SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 26. 4. 2022  
COM(2022) 180 final  
 
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
o uplatňovaní prílohy XI k služobnému poriadku a jeho článku 66a   
 
1 
 SPRÁVA  KOMISIE  EURÓPSKEMU  PARLAMENTU  A RADE  
o uplatňovaní prílohy  XI k služobnému poriadku  a jeho článku  66a 
 
1. ÚVOD 
V článku  15 ods.  2 prílohy  XI k služobnému poriadku naposledy zmenenému  v roku 20131 sa 
stanovuje, že Komisia do 31 . marca  2022 predloží Európskemu parlamentu  a Rade správu,  
v ktorej sa zohľadní prieskum uskutočnený podľa článku  2 uvedenej prílohy  a posúdi sa, či je 
vývoj kúpnej sily odmien  a dôchodkov úradníkov Únie  v súlade so zmenami kúpnej sily 
platov  v ústrednej štátnej správe. Na základe tejto správy Komisia  v prípade potreby predloží 
návrh na zmenu prílohy  XI, ako aj článku  66a služobného poriadku na základe článku  336 
Zmluvy  o fungovaní Európskej únie.  
Touto správou sa vykonáva uvedené ustanovenie tak, že sa  v nej posudzuje plnenie potrieb 
inštitúcií EÚ  v oblasti prijímania zamestnancov, opisuje sa proces  a výsledok vykonávania 
pravidiel  o aktualizácii odmien  a dôchodkov podľa p rílohy  XI k služobnému poriadku (ďalej 
len „metóda“), ako aj solidárna daň podľa článku  66a za obdobie 2014  – 2021.  
2. POTREBY INŠTITÚCIÍ EÚ V OBLASTI PRIJÍMANIA Z AMESTNANCOV  
2.1. Zákonná požiadavka posudzovania potrieb  v oblasti prijímania zamestnancov  
V článku  2 prílohy  XI k služobnému poriadku sa stanovuje, že Komisia má pravidelne 
posudzovať potreby inštitúcií  v oblasti prijímania zamestnancov . 
Hoci je prijímanie zamestnancov  z prevádzkového hľadiska zamerané na obsadzovanie 
voľných pracovných miest  v inštitúci ách EÚ,  v článku  27 služobného poriadku  
a v článkoch  12 a 82 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov sa vyžaduje, aby 
úradníci  a zmluvní zamestnanci na jednej strane spĺňali najvyššiu úroveň spôsobilosti, 
výkonnosti  a bezúhonnosti  a aby sa na druhej  strane prijímali na čo najširšom možnom 
geografickom základe spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov EÚ.  
2.2. Pozorovanie potrieb  v oblasti prijímania zamestnancov  
Výberom úradníkov, ktorí predstavujú najväčšiu časť zamestnancov EÚ, je poverený 
Európsk y úrad pre výber pracovníkov (ďalej len „úrad EPSO“). Inštitúcie EÚ úradu EPSO 
pravidelne oznamujú svoje potreby  v oblasti prijímania zamestnancov  a ten vypracúva ročný 
plán organizácie výberových konaní  a vymedzuje metódy výberu  a výberové konania vrátane  
pravidiel hodnotenia pre každé výberové konanie. Spoločne  s kontrolami vykonávanými pri 
prijímaní do zamestnania sa tým zaručí, že všetci noví úradníci spĺňajú najvyššiu úroveň 
spôsobilosti, výkonnosti  a bezúhonnosti  v súlade  s článkom  27 služobného poria dku. 
2.2.1.  Pokles prihlášok do výberových konaní EÚ  
Na základe porovnania potrieb inštitúcií EÚ  v oblasti prijímania administrátorov iných ako 
jazykových administrátorov (vyjadrených ako  počet hľadaných úspešných uchádzačov) so 
                                                 
1  Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ, Euratom) č.  1023/2013  z 22. októbra  2013.  
 
2 
 skutočným výsledkom výberových kon aní z prílohy  1 vyplýva, že úrad EPSO vo 
všeobecnosti zvládol vybrať požadovaný počet úspešných uchádzačov.  
Napriek tomu sa počet uchádzačov vo všeobecných výberových konaniach  v triede  AD znížil 
vo všetkých skupinách členských štátov (príloha  2). V prípad e členských štátov, ktoré boli 
členmi EÚ pred rokom 2004, sa tento pokles začal po reforme služobného poriadku  v roku 
2004, kým pri členských štátoch, ktoré do EÚ vstúpili po roku 2004, sa začal po reforme 
služobného poriadku  v roku 2014 (príloha  3)2. To o vplyvnilo schopnosť inštitúcií EÚ 
uspokojiť svoje potreby  v oblasti prijímania zamestnancov  a zabezpečiť geograficky 
vyvážené prijímanie do zamestnania.  
2.2.2.  Pragmatické riešenie realizované Komisiou  s cieľom vyhovieť osobitným 
potrebám  v oblasti prijímania zam estnancov  
Na riešenie svojich potrieb  v oblasti prijímania zamestnancov Komisia čoraz viac prijímala 
dočasných zamestnancov na trvalé pracovné miesta, ktoré sa zvyčajne obsadzujú stálymi 
úradníkmi.  V Komisii sa ich celkový počet mimo jazykových služieb zvý šil zo 461  v roku 
2013 (z  toho 118 na úrovni administrátora) na 1  672 v roku 2020 (z  toho 825 na úrovni 
administrátora) . 
2.2.3.  Geograficky nevyvážené prijímanie do zamestnania  
Komisia mala ťažkosti pri prijímaní zamestnancov na čo najširšom geografickom základe.  
Komisia vo svojej správe  z roku 2018 prijatej na základe článku  27 služobného poriadku3 
predovšetkým určila ako problém otázku atraktívnosti, čo sa prejavuje  v nízkej úrovni účasti 
na výberových konaniach EÚ  v porovnaní  s veľkosťou príslušnej populácie ni ektorých 
členských štátov.  V dôsledku toho sú niektoré štátne príslušnosti na zoznamoch úspešných 
uchádzačov úradu EPSO zastúpené nedostatočne.  V prílohe  4 sa objasňuje, ako prihlášky do 
výberových konaní EÚ ostali od roku 2018 nevyvážené4, čo vyústilo do geograficky 
nevyváženého prijímania zamestnancov. Konkrétne počet významne nedostatočne 
zastúpených štátnych príslušností medzi služobne mladšími administrátormi sa zvýšil na 
týchto 13 štátnych príslušností: rakúska, česká, estónska, nemecká, dánska, fínsk a, cyperská, 
luxemburská, maltská, holandská, poľská, slovenská  a švédska5. 
2.3. Korelácia medzi atraktívnosťou inštitúcií EÚ  a jednotlivými 
makroekonomickými  a sociálno -ekonomickými faktormi vrátane odmien  
Tabuľka uvedená ďalej obsahuje informácie týkajúce sa úrovne účasti na výberových 
konaniach EÚ za jednotlivé členské štáty  v období 2013  – 2019. Do analýzy boli zahrnuté 
všetky členské štáty okrem Belgicka, najmenších členských štátov  z hľadiska populácie  
                                                 
2  Počet prihlášok sa zvýšil alebo ostal na tej istej úrovni iba  v prípade štátnych príslušníkov Grécka  a Cypru.  
3  Správa Komisie Európskemu parlamentu  a Rade  z 15. júna 2018,  v znení korigenda  z 24. augusta  2018 
[COM(2018)  377 final/2].  
4  V kontexte tejto správy sa úroveň účasti pre každý členský štát vymedzuje ako pomer medzi podielom 
uchádzačov  a podielom populáci e EÚ  v období rokov 2013  – 2019. Obdobie siedmich rokov sa používa  
s cieľom zarovnať údaje, keďže výberové konania EÚ sa nekonajú pravidelne. Navyše, pre pandémiu  a jej 
následky na organizáciu týchto výberových konaní sa roky 2020  a 2021 považujú za netypi cké roky,  a preto 
boli z analýzy vylúčené.  
5  Situácia  k 31. decembru  2021.  
 
3 
 a štátov, ktorých úroveň účasti sa nachádza  v interval e 80  – 120 %, teda blízko  k ideálnej 
„cieľovej“ účasti6. Presnejšie členskými štátmi vylúčenými  z analýzy sú:  
– Belgicko, pretože nadmerné zastúpenie belgických občanov medzi uchádzačmi  
v rámci úradu EPSO súvisí so štatútom Bruselu ako sídla viacerých inštitúcií EÚ7, 
– Cyprus, Luxembursko  a Malta, keďže vzhľadom na nízky počet ich obyvateľov 
nie je analýza podielu uchádzačov vo výberových konaniach EÚ  v porovnaní  
s populáciou štátu štatisticky spoľahlivá,  a 
– Maďarsko, Slovensko  a Fínsko, keďže ich úroveň ú časti (keď sa porovnáva 
úroveň účasti  s percentuálnym podielom populácie EÚ) meraná počas siedmich 
rokov sa pohybuje  v rozpätí od 80  % do 120  %, a je teda blízko cieľovej úrovni.  
 
V záujme posúdenia faktorov, ktoré ovplyvňujú úroveň účasti na výberových k onaniach EÚ 
jednotlivých členských štátov, je potrebné preskúmať atraktívnosť inštitúcií EÚ  v štátoch EÚ. 
Keďže rozhodnutie podať prihlášku do výberového konania EÚ ostáva  v konečnom dôsledku 
osobným rozhodnutím, ktoré môže byť založené na viacerých faktoroch, Komisia posúdila 
existenciu možných korelácií medzi súborom makroekonomických  a sociálno -ekonomických 
                                                 
6  Keďže „cieľ“ (účasť na úrovni 100  %) sa zo štatistických dôvodov nikdy nedosiahne, bolo rozhodnuté, že 
analyzovať sa budú iba členské štáty,  v prípade ktorých existuje očividná nevyváženosť. Ako hraničná 
úroveň sa určila úroveň +/ –20 % v porovnaní  s účasťou na úrovni 100  %, čo je  v súlade  s prístupom, ktorý 
zaujala Komisia vo svojej správe prijatej podľa článku  27 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie  
a článku  12 Podmienok  zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie (geografická vyváženosť) 
[COM(2018)  377 final].  
7  Rovnaký jav možno pozorovať  v ústredí iných medzinárodných organizácií. Napríklad zamestnanci  
s nemeckou štátnou príslušnosťou majú nadmerné zastúpenie  v Európskej centrálnej banke.  
Členský 
štát
EL 362%
BG 244%
LT 277%
HR 201%
EE 193%
RO 184% Nadmerné zastúpenie 
SI 181%
LV 161%
PT 160%
IT 152%
ES 122%
AT 73%
IE 66%
FR 50%
DK 49% Nedostatočné zastúpenie 
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
DE 33%
CY 286%
BE 279%
MT 268%
LU 168% Vylúčené
SK 106%
HU 97%
FI 85%Úroveň účasti s  ohľadom na ideálnu cieľovú účasť
(2013 – 2019)
 
4 
 faktorov  a pozorovanými tendenciami týkajúcimi sa úrovne účasti sledovanej  v jednotlivých 
členských štátoch (prílohy  5 až 5.7). Komisia posúdil a najmä relatívny čistý príjem  
v členských štátoch (prílohy  5.1 a 5.2), úrovne nezamestnanosti (príloha  5.3), vnútroštátnu 
situáciu  v oblasti zamestnanosti (príloha  5.4), vnímanie EÚ (príloha  5.5), osobné finančné 
vyhliadky (príloha  5.6) a index lepšieho ž ivota OECD (príloha  5.7). 
Na základe týchto údajov Komisia posúdila možné korelácie medzi nízkou účasťou na 
výberových konaniach EÚ  a uvedenými sociálno -ekonomickými  a makroekonomickými 
faktormi. Bolo možné vyvodiť tieto závery : 
– účasť občanov EÚ na výberov ých konaniach EÚ veľmi súvisí  s čistými príjmami  
v členských štátoch  a s vnímaním vyhliadok na zamestnanie na vnútroštátnej 
úrovni,  
 
– v prípade zúženia rozsahu analýzy iba na členské štáty  s najvyššími  a najnižšími 
mzdami je medzi úrovňou účasti na výberový ch konaniach EÚ  a úrovňou čistých 
príjmov takmer úplná korelácia8. To platí osobitne  v prípade Nemecka, 
Francúzska, Holandska, Rakúska, Dánska, Írska, Švédska, Portugalska, Slovinska, 
Litvy, Rumunska, Chorvátska, Lotyšska  a Bulharska.  V prípade členských štátov 
so stredne vysokými mzdami sú však výsledky rozmanitejšie  a vyžadujú si 
zohľadnenie iných sociálno -ekonomických faktorov,  
 
– úroveň účasti na výberových konaniach EÚ vo veľkej miere súvisí  s indexom 
lepšieho života OECD,  
 
– úroveň účasti súvisí  s vnútro štátnou úrovňou nezamestnanosti,  s obrazom EÚ 
medzi občanmi  a s vnímaním zlepšenia finančnej situácie jednotlivca  
v nasledujúcom roku len slabo alebo medzi nimi neexistuje žiadny súvis . 
3. VYKONÁVANIE ČLÁNKU  65 SLUŽOBNÉHO PORIADKU  
3.1. Zásada paralelnosti  
Zásada paralelného vývoja  kúpnej sily znamená, že kúpna sila zamestnancov EÚ sa smerom 
nahor  a aj nadol riadi vývojom priemernej kúpnej sily štátnych zamestnancov  v ústrednej 
štátnej správe. Posudzovaním vykonávania zásady paralelnosti  v pozorovanom období sa 
môžu ďalej objasniť zaznamenané ťažkosti, pokiaľ ide  o potreby inštitúcií EÚ  v oblasti 
prijímania zamestnancov . 
Na základe článku  65 ods.  1 služobného poriadku sa  v aktualizácii odmien  a dôchodkov 
odráža ročný vývoj od 1 . júla predchádzajúceho roka do 1 . júla aktuálneho roka9, pokiaľ ide 
o: 
                                                 
8  Organizácia Spojených národov (OSN) rieši túto otázku uplatňovaním tzv.  Noblemairovej zásady, t.  j. 
vzorca, ktorým sa výška platov  v OSN  v zásade stanovuje úmerne  k výške platov vyplácaných štátnou 
správou toho členského št átu, ktorý platí najviac (v  posledných rokoch to boli trvalo Spojené štáty).  
V dôsledku toho je OSN schopná zaručiť záujem uchádzačov zo všetkých členských štátov.  
9  Metodika je založená na porovnaní prehľadu vnútroštátneho systému odmien členského štátu  v mesiaci júl 
aktuálneho roka  s ekvivalentným prehľadom  v rovnakom členskom štáte  v mesiaci júl predchádzajúceho 
roka.  
 
5 
 – reálne mzdy štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ na vzorke 
desiatich členských štátov, ktoré predstavujú najmenej 75  % hrubého domáceho 
produktu EÚ10. Pre každý  z týchto členských štátov sa ročná zmena reálnych 
miezd vypočítava očistená od inflácie  a nazýva sa špecifický ukazovateľ. 
Globálny špecifický ukazovateľ  je priemer všetkých špecifických ukazovateľov 
vážených podľa príslušného HDP jednotlivých členských štátov,  
– ročnú infláciu  v Bruseli  a Luxemburgu (v  rovna kom pomere ako distribúcia 
zamestnancov EÚ medzi týmito dvomi mestami). Tento prvok sa nazýva 
spoločný index . 
Globálny špecifický ukazovateľ  a spoločný index sa vynásobia  a získa sa hodnota 
aktualizácie. Hodnota aktualizácie je vyjadrená ako percentuálna s adzba, ktorá sa uplatňuje 
cezhranične na čisté odmeny  a dôchodky všetkých zamestnancov EÚ  s účinnosťou od 
1. júla11. 
V tejto súvislosti treba poznamenať, že táto metóda neumožňuje dvojité započítanie inflácie, 
zaručuje však paralelný vývoj miezd všetkých za mestnancov EÚ  a štátnych zamestnancov 
očistených od inflácie. Globálny špecifický ukazovateľ sa na tento účel najprv vypočítava 
očistený od inflácie vo vzorke desiatich členských štátov  a až v druhom kroku sa kombinuje 
so spoločným indexom. Podrobné inform ácie o vývoji globálneho špecifického ukazovateľa  
a spoločného indexu sa uvádzajú  v časti 3. 
3.2. Špecifické ukazovatele  
V tejto kapitole sa skúma, či sa vo vzorke členských štátov, ktorá sa aktuálne používa na 
výpočet globálneho špecifického ukazovateľa, správ ne premietajú skutočné zmeny kúpnej 
sily všetkých štátnych zamestnancov  a či všeobecné  a osobitné výnimky zo zásady 
paralelnosti, ktoré sú vlastné metóde, vedú  k významnej strate kúpnej sily zamestnancov 
verejnej správy EÚ.  
3.2.1.  Výpočet globálneho špecifického ukazovateľa podľa vymedzenia  v metóde  z roku 
2013  
Podľa metódy prijatej  v roku 2013 sa globálny špecifický ukazovateľ od 1 . júla 2015 počítal 
pomocou vzorky týchto 11 referenčných členských štátov (vážených podľa HDP): Belgicko, 
Nemecko, Španielsko, Francú zsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, 
Švédsko  a Spojené kráľovstvo . 
Spojené kráľovstvo sa od 1 . januára  2021 už nepovažuje za členský štát EÚ,  a preto od tohto 
dátumu bolo vyradené zo vzorky na výpočet globálneho špecifického ukazovateľ a. 
Z prílohy  6 vyplýva, že po vystúpení Spojeného kráľovstva  z Európskej únie vzorka stále 
spĺňa prah 75  % stanovený  v článku  1 ods.  4 prílohy  XI k služobnému poriadku,  a tak ju 
netreba dopĺňať. Pri vykonávaní dohodnutého medziinštitucionálneho prístupu tý kajúceho sa 
                                                 
10  Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko  
a Švédsko. Napriek vystúpeniu Spojeného  kráľovstva  z Európskej únie vzorka desiatich členských štátov 
stále predstavuje vyše 75  % hrubého domáceho produktu EÚ, ako sa vyžaduje  v článku  1 ods.  4 prílohy  XI 
k služobnému poriadku.  
11  V záujme zohľadnenia podstatných zmien životných nákladov  v Brus eli a Luxemburgu sa od 1 . januára  
môže vykonať priebežná aktualizácia  v súlade  s článkami  4 až 7 prílohy  XI k služobnému poriadku.  
 
6 
 odkazov na Spojené kráľovstvo  v právnych predpisoch EÚ úrad Eurostat na účely článku  1 
ods. 4 prílohy  XI v súčasnosti používa vzorku, ktorú tvorí zvyšných desať členských štátov  
z uvedenej vzorky.  
Ročné  a kumulatívne údaje podľa členského štátu  uplatniteľnej vzorky  
V prílohe  7 sa uvádza časový rad špecifických ukazovateľov pre uplatniteľnú vzorku 11 
členských štátov od 1 . júla 2015 spoločne  s jednoduchým aritmetickým priemerom za dané 
obdobie.  V prílohe  8 sa uvádzajú rovnaké údaje vyjadrené ako kumulatívny index 
(2014  = 100).  
Globálny špecifický ukazovateľ pre uplatniteľnú vzorku  
Kumulatívny vplyv globálneho špecifického ukazovateľa vypočítaného  a uplatňovaného od 
1. júla 2015 je znázornený  v prílohe  9. Vypočítaný globálny špecifický ukazovateľ 
zodpovedá vývoju kúpnej sily štátnych zamestnancov vo vzorke členských štátov  v tomto 
období (váženej podľa HDP vyjadreného  v štandardoch kúpnej sily).  V súlade so zásadou 
paralelnosti (pozri časť  3.1) má kúpna sila zamestnancov EÚ rovnaký vývoj ako vzorka  
s výnimkou obdobia od 1 . júla 2020  v dôsledku uplatnenia doložky  o výnimke (pozri 
časť 3.2.4).  
V prílohe  10 sa uvádza časový rad globálneho špecifického ukazovateľa od 1 . júla 2015 spolu 
so spoločným indexom  a následnou ročnou aktualizáciou pre zamestnanc ov EÚ. Uplatnený 
globálny špecifický ukazovateľ vypočítaný ako jednoduchý priemer za sedem rokov je 100,6; 
kumulatívny vplyv globálneho špecifického ukazovateľa uplatneného na júl 2014 
(2014  = 100) je 103,4 . 
3.2.2.  Globálny špecifický ukazovateľ podľa vymedzenia predchádzajúcich metód  
Zákonodarca ako postup vždy nezvolil súčasné legislatívne riešenie, pri ktorom sa na výpočet 
globálneho špecifického ukazovateľa používa vzorka desiatich členských štátov. Pred rokom 
2004 sa globálny špecifický ukazovateľ vypočítaval  na základe štatistických údajov všetkých 
členských štátov (napr. 15 členských štátov  v roku 2003), kým  v rokoch 2004 až 2012 sa 
používala vzorka ôsmich referenčných členských štátov . 
Rozhodnutie zákonodarcu prijať novú metódu bolo motivované retrospektívn ou analýzou 
údajov,  z ktorej vyplynulo, že vývoj vzorky dôsledne zohľadňuje priemerný vývoj všetkých 
členských štátov. Treba však poznamenať, že  z následnej analýzy vyplynulo, že skutočný 
vývoj kúpnej sily vybranej vzorky po roku 2004 bol menší ako priemer  všetkých členských 
štátov.  V roku 2013 spoluzákonodarca zachoval zásadu vzorky členských štátov, pričom jej 
veľkosť zvýšil  z osem členských štátov na 11.  
V záujme splnenia zákonnej požiadavky na analýzu toho, či je vývoj kúpnej sily úradníkov 
Únie  v súlad e so zmenami kúpnej sily štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ 
všetkých členských štátov, sa  v tejto kapitole uvádzajú simulácie vývoja globálneho 
špecifického ukazovateľa  v prípade, že by sa za obdobie 2015 až 2021 použila vzorka ôsmich 
krajín E Ú, alebo  v prípade, že by sa nepoužila žiadna vzorka . 
V prípade vzorky ôsmich členských štátov12 by jednoduchý priemer ročného globálneho 
špecifického ukazovateľa za obdobie 2015  – 2021 bol 100,4  a kumulatívny vplyv 
                                                 
12  Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko  a Spojené kráľovstvo.  
 
7 
 (2014  = 100) by bol 102,5.  V prípade použitia všetkých členských štátov by jednoduchý 
priemer ročného globálneho špecifického ukazovateľa za obdobie 2015  – 2021 bol 101,1  
a kumulatívny vplyv (2014  = 100) by bol 106,5 . 
Príloha  11 k tejto správe obsahuje porovnanie vývoja globálneho špecifickéh o ukazovateľa 
vypočítaného na základe uvedených alternatívnych vzoriek.  Z týchto údajov vyplýva, že  
v dôsledku vzorky členských štátov, ktorú  v roku 2013 vymedzil spoluzákonodarca, kúpna 
sila zamestnancov EÚ dosiahla len polovicu zmien kúpnej sily platov š tátnych zamestnancov 
ústredných štátnych správ, čo mohlo viesť  k zníženiu vnímanej atraktívnosti EÚ ako 
zamestnávateľa.  
3.2.3.  Špecifický ukazovateľ: vývoj pre jednotlivé členské štáty   
Výpočty  a údaje týkajúce sa špecifických ukazovateľov  v členských štátoch sú založené na 
údajoch, ktoré dodali  a overili zodpovedné štatistické úrady  v členských štátoch. Na tento 
účel bol vypracovaný ročný dotazník  o odmenách, ktorý sa priebežne aktualizuje. Pracuje sa 
aj na poskytnutí metodických príručiek  a hodnotiacich správ pr e jednotlivé krajiny  s cieľom 
zvýšiť úroveň transparentnosti13. 
V prílohe  12 sú zhrnuté dostupné údaje pre každý členský štát za obdobie 2015  – 2021 
spoločne  s jednoduchým aritmetickým priemerom za dané obdobie.  V prílohe  13 sa uvádzajú 
rovnaké údaje vyjadr ené ako kumulatívny index (2014  = 100). Spomedzi členských štátov, 
ktoré sú súčasťou vzorky, bol najvyšší čistý nárast po roku 2015 pozorovaný  v Poľsku (121), 
Nemecku (109,8), Rakúsku (109,6)  a Holandsku (109). Nižší nárast sa pozoroval  
v Luxembursku (101, 6) a Belgicku (101,8)  a v rámci vzorky pokles svojej čistej kúpnej sily 
(97,9) zaznamenali len štátni zamestnanci ústrednej štátnej správy vo Francúzsku . 
Keďže vývoj odmien zamestnancov EÚ sa počíta na základe váženého priemeru vzorky 
členských štátov,  a ako sa uvádza  v časti 3.2.1, za rovnaké obdobie sa odmeny zamestnancov 
EÚ zvýšili  o 103,4 . 
Spomedzi členských štátov, ktoré nie sú súčasťou vzorky, bol najvyšší čistý nárast odmien 
pozorovaný na Slovensku (186,4),  v Česku (167,1), Bulharsku (156,3)  a Rumuns ku (148,1).  
Z prílohy  14 vyplýva, že špecifické ukazovatele veľkej väčšiny členských štátov, ktoré sú 
súčasťou vzorky  a ktoré majú nízku mieru účasti na výberových konaniach EÚ 
organizovaných úradom EPSO, ako sa uvádza  v časti 2, sú do značnej miery vyššie  ako 
globálne špecifické ukazovatele, na základe ktorých sa aktualizovali odmeny zamestnancov 
EÚ. Inými slovami, atraktívnosť EÚ  z hľadiska relatívnej kúpnej sily sa  v prípade týchto 
krajín znížila.  
3.2.4.  Všeobecná výnimka zo zásady paralelnosti: uplatňovanie do ložiek  o zmierňovaní  
a výnimke  
Odchylne od zásady paralelnosti vývoja kúpnej sily doložka  o zmierňovaní obmedzuje 
vysoký nárast kúpnej sily, ako aj prípadnú vysokú stratu kúpnej sily za daný rok. Ak 
vypočítaný nárast kúpnej sily (globálny špecifický ukazov ateľ) presiahne 2  % alebo ak sa 
                                                 
13  Všeobecná metodická  príručka na výpočet špecifických ukazovateľov je dostupná na webovom sídle 
Eurostatu. Okrem toho bolo od konca roka 2018 zverejnených už 13 hodnotení pre jednotlivé krajiny  
a pokračuje spolupráca  s ďalšími vnútroštátnymi orgánmi na zvýšení počtu uverejnen ých hodnotení (pozri 
tento odkaz: https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remuneration/specific -indicators/country -
assessments ).  
 
8 
 kúpna sila zníži  o viac ako 2  %, zmena kúpnej sily pre zamestnancov EÚ je obmedzená na 
2 %. Časť nárastu alebo straty kúpnej sily, ktorá presahuje 2  %, sa uplatňuje  o deväť 
mesiacov, od 1 . apríla  nasledujúceho roka.  
Druhou všeobecnou výnimkou je doložka  o výnimke, ktorou sa obmedzuje nárast kúpnej sily 
zamestnancov EÚ  v prípade poklesu hospodárstva EÚ. Ak sa predpokladá pokles HDP EÚ  
v reálnych hodnotách  a kúpna sila sa na základe globálneho špecifického ukazovateľa zvýši,  
v závislosti od rozsahu zníženia HDP  v reálnych hodnotách sa časť nárastu kúpnej sily 
odloží. Ak sa HDP EÚ  v reálnych hodnotách zníži  o viac ako 3  %, nárast kúpnej sily je podľa 
danej metódy zaručený, keď sa zotaví hospodárstvo EÚ, t.  j. keď HDP EÚ  v reálny ch 
hodnotách dosiahne úroveň pred poklesom (doložka  o obnove). Ak sa konečné údaje  o HDP 
EÚ v reálnych hodnotách poskytnuté Komisiou odlišujú od prognóz tak, že majú vplyv na 
uplatňovanie doložky  o výnimke, vykonajú sa potrebné opravy vrátane pozitívnych č i 
negatívnych spätných úprav14. 
Doložka  o zmierňovaní : úrad Eurostat od roku 2015 do roku 2021 riadne overil údaje  
o aktualizáciách na základe kritérií doložiek  o zmierňovaní  a výnimke stanovených  
v článkoch  10 a 11 prílohy  XI k služobnému poriadku. Globáln y špecifický ukazovateľ 
prevýšil zákonný limit +2  %/–2 % iba v roku 2020, keď bol meraný globálny špecifický 
ukazovateľ (+2,5  %) vyšší ako prah potrebný na aktiváciu doložky  o zmierňovaní. Vzhľadom 
na súbežné uplatňovanie doložky  o výnimke  v tom istom roku  (2020)  a v súlade  
s článkom  10 prílohy  XI k služobnému poriadku sa doložka  o zmierňovaní neuplatňovala.  
Doložka  o výnimke : prognóza ročného rastu HDP EÚ dostupná  v čase ročných správ 
Eurostatu bola pozitívna  s výnimkou roku 2020, keď prognóza vývoja HDP Ú nie v reálnych 
hodnotách bola  v dôsledku pandémie COVID -19 záporná ( –7,4 %)15. Preto sa  v roku 2020 
podľa článku  11 ods.  1 prílohy  XI k služobnému poriadku uplatnila doložka  o výnimke. 
Keďže bol pokles HDP Únie vyšší ako 3  %, na výpočet hodnoty aktualizácie  odmien  
a dôchodkov sa nepoužil globálny špecifický ukazovateľ.  V súlade  s článkom  10 
a článkom  11 ods.  4 prílohy  XI k služobnému poriadku preto celý globálny špecifický 
ukazovateľ, ktorý by sa zohľadnil  v ročnej aktualizácii za rok 2020 (+2,5  %), bude tvo riť 
základ pre výpočet budúcej aktualizácie, keď sa kumulatívny nárast HDP Únie  v reálnych 
hodnotách dostane do kladných hodnôt . 
Vykonávanie zákonných všeobecných výnimiek zo zásady paralelnosti  a konkrétnejšie 
doložky  o výnimkách  v roku 2020 sa realizoval o prísne, čo umožnilo stanoviť limitnú 
hodnotu pre ročnú aktualizáciu, ktorá je výsledkom metódy  v obdobiach hospodárskeho 
poklesu,  a tým vytvoriť čisté úspory pre rozpočet EÚ. Na druhej strane malo toto uplatnenie 
doložky  o výnimke vplyv na paralelný vývo j kúpnej sily zamestnancov verejnej správy EÚ, 
keďže  v rovnakom období sa štátnym zamestnancom  v ústrednej štátnej správe krajín zo 
vzorky účinne zvýšila kúpna sila  v priemere  o 2,5 %, čo viedlo  k poklesu atraktívnosti EÚ od 
roku 2020.  
                                                 
14  Pracovná skupina pre články  64 a 65 služobného poriadku rozhodla, že konečné údaje  o HDP EÚ 
poskytnuté Komisiou za daný rok sa vykladajú ako údaje dostupné do 30 . septembra  nasledujúceho roka. 
Toto objasnenie sa považovalo za potrebné, keďže  k revízii údajov  o HDP často môže dôjsť až niekoľko 
rokov po referenčnom roku.  
15  V roku 2021 sa konečná číselná hodnota odmeraná úradom Eurostat týkajúca sa poklesu HDP EÚ za rok 
2020  v reálnych hodnotách rovnala –5,9 %.  
 
9 
 Podobne ročná aktualizácia za rok 2020 preukázala účinnosť automatickej doložky  
o zmierňovaní, ktorá bola takisto zavedená  v roku 2014. Keby sa zároveň neaktivovala 
doložka  o výnimke, doložkou  o zmierňovaní by sa automaticky obmedzil nárast globálneho 
špecifického ukazo vateľa do apríla  2021.  
Celkovo možno dospieť  k záveru, že automatické uplatňovanie metódy (t.  j. aktualizácia 
odmien na základe štatistických údajov, ktorá vyvoláva účinky na základe služobného 
poriadku  a bez toho, aby bol na to potrebný iný právny akt) ri adne fungovalo od roku 2014. 
Automatická metóda bola primeraná svojmu účelu  a umožnila zohľadniť vývoj hospodárskej 
situácie  a kúpnej sily  a zároveň výrazne znížila administratívne zaťaženie  v porovnaní  
s možnosťou rok využívať riadny legislatívny postup, ktorá sa používala pred rokom 2014.  
3.2.5.  Osobitná výnimka zo všeobecnej zásady paralelnosti  
Na zohľadnenie osobitne náročných hospodárskych  a sociálnych podmienok  v Únii v tomto 
období sa  v rámci reformy  v roku 2014 rozhodlo aj  o tom, že aktualizácia odmien  
a dôchodkov všetkých zamestnancov inštitúcií Únie, iných orgánov  a agentúr pomocou 
metódy bude  v rokoch 2013  a 2014 pozastavená  a že potenciálne výhody pre úradníkov  
a ďalších zamestnancov Európskej únie odvodené  z uplatňovania metódy sa vyvážia tým, že 
od 1. januára  2014 sa opätovne zavedie solidárna daň zrážaná  z miezd zamestnancov EÚ vo 
zvýšenej sadzbe . 
3.2.5.1.  Pozastavenie aktualizácie miezd na dva roky (2013  – 2014)  
Európska rada  v rámci reformy služobného poriadku  v roku 2013 vyzvala na dvojročné 
pozastavenie úpravy odmien  a dôchodkov všetkých zamestnancov inštitúcií Únie 
prostredníctvom metódy.  V rokoch 2013  a 201416 sa teda  v zmysle jasného znenia 
služobného poriadku nevykonala aktualizácia odmien  a dôchodkov. Podľa Európskeho dvora 
audítorov sa týmto dvojročným zmrazením dosiahli úspory vo výške 1,5  miliardy  EUR za 
obdobie viacročného finančného rámca na roky 2014  – 202017. 
Hoci pozastavením aktualizácie sa prerušilo uplatňovanie zásady paralelnosti na obdobie 
2013  – 2014, opravné koeficienty boli naďal ej aktualizované, aby bola zabezpečená rovnosť 
kúpnej sily medzi rôznymi miestami výkonu práce.  
3.2.5.2.  Vplyv solidárnej dane EÚ  
Solidárna daň je zrážka  z odmeny zamestnancov EÚ, ktorá bola opäť zavedená vo zvýšenej 
sadzbe od 1 . januára  2014. Sadzba solidárnej dan e, ktorá sa uplatňuje na základ vymedzený  
v článku  66a ods.  3 služobného poriadku, je 6  %. Zvýšila sa na 7  % v prípade zamestnancov 
od platovej triedy  AD 15, platového stupňa  2. V návrhu rozpočtu na rok 202218 sa 
predpokladá, že príjmy zo solidárnej dane do siahnu 106  miliónov  EUR.  V prílohe  15 je 
znázornený vývoj týchto príjmov od roku 2012.  
                                                 
16  V súlade  s článkom  65 ods.  4 služobného poriadku.  
17  Európsky dvor audítorov, Osobitná správa č.  15/2019  – Vykonávanie personálneho reformného balíka  
z roku 2014  v Komisii  – Veľké úspory, ale nie bez následkov pre zamestnancov.  
18  Návrh všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2022 [COM(2021)  300].  
 
10 
 3.2.5.3.  Posúdenie osobitných výnimiek zo zásady paralelnosti  
V dôsledku týchto osobitných výnimiek zamestnanci EÚ utrpeli značnú stratu  z hľadiska 
reálnej kúpnej sily. Zamestnan ci EÚ stratili približne 10,3  % svojej kúpnej sily,  a to najmä  
v dôsledku kombinovaného vplyvu reforiem služobného poriadku  v rokoch 2004  a 2013, 
zníženia úprav platov  a uplatnenia doložky  o výnimke  v roku 2020.  V tom istom období sa 
štátnym zamestnancom  v ústredných štátnych správach členských štátov zvýšila kúpna sila  
v priemere  o 0,9 %19. 
3.3. Spoločný index  
Spoločným indexom sa merajú zmeny životných nákladov  v Belgicku  a Luxembursku  
v prípade zamestnancov EÚ podľa distribúcie zamestnancov, ktorí pracujú  v týchto dvoch 
členských štátoch, na základe harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HICP)  
v prípade Belgicka  a indexu spotrebiteľských cien (CPI)  v prípade Luxemburska  v súlade  
s článkom  1 prílohy  XI k služobnému poriadku.  V dôsledku osobitných váh t ýkajúcich sa 
spotreby, ktoré sa použili pri agregácii spoločného indexu20, mohlo dôjsť  k rozdielom medzi 
jeho vývojom  a vývojom HICP pre Belgicko  a CPI pre Luxembursko21 za daný rok . 
V prílohe  16 je znázornený časový rad spoločného indexu (ročný nárast od jú na do júna  
v porovnaní  s predchádzajúcim rokom) spolu  s informáciami pre belgický HICP  
a luxemburský CPI. Priemerný spoločný index za obdobie od roku 2015 do roku 2021 bol 
101,4. Kumulatívny index za celé obdobie do júna  2021 (základ júna  2014  = 100) je 11 0,6. 
Na porovnanie, priemerný HICP  v Belgicku za predmetné obdobie bol 101,6  a kumulatívny 
index za dané obdobie bol 111,4. Priemerný CPI  v Luxembursku za predmetné obdobie bol 
101,2  a kumulatívny index za dané obdobie bol 108,8.  
V dôsledku zavedenia spolo čného indexu reformou služobného poriadku  z roku 2014 časť 
aktualizácie zodpovedajúca inflácii meranej  v Bruseli  a Luxemburgu umožnila zabezpečiť 
súlad medzi úpravami vyplatenými zamestnancom EÚ  a mierami inflácie meranými  v Bruseli  
a Luxemburgu.  Z prílohy  17 vyplýva, že  v prípade, že by bruselský medzinárodný index 
naďalej slúžil ako základ aktualizácie odmien ako  v rámci predchádzajúcej metódy, 
kumulatívna inflácia meraná  v referenčnom období by bola takmer rovnaká ako inflácia 
vypočítaná na základe spolo čného indexu22. Kumulatívny súčet spoločného indexu je nižší 
ako belgický HIC P a vyšší ako luxemburský CPI.  
                                                 
19  Správa Komisie Európskemu parlamentu  a Rade  o údajoch týkajúcich sa rozpočtového vplyvu ročnej 
aktualizácie odmien  a dôchodkov úradníkov Únie  a ostatných zamestnancov Európskej únie za rok 2021  
a opravných koeficientov, ktoré sa na ne u platňujú [COM(2021)  729].  
20  V porovnaní  s bežnými váhami uplatňovanými pre cenovú štatistiku spočíva hlavný rozdiel pri agregácii 
spoločného indexu  v používaní váh  v prípade nájomného, ktoré zahŕňa bývajúcich vlastníkov (namiesto 
toho, aby sa zohľadnili len nájomníci).  
21  Uvedené hodnoty sa týkajú celkového agregovaného indexu; samotné výpočty sa vykonávajú na detailnej 
úrovni.  
22  Upozorňujeme, že  v referenčnom období bola miera inflácie historicky nízka vo všetkých jednotlivých 
podindexoch. Treba takist o poznamenať, že vo výpočte sa používa model spotreby platný len pre Belgicko  
a jeho výsledky sa môžu mierne líšiť, ak sa skombinujú  s osobitným modelom spotreby pre Luxembursko.  
 
11 
 4. VYKONÁVANIE ČLÁNKU  64 SLUŽOBNÉHO PORIADKU  
4.1. Zásada rovnosti kúpnej sily medzi zamestnancami EÚ  – opravné koeficienty  
Opravným koeficientom sa realizuje  všeobecná zásada rovnakého zaobchádzania, čo  v tomto 
konkrétnom prípade zodpovedá rovnosti kúpnej sily všetkých zamestnancov inštitúcií, 
orgánov  a agentúr EÚ bez ohľadu na miesto výkonu ich práce. Zatiaľ čo sa na všetkých 
zamestnancov EÚ vzťahujú rovnaké mzdové tabuľky  a základné sumy, opravné koeficienty 
sa vzťahujú na zamestnancov, ktorí pracujú na pracovných miestach mimo Bruselu  
a Luxemburgu  a ktorí by nemali finančne pociťovať vyššie životné náklady na svojich 
miestach výkonu služby ani profitovať  z nižších životných nákladov23. 
Takže opravný koeficient funguje ako percentuálna úprava mzdy na vyrovnanie (buď 
pozitívneho, alebo negatívneho) rozdielu životných nákladov na jednotlivých miestach 
výkonu služby. Opravný koeficient sa uplatňuje podľa tejto rov nice:  
 
 
  
 
Opravné koeficienty sa aktualizujú najmenej raz ročne  s účinnosťou od 1 . júla24. 
Metodiku výpočtu opravných koeficientov určuje  a pravidelne upravuje Eurostat  v spolupráci  
s národnými štatistickými úradmi.  V prípade posudzovaného obdobia treba uviesť tento 
vývoj:  
– vykonávanie rozvinutejšej me todiky na porovnávanie nákladov na zdravotnú 
starostlivosť  a vzdelávanie vrátane súkromných škôl medzi členskými štátmi,  
– zber údajov bol prispôsobený  v kontexte brexitu  a následkov pandémie COVID -
19, 
– čoraz väčší počet organizácií, ktoré sú ochotné spolupra covať  s Eurostatom25 
a používať údaje vydané Eurostatom na rôzne účely.  
V prílohe  18 sa uvádzajú hodnoty opravných koeficientov pre jednotlivé miesta výkonu 
služby  v EÚ26 za obdobie 2013  – 2021.  Z tejto tabuľky jasne vyplýva, že opravné koeficienty 
                                                 
23  V prípade zamestnancov pridelených  v rámci delegácií majú zamestnanci podľ a článku  11 prílohy  X 
možnosť požadovať, aby sa im odmena vyplácala  v eurách  s opravným koeficientom uplatniteľným na 
Brusel.  
24  Priebežná aktualizácia sa môže vykonať  s účinnosťou od 1 . januára v  prípade podstatnej zmeny životných 
nákladov  v období od jú na do decembra.  
25  Napríklad „prieskumy rodinných rozpočtov“ vykonávané na určenie váh týkajúcich sa spotreby boli plne 
harmonizované  s koordinovanými organizáciami (napr. OECD, Rada Európy)  a Organizácia Spojených 
národov sa  v roku 2015 rozhodla používať zdrojové údaje Eurostatu  o opravných koeficientoch na úpravu 
miezd svojich zamestnancov pracujúcich  v EÚ (tak ako Eurostat používa údaje OSN pre množstvo miest 
mimo EÚ).  Mzda 
v Bruseli   
 
(v EUR)  Výmenný kurz   
 
(= 1 pre krajiny 
s eurom)  Mzda na mieste 
výkonu služby   
 
(v EUR pre krajiny 
s eurom)  X X = Opravný 
koeficient  
(= ekonomická 
parita/výmenný 
kurz)  
 
12 
 pre rôzne  miesta majú  v priebehu času rôzny vývoj. Na 15 miestach sa  v danom období 
znížili  a na 16 miestach došlo  k zvýšeniu.  
Od nadobudnutia účinnosti zmenenej prílohy  XI k služobnému poriadku platí nový postup na 
stanovenie alebo zrušenie opravných koeficientov pre iné miesta ako sú hlavné mestá  
v súlade  s jej článkom  927. Po vystúpení Spojeného kráľovstva  z Európskej únie sa opravný 
koeficient uplatniteľný na  Spojené kráľovstvo vypočítava od 1 . februára  2020  v súlade  
s metodikou uplatňovanou na tretie krajiny28. 
4.2. Otázky,  s ktorými sa Komisia stretáva  v súvislosti so systémom opravných 
koeficientov  
4.2.1.  Opravné koeficienty sú vnímané ako nástroje, ktoré negatívne ovplyvňujú kúpnu silu  
a atraktívnosť verejnej služby EÚ  
Ako v roku 2018 Komisia zistila vo svojej predbežnej s práve  o vykonávaní prílohy  XI29, 
opravné koeficienty sa často mylne vnímajú ako faktor, ktorý znižuje kúpnu silu 
zamestnancov EÚ. Útvary Komisie často dostávajú otázky od zainteresovaných strán vrátane 
zamestnancov, zástupcov zamestnancov, zástupcov hostite ľských štátov  o úlohe opravných 
koeficientov  a metodike používanej na ich výpočet. Ide najmä  o prípady zamestnancov, 
ktorých miesta výkonu práce sa týka opravný koeficient nižší ako 100,  a to predovšetkým 
vtedy, keď je tento osobitný koeficient predmetom a ktualizácií smerom nadol30. 
Jediným cieľom opravných koeficientov je  v priebehu času zachovať rovnosť kúpnej sily 
zamestnancov pracujúcich  v rôznych členských štátoch  a zamestnancov pracujúcich  
v Bruseli. Naopak, cieľom opravných koeficientov nie je zachova ť kúpnu silu na určitej 
úrovni. Teda, keď sa od roku 2004 znížila kúpna sila zamestnancov  v Bruseli (časť  3.2.5), 
rovnakou mierou sa znížila kúpna sila zamestnancov na všetkých miestach výkonu práce. 
Opravné koeficienty preto predstavujú iba nástroj, prost redníctvom ktorého sa úpravy 
vykonávajú  v miestach mimo Bruselu  a Luxemburgu.  
                                                                                                                                                        
26  V súlade  s článkami  12 a 13 prílohy  X k služobnému poriadku sa osobitné opravné koeficienty môžu 
uplatniť aj na odmeny zamestnancov vyslaných mimo EÚ. Aktualizácia týchto opravných koeficientov sa 
pripája  k ročným správam, ktoré prijíma Komisia  v súvislosti  s údajmi týkajúcimi sa rozpočtového vplyvu 
daných aktualizácií. Eurostat vypra coval  v spolupráci  s národnými štatistickými úradmi osobitnú metodiku.  
27  Tento postup zahŕňa najmä prijatie delegovaného aktu Komisiou na základe formálnej žiadosti predloženej 
príslušnými orgánmi dotknutých členských štátov, administratívou inštitúcie Ún ie alebo zástupcami 
úradníkov Únie na danom mieste výkonu práce.  V prípade zamestnancov pridelených  v Bonne nemecký 
národný štatistický úrad zastavil poskytovanie údajov na výpočet tohto opravného koeficientu pre Bonn  
v roku 2021. Bez údajov od príslušného  národného štatistického úradu  a s ohľadom na veľmi obmedzený 
počet dotknutých zamestnancov bol opravný koeficient uplatniteľný na  Bonn od roku 2021 pozastavený  
a nahradený opravným koeficientom uplatniteľným na  Nemecko.  
28  Ú. v. EÚ C 211/8, 25.6.2020  a Ú. v. EÚ C 501, 13.12.2021.  
29  Správa Komisie Európskemu parlamentu  a Rade  o uplatňovaní prílohy  XI k služobnému poriadku  a jeho 
článku  66a [COM(2018)  830].  
30  Pravidelne kladená otázka sa týka miestneho rozsahu, na základe ktorého sa vypočítavajú opravné  
koeficienty. Opravné koeficienty sa vypočítavajú na základe porovnania životných nákladov  v hlavných 
mestách členských štátov  s výnimkou prípadov, keď sa pre niektoré členské štáty počítajú miestne opravné 
koeficienty.  V takom prípade sa zohľadňujú miestn e náklady (v  tomto zmysle pozri vec T -618/20, 
FZ/Komisia).  
 
13 
 Uvedené vnímanie opravných koeficientov zároveň zostáva otázkou súvisiacou  
s atraktívnosťou verejnej služby EÚ  v niektorých členských štátoch.  V tomto ohľade viaceré 
agentúry EÚ so sídlom  v členských štátoch,  v ktorých sa uplatňuje opravný koeficient nižší 
ako 100, oznámili Komisii viditeľný negatívny vplyv na ich schopnosť prijímať  a udržať si 
vysoko kvalifikovaných zamestnancov  a zabezpečiť ich geografickú vyváženosť.  V tom 
istom zmysle podobné ťažkosti oznámili aj agentúry so sídlom  v členských štátoch  
s vysokými opravnými koeficientmi, čo poukazuje na pokles čistej kúpnej sily zamestnancov 
EÚ pozorovaný na mnohých miestach výkonu služby bez ohľadu na uplatniteľný opravný 
koefic ient. 
V tejto súvislosti Komisia zabezpečuje, aby ostatné inštitúcie pri každej aktualizácii 
opravného koeficientu dostali komplexné informácie  o kontexte aktualizácie,  a poskytuje 
podrobné vysvetlenie kolísania jednotlivých opravných koeficientov  a vývoja  kúpnej sily 
zamestnancov.  
4.2.2.  Nedostatočné zohľadnenie výdavkov vynaložených mimo miesta výkonu práce  
Podľa služobného poriadku za určenie štatistickej metodiky uplatňovanej na výpočet 
opravných koeficientov  a za jej vykonávanie zodpovedá Eurostat  a národné š tatistické úrady. 
Existujúca metodika, ktorú vypracoval Eurostat  v spolupráci  s národnými štatistickými 
úradmi, vychádza  z predpokladu, že výdavky zamestnancov sú  v plnej miere vynakladané  
v mieste výkonu práce. Tento prístup sa analyzuje, keďže modely cel kovej spotreby 
zamestnancov zahŕňajú aj výdavky mimo miesta výkonu práce (tzv.  výdavky mimo miesta) . 
V tejto súvislosti sa Eurostat  a národné štatistické úrady dohodli, že je potrebné aktualizovať 
prieskumy rodinných rozpočtov  s cieľom vyčísliť vplyv tzv.  výdavkov mimo miesta na 
spotrebu vyslaných zamestnancov EÚ. Na tomto základe štatistici Komisie  a členských štátov 
diskutovali  o výsledkoch pokusov. Konkrétne Eurostat začal skúmať možnosť, ako lepšie 
zohľadniť modely výdavkov zamestnancov zahrnutím výdavk ov vynakladaných mimo miesta 
výkonu práce.  V prílohe  19 sú uvedené výsledky týchto prípravných prác  a predovšetkým 
vyrovnávajúci účinok vyplývajúci zo začlenenia tzv.  výdavkov mimo miesta do modelov 
spotreby zamestnancov EÚ . 
Pokiaľ ide  o modely spotreby za mestnancov EÚ, systém opravných koeficientov je zameraný 
na dvojstranné porovnania medzi Bruselom  a miestom výkonu služby, bolo by však možné 
ho naplánovať tak, aby zohľadňoval aj tzv.  výdavky mimo miesta. Predpokladá sa, že 
súčasné experimentálne práce Eu rostatu na tzv.  výdavkoch mimo miesta sa  
v nadchádzajúcich rokoch vyvinú ako štatistické opatrenie  a mohli by viesť  k vývoju 
uplatňovanej štatistickej metodiky  v závislosti od dohody medzi štatistikmi  v pracovnej 
skupine pre články  64 a 65 služobného poria dku. Niektoré  z týchto zmien by sa však mohli 
realizovať  v aktuálnom zákonnom rámci . 
4.2.3.  Životné náklady  v Luxemburgu  
Pri poslednej reforme služobného poriadku  v roku 2014 spoluzákonodarcovia zachovali 
zavedené legislatívne riešenie, podľa ktorého  s prihliadnutím na osobitnú referenčnú úlohu 
daných miest výkonu práce ako hlavných  a pôvodných sídiel väčšiny inštitúcií sa na odmeny 
zamestnancov  v Bruseli  a Luxemburgu neuplatňuje opravný koeficient. Spoluzákonodarcovia 
sa zároveň rozhodli náležite zohľad ňovať infláciu  v Luxembursku vytvorením spoločného 
indexu.  
 
14 
 Absenciu opravného koeficientu  v Luxemburgu  v rámci služobného poriadku spochybňujú 
zainteresované strany  a určití zástupcovia zamestnancov.  V tejto súvislosti Komisia po 
predbežnej správe  o prílohe  XI31 zadala vypracovanie štúdie  o životných nákladoch  
v Luxemburgu  s cieľom posúdiť, či je legislatívne riešenie stanovené  v služobnom poriadku 
naďalej primerané svojmu účelu. Komisia na vypracovanie štúdie uzavrela zmluvu so 
spoločnosťou AIRINC.  
Podľa spoločnosti AIRINC boli náklady na ubytovanie  v Luxemburgu  v roku 2019 približne  
o 53 % vyššie ako  v Bruseli. Nájomné je hlavný faktor zhoršovania kúpnej sily zamestnancov 
pracujúcich  a bývajúcich  v Luxemburgu na rozdiel od zamestnancov pracujúcich  
a bývajúcich  v Bruseli . 
Spoločnosť AIRINC však dospela  k záveru, že Luxemburg má jedinečné postavenie  v tom 
zmysle, že tisícky zamestnancov európskych inštitúcií bývajú  v pohraničných regiónoch,  
v ktorých sú životné náklady výrazne nižšie než  v Bruseli. Títo zamestnanci však stále majú 
bydlisko  v takej vzdialenosti, ktorá je zlučiteľná  s riadnym plnením ich pracovných 
povinností32. V dôsledku tejto geografickej osobitosti Luxemburgu nemôže zavedenie 
opravného koeficientu vypočítaného na základe nákladov pozorov aných  v Luxemburgu  
v plnej miere zohľadniť osobitosti Luxemburgu ako miesta výkonu práce  v EÚ33. 
Okrem toho spomedzi 80 položiek použitých úradom Eurostat na porovnanie rozdielov medzi 
miestami výkonu práce predstavuje bývanie hlavnú položku,  v rámci ktorej  sú životné 
náklady  v Luxemburgu zreteľne vyššie než životné náklady  v Bruseli34. 
Navyše niektorí zamestnanci mohli nadobudnúť svoje obytné jednotky  v čase, keď náklady 
na bývanie boli  v Luxemburgu nižšie alebo podobné ako  v Bruseli,  a prípadne zaznamenali 
pohyb  v cenách aktív, čo ich odlišuje od nových zamestnancov/existujúcich zamestnancov, 
ktorí  v minulosti nevlastnili nehnuteľnosť35. 
Predpokladá sa preto, že zavedenie opravného koeficientu  v tejto fáze nemusí prispieť  
k zabezpečeniu rovnosti kúpnej sily m edzi zamestnancami EÚ. Okrem toho zavedením 
opravného koeficientu výlučne na základe odlišnej úrovne/vývoja cien jedinej zložky sa 
môže zaviesť prvok nestability, ak úroveň/vývoj cien tejto jedinej zložky  v budúcnosti 
prestanú byť odlišné.  
V tejto súvislos ti Komisia spoločne  s ostatnými dotknutými inštitúciami posudzuje opatrenia 
umožňujúce účinne riešiť vysoké náklady na bývanie, ktorým sú vystavení niektorí 
zamestnanci  s bydliskom  v Luxemburgu. Takéto opatrenia by umožnili riešiť osobitosti 
                                                 
31  COM(2018)  830.  
32  Táto požiadavka je stanovená  v článku  20 služobného poriadku.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf .  
34  Vzhľadom na to, že  v EÚ sa končí dlhé obdobie historicky ní zkej inflácie  a hospodárstva Luxemburska  
a Belgicka sa ďalej vyvíjajú, zdanlivo sa začínajú objavovať rozdiely týkajúce sa určitého iného tovaru  
a služieb, ako je zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, bytové zariadeni e, alkoholické nápoje  a tabak.  
35  To pr avdepodobne môže platiť  v iných miestach výkonu služby, ale  v oveľa nižšej miere  v dôsledku rotácie 
zamestnancov.  
 
15 
 Luxemburgu,  a predovšetkým situáciu zamestnancov EÚ pridelených do Luxemburgu, ktorí 
však majú bydlisko  v susedných krajinách . 
Pracovná skupina zástupcov administratív inštitúcií EÚ so zamestnancami  v Luxemburgu  
v súčasnosti diskutuje  o možnostiach riešenia problémov, ktorým čelia najzraniteľnejší 
zamestnanci, ktorí boli pridelení do Luxemburgu  a ktorí  v ňom majú bydlisko36. 
Komisia zároveň skúma úpravy metodiky týkajúce sa tzv.  výdavkov mimo miesta, ktoré by 
mohli slúžiť ako dodatočný prvok  v rámci úvah  o zavedení oprav ného koeficientu pre 
Luxemburg . 
Posúdenie účinkov cieleného opatrenia sociálneho charakteru na atraktívnosť Luxemburgu 
ako miesta výkonu práce spoločne so štatistickou prácou  v oblasti tzv.  výdavkov mimo 
miesta by mali byť súčasťou úvah  o príležitosti napl ánovať akýkoľvek vývoj súčasného 
právneho rámca  s cieľom posilniť rovnosť kúpnej sily medzi zamestnancami EÚ . 
5. ZÁVERY  
V článku  15 ods.  3 prílohy  XI k služobnému poriadku sa stanovuje, že metóda  a článok  66a 
služobného poriadku sa budú naďalej uplatňovať po roku 2023, kým Európsky parlament  
a Rada neprijmú nariadenie na základe návrhu Komisie . 
Od roku 2014 Komisia pozoruje, že uchádzači nemajú rovnaký záujem  o všeobecné výberové 
konania úradu EPSO, čo vedie ku geografickej nevyváženosti medzi zamestnancami 
Komisie.  V rovnakom období vývoj odmien zamestnancov EÚ (+3,4) dosiahol len polovicu 
zmeny kúpnej sily platov štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ (+6,5) . 
Automatická metóda stanovená podľa prílohy  XI k služobnému poriadku zároveň : 
– odstránila napä tie medzi inštitúciami  a súdne prípady známe  z minulosti, pričom 
ostala pod nepretržitým dohľadom Európskeho parlamentu  a Rady 
prostredníctvom výročných správ predkladaných Komisiou,  
– preukázala svoju efektívnosť,  a to aj  v roku 2020, keď sa prostredníctvom  
automatického uplatnenia doložky  o výnimke obmedzilo zvýšenie miezd  v čase 
hospodárskeho poklesu  a dosiahli sa čisté úspory pre rozpočet EÚ,  
– viedla  k miernemu zvýšeniu platov  a zabránila ďalšej strate kúpnej sily 
zamestnancov EÚ po roku 2015 tým, že sa prostredníctvom nej zabezpečila 
kumulatívna ročná aktualizácia (114,3), ktorá je blízko ku kumulatívnej ročnej 
inflácii meranej na základe spoločného indexu  v Bruseli  a Luxemburgu (110,6),  
– viedla  k zníženiu kúpnej sily zamestnancov EÚ  o 0,2 % v roku 2021,  
– zabezpečila nepretržitý prínos zamestnancov EÚ ku konsolidácii verejných 
financií  v Únii tým, že sa ňou znovu zaviedla solidárna daň vo zvýšenej sadzbe,  
– obstála  v právnom preskúmaní pred európskymi súdmi  v niekoľkých 
individuálnych prípadoch námietok proti  nej a zabránila sociálnemu napätiu, 
                                                 
36  Opatrenie sociálneho charakteru by sa mohlo prijať podľa článku  1e služobného poriadku  a týkalo by sa len 
zamestnancov najnižších platových  tried, pričom sa náležite zohľadní ich konkrétna situácia.  
 
16 
 keďže počas uvedeného obdobia nedošlo  v inštitúciách  k žiadnym rozsiahlym 
štrajkom.  
V tejto fáze preto Komisia považuje za nevyhnutné dôkladnejšie vyhodnotiť možné 
metodické zlepšenie systému opravných koeficientov, ako  aj posúdiť príležitosť rozšíriť 
vzorku členských štátov používanú na výpočet globálneho špecifického ukazovateľa ešte 
pred predložením návrhu na zmenu prílohy  XI k služobnému poriadku . 
V dôsledku toho sa Komisia  v súlade  s článkom  15 ods.  3 prílohy  XI k služobnému poriadku 
bude spoliehať na prechodné uplatňovanie súčasnej metódy po roku 2023  a zároveň Komisia 
zabezpečí nepretržité každoročné podávanie správ Európskemu parlamentu  a Rade  o údajoch 
týkajúcich sa rozpočtového vplyvu odmien  a dôchodkov . 
  
 
17 
  
PRÍLOHY  
Príloha  1: Výberové konania EPSO na iné pozície AD ako jazykové (všetky profily), podľa 
roku zverejnenia  
AD požadovaní úspešní 
uchádzači  postúpení úspešní 
uchádzači  Plnenie potrieb  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
Príloha  2: Počet účastníkov všeobecných verejných výberových konaní  v triede  AD (zdroj: 
EPSO)  
  1998  September 
2005  Marec 
2010  Marec 
2014  Marec 
2015  Marec 
2017  Marec 
2018  Marec 
2019  Priemer 
2017  –
 2019/priemer 
1998  – 2005  Priemer 
2014  –
 2015/priemer 
1998  – 2005  Priemer 
2017  –
 2019/priemer 
2014  – 2015  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 –18 % –4 % –15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
EÚ14  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
EÚ10  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   –33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   –35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   –34 % 
EÚ2    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
Výberové konanie  v marci  2010 bolo ovplyvnené zvláštnymi okolnosťami  a uskutočnilo sa 
až v roku 2013. Nebolo preto zohľadnené na účely porovnania.  
 
 
 Príloha  3: Počet účastníkov všeobecných verejných výberových konaní  v triede  AD (podľa 
skupiny)  
 
 
 
 15.00017.00019.00021.00023.00025.00027.00029.00031.00033.000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Členské štáty EÚ pred rokom 2004
1.5002.0002.5003.0003.5004.0004.500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Členské štáty EÚ po roku 2004
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Chorvátsko
 
 Príloha  4: Prihlášky do výberových konaní EÚ podľa štátnej príslušnosti  
Výberové 
konania  
v rokoch 
2013 až 2019  Prihlášky  
(počet)  Prihlášky  
na milión 
obyvateľov  Prihlášky  
(podiel)  Populácia  
(podiel)  Odporúčaná 
kvóta  Prihlášky  
/populácia  Prihlášky / 
odporúčaná 
kvóta  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Príloha  5: Korelácia medzi atraktívnosťou inštitúcií EÚ  a jednotlivými makroekonomickými  a sociálno -ekonomickými faktormi vrátane odmien  
Korelačný koeficient  je miera lineárnej  korelácie  medzi dvomi súbormi údajov. Ide  o pomer medzi kovarianciou  dvoch premenných  a súčinom 
ich štandardných odchýlok ; v zásade teda ide  o normalizovanú mieru kovariancie, ktorej výsledkom je vždy hodnota od –1 do 1. Akákoľvek 
hodnota od –0,7 do –1 alebo od 0,7 do 1 sa  v rámci tejto správy považuje za príklad výraznej korelácie.  
Niekoľko členských štátov spomedzi členských štátov zaradených do analýzy bolo vylúčených, keďže ich zaradenie by  z dôvodov uveden ých 
ďalej ohrozilo štatistickú spoľahlivosť korelácií. Belgicko bolo vylúčené, pretože nadmerné zastúpenie belgických občanov med zi uchádzačmi 
vo výberových konaniach EPSO súvisí so štatútom Bruselu ako sídla viacerých inštitúcií EÚ. Cyprus, Luxembursko  a Malta boli vylúčené, 
keďže vzhľadom na nízky počet ich obyvateľov nie je analýza podielu uchádzačov vo výberových konaniach EÚ  v porovnaní  s populáciou štátu 
štatisticky spoľahlivá. Maďarsko, Slovensko  a Fínsko boli vylúčené, keďže ich úroveň účasti (keď s a porovnáva úroveň účasti  s percentuálnym 
podielom populácie EÚ) meraná počas siedmich rokov sa pohybuje  v rozpätí od 80  % do 120  %, a je teda blízko cieľovej úrovni.  
Príloha  5.1: Korelácia medzi čistými príjmami  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  – databáza Eurostatu  
Ročné čisté príjmy  v členskom štáte, t.  j. tzv.  čistá mzda, pochádzajú  z databázy Eurostatu  a predstavujú hrubé príjmy po odpočítaní dane  
z príjmov  a sociálnych príspevkov  a po pripočítaní rodinných prídavkov. Pri analýze sa skúmajú r očné čisté príjmy  v členských štátoch  v roku 
2019. Čisté príjmy sa vypočítavajú zo štyroch prieskumov vykonaných  v rámci súkromného aj verejného sektora.  S cieľom odstrániť účinok 
rozdielov  v cenových úrovniach medzi členskými štátmi sa použila parita kúpn ej sily na vyjadrenie príjmov  v štandardoch kúpnej sily,  a to 
v súlade so štandardnou metodikou Eurostatu. Vzhľadom na to, že európske inštitúcie sa snažia prilákať slobodných uchádzačov aj  uchádzačov  
s rodinami, posudzovali sa dve rôzne množiny údajov,  v ktorých sa odrážajú dve odlišné situácie. Po prvé slobodná osoba bez detí zarábajúca 
167 % priemerného pracovníka  a po druhé pár  s dvomi zarábajúcimi osobami  s dvomi deťmi, pričom obidvaja rodičia zarábajú 100  % príjmu 
priemerného pracovníka.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Čisté príjmy  v roku 2019 pre slobodnú 
osobu bez detí zarábajúcu 167  % 
priemerného príjmu (v  štandarde kúpnej 
sily). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelácia  –0,76 
Čisté príjmy  v roku 2019 pre pár  s dvomi 
deťmi spolu zarábajúci 100  % 
priemerného príjmu (v  štandarde kúpnej 
sily). BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelácia  –0,76 
 
Príloha  5.2: Korelácia medzi čistými príjmami  v členských štátoch  s najvyššími  a najnižšími mzdami  a úrovňou účasti na výberových konaniach 
EÚ – databáza Eurostatu  
V prípade zúženia rozsahu analýzy iba na členské štáty  s najvyššími  a najnižšími mzdami je medzi úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  
a úrovňou čistých príjmov takmer úplná korelácia. To platí osobitne  v prípade Nemecka, Francúzska, Holandska, Rakúska, Dánska, Írska, 
Švédska, Portugalska, Sl ovinska, Litvy, Rumunska, Chorvátska, Lotyšska  a Bulharska.  V prípade členských štátov so stredne vysokými mzdami 
sú však výsledky rozmanitejšie  a vyžadujú si zohľadnenie iných sociálno -ekonomických faktorov.  
Členské štáty  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 49 % 33 % 66 % 50 % 201 % 161 % 227 % 49 % 73 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
Čisté príjmy  v roku 2019 pre slobodnú 
osobu bez detí zarábajúcu 167  % 
priemerného príjmu (v  štandarde kúpnej 1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
 
 sily). BG = 1  
Korelácia  –0,96 
Čisté príjmy  v roku 2019 pre pár  s dvomi 
deťmi spolu zarábajúci 100  % 
priemerného príjmu (v  štandarde kúpnej 
sily). BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelácia  –0,96 
 
Príloha  5.3: Korelácia medzi úrovňou nezamestnanosti  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  – databáza Eurostatu  
Táto príloha obsahuje posúdenie, či hospodárska situácia  v členských štátoch do určitej miery určuje ochotu pracovať  v inej krajine  a pre 
európske inštitúcie. Makroekonomický ukazovateľ, ktorý by mohol mať vplyv na toto rozhodnutie, je miera neza mestnanosti, ktorú takisto 
poskytol úrad Eurostat.  S cieľom priradiť demografiu uchádzačov EPSO boli do analýzy zaradené len nezamestnané osoby, ktoré boli  v druhom 
štvrťroku 2019 vo veku od 25 do 49 rokov.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus 
podiel obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Úroveň nezamestnanosti  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 % 12,7 % 7,5 % 6,9 % 10,5 % 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
Korelácia  0,43 
 
  
Príloha  5.4: Korelácia medzi vnímaním vnútroštátnej situácie  v oblasti zamestnanosti  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  –
 Eurobarometer 2019  
Jedna otázka spomedzi vyše 200 otázok  v prieskume Eurobarometer37 súvisí  s úsudkom občanov, pokiaľ ide  o situáciu zamestnanosti  v ich 
krajine.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Percentuálny podiel populácie, ktorá sa 
domnieva, že situácia  v oblasti 
zamestnanosti  v ich krajine je dobrá  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korelácia  –0,73 
 
  
                                                 
37  Prieskum Eurobarometer je súbor prieskumov, ktoré používajú inštitúcie EÚ na monitorovanie verejnej mienky  o rozličných témach.  V kontexte tejto štúdie údaje 
pochádzajú zo štandardného Eurobarometra  92, ktorý sa uskutočnil vo všetkých členských štátoch EÚ koncom roka 2019.  
 
 Príloha  5.5: Korelácia medzi vnímaním EÚ  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  – Eurobarometer 2019  
Veľa otázok  v prieskume Eurobarometra sa zaoberá tým, ako občania vnímajú Európsku úniu ako celok  a osobitne inštitúcie EÚ. Hoci 
uchádzači vo výberových konaniach EPSO nemusia byť nevyhnutne reprezentatívni za všetkých občanov Únie (najmä  z hľadiska vekových 
skupín), možno stanoviť, že občania  v členských štátoch, ktorí najviac veria európskemu projektu, si  s väčšou pravdepodobnosťou podajú 
prihlášku do výberového konania EÚ.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Percentuálny podiel populácie, ktorá má 
pozitívny obraz  o EÚ 61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korelácia  –0,04 
 
Príloha  5.6: Korelácia medzi osobnými finančnými vyhliadkami  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  – Eurobarometer 2019  
V prieskume Eurobarometra boli občania požiadaní, aby uviedli svoje očakávania týkajúce sa finančnej situácie svojej domácnosti  
v nasledujúcom roku. Očakávania týkajúce sa osobnej finančnej situácie závisia od globálnych vyhliadok  v oblasti zamestnanosti, ako aj od 
osobných úvah  v súvislosti  s predpokladanou výškou platu, stabilitou pracovného miesta atď.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
 
 Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Percentuálny podiel populácie, ktorá sa 
domnieva, že ich vlastná finančná situácia 
sa v nasledujúcich 12 mesiacoch zlepší  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korelácia  –0,56 
 
Príloha  5.7: Korelácia medzi indexom lepšieho života OECD  a úrovňou účasti na výberových konaniach EÚ  – OECD  
Index lepšieho života OECD je súbor štatistických údajov zameraných na porovnanie dobrých životných podmienok rôznych krajín. Dobré 
životné podmienky zahŕňajú materiálne podmienky, podmienky bývania, zamestnanie, vzdelanie atď. Na účely porovnateľnosti je z voleným 
ukazovateľom  v kontexte štú die celková životná spokojnosť.  
Členské štáty  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podiel uchádzačov verzus podiel 
obyvateľstva  244 % 47 % 49 % 33 % 193 % 66 % 362 % 122 % 50 % 201 % 152 % 161 % 227 % 49 % 73 % 47 % 160 % 184 % 181 % 36 % 
Nedostatočne zastúpené = –1 
Nadmerne zastúpené = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Index lepšieho života OECD   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korelácia  –0,84 
 
 
 
 Príloha  6: Vývoj vzorky členských štátov  a ich príslušná váha (2014 = 100)  
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK E Ú11
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1
 
 Príloha  7: Ročné špecifické ukazovatele členských štátov zo vzorky (2014 = 100)  
 
Príloha  8: Kumulatívne ročné špecifické ukazovatele členských štátov zo vzorky (2014 = 100)  
 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
aritmetický priemer 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Príloha  9: Vypočítaný  a uplatňovaný globálny špecifický ukazovateľ  
 
Príloha  10: Globálny špecifický ukazovateľ (GSI), spoločný index  a ročná aktualizácia (2014 = 100)  
 
  
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Globálny špecifický ukazovateľ (vývoj kúpnej sily)
kumulatívne údaje: 2014 =100
Uplatňovaný GSI Vypočítaný GSI
GSIKumulatívne 
2014 = 100Spoločný 
index Kumulatívne 
2014 = 100Ročná 
aktualizáciaKumulatívne 
2014 = 100
2015 101,2 101,2 101,2 101,2 102,4 102,4
2016 101,9 103,1 101,4 102,6 103,3 105,8
2017 100,4 103,5 101,1 103,7 101,5 107,4
2018 99,6 103,1 102,1 105,9 101,7 109,2
2019 100,5 103,6 101,5 107,5 102,0 111,4
2020 102,5 103,6 100,7 108,3 100,7 112,2
2021 99,8 103,4 102,1 110,6 101,9 114,3
 
 Príloha  11: Porovnanie alternatívnych globálnych špecifických ukazovateľov vypočítaných na základe rôznyc h vzoriek  
 
Príloha  12: Ročné špecifické ukazovatele všetkých členských štátov (2014 = 100)  
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Porovnanie alternatívnych globálnych špecifických 
ukazovateľov na základe rôznych vzoriek
EÚ8 EÚ11 Všetky členské štáty
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
Príloha  13: Kumulatívne ročné špecifické ukazovatele všetkých členských štátov (2014 = 100)  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË – Tel. +32 22991111  
Office:  L107 21/007  – priama telefónna linka  +32 22990515  
 
Commission européenne, 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG  – Tel. +35243011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Príloha  14: Kumulatívne špecifické ukazovatele členských štátov zo vzorky  a s nízkou 
účasťou na výberových konaniach EÚ  
 
 
Príloha  15: Výnosy zo solidárnej dane medzi rokmi 2012  a 2022  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Cumulative GSI of under represented MS from 
the sample
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Proceeds from the solidarity levy between 2012 and 2022
 
32 Príloha  16: Spoločný index Belgicka  a Luxemburska, belgický HICP  a luxemburský CPI  
 
Príloha  17: Výv oj životných nákladov  v Bruseli (bruselský medzinárodný index)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Roky (jún t, základ jún t –1=100)Spoločný index Belgicka a Luxemburska, 
belgický HICP (váhy vrátane bývajúcich vlastníkov) 
aluxemburský CPI (váhy vrátane bývajúcich vlastníkov)
BEhicp
JBLI
LUcpi
Rok Jún t – 1 = 100Kumulatívne 
jún 2014 = 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Miera nárastu 
 životných nákladov v Bruseli* . jún t
 
33 Príloha  18: Vývoj opravných koeficientov  
 
  
GEO/ČAS 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
Mníchov 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
34 Príloha  19: Účinky prieskumných prác, ktoré vykonal Eurostat  a ktoré sa týkajú 
výdavkov mimo miesta výkonu práce  
 Súčasné opravné koeficienty  – 
júl 2021  Odhadovaný opravný koeficient  
vrátane výdavkov mimo miesta  Zmena  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE Mníchov  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %