Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – EÚ a Afrika: zrealizovanie rovnocenného rozvojového partnerstva založeného na udržateľnosti a spoločných hodnotách

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/15)

Spravodajcovia: Dimitris DIMITRIADIS (EL – I) Diľana SLAVOVA (BG – III) Thomas WAGNSONNER (AT – II)

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 20.2.2020 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre vonkajšie vzťahy Prijaté v sekcii 24.2.2020 Prijaté v pléne 16.9.2020 Plenárne zasadnutie č. 554 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 216/1/2

1. Závery a odporúčania

1.1. Európa má v rýchlo sa meniacom svete so závažnými problémami, ale aj novými príležitosťami, povinnosť využiť svoje multikultúrne, inštitucionálne a sociálno-hospodárske dedičstvo s cieľom umožniť udržateľný globálny rozvoj. Výzvy, ktorým čelia rozvojové krajiny v Afrike, sú veľmi zložité a musíme ich riešiť citlivým a viacrozmerným prístupom. Nemôžeme poskytovať len dobre mienené rady, ale na investovanie v Afrike sú potrebné aj veľké finančné prostriedky EÚ a jej členských štátov, aby sa dosiahli ciele udržateľného rozvoja. To musí byť hlavným cieľom medzinárodných partnerstiev EÚ a dodržiavanie všeobecných ľudských práv, ktoré sú základnými spoločnými hodnotami, musí byť základom politickej angažovanosti v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva s Afrikou .

1.2. základných pracovných práv (Deklarácia MOP o základných zásadách a právach pri práci , ktorá zahŕňa základné pracovné normy, a Tripartitná deklarácia o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky ), slobody podnikania a práva na zdravé životné prostredie , ako aj cieľov udržateľného rozvoja. EHSV víta spoločné oznámenie s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku V súlade s novým konsenzom EÚ o rozvoji sa EHSV zasadzuje za podporu dôstojného života a dobrých vyhliadok, vytvorenie strednej triedy a podporu rovnocenných partnerstiev prostredníctvom posilnenia udržateľných sociálno-liberálnych demokratických štruktúr v Afrike v súlade so všeobecnými ľudskými právami ( 1 ) vrátane, ktorá zahŕňa základné pracovné normy, a),, ako aj cieľov udržateľného rozvoja. EHSV víta spoločné oznámenie s názvom ( 2 ) a snaží sa prispieť k zlepšeniu novej komplexnej stratégie EÚ s Afrikou.

1.3. Súčasná situácia odhaľuje kritické výzvy, ale aj sľubné vyhliadky rozvojovej spolupráce medzi EÚ a Afrikou. Afrika zahŕňa mnohé z 20 najrýchlejšie rastúcich ekonomík sveta. Do roku 2035 bude mať najväčšiu potenciálnu pracovnú silu. Obchodné a investičné partnerstvo na vysokej úrovni založené na dodržiavaní všeobecných ľudských práv a udržateľnosti je potrebné pre obidve strany a namiesto využívania rozvojových fondov na bezpečnosť hraníc sa dôraz musí klásť na rozvoj.

1.4. EHSV víta Africkú kontinentálnu zónu voľného obchodu (AfCFTA), pretože posilňuje obchod v rámci kontinentu, znižuje závislosti a upúšťa od prístupu zameraného výlučne na medzikontinentálny vývoz. Môže to byť zásadný prvý krok smerom k zóne voľného obchodu medzi EÚ a Afrikou. EHSV pripomína dôležitú úlohu organizovanej občianskej spoločnosti v dohode nasledujúcej po Dohode z Cotonou.

1.5. Dlhodobé investície do infraštruktúry v rámci Afriky na podporu regionálnych hodnotových reťazcov a udržateľného miestneho hospodárstva majú význam z hospodárskeho hľadiska, sú ekologicky udržateľné a vytvárajú výrobné kapacity vrátane miestnych kvalitných pracovných miest. Prístup zameraný výlučne na medzikontinentálny vývoz je neudržateľný. Medzikontinentálna hospodárska spolupráca by mala uprednostňovať predovšetkým miestnu výrobu v Afrike, ktorej hlavnými odvetviami by malo byť udržateľné poľnohospodárstvo, energetika a obehové hospodárstvo, ako aj tradičné odvetvia súvisiace so surovinami a stavebníctvom, ktoré je stále potrebné reformovať v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. Verejné prostriedky sa nemusia nevyhnutne využívať na súkromné investície v Afrike na úkor konvenčnej rozvojovej spolupráce. Monitorovacie, kontrolné a hodnotiace systémy, ktoré do veľkej miery zapájajú organizovanú občiansku spoločnosť, sú preto absolútne nevyhnutné.

1.6. Občianska spoločnosť, sociálne partnerstvá, sociálne trhové hospodárstva a systémy sociálneho zabezpečenia by mali byť úspešnými modelmi na podporu udržateľného rozvoja v Afrike, aj keď sú prispôsobené miestnej kultúre a sociálno-hospodárskym okolnostiam. Priority na podporu afrických krajín by sa mali týkať nielen obchodu a investícií, ale aj najmä daňovej politiky, migrácie, rozvoja, životného prostredia, vzdelávania, zdravia a pracovných a životných podmienok. Vzhľadom na súčasnú krízu spôsobenú ochorením COVID-19 (koronavírusom), v dôsledku ktorej bude Afrika nesmierne trpieť, to má ešte väčší význam.

1.7. Mala by sa vybudovať infraštruktúra v oblasti zabezpečovania kvality, aby africký tovar mohol spĺňať normy svojich cieľových trhov. Malo by sa zabezpečiť, aby sa dodržiavali zákony, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. Veľmi užitočné by boli aj systémy náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv vrátane pravidiel EÚ ( 3 )

1.8. Program Erasmus+ by sa mal rozšíriť, aby sa posilnila spolupráca medzi EÚ a Afrikou. Rozvojové partnerstvo medzi EÚ a Afrikou musí dôraznejšie podporovať vytváranie miestnych verejných vzdelávacích systémov, od detskej pedagogiky až po vysokoškolské vzdelanie a odborné vzdelávanie a prípravu vrátane učňovských systémov a systémov celoživotného vzdelávania. Malo by sa zabrániť „úniku mozgov“ z Afriky do EÚ. Ústrednú úlohu pri dosahovaní udržateľného rozvoja zohrávajú najmä uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a posilnenie postavenia žien.

1.9. Posilnenie postavenia žien v Afrike je prioritou EHSV, ktorý naliehavo vyzýva inštitúcie a občiansku spoločnosť, aby aktívne a neustále konali v prospech úplnej rodovej rovnosti na rôznych sociálnych a hospodárskych úrovniach.

1.10. Zvrátenie migrácie je v mnohých aspektoch kritickým problémom. Príčiny nedobrovoľnej migrácie sa odstránia iba hospodárskym, environmentálnym a sociálnym rozvojom.

1.11. Medzinárodná spoločnosť African Diaspora Finance Corporation by mohla byť ideálnou platformou na usmerňovanie investícií spravovaných africkými orgánmi a využívaných na potreby Afriky. Môže to byť aj možnosť pre investorov z EÚ.

1.12. Afrika v poslednom desaťročí výrazne rástla, čo viedlo k prognóze, že dopyt po energii na tomto kontinente sa do roku 2050 zdvojnásobí, pričom miera chudoby zostane neochvejne vysoká. Tým by sa zachovali, ak nie zhoršili, otázky udržateľnosti z hľadiska environmentálnych a sociálno-hospodárskych aspektov.

1.13. Napriek tomu by mohli vzniknúť nové príležitosti: i) africké krajiny môžu zohrávať vedúcu úlohu pri premene slnečnej energie na elektrickú energiu pomocou solárnej fotovoltickej technológie; môže to takisto viesť k rozsiahlej výrobe syntetických palív; ii) osobitné možnosti spoločných projektov, obchodných činností a politík by mohli vytvoriť nový sociálno-ekologický prístup k trhovému hospodárstvu.

1.14. Mali by sa podporovať poľnohospodárske a potravinárske odvetvia v Afrike, aby sa zlepšilo pestovanie, znížili škody na úrode a zlepšili normy kvality. Ďalšími cieľmi v agropotravinárskom sektore sú vývoj nových metód výroby a uvádzania na trh, podpora družstevnej samoorganizácie medzi poľnohospodármi, potravinová bezpečnosť a zvýšenie obchodu v celom hodnotovom reťazci. EHSV sa osobitne stavia proti zaberaniu pôdy v Afrike.

1.15. Zainteresované strany z EÚ a Afriky by mali spolupracovať na tom, aby sa zelená dohoda stala realitou s cieľom zachrániť planétu a vytvoriť dôstojný život pre všetkých. S inštitucionalizovaným zapojením organizovanej občianskej spoločnosti by sme mohli ľahko praktizovať sebareflexiu a predchádzať chybám z minulosti novými prostriedkami. Udržateľný rozvoj možno dosiahnuť len vtedy, ak vychádza zo samotnej krajiny a je v nej stimulovaný.

1.16. Prijatie prístupu založeného na dodržiavaní všeobecných ľudských práv, rozvoj štruktúr demokratického riadenia, zlepšenie hospodárskeho a finančného riadenia prostredníctvom transparentného riadenia verejných financií a vytvorenie dôveryhodného systému boja proti korupcii založeného na nezávislom súdnictve prispievajú k vytvoreniu silných, nezávislých a stabilných partnerov v oblasti podnikania a rozvoja.

2. Súvislosti a hlavné body stanoviska

2.1. Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku EÚ27 je najväčším obchodným a investičným partnerom Afriky. EHSV víta spoločné oznámenie s názvom ( 4 ) , v ktorom sa navrhujú partnerstvá týkajúce sa zelenej transformácie a prístupu k energii, digitálnej transformácie, udržateľného rastu a zamestnanosti, ako aj mieru a správy vecí verejných.

2.2. Päťdesiatdva afrických krajín má s EÚ nejaký druh obchodnej dohody. Dohody o pridružení boli uzatvorené so štyrmi severoafrickými krajinami, a s Marokom a Tuniskom prebiehajú rokovania o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCFTA). EÚ uzatvorila s regionálnymi africkými organizáciami päť dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP). Vychádzajú z Dohody z Cotonou a ich cieľom je zlepšiť obchodné vzťahy medzi EÚ a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami (AKT) podľa pravidiel WTO.

2.3. EHSV opakuje svoj prístup: chce zabezpečiť dôstojný život a dobré vyhliadky pre všetkých, vytvoriť strednú triedu (majúc na zreteli vzťah medzi migráciou a príjmami) a podporovať rovnocenné partnerstvá posilňovaním udržateľných sociálno-liberálnych demokratických štruktúr. Mali by sa však rešpektovať už existujúce miestne tradície a najlepšie postupy. EHSV sa zasadzuje za rozvojovú politiku, ktorá vytvorí dobré vyhliadky, štruktúry a hospodárske príležitosti pre všetkých v Afrike.

2.4. Investície z krajín mimo Afriky neprestajne rastú. Čína napríklad investuje v rámci svojho Fóra pre čínsko-africkú spoluprácu (FOCAC) a iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta. Medzi ďalšie, menej rozsiahle iniciatívy patrí partnerská stanica USA – Afrika a samit Rusko – Afrika v roku 2019.

2.5. Všeobecné ľudské práva vrátane základných pracovných práv , slobody podnikania , práva na zdravé životné prostredie a právneho štátu sú základné spoločné hodnoty . Spolu s cieľmi udržateľného rozvoja tvoria medzinárodne dohodnutý minimálny štandard pre rozvojové programy a sú základom pre rovnocenné rozvojové partnerstvo.

2.6. Tieto hodnoty sú v súlade s novým konsenzom EÚ o rozvoji, ktorého cieľom je takisto zohľadniť vplyv na rozvoj iných politík prostredníctvom súdržnosti politík v záujme rozvoja.

2.7. V tomto stanovisku sa určujú kritické aspekty seriózneho rovnocenného rozvojového partnerstva a analyzuje sa súčasná situácia a výzvy týkajúce sa vzťahov medzi EÚ a Afrikou.

3. Súčasné výzvy

Dôstojný život, ekologická zodpovednosť a dobré vyhliadky sú pre naše prežitie rozhodujúce. Musíme sa zaoberať zmenami klímy a myslieť zodpovednejšie a kooperatívnejšie. Tradičný prístup priemyselnej politiky a rastu je zastaraný model rozvoja, ktorý zničí planétu a spôsobuje spoločnosti rozsiahle náklady. Najmä v Afrike je potrebné ľudí nielen vymaniť z extrémnej chudoby, ale mali by byť schopní aktívne sa zapájať do spoločnosti (bývanie, jedlo, zdravie, vzdelávanie). V správe Svetového ekonomického fóra o globálnych rizikách za rok 2017 sa zdôraznil problém celosvetovej nerovnosti ako najväčšej hnacej sily rizík spojených s nedávnymi politickými výzvami. Ženy a zraniteľné skupiny sú v prípade nedostatku príležitostí ešte viac postihnuté a vylúčené z účasti na spoločenskom živote.

3.1. Hospodárske aspekty

3.1.1 Mnohé z 20 najrýchlejšie rastúcich ekonomík sveta sa nachádzajú v Afrike, ktorá do roku 2035 bude mať najväčšiu potenciálnu pracovnú silu. Tu vznikajú globálne trhy, zákazníci a zamestnanci budúcnosti. Väčšinu súčasných globálnych problémov je preto možné riešiť iba spolu so silnými africkými partnermi. Potrebné je rovnocenné obchodné a investičné partnerstvo založené na dodržiavaní všeobecných ľudských práv a udržateľnosti. Na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v Afrike je potrebných 600 miliárd EUR ročne ( 5 ) . EHSV preto uznáva obrovskú potrebu súkromných investícií.

3.1.2 V obchodnej politike by sa mala zvážiť súdržnosť v oblasti rozvoja, najmä pokiaľ ide o tarify, verejné obstarávanie a dane, mala by sa venovať pozornosť existujúcim asymetriám, najmä pokiaľ ide o dohody o hospodárskom partnerstve ( 6 ) , mala by sa podporovať regionálna integrácia, mala by sa do nej zahrnúť časť o udržateľnosti, ktorá je záväzná a sankcionovateľná, a mala by upraviť ochranu investícií tak, aby boli dodržané všetky všeobecné ľudské práva.

3.1.3 EHSV víta AfCFTA, pretože posilňuje obchod v rámci kontinentu, znižuje závislosti a upúšťa od prístupu zameraného výlučne na medzikontinentálny vývoz. Zvýhodňuje oblasť voľného obchodu medzi EÚ a Africkou úniou (AÚ) na základe jedinej dohody, ktorá bude musieť zodpovedať za rozmanitosť a silné hospodárske stránky jednotlivých afrických štátov.

3.1.4 Finančné prostriedky tradične vyčlenené na rozvoj sa čoraz viac využívajú na stimulovanie súkromných investícií, ktoré nesmú byť na úkor tradičnej rozvojovej spolupráce. Tzv. zelené dlhopisy, ktoré sú osobitne zamerané na udržateľné projekty, by mohli byť dobrým spôsobom na usmerňovanie súkromných investícií v Afrike. Všetky verejné alebo súkromné investície sa musia bezpodmienečne monitorovať, kontrolovať a hodnotiť za účasti organizácií občianskej spoločnosti, aby sa zaručilo, že sa používajú na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a rozvojových cieľov a sú v súlade so všeobecnými ľudskými právami. EHSV zároveň poznamenal, že európske rozvojové fondy sa využívajú na zmiernenie zlých pracovných podmienok v Afrike ( 7 )

3.1.5 Poľnohospodárstvo je v Afrike hlavným hospodárskym odvetvím (viac ako 60 % Afričanov pracuje v poľnohospodárstve, najčastejšie v maloobjemovom poľnohospodárstve). Industrializované a rozvíjajúce sa ekonomiky sa pretekajú v obstarávaní ornej pôdy v Afrike ( 8 ) . Nedostatok oficiálnych alebo presných registrov uľahčuje zaberanie pôdy a zabraňuje mladým Afričanom v prístupe k poľnohospodárskej pôde. Väčšina pozemkových investícií na celom svete sa realizuje v Afrike vrátane rozsiahlych investícií EÚ. Odborníci na vývoj varujú, že v guinejských savanách sa až 4 milióny štvorcových kilometrov ornej pôdy stávajú terčom medzinárodných (vrátane európskych) poľnohospodárskych záujmov ( 9 ) . Do roku 2050 sa musí svetová produkcia potravín zvýšiť o 70 % ( 10 ) , čo si bude vyžadovať zvýšenie o 97 % v rozvojových krajinách, zatiaľ čo orná pôda sa čoraz viac využíva na výrobu ekologických palív a prímesí pre chemický priemysel. Potravinová bezpečnosť je ešte dôležitejšia vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19.

3.2. Sociálne aspekty

3.2.1 Koncepcie občianskej spoločnosti, sociálnych partnerstiev a sociálneho trhového hospodárstva fungovali v Európe veľmi dobre.

3.2.2 Zdá sa, že projekty Európskej investičnej banky (EIB) spĺňajú širšie ciele udržateľnosti a využívajú prístup lepšieho rozvoja. Európsky parlament, Európska komisia a organizácie občianskej spoločnosti však vyjadrili obavy týkajúce sa operácií EIB. Zdôraznili, že je potrebné, aby pri svojich operáciách zlepšila náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv. Je to nanajvýš dôležité, ak má ponúknuť dôveryhodnú podporu ( 11 )

3.2.3 Ustanovenia, ktoré umožňujú Európanom spochybňovať zákony, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, poškodzujú našu dôveryhodnosť: — dôstojná práca zahŕňa životné minimum; spochybnenie tejto skutočnosti nie je v súlade s rozvojovým prístupom, ktorý musíme prijať (napr. vec Veolia/Egypt), — investície EÚ by sa mali chrániť, musíme však zachovať pracovné právne predpisy, životné prostredie a ochranu spotrebiteľa.

3.2.4 Naše partnerstvo v oblasti rozvoja musí výraznejšie podporovať vytváranie miestnych verejných vzdelávacích systémov, od detskej pedagogiky až po vysokoškolské vzdelanie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odbornému vzdelávaniu vrátane učňovského vzdelávania a systémov celoživotného vzdelávania. Skúsenosti Európy môžu byť užitočné pri rozvoji vzdelávacích systémov v Afrike.

3.2.5 Náklady na obchod v Afrike sú často veľmi vysoké a mnohé krajiny zatiaľ nespĺňajú medzinárodné normy kvality, bezpečnosti a ochrany životného prostredia. Mala by sa vybudovať infraštruktúra v oblasti zabezpečovania kvality, aby sa podporilo, že africký tovar spĺňa normy svojich cieľových trhov, a to aj v Afrike. Podpora afrických krajín by sa mala zamerať najmä na environmentálne, zdravotné a pracovné podmienky a ochranné štruktúry.

3.2.6 Európske systémy sociálneho zabezpečenia sa úspešne rozvíjali na základe solidarity a zakorenenia v základných hodnotách, ktoré majú všetky hlavné politické hnutia spoločné. Systémy sociálneho zabezpečenia, modely spolupráce a verejné služby umožnili ľuďom získať bohatstvo a nasmerovať trhové sily nielen na zníženie chudoby a stimuláciu hospodárskeho rastu, ale aj na podporu participatívnych demokracií.

3.2.7 Vzhľadom na výzvy spojené s krízou spôsobenou ochorením COVID-19, v dôsledku ktorej bude Afrika nesmierne trpieť, to má ešte väčší význam. Podľa údajov OSN sa Afriky týka 24 % globálneho zaťaženia spôsobeného ochoreniami, pričom problematická je najmä malária, ale disponuje iba 3 % svetového zdravotníckeho personálu. Je dobre známe, že krajiny, ktoré školia zdravotníckych pracovníkov, trpia finančnými stratami, keď títo odborníci emigrujú do industrializovaných krajín ( 12 )

3.2.8 Príčiny nedobrovoľnej migrácie sa odstránia iba hospodárskym, environmentálnym a sociálnym rozvojom. Do našich politík musíme začleniť dodržiavanie všeobecných ľudských práv, aby sme podporili také spoločnosti v Afrike, ktoré mnohí africkí emigranti vyhľadávajú v EÚ pre nedostatok domácich vyhliadok.

3.2.9 Zvrátenie migrácie je kritickým problémom. EHSV by chcel napríklad zdôrazniť správy ( 13 ) o úniku mozgov z Tuniska, kde tvorcovia politiky musia čeliť skutočnosti, že približne tretina odborníkov v oblasti IT – vyškolených pomocou fondov EÚ – emigrovala za prácou do EÚ.

3.3. Aspekty udržateľnosti

3.3.1 Africké hospodárstvo v poslednom desaťročí výrazne vzrástlo a životné podmienky sa výrazne zlepšili, miera chudoby však zostala stále vysoká. V dôsledku svojej obmedzenej hospodárskej diverzifikácie, pretrvávajúcim nerovnostiam, vysokej nezamestnanosti a zhoršovaniu životného prostredia sa tento kontinent musí stále posunúť smerom k udržateľnému rozvoju, ktorý pomôže dosiahnuť dôstojný život pre všetkých.

3.3.2 Očakáva sa, že dopyt po energii v Afrike sa do roku 2050 zdvojnásobí. Tieto zvýšené potreby by sa mali pokryť rozšírením využívania energií z obnoviteľných zdrojov. Realizácia energetickej transformácie z fosílnych palív na obnoviteľné zdroje energie je nevyhnutná v záujme zmiernenia zmeny klímy. Africké krajiny môžu zohrávať vedúcu úlohu pri premene slnečnej energie na elektrickú energiu pomocou slnečnej fotovoltickej technológie. Okrem poskytovania elektrickej energie na miestne použitie môžu veľké fotovoltické parky viesť aj k výrobe e-palív ( 14 ) . Miestni obyvatelia by mali mať možnosť podieľať sa na zisku. Zdá sa, že metanol a iné syntetické palivá sú alternatívou k fosílnym palivám pre letectvo, ale mohli by predĺžiť aj používanie spaľovacích motorov vo vozidlách cestnej dopravy.

4. Politické odporúčania

4.1. Všeobecné aspekty

4.1.1 Rozvoj spravodlivého a rovnocenného vzťahu s africkými štátmi by mal podporovať dôstojnú prácu a zachovávať verejné služby. Obchodná politika musí predovšetkým zabezpečiť, aby sa v plnej miere dodržiavali všeobecné ľudské práva, životné prostredie a právo na dôstojný život. Musí takisto zodpovedať potrebám menej rozvinutých krajín. Éra po skončení platnosti Dohody z Cotonou bude veľkou príležitosťou, iba ak sa vytvoria kvalitné pracovné miesta, podporí udržateľný rast a zabezpečí začlenenie organizovanej občianskej spoločnosti. Významní odborníci v oblasti rozvojovej politiky tvrdia, že demokratický regionalizmus by sa mal riadiť rozvojovou politikou EÚ s osobitným významom pre Afriku a jej spoločnosti z dôvodu osobitných miestnych okolností ( 15 )

4.1.2 Súčasné progresívne partnerstvá by mali odrážať dopyt po novej forme spolupráce medzi industrializovanými a rozvojovými krajinami. Vytvorenie týchto reformných partnerstiev si bude vyžadovať predovšetkým lepšie všeobecné prostredie pre činnosti súkromného sektora a vytvorenie kvalitnejších pracovných miest s primeraným príjmom, ktorý umožní mladej africkej populácii dôstojný život. Je to nevyhnutné na to, aby sme obmedzili túžbu mladých ľudí emigrovať z afrického kontinentu za lepšou budúcnosťou ( 16 ) . EHSV v tejto súvislosti berie na vedomie svoje kontakty a podporu pri demokratizácii Tuniska. V dôkladnej a komplexnej dohode o voľnom obchode, o ktorej prebiehajú rokovania, sa musí zvážiť zachovanie toho, čo sa dosiahlo tým, že sa zabezpečí, že tuniské hospodárstvo bude schopné poskytnúť svojim obyvateľom príležitosti a perspektívy.

4.1.3 Na posilnenie a podporu nevyhnutných reforiem v Afrike by sa mohol zriadiť think tank so zameraním na zapojenie občianskej spoločnosti, prekonzultované hospodárske a štrukturálne reformy a ciele udržateľného rozvoja. Mohlo by to podporiť rozvoj vedomostí a schopností v Afrike a uľahčiť výmenu medzi občianskou spoločnosťou v Afrike a Európe.

4.2. Hospodársky rozvoj

4.2.1 Pokiaľ ide o európsku zelenú dohodu, hnacou silou hospodárskeho rozvoja by mali byť inovácie a sociálno-ekologická transformácia. Musí sa zamerať na spravodlivé rozdelenie bohatstva a vytváranie štruktúr sociálneho štátu. Priority by sa mali týkať nielen obchodu a investícií, ale aj medzinárodnej spolupráce v iných záležitostiach, napr. v oblastiach daňovej politiky, migrácie, rozvoja, životného prostredia, vzdelávania, pracovných a životných a zdravotných podmienok (najmä po skončení pandémie COVID-19). V tomto ohľade bude rozhodujúce zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti.

4.2.2 Na podporu regionálnych hodnotových reťazcov a udržateľného miestneho hospodárstva je potrebné (na rozdiel od infraštruktúry na uľahčenie vývozu do zahraničia) dlhodobo investovať do vnútroafrickej infraštruktúry. Z hospodárskeho hľadiska to dáva zmysel, je to ekologicky udržateľné a vytvárajú sa tým výrobné kapacity vrátane kvalitných miestnych pracovných miest. Paradigma zameraná na medzikontinentálny vývoz je v Afrike stále významná, pretože suroviny majú pre veľké ekonomiky (vrátane EÚ a členských štátov) strategický význam. Pri investíciách EÚ sa musí zvoliť iný prístup založený na skutočne rovnocennom partnerstve, aby sa zaistilo, že bude prínosom pre všetkých, a najmä aby sa podporil udržateľný rozvoj v Afrike.

4.2.3 Medzinárodná spoločnosť African Diaspora Finance Corporation by mohla koordinovať využívanie zdrojov africkej diaspóry na inkluzívny rozvoj a investície do sociálne zodpovedných podnikov a schém ( 17 ) v Afrike. Mohla by to byť ideálna platforma na usmerňovanie investícií riadených africkými orgánmi, ktoré sa používajú na africké záujmy, a alternatíva pre investorov z EÚ. Investície potrebné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v Afrike výrazne prevyšujú odhadované ročné úspory afrických migrantov. Preto by sa malo uskutočniť viac spôsobov (obchodnej) spolupráce s pomocou diasporálnych organizácií.

4.2.4 Okrem vývozu surovín, ktoré sa majú spracovať inde, by sa mali povzbudiť africké krajiny a malo by sa im pomôcť pri zakladaní udržateľných domácich priemyselných odvetví tak, aby zisky získané spracovaním surovín zostali v krajine. Príjmy z ťažobného priemyslu by sa mali investovať do infraštruktúry a sociálnych služieb, a teda by mali byť skutočne prínosom pre obyvateľstvo.

4.2.5 Prioritou musí zostať posilnenie verejnej bezpečnosti s cieľom bojovať proti terorizmu. S bezpečnosťou hraníc a poskytovaním zbraní sa však musí zaobchádzať veľmi opatrne. Namiesto použitia rozvojových fondov na zastavenie nedobrovoľnej migrácie a vyzbrojovania bezpečnostných síl sa treba zamerať na rozvoj: rastúci aspekt „sekuritizácie“ v rozvojovej politike potenciálne zhoršuje základné príčiny migrácie.

4.2.6 EHSV žiada, aby sa dodržiavali pravidlá EÚ týkajúce sa náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv ( 18 ) . Už v minulosti požiadal EÚ o záväzné vykonávanie náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv, najmä v medzinárodných hodnotových reťazcoch EÚ ( 19 ) . Na základe existujúcich opatrení a koncepcií EHSV (napr. ratingová agentúra) by bol záväzný systém náležitej starostlivosti veľmi prospešný pre udržateľný rozvoj, najmä v Afrike, a posilnil by úsilie EÚ o vytvorenie rovnocenného rozvojového partnerstva.

4.2.7 Výhody rozvoja MSP a spolupráce medzi africkými a európskymi malými a strednými podnikmi len ťažko možno preceniť. Nadnárodné spoločnosti sú väčšinou schopné riadiť riziká spojené s podnikaním v Afrike. Na to, aby MSP mohli využívať svoj potenciál v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva, potrebujú spoľahlivé štruktúry a inštitucionálnu podporu. Väčšinu pracovných miest v Afrike poskytujú MSP. Finančné služby, najmä na družstevnom základe, sa budú musieť zlepšiť a (ak neexistujú) rozvíjať, aby vyhovovali potrebám MSP, napr. úvery, pôžičky v miestnej mene a riadenie rizika.

4.2.8 Nedostatok kvalifikovaných pracovníkov je hlavnou prekážkou pre spoločnosti v afrických krajinách. Podpora odborného vzdelávania je preto najvyššou prioritou.

4.2.9 „Keďže otázky zdaňovania sú prepojené s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, dane z príjmu právnických osôb by sa mali odvádzať tam, kde vzniká formou tvorby hodnôt (napr. výrobou, ťažbou nerastných surovín) príslušný zisk“ ( 20 ) . Táto zásada má zásadný význam pre rovnocenné rozvojové partnerstvo. EHSV sa takisto zasadzoval za posúdenie vplyvu dvojstranných dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia, ktoré EÚ vykonala, ak by existovalo riziko ovplyvnenia rozvojových politík EÚ ( 21 ) Okrem súkromných investícií zohrávajú daňové príjmy dôležitú úlohu aj pri financovaní udržateľného rozvoja. Africkým krajinám chýbajú daňové príjmy, ktoré zodpovedajú dvojnásobku sumy všetkých finančných prostriedkov na rozvoj, ktoré ročne dostávajú. Opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a na odstránenie korupcie a kampane zamerané na zvýšenie domácich príjmov v afrických krajinách sú nevyhnutné, kombinované s odbornou prípravou úradníkov daňových orgánov, audítorských súdov a ministerstiev financií. Daňové raje, či už v afrických štátoch, alebo v EÚ, bránia udržateľnému rozvoju.

4.2.10 Infraštruktúra je potrebná, aby pomohla spoločnostiam nájsť mechanizmy financovania a podpory a nadviazať kontakty na mieste. Musia takisto získať poradenstvo vo fáze plánovania projektu.

4.2.11 Poľnohospodárske a potravinárske odvetvia v afrických krajinách by sa mali podporovať tak, aby sa rozvíjali postupy na zlepšenie pestovania, znížili sa škody na úrode, zastavilo odlesňovanie a zlepšili normy kvality. Okrem toho by malo poľnohospodársko-potravinárske odvetvie rozvíjať nové marketingové a moderné spracovateľské poľnohospodárske metódy, podporovať samoorganizáciu poľnohospodárov, najmä v družstvách, a zvyšovať obchod v celom hodnotovom reťazci.

4.3. Sociálna politika

4.3.1 Zahrnutie občianskej spoločnosti, ako sú sociálne partnerstvá na úrovni obchodov a sektorov, do inštitucionálneho usporiadania európskych štátov prinieslo EÚ výhodu. Organizovaná občianska spoločnosť by sa mala intenzívne zapájať do rovnocenného rozvojového partnerstva, pretože sa tým vytvoria stabilné štruktúry pre všetky činnosti EÚ, najmä pre podniky. Naše úsilie by sa teda nezameriavalo iba na zisky, ale aj na udržateľný rozvoj v Afrike, aby sme vytvorili dlhodobé partnerstvá založené na dôvere a rovnosti.

4.3.2 Program Erasmus+ by sa mal rozšíriť, aby sa posilnila spolupráca medzi EÚ a africkými štátmi. Odborné schopnosti a znalosti afrických absolventov musia podporovať udržateľný rozvoj v krajinách ich pôvodu. Malo by sa zabrániť „úniku mozgov“ z Afriky do EÚ. Vzdelávanie je hlavným odrazovým mostíkom k zlepšovaniu podmienok predovšetkým žien a zraniteľných skupín a naša podpora by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zamerať.

4.3.3 V dôsledku pandémie COVID-19 sú tieto výzvy ešte väčšie. Mnoho zdravotných systémov je v súčasnosti ochromených. Budeme musieť africkým štátom poskytnúť ešte väčšiu podporu, aby mohli zaviesť silné systémy zdravotnej starostlivosti, ktoré sú pripravené na výzvy ako COVID-19 na biomedicínskej a sociálno-medicínskej úrovni. Dobrej zdravotnej starostlivosti nesmie brániť zlá ekonomika, nedostatočná správa vecí verejných, nedostatočná dostupnosť alebo nedostatok kvalifikovaného personálu. Dobre vybudované sociálne štáty v Európe sa vzhľadom na súčasnú výzvu do značnej miery osvedčili a mohli by sa použiť ako vzor na zlepšenie systémov zdravotnej starostlivosti v Afrike.

4.3.4 Pri vytváraní rovnocenného partnerstva medzi EÚ a africkými štátmi je potrebné zapojiť africké diasporálne organizácie v EÚ. Môžu ponúknuť financovanie a know-how a môžu objasniť, že prístup založený na dodržiavaní všeobecných ľudských práv posilní africké štruktúry potrebné na stabilné podnikanie, sociálne zapojenie a zdravé prostredie. Majú poznatky o uplatňovaní všeobecných ľudských práv v EÚ, pôsobia v rámci EÚ a mohli by slúžiť ako most pre činnosti EÚ v krajinách ich pôvodu.

4.4. Udržateľný rozvoj

4.4.1 Udržateľný rozvoj možno dosiahnuť len vtedy, ak vychádza zo samotnej krajiny a je v nej stimulovaný. Je potrebné podporovať vlastné rozvojové kapacity Afriky, aby sa mohli začať reformy, aby každý získal perspektívu dôstojného života a aby sa mohli vyplatiť súkromné aj verejné investície na kontinente.

4.4.2 Afrika potrebuje nový prístup k priemyselnej politike, ktorá je organizovaná podľa sektorov a koordinovaná na medzinárodnej úrovni, aby vytvorila väčšie trhy a silnejšie stimuly pre udržateľné priemyselné odvetvia, najmä tie, ktoré sa nespoliehajú na fosílne palivá ( 22 )

4.4.3 Pokiaľ ide o výrobu e-paliva s využitím fotovoltickej technológie, umiestnenie je dôležité z hľadiska ekonomickej efektívnosti ( 23 ) , pričom ako ideálna oblasť sa javí slnečná oblasť okolo rovníka ( 24 ) . Toto odvetvie môže mať priaznivý vplyv aj na hospodársky rozvoj afrických krajín a potenciálne im umožní zúčastňovať sa na medzinárodných energetických projektoch. Akákoľvek rozvojová pomoc v tomto sektore by mohla mať pozitívny vplyv nielen na krajiny, ktoré ju prijímajú, ale aj na spotrebiteľov energie v rozvinutých krajinách ( 25 )

4.4.4 Ciele udržateľného rozvoja ponúkajú vzťah založený na dodržiavaní ľudských práv medzi EÚ a jej africkými partnermi v spolupráci v zmysle zelenej dohody s cieľom zachrániť planétu a vytvoriť dôstojný život pre všetkých. S inštitucionalizovaným zapojením organizovanej občianskej spoločnosti by sme mohli ľahko praktizovať sebareflexiu a predchádzať chybám z minulosti novými prostriedkami.

4.4.5 Všetky zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti musia presadzovať projekty, obchodné činnosti a politiky, ktoré vytvárajú nový sociálno-ekologický prístup k trhovému hospodárstvu. Okrem hospodárskych aspektov je potrebné dôkladnejšie zvážiť základné sociálne a biofyzikálne otázky (napríklad zmenu klímy). Preto sa okrem výlučne ekonomických ukazovateľov musia pri posudzovaní udržateľného rozvoja ( 26 ) v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva brať do úvahy tie ukazovatele, ktoré zohľadňujú holistické aspekty blahobytu pre všetkých.

4.4.6 Mnoho poľnohospodárskych investícií má pochybné vplyvy na komunity. Pravidelne sa prinášajú správy o porušovaní ľudských práv a investoroch, ktorí neplnia dohody o budovaní infraštruktúry alebo vytváraní pracovných miest pre miestne komunity vrátane európskych investorov. EHSV sa osobitne stavia proti zaberaniu pôdy v Afrike. Hodnotenia vplyvu vykonávané za účasti organizovanej občianskej spoločnosti musia byť prísnejšie a musia mať dôsledky pre investorov, ktorí nedodržiavajú všeobecné ľudské práva a ciele udržateľného rozvoja. Jednou z možností je podpora vytvorenia katastrov nehnuteľností a organizácia rezidentných poľnohospodárov s cieľom vytvoriť družstevné podniky so silnejším postavením na medzinárodných trhoch. To EÚ a Afrike pomôže pri dosahovaní ich spoločných cieľov, pretože vytvára štruktúry, ktoré umožňujú rovnaké podmienky pre všetkých jej afrických partnerov a posilňujú ich postavenie v porovnaní s inými hlavnými hospodárskymi subjektmi.

4.5. Spolupráca a posilnenie občianskej spoločnosti v afrických štátoch na základe dodržiavania všeobecných ľudských práv a cieľov udržateľného rozvoja – cesta EÚ k úspechu pre rovnocenné rozvojové partnerstvo

4.5.1 Prijatie prístupu založeného na dodržiavaní všeobecných ľudských práv, rozvoj štruktúr demokratického riadenia, zlepšenie hospodárskeho a finančného riadenia prostredníctvom transparentného riadenia verejných financií a vytvorenie dôveryhodného systému boja proti korupcii založeného na nezávislom súdnictve prispievajú k vytvoreniu silných, nezávislých a stabilných partnerov v oblasti podnikania a rozvoja. Organizovaná občianska účasť by určite mohla zabezpečiť, aby sa zaviedli všetky tieto opatrenia.

4.5.2 Sľuby EÚ musia priniesť hmatateľné výsledky. Iba dodržiavaním všeobecných ľudských práv a dosiahnutím cieľov udržateľného rozvoja sa budeme môcť zbaviť závislostí a stať sa rovnocennými rozvojovými partnermi.

V Bruseli 16. septembra 2020 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ako je stanovené v deviatich základných zmluvách a dohovoroch OSN o ľudských právach.

(2) JOIN(2020) 4 final.

(3) Štúdia EP Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries, Brusel, 2019.

(4) JOIN(2020) 4 final.

(5) Nemecké spolkové ministerstvo pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, (2017).

(6) Rakúska nadácia pre výskum rozvoja, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Hospodárske a sociálne účinky dohôd o hospodárskom partnerstve na vybrané africké krajiny), (2018), zistila škodlivé účinky dohody o hospodárskom partnerstve na ECOWAS, a to, že zníženie colných poplatkov môže naše partnerské krajiny stáť miliardy a stratu verejných príjmov pre udržateľný rozvoj (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 18, bod 5.5).

(7) Na základe ústnej správy člena EHSV Jaroslawa Mulewicza po návšteve počas misie EHSV v priemyselnom parku Bole Lemi v Etiópii, kde sídlia ázijské textilné spoločnosti. Núdzový trustový fond Európskej únie pre Afriku však musí podporovať udržateľné a prijateľné podmienky zamestnávania (čo doteraz dosiahol so zmiešanými výsledkami).

(8) Nemecká environmentálna agentúra, Globale Landflächen und Biomasse, (2013).

(9) Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, (2018).

(10) Pozri pozn. pod čiarou č. 8.

(11) Uznesenie EP zo 17. januára 2019 2018/2151(INI); pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2019) 333 final.

(12) Kingsley Ighobor in Africa Renewal, december 2016 – marec 2017, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

(13) Ústna správa, ktorú predložil Kais Sellami, generálny riaditeľ skupiny Discovery Informatique na konferencii Euromed v Barcelone v októbri 2019.

(14) COM(2018) 773 – Čistá planéta pre všetkých: Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo.

(15) Napríklad Werner Raza, riaditeľ Rakúskej nadácie pre výskum rozvoja na konferencii: A good life for all needs a different Globalisation (Dobrý život pre všetkých si vyžaduje odlišnú globalizáciu), marec 2020, Viedeň.

(16) V štúdiách sa poukazuje na to, že určitá úroveň minimálnej mzdy znižuje migračné tlaky, napr. Clemens, Does Development Reduce Migration? (2014).

(17) GK Partners, Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation, 2019.

(18) Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38, bod 1.5.3.

(19) Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38 a Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9.

(20) Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 29, bod 1.9.

(21) Tamže, bod 1.7.

(22) Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions, (2019).

(23) Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019) 21 – 30.

(24) Prognos (2018), Importance of liquid energy sources for the energy transition.

(25) Radermacher F.-J. (2019), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

(26) Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Správa Komisie o meraní hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku)(CMEPSP), (2009).