(2)Rakúsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(4)Rakúsko predložilo 21. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 2. mája 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(6)Rakúsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficitu sa v roku 2017 zlepší na 1,0 % HDP a v roku 2021 dosiahne 0,3 % HDP. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,45 % HDP do roku 2016 a 0,5 % HDP v nasledujúcom období, sa dosiahne v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa postupne zníži z 84,6 % v roku 2016 na 71,0 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický a predpokladá výrazný rast investícií a vývozu v rokoch 2017 a 2018.

(7)V programe stability sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet je značný a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli oprávnené dodatočné výdavky v roku 2016 úroveň 0,25 % HDP, pokiaľ ide o výnimočný prílev utečencov, a úroveň 0,04 % HDP, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. V súčasnosti sa odhaduje, že v roku 2017 bude v porovnaní s rokom 2016 dodatočný vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet 0,01 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajné, ich vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa dočasná umožní odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto bola požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady súvisiace s utečencami a bezpečnostnými opatreniami. Konečné posúdenie v súvislosti s rokom 2017 vrátane posúdenia oprávnených súm sa vykoná na jar 2018 na základe zistených údajov poskytnutých rakúskymi orgánmi.

(8)Podľa odporúčania Rady z 12. júla 2016 malo Rakúsko zabezpečiť, aby odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa bola obmedzená na úľavu súvisiacu s vplyvom výnimočného prílevu utečencov na rozpočet a aby na ten účel dosiahlo v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,3 % HDP, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa požaduje, aby štrukturálne saldo zostalo v roku 2017 s prihliadnutím na poskytnuté úľavy stabilné. V prognóze Komisie sa poukazuje na to, že v roku 2017 hrozí riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. V roku 2018 by Rakúsko na základe prognózy Komisie z jari 2017 malo zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 2,2 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda najmenej o 0,3 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Rakúsku hrozila v roku 2018 určitá odchýlka od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Rakúsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s požiadavkami v rokoch 2017 a 2018.

(9)Výdavky na dôchodky a zdravotnú starostlivosť predstavujú stredne veľké riziko pre fiškálnu udržateľnosť z dôvodu rýchleho starnutia obyvateľstva. Verejné výdavky Rakúska na dôchodky sú pomerne vysoké v porovnaní so zvyškom Európy a očakáva sa, že sa do roku 2060 zvýšia o 0,5 percentuálneho bodu HDP. To je v kontraste s vývojom priemeru EÚ, ktorý sa podľa očakávaní má v rovnakom období znížiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Skutočný vek odchodu do dôchodku, ktorý napriek súčasným reformám zostáva nízky, je jedným z hlavných faktorov vyšších výdavkov na dôchodky. V súčasnosti je tento vek 60 rokov a 3 mesiace, čo je výrazne pod priemerom EÚ, ktorý je 63 rokov a 6 mesiacov v prípade mužov a 62 rokov a 6 mesiacov v prípade žien (údaje za rok 2014). Okrem toho súčasný zákonný vek odchodu do dôchodku žien, ktorý je 60 rokov, patrí k najnižším v EÚ a začne sa zosúlaďovať s vekom odchodu do dôchodku mužov až v roku 2024. Naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na zmeny strednej dĺžky života by pomohlo zabezpečiť udržateľnosť dôchodkov v kontexte starnúceho obyvateľstva, a to aj tým, že by to prispelo k zvýšeniu skutočného veku odchodu do dôchodku.

(10)Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, v strednodobom a dlhodobom horizonte sa očakáva výrazný nárast verejných výdavkov, ktoré sú už teraz na vysokej úrovni, a to o 1,3 percentuálneho bodu do roku 2060, pričom priemer EÚ sa má zvýšiť o 0,9 percentuálneho bodu. Hlavnou príčinou rastu výdavkov na zdravotnú starostlivosť je veľký nemocničný sektor, pričom menej nákladná ambulantná starostlivosť sa nevyužíva v dostatočnej miere. Podiel nemocničných výdavkov na celkových nákladoch na zdravotnú starostlivosť je jedným z najvyšších v EÚ. Preto je potrebné dôsledne vykonať súčasné iniciatívy zamerané na posilnenie poskytovania primárnej starostlivosti vrátane podpory nových finančných dohôd medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a fondmi sociálneho zabezpečenia. Rakúsky nemocničný sektor okrem toho nedostatočne využíva účinné postupy verejného obstarávania, ako napríklad postupy zadávania zákaziek s pôsobnosťou v celej EÚ (0,23 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 0,62 % HDP), hromadné obstarávanie a necenové kritériá na vyhodnotenie ponúk.

(11)Zákon o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 pomohol zjednodušiť finančné vzťahy medzi rôznymi stupňami verejnej správy v Rakúsku. Rakúsky fiškálny rámec však zostáva príliš zložitý z hľadiska rozdelenia kompetencií a finančných dojednaní a je aj naďalej poznačený nesúladom medzi obmedzenými právomocami generovať príjmy a vyššou mierou zodpovednosti za výdavky miestnych samospráv a federálnej štátnej správy.

(12)Hoci sa daňovou reformou z roku 2016 znížilo daňovo-odvodové zaťaženie zo 49,5 % na 46,7 %, stále však zostáva pomerne vysoké v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 40,6 % (údaje sa týkajú slobodnej bezdetnej osoby s priemerným zárobkom). Keďže sa neuplatňuje indexácia daňových pásiem vzhľadom na infláciu, daňovo-odvodové zaťaženie sa v dôsledku ročnej fiškálnej záťaže bude znovu postupne zvyšovať. Na druhej strane sa nedostatočne využívajú zdroje príjmov, ktoré viac podporujú rast, ako napríklad periodické dane z nehnuteľností, a to najmä preto, že základ dane je už neaktuálny. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku sú veľmi nízke a dosahujú 0,2 % HDP, pričom v roku 2014 bol priemer EÚ na úrovni 1,6 % HDP. Podobne implicitná sadzba dane za energie v Rakúsku je pomerne nízka, čo svedčí o nevyužitom potenciáli environmentálnych daní, ktoré zároveň zahŕňajú pozitívne behaviorálne stimuly.

(13)Hoci je situácia na trhu práce v Rakúsku lepšia než vo väčšine členských krajín EÚ, je ešte stále potrebné vysporiadať sa s určitými výzvami. Nedostatočne sa využíva najmä potenciál žien na trhu práce, o čom svedčí vysoký rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, ktorý je okrem iného zapríčinený vysokým podielom práce na čiastočný úväzok. V roku 2015 bol rozdiel v odmeňovaní žien a mužov 21,7 %, pričom priemer EÚ bol 16,3 %. Vysoký a nadpriemerný podiel žien, ktoré pracujú na čiastočný úväzok, je z veľkej časti podnietený zodpovednosťou za starostlivosť o deti a staršie osoby. V roku 2015 bol počet miest v zariadeniach starostlivosti o deti vo veku do 3 rokov 25,5 %, čo je výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa 33 %.

(14)Rakúsko už prekročilo svoje národné ciele stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania. Podľa výsledkov štúdie OECD PISA z roku 2015 však výsledky v oblasti vzdelávania do veľkej miery závisia od sociálno-ekonomického zázemia. Okrem toho sú výsledky vzdelávania žiakov s migrantským pôvodom oveľa horšie než v prípade ostatných žiakov. V roku 2015 existovala v prípade žiakov narodených v cudzine trikrát vyššia pravdepodobnosť, že ukončia školskú dochádzku pred dosiahnutím vyššieho sekundárneho vzdelania, než u žiakov narodených v krajine. Bez problémov nie je ani integrácia detí migrantov, ktoré sa narodili už v Rakúsku. Rakúsko okrem toho čelí výzvam v súvislosti s integráciou veľkého počtu žiadateľov o azyl a utečencov do svojho vzdelávacieho systému.

(15)Vývoj v bankovom sektore svedčí o stabilnom, ale pomalom zlepšovaní. Kapitalizácia rakúskych bánk zostáva pod úrovňou bánk v iných členských štátoch EÚ a ich schopnosť generovať zisky na domácom trhu je pod tlakom. Pokiaľ ide o medzinárodné operácie, došlo k ďalšiemu zlepšeniu kvality aktív a ziskovosti na viacerých trhoch v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe, hoci stále pretrvávajú určité slabé miesta. Zvýšenie cien nehnuteľností a oživenie hypotekárneho financovania zároveň zdôrazňuje dôležitosť makroprudenciálnych opatrení.

(16)V roku 2016 došlo v Rakúsku opätovne k rastu investícií, ale v prípade investícií zo strany MSP a v sektore služieb pretrvávajú nedostatky. Rakúsko uznáva úlohu, ktorú zohráva zakladanie podnikov a silný rast z hľadiska nových investícií (t. j. investícií, ktoré prekračujú rámec investícií na obnovu) a súvisiacej tvorby pracovných miest. Rakúsko si preto stanovilo ambiciózne ciele, a to uľahčiť digitálnu transformáciu a riešiť tradične nízku mieru zakladania nových podnikov (7,4 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 10,8 %) a rastu spoločností (7,3 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 9,2 %). Boli už oznámené niektoré konkrétne opatrenia, ktoré spájajú zníženie investičných prekážok so zlepšenými rámcovými podmienkami na financovanie z vlastného kapitálu, s podporou podnikania a s daňovými stimulmi.

(17)V sektore služieb pre podniky a regulovaných povolaní pretrvávajú vysoké regulačné prekážky, pričom najmä v prípade architektov a inžinierov je úroveň obmedzení vyššia, než je priemer EÚ. Okrem toho v prípade týchto povolaní, ako aj v prípade právnikov, účtovníkov/daňových poradcov, patentových zástupcov, realitných maklérov a sprievodcov cestovného ruchu je miera straty zákazníkov výrazne nižšia než priemer EÚ, čo môže svedčiť o pomerne nízkej miere dynamiky a hospodárskej súťaže v oblasti odborných služieb v Rakúsku. K týmto prekážkam okrem iného patria 1. obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy v prípade architektov, inžinierov a patentových zástupcov; 2. multidisciplinárne obmedzenia v prípade architektov a inžinierov, ako aj 3. obzvlášť veľký rozsah vyhradených činností v prípade architektov, inžinierov a sprievodcov cestovného ruchu. Zníženie takýchto prekážok by mohlo viesť k intenzívnejšej hospodárskej súťaži, vďaka čomu by na trh mohlo vstúpiť viac podnikov, čo by viedlo k výhodám pre zákazníkov vo forme nižších cien. V záujme vyriešenia tohto problému vydala Komisia v januári 2017 v rámci súboru opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami niekoľko odporúčaní.

(18)Rakúsko vyvinulo značné úsilie pri prijímaní žiadateľov o azyl a začleňovaní utečencov, ako aj iných prisťahovalcov. Integrácia osôb s migrantským pôvodom na trh práce, a to najmä žien narodených mimo EÚ a utečencov uchádzajúcich sa o prácu, však stále zostáva problémom.

(19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, a teda dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018, a to po zohľadnení úľavy súvisiacej s nezvyčajnými udalosťami. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému. Zracionalizovať a zefektívniť kompetencie medzi rôznymi stupňami verejnej správy a zosúladiť ich povinnosti v oblasti financovania a výdavkov.

2.Zlepšiť situáciu žien na trhu práce, a to aj poskytovaním služieb celodennej starostlivosti. Zlepšiť študijné výsledky znevýhodnených mladých ľudí, a to najmä tých, ktorí majú migrantský pôvod. Podporovať investície v sektore služieb znížením administratívnych a regulačných prekážok, zjednodušením vstupu na trh a uľahčením rastu spoločností.