Osobitná správa Európsky inovačný 
a technologický inštitút 
musí zmeniť svoje 
mechanizmy vykonávania 
a niektoré prvky svojej 
koncepcie na dosiahnutie 
očakávaného dosahu SK 2016  Č. 04
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4209-9 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/632604 QJ-AB-16-003-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-4217-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/26253 QJ-AB-16-003-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-4225-9 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/321084 QJ-AB-16-003-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade použitia či reprodukcie obrázku v rámčeku 1 na strane 10 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa 
autorských práv.
Európsky inovačný 
a technologický inštitút 
musí zmeniť svoje 
mechanizmy vykonávania 
a niektoré prvky svojej 
koncepcie na dosiahnutie 
očakávaného dosahu 
(podľa druhého pododseku článku 287 ods. 4 ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 04
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, 
aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdav -
kov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora IV, ktorej predsedá člen EDA Milan Martin Cvikl a ktorá sa špeciali -
zuje na audit príjmov, výskumu a vnútorných politík, správy finančných a hospodárskych záležitostí a inštitúcií a orgánov 
Európskej únie. Audit viedol člen EDA Alex Brenninkmeijer, pomáhali mu: vedúci jeho kabinetu Antonius Moonen, atašé 
Raphael Debets a stážista Michael Schuppan; hlavný manažér Paul Stafford, vedúca audítorskej úlohy Maria Echanove 
a audítori Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt a Juan Vazquez Rivera.
Zľava doprava : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Obsah
Bod
 Glosár a skratky
I – IX Zhrnutie
1 – 13 Úvod
1 – 2 Európa je v oblasti inovácie pozadu
3 – 6 Posun zamerania politiky EÚ smerom k inovácii
7 – 13 Európsky inovačný a technologický inštitút
7 – 8 Poslanie a cieľ EIT
9 – 13 Ako funguje?
14 – 18 Rozsah auditu a audítorský prístup
19 – 103  Pripomienky
19 – 23 Základný princíp EIT je opodstatnený
24 – 68 Niektoré zásadné prvky neboli primerane navrhnuté
25 – 26 Vedomostný trojuholník sa na úrovni Komisie náležite nezohľadňuje
27 – 33 Nedostatočne vymedzený koncept financovania EIT založeného na doplnkových činnostiach
34 – 37 Uvádzaný pákový efekt nie je preukázaný a vierohodný
38 – 39 Je nepravdepodobné, že ZIS dosiahnu finančnú udržateľnosť
40 Nadácii EIT (EITF) sa nepodarilo prilákať dodatočné finančné prostriedky
41 – 50 Každoročný proces dohody o grante nepredstavuje primeranú podporu pre inovačné činnosti ZIS
04 Obsah 
51 – 54 Existujúce kľúčové ukazovatele výkonnosti nie sú prispôsobené na účinné monitorovanie
55 – 57 Podnikateľskú účasť by bolo možné zlepšiť
58 – 62 Model EIT dostatočne nestanovuje ciele na podporu existujúcich MSP
63 – 64 Nedostatočné konkrétne synergie a vzájomné dopĺňanie sa
65 – 68 Niektoré prvky EIT sa prijímajú pozitívne: dôraz na trh, dlhodobá perspektíva, autonómia ZIS a strediská 
spoločného umiestnenia
69 – 95 Vykonávanie modelu EIT je potrebné zlepšiť
69 EIT ešte nie je v plnej miere autonómny
70 – 72 EIT nenaplnil svoju úlohu investora zameraného na dosah
73 Mechanizmus konkurenčného financovania podhodnocuje výkonnosť
74 – 79 Partneri ZIS nesú značnú administratívnu záťaž a záťaž spojenú s auditom
80 – 84 EIT má nedostatok zdrojov a v minulosti bol zle riadený
85 – 86 Finančná podpora EIT je nerovnomerne rozdelená
87 – 88 ZIS chýba transparentnosť
89 – 95 ZIS stimulujú inovačnú sieť a podnikateľskú kultúru, k dnešnému dňu však existuje málo dôkazov 
o hmatateľných výsledkoch alebo dosahu
96 – 103  Budúcnosť
97 – 98 Zaviedli sa zásady finančnej udržateľnosti
99 – 100  Vymedzenie pojmu doplnkových činností ZIS bolo prehodnotené
101 Vypracujú sa zrozumiteľnejšie kľúčové ukazovatele výkonnosti
102 EIT sa snaží zapojiť viac krajín
103 V súčasnosti sa diskutuje o nových rámcových dohodách o partnerstve
05 Obsah 
104 – 111 Závery a odporúčania
105 Zdôvodnenie
106 – 107  Koncepcia
108 – 109  Vykonávanie a dosah
 Príloha I — Regionálne strediská spoločného umiestnenia v Európe
 Príloha II — Ciele EIT 
 Odpovede Komisie
06
 Glosár  
a skratky
Dosah : Dlhodobé sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré možno pozorovať po uplynutí istého času od ukončenia 
zásahu a ktoré môžu ovplyvniť buď priamych adresátov pomoci, alebo nepriamych adresátov, na ktorých sa pomoc 
nevzťahovala.
EDA : Európsky dvor audítorov.
EIT: Európsky inovačný a technologický inštitút.
Európa 2020 : Európa 2020 je stratégiou EÚ pre rast na nadchádzajúce roky a jej cieľom je vytvoriť z EÚ inteligentnú, 
udržateľnú a inkluzívnu ekonomiku.
GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP : Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, 
podnikanie a MSP v Európskej komisii má za úlohu presadzovať rámec pre európske podniky, ktorým sa podporuje 
rast. GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP sú zodpovedné za mnohé opatrenia na zlepšenie 
podnikateľského prostredia, najmä pre MSP , a na podporu rozvoja silnej a udržateľnej priemyselnej základne, ktorá 
bude konkurencieschopná vo svetovom rozsahu.
GR pre výskum a inováciu : Generálne riaditeľstvo pre výskum a inováciu v Európskej komisii je zodpovedné 
za politiku v oblasti výskumu a inovácie Európskej únie a koordináciu súvisiacich činností. Financuje inovačné 
činnosti prostredníctvom rámcových programov, pričom v súčasnosti prebieha program Horizont 2020.
GR pre vzdelávanie a kultúru : Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru v Európskej komisii je výkonný 
odbor Európskej únie zodpovedný za politiku v oblasti vzdelávania, kultúry, mládeže, jazykov a športu. GR 
pre vzdelávanie a kultúru je dozorný orgán EIT.
Horizont 2020 : Program Horizont 2020 je nástupcom RP7. Hlavným cieľom programu s pôvodným rozpočtom 
vo výške 77 mld. EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 je zabezpečiť, aby Európa uskutočňovala výskum na svetovej 
úrovni, aby odstránila prekážky pre inovácie a aby sa uľahčila spolupráca verejného a súkromného sektora 
pri uskutočňovaní inovácií. EIT je súčasťou programu Horizont 2020.
Kľúčové ukazovatele výkonnosti : Kľúčové ukazovatele výkonnosti sa používajú na meranie faktorov, ktoré sú 
zásadné pre úspech organizácie.
Podnikateľský inkubátor : Podnikateľský inkubátor je organizácia určená na podporu úspešného zriaďovania 
a ďalšieho vývoja podnikov. Často ponúka prístup k fyzickej podnikateľskej infraštruktúre, individuálne 
prispôsobeným službám v oblasti podpory podnikania a príležitostiam na vytváranie sietí.
RP7 : Siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností bol hlavným 
nástrojom Európskej únie na podporu výskumu a inovácie v období rokov 2007 – 2013. EIT nebol súčasťou RP7.
Stredisko spoločného umiestnenia : Vytvorené a riadené znalostným a inovačným spoločenstvom, stredisko 
spoločného umiestnenia je geografická oblasť, v ktorej sídlia hlavní partneri vedomostného trojuholníka. 
Strediská spoločného umiestnenia poskytujú kancelárske priestory, v ktorých sa môžu inovátori fyzicky stretávať 
a spolupracovať.
Glosár a skratky 07
Vedomostný trojuholník : Prínos vyššieho vzdelávania pre pracovné miesta a rast možno podporiť 
prostredníctvom úzko spätých účinných prepojení medzi vzdelávaním, výskumom a inováciou, čo sú tri strany 
vedomostného trojuholníka.
Výsledok : Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na zásahu.
Základný výskum : Základný výskum pozostáva z experimentálnej alebo teoretickej práce vykonávanej najmä 
s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a o pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného 
osobitného uplatnenia alebo použitia v praxi.
ZIS: Znalostné a inovačné spoločenstvo je vo veľkej miere autonómne partnerstvo vedúcich inštitúcií 
vysokoškolského vzdelávania, výskumných organizácií, podnikov a iných strán zainteresovaných do inovačného 
procesu, v rámci ktorého sa prostredníctvom rozvoja produktov, služieb a procesov riešia spoločenské výzvy 
a podporujú sa inovatívni podnikaví ľudia.
08
 Zhrnutie
I
Nedostatočné prepojenia medzi svetmi vzdelávania, vedy a podnikania sa často citujú ako jeden z hlavných dôvo -
dov, prečo sa Európe nedarí plniť výsledky v oblasti inovácií v porovnaní so svojimi konkurentmi. Európsky inovačný 
a technologický inštitút (EIT) bol zriadený v roku 2008 a jeho ambicióznym cieľom je túto zábranu prekonať. EIT má 
za úlohu posilniť inovačnú kapacitu EÚ „prostredníctvom presadzovania súčinnosti a spolupráce medzi […] oblas -
ťami vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie na najvyššej úrovni a prostredníctvom ich integrácie, a to 
aj podporou podnikania“.
II
EIT s pôvodným rozpočtom vo výške 3 mld. EUR na obdobie rokov 2008 – 2020 má významnú úlohu v rámci straté -
gie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. EIT, ktorý zahŕňa celý reťa -
zec inovácií na úrovni EÚ, od laboratória po trh, má za cieľ spájať najkreatívnejších a najinovatívnejších partnerov 
na svete z akademickej obce, výskumu a podnikania v oblasti významných spoločenských výziev, ako je klimatická 
zmena, energetická účinnosť, digitálne inovácie, zdravie a nerastné suroviny.
III
EIT nie je výskumné centrum a priamo finančne neprispieva na jednotlivé projekty. Namiesto toho poskytuje granty 
znalostným a inovačným spoločenstvám (ZIS). ZIS vybrané na konkurenčnom základe sú nezávislé partnerstvá exis -
tujúcich podnikov, výskumných ústavov a univerzít. Vykonávajú predovšetkým: 1. odborné a vzdelávacie činnosti; 
2. spoločný výskum zameraný na inováciu a 3. zriaďovanie a rozvoj inovatívnych podnikov.
IV
Preskúmali sme, či je EIT účinný nástroj na podporu inovácií v EÚ. Zohľadňovali sme, či základný princíp a koncep -
cia EIT riešia potreby inovačných spoločenstiev, a hodnotili sme vykonávanie a monitorovanie činností EIT. Dospeli 
sme k záveru, že napriek opodstatnenému účelu komplexný operačný rámec a problémy s riadením EIT bránili jeho 
celkovej účinnosti.
V
Hlavné dôvody na zriadenie EIT sú náležite podložené a vo všeobecnosti podporované jeho zúčastnenými stranami: 
nedostatočné prepojenie medzi podnikmi, výskumnými ústavmi a vyšším vzdelávaním, malá úspešnosť prenesenia 
výsledkov výskumu na trh a nedostatok podnikateľskej kultúry boli argumenty, ktoré odôvodňovali jeho zriadenie 
na účely riešenia týchto konkrétnych otázok. Vďaka EIT sa trom znalostným a inovačným spoločenstvám zriadeným 
v roku 2010 podarilo zoskupiť vyše 500 partnerov z rôznych disciplín, krajín a sektorov. ZIS sú autonómne a partneri 
ZIS si túto črtu EIT osobitne cenia. ZIS prostredníctvom EIT ponúkli nové príležitosti na vykonávanie inovačných 
činností a podporili podnikateľskú kultúru.
Zhrnutie 09
VI
Pri audite sa však zistili viaceré nedostatky v kľúčových pojmoch a operačných procesoch:
a) model financovania EIT zahŕňa koncept doplnkových činností ZIS, ktoré nie sú financované EIT. Táto podmienka 
financovania má malú alebo žiadnu pridanú hodnotu a zbytočne komplikuje monitorovanie finančného príspev -
ku EIT a predkladanie správ na túto tému;
b) praktické opatrenia medzi EIT a ZIS, ako sú podmienky udeľovania grantov EIT znalostným a inovačným spolo -
čenstvám, nie sú vhodné vzhľadom na charakter inovačných činností, ktoré EIT plánuje podporiť;
c) finančná udržateľnosť ZIS je sporná. Podniky nie sú dostatočne zapojené do činností ZIS napriek tomu, že ich 
účasť bola pre EIT nevyhnutnou požiadavkou na to, aby bol úspešný. Financovanie EIT je sústredené v rámci 
niekoľkých krajín a obmedzeného počtu partnerov ZIS;
d) ukazovatele výkonnosti a procesy monitorovania a podávania správ neposkytujú informatívny obraz o výsled -
koch a vplyvoch.
VII
EIT po siedmich rokoch od svojho založenia ešte nie je úplne operačne nezávislý od Európskej komisie. Táto skutoč -
nosť obmedzuje jeho rozhodovanie. EIT nie je predpokladaným inštitútom zameraným na dosah. Výkonnosť ZIS sa 
dostatočne nezohľadňuje pri spracúvaní konečnej platby na grant. EIT do roku 2015 len zriedkavo zamietol platby 
pre nedostatok výkonnosti.
VIII
Dosah nápravných opatrení, ktoré prijala Komisia a EIT v roku 2015, je ešte potrebné preveriť. Nasledujúce závery 
a odporúčania sú relevantné a musia sa monitorovať.
IX
Ak sa EIT chce stať prelomovým inovačným inštitútom, ako bolo pôvodným zámerom, je potrebné vykonať výrazné 
legislatívne a operačné úpravy, ktoré lepšie pomôžu realizovať inovačný potenciál EÚ. Odporúčame, aby:
1.) Komisia navrhla Európskemu parlamentu a Rade zmeniť právny základ pre EIT, v rámci ktorého by sa mal zrevi -
dovať model financovania;
2.) dohoda EIT o grante: a) zahŕňala dlhšie obdobie ako kalendárny rok a b) bola podpísaná pred začiatkom 
činností;
3.) EIT opätovne zameral svoj prístup na dosah. Na tento účel by sa mal snažiť o väčšiu samostatnosť a o využívanie 
flexibility právneho základu programu Horizont 2020. Mal by predovšetkým prijať osobitné pravidlá prispôsobe -
né potrebám partnerov ZIS. EIT by mal vyriešiť svoje problémy týkajúce sa zamestnancov, aby mohol priebežne 
monitorovať výkonnosť ZIS;
4.) EIT vypracoval analýzu založenú na dosahu. EIT by mal zefektívniť aj svoje procesy monitorovania a predklada -
nia správ.
10
 Úvod
1 Teória vypracovaná v zelenej 
knihe Európskej komisie 
o inováciách z roku 1995.
Európsky paradox – príklad grafénu
Grafén je štrukturovaný materiál založený na uhlíku, ktorý v roku 2004 objavil profesor fyziky na Univerzite 
v Manchestri Andre Geim. Pre svoje početné výnimočné vlastnosti (je ľahší ako oceľ, no silnejší a má vysokú 
tepelnú kapacitu a schopnosť elektrickej vodivosti) má grafén obrovský potenciál na široké využitie, od vyso -
kovýkonných elektronických zariadení až po uskladňovanie energie.Rámček 1Európa je v oblasti inovácie pozadu
01 
Výskum Komisie poukázal na to, že EÚ chýba inovačná kultúra, keď sa dobré 
myšlienky dajú ľahko premeniť na nové produkty a služby. Nepodarilo sa jej pre -
meniť svoju excelentnosť v oblasti základného výskumu na inováciu stimulovanú 
trhom. V  rámčeku 1  je uvedený príklad tohto zlyhania, ktorý sa nazýva „európsky 
paradox”1.
Zdroj:  www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Licended under CC-BY
Od objavu grafénu bolo na celom svete vydaných vyše 11 000 patentov a patentových prihlášok súvisiacich 
s grafénom. Podiel Spojeného kráľovstva bol však nižší ako 1 percento, kým ázijské organizácie sa podľa Cam -
bridge IP , spoločnosti technickej stratégie so sídlom v Spojenom kráľovstve, tvorili takmer dve tretiny.
Zdroj:  Sarah Gordon:  Za nedostatočnú výkonnosť patentov v Európe stojí byrokracia a náklady (Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent 
performance),  Financial Times, december 2014.
11 Zhrnutie 
2 Inovácia v Únii, iniciatíva 
v rámci stratégie Európa 2020 
(http://ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Vymedzenie inovácie
Inovácia  je zavedenie nového alebo významne vylepšeného výrobku (tovaru alebo služby) alebo procesu, no -
vej marketingovej metódy alebo novej organizačnej metódy do podnikateľskej praxe, organizácie pracovného 
miesta alebo vonkajších vzťahov. Minimálna požiadavka inovácie je, aby bol výrobok, proces, marketingová 
metóda alebo organizačná metóda pre firmu nový (alebo výrazne zlepšený).
Inovačné činnosti  sú všetky vedecké, technologické, organizačné, finančné a komerčné kroky, ktoré v skutoč -
nosti vedú alebo by mali viesť k zavedeniu inovácií. Inovačné činnosti zahŕňajú aj výskum a rozvoj, ktorý nie je 
priamo spojený s vytvorením konkrétnej inovácie.
Zdroj:  OECD/Európske spoločenstvá, Príručka z Osla – usmernenia na zhromažďovanie a výklad inovačných údajov, 2005.Rámček 202 
EÚ sa v snahe vyriešiť tento problém usiluje stať znalostnou ekonomikou zame -
ranou na ambiciózny program výskumu a inovácie. Stratégiou Európskej únie je 
„vytváranie prostredia priaznivého pre inovácie, ktoré uľahčuje skvelé nápady, 
ktoré sa pretransformovali na výrobky a služby, vďaka ktorým […] ekonomika 
bude rásť a zvýši sa počet pracovných miest”2. V rámčeku 2  je vymedzený pojem 
inovácie, ktorá je v skutočnosti hlavným faktorom hospodárskeho rastu a tvorby 
pracovných miest.
Posun zamerania politiky EÚ smerom k inovácii
03 
Neschopnosť Európy zmeniť vynálezy na dobre predajné tovary a služby viedla 
k tomu, že EÚ prehodnotila svoje politiky v oblasti výskumu. Verejné politiky EÚ 
sa tradične sústredili na základný výskum3, ktorý je poháňaný skôr zvedavosťou 
ako nejakým potenciálnym využitím na trhu. Základným predpokladom bolo, 
že základný výskum bude poháňať aplikovaný výskum, čo na druhej strane 
povedie k inovácii a komercializácii. Tieto politiky však často nebrali do úvahy 
absorpčnú kapacitu trhu a potrebu podpory inovácií požadovanú súkromným 
sektorom.3 Hlavnými príjemcami v rámci 
predchádzajúcich európskych 
rámcových programov 
v oblasti výskumu a vývoja 
boli výskumníci mimo 
podnikateľského sektora 
(Priebežné hodnotenie 
siedmeho rámcového 
programu – správa expertnej 
skupiny, 12. novembra 2012).
12 Zhrnutie 
4 Spoločné technologické 
iniciatívy sa zaviedli na lepšie 
riešenie potrieb 
v špecializovaných oblastiach 
výskumu. Sú to nezávislé 
orgány EÚ s účasťou priemyslu 
a v niektorých prípadoch 
členských štátov.
5 Finančný nástroj s rozdelením 
rizika bol zriadený 
na zlepšenie prístupu 
k dlhovému financovaniu 
pre výskumné inštitúcie, 
najmä v prípade investícií 
do výskumu, technologického 
rozvoja a inovácie s vyšším 
rizikom.
6 Fond pre rýchlorastúce 
a inovačné MSP v rámci 
Programu 
pre konkurencieschopnosť 
a inovácie poskytuje rizikový 
kapitál pre inovačné MSP 
a MSP s vysokým potenciálom 
rastu.
7 Jedným z často citovaných 
dôvodov nedostatočnej 
výkonnosti EÚ je nízka účasť 
podnikov na výdavkoch 
na výskum a rozvoj. Podľa 
Eurostatu výskum a rozvoj 
vykonávaný v rámci 
podnikateľského sektora sa 
v roku 2012 rovnal 1,30 % HDP 
EÚ-28 v porovnaní s 2,49 % 
v Japonsku (údaje za rok 2010) 
a 1,83 % v Spojených štátoch 
(údaje za rok 2011).04 
Európska komisia kladie väčší dôraz na koniec inovačného cyklu s cieľom pri -
niesť výsledky výskumu na trh. Na rozdiel od jeho predchodcov sa z programu 
Horizont 2020 (súčasný rámcový program pre výskum a inováciu) vyslovene 
financuje inovácia. Zaviedli sa nové verejné nástroje EÚ, ako sú verejno-súkromné 
partnerstvá (napr. STI4), systémy úverových záruk (napr. RSFF5) a rizikový kapitál 
(napr. GIF6), na posilnenie inovácie Európy a ďalšiu podporu podnikateľskej účasti 
na inovačných činnostiach7.
05 
Tieto inovačné iniciatívy EÚ však v malej miere zohľadňovali prepojenia medzi 
hlavnými zúčastnenými stranami „vedomostného trojuholníka“, t. j. prepojenie 
medzi výskumom, vzdelávaním a inováciou (pozri obrázok 1 ). Hospodársky rast 
je založený na širšom dobre fungujúcom „znalostnom a inovačnom systéme“, 
v ktorom majú zásadný význam produktívne interakcie medzi všetkými aktérmi 
inovácie. Lepšie pochopenie týchto vzťahov v rámci vedomostného trojuholníka 
podporilo vytvorenie nového verejného programu určeného na podporu celého 
inovatívneho ekosystému. Obrázok 1Vedomostný trojuholník
Inovácia
Vzdelanie VýskumNové trhy
Nové zručnosti Nové znalosti
Zdroj:  EDA.
13 Zhrnutie 
8 KOM(2005) 24 v konečnom 
znení z 2. februára 2005: 
Spoločne pracujeme 
na hospodárskom raste 
a zamestnanosti: nový 
začiatok lisabonskej stratégie.
9 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 1312/2013 
z 11. decembra 2013 
o strategickom inovačnom 
programe Európskeho 
inovačného 
a technologického inštitútu 
(EIT): príspevok EIT 
k vytváraniu inovatívnejšej 
Európy (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 892).
10 Článok 3 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1292/2013 
z 11. decembra 2013, ktorým 
sa mení nariadenie (ES) 
č. 294/2008, ktorým sa 
zriaďuje Európsky inovačný 
a technologický inštitút 
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, 
s. 174).
11 Program Horizont 2020 bol 
zriadený nariadením 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1291/2013 
z 11. decembra 2013 
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, 
s. 104). Je to následnícky 
program RP7 a bude trvať od 
roku 2014 do roku 2020. Má 
rozpočet 77 mld. EUR.06 
Komisia predstavila „širokú inovačnú stratégiu pre EÚ, ktorej cieľom je premene -
nie investícií do znalostí na výrobky a služby“, a navrhla vytvorenie špecifického 
orgánu, ktorý by „fungoval ako magnet pre najlepšie mozgy, nápady a firmy 
z celého sveta“8. Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) začal fungovať 
v roku 2008.
Pôvodné logo EIT
Európsky inovačný a technologický inštitút
Poslanie a cieľ EIT
07 
Cieľom EIT je preklenúť priepasť medzi univerzitami orientovanými na výskum 
a trhovo orientovanými firmami. Koncept EIT spočívajúci v integrovanom prístu -
pe k vedomostnému trojuholníku je jedinečný spôsob verejného programu EÚ 
na podporu inovácie a podnikania. Okrem toho má EIT výslovný cieľ, ktorým je 
jasné zameranie na dosiahnuteľné výsledky a konkrétne prínosy pre spoločnosť 
„využívaním výsledkov výskumu pri vytváraní vysokohodnotných výrobkov 
a služieb“9.
08 
EIT so svojím rozpočtom vyše 300 mil. EUR na obdobie 2008 až 2013 a 2,7 mld. 
EUR pôvodne naplánovaných na obdobie 2014 až 2020 zohráva významnú úlohu 
v stratégii Európa 2020 a „... prispieva k trvalo udržateľnému európskemu hos -
podárskemu rastu a konkurencieschopnosti posilňovaním inovačnej kapacity 
členských štátov a Európskej únie v snahe riešiť hlavné výzvy európskej spoloč -
nosti. Toto poslanie plní prostredníctvom presadzovania súčinnosti a spolupráce 
medzi oblasťami vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie na najvyššej 
úrovni a prostredníctvom ich integrácie, a to aj podporou podnikania.“10 EIT je te -
raz zahrnutý do súčasného rámcového programu pre výskum a inováciu Horizont 
202011.
14 Zhrnutie 
Ako funguje?
09 
EIT funguje ako decentralizovaný orgán EÚ pod dozorom GR Európskej komisie 
pre vzdelávanie a kultúru. Má sídlo v Budapešti. EIT nie je výskumné centrum 
a priamo finančne neprispieva na jednotlivé projekty. Inštitút však udeľuje granty 
znalostným a inovačným spoločenstvám (ZIS), štruktúrovaným partnerstvám 
existujúcich podnikov, výskumných ústavov a univerzít (partneri ZIS). ZIS sú 
v centre činností EIT a sú hlavným prostriedkom, pomocou ktorého by mal EIT 
plniť svoje ciele (prehľad modelu EIT je uvedený na obrázku 2 ).Obrázok 2Prehľad modelu EIT
Zdroj:  EDA.
Podnikateľský plán
Správa o plnení
Euro
€ € €
Partneri ZIS pracujú spoločne na inovačných činnostiach Partner ZIS Partner ZIS Partner ZISZIS
Sieť, ktorú tvoria:
– Podniky 
– Výskum– VzdelanieEIT
Budapešť
15 Zhrnutie 
10 
ZIS by mali zabezpečiť, aby sa vízia a zásady EIT transformovali do účinných opat -
rení. ZIS sa vyberajú na základe súťažnej výzvy založenej na prioritných témach 
s vysokým spoločenským dosahom. EIT vybral na finančnú podporu päť ZIS – 
pozri obrázok 3 . Každé ZIS je zastúpené samostatnou organizáciou, právnym 
subjektom ZIS, ktorý uzatvára zmluvné dohody s EIT. Obrázok 3Päť ZIS vybraných a financovaných EIT
Zdroj:  EDA/EIT.
Začali v roku 2015Začali v roku 2010
115 Zintenzívniť konkurencieschopnosť, rast a príťažlivosť 
európskeho sektora surovín prostredníctvom 
radikálnej inovácie a podnikaniaEIT Raw Materials209Zrýchliť podnikanie a inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho 
starnutia, čím sa európskym špičkovým talentom poskytujú nové príležitosti 
a zdroje v prospech všetkých občanovEIT Health242Stať sa vedúcim motorom pre inovácie a podnikanie 
v oblasti energie z udržateľných zdrojovKIC InnoEnergy209Vytvoriť príležitosti pre inovátorov na riešenie zmeny klímy 
a formovanie svetového hospodárstvaClimate-KIC115Poháňať vedúce postavenie Európy v oblasti inovácie IKT pre 
hospodársky rast a kvalitu životaEIT DigitalPočet partnerov
ZISPoslanie ZIS
16 Zhrnutie 
12 Dôraz na obchodné aplikácie 
je hlavným rozdielom oproti 
tradičným projektom 
spoločného výskumu, ako sú 
projekty navrhnuté v rámci 
súťažných výziev RP7.11 
V dohode o grante EIT je stanovený maximálny ročný finančný príspevok a vyme -
dzené portfólio činností, ktoré musia ZIS vykonať v kalendárnom roku, v ktorom 
bol podpísaný grant. Naplánované portfólio všetkých činností ZIS je potrebné 
zahrnúť do podnikateľského plánu ZIS, ktorý je prílohou k dohode o grante. Tieto 
činnosti ZIS možno ďalej rozdeliť do štyroch hlavných akčných línií:
i) vzdelávanie;
ii) inovačné projekty;
iii) podnikanie;
iv) riadenie a ďalšie prevádzkové náklady ZIS.
12 
V rámci akčnej línie vzdelávanie EIT financuje činnosti v oblasti vzdelávania 
a odbornej prípravy na magisterskej a doktorandskej úrovni, pričom sa zame -
riava na dosiahnutie podnikateľských a inovačných zručností. V rámci druhej 
akčnej línie vykonáva projekty orientované na inováciu konzorcium partnerov 
ZIS vybraných prostredníctvom internej súťažnej výzvy, ktorú organizuje a riadi 
právny subjekt ZIS. Cieľom je preklenúť inovačnú priepasť medzi výskumom a tr -
hom financovaním projektov, ktorú sú prepojené s činnosťami v oblasti rozvoja 
podnikateľskej činnosti12. Akčná línia podnikanie má za cieľ podporiť zakladanie 
podnikov pomocou inkubátorov a urýchliť rozvoj podnikania prostredníctvom 
finančnej a technickej podpory pre rast startupov. Jedným z hlavných cieľov je 
skrátiť čas uvedenia na trh v prípade nových podnikov prostredníctvom demon -
štračných aktivít, zážitkových centier ( experience labs ) a prieskumov trhu.
13 
Štvrtá akčná línia zahŕňa výdavky súvisiace s riadením ZIS a jeho stredísk spoloč -
ného umiestnenia. Každé ZIS má regionálne strediská spoločného umiestnenia 
po celej Európe (pozri prílohu I ). Sú to fyzické miesta na stretnutie a spoluprácu 
koncipované na účely lokálnej inovácie.
17
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
13 Nachádzajú sa v Grenobli (ZIS 
InnoEnergy), Londýne 
(Climate-ZIS a EIT Digital) 
a Štokholme (EIT Digital a ZIS 
InnoEnergy).
14 ZIS poskytli e-mailové adresy 
len v prípade 298 partnerov 
ZIS (z 546), pričom 113 z nich 
odpovedalo na prieskum 
úplne, čo predstavuje 38 % 
mieru odpovedí.14 
Cieľom auditu Dvora audítorov bolo posúdiť, či je EIT účinný nástroj na podporu 
inovácie v EÚ. Preskúmaný bol najmä základný princíp, koncepcia a vykonávanie 
EIT s cieľom posúdiť, či je tento nový nástroj na správnej ceste k splneniu svojho 
všeobecného cieľa, ktorým je podpora inovácie EÚ integrovaním vedomostného 
trojuholníka.
15 
Audit prebiehal od decembra 2014 do júna 2015 a týkal sa činností ZIS a EIT v ro -
koch 2010 až 2014. EIT podnikol v roku 2015 viaceré iniciatívy, ktoré sú opísané 
v bodoch 96 až 103. Stretli sme sa so zástupcami týchto subjektov:
 ο GR Európskej komisie pre vzdelávanie a kultúru;
 ο sídla EIT;
 ο troch právnych subjektov ZIS;
 ο siedmich partnerov ZIS;
 ο piatich stredísk spoločného umiestnenia13.
16 
Partneri ZIS boli vybraní na základe významnosti financovania EIT, ktoré získali. 
Druhé kritérium bolo použité na zabezpečenie toho, aby partneri ZIS vo vzorke 
zahŕňali všetky ZIS, ktoré sa začali v roku 2010, a všetky typy organizácie pred -
stavujúce tri strany vedomostného trojuholníka (t. j. univerzity, výskumné ústavy 
a firmy). Na základe vzorky boli overené i činnosti ZIS financované EIT.
17 
Audítorský prístup dopĺňal:
 ο webový prieskum na získanie názorov partnerov ZIS14;
 ο kvantitatívnu analýzu nákladov vykázaných ZIS za obdobie rokov 2010 – 2014;
 ο preskúmanie odbornej literatúry o inovácii a EIT;
 ο analýzu iniciatív EIT a Komisie počas nášho auditu a po našom audite.
18 
Ešte pred auditom bolo zorganizované stretnutie hlavných zainteresovaných 
strán v snahe lepšie porozumieť hlavným problémom, ktorým musí EIT čeliť. Ako 
zdroje informácií boli použité aj údaje a závery z výročného auditu Dvora audíto -
rov týkajúceho sa účtovnej závierky EIT.
18
 Pripomienky
Základný princíp EIT je opodstatnený
19 
Zúčastnené osoby a väčšina partnerov ZIS, ktorí odpovedali na prieskum, zastá -
vajú názor, že hlavné prekážky inovácie sú podľa významu pre respondentov 
prieskumu (pozri obrázok 4 ):Obrázok 4Hlavné prekážky inovácie podľa respondentov
Zdroj : EDA.64 %77 %79 %83 %90 %Percento respondentov, ktorí sa zhodli 
Nedostatočné investície do inovačných činností podľa 
vysokoškolského vzdelania a súkromného sektora Obmedzené zapojenie podniku do rozvoja 
vzdelávacích kurzov, ktoré poskytujú inštitúcie 
vysokoškolského vzdelávania Zložitý prístup k ﬁnanciám Tlak na získanie okamžitého ﬁnančného výnosuAdministratívne a právne prekážky 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Ako ďalšie prekážky inovácie v EÚ sa uvádzali: príliš mnoho rôznych mechaniz -
mov verejného financovania s ich vlastnými pravidlami, ktoré oslabujú celkovú 
efektívnosť systémov verejnej podpory; prílišná roztrieštenosť výskumného úsilia 
v rámci EÚ, ktorá vedie k nákladnej duplicite; nedostatok spoločných stratégií a/
alebo synergií v programoch EÚ s inými programami EÚ, národnými a lokálnymi 
programami, ktoré podporujú inováciu; existencia rôznych právnych systémov 
na vnútroštátnej úrovni bráni cezhraničnej inovácii; nedostatok účinného vnútor -
ného trhu EÚ, čo ešte viac komplikuje komercializáciu nových výrobkov/služieb 
v ďalších krajinách EÚ.
19 Pripomienky 
21 
Takmer 80 % respondentov v prieskume súhlasilo s tým, že verejné programy 
podporujúce inováciu nie sú dostatočne nasmerované na využitie na trhu. Tento 
názor sa potvrdil aj počas rozhovorov. Podľa 66 % respondentov sú ciele EIT rele -
vantné na riešenie hlavných prekážok, ktoré zabraňujú inovácii v Európe – pozri 
ciele EIT v  prílohe II . Všetky konzultované osoby potvrdili dôvody, ako aj to, že je 
potrebné zriadiť nový nástroj EÚ (EIT), ktorý by sa líšil od existujúcich nástrojov.
22 
Zlyhania trhu, ktoré plánuje riešiť EIT (pozri obrázok 5 ), sú štrukturálne nedostat -
ky, ktoré bránia inovácii a následne predstavujú prekážku pre hospodársky rast 
a vytváranie pracovných miest. Podnikateľská kultúra je nedostatočne rozvinutá. 
Nedostatok komercializácie výsledkov a nízka úroveň spolupráce medzi univerzi -
tami orientovanými na výskum a trhovo orientovanými firmami sú často citované 
ako hlavné dôvody, pre ktoré EÚ nespĺňa výkonnosť v otázke inovácií. Vyššie 
vzdelanie nie je dostatočne zamerané na podporu inovátorov a podnikateľov. 
Vo vyššom vzdelávaní je potrebné, aby sa do vzdelávacích programov začlenili 
inovačné a podnikateľské zručnosti. Obrázok 5Zlyhania trhu, ktoré EIT plánuje riešiť
Zdroj:  EDA.Nedostatočné 
prilákanie/
udržanie talentov Výsledky výskumu, 
ktoré sa dostanú
na trhy 
Nízky rozsah zdrojov vrátane 
ľudských zdrojov Slabé záznamy o výskume
z hľadiska vytvárania 
sociálnej 
a hospodárskej hodnoty 
Príliš nízke investície 
v oblasti výskumu
a vývojaNedostatok 
podnikateľskej 
kultúryPrekážky 
spolupráce 
v rámci
vedomostného 
trojuholníkaŠTRUKTURÁLNE NEDOSTATKY Neschopnosť dodávať nové služby, výrobky a procesySlabý hospodársky rast a vytváranie pracovných miest 
20 Pripomienky 
15 V období rokov 2010 až 2014 
predstavovala akčná línia 
inovačných projektov 42 % 
nákladov na činnosti 
financované EIT, podnikanie 
22 % nákladov, vzdelávanie 
14 % nákladov a iné náklady 
22 % nákladov (pozri bod 0 až 
13). Je potrebné poznamenať, 
že v metodikách jednotlivých 
ZIS existuje významný 
nesúlad, pokiaľ ide o meranie 
iných nákladov, ktoré tvoria 
najmä administratívne 
a prevádzkové náklady.23 
Cieľom EIT je teda venovať sa prioritne presunu svojich činností vyššieho vzdelá -
vania, výskumných a inovačných činností na podnikateľský kontext a ich komerč -
né využitie. Koncepcia EIT má síce opodstatnený základný princíp, no na požado -
vaný účinok je ešte potrebné počkať.
Niektoré zásadné prvky neboli primerane navrhnuté
24 
EIT bol pôvodne koncipovaný ako inovačný verejný program. Modelom EIT sa 
zaviedli špecifické znaky, ktoré sa nenachádzajú v žiadnom inom nástroji EÚ pod -
porujúcom inovácie. Napríklad jeho schopnosť podporovať celý inovačný ekosys -
tém od vzdelávania po startup prostredníctvom projektov orientovaných na ino -
váciu riadených početnými partnermi ZIS je jedinečná. Autonómia, ktorú majú 
ZIS, je ďalšou charakteristickou vlastnosťou modelu EIT, ktorú si jeho partneri 
obzvlášť cenia. Niektoré kľúčové prvky modelu EIT však neboli vhodne navrhnuté 
tak, aby sa z EIT stal účinný a prelomový verejný program.
Vedomostný trojuholník sa na úrovni Komisie náležite 
nezohľadňuje
25 
Prvotná motivácia na zriadenie EIT vychádzala z predpokladu, že najslabší článok 
integrácie vedomostného trojuholníka bol medzi sektorom vysokoškolského 
vzdelávania a podnikateľskou komunitou. EIT bol z tohto dôvodu zaradený 
do právomoci GR pre vzdelávanie a kultúru, ktoré má veľa skúseností so vzdelá -
vacími programami. GR pre vzdelávanie a kultúru teda prevzalo vedúcu úlohu 
v Komisii, napríklad ako pozorovateľ v správnej rade EIT.
26 
Akčné línie inovácia a podnikanie, ktoré teraz čerpajú väčšiu časť finančných 
pros  triedkov EIT, musia mať priamo dostupné odborné znalosti15. EIT by na tento 
účel mal mať pravidelný prístup k odborným znalostiam GR pre výskum a ino -
váciu a GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP . GR pre výskum a ino -
váciu má cenné skúsenosti s riadením výskumných a inovačných projektov a GR 
pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MPS má odborné znalosti o vytváraní 
nových podnikov. Tieto generálne riaditeľstvá však nemajú žiadny útvar povere -
ný záležitosťami EIT a Dvor audítorov našiel málo dôkazov o ich aktívnej účasti.
21 Pripomienky 
Nedostatočne vymedzený koncept financovania EIT 
založeného na doplnkových činnostiach
27 
Inovačné činnosti vykonávané partnermi ZIS sú rozdelené do dvoch kategórií:
a) činnosti financované EIT do výšky 100 %;
b) doplnkové činnosti ZIS, ktoré nie sú financované EIT.
Rozdiel medzi týmito dvoma typmi činností je pre model financovania EIT zásadný, 
pretože určuje strop príspevku EIT. Finančné krytie EIT sa môže týkať najviac 25 % 
celkových nákladov ZIS (t. j. suma nákladov na činnosti financované EIT a nákladov, 
ktoré EIT nefinancuje – tento komplexný model je uvedený na  obrázku 6 ).Obrázok 6Model financovania EIT
Zdroj:  EDA.Činnosti FinancovanieČinnosti /f_inancované EIT Doplnkové činnosti ZIS 
max. 25 % min. 75 %
Financovanie EIT
(max. 25 % všetkých
nákladov)Spoluﬁnan-
covanieDoplnkové ﬁnancovanie
(aj z iných zdrojov než EÚ)
Neﬁnancované EIT (min. 75 % všetkých nákladov)
Rozpočet ZISČinnosti ZIS
22 Pripomienky 
28 
V období rokov 2010 až 2014 prispel EIT na tri ZIS sumou 460 mil. EUR. Pomohol 
tak financovať inovačné činnosti vo výške 540 mil. EUR. Doplnkové činnosti ZIS 
boli vykázané vo výške 2 043 mil. EUR (z toho 10 % bolo financovaných z iných 
programov EÚ ako EIT, napr. projekty realizované v spolupráci v rámci RP7, sché -
my financovania ERC, projekty STI atď., a 23 % prostredníctvom ďalších vnút -
roštátnych alebo regionálnych verejných programov) – pozri obrázok 7 .Obrázok 7Príspevok EIT na činnosti ZIS v období rokov 2010 – 2014
Zdroj : EIT .
Činnosti ﬁnancované EIT
540 mil. EUR
(21 %)
Doplnkové činnosti ZIS
2 043 mil. EUR (79 %)Investované460 mil. EURPríspevok EIT (2010 – 2014)
23 Pripomienky 
16 Kontroly a audity vykonáva 
EIT, súkromní externí audítori 
a EDA.29 
Doplnkové činnosti ZIS boli nedostatočne vymedzené. Nedostatočne jasné vy -
medzenie malo za následok operačné ťažkosti partnerov ZIS, ktorí od EIT získali 
odlišný výklad toho, čo sa môže vykázať ako doplnkové činnosti ZIS a ako o nich 
predkladať správy. Na tento problém upozornilo jedno ZIS vo svojej správe o pl -
není v roku 2012: „nezadefinované doplnkové finančné krytie spôsobuje problé -
my s úplnou účasťou niektorých partnerov a s úplným vykázaním doplnkového 
zaisťovania zdrojov, ktoré skutočne prinášajú“.
30 
Doplnkové činnosti ZIS boli právne vymedzené až pri podpise dohôd o grante 
v roku 2014 medzi ZIS a EIT začiatkom štvrtého roka činnosti ZIS. Avšak ani toto 
vymedzenie nebolo veľmi užitočné, pretože doplnkové činnosti sú opísané len 
ako „činnosti […] vykonávané […] partnermi ZIS […] zameranými predovšetkým 
na činnosti [ktoré musí ZIS vykonať na splnenie svojej úlohy]”. V usmerňujúcom 
dokumente EIT z roku 2014 s názvom Zásady financovania, monitorovania a hod -
notenia činností ZIS sa uvádzalo, že takéto činnosti musia mať „jasnú súvislosť 
aspoň s jednou [činnosťou financovanou EIT] a nesmú sa financovať z príspevku 
EIT“. Zároveň sa v ňom uvádzalo, že náklady na tieto činnosti musia byť „úmerné 
nákladom [na činnosť financovanú EIT] a/alebo očakávanému dosahu, pokiaľ ide 
o podporu úlohy ZIS“.
31 
EIT zaviedol v roku 2014 zásadu proporcionality na riešenie a predchádzanie 
výskytu prehnaných doplnkových činností ZIS. Posúdiť však, či sa kritérium „pro -
porcionality“ dodržiava pre konkrétnu doplnkovú činnosť ZIS, je stále náročné 
vzhľadom na to, že neboli vydané žiadne ďalšie usmernenia a EIT nezaviedol 
žiadny konkrétny mechanizmus na systematické testovanie proporcionality. V dô -
sledku toho EIT počas kontroly doplnkových činností ZIS za obdobie 2010 až 2014 
nezamietol žiadne náklady z dôvodu „neprimeranosti“.
32 
Pred cyklom podnikateľských plánov na rok 2016 podliehali kritériá „mať jasnú 
súvislosť“ a „byť úmerný“ odlišným výkladom. Partneri ZIS, EIT a tí, ktorí kontrolo -
vali výkazy nákladov16, si neboli istí, či by sa súvisiace náklady mali alebo nemali 
akceptovať pri výpočte maximálneho príspevku EIT (pozri príklad v  rámčeku 3 ). 
Táto skutočnosť poškodzuje partnerov ZIS, pretože zamietnutie nákladov zname -
ná zníženie finančného príspevku EIT.
24 Pripomienky 
17 „Často kladené otázky 
o ZIS“ – EIT (2010).Príklad doplnkovej činnosti ZIS s nie úplne „jasnou súvislosťou“ s činnosťou 
financovanou EIT
Jeden partner ZIS vykázal doplnkovú činnosť ZIS v hodnote 188 mil. EUR. Táto činnosť podľa finančného vý -
kazníctva súvisela s inovačným projektom financovaným EIT vo výške 4,5 mil. EUR – pomer implicitných nákla -
dov je 42 : 1. Suma tejto doplnkovej činnosti ZIS by bola dostatočná na podporu celého príspevku EIT pre prí -
slušné ZIS v roku 2013. Na odôvodnenie súvislosti slúžil krátky dokument obsahujúci vysvetlenie, že partner sa 
zúčastňuje na mnohých činnostiach ZIS vrátane vzdelávacích programov a programov zriaďovania podnikov.
Chýba však presvedčivý dôkaz o „jasnom prepojení“ medzi účelom, na ktorý boli vynaložené náklady vo výške 
188 mil. EUR, a inovačným projektom v hodnote 4,5 mil. EUR, ktorý realizovali ďalší partneri ZIS.Rámček 3
33 
Meranie doplnkových činností ZIS a predkladanie správ o týchto činnostiach 
zásadne neprispieva k dosiahnutiu cieľov EIT: len činnosti, ktoré financuje EIT, „sú 
činnosti, ktoré zo znalostného a inovačného spoločenstva robia znalostné a ino -
vačné spoločenstvo“17. Účelom tohto grantu je financovať činnosti z prostriedkov 
EIT, nie 25 % celkových nákladov ZIS. Vylúčenie doplnkových činností ZIS ako 
podmienky financovania by neovplyvnilo výsledok: ZIS by naďalej vykonávali 
činnosti financované EIT.
Uvádzaný pákový efekt nie je preukázaný a vierohodný
34 
Zahrnutie doplnkových činností ZIS do modelu financovania EIT sa používa 
na preukázanie jeho pákového efektu. V programe Horizont 2020 sa stanovuje, 
že „prístup EIT k financovaniu bude pevne založený na silnom pákovom efekte 
[…]“. Vo výročnej správe EIT za rok 2013 sa uvádza, že „pákový efekt 4: vyše 80 % 
celkového rozpočtu ZIS pramení z vonkajších zdrojov a každé euro investované 
z rozpočtu EÚ bude impulzom k vyššej investícii z ďalšieho zdroja“. Komisia v roku 
2013 vykázala ako ukazovateľ výkonnosti „posilnený pákový efekt EIT na súkrom -
né a iné verejné finančné zdroje“.
25 Pripomienky 
Finančný pákový efekt nemôže vychádzať zo spätnej činnosti
Partner ZIS môže deklarovať náklady, ktoré vynaložil v predchádzajúcom projekte spoločného výskumu EÚ 
prebiehajúcom v období od 2010 až 2013 ako doplnkovú činnosť ZIS k činnosti financovanej EIT, ktorá prebie -
hala v roku 2014. No rozhodnutie vykonať projekt RP7 v roku 2010 bolo prijaté nezávisle od schválenia finan -
covania súvisiacej činnosti zo strany EIT v roku 2014: preto nejde o pákový efekt v tomto konkrétnom prípade.
Príklad doplnkových činností ZIS, ktoré nie sú dodatočné
Partneri ZIS vykázali ako doplnkovú činnosť ZIS náklady na študentov, ktorí neboli študentmi EIT a navšte -
vovali vzdelávacie kurzy, na ktorých sa zúčastňujú aj študenti EIT. Tieto náklady nie sú dodatočné, pretože 
vzdelávacie kurzy sú súčasťou štandardného vzdelávacieho programu univerzity.Rámček 4 Rámček 535 
Uvádzaný pákový efekt EIT s hodnotou štyri vychádza z predpokladu, že všetky 
doplnkové činnosti ZIS vykázané partnermi ZIS sú dodatočné, t. j. ich spúšťacím 
mechanizmom bola intervencia EIT. Nie je to reálny predpoklad, pretože EIT 
umožnil znalostným a inovačným spoločenstvám spätne deklarovať doplnkové 
činnosti ZIS: náklady z minulej doplnkovej činnosti ZIS možno deklarovať v bež -
nom roku nahlásenia súvisiacej činnosti financovanej EIT.
36 
Tieto spätné doplnkové činnosti ZIS nie sú dodatočné, pretože ich uskutočnili 
partneri ZIS bez podpory EIT (pozri príklad v  rámčeku 4 ). Spätné doplnkové čin -
nosti ZIS tvoria 450 mil. EUR (22 %) z celkových doplnkových činností ZIS deklaro -
vaných za obdobie rokov 2010 až 2014.
37 
Okrem toho partneri ZIS prispievajú do rozpočtov ZIS najmä materiálne, a nie 
peňažne: preto existuje vysoké inherentné riziko, že partneri ZIS robia to, čo by 
boli aj tak robili (mŕtva váha) a EIT deklarujú náklady ako príspevok na doplnkové 
činnosti ZIS. Partneri ZIS a tri právne subjekty ZIS, s ktorými sme počas tohto au -
ditu viedli rozhovory, potvrdili, že väčšina doplnkových činností ZIS nie je doda -
točná: boli by sa vykonali bez existencie EIT. Pri kontrole sa ukázalo, že to tak bolo 
v prípade každej doplnkovej činnosti ZIS nad dva milióny EUR.
26 Pripomienky 
18 V článku 6 ods. 2 zmeneného 
nariadenia, ktorým sa zriaďuje 
EIT, sa stanovuje: „ZIS majú 
značnú celkovú autonómiu, 
pokiaľ ide o vymedzenie svojej 
vnútornej organizácie 
a zloženia, ako aj svojho 
presného programu 
a pracovných metód. ZIS 
najmä […] vypracujú stratégie 
pre finančnú udržateľnosť.“
19 V článku 7b zmeneného 
nariadenia, ktorým sa zriaďuje 
EIT, sa stanovuje: „[…] ZIS má 
zvyčajne trvanie sedem až 
pätnásť rokov.“
20 EIT o tejto skutočnosti 
výslovne informoval ZIS v roku 
2015.Je nepravdepodobné, že ZIS dosiahnu finančnú udržateľnosť
38 
ZIS majú vytvoriť stratégie, aby sa stali finančne udržateľné18, napriek tomu, 
že tento cieľ z dlhodobého hľadiska nie je kompatibilný s očakávanou životnos -
ťou ZIS (sedem až pätnásť rokov), ako sa uvádza v zakladajúcom nariadení EIT19. 
Pre tento legislatívny nesúlad sa vo všeobecnosti chápe20, že finančný príspevok 
EIT by mal skončiť v zásade po uplynutí najviac pätnástich rokoch, ale že ZIS by 
mali pokračovať.
39 
Partneri ZIS a tri právne subjekty ZIS, s ktorými sme viedli rozhovory, konšta -
tovali, že nie je pravdepodobné, aby sa ZIS stali po pätnástich rokoch finančne 
nezávislé. V priebehu rokov 2010 – 2014 len jedno ZIS deklarovalo nejaký prí -
jem (400 000 EUR), zatiaľ čo EIT poskytol finančnú injekciu ZIS vo výške viac ako 
460 mil. EUR. Dve tretiny respondentov v rámci prieskumu EDA si nemyslí, že je 
pravdepodobné, aby sa ZIS z dlhodobého hľadiska stali finančne nezávislé.
Nadácii EIT (EITF) sa nepodarilo prilákať dodatočné finančné 
prostriedky
40 
Vo výročnej správe EIT za rok 2010 bolo oznámené vytvorenie EITF, ktorá „... bude 
slúžiť ako prostriedok na prilákanie a prerozdelenie finančných zdrojov na činnos -
ti EIT, ktoré nespadajú do rozsahu jeho pravidelného financovania (…). Nadácia 
tak bude zohrávať zásadnú úlohu z hľadiska ochrany finančnej udržateľnosti a au -
tonómie EIT, ako aj posilnenia jeho sociálneho dosahu.“ Nadácia nikdy neprilákala 
žiadne značné finančné prostriedky a bola zavretá v roku 2014.
Každoročný proces dohody o grante nepredstavuje 
primeranú podporu pre inovačné činnosti ZIS
41 
Podnikateľský plán ZIS, ktorý je prílohou k dohode o grante, je komplexný doku -
ment, v ktorom sa stanovuje výber, opis a riadenie portfólia plánovaných činností 
ZIS na kalendárny rok. EIT vydáva usmernenia s cieľom objasniť požiadavky pod -
nikateľského plánu z hľadiska štruktúry, obsahu a úrovne podrobnosti.
27 Pripomienky 
42 
Podnikateľský plán ZIS je skôr niečo ako ročný pracovný program so silným dôra -
zom na krátkodobé hľadisko. Návrh podnikateľského plánu na nadchádzajúci rok 
je potrebné predložiť EIT najneskôr do konca septembra roka N – 1 – harmono -
gram dohody o grante a súvisiaci podnikateľský plán pozri na  obrázku 8 . Na to, 
aby mohlo ZIS túto konečnú lehotu dodržať, musia partneri ZIS do konca druhé -
ho štvrťroka určiť a odhadnúť všetky inovačné činnosti, ktoré chcú uskutočniť 
v ďalšom roku. Partneri ZIS teda musia aspoň so 6-mesačným predstihom predví -
dať presné inovačné činnosti, ktoré budú vykonávať v ďalšom kalendárnom roku. 
V rámci akčných línií inovačný projekt je na vyhlásenie súťažnej výzvy na predkla -
danie návrhov projektov potrebné dodatočné obdobie troch mesiacov. ZIS však 
počas roka môžu meniť podnikateľské plány a zahrnúť do nich nové inovačné 
projekty. Formálne sa to rieši dodatkom k ročnej dohode o grante. Obrázok 8Harmonogram dohody o grante, súvisiaci podnikateľský plán ZIS a posúdenie 
správy o výkonnosti ZIS
Zdroj:  EIT – Zásady financovania, monitorovania a hodnotenia činností ZIS.Rok 
N + 1Rok NRok
N - 1
KoniecZačiatokRozhodnutie EIT
o výške /f_inancovania 
EIT na rok NPredloženie návrhu 
na ZIS BP na rok N1. štvrťrok 2. štvrťrok 3. štvrťrok 4. štvrťrok
Kritériá EIT na 
/f_inancovanie na 
rok N
Následný audit správy o ZIS za rok NHodnotenie správy o ZIS za 
rok N zo strany EITPredloženie 
správy o ZIS 
za rok NVykonávanie ZIS BP za rok NUzavretie dohody
o grante na rok N
28 Pripomienky 
21 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 294/2008 z 11. marca 2008, 
ktorým sa zriaďuje Európsky 
inovačný a technologický 
inštitút (Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, 
s. 1).
22 O časti ročného grantu sa 
rozhoduje na základe súťaže 
medzi ZIS. Týmto spôsobom 
sa znalostným a inovačným 
spoločenstvám pridelilo 40 % 
celkového príspevku EIT v roku 
2015. Tento podiel by sa mal 
časom zvýšiť.
Európsky fond pre strategické investície (EFSI)23 a jeho dosah na rozpočet EIT
Európska komisia spustila v novembri 2014 investičný plán pre Európu na obnovenie rastu a investícií v EÚ. 
Navrhla vytvoriť Európsky fond pre strategické investície (EFSI) zriadený v rámci EIB a spoločne financovaný EÚ 
a EIB.
Na základe nariadenia o EFSI sa príspevok EÚ pre EIT v priebehu 7-ročného obdobia 2014 – 2020 znížil o 12 %, 
z 2 711 na 2 383 mil. EUR. Rozpočet EIT na rok 2016 bude znížený z 336 miliónov (pôvodne naplánovaná suma 
v programe Horizont 2020) na 285 mil. EUR (–15 %). Povedie to k menšiemu množstvu inovačných činností 
financovaných EIT. V kombinácii s konkurenčným financovaním to vytvára dodatočnú neistotu pre ZIS, ktoré 
musia vyberať projekty a vypracovať návrhy svojich podnikateľských plánov bez toho, aby mali jasnú predsta -
vu o financovaní, ktoré majú v ďalšom roku/ďalších rokoch k dispozícii.
ZIS môžu nepriamo využívať finančné prostriedky z EFSI, ktoré nahradia určitý pokles v rozpočte EIT.
23 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) 
č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Rámček 643 
Stratégia ZIS by mala byť „založená na spoločnom strednodobom až dlhodobom 
inovačnom plánovaní v záujme splnenia výziev EIT […]“21. V dohode o grante 
podpísanej medzi EIT a právnym subjektom ZIS sa však určuje finančný príspe -
vok EIT len na jeden rok. Finančné krytie zo strany EIT je teda zabezpečené len 
na krytie nákladov deklarovaných na ročnej báze. Finančné krytie v budúcnosti 
závisí od dostupnosti rozpočtu EIT, ktorý podlieha vplyvu zavedenia Európskeho 
fondu pre strategické investície – pozri rámček 6  – a od výsledkov konkurenčné -
ho financovania medzi ZIS22.
44 
Dvor audítorov síce podporuje konkurenčné financovanie, ale je tu problém 
s vhodným načasovaním. Keďže o pridelení konkurenčného financovania rozho -
duje správna rada EIT na svojom decembrovom zasadaní, výsledky konkurenčné -
ho financovania nie sú známe pred koncom roka. Tento stav vytvára pre partne -
rov ZIS neistotu, keďže niektoré projekty sú odložené, kým sa nevyjasní, či budú, 
alebo nebudú k dispozícii finančné prostriedky.
29 Pripomienky 
45 
Táto krátkodobá vízia z hľadiska operačného a finančného plánovania nezodpo -
vedá časovému horizontu inovačných činností, ktoré ZIS vykonávajú. Všetci part -
neri ZIS, ktorých EDA navštívil, uvádzali ako hlavnú nevýhodu podpory inovácií 
z dlhodobého hľadiska zásadu ročnej platnosti.
46 
Akčná línia vzdelávanie sa skladá najmä z magisterských a doktorandských štu -
dijných programov. Tieto vzdelávacie programy majú očakávaný časový rámec 
dvoch a štyroch rokov. Podpísanie viacročnej zmluvy so študentmi EIT predstavu -
je preto pre partnerov ZIS v oblasti vysokoškolského vzdelávania riziko, pretože je 
tu právna neistota týkajúca sa financovania, ktoré dostanú v ďalších rokoch. Je to 
obzvlášť problém pre verejné organizácie (najmä univerzity a výskumné ústavy), 
ktoré musia uplatňovať prísne finančné pravidlá podľa ich príslušných vnútroštát -
nych právnych predpisov.
47 
Každoročný proces poskytovania grantov je tiež veľkou prekážkou plánovania 
a koordinovania viacročných inovačných projektov v rámci akčných línií inovácie. 
Niektoré ZIS začali so špecifickými činnosťami venovanými dlhodobejším projek -
tom, pričom financovanie mali v zásade garantované počas ich životnosti (s pro -
cesom priebežného hodnotenia s cieľom zistiť, či je financovaný projekt života -
schopný a či pravdepodobne vygeneruje obchodný vplyv – negatívne priebežné 
hodnotenie by viedlo k ukončeniu financovania riskantnej akcie). Avšak vzhľadom 
na to, že finančný príspevok EIT je stanovený len na jeden rok, finančné riziká 
súvisiace s ďalšími rokmi znášajú partneri ZIS: niektoré projekty ZIS budú zrejme 
musieť byť prerušené alebo zastavené pre nedostatok finančných zdrojov.
48 
Na rozdiel od toho granty EÚ na projekty spoločného výskumu sa podpisujú 
na viacročné obdobie, napríklad granty v rámci programu Marie Sklodowska-Cu -
rie ponúkajú výskumným pracovníkom zabezpečené financovanie na obdobia 
presahujúce dvanásť mesiacov.
49 
Počas obdobia rokov 2011 – 2014 boli dohody o grante podpísané v priemere tri 
mesiace po začiatku kalendárneho roka. Dohody o grante za rok 2015 boli podpí -
sané až v júni 2015. Činnosti, ktoré vykonávali ZIS po 1. januári, nie sú až do pod -
písania novej ročnej dohody o grante kryté právoplatnou zmluvou. Neskorý 
podpis spôsobuje prerušenie inovačného procesu, pretože niektorí partneri ZIS 
nechcú niesť právne a finančné riziká a viazať zdroje, kým nedôjde k podpísaniu 
dohody o grante.
30 Pripomienky 
24 Rozhodnutie č. 1312/2013.
Kľúčové ukazovatele výkonnosti
Existujú tri typy kľúčových ukazovateľov výkonnosti:
1. Základné kľúčové ukazovatele výkonnosti EIT : rozlišujeme šesť základných kľúčových ukazovateľov 
výkonnosti EIT: atraktívnosť vzdelávacích programov; počet nových absolventov; počet inkubovaných 
podnikateľských nápadov; počet vytvorených startupov alebo podnikov založených ako vedľajší produkt, 
tzv. spin-offs; prenos znalostí/prevzatie znalostí; spustenie nových alebo zlepšených výrobkov/služieb/
procesov na trh. Pokrok pri plnení týchto kľúčových ukazovateľov výkonnosti sa meria na účely konku -
renčného financovania.
2. Konkrétne kľúčové ukazovatele výkonnosti EIT : slúžia na meranie vlastných činností EIT, monitorovanie 
jeho operačnej výkonnosti pomocou ukazovateľov, ako sú lehoty na dokončenie dohôd o grante, prijatie 
správy a vykonanie platby, percento formalizovaných procesov a úroveň spokojnosti s EIT.
3. Konkrétne kľúčové ukazovatele výkonnosti ZIS  vypracúvajú samotné ZIS.Rámček 750 
Neskoré podpísanie ročných dohôd o grante spôsobuje i oneskorenie platby 
predbežného financovania, ktoré EIT vypláca znalostným a inovačným spoločen -
stvám a ktoré by malo nastať v rámci 30 dní od nadobudnutia účinnosti dohody 
o grante. Až potom môžu ZIS prerozdeliť peniaze jednotlivým partnerom. Všetky 
výdavky, ktoré vznikli partnerom do tohto obdobia, preto musia hradiť samotní 
partneri. Všetky náklady prevyšujúce sumu prijatého predbežného financovania 
(do 50 %) preplatí EIT v konečnej platbe až v druhej polovici nasledujúceho roka.
Existujúce kľúčové ukazovatele výkonnosti nie sú 
prispôsobené účinnému monitorovaniu
51 
Podľa strategického inovačného programu24 EIT by mal „v spolupráci s Komisiou 
a ZIS vytvoriť komplexný systém na monitorovanie príspevku EIT k programu 
Horizont 2020, vplyvu EIT prostredníctvom jeho vlastných činností a činností ZIS 
a výsledkov ZIS“. Tento systém zatiaľ nebol zavedený.
52 
Základné kľúčové ukazovatele výkonnosti EIT (pozri rámček 7 ) nie sú jasne vyme -
dzené a v priebehu času neboli konzistentné (vymedzenie absolventov, koncept 
prenosu technológií a prevzatia znalostí, pojem inkubovaných nápadov atď.). 
Príklad nejasného vymedzenia kľúčových ukazovateľov výkonnosti je uvedený 
v rámčeku 8 . Komplikuje sa tým podávanie správ o výkonnosti, najmä keď sa 
zmenia definície kľúčových ukazovateľov výkonnosti uprostred kalendárneho 
roka a je potrebná spätná úprava.
31 Pripomienky 
25 Odsek 6.31. Monitorovanie 
pokroku a účinkov – Externé 
hodnotenie Európskeho 
inovačného 
a technologického inštitútu – 
Rámcová zmluva o hodnotení 
a súvisiacich službách 
(Monitoring progress and 
outcomes - External evaluation 
of the European Institute of 
Innovation and Technology - 
Framework Contract on 
evaluation and related services ) 
(EAC 03/06), máj 2011.
26 KOM(2006) 77 v konečnom 
znení z 22. februára 2006: 
Implementácia obnoveného 
partnerstva pre rast 
a zamestnanosť – 
Vybudovanie znalostnej 
základne: Európsky 
technologický inštitút.
27 Komisia predkladá 
podrobnosti o svojom pláne 
pre Európsky inovačný 
a technologický inštitút, 
tlačová správa Európskej 
komisie (IP/06/751), 
8. júna 2006.Nejasné vymedzenie kľúčových ukazovateľov výkonnosti vo vytvorených 
startupoch
Aby mohol byť startup uznaný, ZIS musí poskytnúť „dôkaz (napr. vyhlásenie o zámere alebo objednávku/fak -
túru) o tom, že tento startup získal svojho prvého klienta alebo existuje potenciálny prvý zákazník alebo iný 
dokument, ktorý preukazuje, že startup začal obchodnú činnosť“. Pre nejasnosť týchto kritérií (kto je „potenci -
álny prvý zákazník“?) ZIS vykladajú toto pravidlo odlišným spôsobom.Rámček 8
53 
Je zložité porovnávať tri ZIS pomocou týchto základných kľúčových ukazovateľov 
výkonnosti. Úvahy, ako je veľkosť startupu, dĺžka trvania kurzu atď., sa v zák -
ladných kľúčových ukazovateľoch výkonnosti ZIS neberú do úvahy. ZIS navyše 
pôsobia v rôznych oblastiach, majú rôznu úroveň vývoja, čo viac či menej kompli -
kuje vytváranie startupov, inkubovanie podnikateľských nápadov atď. Samotná 
kvantitatívna analýza nezohľadňuje rozdielne prostredia, v ktorých tieto tri ZIS 
pôsobia. Pokrok pri vytváraní konkrétnych kľúčových ukazovateľov výkonnosti 
ZIS je obmedzený.
54 
Niekoľko nedostatkov, ktoré sa zistili pri externom hodnotení v roku 2011, zatiaľ 
nebolo odstránených: hlavné ukazovatele sú naďalej zamerané skôr na vstupy 
alebo výstupy než na výsledky alebo dosah a na absolútne hodnoty než na zvý -
šenie činnosti v dôsledku ZIS25 (pozri tiež bod 99).
Podnikateľskú účasť by bolo možné zlepšiť
55 
Podnikateľská komunita by sa mala intenzívne zapájať na strategickej a operač -
nej úrovni, aby EIT dosiahol úspech. Zabezpečilo by sa tým, že činnosti ZIS budú 
stimulované trhovými potrebami a ďalej riadené smermi, ktoré budú užitočné 
pre hospodárstvo a spoločnosť26. Komisár zodpovedný za vzdelávanie, odbornú 
prípravu a kultúru vo svojom návrhu v roku 2006 zdôraznil význam podnikateľ -
skej komunity: „Podniky budú hlavní partneri na strategickej a operačnej úrovni 
inštitútu. Spoločnosti sa budú priamo podieľať na výskumných a vzdelávacích 
činnostiach, čím pomôžu podporiť rozvoj podnikateľského zmýšľania medzi ab -
solventmi a výskumnými pracovníkmi.“27 Podniky teda zohrávajú kľúčovú úlohu 
pri prekleňovaní priepasti medzi výskumom a inováciou.
32 Pripomienky 
28 Podniky majú aj iné ako 
finančné dôvody zapojiť sa do 
ZIS, napr. spôsob, ako získať 
prístup k talentovaným 
študentom, ktorí absolvovali 
vzdelávacie programy 
s označením EIT.56 
Napriek svojmu významu získali podnikateľské organizácie len 24 % finančnej 
podpory EIT (pozri obrázok 9 ), pričom tvoria 56 % partnerov ZIS. Hoci úroveň 
finančného príspevku nie je jediným ukazovateľom účasti28, zapojenie podni -
kateľskej komunity v EIT a ZIS by sa mohlo zlepšiť. Za obdobie 2010 až 2014 boli 
medzi 40 najväčšími príjemcami finančných prostriedkov EIT len dva podniky. Obrázok 9Rozdelenie podľa typu organizácie počas obdobia 
2010 – 2014
Zdroj:  EIT.
ako % ﬁnancií EIT ako % partnerov ZIS
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
iné (MVO, miestne 
orgány …)výskumné 
ústavyuniverzity obchodné 
spoločnosti
33 Pripomienky 
57 
Podnikateľské zainteresované strany vyjadrili svoje obavy, že agenda ZIS je sti -
mulovaná najmä potrebami vyššieho vzdelávania, kým univerzity, s ktorými sme 
počas tohto auditu viedli rozhovory, vyjadrujú poľutovanie nad tým, že podni -
kateľská komunita nie je dostatočne zapojená do vývoja vzdelávacích kurzov. 
V prvých troch rokoch boli projekty realizované v spolupráci, ktoré uskutočnili 
ZIS, zastavené alebo neviedli k hmatateľným výsledkom, pretože sa dostatočne 
nezamerali na využitie na trhu. Jednou z príčin bolo aj to, že výber tém na projek -
ty, ktoré má financovať EIT, bol riadený najmä potrebami vyššieho vzdelávania, 
a nie podnikateľskou komunitou. ZIS odvtedy tento nedostatok odstránili a za -
bezpečili, aby projekt, ktorý má financovať EIT, viedol k potenciálnemu využitiu 
na trhu, čím sa vytvoria budúce príjmy.
Model EIT dostatočne nestanovuje ciele na podporu 
existujúcich MSP
58 
MSP sú pri rozvíjaní a uplatňovaní nových technológií zvyčajne pružnejšie a lep -
šie ako veľké organizácie. Mnohé politiky EÚ pripúšťajú, že MSP majú významnú 
úlohu. Napriek tomu, že program Horizont 2020 má osobitný cieľ spočívajúci 
v pridelení aspoň 20 % svojho rozpočtu MSP , EIT v tejto súvislosti nestanovil 
žiadny cieľ.
59 
Zatiaľ čo podľa respondentov prieskumu je „presadzovanie a podpora účasti 
MSP na inovačných činnostiach“ tretím najdôležitejším cieľom, ktorý by EIT mal 
dosiahnuť na podporu inovácie v Európe, EIT nestanovil osobitné opatrenia nad 
rámec opatrení ďalších systémov EÚ na lepšiu podporu existujúcich MSP . Startupy 
a novovzniknuté podniky sa síce podporujú prostredníctvom podnikateľských 
inkubátorov ZIS, no existujúce MSP s potenciálom vysokého rastu majú väčšie 
ťažkosti s plným využívaním podpory, ktorú poskytuje EIT. Konkrétne účasť MSP 
v rámci akčnej línie projektov orientovaných na inováciu je veľmi obmedzená.
34 Pripomienky 
29 Údaje o MSP sú k dispozícii len 
v prípade jedného ZIS.
Príklady kritizovania účasti MSP
„[] EIT neustále chýbal jasný odkaz smerom k MSP […]“
„MSP sú veľmi dôležité pre inováciu v EÚ a mali by sa zapájať, no v súčasnosti sa dôraz kladie na startupy a veľ -
ka byrokracia a neefektívna komunikácia je len pre veľké spoločnosti.“
„MSP nie sú dostatočne zastúpené v správe ZIS, čo bráni tomu, aby sa brali do úvahy ich obmedzenia 
a záujmy.“
Zdroj:  Audítorský prieskum.Rámček 960 
Okrem toho všetci partneri ZIS, s ktorými sme viedli rozhovory, uviedli, že cyklus 
vyplácania grantu je prekážkou, pretože nezodpovedá finančným potrebám MSP . 
Platobný cyklus ZIS je významným obmedzením pre finančne slabších partnerov, 
ako sú MSP , ktoré nemajú finančnú kapacitu na pokrytie medzery vo financovaní 
(pozri bod 50).
61 
Údaje, ktoré zozbieral EIT, sú nesystematické, pretože podávanie správ o MSP nie 
je povinné. Počas obdobia rokov 2010 až 2014 však MSP získali menej ako 5 % 
finančnej podpory EIT29.
62 
Vzhľadom na to, že MSP sú nepriamymi príjemcami a nie sú započítané, širší 
obraz nemusí byť taký pochmúrny. Respondenti prieskumu uviedli, že partner -
stvá ZIS vytvorili prostredie, v ktorom môžu rásť startupy, podniky založené ako 
vedľajší produkt, tzv. spin-offs, a MSP . ZIS poskytujú podporu startupom/MSP 
najmä prostredníctvom svojich podnikateľských inkubátorov. Vytváranie lepších 
podmienok pre MSP stanovením jasných stratégií a cieľov však môže účasť MSP 
na ZIS len zvyšovať – príklady kritizovania nedostatočne účinnej podpory EIT 
pre MSP sa nachádzajú v  rámčeku 9 .
35 Pripomienky 
Nedostatočné konkrétne synergie a vzájomné dopĺňanie sa
63 
Kým neboli vypracované podnikateľské plány na rok 2016, malo ZIS málo účin -
ných podnetov na to, aby vyhľadávalo synergie s ďalším ZIS. Konkurenčné finan -
covanie medzi ZIS je pre ZIS stimulom, aby dosiahlo lepšie výsledky. Odrádza to 
však od spolupráce medzi nimi, pretože všetky prínosy by mali spoločné a pri fi -
nancovaní by si konkurovali. Hoci niektoré vedecké témy môžu byť spoločné pre 
jednotlivé ZIS, najmä medzi ZIS InnoEnergy a ZIS Climate, nie sú žiadne kon -
krétne dôkazy o výsledku spolupráce medzi ZIS počas kontrolovaného obdobia 
(2010 – 2014).
64 
Veľký počet výskumných a inovačných programov EÚ sťažuje vytváranie syner -
gií medzi nimi. Interakcia medzi ZIS a ďalšími iniciatívami EÚ sa zvyšuje, ale je 
potrebné ju ďalej rozvíjať.
Niektoré prvky EIT sa prijímajú pozitívne: dôraz na trh, 
dlhodobá perspektíva, autonómia ZIS a strediská spoločného 
umiestnenia
65 
Kľúčovým rozdielom oproti existujúcim výskumným a inovačným verejným 
programom je hlavný cieľ EIT spočívajúci v zameraní na trh. Podľa respondentov 
je hlavný cieľ EIT, t. j. „presun vyššieho vzdelávania, výskumných a inovačných 
činností na podnikateľský kontext a ich komerčné využitie“, najdôležitejším cie -
ľom, ktorý by sa mal EIT snažiť dosiahnuť.
66 
Dlhodobá perspektíva finančnej podpory EIT pre partnerstvo ZIS je jedinečným 
znakom, ktorý príjemcovia oceňujú. Nástroj EIT v zásade umožňuje strednodobé 
až dlhodobé plánovanie inovačných činností, ktoré nemôže ponúknuť žiadny iný 
verejný program. No skutočnosť, že EIT využíva ročné granty, toto tvrdenie osla -
buje na úrovni partnerov ZIS (pozri tiež body 42 až 45).
36 Pripomienky 
30 Výročná správa o činnosti GR 
pre vzdelávanie a kultúru 
za rok 2013.67 
Ako sa stanovuje v právnom základe EIT, ZIS „majú značnú celkovú autonómiu, 
pokiaľ ide o vymedzenie svojej vnútornej organizácie a zloženia, ako aj svojho 
presného programu a pracovných metód“. Partneri ZIS si túto úroveň autonómie 
cenia. Uľahčil sa prístup zdola nahor, o ktorý sa inovačné spoločenstvo snaží. Na 
rozdiel od tradičných verejných programov, keď sa vypracúvajú témy v oblas -
ti výskumu a inovácií pomocou prístupu zhora nadol v súlade s rozpočtovými 
požiadavkami, koncepcia ZIS umožňuje pri výbere činností väčšiu flexibilitu, čo 
partneri obzvlášť vítajú.
68 
Strediská spoločného umiestnenia (pozri prílohu I ) predstavujú ďalšiu špecific -
kosť modelu EIT, ktorú partneri ZIS oceňujú. Stredisko spoločného umiestnenia je 
tam, kde môže dôjsť k integrácii inovačného trojuholníka. Strediská spoločného 
umiestnenia sa zakladajú na štyroch tematických alebo regionálnych oblastiach 
a riadia projekty, vytvárajú plány, spájajú regionálnych partnerov a navrhujú stra -
tégie. Koordinujú a vykonávajú administratívne úlohy partnerov súvisiace so ZIS 
a ponúkajú spoločný priestor na diskusiu o obavách partnerov. V niektorých 
prípadoch tiež ponúkajú pracovné priestory pre startupy.
Vykonávanie modelu EIT je potrebné zlepšiť
EIT ešte nie je v plnej miere autonómny
69 
EIT ešte nezískal vlastnú úplnú autonómiu. Toto oneskorenie je dlhšie ako zvy -
čajne: iným orgánom EÚ, ako sú STI (tiež vytvorené v roku 2008) trvalo najviac tri 
roky, kým získali úplnú finančnú nezávislosť. Podľa GR pre vzdelávanie a kultúru 
to bolo pre „obmedzené riadenie a manažérske schopnosti vedenia EIT“30. Jednou 
z pretrvávajúcich príčin tohto stavu je vysoká fluktuácia vyššieho manažmentu 
(pozri bod 84).
37 Pripomienky 
Príklad nedostatočnej výkonnosti ZIS
V hodnotení podnikateľského plánu ZIS v roku 2013, ktoré vykonali projektoví úradníci EIT s pomocou ex -
terných odborníkov, sa uvádzalo, že „... pokiaľ ide o najdôležitejšie body uvedené v podnikateľskom pláne 
na rok 2013, ZIS Climate dosiahlo len mierny pokrok. (…) V súvislosti s 18 strategickými cieľmi špecifikovanými 
v podnikateľskom pláne na rok 2013 Climate-ZIS sa podarilo splniť 8 z nich úplne, kým 7 bolo splnených len 
čiastočne a 3 zatiaľ neboli splnené.“Rámček 10EIT nenaplnil svoju úlohu investora zameraného na dosah
70 
EIT sa často prezentuje ako „inovačný investičný inštitút zameraný na dosah 
a na podnikanie“. V právnom základe z programu Horizont 2020 sa uvádza, že 
„EIT […] uplatňuje prístup orientovaný na výsledky“. Vo svojom trojročnom 
pracovnom programe na obdobie rokov 2012 – 2014 EIT zdôraznil svoj cieľ stať sa 
„investorom zameraným na dosah“.
71 
Napriek tomu, že bol zriadený a prezentuje sa ako inštitút zameraný na dosah, EIT 
sa zameriava väčšinou na dodržiavanie pravidiel a na čerpanie svojich vlastných 
rozpočtových prostriedkov. V septembri 2014 viacerí členovia správnej rady EIT 
zdôraznili, že je potrebné EIT preorientovať, aby sa stal inštitútom zameraným 
na dosah. Pred rokom 2015 EIT len zriedkavo zamietol náklady na základe nedo -
statočnej výkonnosti.
72 
Do roku 2015 to, ako EIT posúdil ročnú výkonnosť ZIS, malo malý alebo žiad -
ny dosah na výšku konečnej platby na grant. V ročných hodnoteniach sa často 
uvádza, že viaceré ciele stanovené v štádiu plánovania nie sú splnené alebo sú 
len čiastočne splnené, no konečná suma, ktorú predstavoval grant, bola napriek 
tomu vyplatená (pozri rámček 10 ).
38 Pripomienky 
Mechanizmus konkurenčného financovania podhodnocuje 
výkonnosť
73 
Konkurenčné financovanie by malo byť prispôsobené odmeňovaniu výkonu. 
40 % celkovej sumy grantu pre ZIS na rok 2015 bolo pridelených prostredníctvom 
súťažného konania na základe posúdenia troch pilierov: 1. minulosť: výkonnosť 
v roku 2013; 2. budúcnosť: podnikateľský plán na rok 2015 a 3. vykonávanie 
viacročnej stratégie ZIS prostredníctvom vypočutia správnej rady EIT. Každý 
z troch pilierov mal rovnakú váhu. Vzhľadom na to, že tretí pilier sa pozerá dopre -
du i dozadu, výkonnosť v minulosti a plány do budúcnosti v skutočnosti získa -
vajú rovnakú váhu. Konkurenčné financovanie EIT teda len čiastočne odmeňuje 
výkonnosť.
Partneri ZIS nesú značnú administratívnu záťaž a záťaž 
spojenú s auditom
74 
EIT vo veľkej miere kopíroval svoj operačný rámec a procesy z tradičných vý -
skumných programov EÚ, hoci nemal zákonnú povinnosť. Aj keď väčšina progra -
mov EÚ financuje jednotlivé projekty, EIT financuje portfólio činností prostred -
níctvom ZIS. Súvisiace procesy však neboli upravené tak, aby sa zohľadnil tento 
základný rozdiel. Napríklad pri používaní rovnakej prahovej hodnoty vo výške 
325 000 EUR je pravdepodobné, že bude potrebných viac osvedčení, pretože 
činnosti (na rozdiel od jednoduchých projektov) tento prah často prekročia (pozri 
bod 79).
75 
Náklady vykázané partnermi ZIS podliehajú mnohým finančným kontrolám 
v tomto operačnom rámci. Viacerí partneri ZIS, s ktorými Dvor audítorov viedol 
rozhovory alebo ktorí sa zúčastnili na prieskume, sa sťažovali, že niekedy je po -
trebné poskytnúť rovnaké informácie viackrát.
76 
Každoročné podávanie správ o doplnkových činnostiach ZIS v podnikateľských 
plánoch a vo finančných správach predkladaných ZIS je špecifické pre EIT a priná -
ša značnú záťaž s obmedzenou pridanou hodnotou. Každoročné výkazy výdav -
kov, ktoré predkladajú ZIS, obsahujú podrobné rozčlenenie výdavkov na dopln -
kové činnosti ZIS. Audítorské osvedčenia získané na doplnkové činnosti ZIS v roku 
2015 sa týkali obdobia 2010 – 2014.
39 Pripomienky 
77 
Kontroly nákladov, ktoré vykazujú partneri ZIS, sa požadujú podľa právneho rám -
ca, ktorý sa vzťahuje na všetky orgány EÚ (agentúry a spoločné podniky) udeľujú -
ce granty. Tieto kontroly sa vykonávajú predtým (predbežné) a potom (následné), 
ako ZIS dostane od EIT konečnú platbu na grant.
78 
Predbežné kontroly zahŕňajú osvedčenie výkazov výdavkov nezávislým audíto -
rom, ktorého si najal partner ZIS, a niektoré administratívne kontroly, ktoré vyko -
návajú finanční pracovníci EIT. Následné kontroly vykonáva súkromná audítorská 
firma najatá EIT, ktorá kontroluje vzorku partnerov ZIS na mieste. Dvor audítorov 
vykonáva výročný audit, na základe ktorého vydáva stanovisko k spoľahlivosti 
ročnej účtovnej závierky EIT a k zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. K prí -
slušným operáciám účtovnej závierky EIT za rok 2012 a 2013 vydal výroky s vý -
hradou na základe významnej chybovosti. K účtovnej závierke za rok 2014 nebol 
vydaný výrok s výhradou.
79 
Právne ustanovenia i významná chybovosť, ktorú zistil Dvor audítorov, potvrdzu -
jú potrebu účinných finančných kontrol. Existujú však rôzne možnosti, ktoré by 
mohli zvýšiť efektívnosť požiadaviek na kontrolu a podávanie správ, napr.:
 ο používanie jednoduchšieho modelu financovania prostredníctvom väčšieho 
využívania jednorazových platieb a paušálnych sadzieb;
 ο požiadavka na finančné osvedčenie od nezávislého audítora týkajúce sa vy -
braných nákladov podľa jednotlivých partnerov ZIS na základe primeraného 
finančného limitu pre každú činnosť (pozri bod 74);
 ο zvýšenie finančného limitu, ktorý je v súčasnosti stanovený na 325 000 EUR 
a ktorý podnieti potrebu osvedčiť výkazy výdavkov.
40 Pripomienky 
31 Tri témy spojené s prvými 
tromi ZIS, ktoré zriadil EIT.
32 Osobitná správa č. 2/2013: 
Zabezpečila Komisia efektívnu 
implementáciu siedmeho 
rámcového programu 
pre výskum? ( http://eca.
europa.eu ).
33 Odmeny zamestnancov 
inštitúcií, agentúr a iných 
orgánov EÚ sú vynásobené 
korekčným koeficientom 
v závislosti od životných 
nákladov v mieste 
zamestnania. V prípade 
Maďarska bol tento koeficient 
stanovený na 71,4 % 
na obdobie rokov 2014 – 2015, 
čo znamená, že zamestnanci 
pracujúci pre EIT zarobia 
takmer o 30 % menej ako ich 
kolegovia zamestnaní 
v Bruseli.EIT má nedostatok zdrojov a v minulosti bol zle riadený
80 
Ústredie EIT zamestnávalo v období rokov 2011 – 2014 od 40 do 50 zamestnan -
cov. Počet projektových úradníkov je v porovnaní s rozpočtom na grant omnoho 
nižší ako vo väčšine ostatných výskumných grantových programov EÚ (rozpočet 
na zamestnanca v rámci RP7 na témy IKT, energia a životné prostredie31 bol v roz -
sahu od 12,5 do 20,4 mil. EUR32). EIT má jedného špecializovaného projektového 
úradníka pre každé ZIS, ktorého ročný rozpočet môže dosiahnuť výšku až 400 mil. 
EUR. Okrem toho traja „prierezoví“ úradníci sú v rámci jednotlivých ZIS zodpo -
vední za akčné línie vzdelávanie, inovácia a podnikanie.
81 
Vzhľadom na to, že títo úradníci nemajú vždy dostatočné technické znalosti v sú -
visiacich oblastiach, EIT zadáva časť hodnotenia projektov externým odborníkom. 
EIT nemal na hodnotenie správ o výkonnosti za rok 2013 k dispozícii žiadneho 
vysokého úradníka povereného oblasťou inovácie. Interná kapacita EIT posúdiť 
operačnú výkonnosť ZIS je preto obmedzená.
82 
Napriek veľkému navýšeniu rozpočtu z 309 mil. EUR (2008 – 2013) na 2,7 mld. 
EUR (2014 – 2020) a skutočnosti, že počet ZIS sa koncom roka 2014 zvýšil z troch 
na päť, nie je plánované žiadne výrazné zvýšenie počtu pracovných miest. Existu -
je riziko, že EIT nebude mať dostatočnú kapacitu poradiť si s rozšíreným pracov -
ným zaťažením.
83 
Problémom sa stala vysoká fluktuácia zamestnancov a mnohé voľné pracovné 
miesta v EIT: 25 zo 40 zamestnancov, ktorí na konci roka 2011 pracovali v EIT, 
do troch rokov odišlo a na konci roka 2013 bolo voľných 30 % pracovných miest 
(pozri obrázok 10 ). V roku 2015 došlo k poklesu na 16 %. Fluktuácia zamestnan -
cov je však naďalej vysoká a v roku 2015 predstavovala 17 %. V oddelení zodpo -
vednom za technické a finančné posúdenie správ ZIS je voľných niekoľko pracov -
ných miest. EIT ponúka nižšie platové podmienky ako vo väčšine iných orgánov 
EÚ, čo prispieva k vysokej fluktuácii zamestnancov a miere voľných pracovných 
miest33.
41 Pripomienky 
84 
Od jeho zriadenia riadili EIT piati odlišní výkonní riaditelia/úradujúci riaditelia 
(pozri tabuľku 1 ). Dvaja odišli po necelom roku od svojho nástupu. Traja vysoko 
postavení zamestnanci EIT boli prepustení v roku 2013. K 1. januáru 2015 bolo 
voľné pracovné miesto vedúceho oddelenia a ďalšie bolo od roku 2013 obsadené 
dočasne. Rýchle výmeny zamestnancov na úrovni vyššieho manažmentu spôso -
bujú ťažkosti a oslabujú vedenie a strategickú kontinuitu. Obrázok 10Skutočný verzus plánovaný počet zamestnancov EIT
Zdroj : EIT .Plánovaný počet zamestnancovAktuálny počet zamestnancov
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Pripomienky Tabuľka 1Výkonný riaditeľ EIT
Výkonný riaditeľ Začiatok funkčného obdobia Koniec funkčného obdobia Dĺžka funkčného obdobia
1. riaditeľ ľudských zdrojov GR 
pre vzdelávanie a kultúru  
(dočasne)apríl 2008 október 2009 1,5 roka
2. riaditeľ 1. 11. 2009 31. 8. 2010 10 mesiacov
3. riaditeľ 1. 9. 2010 30. 6. 2011 10 mesiacov
4. riaditeľ 1. 7. 2011 31. 7. 2014 3 roky
5. úradujúci riaditeľ 1. 8. 2014 prebieha prebieha
Zdroj : EIT.
Finančná podpora EIT je nerovnomerne rozdelená
85 
Podstatná časť finančného príspevku EIT v každom ZIS je sústredená medzi nie -
koľko hlavných partnerov ZIS: 10 najväčší partneri získali od 49 % do 65 % finanč -
nej podpory EIT pre každé ZIS (pozri tabuľku 2 ). V ZIS InnoEnergy predstavujú 10 
najväčší partneri takmer dve tretiny príspevku EIT, zvyšok je prerozdelený medzi 
ďalších 220 partnerov ZIS. Okrem významnej úlohy, ktorú vo všetkých akčných 
líniách zohrávajú univerzity, možno toto sústredenie podpory vysvetliť domi -
nantnou úlohu hlavných partnerov ZIS, ktorí sa intenzívne zapájajú od založenia 
ZIS. Na druhej strane väčšina partnerov ZIS dostala v období rokov 2010 – 2014 
menej ako 500 000 EUR a 20 % až 58 % z nich dostalo v tomto období menej ako 
100 000 EUR.
43 Pripomienky 
34 EÚ-12 znamená 12 krajín, ktoré 
pristúpili do EÚ v roku 2004 
a 2007.86 
Finančný príspevok EIT je vo veľkej miere sústredený medzi päť krajín (73 %), kým 
finančnú podporu EIT dostali len dve krajiny z EÚ-1234 (6 %) (pozri tabuľku 3 ). 
Hrozí, že sa tým ešte viac zdôrazní rozdiel v rámci „dvojrýchlostnej“ Európy a vý -
davky EIT budú sústredené v krajinách s rozvinutou výskumnou infraštruktúrou 
(pozri tiež bod 102). Tabuľka 2Rozdelenie finančného príspevku EIT medzi partnerov ZIS
2010  – 2014 Climate-ZIS ZIS InnoEnergy EIT Digital
10 najväčších príjemcov ako % 
celkového financovania EIT55 % 65 % 49 %
Počet partnerov ZIS, ktorí sa zapájajú 
do činností financovaných EIT205 230 114
Počet aktívnych partnerov ZIS, ktorí 
dostali menej ako 500 000 EUR v %76 % 85 % 52 %
Počet aktívnych partnerov ZIS, ktorí 
dostali menej ako 100 000 EUR83 133 23
Počet aktívnych partnerov ZIS, ktorí 
dostali menej ako 500 000 EUR v %40 % 58 % 20 %
Zdroj : EIT.Tabuľka 3Finančný príspevok EIT pre každé ZIS rozdelený podľa krajín 
(2010 – 2014)
V % celkového príspevku 
EITClimate-ZIS ZIS InnoEnergy EIT Digital VŠETKY EIT1
Päť najväčších krajín 88 % 85 % 79 % 73 %2
EÚ-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Iné 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Päť najväčších krajín sa líši podľa jednotlivých ZIS, čo vysvetľuje, prečo je celkové percento za 5 naj -
väčších ZIS nižšie ako za príslušné ZIS.
2  Piatimi najväčšími krajinami, ktoré získali podporu EIT, sú: Holandsko (24 %), Nemecko (15 %), Fran -
cúzsko (13 %), Švédsko (12 %) a Spojené kráľovstvo (9 %).
3  Poľsko (4 %) a Maďarsko (2 %) sú dve krajiny EÚ-12, ktoré získali finančnú podporu EIT.
Zdroj : EIT.
44 Pripomienky 
Obavy zo sústredenia finančnej podpory EIT a z nedostatku transparentnosti
Niektorí partneri ZIS vyjadrili svoje obavy a uviedli, že „... existuje niekoľko vplyvných partnerov, ktorí si medzi 
sebou rozdeľujú financie. Postupy na výber návrhov činností sú vo veľkej miere [nepriehľadné]“ a „EIT je  
teoreticky dobrá myšlienka, no v praxi slúži len na financovanie prvotných […] partnerov, ktorými sú najmä 
veľké organizácie. […] Okrem toho posúdenie projektov [je] zabezpečené samotnými partnermi, čo predsta -
vuje konflikt záujmov. […]“Rámček 11ZIS chýba transparentnosť
87 
Toto sústredenie finančnej podpory EIT medzi obmedzený počet partnerov by 
sa malo monitorovať, aby sa zabezpečilo, že to nie je výsledok nespravodlivého 
prideľovania verejných finančných prostriedkov v rámci ZIS – pozri rámček 1 1 . 
V niektorých prípadoch je partner členom komisie, ktorá preskúmava návrhy 
a vyberá projekty. Hrozí tu riziko konfliktu záujmov a nedostatočnej dôvery 
v ZIS. Okrem toho napriek tomu, že vo všeobecnosti je výberový proces dobre 
zdokumentovaný, keď partneri predkladajú svoje návrhy, nie vždy vedia, komu 
sú granty napokon pridelené. Takmer polovica respondentov, ktorí odpovedali 
v prieskume, neverí, že výber činností, ktoré má financovať EIT v rámci ZIS, je 
spravodlivý a transparentný.
88 
Napriek tomu, že existuje veľa komunikačných kanálov, niektorí partneri ZIS 
vedia málo o napredovaní a konkrétnych výsledkoch projektov, ktoré neriadili. Pri 
niektorých spoločných projektoch každý partner vykonáva svoju časť, ale nevie 
o ďalšom vývoji. Nedostatok komunikácie môže obmedzovať šírenie znalostí.
45 Pripomienky 
35 Podľa definície partneri ZIS, 
ktorí počas obdobia rokov 
2010 – 2014 deklarovali 
náklady na činnosti ZIS.
Program magisterského štúdia EIT Digital (EIT Digital Master School )
Program magisterského štúdia EIT Digital ponúka osem hlavných technických odborov a jeden vedľajší odbor 
v oblasti inovácií a podnikania. Partnerstvo tvorí 20 európskych špičkových univerzít, renomovaní výskumníci 
a popredné firmy a cieľom tohto partnerstva je poskytovať excelentnosť v oblasti špičkových IKT v kombinácii 
s odborným vzdelávaním v oblasti inovácie a podnikania s cieľom získať dvojitý diplom a osvedčenie s označe -
ním EIT.Rámček 12ZIS stimulujú inovačnú sieť a podnikateľskú kultúru, 
k dnešnému dňa však existuje málo dôkazov o hmatateľných 
výsledkoch alebo dosahu
89 
Vďaka EIT sa v ZIS zoskupilo vyše 500 partnerov z rôznych disciplín, krajín a sekto -
rov. Počet partnerov v prvých troch ZIS vytvorených v roku 2010 sa značne zvýšil: 
Climate-ZIS vzrástol z 24 partnerov na začiatku roka 2010 na 209 aktívnych part -
nerov na konci roka 2014, EIT Digital z 31 na 115 a ZIS InnoEnergy z 27 na 24235. 
V zozname partnerov je niekoľko najväčších európskych spoločností, ako aj naj -
väčšie európske univerzity a výskumné ústavy. Podniky predstavujú 56 % všet -
kých partnerov ZIS, univerzity 19 % a výskumné ústavy 13 % (pozri obrázok 9 ).
90 
Partnerstvo ZIS ponúka nové príležitosti na inováciu (na čom sa zhodlo 86 % res -
pondentov prieskumu). K týmto partnerom patria niektoré z najväčších obchod -
ných spoločností. Pracujú s nimi prestížne inštitúcie vysokoškolského vzdelávania 
a výskumné centrá spolu s mestami, regiónmi a mimovládnymi organizáciami. 
Prispieva to k zníženiu roztrieštenosti európskeho inovačného priestoru v oblas -
tiach činností ZIS. Žiadny iný program EÚ nemá takú celoeurópsku sieť.
91 
Partneri ZIS sa vo všeobecnosti zhodujú na tom, že prostredníctvom EIT sa poda -
rilo úspešne zaviesť mnoho vzdelávacích činností: približne 75 % respondentov 
v prieskume potvrdilo, že partnerstvo ZIS umožnilo vytvoriť vzdelávacie progra -
my, ktoré vytvárajú nové profily podnikateľských a zručných talentov (pozri 
rámček 12 ).
46 Pripomienky 
92 
Všetky opýtané osoby a takmer 80 % respondentov sa v prieskume zhodli 
na tom, že partnerstvá ZIS podporujú podnikateľskú kultúru tvorivého myslenia. 
Zatiaľ však nebol posúdený vplyv EIT na zakladanie podnikov ani to, či došlo 
k skutočnému zvýšeniu úrovne prijatia rizika v Európe. Ukazovateľ „počet vy -
tvorených startupov a nových podnikov“ nie je užitočný bez riadnych súvislostí 
alebo referenčných hodnôt.
93 
Pomocou základných kľúčových ukazovateľov výkonnosti EIT tri ZIS v roku 2014 
oznámili, že bolo vytvorených 90 startupov, inkubovaných vyše 400 podnikateľ -
ských nápadov, 52 nových a 19 zlepšených produktov, služieb alebo procesov, 
ako aj 126 prípadov presunu znalostí a 159 prípadov prevzatia znalostí. Sú to uka -
zovatele založené na výstupoch (pozri bod 54). Napríklad z hodnotiacej správy 
EIT, ktorá sa týkala EIT Digital, vyplýva, že „inovačné činnosti vyprodukovali málo 
hmatateľných výsledkov, ak sa berú do úvahy produkty, ktoré majú k trhu blízko“.
94 
Výsledky za rok 2014 v oblasti vzdelávania sú zmiešané. Počet magisterských 
a doktorandských študentov zapísaných do programov s označením EIT v roku 
2014 – 2015 vzrástol na takmer tisíc, no zápisy na magisterské a doktorandské 
školy, ktoré organizovali dve z troch ZIS, nesplnili očakávania. Podľa oznámených 
informácií je miera predčasného ukončenia pri registrácii študentov, ktorí boli 
prijatí na programy, obzvlášť vysoká. Okrem toho, keďže nie je k dispozícii riadne 
monitorovanie, nízky počet prijatých európskych študentov na magisterské 
a doktorandské programy ZIS vyvoláva ďalšie pochybnosti o európskej pridanej 
hodnote EIT36, pretože nie je známe, či študenti z tretích krajín zostanú v EÚ, ale -
bo budú pracovať pre organizáciu EÚ.
95 
EIT na základe hodnotenia správ ZIS za rok 2014 zistil, že EIT Digital a ZIS Inno -
Energy dosiahli počas piatich rokov od svojho založenia len mierny pokrok sme -
rom k integrácii činiteľov vedomostného trojuholníka ZIS.36 Európska pridaná hodnota je 
ďalšia hodnota, ktorú vytvára 
EIT pre EÚ alebo jej členské 
štáty. Táto hodnota je 
dodatočná a má európsky 
rozmer, pretože ju nemohli 
vytvoriť samotné členské 
štáty.
47 Pripomienky 
37 Rozhodnutie správnej rady EIT 
č. 4/2015: Zásady finančnej 
udržateľnosti ZIS.Budúcnosť
Nové logo (2015)
96 
Počas roka 2015 EIT prijal viaceré opatrenia na riešenie mnohých nedostatkov, 
na ktoré upozorňuje táto správa. Ich dosah zatiaľ nie je jasný.
Zaviedli sa zásady finančnej udržateľnosti
97 
EIT prijal v roku 2015 zásady finančnej udržateľnosti37. V tomto dokumente sú sta -
novené definície, zásady financovania a stimuly pre ZIS na dosiahnutie finančnej 
udržateľnosti.
98 
Po desiatich rokoch existencie ZIS bude maximálny príspevok EIT pre ZIS po -
stupne znížený zo 100 % nákladov na činnosti financované EIT maximálne na 
10 % v roku 15. Po roku 15 sa môže rozhodnúť o vopred vymedzenej minimálnej 
miere financovania EIT pre ZIS (pozri obrázok 11 ). Zo zásad udržateľnosti nevy -
plýva, ako ZIS nahradia financovanie EIT. Vypracovanie a vykonávanie stratégií 
udržateľnosti sa považuje za zodpovednosť ZIS. Podrobné stratégie zatiaľ neboli 
zavedené. Do roka 2015 dosiahli ZIS v tejto oblasti malý pokrok a EIT pokračoval 
vo financovaní na úrovni takmer 90 % nákladov na činnosti financované EIT.
48 Pripomienky 
Vymedzenie pojmu doplnkových činností ZIS bolo 
prehodnotené
99 
EIT v roku 2015 zmenil vymedzenie pojmu doplnkových činností ZIS a znalostným 
a inovačným spoločenstvám poskytol ďalšie usmernenia. Zároveň po prvýkrát 
preskúmal doplnkové činnosti ZIS za obdobie rokov 2010 – 2014. Toto preskúma -
nie malo obmedzený rozsah a pozostávalo z dvoch častí: osvedčenie výdavkov 
súvisiacich s doplnkovými činnosťami ZIS a vykázanými vo finančných výkazoch 
nezávislými audítormi a preskúmanie proporcionality a existencie jasného prepo -
jenia medzi činnosťami financovanými EIT a doplnkovými činnosťami ZIS zo stra -
ny projektových úradníkov EIT.
100  
EIT zaviedol aj nové usmernenia na prípravu podnikateľských plánov. Počínajúc 
dohodami o grante na rok 2016 doplnkové činnosti ZIS budú preskúmané vo fáze 
hodnotenia podnikateľského plánu, aby sa zabezpečilo jasné prepojenie plánova -
ných činností financovaných EIT a doplnkových činností ZIS. Obrázok 11Znižovanie miery spolufinancovania EIT
Zdroj:  EDA.rok 1 rok 9 rok 10 rok 11 rok 12 rok 13 rok 14 rok 15 po roku?Maximálna miera
spoluf inancovania EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Postupné znižovanie miery spoluﬁnancovania EIT
49 Pripomienky 
Vypracujú sa zrozumiteľnejšie kľúčové ukazovatele 
výkonnosti
101  
V trojročnom pracovnom programe na obdobie rokov 2015 – 2017 EIT uviedol, 
že zavedie prepracovaný monitorovací systém „zameraný na výsledky a dosah“. 
V roku 2015 vyhlásil verejnú súťaž na vytvorenie kľúčových ukazovateľov výkon -
nosti zameraných na výsledky a vytvoril pracovnú skupinu, ktorá sa zaoberala 
touto otázkou. Okrem toho plánuje vypracovať osobitné kľúčové ukazovatele vý -
konnosti na meranie výsledkov v oblasti integrácie vedomostného trojuholníka.
EIT sa snaží zapojiť viac krajín
102  
Hlavnou zásadou EIT doteraz bola technická excelentnosť, čím sa uprednostňo -
vali partneri v tých členských štátoch, ktoré mali modernú výskumnú a inovačnú 
infraštruktúru. EIT si uvedomuje, že to viedlo k vysokej geografickej koncentrácii 
partnerov ZIS v obmedzenom počte členských štátov EÚ (pozri bod 86), a vytvoril 
regionálny inovačný program, mechanizmus dosahu na lepšiu podporu inovácie 
v konkrétnych regiónoch a na rozšírenie jeho podpory. Počínajúc rokom 2016 
bude na tento účel pridelený ročný konkurenčný príspevok EIT vo výške 10 % zna -
lostným a inovačným spoločenstvám na podporu a začlenenie do regionálneho 
inovačného programu.
V súčasnosti sa diskutuje o nových rámcových dohodách 
o partnerstve
103  
Na zosúladenie svojho rámca s programom Horizont 2020 sa EIT usiloval o to, 
aby partneri ZIS podpísali nové rámcové dohody o partnerstve v roku 2015. Zása -
dy riadenia, ktoré sa majú zaviesť pomocou kódexu správania, ako aj navrhované 
pravidlá pre oblasť duševného vlastníctva, sa stretli so silným odporom. Podpísa -
nie nových rámcových dohôd o partnerstve bolo preto potrebné odložiť.
50
 Závery  
a odporúčania
104  
Dospeli sme k záveru, že napriek opodstatnenému účelu komplexný operačný 
rámec a problémy s riadením EIT bránili jeho celkovej účinnosti. Dosah opat -
rení, ktoré uskutočnila Komisia a EIT v roku 2015 (pozri body 96 až 103), je ešte 
potrebné preveriť. Nasledujúce závery a odporúčania sú relevantné a musia sa 
monitorovať.
Zdôvodnenie
105  
Vytvorenie EIT v roku 2008 sa zakladalo na ambicióznej a prelomovej myšlienke: 
presadzovať inováciu prostredníctvom integrácie troch činiteľov vedomostného 
trojuholníka. Dôvody na vytvorenie tohto nástroja boli opodstatnené: nedo -
statočné prepojenie medzi svetmi vzdelávania, vedy a podnikov, nedostatočná 
podnikateľská kultúra a malý úspech v podobe prenosu výsledkov európskeho 
výskumu na trh (pozri body 19 až 23). EIT je prvá iniciatíva EÚ, ktorá zahŕňa celý 
inovačný cyklus na úrovni EÚ, od laboratória po trh, zoskupuje vyše 500 partne -
rov z rôznych disciplín, ktorí zastupujú akademickú obec, výskum či podnikanie, 
a ktorého cieľom je vytvoriť kritické množstvo potrebné na riešenie významných 
spoločenských problémov (pozri body 89 a 90).
Koncepcia
106  
Kým niektoré typické znaky EIT boli úspešne navrhnuté (pozri body 65 až 68), 
iné kľúčové koncepty a strategické prvky neboli od samého začiatku dostatočne 
zohľadnené (pozri body 24 až 64). Keďže činnosti, ktoré EIT nefinancuje, sú zahr -
nuté do výpočtu vyplácanej sumy, model financovania je príliš komplexný. „Silný 
pákový efekt“, o ktorom hovorí EIT, sa zatiaľ nepreukázal.
51 Závery a odporúčania  
Odporúčanie 1 – Komisia by mala Európskemu parlamentu 
a Rade navrhnúť zmenu právneho základu pre EIT, v rámci 
ktorého by sa mal zrevidovať model financovania EIT.
Pri určovaní finančného príspevku EIT pre ZIS by sa do základu výpočtu nemali 
zahŕňať činnosti ZIS, ktoré EIT nefinancuje, ako to bolo v prípade pôvodného 
právneho základu o vytvorení EIT z roku 2008. Odstránením podmienky 25 % 
financovania by sa citeľne zmiernilo zaťaženie partnerov ZIS, pokiaľ ide o ope -
račné podávanie správ a finančné výkazníctvo. Pákový efekt by sa mal merať 
na preukázanie úspešnosti EIT, pokiaľ ide o prilákanie dodatočného financovania 
pre inovácie.
Plánovaný dátum zavedenia : čo najskôr po hodnotení v roku 2017.
107  
V koncepcii hlavných operačných procesov sú nedostatky. Podmienky pridelenia 
finančnej podpory EIT sú nevhodné vzhľadom na potreby partnerov ZIS: ročná 
platnosť grantu a jeho sústavne neskoré podpisovanie komplikujú bezproblémo -
vé vykonávanie inovačných činností, ktoré má EIT v úmysle presadiť (pozri body 
41 až 50). Cyklus vyplácania grantu je významným obmedzením pre finančne 
slabších partnerov, ako sú MSP , ktoré nemajú finančnú kapacitu na predbežné 
financovanie výdavkov (pozri bod 59).
Odporúčanie 2 – Dohoda o grante EIT by mala: a) zahŕňať 
dlhšie obdobie ako kalendárny rok a b) mala by byť 
podpísaná pred začiatkom činností.
Dlhodobejšia perspektíva by ponúkla nielen väčšiu právnu a finančnú bezpeč -
nosť pre partnerov ZIS, ale aj ďalšiu konsolidáciu inovačných činností v súlade 
s viacročnou stratégiou, ktorú prijali ZIS. Zároveň by zmiernila administratívnu 
záťaž znížením výročného podávania správ partnerov ZIS a umožnila by posúdiť 
výkonnosť ZIS počas dlhšieho obdobia. Včasné podpísanie dohody o grante by 
umožnilo právnu a finančnú kontinuitu inovačných činností ZIS, čím by sa pred -
išlo prerušeniu činností.
Plánovaný dátum zavedenia : dohoda o grante na obdobie začínajúce sa 
1. januára 2017.
52 Závery a odporúčania  
Vykonávanie a dosah
108  
EIT po siedmich rokoch od svojho založenia ešte stále nie je úplne operačne 
nezávislý od Európskej komisie. EIT nie je predpokladaným inštitútom zamera -
ným na dosah (pozri body 70 až 71). Pri spracúvaní konečnej platby na grant sa 
dostatočne nezohľadňuje výkonnosť ZIS (pozri bod 72). EIT je v rámci iniciatív EÚ 
jedinečný nástroj, príliš prísne sa však riadi všeobecným výskumným a inovač -
ným rámcom EÚ (pozri bod 74). EIT má nedostatok zdrojov a v minulosti bol zle 
riadený (pozri body 80 až 84).
Odporúčanie 3 – EIT by mal opätovne zamerať svoj prístup 
na dosiahnutie dosahu. Na tento účel sa musí snažiť o väčšiu 
samostatnosť a využívanie flexibility právneho základu 
programu Horizont 2020. Mal by predovšetkým prijať 
osobitné pravidlá prispôsobené potrebám partnerov ZIS. EIT 
by mal vyriešiť svoje problémy týkajúce sa zamestnancov, 
aby mohol priebežne monitorovať výkonnosť ZIS.
EIT by mal bezodkladne získať svoju finančnú nezávislosť vzhľadom na to, 
že pôvodný cieľ stanovený Európskou komisiou bol rok 2010. Poskytnutím väčšej 
autonómie EIT sa môže len povzbudiť jeho schopnosť vedenia, čo je nevyhnutný 
predpoklad úspešnosti tohto verejného programu. EIT by okrem toho mal viac 
zohľadňovať svoje poslanie a stať sa inštitútom zameraným na výsledky, a to 
prostredníctvom prispôsobenia svojich vlastných pravidiel. Obsadenie voľných 
pracovných miest a stabilita vo vyššom manažmente je zásadná.
Plánovaný dátum vykonávania : počas roka 2016.
109  
EIT prispieva k integrácii vedomostného trojuholníka a podporuje kultúru podni -
kania. Nie je však jednoduché posúdiť výkonnosti EIT od začiatku činnosti v roku 
2010. Chýbajú spoľahlivé a relevantné procesy na podávanie správ a monitorova -
nie a viditeľné sú len niektoré výsledky (pozri body 51 až 53). Znalostným a ino -
vačným spoločenstvám chýba transparentnosť vo výbere činností financovaných 
EIT (pozri body 87 až 88).
53 Závery a odporúčania  
Odporúčanie 4 – EIT by mal vypracovať analýzu zameranú 
na dosah. EIT by mal zefektívniť aj svoje procesy 
monitorovania a predkladania správ.
Dvor audítorov víta rozhodnutie EIT, ktorý v roku 2015 plánuje preskúmať svoje 
ukazovatele zavedením nového riadiaceho systému pre kľúčové ukazovatele vý -
konnosti. Tento nový systém by sa mal zamerať na meranie dosahu každého ZIS, 
keďže súčasné procesy neumožňujú podrobnú analýzu výsledkov činností finan -
covaných EIT. Konkrétne sa v súčasnosti nepreukazuje dosah inovačných činností. 
Okrem toho na podporu monitorovacieho procesu a lepšie zladenie finančnej 
analýzy (najmä pre MSP a náklady na riadenie ZIS) by EIT mal zvážiť štandardizá -
ciu procesov finančného výkazníctva v rámci jednotlivých ZIS.
Plánovaný dátum vykonávania : počas roka 2016.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 3. februára 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda
54
 Prílohy
Regionálne strediská spoločného umiestnenia v EurópePríloha I
Zdroj : Na základe Eurostatu.
55 Prílohy Príloha IICiele EIT
Všeobecným cieľom EIT je „... prispievať k trvalo udržateľnému hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti 
Európy posilňovaním inovačnej kapacity členských štátov a Únie s cieľom reagovať na hlavné výzvy, ktorým čelí 
európska spoločnosť. Toto poslanie plní prostredníctvom presadzovania súčinnosti a spolupráce medzi oblasťa -
mi vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie na najvyššej úrovni a prostredníctvom ich integrácie, a to 
aj podporou podnikania.“1
Tento všeobecný cieľ bol ďalej upravený právnym základom programu Horizont 2020 do štyroch konkrétnych 
cieľov na obdobie rokov 2014 – 20202:
 ο vytvoriť prepojenia integráciou vzdelávania a podnikania do výskumu a inovácie;
 ο prijať zásady podnikania a prístup orientovaný na výsledky;
 ο prekonať roztrieštenosť pomocou dlhodobých integrovaných partnerstiev;
 ο podporovať hlavnú devízu Európy: jej vysokotalentovaných ľudí.
Pozri prehľad cieľov EIT na tomto obrázku .
Prehľad cieľov EIT
Integrovanie
vedomostného trojuholníkaVytvorenie prepojení
Komercializácia
Partnerstvo 
Ľudský kapitálVýskumInovácia VzdelávanieVšeobecný cieľ Konkrétne ciele 
Zdroj:  EDA.
1 Článok 3 nariadenia (EÚ) č. 1292/2013.
2 Program Horizont 2020, Rámcový program pre výskum a inovácie.
56 Prílohy 
Medzi ďalšie čiastkové ciele EIT patrí:
 ο vytvorenie značky EIT na prilákanie a udržanie najlepších inovátorov z vedomostného trojuholníka;
 ο udržateľnosť ZIS;
 ο podpora účasti MSP .
EIT má teda v úmysle sústrediť najlepšie mozgy a nápady z univerzít, výskumným centier a súkromných spoloč -
ností s cieľom dosiahnuť kritické množstvo na „posilnenie inovačnej kapacity Únie a jej členských štátov a pod -
poru ich kapacity využívať výsledky výskumu pri vytváraní vysokohodnotných výrobkov a služieb“3. Práve túto 
podporu by sa EIT mal snažiť preukázať.
3 Ako sa stanovuje v časti 1.1 rozhodnutia 1312/2013/EÚ.Príloha II
57 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
IV
Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) prijal súbor opatrení na odstránenie nedostatkov v oblasti účin -
nosti. EIT riešil zložitosť operačného rámca prostredníctvom pracovnej skupiny pre zjednodušenie, stratégie moni -
torovania EIT, ako aj zásad dobrej správy a finančnej udržateľnosti. EIT nakoniec posilnil svoju vedúcu úlohu, ako aj 
štruktúry riadenia a správy.
VI písm. a)
Na prepojenie súkromného a verejného úsilia v oblasti inovácií sú nevyhnutné doplnkové činnosti znalostného 
a inovačného spoločenstva (ZIS). Popri existujúcich štruktúrach a kapacitách sa nimi meria aj budovanie inovačnej 
kapacity.
Komisia a EIT uznávajú, že predkladanie správ a monitorovanie doplnkových činností znalostného a inovačného 
spoločenstva si vyžadujú ďalšiu reflexiu a zlepšenie. Na zlepšenie spôsobu využívania doplnkových činností ZIS 
v rámci modelu financovania EIT Európsky inovačný a technologický inštitút vykonal v roku 2015 preskúmanie 
s cieľom predložiť dôkaz, že sumy schválené v období rokov 2010 – 2014 boli primerané a riadne prepojené s činnos -
ťami ZIS s pridanou hodnotou (KAVA) a že bolo dodržané pravidlo financovania v maximálnej výške 25 % celkových 
výdavkov ZIS. V roku 2015 bolo poskytnuté aj ďalšie usmernenie na posilnenie prepojenia medzi činnosťami ZIS 
s pridanou hodnotou a doplnkovými činnosťami znalostného a inovačného spoločenstva.
Činnosti ZIS s pridanou hodnotou sú činnosti financované inštitútom EIT a vykonávané partnerskými organizá -
ciami prípadne právnymi subjektmi ZIS, ktoré prispievajú k integrácii vedomostného trojuholníka pozostávajúceho 
z vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie vrátane činností ZIS spojených so zriaďovaním, administratívou 
a koordináciou a k dosiahnutiu celkových cieľov EIT.
VI písm. b)
Dlhodobé vzťahy medzi ZIS a EIT sa riadia rámcovou dohodou o partnerstve a rozvíjajú sa na základe zmlúv pro -
stredníctvom dohôd o grante, ktoré sú z veľkej časti založené na modeli Horizont 2020. S cieľom umožniť dlho -
dobé plánovanie a hodnotenie stratégií a činností ZIS bol k rámcovej dohode o partnerstve pripojený strategický 
program znalostného a inovačného spoločenstva. Tento dokument predstavuje stratégiu ZIS, jeho ciele, očakávaný 
vplyv a činnosti v kontexte rámcového partnerstva spolu s viacročným obchodným modelom a finančným plánom 
na dosiahnutie trhových cieľov a strategických medzníkov. Európsky inovačný a technologický inštitút udeľuje 
osobitné ročné granty pod záštitou rámcových dohôd o partnerstve. Skutočnosť, že granty sa udeľujú na ročnom 
základe, odráža potrebu rýchleho prispôsobenia meniacemu sa prostrediu, v ktorom prebieha inovácia.
Okrem toho úspech a výsledky mnohých činností EIT, ktoré sú výsledkom práce podnikavých študentov, začínajú -
cich podnikov a rozvinutých podnikateľských nápadov dokazujú, že model EIT je vhodný na vykonávanie inovač -
ných činností. Pracovná skupina pre zjednodušenie pracuje na zefektívnení ich vykonávania a prijala už rad konkrét -
nych opatrení a vypracúva plán na dosiahnutie ďalších zjednodušení.
VI písm. c)
Dosiahnutie finančnej udržateľnosti je jedným z najnáročnejších aspektov misie EIT. Od marca 2015, keď inštitút EIT 
prijal zásady finančnej udržateľnosti, sa podarilo dosiahnuť pokrok v oblasti smerovania k finančnej udržateľnosti. 
Obe znalostné a inovačné spoločenstvá vymenované v roku 2014 majú vlastné rozsiahle financovanie: jedno z nich 
je schopné plne financovať všetky náklady na riadenie a réžiu právneho subjektu ZIS v prvom roku prevádzky. Pozri 
aj odpoveď na bod 38.
Úroveň obchodných záujmov o inovačný model medzi EIT a ZIS je vysoká, čo dokazujú podniky, ktoré tvorí 56 % 
z celkového počtu partnerov znalostných a inovačných spoločenstiev. Vytvára sa tým vynikajúci potenciál na posil -
nenie miery podnikateľskej účasti v ZIS, ako sa podrobne uvádza v bodoch 56 až 58.
Odpovede Komisie 58
Podľa zakladajúceho nariadenia Európskeho inovačného a technologického inštitútu by mal EIT pôsobiť prostred -
níctvom autonómnych partnerstiev založených na excelentnosti medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, 
výskumnými organizáciami, spoločnosťami a inými zúčastnenými stranami. Zásada excelentnosti predpokladá 
určitú úroveň koncentrácie v krajinách s vysokou inovačnou kapacitou. EIT však rozbehol rozsiahle iniciatívy na 
rozšírenie podporu EIT pre vyšší počet prijímajúcich krajín prostredníctvom regionálneho inovačného programu 
EIT (EIT RIS). Nové usmernenie regionálneho inovačného programu EIT, ktoré EIT vydal v roku 2015, sa vykonáva 
v obchodných plánoch znalostných a inovačných spoločenstiev na rok 2016 a zabezpečuje rozšírenie účasti. A nako -
niec nárast partnerov znalostného a inovačného spoločenstva v posledných mesiacoch na viac ako 800 a otvorenie 
nových stredísk spoločného umiestnenia v celej Európe prostredníctvom nových ZIS dokazuje, že financovanie už 
nie je natoľko sústredené iba v niekoľkých krajinách alebo u niekoľkých partnerov.
VI písm. d)
EIT vykonáva dôkladné hodnotenie výkonnosti znalostných a inovačných spoločenstiev. EIT každoročne analyzuje 
vykonávanie obchodného plánu ZIS prostredníctvom kvantitatívnych ukazovateľov výkonnosti a prostredníctvom 
kvalitatívnych preskúmaní, ktoré vykonávajú externí odborníci a zamestnanci EIT. EIT vo všeobecnosti vykonáva aj 
monitorovanie na mieste a tematické preskúmanie činností ZIS. Tieto nástroje spoločne poskytujú veľmi informa -
tívny obraz o výkonnosti ZIS.
Správna rada EIT prijala 3. decembra 2015 komplexnú monitorovaciu stratégiu, ktorou sa budú merať výsledky 
a vplyv.
VII
Z koncepcie EIT vyplýva, že EIT je zároveň inštitútom zameraným na dosiahnutie vplyvu a zodpovedným poskyto -
vateľom finančných prostriedkov Spoločenstva. EIT nemôže poskytovať finančné prostriedky bez záruky, rovnako 
ako nemôže financovať nedostatočnú výkonnosť. EIT neustále zlepšuje svoje overovanie výkonnosti znalostných 
a inovačných spoločenstiev. EIT nedávno zamietol náklady jedného ZIS na činnosť vo výške viac ako 1,5 milióna EUR 
v dôsledku posúdenia výkonnosti znalostného a inovačného spoločenstva zo strany EIT. EIT ďalej posilňuje svoje 
posúdenie vplyvu: posledné jarné preskúmanie medzi správnou radou EIT a ZIS bolo zamerané na vplyv; revízia 
kľúčových ukazovateľov výkonnosti je zameraná na zvýšenie vplyvu; prijatie zásad finančnej udržateľnosti a prebie -
hajúca štúdia uskutočniteľnosti týkajúca sa vplyvu fondov, to všetko sú dôkazy neustáleho zamerania EIT na vplyv 
a výkonnosť ZIS (pozri aj odpovede na body 71 až 73).
VIII
Komisia a EIT sú presvedčené, že opatrenia zavedené v roku 2015 vrátane opatrení, na ktoré sa vzťahujú body 97 – 
105, riešia hlavné problémy, ktoré zistil Dvor audítorov.
IX bod 1
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie.
IX bod 2 písm. a)
Komisia a EIT čiastočne prijímajú toto odporúčanie a preskúmajú, do akej miery je možné ďalej rozšíriť viacročnosť.
IX bod 2 písm. b)
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie.
Odpovede Komisie 59
IX bod 3
EIT a Komisia prijímajú toto odporúčanie.
IX bod 4
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie. EIT bude naďalej klásť dôraz na vplyv, ktorý sa začal už v priebehu roku 
2015.
Úvod
Rámček 2 – Definícia inovácie
EIT od svojho založenia v roku 2008 [nariadenie (ES) č. 294/2008] pôsobí na základe definície inovácie, ktorá zahŕňa 
vytváranie nových trhov a hodnoty pre spoločnosť. Definíciu, ktorá tu bola použitá, OECD aktualizovala tak, aby vo 
svojich inovačných stratégiách na roky 2010 a 2015 zohľadnila tento širší pojem1.
Účel EIT, a teda aj jeho ciele pozostávajú z vymedzenia inovácie, ktorá zahŕňa spoločenské ciele.
Pripomienky
25
Zaradenie EIT do hlavnej zodpovednosti GR pre vzdelávanie a kultúru (ktoré sa takisto plne podieľa na programe 
Horizont 2020 prostredníctvom svojich akcií v rámci programu Marie Skłodowska-Curie) bolo skutočne spôsobom, 
ako zabezpečiť, aby bol sektor vyššieho vzdelávania zohľadnený v rámci integrácie vedomostného trojuholníka, 
ktorý je pre EIT nevyhnutný. Hlavným mechanizmom je na tento účel správna rada EIT, kde bola vždy zabezpečená 
vyvážená účasť rôznych strán tohto trojuholníka. Komisia (GR pre vzdelávanie a kultúru) prijme potrebné opatrenia, 
aby zabezpečila dobrú koordináciu medzi príslušnými útvarmi Komisie.
1 Inovačná stratégia OECD 2015, strana 15 ( http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf ): Oblasť mimo vedy a techniky, 
ktorá zahŕňa investície do širokého spektra aktív založených na vedomostiach, ktoré prekračujú rámec výskumu a vývoja. Sociálne a organizačné 
inovácie vrátane nových obchodných modelov sú čoraz dôležitejšie pre doplnenie technologickej inovácie.  
 
Inovačná stratégia OECD 2010, strana 20 ( http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 ): Takto 
definovaná inovácia je pravdaže oveľa širší pojem než výskum a vývoj a je ovplyvnená širokou škálou faktorov, pričom niektoré z nich môžu byť 
ovplyvnené politikou. Inovácia môže nastať v každom odvetví hospodárstva vrátane verejných služieb ako zdravotníctvo a vzdelávanie.  
 
Odkaz na program Horizont 2020 ( https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html ).
Odpovede Komisie 60
26
Koordináciu rôznych útvarov Komisie zabezpečuje GR pre vzdelávanie a kultúru prostredníctvom priamej interakcie 
medzi ZIS a EIT s príslušnými útvarmi Komisie. GR pre vzdelávanie a kultúru vyvinulo rôzne formáty, ktoré túto inter -
akciu uľahčujú, a to od prevádzkovej až po strategickú úroveň. GR pre vzdelávanie a kultúru každoročne organizuje 
jednodňovú konferenciu so seminármi, na ktorých sa ZIS a EIT stretávajú s útvarmi Komisie z rôznych generálnych 
riaditeľstiev. Organizujú sa aj neformálne ad hoc  stretnutia EIT s útvarmi Komisie alebo ZIS s útvarmi Komisie. GR pre 
vzdelávanie a kultúru takisto koordinuje konzultácie medzi jednotlivými útvarmi pred prijatím trojročného pracov -
ného programu, do ktorého sú formálne zapojené všetky generálne riaditeľstvá. Všetky dotknuté útvary Komisie sa 
zúčastňujú na medzirezortnej riadiacej skupine pre strednodobé hodnotenie EIT.
EIT takisto pravidelne a priamo spolupracuje s útvarmi Komisie, najmä, nie však výlučne, s GR pre výskum a inováciu 
a GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP . EIT je napríklad v priamom kontakte s útvarmi GR pre výskum 
a inováciu, ktoré sa zaoberajú ďalšou výzvou na predkladanie návrhov v rámci výberu ZIS alebo prístupom k IT 
nástrojom programu Horizont 2020. GR pre vzdelávanie a kultúru podporuje v rámci každoročného stretnutia bilate -
rálne stretnutia útvarov EIT s cieľom koordinovať celoročnú prácu na konkrétnych iniciatívach.
V roku 2015 GR pre vzdelávanie a kultúru, EIT a GR pre regionálnu politiku nadviazali medzi sebou významné kon -
takty, pokiaľ ide o spoločné ciele režimu regionálnej integrácie a stratégie pre inteligentnú špecializáciu.
27
Pre inovačný model EIT je nevyhnutná prítomnosť oboch typov činností: odzrkadľuje sa v ňom cieľ budovať inováciu 
(činnosti financované EIT), a to popri existujúcich štruktúrach a kapacitách (doplnkové činnosti). Komisia a EIT sa 
domnievajú, že činnosti ZIS s pridanou hodnotou a doplnkové činnosti ZIS tvoria ucelený súbor inovačných činností.
29
Koncepcia doplnkových činností ZIS nebola spočiatku dostatočne podrobne definovaná, ale postupom času sa 
posilnila (pozri aj body 100 a 101).
Bolo uznané, že prepojenie medzi činnosťami financovanými EIT a doplnkovými činnosťami, ktorými sa tu zaoberá 
Dvor audítorov, je nedostatočné, a EIT zaviedol v prvej polovici roka 2015 zmeny, ktoré posilnia overenie tohto pre -
pojenia vo fáze obchodného plánovania.
31
EIT výrazne posilnil prepojenie medzi činnosťami financovanými EIT a doplnkovými činnosťami ZIS. Obchodný plán 
na rok 2015 a dohody o grante prvýkrát zaviedli zásadu proporcionality medzi uvedenými dvoma druhmi činností. 
Od roku 2016 sa toto prepojenie ďalej upevňovalo: EIT v súčasnosti skúma doplnkové činnosti ZIS vo fáze hodnote -
nia výročného obchodného plánu ZIS. Výsledok týchto zmien sa prejaví v roku 2016.
EIT takisto zohľadňuje výsledky a výstupy každej konkrétnej doplnkovej činnosti. V prípade dobrého výsledku 
možno akceptovať relatívne vysoké náklady na doplnkovú činnosť ZIS. Náklady na doplnkové činnosti ZIS musia 
zodpovedať nákladom na činnosť financovanú EIT a/alebo očakávanému vplyvu; preto možno akceptovať aj rela -
tívne vysoké náklady na doplnkové činnosti ZIS, ak tieto činnosti majú veľký vplyv na presadzovanie poslania ZIS.
Odpovede Komisie 61
32
EIT posilňuje overovanie prepojení na činností financované EIT a doplnkové činnosti ZIS vo fáze programovania, t. j. 
pri hodnotení obchodných plánov, a to od cyklu obchodných plánov na rok 2016. ZIS následne nebudú schopné 
nahradiť plánované doplnkové činnosti ZIS vo fáze podávania správ bez súhlasu EIT, a už nebude nejasné, či náklady 
na doplnkové činnosti ZIS sa budú akceptovať vo fáze podávania správ.
Rámček 3 – Príklad doplnkovej činnosti ZIS, v ktorej chýbalo „jasné prepojenie“ na 
činnosť financovanú EIT
Doplnkové činnosti prispievajú k dosiahnutiu cieľov ZIS dvoma spôsobmi. Môžu buď vychádzať z činností financova -
ných EIT, alebo môžu tvoriť základ, z ktorého môže EIT financovať ďalšiu inováciu. Využívanie doplnkových činností 
ZIS ako jediného nástroja financovania predstavuje príliš úzky prístup k inovácii.
EIT okrem toho ešte ďalej dopracoval svoje usmernenie k doplnkovým činnostiam ZIS pre znalostné a inovačné spo -
ločenstvá ako súčasť usmernení týkajúcich sa ročného obchodného plánu.
33
Inovácia neprebieha izolovane a vyžaduje si doplnkové činnosti a ekosystémy, v ktorých možno zakotviť činnosti 
financované EIT.
Komisia a EIT však súhlasia s tým, že definícia doplnkových činností a spôsob presnejšieho merania pákového efektu 
z financovania EIT si vyžaduje ďalšiu pozornosť. Komisia a EIT preto vítajú návrhy Dvora audítorov. V dôsledku toho 
už EIT podnikol isté kroky v tomto smere.
35
Doplnkové činnosti ZIS, ktoré poskytujú vedomostnú základňu pre nové činnosti s pridanou hodnotou, budú 
logicky vždy „retroaktívne“ v tom zmysle, že predmetné doplnkové činnosti ZIS budú dokončené pred začatím čin -
ností financovaných EIT.
Niektoré doplnkové činnosti ZIS nebudú mať podľa definície dodatkový charakter. Namiesto toho budú tvoriť zák -
lad pre činnosti financované EIT. Tieto činnosti financované EIT môžu neskôr v rámci tohto procesu viesť k ďalšiemu 
pákovému efektu, keďže vytvárajú produkty, procesy alebo služby, ktoré prinášajú výnosy. Ak nebola zavedená 
pôvodná doplnková činnosť ZIS, potom sa nemohli prejaviť ani výsledky z činnosti financovanej EIT, ktoré na ňu 
nadväzovali. Z tohto dôvodu sú v inovačnom modeli EIT potrebné retroaktívne doplnkové činnosti ZIS.
Komisia a EIT zároveň akceptujú, že takéto doplnkové činnosti ZIS nemôžu byť priamo zohľadnené pri výpočte 
finančného pákového efektu činností financovaných EIT.
Ako už bolo vysvetlené, doplnkové činnosti sú nevyhnutné na účinné fungovanie inovačných systémov a sú 
v súlade s viacročnou perspektívou.
Odpovede Komisie 62
Rámček 4 – Finančný pákový efekt nemôže pochádzať z retroaktívnej činnosti
Doplnkové činnosti sú potrebné na zabezpečenie základu pre činnosti financované EIT alebo pre ich doplnenie. Nie 
je možné domnievať sa, že všetky doplnkové činnosti poskytujú pákový efekt, pričom na meranie tohto pákového 
efektu sú potrebné lepšie definície.
37
Pre fungovanie inovačných systémov sú nevyhnutné vecné príspevky ako doplnkové činnosti alebo peňažné prí -
spevky k doplnkovým činnostiam.
Rámček 5 – Príklad doplnkových činností ZIS, ktoré nepredstavujú dodatočnú činnosť
Začlenenie nových študentov neznamená vždy vyššie náklady, pokiaľ ide o čas, ktorý učitelia venujú konzultáciám, 
vybavenie laboratórií (najmä na vyučovaní s vysokou praktickou zložkou), vedenie stáží vo firmách (ktoré vyžadujú 
individuálnu pozornosť) a využívanie univerzitných služieb. Z tohto dôvodu možno náklady na študentov, ktorých 
nefinancuje EIT, odôvodniť ako diferencované náklady na doplnkové činnosti ZIS vynaložené na kurz financovaný 
EIT.
38
Finančná udržateľnosť by sa nemala chápať ako úplné zastavenie financovania EIT pre ZIS, ale tak, že financovanie 
EIT sa zníži na „vopred definovanú minimálnu úroveň“ , ako sa uvádza v  Zásadách finančnej udržateľnosti ZIS,  ktoré 
prijala správna rada EIT 5. marca 2015.
Stále však treba preukázať, že na rozvoj a úspešné vykonanie stratégie zameranej na finančnú udržateľnosť 15 rokov 
nestačí.
Nadácia EIT Foundation bola založená s cieľom fungovať na inej úrovni a na iný účel ako znalostné a inovačné spolo -
čenstvá. ZIS zvyšujú a zabezpečujú finančné prostriedky so zreteľom na možnú návratnosť investícií a môžu genero -
vať príjmy z vlastných činností, čo v prípade nadácie EIT nikdy neplatilo.
39
Aj keď možno pripustiť, že dosiahnutie finančnej udržateľnosti bude náročné, na hodnotenie je ešte príliš skoro. 
Organizácia OECD vo svojej inovačnej stratégii na rok 2015 zdôraznila, že pri meraní návratnosti investícií do inová -
cie je potrebné vziať do úvahy dlhodobú perspektívu. Údaje z prvých piatich rokov operácií ZIS preto nie sú dosta -
točné na vyvodenie záverov o dlhodobej finančnej udržateľnosti.
EIT posilňoval svoje úsilie v tejto oblasti. EIT v súlade so zásadami finančnej udržateľnosti ZIS v súčasnosti vyvíja šab -
lónu na podávanie správ o finančnej udržateľnosti ZIS, ktorá bude zahrnutá do usmernení o podávaní správ s cieľom 
zabezpečiť riadne podávanie správ o príjmoch znalostnými a inovačnými spoločenstvami. V oblasti obchodných 
plánov na rok 2016 a ich posúdenia odborníkmi EIT sa už prejavuje značný pokrok. Všetky ZIS stanovili uvedenú 
oblasť za jeden zo svojich prioritných cieľov a v súlade s tým sa posudzujú činnosti v záujme dosiahnutia návratnosti 
príjmov z činností. Napríklad jedno z nových ZIS v plnej miere financuje svoje náklady na riadenie a réžiu z vlastných 
zdrojov, čo je pevný východiskový bod, ako sa stať finančne udržateľným.
Odpovede Komisie 63
Pokrok, ktorý dosiahli ZIS v oblasti finančnej udržateľnosti, bude vyhodnotený v roku 2016 po prijatí prvých správ. 
V súlade so zásadami finančnej udržateľnosti budú ZIS dôkladnejšie preskúmané z hľadiska pokroku, ktorý dosiahol 
EIT po 7 rokoch. EIT takisto zriadil pracovnú skupinu, zamestnal odborníka a spustil niekoľko iniciatív s cieľom pod -
poriť ZIS na ich ceste k finančnej udržateľnosti.
Na základe všetkých týchto dôvodov je ešte príliš skoro vyvodiť záver o finančnej udržateľnosti ZIS za obdobie 
10 rokov.
42
Zmena obchodných plánov v priebehu realizácie je pravidelný proces, ktorý poskytuje vysokú mieru flexibility na 
zahrnutie inovačných projektov, a to aj v posledných mesiacoch trvania dohôd o grante. ZIS túto možnosť do veľkej 
miery využívali v rokoch 2010 – 2014. EIT schválil v roku 2014 päť zmien, ktoré zahŕňali nové činnosti ZIS.
Usmernenia z roku 2014 na prípravu obchodných plánov ZIS okrem toho umožnili znalostným a inovačným spolo -
čenstvám zahrnúť do obchodného plánu činnosti ZIS s pridanou hodnotou, ktoré nie sú plne špecifikované, až do 
výšky 15 % rozpočtu. Tento prístup sa analogickým spôsobom dodržiaval v roku 2015, t. j. obchodné plány zahŕňajú 
opis procesu výberu nových činností a v prípade dostupnosti podrobných údajov sa uvádza aj presná definícia 
činností.
ZIS majú navyše možnosť previesť až 100 % svojho rozpočtu medzi činnosti zahrnuté do tej istej rozpočtovej kapi -
toly a až 20 % do rozpočtových kapitol bez predchádzajúceho súhlasu EIT. Toto ustanovenie je oveľa flexibilnejšie 
a výhodnejšie ako v ktoromkoľvek inom programe EÚ a je ďalším dôkazom toho, že na podporu zmien v rýchlo 
reagujúcom prostredí boli navrhnuté osobitné mechanizmy, ktoré sú reakciou na potrebu inovačných projektov.
43
Ročný rozpočet EIT závisí od sumy odhlasovanej v ročnom rozpočte EÚ, obyčajne v decembri roku N – 1. Rozpočtové 
záväzky EIT nemôžu byť vyššie ako finančné prostriedky schválené v rozpočte EÚ. To je dôvod, prečo EIT podpísal 
so ZIS ročné dohody o grante. Skúmajú sa však aj ďalšie opatrenia, ktorých cieľom je zohľadniť viacročný rozmer 
niektorých činností, najmä prostredníctvom pracovnej skupiny pre zjednodušenie.
44
Konkurenčný prístup EIT pri prerozdeľovaní finančných prostriedkov je založený na zostavovaní rozpočtu podľa 
výkonnosti, ktorého súčasťou je neistota, a odmeňuje excelentnosť a vplyv. Zabezpečenie dlhodobej istoty financo -
vania môže ohroziť prístup založený na výsledkoch a vplyve.
Navyše, ako bolo uvedené v odpovediach na body 41 a 44, ZIS majú k dispozícii množstvo nástrojov na zaistenie 
pred krátkodobými výkyvmi financovania. Patria sem všeobecné nástroje finančného trhu, ako aj flexibilita pri navr -
hovaní obchodného plánu.
Rámček 6 – Európsky fond pre strategické investície (EFSI)2 a jeho vplyv na 
rozpočet EIT – druhý odsek 
Zatiaľ čo finančné prostriedky pre ZIS boli v roku 2016 naozaj znížené, v prípade troch rozvinutých ZIS napriek tomu 
stačia na udržanie dôležitých obchodných plánov a v prípade dvoch novozriadených ZIS na ich rýchly rast. V roku 
2016 bolo pre tri rozvinuté ZIS vyčlenených viac ako 233 miliónov EUR a pre dve nové ZIS 41 miliónov EUR.
2 Stanovisko č. 4/2015 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) 
č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013.
Odpovede Komisie 64
45
Tvrdenia o nevhodnosti ročných dohôd o grante by mali byť vyvážené s prihliadnutím na iniciatívy, ktoré EIT prijal 
na skombinovanie ročných perspektív s viacročnými perspektívami. Treba poznamenať, že viacročná perspektíva 
sa zohľadňuje v rámci ročného konkurenčného prideľovania financií. Okrem konkurenčného prideľovania financií 
je tu navyše aj prvok podpory financovania v rámci ročného prideľovania financií pre ZIS. Podporné financovanie je 
rovnomerne rozdelené medzi ZIS a zaisťuje bezpečnosť financovania na vysokej úrovni. Takisto treba poznamenať, 
že rámcová dohoda o partnerstve poskytuje právny základ a „záväzok“ pre EIT, aby podporoval ZIS v dlhodobom 
horizonte. Ako už bolo uvedené, ročný grantový cyklus je takisto dostatočne flexibilný na to, aby v priebehu roka 
zastavil a predstavil inovačné projekty, t. j. ročný cyklus nezamedzuje flexibilitu jednotlivých činností, ale poskytuje 
celkový rámec plánovania.
46
Jedným z hlavných pilierov činnosti EIT je vzdelávanie. EIT osobitne dbá na to, aby boli jeho vzdelávacie programy 
primerane financované. Zabezpečenie garantovanej podpory financovania z veľkej časti rozpočtu pre každé ZIS 
znižuje neistotu v prípade viacročných prioritných činností, ako sú vzdelávacie programy.
47
Zabezpečením podpory financovania sa znižuje riziko prerušenia veľkej časti programu.
Pozri odpoveď Komisie a EIT na body 41 a 44.
48
Dôležitý prvok modelu financovania EIT týkajúci sa podpory financovania poskytuje určitú dlhodobú istotu 
plánovania.
Pozri odpoveď Komisie a EIT na body 41 a 44.
49
Vzhľadom na ročnú povahu rozpočtu EIT a skutočnosť, že rozpočet EÚ sa spravidla neprijíma skôr než v polovici 
decembra, preto nemožno dohody o grante za daný rok podpísať pred 1. januárom daného roka. Týmto problémom 
sa Európsky dvor audítorov prvýkrát zaoberal v osobitnej výročnej správe za rozpočtový rok 2011, ku ktorej EIT 
predložil pripomienky. EIT sa zaviazal, že zníži rozdiely medzi dátumom začatia opatrenia stanoveným v obchod -
nom pláne ZIS a dátumom podpísania dohôd o grante. V dôsledku tohto úsilia boli vo februári 2013 a 2014 s tromi 
ZIS podpísané dohody o grante na roky 2013 a 2014.
Rok 2015 bol výnimočný, keďže ZIS požiadali o odklad pri uplatňovaní novej rámcovej dohody o partnerstve s cie -
ľom objasniť dôsledky konkrétnych ustanovení medzi EIT, ZIS a Európskou komisiou v kontexte zosúladenia s pra -
vidlami programu Horizont 2020. Okrem toho v dôsledku potreby právnych konzultácií trvalo  ex ante  schválenie 
nových dohôd o grante Komisiou dlhšie než zvyčajne. EIT očakáva, že dohody o grante z roku 2016 budú po zave -
dení nových rámcových dohôd o partnerstve opäť včas podpísané, t. j. že odklad podpisu v roku 2015 bola jednora -
zová záležitosť.
Odpovede Komisie 65
50
Aj keď to do roku 2015 bola bežná prax, ZIS by za istých podmienok, ako je spotrebovanie predchádzajúcich pred -
bežných finančných prostriedkov a s výhradou niektorých povinností predbežného vykazovania, mohli požiadať 
o ďalšie platby predbežného financovania.
Kým EIT by rád poskytol predbežné financovanie až do výšky 70 % udeleného grantu s cieľom pomôcť ZIS pri ria -
dení svojej peňažnej pozície, treba poznamenať, že výška predbežného financovania závisí od dostupnosti platob -
ných úverov, čo je mimo kontroly EIT. V prípade dohody o grante sa na rok 2016 predpokladá, že predbežné financo -
vanie dosiahne okolo 60 %.
ZIS ako silné inovačné siete zahŕňajúce silných priemyselných partnerov a univerzity sú v pozícii vyriešiť peňažné 
toky napríklad prostredníctvom úverov od bánk, ako to už niektoré ZIS preukázali. To im umožňuje zvýšiť sadzby 
predbežného financovania partnerom alebo príjemcom (napr. študentom alebo začínajúcim podnikom) v prípade, 
že peňažný tok spôsobuje problém.
51
Správna rada EIT prijala 3. decembra 2015 stratégiu EIT v oblasti monitorovania, ktorá bude merať údaje týkajúce sa 
programu Horizont 2020, vplyvu EIT prostredníctvom vlastných činností ZIS a výsledkov ZIS. EIT aktívne prispieva do 
výročnej správy programu Horizont 2020 v oblasti monitorovania za rok 2014, v ktorej bude mať svoju kapitolu.
52
Predchádzajúce zmeny kľúčových ukazovateľov výkonnosti boli uskutočnené s cieľom doladiť ich koncepciu/
vý znam na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi jednotlivými ZIS a s cieľom reagovať na meniaci sa charakter 
ZIS. K týmto zmenám došlo po konzultácii so ZIS s cieľom odstrániť okrem iného rozdiely v prevádzkových sekto -
roch a širšom prostredí ZIS.
Postupné zmeny kľúčových ukazovateľov výkonnosti sa preto priamo týkajú zistení v bode 52.
53
EIT vykonáva komplexné analýzy, v ktorých porovnáva ZIS na základe niekoľkých faktorov, nie iba na základe 
kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Vykonávanie obchodného plánu ZIS sa posudzuje prostredníctvom kvantita -
tívnych ukazovateľov výkonnosti a prostredníctvom kvalitatívnych preskúmaní, ktoré vykonávajú externí odborníci 
a zamestnanci EIT. EIT vo všeobecnosti vykonáva aj monitorovanie na mieste a tematické preskúmanie činností ZIS. 
Tieto nástroje spoločne poskytujú veľmi informatívny obraz o rozdieloch medzi ZIS.
54
EIT uznáva, že výsledky a vplyvy možno merať iba kombináciou kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov. Touto 
otázkou sa komplexne zaoberá stratégia EIT v oblasti monitorovania, ktorú správna rada EIT prijala v decembri 2015, 
ako aj prebiehajúce preskúmanie kľúčových ukazovateľov výkonnosti uvedené v bode 102.
Odpovede Komisie 66
55
Obchodná komunita je pri riadení ZIS silne zastúpená a zohráva vedúcu úlohu pri formovaní stratégií ZIS. Neúplný 
zoznam zástupcov príslušných priemyselných odvetví v správnej rade ZIS je takýto:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson,
– Climate KIC: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S,
– KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Úroveň financovania grantov EIT nie je dostatočným meradlom úrovne zapojenia do ZIS. Napríklad finančné pros -
triedky poskytnuté pre vyššie vzdelávanie sú určené skôr na podporu učebných osnov zameraných na podnikanie 
a absolventov univerzít, čo je priamym prínosom pre podnikanie. Pri meraní účasti by sa mal zohľadniť počet part -
nerov, keďže ide skôr o priame meranie atraktivity ZIS, ako aj o charakter podporovaných činností než o typ inštitú -
cie, ktorá ho vykonáva.
57
Úlohou EIT a ZIS je riešiť celoeurópsky problém nízkej úrovne spolupráce medzi univerzitami a podnikmi. To je 
dôvod, prečo je obchodná komunita pri riadení ZIS silne zastúpená a zohráva vedúcu úlohu pri formovaní stratégií 
ZIS. Dalo sa však očakávať, že pri dosahovaní požadovanej úrovne spolupráce medzi univerzitami a podnikmi budú 
spočiatku problémy. V záujme ich odstránenia EIT zmenil usmernenia pre obchodné plány a predložil ZIS strategické 
návrhy. ZIS takisto zmenili svoje vnútorné predpisy a postupy.
Pokrok, ktorý v tejto oblasti dosiahli EIT a ZIS, dokazuje, že model ZIS je vhodný pre rozvoj dlhodobej spolupráce 
medzi univerzitami, výskumom a podnikmi, a sme presvedčení, že tieto výsledky sa v budúcnosti budú ďalej 
zlepšovať.
58
Aj keď EIT nemá stanovený cieľ v podobe podielu z rozpočtu pre malé a stredné podniky (MSP), má kvantifikované 
ciele pre tvorbu MSP . Začínajúce MSP vytvorené EIT sú jedným z kľúčových ukazovateľov výkonnosti EIT, a preto 
sú vysoko motivované. Prvé tri vlny ZIS uviedli, že za rok 2014 bolo vytvorených 90 nových začínajúcich podnikov, 
pričom všetky boli MSP v súlade s definíciou odporúčania Komisie [K(2003) 1422]. Okrem toho boli z čiastkových 
grantov alebo prostredníctvom poskytovania služieb v katalyzátoroch ZIS podporované mnohé ďalšie existujúce 
malé podniky.
Odpovede Komisie 67
59
EIT dosiahol mimoriadne výsledky pri propagácii a podpore účasti MSP na činnostiach týkajúcich sa inovácie.
Mnohé činnosti EIT sú zamerané konkrétne na malé a stredné podniky. Ako finančný stimul pre MSP dokonca EIT 
dostal osobitnú výnimku z nariadenia o rozpočtových pravidlách EÚ v období rokov 2010 – 2013, ktorá malým 
a stredným podnikom ako partnerom ZIS umožnila požiadať okrem priamych nákladov aj o preplatenie 40 % nepria -
mych nákladov v porovnaní s 20 % povolenými pre spoločnosti, ktoré nie sú MSP .
Pokiaľ ide o cielenú podporu pre existujúce MSP , partnerstvá ZIS poskytujú silný ekosystém, v rámci ktorého môžu 
získať podporu. Existujúce MSP s mimoriadnym inovačným potenciálom by tak v ideálnom prípade mohli vstúpiť 
do partnerstva ZIS a plne využívať podporu, ktorú poskytuje EIT. V dôsledku toho sa čoraz väčší počet MSP pripája 
k ZIS, a to buď ako partneri, alebo ako príjemcovia čiastkových grantov ZIS a príjemcovia služieb týkajúcich sa zakla -
dania a stimulovania podnikov.
60
Keďže cieľom ZIS je stať sa finančne udržateľnými a sú schopné využívať finančné nástroje (napr. bankové úvery) 
a iné zdroje príjmov, než je financovanie EIT, dokážu zabezpečiť, aby platby určené pre MSP prebehli včas bez 
ohľadu na to, kedy boli prijaté finančné prostriedky od EIT. EIT nie je v pozícii, aby určoval platobné podmienky pre 
ZIS vzhľadom na zmluvné vzťahy, ktoré majú s partnermi, keďže ZIS sú v tomto ohľade samostatné. Keďže výška 
podporných platieb pre MSP je v porovnaní s celkovým programom obmedzená, ZIS majú možnosť zvýšiť zálohové 
platby pre MSP prostredníctvom primeraného riadenia peňažných tokov (odpovede Komisie a EIT na body 41 a 44 
obsahujú ďalšie príklady flexibility financovania ZIS).
61
EIT systematicky zhromažďuje informácie o postavení nových partnerov ZIS na základe ich pripojenia k znalostným 
a inovačným spoločenstvám. EIT má preto aktuálne informácie o počte partnerov ZIS, ktorí sú malými a strednými 
podnikmi.
Počas prvých rokov existencie ZIS sú okrem toho v prevahe väčšie organizácie v prvom rade preto, lebo sú schopné 
vypracovať solídny strategický program a víťazný návrh, ktorý bude vybraný ako ZIS. MSP sa k znalostným a ino -
vačným spoločenstvám pripájajú spravidla v neskoršej fáze, keď ich účasť predstavuje pre činnosti vytvoreného 
partnerstva pridanú hodnotu.
ZIS InnoEnergy malo napríklad v období rokov 2010 – 2013 za partnerov 25 MSP . V roku 2014 sa však k ZIS Inno -
Energy pripojilo 55 nových MSP a v roku 2015 ďalších 50 nových MSP , čím sa počet partnerov MSP zvýšil na 130.
Mnohé MSP sa podieľajú na programe EIT – ZIS a sú konečnými príjemcami grantu EIT prostredníctvom subdodávok 
alebo dohôd o udeľovaní čiastkových grantov s ostatnými partnermi ZIS, ako sú univerzity, výskumné centrá alebo 
priemyselné podniky. Akceleračné a inkubačné programy ZIS sú zamerané najmä na začínajúce MSP a EIT disponuje 
znalostným a inovačným spoločenstvom, ktoré sleduje vznik nových MSP . Rastúci počet MSP v partnerstvách zna -
lostného a inovačného spoločenstva, ako aj prostredníctvom grantov EIT prirodzene povedie k vyššiemu podielu 
grantov čerpaných aj MSP.
Odpovede Komisie 68
62
EIT aktívne podporuje malé a stredné podniky. Na vytvorenie začínajúcich podnikov sú stanovené jasné ciele, pri -
čom ide o jeden z hlavných kľúčových ukazovateľov výkonnosti EIT.
Pozri odpoveď Komisie a EIT na bod 57.
64
Podpora synergií a komplementárnosti s ostatnými iniciatívami EÚ je pre EIT a GR pre vzdelávanie a kultúru priori -
tou. Tento cieľ je stanovený v programe a nariadení EIT pre strategickú inováciu.
Synergie a komplementárnosť sprostredkúva GR pre vzdelávanie a kultúru a EIT (napr. výročná schôdza s útvarmi 
Komisie, EIT a ZIS, ako aj výberové kritériá pre nové ZIS), ktoré sa zavádzajú do modelu ZIS, ktorého prvky odrá -
žajú ciele a skúsenosti získané z ostatných programov EÚ (napr. pojem vedomostný trojuholník odráža aspekty 
programu Erasmus+ a dialógu medzi univerzitami a podnikmi; pojem strediska spoločného umiestnenia je odrazom 
regionálnej politiky EÚ; prístup spoločenských výziev je tiež predmetom programu Horizont 2020; model financova -
nia EIT vychádza zo skúseností získaných v rámci iných programov). V rámci tematických oblastí ZIS, ako je EIT Digi -
tal, existujú konkrétne príklady synergií: verejno-súkromné partnerstvá Future Internet a Big Data, ZIS InnoEnergy: 
SET Plan a Climate-KIC: spolupráca s GR pre oblasť klímy na príprave konferencie OSN o zmene klímy, ktorá sa konala 
v decembri 2015 v Paríži.
EIT naďalej podporuje súčinnosť na úrovni konkrétnych projektov, naposledy v kontexte Európskeho fondu pre stra -
tegické investície (EFSI), európskej spolupráce v oblasti vedy a techniky (COST) a Európskej vesmírnej agentúry (ESA).
69
EIT už požiadal o začatie tohto procesu s cieľom dosiahnuť úplnú finančnú autonómiu. Tento proces bude podľa 
očakávania ukončený do konca roka 2016.
71
Okrem zabezpečenia súladu s pravidlami EIT v čoraz väčšej miere odmeňuje aj výkonnosť a stimuluje vplyv. Naprí -
klad nedostatočná výkonnosť bude mať čoraz väčší negatívny vplyv na rozpočet ZIS. V rámci zásad finančnej 
udržateľnosti ZIS bude mať rozpočet EIT pre znalostné a inovačné spoločenstvá čoraz väčší podiel konkurenčného 
financovania. Keďže tento podiel – ktorý odmeňuje výkonnosť – sa postupom času zvyšuje, ZIS s nízkou výkonnos -
ťou bude mať čoraz väčší finančný stimul, aby sa zlepšilo.
72
EIT v roku 2015 posilnil priamy vplyv nízkej výkonnosti na splatné sumy – EIT neakceptuje žiadosť ZIS o úhradu časti 
výdavkov, ak vykonávanie činnosti nebolo dostatočné. Pozri odpovede Komisie a EIT na bod VII zhrnutia.
EIT po intervencii Dvora audítorov pokračoval v posilňovaní overovania nákladov vo výročných správach o audite. 
EIT do veľkej miery odmeňuje výkonnosť, pričom zároveň zaisťuje vysokú úroveň zabezpečenia oprávnenosti 
nákladov.
Odpovede Komisie 69
74
EIT a Komisia považujú prahovú hodnotu podľa článku 34 pravidiel účasti na programe Horizont 2020 za prime -
ranú na vyplácanie grantov EIT znalostným a inovačným spoločenstvám. Považujeme za primerané požadovať 
od príjemcu finančných prostriedkov z EÚ/EIT, ktorý žiada o ročný grant presahujúci sumu 325 000 EUR, osvedče -
nie o audite. EIT bude v každom prípade potrebovať osobitnú výnimku z článku 34 pravidiel účasti na programe 
Horizont 2020 s cieľom použiť na granty požadované účastníkmi odlišnú alebo vyššiu prahovú hodnotu, než je 
325 000 EUR.
Pozri tiež odpovede Komisie a EIT na body 79 a 80.
76
Treba poznamenať, že „finančné správy“ už nie sú špecifické pre EIT, keďže správy o nákladoch boli úplne v súlade 
so šablónami programu Horizont 2020, počnúc dohodami o grante z roku 2016.
79 druhá zarážka
Toto odporúčanie by si vyžadovalo osobitnú výnimku z pravidiel účasti na programe Horizont 2020 a nariadenia 
o rozpočtových pravidlách3.
79 tretia zarážka
Toto odporúčanie prekračuje rámec kontroly EIT, keďže by si vyžadovalo osobitnú výnimku z pravidiel účasti na 
programe Horizont 2020 a nariadenia o rozpočtových pravidlách4.
81
Externalizácia technického posudzovania projektov je v programoch výskumu a vývoja bežnou praxou. Deje sa to 
najmä v prípade veľmi zložitých projektov, ktoré pokrývajú a zahŕňajú niekoľko oblastí činnosti, ako je vzdelávanie, 
inovácie a podnikanie.
83
Treba poznamenať, že EIT zlepšil trend fluktuácie zamestnancov od roku 2013. Nízky koeficient krajiny pre Maďarsko 
(v súčasnosti 69 %) je významným faktorom, ktorý prispieva k fluktuácii zamestnancov. Je to však mimo kontroly EIT.
84
V schopnosti riadenia EIT medzitým došlo k výrazným zlepšeniam. Voľná pozícia riaditeľa útvaru bola obsadená 
a v súčasnosti prebieha výber na ďalšieho riaditeľa útvaru. Okrem toho prebieha aj výber na riaditeľa EIT.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
Odpovede Komisie 70
86
Z dôvodu zamerania EIT na excelentnosť je len prirodzené, že krajiny, ktoré majú vyššiu inovačnú kapacitu, sú 
v ZIS výraznejšie zastúpené. Aj keď má EIT jasný cieľ posilniť existujúce schopnosti a centrá excelentnosti v Európe, 
zabezpečuje aj poskytovanie výhod pre tie oblasti Únie, ktoré do ZIS nie sú priamo zapojené, a to prostredníctvom 
regionálneho inovačného programu EIT.
Rámček 11 – Obavy z koncentrácie finančnej podpory EIT a nedostatočnej 
transparentnosti
Medzi stranami vedomostného trojuholníka panuje primeraná rovnováha, pokiaľ ide o distribúciu partnerov, ako aj 
financovanie. ZIS stanovili na výber projektov jasné postupy, ktoré zabezpečujú kontrolu kvality a transparentnosť.
89
Začínajú sa objavovať dôkazy o výsledkoch EIT. EIT vyprodukoval viac ako 1 000 absolventov podnikania, mnohé 
začínajúce podniky, sériu úspechov a silnú celoeurópsku sieť stredísk spoločného umiestnenia a katalyzátory podni -
kania a podporil kultúru podnikania.
92
Preskúmanie zakladania podnikov, ktoré bolo dokončené v novembri 2015, poskytuje pevný dôkaz o pridanej hod -
note, ktorú prinášajú stimulačné programy EIT/ZIS, a pre podporované podniky sú k dispozícii súbory podmienok, 
ktoré preukazujú významné výsledky z podpory EIT na zakladanie podnikov.
93
ZIS ukazujú, že boli poskytnuté významné výstupy, z ktorých mnohé boli v súčasnosti premietnuté do hmatateľných 
výsledkov (uvedené príklady pozri v bode 90).
94
Je potrebné zdôrazniť, že študenti, ktorí nepochádzajú z Európy, sa po ukončení štúdia takisto začleňujú do európ -
skych spoločností alebo zakladajú vlastné podniky, čím pre našu spoločnosť vytvárajú vplyv a pridanú hodnotu. 
Znalostné a inovačné spoločenstvá EIT vytvorili prostredie, v ktorom sa znížili rozdiely medzi akademickou obcou 
a oblasťou obchodu, a preto majú takíto študenti po ukončení štúdia otvorenú cestu, pokiaľ ide o prácu pre 
obchodných partnerov ZIS, a tak môžu zostať v Európe.
98
V súlade s článkom 6 ods. 2 písm. e) zakladajúceho nariadenia EIT zaviedli všetky tri prvé vlny ZIS stratégie pre 
finančnú udržateľnosť. Súhrn týchto stratégií bol predstavený v obchodných plánoch ZIS od roku 2014. V prípade 
obchodného plánu na rok 2016 sa odborníci EIT konkrétne zamerali na otázky finančnej udržateľnosti a vyhodnoco -
vali plány pre každé ZIS.
103
Začiatkom roka 2016 budú podpísané nové rámcové dohody o partnerstve.
Odpovede Komisie 71
Závery a odporúčania
Odporúčanie č. 1
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie.
Každý návrh na zmenu právnych predpisov bude musieť byť vypracovaný v súlade so zásadami lepšej právnej 
regulácie, najmä so zásadou „najprv hodnotenie“. Podľa právneho základu EIT je Komisia povinná vyhodnotiť EIT do 
konca roka 2017 a v súčasnosti sa pripravuje hodnotenie za účasti všetkých relevantných útvarov Komisie.
V rámci tohto hodnotenia sa zohľadní aj kritické stanovisko auditu a k tomuto auditu budú mať prístup nezávislí 
hodnotitelia. Na základe výsledkov hodnotenia budú prijaté ďalšie budúce kroky, a to v súlade so zásadami lepšej 
právnej regulácie.
Komisia prijme stanovisko k zmene právneho základu EIT na základe zistení nezávislého odborného hodnotenia 
a výsledku tohto auditu.
107
Pozri odpovede Komisie a EIT na body 40 až 49 a 60, ktoré sú zhrnutím ich pozície k týmto otázkam.
Odporúčanie č. 2 písm. a)
Komisia a EIT čiastočne prijímajú toto odporúčanie a preskúmajú, do akej miery je možné ďalej rozšíriť viacročnosť.
Odporúčanie č. 2 písm. b)
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie.
Pre a): úplné preskúmanie do jari 2017 a implementáciu (ktorá je podmienkou tohto preskúmania) do roku 2018.
108
Pozri odpovede Komisie a EIT na tieto body, ktoré sú zhrnutím ich pozície k týmto otázkam.
Odporúčanie č. 3
EIT a Komisia prijímajú toto odporúčanie.
Odpovede Komisie 72
109
Pozri odpovede Komisie a EIT na tieto body, ktoré sú zhrnutím ich pozície k týmto otázkam.
Odporúčanie č. 4
Komisia a EIT prijímajú toto odporúčanie.
EIT bude naďalej klásť dôraz na vplyv, ktorý sa začal už v priebehu roku 2015.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) má 
ambiciózny cieľ, ktorým je posilniť prepojenie medzi 
vzdelávaním, vedou a podnikmi a stať sa tak hnacím 
motorom inovácie v EÚ. Dospeli sme k záveru, že napriek 
opodstatnenému účelu komplexný operačný rámec 
a problémy s riadením EIT bránili jeho celkovej účinnosti. 
Zistili sme viaceré nedostatky týkajúce sa modelu 
financovania EIT, mechanizmov podávania správ medzi EIT 
a znalostnými a  inovačnými spoločenstvami a  finančnej 
udržateľnosti ZIS. EIT po siedmich rokoch od svojho 
založenia ešte nie je úplne operačne nezávislý 
od Európskej komisie. Táto skutočnosť obmedzuje jeho 
rozhodovanie. Ak sa EIT chce stať prelomovým inovačným 
inštitútom, ako bolo pôvodným zámerom, je potrebné 
vykonať výrazné legislatívne a operačné úpravy, ktoré 
lepšie pomôžu realizovať inovačný potenciál EÚ.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV