2009
RIADENIE FÁZY VÝVOJA 
A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY PROGRAMU GALILEOEURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 7
SK
ISSN 1831-0931

RIADENIE FÁZY VÝVOJA 
A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY PROGRAMU GALILEO Osobitná správa č. 7   2009
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo2
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Osobitná správa č. 7  2009
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2009.ISBN 978-92-9207-328-2doi: 10.2865/4712
© Európske spoločenstvá, 2009.
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Belgium
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo3
OBSAH
Body
 POUŽITÉ SKRATKY
I – XII  ZHRNUTIE
1 – 2  ÚVOD
3 – 29  HISTÓRIA PROJEKTU GALILEO
3 – 8  POČIATOČNÉ OBDOBIE (PRED ROKOM 1999)
9 – 12  VYMEDZENIE (1999 – 2002)
13 – 26  VÝVOJ A SKÚŠOBNÁ PREVÁDZKA V RÁMCI SPOLOČNÉHO PODNIKU GALILEO (2003 – 2006)
27 – 29  VÝVOJ A SKÚŠOBNÁ PREVÁDZKA PO SPOLOČNOM PODNIKU GALILEO (OD ROKU 2006)
30 – 33  ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
34 – 74  PRIPOMIENKY
35 – 42  ROKOVANIA O KONCESII NEBOLI ÚSPEŠNÉ
43 – 50  ČINNOSTI TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJA ONESKORENÉ A NAD RÁMEC ROZPOČTU
51 – 57  OBMEDZENÁ UŽITOČNOSŤ ČINNOSTÍ VÝSKUMU A TECHNICKÉHO ROZVOJA
58 – 65  INTEGRÁCIA SYSTÉMU EGNOS LEN ČIASTOČNE ÚSPEŠNÁ
66 – 74  NEDOSTATOČNÁ SPRÁVA A RIADENIE VEREJNÉHO SEKTORA
75 – 86  ZÁVERY A ODPORÚČANIA
 PRÍLOHA I –  EURÓPSKA VESMÍRNA AGENTÚRA
 PRÍLOHA II –  FAKTY, ČÍSLA A VZOROVÉ PRÍKLADY TÝKAJÚCE SA SYSTÉMU EGNOS 
 PRÍLOHA III –  MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA NA PROGRAME GALILEO  PRÍLOHA IV –  KRITÉRIÁ EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV NA HODNOTENIE RIADENIA POSTUPU UDELENIA KONCESIE 
NA SYSTÉM GALILEO VEREJNÝM SEKTOROM SPOLU SO ZHRNUTÍM HODNOTENIA
 PRÍLOHA V –  GLOSÁR TERMÍNOV POUŽITÝCH V TEJTO SPRÁVE
 ODPOVEDE KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo4
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo5
POUŽITÉ SKRATKY
ARTES  Rozšírený výskum telekomunikačných systémov
CNES  Národné centrum pre výskum vesmíru (z fr. Centre National d’Etudes Spatiales )
CS Komerčná služba (z angl.  Commercial Service )
EGNOS  Európsky geostacionárny navigačný prekrývací systém
EOIG  Skupina prevádzkovateľov infraštruktúry EGNOS
ES Európske spoločenstvo
ESA  Európska vesmírna agentúra (z angl. European Space Agency )
GCC  Kontrolné stredisko systému Galileo (z angl. Galileo Control Centre )
GCS  Segment pozemnej kontroly (z angl. Ground Control Segment )
GIOVE  Zložka skúšobnej prevádzky na obežnej dráhe systému Galileo (z angl. Galileo 
In-Orbit Validation Element )
GMS  Segment pozemnej misie (z angl.  Ground Mission Segment )
GNSS  Globálny navigačný satelitný systém (z angl. Global Navigation Satellite System )
GPS  Globálny systém určovania polohy (z angl. Global Positioning System )
GSTB  Testovacia základňa systému Galileo (z angl. Galileo System Test Bed )
HoT  Memorandum o porozumení
INTOSAI  Medzinárodná organizácia najvyšších kontrolných inštitúcií
IOV  Skúšobná prevádzka na obežnej dráhe (z angl. In-Orbit Validation )
NRSCC  Národné centrum Číny pre diaľkový výskum
OS Verejne prístupná služba (z angl. Open Service )
PB-Nav  Programová rada pre satelitnú navigáciu (z angl. Programme Board on Satellite 
Navigation ) 
PFI Súkromná finančná iniciatíva (z angl. Private Finance Initiative )
PPP  Verejno-súkromné partnerstvo (z angl.  Public-Private Partnership )
PRS  Verejne regulovaná služba (z angl.  Public Regulated Service )
PwC  Spoločnosť PricewaterhouseCoopers
6. RP  Šiesty rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického 
rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a k inovácií (2002 až 2006)
SAR  Pátracia a záchranná služba (z angl.  Search and Rescue )
SESAR  Výskum riadenia letovej prevádzky jednotného európskeho neba (z angl. Single 
European Sky ATM Research )
SoL  Služba ochrany života (z angl.  Safety of Life )
TES-D  Transeurópska dopravná sieť
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo6
ZHRNUTIE
I.
Programy EGNOS a Galileo boli spustené  
v polovici 90. rokov s cieľom vybudovať  
Európsky globálny navigačný satelitný sys-
tém (GNSS). EGNOS je regionálny zosilňu-
júci satelitný systém pre Európu, ktorým sa 
vylepšujú signály z existujúcich satelitných navigačných systémov, ako je napríklad GPS. 
Galileo sa v súčasnosti buduje ako európsky 
globálny satelitný navigačný systém. 
II.
S cieľom riadiť fázu vývoja a skúšobnej pre-vádzky programu Galileo vytvorili Európska komisia a Európska vesmírna agentúra (ESA) 
špecializovanú účelovú štruktúru, spoločný podnik Galileo, ktorý pôsobil od septembra 2003 do konca roka 2006. V roku 2007 boli 
činnosti spoločného podniku Galileo presu-nuté na Úrad pre dohľad nad GNSS, ktorý je 
agentúrou Spoločenstva. 
III.
Program Galileo bol vo viacerých ohľadoch prvým svojho druhu: išlo o prvú úzku spo-
luprácu medzi agentúrou ESA a Komisiou na tak rozsiahlom vesmírnom programe, prvý  
priemyselný program riadený na európ-
skej úrovni a prvý prípad účasti Komisie vo 
verejno-súkromnom partnerstve. IV.
Rokovania so súkromným sektorom o kon-
cesnej zmluve uviazli začiatkom roka 2007  
a Parlament spolu s Radou sa na jeseň v roku 
2007 rozhodli program presmerovať. Tech-
nologický rozvoj sa na päť rokov pozastavil. 
Do konca roku 2008 neboli vypustené žiadne funkčné satelity a náklady odhadované na  
fázu vývoja a skúšobnej prevádzky sa takmer 
zdvojnásobili z 1,1 na 2,1 mld. EUR. Auditom 
fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo Dvor audítorov skúmal: 
ktoré faktory spôsobili neúspech roko- i) 
vaní o koncesii;
ktoré faktory spôsobili zaznamenané  ii) 
oneskorenia a navýšenia nákladov na  
technologický rozvoj;
do akého rozsahu predstavovalo vynakla- iii) 
danie prostriedkov na činnosti výskumu 
a vývoja prínos pre program Galileo;
ako dobre spoločný podnik Galileo integ- iv) 
roval EGNOS do programu Galileo;
či bol program Galileo primerane  v) 
riadený.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo7
V.
Dvor audítorov dospel k záveru, že riade-
nie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky bolo 
nedostatočné. Pri programe Galileo sa  
vyskytli problémy na rôznych úrovniach: 
Spoločný podnik Galileo neplnil úlohu  i) 
rozhodného manažéra operačného  programu a táto úloha ani nebola pride-lená inému orgánu. Nedosiahol väčšinu zo svojich cieľov, avšak pre faktory, nad ktorými spoločný podnik prevažne nemal kontrolu.
Programu chýbal strategický sponzor  ii) 
a subjekt vykonávajúci dohľad. Komisia neriadila program proaktívne, ktorý tak zostal bez „kormidelníka“. 
V dôsledku rozdielnych očakávaní od  iii) 
programu členské štáty zasiahli v záujme 
svojich národných priemyselných odvetví 
a zdržiavali prijímanie rozhodnutí. Pri-
jaté kompromisy viedli k problémom  
s realizáciou, oneskoreniam a nakoniec 
k navyšovaniu nákladov.
VI.
Projekt verejno-súkromného partnerstva  
(PPP) bol pripravený a navrhnutý nedosta-
točne. Následkom toho bol spoločný pod-nik prinútený rokovať o verejno-súkromnom 
partnerstve, ktoré nebolo realistické.
VII.
Úloha dohľadu spoločného podniku Galileo nad činnosťami technologického rozvoja  
bola vážne obmedzená ťažkosťami so sprá-vou a riadením, neúplným rozpočtom, one-
skoreniami a organizáciou priemyselných  činností v rámci fázy vývoja a skúšobnej  prevádzky.ZHRNUTIE
VIII.
Prínos výsledkov výskumu a technologic-
kého rozvoja v rámci programu Galileo bol 
obmedzený v dôsledku prerušení, nevhod-
nosti šiesteho rámcového programu (6. RP) 
na financovanie činností na rozvoj trhu,  
chýbajúcej celkovej koncepcie rozvoja trhu a oneskorení.
IX.
Integrácia systému EGNOS do systému  Galileo bola len čiastočne úspešná, pre-
tože mandát spoločného podniku Galileo  nebol jasný, rozhodnutie zahrnúť EGNOS  do rokovaní o koncesii zdržalo realizáciu  programu EGNOS, inštitucionálny rámec sys-tému EGNOS nebol jasný a spoločný podnik Galileo nevenoval rozvoju trhu pre systém  EGNOS dostatok úsilia. 
X.
Správa a riadenie programu neboli dosta-točné. Rozdelenie úloh medzi subjekty  podieľajúce sa na fáze vývoja a skúšobnej  prevádzky programu (EÚ, členské štáty ESA, Komisia, spoločný podnik Galileo a agentúra ESA) nebolo zreteľne vymedzené. Komisia  nezabezpečila primerané vedenie v rámci  
vývoja a riadenia programu Galileo.
XI.
Ak má byť presmerovanie programov EGNOS 
a Galileo z polovice roka 2007 úspešné, musí 
Komisia výrazne posilniť riadenie týchto  
programov. V tejto správe sa uvádza nie-
koľko odporúčaní, ktorých cieľom je pomôcť 
Komisii pri plnení tejto úlohy.
XII.
Ak by sa EÚ rozhodla zapojiť do ďalších  veľkých programov infraštruktúry, je nevy-hnutné, aby si Komisia zabezpečila prístup 
k vhodným nástrojom riadenia.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo8
ÚVOD
 1.  Táto správa o audite sa zaoberá pôsobením Európskej únie v oblasti 
satelitnej navigácie v období rokov 2003 – 2006. 
 2.  Stratégia Európskej únie pre oblasť satelitnej navigácie pozostáva z dvoch 
programov: EGNOS1 a Galileo. 
EGNOS je regionálny systém pre Európu, ktorým sa monitorujú  a) 
a upravujú signály z existujúcich satelitných navigačných systé-
mov2 tak, že sa zlepšuje ich presnosť a hodnotí ich spoľahlivosť. 
Galileo sa v súčasnosti buduje ako Európsky globálny navigačný b) 
satelitný systém (GNSS). Ide o európsky náprotivok amerického 
globálneho systému na určovanie polohy (GPS) a spoločnú ini-
ciatívu Európskej komisie a Európskej vesmírnej agentúry (ESA) (pozri prílohu I ). 1 Európska geostacionárna 
navigačná prekrývacia služba.
2 GPS ( Global Positioning System  – 
globálny systém na určovanie 
polohy), globálny navigačný 
satelitný systém, ktorý vyvinulo 
a prevádzkuje Ministerstvo 
obrany Spojených štátov; GLONASS, globálny navigačný 
satelitný systém, ktorý vytvoril 
bývalý Sovietsky zväz a ktorý má 
v súčasnosti v prevádzke vláda 
Ruskej federácie prostredníctvom 
svojich vesmírnych 
vojenských zložiek.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo9
POČIATOČNÉ OBDOBIE (PRED ROKOM 1999)
 3.  História projektu Galileo začala v roku 1994, kedy Európska komisia pred-
ložila návrh na vstup Európy do odvetvia satelitnej navigácie3. Na  
základe tohto návrhu vyzvala v decembri 1994 Rada Európskej únie 
Komisiu, aby začala s potrebnými činnosťami4.
 4.  Úvodná stratégia Komisie pre vývoj systému GNSS pozostávala z dvoch 
etáp. Prvou etapou (GNSS-1) bol vývoj doplňujúceho riešenia k exis-tujúcim systémom GPS a GLONASS. Táto etapa, nazvaná EGNOS, pozo-stáva z troch transponderov na geostacionárnych satelitoch a siete pozemných staníc pokrývajúcich celú Európu, ktoré majú za úlohu  vylepšovať presnosť systémov GPS a GLONASS (pozri poznámku pod čiarou 2) a vyhodnocovať spoľahlivosť ich signálov. 
 5.  EGNOS bol prvýkrát spustený v roku 1994 ako program agentúry ESA 
financovaný z viacerých zdrojov (členské štáty agentúry ESA, Európska 
komisia, Eurocontrol, niekoľko národných prevádzkovateľov civil-ného letectva a ďalšie organizácie
5). Pôvodne sa o ňom uvažovalo ako 
o demonštračnom modeli, no postupne sa rozhodlo o jeho premene 
na predoperačný a neskôr operačný program (pozri tiež prílohu II ).
 6.  V rámci druhej etapy (GNSS-2) sa mal pod názvom Galileo realizovať glo-
bálny satelitný navigačný systém pre civilné účely. Systém bude nako-
niec pozostávať z 30 satelitov v pevne stanovenej výške 23 000 km 
a siete pozemných staníc a bude ponúkať služby v piatich úrovniach (pozri rámček 1 ).HISTÓRIA PROJEKTU GALILEO 
3 KOM(94) 248 – Služby satelitnej 
navigácie: európsky prístup.
4 Uznesenie Rady Európskej 
únie z 19. decembra 1994 
o európskom príspevku k rozvoju globálneho systému satelitnej 
navigácie (GNSS).
5 Zlúčené do skupiny 
prevádzkovateľov infraštruktúry 
EGNOS (EOIG).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo10
 7.  Vznik programu Galileo bol motivovaný tromi faktormi: 
politický (Galileo je deklarovaním schopnosti Európy vytvoriť  a) 
samostatný globálny navigačný satelitný systém); 
ekonomický (Galileo bol vnímaný ako obchodne životaschopný  b) 
a bol odôvodnený predpoveďami značných ekonomických a spo-
ločenských prínosov);
technologický (Galileo sa mal stať najprepracovanejším navigač- c) 
ným systémom).
 8.  Program Galileo bol na začiatku rozdelený do štyroch fáz (pozri  
tabuľku 1 ): 
technické vymedzenie; a) 
vývoj a skúšobná prevádzka; b) 
zavádzanie; c) 
komerčná prevádzka. d) 
PÄŤ SLUŽIEB SYSTÉMU GALILEO
Verejne prístupná služba  (OS) bude bezplatná a v porovnaní s inými systémami GNSS poskytne konku-
renčný výkon pri určovaní polohy a časovaní. 
Ochrana života  (Safety of Life – SoL) zabezpečí vyšší výkon (vrátane funkcie integrity, t. j. včasného varo-
vania pred zníženou presnosťou) a certifikáciu a bude sa poskytovať so zárukou za službu pre základné 
odvetvia dopravy, napr. leteckú a námornú dopravu. 
Komerčná služba  (CS) poskytne prístup k dvom dodatočným (kódovaným) signálom, aby sa zabezpečila 
vyššia priepustnosť dát a umožnila vyššia presnosť pre používateľov. 
V rámci verejnej regulovanej služby  (PRS) sa poskytnú služby určenia polohy a časovania konkrétnym 
používateľom, ktorí si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti služby (napr. pohotovostné záchranné služby, bezpečnostné zložky a armáda) s kontrolovaným prístupom. 
Program Galileo prispeje prostredníctvom pátracej a záchrannej služby (SAR) do medzinárodného sate-
litného systému na vyhľadávanie a záchranu (Cospas-Sarsat). Satelity systému Galileo budú môcť prijímať signály z núdzových majákov lodí, lietadiel alebo osôb a odosielať ich späť do národných záchranných stredísk, ktorým tak umožnia presne určiť miesto nehody.RÁMČEK 1
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo11
FÁZY PROGRAMU GALILEO PODĽA PREDPOKLADOV Z NOVEMBRA 2000TABUĽKA 1
Fázy a hlavné ciele Pôvodný termín Riadiaca štruktúra*
Fáza defi  novania
Technické činnosti
Technické štúdie• 
Predbežný vývoj technológie• 
Iné činnosti
Príprava riadiacich štruktúr pre ďalšiu fázu• 
Realizačné štúdie pre oblasť práva a rozvoja • 
obchodu
Medzinárodné dohody• 1999 – 2000 Európska komisia a agentúra 
ESA samostatne plus koordinácia prostredníctvom PMB (správnej rady programu), GPO (úradu programu Galileo) a GISS (dočasnej podpornej štruktúry pre Galileo)
Fáza vývoja a skúšobnej prevádzky
Technické činnosti
Podrobná defi  nícia vesmírneho, • 
pozemného a užívateľského segmentu
Vývoj a skonštruovanie prototypov satelitov • 
a minimálneho pozemného segmentuSkúšobná prevádzka systému na obežnej 
• 
dráhe
Iné činnosti
Granty na výskum (FP6)• 
Plán rozvoja obchodu• 
Rokovania o koncesii• 
Integrácia EGNOS • 
Medzinárodné dohody• 2001 – 2005 Európska komisia a agentúra ESA cez 
spoločný podnik Galileo
Fáza zavádzania
Technické činnosti
Zostavenie a vypustenie satelitov• 
Inštalácia celého pozemného segmentu• 
Iné činnosti
Rozvoj obchodu• 2006 – 2007 Európsky úrad pre dohľad nad GNSS 
+ koncesionár
Fáza komerčnej prevádzky
Technické činnosti
Obnova satelitov• 
Prevádzka stredísk• 
Údržba• 
Iné činnosti
Komerčné činnosti• 2008 + Európsky úrad pre dohľad nad GNSS 
+ koncesionár
* V tabuľke nie sú zohľadnené zmeny a doplnenia štruktúry riadenia programu Galileo navrhnuté 
v aktuálnych oznámeniach Komisie (2007) a nariadeniach Rady.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo12
VYMEDZENIE (1999 – 2002)
 9.  Program Galileo bol spustený v roku 1999, kedy Rada vyjadrila súhlas 
s fázou definovania6. V priebehu tejto fázy Komisia a agentúra ESA 
vykonali technické štúdie, predbežné vývojové štúdie a realizačné  
štúdie. Financovanie z rozpočtu Európskeho spoločenstva sa väčši-
nou prideľovalo cez 4. a 5. rámcový program pre výskum a technický 
rozvoj7. Financovanie z agentúry ESA bolo pridelené prostredníctvom 
jej programu GalileoSat.
 10.  V novembri 20008 predložila Komisia výsledky fázy definovania Európ-
skemu parlamentu a Rade. Obsahovali konkrétne návrhy definície  
systému, ekonomické a finančné aspekty a štruktúru riadenia systému. Pre program Galileo sa stanovil tento harmonogram ďalších fáz (pozri 
tiež tabuľku 1 ): 
fáza vývoja a skúšobnej prevádzky mala trvať od roku 2001 do  a) 
roku 2005; 
fáza zavádzania mala prebiehať od roku 2006 do roku 2007; b) 
fáza komerčnej prevádzky mala začať v roku 2008. c) 
  V oznámení sa plánovalo uviesť systém EGNOS do prevádzky v roku 
2003. 
 11.  Komisia v tomto oznámení uviedla, že „podľa štúdií nákladov a prínosov je 
systém Galileo nákladovo efektívny a dostatočne atraktívny na to, aby sa predišlo potrebe dodatočného financovania z verejných zdrojov 
v podobe dotácií pre rok 2007.“ Celkové náklady na systém Galileo 
boli stanovené vo výške 3,3 mld. EUR (podrobný rozpis v tabuľke 2 ). 
Podľa názoru Komisie predstavovalo verejno-súkromné partnerstvo 
(PPP) „základný faktor úspechu programu Galileo“. V oznámení sa tiež zdôraznila naliehavá potreba politického rozhodnutia o pokračovaní 
programu na zasadnutí Európskej rady v Nice v decembri 2000.6 Nariadenie Rady z 19. júla 1999 
o účasti Európy na novej generácii 
služieb satelitnej navigácie – 
Galileo – fáza definovania. 
7 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1110/94/ES 
z 26. apríla 1994 o štvrtom 
rámcovom programe činností 
Európskeho spoločenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja 
a demonštračných činností 
(1994 až 1998) (Ú. v. ES L 126, 18.5.1994, s. 1); rozhodnutie 
Európskeho parlamentu a Rady 
č. 182/1999/ES
z 22. decembra 1998 o piatom 
rámcovom programe Európskeho 
spoločenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností 
(1998 až 2002) (Ú. v. ES L 26, 
1.2.1999, s. 1).
8 KOM(2000) 750 z 22. novembra 
2000 – Oznámenie Komisie 
Európskemu parlamentu a Rade – 
program Galileo.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo13
 12.  V súlade s požiadavkou Rady Európskej únie uvedenou v jej rezolúcii 
z 5. apríla 2001 vypracovala Komisia niekoľko štúdií obchodného plánu 
pre systém Galileo. V týchto štúdiách sa odporúčal „koncesný“ model verejno-súkromného partnerstva
9. Rada potvrdila výber koncesie ako 
spôsobu financovania fáz zavádzania a prevádzky programu Galileo 
a v marci 2002 sa zhodla na tom, že „sa bude snažiť zaistiť financo-
vanie tak, aby maximálne tretina prostriedkov pochádzala z rozpočtu 
Spoločenstva a minimálne dve tretiny zo súkromného sektora“. 
VÝVOJ A SKÚŠOBNÁ PREVÁDZKA V RÁMCI 
SPOLOČNÉHO PODNIKU GALILEO (2003 – 2006)
ÚČEL
 13.  Z technického hľadiska fáza vývoja a skúšobnej prevádzky pozostávala 
z vývoja technológie  pre časť systému – východiskovú základnú sieť 
satelitov, ktorú tvorili dva skúšobné a štyri prevádzkové satelity,  
súvisiaci pozemný segment a testovacie užívateľské segmenty, čo  
by umožnilo vykonať skúšobnú prevádzku formou pozemných skúšok a skúšok na obežnej dráhe (nazývaných tiež skúšobná prevádzka na 
obežnej dráhe alebo IOV). Agentúra ESA bola zodpovedná za usku-
točnenie týchto činností technologického rozvoja prostredníctvom 
svojho programu GalileoSat.
 14.  Súbežne s vývojom technológie sa Komisia počas fázy vývoja a skúšobnej 
prevádzky sústredila na iné činnosti zamerané na prekonanie rozdie-
lov medzi systémom a jeho budúcimi užívateľmi s cieľom pripraviť  následné fázy programu prostredníctvom rozvoja obchodu a mobi-lizácie finančných prostriedkov. Včasné vybudovanie užívateľských segmentov sa považovalo za kľúčové pre následné používanie systému Galileo, ak má systém vytvárať priame príjmy. Komisia si preto zvo-lila zapojenie súkromného sektora formou verejno-súkromného part-
nerstva. Okrem toho sa zamerala na financovanie činností výskumu 
a technologického rozvoja cez šiesty rámcový program pre výskum (6. RP)
10 s cieľom podporiť technologický rozvoj a rozvoj obchodu  
a využiť EGNOS ako predprogram s cieľom pripraviť trh pre program 
Galileo. Systém EGNOS bude zabezpečovať regionálne služby podobné 
trom z budúcich piatich služieb systému Galileo – verejne prístupnú 
službu, službu ochrany života a pátraciu a záchrannú službu (pozri rámček 1 ).9 DBFO ( design-build-finance-
operate  – návrh – výstavba – 
financovanie – prevádzka) je typ 
verejno – súkromného partnerstva, v ktorom súkromná strana získava 
náhradu nákladov prostredníctvom 
užívateľských poplatkov alebo 
platieb za dostupnosť.
10 Rozhodnutie č. 1513/2002/ES 
Európskeho parlamentu a Rady 
z 27. júna 2002 týkajúce sa 
šiesteho rámcového programu 
Európskeho spoločenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja 
a demonštračných činností, ktoré prispieva k vytvoreniu 
Európskeho výskumného priestoru 
a k inovácii (2002 až 2006) 
(Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo14
SPOLOČNÝ PODNIK GALILEO – NÁSTROJ NA RIADENIE 
FÁZY VÝVOJA A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY
 15.  Fázu vývoja a skúšobnej prevádzky mal riadiť spoločný podnik Galileo, 
ktorý ako účelovú štruktúru zriadila Komisia a agentúra ESA po schvá-
lení Radou Európskej únie a Radou ESA. Predchádzajúce rozhodnutie 
Rady pokračovať naplno vo fáze vývoja a skúšobnej prevádzky sa  
prijalo až v marci 200211, 15 mesiacov neskôr, ako sa plánovalo. Toto 
oneskorenie bolo spôsobené zdĺhavými rokovaniami medzi členskými 
štátmi ohľadom využívania systému na vojenské účely a financovaním súkromným sektorom a jeho účasťou na programe. Oficiálne súhlasné stanovisko Rady ESA pre vývoj a skúšobnú prevádzku sa ďalej onesko-
rilo až do mája 2003. To bolo spôsobené zdĺhavými rokovaniami medzi 
členskými štátmi agentúry ESA o účasti ich priemyselných odvetví na 
programe. Spoločný podnik Galileo bol zriadený na základe nariade-nia ES v máji 2002
12 13, zmluva o založení bola podpísaná v júni 2003 
a podnik začal činnosť v septembri 2003.
 16.  Hlavným dôvodom založenia spoločného podniku Galileo bola potreba 
vytvoriť platformu na spoluprácu medzi agentúrou ESA a Komisiou. Existovalo aj niekoľko ďalších dôvodov
14, napríklad potreba realizo-
vať program prostredníctvom jedného subjektu a schopnosť prilákať 
súkromné finančné prostriedky na vývoj a skúšobnú prevádzku. Avšak 
aj keď súkromný sektor vyjadril podpisom memoranda o porozumení 
svoju pripravenosť prispieť na fázu vývoja a skúšobnej prevádzky  sumou 200 mil. EUR
15, tento zámer sa nikdy nenaplnil.
 17.  V súlade so znením stanov spoločného podniku Galileo bolo jeho hlavným 
poslaním: 
dozerať na všetky činnosti programu Galileo naplánované pre fázu a) 
vývoja a skúšobnej prevádzky;
vykonať všetky nevyhnutné úpravy s ohľadom na reálny vývoj  b) 
počas fázy vývoja a skúšobnej prevádzky; 
pripraviť systém na fázu zavedenia a prevádzkovú fázu. c) 11 Na niektoré činnosti bol udelený 
predbežný súhlas v apríli 2001.
12 Rozhodnutie Rady (ES) 
č. 876/2002 z 21. mája 2002, 
ktorým sa zakladá spoločný 
podnik Galileo (Ú. V. ES L 138, 28.5.2002, s. 1).
13 Článok 171 Zmluvy o ES: 
„Spoločenstvo môže zakladať 
spoločné podniky alebo iné štruktúry potrebné pre 
účinné vykonanie programov 
Spoločenstva v oblasti 
výskumných a pilotných 
programov a programov 
technologického rozvoja.“
14 Nariadenie (ES) č. 876/2002; 
závery Rady z marca 2001; KOM 
(2001) 336 z 20. júna 2001 – Návrh 
nariadenia Rady o vytvorení 
spoločného podniku Galileo.
15 Článok 13 nariadenia (ES) 
č. 876/2002.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo15
 18.  Medzi hlavné úlohy spoločného podniku Galileo, uvedené v jeho stano-
vách, patrili:
riadenie verejnej súťaže s cieľom uzavrieť dohodu o koncesii; a) 
dohľad nad činnosťami agentúry ESA pri rozvoji technológie; b) 
začatie a riadenie výskumných činností; c) 
integrácia systému EGNOS do systému Galileo. d) 
 19.  Na začiatku tvorili spoločný podnik Galileo len jeho dvaja zakladajúci 
členovia, agentúra ESA a Komisia. Národné centrum Číny pre diaľkový 
výskum (NRSCC) vstúpilo do spoločného podniku Galileo v októbri  2004 a v septembri 2005 sa členom stala aj izraelská spoločnosť MATI-
MOP (pozri tiež prílohu III ). Riadiaca štruktúra spoločného podniku 
Galileo je znázornená na obrázku 2 .
FINANCOVANIE
 20.  Počas fázy vývoja a skúšobnej prevádzky boli finančné prostriedky EÚ 
(z TES-D16 a 6. RP) prideľované cez spoločný podnik Galileo, pričom 
agentúra ESA financovala Galileo prostredníctvom svojich programov GalileoSat a ARTES ( obrázok 1 ). V období 1999 až 2007 boli na program 
Galileo vyčlenené finančné prostriedky vo výške 1,94 mld. EUR. 
POKROK
 21.  V októbri 2004 zaslala Komisia Parlamentu a Rade oznámenie o pokroku 
programu17. Týmto oznámením sa pripravil základ pre zasadnutie Rady 
pre dopravu v decembri 2004, na ktorom sa rozhodlo o prechode na 
fázu zavádzania programu. Komisia nepredložila aktualizovaný har-monogram. V tom čase narástlo oneskorenie v rámci technologického 
rozvoja na zhruba tri roky. 16 Nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 
z 18. septembra 1995 stanovujúce 
všeobecné pravidlá poskytovania 
finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych 
sietí (Ú. v. ES L 228, 23.9.1995, 
s. 1); rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1692/96/
ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre 
rozvoj transeurópskej dopravnej 
siete (Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1) 
zmenené a doplnené rozhodnutím 
č. 1346/2001/ES (Ú. v. ES L 185, 
6.7.2001, s. 1).
17 KOM (2004) 636 v konečnom 
znení Oznámenie Komisie 
Európskemu parlamentu a Rade – 
Prechod k fázam zavádzania 
a prevádzky európskeho 
satelitného rádionavigačného 
programu.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo16
FÁZA VÝVOJA A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY PROGRAMU GALILEO –  
TOK FINANCOVANIA ( 1999 – 2007)* OBRÁZOK 1
Členské štáty agentúry ESA
902 mil. EUREurópska komisia
946 mil. EURIné
92 mil. EUR
Spoločný podnik Galileo
892 mil. EUR
Európska vesmírna agentúra
1 716 mil. EUR
Rozvoj infraštruktúry
1 716 mil. EURV a TR
110 mil. EUROperácie a činnosti 
spoločného podniku Galileo 
114 mil. EUR   92 mil. EUR             114 mil. EUR
            110 mil. EUR
   750 mil. EUR
   196 mil. EUR
   50 mil. EUR
   852 mil. EUR   668 mil. EUR
   1 716 mil. EURNRSCC
MatimopBelgickoTES-D
6. RPTES-D GalileoSat
ARTESGalileoSat
6. RP
* Príspevok Číny a Izraela pozostával z príspevku do základného kapitálu spoločného podniku Galileo (Čína 5 mil. EUR 
a Izrael 4. mil. EUR) a príspevku, ktorý sa mal použiť na financovanie činností vlastných národných priemyselných odvetví (prostredníctvom zmlúv s agenúrou ESA). Tento príspevok nebol plne realizovaný.
Zdroj : Odhad Európskeho dvora audítorov.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo17
 22.  V oznámení sa uvádza, že spoločný podnik Galileo „úspešne ukončil 
postup výberu budúceho koncesionára“. Avšak fáza výberu koncesie 
bola práve predĺžená do konca januára 2005. Vo februári 2005 navyše spoločný podnik Galileo nevybral spomedzi dvoch kandidujúcich kon-
zorcií
18 víťaza verejnej súťaže. Namiesto toho účastníci verejnej súťaže 
navrhli spojenie do zlúčeného konzorcia, s ktorým spoločný podnik 
Galileo súhlasil v júni 2005, a predložili spoločnú ponuku.
 23.  V období od júla do decembra 2005 boli rokovania o koncesii a činnosti 
technologického rozvoja zablokované z dôvodu zásahov niektorých členských štátov. Nezhody medzi členskými štátmi sa sústredili okolo zloženia zlúčeného konzorcia, ktoré sa malo uchádzať o koncesnú  zmluvu, a umiestnení stredísk činnosti strediska, pozemnej infraštruk-túry a ústredia. Prostredníctvom sprostredkovania
19 sa v decembri  
2005 podarilo dosiahnuť dohodu. Rokovania so zlúčeným konzorciom skutočne začali v januári 2006. 
 24.  Dňa 28. decembra 2005 bol úspešne vypustený prvý skúšobný satelit 
s názvom GIOVE-A, cez ktorý sa zabezpečil prístup k frekvenciám sys-tému Galileo prideleným Medzinárodnou telekomunikačnou úniou.
 25.  Komisia vydala v júni 200620 aktualizovaný harmonogram pre program 
Galileo21. Fáza vývoja a skúšobnej prevádzky mala trvať do začiatku 
roka 2009 a zavádzanie by sa uskutočnilo v roku 2009 a 2010 (troj-
ročný posun oproti pôvodnému harmonogramu). Týmto oznámením 
tiež došlo k rozšíreniu rozpočtu na fázu vývoja a skúšobnú prevádzku 
na 1,5 mld. EUR (navýšenie pôvodného rozpočtu o 400 mil. EUR). Pri rokovaniach o koncesii sa Komisia vyjadrila takto: „Je evidentné, že riešenie formou koncesie je najvýhodnejšie z hľadiska osobitných  vlastností programu. […] Do konca roka 2006 budú doriešené odhado-vané náklady a príjmy a príspevok verejného sektora. Okrem toho bude potvrdený finančný plán a dohodnuté hlavné podmienky zmluvy.“ 
 26.  V novembri 2006 rokujúci zástupcovia spoločného podniku Galileo 
a zlúčeného konzorcia vypracovali prvý návrh zmluvne nezáväzného 
memoranda o porozumení pre projekt PPP programu Galileo ((HoT) 
v.1). Tento dokument predstavoval najväčšie priblíženie spoločného podniku Galileo ku koncesnej zmluve. 18 Konzorciá Eurely a iNavsat. 
Tretie predbežne vybraté 
konzorcium pod vedením 
spoločnosti Eutelsat odstúpilo z fázy výberu v roku 2004. 
19 Podpredseda Európskej komisie 
vymenoval v októbri 2005 za 
sprostredkovateľa bývalého Európskeho komisára – tlačová 
správa IP/05/1345.
20 KOM(2006) 272 zo 7. júna 2006 – 
Oznámenie Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade – Stav pokroku 
programu Galileo. 
21 Prvýkrat zverejnila Komisia 
tento harmonogram v „poznámke 
pre vydavateľov“ v rámci 
tlačovej správy IP/05/1345 
z 25. októbra 2005.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo18
VÝVOJ A SKÚŠOBNÁ PREVÁDZKA PO SPOLOČNOM 
PODNIKU GALILEO (OD ROKU 2006)
 27.  Na konci roka 2006 sa podľa názoru spoločného podniku Galileo podarilo 
„úspešne dokončiť hlavné úlohy“22. Spoločný podnik Galileo zanikol 
koncom decembra 200623 a jeho činnosti boli prevedené na Európ-
sky úrad pre dohľad nad GNSS, ktorý bol založený v júli 2004 s cie-ľom riadiť aspekty verejného záujmu európskych programov GNSS  a plniť úlohu regulačného orgánu pre programy počas fázy zavádzania a prevádzkovej fázy programu Galileo
24. Presun týchto činností viedol 
k zmene úlohy Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS, s ktorou sa 
pri vytvorení úradu nerátalo.
 28.  Rokovania o koncesii so zlúčeným konzorciom uviazli na začiatku roku 
2007. V oznámení z mája 200725 Európska komisia priznala, že pri  
programoch EGNOS a Galileo sa nahromadili výrazné oneskorenia  
(päťročný sklz oproti pôvodnému harmonogramu) a došlo k navýše-
niu nákladov. V roku 2007 rozhodla Rada Európskej únie26 program 
presmerovať: systém by tak mal byť zavedený do roku 2013 a plne  financovaný z rozpočtu Spoločenstva (pozri tabuľku 2 ). Agentúra  
ESA prevzala úlohu delegovaného agenta povereného obstarávaním. 
Európsky parlament a Rada preto prijali nariadenie o pokračovaní  
v implementácii programov GNSS
27. Dňa 1. júla 2008 zverejnila Komisia 
výzvu na prejavenie záujmu na zakúpenie infraštruktúry pre systém 
Galileo v rámci šiestich kategórií (podpora systému, segment pozem-
nej misie, segment pozemnej kontroly, vesmírny segment (satelity), služby a činnosti súvisiace s vypúšťaním satelitov). Po predbežnom 
výbere vhodných kandidátov boli na konci roku 2008 prijaté pred-bežné návrhy. Predpokladá sa, že proces súťažného dialógu sa ukončí v priebehu roka 2009.22 Tlačová správa spoločného 
podniku Galileo z 30. novembra 
2006 – Ďalší krok v programe Galileo; 
Odovzdanie riadenia zo spoločného 
podniku Galileo Európskemu úradu 
pre dohľad nad GNSS.
23 Nariadenie Rady (ES) č. 1942/2006 
z 12. decembra 2006, ktorým sa 
mení a dopĺňa nariadenie (ES) 
č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia 
európskych programov satelitnej 
rádiovej navigácie (Ú. v. EÚ L 367, 22.12.2006, s. 18); nariadenie Rady 
(ES) č. 1943/2006 z 12. decembra 
2006, ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie č. 876/2002, ktorým sa 
zakladá spoločný podnik Galileo (Ú. v. EÚ L 367, 22.12.2006, s. 21).
24 Nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 
z 12. júla 2004 o štruktúrach riadenia 
európskych programov satelitnej 
rádiovej navigácie (Ú. v. EÚ L 246, 
20.7.2004, s. 1).
25 Oznámenie Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade – Galileo na 
rázcestí: Realizácia európskych 
programov GNSS, SEK(2007) 624, 16. mája 2007.
26 Uznesenia a závery Rady 
zo 6. – 8. júna, 1. – 2. októbra 
a 29. – 30.  novembra 2007.
27 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 
z 9. júla 2008 o pokračovaní 
v implementácii európskych 
programov satelitnej navigácie 
(EGNOS a Galileo) (Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo19
 29.  Vo svojom oznámení z mája 2007 Komisia podrobne analyzovala neúspech 
rokovaní o koncesii. Cieľom tohto dokumentu bolo vytvoriť priestor 
na presmerovanie programu. Z tohto hľadiska poskytuje neúplný  pohľad na niektoré príčiny neúspechu. Zameriava sa na skutočnosť, 
že predpoklady Komisie ohľadom načasovania, rozpočtu a prenosu 
trhového rizika a rizika spojeného s návrhom „mohli byť príliš optimis-tické“. V oznámení sa ďalej rozoberajú ďalšie záležitosti, ako je verejná správa, správa súkromného sektora a skutočnosť, že národné záujmy 
členských štátov prevýšili dlhodobé strategické ciele programu. Avšak 
nerieši záležitosti, ako napríklad prípravu projektu PPP (vrátane času a odbornosti) a podávanie správ, teda faktory, ktorými sa podrobnej-
šie zaoberá táto správa.
ODHAD NÁKLADOV NA PROGRAM GALILEOTABUĽKA 2 
Pôvodný odhad 
nákladov v mil. EUR 
(KOM(2000) 750)Aktualizovaný odhad nákladov 
v mil. EUR (KOM(2007) 261 
a dokumenty agentúry ESA)
Fáza defi  novania 80 80
Fáza vývoja a skúšobnej prevádzky 1 100 2 100
Zavádzanie 2 150 3 400
Spolu3 330
(z toho 1 800 mil EUR bude 
hradiť verejný sektor)*5 580
(celú sumu bude hradiť verejný 
sektor)**
* Ročné prevádzkové náklady vrátane výmeny siete boli odhadnuté na 220 mil. EUR.
** Platby za dostupnosť (pevná časť) na prevádzkové náklady, údržbu a úrok 
z pohľadávok na dpolnenie do roku 2030 sa odhadujú na 5 300 mil. EUR.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo20
 30.  Dvor audítorov vykonal audit riadenia fázy vývoja a skúšobnej prevádzky 
programu Galileo, pri ktorom preskúmal: 
ktoré faktory spôsobili neúspech rokovaní o koncesii; a) 
ktoré faktory spôsobili zaznamenané oneskorenia a navýšenia  b) 
nákladov na technologický rozvoj;
do akého rozsahu predstavovalo vynakladanie prostriedkov na  c) 
činnosti výskumu a vývoja prínos pre program Galileo;
ako dobre spoločný podnik Galileo integroval program EGNOS  d) 
do programu Galileo; 
či bol program Galileo náležite riadený. e) 
 31.  Dvor audítorov sa pri kontrole zameral na obdobie, počas ktorého ria-
dil fázu vývoja a skúšobnej prevádzky spoločný podnik Galileo (sep-
tember 2003 – december 2006), pričom sa sústredil na jeho hlavné 
poslanie, postup jeho založenia a riadenie jeho úloh. Audit sa vykonal v priebehu rokov 2007 a 2008. Dvor audítorov sledoval napredovanie 
programu vrátane jeho presmerovania až do konca roku 2008.
 32.  Dvor audítorov zhromaždil audítorské dôkazy prostredníctvom kontroly 
spisov a rozhovorov so zástupcami spoločného podniku Galileo,  Komisie a agentúry ESA a rozhovorov s ďalšími partnermi programu, 
napríklad zástupcami členských štátov, Úradu pre dohľad nad GNSS, príjemcami výskumných projektov, predstaviteľmi európskeho vesmír-neho priemyslu, spoločnosťami uchádzajúcimi sa o koncesiu a kon-
zultantmi prijatými spoločným podnikom Galileo. 
 33.  S cieľom posúdiť kvalitu riadenia činností výskumu a vývoja spoločným 
podnikom Galileo vykonal Dvor audítorov prieskum u 482 príjemcov jedného alebo viacerých výskumných projektov financovaných v rámci tematickej priority „Letectvo a výskum vesmíru“ šiesteho rámcového programu. ROZSAH AUDITU 
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo21
 34.  Nasledujúce kontrolné zistenia sa vzťahujú na rozdielne úlohy spoločného 
podniku Galileo v priebehu fázy vývoja a skúšobnej prevádzky (body 
35 až 65) ako aj na správu verejného sektora (body 66 až 74). V každej časti sa podrobne opisujú ciele spoločného podniku Galileo, ktoré  
ďalej slúžia ako porovnávací štandard pre jeho výsledky. Dvor audí-
torov ďalej posudzoval dôvody, prečo spoločný podnik Galileo nespl-nil väčšinu cieľov. Tam, kde to bolo relevantné, sa ako porovnávací štandard použili skúsenosti z existujúcich programov, projektov alebo 
organizácií. V ostatných prípadoch sa použili všeobecne uznávané  
zásady riadenia projektov. Pri bodoch 35 až 42 Dvor audítorov použil aj sadu audítorských kritérií odvodených z osvedčených postupov pri 
zakladaní verejno-súkromných partnerstiev
28 (podrobný prehľad tejto 
analýzy sa nachádza v prílohe IV ). 
ROKOVANIA O KONCESII NEBOLI ÚSPEŠNÉ
CIEĽ
 35.  Najdôležitejšou úlohu spoločného podniku Galileo bolo vyrokovať  
verejno-súkromné partnerstvo, v rámci ktorého by súkromný sektor 
v spolupráci s Európskou komisiou investoval finančné prostriedky 
do vytvorenia a využívania infraštruktúry systému Galileo. Pôvodne 
sa predpokladalo, že koncesionár (príslušné súkromné spoločnosti) 
bude určený pred koncom roka 2004, že spoločný podnik Galileo  
uzavrie rokovania v roku 2005, a že Úrad pre dohľad nad GNSS udelí koncesnú zmluvu do konca roku 2005.
VÝSLEDKY
 36.  Spoločný podnik Galileo začal postup udelenia koncesie v súlade s plánom 
po jednotlivých krokoch (predbežný výber, výber, rokovanie). V apríli 2004 zverejnil úvodnú sadu dokumentov k verejnej súťaži, po ktorom zorganizoval súťažný dialóg a poskytol súťažiacim návrh koncesnej zmluvy a hodnotiace kritériá. 
 37.  Spoločný podnik Galileo nedokázal vybrať víťaza verejnej súťaže  
v októbri 2004, a po predĺžení fázy výberu ani vo februári 2005. Roko-
vania boli otvorené až v januári 2006 potom, čo sa súťažiaci zlúčili do jedného konzorcia. PRIPOMIENKY
28 Usmernenia INTOSAI 
k osvedčeným postupom pre audit 
verejných/súkromných financií a koncesií (revidované vydanie) – 
november 2007.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo22
 38.  Konečný termín na zadanie koncesnej zmluvy bol dvakrát odložený, 
z decembra 2005 na december 2006 a následne na december 2007. 
Na začiatku roka 2007 sa Komisia a Úrad pre dohľad nad GNSS rozhodli rokovania zrušiť. 
DÔVODY NEÚSPECHU
 39.  Verejno-súkromné partnerstvo bolo pripravené a navrhnuté nedosta-
točne. Následkom toho bol spoločný podnik Galileo prinútený rokovať 
o verejno-súkromnom partnerstve, ktoré nebolo realistické.
PRÍPRAVA
 40.  Členské štáty a tretie krajiny majú značné skúsenosti s projektmi PPP. 
Zo skúseností vyplýva, že osvedčené postupy sa skladajú z týchto  
zložiek.
Náležitá príprava: verejný sektor by mal jasne definovať požia- a) 
davky na projekt, posúdiť schopnosti súkromného sektora, zhod-
notiť možný prínos, preveriť alternatívne spôsoby uspokojenia  
potrieb, preskúmať náležité rozloženie rizika, zvážiť finančnú  
dostupnosť a pravdepodobnú výhodnosť a načrtnúť obchodný  
prípad. Výberu konkrétneho typu verejno-súkromného partnerstva 
by malo predchádzať náležité posúdenie rizika. 
Dostatočný čas: zo skúseností iných organizácií b) 29 vyplýva, že defi-
novanie rozsiahleho prístupu v zmysle verejno-súkromného part-nerstva a pozícií verejného sektora trvá viac ako rok, a to aj pri projektoch PPP, ktoré nie sú tak zložité ako projekt Galileo.
Náležité zdroje riadenia: riadenie projektu PPP si vyžaduje špecia- c) 
lizovaný a včas zostavený tím s príslušnými schopnosťami.
Zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. d) 
Pravidelná kontrola prebiehajúceho projektu PPP s cieľom zaistiť e) 
jeho pretrvávajúcu ekonomickú výhodnosť.29 Postupy PPP/PFI v Spojenom 
kráľovstve.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo23
 41.  Komisia počas prípravnej fázy projektu PPP pre Galileo30 nedodržala 
viaceré z týchto osvedčených postupov:
Náležitá príprava: napriek tomu, že si Komisia nechala vypraco- a) 
vať niekoľko štúdií, nepreskúmala tradičné verejné obstarávanie 
a nikdy nevypracovala porovnávací nástroj pre verejný sektor31. 
Komisia ďalej vopred nepreverila, ako možno riziko realisticky  rozdeliť medzi verejný a súkromný sektor; v ktorej etape projektu alebo s ohľadom na ktorú časť činností programu Galileo má pro-
jekt PPP najväčšiu šancu na úspech; alebo relatívne výhody roz-dielnych modelov PPP
32. S cieľom zaistiť politickú zhodu Komisia 
navrhla a Rada schválila projekt PPP pre fázu zavádzania a fázu pre-
vádzky programu Galileo. Po preskúmaní prípadu v zmysle investí-
cií z verejného a súkromného sektora prostredníctvom niekoľkých 
štúdií Komisia zvolila „koncesný“ model projektu PPP (pozri bod 12). V dokumentoch Komisie sú definované charakteristické črty koncesie, no keďže argumenty vychádzali zo všeobecných stano-vísk a nie zo zdôvodnenia konkretizovaného pre program Galileo, 
bol pre obstarávanie navrhnutý ambiciózny harmonogram. Aj keď 
sa v prípravnej etape identifikovalo niekoľko rizík a ťažkostí, ktoré 
by bolo nutné prekonať
33, Komisia jasne nevyhodnotila, ako by  
mohli tieto riziká a ťažkosti ovplyvniť uskutočniteľnosť dohody, alebo ako by ich mohol verejný sektor účinne riešiť.
Dostatočný čas: s ohľadom na ambiciózny harmonogram, podľa b) 
ktorého mala Komisia podať správu Rade pre dopravu v decembri 
2004, neposkytla Komisia spoločnému podniku Galileo dostatočný 
čas
34 na definovanie koncesného prístupu. Niekoľko súťažiacich sa 
tiež vyjadrilo, že na prípravu dôveryhodného obchodného plánu nebol počas etapy súťažného dialógu poskytnutý dostatočný čas. 
Následkom toho sa v úvodných dokumentoch spoločného podniku Galileo k verejnej súťaži nestanovili konkrétne ciele. Predovšetkým sa nepodarilo vyriešiť väčšinu inherentných ťažkostí spojených  
s koncesným modelom. To viedlo k predkladaniu ponúk prísluš-ných odvetví, ktoré neobsahovali pevne stanovené výpočty cien 
alebo záväzky, a ktoré boli obmedzené podmienkami a námiet-
kami do takej miery, že nepredstavovali dostatočný základ na  
porovnanie a zhodnotenie. Z rovnakého dôvodu nemal spoločný podnik podrobné hodnotiace kritériá na porovnávacie hodnote-nie prichádzajúcich ponúk. Prvým jasným stanoviskom ohľadom pozície verejného sektora k viacerým dôležitým otázkam programu 
Galileo bolo memorandum o porozumení uzavreté so súťažiacimi 
na konci roku 2006.30 V prílohe IV  sa nachádza 
podrobný prehľad kritérií 
použitých na audit riadenia verejného sektora pri postupe 
udeľovania koncesie na systém 
Galileo spolu so zhrňujúcim 
hodnotením jednotlivých kritérií. 
31 Porovnávací nástroj pre verejný 
sektor je odhad, koľko by projekt stál, ak by sa použili tradičné 
postupy verejného obstarávania. 
Tento nástroj pomáha stanoviť, či 
súkromné financovanie ponúka 
lepšiu ekonomickú výhodnosť ako 
tradičné verejné obstarávanie.
32 Preskúmal sa len model 
spoločného podniku 
a koncesný model.
33 V súvislosti s projektom PPP 
sa zdôraznilo niekoľko prekážok, 
napríklad neisté príjmy (trhové 
riziko), technologické riziká, 
vzájomné prepojenia medzi 
fázami vývoja a zavádzania (riziko spojené s návrhom) a sústredenie 
priemyslu v odvetví vesmírneho 
priemyslu.
34 Spoločný podnik Galileo 
zverejnil prvú sadu dokumentov 
k verejnej súťaži do ôsmich mesiacov po začiatku činnosti.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo24
Náležité zdroje riadenia: spoločný podnik Galileo bol novou orga- c) 
nizáciou s novým právnym rámcom, novozostaveným tímom,  
novým riadiacim pracovníkom a bez skúseností s rokovaniami  o koncesii. Externí poradcovia boli prizvaní až v septembri 2004 
(t. j. po vydaní dokumentov k verejnej súťaži a úvodnej etape  
súťažného dialógu).
Zachovanie hospodárskej súťaže: od jesene 2004 sa súťaže zúčast- d) 
nili dve priemyselné konzorciá. V máji 2005 navrhli konzorciá zlú-
čenie a predloženie spoločnej ponuky. Spoločný podnik Galileo schválil zlúčenie za určitých podmienok
35 a vo viere v dosiahnutie 
vyššej ekonomickej výhodnosti. Chýbajúci porovnávací nástroj  
pre verejný sektor znamenal stratu akéhokoľvek súťažného prvku 
v postupe.
Pravidelná kontrola: verejný sektor by mal zaistiť pravidelnú  e) 
kontrolu prebiehajúceho projektu PPP s cieľom zaistiť jeho pre-
trvávajúcu ekonomickú výhodnosť. Napriek tomu, že v správach 
spoločného podniku Galileo hodnotiacich koncesiu boli identifi-
kované viaceré riziká a problémy36, správy spoločného podniku  
o pokroku programu boli neprimerane pozitívne. Vo svojich pra-
videlných oficiálnych vyhláseniach spoločný podnik nikdy nespo-chybnil uskutočniteľnosť koncesie, iba každý rok odložil konečný 
termín zadania zmluvy o ďalších dvanásť mesiacov. Následkom  
toho členské štáty, ktoré boli závislé od spoločného podniku Gali-
leo, nemali dostatok informácií, na základe ktorých mohli poža-
dovať nápravné opatrenie (pozri tiež bod 74 f)).
VYBRATÝ  MODEL  PPP
 42.  Výber verejno-súkromného partnerstva v podobe koncesie navrhla Komi-
sia a rozhodla o ňom Rada ako o politickej zhode medzi členskými  štátmi. Tento koncesný model PPP založený na zdieľaní nákladov:  
najviac 1/3 verejných a najmenej 2/3 súkromných príspevkov, ktoré 
musel spoločný podnik Galileo vyrokovať, sa značne a vo viacerých 
aspektoch líšil od akéhokoľvek projektu PPP, aký vtedy existoval
37: 
Projekt Galileo sa vyznačuje vysokou mierou technologického  a) 
rizika. Obsahuje sieť 30 satelitov na stredne vzdialenej obežnej dráhe okolo Zeme s novými prvkami (napríklad nový typ atómo-vých hodín), ktoré neboli doteraz vo vesmíre odskúšané.
Tvorbu príjmov je ťažké odhadnúť, keďže otvorené signály GPS sú b) 
voľne dostupné. Model využívania je stále potrebné definovať. 35 Súlad s právnymi predpismi EÚ 
vzťahujúcimi sa na trhy s verejnými 
zákazkami a hospodársku súťaž, pevný časový rámec, podstatné 
vylepšenie ponúk s ohľadom 
na jednotlivé ponuky a záväzok 
zlúčeného konzorcia k spoločnej 
a primeranej právnej štruktúre. 
36 Hodnotiace správy 
z októbra 2004, februára 2005 
a júna 2005. 
37 Tradičné projekty infraštuktúry 
PPP sa týkajú napríklad tunelov 
a ciest. Najviac porovnateľný 
projekt PPP, Paradigm / Skynet (obranný telekomunikačný systém 
Spojeného kráľovstva) sa však od 
programu Galileo líši v mnohých 
ohľadoch: obsahuje nižšie 
technologické riziko, ministerstvo obrany Spojeného kráľovstva 
predstavuje bezpečný základný 
zdroj príjmov, k dispozícii sú 
záznamy o priebehu vykonávaných 
činností a projekt riadi jediný 
sponzor so skúsenosťami 
s projektmi PPP (ministerstvo obrany Spojeného kráľovstva). 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo25
Koncesia na systém Galileo mala začať po a nie pred návrhom  c) 
systému a čiastočným vybudovaním infraštruktúry verejným  
sektorom. Napriek príbuznosti s typom koncesie DBFO (z angl.  design – build – finance – operate – návrh – vybudovania – financo-
vanie – prevádzka) sa projekt PPP pre Galileo podstatne líšil tým, 
že od súkromného koncesionára sa očakával záväzok vybudovať, financovať a prevádzkovať nový systém, ktorý navrhol a odovzdal verejný sektor ( rámček 2 ). 
HLAVNÉ RIZIKÁ KONCESIE
Medzi tri hlavné faktory sťažujúce rokovania o koncesii patrili presun trhového rizika z verejného na 
súkromný sektor, riziko súvisiace s návrhom a režim zodpovednosti tretej strany.
Na presun trhového rizika  bola potrebná istota, že trhové príjmy bude možné získať v súlade s dohodnu-
tým základným scenárom rozvoja trhu. Avšak neistota na trhu, vyhliadka vzdialených budúcich príjmov a očakávaná hlavná úloha verejného sektora pri rozvoji trhu skomplikovali presun rizika na súkromný sektor.
Presun 
rizika súvisiaceho s návrhom  si vyžadoval uistenie, že návrh projektu (pripravený agentúrou ESA 
počas fázy vývoja a skúšobnej prevádzky) nemá inherentné problémy, ktoré by mohli viesť k zle alebo 
nedostatočne fungujúcemu systému (za ktorý by bol počas prevádzky systému zodpovedný koncesionár). 
Presun tohoto rizika bol zložitý nielen pre technickú zložitosť návrhu systému Galileo a výstupov oča-
kávaných od koncesionára počas prevádzkovej fázy, no tiež pre rozdelenie povinností na jednej strane pri návrhu a vývoji (agentúra ESA) a na druhej strane pri zavádzaní, prevádzke a údržbe (koncesionár). 
Režim zodpovednosti tretej strany  sa týka záväzkov nad rámec zmluvy voči potenciálnym obetiam 
poruchy systému Galileo, pre ktoré nie je k dispozícii žiadny právny alebo poisťovací model.RÁMČEK 2
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo26
ČINNOSTI TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJA 
ONESKORENÉ A NAD RÁMEC ROZPOČTU
CIEĽ
 43.  Druhou zo štyroch hlavných úloh spoločného podniku Galileo bol dohľad 
nad činnosťami technologického rozvoja agentúry ESA s cieľom zabez-
pečiť vybudovanie dostatočnej siete satelitov a staníc v rámci pozem-ného segmentu a ich uvedenie do prevádzky a názorne tak preukázať 
schopnosti a spoľahlivosť systému, to všetko v rámci naplánovaného 
času a rozpočtu (pozri bod 13).
VÝSLEDKY
 44.  Do decembra 2006 bol v prevádzke len jeden skúšobný satelit (GIOVE-A), 
ktorý úspešne zaistil obsadenie frekvencií pre systém Galileo pridele-
ných Medzinárodnou telekomunikačnou úniou. Druhý skúšobný satelit (GIOVE-B) bol vypustený v apríli 2008, s oneskorením 30 mesiacov  
oproti pôvodnému plánu. Podľa aktuálne platného harmonogramu
38 
by sa mala fáza vývoja a skúšobnej prevádzky ukončiť v roku 2010, 
čo predstavuje oneskorenie o päť rokov. Podľa odhadov nákladov,  
ktoré agentúra ESA zverejnila v júli 200839, bude fáza vývoja a skú-
šobnej prevádzky stáť o 1 mld. EUR viac, ako bol pôvodný rozpočet 
1,1 mld. EUR (pozri tabuľku 3 ).
POROVNANIE ODHADOV ROZPOČTOV Z ROKOV 2001 A 2008 NA FÁZU VÝVOJA 
A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY (V MIL. EUR – CENY Z ROKU 2001) TABUĽKA 3
Činnosť Pôvodný odhad rozpočtu Odhad rozpočtu v júli 2008
Testovacia základňa systému 
Galileo (GSTB-V2)85 173
Nosné rakety 90 224
Skúšobná prevádzka na obežnej 
dráhe747 1 253
Náklady agentúry ESA 110 303
Iné 68 151
Spolu 1 100 2 104
Zdroj : agentúra ESA.38 Nariadenie (ES) č. 683/2008.
39 Odhady boli predtým 
aktualizované vo februári 2005 
a máji 2007. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo27
DÔVODY ONESKORENÍ A NAVÝŠENIA NÁKLADOV
 45.  Úloha dohľadu spoločného podniku Galileo nad činnosťami technolo-
gického rozvoja bola závažne obmedzená ťažkosťami so správou  
a riadením, neúplným rozpočtom, oneskoreniami a organizáciou  priemyselných činností v rámci fázy vývoja a skúšobnej prevádzky.
 46.  Spoločný podnik Galileo dostal úlohu vykonávať dozor nad technologic-
kým rozvojom, táto úloha však nebola ďalej definovaná. V skutočnosti 
pracovala agentúra ESA bez dohľadu spoločného podniku Galileo,  
no v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi. Úloha dohľadu spo-
ločného podniku Galileo voči agentúre ESA nebola v súlade s jeho  riadiacou štruktúrou. Táto otázka sa bližšie rozoberá ako problém  správy a riadenia v bodoch 66 až 74. 
 47.  Rozpočet programu Galileo  na vývoj a skúšobnú prevádzku, tak ako bol pred-
ložený Rade40, bol neúplný.  Neobsahoval jasný rozpočet alebo rezervu 
pre nepredpokladané výdavky41. Rozpočet na úrovni 1,1 mld. EUR bol 
nižší, ako odhady nákladov, ktoré vyplynuli z fázy definovania. Navyše 
za finančný príspevok Komisie vo výške 50 mil. EUR pre spoločný pod-
nik Galileo nebola poskytnutá žiadna náhrada a požiadavky na zabez-
pečenie (120 mil. EUR) neboli zohľadnené42. Celkové požiadavky na 
zdroje a náklady na projekt by sa mali stanoviť počas etapy plánovania 
a to vrátane, kde je to potrebné, rozpočtov pre zmeny a nepredpokla-dané výdavky. Zo skúseností iných organizácií vyplýva, že vesmírne 
programy si obvykle vyžadujú rozpočet na nepredpokladané výdavky v rozsahu od 10 % do 40 % v závislosti od zložitosti programu, miery inovácie a počtu „neznámych“.
 48.  Fáza vývoja a skúšobnej prevádzky začala až v máji 2003, 29 mesiacov  
neskôr, ako sa pôvodne plánovalo  (pozri bod 15). Podľa výpočtov agen-
túry ESA, ktoré potvrdil aj spoločný podnik Galileo možno tomuto  oneskoreniu priradiť dodatočné náklady vo výške 142 mil. EUR
43. 40 KOM(2000) 750 
z 22. novembra 2000.
41 Na príspevok agentúry ESA 
na fázu vývoja a skúšobnej 
prevádzky (čo predstavuje 
polovicu celkového rozpočtu) sa v skutočnosti vzťahuje príspevok 
na nepredpokladané výdavky vo 
výške 20 %: ak je kumulatívne 
prekročenie nákladov nižšie ako 
20 % finančný rámec programu, 
nemá žiadny zo zúčastnených 
členských štátov právo odstúpiť od programu.
42 Požiadavky na zabezpečenie boli 
v rámci programu schálené príliš 
neskoro. V roku 2004 oznámila Rada pre bezpečnosť systému 
Galileo doplnkové požiadavky 
v odhadovanej výške 120 mil. EUR, 
čo predstavovalo dodatočné 
náklady. Následných 1 000 žiadostí 
o zmenu malo ďalekosiahle 
dôsledky pre technickú základňu a tým aj pre prebiehajúce 
vývojové činnosti.
43 Táto suma obsahuje: 
a) 41 mil. EUR na vývoj druhého skúšobného satelitu s cieľom 
znížiť riziko spojené so zaistením 
obsadenia frekvencií pred júnom 
2006, keďže toto riziko bolo 
s jedným satelitom príliš vysoké; 
b) 15 mil. EUR na dodatočné 
mzdové náklady; c) 40 mil. EUR dodatočných nákladov 
vzniknutých agentúre ESA za 
veľkú zmenu v harmonograme; 
d) 46 mil. EUR dodatočných 
nákladov na pracovnú silu pre odvetvie priemyslu pre meniace sa 
hospodárske podmienky.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo28
 49.  Organizácia priemyselných činností  v rámci fázy vývoja a skúšobnej pre-
vádzky charakterizovaná osobitnou štruktúrou založenou na kon-
krétnom hlavnom dodávateľovi viedla k oneskoreniam a navýšeniu  
nákladov.  Očakáva sa, že konkurenčné prostredie bude prínosom pre 
dosiahnutie výsledkov včas a v rámci rozpočtu. V roku 2000 bol vytvo-
rený spoločný podnik vedúcich európskych vesmírnych spoločností44, 
aby pôsobil ako vedúci priemyselný subjekt pri vybudovaní a dodávke infraštruktúry systému Galileo. Vytvorenie spoločného podniku v oli-gopolnom prostredí, akým je európsky vesmírny priemysel ešte viac obmedzilo hospodársku súťaž. Agentúra ESA nemala inú možnosť  
a v období od júla 2001 do decembra 2004 zadala tomuto spoločnému 
podniku niekoľko zákazok. Pri niekoľkých z nich sa vyskytli výrazné 
oneskorenia a navýšenia nákladov. Podľa správ agentúry ESA bolo  
treba pripísať tieto problémy problematickému riadeniu, nejasnému 
podávaniu správ a líniám rozhodovania a skutočnosti, že výber sub-dodávateľov bol určovaný „vlastnými priemyselnými obmedzeniami 
distribúcie a nie nákladovou a časovou efektívnosťou“. V dôsledku  
závažných problémov s plnením hlavnej zmluvy v rámci fázy vývoja 
a skúšobnej prevádzky sa agentúra ESA rozhodla v decembri 2007  
podstatne upraviť organizáciu priemyselných činností  skúšobnej pre-
vádzky na obežnej dráhe a zmluvný rámec. Agentúra ESA prevzala  
na seba úlohy a zodpovednosť celkového hlavného dodávateľa. Táto reorganizácia bude znamenať vznik dodatočných nákladov
45 v prie-
behu fázy vývoja a skúšobnej prevádzky. Podľa odhadov agentúry ESA 
pôjde o 350 mil. EUR na upravený priemyselný rámec a 194 mil. EUR 
na náklady agentúry ESA46.
 50.  Uviaznutie rokovaní o koncesii  v druhej polovici roka 2005 (pozri bod 23) 
malo taktiež vplyv na technologický rozvoj: v programe vzniklo one-
skorenie o štyri a pol mesiaca a tomuto oneskoreniu a implementácii 
dohody z 5. decembra 200547 možno pripísať dodatočné náklady vo 
výške 103 mil. EUR. 
OBMEDZENÁ UŽITOČNOSŤ ČINNOSTÍ 
VÝSKUMU A TECHNICKÉHO ROZVOJA
CIEĽ
 51.  Treťou úlohou spoločného podniku Galileo48 bolo začať a riadiť potrebné 
výskumné činnosti na podporu dosiahnutia hlavných úloh a cieľov fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo (t. j. technologický 
rozvoj a včasné vybudovanie užívateľských segmentov – pozri tiež  
body 13 a 14). 44 Umiestnenie a funkcie ústredí, 
riadiaca štruktúra spoločnosti 
a prideľovanie prác rôznym subdodávateľom boli predmetom 
dohody medzi jednotlivými 
vládami.
45 Vrátane ukončenia zmluvy 
o skúšobnej prevádzke na 
obežnej dráhe.
46 Rozšírenie dosahu skúšobnej 
prevádzky na obežnej dráhe 
do roku 2010 a príprava 
povinností súvisiacich s verejným obstarávaním na plnú 
prevádzkyschopnosť.
47 Partneri v zlúčenom konzorciu 
sa dohodli na zriadení dvoch 
identických kontrolných stredísk 
systému Galileo, ktoré pozostávajú zo segmentu pozemnej misie 
a segmentu pozemnej kontroly. 
Dohodli sa tiež na krížovej 
implementácii kontrolných 
stredísk systému Galileo cez nemecký segment pozemnej misie 
a taliansky segment pozemnej 
kontroly a nie pre vytvorenie 
jedného prevádzkového 
kontrolného strediska a jedného 
záložného strediska. Dohodlo sa 
tiež založenie tretieho segmentu pozemnej misie v studenom 
záložnom režime a tretieho 
segmentu pozemnej kontroly. 
48 Komisia udelila tento 
mandát spoločnému podniku 
Galileo vo svojom pláne práce šiesteho rámcového programu 
z 9. decembra 2002 (tematická 
priorita 1.4: „Letectvo a výskum 
vesmíru“). Mandát bol prevedený 
do troch ročných zmlúv o osobitných podporných akčných 
opatreniach so spoločným 
podnikom Galileo.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo29
VÝSLEDKY
 52.  V období od septembra 2003 do decembra 2006 spoločný podnik Galileo 
vybral, vyrokoval a monitoroval spolu 70 výskumných projektov v hod-
note 110 mil. EUR a cez 6. rámcový program zabezpečil financovanie 
niekoľkých výziev na predkladanie návrhov. Činnosti boli zamerané na budovanie užívateľského segmentu, čo pozostávalo z podpory ino-vatívnych služieb a použitia vhodnej technológie (prijímače, miestne prvky) a z rozvoja trhu v rozdielnych komunitách užívateľov. Čin-
nosti výskumu a technologického rozvoja tiež obsahovali určitý vývoj 
technológií pre systém Galileo a demonštračné činnosti pre systém 
EGNOS.
 53.  Z auditu vyplynulo49, že spoločný podnik Galileo bol vo všeobecnosti 
považovaný za efektívnu štruktúru na plnenie časti plánu práce  
šiesteho rámcového programu vyčleneného pre program Galileo50. 
Výskumné projekty zvýšili záujem a informovanosť komunít užíva-
teľov a podarilo sa im dosiahnuť spoluprácu rozdielnych organizácií 
a zúčastnených subjektov. Avšak konečné využitie činností výskumu a technologického rozvoja programu Galileo je obmedzené. Spoločný 
podnik Galileo nevyužil dostatočne výsledky projektu pri formulo-
vaní súdržnej sady požiadaviek overených užívateľmi, ktorá mohla  
agentúre ESA poslúžiť ako základ na špecifikáciu systému Galileo.  
Veľký počet projektov spočíval v podrobnej analýze regulačného úsilia vyžadovaného na úrovni EÚ aj členského štátu na podporu využi-tia systémov GNSS vo veľkom počte hospodárskych a spoločenských odvetví. Na základe výsledkov týchto projektov sa nevykonala žiadna 
kontrola prijatých opatrení. 
DÔVODY OBMEDZENEJ UŽITOČNOSTI 
 54.  Užitočnosť výsledkov výskumu a technologického rozvoja v rámci  
programu Galileo bola obmedzená v dôsledku prerušení, nevhodnosti 
šiesteho rámcového programu na financovanie činností na rozvoj  
trhu, chýbajúcej celkovej koncepcie rozvoja trhu a oneskorení.
 55.  Keď Komisia navrhla ukončenie činnosti spoločného podniku Galileo, 
mala v úmysle zaistiť kontinuitu  programu tým, že zrealizuje hladký 
presun činností spoločného podniku na Európsky úrad pre dohľad  
nad GNSS51. Avšak presunutie úlohy monitorovať viac ako 50 projek-
tov viedlo k oneskoreniam a spôsobilo problémy z hľadiska podpory 
projektov, ich následnej kontroly a šírenia ich výsledkov52. 49 Predovšetkým prostredníctvom 
prieskumu a rozhovorov 
s účastníkmi šiesteho rámcového 
programu.
50 Z výsledkov výskumu vyplynul 
pozitívny celkový obraz riadenia spoločného podniku Galileo, 
predovšetkým v týchto oblastiach: 
dokumentácia k verejnej súťaži 
(vyhlásenia o pracovnej činnosti), 
riadenie zmlúv, monitorovanie a kontrola. Medzi oblasti, ktoré 
si podľa prieskumu vyžadovali 
zlepšenie patrili: politika práv 
duševného vlastníctva a šírenie 
a použitie výsledkov.
51 KOM(2006) 261 – Návrh 
nariadenia Rady, ktorým sa 
mení a dopĺňa nariadenie (ES) 
č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia 
európskych programov satelitnej 
rádiovej navigácie, 2. jún 2006.
52 75 % zo 482 účastníkov 
prieskumu uviedlo negatívny 
dosah na ich projekt (projekty). 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo30
 56.  Nástroj na prideľovanie dotácií z rámcového programu nie je vhodný 
na financovanie činností rozvoja trhu. Pri grantoch v rámci šiesteho 
rámcového programu (po výzve na predkladanie návrhov) sa v zásade dodržiaval prístup „zdola nahor“ a neuplatňovalo sa centralizované 
využívanie výsledkov. V ideálnom prípade mali byť činnosti v rámci 
šiesteho rámcového programu podporené zjednotením ich výsledkov 
do jednotného prístupu rozvoja trhu „zhora nadol“  na úrovni spoloč-
ného podniku Galileo/Európskeho úradu pre dozor nad GNSS (pozri 
tiež EGNOS – bod 65). Bez tohto proaktívneho prístupu je ťažké zais-
tiť pokračujúcu prospešnosť projektov pre program Galileo po ich  skončení.
 57.  Na základe výsledkov prieskumu sa tiež potvrdilo, že kumulované one-
skorenia programu  (pri technologickom rozvoji, operáciách systému 
EGNOS a rokovaniach o koncesii) majú nepriaznivý vplyv na realizáciu 
projektov šiesteho rámcového programu (napríklad v zmysle nedo-
stupnosti signálu EGNOS) a budúce využitie výsledkov projektu (pre 
ich dosah na možnosti obchodného a výskumného rozvoja systémov 
GNSS).
INTEGRÁCIA SYSTÉMU EGNOS LEN ČIASTOČNE ÚSPEŠNÁ
CIEĽ
 58.  Systém EGNOS mal ako predchodca systému Galileo rozhodujúcu úlohu 
pri včasnom vybudovaní užívateľských segmentov (pozri tiež bod 14). 
Štvrtou úlohou spoločného podniku Galileo bol „dohľad nad optimál-
nou integráciou systému EGNOS do systému Galileo“ (pozri poznámku pod čiarou 12). Keďže EGNOS a Galileo sú dva plne nezávislé systémy 
(pozri prílohu II  pre podrobnejšie porovnanie systémov EGNOS a Gali-
leo), integrácia sa netýka technického zdieľania infraštruktúry, ale  
týchto aspektov: 
Integrácia do správnych a riadiacich štruktúr programu Galileo sa a) 
považovala za potrebnú pre zvládnutie záležitostí ako je uzavretie dohody medzi majiteľmi systému EGNOS
53, integrácia financovania 
systémov EGNOS a Galileo54 a načasovanie výberu hospodárskeho 
subjektu povereného prevádzkovaním systému EGNOS. 
Na úrovni trhu bolo účelom integrácie pripraviť priestor na uve- b) 
denie systému Galileo na trh využitím systému EGNOS ako jeho 
predchodcu, ktorý bude dodávať regionálne služby podobné trom 
z piatich budúcich služieb systému Galileo. 53 Známa tiež ako rámcová dohoda 
o systéme EGNOS.
54 Tento cieľ vznikol v dôsledku 
finančných problémov, ktorým čelil 
program EGNOS v januári 2006. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo31
VÝSLEDKY
 59.  Na politickej úrovni boli systémy EGNOS a Galileo zlúčené do jednot-
nej európskej politiky GNSS. Podobne aj z finančného hľadiska bolo 
financovanie Komisie pre systém EGNOS zahrnuté do financovania  
programu Galileo. 
 60.  Avšak pri systéme EGNOS sa vyskytli oneskorenia a hlavné výzvy  
pre program, ktorými sú napríklad rozvoj trhu, certifikácia a posta-
venie rôznych zúčastnených strán, sú stále nevyriešené:
Rokovania o rámcovej dohode o vlastníctve a budúcom využívaní a) 
systému EGNOS prebiehajú od októbra 2004. V septembri 2008  
nebola stále takáto dohoda uzavretá. Signál z verejne prístupnej 
služby EGNOS je z technického hľadiska k dispozícii od júla 2006, 
no bez hospodárskeho subjektu povereného prevádzkou nemožno 
systém vyhlásiť za prevádzkyschopný55.
Plán prieniku spoločného podniku Galileo na trh nebol nikdy usku- b) 
točnený a verzia systému EGNOS, ktorá môže získať osvedčenie 
sa neočakáva skôr ako v marci 2009, najmenej dva roky neskoršie 
ako sa predpokladalo56.
DÔVODY OBMEDZENEJ ÚSPEŠNOSTI
 61.  Úspech spoločného podniku Galileo pri dosiahnutí svojho štvrtého cieľa 
bol obmedzený viacerými faktormi: 
úloha a mandát spoločného podniku Galileo voči systému EGNOS a) 
neboli jasné; 
rozhodnutie integrovať EGNOS do systému Galileo malo negatívny b) 
dosah na EGNOS; 
inštitucionálny rámec EGNOS je veľmi zložitý; c) 
spoločný podnik Galileo vyvinul primalé úsilie na činnosti rozvoja d) 
trhu.55 Pre otázky zodpovednosti 
a neistoty o budúcnosti 
financovania a správy systému 
EGNOS. 
56 Pri chýbajúcich jasných 
medzníkoch a plánovaní pre systém EGNOS ide len 
o konzervatívny odhad.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo32
 62.  Úloha a mandát spoločného podniku Galileo voči EGNOS neboli jasné . 
V stanovách spoločného podniku Galileo sa len uvádza, že tento by 
mal vykonávať „dohľad nad optimálnou integráciou európskeho geo-stacionárneho navigačného prekrývacieho systému v programe Gali-
leo“. Na základe trojstrannej dohody
57 bola za technologický rozvoj 
a prevádzku služby EGNOS zodpovedná agentúra ESA prostredníc-
tvom svojho programu ARTES-9. No z týchto právnych textov nie je jasné, kto bol celkovým manažérom programu pre EGNOS. Pri chýba-
júcom manažérovi programu EGNOS evidentne chýbala vízia dlhodobej 
stratégie
58, čo viedlo k neistote, oneskoreniam a navýšeniu nákladov 
(príloha II ). 
 63.  Aj keď rozhodnutie integrovať EGNOS do rokovaní o koncesii  zaistilo pokra-
čujúce financovanie Spoločenstvom, súčasne tiež zdržalo realizáciu 
programu EGNOS, pretože:
oneskorenia pri rokovaniach o koncesii spôsobili posun konečných a) 
termínov pre vývoj technológie systému EGNOS;
všetky činnosti týkajúce sa vymenovania hospodárskeho subjektu b) 
povereného prevádzkou systému EGNOS boli zastavené, pretože 
to patrilo medzi zodpovednosti koncesionára systému Galileo. 
  Potreba uzatoriť rámcovú dohodu pre systém EGNOS navyše skompliko-
vala rokovania o koncesii
 64.  Inštitucionálny rámec  EGNOS je veľmi zložitý . Rôzne strany finančne zúčast-
nené na programe EGNOS majú rozdielne priority. Agentúra ESA, ako 
vlastník aktív EGNOS počas trvania programu ARTES-9 koná v mene 
krajín, ktoré sa na programe finančne podieľajú. Akýkoľvek prevod vlastníckych práv je podmienený súhlasom týchto krajín
59. Komisia 
nemá v rámci systému EGNOS žiadne vlastnícke práva, no prostredníc-
tvom Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS by sa v súlade s naria-
dením (ES) č. 1321/2004 mala stať vlastníkom aktív systému EGNOS. 
Absencia jasného mandátu spoločného podniku Galileo ako manažéra 
programu EGNOS viedla k pochybnostiam, či bol spoločný podnik  
Galileo oprávnený rokovať o rámcovej zmluve pre systém EGNOS.57 Dohoda medzi Európskym 
spoločenstvom, Európskou 
vesmírnou agentúrou a Európskou organizáciou pre bezpečnosť 
leteckej prevádzky o európskom 
príspevku k rozvoju globálneho 
systému satelitnej navigácie 
(GNSS) podpísaná v roku 1998 
(Ú. V. ES L 194, 10.7.1998, s. 16).
58 Napríklad: dlhodobé finančné 
záväzky, stabilná technická 
základňa, jasné smerovanie 
k budúcej správe, stanovenie 
prioritných cieľov ohľadom rozšírenia systému EGNOS 
mimo Európu, jasná vízia 
komplementárnosti systémov 
EGNOS a Galileo. 
59 Podľa dvojstranných dohôd 
medzi agentúrou ESA a ôsmimi národnými poskytovateľmi služieb 
(riadenia) letovej prevádzky 
a ďalšími agentúrami. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo33
 65.  Okrem toho upriamil spoločný podnik Galileo pozornosť na inštitucio-
nálne a finančné otázky a otázky medzinárodnej spolupráce, pričom na 
včasný vývoj sady nástrojov na poskytovanie služieb pre systém  EGNOS 
sa vyčlenil len obmedzený čas a zdroje : spoločný podnik Galileo nevy-
užil výsledky rozvoja trhu v rámci šiesteho rámcového programu cen-
tralizovaným spôsobom (bod 56) a nenaplnil plán prieniku systému 
EGNOS na trh.
NEDOSTATOČNÁ SPRÁVA 
A RIADENIE VEREJNÉHO SEKTORA
 66.  Tieto časti sa týkajú rozdelenia úloh a toho, ako si Komisia plnila svoju 
úlohu hlavného navrhovateľa programu Galileo. 
NEJASNÉ ROZDELENIE ÚLOH
 67.  Rozdelenie úloh medzi subjekty podieľajúce sa na fáze vývoja a skúšobnej 
prevádzky programu (EÚ, členské štáty ESA, Komisia, Spoločný podnik 
Galileo a agentúra ESA) nebolo jednoznačne vymedzené.
 68.  Schopnosť spoločného podniku Galileo účinne riadiť program bola 
sťažená:
Jeho riadiacou štruktúrou ( a) obrázok 2 ). 
V stanovách spoločného podniku Galileo sa spoločnému pod-
niku prisudzuje úloha dohľadu nad činnosťami technologického rozvoja, ktoré realizuje agentúra ESA. Agentúra ESA však bola  
zakladajúcim členom spoločného podniku Galileo (a tým pádom 
zastúpená vo výkonnom výbore i správnej rade) a zároveň i „zmluv-
ným dodávateľom“ (príjemcom finančných prostriedkov a sub-
jektom zodpovedným za plnenie programu podľa dohody medzi 
agentúrou ESA a spoločným podnikom Galileo). V skutočnosti  
tak nebol spoločný podnik Galileo schopný účinného dozoru nad agentúrou ESA pre tento konflikt záujmov ohľadom agentúry ESA 
vo vnútri spoločného podniku Galileo. 
Jeho dočasnosťou. b) 
Ukončenie činnosti spoločného podniku Galileo pred koncom fázy vývoja a skúšobnej prevádzky ťažko narušilo jeho autoritu
60.60 Komisia vo svojom oznámení 
z mája 2007 priznala, že 
„načasovanie odovzdávania činností zo spoločného podniku 
Galileo Európskemu úradu 
pre dohľad nad GNSS 1. januára 
2007 sa ukázalo ako neoptimálne 
(...) Európsky úrad pre dohľad 
nad GNSS bol stále v procese 
budovania a jeho vzťahy s Komisiou a agentúrou ESA 
neboli doriešené.“
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo34
 69.  Dohoda medzi agentúrou ESA a spoločným podnikom Galileo o imple-
mentácii činností technologického rozvoja vo fáze vývoja a skúšobnej 
prevádzky (dohodnutá Komisiou pred začatím činnosti spoločného podniku Galileo
61) nebola dostatočne konkrétna, (lepším modelom by 
boli dohody medzi agentúrou ESA a EUMETSAT62 63). To viedlo k nejas-
nostiam vzhľadom na pravidlá upravujúce zadávanie zákazok64, prevod 
vlastníckych práv, podávanie správ a implementáciu65. V dohode sa 
nevyjasnili úlohy rozdielnych subjektov. V duchu rámcovej dohody medzi agentúrou ESA a Európskou komisiou
66 sa mali vzájomne dopĺ-
ňať v týchto úlohách: agentúra ESA ako kompetentný technický orgán, Komisia zodpovedná za politickú dimenziu a spoločný podnik Galileo 
zodpovedný za požiadavky používateľov a certifikáciu. 
 70.  Agentúra ESA bola zapojená do riadenia programu (cez spoločný podnik 
Galileo) a zodpovedala za každodenné riadenie činností technologic-kého rozvoja systémov Galileo a EGNOS. 
 71.  Nejasné rozdelenie úloh viedlo k nejasnému vymedzeniu zodpovednosti. 
Mnoho rozhodnutí týkajúcich sa programu Galileo bolo ovplyvnených 
skutočnosťou, že žiadny z aktérov (Komisia, spoločný podnik Galileo, 
agentúra ESA, členské štáty) nechcel prebrať plnú zodpovednosť:  
rozhodnutie v prospech samostatných fáz vývoja a zavádzania, výber 
PPP, prijatie návrhu súťažiacich subjektov na zlúčenie, dohoda medzi 
agentúrou ESA a spoločným podnikom Galileo, neúplné rozpočtova-
nie, oneskorenia pri vývoji technológie pre systém EGNOS a organizá-cia priemyselných činností skúšobnej prevádzky na obežnej dráhe.
 72.  Riadenie programu tiež sťažili zásahy členských štátov do riadenia jed-
notlivých zložiek programu (body 23 a 49).61 Neskôr formálne prijatá 
správnou radou spoločného 
podniku Galileo a podpísaná výkonným riaditeľom.
62 EUMETSAT (Európska 
organizácia pre využívanie 
meteorologických satelitov) je 
medzivládna organizácia vytvorená 
pre poskytovanie služieb spolu 21 členským a deviatim 
spolupracujúcim štátom.
63 Agentúra ESA zodpovedá 
za vybudovanie vesmírneho 
segmentu programov EUMETSAT 
a organizácia EUMETSAT je za celý systém zodpovedná. Dohody ESA-
EUMETSAT sú prepracovanejšie 
napríklad v týchto aspektoch:
finančná zodpovednosť, jej • 
rozdelenie medzi výrobné náklady a náklady agentúry 
ESA a postupy na zaistenie 
doržiavania limitov finančnej 
zodpovednosti;
využitie manažérskej rezervy • 
a postupov schvaľovania;
zavedenie zrozumiteľných • 
komunikačných liniek;
jasné postupy na riešenie • 
oznámení o zmenách, ktoré 
sú nad rámec pôvodne 
plánovaných prác;vlastníctvo fyzického majetku • 
a duševného vlastníctva.
64 Agentúra ESA uplatňuje v rámci svojej pracovnoprávnej politiky zásadu „spravodlivých výnosov“. Inými slovami, krajina platiaca  
príspevok do agentúry ESA získa, v rámci určitého rozpätia, priemyselné zmluvy v hodnote svojho príspevku. Teoreticky sa táto 
zásada vzťahuje na 50 % rozpočtu na vývoj a skúšobnú prevádzku. Reálne nie je možné aplikovať tieto pravidlá na 50 % činnosti, ktorá je riadená ako celok a je nedeliteľná.
65 Napríklad na implementáciu a financovanie niektorých oznámení o zmenách, ako napríklad overenie, výmena údajov, vysoko 
presná služba určovania polohy a dohoda z 5. decembra.
66 Rámcová dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Európskou vesmírnou agentúrou (Ú. v. EÚ L 261, 6.8.2004, s. 64).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo35
RIADIACA ŠTRUKTÚRA SPOLOČNÉHO PODNIKU GALILEOOBRÁZOK 2
Dozorná rada
(členské štáty EÚ)Rada na riadenie programu
(členské štáty ESA)Rada pre bezpečnosť
systému Galileo
Správna rada
Výkonný riaditeľ Výkonný výbor
ESA Priemysel KonzultantiĎalší zmluvní
dodávateliaDohoda medzi ESA
a spoločným podnikomGranty na V a TR Študijné zmluvySpoločný podnik Galileo
Spoločný podnik Galileo riadil výkonný riaditeľ, štyri rady a výkonný výbor. Všetky záležitosti 
prejednávané v správnej rade boli pripravené na zasadnutiach výkonného výboru a najprv sa o nich 
rokovalo na úrovni členských štátov EÚ v dozornej rade a na úrovni členských štátov agentúry ESA v rade PB-Nav (programová rada pre satelitnú navigáciu). Agentúra ESA a Komisia mali rovnaký počet hlasov v správnej rade, kde sa pri každom rozhodnutí vyžadovala dohoda.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo36
PROGRAMU CHÝBAL STRATEGICKÝ SPONZOR 
A SUBJEKT VYKONÁVAJÚCI DOHĽAD
 73.  V období medzi rokmi 1999 až 2004 Komisia aktívne plnila svoju úlohu 
iniciovať a spustiť program. Oneskorenia a navýšenia nákladov začali byť evidentné v priebehu roka 2005, no do marca 2007 sa neprijalo nijaké významné nápravné opatrenie.
 74.  V priebehu programu Komisia ako hlavný navrhovateľ nedodržala niekoľko 
zásad riadenia, ako napríklad: 
Stanovenie jasných, realistických a prijateľných cieľov: program a) 
má viacero cieľov, čo malo za následok rozmanitú škálu očakávaní partnerov. Okrem politického, hospodárskeho a technologického 
aspektu (bod 7), považovali členské štáty systém Galileo za nástroj 
na konsolidáciu európskeho vesmírneho priemyslu. Pre niektoré 
členské štáty bolo rovnako dôležitým cieľom možné vojenské alebo 
obranné využitie systému. Komisia nestanovila priority pri cieľoch 
programu.
Definovanie vhodných stratégií a nástrojov na ich plnenie: Komi- b) 
sia sa neusilovala plniť dlhodobú strategickú víziu pre programy 
EGNOS a Galileo
67 , no zamerala sa na krátkodobé ciele a rozhod-
nutia. Dôkazom toho sú: 
chýbajúci orientačný plán pre EGNOS a Galileo. Na konci roka i) 
2008 zostávali stále nedoriešené otázky týkajúce sa naprík-lad modelu budúceho využívania systémov Galileo a EGNOS, implementácia systémových priorít (napr. ktorú službu zaviesť 
ako prvú) alebo rozvoj trhov s necivilným letectvom pre sys-
tém EGNOS;
problémy, ktoré sa vyskytli pri rokovaniach o rámcovej dohode ii) 
pre EGNOS. Komisia v rámci časti politiky európskej satelit-
nej navigácie navrhla zlúčenie programov EGNOS a Galileo do jedného zhrňujúceho programu: európske programy satelitnej navigácie. To sa však vykonalo bez predchádzajúceho súhlasu ďalších partnerov programu EGNOS (body 5 a 64) a bez dôklad-
ného zváženia zložitosti inštitucionálneho rámca. Spoločný  
podnik Galileo (a neskôr Európsky úrad pre dohľad nad GNSS) 
bol poverený uzavrieť takúto dohodu, no do konca roka 2008 
sa v tejto otázke nedosiahol pokrok. Následkom toho nebol, 
s výnimkou technických záležitostí (pod správou agentúry  ESA), žiadny subjekt splnomocnený prijímať kľúčové rozhod-
nutia o programe EGNOS a riadiť program;
záujem Komisie navigovať program od jedného zasadnutia  iii) 
Rady po druhé (pozri napríklad body 21 a 22 v oznámení Komi-
sie zo 6. októbra 2004).67 Napríklad komplementárnosť 
oboch programov, modely 
budúceho využívania systémov 
EGNOS a Galileo alebo 
implementácia systémových 
priorít.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo37
Založenie budúcej (trvalej) organizácie: v období medzi júlom 1999 c) 
a decembrom 2006 poverila Komisia úlohou poskytnúť technickú 
podporu pre riadenie programu Galileo alebo samotnou riadiacou úlohou šesť rôznych dočasných štruktúr. Spoločný podnik Galileo 
bol piatou takouto iniciatívou. Ako flexibilná a účelová organizácia 
s podnikateľským založením sa spoločný podnik mohol stať efek-tívnym manažérom programu. Jeho pozíciu však vážne narúšali  dočasnosť jeho existencie
68, jeho riadiaca štruktúra ( obrázok 2 ) 
a nedostatok odborných znalostí a skúseností.
Zabezpečenie primeraných zručností na vykonávanie všetkých  d) 
zložiek programu, ktoré riadil a na ktoré dohliadal verejný sektor: 
pri zakladaní spoločného podniku Galileo nevenovala Komisia  
dostatočnú pozornosť skutočnosti, že išlo o novú organizáciu,  
ktorá mala nedostatočné skúsenosti a odborné znalosti na plnenie svojich úloh (pozri tiež bod 41 c)).
Zabezpečenie riadenia rizika: na začiatku programu Komisia nedo- e) 
statočne riešila riziká súvisiace s koncesiou na systém Galileo  
(napr. trhové riziko, riziko súvisiace s návrhom a technologické 
riziko) (pozri tiež bod 41 a) a rámček 2 ) a začala tak postup ude-
lenia koncesie bez potrebnej prípravy.
Prijímanie včasných rozhodnutí o všetkých aspektoch programu: f) 
Komisia nedostatočne kriticky preskúmala ani nemonitorovala  
správy o pokroku spoločného podniku Galileo. V oznámeniach  
Komisie sa dôsledne opakoval pozitívny tón oficiálnych vyhlásení 
spoločného podniku Galileo. Následkom toho Komisia do marca 
2007 nepožadovala ani neprijala významné nápravné opatrenie, aj keď bol konečný termín na udelenie koncesie každoročne odkla-
daný o ďalších 12 mesiacov. 68 Dokonca aj pred začatím 
činnosti spoločného podniku 
Galileo zverejnila Komisia návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá 
Euópsky úrad pre dohľad nad GNSS 
ako jeho nástupca (KOM(2003) 471 
v konečnej verzii z 31. júla 2003).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo38
ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
 75.  Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky bolo nedostatočné.  
Pri programe Galileo sa vyskytli problémy na rôznych úrovniach: 
Spoločný podnik Galileo neplnil úlohu rozhodného manažéra  a) 
programu a táto úloha ani nebola pridelená inému orgánu. Nedo-
siahol väčšinu zo svojich cieľov, avšak pre faktory, nad ktorými  spoločný podnik prevažne nemal kontrolu. 
Programu chýbal strategický sponzor a subjekt vykonávajúci  b) 
dohľad. Komisia neriadila program proaktívne, ktorý tak zostal bez „kormidelníka“. V riadení programu sa vyskytol väčší počet nedo-
statkov: chýbajúce realistické ciele, vhodná stratégia a zručnosti; 
nedostatočné prípravné práce a dlhý reakčný čas pred prijatím  
nápravného opatrenia.
V dôsledku rozdielnych očakávaní od programu členské štáty  c) 
zasahovali v záujme svojich národných priemyselných odvetví  
a zdržiavali rozhodnutia. Prijaté kompromisy viedli k problémom 
súvisiacim s implementáciou, oneskoreniam a nakoniec k navy-
šovaniu nákladov.
KTORÉ FAKTORY SPÔSOBILI NEÚSPECH ROKOVANÍ 
O KONCESII?
 76.  Verejno-súkromné partnerstvo bolo pripravené a navrhnuté nedosta-
točne. Následkom toho bol spoločný podnik Galileo prinútený rokovať o verejno-súkromnom partnerstve, ktoré nebolo realistické (body 35 
až 42).
KTORÉ FAKTORY SPÔSOBILI ZAZNAMENANÉ 
ONESKORENIA A NAVÝŠENIA NÁKLADOV NA TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ?
 77.  Úloha spoločného podniku Galileo dohliadať na činnosti technologic-
kého rozvoja bola vážne obmedzená problémami správy a riadenia, neúplným rozpočtom, oneskoreniami a organizáciou priemyselných činností v rámci fázy vývoja a skúšobnej prevádzky (body 43 až 50).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo39
DO AKÉHO ROZSAHU PREDSTAVOVALO VYNAKLADANIE 
PROSTRIEDKOV NA ČINNOSTI VÝSKUMU A VÝVOJA 
PRÍNOS PRE PROGRAM GALILEO?
 78.  Užitočnosť výsledkov výskumu a technologického rozvoja bola obme-
dzená z dôvodu prerušení, nevhodnosti šiesteho rámcového programu na financovanie činností rozvoja trhu, chýbajúceho celkového prí-stupu k rozvoju trhu a oneskorení (body 51 až 57).
AKO DOBRE SPOLOČNÝ PODNIK GALILEO INTEGROVAL 
EGNOS DO PROGRAMU GALILEO? 
 79.  Integrácia EGNOS do programu Galileo bola len čiastočne úspešná, pretože 
mandát spoločného podniku Galileo nebol jednoznačný, rozhodnutie 
zahrnúť EGNOS do rokovaní o koncesii zdržalo dokončenie programu 
EGNOS, inštitucionálny rámec EGNOS nebol jasný a spoločný podnik 
Galileo venoval málo úsilia rozvoju trhu pre systém EGNOS (body 58 
až 65). 
BOL PROGRAM GALILEO PRIMERANE RIADENÝ?
 80.  Správa a riadenie programu neboli dostatočné. Rozdelenie úloh medzi sub-
jekty podieľajúce sa na fáze vývoja a skúšobnej prevádzky programu (EÚ, členské štáty agentúry ESA, Komisia, spoločný podnik Galileo  a agentúra ESA) nebolo jednoznačne vymedzené. Komisia nezabez-
pečila primerané vedenie v rámci vývoja a riadenia programu Galileo 
(body 66 až 74).
SKÚSENOSTI PRE BUDÚCNOSŤ 
 81.  Organizácia programu Galileo sa od roku 2007 výrazne zmenila. Avšak veľa 
skúseností získaných pri spoločnom podniku Galileo možno uplatniť 
pri pokračovaní programu Galileo a možných budúcich spoločných 
podnikoch a priemyselných programoch. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo40
 82.  Komisia sa sama navrhla do náročnej pozície manažéra programu , na 
ktorú má málo skúseností. Aj keď môže ísť z krátkodobého hľadiska 
o účelné riešenie, Komisia by mala zvážiť, či ide o najvhodnejšiu  štruktúru aj z dlhodobej perspektívy. Dvor audítorov predkladá tieto 
odporúčania.
ODPORÚČANIE Č. 1
Na získanie autority v úlohe manažéra programu by mala Komisia prispôsobiť svoje zdroje a právne a finančné nástroje osobitným 
vlastnostiam vývoja a riadenia priemyselného programu: 
počet a odborné skúsenosti jej ľudských zdrojov by mali koreš- a) 
pondovať s jej úlohou manažéra programu;
mal by sa zaviesť vhodný rámec na spoluprácu EÚ – ESA; b) 
Komisia by mala zabezpečiť, že má finančné nástroje na finan- c) 
covanie infraštruktúry (iné ako pomocou grantov) a mala by  
sa zaviazať uhradiť ročné prevádzkové náklady a náklady na  doplnenie tejto infraštruktúry v rámci dlhodobého časového  
výhľadu;
správa a riadenie programu by mala byť taká, aby umožnila  d) 
manažérovi programu koherentné plnenie jeho úloh (definícia očakávaní, udeľovanie právomocí a kontrola výkonnosti).
 83.  Program Galileo potrebuje na svoj úspech jasné smerovanie. Rozhodnutia 
o jeho budúcnosti nemôže prijať len Komisia, no jednoznačné vedenie je maximálne dôležité.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo41
ODPORÚČANIE Č. 2
Komisia by mala urýchlene vyjasniť politické ciele programu a pre-
mietnuť ich do strategických a operačných cieľov , prostredníctvom 
ktorých získa program Galileo spoľahlivý orientačný plán pre obdo-
bie od súčasnosti až po obdobie po plnom zavedení. Napríklad:
Ako by mal byť Galileo nastavený ako komerčný systém? Mal by a) 
byť finančne vyrovnaný alebo bude naďalej vyžadovať podporu 
verejného sektora? Ide pri systéme o maximalizáciu tvorby príj-mov alebo makroekonomického prínosu a zabezpečenie celého 
hodnotového reťazca systému Galileo prostredníctvom služieb 
a tovarov poskytovaných jeho aplikáciami?
Aký bude vzájomný vzťah systémov EGNOS a Galileo po uve- b) 
dení systému Galileo do plnej prevádzky? Budú existovať vedľa seba a spôsobia tak prospešný nadbytok poskytovaných služieb 
alebo bude systém EGNOS demontovaný?
 84.  Neúspech rokovaní o koncesii neznamená, že neexistuje základ pre kon-
cesiu pre systém Galileo v budúcnosti. Ale všetky budúce snahy  
o zapojenie súkromného financovania budú musieť vychádzať z rea-
listickejšieho posúdenia toho, čo je predajné a či ide o prípad, kedy 
je možné využiť verejno-súkromné partnerstvo. Treba pozname-
nať, že pre iné medzinárodné projekty v oblasti satelitov, napríklad 
Inmarsat, Intelsat, Eutelsat alebo Eumetsat, existujú úspešné modely využívania.
ODPORÚČANIE Č. 3
Komisia by mala venovať dostatok času príprave fázy komerčnej  prevádzky na základe overených postupov v členských štátoch a so 
zreteľom na rôzne modely pre iniciatívu súkromného sektora a zvá-žiť skúsenosti v porovnateľných odvetviach. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo42
 85.  V závislosti od rozhodnutia, ako nastaviť systém Galileo ako komerčný sys-
tém (pozri odporúčanie č. 2), sa bude Európska únia buď musieť zapo-
jiť do podpory včasného rozvoja trhu pre výnosy systémov Galileo/EGNOS (na vytvorenie priamych príjmov na kompenzovanie nákladov), 
alebo prijať úlohu financovať celkové potenciálne náklady systému 
Galileo (pravdepodobne 10 mld. EUR na najbližších 20 rokov). V prvom prípade by bolo potrebné vytvoriť vhodný rámec pre užívateľov. 
ODPORÚČANIE Č. 4
Komisia by mala zabezpečiť vyriešenie týchto aspektov:
analýza, konsolidácia a overenie relevantných a stabilných  a) 
požiadaviek užívateľov;
vypracovanie oprávňujúcich opatrení (napríklad potrebný  b) 
právny a regulačný rámec);
podpora pre EGNOS ako vzoru pre systém Galileo prostredníc- c) 
tvom certifikácie služby SoL systému EGNOS a zaistenie kom-patibility modelov využívania oboch systémov;
vypracovanie jednoznačnej a kompatibilnej cenovej politiky  d) 
alebo modelu vytvárania príjmov pre služby Galileo a EGNOS 
a politiku zodpovednosti tretej strany.
 86.  Komisia vytvorila odvtedy ďalšie spoločné podniky (SESAR, ITER a niekoľko 
spoločných technologických iniciatív). Zo skúseností s programom  
Galileo vyplýva, že pri týchto nových podnikoch treba uplatniť dobre naplánovaný a realistický prístup.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo43
ODPORÚČANIE Č. 5
Pri všetkých budúcich spoločných podnikoch a priemyselných podni-
koch , do ktorých sa EÚ rozhodne zapojiť, by Komisia mala:
zaistiť, že na vytvorenie spoločného podniku existujú jasné  a) 
a presvedčivé dôvody; 
zabezpečiť náležité zváženie všetkých realistických možností b) 
spolupráce súkromného sektora; 
usilovať o vytvorenie štruktúry správy a riadenia, ktorá  c) 
nebude komplikovať náležité riadenie programu spoločným  
podnikom.
  Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 
dňa 14. mája 2009.
Za Dvor audítorov
a D o aud to o
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predseda
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo44
EURÓPSKA VESMÍRNA AGENTÚRA
Európska vesmírna agentúra je medzivládna organizácia založená vo svojej 
súčasnej podobe v roku 1975 zlúčením dvoch existujúcich agentúr, agentúry ELDO (Európska organizácia pre vývoj štartovacích zariadení) a agentúry ESRO (Európska organizácia pre výskum vesmíru). Agentúra má 18 členských 
štátov: Rakúsko, Belgicko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, 
Nemecko, Grécko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Nórsko, Por-tugalsko, Španielsko, Švédsko, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo. Vnútroštátne 
orgány zodpovedné za oblasť vesmíru v týchto krajinách tvoria riadiacu radu 
agentúry ESA.
Účelom agentúry ESA je zabezpečiť a podporovať spoluprácu európskych 
štátov v oblasti výskumu vesmíru a vesmírnych technológií a ich využitia na výhradne mierové účely s cieľom využívať získané poznatky na vedecké 
účely a na aplikácie vesmírnych operačných systémov.
Činnosti agentúry ESA sa delia do dvoch kategórií, na „povinné“ a „voliteľné“. 
Programy realizované zo všeobecného rozpočtu a rozpočtu na vedecké 
programy patria do kategórie „povinných“ činností; sem patria základné činnosti agentúry (štúdie o budúcich projektoch, technologický výskum, 
zdieľané technické investície, informačné systémy a školiace programy). 
Všetky členské štáty prispievajú na tieto programy v rozsahu stanovenom na 
základe ich HDP. Na programy označované ako „voliteľné“ prispieva menší 
počet členských štátov, ktoré sa voľne rozhodujú o rozsahu svojej účasti. Program ARTES-9 aj GalileoSat sú programy s dobrovoľnou účasťou. Výdavky 
rozpočtu agentúry ESA za rok 2006 dosiahli takmer 3 mld. EUR. 
Agentúra ESA a Európske spoločenstvo sú navzájom nezávislé organizácie. 
Majú rozdielne členské štáty a riadia sa odlišnými pravidlami a postupmi. Agentúra ESA nie je viazaná právnymi predpismi EÚ.
Spolupráca medzi týmito dvoma inštitúciami bola formalizovaná rámco-
vou dohodou medzi agentúrou ESA a Európskym spoločenstvom (v plat-
nosti od mája 2004). V európskej vesmírnej politike, ktorá bola podpísaná 
v máji 2007, sa zjednocuje prístup agentúry ESA s prístupmi jednotlivých členských štátov EÚ a po prvýkrát sa tak v Európe vytvára spoločný politický 
rámec pre činnosti v oblasti vesmíru. PRÍLOHA I
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo45
FAKTY , ČÍSLA A VZOROVÉ PRÍKLADY TÝKAJÚCE SA SYSTÉMU EGNOS
POROVNANIE MEDZI SYSTÉMAMI EGNOS A GALILEOPRÍLOHA II
EGNOS Galileo
Prepojenie s ostatnými 
systémami GNSSVylepšuje signály zo systémov GPS 
a GLONASSPlne nezávislý od ostatných systémov 
GNSS
Služby 3: OS, SoL, SAR 5: OS, CS, PRS, SoL, SAR
Pokrytie Regionálne (Európa) Celosvetové
Vesmírny segment3 transpondery na geostationárnych 
satelitoch obiehajúcich po obežnej dráhe vo výške 36 000 km 30 satelitov obiehajúcich na stredne 
vzdialenej obežnej dráhe vo výške 23 000 km 
Pozemný segment4 riadiace strediská misie
34 staníc na meranie vzdialenosti 
a kontrolu integrity6 navigačných pozemných staníc3 riadiace strediská systému Galileo
20 snímacích staníc systému Galileo5 Vzostupných staníc pre S – pásmo10 Vzostupných staníc pre C – pásmo
Zdroje fi  nancovaniaAgentúra ESA, Európska komisia, 
Eurocontrol, skupina EOIG, partneri spoločného podniku Galileo Agentúra ESA, Európska komisia, Čína, 
Izrael
ZDROJE FINANCOVANIA SYSTÉMU EGNOS  
Zdroje financovania systému EGNOS (spolu 630 mil. EUR, ceny z roku 2001)
Finančné prostriedky pridelené v rokoch 1995 až 2007
Skupina EOIG
26 %Eurocontrol
2 %Partneri spoločného podniku
Galileo
7 % Európska
komisia
(TES-D + 7. RP)
28 %
Členské štáty
agentúry ESA
(ARTES)
37 %
Zdroj : Odhad Európskeho dvora audítorov.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo46
SYSTÉMU EGNOS CHÝBALA DLHODOBÁ VÍZIA
Ciele systému EGNOS sa v priebehu transformácie programu z demonštrač-
ného na plnohodnotný operačný program postupne upravovali. Programu chýbala dlhodobá stratégia a politická vôľa. Niekoľko príkladov:
Granty na program EGNOS z Európskej komisie sa vyplácali formou a) 
ročných splátok a prichádzali systematicky oneskorene. Meškali aj prí-
spevky od členských štátov agentúry ESA. Niektoré činnosti programu 
sa tým oneskorili, čím vznikla neistota ohľadom plánovania zavedenia 
programu. 
Strednodobé meniace sa požiadavky, rozvíjajúce sa štandardy a nové b) 
nápady ohľadom certifikácie systému spôsobili oneskorenia a dodatočné 
náklady.
K septembru 2008 neexistoval pre program EGNOS nijaký orientačný c) 
plán.
Aj keď sa v júli 2006 zaistila dostupnosť signálu EGNOS OS, k septembru d) 
2008 nebol systém stále uznaný za prevádzkyschopný pre problémy 
súvisiace so zodpovednosťou tretej strany, neistotou ohľadom budúc-
nosti programu v zmysle financovania a riadenia a správy a neochotou 
Komisie prijať systém po technickej stránke. 
Napriek snahám agentúry ESA a spoločného podniku Galileo názorne e) 
preukázať schopnosti systému EGNOS v zámorí (napr. v Afrike, Číne a Juž-nej Amerike), neexistuje nijaká skutočná stratégia na podporu systému EGNOS mimo Európy.
V rámci organizačnej štruktúry spoločného podniku Galileo bol program f) 
EGNOS zaradený do technického oddelenia a nezaobchádzalo sa s ním 
ako s plnohodnotným medziodvetvovým programom. Do roku 2006 
nedostal spoločný podnik Galileo od Komisie finančné prostriedky určené na osobitné štúdie pre program EGNOS.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo47
MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA NA PROGRAME GALILEO
EÚ uzavrela v súvislosti s programom Galileo niekoľko medzinárodných 
dohôd. 
Na zaistenie vzájomného prepojenia a kompatibility medzi systémom Galileo 
a existujúcimi systémami GNSS, ako sú napríklad systémy GPS a GLONASS, 
sa podpísali dohody o spolupráci so Spojenými štátmi (2004) a Ruskom (2006). 
Dohody o spolupráci s Čínou (2003) a Izraelom (2004) znamenali zaradenie, 
v danom poradí, centra NRSCC a spoločnosti MATIMOP medzi členov spo-
ločného podniku Galileo. 
Všeobecné dohody o spolupráci boli podpísané aj s Ukrajinou (2005), Indiou 
(2005), Marokom (2005) a Južnou Kóreou (2006), no nikdy neviedli ku kon-
krétnej spolupráci alebo členstvu v spoločnom podniku Galileo. 
Účelom všetkých týchto dohôd bolo minimalizovať technologické a poli-
tické riziká, podporiť a posilniť priemyselné a politické know-how, podnie-tiť poskytovanie systémových aplikácií, ponúknuť prienik na trhy tretích 
krajín, propagovať systém Galileo ako medzinárodný štandard a pripraviť 
základ pre inštalovanie prvkov terestriálneho segmentu v rôznych oblas-
tiach sveta.
Vzťahy s čínskymi a izraelskými spoločnosťami utrpeli v dôsledku ukonče-
nia činnosti spoločného podniku Galileo a pri presune príslušných dohôd na Európsky úrad pre dohľad nad GNSS vznikli problémy. Po ukončení čin-nosti spoločného podniku Galileo boli prerušené aj jednania o spolupráci s ďalšími krajinami, napríklad Brazíliou, Mexikom, Čile, Kanadou, Argentínou a Austráliou. PRÍLOHA III
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo48KRITÉRIÁ EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV NA HODNOTENIE RIADENIA POSTUPU UDELENIA KONCESIE  
NA SYSTÉM GALILEO VEREJNÝM SEKTOROM SPOLU SO ZHRNUTÍM HODNOTENIAPRÍLOHA IV  
Kritériá (vychádzajúce 
z usmernení INTOSAI 
k osvedčeným postupom 
pre audit súkromných/verejných 
fi nancií a koncesií)Zodpovedný 
orgánBoli kritériá 
splnené?Zhrnutie hodnotenia
A. Rozsah projektu
A.1 Výber projektu
Ako kontrolovaný subjekt určoval 
prioritu pre projekty? Realizoval projekty v tomto poradí?Komisia (Rada) Nehodnotené
(politická voľba)Galileo bol unikátnym projektom a rozhodnutie o jeho realizácii malo politickú povahu. Po iniciatíve Komisie 
spustenej začiatkom 90-tych rokov minulého storočia schválila Rada program Galileo a poverila Komisiu jeho riadením.
Následne na návrh Komisie a s cieľom spustiť fázu vývoja sa na základe politickej zhody medzi členskými štátmi 
rozhodlo o vytvorení verejno-súkromného partnerstva / koncesie. Predpokladalo sa, že na riadenie a fi  nancovanie 
ďalších fáz sa použije tento variant. Pozri postupné oznámenia Komisie, štúdie Komisie a závery Rady z obdobia 1994 až 2003. 
A.2 Vymedzenie požiadaviek na projektStanovil kontrolovaný subjekt svoje 
požiadavky od začiatku jednoznačne a vyjadril ich v zmysle výstupov s jasným uvedením všetkých konkrétnych prekážok, ktorým bude súkromný sektor vystavený?Komisia (Rada) Čiastočne Ako je možné odvodiť z prípravnej práce Komisie a rozhodnutí Rady, európsky verejný sektor stanovil svoj e 
požiadavky vo veľmi všeobecnom zmysle. Navrhovaná koncesia mala zaistiť fi  nancovanie a riadenie zavádzania 
a prevádzky vrátane obnovy systému Galileo. Pre tento cieľ by koncesionár zaobstaral, spustil, prevádzkoval, využíval a udržiaval systém a jeho súčasti počas doby platnosti koncesie, s cieľom dodávať päť satelitných služieb systému Galileo a obsluhovať následný rozvoj nadväzujúcich aplikácií. Zvážilo sa tiež zahrnutie riadenia systému EGNOS a poskytovania služieb systému EGNOS do zmluvných podmienok pre koncesiu na systém Galileo.
Po prípravných prácach Komisie ostala veľká neistota v rozhodujúcich otázkach, ako napríklad základný model 
tvorby výnosov a cesta prechodu medzi fázou vývoja a fázou zavádzania. Zatiaľ čo sa stručne určili niektoré prekážky súvisiace s účasťou súkromného sektora na projekte, nenačrtla sa stratégia verejného sektora, ktorá by mohla byť navrhnutá pre súkromný sektor.
V rámci prípravnej práce Komisie sa tak nepodarilo poskytnúť súkromnému sektoru jasné požiadavky a prekážky 
spojené s navrhovanou koncesiou na systém Galileo. 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo49A.3 Schopnosti súkromného sektora
Vykonal kontrolovaný subjekt 
predbežné posúdenie schopností súkromného sektora splniť požiadavky?Komisia Čiastočne V rámci prípravnej práci Komisie sa došlo k pozitívnemu záveru, aj keď v širšom zmysle, ohľadom uskutočniteľnos ti 
koncesie v porovnaní s alternatívnym modelom spoločného podniku (, ktorý mal podobu kapitálových podielov v spoločnom podniku Galileo). Vyhodnotilo sa, že súkromný sektor bol neochotný zúčastniť sa a investovať do takéhoto podniku pre neistotu ohľadom očakávaných fi  nančných výnosov a možné konfl  ikty záujmov vo fáze vývoja 
a skúšobnej prevádzky.
Ďalším pozitívnym záverom bolo konštatovanie, že európsky súkromný sektor mal potrebné schopnosti na 
to, aby dodal systém Galileo a súvisiace služby cez svoje zavedené technické know-how a overené skúsenosti s fi nancovaním a riadením veľkých projektov. 
Avšak ako je uvedené v bode A.2, požiadavky na projekt neboli dostatočné jasné. V dôsledku toho bolo aj 
hodnotenie schopností súkromného sektora splniť tieto požiadavky príliš všeobecné. 
Komisia preto nebola schopná vykonať predbežné hodnotenie schopností súkromného sektora.
A.4 Vyhodnotenie možných prínosovVykonal kontrolovaný subjekt 
predbežné vyhodnotenie prínosov, ktoré chcel dosiahnuť?Komisia (Rada) Čiastočne Odôvodnenie realizácie projektu Galileo prostredníctvom projektu PPP obsahovalo tieto argumenty (porovna j 
oznámenie Komisie z 10. februára 1999): komplementárne fi  nancovanie, vylepšený návrh projektu, celková 
výhodnosť, lepšie vykonávanie služby, hlavná pozornosť venovaná potrebám užívateľov a lepšie riadenie nákladov.
V rámci jednej štúdii vykonanej na príkaz Komisie sa zostavil zoznam cieľov: čo najskôr dosiahnuť plnú 
prevádzkyschopnosť, ideálne do začiatku roku 2008, aby sa využili možnosti na trhu so systémami GNSS, zabezpečiť významnú časť nákladov na zavádzanie cez súkromné fi  nancovanie (s indikatívnym podielom 2/3), zaistiť 
ekonomickú výhodnosť (optimalizáciou technického riešenia a systému, optimalizáciou súťaže v rámci verejného obstarávania a efektívnosti, dosiahnutím primeranej miery prenosu rizika a vytvorením fi  nančných stimulov pre 
výkonnosť) , zapojiť európsky priemysel, aby získal prínos zo zákazok na vybudovanie systému a výrobu zariadení pre užívateľov, dať súkromnému sektoru zodpovednosť za zabezpečenie, že výkonnosť systému a jeho špecifi  kácie 
splnia požiadavky trhu a verejného sektora na výkonnosť, optimalizovať vytváranie príjmov z trhu, znížiť potrebu verejných výdavkov a rozložiť verejné príspevky na dlhšie obdobie, a optimalizovať náklady na celkovú životnosť zavedením zefektívnenia, ktoré je charakteristické pre súkromný sektor. V štúdii sa konštatuje, že projekt s takým veľkým počtom cieľov si bude vyžadovať kompromisné dohody. 
No v rámci prípravnej práce Komisie sa nepredložili nijaké kompromisné návrhy. Navyše tieto všeobecné ciele neboli 
dostatočne konkrétne pre navrhovanú koncesiu na systém Galileo. Komisia mala načrtnúť stratégiu, napríklad: i) preferencie verejného sektora pri komerčnom využívaní systému Galileo; ii) stratégiu verejného sektora na zaistenie praktického spôsobu prechodu pri vyriešení vzájomných prepojení medzi fázami vývoja a zavádzania.
Tieto prvky mohli následne slúžiť ako zmysluplné hodnotenie a kritériá výberu, voči ktorým sa mohli posudzovať 
súťažné ponuky predložené vo verejnej súťaži.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo50A.5 Širšie ciele politiky (vrátane regulačných aspektov)
Vyhodnotil kontrolovaný subjekt 
dosah, ktorý by na projekt mohli mať širšie ciele politiky?Komisia (Rada) Čiastočne Projekt Galileo sprevádzaný strategickými úvahami (napr. možné vojenské využitie). V týchto otázkach sa členské 
krajiny medzi sebou nezhodujú. Napriek tomu sa očakáva, že približne jedna tretina potenciálnych výnosov zo systému Galileo bude pochádzať s využívania PRS (verejnej regulovanej služby) napr. pohotovostnými záchrannými službami, bezpečnostnými zložkami, armádou. 
Vývoj aplikácií GNSS tiež veľmi závisí od regulačných opatrení, ktoré sa majú zaviesť na úrovni členského štátu aj EÚ. 
Opäť sa odhaduje, že asi jedna tretina možných výnosov bude závisieť od legislatívnej podpory z verejného sektora, bez ktorej nemôže súkromný sektor s výnosmi počítať. Komisia však nepredložila plán podpory úspešnosti systému Galileo prostredníctvom regulačných opatrení.
A.6 Výber najvhodnejšej formy partnerstvaPreskúmal kontrolovaný subjekt 
pred výberom možnosti verejného/súkromného fi  nancovania a koncesií škálu alternatívnych spôsobov naplnenia svojich potrieb, napríklad tradičné verejné obstarávanie alebo privatizáciu?Komisia (Rada) Nie Pri prípravnej práci Komisie sa nepreskúmalo tradičné verejné obstarávanie. Komisia sa obmedzila na preskúmani e 
i) vypracovania obchodného plánu pre program Galileo a ii) primeranú štruktúru PPP. V rámci prípravnej práce Komisie sa navrhlo PPP v podobe koncesného modelu namiesto modelu spoločného podniku. 
Na rozdiel od jedného z odporúčaní z dvoch štúdií vykonaných spoločnosťou PricewaterhouseCoopers (november 
2001 a január 2003), nezostavil sa následne žiadny porovnávací nástroj pre verejný sektor, ktorý by poskytol porovnávací štandard, voči ktorému sa mohol hodnotiť celkový prínos ponúk súkromného sektora pre PPP s cieľom zlepšiť pozíciu verejného sektora na rokovaniach. 
A.7 InováciaStanovil kontrolovaný subjekt vopred 
rozsah inovácie v oblastiach, ako je návrh a vybudovanie, prevádzka a fi  nancovania projektu?Komisia Čiastočne Pri prípravnej práci Komisie sa uznala potreba inovácie v navrhovanej koncesii na systém Galileo, no nebolo 
presnejšie určené kde a aké inovácie sú možné.
Komisia viac prípravných prác nevykonala. Na začiatku postupu výberu koncesie boli v rámci dokumentácie 
k verejnej súťaži súťažiaci vyzvaní, aby navrhovali inovačné riešenia tým, že boli oprávnení predkladať alternatívne súťažné ponuky.
Avšak chýbajúce jasné požiadavky na koncesiu na systém Galileo (pozri bod A.2) znemožnili posudzovať inovácie 
počas výberového konania.
A.8 Hodnotenie rizikaPreskúmal kontrolovaný subjekt 
vopred primerané rozdelenie projektových rizík medzi strany verejného a súkromného sektora, ktoré projekt ovplyvní?Komisia Nie Počas etapy prípravy sa nevykonala žiadna analýza rozdelenia rizika. Táto analýza by bola možná, ak by sa pre 
súkromný sektor stanovili jasné požiadavky.Kritériá (vychádzajúce 
z usmernení INTOSAI 
k osvedčeným postupom 
pre audit súkromných/verejných 
fi nancií a koncesií)Zodpovedný 
orgánBoli kritériá 
splnené?Zhrnutie hodnotenia
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo51A.9 Finančná dostupnosť a pravdepodobná ekonomická výhodnosť
Zvážil kontrolovaný subjekt pred 
začatím verejného obstarávania rozsah, do ktorého by bol projekt pravdepodobne fi  nančne dostupný a ekonomicky výhodný?Komisia Nie Aj keď sa v prípravnej etape identifi  kovalo niekoľko rizík a ťažkostí, ktoré bude nutné prekonať pred uzavretím 
koncesnej dohody so súkromnými partnermi, nevykonalo sa žiadne hodnotenie, do akej miery by mohli tieto neistoty ovplyvniť uskutočniteľnosť projektu. Preskúmali sa potenciálne prínosy projektu Galileo, no argumenty v prospech a neprospech koncesného modelu neboli plne rozpracované.
Pred začatím postupu verejného obstarávania sa nezvážila uskutočniteľnosť a ekonomická výhodnosť koncesie na 
systém Galileo.
A.10 Načrtnutie obchodného prípaduVypracoval kontrolovaný subjekt 
riadny obchodný prípad v rámci podkladov rozhodnutia začať v projekte s verejným obstarávaním?Komisia Čiastočne Na žiadosť Rady (uznesenie Rady z 5. apríla 2001) Komisia vykonala určité prípravné práce na podporu vypracovan ia 
obchodného plánu pre program Galileo a určenia vhodného modelu (obchodného prípadu) pre PPP.
Aj keď tieto práce umožnili podporu verejného sektora prostredníctvom silného pomeru nákladov a prínosov, neboli 
v ich rámci predložené jasné výhody a nevýhody použitia koncesného modelu.
B. Riadenie projektu
B.1 Projektový tím
Posúdil kontrolovaný subjekt 
schopnosti, ktoré bude potrebovať na úspešné uskutočnenie projektu? Z akých zdrojov mohol kontrolovaný subjekt získať tieto schopnosti, napr. od interných zamestnancov alebo externých poradcov? Zostavil následne kontrolovaný subjekt svoj projektový tím zavčasu?Zdieľaný 
Komisia – Spoločný podnik GalileoČiastočne Spoločný podnik Galileo začal činnosť v septembri 2003, kedy prevzal existujúcich zamestnancov z GISS. Vykonali 
sa dodatočné nábory, no spoločnému podniku Galileo sa nepodarilo získať zamestnancov s predošlými priamymi skúsenosťami s riadením postupu založenia PPP a koncesií.
Spoločný podnik Galileo vymenoval externých poradcov až neskoro v priebehu výberového konania (t. j. po 
uverejnení dokumentov k verejnej súťaži a súťažnom dialógu).
B.2 Prieskum trhu
Preskúmal kontrolovaný subjekt 
trh pred začatím formálneho obstarávania, aby zistil, či sa na trhu nachádzajú dodávatelia, ktorí sú ochotní uchádzať sa o projekt v súťaži?Komisia Čiastočne Dňa 22. februára 2003 Komisia zverejnila výzvu na prejavenie záujmu (Ú. V. EÚ C 43, 22.2.2003, s. 12) od spoloč ností 
na „koncesiu na systém Galileo“. Táto výzva mala za cieľ vytvoriť databázu spoločností, ktoré prejavili záujem, a umožniť im prípravu na verejnú súťaž. Záujem prejavilo a do databázy bolo zaregistrovaných 85 spoločností. Aj keď sa pre zainteresované strany zorganizoval informačný deň, nevyvinulo sa žiadne úsilie zhodnotiť ich pochopenie a vnímanie navrhnutých požiadaviek na koncesiu.
Vo všeobecnosti existoval u potenciálnych dodávateľov záujem o projekt Galileo, pred vstupom do koncesie však 
potrebovali presnejšie požiadavky.
B.3 Zmluvné záležitostiIdentifi  koval kontrolovaný subjekt 
zmluvné záležitosti, ktoré by pravdepodobne vyvstali počas obstarávania a vypracoval návrh zmluvy s úvodnými návrhmi pre aždú záležitosť?Spoločný 
podnik GalileoČiastočne Počas fázy výberu a súťažného dialógu sa vypracoval návrh zmluvy.
Návrh zmluvy bol však stále veľmi predčasný, hlavne s ohľadom na početné neistoty, pričom jednu z väčších 
predstavovala aj chýbajúca preferencia pokiaľ ide o rozhodné právo.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo52B.4 Stratégia verejnej súťaže
Vypracoval kontrolovaný subjekt 
stratégiu verejnej súťaže, ktorá by obsahovala počet kôl súťaže, počet prijímaných súťažných ponúk v jednotlivých kolách súťaže, prístup subjektu ku komunikácii so súťažiacimi a realistický harmonogram verejnej súťaže?Zdieľaný 
Komisia – Spoločný podnik GalileoČiastočne V rámci prípravnej práce Komisie sa vypracoval indikatívny plán verejného obstarávania na výber a rokovanie 
formou výzvy na prejavenie záujmu, výzvy na predkladanie návrhov na koncesie, fázy predbežného výberu a fázy výberu. Zadanie zákazky sa plánovalo do 14 mesiacov po začatí postupu. Napriek oneskorenému začiatku činnosti spoločného podniku Galileo sa Komisia a spoločný podnik Galileo pôvodne držali plánu zorganizovať výber a rokovanie v krátkom časovom období v roku 2003 a 2004 (oznámenie o koncesii Ú. v. EÚ 2003/S 200-179789). 
Tento harmonogram bol však veľmi ambiciózny. So skúsenosti s modelom PPP/PFI v Spojenom kráľovstve vyplývalo, 
že defi  novanie konkrétnych a koherentných cieľov zaberie podstatne viac času (obdobie 18 mesiacov nie je 
výnimočné) už pri štandardných a menej zložitých projektoch PPP. Osvedčené postupy verejného obstarávania agentúry ESA tiež naznačujú, že defi  novanie rozsiahleho prístupu v prostredí európskeho vesmírneho priemyslu si 
vyžaduje oveľa viac času ako jeden rok, a to aj pre organizáciu so skúsenosťami.
B.5 Harmonogram projektuVypracoval kontrolovaný subjekt 
spoľahlivý harmonogram projektu, v ktorom sa určili medzníky, na ktorých základe možno hodnotiť pokrok projektu a body v postupe, kedy má subjekt preveriť pokračujúcu životaschopnosť projektu?Zdieľaný 
Komisia – spoločný podnik GalileoČiastočne Pôvodný celkový harmonogram programu Galileo bol oznámený niekoľkokrát v období medzi rokmi 2000 až 2004 
(pozri tabuľku 1 ).
Harmonogram bol však príliš všeobecný a neobsahoval priebežné medzníky, ktoré by sa dali použiť na overenie 
životaschopnosti projektu. Aktualizácie harmonogramu boli ofi  ciálne oznámené v roku 2006 a 2007.
Priebežné medzníky týkajúce sa postupu udelenia koncesie boli niekoľkokrát odložené, avšak bez vyjadrenia 
k pokračujúcej realizovateľnosti projektu.
B.6 Porovnanie nákladov a prínosovPosúdil kontrolovaný subjekt náklady 
a prínosy verejného/súkromného fi  nancovania oproti alternatívnej možnosti obstarania?Zdieľaný 
Komisia – Spoločný podnik GalileoNie Prípravná práca Komisie obsahovala analýzu nákladov a prínosov pre projekt Galileo, no takáto analýza už nebola 
vykonaná pre navrhovanú koncepciu koncesie voči alternatívnej možnosti verejného obstarania.
Ako bolo spomínané v bode A.6, v štúdiách spoločnosti PricewaterhouseCoopers sa odporúčalo vypracovať rozsiahli 
porovnávací nástroj pre verejný sektor. Toto odporúčanie sa však nikdy nevykonalo.
B.7 Zoznam súťažiacichUspel kontrolovaný subjekt 
pri zostavení dôkladného zoznamu súťažiacich?Zdieľaný 
Komisia – Spoločný podnik GalileoČiastočne Medzi predbežne vybratými konzorciami (pozri tiež bod B.2) sa nachádzala široká škála európskych priemyselných 
subjektov so schopnosťami dodať systém Galileo. 
Avšak prevádzkovatelia a druhotné priemyselné odvetvia boli vytlačené na okraj spoločnosťami vesmírneho 
priemyslu. Situácia sa ďalej zhoršila potom, čo sa jedno z troch predbežne vybratých konzorcií rozhodlo v lete 2004 zo súťaže odstúpiť.Kritériá (vychádzajúce 
z usmernení INTOSAI 
k osvedčeným postupom 
pre audit súkromných/verejných 
fi nancií a koncesií)Zodpovedný 
orgánBoli kritériá 
splnené?Zhrnutie hodnotenia
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo53B.8 Špecifi  kácia požiadaviek
Vypracoval kontrolovaný subjekt 
jasnú špecifi  káciu požiadaviek?Spoločný 
podnik GalileoNie Dokumentácia k verejnej súťaži na spoločný podnik Galileo slúžila hlavne na pomoc súťažiacim pri štruktúrovaní 
ich návrhov. Aj keď obsahovala všeobecné princípy, neodrážala konkrétne ciele, jasné rizikové pozície alebo uprednostňované prístupy odsúhlasené spoločným podnikom Galileo ako zástupcom verejného sektora. V dokumentácii k verejnej súťaži sa predovšetkým neriešili chyby návrhu a inherentné ťažkosti navrhovanej koncesnej schémy. Napríklad spoločný podnik Galileo neurčil svoju preferovanú voľbu (alebo alternatívne voľby) na rozvoj trhu, ale len požiadal súťažiacich o predloženie navrhovaných koncepcií. Okrem toho, zatiaľ čo spoločný podnik Galileo požiadal súťažiacich, aby opísali svoju stratégiu pri preberaní výsledkov zo skúšobnej prevádzky na obežnej dráhe a s ohľadom na otázku „zodpovednosti tretej strany“, nestanovil však, akým rozhodným právom sa riadi koncesná zmluva, hoci to mohlo súťažiacim poslúžiť ako základ pre ich analýzu. Jediná výnimka sa týkala oblasti nosných rakiet, kde spoločný podnik Galileo jasne vyjadril svoju preferenciu pre rakety Ariane 5 a Sojuz.
Následkom toho nemali súťažiaci dostatočne podrobné informácie o pozícii a preferenciách verejného sektora, 
a pri predkladaní súťažných ponúk boli ponechaní na vlastný úsudok, bez usmernení k svojím návrhom a možnosti konkrétne reagovať na jednoznačné požiadavky.
B.9 Zachovanie hospodárskej súťažePodarilo sa kontrolovanému subjektu 
zachovať súťažný charakter zadania zákazky a riadil dobre rokovania s víťazom verejnej súťaže?Spoločný 
podnik GalileoNie Vzhľadom na to, že spoločný podnik Galileo nedokázal dvakrát vybrať víťaza verejnej súťaže a schválil zlúčenie 
spoločností, nepodarilo sa mu zachovať súťažný charakter postupu.
B.10 Pravidelné kontroly
Vykonával kontrolovaný subjekt počas 
verejného obstarávania pravidelné kontroly, či projekt stále ekonomickú výhodnosť?Zdieľaný 
Komisia – Spoločný podnik GalileoNie Vo svojich vyhláseniach spoločný podnik Galileo pravidelne vyjadroval pevný záväzok dosiahnuť dohodu so 
súkromným sektorom, no nedokázal vyhodnotiť uskutočniteľnosť projektu a ekonomickú výhodnosť (pozri tiež bod B.5).
B.11 Rozpočty na náklady projektu
Stanovil a kontroloval kontrolovaný 
subjekt realistické rozpočty pre všetky náklady projektu vrátane vnútorných a vonkajších zdrojov?Zdieľaný Áno Spoločný podnik Galileo sa opieral o schválenie ročných rozpočtov na každú zo svojich úloh. 
Komisia a spoločný podnik Galileo však neodhadli mieru výdavkov verejného a súkromného sektora na celý postup 
výberu a rokovaní. Súkromný sektor predložil v októbri 2005 odhad vo výške 24,5 mil. EUR.
B.12 Vymenovanie poradcov
Vymenoval kontrolovaný subjekt 
kvalitných externých poradcov po výberovom konaní?Zdieľaný Čiastočne Spoločný podnik Galileo si formou verejnej súťaže vybral skúsených externých poradcov, no vymenoval ich neskor o 
v priebehu výberového konania (t.j. po uverejnení dokumentácie k verejnej súťaži a súťažnom dialógu).
B.13 Riadenie nákladov
Ako kontrolovaný subjekt monitoroval 
a riadil svoje náklady na projekt vrátane vnútorných a vonkajších zdrojov?Zdieľaný Čiastočne Spoločný podnik Galileo zamestnal externých poradcov a konzultantov prostredníctvom rámcových zmlúv 
uzatvorených po vyhlásení verejnej súťaže. Náklady boli kontrolované pomocou zadávania objednávok na jednotlivé práce. 
Spoločný podnik Galileo však nemal dlhodobú politiku týkajúcu sa nákladov na externých poradcov.
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo54C. Súťažné ponuky a zákazka
C.1 Návrhy súťažiacich
Navrhli súťažiaci širokú škálu riešení? Čiastočne Súťažné ponuky prijaté spoločným podnikom Galileo odrážali odborné znalosti a skúsenosti súťažiacich ako 
vedúcich európskych spoločností v danom odvetví.
Keďže však verejný sektor neposkytol presné špecifi  kácie (pozri bod B.8), súťažiacim chýbalo usmernenie pri svojich 
návrhoch a nemali možnosť relevantne reagovať na jasné požiadavky.
Jeden zo súťažiacich tento problém rozpoznal a na jar 2004 presne predpovedal výsledok postupu udeľovania 
koncesie (zápisnica zo zasadnutia v rámci súťažného dialógu): 
„Dokumentácia spoločného podniku k verejnej súťaži obsahuje veľa dobrých pokynov a rozhodnutie zastaviť 
dvojstranné zasadnutia konajúce sa každé dva týždne (t.j. prostredníctvom zasadnutí súťažného dialógu) je správne, no významné obavy ďalej pretrvávajú. Na analýzu požiadaviek spoločného podniku Galileo, naplánovanie obchodného plánu prevádzkovej spoločnosti Galileo a predloženie súťažnej ponuky do 1. septembra tohto roku sa poskytlo príliš málo času. Súťažné ponuky vypracované za čas, ktorý je k dispozícií, sa budú musieť uchýliť v širokom rozsahu k dohadom. Slovné vyhlásenia k súťažiacim, aby podali čo najlepší výkon sú v rozpore s písomnými pokynmi vypracovať a predložiť právne záväznú ponuku. Spoločný podnik Galileo nemá prostriedky na reálne porovnanie súťažných ponúk na základe ich hodnoty pre verený sektor. Spoločný podnik Galileo nepracuje na obchodnom pláne verejného sektora, s ktorého pomocou by mohol takéto porovnania vykonať a nemôže tak urobiť v rámci časového plánu verejnej súťaže. Hodnotenie ponúk bude nejednotné najmä z dôvodu: (i) potreby súťažiacich ponuky výrazne zaťažiť rôznymi podmienkami, ktoré sa budú v jednotlivých ponukách líšiť a ktoré nebude spoločný podnik Galileo schopný posúdiť; (ii) žiadosti spoločného podniku Galileo voči súťažiacim o vytvorenie vlastných záväzkov pre kľúčové výstupy, ktoré sa opäť budú v jednotlivých ponukách líšiť a ktoré spoločný podnik Galileo nebude schopný posúdiť. Následkom toho čelia súťažiaci riziku z obstarávania, ktoré je značne mimo rozsah všeobecne prijatých princípov verejno-súkromných partnerstiev.“
V súlade s predpokladmi neobsahovali predložené ponuky presné ceny a záväzky a spoločný podnik Galileo bol 
prinútený predĺžiť fázu výberu. Vyššie uvedený úsudok potvrdila technická poznámka poradcu spoločného podniku Galileo z decembra 2004: 
„Vo viacerých ohľadoch odrážalo chýbajúce rozpracovanie návrhov súťažiacich neistotu súvisiacu 
s požiadavkami spoločného podniku Galileo. V dôsledku tejto neistoty sa medzi súťažnými ponukami vyskytli výrazné štrukturálne rozdiely (čo sťažilo priame porovnanie) a obaja súťažiaci ponúkli len indikatívne ceny.“Kritériá (vychádzajúce 
z usmernení INTOSAI 
k osvedčeným postupom 
pre audit súkromných/verejných 
fi nancií a koncesií)Zodpovedný 
orgánBoli kritériá 
splnené?Zhrnutie hodnotenia
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo55C.2 Hodnotenie súťažných ponúk
Vykonal kontrolovaný subjekt rozsiahle vyhodnotenie 
súťažných ponúk?Čiastočne Spoločný podnik Galileo hodnotil a klasifi  koval prijaté súťažné ponuky v súlade s vopred stanovenými všeobecnými 
hodnotiacimi kritériami (fi  nančné, technické, riadiace).
Avšak vo februári 2005 nakoniec spoločný podnik Galileo udelil súťažiacim ponukám rovnaké celkové hodnotenie 
(pozri tiež bod C.1).
C.3 Výber víťaza verejnej súťažeVyhodnotil kontrolovaný subjekt výsledky hodnotení, 
s cieľom vybrať ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku?Čiastočne Spoločný podnik Galileo hodnotil ponuky pomocou formálnych hodnotiacich kritérií pre verejnú súťaž. Nemal však 
k dispozícii podrobné a priame hodnotiace kritériá, ktoré by odrážali presné požiadavky, voči ktorým by sa dali súťažné ponuky posúdiť a porovnať (pozri tiež bod A).
Spoločný podnik Galileo oznámil svoju nespôsobilosť vybrať víťaza verejnej súťaže pri dvoch príležitostiach: 
v októbri 2004 a po predĺžení fázy výberu vo februári 2005.
C.4 Zmeny počas rokovaní s víťazom verejnej súťažeMinimalizoval kontrolovaný subjekt zmeny zmluvných 
podmienok počas záverečných rokovaní s víťazom verejnej súťaže?Nie Po schválení zlúčenia a predložení spoločnej ponuky stratil spoločný podnik Galileo schopnosť viesť rokovania. 
Nedokázal si vynútiť dodržiavanie podmienok zlúčenia a rokovania utrpeli následkom zloženia zlúčeného konzorcia a jeho neschopnosti dosiahnuť zhodu (v dôsledku množstva akcionárov, ich rozdielnych záujmov, skúseností s PPP a pod).
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo56
GLOSÁR TERMÍNOV POUŽITÝCH V TEJTO SPRÁVE
Koncesná zmluva : Dohoda medzi verejným a súkromným partnerom o ude-
lení výhradného práva súkromnému partnerovi prevádzkovať, udržiavať a realizovať investíciu do verejnej služby.
Konflikt záujmov : Situácia, v ktorej určitá osoba alebo organizácia koná 
v dvoch funkciách, ktorých ciele alebo záujmy sú protichodné.
Obchodný plán : Formálne vyhlásenie obsahujúce obchodné ciele, dôvody, 
prečo sa považujú za dosiahnuteľné, a plán na ich dosiahnutie.
Obchodný prípad : Informácie zdôvodňujúce zriadenie a pokračovanie pro-
jektu. Obsahuje dôvody a odpovede na otázku „Prečo?“ pre projekt.
Platba za dostupnosť : Pravidelná platba verejného orgánu koncesionárovi 
za sprístupnenie služby.
Porovnávací nástroj pre verejný sektor : Odhad, koľko by projekt stál, ak by sa 
použili tradičné postupy verejného obstarávania. Nástroj pomáha určiť, či je súkromné financovanie efektívnejšie než tradičné verejné obstarávanie.
Postup verejnej súťaže : Postup uverejnenia, prijatia a vyhodnotenia ponúk 
alebo súťažných ponúk rôznych spoločností zo súkromného sektora na pre-vádzku služieb v rámci dohovoru o verejno-súkromnom financovaní a kon-cesiách s cieľom dosiahnuť čo najvyššiu ekonomickú výhodnosť.
Prenos rizika : Prenesenie rizika, ktoré zvyčajne znáša obstarávajúca organi-
zácia, na poskytovateľa služby zo súkromného sektora.
Rozloženie rizika : Dohoda medzi stranami dohovoru o verejnom / súkromnom 
financovaní alebo koncesie, na základe ktorej sa vymedzuje, ktoré strany alebo strana ponesú finančné alebo iné následky určitej udalosti, čím sa 
minimalizuje možnosť vzniku konkrétnej negatívnej udalosti a zmierňuje jej dosah.PRÍLOHA V 
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo57
Správne štruktúry : Používaný systém dohľadu, ktorý umožňuje vedeniu 
udržať kontrolu nad projektom vrátane rozdeľovania riadiacich právomocí a postupov a systémov na podávanie správ vedeniu.
Súťažný charakter : Situácia, keď sú konkurenti donútení vypracovať pre obsta-
rávajúcu organizáciu čo najatraktívnejšie ponuky tovarov/služieb/súťaž-ných ponúk, aby nestratili svoju pozíciu voči súperiacemu konkurentovi, 
v dôsledku čoho získa obstarávateľ lepšiu ponuku.
Tradičné verejné obstarávanie : Zmluvný vzťah, pri ktorom zákazník jednodu-
cho platí zmluvnému dodávateľovi za poskytovanie majetku počas toho, ako postupujú práce pri budovaní tohto majetku. Tieto majetky sú plne splatené pri ich dokončení. Údržba takýchto majetkov sa upravuje pomocou samostat-ných zmlúv, zatiaľ čo za ich prevádzku je zodpovedný verejný sektor.
Užívateľský segment systému Galileo : Na rozdiel od vesmírneho segmentu 
a pozemného segmentu systému užívateľský segment premieňa signály na 
služby pre konečných užívateľov. Segment tvoria rôzne typy užívateľských prijímacích zariadení.
Verejno-súkromné partnerstvo : Podnik štátnej služby alebo súkromnej spo-
ločnosti, ktorý je financovaný a prevádzkovaný prostredníctvom partner-stva medzi vládou a jednou alebo viacerými spoločnosťami zo súkromného 
sektora.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo58
ODPOVEDE KOMISIE
ZHRNUTIE
I. – V. 
Galileo a EGNOS sú dva priekopnícke  
programy, ktorých cieľom je vybudovanie  
európskeho globálneho navigačného sate-litného systému. Európska vesmírna agen-túra a Komisia spustili tieto dva programy  
ako spoločnú iniciatívu a dostali pre ne  
významnú podporu od príslušných členských štátov.
ESA prevzala úlohu technologického vývoja 
a Komisia bola zodpovedná za tvorbu poli-tických nástrojov. Spolu založili spoločný  podnik Galileo ako koordinačnú platformu  na riadenie implementácie fázy vývoja a skú-šobnej prevádzky.
Pre fázu zavádzania a prevádzky Rada na  
návrh Komisie zriadila regulačnú agentúru 
(GSA), ktorá zastupuje záujmy verejného  sektora v rámci verejno-súkromného part-
nerstva (PPP).
Členské štáty a Európska vesmírna agentúra 
zohrávali od spustenia programu kľúčovú  úlohu. Po tom, čo nastali ťažkosti pri hľadaní súkromných zdrojov financovania, integro-vaný program Galileo/Egnos sa v roku 2008 stal programom EÚ financovaným v plnom  rozsahu z rozpočtu EÚ. Od toho momentu  prevzala Komisia úlohu manažéra programu. Za tohto nového stavu boli vyjasnené otázky zodpovednosti a Komisia sa v súčasnosti  domnieva, že je na správnej ceste k dosiah-nutiu svojich cieľov. Komisia uznáva, že došlo k oneskoreniam a prekračovaniu nákladov, avšak pri zohľadnení inovačného charakteru a technickej náročnosti predbežného pro-jektu považuje Komisia hodnotenie Dvora  audítorov za príliš negatívne, pokiaľ ide  o riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky. S odstupom času sa zdá, že sa mohlo urobiť viac a v skoršej fáze pre riešenie niektorých vzniknutých problémov.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo59
V.
i)
Spoločný podnik Galileo bol zriadený ako  spojovací bod medzi agentúrou ESA, zod-povednou za výkon činností súvisiacich  s technickým vývojom (IOV alebo skúšobná prevádzka na obežnej dráhe) a Európ-skou komisiou, zodpovednou za aspekty  politiky. 
ii)
Komisia sústavne dohliadala na program bez 
toho, aby zasahovala do kompetencie ESA, najmä pokiaľ išlo o technické a priemyselné otázky. Komisia zasahovala vtedy, keď bolo potrebné vyhnúť sa zablokovaniu procesov a navrhnúť modifikácie programu.
VI. 
Voľba PPP bola politickým rozhodnutím,  
ktoré prijala Rada. Komisia dostala jasný  
politický mandát pripraviť PPP v skrátenom čase a pripravila ho na základe informácií,  
ktoré boli v tomto veľmi špecifickom a ino-
vačnom odvetví v danom čase dostupné.  
Zástupcovia priemyslu v odpovedi na výzvu na uzavretie koncesie PPP predložili seriózne 
a realistické návrhy.
VIII. 
Prostredníctvom Spoločného podniku Gali-leo a neskôr GSA Komisia využila finančné  
prostriedky šiesteho rámcového programu  
(6. RP) na financovanie činností spojených  s technologickým vývojom, ako aj aplikova-
ným výskumom a technologickým rozvojom (VTR). Tieto projekty VTR, najmä projekty  aplikovaného VTR majú prinášať výsledky  
v strednodobom/dlhodobom horizonte  
(2009 – 2015) a využívanie týchto prác je  
potrebné zahrnúť do pripravovaného doku-mentu „Akčný plán využívania GNSS“.IX. 
Návrh Komisie na integráciu programu  EGNOS do programu Galileo fakticky zachrá-nil program EGNOS a zabezpečil dostup-
nosť finančných prostriedkov potrebných  
na pokračovanie tohto projektu. Komisia  zachovala tento integrovaný prístup počas koncesných rokovaní aj po nich.
X. 
Stanovisko Dvora audítorov nezohľadňuje  
úplne skutočné okolnosti v danom čase. Do 
programu bol zapojený veľký počet zainte-resovaných subjektov z verejného sektora  (členské štáty EÚ a ESA, tretie krajiny, Komi-sia) s rozdielnymi inštitucionálnymi úlohami a právomocami a Komisia aktívne pracovala na tom, aby našla nástroje na vhodné zapo-
jenie týchto zainteresovaných subjektov.  
Komisia dosiahla skutočný pokrok v oblasti 
medzinárodnej spolupráce. Vytvorenie spo-
ločného podniku Galileo a GSA, ako aj návrhy na presmerovanie programu, ktoré vyvrcho-
lili prijatím nariadenia 683/2008, názorne  
ukazujú vedúcu úlohu, ktorú Komisia vyko-
návala s patričným zreteľom na úlohy jed-notlivých zainteresovaných subjektov.
XI. 
Komisia dostala jasný mandát prevziať riade-nie programu vo fáze zavádzania a nadväzne 
na to začala prispôsobovať svoje riadiace  
kapacity, a to tak interne, ako aj s podporou 
kvalifikovaných externých poradcov.
XII.
Skúsenosti z programu Galileo sa vymieňajú 
s členskými štátmi a inými zainteresovanými 
subjektmi s cieľom zlepšiť riadenie veľkých 
infraštruktúrnych programov.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo60
ÚVOD
2. 
Európska vesmírna agentúra a Komisia začali 
programy EGNOS a Galileo ako spoločnú  
iniciatívu a dostali od príslušných člen-ských štátov významnú podporu pre tieto  programy.
ESA prevzala úlohu technologického vývoja 
a Komisia bola zodpovedná za tvorbu poli-
tických nástrojov. Spolu založili spoločný  
podnik Galileo ako koordinačnú platformu  na riadenie implementácie fázy vývoja a skú-šobnej prevádzky.
Pre fázu zavádzania a prevádzky Rada na  
návrh Komisie zriadila regulačnú agentúru 
(GSA), ktorá zastupuje záujmy verejného  
sektora v rámci verejno-súkromného part-
nerstva (PPP).
HISTÓRIA PROGRAMU GALILEO
15.Na účely implementácie vývojovej fázy  
programu Galileo bol založený spoločný  
podnik Galileo s cieľom zabezpečiť jed-
notnú správu a finančnú kontrolu zámerov 
výskumnej, vývojovej a demonštračnej fázy 
programu Galileo a na tento účel mobilizovať 
prostriedky pridelené na uvedený program 
[článok 1 nariadenia (ES) č. 876/2006]. Tech-nická zodpovednosť za túto fázu bola zve-
rená ESA v rámci jej programu GalileoSat.  Schválenie programu GalileoSat členskými  štátmi ESA dalo podnet na začatie priemysel-
ných činností. Spoločný podnik Galileo bol 
koordinačnou platformou medzi ESA a Komi-
siou vo fáze vývoja a skúšobnej prevádzky.17–18.
V súlade s článkom 2 stanov spoločného  
podniku Galileo jeho hlavnými úlohami sú:
1)  dohľad nad integráciou EGNOS do  
programu Galileo a realizácia fázy  
vývoja a skúšobnej prevádzky programu 
Galileo;
2)  spustenie priemyselných činností vývojo-
vej fázy prostredníctvom ESA;
3)  príprava fázy zavádzania a prevádzky  
v spolupráci s Komisiou a ESA prostred-níctvom správy súťažného konania, kto-rého výsledkom bude uzavretie koncesnej 
zmluvy;
4)  dohľad nad vykonávaním všetkých progra-
mových činností.
21.
Rada pre dopravu na svojom zasadnutí  
v marci 2004 uložila Komisii, aby v októbri 2004 predložila oznámenie, ktorého cieľom 
nebude podať správu o pokroku vo fázach  
vývoja a skúšobnej prevádzky, ale o začatí  
fáz zavádzania a prevádzky.
Oneskorenie v technologickom vývoji (IOV  
alebo skúšobná prevádzka na obežnej dráhe) 
sa v tom čase nepovažovalo za nezlučiteľné so začiatkom činností v rámci zavádzacej  
fázy programu v roku 2006.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo61
22.
Z informácií dostupných v danom čase vyply-
nulo, že nie je nereálne očakávať priaznivý 
výsledok obstarávacieho konania. Komisia  poukázala na to, že konanie bolo dovtedy  úspešné a požiadala Radu o schválenie s cie-
ľom, aby:
–  spoločný podnik mohol ukončiť rokovania 
o koncesnej zmluve, ktorá mala byť podpí-
saná v priebehu roku 2005 a
–  súkromné subjekty mohli potvrdiť svoje  
ponuky a finančné záväzky.
23.
Komisia, plniac zverenú politickú zodpoved-
nosť, vytvorila podmienky pre dohodu medzi 
členskými štátmi tým, že požiadala bývalého 
komisára Van Mierta o sprostredkovanie.  Komisii sa podarilo odblokovať rokovania  
o koncesii a tie časti činností fázy vývoja  
a skúšobnej prevádzky, ktoré v období medzi 
júlom a decembrom 2005 uviazli v dôsledku nezhôd medzi členskými štátmi.
26.
V priebehu roku 2006, najmä však v dru-
hom polroku 2006, spoločný podnik Galileo 
s výraznou podporou Komisie a Európskej  
investičnej banky zredukovala sporné body 
so združeným konzorciom na niekoľko pod-statných otázok, v ktorých naďalej nebolo  
možné dosiahnuť pokrok. Výsledky týchto  rokovaní, ako aj rokovací tím a ostatné akti-vity spoločného podniku Galileo boli kon-
com roku 2006 presunuté do GSA.27.
Koncom roku 2005 Komisia pripravila základy 
pre fázu zavádzania iniciovaním krokov, ktoré 
mali zabezpečiť odovzdanie agendy spoloč-ného podniku Galileo, založeného pre vývo-jovú fázu, úradu GSA zriadenému pre správu 
záujmov verejného sektora v rámci schémy 
PPP pre fázu zavádzania a prevádzky.
Základom pre tieto kroky Komisie boli dva  
predpoklady: 1) že koncesné rokovania by  sa mohli ukončiť do konca roku 2006, čomu istým spôsobom nasvedčoval stav rokovaní po združení konzorcií, a 2) že prípady one-skorenia vo fáze IOV, ktoré vtedy už boli  zjavné, znamenajú, že fáza IOV presiahne  
obdobie životnosti spoločného podniku  
Galileo.
28.
Súbežne s týmto vývojom ESA počas rokov 
2006 a 2007 zaznamenávala ďalšie vážne ťaž-
kosti pri riadení obidvoch programov EGNOS 
a Galileo. V prípade programu EGNOS išlo  väčšinou o technické ťažkosti. V prípade  
programu Galileo dochádzalo k značným  
oneskoreniam a prekračovaniu nákladov  
pri organizácii priemyselných činností  
a pri riadení agentúrou ESA. ESA pristúpila 
k zásadnej zmene zmluvných vzťahov, ktoré 
vytvorila pre program GalileoSat.
Komisia, čeliac týmto ťažkostiam a pozasta-
veniu koncesného postupu, navrhla Rade  a Parlamentu presmerovať program, pokryť finančne fázu zavádzania z rozpočtu Spo-
ločenstva, vystupovať v úlohe manažéra  
programu a využiť ESA ako obstarávaciu  
zložku pre fázu zavádzania. Nariadenie  683/2008 o pokračovaní v implementácii  
programov GNSS bolo prijaté 9. júla 2008.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo62
29.
Zámerom oznámenia z mája 2007 nebolo  podrobne opísať dôvody neúspechu konces-ných rokovaní, ale skôr bilancovať výsledky rokovaní a navrhnúť ďalší postup.
ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ 
PRÍSTUP
31.
V období, ktoré bolo predmetom auditu zo 
strany Dvora audítorov (september 2003 –  december 2006), bol založený spoločný pod-nik Galileo, ktorého cieľom bolo zabezpečiť jednotnú správu a finančnú kontrolu zámerov výskumnej, vývojovej a demonštračnej fázy programu Galileo a mobilizovať prostriedky 
pridelené na uvedený program.
PRIPOMIENKY
39.
Koncepcia PPP vychádzala zo štúdií a správ 
vypracovaných v priebehu fázy vymedzenia programu Galileo, ktoré dokazovali reálnosť 
zavádzania, prevádzky a komerčného využí-
vania sústavy Galileo v rámci štruktúry PPP 
zahŕňajúcej financovanie zo súkromných  
zdrojov. Voľbu PPP podporovala a napokon 
schválila aj Rada. Pre prípravu PPP bol pre-
kážkou obmedzený časový priestor. Zástup-
covia priemyslu v odpovedi na výzvu na  uzavretie koncesie PPP predložili seriózne  
a realistické návrhy.
41.
Ako vyplýva zo štúdií, ktoré má Komisia  
k dispozícii, v oblasti PPP boli jednoznačne 
zohľadnené postupy najlepšej praxe. Tieto postupy najlepšej praxe však boli vyvinuté 
v spolupráci s etablovanými odvetviami  priemyslu a služieb (diaľnice, nemocnice,  elektrárne…), kde sú riziká už pomerne  spoľahlivo zistené a kde sa ľahko vytvárajú nástroje na porovnanie nákladov na základe 
údajov o skutočných nákladoch. Toto však  zďaleka neplatilo a stále neplatí, pokiaľ ide 
o zavádzanie, prevádzku a komerčné využí-
vanie systému Galileo.a)
Vzhľadom na ojedinelý charakter projektu  Galileo bolo pre nedostatok údajov mimo-riadne ťažké uplatiť najlepšiu prax z PPP,  napríklad na vývoj spoľahlivého porovná-vacieho nástroja pre verejný sektor.
Evidentný rozdiel čo do rozsahu medzi IOV 
(skúšobná prevádzka na obežnej dráhe)  
a FOC (plná prevádzkyschopnosť) znemož-nil použitie údajov z IOV na vývoj takéhoto 
porovnávacieho nástroja.
Štúdie, ktoré zadala Komisia a spoločný  
podnik Galileo, jasne poukázali na možné  riziká pri zavádzaní, prevádzke a komerč-nom využívaní navrhovanej infraštruktúry  a dospeli k záveru, že efektívne rozdelenie 
týchto rizík v rámci koncesnej schémy PPP  
je dosiahnuteľné.
b)
Vzhľadom na časovú tieseň, ako aj na to,  
že bolo ťažké nájsť dostatok precedensov,  
z ktorých by bolo možné vychádzať, Komisia 
a spoločný podnik Galileo sa rozhodli pre  obstarávacie konanie formou súťažného dia-
lógu, ktorý mal umožniť postupné dolaďo-
vanie súťažných podkladov.
Konanie formou súťažného dialógu sa využíva 
pri riešení zložitých prípadov, ako je aj PPP 
programu Galileo z hľadiska svojho technic-
kého, finančného a právneho usporiadania.
Fakticky sa predpokladalo, že neznáme prvky, 
ktoré charakterizovali PPP Galileo, sa vyrie-šia pomocou tohto postupu prostredníctvom vzájomných vzťahov medzi nanajvýš serióz-nymi a zainteresovanými uchádzačmi.
Konanie sa časovo predĺžilo práve preto,  
aby uchádzači mohli predložiť spresnený  a dôveryhodnejší obchodný plán a finančné modely.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo63
Predĺženie procesu dialógu a vzájomné  
vzťahy medzi spoločným podnikom Gali-leo a uchádzačmi priniesli aj po ich zlúčení významné výsledky, ktoré boli premietnuté do memoranda o porozumení.
c)
Medzi pracovníkmi spoločného podniku  
Galileo boli aj odborníci, ktorí nadobudli  odborné skúsenosti v oblasti výskumu  
vesmíru a mali osobitné skúsenosti v riadení 
projektov verejnej infraštruktúry a financo-vaní projektov. Neexistovala žiadna „vedo-mostná medzera“ v porovnaní s tímami  z priemyslu.
Do koncepčnej fázy programu boli zapojení 
skúsení poradcovia (konkrétnejšie pozri  
v úvodnej štúdii). Od začiatku aktívnej fázy 
súťažného dialógu pomáhali spoločnému  
podniku Galileo skúsení poradcovia (Price-waterhouseCoopers, Lovell´s,…) a vedúci  
pracovníci Európskej investičnej banky pri  
rokovaniach pred zlúčením uchádzačov  
a po ňom, ako aj pri samotnom procese  zlučovania.
d)
Spoločný podnik Galileo ani Komisia nedá-
vali podnet na zlúčenie obidvoch ponúk  
a ani ho nepodporovali. Na zmiernenie jeho 
následkov na konanie, ktoré uvádza Dvor  
audítorov (v podstate zánik hospodárskej  súťaže), Komisia stanovila určité podmienky 
pre schválenie zlúčenia.
Po starostlivom preskúmaní spoločného  
návrhu spoločný podnik Galileo za pomoci 
vysokokvalifikovaných poradcov dospel  
k názoru, že spojený návrh je ekonomicky  výhodnejší v porovnaní s individuálnymi  
návrhmi.e)
Členské štáty nemuseli čerpať iba z ofi-ciálnych správ spoločného podniku Galileo, keďže boli zastúpené v dozornej rade spo-ločného podniku Galileo, ktorá dostávala  podrobné správy o pokroku pri rokovaniach a aktuálne informácie o pokroku pri plnení programu.
Boli zastúpené aj v osobitných pracov-
ných skupinách, konkrétne na stretnutiach 
expertov PPP, aby mohli dôslednejšie sledo-
vať proces vyjednávania a dostávali úplné  informácie o ťažkostiach, ktoré sa vyskytli  v priebehu rokovaní, konkrétne v otázkach týkajúcich sa koncesie.
Hoci rokovania boli zložité, prebiehali štruk-
túrovane a obidve strany ich viedli seriózne 
a profesionálne; spoločný podnik Galileo  
preto nemal dostatočný dôvod, aby spo-
chybnil uskutočniteľnosť koncesie. Správy  spoločného podniku Galileo boli určené šir-
šej verejnosti než iba členským štátom a ako 
také museli zachovať dôvernosť niektorých 
obchodných informácií.
42.
Model PPP navrhovaný Komisiou sa líšil od 
iných vtedajších modelov PPP. Veľmi špeci-
fický charakter činností a možných rizík zna-
menal, že iné existujúce projekty sa nemohli 
brať pre projekt Galileo ako smerodajné  
z hľadiska rozdelenia rizika a financovania  medzi verejným a súkromným sektorom.
a)
Všetky zainteresované strany, najmä však  
súkromný sektor, sú si plne vedomé tech-
nologickej náročnosti projektu Galileo.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo64
b)
Úvodné štúdie jasne naznačovali, že tvorbu 
výnosov je ťažké predvídať, nepovažovali to však za dôvod, ktorý by znemožňoval reali-
záciu schémy PPP.
Platby za dostupnosť od verejného sektora 
sa považovali za vhodný nástroj na zabezpe-čenie finančnej životaschopnosti.
Memorandum o porozumení obsahovalo  
možnú štruktúru platieb za dostupnosť,  
o ktorej sa dosiahla dohoda so súkromným 
sektorom na vysokej úrovni.
c)
Skutočnosť, že za návrh bol zodpovedný  
verejný sektor prostredníctvom fázy vývoja, 
bola súkromnému sektoru známa a bola  
označená za kritický prvok z hľadiska nále-
žitého rozdelenia rizík v rámci koncesnej  
schémy.
Správy odborníkov na túto oblasť to však  
nikdy neoznačili za významnú prekážku  
z hľadiska životaschopnosti schémy.
Je potrebné pripomenúť, že odvetvia prie-
myslu, ktoré vypracovali návrh v priebehu  fázy vývoja, tvorili významnú časť uchádza-čov o koncesnú zmluvu.
Rámček 2 
Trhové riziko, riziko súvisiace s návrhom  
a v menšej miere riziko zodpovednosti voči 
tretím stranám vyvolávali najviac sporov  
počas rokovaní.V ich priebehu sa však dosiahol pokrok,  
aspoň pokiaľ išlo o rozloženie rizika zod-povednosti voči tretím stranám a trhového 
rizika.
Okrem toho je pravdepodobné, že neúspech 
koncesných rokovaní zapríčinili aj iné fak-tory, napríklad to, že priemyslu boli známe aj výhodnejšie možnosti financovania.
Problém presunu 
trhového rizika  bol známy 
a bral sa do úvahy; práve preto memorandum 
o porozumení jasne zdôrazňovalo možnú  
dohodu v prípadoch, kde by bol prenos rizika v prvej etape minimálny; obsahovalo aj  
mechanizmy na postupné zvyšovanie miery 
trhového rizika v priebehu plnenia zmluvy.
Presun 
rizika súvisiaceho s návrhom  bol naj-
kontroverznejšou otázkou rokovaní o PPP.
Fázu IOV, ktorá bola pôvodne navrhnutá na 
zníženie rizika súvisiaceho s návrhom, vní-
mal súkromný sektor ako hlavnú prekážku  
jeho realizácie.
Postoj zástupcov priemyslu, ktorí odmie-
tali podstúpiť akékoľvek riziko vyplývajúce z návrhu z dôvodu nedostatočného prehľadu, miery zapojenia a validačných možností  fázy IOV, vyvolal silné námietky v priebehu rokovaní z dôvodu, že zloženie potenciál-
neho držiteľa koncesie tvorili prevažne tí istí priemyselní hráči, ktorí mali prehľad o svo-
jich vlastných výsledkoch dosiahnutých vo 
fáze návrhu.
Základné prvky štruktúry na zníženie 
zodpo-
vednosti voči tretím stranám  sa dohodli na 
úrovni memoranda o porozumení.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo65
43.
Podľa príslušného zakladajúceho nariade-
nia spoločný podnik Galileo „poveruje [ESA] vykonávaním činností požadovaných počas 
vývojovej fázy týkajúcich sa segmentu koz-
mického priestoru a zemského segmentu,  ktoré súvisia so systémom“.
Tieto činnosti vykonávala ESA v rámci  
programu GalileoSat, ktorý spoločne finan-covali členské štáty ESA na voliteľnej báze 
a Európske spoločenstvá.
45.
Agentúra ESA bola zodpovedná za realizá-ciu programu GalileoSat a podávala správy spoločnému podniku Galileo o svojich akti-vitách. Dohľad zo strany spoločného pod-
niku Galileo bol v zmysle článku 2 odseku  
4 obmedzený na zabezpečenie toho, aby  
všetky fázy programu boli správne zosúla-
dené a jeho cieľom nebolo nahradiť tech-nickú odbornosť ESA.
47.
Rozpočet programu Galileo určený na  
vývoj a skúšobnú prevádzku bol zostavený 
na základe štúdií, ktoré zadala Komisia  
a agentúra ESA ho prijala vo vyhlásení ku  GalileoSat.
Vo vyhlásení ku GalileoSat bola pre ESA  
stanovená štandardná flexibilita vo výške  
20 %, čím sa fakticky vytvárala 10 % rezerva na nepredpokladané výdavky vo vzťahu  
k celému rozpočtu, ktorá sa však vzhľa-
dom na náročnosť programu ukázala ako  
nedostatočná.
48.
Neskorý začiatok programu GalileoSat zo  strany členských štátov ESA viedol k one-skoreniu začiatočných operácií a zvýšeným nákladom, ktoré sa už nepodarilo nahradiť.49.
Obstarávanie pre fázu IOV vykonávala agen-
túra ESA podľa svojho vlastného systému  obstarávania.
Agentúra ESA sa rozhodla v prospech priemy-
selnej organizácie vedenej jediným hlavným dodávateľom, ktorý však zaisťoval geogra-fickú väzbu na subdodávateľov, aspoň pokiaľ 
išlo o časť programu financovanú členskými štátmi ESA.
Galileo bol prvým a jediným programom  
GNSS, ktorý bol skutočne otvorený pre účasť 
európskeho vesmírneho priemyslu. Bolo  preto pravdepodobné, že vybraný hlavný  
dodávateľ bude mať stálu konkurenčnú  
výhodu pri budúcich výberových konaniach 
(v prvom rade pre fázu zavádzania). Toto  
malo závažné dôsledky pre priemyselnú  
politiku praktizovanú ESA.
V dôsledku tohto, ako aj v dôsledku krokov 
niektorých zainteresovaných členských štá-
tov bol za hlavného dodávateľa nakoniec  
vybraný spoločný podnik zložený zo spoloč-
ností protichodných záujmov, ktoré nikdy  nedokázali účinne spolupracovať.
Agentúra ESA, ktorá čelila zvýšeným nákla-
dom a oneskorovaniu, sa nakoniec v decem-bri 2007 rozhodla pre voľbu inej priemyselnej organizácie a iný zmluvný rámec, na základe 
ktorého prevzala úlohu hlavného dodávateľa a jednotlivé súbory prác zadávala subdodá-
vateľom priamo.
53.
Výskumné činnosti financované zo 6. RP  boli zamerané na všetky hlavné užívateľské oblasti a zaoberali sa výskumom apliká-cií a iných aspektov (normalizácia, právne  aspekty a aspekty poskytovania služieb,  trh…), ktoré umožňujú budúce využívanie  programu Galileo. Výskumné projekty v roz-ličných užívateľských oblastiach zahŕňali vo všeobecnosti vývoj, testy a demonštračné  činnosti.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo66
Využitie tejto práce má byť súčasťou pripra-
vovaného dokumentu „Akčný plán využíva-nia GNSS“.
Vymedzenie služieb, ktoré boli základom  
pre systémové špecifikácie, sa uskutočnilo  už skôr v rámci financovania z 5. RP.
54.
Cieľom rámcového programu je podporovať rozvoj technológií a služieb, pričom výber  oblasti, kde má tento vývoj prebiehať, sa  prenecháva účastníkom trhu. Tento prístup preukázal svoju platnosť, pretože niekoľko spoločností, najmä malé a stredné podniky, 
získali poznatky a skúsenosti, vďaka ktorým 
zaujali vedúce postavenie na trhu; patria  
k nim napríklad Ifen a Septentrio pre duálne 
prijímače Galileo/GPS, Polestar pre systémy 
určovania polohy vo vnútri objektov a Tele-
sys pre služby podľa lokality.
Výsledok projektov, tak ako pri všetkých  
výskumných činnostiach, nie je zaručený  
a závisí od viacerých faktorov, ktoré sú mimo 
pôsobnosti Komisie. O využívaní výsledkov na komerčnom trhu musia naďalej rozhodo-
vať samotné projektové konzorciá.
55.
Ďalšie činnosti v rámci projektov zabezpe-čovali za GSA väčšinou zamestnanci, ktorí  predtým pracovali na týchto projektoch  v spoločnom podnik Galileo. GSA podpo-roval šírenie výsledkov projektov tým, že  zriadil internetovú databázu výsledkov pro-jektov, zorganizoval dve úspešné podujatia „Growing Galileo“, na ktorých sa bilanco-vali tieto výsledky a uverejnil ich súhrnný  prehľad.K oneskoreniu došlo pri viacerých projektoch 
v rámci 6. RP, analýza podľa jednotlivých  projektov však ukazuje rôzne príčiny, ktoré 
nie sú nevyhnutne spojené s presunom.
56.
Činnosti financované v rámci 6. RP zahŕ-ňajú vývoj nových aplikácií, zhodnotenie  súvisiaceho trhového potenciálu, skúmanie možných obchodných modelov a vyhľadá-vanie obchodných plánov vhodných na ich komerčné využívanie. Skúsenosti z vývoja  trhu a technologických inovácií ukazujú,  že väčšina trhových inovácií sa vytvára  prostredníctvom trhu a nie prístupom „zhora 
nadol“. Osobitne to platí na nerozvinutých 
trhoch, akým je aj tento, kde spoločný pod-
nik Galileo a GSA mohli mať ťažkosti s vypra-
covaním komplexnej rozvojovej stratégie.
57.
Oneskorenia v rámci programov Galileo/
EGNOS môžu byť vysvetlením časti onesko-
rení v niektorých projektoch financovaných 
zo 6. RP.
60.
Systém EGNOS utrpel v dôsledku oneskorení, ktoré boli zapríčinené hlavne technickými  problémami, na ktoré Komisia nemá vplyv, a ktoré spôsobujú aj oneskorovanie vývoja.
a)
Uzavretie dohody o systéme EGNOS sa uká-
zalo ako veľmi ťažké pre osobitné problémy 
vo vzťahoch medzi jednotlivými zúčast-
nenými stranami zapojenými do systému  EGNOS. Dohoda bola napokon finalizovaná koncom roku 2008 a podpísaná 31. marca  2009. Okrem toho sa program ESA pre EGNOS (ARTES 9), pod ktorým sa EGNOS prevádz-
kuje v súčasnosti, končí 31. marca 2009,  teda v čase, keď by systém mal byť v súlade 
s technickými špecifikáciami, aby ho mohol 
využívať hospodársky subjekt poverený  
prevádzkou.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo67
b)
Systém bude certifikovateľný v marci 2009 
a plánuje sa, že prevádzkovateľ dostane  osvedčenie do roku 2010 v súlade s naria-
dením o jednotnom európskom nebi.
61.
b)Integrácia systému EGNOS do systému Gali-leo, hoci bola stanovená ako cieľ na poli-tickej úrovni, bola z hľadiska zmluvných  vzťahov neustále zdrojom problémov.
Od uchádzačov o koncesnú zmluvu sa preto 
požadovalo, aby počítali s integráciou sys-tému EGNOS do systému Galileo ako s mož-
ným scenárom.
Došlé ponuky jednoznačne ukazovali výhody 
integrácie obidvoch systémov a rokova-
nia o koncesnej zmluve sa po zlúčení obi-
dvoch uchádzačov zaoberali integrovaným scenárom.
c)
V dôsledku okolností, za ktorých program  
EGNOS vznikal, je jeho inštitucionálny rámec značne zložitý.
d)
Spoločný podnik Galileo zadal pre potreby systému EGNOS vypracovanie niekoľkých  obchodných plánov a štúdií o možnom  
obchodnom využívaní jeho služieb, z ktorých vyplynulo, že EGNOS má pomerne obme-
dzený potenciál na tvorbu výnosov.
Diskusie vedené s odvetvím leteckej dopravy 
ukázali, že je ťažké vytvoriť mechanizmus  na tvorbu výnosov zo signálu EGNOS, ktorý je voľný prístupný bezplatne všetkým  užívateľom.V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že verejne 
prístupná služba (Open Service – OS) a služba ochrany života (Safety of Life – SoL) systému 
EGNOS nie sú rozdielne z hľadiska dostup-
nosti pre užívateľov. Líšia sa iba z hľadiska certifikácie.
Tieto predpoklady odôvodňujú rozhodnutie 
spoločného podniku Galileo neinvestovať do činností zameraných na rozvoj trhu systému 
EGNOS.
62.
Program EGNOS sa realizoval ako program  ESA (ARTES 9) financovaný v zásade člen-skými štátmi ESA a EOIG. Financovanie  z prostriedkov EÚ malo obmedzený rozsah.
V rámci programu ARTES 9 dochádzalo z rôz-
nych technických dôvodov k oneskoreniam 
a prekračovaniu nákladov.
63.
a)
Nezávisle od koncesného postupu čelil  
EGNOS aj sérii technologických problémov, 
ktoré sa vymykali kontrole Komisie aj spo-
ločného podniku Galileo, a ktoré takisto zdr-žovali priebeh programu.
b)
Je veľmi ťažké určiť prevádzkovateľa pre  
infraštruktúru, ktorá nie je dokončená po  technickej stránke. Okrem toho by nebolo  
možné, aby Komisia poverila určitého pre-
vádzkovateľa bez toho, aby disponovala prá-
vom k prevádzkovanému majetku.
Ustanovenie hospodárskeho subjektu  
povereného prevádzkou systému EGNOS sa v súčasnosti dokončuje a zodpovedá zaň  Európska komisia.
Potreba uzavrieť rámcovú dohodu nemala  
veľký vplyv na koncesné rokovania.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo68
64.
Spoločný podnik Galileo dostal jasný mandát 
integrovať EGNOS do systému Galileo, kvôli čomu bolo potrebné rokovať o uzavretí rám-
covej dohody s rôznymi účastníkmi systému 
EGNOS a pripraviť tak cestu pre konečný pre-vod vlastníctva systému EGNOS.
Rokovania o rámcovej dohode, ktoré viedol 
spoločný podnik Galileo, napokon neboli  úspešné pre zložitý inštitucionálny rámec,  
ktorý uznal aj samotný Dvor audítorov,  
poslúžili však ako dobrý základ pre súčasnú 
konečnú podobu dohody s Komisiou.
65.
V dôsledku oneskorení, ku ktorým došlo  
v priebehu programu, spoločný podnik Gali-
leo nenaplnil plán prieniku systému EGNOS 
na trh.
67.
Rozdelenie úloh medzi zúčastnené strany vo 
fáze vývoja vychádzalo zo zásady spolupráce 
medzi stranami s cieľom vytvoriť spoločnú  
platformu pre vývoj programu.
Tento prístup bol použitý aj na účely fázy  
zavádzania nariadením o GNSS, v ktorom sú úlohy a zodpovednosť jednotlivých zúčast-nených strán jasne rozdelené.
68.
a)Pokiaľ ide o hlavné úlohy spoločného pod-
niku Galileo, pozri stanovisko Komisie  
v bode 17.
Komisia poznamenáva, že táto riadiaca  
štruktúra, a najmä dvojitá úloha ESA boli  
jasne stanovené v zakladajúcom nariadení  
spoločného podniku Galileo.b)
Ukončenie činnosti spoločného podniku  
Galileo nemá žiaden vplyv na úlohu podniku v uvedenej fáze programu.
Na druhej strane ukončenie činnosti spoloč-
ného podniku Galileo bolo nevyhnutné, aby sa predišlo zdvojeniu úloh medzi spoločným podnikom a GSA.
69.
Cieľom dohody o ESA a spoločnom podniku 
Galileo bolo pokračovať v partnerstve medzi 
stranami, ktoré spolufinancovali daný pro-
jekt, čím by sa ESA umožnilo uplatňovať  vlastné pravidlá na udeľovanie zákaziek.
Spôsoby realizácie a vykazovania neboli  
upravené tak podrobne, ako v bežných  
zmluvných vzťahoch, keďže dohoda bola  
založená na spolupráci. Konkrétne spôsoby 
výkazníctva stanovil výkonný výbor spo-ločného podniku Galileo vtedy, keď pla-
tobné záväzku voči agentúre ESA začali byť 
splatné.
Dohoda o delegovaní právomocí, podpísaná 
medzi Komisiou a ESA v decembri 2008 pre 
fázu zavádzania, stanovuje prísne podmienky pre monitorovanie a vykazovanie.
70.
Agentúra ESA bola zodpovedná za fázu IOV 
aj za systém EGNOS prostredníctvom dvoch programov ESA – GalileoSat a ARTES 9.
71.
Podľa názoru Komisie je ESA jednoznačne  zodpovedná za výsledky činností týkajúcich sa technologického vývoja, ktoré vykonáva. Komisia jasne prevzala politickú zodpoved-
nosť v rámci programu. Pri každom rozhod-
nutí je možné spätne zistiť, ktorý orgán bol 
poverený ho prijať.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo69
73.
Komisia plnila kľúčovú úlohu iniciátora pre 
programy GNSS.
Počas rokov 2005 – 2007 prebiehali koncesné 
rokovania a v decembri 2006 dospeli podľa očakávania k memorandu o porozumení.
V prípadoch, keď bolo zrejmé, že koncesné 
rokovania zlyhali, boli prijaté opatrenia na nápravu.
Ťažkosti, ktoré sa vyskytli v rokovaniach do 
konca roku 2006, nedávali dostatočný dôvod 
pre záver, že infraštruktúru Galileo nie je  možné vybudovať v rámci koncesnej schémy PPP.
Až začiatkom roku 2007 mala Komisia k dis-
pozícii všetky informácie, na základe ktorých 
mohla posúdiť, že predĺženie koncesného  
postupu by neprinieslo potrebný efekt pre verejný sektor, a ukončiť z tohto dôvodu ďal-
šie rokovania.
Komisia odkazuje aj na svoju odpoveď na  
bod 23.
74.
Ťažkosti, ktoré sa vyskytli vo fáze vývoja, boli zapríčinené okolnosťami, ktoré boli z veľkej časti mimo kontroly Komisie a vo väčšine prí-
padov neboli ovplyvnené zásadami riadenia 
uplatňovanými pri jej krokoch.
a)
Komisia dokázala stanoviť pre európske  
programy GNSS jasné ciele, ktoré schválila Rada aj Parlament.Program takéhoto rozsahu môže vždy vyvolať 
rozmanitú škálu očakávaní zainteresovaných strán; aj jednotlivé členské štáty mohli mať 
a podporovať odlišné ciele, to však nezme-
nilo ciele stanovené na začiatku programu.
b)
Voľba koncesného modelu PPP schopného  
obsiahnuť rôzne fázy projektu (zavádza-nie, prevádzka, komerčné využívanie) je  
v súlade s dlhodobou strategickou víziou  
a plánovaním.
Nedostatočný úspech tohto postupu nemá 
vplyv na dlhodobý prístup, ktorý prijala  Rada.
i)
Podľa koncesnej schémy PPP má model vyu-
žívania a príslušný orientačný plán predložiť 
súkromný sektor.
Jedným z dôvodov voľby tohto modelu bola 
práve skutočnosť, že sa usúdilo, že súkromný 
sektor je schopný to vykonať.
Na základe nariadenia o GNSS bude úlohou 
Komisie, aby zostavila takýto orientačný plán pre program Galileo súčasne so zavádzaním 
infraštruktúry.
Pokiaľ ide o EGNOS, vypracovanie orien-
tačného plánu bude predmetom rokovaní  v súvislosti s výberom budúceho prevádzko-
vateľa systému EGNOS.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo70
ii)
Problémy, ktoré sa vyskytli v rokovaniach  
o rámcovej dohode o systéme EGNOS, závi-seli vo veľkej miere od dynamiky vzťahov  medzi zúčastnenými stranami systému  
EGNOS.
Rokovania o dohode prevzal GSA a dokon-
čila ich Komisia bez akéhokoľvek prerušenia 
alebo nedostatkov vo vyjednávacej pozícii.
Dohoda EK – EOIG bola sfinalizovaná  
v decembri 2008 a podpísaná 31. marca  2009.
iii)
Vzhľadom na politický a strategický cha-
rakter programu Komisia dbala na to, aby  
na zasadnutiach Rady podávala pravidelné informácie a overovala si jej súhlas.
c)
So zreteľom na ustanovenia zmluvy musela 
Komisia vytvoriť dve právne štruktúry: spo-
ločný podnik Galileo (podľa článku 171),  
ktorý mal byť nástrojom spolupráce s agen-túrou ESA vo fáze vývoja a skúšobnej pre-
vádzky, a GSA (podľa článku 308), ktorý mal riadiť fázu zavádzania a prevádzky. Aby sa  pripravila pôda pre tieto dve štruktúry, usku-
točnili sa podporné činnosti na základe šty-roch rôznych zmlúv, tieto však nezahŕňali  
vytvorenie právnych štruktúr.
d)
Pozri pripomienky Komisie v bode 41 c).e)
Vo fáze dialógu spoločný podnik Galileo za 
pomoci skúsených poradcov vytvoril kom-plexnú maticu rizík pre potreby koncesie.
V priebehu rokovaní s uchádzačmi o konce-
siu bol vypracovaný rozsiahly súbor doku-mentov o vymedzení a možnom rozložení  
týchto rizík.
Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, 
charakter projektu neumožňoval presné zis-tenie a odhad veľkosti týchto rizík vopred.
f)
Komisia plnila kľúčovú úlohu iniciátora  
pre programy GNSS. V prípadoch, keď bolo 
zrejmé, že koncesné rokovania zlyhali, boli 
prijaté opatrenia na nápravu.
Ťažkosti, ktoré sa vyskytli v rokovaniach do 
konca roku 2006, nedávali dostatočný dôvod 
pre záver, že infraštruktúru Galileo nie je  
možné vybudovať v rámci koncesnej schémy 
PPP.
Až začiatkom roku 2007 mala Komisia k dis-
pozícii všetky informácie, na základe ktorých mohla prijať záver, že predĺženie konces-ného postupu by neprinieslo potrebný efekt 
pre verejný sektor, a ukončiť z tohto dôvodu ďalšie rokovania.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo71
ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
75.
Vzhľadom na inovačný charakter a technickú 
náročnosť projektu považuje Komisia hod-notenie Dvora audítorov za príliš negatívne, pokiaľ ide o riadenie fázy vývoja a skúšobnej 
prevádzky.
a)
Spoločný podnik Galileo nebol koncipovaný 
ako rozhodný manažér operačného programu. 
V nariadení 876/2002 sa jasne uvádza, že:  
„na implementáciu vývojovej fázy programu Galileo sa týmto na obdobie štyroch rokov zakladá spoločný podnik v zmysle článku  171 zmluvy. Cieľom spoločného podniku  
je zabezpečiť jednotnú správu a finančnú  
kontrolu zámerov výskumnej, vývojovej  
a demonštračnej fázy programu Galileo,  
a na tento účel mobilizovať prostriedky pri-delené na uvedený program.“ Ďalšou úlohou 
spoločného podniku Galileo je, že „poveruje 
[ESA] vykonávaním činností požadovaných  
počas vývojovej fázy týkajúcich sa segmentu 
kozmického priestoru a zemského segmentu, 
ktoré súvisia so systémom“, čím je fakticky 
vyjadrená zodpovednosť ESA za činnosti  súvisiace s technologickým vývojom.
b)
Komisia v medziach svojej právomoci  
neustále dohliadala na program a usmer-ňovala ho. Komisia zasiahla vždy, keď bolo 
potrebné vyhnúť sa zablokovaniu procesov, 
poskytnúť ďalšie finančné prostriedky a pri-
spôsobiť štruktúry programu.V rámci reorganizácie programu, ktorú Komi-
sia navrhla v roku 2008, bola úloha manažéra programu jasne pridelená Komisii s cieľom vyriešiť otázky, ktoré Dvor audítorov pokla-
dal za najdôležitejšie.
76.
Verejno-súkromné partnerstvo sa pripra-
vilo na úrovni zodpovedajúcej informáciám, 
ktoré boli v tom čase dostupné a na základe 
prípravných prác, pri ktorých sa využilo špič-kové externé poradenstvo.
Koncepcia PPP vychádzala zo štúdií a správ 
vypracovaných v priebehu fázy vymedzenia 
programu Galileo, ktoré dokazovali reálnosť 
zavádzania, prevádzky a komerčného využí-
vania systému Galileo v rámci štruktúry PPP zahŕňajúcej financovanie zo súkromných  
zdrojov. Voľbu PPP podporovala a napo-
kon schválila aj Rada. Pre prípravu PPP  
bol prekážkou obmedzený časový priestor. 
Neschopnosť dokončiť koncesný postup  
možno z veľkej časti vysvetliť osobitnými  
problémami PPP programu Galileo, ktoré  v zásade súviseli s technickými a trhovými  
špecifikami.
77.
ESA čelila technickým a programovým ťaž-kostiam, ktoré vysvetľujú oneskorenia a pre-
kračovanie nákladov.
78.
Výskumné a vývojové činnosti napomohli  vymedziť poslanie programu Galileo a očaká-vané výkony, zamerať sa na hlavné užívateľ-ské sektory, riešiť výskum aplikácií a ďalšie aspekty, ktoré umožnia budúce využívanie systému Galileo.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo72
Tieto činnosti vyvolali značný záujem  
v okruhu užívateľov a ich prostredníctvom sa vyvinuli technológie a získali poznatky,  
ktoré sa využijú v neskoršej fáze komerčného 
využívania.
79.
Integrácia systému EGNOS do systému Gali-
leo bola nevyhnutná na zabezpečenie kon-tinuity programu EGNOS a na zabezpečenie 
potrebných finančných prostriedkov.
Napriek technologickým ťažkostiam, ako aj 
vďaka vyjasneniu inštitucionálneho rámca  z podnetu Komisie, bude EGNOS prvým  európskym programom GNSS uvedeným do prevádzky.
80.
V priebehu trvania programu musela Komisia 
vykonávať svoju úlohu iniciátora a prihlia-dať pritom na všetky zainteresované strany, 
najmä na ESA ako partnera v rámci tejto  
spoločnej iniciatívy. Komisia aktívne riadila 
danú situáciu a pravidelne sa ujímala inicia-
tívy, aby odblokovala program a posunula  
ho vpred.
81.
Komisia zmenila riadenie programu, pri-čom zohľadnila mnohé odporúčania Dvora  audítorov.
82.
Komisia sa rozhodla prevziať riadenie  
programu Galileo v období, ktoré bolo  
z hľadiska programu rozhodujúce. Rada  a EP schválili tento návrh prijatím naria-denia 683/2008. Návrh najvhodnejšieho  dlhodobého riešenia je súčasťou právomocí 
Komisie.Odporúčanie č. 1
Komisia už vykonala veľmi konkrétne kroky 
na prispôsobenie svojich zdrojov a právnych a finančných nástrojov, aby mohla konať  
ako manažér programu. Na uľahčenie tohto 
procesu bol zriadený medziinštitucionálny  výbor programu Galileo (GIP).
a)
Komisia zabezpečila presun 30 skúsených  zamestnancov z GSA (niektorí z nich majú  
skúsenosti ešte zo spoločného podniku Gali-
leo) a dokončila interné výberové konania  
s cieľom vytvoriť tím zameraný na program 
Galileo.
b)
V nariadení 683/2008 sú jasne určené úlohy 
a právomoci ESA a Komisie. Pri uplatňovaní 
tohto nariadenia Komisia uzavrela dohody  
o delegovaní právomocí s ESA o obstaráva-
cej činnosti pri úplnej prevádzkyschopnosti (FOC) a o ďalšom rozvoji systému EGNOS.
c)
Nariadením 683/2008 sa Komisii poskytla  
osobitná rozpočtová položka pre program  
Galileo na financovanie infraštruktúry. Na  
nákup infraštruktúry využíva Komisia verejné obstarávanie.
Pokiaľ ide o náklady na prevádzku a doplne-
nie infraštruktúry, Komisia pripravuje budúci 
finančný rámec s cieľom zabezpečiť prime-rané rozpočtové krytie. Komisia preskúma  
aj finančné nástroje dostupné v rámci jej  
nariadenia o rozpočtových pravidlách, aby 
mala istotu, že sú dostatočné na financova-nie programu.
d)
Riadiaci rámec vytvorený nariade-
ním 683/2008 jasne rozdeľuje úlohy  
a právomoci.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo73
83.
Nariadením 683/2008 bola Komisia jedno-
značne poverená vedením a úlohou navrh-núť Rade a Parlamentu scenáre pre Galileo 
na obdobie po fáze zavádzania. Okrem toho 
bol zriadený aj medziinštitucionálny výbor programu Galileo.
Odporúčanie č. 2
Nariadením 683/2008 boli opätovne potvr-dené politické ciele programu, ktoré zostali 
v posledných rokoch nezmenené. V naria-
dení je stanovený aj jasný orientačný plán  
pre fázu zavádzania a od Komisie sa poža-
duje, aby v roku 2010 predložila oznáme-nie o budúcnosti programu Galileo po fáze zavádzania.
a)
Oznámenie Komisie bude okrem iného  
obsahovať aj strategické a operatívne ciele 
programu Galileo. Bude riešiť otázku pre-vádzkového modelu systému s prihliadnu-
tím na situáciu na trhu, na žiadúcu pozíciu 
systému v hodnotovom reťazci a poukáže  
na dôsledky navrhovaných modelov z hľa-
diska rozpočtu a zodpovednosti verejného 
sektora.
b)
V oznámení sa bude riešiť aj otázka integrá-cie systému EGNOS do systému Galileo.
84.
Komisia už začala pracovať s rôznymi zain-
teresovanými stranami na návrhu tohto  
oznámenia a požiadala externých poradcov 
o pomoc pri vyhodnocovaní veľkého množ-stva informácií zhromaždených v priebehu rokov, najmä vďaka skúsenostiam z konces-ných rokovaní.Odporúčanie č. 3
Aby Komisia bola včas pripravená na ukon-
čenie fázy zavádzania, začala už pracovať na príprave prevádzkovej fázy. Zohľadní pritom 
skúsenosti, ktoré sú k dispozícii.
85.
Komisia v zmysle požiadaviek nariadenia  683/2008 vykoná analýzu možností a pred-loží svoje závery v roku 2010.
Odporúčanie č. 4
(a + b)
V rámci uvedeného oznámenia Komisia zhro-
mažďuje požiadavky užívateľov a načrtáva  oprávňujúce opatrenia, ktoré sú potrebné  na podporu využívania technológie GNSS.  To umožní Komisii navrhnúť vhodný regu-
lačný rámec.
c)
Komisia prijala kroky na zabezpečenie toho, aby systém EGNOS po uvedení do prevádzky 
spĺňal potreby svojich užívateľov, najmä  
odvetvia letectva, a aby na tieto účely bol  
vybraný skúsený prevádzkovateľ s veľkými  
skúsenosťami z letectva.
86.
Komisia vytvorila spoločné podniky a možno bude vytvárať aj ďalšie. Každý z nich je  dôkladne naplánovaný a posudzuje sa jed-
notlivo podľa kritérií, ktoré sú významné pre 
ich činnosť.
Odporúčanie č. 5
Komisia starostlivo skúma v každom jednot-
livom prípade, či nový spoločný podnik bol založený odôvodnene a či jeho systém ria-denia je optimálny.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo74
PRÍLOHA II
Program EGNOS sa realizoval v rámci voli-
teľného programu agentúry ESA (ARTES 9)  
pod programovým riadením ESA. Keďže  
išlo o prvý program ESA v oblasti navigá-
cie, program trpel početnými technickými  
ťažkosťami.
b)
Tento výskumný program prebiehal vyše 10 
rokov, počas ktorých sa zmenili technické  
požiadavky a certifikačné prostredie pokro-
čilo vo vývoji.
c)
V dôsledku neúspechu koncesných roko-
vaní sa musel orientačný plán pre EGNOS  
prepracovať v súlade s novým systémom  
správy a riadenia ustanoveným v júli 2008  
nariadením 683/2008.
d)
Jednou z hlavných príčin, prečo systém  
EGNOS nie je schopný prevádzky, boli ťaž-
kosti, ktorým ESA čelila v úsilí udržovať sig-
nál dostupný v kvalite a spoľahlivosti, ktoré by umožnili jeho certifikáciu.
ESA začala technickú kolaudáciu až začiat-
kom marca 2009. Táto je predpokladom pre odovzdanie systému EK, ktorá potom, nie  však skôr, prevezme systém, ak tento spĺňa ciele, ktoré si ESA sama stanovila v programe 
ARTES 9.e)
Komisia koordinovala a financovala snahy  ESA a spoločného podniku Galileo demon-štrovať schopnosti systému EGNOS v zámorí. Na základe týchto prípravných štúdií Komisia rozhodne, či bude navrhovať rozšírenie sys-tému EGNOS mimo Európy.
f)
Spoločný podnik Galileo dostal od Komisie 
v rámci programov TEN-T 2004 a TEN-T 2005 
finančné prostriedky osobitne určené pre  
EGNOS a v roku 2005 finančné prostriedky  
aj od GR AIDCO. Okrem toho bolo na EGNOS zameraných niekoľko projektov v rámci 6.  
RP. A napokon, spoločný podnik Galileo  
mal k dispozícii aj rozpočet určený na štú-
die podľa vlastného uváženia, ktorý každo-
ročne schvaľovala jeho správna rada a ktorý 
sa mohol použiť na financovanie osobit-
ných štúdií týkajúcich sa EGNOS, pokiaľ by tak rozhodlo vedenie spoločného podniku  
Galileo.
PRÍLOHA III
Dohody s Národným centrom Číny pre  
diaľkový výskum (NRSCC), Izraelským prie-
myselným strediskom pre výskum a vývoj  MATIMOP a spoločným podnikom Galileo  boli prevedené na GSA. Ukončenie činnosti spoločného podniku Galileo bolo dohod-
nuté so spoločnosťami MATIMOP a NRSCC  
na úrovni správnej rady. Rozhovory s tretími 
krajinami viedla Komisia, nie spoločný pod-
nik Galileo, preto ukončenie činnosti spoloč-
ného podniku Galileo nemalo žiaden vplyv na tieto rozhovory.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo75
PRÍLOHA IV
Komisia vo všeobecnosti odkazuje na odpo-
vede poskytnuté k textu správy Dvora audí-
torov v predchádzajúcej časti, najmä na  
body 39, 41 a 42.
A.2.
Vzhľadom na ojedinelý charakter projektu  Galileo nebolo možné dosiahnuť takú úroveň pripravenosti z hľadiska požiadaviek a preká-žok, akú možno nájsť v projektoch týkajúcich 
sa etablovaných odvetví priemyslu a služieb 
(diaľnice, nemocnice, elektrárne…), kde sú 
riziká už pomerne spoľahlivo zistené a kde sa ľahko vytvárajú nástroje na porovnanie  
nákladov na základe údajov o skutočných  
nákladoch. Vzhľadom na časovú tieseň, ako 
aj na to, že bolo ťažké nájsť dostatok prece-
densov, z ktorých by bolo možné vychádzať, 
Komisia a spoločný podnik Galileo sa rozhodli 
pre obstarávacie konanie formou súťažného dialógu, ktorý mal umožniť postupné dola-
ďovanie súťažných podkladov.
Konanie formou súťažného dialógu sa využíva 
pri riešení zložitých prípadov, ako je aj PPP programu Galileo z hľadiska svojho technic-
kého, finančného a právneho usporiadania.
Predpokladalo sa, že neznáme prvky, ktoré 
charakterizovali PPP Galileo, sa vyriešia  
pomocou tohto postupu prostredníctvom  vzájomných vzťahov medzi nanajvýš serióz-
nymi a zainteresovanými uchádzačmi.
Predĺženie procesu dialógu a vzájomné  
vzťahy medzi spoločným podnikom Gali-
leo a uchádzačmi priniesli aj po ich zlúčení významné výsledky, ktoré boli premietnuté 
do memoranda o porozumení.A.3.
Pozri odpoveď na A.2.
A.4.
Pozri odpoveď na A.2.
A.5.
Komisia do všetkých svojich nedávnych  regulačných opatrení zahrnula ustanovenia na podporu aplikácií GNSS (pozri napríklad európsky elektronický systém vyberania  
poplatkov).
Komisia však dbala na to, aby nenarušila hos-
podársku súťaž v prospech systémov Galileo 
a EGNOS.
Príslušné podiely výnosov, ktoré sú priamo 
alebo nepriamo závislé od verejného sek-
tora, odhadli budúci koncesionári v prie-
behu rokovaní. V oznámení o budúcnosti  programu Galileo sa tieto údaje znovu  
vyhodnotia a navrhnú sa náležité regulačné 
opatrenia.
A.6.
Voľbu PPP podporovala a napokon schválila 
aj Rada.
Vývoj spoľahlivého porovnávacieho nástroja 
pre verejný sektor nebol realistickou voľbou, 
pretože na rozdiel od praxe viacerých tradič-ných priemyselných odvetví chýbal dostatok 
relevantných údajov.
Na vývoj takéhoto porovnávacieho nástroja 
nebolo možné dokonca použiť ani údaje  
z IOV (skúšobná prevádzka na obež-nej dráhe) vzhľadom na evidentný roz-
diel čo do rozsahu medzi IOV a FOC (plná  
prevádzkyschopnosť).
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo76
A.7.
Prostredníctvom súťažného dialógu súťa-
žiaci vytvárali a navrhovali inovačné riešenia a tieto boli dôkladne prediskutované.
Osobitná pozornosť sa venovala posudzova-
niu inovačných riešení na komerčné využitie, ktoré nachádzali súťažiaci. Týmto postu-pom bola Komisia schopná získať prehľad  
o nových aplikáciách a trhoch.
A.9.
Tieto body boli predmetom predbežných  
štúdií vykonaných spoločnosťou Pricewater-
houseCoopers a závery týchto štúdií potvr-dzovali ekonomickú výhodnosť voľby PPP.
B.1.
Medzi pracovníkmi spoločného podniku  
Galileo boli aj odborníci, ktorí nadobudli  
odborné skúsenosti v oblasti výskumu  
vesmíru a mali osobitné skúsenosti v riadení projektov verejnej infraštruktúry a financo-
vaní projektov. Neexistovala žiadna „vedo-
mostná medzera“ v porovnaní s tímami  
z priemyslu.
Do koncepčnej fázy programu boli zapojení 
skúsení poradcovia (konkrétnejšie pozri  v úvodnej štúdii). Od začiatku aktívnej fázy 
súťažného dialógu pomáhali spoločnému  podniku Galileo skúsení poradcovia (Price-waterhouseCoopers, Lovell´s,…) a vedúci  
pracovníci Európskej investičnej banky pri  rokovaniach pred zlúčením uchádzačov  
a po ňom, ako aj pri samotnom procese  
zlučovania.B.2.
V priebehu celej fázy súťažného dialógu  
sa venovala plná pozornosť posudzovaniu  požiadaviek týkajúcich sa uzatvorenia kon-
cesie a tomu, aby všetky zainteresované  
strany porozumeli týmto požiadavkám.
To bol jeden z dôvodov voľby súťažného  
dialógu.
B.3.
V priebehu fázy súťažného dialógu sa návrh 
zmluvy ďalej spresňoval a rozširoval a pre-
biehali rozsiahle diskusie o voľbe rozhod-
ného práva.
B.4.
Harmonogram bol ambiciózny a spoločný  
podnik Galileo ho zmenil s cieľom zohľadniť 
skutočnosť, že rokovania boli zložitejšie, než 
sa pôvodne predpokladalo.
B.5.
Pokračujúca realizovateľnosť projektu bola 
predmetom pravidelného hodnotenia a pri-
pomienok, konkrétne formou nadväzujúcich 
oznámení Komisie.
B.6.
Pozri odpoveď na A.6.
B.7.
Ako poznamenal Dvor audítorov, súťažné  
konanie dokázalo prilákať rozmanitú škálu  európskych spoločností s veľkým záujmom 
o projekt. Je len prirodzené, že v prípade  
inovačného a zaujímavého vesmírneho pro-
jektu zaujal vesmírny priemysel v rámci  konzorcia poprednú úlohu. Vo všetkých  súťažiacich konzorciách však boli prítomní aj prevádzkovatelia.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo77
B.8.
Pozri odpoveď na A.2.
B.11.
Náklady súvisiace s ponukou súkromného  
sektora sa neposudzovali, keďže sa neu-važovalo s ich financovaním z verejných  prostriedkov.
B.12.
Pozri odpoveď na B.1.
B.13.
Náklady na externých poradcov sa sústavne 
monitorovali.
C.1.
Pozri odpoveď na B.2.
C.2.
Súťažné ponuky sa dôkladne posudzovali  
a porovnávali.
C.4.
Napriek zlúčeniu spoločný podnik Galileo  
dokázal ďalej riadiť proces vyjednávania  
a dosiahnuť zblíženie stanovísk v mnohých 
otázkach, čo bolo vyjadrené aj v memorande 
o porozumení, ktoré bolo podpísané koncom roku 2006 so zlúčeným konzorciom.

ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 7/2009 – Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo79
Európsky dvor audítorov 
Osobitná správa č. 7/2009
Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev.2009 – 77 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-328-2doi: 10.2865/4712

Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu/ alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
PROGRAM GALILEO BOL SPUSTENÝ V POLOVICI 90. ROKOV S CIEĽOM 
VYBUDOVAŤ EURÓPSKY GLOBÁLNY NAVIGAČNÝ SATELITNÝ SYSTÉM. ZAZNAMENAL VÁŽNE ONESKORENIA A NAVÝŠENIE NÁKLADOV. V TEJTO 
OSOBITNEJ SPRÁVE DVOR AUDÍTOROV VYKONAL AUDIT FÁZY VÝVOJA 
A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY PROGRAMU GALILEO A ZAMERAL SA NA FAKTORY, KTORÉ SPÔSOBILI NEÚSPECH. DVOR AUDÍTOROV DOSPEL K ZÁVERU, ŽE RIADENIE FÁZY VÝVOJA A SKÚŠOBNEJ PREVÁDZKY BOLO NEDOSTATOČNÉ. AK MÁ BYŤ PRESMEROVANIE PROGRAMOV EGNOS A GALILEO Z POLOVICE ROKA 2007 ÚSPEŠNÉ, MUSÍ KOM ISIA 
VÝRAZNE POSILNIŤ RIADENIE TÝCHTO PROGRAMOV. V TEJTO SPRÁVE SA UVÁDZA NIEKOĽKO ODPORÚČANÍ, KTORÝCH CIEĽOM JE POMÔCŤ KOMISII PRI PLNENÍ TEJTO ÚLOHY. AK BY SA EÚ ROZHODLA ZAPOJIŤ DO ĎALŠÍCH VEĽKÝCH PROGRAMOV INFRAŠTRUKTÚRY, JE NEVYHNUTNÉ, 
ABY KOMISIA VYUŽÍVALA VHODNÉ NÁSTROJE RIADENIA.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROVQJ-AB-09-006-SK-C
ISBN 978-92-9207-328-2