Návrh nariadenie rady, ktorým sa zrušujú antidumpingové clá uložené nariadením Rady (ES) č. 85/2006 na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku /* KOM/2008/0385 v konečnom znení */





Trade/80012/2008 Rev. 3 [pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.6.2008 KOM(2008) 385 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zrušujú antidumpingové clá uložené nariadením Rady (ES) č. 85/2006 na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 v konaní týkajúcom sa dovozu lososa s pôvodom v Nórsku. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 85/2006 zo 17. januára 2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Nariadením Rady (ES) č. 85/2006 zo 17. januára 2006 Rada uložila konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá predbežné clo uložené na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku. Dňa 21. apríla 2007 začala Komisia predbežné preskúmanie uvedených opatrení v zmysle článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Prešetrovaním sa dospelo k záveru, že počas OP nedochádzalo k dumpingu a že v prípade umožnenia uplynutia platnosti opatrení nie je opätovný výskyt dumpingu pravdepodobný. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: V uvedenom základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zrušujú antidumpingové clá uložené nariadením Rady (ES) č. 85/2006 na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia 1. Po vykonaní antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada uložila nariadením (ES) č. 85/2006[2] konečné antidumpingové clo na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku. Konečné clo bolo uložené vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). 2. Žiadosť o preskúmanie a začatie 2. Dňa 20. februára 2007 Komisia dostala žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie, ktorú podali tieto členské štáty: Taliansko, Litva, Poľsko, Portugalsko a Španielsko (ďalej len „žiadatelia“) v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. 3. Žiadatelia poskytli dôkazy prima facie, že okolnosti, na základe ktorých boli stanovené opatrenia, sa zmenili, a že tieto zmeny majú trvalý charakter. Žiadateľ tvrdí a zároveň predkladá dôkazy prima facie, ktoré naznačujú, že porovnanie vytvorenej normálnej hodnoty s vývoznými cenami by viedlo k zníženiu dumpingu výrazne pod úroveň súčasných opatrení. Z uvedeného dôvodu zachovanie opatrení na existujúcej úrovni už nie je nevyhnutné na vyrovnanie dumpingu. Tento dôkaz sa považoval za postačujúci na opodstatnenie začatia konania. 4. Po porade s poradným výborom Komisia preto 21. apríla 2007 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie[3] začala čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „oznámenie o začatí“). 5. Toto preskúmanie sa rozsahom obmedzilo na aspekty dumpingu s cieľom vyhodnotiť potrebu zachovania, odstránenia alebo zmeny a doplnenia existujúcich opatrení. 3. Strany, ktorých sa konanie týka 6. Komisia o začatí konania oficiálne informovala všetkých známych vývozcov/producentov v Nórsku, obchodníkov, dovozcov, združenia, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a zástupcov Nórskeho kráľovstva. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. 4. Výber vzorky 7. V oddiele 5 písm. a) oznámenia o začatí konania sa uvádza, že Komisia môže rozhodnúť o uplatnení výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Ako odpoveď na žiadosť podľa oddielu 5 písm. a) bodu i) oznámenia o začatí konania 267 spoločností poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Medzi týmito spoločnosťami bolo 169 vyvážajúcich producentov chovaného lososa. Vývoz sa uskutočňoval buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom prepojených a nezávislých obchodníkov. 8. Vzhľadom na veľký počet spoločností, ktorých sa vec týka, sa rozhodlo o využití ustanovení o výbere vzorky a po konzultácii so zástupcami nórskeho výrobného odvetvia bola na tento účel vybraná vzorka produkujúcich spoločností s najväčším objemom vývozu do Spoločenstva (vyvážajúci producenti). Zástupcovia nórskeho výrobného odvetvia navrhli zahrnúť do vzorky i) produkujúcu spoločnosť, ktorá nevyváža sama, ale len prostredníctvom neprepojených obchodníkov v Nórsku, a ii) dvoch vývozcov, ktorí však nie sú producentmi príslušného produktu. Tento návrh nebolo možné akceptovať, pretože pokiaľ ide o produkujúcu spoločnosť, neexistovali dostatočné záruky, že vývoz do Spoločenstva prostredníctvom neprepojených obchodníkov by sa dal skutočne identifikovať. Pokiaľ ide o vývozcov bez vlastnej produkcie lososa, nedala by sa zistiť normálna hodnota, a preto by sa pre tieto spoločnosti nemohlo stanoviť žiadne clo. 9. V súlade s článkom 17 základného nariadenia vybraná vzorka zahŕňala čo najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý sa mohol náležite prešetriť v stanovenom čase. Vyvážajúci producenti zaradení do konečnej vzorky predstavovali takmer 60 % vykazovaného objemu príslušného produktu vyvážaného do Spoločenstva. 10. Pokiaľ ide o dovozcov a s cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, sa v oddiele 5 písm. a) bodu ii) oznámenia o začatí vyžadovalo, aby dovozcovia do Spoločenstva predložili informácie stanovené v tomto oddiele. Len štyria dovozcovia do Spoločenstva vyplnili formulár na výber vzorky. Vzhľadom na taký nízky počet spolupracujúcich dovozcov nebol výber vzorky v tomto prípade potrebný. 11. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu. Na tento účel Komisia vyzvala všetky strany, o ktorých sa vedelo, že sa ich to týka, a všetky ostatné strany, ktoré sa prihlásili v termínoch stanovených v oznámení o začatí, aby spolupracovali v prebiehajúcom konaní a vyplnili príslušné dotazníky. V tejto súvislosti 267 producentov a vývozcov v Nórsku, zástupcovia producentov lososa v Spoločenstve a vlády Írska a Škótska spolupracovali s Komisiou a vyjadrili svoje stanoviská. Okrem toho, štyria dovozcovia a šiesti nórski vyvážajúci producenti zaradení do vzorky zaslali úplne vyplnené dotazníky v stanovených termínoch. 12. Komisia uskutočnila overovanie v priestoroch týchto spoločností: 13. Dovozcovia/spracovatelia/používatelia 14. Laschinger GmbH, Bischofmais, Nemecko 15. Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Nemecko 16. Rodé Vis B.V., Urk, Holandsko 17. Hätälä Oy, Oulu, Fínsko 18. Vyvážajúci producenti v Nórsku (na úrovni skupiny) 19. Marine Harvest AS, Bergen, Nórsko 20. Hallvard Leroy AS, Bergen, Nórsko 21. Dvaja najväčší nórski vyvážajúci producenti, t. j. Marine Harvest AS a Hallvard Leroy AS, predstavovali viac ako 44 % celkovej produkcie vykazovanej spolupracujúcimi nórskymi producentmi a 45 % nórskeho vývozu do Spoločenstva. 22. Informácie, ktoré poskytli ďalšie štyri spoločnosti zaradené do vzorky, sa dôkladne teoreticky analyzovali a zistilo sa, že ich náklady na produkciu a vývozné ceny boli vo všeobecnosti v súlade s nákladmi na produkciu a vývoznými cenami navštívených spoločností. 23. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. 5. Obdobie prešetrovania 24. Prešetrovanie dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do 31. decembra 2006 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). B. PRÍSLUŠNÝ PRODUKT A PODOBNÝ PRODUKT 1. Príslušný produkt 25. Produkt, ktorý je predmetom preskúmania, je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní t. j. chovaný (iný ako voľne žijúci) losos, či už vo forme filé alebo v inej forme, čerstvý, chladený alebo mrazený s pôvodom v Nórsku (ďalej len „príslušný produkt“). Definícia nezahrnuje iné podobné chované rybie produkty, ako je napríklad pstruh morský, biomasa (živý losos), ako aj voľne žijúci losos a ďalej spracovávané typy, ako je napríklad údený losos. 26. Produkt sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13 zodpovedajúce rôznym úpravám produktu (čerstvé alebo chladené ryby, čerstvé alebo chladené filé, mrazené ryby a mrazené filé). 2. Podobný produkt 27. Ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo týmto prešetrovaním, zistilo sa, že príslušný produkt a produkt produkovaný a predávaný na domácom trhu v Nórsku majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a rovnaké použitie. Preto sa považovali za podobné produkty v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. Keďže toto preskúmanie sa obmedzilo na dumping, nedospelo sa k žiadnym záverom v súvislosti s produktom, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva produkuje a predáva na trhu Spoločenstva. C. DUMPING 1. Všeobecné informácie 28. Nórski producenti chovaného lososa predávali príslušný produkt do Spoločenstva priamo alebo prostredníctvom prepojených a neprepojených obchodníkov. Na vypočítanie vývoznej ceny na úrovni producenta sa použili len identifikovateľné predaje určené pre trh Spoločenstva, ktoré sa uskutočnili priamo alebo prostredníctvom prepojených spoločností so sídlom v Nórsku. 2. Normálna hodnota 29. Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv pre každého vyvážajúceho producenta zaradeného do vzorky určila, či je jeho celkový predaj chovaného lososa na domácom trhu reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozným predajom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny, ak objem celkového domáceho predaja každého vyvážajúceho producenta bol aspoň 5 % objemu jeho celkového vývozného predaja do Spoločenstva. 30. S cieľom stanoviť či bol domáci predaj reprezentatívny sa počas ORP nebral do úvahy predaj neprepojeným obchodníkom so sídlom v Nórsku, ktorí mali vývoznú licenciu, pretože konečné miesto určenia tohto predaja sa nedalo s istotou zistiť. Prešetrovanie naznačilo, že tento predaj bol v prevažnej miere určený na vývoz na trhy tretích krajín a z toho dôvodu nebol produkt predávaný na domácu spotrebu. 31. Komisia následne určila tie druhy produktu, ktoré na vnútroštátnom trhu predávajú spoločnosti s celkovo reprezentatívnym domácim predajom, ktoré sú zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. 32. Domáci predaj daného druhu produktu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu produktu predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu produktu predaného na vývoz do Spoločenstva. 33. Skúmalo sa tiež, či by domáci predaj každého typu príslušného produktu predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bolo možné považovať za predaj pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, a to pomocou stanovenia podielu ziskového predaja príslušného typu nezávislým zákazníkom. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh produktu na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, a to takto: 34. Ak objem predaja jedného druhu produktu, ktorý sa predal za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovná alebo je vyššia, ako sú vypočítané náklady na produkciu, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážená priemerná cena tohto druhu sa rovnala alebo bola vyššia ako náklady na produkciu, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov tohto druhu, ktoré sa uskutočnili počas ORP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie. 35. Ak objem ziskového predaja jedného druhu produktu predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako náklady na produkciu, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja iba tohto druhu, ak tento predaj tvoril 10 % alebo viac z celkového objemu predaja tohto druhu. 36. V prípade, keď objem ziskového predaja ktoréhokoľvek druhu produktu predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja tohto druhu, usúdilo sa, že tento konkrétny druh sa predával v nedostatočných množstvách na to, aby jeho domáca cena poskytla vhodný základ na stanovenie normálnej hodnoty. 37. Vždy, keď domáce ceny konkrétneho druhu produktu predávaného vyvážajúcim producentom nemohli byť použité na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa použiť iná metóda. 38. V prvom rade sa skúmalo, či by sa normálna hodnota mohla stanoviť na základe domácich cien iných producentov v Nórsku v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Keďže v tomto prípade neboli k dispozícii žiadne spoľahlivejšie ceny iných producentov, použila sa v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia vytvorená normálna hodnota. 39. Preto v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia Komisia namiesto toho vypočítala vytvorenú normálnu hodnotu ďalej uvedeným spôsobom. Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k nákladom na produkciu každého vyvážajúceho producenta na každý vyvážaný druh, v prípade potreby upraveným, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie. 40. Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód ustanovených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. Na tento účel Komisia skúmala, či vzniknuté PVA a realizovaný zisk každého príslušného vyvážajúceho producenta na domácom trhu predstavujú spoľahlivé údaje. 41. Žiaden zo šiestich príslušných vyvážajúcich producentov, v prípade ktorých sa musela vytvoriť normálna hodnota, nemal reprezentatívny domáci predaj. Preto sa nemohla použiť metóda opísaná v článku 2 ods. 6. Článok 2 ods. 6 písm. a) sa nemohol uplatniť, pretože žiadny z príslušných vyvážajúcich producentov nemal reprezentatívny domáci predaj. Ani článok 2 ods. 6 písm. b) nebol uplatniteľný, pretože sa zistilo, že predaj všeobecnej kategórie produktov na domácich trhoch sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní. Preto sa PVA a zisky stanovili v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, t. j. na základe ľubovoľnej inej primeranej metódy. V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že k dispozícii nie sú akékoľvek iné spoľahlivejšie informácie, sa konštatovalo, že ziskové rozpätie 30 % a PVA 3 % by boli primerané s prihliadnutím na údaje vykazované šiestimi vyvážajúcimi producentmi počas ORP, pokiaľ ide o ich domáci predaj. 42. Nórski vyvážajúci producenti spochybnili použitie ziskového rozpätia 30 % a tvrdili, že by nezodpovedalo žiadnym skutočným údajom vyjadrujúcim obvyklé rozpätia v odvetví chovu rýb. V spise však nebol žiadny údaj, že sumy stanovených ziskov, ako sa už uviedlo, presiahli zisk obvykle realizovaný inými vyvážajúcimi producentmi z predaja produktov rovnakej všeobecnej kategórie na domácom trhu krajiny pôvodu počas ORP. Skutočne, ako sa už uviedlo, použité ziskové rozpätie vychádzalo zo skutočných overených údajov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. 3. Vývozná cena 43. Vo všetkých prípadoch vývozu príslušného produktu nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. 44. Ak sa vývoz uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodníkov, vývozná cena bola podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú boli dovážané produkty prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu, náležite upravenej, berúc do úvahy všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj primerané rozpätie na PVA a zisky. V tejto súvislosti sa použili skutočné PVA prepojených obchodníkov počas ORP. Pokiaľ ide o zisk, na základe dostupných informácií a vzhľadom na nedostatok akýchkoľvek iných spoľahlivejších informácií sa stanovilo, že zisk 2 % bol pre obchodníka v tomto odvetví podnikania primeraný. 45. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, v prípadoch, kedy sa predaj uskutočnil prostredníctvom neprepojených obchodníkov, nebolo možné s istotou stanoviť konečné miesto určenia vyvážaného produktu. Z toho dôvodu nebolo možné stanoviť, či sa určitý predaj uskutočnil zákazníkovi v Spoločenstve alebo do inej tretej krajiny, a preto sa rozhodlo nebrať do úvahy predaje neprepojeným obchodníkom. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo voči tomuto prístupu a tvrdilo, že takýto predaj mal byť preskúmaný a že losos bol predávaný prostredníctvom nezávislých obchodníkov, ktorí ho do Spoločenstva dovážali za ceny nižšie ako je MDC. 46. Pripomína sa, že pri stanovovaní vývoznej ceny by sa mal brať do úvahy predaj prvému nezávislému zákazníkovi v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia a že z tohto dôvodu nie sú pri stanovovaní dumpingu relevantné ceny opätovného predaja prvým nezávislým zákazníkom. Tento argument preto musel byť zamietnutý. 4. Porovnanie 47. Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe cien zo závodu. 48. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy boli poskytnuté vo všetkých prípadoch, v ktorých boli zistené ako odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi. Na základe toho sa zohľadnili rozdiely v zľavách, rabatoch, doprave, poistení, manipulácii, nakládke a pomocných nákladoch, nákladoch na balenie, úveroch a dovozných clách. 5. Dumping 5.1 Spoločnosti zaradené do vzorky 49. V prípade ôsmich vyvážajúcich producentov, ktorí boli zaradení do vzorky, sa vypočítalo individuálne dumpingové rozpätie. Pokiaľ ide o tieto spoločnosti, porovnával sa vážený priemer normálnej hodnoty každého typu príslušného produktu vyvážaného do Spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho typu príslušného produktu, ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia. 5.2 Spoločnosti nezaradené do vzorky 50. Pokiaľ ide o tých spolupracujúcich vyvážajúcich producentov, ktorí neboli zaradení do vzorky, zistilo sa, že v prípade prevažnej časti ich predaja boli ich vývozné ceny vo všeobecnosti v súlade s cenami vývozcov vo vzorke. Vzhľadom na chýbajúce informácie, ktoré by svedčili o opaku, sa usúdilo, že výsledky výberu vzorky sú reprezentatívne pre všetkých ostatných vývozcov. 5.3 Nespolupracujúce spoločnosti 51. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce, t. j. takmer 100 %, sa taktiež dospelo k záveru, že dumpingové rozpätia, ktoré sa zistili v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich producentov zaradených do vzorky, boli pre Nórsko reprezentatívne. 5.4 Dumpingové rozpätia 52. Na základe uvedeného sú dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené takéto: Marine Harvest AS | 20,3 % | Norway Royal Salmon AS | 5,9 % | Hallvard Leroy AS | 13,0 % | Mainstream Norway AS | 0,8 % | Norwell AS | 0,8 % | Polar Quality AS | 2,7 % | 53. Vážené priemerné dumpingové rozpätie v prípade všetkých šiestich vyvážajúcich spoločností predstavuje – 16,1 %. D. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 1. Všeobecné informácie 54. Keďže dumping zistený počas ORP bol na minimálnej úrovni, ďalej sa skúmalo, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by uplynula platnosť opatrení, v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, t. j. či boli okolnosti počas ORP trvalého charakteru. So zreteľom na to sa skúmali najmä tieto štyri aspekty i) vývoj normálnej hodnoty, ii) vývoj objemov vývozu a vývozných cien pri vývoze do Spoločenstva a iných tretích krajín, iii) objemy produkcie a kapacity v Nórsku a iv) stav nórskeho odvetvia. 2. Vývoj normálnej hodnoty 55. V prípade prevažnej časti vývozu (t. j. v prípade 99 %) bola normálna hodnota vytvorená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia na základe nákladov na produkciu príslušných vyvážajúcich producentov zvýšených o čiastku na PVA a zisk. Preto sa považovalo za vhodné preskúmať pravdepodobný vývoj nákladov na produkciu v Nórsku ako náhrady za domáce ceny s cieľom stanoviť pravdepodobný vývoj normálnej hodnoty. 56. Prešetrovaním sa ukázalo, že štruktúra nákladov nórskych vyvážajúcich producentov zostávala počas ORP stabilná. V skutočnosti boli náklady na produkciu na jednotku v prešetrovaných spoločnostiach počas ORP v priemere o 20 až 25 % nižšie ako minimálna dovozná cena (ďalej len „MDC“). 57. Pokiaľ ide o ich pravdepodobný vývoj, skúmalo sa niekoľko faktorov ovplyvňujúcich úroveň jednotkových nákladov, ako sú napríklad náklady na krmivo, náklady na mladé lososy, vplyv procesu konsolidácie nórskeho odvetvia chovu lososov a zvýšené využívanie nových technológií, ktoré sú čoraz efektívnejšie z hľadiska nákladov. 58. Konštatovalo sa, že náklady na krmivo, ktoré predstavujú 50 až 60 % celkových nákladov, sú spoľahlivým ukazovateľom, pokiaľ ide o vývoj celkových nákladov. Potvrdili to aj analytici výrobného odvetvia, ktorí sa špecializujú na tento sektor. Určité zainteresované strany tvrdili, že celkové náklady by sa boli po ORP zvýšili a pravdepodobne sa budú ďalej zvyšovať, t. j. najmenej o 30 % do konca roku 2008 v porovnaní so začiatkom ORP hlavne v dôsledku údajného zvyšovania cien krmív. Ďalej tvrdili, že kombinácia zvyšujúcej sa normálnej hodnoty a klesajúcich vývozných cien by mala za následok opätovný výskyt dumpingu. 59. Príslušné zainteresované strany nepredložili žiadny konkrétny dôkaz, ktorým by odôvodnili údajné predpokladané zvýšenie nákladov na krmivo o 30 %. Analýza možného vývoja nákladov okrem toho nepotvrdila tieto nepodložené tvrdenia. Takže na rozdiel od toho, čo tvrdili tieto zainteresované strany, prešetrovanie odhalilo, že overené náklady, ktoré nórski vyvážajúci producenti vynaložili na krmivo, zostali počas ORP a prvých troch štvrtín roku 2007 viac-menej stabilné. Tabuľka 1 v odôvodnení 53 preto vykazuje len mierne zvýšenie nákladov na krmivo v období medzi 2006 a 2007. Vyšetrovanie tiež odhalilo, že zvýšenie cien krmív je spojené hlavne so zvýšením cien niektorých zložiek krmív (surovín), ako je napríklad rybí olej a rybie múčky. Treba pripomenúť, že rybí olej a rybie múčky sú do určitej miery nahraditeľné lacnejšími surovinami v zložení krmív pre ryby, ako sú napríklad rastlinné oleje a múčky. V dôsledku toho výrobcovia krmív spravidla zmenia zloženie krmiva pre ryby s cieľom udržať celkové náklady na krmivo čo najnižšie. Preto sa predpokladá, že dokonca aj keby sa náklady na určité zložky krmív zvýšili, nebude to mať priamy lineárny vplyv na celkové náklady na krmivo, t. j. ak k nejakému zvýšeniu dôjde, také zvýšenie bude mať výrazne nižšie tempo. Treba tiež poznamenať, že ďalšie nákladové faktory, ako sa uvádza v odôvodneniach 51 a 54 až 57, budú mať pravdepodobne znižujúci, a preto aj kompenzačný účinok na potenciálne zvýšenie nákladov na krmivo. 60. Pokiaľ ide o ceny mladých lososov, ktoré predstavujú približne 15 % celkových nákladov chovu, prešetrovanie preukázalo, že ceny klesali, ako je uvedené v tabuľke 1. I keď je ťažké presne predpovedať vývoj nákladov na mladé lososy, pretrvávajúci klesajúci trend uvedený v tabuľke 1 sa považoval za spoľahlivý ukazovateľ umožňujúci dospieť k odôvodnenému záveru, že rovnaké trendy budú pokračovať aj v budúcnosti. Prešetrovanie v žiadnom prípade neukázalo a ani žiadna zo zainteresovaných strán nepotvrdila významnú zmenu vo vývoji nákladov na mladé lososy v budúcnosti. 61. Keďže náklady na mladé lososy a náklady na krmivo predstavujú najmenej 65 % celkových nákladov a keďže rybí olej a rybie múčky sú do určitej miery nahraditeľné inými lacnejšími surovinami v zložení krmív pre ryby (pozri odôvodnenie 51), dospelo sa k záveru, že nie je pravdepodobné, že celkové náklady sa čoskoro výrazne zvýšia. 62. Tabuľka 1: Vývoj nákladov na krmivo a mladé lososy v spoločnosti Norwegian Kroner (na 1 kg lososa – bez vnútorností s hlavou (BVH) ( zdroj: Kontali Analysis AS[4] (2008) ) Nórsko | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (odhad) | Krmivá | 10,36 | 9,41 | 8,90 | 10,08 | 10,65 | Mladé lososy | 2,10 | 2,00 | 1,94 | 1,72 | 1,70 | 63. Po zverejnení výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo voči uvedeným zisteniam, pričom tvrdilo, že náklady na krmivo mali byť pridelené podľa generácie lososa, keďže náklady na krmivo počas určitého roka nemajú vplyv na náklady na výlov v tomto danom roku, ale majú vplyv na náklady na výlov v budúcnosti. Inak by zistenia týkajúce sa vývoja nákladov na krmivo odrážali skutočnú situáciu neprimerane. Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté, pretože v analýze boli použité skutočné overené celkové náklady na odchov jednej generácie lososa. 64. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo aj voči záverom, že vyššie ceny určitých zložiek krmív je možné kompenzovať nahradením. V tejto súvislosti sa argumentovalo, že vzhľadom na zvýšenie cien iných zložiek krmív na jednej strane a nepriaznivý vplyv na kvalitu mäsa z lososa na druhej strane by takéto nahradenie bolo obmedzené. Pokiaľ ide o zvýšenie nákladov iných zložiek krmív, neboli predložené dostatočné dôkazy, a preto sa muselo toto tvrdenie zamietnuť. Uznáva sa, že nahradenie niektorých zložiek krmív je obmedzené. Ako sa však uvádza v odôvodnení 51, zistilo sa, že do určitej miery je nahradenie skutočne možné. Na základe toho sa usúdilo, že hoci sa náklady na krmivo môžu v budúcnosti zvýšiť, pravdepodobne sa nezvýšia do tej istej miery ako zvýšenie nákladov na rybí olej a rybie múčky. Výrobné odvetvie Spoločenstva nepredložilo žiadne dôkazy, ktoré by mohli tieto závery vyvrátiť. 65. Proces konsolidácie je ďalším faktorom prispievajúcim k stabilizácii nákladov na produkciu. Treba poznamenať, že počet spoločností produkujúcich 80 % atlantického lososa v Nórsku sa od roku 2000 znížil z 55 na 31 v roku 2006. I keď možno nórsky sektor chovu rýb ešte vždy považovať za roztrieštený, proces konsolidácie nemá pozitívne účinky len na náklady na produkciu najdôležitejších producentov v Nórsku, ktorí boli tiež zaradení do vzorky, ale taktiež na celý sektor, ako to potvrdili analytici, ktorí sa špecializujú na výrobné odvetvie. Nové synergie, integrácia výrobných činností a úspory z veľkoprodukcie umožnili producentom regulovať zvyšovanie nákladov na jednotku, napriek významnému zvýšeniu objemov produkcie. 66. Predpokladá sa, že konsolidačný trend bude v budúcnosti pokračovať, čo bude mať s veľkou pravdepodobnosťou ďalší pozitívny vplyv na náklady prostredníctvom úspor z rozsahu. 67. Nakoniec, zavádzanie nových technológií a zariadení do činností chovu rýb prispelo k obmedzeniu zvyšovania jednotkových nákladov, napriek skutočnosti, že sa objemy produkcie zvyšovali (pozri odôvodnenie 58 a nasledujúce). 68. Po zverejnení výrobné odvetvie Spoločenstva vyjadrilo nesúhlas s tvrdením, že náklady na produkciu by sa znížili, pričom tvrdilo, že konsolidácia ako taká nie je nevyhnutne faktorom zníženia nákladov. Preto sa tvrdilo, že podľa nórskych štatistík malé a stredne veľké podniky v Nórsku by boli efektívnejšie než veľké skupiny. Ďalej sa tvrdilo, že záver o znížení nákladov by bol v rozpore so zisteniami v odôvodnení 92 týkajúcom sa možných následkov vypuknutia choroby a očakávaných nižších výnosov pripadajúcich na mladé lososy v budúcnosti, ktoré by mali za následok zníženie nákladov. 69. Po prvé treba pripomenúť, že odôvodnenie 92 sa netýka následkov vypuknutia choroby, ale normálnej miery úmrtnosti sprevádzajúcej produkciu lososa, ktorá na náklady ako také nemá žiadny vplyv. Po druhé očakávané nižšie výnosy pripadajúce na mladých lososov uvedené v tomto odôvodnení nie sú zapríčinené výnimočnou situáciou a nie sú považované za významné, a teda nemajú podstatný vplyv na celkové náklady. V odôvodnení 92 je len snaha ukázať, že zvýšenie objemu produkcie neznamená automaticky zvýšenie produkcie mladých lososov, keďže iné faktory majú tiež vplyv na objem vylovených rýb, voči čomu výrobné odvetvie Spoločenstva nenamietalo. 70. Pokiaľ ide o tvrdenie, že proces konsolidácie znižuje náklady, výrobné odvetvie Spoločenstva nepredložilo dôkazy na podporu svojej námietky voči tomuto tvrdeniu. Argumenty výrobného odvetvia Spoločenstva v tejto súvislosti preto museli byť zamietnuté. 71. Vzhľadom na uvedené skutočnosti na záver možno konštatovať, že normálna hodnota sa pravdepodobne čoskoro výrazne nezvýši. Skôr sa môže realizovať ďalšie znižovanie nákladov, hlavne v dôsledku prebiehajúceho procesu konsolidácie, aj keď ceny krmív vykazujú stúpajúci trend (pozri odôvodnenie 50). Preto sa vytvorená normálna hodnota, ktorá je založená na nákladoch na produkciu, považuje za hodnotu, ktorá má trvalý charakter. 3. Vývoj vývozných cien a objemov produkcie v Nórsku 3.1 Vývoj objemu produkcie v Nórsku a vývoz do EÚ 72. Ako vyplýva z tabuľky 2 v odôvodnení 59, produkcia lososa v Nórsku v posledných troch rokoch postupne narastala a obzvlášť v roku 2007, najmä v dôsledku priaznivých biologických podmienok a v porovnaní so slabým produkčným rokom 2006. Ako však vyplýva z tabuľky 3 v odôvodnení 60 týkajúcej sa odhadovanej celkovej spotreby v Spoločenstve, trh Spoločenstva pre príslušný produkt sa taktiež výrazne zvýšil, t. j. o 9,40 % od roku 2006 do roku 2007 a na základe minulých trendov by mal naďalej rásť. Vývoj spotreby znázornený v tabuľke 3 sa vzťahuje na celý dovoz z tretích krajín, ako aj predaj výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva. 73. Tabuľka 2: Celková produkcia lososa v tonách, ekvivalent celej ryby (ďalej len „ECR“) medzi rokmi 2003 a 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report január č. 1/2008 ) Nórsko | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 508 400 | 537 000 | 572 300 | 598 500 | 723 200 | medziročný nárast | 5,63 % | 6,57 % | 4,58 % | 20,80 % | 74. Tabuľka 3: Vývoj spotreby (dodávka zo všetkých zdrojov vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva) atlantického lososa v Spoločenstve od roku 2004 do roku 2007 (zdroj: Kontali Analysis: Monthly Salmon Report január č. 1/2008). Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 579 200 | 603 100 | 634 600 | 651 000 | 712 200 | medziročný nárast | 3,94 % | 5,22 % | 2,58 % | 9,40 % | 75. Podľa verejnej štatistiky dosiahol v roku 2007 odhadovaný podiel nórskeho lososa na trhu v Spoločenstve 71 % v porovnaní so 69 % v roku 2006. Bolo to však spôsobené hlavne znížením dovozu z Čile, kde došlo k poklesu úrovní produkcie o 3 až 5 % (v závislosti od zdrojov) medzi rokom 2006 a 2007 v dôsledku vypuknutia nákazy, o ktorej sa predpokladá, že bude mať trvalé účinky na úrovne produkcie prinajmenšom v roku 2008 a v nasledujúcich rokoch. 76. Na základe uvedených skutočností bol vyvodený záver, že rozširujúci sa trh Spoločenstva bude schopný absorbovať veľkú časť objemov produkcie v Nórsku bez toho, že by nórska produkcia musela prevziať značné podiely na trhu po výrobnom odvetví Spoločenstva. Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 69 a v nasledujúcich odôvodneniach, časti objemov nórskej produkcie sa pravdepodobne čoraz viac vyvážajú na trhy ďalších tretích krajín, kde sa zaznamenal značný nárast. Nakoniec, menší výskyt čílskych produktov v Spoločenstve bude s veľkou pravdepodobnosťou taktiež prispievať k ďalšiemu znižovaniu rizík vyplývajúcich z nadbytočného vývozu do Spoločenstva. 77. Po zverejnení výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že situácia v Čile nemá výrazný vplyv na trh Spoločenstva, keďže losos z Čile sa väčšinou vyvážal na trh USA, a preto dodávku na trhu Spoločenstva určuje najmä nórsky vývoz. Výrobné odvetvie Spoločenstva argumentovalo aj tým, že podiely Nórska na trhu v Spoločenstve sa zvýšili o ďalšie 2 percentuálne body, kým dovoz z Čile do Spoločenstva by sa zvýšil o 5 % na začiatku roku 2008. 78. Najskôr by sa malo poznamenať, že údaje predložené výrobným odvetvím Spoločenstva sa týkali iba 2 až 3 mesiacov v roku 2008, nie je preto možné z nich vyvodiť nejaký zmysluplný záver. Pokiaľ ide o takýto druh trhu, je potrebné vývoj sledovať dlhšie. Po druhé, nákazová situácia v Čile by mala mať vplyv na svetovú ponuku, ktorá bude naozaj obmedzená, čo vytvorí nové možnosti odbytu pre dodatočné nórske objemy produkcie. 79. Pokiaľ ide o ceny vývozu do Spoločenstva, určité zainteresované strany tvrdili, že od ORP výrazne klesli a v roku 2008 by dosiahli úroveň 2,85 EUR/1 kg, čo by v spojení s údajným zvýšením nákladov, a teda aj normálnej hodnoty malo za následok dumping. Táto cena bola odhadnutá na základe priemernej prierezovej ceny vykazovanej na trhu v Oslo v roku 2007, t. j. 3,13 EUR/1 kg odpočítaním odhadovaného poklesu priemernej ceny medzi 0,06 EUR/1 kg a 0,28 EUR/1 kg. 80. Pokiaľ ide o vývoj normálnej hodnoty a ako je vysvetlené v odôvodnení 46 a v nasledujúcich odôvodneniach, tvrdenia, ktoré predložili príslušné zainteresované strany, bolo potrebné zamietnuť. 81. Pokiaľ ide o ceny vývozu do Spoločenstva, verejne dostupné štatistiky uvádzajú, že najnovší vývoj vývozných cien, ako sa uvádza v grafe 1, nepotvrdzuje tvrdenia uvedených zainteresovaných strán: 82. Graf 1: Vývoj cien (FCA Oslo EUR/1 kg čerstvého výberového lososa – zdroj Fish Pool ) v roku 2006, 2007 a začiatkom roku 2008. [pic] 83. Z uvedených skutočností vyplýva, že ceny pri vývoze do Spoločenstva v roku 2007 boli v skutočnosti výrazne nižšie ako počas veľkej časti ORP, t. j. v roku 2007 sa pohybovali medzi 2,88 EUR/1 kg a 3,51 EUR/1 kg. Prešetrovaním sa však zistilo, že tieto ceny boli ešte vždy oveľa vyššie ako stanovené náklady na produkciu, a preto aj vyššie ako normálna hodnota a z toho dôvodu sa nepovažovali za ceny stanovené na dumpingových úrovniach. Okrem toho, na základe informácií, ktoré boli k dispozícii za prvé tri mesiace roku 2008 sa zistilo, že ceny počas tohto obdobia sa pohybovali medzi 2,96 EUR/1 kg a 3,35 EUR/ 1 kg, t. j. tak isto boli ešte vždy vyššie ako stanovené náklady. Preto je veľmi pravdepodobné, že neboli na dumpingových úrovniach, ak sa vezme do úvahy, že normálna hodnota zostala stabilná, ako sa usúdilo v odôvodnení 46 a v nasledujúcich odôvodneniach. Prešetrovanie ukázalo, že ceny sú aj naďalej ovplyvňované dopytom na trhu ale v súčasnosti sú stanovené na vyššej úrovni. Treba tiež poznamenať, že tieto cenové výkyvy sú v tomto odvetví obvyklé. 84. Výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že vývozné ceny po ORP boli ovplyvnené existenciou MDC, a preto boli udržiavané na relatívne vysokej úrovni. Okrem toho argumentovalo, že z tohto dôvodu by sa v prípade umožnenia uplynutia platnosti opatrení úroveň cien pre Spoločenstvo výrazne znížila. Tento záver nepotvrdzujú zistenia súčasného prešetrovania, v ktorom sa ukázalo, že normálna hodnota by mala zostať relatívne stabilná a že pravdepodobnosť výrazného zníženia úrovní vývoznej ceny pre Spoločenstvo je nízka. Tieto zistenia sa zakladali na podrobnej analýze niekoľkých aspektov uvedených v odôvodnení 46, ako je pravdepodobný vývoj objemov produkcie a vývozu z Nórska do Spoločenstva a na iné trhy tretích krajín. Výrobné odvetvie Spoločenstva nepredložilo žiadne informácie alebo dôkazy, ktoré by spochybnili zistenia v tejto súvislosti. 85. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že zvyšujúci sa dovoz lososa z Nórska do Spoločenstva nie je taký, aby vzniklo riziko nadbytočnej ponuky na trhu Spoločenstva. Okrem toho, vzhľadom na situáciu, pokiaľ ide o náklady na produkciu a vývozné ceny pri vývoze do Spoločenstva, sa riziko dumpingu zdá byť nepatrné. 3.2 Vývozná cena a vývoj objemu vývozu do krajín, ktoré nie sú členskými krajinami EÚ 86. Prešetrovanie ukázalo, že Spoločenstvo je a pravdepodobne zostane hlavným trhom pre nórskeho lososa a po ňom nasledujú Rusko a Japonsko. Okrem toho, sú tu tiež vznikajúce trhy pre lososa, kde došlo v posledných rokoch k zvýšeniu nórskeho vývozu a predpokladá sa, že tento trend bude v budúcnosti pokračovať (pozri odôvodnenie 82 a nasledujúce odôvodnenia). Prešetrovaním sa ukázalo, že nórski producenti sú pripravení zásobovať tieto trhy v budúcnosti, pretože boli schopní nadviazať vzťahy s miestnymi spotrebiteľmi a uviesť do chodu distribučné/odbytové činnosti, čo naznačuje silný záujem nórskych vyvážajúcich producentov o tieto trhy. 87. Určité zainteresované strany tvrdili, že ruský trh je historicky nestály a že sa preto nedá predvídať, či sa dopyt na tomto trhu bude skutočne zvyšovať a či budú nórski vyvážajúci producenti z toho dôvodu v budúcnosti schopní vyvážať zvýšené množstvá na tento trh. Tie isté strany tiež tvrdili, že vývoz z Nórska do Japonska vykazoval za posledných päť rokov klesajúci trend a že z toho dôvodu tak isto nie je isté, či sa zvýšené objemy produkcie skutočne môžu vyvážať na japonský trh. 88. Pokiaľ však ide o Rusko, prešetrovanie odhalilo, že trh v rozsahu približne 61 000 ton aj naďalej narastá a že nie sú dôvody predpokladať, že by to nemalo pokračovať aj v blízkej budúcnosti. 89. Celkový vývoz lososa z rôznych produkujúcich krajín do Japonska vykazoval v roku 2007 pokles o 15 % v porovnaní s rokom 2006. Zatiaľ čo však niektoré z dodávateľských krajín svoj vývoz do Japonska znížili, Nórsko dokázalo svoj podiel na trhu zvýšiť z 52 % v roku 2006 na 66 % v roku 2007 ( zdroj: Kontali Analysis ). Ako sa uvádza v odôvodnení 61, výťažok z produkcie Čile bol do značnej miery ovplyvnený nákazovou situáciou, a preto sa objemy vývozu vo všeobecnosti, a teda aj do Japonska výrazne znížili. Nórsko preto dokázalo prevziať podiely na trhu po Čile a očakáva sa, že táto situácia potrvá najmenej do roku 2009, ako už bolo uvedené v odôvodnení 61. 90. Ako sa uvádza v tabuľke 4 v odôvodnení 76, nórsky vývoz na iné vznikajúce svetové trhy ako napríklad východná Európa (Ukrajina, Bielorusko) a ďaleký východ (Čína, Južná Kórea, Hongkong, Thajsko) sa taktiež významne zvýšili a na rozdiel od toho, čo tvrdili príslušné zainteresované strany, tieto trhy budú so všetkou pravdepodobnosťou absorbovať narastajúcu časť nórskej produkcie v nastávajúcich rokoch. 91. Zistilo sa, že vývozné ceny do Spoločenstva a do ďalších tretích krajín stanovené na báze FCA (vyplatené dopravcovi) Oslo sú na podobných úrovniach, a preto sa dospelo k záveru, že všetky trhy sú porovnateľne atraktívne, ak by bol dopyt dostatočný. V prípade, že sa produkt predáva ako čerstvý alebo chladený, do EÚ sa obvykle dopravuje nákladnou automobilovou dopravou. Ak sa príslušný produkt predáva do vzdialenejších miest určenia, ktoré nie sú dostupné prostredníctvom nákladnej automobilovej dopravy v určitej lehote, dopravuje sa leteckou dopravou. 92. Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že za predpokladu, ak sú ostatné faktory rovnocenné, pokles produkcie lososa o 3 až 5 % v roku 2007 v Čile v súvislosti s nákazovou situáciou prispeje k obmedzeniu rastu globálnej ponuky v roku 2008 a poskytne nórskym producentom príležitosti na takých trhoch ako je Japonsko, USA a na ďalších vznikajúcich trhoch, na ktorých majú čílski producenti významné trhové podiely. 93. Tabuľka 4: Vývoj trhu (vývoz) atlantického lososa z Nórska – rok 2006 v porovnaní s rokom 2007 (objem v tonách zaokrúhlene) – ( Zdroj: Norwegian Seafood Export Council) . Objem 2006 | Objem 2007 | Zmena | EÚ | 438 569 | 509 273 | 16,1 % | Japonsko | 26 703 | 28 846 | 8,0 % | Rusko | 39 998 | 61 248 | 53,1 % | USA | 10 752 | 14 136 | 31,5 % | Ukrajina | 6 518 | 13 617 | 109 % | Čína | 5 284 | 9 021 | 71 % | Južná Kórea | 6 037 | 7 613 | 26 % | Thajsko | 3 177 | 7 887 | 148 % | 94. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo voči uvedeným zisteniam tvrdením, že vývoj objemov vývozu z Nórska do iných tretích krajín by zaznamenal odlišný trend na začiatku roku 2008, t. j. vývoz do týchto krajín v absolútnom vyjadrení by sa znížil a celkový rast vývozu by preto bol nižší než v roku 2007 a nižší ako rast vývozu do Spoločenstva počas rovnakého obdobia. 95. Prešetrovaním sa ukázalo, že údaje týkajúce sa dovozu na začiatku roku 2008 sa v závislosti od použitého zdroja výrazne líšia. Z údajov Kontali Analysis vyplýva omnoho výraznejší trend zvýšenia v rovnakom období. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 70, aby bolo možné poskytnúť celkový záver, je potrebné vývoj na trhu sledovať dlhšie. Argumenty výrobného odvetvia Spoločenstva preto nemohli spochybniť zistenia, pokiaľ ide o vývoj objemov vývozu do iných tretích krajín. 4. Objemy produkcie a kapacity v Nórsku 96. Úroveň produkcie v Nórsku, t. j. maximálna povolená biomasa, sa určuje hlavne podľa počtu výrobných licencií, ktoré udeľujú nórske orgány a podľa schopnosti chovateľov rýb dosiahnuť čo najväčšiu možnú produkciu v rámci ich licencie. Ďalšie faktory, ktoré majú tendenciu zvyšovať produkciu lososa, sú napríklad priaznivé biologické a meteorologické podmienky a zdokonalenie postupov chovu rýb pomocou vyspelých technologických zariadení. Naopak, vypuknutie nákazy rýb by mohlo významne poškodiť produkciu a viesť k poklesu vylovených rýb, ako tomu bolo v prípade Čile počas roku 2007. 97. Určité zainteresované strany tvrdili, že zvyšovanie produkcie nedospelých rýb v Nórsku od roku 2006 (údajne zvýšenie o 20 % v období medzi rokom 2006 a 2008) by silne naznačovalo, že objem produkcie lososa v Nórsku by sa v ďalších dvoch rokoch výrazne zvýšil a to by viedlo k situácii nadbytočnej ponuky. Na základe toho a s prihliadnutím na obzvlášť vysokú úroveň, ktorá sa dosiahla v roku 2007, tieto strany tvrdili, že v roku 2008 (a v ďalších rokoch) budú objemy produkcie v Nórsku výrazne vyššie a do značnej miery prekročia rast jeho vývozných trhov, a najmä trhu Spoločenstva. Tvrdili, že ak by sa zlepšenie výnosu, ktoré nórske odvetvie chovu lososa zažilo v roku 2007, zopakovalo v roku 2008, prebytky alebo nepredané objemy by mohli dosiahnuť 20 000 až 91 000 ton, čo vyplýva z odhadovanej úrovne produkcie 870 000 ton ECR, t. j. o 150 000 ton viac ako v roku 2007. 98. Prešetrovaním sa nepotvrdili uvedené tvrdenia. I keď je pravda, že došlo k zvýšeniu produkcie nedospelých rýb v roku 2006, toto zvýšenie bolo v súlade so zvýšeniami v predošlých rokoch a nemožno ho považovať za výnimočné, ako sa uvádza v grafe 2: 99. Graf 2 Počet vyprodukovaných nedospelých lososov (v 1 000 kusoch) – ( zdroj: SSB Norway )[pic] 100. Okrem toho, ak sa vychádza z kombinácie rôznych faktorov, ako sú faktory úhynu, vládne predpisy upravujúce maximálnu povolenú biomasu a nižšie výnosy pripadajúce na mladé lososy v roku 2008, odhadovaná produkcia lososa v roku 2008 by sa podľa Kontali Analysis AS zvýšila iba o 6 %, t. j. zo 723 000 ton ECR v roku 2007 na 770 000 ton v roku 2008, t. j. o 47 000 ton ECR. Údaje, ktoré sa týkajú slabšieho vývoja biomasy v roku 2008, sú podložené aj údajmi o predaji krmiva, ktoré vykazujú významný pokles v roku 2007 v porovnaní s rokom 2008 ( zdroj Havbruksdata a FHL ). 101. Po zverejnení výrobné odvetvie Spoločenstva zopakovalo svoje tvrdenie, že objem produkcie v Nórsku sa pravdepodobne výrazne zvýši a poskytlo ďalšie údaje týkajúce sa množstva vylovených rýb, zásob a nedospelých rýb, ktoré sa vzťahovali na začiatok roka 2008. Ako už bolo uvedené, údaje týkajúce sa len dvoch mesiacov roka sa nepovažujú za konečné a nemôžu spochybniť uvedené zistenia týkajúce sa vývoja objemu produkcie v Nórsku. 102. Z toho dôvodu a aj na základe dostupných informácií, i keď majú objemy produkcie v Nórsku stúpajúci trend, nie je pravdepodobné, že by došlo k prudkému zvýšeniu produkcie v najbližšej budúcnosti, ako to tvrdia uvedené zainteresované strany. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 73 a v nasledujúcich odôvodneniach, akékoľvek zvýšené objemy produkcie sa pravdepodobne nebudú vyvážať do Spoločenstva v celom rozsahu, ale s veľkou pravdepodobnosťou bude ich prevažná časť smerovať na trhy ďalších tretích krajín, kde dochádza z výraznému zvyšovanou dopytu. Nakoniec, z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 63 a v nasledujúcich odôvodneniach sa nepredpokladá, že sa vývoz do Spoločenstva bude uskutočňovať za dumpingové ceny. 5. Situácia nórskeho výrobného odvetvia 103. Nakoniec, osobitne sa posudzovala všeobecná situácia nórskeho výrobného odvetvia a situácia počas ORP. Na základe toho sa v prešetrovaní ukázalo, že na rozdiel od toho, čo sa zistilo počas pôvodného prešetrovania, odvetvie akvakultúry v Nórsku pozostáva z vysoko ziskových spoločností. Je to čiastočne spôsobené rozsiahlym a ešte vždy prebiehajúcim procesom konsolidácie, v dôsledku ktorého sa odvetvie zefektívnilo a ozdravilo. Odráža sa to aj vo vlastníckej štruktúre príslušných spoločností, t. j. v skupinách vyvážajúcich producentov je veľmi dobre zastúpených niekoľko nórskych a celosvetových investičných a dôchodkových fondov. 104. Okrem toho, prešetrovaním sa zistilo, že nórski producenti sa medzitým taktiež veľmi dobre etablovali na trhu Spoločenstva, kde predstavujú približne 80 až 90 % celkového objemu produkcie v Spoločenstve. Zistilo sa, že tieto nórske prepojené spoločnosti v Spoločenstve produkujú a predávajú lososa z veľkej časti pre trh Spoločenstva a na trhu Spoločenstva. 105. Treba tiež poznamenať, že nórske materské spoločnosti samy vyvážali značné množstvá do Spoločenstva. 106. Na základe toho sa usúdilo, že nórske materské spoločnosti produkčných spoločností so sídlom v Spoločenstve by boli prinajmenšom rovnako negatívne ovplyvnené akýmkoľvek výrazným poklesom cien na trhu Spoločenstva v dôsledku dumpingového dovozu z Nórska. Na základe toho by bolo odôvodnené predpokladať, že pre nórskych vyvážajúcich producentov by prinajmenšom z ekonomického hľadiska nedávalo zmysel, aby prostredníctvom dumpingových praktík prispievali k poklesu cien chovaného lososa v Spoločenstve. To by priamo poškodilo ziskovosť odvetvia a negatívne by to ovplyvnilo akcie spoločností, s ktorými sa obchoduje na burze cenných papierov a ktorých akcionármi sú, ako sa uvádza v odôvodnení 83, veľké investičné a dôchodkové fondy. 107. Na základe uvedených skutočností je preto odôvodnený záver, že nórski vyvážajúci producenti majú osobný záujem na tom, aby predchádzali prudkému poklesu trhových cien a aby sa aj naďalej orientovali na zisk. Preto sa riziko, že by dumpingové praktiky nórskych vyvážajúcich producentov pokračovali v blízkej budúcnosti, považuje za obmedzené. 108. Výrobné odvetvie Spoločenstva namietalo voči uvedeným zisteniam tvrdením, že stabilná situácia nórskych producentov zistená počas ORP nemala trvalý charakter a že po ORP by títo producenti čelili finančným problémom a niektorí z nich by zaznamenali na začiatku roku 2008 straty. Výrobné odvetvie Spoločenstva tiež tvrdilo, že prevažná väčšina nórskych producentov nemá na trhu Spoločenstva dcérske spoločnosti, a preto nie je možné usúdiť, že by nedošlo k opätovnému výskytu dumpingu. Na záver, výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že v prípade umožnenia uplynutia platnosti opatrení by nórski producenti, ktorí majú dcérske spoločnosti v Spoločenstve, znížili svoju produkciu na trhu Spoločenstva a zvýšili produkciu v Nórsku. 109. Pokiaľ ide o finančnú situáciu nórskych producentov, pripomína sa, že straty niektorých spoločností boli spojené s ich investíciami v Čile a s prepuknutím nákazy v tejto krajine. Tieto osobitné okolnosti sa týkali iba malého počtu z celkového počtu producentov v Nórsku. Okrem toho informácie sa vzťahovali iba na začiatok roku 2008 a neumožňujú prijať celkové závery týkajúce sa výkonnosti týchto spoločností za celý rok. Pokiaľ ide o produkciu, ktorú vlastnia nórske spoločnosti, a ako pripustilo výrobné odvetvie Spoločenstva, hoci počet spoločností s dcérskymi spoločnosťami v Spoločenstve je obmedzený, predstavuje podstatnú časť celkovej nórskej produkcie, a preto sa pokladá za významnú. Argument, že kapacity produkcie, ktoré vlastnia nórske spoločnosti v Spoločenstve, sa v prípade zrušenia opatrení znížia, nebol ničím podložený. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť. 6. Záver 110. Prešetrovaním sa zistilo, že dumping počas ORP bol na minimálnych úrovniach. Ukázalo sa aj, že nie sú dôvody domnievať sa, že objem produkcie v Nórsku sa bude zvyšovať viac ako tradičné tempo rastu a bude tak mať za následok výrazne zvýšené objemy vývozu z Nórska do Spoločenstva. Prešetrovaním sa tiež zistilo, že riziko významného poklesu nórskych vývozných cien na dumpingové úrovne je v blízkej budúcnosti obmedzené, hlavne v dôsledku skutočnosti, že výrazná nadprodukcia v Nórsku, ktorá môže byť hlavným impulzom pre taký pokles cien, sa nepredpokladá. Predovšetkým normálna hodnota, o ktorej sa zistilo, že si s veľkou pravdepodobnosťou udrží stabilitu, bola výrazne nižšia ako vývozná cena počas ORP, t. j. bežné rozdiely v dôsledku kolísavého charakteru trhu, a preto aj dočasné zníženia vývoznej ceny pravdepodobne nemajú automaticky za následok dumping. Nakoniec sa konštatovalo, že v dôsledku zmenenej situácie nórskeho odvetvia akvakultúry, ktoré sa stalo vysoko ziskovým a s ktorého akciami sa obchoduje na burze cenných papierov, ako aj významnej prítomnosti produkcie v nórskom vlastníctve v Spoločenstve, je opätovný výskyt dumpingových postupov v blízkej budúcnosti nepravdepodobný. Na základe všetkých uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu je nízka a nevyžaduje zachovanie platných antidumpingových opatrení. 111. Preto by súčasné predbežné preskúmanie malo byť ukončené a opatrenia uplatňované na dovoz chovaného lososa s pôvodom v Nórsku by sa mali zrušiť. E. OSOBITNÉ MONITOROVANIE 112. Ako sa už vysvetlilo, predpokladá sa, že trhové podmienky, t. j. dopyt a ponuka zostanú v blízkej budúcnosti stabilné a opätovný výskyt dumpingu preto zjavne nie je pravdepodobný. Zo všetkých skúmaných ukazovateľov v skutočnosti vyplýva, že možno odôvodnene predpokladať, že objemy vývozu do Spoločenstva sa výrazne nezvýšia a že vývozné ceny zostanú na nedumpingových úrovniach. 113. Napriek tomu sa vzhľadom na určitú nepredvídateľnosť trhových podmienok hlavne v dôsledku charakteru produktu (tovar podliehajúci skaze) považuje za vhodné podrobne monitorovať trh a preskúmať situáciu, ak by bol dostatok dôkazov prima facie , že sa trhové podmienky výrazne zmenili. V takom prípade sa posúdi začatie konania na základe ex officio , ak by sa to považovalo za potrebné. 114. Monitorovanie by malo byť časovo obmedzené do pôvodne predpokladaného uplynutia platnosti konečných opatrení uložených nariadením Rady (ES) č. 85/2006, v prípade, že zostanú v platnosti, t. j. do 21. januára 2011. F. UVEREJNENIE 115. Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo ukončiť toto predbežné preskúmanie a zrušiť platné antidumpingové clo na dovoz príslušného produktu. Všetky strany mali príležitosť vyjadriť sa. Ich pripomienky boli v opodstatnených a podložených prípadoch zohľadnené, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Jediný článok Čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz chovaného (iného ako voľne žijúceho) lososa, či už vo forme filé, alebo v inej forme, čerstvého, chladeného alebo mrazeného, zaradeného pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 a ex 0304 29 13 s pôvodom v Nórsku, začaté v súlade s článkom 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, sa týmto ukončuje. Konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 85/2006 na uvedený dovoz sa týmto zrušuje. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2006, s. 1. [3] Ú. v. EÚ C 88, 21.4.2007, s. 26. [4] Spoločnosť Kontali Analyse AS je dodávateľom štatistík, hlavne pre odvetvie akvakultúry a rybolovu (www.kontali.no).