Medzi Európskym fondom pre strategické investície a inými finančnými nástrojmi podporovanými z rozpočtu EÚ, napríklad nástrojom na poskytovanie záruk za úvery Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), existujú takisto silné synergické účinky. Do konca roka 2017 COSME poskytol finančné prostriedky viac ako 275 000 malým a stredným podnikom (z ktorých 50 % tvorili startupy) v 25 krajinách, ktoré by si inak namáhavo zabezpečovali súkromné financovanie z dôvodu svojho vysokorizikového profilu.

V roku 2017 pokračovalo oživenie európskeho hospodárstva. Vytvárajú sa pracovné miesta, verejné financie stoja na oveľa pevnejších základoch a štrukturálne reformy kladú základy pre udržateľný rast v dlhodobejšom horizonte. Pretrvávajú riziká zhoršenia situácie, napríklad v súvislosti so svetovým hospodárstvom a volatilitou svetových finančných trhov. Prioritou v rozpočte EÚ v roku 2017 bolo stavať na stabilnom oživení so zameraním najmä na odstránenie nedostatku investícií v Európe.

Nástroj na prepájanie Európy podporuje cielené investície do projektov infraštruktúry v oblastiach energetiky, dopravy a digitálnych služieb. Z investícií do dopravy je 86 % pridelených na cezhraničné projekty, ktoré povedú k významnému zlepšeniu európskej dopravnej infraštruktúry a posilneniu jednotného trhu Európy.

Líbya zostala hlavnou krajinou, z ktorej migranti odchádzajú smerom do Talianska. V reakcii na to sa podstatne zvýšilo tempo vykonávania zložky pre severnú Afriku v rámci Trustového fondu EÚ pre Afriku, pričom bolo schválených osem nových programov v celkovej hodnote 232,5 mil. EUR, ako aj jeden program naprieč zložkami v hodnote 8,6 mil. EUR.

-nápravné mechanizmy (napr. kontroly ex post; to sú najmä finančné opravy uložené členským štátom, ale môže ísť aj o vymáhanie finančných prostriedkov od príjemcov platieb EÚ).

Platí to v takých rozmanitých oblastiach, ako je napríklad cezhraničná infraštruktúra, riadenie vonkajších hraníc, rozsiahle vesmírne projekty a celoeurópsky výskum. Vo všetkých týchto oblastiach má rozpočet EÚ jedinečnú pozíciu na to, aby prinášal výsledky pre všetkých Európanov. Toto je základ tzv. európskej pridanej hodnoty. Platí to aj pre spoločné politiky, napríklad spoločnú poľnohospodársku politiku a politiku súdržnosti.

So zreteľom na to sa prijímajú opatrenia na rozvoj synergických účinkov a dosahovanie zvýšenia efektívnosti, napríklad zjednodušením pravidiel a postupov, zlepšením a prepojením finančných IT systémov a ďalším združovaním finančných znalostí. V konečnom dôsledku to vedie k nižšej byrokratickej záťaži, primeraným nákladom na kontroly príjemcov, nižším mieram chybovosti, lepšej kvalite údajov a kratším časom vykonania platby.

Finančný vplyv výhrad k uisteniam hospodáriacich subjektov klesol na 1 053 mil. EUR v prípade výdavkov (v roku 2016 to bolo 1 621 mil. EUR) a na 431 mil. EUR v prípade príjmov (v roku 2016 to bolo 517 mil. EUR). Tzv. zdedená generácia programov na roky 2007 – 2013, ktoré sa postupne končia, predstavuje polovicu výhrad, ale len malý podiel celkovej sumy vystavenej riziku.

Bol to tiež rok zamyslenia sa nad budúcnosťou Únie po rozhodnutí Spojeného kráľovstva opustiť Úniu. Biela kniha Komisie o budúcnosti Európy otvorila celoeurópsku diskusiu o tom, aké by mali byť priority pre budúcu Európu 27 štátov. Následný diskusný dokument o budúcnosti financovania EÚ bol zameraný na túto výzvu a nastolili sa v ňom kľúčové prvky na diskusiu.

Toto uistenie je založené na záveroch o hospodárení Komisie, ktoré sú založené na štatistických a neštatistických ukazovateľoch výsledkov kontroly a opráv. Tieto závery sú takisto krížovo kontrolované so stanoviskami nezávislých strán vrátane služby vnútorného auditu Komisie (IAS) a Európskeho dvora audítorov, ako aj so závermi práce Výboru pre pokrok v oblasti auditu.

Rozsiahlejšie zaznamenávanie finančného hospodárenia v posledných rokoch umožnilo viac sa zamerať na výkonnosť rozpočtu: využíva sa rozpočet EÚ najlepším možným spôsobom, aby prinášal konkrétne výsledky všetkým Európanom? Komisia to nevie zabezpečiť sama – ide o spoločnú zodpovednosť s členskými štátmi, regiónmi, mimovládnymi organizáciami, sponzormi projektov a všetkými, ktorí sú zapojení do plnenia rozpočtu EÚ.

Tento oddiel sa začína stručným zhrnutím výkonnostných rámcov zahrnutých do finančných programov EÚ. Potom sú predstavené najnovšie informácie o výsledkoch dosiahnutých pomocou rozpočtu EÚ do konca roka 2017. Typ nahlásených údajov závisí od úrovne zrelosti programov v škále od vstupných údajov po výsledky výdavkov z počiatočnej časti tohto obdobia. Záverečné hodnotenia vplyvu programov ešte nie sú k dispozícii, a preto konečné správy bude možné predložiť až v neskoršej fáze.

Rozpočet EÚ je dôležitým nástrojom aj na dosahovanie prierezových cieľov politiky, napríklad v oblasti klímy a biodiverzity. S cieľom reagovať na výzvy a investičné potreby súvisiace so zmenou klímy sa EÚ rozhodla, že minimálne 20 % rozpočtu na roky 2014 – 2020 – t. j. až 200 mld. EUR počas celého obdobia − by sa malo použiť na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy. S cieľom dosiahnuť tento výsledok sa začleňujú opatrenia na adaptáciu na následky zmeny klímy a na zmiernenie zmeny klímy do všetkých hlavných výdavkových programov EÚ, najmä v rámci regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, energetiky, dopravy, výskumu a inovácií, spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj rozvojovej politiky EÚ. Počnúc návrhom rozpočtu na rok 2014 sú odhady výdavkov súvisiacich s klímou monitorované na ročnom základe pomocou klimatických markerov EÚ, prispôsobených z tzv. Rio markerov používaných na sledovanie rozvojovej pomoci OECD. V roku 2017 suma dosiahla viac ako 31 mld. EUR, 20,3 % celkového rozpočtu. Takto dosiahla celková kumulatívna suma na začleňovanie hľadiska klímy do konca roka 2017 viac ako 100 mld. EUR.

Príspevok na stratégiu Európa 2020 by nemal byť záležitosťou jedného programu, ale mal by byť vnímaný skôr ako vzájomne posilnený príspevok z rozpočtu EÚ ako celku. Odhaduje sa, že 59 % záväzkov v rozpočte EÚ v roku 2017 súvisí so stratégiou Európa 2020.

Členské štáty pokročili v plnení cieľov, ktoré si stanovili pred ôsmimi rokmi v stratégii Európa 2020. EÚ sa celkovo približuje k splneniu cieľov v oblasti vzdelávania, energetiky, ochrany klímy a zamestnanosti. Štrnástim členským štátom sa už podarilo splniť svoj cieľ zníženia miery predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšenia podielu ľudí s terciárnym vzdelaním. Jedenásť členských štátov splnilo svoje ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Ak bude súčasný trend pokračovať, podarí sa dosiahnuť cieľ EÚ v oblasti zamestnanosti na úrovni 75 % do roku 2020. Sedem členských štátov už svoje národné ciele splnilo. Vzhľadom na to, ako silno kríza zasiahla zamestnanosť, ide o pozoruhodný úspech. V roku 2012 bolo chudobou alebo sociálnym vylúčením ohrozených najviac ľudí a odvtedy sa ich počet znížil približne na predkrízové úrovne. V dôsledku toho je nepravdepodobné, že by sa cieľ do roku 2020 podarilo splniť. Podobne splnenie cieľa investícií do výskumu a vývoja na úrovni 3 % hrubého domáceho produktu je v nedohľadne a jeho dosiahnutie si bude vyžadovať veľké úsilie13.

Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj a jej 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja a 169 úloh, ktoré prijala Organizácia Spojených národov (OSN) v septembri 2015, poskytli nový stimul pre globálne úsilie o dosiahnutie udržateľného rozvoja. EÚ zohrávala dôležitú rolu pri zostavovaní Agendy 2030, a to prostredníctvom verejných konzultácií, dialógu so svojimi partnermi a hĺbkovým výskumom. EÚ je odhodlaná plniť aktívnu úlohu v záujme maximalizácie napredovania smerom k splneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sú uvedené v jej oznámení [COM(2016) 739] s názvom Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy. Ciele trvalo udržateľného rozvoja sú pevne zakotvené v európskych zmluvách a začlenené do všetkých programov, odvetvových politík a iniciatív.

Programy v rámci tohto okruhu prispievajú najmä k nasledujúcim prioritám Junckerovej Komisie: „pracovné miesta, rast a investície“, „digitálny jednotný trh“, „energetická únia a klíma“ a „hlbšia a spravodlivejšia hospodárska a menová únia“. Prispievajú k prioritám stratégie Európa 2020 v oblasti „inteligentného a udržateľného rastu“ a „inkluzívneho rastu“, a to účinkami vytvárania pracovných miest a zamestnateľnosti generovanými programami Horizont 2020 a Erasmus+. Programy v tomto okruhu takisto prispievajú k stratégii Európa 2020 podporou výskumu a inovácie, zvyšovaním úrovní zručností a zlepšovaním (celoživotného) vzdelávania, podporou podnikania, uľahčením využívania inteligentných sietí a rozvojom digitálnej ekonomiky, budovaním vzájomne prepojených transeurópskych sietí, investíciami do celoeurópskych infraštruktúr a zameriavaním sa na väčšiu efektívnosť využívania energie a zdrojov.

V porovnaní s predchádzajúcim programom sa vynaložilo viac úsilia o zvýšenie synergických účinkov medzi programom Horizont 2020 a inými programami, najmä európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a Európskym fondom pre strategické investície. K príkladom zvýšených synergických účinkov patrí známka excelentnosti, t. j. udelenie európskej značky vysokej kvality návrhom s hodnotením presahujúcim minimálne požiadavky na kvalitu, ktoré však nie sú financované s cieľom, aby mohli nájsť financovanie z alternatívnych súkromných či verejných zdrojov. Toto ocenenie pomáha zainteresovaným financujúcim subjektom, ktoré sú ochotné investovať do sľubných návrhov (vrátane vnútroštátnych a regionálnych orgánov prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov), identifikovať tieto projekty jednoduchšie. Pre známku excelentnosti by však mohlo byť prínosné lepšie zosúladenie existujúcich pravidiel, aby sa zvýšili možností financovania pre príslušné projekty.

Výsledky hodnotenia v polovici trvania takisto identifikovali niekoľko oblastí na zlepšenie, najmä potrebu väčšej flexibility na prispôsobenie sa vznikajúcim prioritám a potrebu monitorovacích systémov primeranejších pre meranie pokroku. Okrem toho sa v hodnotení poukázalo na potrebu posilniť vplyv a dosah na občanov. Je to dôležité pre zlepšenie oznamovania o príspevku výskumu a inovácií k riešeniu spoločenských a technologických výziev a na prijatie prístupu viac zameraného na vplyv a orientovaného na poslanie v budúcnosti.

Program Erasmus+

Graf: Počet účastníkov programu Erasmus podľa jednotlivých členských štátoch, zdroj: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_sk.pdf

V roku 2017 oslávil program Erasmus svoje 30. výročie. Program je zameraný na cezhraničnú spoluprácu medzi štátmi prostredníctvom vysokoškolských výmen na pomoc rastu študovania v zahraničí. Začal sa ako skromný program mobility pre vysokoškolákov v roku 1987 – v prvom roku sa ho zúčastnilo len 3 200 študentov – v súčasnosti sa však vyvinul na jeden z najúspešnejších programov EÚ s dobre známou značkou, ktorá vysiela pozitívny obraz o Únii aj ďaleko za jej hranicami.

Tridsať rokov od jeho zavedenia v oblasti vysokého školstva sa program Erasmus+ rozšíril na iné odvetvia, napríklad školy, odborné vzdelávanie a prípravu, vzdelávanie dospelých, mládež a šport.

V roku 2017 kampaň „Erasmus sa zmenil na Erasmus+“ bola oslavou 30. výročia programu Erasmus+ v rámci EÚ a mimo nej a viac ako 750 000 ľudí sa zúčastnilo na viac ako 1 900 podujatiach v 44 krajinách, aby oslavovali a diskutovali o vplyve činností podporovaných programom Erasmus a aby debatovali o jeho budúcnosti. Tento program občania sústavne označujú za jeden z troch najpozitívnejších výsledkov európskej integrácie.

V júni 2017 bola uvedená do prevádzky nová mobilná aplikácia Erasmus+ na pomoc študentom, a to aj tým, ktorí sú zapojení do výmen z tretích krajín mimo Európy alebo smerom do nich, učňom a ľuďom zapojeným do výmen mládeže, aby boli lepšie pripravení na svoju mobilitu. Umožňuje im jednoducho evidovať svoj pokrok v rôznych fázach pred skúsenosťou v zahraničí, počas nej aj po nej. Od svojho spustenia bola aplikácia už stiahnutá viac ako 27 000-krát. Z nedávneho hodnotenia programu Erasmus+ v polovici trvania (2018)23 vyplynulo, že program dosahuje výkonnosť podľa plánu, pričom viac ako 1,8 milióna jednotlivcov sa zúčastňuje činností v oblasti mobility a viac ako 240 000 organizácií sa doteraz zapojilo do projektov spolupráce. Príjemcovia programu uvádzajú úroveň spokojnosti prevyšujúcu 90 %. Posilňuje ochotu pracovať či študovať v zahraničí a rozvoj jazykových zručností, podnecuje pozitívne občianske správanie a považovanie seba samého za Európana (+19 % v porovnaní s osobami, ktoré sa ho nezúčastnili).

Erasmus+ má pozitívny účinok na získavanie zručností a kompetencií, čím sa zvyšuje zamestnateľnosť a podnikanie a skracuje sa prechod zo vzdelávania do zamestnania (o 13 % rýchlejšie v porovnaní s jednotlivcami, ktorí sa nezapojili do programu Erasmus+ alebo jeho predchádzajúcich programov). V súvislosti s dosiahnutými výsledkami sa v hodnotení upozornilo na nespochybniteľnú európsku pridanú hodnotu programu Erasmus+. Vyplýva to z veľkého množstva a širokého rozsahu financovaných činností, ako aj zo spravodlivého prístupu k vzdelávacej mobilite, presadzovania osvedčených postupov, hlbšej integrácie EÚ a jasného medzinárodného rozmeru. Iné systémy, ktorými sa financujú porovnateľné akcie na vnútroštátnej úrovni, sú naďalej výrazne menšie z hľadiska objemu a rozsahu. Je nepravdepodobné, že by mohli nahradiť financovanie v rámci programu Erasmus+.

V hodnotení sa takisto konštatovalo, že existuje potenciál na zavedenie lepšie cielených akcií na maximalizáciu relevantnosti činností programu Jean Monnet, súdržnosti v oblasti športu a pridanej hodnoty programu v sektore vzdelávania dospelých. Dospelo sa k záveru, že príspevok v sektore vzdelávania dospelých je vysoko fragmentovaný z dôvodu rozmanitej povahy odvetvia, v odvetví športu by sa zdroje nemali udeľovať v malých sumách, aby sa dosiahol zmysluplný výsledok. Pokiaľ ide o činnosti programu Jean Monnet, je potrebné posilniť informovanosť a chápanie európskej integrácie u najmladšej generácie (najmä žiakov).

Európsky zbor solidarity ponúka mladým ľuďom vo veku 18 až 30 rokov príležitosť zúčastniť sa širokej škály činností v oblasti solidarity v celej EÚ s cieľom, aby sa do konca roka 2020 do nich zapojilo 100 000 mladých ľudí. Európsky zbor solidarity už nebude ponúkať len možnosti dobrovoľníckej činnosti, stáže a pracovné miesta, ale v budúcnosti poskytne účastníkom príležitosť na vytváranie vlastných projektov v oblasti solidarity alebo na zapájanie sa do dobrovoľníckej činnosti v skupinách.