(3)Španielsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 30. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

(5)Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 Španielsko plánuje dosiahnuť ciele celkového deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2016 a 2,9 % HDP v roku 2017. Nadmerný deficit sa teda má podľa plánov napraviť o jeden rok neskôr, než v súčasnosti odporúča Rada, po tom, ako sa v roku 2014 a 2015 nenaplnilo fiškálne úsilie a ciele celkového deficitu. Pri týchto cieľoch sa počíta s plnohodnotnou realizáciou trvalých úspor vo výške 0,4 % HDP na úrovni ústrednej a regionálnej vlády, ako bolo oznámené v reakcii na samostatné odporúčanie Komisie z 9. marca 2016. Deficit bude podľa plánov následne ďalej klesať, až dosiahne úroveň 1,6 % HDP v roku 2019. Dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa však v časovom rámci programu stability neplánuje. Konkrétne to znamená, že prepočítané štrukturálne saldo sa má podľa prognóz v rokoch 2016 a 2017 zlepšiť len minimálne, na približne –2½% HDP, a pomaly sa má zhoršovať až na úroveň –2¾% HDP v roku 2019. Pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2015 len minimálne, na úroveň 99,2 % HDP, a očakáva sa, že v rokoch 2016 a 2017 sa zníži mierne a v nasledujúcich dvoch rokoch zásadne, a to až na úroveň 96 % HDP v roku 2019, keď primárne saldo dosiahne prebytok. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný pre roky 2016 a 2017 a do istej miery optimistický pre ďalšie obdobie. Tento scenár schválila španielska nezávislá fiškálna inštitúcia (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit v roku 2016 dosiahnuť úroveň 3,9 % HDP a v roku 2017 úroveň 3,1 % HDP, čo prekračuje ciele celkového deficitu stanovené v programe stability. Nepredpokladá sa teda, že by Španielsko napravilo nadmerný deficit do roku 2016 v súlade s odporúčaním Rady. Riziká, ktoré ohrozujú cieľové deficity v programe, z veľkej časti pramenia z neistoty, pokiaľ ide o realizáciu úspor na základe opatrení z marca/apríla 2016. Keďže štrukturálny deficit sa má podľa prognóz v oboch rokoch mierne zvýšiť, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 preto budú potrebné ďalšie opatrenia.

(6)Podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97 bude Komisia pravidelne monitorovať vykonávanie opatrení, ktoré Španielsko prijalo v reakcii na posledné odporúčanie Rady vydané podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ: Komisia preto odporučí Rade vhodné kroky, ktoré sa majú podniknúť v rámci postupu pri nadmernom deficite.

(7)Od roku 2012 bol fiškálny rámec Španielska posilnený, okrem iného s cieľom predchádzať odchýlkam a zaistiť, aby orgány na všetkých úrovniach verejnej správy spĺňali ciele v oblasti deficitu, dlhu a výdavkov. Okrem toho bolo v polovici roka 2015 schválené aplikačné pravidlo na regionálnej úrovni (na dobrovoľnej báze), ktoré má obmedziť rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť a farmaceutické výrobky, a v novembri 2015 bola podpísaná dohoda medzi vládou a farmaceutickým priemyslom s cieľom racionalizovať výdavky na farmaceutické výrobky. Napriek tomu v roku 2015 väčšina regiónov, ako aj sektor sociálneho zabezpečenia výrazne zaostali za svojimi domácimi fiškálnymi cieľmi. Podsektory ústrednej, regionálnej a miestnej verejnej správy nedodržiavali výdavkové pravidlo zákona o stabilite, pričom rast výdavkov na farmaceutické výrobky (najmä v nemocniciach) sa ešte viac posilnil, a to aj bez zohľadnenia novej liečby hepatitídy typu C.

(8)V oblasti verejného obstarávania dosahuje Španielsko dobré výsledky, pokiaľ ide o kvalitu právnych predpisov a dostupné postupy preskúmania. Dochádzalo k snahám o racionalizáciu zadávania verejných zákaziek, najmä prostredníctvom mechanizmov spoločného obstarávania. Existujú však rozdiely v realizácii verejného obstarávania v jednotlivých samosprávach a nedostatočné kontrolné mechanizmy sú prekážkou pre riadne uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Počet údajných porušení právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania, na ktoré bola Komisia upozornená, je v posledných rokoch pomerne vysoký. Španielsky dvor audítorov okrem toho poukázal na niektoré nedostatky, ako je časté využívanie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia, opakované úpravy zmlúv, delenie zákaziek na menšie celky a nedostatočná presnosť a jasnosť niektorých súťažných podkladov a správnych rozhodnutí.

(9)Španielsko dosiahlo značný pokrok v reštrukturalizácii finančného sektora. Do praxe sa zaviedol zákon o sporiteľniach, ktorý má posilniť ich riadenie a znížiť kontrolné podiely bankových nadácií. Výrazne pokročila realizácia plánov na reštrukturalizáciu bánk, ktoré dostávajú štátnu pomoc. Španielska národná banka (Banco de España) zmenila existujúci účtovný režim pre úverové inštitúcie a prijala nový rámec pre španielsku spoločnosť pre správu aktív SAREB. Nový rámec umožní spoločnosti SAREB primerane nakladať so znehodnotenými aktívami a pomôže jej, aby prispôsobila svoje politiky na znižovanie pákového efektu dôveryhodným trhovým predpokladom.

(10)Vďaka reformám trhu práce realizovaným v posledných rokoch teraz zamestnanosť výraznejšie reaguje na rast. Opäť sa začali vytvárať pracovné miesta, k čomu prispela aj zvýšená flexibilita a pretrvávajúce zmiernenie rastu miezd. Kolektívne zmluvy podporujú tento trend, k čomu prispela aj medziodborová dohoda podpísaná v júni 2015. Nedávny nárast celkovej zamestnanosti bol spôsobený najmä krátkodobými zmluvami, hoci počet novopodpísaných pracovných zmlúv na dobu neurčitú sa pomaly zvyšuje. Stimuly na prijímanie nových stálych zamestnancov sa však stále využívajú len v malej miere a podiel dočasných pracovníkov je naďalej jedným z najvyšších v EÚ, zatiaľ čo príležitosti pre dočasných pracovníkov na prechod na trvalú pracovnú zmluvu zostávajú zriedkavé. Krátke trvanie zmlúv na dobu určitú znižuje motiváciu investovať do ľudského kapitálu, čo brzdí rast produktivity. Nezamestnanosť zostáva napriek rýchlemu poklesu stále veľmi vysoká, najmä medzi mladými ľuďmi, pričom jej priemerná dĺžka narastá. Pretrvávajúca vysoká dlhodobá nezamestnanosť znamená, že riziko nezamestnanosti sa prehlbuje, čo vplýva negatívne na pracovné a sociálne podmienky. Takmer 60 % dlhodobo nezamestnaných sú osoby s nízkou kvalifikáciou, čo si vyžaduje adekvátne aktívne a pasívne politiky trhu práce a odbornej prípravy, aby sa odstránil všadeprítomný nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a aby sa zabránilo úpadku zručností v tejto skupine. Spolupráca so zamestnávateľmi pri tvorbe programov odborného vzdelávania je stále slabá.

(11)Účinnosť aktivačných a aktívnych opatrení na trhu práce závisí vo veľkej miere od toho, či majú služby zamestnanosti kapacitu na vytváranie a ponúkanie individualizovanej podpory klientom. Zavádzanie nedávnych reforiem aktívnej politiky trhu práce napreduje len pomaly a kapacity verejných služieb zamestnanosti, pokiaľ ide poskytovanie účinného individualizovaného poradenstva a pomoci pri hľadaní zamestnania, sú stále obmedzené. Spolupráca medzi regionálnymi verejnými službami zamestnanosti a súkromnými agentúrami sprostredkujúcimi prácu je naďalej slabá. Spolupráca medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami funguje navyše v jednotlivých regiónoch nerovnomerne, čo bráni v poskytovaní koordinovanej pomoci pre tých, ktorí sú od trhu práce viac vzdialení, a najmä pre poberateľov minimálneho príjmu. Medzi jednotlivými regiónmi sú značné rozdiely v systémoch podpory príjmu, napríklad s ohľadom na mechanizmy vyplácania, podmienky oprávnenosti, ich rozsah a primeranosť, pričom ťažkosti s prevodom sociálnych dávok komplikujú medziregionálnu pracovnú mobilitu. Informácie o prechode zo systémov minimálneho príjmu do zamestnania sú okrem toho pomerne obmedzené. Španielsko v súčasnosti pripravuje mapu národných a regionálnych systémov podpory príjmu v krajine, ktorá bude zahŕňať národnú aj regionálnu úroveň. Pokiaľ ide o znižovanie chudoby, účinnosť rodinných dávok a príspevkov na bývanie je napriek zavedeniu určitých opatrení naďalej obmedzená, pričom nedostatok primeranej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti odrádza najmä ženy od nástupu do zamestnania.

(12)Čoraz rýchlejšia zmena v sektorovom zložení zamestnanosti, ktorú Španielsko zažíva od roku 2008, je sprevádzaná zvyšovaním nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Celková nízka úroveň zručností brzdí prechod smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou a obmedzuje rast produktivity. Napriek vysokej miere dosiahnutého terciárneho vzdelania platí, že ponúkané zručnosti nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce a že miera zamestnateľnosti čerstvých absolventov terciárneho vzdelávania patrí medzi najnižšie v Európe, pričom značná časť z nich obsadzuje pracovné miesta, ktoré si nevyžadujú vysokoškolské vzdelanie. Spolupráca medzi univerzitami a podnikmi je okrem toho naďalej slabá, a to aj napriek miernemu zlepšeniu, ku ktorému došlo v priebehu posledných piatich rokov čiastočne vďaka iniciatívam na zvýšenie zastúpenia podnikov v správnych radách univerzít. Užšej spolupráci bráni zmes faktorov, ktorými sú obmedzená mobilita akademických pracovníkov, nepružnosť systému riadenia univerzít a administratívne prekážky, ktorým čelia úrady na prenos výsledkov výskumu (Oficinas de transferencia de resultados de investigación).

(13)Výskumná a inovačná politika v Španielsku čelí viacerým výzvam. Interakcia medzi verejným a súkromným výskumom je slabá. Intenzita výskumu a vývoja (výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP) a výkonnosť v oblasti inovácií v Španielsku naďalej klesá. Dochádza k tomu v kontexte relatívne nízkeho počtu inovačných firiem a obmedzených stimulov na spoluprácu verejného výskumu s podnikmi. Španielsko zaostáva vo väčšine ukazovateľov v oblasti inovácie podnikov. Rozdiel v intenzite výdavkov na výskum a vývoj je oproti EÚ ako celku obzvlášť značný, pokiaľ ide o investície do výskumu a vývoja zo strany súkromného sektora (0,6 % v Španielsku v porovnaní s 1,3 % v EÚ ako celku). Využívanie rizikového kapitálu je v Španielsku stále zriedkavé, najmä v počiatočnej fáze. Slabá koordinácia politík v oblasti výskumu a inovácií viedla v Španielsku k fragmentovanej regionálnej štruktúre orgánov a programov na podporu inovačných činností a spolupráce medzi vedou a podnikaním, čo spôsobuje podnikom – predovšetkým menším firmám – značné problémy. Nízke zapojenie podnikov do inovačných činností by mohlo poukazovať na slabé rámcové podmienky a stimuly pre inovácie. Ako sa v roku 2014 zdôrazňovalo v partnerskom preskúmaní výboru ERAC (Výbor pre Európsky výskumný priestor) týkajúcom sa španielskeho systému výskumu a inovácií, najúspešnejšie verejné výskumné systémy fungujú na báze vyšších stupňov vyhodnocovania a povinnosti zodpovedať sa, než je tomu v Španielsku. V tejto súvislosti treba uviesť, že prideľovanie verejných finančných zdrojov na činnosti výskumu a vývoja na univerzitách a vo verejných výskumných ústavoch nie je spravidla založené na výsledkoch, čo znižuje motiváciu zlepšovať kvalitu a relevantnosť vedeckých výstupov.

(14)Malá priemerná veľkosť španielskych firiem pomáha pochopiť pretrvávajúcu nízku produktivitu hospodárstva. Rast firiem v spojení so zlepšeniami v oblasti ľudského kapitálu, inovácií, technológií, prístupu k financovaniu a v oblasti efektívnej justície by mohli podnietiť celkovú produktivitu. V roku 2015 sa podnikateľské investície zvýšili v kontexte dynamickej situácie na strane dopytu, nízkych nákladov na úvery a pôžičky a prebiehajúceho ozdravovania súvah podnikového sektora a domácností. Španielsko prijalo rôzne opatrenia na uľahčenie rastu podnikov. Napríklad nedávno prijatý zákon o financovaní podnikov má podľa očakávaní uľahčiť prístup k financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP). Okrem toho sa teraz zaviedla povinnosť vypracúvať predbežné posúdenie potenciálnych vplyvov nových právnych predpisov na MSP. Časová investícia a počet povolení, ktoré sú potrebné na začatie podnikania a spustenie určitých ekonomických činností, sú však naďalej relatívne značné.

(15)Výrazné rozdiely medzi regiónmi v Španielsku, pokiaľ ide o regulačné postupy vrátane podnikateľských licencií, môžu obmedzovať schopnosť podnikov rásť. Zákon o jednote trhu má obmedziť prekážky prístupu k ekonomickým činnostiam a prekážky ich výkonu naprieč regiónmi Španielska a zlepšiť reguláciu. Tento zákon by mohol mať potenciálne značný vplyv na odstránenie prekážok pre investície a mohol by uľahčiť udeľovanie podnikateľských licencií, podnikateľské aktivity a rast spoločností. V treťom roku jeho uplatňovania ho však regionálne vlády zavádzajú len pomaly. Podobne platí, že pozitívne účinky reformy maloobchodného sektora z roku 2014 sú podmienené vykonávacími aktmi, ktoré musia prijať regionálne vlády. Je pravdepodobné, že odstránenie prekážok vstupu v sektore odborných služieb povedie k zlepšeniu produktivity aj v iných sektoroch, v ktorých sa využívajú tieto vstupy. Okrem transpozície smernice o službách do španielskeho práva sa nedosiahol žiadny pokrok v horizontálnej reforme regulačného rámca pre regulované profesie a profesijné združenia, s výnimkou pokroku v oblasti certifikácie projektov profesijným združením. Reforma plánovaná už v niekoľkých národných programoch reforiem nebola prijatá. Cieľom tejto reformy bolo definovať povolania, ktoré si vyžadujú registráciu v profesijnej organizácii, zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť profesijných orgánov, sprístupniť neodôvodnene vyhradené činnosti a chrániť jednotu trhu, pokiaľ ide o prístup k odborným službám v Španielsku a o ich výkon.

(16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

(17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(18)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2017, pri ktorej sa zníži deficit verejných financií na 3,7 % HDP v roku 2016 a na 2,5 % HDP v roku 2017, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a využívaním neočakávaných príjmov na znižovanie deficitu a dlhu. Je to v súlade so zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,25 % HDP v roku 2016 a 0,5 % HDP v roku 2017. Vykonávať na všetkých úrovniach verejnej správy nástroje stanovené vo fiškálnom právnom rámci. Posilniť kontrolné mechanizmy vo verejnom obstarávaní a koordináciu politík verejného obstarávania na jednotlivých úrovniach verejnej správy.

2.Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie integrácie do trhu práce, s dôrazom na individualizovanú podporu a posilnenie účinnosti vzdelávacích opatrení. Zlepšiť kapacitu regionálnych služieb zamestnanosti a posilniť ich koordináciu so sociálnymi službami. Riešiť nedostatky a rozdiely v systémoch minimálneho príjmu a zlepšiť systémy na podporu rodín vrátane prístupu ku kvalitnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti.

3.Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie relevantnosti terciárneho vzdelávania pre trh práce, a to aj poskytovaním stimulov na spoluprácu medzi univerzitami, podnikmi a výskumom. Zvýšiť financovanie verejných výskumných ústavov a univerzít založené na dosiahnutých výsledkoch a podporovať výskum a inovácie v súkromnom sektore.