Návrh nariadenie rady, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o použitie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny /* KOM/2008/0430 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.10.2008 KOM(2008) 430 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o použitie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA V nariadení (ES) č. 853/2004 sa pre prevádzkovateľov potravinárskych podnikov stanovujú osobitné hygienické predpisy, pokiaľ ide o potraviny živočíšneho pôvodu. Stanovuje sa v ňom, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov nesmú použiť k odstráneniu povrchovej kontaminácie produktov živočíšneho pôvodu žiadnu látku okrem vody, pokiaľ nebolo použitie danej látky schválené v súlade s uvedeným nariadením. Stanovuje sa v ňom, že použitie schválenej látky nesmie ovplyvňovať povinnosť prevádzkovateľa potravinárskeho podniku dodržiavať podmienky podľa uvedeného nariadenia. V októbri 1998 a apríli 2003 vydal Vedecký výbor pre veterinárne opatrenia v súvislosti s verejným zdravím (Scientific Committee on Veterinary measures relating to Public Heath - SCVPH) rôzne vedecké stanoviská a dospel k záveru, že použitie antimikrobiálnych látok môže prispieť k zníženiu patogénov u hydiny za predpokladu, že tieto látky sa používajú v rámci integrovaného kontrolného systému potravinového reťazca. V rámci veterinárnej dohody medzi ES a USA, predložilo USA dokumentáciu týkajúcu sa použitia štyroch antimikrobiálnych látok na jatočných telách hydiny. Na základe tejto dokumentácie prijal v decembri 2005 Európsky výbor pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Authority - EFSA) stanovisko. Podľa záverov EFSA nepredstavuje použitie týchto látok (oxid chloričitý, okyslený chloritan sodný, fosforečnan sodný a peroxokyseliny) za predpísaných podmienok žiadne riziko týkajúce sa verejného zdravia a použitie antimikrobiálnych roztokov nenahrádza potrebu dodržiavania vhodných hygienických postupov počas spracovania jatočných tiel hydiny, najmä počas manipulácie s ňou. Vo svojom druhom stanovisku z decembra 2004 však EFSA upozornil na to, že poskytnuté informácie o peroxokyselinách poukazujú na obmedzenú účinnosť, pričom je potrebné určiť osobitné podmienky použitia. Vo svojom vedeckom stanovisku zo 6. marca 2008 Európsky úrad pre bezpečnosť potravín vyvodil záver týkajúci sa posúdenia možného vplyvu štyroch antimikrobiálnych ošetrovacích látok na vznik antimikrobiálnej rezistencie, že v súčasnosti nie sú uverejnené žiadne údaje, z ktorých by sa akýmkoľvek spôsobom dala usúdiť získaná znížená citlivosť na tieto látky, v prípade že sa aplikujú na jatočné telá hydiny a rezistencia voči terapeutickým antimikrobiálnym látkam. Vedecký výbor pre vznikajúce a novo zistené zdravotné riziká (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks - SCENIHR) a Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká (Scientific Committee on Health and Environmental Risks - SCHER) prijali 31. marca 2008 spoločné vedecké stanovisko o environmentálnom vplyve a účinku na antimikrobiálnu rezistenciu uvedených štyroch látok používaných na odstraňovanie mikrobiálnej povrchovej kontaminácie jatočných tiel hydiny, v ktorom sa uvádza, že dostupné informácie týkajúce sa vykonania komplexného kvantitatívneho hodnotenia sú nedostatočné, že pokiaľ ide o životné prostredie, existujú obavy z možného rozširovania alebo selekcie rezistentnejších kmeňov, a napokon, že nižšie environmentálne riziko sa odhaduje aj v súvislosti s možnými rezíduami na jatočných telách. V týchto súvislostiach sa 2. júna 2008 predložil návrh nariadenia Rady o použití týchto štyroch látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny a o stanovení podmienok, podľa ktorých sa tieto látky môžu používať Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, aby o ňom hlasoval. Výbor hlasoval proti tomuto návrhu: 26 členských štátov hlasovalo proti a jeden členský štát sa zdržal hlasovania. Preto Komisia podľa článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 853/2004 a v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES zmeneného rozhodnutím Rady 2006/512/ES zaslala Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré treba prijať, pričom Rada má tri mesiace na to aby konala na základe kvalifikovanej väčšiny a informovala Parlament. Tento návrh nemá žiadny finančný vplyv na rozpočet Spoločenstva. Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, pokiaľ ide o použitie antimikrobiálnych látok na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu[1], a najmä na jeho článok 3 ods. 2, keďže: (1) V nariadení (ES) č. 853/2004 sa pre prevádzkovateľov potravinárskych podnikov stanovujú osobitné hygienické predpisy, pokiaľ ide o potraviny živočíšneho pôvodu. Stanovuje sa v ňom, že prevádzkovatelia potravinárskych podnikov nesmú použiť k odstráneniu povrchovej kontaminácie produktov živočíšneho pôvodu žiadnu látku okrem vody, pokiaľ nebolo použitie takejto látky schválené v súlade s uvedeným nariadením. (2) Preto je vhodné schváliť používanie určitých antimikrobiálnych látok na odstraňovanie povrchovej kontaminácie jatočných tiel hydiny. (3) V smernici Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd[2] sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa čistenia a vypúšťania odpadových vôd z určitých priemyselných odvetví. (4) V smernici Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci (štrnásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)[3] sa ustanovujú minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov na pracovisku pred rizikami ohrozujúcimi ich bezpečnosť a zdravie, ktoré súvisia s prítomnosťou chemických činiteľov. (5) V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 zo 17. novembra 2003 o kontrole salmonely a ostatných špecifikovaných zoonotických pôvodcov pochádzajúcich z potravín[4] sa ustanovujú opatrenia, ktoré treba prijať s cieľom zistiť a kontrolovať salmonelu a iných zoonotických pôvodcov vo všetkých relevantných etapách produkcie, spracúvania a distribúcie. Ustanovujú sa v ňom vnútroštátne kontrolné programy na zisťovanie zoonóz a zoonotických pôvodcov už v etape primárnej produkcie, ktoré sú zacielené na špecifické patogénne činitele. (6) V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá[5] sa stanovujú všeobecné pravidlá uskutočňovania úradných kontrol na overenie dodržiavania pravidiel týkajúcich sa predchádzania rizikám, ktoré hrozia ľuďom a zvieratám, odstraňovania týchto rizík alebo ich znižovania na prijateľnú úroveň. (7) Uvedené predpisy stanovujú určité povinnosti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov, pokiaľ ide o hygienu, a ďalšie povinnosti, ako aj vykonávanie kontrol príslušnými orgánmi. Pokiaľ však ide o používanie antimikrobiálnych látok na odstraňovanie povrchovej kontaminácie jatočných tiel hydiny, je potrebné stanoviť ďalšie podmienky a požiadavky na prevádzkovateľov potravinárskych podnikov a ďalšie kontroly príslušnými orgánmi okrem tých, ktoré sú už stanovené v existujúcich právnych predpisoch Spoločenstva. (8) Pri vykonávaní politík Spoločenstva je zabezpečená vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí. Opatrenia prijaté Spoločenstvom v oblasti potravín a krmív sa musia zakladať na vhodnom posúdení možných rizík pre zdravie ľudí a zvierat a musí sa s ohľadom na existujúce vedecké dôkazy zachovávať, alebo ak je to vedecky odôvodnené, zvyšovať úroveň ochrany zdravia ľudí a zvierat zabezpečenej v Spoločenstve. Úplné vylúčenie všetkých rizík však nemožno pokladať za realistický cieľ rozhodnutia o riadení rizík v tejto oblasti. Rozhodnutie o prijateľnej miere rizika je úlohou a zodpovednosťou manažéra rizík, ktorý musí zohľadňovať všetky prvky, ktoré sú súčasťou vedeckého posúdenia rizík. (9) Vykonávaním politík Spoločenstva sa okrem toho zabezpečuje vysoká úroveň ochrany životného prostredia, a to jednak samotnými predpismi v rámci environmentálnej politiky, a jednak zahrnutím požiadaviek environmentálnej politiky do vymedzenia a vykonávania iných politík a činností Spoločenstva. (10) Vedecký výbor pre veterinárne opatrenia v súvislosti s verejným zdravím vydal 30. októbra 1998 správu o výhodách a obmedzeniach antimikrobionálnych ošetrení jatočných tiel hydiny a odporučil, aby sa pred povolením používania akejkoľvek dekontaminačnej zmesi alebo dekontaminačnej metódy uskutočnilo dôkladné posúdenie. (11) Vedecký výbor pre veterinárne opatrenia v súvislosti s verejným zdravím takisto vydal 14. a 15. apríla 2003 stanovisko k posúdeniu antimikrobiálnych ošetrení jatočných tiel hydiny, v ktorom dospel k záveru, že dekontaminácia môže predstavovať užitočný prvok pri ďalšom znižovaní počtu patogénnych činiteľov za predpokladu uplatňovania komplexnej kontrolnej stratégie počas celého potravinového reťazca, vrátane hygienických opatrení uplatňovaných pri prvovýrobe, počas prepravy a na bitúnku či v spracovateľskom závode. (12) Európsky úrad pre bezpečnosť potravín („EFSA“) prijal 6. decembra 2005 vedecké stanovisko, v ktorom dospel k záveru, že ošetrenie jatočných tiel hydiny oxidom chloričitým, okysleným chloritanom sodným, fosforečnanom sodným alebo peroxokyselinami nepredstavuje riziko pre bezpečnosť. Takisto podotkol, že ostrekovanie v porovnaní s máčaním a ponáraním do viackrát použitej vody v chladiacich nádržiach znižuje expozíciu rezíduám a živočíšnym vedľajším produktom, ku ktorej môže dôjsť v dôsledku použitia antimikrobiálnych látok. (13) Toxikologické účinky súčasného alebo po sebe idúceho použitia viac ako jednej antimikrobiálnej látky k odstráneniu povrchovej kontaminácie potravín živočíšneho pôvodu sa náležite neposúdili. Z tohto dôvodu by sa nemali používať kombinácie viacerých antimikrobiálnych látok. (14) Európsky úrad pre bezpečnosť potravín prijal 6. mája 2008 vedecké stanovisko „o posúdení možného vplyvu štyroch antimikrobiálnych ošetrovacích látok na vznik antimikrobiálnej rezistencie“. Zo záverov úradu vyplýva, že v súčasnosti nie sú uverejnené žiadne údaje, z ktorých by sa dalo usúdiť, že použitie štyroch látok uvedených v stanovisku zo 6. decembra 2005 bude viesť k získanej zníženej citlivosti na tieto látky a k rezistencii voči terapeutickým antimikrobiálnym látkam. Uvedené zistenia sú pre Európsky úrad pre bezpečnosť potravín podnetom, aby podporoval výskum pravdepodobnosti vzniku takejto citlivosti ma uvedené typy látok a možnosti a ich možnej odolnosti voči terapeutickým antibiotikám a iným antibakteriálnym látkam. (15) Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká a Vedecký výbor pre vznikajúce a novo zistené zdravotné riziká prijali 18. marca 2008 a 2. apríla 2008 spoločné vedecké stanovisko o environmentálnom vplyve a účinku na antimikrobiálnu rezistenciu uvedených štyroch látok používaných na odstraňovanie mikrobiálnej povrchovej kontaminácie jatočných tiel hydiny, v ktorom sa uvádza, že „súčasné poznatky o potenciálnych negatívnych účinkoch používania jednotlivých biocídov sú nedostatočné.“ Pri napĺňaní mandátu Komisie pre uvedené štyri látky dospeli k záveru, že na vydanie komplexných kvantitatívnych posúdení nie je k dispozícií dostatok informácií. Pokiaľ ide o životné prostredie, existujú obavy z možného rozširovania alebo selekcie rezistentnejších kmeňov a obavy v spojitosti s potenciálnymi rezíduami v jatočných telách hydiny. Jednak Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká, a jednak Vedecký výbor pre vznikajúce a novo zistené zdravotné riziká sa však domnievajú, že uvedené environmentálne riziko je nízke. (16) Komisia v úlohe manažéra rizík, ktorý je zodpovedný za stanovenie prijateľnej miery rizika pre verejné zdravie a zdravie zvierat a životné prostredie, sa domnieva, že riziko možného účinku vo forme antimikrobiálnej rezistencie alebo možného environmentálneho vplyvu štyroch antimikrobiálnych látok sa nemôže vylučovať. V dôsledku toho by sa s cieľom ďalšieho zníženia rizík mali ustanoviť veľmi prísne podmienky a požiadavky na používanie uvedených štyroch látok, najmä v súvislosti s trvaním expozície, koncentráciou látok a obmedzením použitia len na jednu látku. (17) Viaceré antimikrobiálne látky používané na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny môžu predstavovať riziko pre vodné prostredie, zdravie personálu pracujúceho v systémoch odpadových vôd, pre prevádzkovanie a výkonnosť kanalizačných systémov a/alebo v čistiarne odpadových vôd. Použitie antimikrobiálnych látok s obsahom chlóru by mohlo viesť k vytvoreniu chlórorganických zlúčenín, z ktorých sú viaceré perzistentné, bioakumulovateľné a karcinogénne. Zlúčeniny fosforu sú jednou z príčin eutrofizácie európskych regionálnych morí, ktorá vedie k nadmernému rastu rias a inak neželateľne narušujú vodné prostredie. Z tohto dôvodu by sa mali prijať opatrenia na primerané kontroly a likvidáciu takýchto látok. (18) Použitie antimikrobiálnych látok iných ako pitná voda na jatočné telá hydiny by sa v záujme informovania spotrebiteľa malo uvádzať na označení jatočných tiel hydiny a na rozporciovaných kusoch a/alebo mäsových prípravkoch z týchto jatočných tiel hydiny. Z tohto dôvodu je vhodné ustanoviť takéto požiadavky na označovanie v tomto nariadení. (19) Látky používané na odstránenie povrchovej kontaminácie jatočných tiel hydiny, a nie na účely konzervácie, nemajú vplyv na definíciu „čerstvého mäsa“ podľa bodu 1.10 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004. (20) Avšak toto nariadenie by sa malo uplatňovať len potom, ako sa zmení a doplní definícia hydinového mäsa uvedená v bode 1 časti B.II prílohy XIV k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej SOT)[6]. Touto zmenou a doplnením by sa umožnilo umiestňovanie a uvádzanie na trh mäsa ošetreného antimikrobiálnymi látkami ako hydinového mäsa. (21) Je vhodné schváliť používanie oxidu chloričitého, okysleného chloritanu sodného, fosforečnanu sodného a peroxykyselín na odstraňovanie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny, pokým prevádzkovatelia potravinárskych podnikov členských štátov nepredložia ďalšie vedecké údaje týkajúce sa používania takýchto látok. Tieto informácie by mali zahŕňať možný environmentálny vplyv a možný vznik antimikrobiálnej rezistencie. Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov v tretích krajinách sa vyzývajú, aby svojim krajinám uvedené údaje poskytli. Na týchto údajoch sa bude zakladať preskúmanie uvedeného schválenia ako aj podmienok použitia uvedených látok. (22) Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat poskytol negatívne stanovisko týkajúce sa navrhovaných opatrení Komisie, a preto musí Rada prijať opatrenia ustanovené v tomto nariadení, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Schválené látky Antimikrobiálne látky uvedené v prílohe sa schvaľujú na odstraňovanie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny („schválené látky“). Článok 2 Povinnosti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov v súvislosti s používaním schválených látok Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov používajú schválené látky výlučne na celé jatočné telá hydiny, a nie na časti jatočných tiel alebo rozporciované kusy hydinového mäsa. Schválené látky používajú na jatočné telá hydiny za podmienok uvedených v prílohe a v súlade s týmito požiadavkami: a) na jatočné telo hydiny sa súčasne alebo po sebe nesmie použiť viac než jedna schválená látka; b) ak sa v priebehu výrobného procesu použije schválená látka viac ako jedenkrát, nesmie celkový čas, počas ktorého je výrobok s látkou v kontakte, presiahnuť časy stanovené v prílohe v bodoch 2, 3 a 4; c) pri použití schválenej látky v predchladiarni alebo v chladiacej nádobe sa roztok obsahujúci uvedenú látku musí pravidelne vymieňať, aby sa tak zachovala predpísaná koncentrácia schválenej látky; d) jatočné telo hydiny sa po použití schválenej látky musí v primeranej fáze výrobného procesu opláchnuť pitnou vodou, čo zahŕňa aj opláchnutie vypitvaného jatočného tela hydiny zvnútra, aby sa zabezpečilo zámerné odstránenie látky tak, aby nemala žiadny technologický účinok na konečný výrobok; e) účinnosť oplachovania, ktorým sa musí zabezpečiť, aby žiadne rezíduá schválenej látky alebo jej možné deriváty nezostali v konečnom výrobku, sa musí vedecky preukázať pomocou vhodného trvalého monitorovania; f) použitie schválenej látky a opláchnutie sa musí uskutočniť v miestnosti na zabíjanie predtým, ako sa jatočné telá hydiny umiestnia do chladiarne alebo mraziarne. Článok 3 Povinnosti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov v súvislosti so zhromažďovaním údajov 1. Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov zhromažďujú údaje na tieto vedecké účely: a) pravdepodobnosť vzniku získanej zníženej citlivosti na schválené látky a rezistencie voči terapeutickým antimikrobiálnym látkam; b) environmentálny vplyv likvidácie použitých roztokov schválených látok a lúhovacej vody; c) možnosť, že sa v odpadových vodách rozširujú odolné kmene alebo dochádza k ich selekcii. 2. Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov sprístupnia príslušnému orgánu údaje uvedené v odseku 1 potom, ako Komisia vymedzí technické špecifikácie. Článok 4 Označovanie Pokiaľ sa na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočného tela hydiny použila schválená látka, prevádzkovateľ poľnohospodárskeho podniku viditeľným, ľahko čitateľným a nezmazateľným spôsobom označí jatočné telá hydiny, všetky rozporciované kusy hydinového mäsa a z nich odvodené výrobky z hydinového mäsa tak, že sú buď: a) ošetrené antimikrobiálnymi látkami, alebo b) dekontaminované chemikáliami. Článok 5 Odpadové vody 1. Pokiaľ je používanie schválených látok spojené s vypúšťaním odpadových vôd do zberného a čistiaceho systému komunálnych odpadových vôd alebo s vypúšťaním vyčistených priemyselných odpadových vôd do vôd, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov dodržiavajú tieto normy na kvalitu filtrátov z odpadových vôd: a) kvalita vypúšťaných vôd pri vypúšťaní do zberného a čistiaceho systému komunálnych odpadových vôd: celkový chlór (vyjadrený ako Cl2): 0,4 mg/l chlórorganické zlúčeniny vyjadrené ako absorbovateľné organické halogénované zlúčeniny (AOX) 1,0 mg/l (b) kvalita vypúšťaných vôd pri vypúšťaní do povrchových vôd: celkový chlór (vyjadrený ako Cl2): 0,4 mg/l celkový fosfor (vyjadrený ako P): 2,0 mg/l chlórorganické zlúčeniny vyjadrené ako absorbovateľné organické halogénované zlúčeniny (AOX) 0,1 mg/l 2. Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov monitorujú súlad s normami kvality pre vypúšťané vody uvedenými v odseku 1 aspoň raz za mesiac na základe vzoriek odobratých úmerne prietoku počas 24 hodín. Monitorovanie kvality vypúšťaných vôd sa zakladá na medzinárodných normách ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 a ISO 9562:2004. Príslušný orgán však môže povoliť používanie iných metód, pokiaľ je možné preukázať, že dosiahnuté výsledky sú rovnocenné s výsledkami dosiahnutými na základe noriem ISO. Článok 6 Úradné kontroly 1. Pokiaľ sa na odstránenie povrchovej kontaminácie z jatočných tiel hydiny používa schválená látka, príslušný orgán: a) zvýši frekvenciu a/alebo predĺži trvanie úradných kontrol, najmä úradných kontrol ustanovených v článku 10 nariadenia (ES) č. 882/2004, pričom osobitný dôraz kladie na povinnosti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov podľa článku 2 tohto nariadenia; b) môže v závislosti od jednotlivých prípadov ustanoviť ďalšie podmienky týkajúce sa používania príslušnej látky. 2. Príslušný orgán vykonáva úradné kontroly monitorovania, ktoré podľa článku 5 ods. 2 uskutočňujú prevádzkovatelia potravinárskych podnikov. Článok 7 Povinnosti príslušného orgánu v súvislosti so zberom údajov Príslušný orgán poskytuje Komisii údaje uvedené v článku 3 každých šesť mesiacov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia. Článok 8 Nadobudnutie účinnosti, preskúmanie a uplatňovanie Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od dátumu uplatňovania nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa definícia hydinového mäsa v bode 1 časti B.II prílohy XIV k nariadeniu Rady (ES) č. 1234/2007. Komisia do dvoch rokov od dátumu uplatňovania toto nariadenie preskúma so zohľadnením ďalších vedeckých údajov týkajúcich sa použitia látok uvedených v prílohe a v prípade potreby navrhne náležité úpravy príslušného schválenia. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA Zoznam schválených látok a podmienky ich používania (podľa článku 2) 1. Oxid chloričitý: a) pri maximálnej koncentrácii 3 mg/kg zvyškového oxidu chloričitého vo vode v štádiách výrobného procesu, keď sa použije schválená látka; b) v prípade nepretržitého protiprúdového chladenia ponorením musí byť čas kontaktu s príslušnou látkou primeraný veľkosti jatočných tiel hydiny a posúdený vzhľadom na koncentráciu použitého oxidu chloričitého. 2. Okyslený chloritan sodný: a) vo vode používanej pri spracovávaní hydiny ako roztok na prvotné ochladenie a chladiaci roztok v koncentráciách 50 až 150 mg/kg chloritanu sodného zmiešaného s kyselinou povolenou na použitie v potravinách, ktorých pH v roztoku je 2,8 až 3,2; roztok sa použije ako ponorný kúpeľ počas maximálne 5 až 8 sekúnd; b) vo vode používanej pri spracovávaní hydiny v koncentráciách 500 až 1 200 mg/kg chloritanu sodného zmiešaného s kyselinou povolenou na použitie v potravinách, ktorých pH v roztoku je 2,3 až 3,2; roztok sa použije postriekaním počas maximálne 15 sekúnd. 3. Fosforečnan sodný: Vo vode používanej pri spracovávaní hydiny v koncentráciách 80 g/kg až 120 g/kg. Roztok sa použije ponorením alebo postriekaním jatočných tiel, ktoré neboli schladené, počas maximálne 15 sekúnd. 4. Peroxokyseliny: Vo vode používanej pri spracovávaní hydiny je povolené použiť zmes peroxooctovej kyseliny, oktánovej kyseliny, octovej kyseliny, peroxidu vodíka, peroxooktánovej kyseliny a etidronovej kyseliny (HEDP) v maximálnej koncentrácii 220 mg/kg kyseliny peroxooctovej, 110 mg/kg peroxidu vodíka a 13 mg/kg HEDP počas maximálne 15 sekúnd pri postriekaní alebo ponorení. [1] Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55; opravené v Ú. v. EÚ L 226, 25.6.2004, s. 22. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1243/2007 (Ú. v. EÚ 281, 25.10.2007, s. 8). [2] Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s.1). [3] Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s.21). [4] Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1237/2007 (Ú. v. EÚ 280, 24.10.2007, s. 5). [5] Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1; opravené v Ú. v. EÚ L 191, 28.5.2004, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 301/2008 (Ú. v. EÚ 97, 9.4.2008, s. 85). [6] Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 248/2008 (Ú. v. EÚ 76, 19.3.2008, s. 6).