Pracovný dokument Komisie - Meranie administratívnych nákladov a zníženie administratívnej záťaže v Európskej únii {KOM(2006) 689 v konečnom znení} {KOM(2006) 690 v konečnom znení} /* KOM/2006/0691 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 14.11.2006 KOM(2006) 691 v konečnom znení PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE Meranie administratívnych nákladov a zníženie administratívnej záťaže v Európskej únii {KOM(2006) 689 v konečnom znení}{KOM(2006) 690 v konečnom znení} PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE Meranie administratívnych nákladov a zníženie administratívne j záťaže v Európskej únii 1. ÚVOD Európska komisia navrhla ambicióznu stratégiu zmerať administratívne náklady a znížiť administratívnu záťaž v EÚ, čo zahŕňa prijatie spoločného cieľa EÚ znížiť strednodobo túto záťaž celkovo o 25 %. Podčiarkuje to záväzok Komisie pre lepšiu právnu úpravu ako súčasť stratégie pre „rast a zamestnanosť“. K tomuto pracovnému dokumentu je priložený Strategický prehľad o lepšej právnej úprave v EÚ a podrobne sa v ňom uvádzajú základy stratégie uplatňovanej v celej EÚ pri meraní a znižovaní administratívnej záťaže, ktorá sa navrhuje v strategickom prehľade. Tieto základy vychádzali z „Pilotnej štúdie o meraní administratívnej záťaže“, ktoré bolo vykonané v lete roku 2006 a sú zhrnuté nižšie[1]. Zámerom tohto dokumentu je iniciovať širokosiahlu diskusiu s Radou, Európskym parlamentom, členskými štátmi a zúčastnenými stranami o spôsobe, ako čo najlepšie znížiť administratívnu záťaž v EÚ. Na základe tejto diskusie Komisia v januári 2007 predloží návrh Akčného plánu EÚ na zníženie administratívnej záťaže do začatia zasadania Európskej rady na jar 2007. Tento dokument je preto prvým prvkom reakcie Komisie na závery Európskej rady z júna 2006, v ktorých bola Komisia vyzvaná, aby do začiatku roku 2007 predložila príslušné návrhy na zníženie administratívnej záťaže. 1.1. Administratívne náklady a podnikateľské prostredie v EÚ Veľká časť legislatívy ES bola zavedená, aby napravila zlyhania trhu a zabezpečila rovnaké podmienky na úrovni Spoločenstva. Častokrát je to však možné zabezpečiť iba prostredníctvom povinnosti poskytovať informácie a podávať správy o aplikácii legislatívnych noriem. Avšak, niektoré z týchto postupov sa stali zbytočne časovo náročnými, nadmerne komplikovanými alebo neúčinnými. Nepotrebné a neprimerané administratívne náklady veľmi obmedzujú hospodársku činnosť. Sú prekážkou pre podnikateľskú aktivitu a častokrát sú označované ako priorita pri konzultáciách o zjednodušovaní. Komisia sa zaväzuje znížiť takéto nepotrebné náklady do maximálnej možnej miery. Administratívne náklady sú dôležité, pretože podniky v celej EÚ musia stráviť značný čas vypĺňaním formulárov a podávaním správ o mnohých záležitostiach. Znížením nepotrebných požiadaviek podávať správy môžu zamestnanci spoločnosti venovať viac času hlavným obchodným aktivitám, ktorými sa môžu znížiť výrobné náklady a umožniť dodatočné investície a inovačné aktivity, čo by malo viesť k zlepšeniu produktivity a celkovej konkurencieschopnosti. V súčasnosti len štyri členské štáty zmerali svoje administratívne náklady. Avšak, vyhodnotenie založené na extrapolácii holandských údajov naznačuje, že administratívne náklady sa rovnajú približne 3,5 % HDP v EÚ. Administratívne náklady podľa členských štátov | V roku 2004 CPB Holandský úrad pre analýzu ekonomickej politiky odhadol, že zníženie administratívnej záťaže o 25 % by viedlo ku konečnému nárastu HDP v EÚ o 1,6 %. Ostatná činnosť služieb Komisie[2], ktorá vychádzala z odhadov CPB, naznačuje, že zníženie administratívnej záťaže o 25 % by mohol mať značný prínos až do výšky 1,5 %- približne 150 miliárd eur - na úrovni HDP.[3] Graf: Účinky na HDP do roku 2025 pri 25 % znížení administratívnych nákladov Tabuľka | Zníženie administratívnych nákladov a zisky v HDP podľa členských štátov (zmeny HDP v % v základnej línii za rok 2025) | 1.2. Definícia administratívnych nákladov Administratívne náklady sú náklady, ktoré vytvárajú podniky, dobrovoľný sektor, štátne orgány a občania pri plnení právnych záväzkov poskytovať informácie o svojich aktivitách (alebo produkcii) buď štátnym orgánom alebo súkromníkom. Líšia sa od nákladov na dosiahnutie súladu, ktoré vznikajú zo všeobecných požiadaviek legislatívy, ako sú napríklad náklady, ktoré vznikli pri vývoji nových produktov alebo procesov, ktoré spĺňajú nové sociálne a environmentálne normy. Opatreniami na zníženie administratívnych nákladov sa obmedzuje preto na usmerňujúce informačné požiadavky a neovplyvňuje sa nimi hlavný model základnej legislatívy. To naznačuje, že opatrenia na zjednodušenie, ktoré by znížili administratívne náklady sa tvoria jednoduchšie ako opatrenia zamerané na zmenu povahy alebo rozsahu základnej legislatívy. Vzhľadom na svoju povahu a na základe skúseností v členských štátoch, ktoré vytvorili programy na zníženie administratívnych nákladov, rozhodnúť a zrealizovať tieto redukčné opatrenia by malo ísť relatívne priamo. Takéto opatrenia sú preto zásadne odlišné od deregulačných iniciatív. Administratívne požiadavky ďalej možno rozčleniť na informačné povinnosti (IP). Najlepšie je to vysvetliť nasledovne: časť legislatívy môže obsahovať požiadavky na predloženie informácií (t. j. pravidelné predkladanie osvedčenia o zhode štátnemu orgánu). Každá konkrétna požiadavka v legislatíve je definovaná ako IP. Je dôležité rozlišovať medzi informáciami, ktoré by podnikatelia získali aj pri absencii legislatívy a medzi informáciami, ktoré by sa získali bez zákonných ustanovení. V prvom prípade ide o administratívne náklady; v druhom prípade ide o administratívnu záťaž. Stratégia Komisie pre lepšiu právnu úpravu je zameraná na meranie administratívnych nákladov a zníženie administratívnej záťaže. 1.3. Rozdelenie administratívnych nákladov v Európskej únii Iba tri merania uskutočnené členskými štátmi umožňujú rozdelenie nákladov do kategórií A, B a C, ako sú identifikované nižšie. Údaje z holandských a dánskych meraní[4] ukazujú, že iba malá časť nákladov pochádza z transpozície a implementačných opatrení, zatiaľ čo podstatné náklady sa vzťahujú na národné a medzinárodné záväzky. Údaje zo Spojeného kráľovstva ešte nie sú plne k dispozícii, ale čoskoro budú zverejnené; avšak, údaje predložené Komisii na zabezpečenie usmerňovania, ako sa zdá, podčiarkujú dôležitosť národných záväzkov. Je evidentné, že značné množstvo výdavkov vzniká na národnej úrovni, čo si vyžaduje silný národný záväzok spolu s úsilím Komisie zlepšiť podnikateľské prostredie. Rozdelenie administratívnych nákladov v DK a NL | Podiel na administratívnych nákladoch podľa pôvodu právnych predpisov | DK | NL | Kategória A: pochádzajú priamo z medzinárodných[5] právnych predpisov | 28 % | 43 % | Kategória B: medzinárodné právne predpisy implementované národne | 15 % | 13 % | Kategória C: národný pôvod | 57 % | 44 % | Zdroj: dánske a holandské základné meranie. Medzi skúmanými členskými štátmi sú naozaj značné rozdiely, ktoré sú pravdepodobne spôsobené rozdielmi v použitej metodike merania, ale môžu byť spôsobené aj sektorovými rozdielmi v národných hospodárstvach, rozdielnymi právnymi tradíciami a rozdielnymi administratívnymi kultúrami[6]. Napriek tomu sú tieto údaje dôležité, pretože poukazujú na pôvod nákladov a tým aj na možnosť zavedenia zjednodušujúcich opatrení. Je jasné, že spoločný cieľ EÚ, ktorý navrhla Komisia, si bude vyžadovať opatrenia ako na úrovni EÚ, tak aj na národnej úrovni. Iba spojeným úsilím možno značne vylepšiť podnikateľské prostredie v EÚ. Porovnávanie administratívnych nákladov je zložité aj preto, že jednotlivé časti legislatívy sú v členských štátoch rôzne. Na účely lepšieho porovnania je účinnejšie porovnávať informačné povinnosti (IP) ako celé časti legislatívy. Preto, IP tvoria základy akéhokoľvek programu znižovania administratívnych nákladov. Pri určovaní pôvodu právnych predpisov je nevyhnutné vedieť presne určiť, či opatrenie transponuje povinnosť nariadenú na vyššej úrovni a či transponujúci úrad niečo pridal k tejto pôvodnej povinnosti (tzv. „kumulácia“ - gold-plating). Je to dôležité, pretože zodpovednosti musia byť jasne určené z politických, ale aj praktických dôvodov. Interné opatrenia a transponujúce opatrenia si vyžadujú rozdielne prístupy: ak úrad vytvoril alebo niečo pridal k povinnosti, môže ju slobodne obmedziť alebo zrušiť; ak povinnosť striktne transponoval, podlieha zvyčajne kolektívnemu rozhodnutiu. Vďaka odkazom alebo odôvodneniam na začiatku právneho aktu je zvyčajne jednoduché ho identifikovať. Administratívne náklady pramenia najmä zo štyroch zdrojov: medzinárodného práva, práva ES, národného práva a subnárodného (regionálneho) práva. Medzinárodné právo si vždy vyžaduje transpozíciu, aby mohla medzinárodná zmluva nadobudnúť účinnosť, zmluvné strany musia zaručiť, že jej ustanovenia majú platnosť v rámci domáceho práva, t. j. sú transponované do právneho poriadku. Naopak, časť práva ES sa aplikuje priamo (nariadenia), časť si vyžaduje transpozíciu (smernice)[7]. Výsledkom je, že niektoré opatrenia ES a národné opatrenia transponujú medzinárodné záväzky (Svetová obchodná organizácia, Kjótsky protokol, atď.), zatiaľ čo národné a subnárodné opatrenia transponujú právo ES. Určenie rozsahu „kumulácie“ je takisto relatívne jednoducho zistiť, keď je záväzok jasne, presne a bezvýhradne stanovený medzinárodnou zmluvou alebo právnym aktom ES. Iba transponujúci orgán by mal byť zodpovedný za to, čo pridá k záväzku. Ak tieto podmienky nie sú splnené, môže sa vyžadovať znalecký posudok,. 2. MERANIE ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV: SKÚSENOSTI DOPOSIAľ 2.1. Národné merania a štandardný model nákladov Je dôležité uznať prácu, ktorú už vykonali členské štáty, ktoré boli priekopníkmi v meraní a čerpať z toho, čo sa zistilo pri navrhovaní akčného programu EÚ. Úsilie holandského ministerstva financií odmerať administratívne náklady, vyústilo do vytvorenia štandardného modelu nákladov (ŠMN). ŠMN bol vytvorený, aby poskytol zjednodušenú a konzistentnú metódu merania a následne zníženia vplyvu obchodných nariadení. Hlavnou silnou stránkou ŠMN je detailná presnosť pri meraní administratívnych nákladov, napríklad pri hodnotení jednotlivých aktivít. Metodika ŠMN umožňuje poskytovať štandardizované údaje o nákladoch zo zdrojov, ktoré používajú podnikatelia, aby splnili osobitné zákony a nariadenia. V praxi je cieľom ŠMN identifikovať informačnú povinnosť, ktorú obsahujú nariadenia vyžadujúce od podnikateľov sprístupnenie informácií štátnym orgánom alebo tretím stranám. Je možné – hoci častokrát zložité – rozdeliť informačnú povinnosti na takzvané požiadavky na údaje (PÚ). Na splnenie požadovaných informačných povinností – alebo skôr na predloženie požadovaných informácií –musia zainteresovaní podnikatelia zvyčajne vykonať dodatočné administratívne aktivity. Náklady na dodatočné aktivity môžu vzniknúť z interného využívania času zamestnancov alebo externého spotrebovania zdrojov (napr., poplatky za externých odborníkov, externé výdavky). V Holandsku sa táto metodika použila na uskutočnenie celého základného merania v roku 2003. Využitie metodiky štandardného modelu nákladov (ŠMN) prebralo niekoľko krajín a tiež viedlo k vytvoreniu siete členov (krajín), ktorí buď mali v úmysle ho využiť pri meraní svojich administratívnych nákladov alebo pôsobiť ako pozorovatelia. Sedemnásť[8] z dvadsiatich piatich krajín EÚ je v súčasnosti súčasťou siete a štyri (Spojené kráľovstvo, Holandsko, Česká republika a Dánsko) dokončili v plnom rozsahu meranie svojich legislatívnych materiálov a mohli určiť pôvod (národný alebo medzinárodný) svojich zákonných informačných požiadaviek. Niektoré z nich si stanovili ambiciózne ciele znižovania. Rakúsko a Nemecko nedávno vstúpili do podobného procesu. U ostatných členov siete ŠMN, ktorí sa ešte nezapojili do celkového základného merania, využitie metodiky spustilo niekoľko iniciatív v rozličných oblastiach politiky. Je dôležité zdôrazniť, že zatiaľ čo základný prístup je v príslušných členských štátoch veľmi podobný, napriek tomu existujú značné rozdiely pri presnom uskutočňovaní ŠMN medzi členskými štátmi, čo sťažuje porovnávanie. 2.2. Model EÚ Dňa 23.marca 2005 Európska rada vyzvala „Komisiu a Radu, aby zvážili spoločnú metodiku na meranie administratívnej záťaže s cieľom dosiahnuť dohodu do konca roka 2005“. Súčasťou oznámenia Komisie o lepšej právnej úprave pre rast a zamestnanosť v Európskej únii zo 16. marca 2005 vo forme sprievodného pracovného dokumentu bol podrobný náčrt možného „modelu čistých administratívnych nákladov v EÚ“ založený na ŠMN[9]. Pracovný dokument Komisie hodnotil najmä prínos vytvorenia spoločného prístupu k meraniu administratívnych nákladov, aby sa vyrovnali rozdiely v spôsobe uplatňovania ŠMN. Očakávaným prínosom tohto spoločného prístupu je: - objasnenie možných rozdielov v postupoch prijatých na úrovni EÚ a členských štátov; - jednoduchšie porovnávanie medzi krajinami a medzi politikami, benchmarking a tvorba najlepších postupov; - úspory z veľkovýroby v rámci zbierania údajov a overovania. Náčrt modelu čistých administratívnych nákladov v EÚ bol neskôr zmenený a doplnený prostredníctvom pilotnej fázy realizovanej od apríla do septembra 2005. Pilotná fáza bola zameraná na spôsoby testovania pri hodnotení administratívnych nákladov, ktoré vznikajú právnymi predpismi ES a viedla Komisiu k predloženiu revidovanej metodiky, ktorá sa tiež nazýva „EÚ ŠMN“[10]. Komisia vymenovala množstvo možných zlepšení ŠMN EÚ, pričom objasnila, že táto optimalizácia nie je predpokladom uplatňovania. Operačný manuál na uplatňovanie modelu bol súčasťou usmernení na hodnotenie vplyvu z 15.marca 2006[11] a bol preložený do všetkých úradných jazykov EÚ, aby sa uľahčila metodická konvergencia. ŠMN EÚ bol použitý v množstve publikovaných alebo pripravovaných hodnotení vplyvu[12]. 2.3. Porovnanie dvoch modelov Väčšina dôležitých metodických čŕt, ktoré navrhla Komisia, poukazuje na silnú podobnosť s prototypom ŠMN, ktorý pôvodne vytvorilo Holandsko[13]. Komisia, napríklad, navrhuje použiť rovnakú základnú rovnicu, rovnaké parametre nákladov (napr. interné/externé tarify, náklady na vybavenie a zásoby) a rovnaké vzorce na vyjadrenie výskytu administratívnych aktivít a rovnaký prístup k hodnoteniu výkonu „normálnej výkonnej entity“[14]. Spoločná metodika EÚ však poukazuje aj na množstvo špecifík, ktoré sú v súčasnosti spoločné iba pre niektoré z národných variant ŠMN. Tieto rozdiely spočívajú v rozsahu tých skupín, ktoré určili IP (vrátane občanov a dobrovoľného sektora)[15], či majú byť zahrnuté informácie poskytované súkromným stranám[16] alebo či treba hodnotiť podstatné jednorazové náklady, a ako stanoviť hranicu na vylúčenie IP[17]. Aby sa uľahčilo kódovanie a získavanie informácií, ponúka ŠMN EÚ typológiu informačných povinností a požadovaných opatrení[18]. Čo je snáď ešte dôležitejšie, jej správa umožňuje spojiť transpozičné opatrenia s pôvodným právnym aktom[19] pričom nesie zodpovednosť za kumuláciu[20].Napokon keď sa ŠMN EÚ používa (ex ante) na hodnotenie vplyvu, postupuje podľa prístupu „čistých nákladov“, pričom čisté náklady sú tie, ktoré vznikajú navrhovaným opatrením mínus tie, ktoré boli na úrovni EÚ a (alebo) na národnej úrovni odstránené opatrením. Táto posledná črta, ktorá bola koncipovaná na analýzu ex ante, nie je ako taká vhodná na meranie nákladov už existujúcej legislatívy. 3. VÝVOJ POSTUPU MERANIA ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV V CELEJ EÚ 3.1. Identifikácia informačných povinností (IP) Kľúčovým zistením pilotného projektu je to, že určenie konkrétnych IP musí tvoriť základ programu merania. Aj keď je známe, že počet IP je v jednotlivých členských štátoch značne odlišný[21], je jednoduchšie porovnávať IP ako celé časti legislatívy, ktorá je v členských štátoch rôzna. To predpokladá jasnú klasifikáciu týchto IP v základných zákonoch a následných implementačných pravidlách na úrovni EÚ, ako aj na národných úrovniach. Je to veľmi dôležité pri kvantitatívnom meraní, pri stanovení vhodných cieľov znižovania (globálne, podľa politických oblastí, podľa členských štátov, podľa národných/regionálnych orgánov) a hodnotení zodpovednosti, ako napríklad, kto by mal konať s cieľom znížiť náklady. Vykonanie merania v celej EÚ zahŕňa niekoľko metodických výziev. Po prvé, použitie metodiky si vyžaduje presné zmapovanie všetkých dôležitých IP, ktoré sa zákonne vyžadujú právnym aktom. Po druhé, je jasné, že ak sa má uskutočniť meranie v celej EÚ, bude sa vyžadovať určitá harmonizácia a označenie IP, ktoré sa majú merať. 3.2. Minimálne požiadavky na harmonizáciu Pretože členské štáty, ktoré už dokončili základné merania, prijali trochu odlišné varianty ako je pôvodný holandský ŠMN, je ťažké porovnávať existujúce údaje medzi jednotlivými krajinami, najmä pri snahe zhrnúť výsledky a určiť pôvod IP. Pre program plánovaného merania sa bude vyžadovať určitá minimálna úroveň harmonizácie, ktorá umožní validáciu a porovnanie údajov, predloženie zmysluplných výsledkov na úrovni EÚ a stanovenie ad hoc cieľov znižovania. Výsledky pilotného programu naznačujú, že bude nutné harmonizovať nasledovné parametre: - klasifikáciu IP podľa ich pôvodu; - percentuálne štandardizované náklady (režijné náklady); - typ príslušných administratívnych aktivít a postihnuté populácie (segmentáciu počtu sektorov/firiem); - definíciu „efektívneho podnikania“; - príslušné entity (napr. domácnosti, podniky, administratívy, atď.). Tieto metodické otázky musia byť medzi Komisiou a členskými štátmi dohodnuté vopred. V tomto štádiu sú k dispozícii viaceré možnosti pre každý z týchto parametrov, ale zdá sa byť vhodné zvoliť si podľa definícií parametrov uvedených v ŠMN EÚ. Na účely tohto prvého merania sa však v súlade so stratégiou pre rast a zamestnanosť navrhuje obmedziť rozsah na podniky[22], keďže ešte stále existuje množstvo nevyriešených otázok vzhľadom na hodnotenie nákladov uložených na ostatné skupiny. 3.3. Návrh rozsahu merania Vzhľadom na dôležitosť európskej a národnej legislatívy pri vytváraní administratívnych nákladov a spojenie medzi oboma, je jasné, že merania by mali pokryť obidve úrovne. Navyše vzhľadom na rozsah merania je jasné, že Komisia aj členské štáty musia prispieť k programu. V skutočnosti existujú tri rozličné spôsoby, čo sa týka rozsahu merania EÚ. Cieľom programu by mohlo byť určenie IP a meranie administratívnych nákladov[23] - nariadení a smerníc ES (vrátane IP, ktoré pochádzajú z medzinárodného práva); - nariadení, smerníc a národných implementačných opatrení ES, ktoré sa použili na transponovanie smerníc; - nákladov na informačné požiadavky, ktoré pochádzajú zo všetkých zdrojov legislatívy. Na základe dostupných údajov z krajín, ktoré merali náklady, sa posledná možnosť zdá byť najvhodnejšou. Z praktických dôvodov sa však navrhuje, aby sa v rámci tohto programu vykonali iba merania nariadení a smerníc ES a ich národných implementačných opatrení prostredníctvom Komisiou koordinovaného projektu merania. Členské štáty by zároveň vykonali merania informačných požiadaviek, ktoré pochádzajú len z národnej legislatívy. Tým by sa zabezpečilo efektívne využitie dostupných zdrojov. Pilotným projektom sa tiež ukázalo, že náklady sú silne závislé na počte informačných povinností. Vzhľadom na pilotný projekt sa zdá, že jestvuje veľká koncentrácia nákladov v obmedzenom počte politických oblastí. Údaje, ktoré čoskoro zverejní vláda Spojeného kráľovstva, naznačujú obzvlášť vysokú koncentráciu. To znamená, že by bolo vhodné, aspoň pri prvom meraní v rámci celej EÚ uprednostniť a zvážiť tie oblasti merania, ktoré sa podľa súčasných národných meraní a tiež na základe ostatných informácií javia ako najviac zaťažené. Národné merania a ostatné informácie poukazujú na nasledovné oblasti ako na možné priority. V zozname sa uvádzajú príslušné údaje z NL, DK a CZ, ale takisto odráža aj údaje UK, ktoré boli Komisii poskytnuté s cieľom usmernenia a vláda Spojeného kráľovstva ich onedlho zverejní (pozri prílohu 2). Tabuľky v prílohách 3 a 4 sú výsledkom pilotného projektu, ktorý bral do úvahy údaje jednotlivých krajín a navrhujú sa v nich prioritné oblasti pri znižovaní administratívnej záťaže. Komisia určí svoje prioritné oblasti v akčnom programe, ktorý sa má zverejniť v januári 2007. Je jasné, že základné merania by sa mali vykonať v úzkej spolupráci medzi členskými štátmi a Komisiou. Preto sa navrhuje, aby Komisia zmapovala informačné povinnosti (IP) obsiahnuté v právnych predpisoch ES. Mapovanie bude následne zvalidované. 3.4. Organizačné záležitosti Komisia by vyššie uvedený prístup chcela presadiť prostredníctvom partnerstva s členskými štátmi s pomocou zmluvy o službách, ktorá bude vyhlásená prostredníctvom výzvy na predkladanie ponúk, ktorá odštartuje v januári 2007. K tejto práci prispeli aj výsledky získané z iných iniciatív v tejto oblasti, ktoré uskutočnili útvary Komisie. Komisia má napríklad v úmysle odštartovať sériu štúdií o meraní administratívnych nákladov v osobitných sektoroch. Napríklad, čo sa týka nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003, odštartuje v decembri 2006 štúdia o meraní administratívnych nákladov pre poľnohospodárov, ktorá vychádza z reformy SPP (spoločnej poľnohospodárskej politiky) z roku 2003. Externe zaisťované služby budú v podstate pozostávať zo zriadenia a vedenia medzinárodného tímu odborníkov, ktorí budú pre Komisiu a členské štáty vykonávať počas najviac troch rokov požadovanú prácu. K základným úlohám poskytovateľa služieb by mohli patriť: - napomáhať Komisii a určeným zástupcom národných vlád pri vytváraní základov pre komplexné meranie administratívnych nákladov vyplývajúcich z národných právnych predpisov a právnych predpisov Spoločenstva na základe vyššie stanovených zásad (ktoré budú ďalej definované v akčnom programe), - napomáhať Komisii pri tvorbe série programov na znižovanie administratívnej záťaže prostredníctvom návrhov, opatrení a cieľov na úrovni jednotlivých členských štátov a Spoločenstva na základe osvedčených postupov a spoločných zásad (pozri kapitolu IV). Na pomoc Komisii pri monitorovaní činnosti poskytovateľa služieb, kontrole prebiehajúcej činnosti, definovaní priorít a schvaľovaní pravidelných správ poskytovateľa služieb by mohla byť zriadená pracovná skupina pozostávajúca zo zástupcov útvarov Komisie a členov skupiny popredných vnútroštátnych právnych odborníkov. Práca nebude sa nebude týkať vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré by sa mali merať individuálne jednotlivými členskými štátmi a ktorá môže zahŕňať rôzne prioritné oblasti, podľa okolností danej krajiny. Uvažuje sa aj o pravidelnej výmene názorov s existujúcou sieťou ŠMN a o využití ich prínosu k riešeniu metodických otázok, ktoré sa môžu objaviť. Výskum okrem toho ukázal, že administratívna záťaž, ktorá vyplýva z uplatňovania právnych predpisov v jednotlivých členských štátoch sa môže značne líšiť. Poučenie sa z úspešných príkladov je jedným zo spôsobov, ako zmenšiť túto záťaž a Komisia bude spolupracovať s členskými štátmi, aby určila a šírila osvedčené postupy v tejto oblasti. 4. CIELE ZNIžOVANIA ADMINISTRATÍVNEJ ZÁťAžE NA ZNÍžENIE administratívnej záťaže v EÚ je potrebný politický záväzok na všetkých úrovniach. Dosiahnutie dohody o spoločných cieľoch znižovania zabezpečuje politický impulz a zodpovednosť za znižovanie záťaže sa prenesie na všetkých účastníkov, pod ktorých zodpovednosť táto záťaž patrí. S pomocou cieľov je jednoduchšie monitorovať celkový proces znižovania administratívnej záťaže. Skúmaním opatrení prijatých štyrmi členskými štátmi, ktoré už začali s meraním administratívnych nákladov a s programami na znižovanie záťaže, možno pre vytvorenie stratégie EÚ vyvodiť nasledovné ponaučenie. 4.1. Stanovenie cieľov v štyroch členských štátoch Štyri krajiny, ktoré už začali (alebo ukončili) fázu merania, a konajú podľa tohto merania, majú podobný prístup k stratégii stanovenia svojich cieľov: po prvé, všetky krajiny si stanovili „politický“ celkový cieľ predtým, než získali výsledky (UK) alebo ešte predtým, ako začali meraciu fázu (NL, DK, CZ). Holandsko a Dánsko si stanovili cieľ zníženia 25 % zo základného merania (v 5-ročnom časovom rámci), kým Česká republika si stanovila cieľ 20 %[24]. Tieto rozdiely sa však nepovažujú za významné. Tieto všeobecné ciele boli stanovené, aby položili základy meraniu a podporili celkovú úroveň úsilia. Kým ciele sú nutne len približné a nie sú založené na žiadnej konkrétnej analýze, zjavne veľmi dobre plnili svoju úlohu pri poskytovaní rámca a zaistení impulzu potrebného na presadenie merania. Po druhé, v Holandsku boli stanovené špecifické sektorové ciele (ministerstvami) a po ukončení fázy merania sa stanovujú sa v Spojenom kráľovstve. Túto možnosť zvažuje aj Česká republika. Tri členské štáty si potom stanovili čisté ciele v tom zmysle, že v celkovej výške záťaže je zahrnuté nové administratívne zaťaženie uložené podnikom v danom období. 4.2. Ponaučenie pre vypracovanie cieľov EÚ Ako bolo stanovené v strategickom prehľade a ilustrované vyššie, k podstatným výsledkom môžu viesť iba spoločné ciele stanovené na úrovni Spoločenstva a členských štátov. Preto Komisia navrhla, že by mal byť stanovený jeden spoločný cieľ pre zníženie celkovej administratívnej záťaže v EÚ. Pri stanovení tohto cieľa by sa mali zohľadniť tri prvky. Po prvé, z vyššie uvedených skúseností členských štátov vyplýva, že všeobecný cieľ by sa mal stanoviť v počiatočnej fáze spolu so začatím merania, ktoré je založené na dohodnutej metodike. Komisia sa domnieva, že Európska rada by mala tento cieľ stanoviť na jar 2007. Navrhuje sa, aby sa zníženie administratívnej záťaže v celej EÚ rovnalo 25 %. Čo sa týka tých častí merania, ktoré má uskutočniť Komisia, činnosť bude smerovať k záťaži vyplývajúcej z prioritných oblastí, ktoré budú navrhnuté v akčnom programe[25]. Očakáva sa, že cieľ vo výške 25 % sa dosiahne za 5 rokov. Za účelom monitorovania možno navrhnúť prechodný cieľ v trvaní 3 rokov. Tento časový rámec je ambiciózny vzhľadom na to, že meranie v tomto rozsahu sa doteraz neuskutočnilo a zaberie značné množstvo času (v súčasnosti sa odhaduje na minimálne 1,5 roka). Po ukončení merania bude potrebné, aby Komisia a členské štáty vypracovali návrhy sprevádzané hodnotením vplyvu. Napokon, zmeny nevyhnutné na úrovni Spoločenstva sa budú musieť do veľkej miery rozhodovať v medziinštitucionálnom procese. Tento časový rámec si preto bude od inštitúcií EÚ a členských štátov vyžadovať pevné odhodlanie. Po druhé, konkrétnejšie čiastkové ciele budú stanovené podľa oblastí politík na základe výsledkov základných meraní (t. j. na konci roka 2008): uvažovať o cieľoch vyššieho znižovania možno v politických oblastiach, kde je administratívna záťaž obzvlášť vysoká a je tu značný priestor na jej znižovanie. Po tretie, okrem celkových a čiastočných cieľov sa navrhuje začať prácu už v prvom polroku budúceho roka na obmedzenom počte návrhov na zníženie administratívnej záťaže, ktoré by prostredníctvom malých zmien v základných právnych predpisoch mohli mať značný prínos. Rýchle dosiahnutie úspechov v tejto oblasti by bol hmatateľným dôkazom odhodlanosti európskych inštitúcií pri realizácii tohto programu a umožnilo by dosiahnutie výrazných výsledkov v počiatočnej fáze. Navrhuje sa, aby táto možnosť rýchleho dosiahnutia úspechu identifikovaná v akčnom programe na začiatku roka 2007 následne po konzultáciách o tomto pracovnom dokumente Komisie s patričným zohľadnením plánovaných a prebiehajúcich hodnotení politík[26]. Ciele by mala schváliť Európska rada a Európsky parlament, aby bolo zaistené, že tento program má silnú a širokú podporu. Vzhľadom na povahu návrhov na zjednodušenie na úrovni EÚ sa navrhuje, aby návrhy na znižovanie administratívnej záťaže dostali prioritu v medziinštitucionálnom rozhodovacom procese, pokiaľ je to možné v zrýchlenom postupe[27]. Rozhodujúce bude odhodlanie členských štátov, pretože značný podiel nákladov pochádza priamo z národnej alebo regionálnej legislatívy, a členské štáty budú musieť rozhodnúť o ich znižovaní, ak sa má splniť celkový cieľ. Dôkaz od štyroch členských štátov, ktoré uskutočnili úplné základné merania, ktoré zahŕňali náklady vznikajúce na úrovni Spoločenstva aj členských štátov naznačujú, že cieľ zníženia o 25 % možno splniť redukovaním informačných požiadaviek na oboch úrovniach. Potvrdzujú to aj čiastkovejšie merania, ktoré uskutočnil väčší počet členských štátov v jednotlivých sektoroch, ako sa uvádza v prílohe 1. Tieto empirické výsledky dokazujú existenciu vysokej administratívnej záťaže, ktorú možno znížiť spoľahnutím sa na množstvo metód na znižovanie uvedených v kapitole 5 bez toho, aby boli zasiahnuté ciele základných právnych predpisov. Komisia je preto presvedčená, že spoločný program s členskými štátmi počas päťročného obdobia umožní splnenie tohto cieľa. Rovnako je jasné, že schopnosť splniť tento cieľ stojí alebo padá na odhodlaní všetkých inštitúcií EÚ a členských štátov. 5. SPOLOčNÉ ZÁSADY PRI ZNIžOVANÍ ADMINISTRATÍVNEJ ZÁťAžE MERANIE ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV V EÚ NIE JE CIEľOM SAMÝM OSEBE. CIEľOM JE ZNÍžIť BYROKRACIU PRE PODNIK y v Európe. Výsledky pilotného projektu ukazujú, že náklady sa silno koncentrujú v prioritných oblastiach. Navrhuje sa, aby sa meranie Komisie tiež zameralo na prioritné oblasti a tam, kde je to možné, identifikovalo oblasti, v ktorých je možné dosiahnuť rýchly úspech a ktoré sa vzťahujú na tieto prioritné oblasti. Čo sa týka otázky, ako znížiť túto záťaž, po svojom schválení by mohli k riadeniu procesu znižovania záťaže značne prispieť nasledovné zásady: - znížiť frekvenciu nahlasovacej povinnosti na minimálnu úroveň, ktorá je potrebná na splnenie základných cieľov legislatívy (napr. ešte stále je veľa finančných nariadení, ktoré vyžadujú mesačné podávanie správ; možno uvažovať o znížení frekvencie); - preskúmať či sa rovnaká informačná povinnosť nevyžaduje niekoľkokrát prostredníctvom rôznych postupov a eliminovať prekrývanie (napr. množstvo informačných povinností v oblasti životného prostredia vyžaduje viac ako jedna časť legislatívy); - požadovať elektronické a internetové podávanie správ tam, kde sa v súčasnosti vyžaduje papierové zhromažďovanie informácií, kde je to možné využívať inteligentné portály (skúsenosti v členských štátoch ukazujú, že inteligentné portály pokrývajúce množstvo informačných požiadaviek môžu vytvoriť značné úspory; v Nórsku portál „Antinn“ pokrýva takmer všetky informačné povinnosti podnikom, ktoré im ukladá centrálna vláda[28]); - zaviesť prahové hodnoty pre informačné požiadavky a obmedziť ich u malých a stredne veľkých spoločností, ako je to možné alebo sa spoľahnúť na odber vzoriek (je známe, že stredné a malé spoločnosti obzvlášť trpia kvôli administratívnym nákladom – zbieranie údajov pre informačné účely by to malo vziať do úvahy); - zvážiť nahradenie informačnej povinnosti uložené všetkým podnikom v danom sektore prístupom založeným na riziku – zamerať informačné požiadavky na tie subjekty, ktoré predstavujú najvyššie riziko (skúsenosť Spojeného kráľovstva pri presadzovaní právnych predpisov v mnohých oblastiach ukazuje, že to môže značne znížiť náklady bez ohrozenia právnych predpisov); - obmedziť alebo zrušiť informačné požiadavky, pokiaľ sa týkajú právnych požiadaviek, ktoré od doby prijatia informačnej požiadavky zanikli alebo boli pozmenené (napr. v cestnej doprave stále existujú informačné povinnosti, ktoré pochádzajú z obdobia, keď sa na prevádzku medzinárodnej dopravy vyžadovalo povolenie). Je jasné, že tieto opatrenia nesmú ohroziť základný účel právnych predpisov a môžu existovať prípady, v ktorých sa z dôvodov týkajúcich sa ochrany verejného zdravia alebo životného prostredia, alebo potreby chrániť finančné záujmy Spoločenstva a zabezpečenia zdravého finančného hospodárenia, budú musieť byť ponechané relatívne veľké informačné povinnosti. 6. ĎALšIE KROKY Komisia vo svojom Strategickom hodnotení lepšej právnej úpravy v Európskej únii[29] počíta s množstvom krokov. Patrí k nim na začiatku roka 2007 predloženie akčného programu na zníženie administratívnej záťaže na základe výsledkov konzultácií o tomto pracovnom dokumente Komisie a strategickom hodnotení lepšej právnej úpravy, ku ktorému je priložená. Tento akčný program tiež bude obsahovať návrhy na okamžité prijatie opatrení v súvislosti s možnosťou rýchle dosiahnuť úspech v daných oblastiach. Akčný program bude obsahovať návrhy, ktoré umožnia zasadaniu Európskej rady na jar 2007 prijať nasledovné rozhodnutia: - stanoviť celkový cieľ znižovania administratívnej záťaže v EÚ, - schváliť prioritné oblasti pre meranie administratívnych nákladov a zníženie, záťaže; - schváliť metodiku merania navrhnutú v akčnom pláne a - schváliť zoznam oblastí, v ktorých je možné získať rýchly úspech, na okamžité opatrenia. Komisia, ostatné inštitúcie EÚ a členské štáty by následne spustili program merania a začali by konať vzhľadom na oblasti, v ktorých je možný rýchly úspech. Rozsiahly program merania by mohol začať na jar 2007 a poskytnúť údaje na konci roka 2008. V tomto štádiu by mohla Komisia navrhnúť podrobnejšie sektorové ciele, ako aj postupy pri zjednodušovaní. Tieto postupy by mohli byť zahrnuté v programe zjednodušovania, ktorý už obsahuje množstvo dôležitých návrhov na zníženie administratívnej záťaže[30] v osobitnej kapitole. Týmto spôsobom by mohol program na zjednodušovanie prispieť k monitorovaniu pokroku v implementácii stratégie znižovania administratívnej záťaže. Členské štáty by zatiaľ mohli začať s podobnými postupmi a znížiť záťaž zmenou národnej a (alebo) regionálnej legislatívy. Členské štáty môžu podávať správy o svojich národných programoch na znižovanie administratívnej záťaže v kapitole „lepšia regulácia“ vo svojich správach o pokroku v kontexte stratégie pre rast a zamestnanosť. Týmto spôsobom môže Komisia ročne podávať správy o pokroku – na úrovni Spoločenstva a národnej úrovni – vo svojej výročnej správe o pokroku, čím pomáha Európskej rade ďalej smerovať tento program. 7. ZÁVERY Európska komisia vo svojom strategickom hodnotení lepšej právnej úpravy v EÚ navrhuje znížiť administratívnu záťaž v Európskej únii o 25 %. Analýzy ukazujú, že to môže podstatne prispieť k posilneniu podnikateľského prostredia v Európe a vytvoreniu značných ekonomických výhod – celkovo strednodobo vo výške 150 miliárd eur v absolútnych hodnotách. Tento dokument navrhuje prípadný plán, ako dosiahnuť tento cieľ na základe partnerstva medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi. Spoločná metodika pri meraní nákladov v dohodnutých prioritných oblastiach a spoločné zásady pri znižovaní záťaže sú jadrom tohto prístupu. Pokrok by sa monitoroval prostredníctvom dohodnutých čiastkových cieľov, ako aj prechodných cieľov. Prínosy tohto prístupu môžu byť značné, ale nemali by sme podceňovať zdroje potrebné na uskutočnenie tohto projektu. Na dosiahnutie výsledkov preto budú podstatné silné záväzky od všetkých inštitúcií EÚ a členských štátov. Komentáre a návrhy k prístupu načrtnutom v tomto dokumente sú vítané. Všetky zainteresované strany sa vyzývajú, aby zaslali svoje stanoviská. Na základe týchto konzultácií Komisia dokončí svoj návrh akčného programu pre meranie a zníženie administratívnej záťaže v EÚ, ktorý má byť predložený na začiatku roka 2007. Svoje komentáre, prosím, posielajte na nasledovnú e-mailovú adresu do 1. januára 2007: entr-admin-burdens@ec.europa.eu | ANNEX 1 Current initiatives in Member States for measuring administrative costs in selected areas (updated at September 2006) [pic] ANNEX 2 Possible priority areas of Community legislation as indicated by national measurements No | Area | EC legislation - examples | NL | DK | CZ | 1 | Annual Accounts/Company Law | Fourth Council Directive 78/660/EEC of 25 July 1978 based on Article 54 (3) (g) of the Treaty on the annual accounts of certain types of companies. | The area 'private law', which includes accounting, represents 22.5% of Total administrative burdens in Cat. A and 12.8% in Cat. B in the NL. | 27% of Cat. A and 12.9% of B | n.a. | 3rd Council Directive of 9 October 1978 (78/855/EEC) and 6th Council Directive of 17 December 1982 (82/891/EEC) | Council regulation (EC) No 1346/2000 of 29 May 2000 on insolvency proceedings | Second Council Directive of 13 December 1976 on coordination of safeguards which, for the protection of the interests of members and others, are required by Member States of companies within the meaning of the second paragraph of Article 58 of the Treaty, in respect of the formation of public limited liability companies and the maintenance and alteration of their capital, with a view to making such safeguards equivalent (77/91/EEC) | 2 | Health Protection (including Animal Health and Zootechnics) | Directive 2001/83/EC of the European Parliament and of the Council of 6 November 2001 on the Community code relating to medicinal products for human use | Health protection is 23.41% of Cat. A, whereas 'health care is 4.87%. In Cat. B, percentages are much lower (0.43% and 0) | Approx. 4.8% of Cat. A and 12.9% of Cat. B | 12.8% of Cat. A and 21.8% of Cat. B | Directive 2001/20/EC on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the implementation of good clinical practice in the conduct of clinical trials on medicinal products for human use | 3 | Working environment/employment relations | Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work | 9.63% of Cat. A and 8.27% of Cat. B. | Approx. 7.9% of Cat. A and 10.6% of Cat. B | n.a. | No | Area | EC legislation - examples | NL | DK | CZ | 4 | Fiscal Law/VAT | Sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes - Common system of value added tax: uniform basis of assessment | 19.02% of Cat A and 14.27% of Cat. B | 9.7% of Cat. A and 3.7% of Cat. B (includes duties) | n.a. | 5 | Statistics | Council Regulation (EEC) No 3330/91 and Commission Regulation (EC) No 1901/2000 laying down certain provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 3330/91 | low percentages, but it was likely included in other areas, depending on the areas in which statistical have to be produced | 2.6% of Cat. A (includes keeping logbooks for fisheries) | 4.4% of Cat. A and 5.3% of Cat. B | 6 | Agriculture and Agricultural Subsidies | Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 | 0.15% of Cat. A and 1.61% of Cat. B | 13.2% of Cat. B (includes direct support to farmers, agricultural use of fertilizers, premium for livestock and commercial keeping of animals) | Protection of plants and plant products is 1.2% of Cat. A and 1.3% of Cat.B. Marketing of seeds and plants is 2.6% of Cat. B | No | Area | EC legislation - examples | NL | DK | CZ | 7 | Food Labelling | Regulation (EC) No 1760/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 establishing a system for the identification and registration of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealing Council Regulation (EC) No 820/97 | n.a. | 7.6% of Cat. A | Labelling of food is inluded in "production and placing on the market of food and tobacco products" and in "requirements for packaging", which jointly account for 53.9% of Cat. A Food and tobacco labelling accounts for 25% of Cat. B. | Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs. (article 3-25) | No | Area | EC legislation - examples | NL | DK | CZ | 8 | Transport | EEC Council: Regulation No 11 concerning the abolition of discrimination in transport rates and conditions, in implementation of Article 79 (3) of the Treaty establishing the European Economic Community | 4.71% of Cat A and 5.76% of Cat. B | n.a | n.a. | Council Regulation (EEC) No 3820/85 of 20 December 1985 on the harmonization of certain social legislation relating to road transport; Council Regulation (EEC) No 3821/85 of 20 December 1985 on recording equipment in road transport; COUNCIL REGULATION (EC) No 2135/98 of 24 September 1998 amending Regulation (EEC) No 3821/85 on recording equipment in road transport and Directive 88/599/EEC concerning the application of Regulations (EEC) No 3820/84 and (EEC) No 3821/85 | Regulation No 725/2004 of 31 March 2004 on enhancing ship and port facility security | Council Directive 94/57/EC of 22 November 1994 on common rules and standards for ship inspection and survey organizations and for the relevant activities of maritime administrations. | Council Directive 96/26/EC of 29 April 1996 on admission to the occupation of road haulage operator and road passenger transport operator and mutual recognition of diplomas, certificates and other evidence of formal qualifications intended to facilitate for these operators the right to freedom of establishment in national and international transport operations; | Council Directive 97/70/EC of 11 December 1997 setting up a harmonized safety regime for fishing vessels of 24 meters in length and over. | Council Directive 96/35/EC of 3 June 1996 on the appointment and vocational qualification of safety advisers for the transport of dangerous goods by road, rail and inland waterway; | Council Directive 80/1119/EEC of 17 November 1980 on statistical returns in respect of carriage of goods by inland waterways; | Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on safety on the Community's railways and amending Council Directive 95/18/EC on the licensing of railway undertakings and Directive 2001/14/EC on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure and safety certification (Railway Safety Directive); | Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs; | 9 | Fisheries legislation | Council Regulation (EEC) No 2847/93 of 12 October 1993 establishing a control system applicable to the common fisheries policy Council Directive 97/70/EC of 11 December 1997 setting up a harmonized safety regime for fishing vessels of 24 meters in length and over. | n.a | n.a | n.a | Source: Pilot project on administrative burdens ANNEX 3 Priority areas at national level Below are tables reporting the most burdensome areas resulting from national legislation[31]. Denmark Top-20 C-legislation | Costs (€) | Share of C | Share of total costs | Tax requirements for accounts | 403.893.874 | 17,3% | 9,7% | Annual accounts | 257.738.456 | 11,0% | 6,2% | Taxation | 195.439.575 | 8,4% | 4,7% | Price labelling | 166.712.672 | 7,1% | 4,0% | Self-checking in the food industry | 100.016.302 | 4,3% | 2,4% | Holidays | 61.333.135 | 2,6% | 1,5% | Income taxation etc. | 60.185.549 | 2,6% | 1,4% | Supllementary pensions | 59.695.163 | 2,6% | 1,4% | Working environment II | 55.839.686 | 2,4% | 1,3% | Legal framework between employers and employees | 42.827.736 | 1,8% | 1,0% | Invoicing of road, soil, sewer etc. | 41.949.880 | 1,8% | 1,0% | Private limited companies | 40.991.726 | 1,8% | 1,0% | Supplementary pensions II | 29.738.100 | 1,3% | 0,7% | Land register | 27.548.139 | 1,2% | 0,7% | Taxation of pensions | 25.065.589 | 1,1% | 0,6% | Sale and purchase of real-estate | 24.447.172 | 1,0% | 0,6% | Good practice for financial companies | 24.324.442 | 1,0% | 0,6% | Public limited companies | 21.721.877 | 0,9% | 0,5% | Unemployment benefits (sickness and maternity | 20.510.223 | 0,9% | 0,5% | Land register II | 17.210.322 | 0,7% | 0,4% | Total | 1.677.189.619 | 71,8% | 40,2% | ANNEX 4 Netherlands- Administrative costs by domain | C | Fiscal law | 1984,12 | Employee insurances | 982,20 | Health care | 870,97 | Private law | 521,81 | Spatial planning:Environmental licenses (general) | 304,21 | Labour relations | 301,70 | Working conditions | 295,30 | Buildings | 294,53 | Financial markets | 211,70 | Transport of goods | 204,15 | Social care | 186,20 | Medical ethics | 124,66 | Road traffic law | 103,44 | Spatial planning: Environmental licenses (sectoral) | 101,13 | Constitutional and administrative law | 99,98 | Spatial planning & urban renewal | 84,65 | Traffic: general | 64,07 | Agriculture | 63,00 | Water facilities/constructions | 56,91 | Corporations and rent law | 52,79 | Labour market and welfare | 47,70 | Competition law, ex pricing law | 46,07 | Seagoing | 38,96 | Agriculture | 38,21 | Spatial planning: Rest | 30,29 | Cluster Telecom & Post | 27,67 | Soil / ground | 24,64 | Cat c | 18,14 | Health protection | 15,64 | Energy | 9,45 | Waste | 9,33 | Inland navigation | 8,52 | Transportation of persons | 7,85 | Waste/material & products | 5,99 | Aviation | 3,87 | Statistics | 3,53 | [1] „Pilotný projekt merania administratívnej záťaže“, WIFO-CEPS, október 2006 [2] „Tematický dokument o projekte EPC pre lepšiu právnu úpravu“, Európska komisia. [3] Je dôležité mať na pamäti, že to predstavuje zmenu úrovne HDP v tom roku, v ktorom sa podáva správa. Napríklad, ak bolo administratívna záťaž znížené o 25 % v období rokov 2007 a 2011, HDP v roku 2011 by bol o 1,5 % vyšší ako bez zníženia. Toto zvýšenie je trvalé vzhľadom na to, že ak administratívna záťaž ostáva na nižšej (75 %) úrovni, HDP ostane vyšší. Avšak, neovplyvní to mieru nárastu HDP, t.j. dynamiku rastu HDP. [4] Podobné rozdelenie nie je k dispozícii pre Českú republiku a Spojené kráľovstvo ho ešte nezverejnilo. [5] Kategória A zahŕňala náklady pochádzajúce z právnych predpisov ES, ako aj medzinárodných právnych predpisov (nie EÚ). [6] „Pilotný projekt o administratívnej záťaži“, WIFO-CEPS, október 2006. [7] Rozdiel medzi nariadeniami a smernicami však nie je vždy spoľahlivým základom na určenie toho, kto je zodpovedný za úroveň administratívnych záväzkov. V skutočnosti niektoré smernice stanovujú jasné a bezvýhradné informačné povinnosti. Členské štáty de facto nemajú žiadny priestor, aby sa mohli rozhodnúť, ako ich budú transponovať. Naopak, niektoré nariadenia stanovujú iba všeobecné záväzky alebo umožňujú členským štátom, aby si stanovili národné hranice. [8] Rakúsko, Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Taliansko, Írsko, Lotyšsko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [9] Európska komisia, pracovný dokument ako príloha k Oznámeniu o lepšej právnej úprave pre rast a zamestnanosť v Európskej únii z roku 2005, minimalizácii administratívnych nákladov, ktoré ukladá legislatíva, podrobný náčrt možného modelu čistých administratívnych nákladov v EÚ, SEK(2005) 175 zo 16. marca 2005. [10] Pozri pracovný document útvarov Komisie, Vytvorenie spoločnej metodiky EÚ na hodnotenie administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi EÚ – Správa o pilotnej fáze (apríl– september 2005), SEK(2005) 1329, priložené k oznámeniu o „spoločnej metodike EÚ na hodnotenie administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi“ KOM(2005) 518 z 21.októbra 2005. [11] Pozri http://ec.europa.eu/governance/impact/docs_en.htm. [12] Pozri, napríklad, vplyv na poštové služby SEK(2006) 1292 ako sprievodný dokument KOM(2006) 594. [13] Podrobnú metodickú analýzu možno nájsť v pilotnom projekte Komisie o administratívnej záťaži, WIFO-CEPS, október 2006. [14] Príručka, passim . [15] Cieľom ŠMN EÚ je hodnotenie nákladov uložených právnymi predpismi podnikom, dobrovoľnému sektoru, verejným orgánom a tiež občanom. V tomto ohľade je spoločná metodológia EÚ podobná súčasnej verzii holandského ŠMN, ale rozsahom sa javí obsiahlejšia ako opatrenia uskutočnené v Dánsku alebo Spojenom kráľovstve. [16] Spoločná metodika EÚ nezahŕňa iba informačné povinnosti voči štátnym administratívam (napr. účtovné požiadavky), ale aj informačné povinnosti voči súkromným stranám, ako sú napríklad spotrebitelia (napr. predpisy označovania). Táto črta sa vyskytuje aj v holandskom a dánskom meraní. [17] Pri dodržiavaní zásady čiastkovej analýzy, metodika EÚ prikladá obzvlášť dôležitosť definovaniu najvhodnejších prahov, ktoré sa majú použiť na určenie informačných povinností, ktoré by mali byť z analýzy vylúčené. Konzultácie, ktoré prebehli s niektorými členskými štátmi poukázali na to, že jedinou možnosťou je stanoviť prahy vyjadrené počtom hodín, podľa dánskeho variantu ŠMN. [18] Národné varianty ŠMN obsahujú zoznamy príkladov. [19] Ak je hodnotený právny akt transpozíciou právneho aktu prijatého na inej úrovni, v správe sa uvedie článok a § pôvodného právneho aktu, v ktorom je každá informačná povinnosť definovaná. [20] Percentá uvedené v kolónkach medzinárodne, EÚ, národne a subnárodne naznačujú, či transpozícia striktne dodržiava pôvodný záväzok a ak nie, aké dodatočné náklady vznikajú transpozíciou. [21] V porovnaní s Dánskom (1 100 povinností) a Holandskom (3 000 povinností) zmapovalo Spojené kráľovstvo takmer 20 000 povinností. [22] To nijako neprekáža iniciatívam Komisie, ktoré sú zamerané na znižovanie záťažeadministratívnej záťaže pre občanov, verejnú správu a (alebo) dobrovoľný sektor. [23] Pre podrobnejšie technické informácie pozri Európska komisia, pracovný dokument útvarov Komisie, príloha k Oznámeniu o lepšej právne úprave pre rast a zamestnanosť v Európskej únii (2005), ktorá minimalizuje administratívne náklady, ktoré ukladá legislatíva, podrobný náčrt možného modela čistých administratívnych nákladov v EÚ, SEK(2005) 175 zo 16.marca 2005 [24] Česká republika ponechala otvorenú možnosť upraviť cieľ po dokončení merania. [25] Ostatné plánované a prebiehajúce procesy hodnotenia, vrátane hodnotenia jednorázovej platby poľnohospodárskemu podniku sa budú výlučne počítať s cieľom 25 %. [26] „Zdravotná kontrola“ - revízia nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 je plánovaná na začiatok roka 2008 a bude tiež zahŕnať návrhy na zjednodušenie systému a tak znižoavať jeho administratívnu záťaž. [27] Medziinštitucionálna dohoda o lepšej právnej úprave z decembra 2003 (2003/C 321/01 – 31.12.2003) [28] Elektronické podanie:Register správ zúčastnených osôb: 62 percent v roku 2005, 36 percent v roku 2004.Vrátenie DPH: 46 percent v prvom období roka 2005.Vrátenie dane z príjmu právnických osôb: približne 60 percent v roku 2005, približne 40 percent v roku 2004. [29] KOM(2006) 689 zo 14. novembra 2006. [30] Pozri „Prvá správa o pokroku v stratégii zjednodušovania na zjednodušenie regulačného prostredia“, pracovný dokument útvarov Komisie z októbra 2006 napríklad v nasledovných oblastiach politiky:životné prostredie: revízia smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania (IPPC) a ostatných súvisiacich právnych predpisov o priemyselných emisiách so zameraním na zlepšenie zrozumiteľnosti a konzistencie (najmä vzhľadom na podávanie správ) a obmedzenie požiadaviek; smernica o stavebných výrobkoch so zameraním na zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže, najmä pre malé a stredné podniky (MSP) prostredníctvom vyššej flexibility pri formulácii a využití technických špecifikácií a odstránení prekážok pri implementácii, ktoré doposiaľ bránili vytvoreniu celistvého vnútorného trhu so stavebnými výrobkami;štatistika: uľahčiť predkladanie štatistických správ hospodárskym subjektom, s možnosťou vyňatia MSP, zohľadnením výsledku prebiehajúceho pilotného projektu pre meranie a znižovanie administratívnych nákladov a realizačnej štúdie, ktorá analyzuje funkčnosť zberného systému, ktorý je obmedzený na jeden tok. [31] "Pilot project on administrative burdens", WIFO-CEPS, October 2006.