DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Vzdelávanie, odborná príprava a mládež sa nedávno dostali do popredia pozornosti vedúcich predstaviteľov EÚ. V Rímskej deklarácii z 25. marca 2017 požadovali „Úniu, v ktorej majú občania nové príležitosti na kultúrny, sociálny a hospodársky rast“ a zaviazali sa pracovať na dosiahnutí Únie, „v ktorej dostanú mladí ľudia najlepšie vzdelanie a najlepšiu odbornú prípravu, v ktorej môžu študovať a nájsť pracovné príležitosti na celom kontinente“.

Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. septembra 2017 o budúcnosti programu Erasmus+ zdôraznil, že budúci program by mal byť v konečnom dôsledku zameraný na všetkých mladých ľudí a že tieto vyššie ambície na ďalšie programové obdobie by sa mali prejaviť vo vyššom rozpočte na uvoľnenie celého potenciálu programu.

Európsky parlament, Rada a Komisia v rámci sociálneho samitu v Göteborgu dňa 17. novembra 2017 slávnostne vyhlásili a podpísali Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa ako prvá zásada stanovuje, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie na udržanie a získanie zručností, ktoré im umožnia v plnej miere sa zapájať do spoločnosti a úspešne zvládnuť zmenu postavenia na trhu práce.

Európska rada vo svojich záveroch zo 14. decembra 2017 vyzdvihla význam sociálneho, vzdelávacieho a kultúrneho rozmeru politík Únie pri spájaní Európanov a budovaní našej spoločnej budúcnosti a vyzvala členské štáty, Radu a Komisiu, aby v súlade so svojimi príslušnými právomocami pokračovali v práci s cieľom zvýšiť mobilitu a výmenu, a to aj prostredníctvom výrazne posilneného, inkluzívneho a rozšíreného programu.

Komisia vo svojom oznámení zo 14. februára 2018 s názvom Nový, moderný viacročný finančný rámec, ktorý Únii umožní efektívne napĺňať priority po roku 2020, zdôraznila, že rozpočet Únie bude musieť naplniť sľuby vedúcich predstaviteľov Únie, a to aj prostredníctvom úplného vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a podporovania mladých ľudí a mobility európskych občanov. V komunikácii sa vyzdvihuje aj široká zhoda na tom, že je potrebné zintenzívniť mobilitu a výmeny, a to aj prostredníctvom výrazne posilneného, inkluzívneho a rozšíreného programu Erasmus+, a zdôrazňuje sa v nej, že program dáva mladým ľuďom príležitosť získať zručnosti potrebné na trhu práce, zlepšuje porozumenie medzi kultúrami a posilňuje sociálnu štruktúru Únie.

Komisia vo svojom oznámení s názvom Moderný rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje – Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, ktoré bolo prijaté 2. mája 2018, navrhla, aby sa „nasledujúci finančný rámec viac zameral na ‚mládežʿ. To sa dosiahne tým, že sa viac ako zdvojnásobí program Erasmus+[...], ktorý patrí k najznámejším úspechom Únie“. Nový program sa zameria „na inkluzívnosť a zapojenie viac mladých ľudí zo znevýhodnených pomerov. Ďalší mladí ľudia tak získajú možnosť ísť za štúdiom alebo prácou do inej krajiny.“ Komisia teda navrhla posilnený program Erasmus, ktorý „bude počas daného obdobia disponovať sumou 30 miliárd EUR“ a zahrnie aj ďalších 700 miliónov EUR na novú iniciatívu s názvom „DiscoverEU“, ktorá ponúkne mladým ľuďom možnosť spoznávať krajiny EÚ.

Ambícia ďalšieho programu (ďalej len „program“) ide ruka v ruke s víziou Komisie pracovať na dosiahnutí európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, ako sa stanovuje v jej oznámení s názvom „Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou“ zo 14. novembra 2017. Európsky vzdelávací priestor znamená Európu, „v ktorej by vzdelávaniu, [...] nebránili štátne hranice. Kontinent, na ktorom by pobyt v inom členskom štáte – či už kvôli štúdiu, vzdelávaniu alebo práci – bol normou a kde by sa ľudia bežne okrem materčiny dohovorili dvomi ďalšími jazykmi. Kontinent, na ktorom ľudia majú jasnú predstavu o svojej európskej identite, o európskom kultúrnom dedičstve a o jeho rozmanitosti.“ Program bude kľúčový prvok pre podporu práce na vytváraní európskeho vzdelávacieho priestoru.

Cieľom je posilniť overený a odskúšaný program vo všetkých kategóriách učiacich sa bez ohľadu na to, či sa zúčastňujú na vysokoškolskom vzdelávaní, všeobecnom vzdelávaní, odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a na vzdelávaní dospelých, alebo na neformálnom vzdelávaní, mládežníckych činnostiach a na činnostiach s aktívnou účasťou. Zvýšenie dostupnosti programu pre väčší počet jednotlivcov znamená väčšie finančné investície do programu, ale aj, čo je veľmi dôležité, kombináciu opatrení, pravidiel a možností účasti, ktorá umožní úspory z rozsahu a zjednodušenie na zníženie administratívnej záťaže, čím sa odstránia prekážky mobility a zvýši sa význam, atraktívnosť a inkluzívny charakter programu. Cieľ je strojnásobiť počet účastníkov, a zároveň zaviesť kvalitatívne opatrenia a stimuly, ktoré zlepšia dosah pre učiacich sa, ktorí majú menej možností.

Európania musia mať zručnosti potrebné v spoločnosti, ktorá je čoraz mobilnejšia, multikultúrnejšia a digitálnejšia. Je jednoznačné, že je potrebné riešiť túto výzvu a investovať do činností, ktoré jednotlivcom poskytnú z hľadiska celoživotného vzdelávania správny súbor znalostí, zručností a kompetencií vrátane jazykov. To im pomôže stať sa odolnejšími a lepšie zamestnateľnými, a podporí sa aj sociálna súdržnosť. Európa potrebuje tiež viac investícií do digitálnych zručností a oblastí budúcnosti, ako sú zmena klímy, čistá energia, umelá inteligencia, robotika, analýza údajov, umenie/dizajn atď. Tieto oblasti sú všetky podstatné pre budúci udržateľný rast a súdržnosť Európy. Program môže zmysluplne prispieť stimuláciou inovácii a odstránením nedostatku znalostí, zručností a kompetencií v Európe. Sústredné činnosti pomôžu Únii uvoľniť celý jej potenciál pre inovácie, tvorivosť a podnikavosť v digitálnom hospodárstve. Podporovanie kultúry a tvorivosti vo vzdelávaní prispeje k väčšej odolnosti európskej spoločnosti.

Budúci program by na zvýšenie kvalitatívneho vplyvu súčasného programu mal lepšie osloviť väčší počet ľudí rôzneho veku z rôznych kultúrnych, sociálnych a hospodárskych pomerov. Mal by osloviť viac ľudí s menej príležitosťami vrátane ľudí so zdravotným postihnutím a migrantov, ako aj občanov Únie, ktorí žijú vo vzdialených regiónoch. Pre žiakov boli skúsenosti so vzdelávacou mobilitou doteraz výnimkou. Pokiaľ ide o vysokoškolských študentov, stážistov, učňov, mladých ľudí všeobecne, súčasný program nevie uspokojiť veľký a rastúci dopyt po účasti na činnostiach vzdelávacej mobility. Preto je potrebné väčšie úsilie, aby bol program inkluzívnejší, a treba ďalej zvyšovať jeho účinnosť a budovať na vynikajúcich výsledkoch, ktoré programy Únie dosiahli v tejto oblasti počas uplynulých tridsiatich rokov. Dosiahne sa to najmä zvýšením a uľahčením činností v oblasti mobility pre žiakov, učiacich sa v odbornej príprave, učňov a mladých ľudí. V prípade všetkých druhov činností v oblasti mobility by sa mala optimalizovať úroveň grantovej podpory, a to aj zabezpečením vyšších grantov pre určité kategórie študentov a učiacich sa vrátane oblasti vysokoškolského vzdelávania. Príležitosti mobility pre mladých účastníkov na činnostiach neformálneho vzdelávania sa rozšíria, aby oslovili viac mladých ľudí. Prijmú sa opatrenia na povzbudenie mladých ľudí, aby sa zapájali a učili sa zapájať do občianskej spoločnosti, tak sa bude zvyšovať informovanosť o spoločných hodnotách Únie, budú sa spájať mladí ľudia a osoby s rozhodovacou právomocou na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni a podporí sa proces európskej integrácie.

Program by mal osloviť aj väčšiu cieľovú skupinu v Únii a aj mimo nej prostredníctvom väčšieho využívania informačných, komunikačných a technologických nástrojov, zmiešanej mobility (kombinácia fyzickej a virtuálnej mobility) a virtuálnej spolupráce. V záujme zlepšenia inkluzívnosti Programu, a najmä na riešenie potrieb určitých cieľových skupín, ako sú napríklad dospelí učiaci sa, sa budú podporovať flexibilnejšie formáty vzdelávacej mobility, ako je napríklad krátkodobá, skupinová alebo virtuálna mobilita. Najlepšie postupy inklúzie v oblasti mladých ľudí by sa mohli rozšíriť do ďalších oblastí. Navrhne sa osobitná činnosť – malé partnerstvá – na zlepšenie prístupu k programu pre organizácie, ktoré majú málo skúseností alebo žiadne skúsenosti alebo ktoré majú menšiu prevádzkovú kapacitu, najmä organizácie na úrovni občanov a organizácie, ktoré pracujú s osobami s nedostatkom príležitostí.

Program sa zameria na celoeurópske trendy obmedzenej účasti na demokratickom živote a nižšej úrovne znalostí a informovanosti o európskych záležitostiach, ktoré ovplyvňujú životy všetkých európskych občanov. Mnohí ľudia sa zdráhajú aktívne sa zapájať a zúčastňovať vo svojich komunitách alebo na politickom a sociálnom živote Únie alebo sa pritom stretávajú s ťažkosťami. Navyše, hoci sa 70 % Európanov cíti byť dnes občanmi Únie, pričom tento podiel je ešte väčší u mladých generácií, informovanosť o tom a porozumenie tomu, čo je Európska únia, ako funguje a akú pridanú hodnotu má pre svojich občanov, sú nedostatočné. Posilnenie európskej identity a účasti mladých ľudí na demokratických procesoch je pre budúcnosť Únie mimoriadne dôležité. Program môže prispieť k zvýšeniu informovanosti a znalostí o Európskej únii u väčšieho počtu ľudí ako doteraz. Organizácie a inštitúcie aktívne v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu zohrávajú kľúčovú úlohu pri rozvoji občianskeho vzdelávania a pri budovaní znalostí o záležitostiach Únie všeobecne. Keď sa pozrieme na to, či mladí ľudia rozumejú, o čom je Európska únia, okrem základných faktov vedia málo. Takmer deväť z desiatich mladých ľudí v Únii si myslí, že by sa v školách malo viac vzdelávať o právach a zodpovednostiach občana Únie. Vo vnútroštátnych učebných plánoch je pritom pokrytie výučby o Európskej únii veľmi roztrieštené a rozmer aktívnej účasti takmer neexistuje. Tiež je všeobecne potrebné posilniť ľudí, aby sa stali aktívnejšími v spoločnosti, boli ochotní a schopní v plnej miere sa zapájať do spoločnosti a demokratického života EÚ.

Podporovanie a uľahčovanie nadnárodnej a medzinárodnej spolupráce medzi organizáciami v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu sú veľmi dôležité na dosiahnutie cieľov a riešenie opísaných výziev. Spolupráca medzi organizáciami a inštitúciami urýchľuje inovačné spôsoby na podporu učiacich sa v ich osobnom, vzdelávacom a profesijnom rozvoji. Prináša konkrétne pozitívne účinky pre jednotlivcov, napríklad posilnením postavenia ľudí lepšou výbavou, pokiaľ ide o kľúčové kompetencie, znížením predčasného ukončenia školskej dochádzky, uznávaním kompetencií získaných prostredníctvom dobrovoľníctva a neformálneho vzdelávania, zvýšením dosiahnutia vysokoškolského vzdelania či vykonávaním bolonských reforiem. Uľahčuje obeh nápadov a prenos najlepších postupov a odborných znalostí, čím prispieva k veľmi kvalitnému vzdelávaniu. Intenzita a kapacita činností spolupráce vyplývajúcich zo súčasného programu Erasmus+ sú však stále nedostatočné, najmä v prípade malých organizácií a organizácií na úrovni občanov. Stupeň spolupráce sa líši medzi jednotlivými krajinami, regiónmi a medzi odvetviami. Existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o účasť škôl, zariadení na vzdelávanie dospelých a mládežníckych združení. Táto situácia brzdí inštitucionálne reformy a modernizáciu vzdelávania, odbornej prípravy a systémov v oblasti mládeže na vnútroštátnej a európskej úrovni.

Medzinárodný rozmer programu je zásadný a prierezový prvok, ktorý je významný pre mobilitu, spoluprácu a aj pre činnosti v rámci politického dialógu. Potrebné je najmä zintenzívniť medzinárodnú mobilitu a spoluprácu s tretími krajinami – hlavne s krajinami zapojenými do procesu rozširovania, susedskými krajinami, industrializovanými a rýchlo sa rozvíjajúcimi krajinami – na podporenie inštitúcií a organizácií v Európe pri vyrovnávaní sa s výzvami globalizácie. Zároveň je ako zásadný prvok budovania odolnejších spoločností a zlepšovania dôvery medzi kultúrami veľmi podstatné zaistiť synergie s vonkajšími nástrojmi Únie na sledovanie cieľov jej vonkajších akcií, aby sa podporil ľudský a inštitucionálny rozvoj v tretích krajinách, aj v rozvojových krajinách, a zapojili sa ich mladí ľudia.

V rámci programu sa budú musieť riešiť aj prierezové otázky, ktoré sa týkajú všetkých programov Únie, ako napríklad zjednodušenie prístupu k programu pre čo najširší okruh cieľových skupín (napr. jednoduchšie pravidlá a administratívne postupy a optimalizované online nástroje), a zároveň sa musí zabezpečiť konkurenčný a transparentný výber projektov a správny cyklus riadenia grantov s minimalizovanými finančnými rizikami pre Úniu. Okrem toho by sa mali zjednodušiť spôsoby vykonávania v medzinárodnej oblasti, aby sa zvýšil prístup k akcii.

V tomto návrhu sa ako dátum začatia uplatňovania stanovuje 1. január 2021 a tento návrh sa predkladá Únii dvadsiatich siedmich členských štátov v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho zámere vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo Európskej rade doručené 29. marca 2017.