Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a v prípade plavidiel EÚ aj v určitých vodách nepatriacich EÚ /* COM/2013/0753 final */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele Všetky nariadenia o rybolovných možnostiach musia obmedzovať výlov z populácií rýb na úrovniach, ktoré musia byť v súlade so všeobecnými cieľmi spoločnej rybárskej politiky (SRP). V tejto súvislosti sa nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej rybárskej politiky stanovujú ciele každoročných návrhov na obmedzenie výlovu a rybolovného úsilia, aby sa zaistila ekologická, ekonomická a sociálna udržateľnosť sektora rybárstva Únie. Rybolovné možnosti sa určujú v rámci ročného cyklu riadenia (v prípade hlbokomorských populácií ide o dvojročný cyklus). Nebráni to však zavedeniu dlhodobých koncepcií riadenia. Únia z tohto hľadiska urobila veľký pokrok a kľúčové populácie obchodného významu sú teraz predmetom viacročných plánov riadenia. Ročné celkové povolené výlovy (TAC) a stropy úsilia musia byť s nimi v súlade. Rozsah pôsobnosti Na rok 2014 vzala Komisia do úvahy želanie členských štátov vrátiť sa k jednému textu všeobecného nariadenia o rybolovných možnostiach, čo je v protiklade s prístupom zvoleným na roky 2012 a 2013. V každom z týchto rokov boli predložené a prijaté dva samostatné texty: jeden týkajúci sa rybolovných možností, o ktorom rozhodne len EÚ, a druhý obsahujúci rybolovné možnosti stanovené na základe rozhodnutí prijatých v rámci bilaterálnych a multilaterálnych dohôd. Preto bola štruktúra a opakujúce sa znenie tohto návrhu založená na zlúčení takýchto samostatných nariadení prijatých v roku 2013 [nariadenia Rady (EÚ) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013]. Pokiaľ ide o rybolovné možnosti vyplývajúce z dohodnutých opatrení v rámci multilaterálnych alebo bilaterálnych dohôd alebo postupov, Únia zasahuje na základe pozície vychádzajúcej z vedeckých odporúčaní a svojich vlastných politických cieľov, ktoré platia rovnako pre interné rozhodnutia EÚ. Pri preberaní záväzkov voči tretím stranám si výsledok takýchto rokovaní vyžaduje súhlas Únie. Pokiaľ ide o implementáciu uvedených rozhodnutí do práva Únie, nedisponuje Únia žiadnou zásadnou právomocou okrem vnútorného prideľovania možností medzi členské štáty. V prípade vnútorného prideľovania sa uplatňuje zásada relatívnej stability. V tejto súvislosti sa návrh týka: · spoločných populácií, t. j. populácií, ktoré sa riadia spoločne s Nórskom v Severnom mori a v Skagerraku alebo v rámci dohôd s pobrežnými štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), · rybolovných možností vyplývajúcich z dohôd dosiahnutých v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybolovu (RFMO). Viacero možností rybolovu je v tomto návrhu označených ako „pm“ (pro memoria — symbolický záznam) . Je to z jedného z týchto dôvodov: – odporúčanie týkajúce sa niektorých populácií nebude k dispozícii do plánovaného termínu prijatia, alebo – čaká sa na určité obmedzenia úlovkov a ďalšie odporúčania príslušných RFMO, pretože ich výročné zasadnutia sa ešte nekonali, alebo – údaje o populáciách vo vodách Grónska, ako aj populáciách riadených spoločne alebo vymieňaných s Nórskom a inými tretími krajinami nie sú až do ukončenia konzultácií s týmito krajinami v novembri a decembri 2014 k dispozícii. Prehľad populácií Komisia ako zvyčajne preskúmala situáciu, na ktorú musia návrhy rybolovných možností reagovať prostredníctvom ročných oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach [COM (2013) 319 final, ďalej len „oznámenie“]. Oznámenie poskytuje prehľad stavu populácií vyplývajúci zo zistení uvedených vo vedeckom odporúčaní vydanom v roku 2012. Pozitívnou správou uvedenou v oznámení je, že v rámci populácií, v prípade ktorých je k dispozícii kompletná analýza, počet populácií, v ktorých rybolov prekračuje udržateľné úrovne, klesol z 86 % v roku 2009 na 39 % v roku 2013. Avšak stále sú pozorované určité trendy, ktoré sú dôvodom na obavy. Napríklad počet populácií, v prípade ktorých sa odporúča znížiť úlovky na najnižšiu možnú úroveň, sa zvýšil. Okrem toho, pokiaľ ide o údaje, členské štáty nesplnili úplne požiadavky na vykazovanie, ktoré majú zásadný význam pri vytváraní dôkladnej analýzy stavu rôznych populácií. Na žiadosť Komisie poskytla Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) začiatkom júla svoje ročné odporúčanie v súvislosti s väčšinou populácií rýb, na ktoré sa vzťahuje tento návrh. ICES vzala do úvahy usmernenia, ktoré Komisia predložila vo svojom oznámení. Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) uvedené odporúčanie preskúmal na svojom letnom plenárnom zasadnutí. Vedecké odporúčanie poskytnuté týmito dvoma orgánmi v zásade závisí od údajov: úplne posúdiť sa dajú len populácie, o ktorých existuje dostatok spoľahlivých údajov na to, aby bolo možné odhadnúť ich veľkosť a predpovedať, ako budú reagovať na rôzne scenáre využívania (ďalej len „tabuľky možností výlovu“). Tam, kde je k dispozícii dostatok údajov, sú vedecké orgány schopné poskytnúť odhad úprav rybolovných možností, ktorými sa populácia privedie na úroveň, na ktorej môže produkovať maximálny udržateľný výnos (MSY). Takéto odporúčanie je tzv. „odporúčanie MSY“. V ostatných prípadoch sa vedecké orgány pri poskytovaní odporúčaní týkajúcich sa toho, na akej úrovni by mali možnosti rybolovu byť, spoliehajú na prístup predbežnej opatrnosť. Metodika, ktorú ICES na tento účel využíva, sa predloží v materiáloch zverejňovaných ICES, ktoré sa týkajú vykonávania odporúčaní pre populácie s obmedzenými údajmi[1]. Hlavná skupina navrhovaných celkových povolených výlovov (TAC) patrí do prílohy IA. Táto príloha obsahuje 152 TAC pre populácie lovené v Skagerraku, Kattegate, podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vodách EÚ v rámci CECAF a vodách Francúzskej Guyany. Z týchto TAC patrí 23 do kategórie „odporúčanie MSY“. Okrem toho: · 13 TAC je navrhnutých v súlade s dlhodobými plánmi riadenia t. j. plánmi riadenia, ktoré vychádzajú z osobitných platných predpisov v oblasti SRP, návrhmi Komisie týkajúcimi sa plánov riadenia, ktoré ešte neboli prijaté, alebo plánmi riadenia predloženými regionálnymi poradnými radami (RPR) a vyhodnotenými vedeckými poradnými orgánmi ako preventívne. · 55 TAC sa týka populácií s nedostatkom údajov, pre ktoré nie je k dispozícii úplné hodnotenie. Z toho 21 TAC sa navrhuje na rovnakej úrovni ako v roku 2012, v nadväznosti na spoločné vyhlásenie Rady a Komisie, podľa ktorého by sa rybolovné možnosti nemal meniť, pokiaľ nebude k dispozícii vedecké odporúčanie, ktoré preukáže, že stav populácie sa zhoršuje. Odôvodnenie pre toto rozhodnutie spočíva v skutočnosti, že väčšina týchto populácií sú vedľajšie úlovky v zmiešaných rybolovných oblastiach a nedá sa skutočne určiť dosah zmien TAC súvisiaci s vývojom ich stavu, keďže opakované znižovanie TAC môžu viesť k regulačnému odhadzovaniu úlovkov. · Zostávajúce TAC sú v tejto fáze uvedené v „pm“ (pro memoria — symbolický záznam) vzhľadom na skutočnosť, že súvisiace vedecké odporúčanie zatiaľ nie je k dispozícii, alebo závisí od medzinárodných rokovaní alebo dohôd, ktoré sa majú uzatvoriť v neskoršom období tohto roku. Keď budú odporúčania k dispozícii, bude potrebné návrh pre tieto populácie aktualizovať. Všetky navrhované rybolovné možnosti vyplývajú z vedeckého odporúčania, ktoré sa týka stavu populácií a ktoré Komisia dostala a použila spôsobom opísaným v oznámení. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybárstva, ako aj s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami a) Metódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Komisia konzultovala so zainteresovanými stranami (najmä prostredníctvom regionálnych poradných rád) a s členskými štátmi svoj navrhovaný postoj k rôznym návrhom rybolovných možností, a to na základe oznámenia o rybolovných možnostiach na rok 2014. Okrem toho sledovala aj usmernenia predložené v jej oznámení Rade a Európskemu parlamentu - Skvalitnenie konzultácií o oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva [KOM(2006) 246 v konečnom znení], v ktorom sa stanovujú zásady takzvaného prípravného procesu. Komisia okrem toho v septembri 2013 zorganizovala pre zainteresované strany podujatie, na ktorom boli prezentované a prediskutované závery vedeckých odporúčaní a ich hlavné dôsledky. b) Zhrnutie odpovedí a spôsobu, akým sa zohľadnili Odpoveď na konzultáciu Komisie o rybolovných možnostiach odzrkadľuje stanoviská členských štátov a zainteresovaných strán týkajúce sa vyhodnotenia, ktoré Komisia uskutočnila, pokiaľ ide o stav zdrojov a spôsob zabezpečenia ich vhodného riadenia. Členské štáty Jediným členským štátom, ktorý na oznámenie reagoval v čase prípravy tejto dôvodovej správy, je Spojené kráľovstvo. Vo svojej odpovedi Spojené kráľovstvo víta úsilie, ktoré Komisia vyvíja v záujme zabezpečenia súladu s balíkom reforiem spoločnej rybárskej politiky, ako aj rámcovou smernicou o námornej stratégii. Podporuje ciele maximálneho udržateľného výnosu do roku 2015, tam, kde je to možné, a pokiaľ ide o prístup predbežnej opatrnosti, pri stanovovaní TAC požaduje pragmatizmus a individuálny prístup. Regionálna poradná rada pre severozápadné vody (NWWRAC) NWWRAC súhlasí s cieľom zakotveným v politickej dohode o reforme spoločnej rybárskej politiky, podľa ktorej by sa malo využívanie populácií na úrovni MSY, pokiaľ je to možné, do roku 2015 a najneskôr do roku 2020. NWWRAC uznáva, že je potrebné zamerať sa na výber lovných zariadení a berie na vedomie osobitné výhrady uvedené v oznámení týkajúcom sa rýb s bielym mäsom (tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej a tresky merlang) v Írskom mori a na západe od Škótska. Pokiaľ ide o vedecké odporúčanie, NWWRAC víta novú metódu zavedenú ICES v roku 2012, a tiež očakáva, že vznikne prepracovanejšie riešenie pre populácie s nedostatkom údajov, a preto má v úmysle pokračovať v práci na dostupnosti a kvalite údajov v úzkej spolupráci s ICES a národnými expertmi. Získavanie a využívanie expertízy Pokiaľ ide o použitú metodiku, Komisia ju, ako už bolo uvedené, konzultovala s Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES) a Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybárstvo (STECF). Základom pre odporúčanie ICES je rámcové odporúčanie vypracované jeho expertnými skupinami a orgánmi s rozhodovacími právomocami a toto odporúčanie je vydané v súlade s memorandom o porozumení medzi ICES a Komisiou. STECF vydáva svoje odporúčanie na základe mandátu, ktorý dostáva od Komisie. Základným cieľom Únie je dosiahnuť v prípade populácií také úrovne, ktoré umožnia maximálny udržateľný výnos (MSY). Tento cieľ bol výslovne začlenený do návrhu Komisie o reforme spoločnej rybárskej politiky[2]. V júni 2013 dosiahli spoluzákonodarcovia politickú dohodu o tomto návrhu, ktorý okrem iného predpokladá, že cieľ MSY „...sa dosiahne do roku 2015, ak to bude možné, a pre všetky populácie najneskôr do roku 2020.“ Výslovné zaradenie tohto cieľa do základného nariadenia o SRP odzrkadľuje záväzok, ktorý Únia prijala, v nadväznosti na závery svetového samitu v Johannesburgu z roku 2002 o udržateľnom rozvoji a jeho príslušný plán vykonávania. V rámci týchto textov sa predpokladá, že sa štáty zaviažu, ak je to možné, udržať alebo obnoviť vyčerpané populácie rýb na úrovniach maximálnych udržateľných výnosov najneskôr do roku 2015. Ako už bolo uvedené, v prípade niektorých populácií sú informácie skutočne dostupné. Medzi ne patria veľmi dôležité populácie, pokiaľ ide o ulovený objem a komerčnú hodnotu (napríklad sú merlúza európska, treska škvrnitá, čertovité, soley, kalkany rodu Lepidorhombus, treska jednoškvrnná a homár štíhly). Dosiahnutie cieľa MSY môže v niektorých prípadoch znamenať potrebu znížiť mieru úhynu rýb pri rybolove a/alebo znížiť výlov. Na základe uvedených skutočností tento návrh využíva odporúčanie MSY, pokiaľ je k dispozícii. Niektoré populácie sa už v poslednom čase využívajú na úrovni maximálnych udržateľných výnosov. Cieľom navrhovaných TAC je v tomto prípade usilovať o zachovanie týchto úrovní alebo, ak z tohto odporúčania vyplýva, že výlov prekračuje MSY z roku 2012, znížiť úhyn rýb, aby sa populácie vrátili k mieram udržateľného využívania. V prípade populácií, ktoré ešte nedosiahli miery maximálnych udržateľných výnosov, sú navrhované TAC v súlade s MSY na rok 2015. Tento prístup vychádza zo zásad uvedených v oznámení o rybolovných možnostiach na rok 2014. V prípade populácií s nedostatkom údajov vydávajú odborné poradenské orgány odporúčania, či výlov znížiť, stabilizovať ho alebo povoliť jeho zvýšenie. V odporúčaní ICES sa v mnohých prípadoch uvádza kvantitatívne usmernenie k takýmto variáciám, pričom z preventívnych dôvodov platí, že vylovené množstvá možno z roka na rok znížiť alebo zvýšiť o maximálne 20 %.Toto usmernenie sa použilo pri stanovovaní jednotlivých navrhovaných TAC. Ak vôbec neexistuje vedecké odporúčanie, použil sa prístup predbežnej opatrnosti, t. j. TAC sa preventívne znížil o 20 %. V prípade niektorých populácií (najmä výrazne rozšírených populácií, žralokov a rají) bude odporúčanie vydané na jeseň. Po prijatí odporúčania bude potrebné návrh vhodne aktualizovať. Na záver, ako už je uvedené, v prípade 13 populácií sa odporúčanie použije na účely vykonávania schválených plánov riadenia. Z hľadiska aktuálnych trendov vo vývoji populácií možno zdôrazniť tieto prípady: Pyrenejský vody Hoci čertovité a kalkany sú v dobrom stave a využívajú sa udržateľným spôsobom, niektoré populácie homára štíhleho sú aj naďalej prelovené. Biomasa merlúzy južnej naďalej narastá aj napriek tomu, že rybolovný tlak na túto populáciu je stále vysoký. Kladná reakcia populácie môže byť preto spôsobená priaznivými environmentálnymi podmienkami. Aby sa tento trend využil čo možno najviac, je opodstatnené znížiť rybolovné úsilie v súlade s platným dlhodobým plánom riadenia pre uvedené populácie. Biskajský záliv Populácie soley európskej v Biskajskom zálive sú aj naďalej pod optimálnou úrovňou, ICES odporúča zníženie TAC už tretí rok po sebe. V tomto návrhu sa však TAC sa uvádza ako „pm“ (pro memoria — symbolický záznam), pretože príslušné zainteresované subjekty zaviedli opatrenia na dlhodobé riadenie týchto populácií a Komisia očakáva vedecké odporúčanie pre takéto navrhované opatrenia (očakáva sa v novembri 2013). Keltské more Do rybolovnej oblasti sa dostáva menej rýb a biomasa sa v prípade populácií vysokého hospodárskeho významu v tejto oblasti znížila. Preto sa v prípade, keď to vedecké odporúčanie požaduje, navrhuje výrazné zníženie TAC, napr. v prípade tresky škvrnitej a tresky jednoškvrnnej. Vysoké úrovne odhadzovania rýb predstavujú pretrvávajúci problém, nielen v rybolove rýb s bielym mäsom , ale aj v rybolove platesotvarých: solea a platesa sa lovia spolu, aj keď vedecké odporúčanie navrhuje opačný spôsob riadenia, t. j. zníženie výlovu soley a jeho zvýšenie v prípade platesy. Problém spočíva v tom, že je technicky náročné dosiahnuť, aby sa lovila len solea (teda umožniť, aby sa tento druh nedostal do rybolovných zariadení, a zároveň v nich udržať platesu). Západne od Škótska V tejto oblasti sú populácie rýb s bielym mäsom (treska škvrnitá, treska merlang, treska jednoškvrnná) v zlom stave vzhľadom na neudržateľné úrovne odhadzovania. Populácia tresky škvrnitej sa neobnovuje a navrhuje sa preto nulový TAC, hoci samotné riadenie TAC nemusí stačiť na zastavenie poklesu. V skutočnosti môže situáciu zhoršiť odporúčanie pre homára štíhleho, ktoré bude vydané v novembri. Ak toto odporúčanie podľa očakávania umožní v prípade homára štíhleho zvýšiť TAC, dôjde k intenzívnejšiemu rybolovu v rámci týchto populácií a riziku ešte častejších neželaných úlovkov populácií rýb s bielym mäsom. Selektívne opatrenia sú preto naliehavým problémom. ICES ešte nebola schopná určiť žiadnu zmenu týkajúcu sa úhynu tresky obyčajnej, ktorá vyplýva zo súčasných selektívnych opatrení prijatých flotilami pôsobiacimi v tejto oblasti. Írske more Stav populácií tresky škvrnitej a tresky merlang v tejto oblasti naďalej vzbudzuje obavy. Podobne ako v prípade situácie západne od Škótska je miera odhadzovania úlovkov rýb s bielym mäsom vysoká a aktuálne selektívne opatrenia sa zdajú byť nedostatočné. Populácie soley a platesy sú v podobnej situácii ako v Keltskom mori. STECF potvrdzuje a v niektorých prípadov rozvíja odporúčanie od ICES. Prostriedky použité na zverejnenie odborných odporúčaní Všetky správy STECF sú dostupné na webovej stránke GR MARE. Všetky správy ICES sú k dispozícii na jej webovej stránke. Posúdenie vplyvu Nariadenie o rybolovných možnostiach nie je nástrojom, ktorý Rade umožňuje, aby prijímala komplexný súbor opatrení, a musí sa obmedziť na rozsah stanovený v článku 43 ods. 3 zmluvy. Je preto dobre prispôsobené prístupu založenému na riadení podľa výsledkov. Ak bude táto politika ako celok lepšie fungovať, zlepšia sa aj každoročné rybolovné možnosti. Ide najmä o zahrnutie technických opatrení, riadenia flotíl, štrukturálnej podpory, kontroly a presadzovania, regulovania trhu a integrácie nástrojov riadenia do komplexnej námornej politiky. Je však aj naďalej potrebné používať nariadenie o rybolovných možnostiach na vykonávanie úprav, ktoré sú potrebné na ochranu zdrojovej základne európskeho rybolovného a spracovateľského priemyslu, a na zamedzovanie alebo odstraňovanie negatívnych vplyvov príliš vysokého úhynu rýb pri rybolove na morské prostredie. Únia prijala mnohé viacročné plány riadenia populácií s kľúčovým hospodárskym významom vrátane populácií merlúzy európskej, tresky škvrnitej, platesotvarých a iných druhov rýb. Pred prijatím týchto plánov sa musí vykonať posúdenie ich vplyvu. Po nadobudnutí účinnosti sa týmito plánmi určujú úrovne TAC, ktoré sa musia stanoviť na daný rok, aby sa dosiahli ich dlhodobé ciele. Komisia je povinná vypracovať návrh týkajúci TAC v súlade s týmito plánmi, pokiaľ sú aj naďalej platné a účinné. Dôsledkom toho je, že mnoho dôležitých TAC, ktoré sú súčasťou návrhu, má svoj pôvod v špecifickom posúdení vplyvu vypracovanom pre plán, z ktorého vychádzajú. Napriek skutočnosti, že pre príslušné populácie nie sú v platnosti viacročné plány, treba pripomenúť, že cieľom návrhu je vyhnúť sa krátkodobému prístupu a uprednostniť rozhodnutia v prospech dlhodobej udržateľnosti, ktoré by zohľadňovali iniciatívy zainteresovaných strán a RPR, v prípade, že boli zo strany ICES a STECF hodnotené kladne. V mnohých prípadoch to povedie k postupnejšiemu znižovaniu rybolovných možností. Politika, ktorá smeruje k MSY a ktorá je základom prístupu Komisie založeného na dlhodobom riadení, bola predmetom podrobnej analýzy a posúdenia vplyvu v rámci reformy SRP, procesu, ktorý 13. júla 2011 vyvrcholil predložením balíku návrhov a v súčasnosti dosiahla taký stupeň, že spoluzákonodarcovia sa dohodli na nevyhnutnosti začlenenia cieľa MSY medzi ciele, ktorými sa musí riadiť vykonávanie SRP v nasledujúcom desaťročí (pozri už uvedenú časť 2). Reformný návrh Komisie bol riadne vypracovaný na základe posúdenia vplyvu [SEK (2011) 891] v súvislosti s ktorým sa cieľ MSY analyzoval. V záveroch tohto posúdenia je tento cieľ identifikovaný ako nevyhnutná podmienka na dosiahnutie environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti. Spoluzákonodarcovia uznali dôvod pre reformný návrh Komisie a dosiahli politickú dohodu v júni minulého roku, čím sa cieľ MSY „... dosiahne do roku 2015, ak to bude možné, a pre všetky populácie najneskôr do roku 2020.“ Pokiaľ ide o rybolovné možnosti a populácie regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO), ktoré sú spoločné s tretími krajinami, týmto návrhom sa v zásade transponujú opatrenia dohodnuté na medzinárodnej úrovni. Všetky prvky, ktoré majú význam pre posúdenie možných vplyvov rybolovných možností sa zohľadňujú pri príprave a v priebehu medzinárodných rokovaní, v rámci ktorých Únia rokuje s tretími stranami o rybolovných možnostiach. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Povinnosti Únie využívať živé vodné zdroje udržateľným spôsobom jej vyplývajú z povinností ustanovených v článku 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Zhrnutie návrhu V tomto návrhu sa stanovujú obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia platné pre rybolov Únie s cieľom dosiahnuť cieľ SRP, ktorým je zabezpečenie rybolovu na environmentálne, hospodársky a sociálne udržateľnej úrovni. Uplatňovanie Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu sa uplatňujú do 31. decembra 2014 s výnimkou určitých ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré sa uplatňujú do 31. januára 2015, a určitých TAC so špecifickými sezónnymi cyklami (napr. v prípade korušky polárnej vo vodách Grónska). Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) zmluvy. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: SRP je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 zmluvy povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností. Navrhovaným nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 môžu členské štáty voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty majú teda široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie rybolovných možností, ktoré im boli pridelené. Návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii. Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE Zjednodušenie Týmto návrhom sa zjednodušujú správne postupy pre verejnoprávne orgány (Únie alebo vnútroštátne), najmä pokiaľ ide o požiadavky na riadenie úsilia. Ustanovenie o preskúmaní/revízii/skončení platnosti Návrh sa týka nariadenia na rok 2014, a preto neobsahuje doložku o revízii. Podrobné vysvetlenie návrhu Tento návrh sa obmedzuje na stanovenie rybolovných možností a ich pridelenie, ako aj na podmienky, ktoré funkčne súvisia s využitím uvedených možností. V prípade mnohých populácií, ako napríklad merlúzy európskej, soley, platesy a homára štíhleho, boli rybolovné možnosti stanovené na základe pravidiel ustanovených v príslušných viacročných plánoch. V prípade populácií, pre ktoré odvetvie navrhlo dlhodobú stratégiu riadenia, ktorú vedecké poradné orgány vyhodnotili ako účinnú a preventívnu (napr. sleď atlantický v Keltskom mori), návrh nadväzuje na pravidlá kontroly výlovu, ktoré sú v nej stanovené. Pokiaľ ide o populácie tresky škvrnitej v Kattegate, odporúčanie na rok 2014 je rovnaké ako odporúčanie v roku 2013, t. j. že na základe predbežnej opatrnosti by sa nemal vykonávať žiadny cielený rybolov týchto druhov v tejto oblasti a vedľajšie úlovky a odhadzovanie úlovkov by sa malo minimalizovať. Tieto populácie s nedostatkom údajov teda patria pod článok 9 plánu pre populácie tresky[3], následne sa navrhuje 20 % zníženie TAC. Rovnaké ustanovenia sa uplatňujú na tresku škvrnitú v Írskom mori, takže tu sa tiež navrhuje 20 % zníženie. Pokiaľ ide o tresku škvrnitú západne od Škótska, v odporúčaní založenom na prístupe MSY sa navrhuje vyhnúť sa v roku 2014 cielenému rybolovu a minimalizovať vedľajšie úlovky a odhadzovanie úlovkov; Komisia teda na rok 2013 navrhuje nulový TAC s 1,5 % povolením na vyloďovanie. Situácia týkajúca sa tresky škvrnitej západne od Škótska je mimoriadne vážna. Nenastalo žiadne skutočné zníženie rybolovného úsilia v tejto oblasti; alternatívne opatrenia s cieľom neloviť tresku škvrnitú a znížiť jej odhadzovanie sa v praxi ukázali ako neúčinné, keďže sa aj naďalej odhaduje vysoký objem odhadzovania (v súčasnosti okolo 71 %). Tieto populácie zjavne trpia zníženou reprodukčnou schopnosťou, s nízkym objemom biomasy a nízkym doplnením. Za týchto podmienok nemôže dokonca ani nulový TAC zabezpečiť obnovu populácie napriek tomu, že to je jediná odporúčaná možnosť. Je potrebné ho doplniť ďalšími opatreniami slúžiacimi na efektívne zabránenie neželaným úlovkom a značné zníženie odhadzovania. Pokiaľ ide o rybolovné možnosti stanovené v tomto nariadení z hľadiska rybolovného úsilia, týkajú sa populácií tresky škvrnitej, soley v západnej časti Lamanšského prielivu, merlúzy južnej a homára štíhleho. Tieto populácie sú regulované príslušnými plánmi riadenia. V prípade už uvedených troch populácií tresky (Kattegat, Írske more, západ Škótska) je reálne zníženie rybolovného úsilie nevyhnutné, okrem iného aj z uvedených dôvodov, a znižovanie rybolovného úsilia sa teda navrhuje podľa článku 12 ods. 4 písm. b) plánu. V prípade merlúzy južnej a homára štíhleho, ako aj soley v západnej časti Lamanšského prielivu, sa v roku 2014 bude aj naďalej uplatňovať systém riadenia dní na mori podľa jednotlivých typov plavidiel so záznamom o rybolove, no podľa navrhovaného nariadenia budú členské štáty môcť aj naďalej uplatňovať systém kilowattdní, aby mohli efektívnejšie využívať rybolovné možnosti a podporovať ochranné postupy po dohode so sektorom rybolovu. V prípade rybolovu soley v západnej časti Lamanšského prieplavu je cieľom tohto návrhu zjednodušiť stanovovanie stropov rybolovného úsilia (dodatočných dní) v prípade jednotlivých členských štátov spôsobom, ktorý sa už ukázal ako účinný v rámci možností rybolovu v prípade rybolovu merlúzy južnej a homára štíhleho od roku 2011. Od roku 2014 budú teda skutočné hodnoty pre každý členský štát špecifikované v nariadení o možnostiach rybolovu. Umožní sa tak v rámci tohto rybolovu transparentnejšie rozdeľovanie dní na mori získaných od vyradených plavidiel, čo bude mať za následok konkrétne údaje pre každý členský štát. Týmto nariadením sa príslušné členské štáty po štvrtýkrát v rámci určovania ročných rybolovných možností splnomocňujú, aby mohli samy prijať určité TAC, aj keď budú mať povinnosť konať v súlade s cieľmi SRP. Ako už bolo uvedené, návrh obsahuje aj obmedzovanie úlovkov schválené v rámci určitých regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva a vyplývajúce z rokovaní s tretími krajinami (v prípade spoločných populácií), z ktorých väčšina sú „pro memoria“ dovtedy, kým nebudú uzatvorené príslušné medzinárodné rokovania. 2013/0366 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a v prípade plavidiel EÚ aj v určitých vodách nepatriacich EÚ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1) V nariadení Rady (ES) č.2371/2002[4] sa vyžaduje, aby sa prijali opatrenia upravujúce prístup k vodám a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností s ohľadom na dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF), ako aj všetky odporúčania regionálnych poradných rád. (2) Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností, v prípade potreby aj vrátane určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členské štáty tak, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností v prípade každej populácie rýb alebo rybolovnej oblasti, pričom by sa mali riadne zohľadniť ciele spoločnej rybárskej politiky stanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002. (3) Celkový povolený výlov (TAC) by sa mal stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa pri súčasnom zaistení spravodlivého zaobchádzania s jednotlivými sektormi rybolovu mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické aspekty, ako aj názory, ktoré zainteresované strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach príslušných regionálnych poradných rád. (4) Pokiaľ ide o populácie, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, TAC by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v uvedených plánoch. Z uvedeného vyplýva, že TAC populácií merlúzy južnej a homára štíhleho, soley v západnej časti Lamanšského prielivu, platesy a soley v Severnom mori, sleďa atlantického západne od Škótska, tresky škvrnitej v Kattegate, západne od Škótska, v Írskom mori, Severnom mori, Skagerraku a vo východnej časti Lamanšského prielivu a tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2166/2005[5], nariadení Rady (ES) č. 509/2007[6], nariadení Rady (ES) č. 676/2007[7], nariadení Rady (ES) č. 1300/2008[8],nariadení Rady (ES) č. 1342/2008[9] („plán pre populácie tresky“) a nariadení Rady (ES) č. 302/2009[10]. V prípade populácií merlúzy európskej [nariadenie Rady (ES) č. 811/2004[11]] a soley v Biskajskom zálive [nariadenie Rady (ES) č.388/2006[12]], však boli minimálne ciele príslušných plánov obnovy a riadenia už dosiahnuté, a preto je vhodné riadiť sa poskytnutým vedeckým odporúčaním, aby TAC uvedených druhov dosiahol úrovne maximálnych udržateľných výnosov; resp. aby udržal na úrovniach maximálnych udržateľných výnosov. (5) Pokiaľ ide o populácie, v prípade ktorých nie sú k dispozícii dostatočné alebo dostatočne spoľahlivé údaje na to, aby sa mohla odhadnúť veľkosť populácie, by sa riadiace opatrenia a úrovne TAC mali určiť na základe prístupu predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva v zmysle definície v článku 3 písm. i) nariadenia (ES) č. 2371/2002, pričom treba zohľadniť faktory špecifické pre jednotlivé populácie, najmä dostupné informácie o vývojových trendoch populácie a aspekty zmiešaného rybolovu. (6) V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č.847/96 zo 6.mája 1996[13] by sa mali určiť populácie, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia uvedené v predmetnom nariadení. (7) Ak sa TAC vzťahujúci sa na určitú populáciu prideľuje len jednému členskému štátu, je vhodné oprávniť tento členský štát v súlade s článkom 2 ods. 1 zmluvy právomocou stanoviť úroveň takéhoto TAC. Mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa zaistí, že pri stanovovaní úrovne uvedeného TAC dotknutý členský štát koná v plnom súlade so zásadami a pravidlami spoločnej rybárskej politiky. (8) Na rok 2014 je nevyhnutné stanoviť stropy rybolovného úsilia v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 2166/2005, článkom 9 nariadenia (ES) č. 676/2007, článkom 5 nariadenia (ES) č. 509/2007, článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008 a článkami 5 a 9 nariadenia č. 302/2009, pričom sa zohľadní nariadenie Rady (ES) č. 754/2009[14]. (9) Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania ICES a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o rybolove v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je potrebné obmedziť rybolovné úsilie v prípade určitých hlbokomorských druhov. (10) V prípade určitých druhov, ako sú napríklad niektoré druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla spôsobiť vážne ohrozenie populácií. Rybolovné možnosti pre tieto druhy by sa preto mali úplne obmedziť prostredníctvom všeobecného zákazu lovu týchto druhov. (11) Na využívanie rybolovných možností, ktoré majú plavidlá EÚ k dispozícii a ktoré sa stanovujú v tomto nariadení, sa vzťahuje nariadenie (ES) č.1224/2009[15], a najmä články 33 a 34 uvedeného nariadenia o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a o oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto potrebné uviesť, aké kódy majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje týkajúce sa vyloďovania populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. (12) V prípade určitých TAC by sa členským štátom malo povoliť prideliť dodatočné kvóty plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu. Cieľom takéhoto testovania je overiť systém kvót na výlov, t. j. systém, v ktorom by sa mali všetky úlovky vyloďovať a započítavať do kvóty, aby sa predišlo odhadzovaniu úlovkov a výslednému plytvaniu s inak využiteľnými zdrojmi. Nekontrolované odhadzovanie rýb znamená hrozbu pre dlhodobú udržateľnosť rýb ako verejného statku, a tým pre ciele spoločnej rybárskej politiky. Naopak systémy kvót na výlov vo svojej podstate predstavujú pre rybárov motiváciu, aby počas rybolovných operácií dosahovali optimálne selektívny výlov. V záujme dosiahnutia rozumného riadenia odhodených úlovkov by sa malo uprednostniť úplné zdokumentovanie každej operácie na mori pred zdokumentovaním vylodených úlovkov. Podmienky prideľovania takýchto dodatočných kvót členskými štátmi by preto mali zahŕňať povinnosť zabezpečiť používanie uzavretého okruhu televíznych kamier (CCTV) prepojeného na systém senzorov (ďalej len súhrnne „systém CCTV“). To by malo umožniť zaznamenávať podrobnosti o všetkých častiach úlovkov, ponechaných na palube aj odhodených. Systém založený na ľudských pozorovateľoch pôsobiacich na palube v reálnom čase by bol menej účinný, nákladnejší a menej spoľahlivý. Z uvedeného vyplýva, že použitie systémov CCTV je v súčasnosti predpokladom zavedenia systémov znižovania odhadzovania úlovkov, ako napr. úplne zdokumentovaného rybolovu. Pri používaní takéhoto systému by sa mali dodržiavať požiadavky uvedené v smernici 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady[16]. (13) S cieľom dosiahnuť, aby sa testovaním úplne zdokumentovaného rybolovu dal účinne vyhodnotiť potenciál systémov kvót na výlov z hľadiska kontroly absolútnej rybolovnej úmrtnosti dotknutých populácií, je potrebné, aby sa všetky ryby ulovené počas takéhoto testovania, vrátane rýb nedosahujúcich potrebnú dĺžku pre vylodenie, započítali do celkového množstva prideleného zúčastnenému plavidlu a aby sa po úplnom využití celkového množstva prideleného danému plavidlu ukončili všetky rybolovné operácie. Takisto je vhodné povoliť prenosy pridelených kvót medzi plavidlami, ktoré sa zúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu, a plavidlami, ktoré sa na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, ak možno preukázať, že v prípade plavidiel, ktoré sa na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, nedochádza k zvýšeniu miery odhadzovania. (14) Na základe odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) je vhodné zachovať a zrevidovať systém riadenia piesočníc vo vodách EÚ divízií ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. (15) [doplní sa po konzultáciách s Nórskom] (16) [doplní sa po výročnom zasadnutí Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT)]. (17) Na základe pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii v júli 2013, sú ustanovenia o rybolovných možnostiach pre Chorvátsko zahrnuté do tohto nariadenia. (18) [doplní sa po výročnom zasadnutí Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR)]. (19) Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2013 Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) prijala rezolúciu zameranú na ochranu oceánskej lamny veľkej uplatniteľnú na rybárske plavidlá zapísané v zozname oprávnených plavidiel IOTC, a to prostredníctvom dočasného pilotného opatrenia zakazujúceho ponechávať na palube, prekladať, vyloďovať alebo skladovať akúkoľvek časť alebo celé telá oceánskej lamny veľkej. Rezolúcia obsahuje výnimku pre drobný rybolov, konkrétne v prípade plavidiel zapojených do rybolovnej činnosti v rámci výhradných hospodárskych zón (VHZ) členského štátu, pod vlajkou ktorého sa plavia.Na (20) [doplní sa po výročnom zasadnutí regionálnej organizácie na riadenie rybárstva v južnom Tichom oceáne (SPRFMO)]. (21) Na svojom 84. výročnom zasadnutí v roku 2013 Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) ponechala v platnosti opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. IATTC takisto ponechala v platnosti rezolúciu o ochrane oceánskej lamny veľkej. Tieto opatrenia by sa mali naďalej implementovať do právnych predpisov Únie. (22) [doplní sa po výročnom zasadnutí Organizácie pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO)]. (23) [doplní sa po výročnom zasadnutí Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí (WCPFC)]. (24) [doplní sa po prijatí opatrení v rámci Dohovoru o ochrane zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora a hospodárení s nimi]. (25) Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) na svojom 35. výročnom zasadnutí v roku 2013 prijala na rok 2014 viacero rybolovných možností pre určité populácie v podoblastiach 1 – 4 oblasti dohovoru NAFO. V tejto súvislosti prijala NAFO postup na zvýšenie TAC mieňovca belavého v poddivízii NAFO 3NO stanoveného na rok 2014 za predpokladu splnenia určitých podmienok týkajúcich sa stavu tejto populácie. Zmluvná strana NAFO môže výkonnému sekretariátu NAFO oznámiť, že v poddivízii NAFO 3NO zaznamenala v porovnaní s bežným stavom vyššie úlovky mieňovca belavého na jednotku úsilia. Pokiaľ sa v rámci NAFO potvrdí zvýšenie TAC na rok 2014, malo by sa implementovať do práva Únie a mali by sa zvýšiť kvóty príslušných členských štátov. (26) Určité medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti pre Úniu, sú príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva prijímané koncom roka a budú sa uplatňovať skôr, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa takéto opatrenia zavádzajú do práva Únie, uplatňovali retroaktívne. Vzhľadom na to, že rybársky hospodársky rok v oblasti dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov) trvá od 1. decembra do 30. novembra, t. j. určité rybolovné možnosti alebo zákazy v oblasti dohovoru CCAMLR sa stanovujú na obdobie od 1. decembra 2013, je vhodné, aby sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia uplatňovali od uvedeného dňa. Tieto ustanovenia by sa mali uplatňovať retroaktívne bez toho, aby bola dotknutá zásada oprávnených očakávaní, keďže členovia CCAMLR majú zakázané loviť v oblasti dohovoru CCAMLR bez oprávnenia. (27) V súlade s vyhlásením Únie určeným Venezuelskej bolívarovskej republike („Venezuela“) o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuely vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany[17], treba pre Venezuelu stanoviť rybolovné možnosti vo vodách EÚ týkajúce sa rýb čeľade Lutjanidae . (28) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky pre vykonávanie týkajúce sa udeľovania povolenia jednotlivým členským štátom, aby mohli využiť systém riadenia pre rozdelenie svojho rybolovného úsilia v súlade so systémom založeným na kilowattdňoch, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. (29) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa udeľovania dodatočných dní na mori pre trvalé ukončenie rybolovných činností a zvýšenú účasť vedeckých pozorovateľov, ako aj stanovenie formátov tabuľky na zber a zasielanie informácií týkajúcich sa prevodu dní na mori medzi rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011[18]. (30) V záujme zabránenia prerušeniu rybolovných činností a zabezpečenia živobytia rybárov Únie by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2014 s výnimkou ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať od 1. februára 2014, a osobitných ustanovení v určených regiónoch, v prípade ktorých by sa mal určiť deň, kedy by sa mali začať uplatňovať. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení. (31) Rybolovné možnosti by sa mali využívať v úplnom súlade s uplatniteľným právom Únie, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy 1. Týmto nariadením sa stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupín populácií rýb, dostupné vo vodách EÚ a v prípade plavidiel EÚ aj v určitých vodách mimo EÚ. 2. Rybolovné možnosti uvedené v odseku 1 zahŕňajú: a) obmedzenia výlovu na rok 2014 a v prípade, že sa tak uvádza v tomto nariadení, na rok 2015; b) obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2014 do 31. januára 2015; c) rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru CCAMLR na obdobie od 1. decembra 2013 do 30. novembra 2014; d) rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru IATTC v roku 2014 na obdobia uvedené v článku 32 a v prípade, že sa tak uvádza v tomto nariadení, v roku 2015. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto plavidlá: a) plavidlá EÚ; b) plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a) „plavidlo EÚ“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii; b) „plavidlo tretej krajiny“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou tretej krajiny a registrované v tretej krajine; c) „vody EÚ“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich so zámorskými krajinami a územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; d) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani právomoc žiadneho štátu; e) „celkový povolený výlov“ (TAC) je množstvo, ktoré je možné každý rok uloviť a vylodiť z každej populácie rýb; f) „kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii alebo členskému štátu; g) „analytický posudok“ je kvantitatívne vyhodnotenie trendov danej populácie na základe údajov o biológii a využívaní tejto populácie, ktoré sú podľa vedeckého prieskumu dostatočne kvalitné ako podklad pre vedecké odporúčanie v súvislosti s možnosťami budúcich výlovov; h) „veľkosť ôk siete“ je veľkosť ôk rybárskej siete určená v súlade s nariadením (ES) č. 517/2008[19]; i) „register rybárskej flotily EÚ“ je register zriadený Komisiou v súlade s článkom 15 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002; j) „rybársky denník“ je denník uvedený v článku 14 nariadenia (ES) č. 1224/2009. Článok 4 Rybolovné zóny Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie zón: a) zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 218/2009[20]; b) „Skagerrak“ je zemepisná oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia; c) „Kattegat“ je zemepisná oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen; d) „funkčná jednotka 16 podoblasti ICES VII“ je zemepisná oblasť ohraničená loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: – 53° 30 ′ s. z. š. 15° 00 ′ z. z. d., – 53° 30 ′ s. z. š. 11° 00 ′ z. z. d., – 51° 30 ′ s. z. š. 11° 00 ′ z. z. d., – 51° 30 ′ s. z. š. 13° 00 ′ z. z. d., – 51° 00 ′ s. z. š. 13° 00 ′ z. z. d., – 51° 00 ′ s. z. š. 15° 00 ′ z. z. d., – 53° 30 ′ s. z. š. 15° 00 ′ z. z. d.; e) „Kádizský záliv“ je zemepisná oblasť divízie ICES IXa východne od 7° 23′ 48″ z. z. d.; f) „oblasti CECAF (Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku)“ sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[21]; g) „oblasti NAFO (Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku)“ sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[22]; h) „oblasť dohovoru SEAFO (Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne[23]; i) „oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov[24]; j) „oblasť dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov) “ je zemepisná oblasť vymedzená v článku 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 601/2004[25]; k) „oblasť dohovoru IATTC (Medziamerická komisia pre tropické tuniaky)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou z roku 1949[26]; l) „oblasť dohovoru IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu[27], m) „oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálna organizácia na riadenie rybárstva v južnom Tichom oceáne)“ je zemepisná oblasť šíreho mora južne od 10° s. z. š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA (Dohoda o rybolove v južnom Indickom oceáne), v zmysle definície v Dohode o rybolove v južnom Indickom oceáne[28], a západne od rybolovných oblastí v jurisdikcii jednotlivých juhoamerických štátov; n) „oblasť dohovoru WCPFC (Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o zachovaní a riadení zdrojov veľmi sťahovavých druhov rýb v západnom a strednom Tichom oceáne[29]; o) „šíre more Beringovho mora“ je zemepisná oblasť šíreho mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora; p) „prekrývajúca sa oblasť medzi IATTC a WCPFC“ je zemepisná oblasť vymedzená týmito hranicami: – poludníkom 150°z. z. d. – poludníkom 130°z. z. d. – rovnobežkou 4° j. z. š. – rovnobežkou 50° j. z. š. HLAVA II RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL EÚ Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 5 TAC a ich prideľovanie 1. TAC pre plavidlá EÚ vo vodách EÚ alebo v určitých vodách nepatriacich EÚ, ako aj rozdelenie TAC medzi členské štáty a prípadné funkčne súvisiace podmienky sa stanovujú v prílohe I. 2. Plavidlám EÚ sa povoľuje loviť v rámci TAC stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré sú v jurisdikcii Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sa stanovujú v článku 14, prílohe III k tomuto nariadeniu a nariadení (ES) č. 1006/2008[30] a jeho vykonávacích ustanoveniach. 3. Na účely osobitnej podmienky stanovenej v prílohe IA pre populáciu piesočníc vo vodách EÚ zón ICES IIa, IIIa a IV sa uplatňujú oblasti riadenia uvedené v prílohe IID. Článok 6 TAC, ktoré majú určovať členské štáty 1. TAC určitých populácií rýb určuje príslušný členský štát. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I. 2. TAC určované členskými štátmi musia: a) byť v súlade so zásadami a pravidlami spoločnej rybárskej politiky, najmä so zásadou udržateľného využívania populácií, a b) mať za výsledok: i) (ak sú dispozícii analytické posudky) s čo najväčšou možnou pravdepodobnosťou také využívanie populácií, ktoré bude od roku 2015 v súlade s maximálnym udržateľným výnosom, ii) (ak analytické posudky nie sú k dispozícii alebo sú neúplné) také využívanie populácie, ktoré je v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva. 3. Každý príslušný členský štát do 15. marca 2014 predloží Komisii tieto informácie: a) prijaté hodnoty TAC; b) údaje, ktoré zozbieral a posúdil a na základe ktorých stanovil TAC; c) podrobnosti o tom, ako prijaté TAC spĺňajú požiadavky odseku 2. Článok 7 Podmienky vyloďovania úlovkov a vedľajších úlovkov Ryby z populácií, na ktoré sa vzťahuje TAC, sa ponechávajú na palube alebo sa vyloďujú, len ak: a) tieto úlovky vylovili plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu disponujúceho kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná alebo b) tieto úlovky predstavujú časť kvóty EÚ, ktorá nebola pridelená členským štátom vo forme kvóty, a ktorá zatiaľ nebola vyčerpaná. Článok 8 Obmedzenie rybolovného úsilia 1. Od 1. februára 2014 do 31. januára 2015 sa uplatňujú tieto obmedzenia rybolovného úsilia: a) príloha IIA na účely riadenia určitých populácií tresky škvrnitej, soley a platesy v Kattegate, Skagerraku, v časti divízie ICES IIIa, ktorá nepatrí do oblastí Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV a v diviziách ICES VIa, VIIa a VIId a vodách EÚ častí ICES IIa a Vb, b) príloha IIB na účely obnovy merlúzy európskej a homára štíhleho v divíziách ICES VIIIc a IXa s výnimkou Kádizského zálivu, c) a príloha IIC na účely riadenia populácií soley v divízii ICES VIIe. Článok 9 Obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia pri hlbokomorskom rybolove 2. Článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002[31], ktorým sa stanovujú požiadavky na držbu povolenia na rybolov v hlbokom mori, sa uplatňuje na halibuta tmavého. Výlov halibuta tmavého, jeho ponechávanie na palube, prekládka a vyloďovanie podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku. 3. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade úrovní rybolovného úsilia meraných v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave plavidlá s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 v roku 2014 neprekročili 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia, ktoré plavidlá príslušného členského štátu vynaložili v roku 2003 pri výjazdoch, keď mali povolenia na hlbokomorský rybolov alebo keď vylovili hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, pri ktorých sa ulovilo viac ako 100 kg iných hlbokomorských druhov ako striebristka severná. Článok 10 Osobitné ustanovenia o prideľovaní rybolovných možností 1. Prideľovanie rybolovných možností členským štátom v zmysle tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté: a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; b) zníženia a prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009, c) prerozdelenia vykonané podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008; d) dodatočné vylodenia povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96; e) množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96; f) zníženia vykonané podľa článkov 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009; g) prevody kvót a výmeny kvót podľa článku 20 tohto nariadenia. 2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňujú na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC. Článok 11 Obdobia hájenia 1. V Porcupine Bank sa v období od 1. mája do 31. mája 2014 zakazuje loviť alebo ponechávať na palube tieto druhy: treska škvrnitá, kalkany rodu Lepidorhombus, čertovité, treska jednoškvrnná, treska merlang, merlúza európska, homár štíhly, platesa veľká, treska žltkavá, treska tmavá, rajovité, solea európska, mieň lemovaný, mieň modrý, mieň veľký a ostroň bieloškvrnitý. Na účely tohto odseku Porcupine Bank zahŕňa zemepisnú oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: Bod || Zemepisná šírka || Zemepisná dĺžka 1 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 19′ z. z. d. 2 || 52° 40′ s. z. š. || 12° 30′ z. z. d. 3 || 52° 47′ s. z. š. || 12° 39 600′ z. z. d. 4 || 52° 47′ s. z. š. || 12° 56′ z. z. d. 5 || 52° 13,5′ s. z. š. || 13° 53 830′ z. z. d. 6 || 51° 22′ s. z. š. || 14° 24′ z. z. d. 7 || 51° 22′ s. z. š. || 14° 03′ z. z. d. 8 || 52° 10′ s. z. š. || 13° 25′ z. z. d. 9 || 52° 32′ s. z. š. || 13° 07 500′ z. z. d. 10 || 52° 43′ s. z. š. || 12° 55′ z. z. d. 11 || 52° 43′ s. z. š. || 12° 43′ z. z. d. 12 || 52° 38 800′ s. z. š. || 12° 37′ z. z. d. 13 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 23′ z. z. d. 14 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 19′ z. z. d. Odchylne od prvého pododseku sa plavidlám, ktoré majú na palube druhy uvedené v odseku 1, povoľuje prechod cez Porcupine Bank v súlade s článkom 50 ods. 3, 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1224/2009. 2. Komerčný rybolov piesočníc pomocou vlečných sietí na lov pri dne, záťahových sietí alebo podobného vlečeného výstroja s veľkosťou ôk menšou ako 16 mm sa v divíziách ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV zakazuje od 1. januára do 31. marca 2014 a od 1. augusta do 31. decembra 2014. Zákaz stanovený v predchádzajúcom pododseku sa vzťahuje na plavidlá tretích krajín oprávnené loviť piesočnice vo vodách EÚ podoblasti ICES IV, pokiaľ nie je uvedené inak. Článok 12 Zákazy 1. Plavidlám EÚ sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy: d) obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a lamna veľká (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách; e) lamna sleďová (Lamna nasus) vo všetkých vodách, pokiaľ nie je v prílohe IA uvedené inak; f) poloraja európska (Squatina squatina) vo vodách EÚ; g) raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ divízie ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; h) raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Raja alba) vo vodách EÚ v podoblastiach ICES VI, VII, VIII, IX a X; i) gitarovcovité vo vodách EÚ podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; j) manta Manta birostris vo všetkých vodách. 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. Článok 13 Zasielanie údajov Keď členské štáty predkladajú Komisii údaje o vyložených množstvách ulovených populácií podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009, použijú kódy populácií stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Kapitola II Prideľovanie dodatočných kvót plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu Článok 14 Prideľovanie dodatočných kvót 1. V prípade určitých populácií môže členský štát prideliť plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I. 2. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v odseku 1 nepresiahnu celkové obmedzenie stanovené v prílohe I ako percento kvóty pridelenej dotknutému členskému štátu. Článok 15 Podmienky prideľovania dodatočných kvót 1. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v odseku 14 musia spĺňať tieto podmienky: a) na plavidle sa používa uzavretý okruh televíznych kamier (CCTV) prepojený na systém senzorov (ďalej len súhrnne „systém CCTV“) na zaznamenávanie všetkých rybolovných a spracovateľských činností na palube; b) dodatočná kvóta pridelená plavidlu, ktoré sa zúčastňuje na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu, neprekračuje žiadne z týchto obmedzení: i) 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného príslušným členským štátom pre typ plavidla, ku ktorému toto plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí; ii) 30 % individuálnej kvóty plavidla pred účasťou na testovaní; c) všetky úlovky plavidiel z populácií, na ktoré sa vzťahuje dodatočná kvóta, vrátane rýb nedosahujúcich minimálnu dĺžku pre vylodenie v zmysle definície v prílohe XII k nariadeniu Rady (ES) č. 850/98[32], sa započítajú do individuálnej kvóty plavidla, ktorá vyplýva z pridelenia dodatočnej kvóty podľa článku 14; d) potom, ako plavidlo úplne vyčerpalo pridelenú individuálnu kvótu na ktorúkoľvek populáciu, na ktorú sa vzťahuje dodatočná kvóta, musí zastaviť všetku rybolovnú činnosť v príslušnej oblasti TAC; e) v prípade populácií, na ktoré možno uplatniť tento článok, môžu členské štáty povoliť prevod individuálnych pridelených kvót alebo akýchkoľvek ich častí z plavidiel, ktoré sa nezúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu, na plavidlá, ktoré sa na takomto testovaní zúčastňujú, pokiaľ možno preukázať, že v prípade plavidiel, ktoré sa na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, nedochádza k zvýšeniu miery odhadzovania. 2. Bez ohľadu na odsek 1 písm. b) bod i) môže členský štát výnimočne prideliť plavidlu, ktoré sa plaví pod jeho vlajkou, dodatočnú kvótu presahujúcu 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre typ plavidla, ku ktorému toto plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí, pod podmienkou, že: a) pomer odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre daný typ plavidla je nižší ako 10 %; b) zaradenie toho typu plavidla je dôležité na vyhodnotenie potenciálu systému CCTV pre kontrolné účely; c) nedôjde k prekročeniu celkového obmedzenia vo výške 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre všetky plavidlá zúčastňujúce sa na testovaní. 3. Pred pridelením dodatočných kvót uvedených v článku 14 členský štát predloží Komisii tieto informácie: a) zoznam plavidiel, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu; b) špecifikáciu diaľkového elektronického monitorovacieho zariadenia nainštalovaného na palube uvedených plavidiel; c) kapacitu, druh a špecifikáciu výstroja, ktorý tieto plavidlá používajú; d) odhadovanú mieru odhadzovania úlovkov jednotlivými typmi plavidiel, ktoré sa zúčastňujú na testovaní; e) množstvo z danej populácie, na ktorú sa vzťahuje príslušný TAC, vylovené v roku 2013 plavidlami zúčastňujúcimi sa na testovaní. Článok 16 Spracovanie osobných údajov Pokiaľ zaznamenávanie údajov v súlade s odsekom 1 článku 15 zahŕňa spracúvanie osobných údajov v zmysle smernice 95/46/EHS uplatňujú sa na spracovanie takýchto údajov ustanovenia danej smernice. Článok 17 Zrušenie prideľovania dodatočných kvót Ak členský štát zistí, že plavidlo zúčastňujúce sa na testovaní úplne zdokumentovaného rybolovu nespĺňa podmienky stanovené v článku 15, bezodkladne odoberie dodatočné kvóty pridelené tomuto plavidlu a vylúči ho z účasti na tomto testovaní na ostávajúcu časť roku 2014. Článok 18 Vedecké preskúmanie posúdení týkajúcich sa odhadzovania úlovkov Komisia môže od ktoréhokoľvek členského štátu, ktorý využíva túto kapitolu, vyžadovať, aby predložil posúdenie odhodených úlovkov jednotlivými typmi jeho plavidiel vedeckému poradnému orgánu na preskúmanie s cieľom monitorovať vykonávanie požiadavky uvedenej v článku 15 ods. 1 písm. b) bode i). Ak posúdenie potvrdzujúce takéto odhadzovanie úlovkov nie je k dispozícii, dotknutý členský štát prijme všetky vhodné opatrenia na zabezpečenie splnenia uvedenej požiadavky a informovania Komisie. KAPITOLA III Oprávnenia na rybolov vo vodách tretích krajín Článok 19 Oprávnenia na rybolov 1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretej krajiny sa stanovuje v prílohe III. 2. Ak na základe článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 jeden členský štát prevedie na iný členský štát kvótu v rybolovných oblastiach stanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné oprávnenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Nesmie však dôjsť k prekročeniu celkového počtu oprávnení na rybolov pre jednotlivé rybolovné oblasti v zmysle prílohy III. KAPITOLA IV Rybolovné možnosti vo vodách regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva Článok 20 Prevody kvót a výmeny kvót 1. V prípade, že sa v pravidlách regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva povoľujú prevody kvót alebo výmeny kvót medzi jej zmluvnými stranami, členský štát (ďalej len „dotknutý členský štát“) môže so zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva prediskutovať a prípadne zostaviť možný návrh na plánovaný prevod kvót alebo plánovanú výmenu kvót. 2. Komisia môže na základe oznámenia dotknutého členského štátu schváliť návrh na plánovaný prevod kvót alebo plánovanú výmenu kvót, ktorú daný členský štát prediskutoval s dotknutou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. Následne si Komisia a dotknutá zmluvná strana regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva bezodkladne navzájom oznámia, či súhlasia s tým, že budú takýmto prevodom kvót alebo takouto výmenou kvót viazané. Komisia potom sekretariátu organizácie pre riadenie rybárstva oznámi dohodnutý prevod kvót alebo dohodnutú výmenu kvót v súlade s pravidlami danej organizácie. 3. Komisia informuje členské štáty o dohodnutom prevode kvót alebo dohodnutej výmene kvót. 4. Rybolovné možnosti prijaté od dotknutej zmluvnej strany regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prevedené na ňu v rámci prevodu kvót alebo výmeny kvót sa považujú za kvóty pridelené dotknutému členskému štátu alebo odpočítané z jeho pridelených kvót, a to od chvíle, keď prevod kvót alebo výmena kvót nadobudne účinnosť v súlade s podmienkami dohody dosiahnutej s dotknutou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prípadne v súlade s pravidlami príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. Takýmto pridelením kvót sa však nemení existujúci distribučný kľúč na prideľovanie rybolovných možností členským štátom v súlade so zásadou relatívnej stability rybolovných činností. ODDIEL 1 OBLASŤ DOHOVORU ICCAT Článok 21 Obmedzenia rybolovnej, chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého 1. Počet lodí EÚ s návnadou a lodí EÚ s vlečnými lovnými šnúrami oprávnených aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidiel EÚ vykonávajúcich pobrežný drobný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidiel EÚ loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel, vyjadrená v hrubej tonáži, s oprávnením loviť, ponechávať na palube, prekladať, prepravovať alebo vyloďovať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 4. 5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 5. 6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálna násada tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode pridelená jednotlivým farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori obmedzuje podľa prílohy IV bodu 6. Článok 22 Rekreačný a športový rybolov Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybolovu. Článok 23 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá alopie okatej (Alopias superciliosus). 2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias. 3. V súvislosti s rybolovom v oblasti dohovoru ICCAT sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá mlatkohlavovitých čeľade Sphyrnidae [(okrem mlatkohlava obločelého (Sphyrna tiburo)]. 4. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus longimanus). 5. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus falciformis). ODDIEL 2 OBLASŤ DOHOVORU CCAMLR Článok 24 Zákazy a obmedzenia výlovu 1. Cielený rybolov druhov ustanovených v prílohe V časti A sa zakazuje v zónach a v obdobiach uvedených v danej prílohe. 2. V prípade prieskumného rybolovu sa v podoblastiach uvedených v prílohe V časti B uplatňujú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov ustanovené v uvedenej prílohe. Článok 25 Prieskumný rybolov 1. Počas roku 2014 sa na prieskumnom rybolove nototénií rodu Dissostichus spp. lovnými šnúrami v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a mimo oblastí pod vnútroštátnou jurisdikciou môžu zúčastňovať len členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle zúčastniť sa na takomto rybolove, oznámi to v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR najneskôr do 1. júna 2014. 2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, sú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov na podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (Small Scale Research Units – SSRU) v rámci týchto podoblastí a divízií stanovené v prílohy V časti B. Rybolov v každej SSRU sa ukončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa na zvyšok hospodárskeho roku uzatvorí pre rybolov. 3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom zemepisnom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m. Článok 26 Lov pancierovky antarktickej v rybárskom hospodárskom roku 2014/2015 1. V rybárskom hospodárskom roku 2014/2015 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku antarktickú (Euphausia superba) iba členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR a Komisii najneskôr do 1. júna 2014: a) svoj zámer loviť pancierovku antarktickú, a to na formulári uvedenom v prílohe V časti C; b) konfiguráciu siete, a to prostredníctvom formulára uvedeného v prílohe V časti D. 2. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku obsahuje informácie uvedené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktoré má členský štát oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej. 3. Členský štát, ktorý má v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi svoj úmysel iba v súvislosti s oprávnenými plavidlami, ktoré sa v čase predloženia oznámenia plavia buď pod jeho vlajkou, alebo pod vlajkou iného člena CCAMLR, no v prípade ktorých sa očakáva, že v čase rybolovu sa budú plaviť pod jeho vlajkou. 4. Členské štáty majú právo oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej plavidlá, ktoré nenahlásili sekretariátu CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku, ak sa oprávnené plavidlo nemôže na love zúčastniť z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci. V takejto situácii príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú: a) podrobné informácie o plavidle(-ách), ktorým(-i) plánujú oznámené plavidlo nahradiť, vrátane informácií uvedených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004; b) vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály. 5. Členské štáty nepovolia účasť na love pancierovky antarktickej plavidlu, ktoré sa nachádza na ktoromkoľvek zo zoznamov plavidiel zapojených do nezákonného, nenahláseného a neregulovaného (NNN) rybolovu, ktoré zostavila komisia CCAMLR. ODDIEL 3 OBLASŤ DOHOVORU IOTC Článok 27 Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti dohovoru IOTC 1. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich tropické tuniaky v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa stanovujú v prílohy VI bode 1. 2. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich mečiara veľkého (Xiphias gladius) a tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa stanovujú v prílohe VI bode 2. 3. Členské štáty môžu plavidlá pridelené na jeden z dvoch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 prideliť na druhý z týchto druhov pod podmienkou, že Komisii preukážu, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté populácie rýb. 4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do ich flotily boli presúvané plavidlá v registri plavidiel IOTC alebo v registri plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Okrem toho, žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do NNN rybolovu (plavidlá NNN) ktorejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, sa nesmie na takomto presune zúčastniť. 5. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených komisii IOTC môžu členské štáty zvýšiť svoju rybolovnú kapacitu nad stropy uvedené v odsekoch 1 a 2 len v rámci obmedzení ustanovených v uvedených plánoch. Článok 28 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov všetkých druhov čeľade Alopiidae. 2. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus longimanus), s výnimkou plavidiel s celkovou dĺžkou menej ako 24 metrov, ktoré vykonávajú rybolovné činnosti výlučne vo výhradnej hospodárskej zóne členského štátu, pod vlajkou ktorého sa plavia, a za predpokladu, že ich úlovok je určený výlučne na miestnu spotrebu. 3. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 a 2 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. ODDIEL 4 OBLASŤ DOHOVORU SPRFMO Článok 29 Pelagický rybolov – obmedzenie kapacity Členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2014 celkovú hrubú tonáž plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické populácie, na celkovú úroveň Únie v uvedenej oblasti, t. j. na 78 600 ton hrubej tonáže. Článok 30 Pelagický rybolov – TAC 1. Pelagické populácie môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC ustanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti v zmysle článku 29. 2. Rybolovné možnosti stanovené v prílohe IJ možno využívať iba pod podmienkou, že členské štáty najneskôr do piateho dňa nasledujúceho mesiaca pošlú Komisii na účely postúpenia sekretariátu SPRFMO zoznam plavidiel, ktoré aktívne lovia alebo sa zúčastňujú na prekladaní v oblasti dohovoru SPRFMO, záznamy systémov monitorovania plavidiel (VMS), mesačné správy o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy komunikácie s prístavmi. Článok 31 Rybolov pri dne Členské štáty so záznamom o rybolovnom úsilí alebo výlove pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO počas obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006, obmedzia svoje úsilie alebo výlov: a) na priemernú úroveň výlovu alebo parametrov úsilia počas uvedeného obdobia a b) len na tie časti oblasti dohovoru SPRFMO, v ktorých rybolov pri dne vykonávali v ktoromkoľvek z predchádzajúcich rybárskych hospodárskych rokov. ODDIEL 5 Oblasť dohovoru IATTC Článok 32 Rybolov vakovými sieťami 1. Lov tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka okatého (Thunnus obesus) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje: a) od 29. júla do 28. septembra 2014 alebo od 18. novembra 2014 do 18. januára 2015 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: – americkými pobrežiami Tichého oceánu – poludníkom 150° z. z. d. – rovnobežkou 40° s. z. š. – rovnobežkou 40° j. z. š. b) od 29. septembra do 29. októbra 2014 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: – poludníkom 96° z. z. d. – poludníkom 110° z. z. d. – rovnobežkou 4° s. z. š. – rovnobežkou 3° j. z. š. 2. Príslušné členské štáty do 1. apríla 2014 oznámia Komisii zvolené obdobie hájenia uvedené v odseku 1. Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov s vakovými sieťami prestanú v oblastiach vymedzených v odseku 1 loviť vakovými sieťami. 3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v oblasti dohovoru IATTC ponechajú na palube a potom vylodia alebo preložia všetky vylovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované. 4. Odsek 3 sa neuplatňuje v týchto prípadoch: a) ak sa ryby považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo b) ak počas posledného záťahu výjazdu nastane situácia, že v nádržiach na živé ryby nie je dosť miesta na uskladnenie všetkých tuniakov vylovených počas daného záťahu. 5. V oblasti dohovoru IATTC sa zakazuje loviť žraloka dlhoplutvého(Carcharhinus longimanus), ako aj ponechávať na palube, prekladať, skladovať, ponúkať na predaj, predávať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého. 6. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 5 nesmie ublížiť. Prevádzkovateľ plavidla ich ihneď pustí na slobodu, a takisto: a) zaznamená počet vypustení s uvedením ich stavu (mŕtve alebo živé), b) oznámi informácie uvedené v písmene a) členskému štátu, ktorého je štátnym príslušníkom. Členské štáty tieto informácie zašlú Komisii do 31. januára 2013. ODDIEL 6 OBLASŤ DOHOVORU SEAFO Článok 33 Zákaz lovu hlbokomorských žralokov V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov: – rajovité (Rajidae), – ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias), – svetloň Etmopterus bigelowi, – svetloň krátkochvostý (Etmopterus brachyurus), – svetloň veľký (Etmopterus princeps), – svetloň malý (Etmopterus pusillus), – žralok Apristurus manis, – ospalec zamatový ( Scymnodon squamulosus), – nadrad Selachimorpha. ODDIEL 7 OBLASŤ DOHOVORU WCPFC Článok 34 Podmienky pre rybolov tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého, tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého 1. Členské štáty zabezpečia, aby sa nezvyšoval počet rybolovných dní pridelených plavidlám s vakovými sieťami loviacim tuniaka okatého (Thunnus obesus), tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza na šírom mori medzi 20° s. z. š. a 20° j. z. š. 2. Plavidlá EÚ sa nesmú zamerať na juhotichomorskú populáciu tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza južne od 20º j. z. š. Článok 35 Oblasť zákazu rybolovu pomocou zriadenia na zhlukovanie rýb 1. V časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20 ° s. z. š. a 20 ° j. z. š., sa od 1. júla 2014 00.00 hod. do 31. októbra 2014 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V tomto období sa môže plavidlo s vakovými sieťami zapájať do rybolovných činností v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec: a) nenasadzuje ani nevyužíva FAD, ani podobné elektronické zariadenie; b) neloví húfy pomocou FAD. 2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1, ponechajú na palube a vylodia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované. 3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch: a) ak počas posledného záťahu výjazdu nastane situácia, že plavidlo nemá v nádržiach na živé ryby dosť miesta na uskladnenie všetkých rýb; b) ak ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo c) keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia. Článok 36 Prekrývajúca sa oblasť medzi IATTC a WCPFC 1. Plavidlá zapísané výhradne len v registri WCPFC uplatňujú opatrenia stanovené v článkoch 34 až 37, pri rybolove v prekrývajúcej sa oblasti medzi IATTC a WCPFC v zmysle definície v článku 4 písm. p). 2. Plavidlá zapísané v registri WCPFC a zároveň aj v registri IATTC a plavidlá zapísané výhradne len v registri IATTC uplatňujú opatrenia stanovené v článku 32 ods. 1 písm. a) a ods. 2 až 6, pri rybolove v prekrývajúcej sa oblasti medzi IATTC a WCPFC, v zmysle definície v článku 4 písm. n). Článok 37 Obmedzenia počtu plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého Maximálny počet plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého (Xiphias gladius) v oblasti dohovoru WCPFC južne od 20° j. z. š. sa uvádza v prílohe VII. ODDIEL 8 BERINGOVO MORE Článok 38 Zákaz rybolovu na šírom mori Beringovho mora Lov tresky aljašskej (Theragra chalcogramma) na šírom mori Beringovho mora sa zakazuje. HLAVA III RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH EÚ Článok 39 TAC Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sa oprávňujú loviť vo vodách EÚ v rámci TAC ustanovených v prílohe I k tomuto nariadeniu, pričom podliehajú podmienkam ustanoveným v tomto nariadení a kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008. Článok 40 Oprávnenia na rybolov 1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ sa stanovuje v prílohe VIII. 2. Ryby z populácií, pre ktoré je stanovený TAC, sa neponechávajú na palube ani nevyloďujú, ak ich neulovili plavidlá tretej krajiny, ktoré majú kvótu, ktorá ešte nie je vyčerpaná. Článok 41 Zákazy 1. Plavidlám tretích krajín sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať tieto druhy morských živočíchov: a) obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a lamna veľká (Carcharodon carcharias) vo vodách EÚ; b) poloraja európska (Squatina squatina) vo vodách EÚ; c) raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ divízie ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách EÚ v podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; e) lamna sleďová (Lamna nasus) vo vodách EÚ; f) gitarovcovité (Rhinobatidae) vo vodách EÚ podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; g) manta Manta birostris vo vodách EÚ. 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. Článok 42 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Článok 8 sa však uplatňuje od 1. februára 2014. Ustanovenia o rybolovných možnostiach v oblasti dohovoru CCAMLR uvedené v článkoch 24, 25 a 26 a prílohách IE a V sa uplatňujú od dní, ktoré sú v nich stanovené. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda ZOZNAM PRÍLOH PRÍLOHA I: TAC uplatniteľné na plavidlá EÚ v oblastiach, v ktorých existujú TAC podľa jednotlivých živočíšnych druhov a podľa oblastí PRÍLOHA IA: Skagerrak, Kattegat, podoblasti ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody EÚ v rámci CECAF, vody Francúzskej Guyany PRÍLOHA IB: Severovýchodný Atlantik a Grónsko, podoblasti ICES I, II, V, XII a XIV a grónske vody NAFO 1 PRÍLOHA IC: Severozápadný Atlantik – oblasť dohovoru NAFO PRÍLOHA ID: Ryby migrujúce na veľké vzdialenosti – všetky oblasti PRÍLOHA IE: Antarktída – oblasť dohovoru CCAMLR PRÍLOHA IF: Juhovýchodný Atlantický oceán – oblasť dohovoru SEAFO PRÍLOHA IG: Tuniak južný – všetky oblasti PRÍLOHA IH: Oblasť dohovoru WCPFC PRÍLOHA IJ: Oblasť dohovoru SPRFMO PRÍLOHA IIA: Rybolovné úsilie plavidiel v súvislosti s riadením určitých populácií tresky škvrnitej, platesy veľkej a soley európskej v divíziách ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, podoblasti ICES IV a vo vodách EÚ divízií ICES IIa a VIIb PRÍLOHA IIB: Rybolovné úsilie plavidiel v súvislosti s obnovou určitých populácií merlúzy južnej a homára štíhleho v divíziách ICES VIIIc a IXa okrem Kádizského zálivu PRÍLOHA IIC: Rybolovné úsilie plavidiel v súvislosti s riadením soley v západnej časti Lamanšského prielivu v divízii ICES VIIe PRÍLOHA IID:Oblasti riadenia piesočníc v divíziách ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV PRÍLOHA III: Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretích krajín PRÍLOHA IV: Oblasť dohovoru ICCAT PRÍLOHA V: Oblasť dohovoru CCAMLR PRÍLOHA VI: Oblasť dohovoru IOTC PRÍLOHA VII: Oblasť dohovoru WCPFC PRÍLOHA VIII: Obmedzenia počtu oprávnení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ [1] Pozri najmä dokument „Všeobecný kontext odporúčaní ICES“ na tejto adrese: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf. [2] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike, KOM(2011) 425 v konečnom znení. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov (tzv. plán pre populácie tresky). [4] Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20.decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (Ú. v. ES L 358, 31.12. 2002, s. 59). [5] Nariadenie Rady (ES) č. 2166/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa stanovujú opatrenia na obnovu populácií merlúzy južnej a homára nórskeho v Kantábrijskom mori a na západe Pyrenejského polostrova a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 850/98 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov (Ú. v. EÚ L 345, 28.12. 2005, s. 5). [6] Nariadenie Rady (ES) č. 509/2007 z 7. mája 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania populácie soley v západnej časti Lamanšského prielivu (Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s.7). [7] Nariadenie Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori (Ú. v. EÚ L 157, 19.6. 2007, s.1). [8] Nariadenie Rady (ES) č.1300/2008, z 18.decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populáciu sleďa na západe Škótska a na ňu zameraný rybolov (Ú. v. EÚ L 344, 20.12. 2008, s. 6). [9] Nariadenie Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 423/2004, (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 20). [10] Nariadenie Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 43/2009 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1559/2007 (Ú. v. EÚ L 96, 15.4. 2009, s.1). [11] Nariadenie Rady (ES) č. 811/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zavádzajú opatrenia na obnovu populácií severnej šťuky morskej (Ú. v. EÚ L 150, 30.4.2004, s.1). [12] Nariadenie Rady (ES) č.388/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania populácií soley v Biskajskom zálive (Ú. v. EÚ L 65, 7.3.2006, s.1). [13] Nariadenie Rady (ES) č.847/96 zo6.mája1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3). [14] Nariadenie Rady (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel (Ú. v. EÚ L 214, 19.8.2009, s. 16). [15] Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1). [16] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24.októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31). [17] Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2012, s. 9. [18] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13). [19] Nariadenie Komisie (ES) č. 517/2008 z 10. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 850/98, pokiaľ ide o určenie veľkostí ôk sietí a posudzovanie hrúbky vlákna rybárskych sietí (Ú. v. EÚ L 151, 11.6.2008, s. 5). [20] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 70). [21] Nariadenie (ES) č. 216/2009 Európskeho parlamentu a Rady z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v určitých oblastiach s výnimkou severného Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 1). [22] Nariadenie (ES) č. 217/2009 Európskeho parlamentu a Rady z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík o úlovkoch a o rybárskej činnosti členských štátov vykonávajúcich rybolov v severozápadnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 42). [23] Uzavretý rozhodnutím Rady 2002/738/ES (Ú. v. ES L 234, 31.8.2002, s. 39). [24] Únia k nemu pristúpila rozhodnutím Rady 86/238/EHS (Ú. v. ES L 162, 18.6.1986, s. 33). [25] Nariadenie Rady (ES) č. 601/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa ustanovujú určité kontrolné opatrenia pri rybárskych činnostiach v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o ochrane živých antarktických morských zdrojov (Ú. v. EÚ L 97, 1.4.2004, s. 16). [26] Uzavretý rozhodnutím Rady 2006/539/ES (Ú. v. ES L 224, 16.8.2006, s. 22). [27] Únia k nemu pristúpila rozhodnutím Rady 95/399/ES (Ú. v. ES L 236, 5.10.1995, s. 24). [28] Uzavretý rozhodnutím Rady 2008/780/ES (Ú. v. ES L 268, 9.10.2008, s. 27). [29] Únia k nemu pristúpila rozhodnutím Rady 2005/75/ES (Ú. v. ES L 32, 4.2. 2005, s. 1). [30] Nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 z 29. septembra 2009 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích krajín do vôd Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33). [31] Nariadenie Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských populácií rýb (Ú. v. ES L 351, 28.12.2002, s. 6). [32] Nariadenie Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov (Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1). PRÍLOHA I TAC UPLATNITEĽNÉ NA PLAVIDLÁ EÚ V OBLASTIACH, V KTORÝCH EXISTUJÚ TAC PODĽA JEDNOTLIVÝCH ŽIVOČÍŠNYCH DRUHOV A PODĽA OBLASTÍ V tabuľkách v prílohách IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH a IJ sa stanovujú TAC a kvóty (v tonách živej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak) podľa jednotlivých populácií a prípadné funkčne súvisiace podmienky. Na všetky rybolovné možnosti uvedené v tejto prílohe sa vzťahujú pravidlá stanovené v nariadení (ES) č. 1224/2009, a najmä v článkoch 33 a 34 uvedeného nariadenia. Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES. V každej oblasti sa populácie rýb uvádzajú podľa abecedného poradia latinských názvov druhov. Na účely tohto nariadenia slúžia na identifikáciu druhov len latinské názvy, bežné názvy slúžia pre lepšiu orientáciu. Na účely tohto nariadenia sa uvádza porovnávacia tabuľka latinských názvov a bežných názvov: Vedecký názov || Trojmiestny abecedný kód || Bežný názov Amblyraja radiata || RJR || raja lúčovitá Ammodytes spp. || SAN || piesočnice Argentina silus || ARU || striebristka severná Beryx spp. || ALF || beryxy Brosme brosme || USK || mieň lemovaný Caproidae || BOR || ryby čeľade Caproidae Centrophorus squamosus || GUQ || ostroňovec listošupinatý Centroscymnus coelolepis || CYO || pailona hladká Chaceon spp. || GER || kraby rodu Chaceon Chaenocephalus aceratus || SSI || ľadovka čiernoplutvá Champsocephalus gunnari || ANI || ľadovka makrelia Channichthys rhinoceratus || LIC || ľadovka nosorožia Chionoecetes spp. || PCR || kraby rodu Chionoecetes Clupea harengus || HER || sleď atlantický Coryphaenoides rupestris || RNG || dlhochvost tuponosý Dalatias licha || SCK || Svietivec riasnatopyský Deania calcea || DCA || ostroňovec zobákonosý Dipturus batis || RJB || raja hladká Dissostichus eleginoides || TOP || nototénia patagónska Dissostichus mawsoni || TOA || nototénia Dissostichus mawsoni Dissostichus spp. || TOP || druhy rodu Dissostichus Engraulis encrasicolus || ANE || sardela európska Etmopterus princeps || ETR || svetloň veľký Etmopterus pusillus || ETP || svetloň malý Euphausia superba || KRI || pancierovka antarktická Gadus morhua || COD || treska škvrnitá Galeorhinus galeus || GAG || psohlav húfny Glyptocephalus cynoglossus || WIT || platesa červená Gobionotothen gibberifrons || NOG || nototénia hrbohlavá Hippoglossoides platessoides || PLA || platesa drsná Hippoglossus hippoglossus || HAL || halibut svetlý Hoplostethus atlanticus || ORY || hoplostet oranžový Illex illecebrosus || SQI || gordan západoatlantický Lamna nasus || POR || lamna sleďová Lepidonotothen squamifrons || NOS || nototénia sivá Lepidorhombus spp. || LEZ || kalkany rodu Lepidorhombus Leucoraja naevus || RJN || raja kukučia Limanda ferruginea || YEL || limanda žltochvostá Limanda limanda || DAB || limanda európska Lophiidae || ANF || čertovité Macrourus spp. || GRV || dlhochvosty rodu Macrourus Makaira nigricans || BUM || marlín mozaikový Mallotus villosus || CAP || koruška polárna Manta birostris || RMB || manta Manta birostris Martialia hyadesi || SQS || gordan Martialia hyadesi Melanogrammus aeglefinus || HAD || treska jednoškvrnná Merlangius merlangus || WHG || treska merlang Merluccius merluccius || HKE || merlúza európska Micromesistius poutassou || WHB || treska belasá Microstomus kitt || LEM || kambala malohlavá Molva dypterygia || BLI || mieň modrý Molva molva || LIN || mieň veľký Nephrops norvegicus || NEP || homár štíhly Notothenia rossii || NOR || nototénia mramorovaná Pandalus borealis || PRA || kreveta boreálna Paralomis spp. || PAI || kraby rodu Paralomis Penaeus spp. || PEN || krevety rodu Penaeus Platichthys flesus || FLE || platesa bradavičnatá Pleuronectes platessa || PLE || platesa veľká Pleuronectiformes || FLX || platesotvaré Pollachius pollachius || POL || treska žltkavá Pollachius virens || POK || treska tmavá Psetta maxima || TUR || kalkan veľký Pseudochaenichthys georgianus || SIG || ľadovka sivozelená Raja alba || RJA || raja biela Raja brachyura || RJH || raja krátkochvostá Raja circularis || RJI || raja priesková Raja clavata || RJC || raja tŕnitá Raja fullonica || RJF || raja šagrénová Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || raja nórska Raja microocellata || RJE || raja svetloškvrnitá Raja montagui || RJM || raja fŕkaná Raja undulata || RJU || raja vlnkovaná Rajiformes || SRX || rajotvaré Reinhardtius hippoglossoides || GHL || halibut tmavý Scomber scombrus || MAC || makrela atlantická Scophthalmus rhombus || BLL || kalkan hladký Sebastes spp. || RED || sebastesy Solea solea || SOL || solea európska Solea spp. || SOO || soley Sprattus sprattus || SPR || šprota severná Squalus acanthias || DGS || ostroň bieloškvrnitý Tetrapturus albidus || WHM || kopijonos belavý Thunnus maccoyii || SBF || tuniak južný Thunnus obesus || BET || tuniak okatý Thunnus thynnus || BFT || tuniak modroplutvý Trachurus murphyi || CJM || stavrida Trachurus murphyi Trachurus spp. || JAX || stavridy Trisopterus esmarkii || NOP || treska koruškovitá Urophycis tenuis || HKW || mieňovec belavý Xiphias gladius || SWO || mečiar veľký Výhradne na účely vysvetlenia sa uvádza táto tabuľka bežných názvov s príslušnými latinskými názvami: beryxy || ALF || Beryx spp. platesa drsná || PLA || Hippoglossoides platessoides sardela európska || ANE || Engraulis encrasicolus čertovité || ANF || Lophiidae nototénia Dissostichus mawsoni || TOA || Dissostichus mawsoni halibut svetlý || HAL || Hippoglossus hippoglossus tuniak okatý || BET || Thunnus obesus ostroňovec zobákonosý || DCA || Deania calcea ľadovka čiernoplutvá || SSI || Chaenocephalus aceratus raja krátkochvostá || RJH || Raja brachyura mieň modrý || BLI || Molva dypterygia marlín mozaikový || BUM || Makaira nigricans treska belasá || WHB || Micromesistius poutassou tuniak modroplutvý || BFT || Thunnus thynnus ryby čeľade Caproidae || BOR || Caproidae kalkan hladký || BLL || Scophthalmus rhombus koruška polárna || CAP || Mallotus villosus treska škvrnitá || COD || Gadus morhua limanda európska || DAB || Limanda limanda raja hladká || RJB || Dipturus batis solea európska || SOL || Solea solea kraby rodu Paralomis || PAI || Paralomis spp. raja kukučia || RJN || Leucoraja naevus kraby rodu Chaceon || GER || Chaceon spp. platesa bradavičnatá || FLE || Platichthys flesus platesotvaré || FLX || Pleuronectiformes manta Manta birostris || RMB || Manta birostris svetloň veľký || ETR || Etmopterus princeps striebristka severná || ARU || Argentina silus halibut tmavý || GHL || Reinhardtius hippoglossoides dlhochvosty rodu Macrourus || GRV || Macrourus spp. nototénia sivá || NOS || Lepidonotothen squamifrons treska jednoškvrnná || HAD || Melanogrammus aeglefinus merlúza európska || HKE || Merluccius merluccius sleď atlantický || HER || Clupea harengus stavridy || JAX || Trachurus spp. nototénia hrbohlavá || NOG || Gobionotothen gibberifrons stavrida Trachurus murphyi || CJM || Trachurus murphyi svietivec riasnatopyský || SCK || Dalatias licha pancierovka antarktická || KRI || Euphausia superba ostroňovec listošupinatý || GUQ || Centrophorus squamosus kambala malohlavá || LEM || Microstomus kitt mieň veľký || LIN || Molva molva makrela atlantická || MAC || Scomber scombrus ľadovka makrelia || ANI || Champsocephalus gunnari nototénia mramorovaná || NOR || Notothenia rossii kalkany rodu Lepidorhombus || LEZ || Lepidorhombus spp. kreveta boreálna || PRA || Pandalus borealis homár štíhly || NEP || Nephrops norvegicus treska koruškovitá || NOP || Trisopterus esmarkii raja nórska || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis hoplostet oranžový || ORY || Hoplostethus atlanticus nototénia patagónska || TOP || Dissostichus eleginoides krevety rodu Penaeus || PEN || Penaeus spp. platesa veľká || PLE || Pleuronectes platessa treska žltkavá || POL || Pollachius pollachius lamna sleďová || POR || Lamna nasus pailona hladká || CYO || Centroscymnus coelolepis sebastesy || RED || Sebastes spp. dlhochvost tuponosý || RNG || Coryphaenoides rupestris treska tmavá || POK || Pollachius virens piesočnice || SAN || Ammodytes spp. raja piesková || RJI || Raja circularis raja šagrénová || RJF || Raja fullonica gordan západoatlantický || SQI || Illex illecebrosus rajotvaré || SRX || Rajiformes raja svetloškvrnitá || RJE || Raja microocellata svetloň malý || ETP || Etmopterus pusillus kraby rodu Chionoecetes || PCR || Chionoecetes spp. soley || SOO || Solea spp. ľadovka sivozelená || SIG || Pseudochaenichthys georgianus tuniak južný || SBF || Thunnus maccoyii raja fŕkaná || RJM || Raja montagui šprota severná || SPR || Sprattus sprattus ostroň bieloškvrnitý || DGS || Squalus acanthias gordan Martialia hyadesi || SQS || Martialia hyadesi raja lúčovitá || RJR || Amblyraja radiata mečiar veľký || SWO || Xiphias gladius raja tŕnitá || RJC || Raja clavata druhy rodu Dissostichus || TOP || Dissostichus spp. psohlav húfny || GAG || Galeorhinus galeus kalkan veľký || TUR || Psetta maxima mieň lemovaný || USK || Brosme brosme raja vlnkovaná || RJU || Raja undulata ľadovka nosorožia || LIC || Channichthys rhinoceratus mieňovec belavý || HKW || Urophycis tenuis kopijonos belavý || WHM || Tetrapturus albidus raja biela || RJA || Raja alba treska merlang || WHG || Merlangius merlangus platesa červená || WIT || Glyptocephalus cynoglossus limanda žltochvostá || YEL || Limanda ferruginea PRÍLOHA I A SKAGERRAK, KATTEGAT, PODOBLASTI ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII A XIV, VODY EÚ V RÁMCI CECAF, VODY FRANCÚZSKEJ GUYANY || || || || || || || Druh: || piesočnice || || || Zóna: || vody Nórska zóny IV || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Dánsko || || 0 || || Analytický TAC || || Spojené kráľovstvo || 0 || || || Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje Únia || || 0 || || Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje || || || || || || || TAC || || Neuplatňuje sa || || || || || || || || || || || || Druh: || piesočnice || || || Zóna: || vody EÚ zón IIa, IIIa a IV(1) || || Ammodytes spp. || || || || || Dánsko || || 0 || (2) || Analytický TAC || || Spojené kráľovstvo || 0 || || (2) || Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje Nemecko || || 0 || (2) || Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje Švédsko || || 0 || (2) || || || || Únia || || 0 || || || || || Nórsko || || 0 || || || || || || || || || || || || TAC || || 0 || || || || || (1) Okrem vôd do šiestich námorných míľ od základných línií Spojeného kráľovstva pri ostrovoch Shetlandy, Fair a Foula. || || (2) Aspoň 98 % vylodení započítaných do tejto kvóty musia predstavovať piesočnice. Vedľajšie úlovky limandy európskej, makrely atlantickej a tresky merlang sa započítajú do zvyšných 2 % kvóty (OT1/* 2A3A4). Osobitná podmienka: v rámci uvedených kvót nemožno v týchto oblastiach riadenia piesočnic, vymedzených v prílohe IID, presiahnuť v rámci výlovu tieto množstvá: || Zóna: vody EÚ oblastí riadenia piesočníc || || || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Dánsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Spojené kráľovstvo || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Nemecko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Švédsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Únia || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Nórsko || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Spolu || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Druh: || striebristka severná || || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón I a II || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Nemecko || || 24 || || Analytický TAC || || Francúzsko || || 8 || || || || || Holandsko || || 19 || || || || || Spojené kráľovstvo || || 39 || || || || || Únia || || 90 || || || || || || || || || || || || TAC || || 90 || || || || || || || || || || || || Druh: || striebristka severná || || Zóna: || vody EÚ III a IV || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Dánsko || || 911 || || Analytický TAC || || Nemecko || || 9 || || || || || Francúzsko || || 7 || || || || || Írsko || || 7 || || || || || Holandsko || || 43 || || || || || Švédsko || || 35 || || || || || Spojené kráľovstvo || || 16 || || || || || Únia || || 1 028 || || || || || || || || || || || || TAC || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Druh: || striebristka severná || || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Nemecko || || 289 || || Analytický TAC || || Francúzsko || || 6 || || || || || Írsko || || 268 || || || || || Holandsko || || 3 023 || || || || || Spojené kráľovstvo || || 212 || || || || || Únia || || 3 798 || || || || || || || || || || || || TAC || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Druh: || mieň lemovaný || || || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody podoblastí I, II a XIV || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Nemecko || || 6 || (1) || Analytický TAC || || Francúzsko || || 6 || (1) || || || || Spojené kráľovstvo || || 6 || (1) || || || || Ostatné || || 3 || (1) || || || || Únia || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || TAC || || 21 || || || || || (1) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. || || || || || || || || || || Druh: || mieň lemovaný || || || Zóna: || IIIa; vody EÚ poddivízií 22 – 32 || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Dánsko || || 15 || || Analytický TAC || || Švédsko || || 7 || || || || || Nemecko || || 7 || || || || || Únia || || 29 || || || || || || || || || || || || TAC || || 29 || || || || || || || || || || || || Druh: || mieň lemovaný || || || Zóna: || vody EÚ zóny IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Dánsko || || 64 || || Analytický TAC || || Nemecko || || 19 || || || || || Francúzsko || || 44 || || || || || Švédsko || || 6 || || || || || Spojené kráľovstvo || || 96 || || || || || Ostatné || || 6 || (1) || || || || Únia || || 235 || || || || || || || || || || || || TAC || || 235 || || || || || (1) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov. || || || || || || || || || || Druh: || mieň lemovaný || || || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII |