OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2017

(2018/C 348/01)

OBSAH

PREDSLOV 2

POLITICKÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE 4

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE 9

VÝZNAMNÉ BODY ROZPOČTOVÉHO ROKA 2017 10

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY 12

SÚVAHA 13

VÝKAZ O FINANČNÝCH VÝSLEDKOCH 14

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 15

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 16

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 17

FINANČNÝ VÝKAZ – DISKUSIA A ANALÝZA 92

SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A VYSVETLIVKY 109

GLOSÁR 166

ZOZNAM SKRATIEK 170

PREDSLOV

S potešením predstavujem ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rok 2017. Obsahuje celkový prehľad financií EÚ a plnenia rozpočtu EÚ za minulý rok, čo zahŕňa aj informácie o podmienených záväzkoch, finančných záväzkoch a iných povinnostiach Únie. Vzhľadom na viacročný charakter činností Únie závierka obsahuje aj vysvetlenia kľúčových finančných ukazovateľov a ich vývoja. Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie patrí do tzv. integrovaného balíka finančného výkazníctva Komisie a je neoddeliteľnou súčasťou vysoko rozvinutého systému finančnej zodpovednosti.

Zatiaľ čo rok 2016 bol rokom obáv o európsky projekt, v neposlednom rade z dôvodu rozhodnutia Spojeného kráľovstva o vystúpení z Únie, rok 2017 bol rokom obnovenej nádeje a perspektívy.

Šesťdesiate výročie Rímskej zmluvy poskytlo podnet pre obdobie hlbokého zamyslenia sa nad budúcnosťou Európy. Využili sme túto šancu na opätovné potvrdenie nášho záväzku voči hodnotám Únie a vymedzenie priorít pre Úniu 27 štátov.

V roku 2017 sa Európska únia zamerala na zabezpečenie udržateľnosti oživenia hospodárstva. Miera rastu v EÚ i v eurozóne prekonala očakávania a na úrovni 2,4 % dosiahla najvyššiu úroveň za posledných 10 rokov. EÚ však musela zvládnuť rad výziev súvisiacich s konkurencieschopnosťou, migráciou či bezpečnosťou a riešenie niekoľkých prírodných katastrof.

Rozpočet EÚ predstavuje pre Úniu jedinečné aktívum – pomáha pretaviť ambície do konkrétnych výsledkov v praxi. Dopĺňa rozpočty štátov poskytovaním európskej pridanej hodnoty v oblastiach, v ktorých koordinovaná odpoveď predstavuje najefektívnejší a najúčinnejší spôsob realizácie našich priorít.

Rok 2017 bol štvrtým rokom vykonávania súčasného viacročného finančného rámca, pričom všetky finančné programy sú v súčasnosti plne funkčné. Zároveň s mnohými neočakávanými výzvami bola znovu potvrdená dôležitosť pružného prístupu k plneniu rozpočtu. Vďaka strednodobému preskúmaniu VFR sa poskytli dodatočné prostriedky, ktoré umožnili reagovať na nepredvídané okolnosti.

Rozpočet schválený na rok 2017 bol zameraný na dve hlavné politické priority pre Európu: podporu prebiehajúceho oživenia európskeho hospodárstva a riešenie migračnej a utečeneckej krízy. Na jednej strane zaručil realizáciu prebiehajúcich programov a na druhej strane poskytol finančnú podporu na riešenie nových výziev.

Takmer polovica finančných prostriedkov, t. j. 83,2 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch, sa použila na stimulovanie rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. V tejto sume sú zahrnuté finančné prostriedky na výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020, vzdelávanie v rámci programu Erasmus+, malé a stredné podniky v rámci programu COSME a na infraštruktúry v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE). Okrem toho Európsky fond pre strategické investície (EFSI) umožnil implementáciu Investičného plánu pre Európu a prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) sa podporila konvergencia medzi členskými štátmi a regiónmi.

Európsky fond pre strategické investície už vygeneroval nové investície vo výške viac ako 287 mld. EUR a pomohol vytvoriť viac ako 300 000 pracovných miest. V decembri 2017 sa Európsky parlament a Rada rozhodli zvýšiť objem a predĺžiť trvanie Európskeho fondu pre strategické investície, aby do roku 2020 stimuloval investície vo výške až 500 miliárd EUR. Záručný fond EFSI, ktorý Komisia zriadila s cieľom zabezpečiť vankúš likvidity na krytie výziev na uplatnenie záruky zo strany skupiny EIB na jej investície, disponoval ku koncu roka 2017 sumou 3,5 miliardy EUR.

Suma 54 miliárd EUR sa pridelila na programy zamerané na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a Európskeho sociálneho fondu. Počas roku 2017 sa zrýchlilo aj vykonávanie Iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ktorej cieľom je znížiť nezamestnanosť mladých ľudí v celej Únii. Celkové oprávnené náklady na operácie vybrané na podporu dosiahli koncom roka 2017 takmer 7 mld. EUR. Členské štáty uvádzajú, že podporu poskytovanú prostredníctvom tejto iniciatívy už využilo 1,7 milióna mladých ľudí.

Rozpočet EÚ okrem toho slúžil aj ako nástroj solidarity – v rámci Fondu solidarity EÚ bolo mobilizovaných 1,2 mld. EUR po zemetraseniach v rokoch 2016 a 2017 v talianskych regiónoch Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria. Ide o najvyššiu sumu, ktorá bola kedy mobilizovaná v rámci jednej platby.

Ďalších 58,6 miliardy EUR sa použilo na podporu udržateľného rastu a zachovanie prírodných zdrojov Európy. Príslušné programy zahŕňali piliere spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) – opatrenia na podporu trhov a rozvoj vidieka, rybárstvo a činnosti v oblasti klímy a životného prostredia v rámci Programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE).

Rozpočet EÚ ďalej prispieval aj k podpore komplexnej európskej reakcie na migračnú krízu a riadenia vonkajších hraníc Európy. Fond pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) podporoval efektívne riadenie migračných tokov a vývoj spoločného prístupu Únie k otázkam azylu a migrácie. Celkový objem platieb realizovaných v roku 2017 dosiahol 576,2 milióna EUR, čo je takmer dvojnásobok oproti roku 2016. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž financovaná z rozpočtu EÚ so svojím rozšíreným mandátom výrazne posilnila svoju prítomnosť na vonkajších hraniciach EÚ s cieľom podporiť členské štáty v ich činnostiach týkajúcich sa riadenia hraníc a spoločne vykonávať integrované riadenie hraníc na úrovni EÚ.

Rozpočet EÚ takisto Únii umožnil intenzívne zasahovať za hranicami Európy počas obdobia turbulencií v susedstve Európy. V neposlednom rade prispieval aj k riešeniu globálnych problémov, ako je zmena klímy. Opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu sa začlenili do všetkých hlavných výdavkových programov EÚ, pričom v roku 2017 sa celkový rozpočtový príspevok na začleňovanie opatrení v oblasti klímy odhadoval na 20,3 %.

Optimálna výkonnosť rozpočtu Únie bola prioritou Junckerovej Komisie od prvého dňa. Dôrazne podporujeme rastúci význam Európskeho parlamentu, členských štátov a Európskeho dvora audítorov, a to nielen pokiaľ ide o spôsob riadenia programov, ale aj pokiaľ ide o otázku, či sa s nimi dosahujú výsledky v oblastiach, ktoré sú skutočne dôležité pre občanov Európy.

Komisia bude naďalej vykonávať svoju úlohu spolu s rozpočtovým orgánom, aby využila potenciál rozpočtu EÚ, ktorý spočíva v investovaní do rastu, vo vytváraní pracovných miest a v boji proti spoločným výzvam.

Günther H. Oettinger

komisár pre rozpočet a ľudské zdroje, Európska komisia

POLITICKÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska únia (EÚ) je úniou, ktorej 28 (1) európskych krajín (členských štátov) zveruje kompetencie na dosahovanie spoločných cieľov. Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.

1. POLITICKÝ RÁMEC

Zmluvy EÚ

Všeobecné ciele a zásady, ktorými sa riadia Únia a európske inštitúcie, sa vymedzujú v zmluvách. Únia a inštitúcie EÚ môžu konať iba v rámci právomocí zverených zmluvami a na ich základe dosahovať ciele stanovené v zmluvách, pričom musia dodržiavať zásady (2) subsidiarity a proporcionality. Na dosahovanie cieľov a vykonávanie politík si Únia zabezpečuje potrebné finančné prostriedky. Za plnenie cieľov v spolupráci s členskými štátmi a podľa zásady riadneho finančného hospodárenia zodpovedá Komisia.

EÚ presadzuje ciele stanovené v zmluve prostredníctvom viacerých nástrojov, ku ktorým patrí aj rozpočet EÚ. Ďalšími sú napríklad navrhovanie právnych predpisov alebo presadzovanie politických stratégií.

Stratégia Európa 2020

V stratégii Európa 2020, ktorú v roku 2010 odsúhlasili hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov EÚ, sa vymedzuje desaťročná stratégia rastu a zamestnanosti na úrovni EÚ a pre EÚ (3). Uvádzajú sa v nej tri vzájomne sa dopĺňajúce priority inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s piatimi hlavnými cieľmi EÚ. Jej úspech závisí od všetkých subjektov Únie a ich spoločnej činnosti. Rozpočet EÚ je iba jeden z nástrojov prispievajúcich k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Na dosahovanie konkrétnych výsledkov v rámci stratégie Európa 2020 sa mobilizuje široký rozsah opatrení na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.

Politické priority Komisie

Politické priority Komisie sa vymedzujú v politických usmerneniach stanovených predsedom Komisie a predstavujú plán činnosti Komisie, ktorý je plne v súlade so stratégiou Európa 2020 – stratégiou EÚ pre dlhodobý rast.

10 PRIORÍT

— Ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií. — Primeraná a vyvážená dohoda o voľnom obchode s USA. — Prepojený jednotný digitálny trh. — Priestor spravodlivosti a základných práv založený na vzájomnej dôvere. — Odolná energetická únia uplatňujúca výhľadovú politiku v oblasti zmeny klímy. — Príprava novej politiky v oblasti migrácie. — Prehĺbený a spravodlivejší vnútorný trh s posilnenou priemyselnou základňou. — Európa ako silnejší globálny aktér. — Prehĺbená a spravodlivejšia hospodárska a menová únia (HMÚ). — Únia demokratickej zmeny.

Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (4)

Trvalo udržateľný rozvoj je už dlho najdôležitejšou súčasťou európskeho projektu. Zmluvy EÚ uznávajú jeho hospodárske, sociálne a environmentálne rozmery, ktoré by sa mali riešiť spoločne. EÚ sa zaviazala k rozvoju, ktorý zodpovedá súčasným potrebám, a to bez toho, aby sa budúcim generáciám uprela možnosť napĺňať ich vlastné potreby. Rozpočet EÚ zohráva zásadnú úlohu v mnohých výzvach súvisiacich s udržateľnosťou, a to od nezamestnanosti mladých ľudí cez starnutie populácie, zmenu klímy, znečisťovanie životného prostredia, energiu z udržateľných zdrojov až po migráciu. Za súčasnej Komisie sa trvalo udržateľný rozvoj stáva súčasťou kľúčových prierezových projektov, ako aj sektorových politík a iniciatív.

Viacročný finančný rámec a výdavkové programy

Politiky podporované z rozpočtu EÚ sa vykonávajú v súlade s viacročným finančným rámcom (VFR) a so zodpovedajúcimi odvetvovými právnymi predpismi, ktoré vymedzujú výdavkové programy.

Vo viacročnom finančnom rámci sa politické priority EÚ premietajú do finančných podmienok počas dostatočne dlhého obdobia nato, aby boli účinné a mohli predstavovať súdržnú dlhodobú víziu pre prijímateľov finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátne orgány, ktoré sa podieľajú na spolufinancovaní. Stanovujú sa v ňom maximálne ročné sumy (stropy) pre výdavky EÚ ako celok a pre hlavné kategórie výdavkov (okruhy). Súčet stropov všetkých okruhov tvorí celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov. Viacročný finančný rámec sa prijíma jednomyseľne, aby sa vyjadril súhlas všetkých členských štátov s cieľmi a výškou výdavkov (maximálna výška rozpočtových záväzkov a platieb), a so súhlasom Európskeho parlamentu. Komisia je zodpovedná za hospodárenie s rozpočtom a jeho plnenie, a za riadenie a vykonávanie programov prijatých Parlamentom a Radou. Väčšinu skutočného plnenia a čerpania (približne 75 %) vykonávajú vnútroštátne a miestne orgány, ale Komisia je zodpovedná za dohľad nad nimi. Komisia nakladá s rozpočtom pod prísnym dohľadom Európskeho dvora audítorov. Cieľom obidvoch inštitúcií je zabezpečiť riadne finančné hospodárenie.

Medziinštitucionálna dohoda

Viacročný finančný rámec dopĺňa medziinštitucionálna dohoda (5), t. j. politická dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou. Účelom tejto dohody, ktorá bola prijatá v roku 2013 v súlade s článkom 295 ZFEÚ, je vykonávať rozpočtovú disciplínu, zlepšovať fungovanie ročného rozpočtového postupu a spoluprácu medzi inštitúciami v rozpočtových otázkach, ako aj zabezpečiť riadne finančné hospodárenie.

Ročný rozpočet

Ročný rozpočet zostavuje Komisia a zvyčajne ho do polovice decembra schvália Európsky parlament a Rada na základe postupu stanoveného v článku 314 ZFEÚ. Podľa zásady vyrovnanosti rozpočtu sa celkové príjmy musia rovnať celkovým výdavkom (platobným rozpočtovým prostriedkom) za daný rozpočtový rok.

Hlavnými zdrojmi financovania EÚ sú príjmy z vlastných zdrojov, doplnené o ďalšie príjmy. Existujú tri druhy vlastných zdrojov: tradičné vlastné zdroje (ako napríklad clá a odvody z produkcie cukru), vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND). Iné príjmy plynúce z činností EÚ (napr. pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže) predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Celková výška vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu sa určuje ako rozdiel celkových výdavkov a iných príjmov. Celková výška vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,20 % súčtu hrubých národných dôchodkov (HND) členských štátov.

Operačné výdavky EÚ pokrývajú rôzne okruhy viacročného finančného rámca a majú rôzne formy v závislosti od spôsobu vyplácania finančných prostriedkov a hospodárenia s nimi. Rozpočet EÚ sa plní v troch spôsoboch hospodárenia:

Zdieľané hospodárenie: pri tejto metóde sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Asi 75 % výdavkov sa spravuje týmto spôsobom, a to v takých oblastiach, ako sú poľnohospodárske výdavky a štrukturálne opatrenia.

Priame hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na tretie strany, ako sú regulačné agentúry EÚ alebo medzinárodné organizácie.

Nariadenie o rozpočtových pravidlách

Nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa uplatňuje na všeobecný rozpočet, je základným aktom v rámci regulačnej architektúry financií EÚ a vymedzujú sa v ňom rozpočtové pravidlá EÚ, ktoré sa vzťahujú na rozpočet EÚ.

2. RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ V EÚ

2.1. INŠTITUCIONÁLNA ŠTRUKTÚRA

Organizačné riadenie EÚ tvoria inštitúcie, agentúry a iné orgány EÚ, ktoré sú uvedené v poznámke 9 v rámci poznámok ku konsolidovaným finančným výkazom. Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond (EIF) nie sú do rozsahu pôsobnosti nariadenia o rozpočtových pravidlách zahrnuté. Hlavnými inštitúciami zodpovednými za formulovanie politík a prijímanie rozhodnutí sú Európsky parlament, Európska rada, Rada a Komisia.

Komisia je výkonným orgánom EÚ a presadzuje jej všeobecný záujem. Uskutočňuje to navrhovaním právnych predpisov, vykonávaním politík EÚ, dohľadom nad správnym vykonávaním zmlúv a európskeho práva, hospodárením s rozpočtom EÚ a zastupovaním Únie mimo Európy.

Vnútorné fungovanie Komisie vychádza z viacerých kľúčových zásad, ktorými sa podporuje dobrá správa: jednoznačné úlohy a povinnosti, pevný záväzok v oblasti dobrého hospodárenia a dodržiavania právneho rámca, jasné mechanizmy zodpovednosti, vysokokvalitný a inkluzívny regulačný rámec, otvorenosť a transparentnosť, ako aj prísne normy etického správania.

2.2. RIADIACA ŠTRUKTÚRA KOMISIE

Európska komisia má jedinečný systém riadenia s jednoznačným rozdelením na politické a administratívne štruktúry dohľadu a dobre vymedzené línie zodpovednosti a finančnej zodpovednosti (6). Systém vychádza zo zmlúv, ale jeho štruktúra sa prispôsobila meniacemu sa prostrediu a zostáva v súlade s najlepšími postupmi stanovenými v príslušných medzinárodných normách (7).

— Kolégium komisárov preberá zodpovednosť za prácu Komisie na úrovni kolégia. Operačné plnenie rozpočtu sa deleguje na generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov, ktorí riadia administratívnu štruktúru Komisie (8).

— Kolégium deleguje úlohy spojené s finančným hospodárením na generálnych riaditeľov alebo vedúcich útvarov, ktorí sa stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými delegovaním. Tieto úlohy môžu byť ďalej delegované na riaditeľov, vedúcich odborov a ďalších pracovníkov, ktorí sa tak stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými subdelegovaním. Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie činností z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska.

V Komisii sú tak úlohy a zodpovednosti v oblasti finančného hospodárenia jednoznačne vymedzené a uplatňované. Je to decentralizovaný prístup s jednoznačnými zodpovednosťami, ktorého cieľom je vytvárať administratívnu kultúru motivujúcu zamestnancov verejnej správy k preberaniu zodpovednosti za činnosti, nad ktorými majú kontrolu, a poskytujúcu im kontrolu nad činnosťami, za ktoré sú zodpovední.

V kontexte cyklu strategického plánovania a programovania Komisie musí každý povoľujúci úradník vypracovať výročnú správu o činnosti týkajúcu sa činností, dosiahnutých cieľov a politických výsledkov za rok, v ktorej vyhlási, že prostriedky boli použité na základe zásad riadneho finančného hospodárenia a že zaviedol kontrolné postupy, ktorými sa zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií. Na úrovni Komisie sa tieto výsledky prijmú a súhrnne uverejnia vo Výročnej správe o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ a odošlú Európskemu parlamentu a Rade. Táto správa je hlavným nástrojom, ktorým kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za spravovanie rozpočtu.

Účtovník Komisie je hlavnou osobou zodpovednou za správu pokladnice, postupy vymáhania, stanovenie pravidiel účtovania na základe medzinárodných účtovných štandardov a metód pre verejný sektor, overovanie účtov a vypracovanie konsolidovanej ročnej účtovnej závierky Komisie a EÚ. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch zo všetkých podstatných hľadísk. Ročnú účtovnú závierku prijíma kolégium komisárov. Účtovník je nezávislá funkcia s hlavnou zodpovednosťou za finančné výkazníctvo Komisie. Vnútorný audítor Komisie je podobne centralizovaná a nezávislá funkcia, ktorá zahŕňa poskytovanie nezávislého poradenstva, stanovísk a odporúčaní ku kvalite a k fungovaniu systémov vnútornej kontroly v rámci Komisie, agentúr EÚ a iných nezávislých orgánov.

Výbor pre pokrok v oblasti auditu monitoruje vykonávanie auditov, najmä Útvaru pre vnútorný audit, ale aj na základe auditov Európskeho dvora audítorov a posudzuje kvalitu vnútorných auditov, aby získal všeobecnejší pohľad na systémy kontroly Komisie.

Správna rada organizácie sa podieľa na riadení Komisie tým, že poskytuje dohľad a strategické smerovanie pri hlavných otázkach riadenia organizácie, a to aj v súvislosti s riadením finančných a ľudských zdrojov. Predsedá jej generálny tajomník a pravidelne sa v nej schádzajú generálni riaditelia a kabinety zodpovedné za rozpočet, ľudské zdroje a IT s cieľom zabezpečiť, aby v Komisii boli zavedené potrebné organizačné a technické štruktúry na účinné a efektívne plnenie politických priorít predsedu.

2.3. VÝKONNOSTNÝ RÁMEC

Zavádzanie spoľahlivých výkonnostných rámcov je nevyhnutné na zabezpečenie dôkladného zamerania na výsledky, pridanej hodnoty EÚ a riadneho riadenia programov EÚ. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ je vo vysokej miere špecifikovaný a má vyššie hodnotenie ako ktorákoľvek krajina Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), pokiaľ ide o štandardný index rámcov výkonnostného rozpočtovania. Vo výkonnostnom rámci rozpočtu EÚ sa podávajú správy o rôznych typoch a úrovniach strategických a iných cieľov a zámerov vrátane stratégie Európa 2020 a ďalších politických priorít. Musí sa v ňom zohľadňovať aj doplnkovosť a presadzovanie politík a programov, ako aj kľúčová úloha členských štátov pri plnení rozpočtu EÚ.

— Zámery, ukazovatele a ciele sú významnou súčasťou právnych základov programov a Komisia o nich každý rok podáva správy v programových vyhláseniach, ktoré sú pripojené k návrhu rozpočtu. Poskytujú všetky kľúčové informácie potrebné na podrobnú kontrolu programu a meranie výkonnosti vrátane: sedemročných finančných záväzkov, referenčných hodnôt výkonnosti programu (východzí stav pre politické opatrenia), konečných cieľov (ktoré treba dosiahnuť do konca viacročného programového obdobia) a priebežných míľnikov.

— S cieľom zabezpečiť prideľovanie zdrojov na jednotlivé priority a čo najlepšiu výkonnosť a pridanú hodnotu každej akcie Komisia vykonáva svoju iniciatívu s názvom Rozpočet EÚ zameraný na výsledky. Na základe výkonnostného rámca na obdobie 2014 – 2020 podporuje lepšiu vyváženosť medzi dodržiavaním podmienok a výkonom.

— Výročná správa o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ poskytuje komplexný prehľad o výkonnosti, riadení a ochrane rozpočtu EÚ. Vysvetľuje sa v nej, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority Európskej únie, aké výsledky sa dosiahli pomocou rozpočtu EÚ, a akú úlohu zohráva Komisia pri zabezpečovaní a podpore najprísnejších noriem rozpočtového a finančného hospodárenia.

— Európsky dvor audítorov systematicky a dôkladne pristupuje k posudzovaniu kvalitatívnych aspektov rozpočtovania, vrátane výkonnostného rozmeru, v rámci výročnej správy a osobitných správ.

Vďaka týmto prvkom má rozpočtový orgán silnú pozíciu, aby zohľadnil výkonnosť ako významný faktor v rozhodovaní o rozpočte na ďalší rok.

2.4. FINANČNÉ VÝKAZNÍCTVO

Hlavným prvkom finančného výkazníctva EÚ je integrovaný balík finančného výkazníctva EÚ, ktorý pozostáva z konsolidovanej ročnej účtovnej závierky EÚ, výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu a zo správy o následných opatreniach po udelení absolutória. Integrovaný balík finančného výkazníctva poskytuje verejnosti komplexný prehľad o každoročnej finančnej a prevádzkovej situácii EÚ.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ poskytuje finančné informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska akruálneho účtovníctva aj rozpočtu. Táto účtovná závierka neobsahuje účtovné závierky členských štátov.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

a) z konsolidovaných finančných výkazov a

b) zo správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú súhrnné informácie o plnení rozpočtu.

Ku konsolidovanej ročnej závierke EÚ je okrem toho pripojená diskusia o finančnom výkaze a analýza, v ktorej sú zhrnuté významné zmeny a trendy vo finančných výkazoch a vysvetľujú závažné riziká a neistoty, ktorým musí EÚ čeliť a ktoré je potrebné v budúcnosti riešiť.

Podávanie správ/výkazníctvo a zodpovednosť v Komisii:

Integrovaný balík finančného výkazníctva Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ Výročná správa o hospodárení a vykonávaní rozpočtu Správa o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória Iné správy Súhrnná správa o činnosti EÚ Výročná správa o činnosti generálnych riaditeľstiev Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení

2.5. EXTERNÝ AUDIT A POSTUP UDELENIA ABSOLUTÓRIA

Externý audit

Európsky dvor audítorov (Dvor audítorov) je externým audítorom inštitúcií (a orgánov) EÚ. Úlohou Dvora audítorov je prispievať k zlepšovaniu finančného hospodárenia EÚ, podporovať zodpovednosť a transparentnosť a konať ako nezávislý ochranca finančných záujmov občanov EÚ. Úlohou Dvora audítorov ako nezávislého externého audítora EÚ je kontrolovať správne účtovanie o prostriedkoch EÚ, ich získavanie a vynakladanie v súlade s príslušnými pravidlami a nariadeniami, ako aj to, či sa dosiahol výhodný pomer medzi kvalitou a cenou.

Ročnú účtovnú závierku EÚ a jej riadne finančné hospodárenie kontroluje Dvor audítorov, ktorý v rámci svojej činnosti vypracúva pre Európsky parlament a Radu:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu s podrobným uvedením pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

2. stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť vedenia účtov a ii) zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú vybrané príjmy, ako aj platby konečným príjemcom, a

3. osobitné správy týkajúce sa konkrétnych oblastí.

Absolutórium

Posledným krokom v rámci rozpočtového cyklu je postup udelenia absolutória za daný rozpočtový rok. Udelenie absolutória predstavuje politický rozmer externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým „orgán udeľujúci absolutórium“, (t. j. Európsky parlament na základe odporúčania Rady) „zbavuje“ Komisiu (a iné orgány EÚ) zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom. Toto rozhodnutie sa zakladá na preskúmaní konsolidovanej ročnej závierky EÚ a súboru správ Komisie (výročnej správy o hospodárení a výkonnosti, správy o následných opatreniach po udelení absolutória za predchádzajúci rok a výročnej správy o vnútorných auditoch určenej orgánu udeľujúcemu absolutórium), ako aj na výročnej správe Európskeho dvora audítorov, jeho stanovisku („vyhlásenie o vierohodnosti“) a osobitných správach. Zohľadňujú sa aj písomné odpovede Komisie na otázky a žiadosti o ďalšie informácie, ako aj vypočutia komisára pre rozpočet a komisárov zodpovedných za hlavné výdavkové oblasti pred Výborom Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu (CONT).

Výsledok postupu udelenia absolutória môže byť trojaký: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Záverečná správa o udelení absolutória obsahuje osobitné žiadosti Európskeho parlamentu a Rady určené Komisii. Tieto žiadosti sú predmetom správy o následných opatreniach, v ktorej Komisia uvádza konkrétne opatrenia, ktoré prijala alebo má v úmysle prijať.

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2017 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 148 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou IX nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považovala za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohla podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

[podpis] Rosa ALDEA BUSQUETS účtovníčka Komisie 22. júna 2018

VÝZNAMNÉ BODY ROZPOČTOVÉHO ROKA 2017

Plnenie rozpočtu Európskej únie na rok 2017

Rozpočet schválený na rok 2017 bol zameraný na dve hlavné politické priority pre Európu: podporu prebiehajúceho oživenia európskeho hospodárstva a riešenie bezpečnosti a humanitárnych výziev v susedných krajinách. Zvýšenie objemu finančných prostriedkov sa vynaložilo na investície do rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti v Európskej únii, ako aj na zabezpečenie potrebných zdrojov na ochranu vonkajších hraníc EÚ, posilnenie bezpečnosti v rámci Únie aj mimo nej, poskytnutie podpory prijímania a integrácie utečencov a na riešenie základných príčin migrácie v krajinách pôvodu a tranzitu.

Plnenie rozpočtu EÚ na rok 2017 dosiahlo celkovú výšku 171,1 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 137,4 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch.

Takmer polovica finančných prostriedkov, t. j. 83,3 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch, sa použila na stimuláciu rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. V tejto sume sú zahrnuté finančné prostriedky na výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020, vzdelávanie v rámci programu Erasmus+, malé a stredné podniky v rámci programu COSME, Nástroj na prepájanie Európy (NPE), záručný fond Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), ktorý je nástrojom Investičného plánu pre Európu, a podporu konvergencie medzi členskými štátmi a regiónmi prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF). Okrem toho podpora z rozpočtu EÚ európskym poľnohospodárom mala výšku 44,7 mld. EUR.

Rozpočet sa použil aj na posilnenie vonkajších hraníc Únie a riešenie utečeneckej krízy a neregulárnej migrácie financovaním lepších nástrojov, aby sa zamedzilo prevádzačstvu migrantov a aby sa vyriešili dlhodobé príčiny migrácie v spolupráci s krajinami pôvodu a tranzitu, silnejších politík legálnej migrácie vrátane presídlenia osôb, ktoré potrebujú ochranu, a nástrojov na podporu členských štátov, pokiaľ ide o integráciu utečencov v rámci EÚ.

Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie

Základné informácie

Väčšina občanov Spojeného kráľovstva, ktorí 23. júna 2016 hlasovali v referende o členstve v Európskej únii, hlasovala za odchod z EÚ. Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 formálne oznámilo Európskej rade svoj úmysel opustiť EÚ a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom). Týmto uplatnilo článok 50 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje postup na vystúpenie členského štátu z Únie.

Proces rokovaní

Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady 29. apríla 2017 lídri ostatných 27 členských štátov prijali politické usmernenia o riadenom vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ. V nich sa vymedzil rámec pre rokovania a stanovili sa celkové pozície a zásady EÚ. O štyri dni neskôr zaslala Komisia Rade odporúčanie, aby začala so Spojeným kráľovstvom rokovania podľa článku 50, ktoré obsahovalo aj návrh smerníc na rokovania.

Rada prijala 22. mája rozhodnutie o poverení začať rokovania so Spojeným kráľovstvom a formálnom vymenovaní Komisie za vyjednávača EÚ. Rada okrem toho prijala prvý súbor smerníc na rokovania. V nich sa stanovila jasná štruktúra a jednotný prístup EÚ k rokovaniam.

EÚ zastupuje Michel Barnier, ktorý bol vymenovaný za hlavného vyjednávača Európskej komisie. Osobitná skupina Európskej komisie pod jeho vedením koordinuje prácu na všetkých strategických, operačných, právnych a finančných otázkach súvisiacich s rokovaniami. Komisia podáva správy Rade počas rokovaní, pričom podrobne a pravidelne informuje aj Európsky parlament.

Prvá fáza rokovaní

Prvá fáza rozhovorov sa začala 19. júna 2017. Jej cieľom je poskytnúť čo najviac zrozumiteľnosti a právnej istoty, a vyriešiť uvoľnenie Spojeného kráľovstva z EÚ.

V roku 2017 sa uskutočnilo šesť rokovacích kôl. Rokovania sa sústredili na tri prioritné otázky: ochranu práv občanov, rámec na riešenie osobitných okolností v Írsku a Severnom Írsku a finančné vyrovnanie, ktorým sa má zabezpečiť, že EÚ aj Spojené kráľovstvo dodržia svoje finančné povinnosti, ku ktorým sa zaviazali pred vystúpením Spojeného kráľovstva. Okrem toho sa rokovalo o ďalších otázkach súvisiacich s vystúpením.

Európska komisia 8. decembra 2017 odporučila Európskej rade, aby prijala záver, že v prvej fáze rokovaní podľa článku 50 so Spojeným kráľovstvom sa dosiahol dostatočný pokrok. Posúdenie vypracované Komisiou bolo založené na spoločnej správe, ktorú odsúhlasili vyjednávači Komisie a vláda Spojeného kráľovstva. Spojené kráľovstvo sa v tejto spoločnej správe súhlasilo s uhradením všetkých svojich platobných záväzkov vyplývajúcich zo súčasného viacročného finančného rámca (VFR) a z predchádzajúcich finančných výhľadov, akoby bolo členským štátom, vrátane svojho podielu na záväzkoch Únie a podmienených záväzkoch.

Európska rada 15. decembra potvrdila, že sa dosiahol dostatočný pokrok, a lídri prijali usmernenia na prechod do druhej fázy rokovaní o prípadných prechodných opatreniach a budúcich vzťahoch medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom.

Ďalšia fáza rokovaní

Európska komisia 20. decembra 2017 zaslala Rade odporúčanie, aby začala diskusie o ďalšej fáze rokovaní, ktoré obsahovalo aj návrh smerníc na rokovania. Tieto smernice dopĺňajú smernice na rokovania z mája 2017 a sú v nich stanovené ďalšie podrobnosti o možných prechodných opatreniach.

V odporúčaní sa takisto pripomína potreba premietnuť výsledky prvej fázy rokovaní do právnych ustanovení, ako sa uvádza v oznámení Komisie a spoločnej správe. V súlade s usmerneniami Európskej Rady z 15. decembra boli 29. januára 2018 prijaté dodatočné smernice na rokovania o prechodných opatreniach.

Komisia 19. marca 2018 uverejnila návrh dohody o vystúpení, v ktorom sa uvádza prehľad o pokroku dosiahnutom v rokovacom kole so Spojeným kráľovstvom od 16. do 19. marca 2018. V časti dohody o vystúpení venovanej finančnému vyrovnaniu Európska únia a Spojené kráľovstvo premietli pokrok dosiahnutý v prvej fáze rokovaní (uvedený v spoločnej správe) do právneho textu.

Po uverejnení návrhu dohody o vystúpení Európska rada 23. marca 2018 vydala ďalšie usmernenia s cieľom začať rokovania o celkovom chápaní rámca budúcich vzťahov medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom. Rokovania by sa mali dokončiť do jesene 2018, aby mala Rada po získaní súhlasu Európskeho parlamentu dostatok času uzavrieť dohodu o vystúpení a aby túto dohodu stihlo Spojené kráľovstvo v súlade s vlastnými postupmi schváliť pred 29. marcom 2019.

Finančné vyrovnanie a ročná závierka EÚ za rozpočtový rok 2017

Pokiaľ ide o finančné vyrovnanie, v spoločnej správe, ktorá bola potvrdená uverejnením návrhu dohody o vystúpení 19. marca, bolo uvedené, že Spojené kráľovstvo uhradí všetky svoje platobné záväzky vyplývajúce zo súčasného VFR a z predchádzajúcich finančných výhľadov, ako keby bolo stále členským štátom. Konkrétnejšie sa v návrhu dohody o vystúpení uvádza, že Spojené kráľovstvo zodpovedá Únii najmä za svoj podiel na:

— rozpočtových záväzkoch rozpočtu Únie a rozpočtov decentralizovaných agentúr Únie, ktoré ostáva uhradiť do 31. decembra 2020 – pozri článok 133 dohody o vystúpení,

— financovaní záväzkov Únie vzniknutých do 31. decembra 2020 s určitými výnimkami – pozri článok 135,

— podmienených finančných záväzkoch Únie vyplývajúcich z finančných operácií, o ktorých sa rozhodlo/ktoré boli schválené pred dátumom vystúpenia – pozri článok 136, a

— platbách vyžadovaných na vyrovnanie podmienených záväzkov Únie, ktoré sa stanú splatnými v súvislosti s právnymi spormi o finančných záujmoch Únie (ak ku skutočnostiam, ktoré tvoria predmet týchto sporov, došlo pred 31. decembrom 2020) – pozri článok 140.

Toto je najnovšia informácia dostupná v čase prípravy tejto závierky. Zo súčasnej situácie vyplýva, že proces vystúpenia nijako neovplyvňuje konsolidovanú účtovnú závierku EÚ k 31. decembru 2017.

Takisto treba poznamenať, že Komisia 2. mája 2018 predložila návrh ďalšieho viacročného finančného rámca, ktorý sa začne v roku 2021 a ktorý sa vypracoval so zohľadnením toho, že Spojené kráľovstvo už nebude patriť medzi členské štáty.

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY (1)

OBSAH

SÚVAHA 13

VÝKAZ O FINANČNÝCH VÝSLEDKOCH 14

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 15

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 16

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 17

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY 17

2. POZNÁMKY K SÚVAHE 29

3. POZNÁMKY K VÝKAZU O FINANČNÝCH VÝSLEDKOCH 58

4. PODMIENENÉ ZÁVÄZKY A AKTÍVA 66

5. ROZPOČTOVÉ A PRÁVNE ZÁVÄZKY 70

6. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA 74

7. INFORMÁCIE O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH 86

8. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY 88

9. ROZSAH KONSOLIDÁCIE 88

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31. 12. 2017 31. 12. 2016 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2.1 405 381 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia 2.2 10 745 10 068 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2.3 581 528 Finančné aktíva 2.4 59 980 62 247 Predbežné financovanie 2.5 25 022 21 901 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 611 717 97 344 95 842 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Finančné aktíva 2.4 8 655 3 673 Predbežné financovanie 2.5 24 005 23 569 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 11 755 10 905 Zásoby 2.7 295 165 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.8 24 111 28 585 68 821 66 897 AKTÍVA SPOLU 166 165 162 739 DLHODOBÉ PASÍVA Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2.9 (73 122 ) (67 231 ) Rezervy 2.10 (2 880 ) (1 936 ) Finančné záväzky 2.11 (50 063 ) (55 067 ) (126 065 ) (124 234 ) KRÁTKODOBÉ PASÍVA Rezervy 2.10 (659) (675) Finančné záväzky 2.11 (6 850 ) (2 284 ) Záväzky 2.12 (39 048 ) (40 005 ) Časovo rozlíšené výdavky a výnosy budúcich období 2.13 (63 902 ) (67 580 ) (110 459 ) (110 544 ) PASÍVA SPOLU (236 524 ) (234 778 ) ČISTÉ AKTÍVA (70 359 ) (72 040 ) Rezervy 2.14 4 876 4 841 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2.15 (75 234 ) (76 881 ) ČISTÉ AKTÍVA (70 359 ) (72 040 )

VÝKAZ O FINANČNÝCH VÝSLEDKOCH

v mil. EUR Poznámka 2017 2016 PRÍJMY Príjmy z nevýmenných transakcií Zdroje založené na HND 3.1 78 620 95 578 Tradičné vlastné zdroje 3.2 20 520 20 439 Zdroj založený na DPH 3.3 16 947 15 859 Pokuty 3.4 4 664 3 858 Vymáhanie výdavkov 3.5 1 879 1 947 Iné 3.6 10 376 5 740 133 006 143 422 Príjmy z výmenných transakcií Finančné príjmy 3.7 1 845 1 769 Iné 3.8 1 332 998 3 177 2 767 Príjmy spolu 136 183 146 189 VÝDAVKY Vynaložené členskými štátmi 3.9 Európsky poľnohospodársky záručný fond (44 289 ) (44 152 ) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka (11 359 ) (12 604 ) Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (17 650 ) (35 045 ) Európsky sociálny fond (7 353 ) (9 366 ) Iné (1 253 ) (1 606 ) Vynaložené Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi 3.10 (15 738 ) (15 610 ) Vynaložené inými agentúrami a orgánmi EÚ 3.11 (2 667 ) (2 547 ) Vynaložené tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami 3.11 (4 115 ) (3 258 ) Vynaložené inými účtovnými jednotkami 3.11 (1 478 ) (2 035 ) Náklady na zamestnancov a dôchodky 3.12 (10 002 ) (9 776 ) Zmeny v poistno-matematických predpokladoch týkajúcich sa zamestnaneckých požitkov 3.13 (3 544 ) (1 068 ) Náklady financovania 3.14 (1 896 ) (1 904 ) Ostatné výdavky 3.15 (6 756 ) (5 486 ) Výdavky spolu (128 101 ) (144 456 ) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK 8 082 1 733

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR 2017 2016 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 8 082 1 733 Operačné činnosti Amortizácia 99 88 Odpisy 888 575 (Zvýšenie)/zníženie úverov 497 1 774 (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (3 557 ) (314) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok z výmenných transakcií a vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií (745) (1 297 ) (Zvýšenie)/zníženie zásob (130) (26) (Zvýšenie)/zníženie dôchodkov a ostatných zamestnaneckých požitkov 5 891 3 417 Zvýšenie/(zníženie) rezerv 928 581 Zvýšenie/(zníženie) finančných záväzkov (438) (2 351 ) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov (957) 7 813 Zvýšenie/(zníženie) časovo rozlíšených výdavkov a výnosov budúcich období (3 678 ) (821) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (6 405 ) (1 349 ) Ostatné nepeňažné zmeny 3 18 Investičné činnosti (Zvýšenie)/zníženie nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení (1 687 ) (2 073 ) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania (53) (31) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (3 190 ) (822) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit (22) (0) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (4 474 ) 6 914 Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (4 474 ) 6 914 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 28 585 21 671 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 24 111 28 585

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov – Akumulovaný prebytok/(deficit) Ostatné rezervy Oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou Čisté aktíva ZOSTATOK K 31. 12. 2015 (77 124 ) 4 390 292 (72 442 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (82) 82 — — Zmeny reálnej hodnoty — — 33 33 Iné (59) 44 — (15) Rozpočtový výsledok za rok 2015 pripísaný členským štátom (1 349 ) — — (1 349 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 1 733 — — 1 733 ZOSTATOK K 31. 12. 2016 (76 881 ) 4 516 325 (72 040 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (20) 20 — — Zmeny reálnej hodnoty — — (2) (2) Iné (11) 62 (46) 5 Rozpočtový výsledok za rok 2016 pripísaný členským štátom (6 405 ) — — (6 405 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 8 082 — — 8 082 ZOSTATOK K 31. 12. 2017 (75 234 ) 4 598 278 (70 359 )

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účty EÚ sú vedené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), ako aj v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

V súlade s článkom 143 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje konsolidované finančné výkazy na základe pravidiel akruálneho účtovníctva, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovania, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie.

Uplatňovanie nových a zmenených účtovných pravidiel EÚ

Zmeny účtovných pravidiel EÚ platia pre ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2017 alebo neskôr.

Účtovník Komisie prijal tieto zmeny:

— zmeny účtovného pravidla EÚ č. 1 „Finančné výkazy“ a

— zmeny účtovného pravidla EÚ č. 14 „Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby“.

Tieto zmeny vyplývajú z nedávnych zmien v IPSAS 1 „Prezentácia finančných výkazov“ a IPSAS 3 „Účtovné politiky, zmeny v účtovných odhadoch a chyby“, ktoré navrhujú zlepšenia na zabezpečenie jednotnosti štandardov IPSAS. Príslušné účtovné pravidlá EÚ boli preto aktualizované, pričom hlavné zmeny súvisia s opisom kvalitatívnych charakteristík finančného výkazníctva a aktualizáciou hierarchie zdrojov, ktoré sa majú využiť pri výbere a uplatňovaní účtovných politík.

Prijatie týchto zmien nemá žiadny vplyv na ročnú účtovnú závierku EÚ za rozpočtový rok 2017.

Nové a zrevidované účtovné pravidlá EÚ boli prijaté, ale k 31. decembru 2017 ešte nenadobudli účinnosť.

EÚ zatiaľ neuplatnila tieto nové a zrevidované účtovné pravidlá EÚ, ktoré účtovník Komisie prijal, ale ešte nenadobudli účinnosť:

— Revízia účtovného pravidla č. 12 „Zamestnanecké požitky“ (platí pre ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2018 alebo neskôr): účtovné pravidlo č. 12 bolo zrevidované v súlade s novým štandardom IPSAS 39 „Zamestnanecké požitky“. Hlavnou zmenou je, že akýkoľvek zisk alebo strata, ktoré vzniknú v dôsledku zmien v poistno-matematických predpokladoch, sa musia priamo vykázať v čistých aktívach, a nie v prebytku alebo deficite, ako sa to vyžaduje v súčasnosti.

EÚ v súčasnosti analyzuje vplyv a praktické dôsledky uplatňovania týchto zrevidovaných účtovných pravidiel EÚ. Neočakáva sa však žiadny vplyv na konsolidované finančné výkazy, s výnimkou vykazovania poistno-matematických predpokladov v čistých aktívach namiesto výkazu o finančných výsledkoch.

— Nové účtovné pravidlo EÚ č. 20 „Kombinácie vo verejnom sektore“ (platí pre ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2019 alebo neskôr): v účtovnom pravidle EÚ č. 20, ktoré vychádza z IPSAS 40 „Kombinácie vo verejnom sektore“, sa stanovuje klasifikácia kombinácie subjektov verejného sektora do dvoch rôznych typov v závislosti od toho, či sa transakcia uskutočňuje pod spoločnou kontrolou alebo nie: i) fúzia, pri ktorom transakcia vychádza z účtovných hodnôt účtovnej jednotky v kombinácii s EÚ, a ii) nadobudnutie, pri ktorom transakcia vychádza z reálnych hodnôt k dátumu nadobudnutia účtovnej jednotky nadobudnutej EÚ. Oba typy majú odlišné požiadavky a úrovne zverejňovania informácií, aby používatelia finančných výkazov EÚ lepšie rozumeli ich účinkom.

Vplyv na finančné výkazy EÚ v roku počiatočného uplatňovania bude závisieť od toho, či v danom období EÚ vstúpi do transakcie kombinácie vo verejnom sektore.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter účtovnej jednotky verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o zdroje, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 1 „Finančné výkazy“, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1: reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, významnosť, agregácia, započítavanie a porovnateľné údaje. Kvalitatívnymi charakteristikami finančného výkazníctva sú relevantnosť, pravdivý obraz (spoľahlivosť), zrozumiteľnosť, včasnosť, porovnateľnosť a overiteľnosť.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (t. j. inštitúcie EÚ vrátane Komisie a agentúry EÚ) a pridružené a spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 9 k finančným výkazom EÚ. V súčasnosti zahŕňa 52 kontrolovaných účtovných jednotiek a 1 pridružený podnik. Účtovné jednotky, ktoré patria do rozsahu konsolidácie, ale pre konsolidované finančné výkazy EÚ nie sú ako celok významné, sa nemusia konsolidovať ani účtovať s použitím metódy vlastného imania, ak by to predstavovalo zbytočnú časovú alebo nákladovú záťaž pre EÚ. Tieto účtovné jednotky sa označujú ako „malé účtovné jednotky“ a uvádzajú sa samostatne v poznámke 9. V roku 2017 bolo ako malé účtovné jednotky klasifikovaných 7 účtovných jednotiek.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Kontrolované účtovné jednotky sú všetky účtovné jednotky, v prípade ktorých môže EÚ využívať alebo má právo na rôzne úžitky vyplývajúce z jej účasti a zároveň je schopná vplývať na povahu a výšku týchto úžitkov prostredníctvom svojej právomoci nad účtovnou jednotkou. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná a musí sa týkať príslušných činností účtovnej jednotky. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad danou účtovnou jednotkou a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci EÚ patrí: zriadenie účtovnej jednotky prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnych právnych predpisov, financovanie účtovnej jednotky z rozpočtu EÚ, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na vykonanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, sa rozhodne na základe individuálneho posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem Európskej centrálnej banky) a agentúry (okrem agentúr bývalého 2. piliera) považujú za účtovné jednotky pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky významné transakcie a zostatky v rámci vzťahov medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty z takýchto transakcií nie sú významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné dohody

Spoločná dohoda je dohoda, ktorú EÚ spoločne s jednou alebo viacerými stranami spoluovláda. Spoluovládanie je zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní dohody, ktoré existuje len v prípade, keď rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tomto spoluovládaní podieľajú. Spoločné dohody môžu byť buď spoločné prevádzky alebo spoločné podniky. Ak je spoločná dohoda štruktúrovaná prostredníctvom samostatného subjektu a strany spoločnej dohody majú práva na čisté aktíva súvisiace s dohodou, takáto spoločná dohoda sa považuje za spoločný podnik. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4). Ak majú strany práva na aktíva a povinnosti spojené so záväzkami súvisiacimi s dohodou, takáto spoločná dohoda sa považuje za spoločnú prevádzku. V súvislosti so svojím podielom v spoločných prevádzkach EÚ vo finančných výkazoch vykazuje: aktíva a pasíva, príjmy a výdavky, ako aj svoj podiel na aktívach, pasívach, príjmoch a výdavkoch, ktoré sú spoločne držané alebo spoločne vznikli.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4).

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto účtovných jednotiek. Keďže však tieto účtovné jednotky EÚ nekontroluje, nie sú konsolidované v jej finančných výkazoch.

1.4. ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

Finančné výkazy sa predkladajú raz ročne. Účtovný rok začína 1. januára a končí 31. decembra.

1.4.1. Mena a základ pre konverziu

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, ak nie je uvedené inak, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z opätovného prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú zahrnuté do oceňovacieho rozdielu vyplývajúceho z oceňovania reálnou cenou.

Rozdielne metódy konverzie sa uplatňujú na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu Európskej centrálnej banky (ECB) platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Mena 31. 12. 2017 31. 12. 2016 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patria: výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, časovo rozlíšené príjmy a výdavky, podmienené aktíva a záväzky, stupeň zníženia hodnoty nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a sumy uvedené v poznámkach týkajúcich sa finančných nástrojov. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej životnosti (3 – 11 rokov). Predpokladaná životnosť nehmotných aktív závisí od ich osobitnej ekonomickej životnosti alebo od právnej životnosti stanovenej dohodou. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných účtovných pravidiel EÚ a výdavky súvisia výhradne s fázou vývoja aktíva. Kapitalizovateľné náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizovateľné náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

1.5.2. Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

Všetky nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním, výstavbou alebo prevodom daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu o finančných výsledkoch počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že od ich obstarávacej ceny sa počas predpokladanej životnosti odpočíta ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % až 10 % Kozmické prostriedky 8 % až 25 % Stroje a zariadenia 10 % až 25 % Nábytok a dopravné prostriedky 10 % až 25 % Počítačový hardvér 25 % až 33 % Iné 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu o finančných výsledkoch.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom EÚ v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Úroková zložka platby z finančného prenájmu je zahrnutá do nákladov vynaložených za obdobie prenájmu s konštantnou periodickou sadzbou vo vzťahu k neuhradenému zostatku. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do finančných záväzkov (dlhodobých a krátkodobých). Úroková zložka nákladov financovania sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu o finančných výsledkoch tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty pasíva pre každé obdobie. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas životnosti alebo obdobia prenájmu, podľa toho, ktoré obdobie je kratšie.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako operatívny lízing. Platby z operatívneho lízingu sa vykazujú lineárne ako výdavky vo výkaze o finančných výsledkoch počas obdobia trvania prenájmu.

1.5.3. Zníženie hodnoty nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa vzhľadom na zníženie hodnoty posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať spätne získateľnej hodnote. Strata zo zníženia hodnoty sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná spätne získateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho spätne získateľnú hodnotu. Ak dôvody zníženia hodnoty uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo zníženia hodnoty sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4. Investície účtované s použitím metódy vlastného imania

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Investície účtované s použitím metódy vlastného imania sa prvotne vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na týchto investíciách sa vykazuje vo výkaze o finančných výsledkoch a jej podiel na zmenách rezerv sa vykazuje v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou v čistých aktívach. Súčet počiatočných nákladov a všetkých zmien (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a zmenách rezerv, zníženie hodnoty a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu investície vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku z investície formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív.

Ak sa podiel EÚ na deficitoch investície účtovanej s použitím metódy vlastného imania rovná jej podielu na investícii alebo ak ho prekročí, EÚ prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách („nevykázané straty“). Po znížení podielu EÚ na nulu sú ďalšie straty zabezpečené a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom EÚ vznikli právne alebo mimozmluvné povinnosti, alebo boli vykonané platby v mene účtovnej jednotky.

V prípade náznakov zníženia hodnoty je potrebné odpísanie na nižšiu spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v poznámke 1.5.3. Ak dôvody zníženia hodnoty neskôr pominú, strata zo zníženia hodnoty sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo zníženia hodnoty nevykázala.

V prípadoch, keď EÚ drží minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Pridružené a spoločné podniky považované za malé účtovné jednotky sa neúčtujú s použitím metódy vlastného imania. Príspevky EÚ do týchto účtovných jednotiek sa účtujú ako výdavky daného obdobia.

1.5.5. Finančné aktíva

Klasifikácia

EÚ klasifikuje svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte. Do tejto kategórie patria aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytne peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez úmyslu obchodovať s takou pohľadávkou, alebo v prípade, že na EÚ prejdú práva pôvodného veriteľa po platbe zo strany EÚ v rámci zmluvy o záruke. Platby splatné do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva. Platby splatné po 12 mesiacoch od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako dlhodobé aktíva. Úvery a pohľadávky zahŕňajú termínované vklady s pôvodnou splatnosťou nad tri mesiace.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou splatnosťou, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roka EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva, že bude ich držiteľom. Investície do účtovných jednotiek, ktoré nie sú konsolidované ani účtované s použitím metódy vlastného imania, a ďalšie investície kapitálového typu (napr. operácie s rizikovým kapitálom) sú tiež klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Peňažné ekvivalenty a úvery sa vykazujú vtedy, keď sa dlžníkom poskytnú peňažné prostriedky. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze o finančných výsledkoch.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatej protihodnoty), pokiaľ nie je možné reálnu hodnotu tohto nástroja preukázať porovnaním s inými zistiteľnými aktuálnymi trhovými transakciami s tým istým nástrojom alebo na základe techniky oceňovania, ktorej premenné zahŕňajú výlučne údaje z pozorovateľných trhov (napr. v prípade niektorých zmlúv o derivátoch). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Poskytnuté úvery sa vykazujú v nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo štátne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch; finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre vypožičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo štátnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci EFSM, platobnej bilancie a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi poskytnutými úvermi a prijatými pôžičkami vďaka ich nadväznému (back to back) charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe uplatnenej na súvisiace prijaté pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze o finančných výsledkoch.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií alebo keď EÚ prenesie v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva na inú stranu.

Následné oceňovanie

a) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade finančných nástrojov vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sú zahrnuté do výkazu o finančných výsledkoch v období, v ktorom vznikli.

b) Úvery a pohľadávky sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných (back to back) operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze o finančných výsledkoch.

c) Aktíva držané do splatnosti sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

d) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote finančných aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, s výnimkou kurzových rozdielov pri peňažných aktívach, ktoré sa vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch. V prípade odúčtovania alebo zníženia hodnoty finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze o finančných výsledkoch. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnych trhoch sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov a OTC derivátov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií na princípe nezávislého vzťahu, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

Investície do fondov rizikového kapitálu klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa oceňujú na základe zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív, ktorá sa považuje za ekvivalent ich reálnej hodnoty.

V prípadoch, v ktorých nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo zníženia hodnoty.

Zníženie hodnoty finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy EÚ posúdi, či existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty finančných aktív. K zníženiu hodnoty finančných aktív a k stratám zo zníženia hodnoty dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť.

a) Aktíva vykázané v umorovacej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo zníženia hodnoty úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených umorovacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze o finančných výsledkoch. Ak majú úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo zníženia hodnoty sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo zníženia hodnoty zníži a toto zníženie možno objektívne dať do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní zníženia hodnoty, pôvodne vykázaná strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz o finančných výsledkoch.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní toho, či došlo k zníženiu hodnoty cenných papierov, berie do úvahy značné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo zníženia hodnoty týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze o finančných výsledkoch – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze o finančných výsledkoch. Straty zo zníženia hodnoty kapitálových investícií vykázané vo výkaze o finančných výsledkoch sa cez výkaz o finančných výsledkoch neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie možno dať objektívne do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo zníženia hodnoty, strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz o finančných výsledkoch.

1.5.6. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovateľnej hodnote, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia na distribúciu bezplatne alebo za nominálny poplatok, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej zmluve, rozhodnutí, dohode alebo základnom právnom akte. Počiatočná hotovosť alebo zálohová platba sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohovú platbu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Výška predbežného financovania sa môže znížiť (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov (ktoré sú uznané ako výdavky).

Predbežné financovanie sa v nasledujúcich dátumoch zostavenia súvahy vykazuje vo výške prvotne vykázanej v súvahe, zníženej o oprávnené výdavky (v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy), ktoré vznikli v priebehu daného obdobia.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých výnosov z úrokov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roka a zahŕňa sa do súvahy.

Iné zálohové platby vyplatené členským štátom, ktoré vyplývajú z úhrady nákladov zo strany EÚ, ktoré členské štáty vyplatili vo forme záloh svojim príjemcom (vrátane „finančných nástrojov vykonávaných v rámci zdieľaného hospodárenia“), sa vykazujú ako aktíva a uvádzajú sa v rámci položky predbežného financovania. Iné zálohové platby vyplatené členským štátom sa následne vykazujú vo výške prvotne vykázanej v súvahe zníženej o najlepší odhad oprávnených výdavkov vynaložených konečnými príjemcami, vypočítaných na základe primeraných a preukázateľných predpokladov.

Príspevky EÚ do trustových fondov Európskeho rozvojového fondu alebo iných nekonsolidovaných účtovných jednotiek sú tiež klasifikované ako sumy predbežného financovania, pretože ich cieľom je poskytnúť finančné prostriedky trustovému fondu, aby mohol financovať konkrétne opatrenia vymedzené v cieľoch trustového fondu. Príspevky EÚ do trustových fondov sa vykazujú v prvotnej výške sumy príspevku EÚ zníženej o oprávnené náklady v prípade potreby vrátane odhadovaných súm, ktoré vznikli trustovému fondu v priebehu vykazovaného obdobia a ktoré boli pridelené k príspevku EÚ v súlade s príslušnou dohodou.

1.5.8. Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií

Keďže účtovné pravidlá EÚ vyžadujú oddelené predkladanie výmenných a nevýmenných transakcií, na účely zostavenia závierky sú pohľadávky definované ako pochádzajúce z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy sú definované ako pochádzajúce z nevýmenných transakcií (t. j. keď EÚ získa hodnotu od iného subjektu bez toho, aby výmenou priamo poskytla približne rovnakú hodnotu, napríklad sumy vymáhateľné od členských štátov súvisiace s vlastnými zdrojmi).

Pohľadávky z výmenných transakcií spĺňajú definíciu finančných nástrojov a sú preto klasifikované ako úvery a pohľadávky a podľa toho sú aj ocenené (pozri poznámku 1.5.5). Poznámky k finančným nástrojom týkajúce sa pohľadávok z výmenných transakcií zahŕňajú časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky z výmenných transakcií, pretože nie sú významné.

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií sa vykazujú v pôvodnej hodnote (upravené o úroky a penále) zníženej o opravnú položku na zohľadnenie zníženia hodnoty. Opravná položka na zohľadnenie zníženia hodnoty vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií vzniká vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy v súlade s pôvodnými podmienkami týkajúcimi sa vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho spätne získateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze o finančných výsledkoch. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri poznámku 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka. Sumy vykázané a zaznamenané ako vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií nie sú finančnými nástrojmi, pretože nevyplývajú zo zmluvy, ktorá by mohla viesť k finančnému záväzku alebo ku kapitálovému nástroju. V náležitých prípadoch sú však v poznámkach k finančným výkazom vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií zaznamenané spoločne s pohľadávkami z výmenných transakcií.

1.5.9. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú finančné nástroje a zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie alebo v skrátenej lehote a ostatné krátkodobé vysokolikvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov.

1.5.10. Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky

Dôchodkové záväzky

EÚ uplatňuje systém so stanoveným dôchodkovým plnením. Keďže zamestnanci odvádzajú zo svojich platov tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, tento záväzok sa nefinancuje. Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom s definovanou výškou dôchodkového plnenia predstavuje súčasnú hodnotu záväzku z definovaných požitkov k dátumu zostavenia súvahy, po odpočítaní reálnej hodnoty aktív systému. Záväzok súvisiaci so stanovenými požitkami je vypočítaný poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzkov súvisiacich so stanovenými požitkami sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých splatnosť sa blíži k trvaniu príslušného dôchodkového záväzku.

Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce z empirických úprav a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch. Náklady týkajúce sa rokov odpracovaných v minulosti sa okamžite vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch, pokiaľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určité obdobie (obdobie nároku). V tomto prípade sa náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov rovnomerne odpisujú počas obdobia nároku.

Nemocenské dávky mimo zamestnania

EÚ poskytuje svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou úhrady zdravotných výdavkov. Na ich každodenné spravovanie bol vytvorený osobitný fond. Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich príbuzní. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcom, sirotám atď.) sa klasifikujú ako „zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzhľadom na povahu týchto požitkov je potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako dôchodkové záväzky (pozri vyššie).

1.5.11. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má EÚ súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátumu vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

1.5.12. Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, ako finančné záväzky vykazované v umorovacej cene alebo ako záväzky z finančnej záruky.

Prijaté pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatej protihodnoty) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze o finančných výsledkoch počas trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť na úvery a pôžičky vzhľadom na zásadu významnosti. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze o finančných výsledkoch.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit zahŕňajú deriváty, ktorých reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit; pozri poznámku 1.5.5.

Záväzky z finančnej záruky sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote, ktorá predstavuje prijatú prémiu. Následne sa záväzky z finančnej záruky stanovujú buď na základe najlepšieho odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie záväzkov z finančnej záruky, alebo na základe pôvodne vykázanej sumy v prípade potreby zníženej o kumulatívnu amortizáciu, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. EÚ vykazuje záväzok z finančnej záruky, keď prijíma protihodnotu za poskytnutie záruky, ktorá je v súlade s trhovými podmienkami, alebo keď je možné reálnu hodnotu záruky stanoviť spoľahlivo. Keď neexistuje aktívny trh na zmluvu o finančných zárukách, ktorá by bola priamo rovnocenná, EÚ vykáže poskytnutú záruku ako podmienený záväzok (pozri poznámku 1.7.2); alebo, keď je pravdepodobnejšie, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, EÚ vykazuje rezervu (pozri poznámku 1.5.11).

Finančné záväzky sa klasifikujú ako dlhodobé pasíva, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

Trustové fondy EÚ, ktoré sa považujú za súčasť prevádzkových činností Komisie, sa účtujú na účtoch Komisie a ďalej sa konsolidujú v ročnej účtovnej závierke EÚ. Príspevky do trustových fondov EÚ od iných darcov preto spĺňajú kritériá príjmov z nevýmenných transakcií za určitých podmienok a sú prezentované ako finančné záväzky, pokiaľ sa nesplnia podmienky súvisiace s prevedenými príspevkami, t. j. oprávnené náklady nebudú vynaložené trustovým fondom. Trustový fond je povinný financovať konkrétne projekty a vrátiť zostávajúce prostriedky v čase likvidácie. Záväzky z nesplatených príspevkov sa k dátumu zostavenia súvahy vykazujú v rámci prijatých príspevkov po odpočítaní nákladov, ktoré vznikli trustovému fondu, v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy. Na účely vykazovania sa čisté výdavky pridelia príspevkom iných darcov úmerne k čistým príspevkom zaplateným k 31. decembru. Toto pridelenie príspevkov je iba orientačné. Keď sa trustový fond zlikviduje, o skutočnom rozdelení zostávajúcich prostriedkov rozhodne správna rada trustového fondu.

1.5.13. Záväzky

Značná časť záväzkov EÚ predstavuje nevyplatené žiadosti o úhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov EÚ (nevýmenné transakcie). Po prijatí žiadosti o úhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu. Po overení a prijatí oprávnených nákladov sa záväzky oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení EÚ.

1.5.14. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Transakcie a udalosti sa vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvná dohoda (napr. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy. Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

Výdavky sa tiež účtujú v rámci obdobia, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prenesených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operatívnymi a praktickými pokynmi vydanými Komisiou, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý obraz o hospodárskych a iných udalostiach, ktoré majú zachytávať. Analogicky platí, že ak sa zrealizovala platba za služby alebo tovary, ktoré ešte neboli prijaté, výdavky budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ O FINANČNÝCH VÝSLEDKOCH

1.6.1. Príjmy

PRÍJMY Z NEVÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Prevažná väčšina príjmov EÚ sa týka nevýmenných transakcií:

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Komisia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovovaní čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy „A“ (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zaručené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Komisii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy „B“ (zahŕňajúce nevybraté a nezaručené clá a zaručené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber, na ktoré majú členské štáty nárok. Navyše sa vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty, a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

a) rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ;

b) alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Aj v prípade podania odvolania sa však pokuta musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote, pretože odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 Zmluvy o EÚ). Za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však dlžník namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienený záväzok. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu EÚ nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie vymáhateľnej sumy. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako vymáhateľná suma. Ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, nesplatená vymáhateľná suma sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Komisii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené záväzky sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Predbežne uhradené pokuty spravuje od roku 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu (BUFI) a investuje ich do finančných nástrojov.

PRÍJMY Z VÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové príjmy a náklady

Úrokové príjmy a náklady sa vykazujú vo výkaze o finančných výsledkoch metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu umorovacej ceny finančných aktív alebo finančných záväzkov a rozdelenia úrokových príjmov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby EÚ odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), neberie však do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo zníženia hodnoty sa úrokové príjmy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo zníženia hodnoty.

Príjmy z dividend

Príjmy z dividend a podobných rozdelení sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2. Výdavky

Výdavky na nevýmenné transakcie predstavujú väčšinu výdavkov EÚ. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prenosu, a to za predpokladu, že povaha prenosu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenia o rozpočtových pravidlách, služobného poriadku alebo iného právneho predpisu) alebo že došlo k podpísaniu dohody, ktorou sa prevod oprávňuje; že príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o úhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

Výdavky na výmenné transakcie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení, resp. poskytnutí a ich prijatí EÚ. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Okrem toho sa k dátumu zostavenia súvahy vo výkaze o finančných výsledkoch odhadujú a vykazujú výdavky súvisiace so službou dodanou počas obdobia, za ktoré faktúra nebola zatiaľ prijatá alebo uznaná.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A ZÁVÄZKY

1.7.1. Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok.

1.7.2. Podmienené záväzky

Podmienené záväzky predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ; alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože: nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

1.8. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

Informácie o peňažných tokoch slúžia ako základ pre posúdenie schopnosti EÚ vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty a jej potreby využívať tieto peňažné toky.

Výkaz peňažných tokov je zostavený nepriamou metódou. To znamená, že hospodársky výsledok za rozpočtový rok je upravený o účinky nepeňažných transakcií, o prípadné časové rozlíšenie operačných hotovostných príjmov alebo platieb v minulosti alebo budúcnosti a o položky príjmov alebo výdavkov súvisiacich s peňažnými tokmi z investičnej činnosti.

Peňažné toky vznikajúce z transakcií v cudzej mene sú zaznamenané v mene EÚ, v ktorej sa transakcie vykazujú (euro), a to tak, že sa na sumu v cudzej mene uplatní výmenný kurz medzi eurom a príslušnou cudzou menou platný ku dňu uskutočnenia peňažného toku.

Vo výkaze peňažných tokov sú uvedené peňažné toky za dané obdobie rozdelené podľa operačných a investičných činností (EÚ nevykonáva finančné činnosti).

Operačné činnosti sú tie činnosti EÚ, ktoré nie sú investičnými činnosťami. Predstavujú väčšinu realizovaných činností. Úvery poskytované príjemcom (a prípadne súvisiace prijaté pôžičky) sa nepovažujú za investičné (alebo finančné) činnosti, pretože patria do všeobecných cieľov, a teda do každodenných činností EÚ.

Investičnými činnosťami sú nadobúdanie a odpredaj nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a iných investícií, ktoré nie sú zahrnuté v peňažných ekvivalentoch. Medzi investičné činnosti nepatria úvery poskytované príjemcom. Cieľom je ukázať reálne investície EÚ.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2016 820 Prírastky 105 Úbytky (1) Presun medzi kategóriami aktív 4 Iné zmeny 12 Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2017 940 Oprávky k 31. 12. 2016 (439) Odpisy za rok (96) Zrušenie amortizácie (3) Úbytky 4 Presun medzi kategóriami aktív (2) Iné zmeny 0 Oprávky k 31. 12. 2017 (535) Čistá účtovná hodnota k 31. 12. 2017 405 Čistá účtovná hodnota k 31. 12. 2016 381

Uvedené sumy sa týkajú predovšetkým počítačového softvéru.

2.2. NEHNUTEĽNOSTI, STROJE A ZARIADENIA

Do kategórie kozmických prostriedkov patrí operačný dlhodobý majetok súvisiaci s dvomi vesmírnymi programami EÚ: globálnym navigačným satelitným systémom (GNSS), t. j. so systémami Galileo a EGNOS, a s európskym programom pozorovania Zeme Copernicus, zatiaľ čo aktíva kozmických systémov, ktoré zatiaľ nie sú operačné, sú zahrnuté v okruhu nedokončených aktív.

V prípade systému Galileo sa v roku 2017 do operačnej konštelácie pridali štyri nové satelity, čím sa ich počet zvýšil na 18. Operačný dlhodobý majetok systému Galileo k 31. decembru 2017 predstavoval 2 276 mil. EUR bez odpisov (2016: 2 146 mil. EUR). Do zostávajúcich nedokončených aktív v celkovej výške 1 026 mil. EUR (2016: 756 mil. EUR) patria štyri satelity vypustené v decembri 2017, v prípade ktorých sa však k dátumu zostavenia súvahy ešte nedokončilo orbitálne testovanie. Vývoj systému Galileo bude pokračovať, kým nedosiahne plnú prevádzkovú kapacitu. Po dokončení bude mať konštelácia systému Galileo 24 satelitov v prevádzke a šesť náhradných.

Pokiaľ ide o program Copernicus, v roku 2017 bol do prevádzky uvedený nový satelit (Sentinel 2B), ktorý doplnil štyri ďalšie funkčné satelity programu Copernicus, čím sa zvýšil počet operačného dlhodobého majetku programu Copernicus na 1 140 mil. EUR (2016: 1 073 mil. EUR) po odpočítaní oprávok. Ďalšia suma vo výške 1 443 mil. EUR súvisiaca so satelitmi Copernicus sa vykazuje ako nedokončené aktíva (2016: 1 133 mil. EUR).

Dlhodobý majetok týkajúci sa pozemnej infraštruktúry Európskej geostacionárnej navigačnej prekrývacej služby (EGNOS) vo výške 67 mil. EUR (2016: 83 mil. EUR) je tiež začlenený do okruhu Kozmické prostriedky. Okrem toho nedokončené aktíva služby EGNOS dosahujú výšku 52 mil. EUR (2016: 21 mil. EUR).

Aktíva súvisiace s vesmírnymi programami EÚ sa budujú s pomocou Európskej vesmírnej agentúry (ESA).

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

v mil. EUR Pozemky a budovy Kozmické prostriedky Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Iné Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2016 5 297 3 603 583 269 658 298 2 783 2 292 15 783 Prírastky 84 0 27 14 62 17 9 1 417 1 630 Úbytky (24) (1) (17) (19) (49) (8) — (0) (119) Presun medzi kategóriami aktív 98 641 2 1 1 1 (5) (743) (5) Iné zmeny 1 21 1 1 3 2 — (44) (14) Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2017 5 456 4 264 597 266 675 309 2 787 2 920 17 273 Oprávky k 31. 12. 2016 (2 865 ) (301) (474) (186) (535) (203) (1 150 ) (5 715 ) Odpisy za rok (182) (480) (44) (20) (64) (30) (97) (917) Zrušenie odpisov — — 9 2 18 1 — 29 Úbytky 13 1 8 16 32 7 — 78 Presun medzi kategóriami aktív 0 0 (0) (0) (1) (0) 3 2 Iné zmeny (1) (1) (1) (1) (2) (0) — (6) Oprávky k 31. 12. 2017 (3 035 ) (780) (502) (188) (553) (226) (1 244 ) (6 528 ) ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. 12. 2017 2 422 3 484 95 78 122 83 1 543 2 920 10 745 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. 12. 2016 2 432 3 302 109 83 122 95 1 633 2 292 10 068

2.3. INVESTÍCIE ÚČTOVANÉ S POUŽITÍM METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

K podielu EÚ, ktorú zastupuje Komisia, v Európskom investičnom fonde (EIF) sa pristupuje ako k podielu v pridruženom podniku s použitím metódy vlastného imania. Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou EÚ, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a stredným podnikom (MSP). EIF má sídlo v Luxemburgu a pôsobí ako verejno-súkromné partnerstvo, ktorého členmi sú Európska investičná banka (EIB), EÚ a skupina finančných inštitúcií. K 31. decembru 2017 mala EÚ v EIF vlastnícky podiel 29,7 % (2016: 28,1 %) a 29,7 % hlasovacích práv (2016: 28,1 %). V súlade so svojimi stanovami musí EIF vyčleniť do štatutárnej rezervy vo výške minimálne 20 % svojho ročného čistého zisku, kým agregovaný rezervný fond nedosiahne 10 % upísaného základného imania. Tento rezervný fond sa nerozdeľuje.

v mil. EUR Európsky investičný fond Podiel k 31. 12. 2016 528 Príspevky 44 Prijaté dividendy (7) Podiel na čistom výsledku 21 Podiel na čistých aktívach (6) Podiel k 31. 12. 2017 581

EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Celková výška EIF Celková výška EIF Aktíva 2 488 2 301 Pasíva (532) (423) Príjmy 263 240 Výdavky (153) (118) Prebytok/(deficit) 110 122

Zosúhlasenie uvedeného zhrnutia finančných informácií k účtovnej hodnote podielu v EIF tvorí:

v mil. EUR 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Čisté aktíva pridružených podnikov 1 956 1 878 Vlastnícky podiel EK v EIF 29.7 % 28.1 % Účtovná hodnota 581 528

Európska únia, ktorú zastupuje Komisia, uhradila 20 % upísaného základného imania v kapitáli EIF k 31. decembru 2017, pričom nevyžiadanú sumu tvorí:

v mil. EUR Celkový kapitál EIF Podiel upísaný EÚ Celkové základné imanie 4 500 1 337 Splatené (900) (267) Nevyžiadané 3 600 1 070

2.4. FINANČNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Poznámka 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Dlhodobé finančné aktíva Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.4.1 11 758 9 131 Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit 2.4.2 16 — Úvery 2.4.3 48 205 53 116 59 980 62 247 Krátkodobé finančné aktíva Finančné aktíva k dispozícii na predaj 2.4.1 1 873 1 311 Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit 2.4.2 6 0 Úvery 2.4.3 6 776 2 361 8 655 3 673 Spolu 68 635 65 920

2.4.1. Finančné aktíva k dispozícii na predaj

v mil. EUR 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Investície BUFI 2 158 2 013 ESUO v likvidácii 1 658 1 685 Európska banka pre obnovu a rozvoj 188 188 4 004 3 886 Záručné fondy pre rozpočtové záruky: Záručný fond EFSI 3 414 948 Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 2 199 2 069 5 613 3 017 Finančné nástroje financované z rozpočtu EÚ: Horizont 2020 1 730 1 213 Finančný nástroj s rozdelením rizika 665 719 Nástroj ETF Start up 483 476 Nástroj na prepájanie Európy 482 483 Európsky fond pre juhovýchodnú Európu 119 118 Operácie s rizikovým kapitálom 113 132 Iné 422 398 4 014 3 539 Spolu 13 632 10 442 Dlhodobé 11 758 9 131 Krátkodobé 1 873 1 311

Z celkovej sumy 13 632 mil. EUR má EÚ v držbe na predaj finančné aktíva vo forme dlhových cenných papierov (napr. dlhopisov) vo výške 12 048 mil. EUR, nástroje vlastného imania vo výške 1 333 mil. EUR a investície do fondu Unitary Fund EIB (fondu peňažného trhu) vo výške 251 mil. EUR. Dlhové cenné papiere a jednotky vo fonde Unitary Fund EIB sa používajú predovšetkým na dočasné investovanie súm určených na záruku EÚ a nástroje na rozdelenie rizika EÚ, kým sa nepoužijú na uspokojenie výzvy na uplatnenie záruky.

Investície BUFI

Predbežne uhradené pokuty, ktoré boli uložené najmä za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže, sa prideľujú do osobitného fondu (fond BUFI – fond rozpočtových pokút) a Komisia ich investuje do dlhových nástrojov, ktoré sú kla