SK Úradný vestník Európskej únie C 255/37

458. PLENÁRNE ZASADNUTIE V DŇOCH 16. A 17. DECEMBRA 2009

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami“

[KOM(2009) 31 v konečnom znení/2 – 2009/0006 (COD)]

(2010/C 255/06)

Spravodajca: pán CAPPELLINI

Rada sa 27. februára 2009 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o názvoch textílií a súvisiacom označovaní textilných výrobkov etiketami“

KOM(2009) 31 v konečnom znení/2 – 2009/0006 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. novembra 2009. Spravodajcom bol pán Cappellini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 458. plenárnom zasadnutí.16. a 17. decembra 2009 (schôdza zo 16. decembra 2009) prijal 160 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV podporuje iniciatívu Európskej Komisie spojenú s názvami a označovaním textilných výrobkov, ktorá môže byť významným krokom k ďalšej inovácii postupov a spoločenských riešení v európskom textilnom priemysle, a zároveň môže zvýšiť povedomie a informovanosť európskych spotrebiteľov, čo má v súčasnom období krízy osobitný význam. Európsky hospodársky sociálny výbor v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami a informačnými správami o budúcnosti textilného priemyslu (1) zdôrazňuje, že toto odvetvie musí v záujme zachovania svojej konkurenčnej výhody bezodkladne rozvíjať koherentné a integrované politiky, vrátane označovania.

1.2 EHSV víta nariadenie a podporuje článok 4 týkajúci sa vnútroštátnych právnych rámcov ustanovujúcich uvádzanie pôvodu a pravidiel hospodárskej súťaže.

1.3 EHSV žiada Európsku komisiu a zainteresované strany, aby vhodným spôsobom sledovali, ako nariadenie ovplyvní:

— vývoj a zavádzanie nových vlákien a inovatívnych textilných výrobkov v spolupráci s Európskym strategickým programom pre výskum, ako aj transparentnosť,

— zjednodušenie platného právneho rámca, čo môže mať pozitívny dosah na súkromné zainteresované subjekty a orgány verejnej správy na európskej a národnej/regionálnej úrovni,

— zlepšenie a zosúladenie platného právneho rámca (2).

1.4 EHSV potvrdzuje, že je dôležité rešpektovať skutočnosť, že spotrebiteľom treba poskytovať jasné, súvislé a úplné informácie o výrobkoch, najmä v prípade textilných výrobkov, a podporuje Komisiu v úsilí zjednodušiť postupy a znížiť náklady, ktoré sa v súčasnosti spájajú s transpozíciou smernice.

1.5 EHSV považuje za žiaduce, aby sa do práce Výboru pre názvy textílií a ich označovanie etiketami(článok 20 návrhu nariadenia) systematicky zapájala občianska spoločnosť, široké spektrum sociálnych partnerov z textilného odvetvia a zainteresované inštitúcie. Rovnako je potrebné zvážiť aj systém pravidelných preskúmaní nariadenia, ktoré by európskemu textilnému priemyslu zabezpečili konkurenčnú výhodu v porovnaní s inými medzinárodnými normami a systémami označovania textilných výrobkov (pozri trhy európskeho textilného priemyslu (3)). Preskúmanie navrhovaného nariadenia, do ktorého by sa zapojilo viac zainteresovaných strán, by po tom, čo nariadenie nadobudne účinnosť, mohlo uľahčiť otvorenú diskusiu o väčšine zdravotných problémov (napr. alergiách, ionizácii) spojených s textilnými výrobkami, ktoré však nespôsobujú samotné vlákna, ale chemické látky vstupujúce do výrobného reťazca napr. na účely zafarbenia alebo zmäkčenia, alebo mechanické postupy ako česanie a mykanie.

1.6 EHSV navrhuje, aby priame uplatňovanie tohto nariadenia sprevádzala cielená informačná kampaň o textilných výrobkoch, ich názvoch a označovaní etiketami, a aby sa v partnerstve s organizáciami malých a stredných podnikov, výskumnými centrami, spotrebiteľmi a výrobcami textilu vypracovali štúdie zamerané na toto odvetvie. Uvedení aktéri môžu zohrávať dôležitú úlohu z hľadiska posilnenia významu environmentálne udržateľných vlákien a výrobkov, ako aj pri zvyšovaní povedomia o možnostiach trhu.

1.7 Spomenutá iniciatíva by tiež mohla uľahčiť diskusiu o „nepovinnom“ označovaní hotových textilných výrobkov, ako sú šaty, pokynmi na údržbu a pranie (symboly pre žehlenie, pranie, bielenie, atď.). Poskytovanie týchto informácií je nepovinné, pretože EÚ v tejto oblasti neukladá žiadnu povinnosť. Zavedenie systému podobného tomu, ktorý využíva Ginetex (4), v súlade s normou ISO 3758, alebo dokonca prijatie americkej normy ASTM D-5489 by mohlo byť prínosom najmä pre konečného spotrebiteľa. Prínosom bude okrem iného:

— predĺženie životnosti textilných výrobkov,

— výrobky sa pri ošetrovaní nepoškodia, a zároveň nepoškodia ani ďalšie výrobky,

— jednoznačnosť o vhodnom spôsobe čistenia pri chemickom čistení,

— výrobky si zachovajú svoj vzhľad,

— pri nákupe sa bude zákazník na základe týchto informácií môcť rozhodnúť, či je daný výrobok pre neho vhodný.

Široko uplatňované označovanie pokynmi na vhodné ošetrovanie a čistenie okrem toho následne prispeje k zníženiu spotreby vody spojenej s údržbou textílií.

1.8 Implementácia takého nariadenia by zároveň priblížila EÚ k tretím trhom ako sú USA (5), Japonsko (6), Austrália (7) atď., kde sa uplatňujú podobné nariadenia.

1.9 V textilnom odvetví sa používajú tisícky chemických látok v nešpecifikovaných zmesiach alebo s inými pridanými látkami, pričom niektoré z nich sú toxické. Používajú sa na farbenie a iné úpravy textílií. V rámci EÚ sa toxické látky v súlade s predpismi v oblasti ochrany životného prostredia a hygieny preventívne zisťujú, odstraňujú alebo upravujú. EHSV navrhuje úzko prepojiť nariadenie o označovaní textílií s nariadením a platformou REACH s cieľom zjednodušiť a urýchliť tento postup a predísť nahromadeniu nadmerného množstva toxických látok.

2. Súčasná situácia

2.1 Právne predpisy EÚ týkajúce sa názvov a označovania textílií etiketami vychádzajú z článku 95 Zmluvy o ES. Zameriavajú sa na vytvorenie vnútorného trhu s textilnými výrobkami, pričom zabezpečujú, aby bol spotrebiteľ primerane informovaný. V sedemdesiatych rokoch minulého storočia členské štáty uznali potrebu harmonizovať právne predpisy Spoločenstva v oblasti názvov textílií. Rozličné (neharmonizované) názvy textilných vlákien v členských štátoch EÚ by predstavovali technickú prekážku obchodu v rámci vnútorného trhu. K ochrane záujmov spotrebiteľov by navyše prispelo poskytovanie jednotných informácií z tejto oblasti v rámci celého vnútorného trhu.

2.2 Textilný priemysel EÚ prechádza vzhľadom na významné hospodárske výzvy, ktorým v posledných rokoch čelí, dlhým procesom reštrukturalizácie, modernizácie a technologického vývoja. Európske podniky, najmä malé a stredné podniky, vylepšili svoje celkové postavenie tým, že sa sústredili na oblasti, v ktorých môžu získať konkurenčnú výhodu, ako napríklad na kvalitu, dizajn, inovácie a výrobky s vysokou pridanou hodnotou. Priemysel EÚ zohráva na celosvetovej úrovni vedúcu úlohu vo vývoji nových výrobkov, technických textílií a netkaných textílií pre nové oblasti využitia, ako sú geo-textílie, hygienické výrobky, automobilový priemysel a zdravotnícke odvetvie.

2.3 Výskum sa v prvom rade zameriava na vývoj nových špecializovaných vlákien a kompozitných vlákien určených pre inovatívne textilné výrobky, ktoré Strategický výskumný plán európskej technologickej platformy pre budúcnosť textilného a odevného priemyslu považuje za jednu z tematických priorít. Inovácia vlákien v počiatočnom štádiu hodnotového reťazca vo výrobe textílií je významným zdrojom nových výrobkov, možností spracovania a spôsobov uplatnenia v mnohých oblastiach konečnej spotreby (8). Počet žiadostí o zaradenie nového vlákna do právnych predpisov EÚ v ostatných rokoch vzrástol a očakáva sa, že tento trend zosilnie, keď sa európsky textilný priemysel posunie smerom k inovatívnejšiemu priemyslu.

2.4 Žiadosti o nové názvy pre vlákna podalo množstvo rôznych podnikov, a to tak malých, ako aj veľkých. Údaje z odvetvia ukazujú, že vo všeobecnosti sa 90 – 95 % aktivít v oblasti výskumu a vývoja zameriava na vylepšenie a vývoj jestvujúcich vlákien. Hoci iba 5 – 10 % výskumno-vývojovej činnosti prinesie nové vlákno, pre ktoré je potrebný nový generický názov, tieto nové vlákna často umožnia zrod nových spôsobov využitia a technologických postupov v mnohých oblastiach ako napr. odevníctvo, zdravotníctvo, ochrana životného prostredia a priemysel.

2.5 V ostatných rokoch bolo k technickým prílohám smerníc pridaných prostredníctvom zmien a doplnení osem nových vlákien:

— smernica 97/37/ES1 (9) pridala k zoznamu názvov vlákien štyri nové vlákna (kašgora, lyocel, polyamid, aramid),

— smernica 2004/34/ES (10) pridala k zoznamu názvov vlákien nové vlákno polylaktid,

— smernica 2006/3/ES (11) pridala k zoznamu názvov vlákien nové vlákno elastomultiester,

— smernica 2007/3/ES (12) pridala k zoznamu názvov vlákien nové vlákno elastolefín,

— smernica 2009/121/ES (13) pridala k zoznamu názvov vlákien nové vlákno melamín.

2.6 Očakáva sa, že počet nových vlákien zaraďovaných do technických príloh v nasledujúcich rokov pravdepodobne vzrastie. BIFSA (14) zastupujúca toto odvetvie poznamenala, že je ťažké predpovedať budúci trend, reálne však možno očakávať dve nové prihlášky ročne (15).

2.7 Tento návrh nemení politickú rovnováhu medzi členskými štátmi a EÚ. Predpokladá sa, že Komisii bude pomáhať výbor, ktorý vydá stanovisko k vykonávacím opatreniam navrhnutým na účely zmeny a doplnenia nariadenia, v súlade s pravidlami výboru pre regulačný postup s kontrolou. Taký istý postup sa uplatňuje v súvislosti s existujúcimi smernicami v súčasnosti.

2.8 Myšlienka prepracovať právne predpisy týkajúce sa názvov textílií vznikla pred niekoľkými rokmi na základe skúseností vyplývajúcich z pravidelných technických zmien a doplnení súvisiacich so zavádzaním názvov nových vlákien do existujúcich smerníc. Prepracovanie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa názvov a označovania textílií etiketami (16) bolo oznámené v roku 2006 v dokumente „Prvá správa o pokroku v súvislosti so stratégiou zjednodušenia regulačného prostredia“ (17) a bolo zahrnuté do legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2008.

2.9 Dôvody na prepracovanie možno zhrnúť takto:

— zjednodušiť platný právny rámec, čo môže mať pozitívny vplyv na zainteresované súkromné subjekty a orgány verejnej správy. Cieľom prepracovania týchto právnych predpisov je teda urýchliť zavádzanie a dostupnosť nových vlákien,

— zjednodušiť a zlepšiť existujúci regulačný rámec týkajúci sa vývoja a zavádzania nových vlákien,

— podporiť inováciu v textilnom a odevnom odvetví a umožniť používateľom vlákien a ich spotrebiteľom rýchlejšie využívať prínosy inovatívnych výrobkov,

— posilniť transparentnosť tohto procesu,

— pridať na zoznam harmonizovaných názvov vlákien nové vlákna,

— zvýšiť pružnosť pri prispôsobovaní právnych predpisov s cieľom zohľadniť potreby predpokladaného technologického vývoja v textilnom priemysle.

2.10 Cieľom prepracovania nie je rozšírenie právnych predpisov EÚ o iné požiadavky na označovanie etiketami okrem vláknového zloženia a harmonizácie názvov textilných vlákien, na ktoré sa vzťahujú existujúce smernice.

3. Proces konzultácie spojený s prepracovaním smernice

3.1 Vzhľadom na obmedzený rozsah pôsobnosti tohto prepracovania sa uskutočnila cielená konzultácia so zainteresovanými stranami. Do konzultácie sa zapojili: priemyselné a maloobchodné združenia, odbory, spotrebiteľské organizácie, európske normalizačné orgány, ako aj štátne správy.

3.2 Zainteresované strany a zástupcovia členských štátov boli vyzvaní, aby v rámci stretnutí zorganizovaných útvarmi Komisie v období medzi januárom a augustom 2008 predstavili svoje stanoviská, nápady a návrhy a aby ich predložili aj v písomnej forme.

3.3 Hlavné ohlasy vyplývajúce z cielenej konzultácie so zainteresovanými stranami možno zhrnúť takto:

— zavedenie názvov nových vlákien do európskych právnych predpisov je dôležité v záujme podpory inovácie v európskom priemysle a z hľadiska informovanosti spotrebiteľa,

— politický obsah technických zmien a doplnení právnych predpisov týkajúcich sa názvov textílií neopodstatňuje zložité postupy a výdavky spojené s transpozíciou smernice,

— preto by sa malo využiť menej komplexné legislatívne riešenie.

3.4 Výsledky konzultačného procesu sú k dispozícií v správe o hodnotení vplyvu a jej prílohách.

4. Hodnotenie vplyvu

4.1 Na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a štúdie „Zjednodušenie právnych predpisov EÚ v oblasti názvov a označovania textílií etiketami – hodnotenie vplyvu možností politiky“ (18) Komisia vypracovala hodnotenie vplyvu rôznych politických prístupov k dosiahnutiu uvedených cieľov.

4.2 Rada Európskej komisie pre hodnotenie vplyvu posúdila návrh správy o hodnotení vplyvu vypracovaný príslušným útvarom a schválila ho s niekoľkými zmenami (19).

4.3 Analýza a porovnanie rôznych možností a ich vplyvu viedli k týmto záverom:

— zahrnutie usmernenia týkajúceho sa obsahu žiadosti a uznávania laboratórií s cieľom pomôcť spoločnostiam pri zostavovaní tejto žiadosti má potenciálne výhody, ak sa vďaka tomu budú predkladať žiadosti, ktoré budú lepšie zosúladené s požiadavkami útvarov Komisie. Výrobnému odvetviu a verejným orgánom by sa tým mohol výrazne ušetriť čas,

— najväčší prínos pre výrobné odvetvie plynie zo skrátenia času medzi podaním žiadosti o názov nového vlákna a umiestnením daného vlákna s novým názvom na trhu. Ušetrí sa tým na administratívnych výdavkoch a rýchlejšie sa dosiahnu príjmy z predaja vlákna,

— najväčší prínos pre orgány členských štátov plynie z nahradenia smernice nariadením, keďže nebudú musieť transponovať zmeny a doplnenia do vnútroštátnych právnych predpisov. Členským štátom by to mohlo priniesť výrazné zníženie nákladov,

— prepracovanie bude pre spotrebiteľov prínosné, keďže sa zachová istota, že uvedené vlákna spĺňajú stanovené vlastnosti. Ak sa nové vlákna dostanú na trh rýchlejšie, pre spotrebiteľov to môže znamenať aj ďalšie dodatočné výhody.

5. Všeobecné ciele

5.1 Nariadenie by malo byť podnetom k ďalšej podpore výskumu a vývoja, inovácie a technológie, uľahčiť vytváranie partnerstiev v rámci európskych, národných či regionálnych verejných správ a výskumných centier, zlepšiť jestvujúcu odbornú prípravu a technické zručnosti, ponúknuť výrobky s vysokou pridanou hodnotou, a to tak na vnútornom trhu, ako aj na tretích trhoch (20), zaistiť fungovanie modelov udržateľného rozvoja a spotreby.

5.2 Predkladaný návrh nariadenia je prínosom aj z hľadiska:

— pridanej hodnoty pre textilný priemysel a súvisiace odvetvia, ako aj pre know-how EÚ a jej hospodársky rast,

— väčšej transparentnosti pre spotrebiteľov a nových modelov spotreby,

— zvýšeného zapojenia občianskej spoločnosti do monitorovania platného nariadenia.

6. Konkrétne ciele

6.1 Názov vlákna by v plnej miere mal informovať o tom, o aké vlákno ide, na rozdiel od predpisov v USA, kde si zvolili iný prístup (21). Táto špecifikácia je v súlade s metodológiou medzinárodného úradu BISFA, podľa ktorej má generický názov poskytovať informáciou o chemickom zložení hlavnej monomérovej časti polyméru vlákna a/alebo navyše informovať o jedinečných vlastnostiach vlákna alebo technologického postupu.

6.2 Informácie na etikete by mali zodpovedať skutočnosti, avšak nariadenie neobjasňuje postup v prípade vynechania určitej časti informácií. Niektoré články nariadenia nevyžadujú uvádzanie všetkých informácií na etikete (napr. článok 9 – Textilné výrobky z viacerých druhov vlákien) a ponechávajú možnosť uviesť úplné zloženie alebo len vlákna, ktoré tvoria viac ako 85 % hmotnosti textílie. Hoci táto informácia zodpovedá skutočnosti, nie je úplná, ak sa zvolí odsek a) alebo b) spomínaného článku. Preto ak chceme úplné informácie zodpovedajúce skutočnosti, bolo by potrebné uviesť na etikete aj zvyšných 15 % zloženia.

6.3 Všetky vlastnosti musí výrobca jasne uviesť, čo je v súlade so zarážkami 1, 2, 3 a 6 prílohy II návrhu nariadenia.

6.4 Čo sa týka nákladov a časového harmonogramu, potrebný čas možno odhadnúť takto, avšak čas potrebný na vypracovanie žiadosti tu nie je započítaný (závisí od žiadateľa, koľko času vynaloží na jej prípravu) (22):

— posúdenie žiadosti – 1 až 3 mesiace,

— zvolanie pracovnej skupiny – 3 mesiace,

— testy uskutočnené v JRC a kruhové testy – 6 až 9 mesiacov,

— správa o technickom preskúmaní – 1až 3 mesiace,

— návrhy – 1 až 3 mesiace

— zmena a doplnenie nariadenia – 6 až 12 mesiacov.

6.5 Úspora nákladov sa kalkulovala v dvoch scenároch – scenár s vysokými nákladmi a scenár s nízkymi, pričom v oboch prípadoch bola stanovená horná a dolná hranica. Podľa kalkulácie sa úspory môžu pohybovať od 47 500 EUR do 600 000 EUR na každú žiadosť. Ako potenciálny prínos sa zohľadnila možnosť predísť o 6 až 21 mesiacov oneskorenému umiestneniu vlákna na trhu, či už vo forme oneskorenia výnosov a/alebo straty výnosov. Tieto čísla sa pohybujú od 2 000 EUR do 3 500 000 EUR. Úspora nákladov JRC vo výške 25 %, ktorá bola zahrnutá do nákladových úspor verejných orgánov, znamenala úsporu v hodnote 75 000 EUR až 100 000 EUR na každé vlákno (15).

6.6 Pokiaľ ide o rýchle uvedenie nového vlákna na trh, na všetky kroky od posúdenia žiadosti až po jej schválenie, bolo v ostatných rokoch (posledných päť rokov) potrebných v najlepšom prípade 36 mesiacov a 66 mesiacov v najhoršom prípade. Po uplatnení nového nariadenia sa čas potrebný na uvedenie na trh odhaduje na 18 až 33 mesiacov. Znamená to, že odhadovaný potrebný čas sa zníži o 50 % v prípade optimistického i pesimistického scenára (15).

V Bruseli 16. decembra 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Textilný, odevnícky a obuvnícky priemysel predstavuje podstatnú časť spracovateľského priemyslu v EÚ-27. Jeho približne 250 000 podnikov dosahuje obrat vo výške zhruba 240 miliárd EUR, čo je cca 4 % celkovej tvorby hodnôt celého spracovateľského priemyslu EÚ-27 (z čoho približne polovica pripadá len na samotnú oblasť textilného priemyslu). Je jediným odvetvím priemyslu v EÚ, v ktorom väčšinu z 3,2 milióna zamestnancov tvoria ženy (64,5 %). Okrem toho naň pripadá 9,3 % zamestnancov spracovateľského priemyslu EÚ-27, z ktorých väčšina je zamestnaná v odevnom odvetví (cca 1,5 milióna). EÚ je najväčším dovozným trhom, a s celosvetovým podielom takmer 20 % (údaje z roku 2005) najdôležitejším vývozcom v tejto oblasti. CCMI/041

Viac informácií o trendoch a problematických oblastiach v textilnom odvetví môžete nájsť v informačnej správe poradnej komisie CCMI na stránke:

http://eescregistry.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=%5C%5Cesppub1%5Cesp_public%5Cces%5Cccmi%5Cccmi041%5Csk%5Cces1572-2007_fin_ri_sk.doc.

(2) Jednu zo smerníc (96/74/ES), ktorú malo nariadenie nahradiť, už nahradila smernica 2008/121/ES. Ak nové naradenie nadobudne účinnosť, malo by byť v súlade so smernicou.

(3) 17 kľúčových trhov (Zdroj: Euratex):

— ÁZIA: Čína, Japonsko, India, Južná Kórea, Taiwan, Indonézia, Pakistan Thajsko, Malajzia,

— SEVERNÁ AMERIKA: Spojené štáty americké, Kanada,

— STREDNÁ AMERIKA: Mexiko,

— JUŽNÁ AMERIKA: Brazília, Argentína, Čile,

— OCEÁNIA: Austrália.

— AFRIKA: Juhoafrická republika.

(4) GINETEX: Groupement international d’étiquetage pour l’entretien des textiles (Medzinárodne zoskupenie pre označovanie údržby textílií).

(5) Označovanie textilných odevných výrobkov a určitých kusových tovarov pokynmi na vhodné ošetrovanie. – 16 CFR Part 423.

(6) Japonská priemyselná norma na označovanie pokynmi na vhodné ošetrovanie textilných výrobkov.

(7) Austrálska a Novozélandská norma AS/NZ 1957:1998 – „Textílie – označovanie pokynmi na vhodné ošetrovanie“.

(8) Pozri Strategický výskumný plán európskej technologickej platformy pre budúcnosť textilného a odevného priemyslu.

(9) Ú. v. ES L 169, 27.6.1997, s. 74.

(10) Ú. v. EÚ L 89, 26.3.2004, s. 35.

(11) Ú. v. EÚ L 5, 10.1.2006, s. 14.

(12) Ú. v. EÚ L 28, 3.2.2007, s. 12.

(13) Ú. v. EÚ L 242, 15.9.2009, s. 13.

(14) BIFSA: Medzinárodný úrad pre normalizáciu umelých vlákien.

(15) Zdroj: Správa o hodnotení dosahu zjednodušenia právnych predpisov EÚ v oblasti názvov textílií a ich označovania.

(16) Smernice 96/74/ES (v znení zmien a doplnení), 96/73/ES (v znení zmien a doplnení) a 73/44/EHS.

(17) KOM(2006) 690 v konečnom znení.

(18) Štúdia je dostupná na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/dir2008_0121_study.pdf.

(19) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2009:0091:FIN:EN:PDF.

(20) Netreba zabúdať, že textílie z EÚ pri vstupe na tretie trhy často čelia tvrdým necolným prekážkam. Požiadavky a postupy týkajúce sa označovania, etikiet, popisu alebo zloženia výrobku, ktoré výrobky z EÚ diskriminujú v porovnaní s domácou výrobou.

(21) Zdroj: Pravidlá a predpisy vyplývajúce zo zákona o identifikácii výrobkov z textilných vlákien – 16 CFR Part 303.

(22) BISFA: Medzinárodný úrad pre normalizáciu umelých vlákien.