EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 801 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Rakúska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady  
 
k aktualizovanému programu stab ility Rakúska na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 728 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Rakúska na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady  
 
k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa všeobecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a 
politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa ustanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schválila prior ity fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie 
rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do s vojich programov stability alebo 
konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marc a 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby sv oje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stabi lity alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Rakúsko 27. apríla 2011 predloži lo aktualizáciu svojho prog ramu stability, ktorý sa 
vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a 2. mája 2011 svoj národný program 
reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva 
programy posudzovali sú časne. 
(7) Rakúske hospodárstvo vstúpilo do krízy tak, že malo zdravé základy a bez toho, aby 
v období, ktoré jej predchádzalo, tr pelo výraznými nerovnováhami alebo 
deformáciami. Napriek tomu finan čná a hospodárska kríza dotla čila jeho 
hospodárstvo do najhlbšej recesie za celé desa ťročia. Reálny HDP sa v roku 2009 
znížil celkovo o takmer 4 %. Zamestnanos ť sa pod vplyvom krízy znížila približne o 
1 % v roku 2009 a zvýšila mieru nezamestnanosti na 4,8 % (oproti 3,8 % v predchádzajúcom roku). Doterajš í stály rast prebytku bežného ú č
tu sa vinou krízy 
zastavil Hospodárska a finan čná kríza si vyžiadala da ň v oblasti verejných financií. 
V dôsledku prijatia súborov stimula čných opatrení a ke ď sa naplno prejavil ú činok 
automatických stabilizátorov, deficit vere jných financií dosiahol v roku 2009 výšku 
4,1 % a potom v roku 2010 dosiahol úrove ň 4,6 %. Dlh verejnej správy stúpol v tých 
istých rokoch na 69,6 %, resp. 72,3 % HDP. Ke ďže stimula čné opatrenia boli trvalej 
povahy, bolo potrebné pristúpi ť k fiškálnej konsolidácii hne ď po zlepšení 
hospodárskych podmienok. Spolu so zákonnou úpravou rozpo čtu na rok 2011 sa 
prijal súbor konsolida čných opatrení v hodnote takmer 1 % HDP Od tretieho 
štvrťroka 2009 sa hospodárstvo rovnomerne zotavuje z krízy v ďaka vyššiemu 
zahraničnému dopytu a najmä výraznejšej hospodá rskej aktivite v Nemecku. Rast 
reálneho HDP dosiahol v roku 2010 celkovo 2 %.  
(8) Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa článku 5 ods. 1 
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, z 
ktorého vychádzajú rozpo čtové prognózy, je realistic ký a ku koncu programového 
obdobia je príliš optimistický. Hlavný cie ľ strednodobej rozpo čtovej stratégie, ktorá 
bola predstavená v najnovšom aktualiz ovanom programe stability, je zníži ť deficit 
verejných financií, ktorý má medzi rokmi 2010 a 2014, najmä v ďaka obmedzovaniu 
výdavkov, klesnú ť zo 4,6 % HDP na 2,4 % HDP. Splnenie týchto cie ľov je ohrozené 
rizikami, ktoré spo čívajú predovšetkým v možnosti horšieho vývoja, než s akým 
program po číta, a tieto riziká vyplývajú najmä zo skuto čnosti, že nie sú 
 
SK 4   SK špecifikované opatrenia na podporu konsolid ácie na nižších úrovniach, než je 
celoštátna úrove ň, a zo skuto čnosti, že niektoré opatrenia prijaté na spolkovej úrovni 
neprinesú o čakávané výsledky, ide napríklad o zisky z kampane proti da ňovým 
podvodom, ktorých predpoveda ný vplyv je pravdepodobne ve ľmi špekulatívny. Na 
druhej strane pozitívny ri zikový faktor je viacro čný výdavkový rámec zavedený pre 
spolkovú vládu v roku 2009, pri čom tento rámec pravdepodobne prispel k zvýšeniu 
možnosti lepšie predvída ť v strednodobom horizonte vývoj rozpo čtového procesu, i 
keď len na spolkovej úrovni. V programe sa  stanovuje, že pomer dlhu k HDP sa 
medzi rokmi 2010 a 2013 zvýši zo 72,3 % na  75,5 % a potom v roku 2014 klesne na 
75,1 %. Túto predpove ď však sprevádzajú ur čité riziká, ktoré sú visia s rastúcim 
zadlžením štátnych podnikov, ktoré sú kl asifikované mimo sektora vládnych 
inštitúcií, a možnos ťou, že ďalšia záťaž bude prameni ť z opatrení na podporu 
bankového sektora. Sú časne by však miera zadlženia mohla nakoniec dosiahnu ť 
nižšiu úrove ň, pretože je pravdepodobné, že banky, ktoré po čas krízy získali podporu 
z verejných zdrojov, túto podporu splati a ešte pred termínom, s ktorým po číta 
program. 
(9) Podľa programu má deficit verejných financií klesnú ť pod 3 % referen čnú hodnotu v 
roku 2013 a tento predpoklad je v súlade s termínom, ktorý stanovila Rada. 
Priemerné ro čné fiškálne úsilie vo výške 0,35 % HDP, s ktorým program na obdobie 
rokov 2011 – 2013 po číta, je však výrazne pod úrov ňou 0,75 % HDP, na dosiahnutie 
ktorej Rada Rakúsko vyzvala. 
(10) Aj keď Rakúsko národný pakt stability zaviedlo, zna čné úspory, podporu fiškálnej 
konsolidácie a uvo ľnenie zdrojov v záujme investíc ii podporujúcich rast, napr. v 
oblasti výskumu a vývoja či vzdelávania, by dosiahlo, ak by reformovalo fiškálne 
vzťahy medzi jednotlivými úrov ňami verejnej správy. Všeobecne sa uznáva, že tieto 
vzťahy sú v sú časnosti zložité: nie sú to len príjmy z vä čšiny individuálnych daní, 
ktoré sa medzi rôzne te ritoriálne úrovne rozde ľujú pevne stanoveným podielom, ale 
aj rozhodovacie procesy v mnohých oblasti ach sú rozdelené medzi rôzne úrovne 
orgánov verejnej správy. V prípade viacerých činností nie je za výber príjmov 
a uskutočňovanie výdavkov zodpovedná vždy tá istá úrove ň verejnej správy. 
Nápadné príklady neefektívnosti, ktorá pramení z existujúcej podoby týchto 
fiškálnych vz ťahov, možno nájs ť v odvetviach zdravotnej starostlivosti a 
vzdelávania. 
(11) Priemerná da ňová záťaž v Rakúsku patrí k najvyšším v EÚ. Príspevky zamestnancov 
na sociálne zabezpe čenie sú v porovnaní s os tatnými krajinami EÚ ve ľmi vysoké. 
Zníženie príspevkov na poistenie pr e prípad nezamestnanosti odvádzané 
pracovníkmi s nízkymi príjmami, ktoré sa uskuto čnilo v roku 2008, a reforma dane z 
príjmov, ktorá sa uskuto čnila v roku 2009, pomohli zníži ť daňové zaťaženie práce, 
ale tieto kroky nedokázali zabráni ť miernemu nárastu da ňového za ťaženia osôb s 
nízkymi a priemernými príjmami, ku ktorému v porovnaní so za čiatkom posledných 
desiatich rokov došlo. Toto odvodové za ťaženie má záporný vplyv na zamestnanos ť, 
najmä v prípade pracovníkov s nízkym i príjmami a nízkou kvalifikáciou.  
(12) Miera zamestnanosti starších pracovníkov v Rakúsku je stále výrazne pod priemerom 
EÚ, a to napriek prudkému nárastu po čas posledných desiatich rokov. V Rakúsku sú 
stále veľmi rozšírené systémy pred časného odchodu do dôchodku a invalidné 
dôchodky. Ešte pred dosiahnutím zákonného veku na odchod do dôchodku sa v roku 2010 priznalo spolu 72 % z nových dôchodkov. Ďalším faktorom, ktorý sa na nízkej 
 
SK 5   SK zamestnanosti starších pracovníkov podie ľa, je stále relatívne nízka zákonná veková 
hranica žien (60) na odchod do dôchodku. Vzh ľadom na demografický vývoj v 
Rakúsku je zvýšenie reálnej vekovej hranice na odchod do dôchodku a zlepšenie 
podmienok, aby starší pracovní ci zostávali dlhšie za členení do trhu práce, dôležité 
jednak z h ľadiska udržate ľnosti verejných fina ncií, a jednak z h ľadiska stimulácie 
ponuky pracovných síl, ktorá má pod ľa prognóz za čať od roku 2020 klesa ť.  
(13) Relatívne vysokú mieru zamestnanosti žien v Rakúsku sprevádza jeden z najvyšších 
výskytov práce žien na čiastočný pracovný úväzok Vysoký podiel pracovných miest 
pre ženy je sústredený v zamestnaniach, kde je nízka mzda. V dôsledku týchto 
modelov je rozdiel (25,4 %) v odme ňovaní žien a mužov druhý najvyšší v EÚ a 
prispieva spolu s ďalšími faktormi k relatívne vysokému riziku chudoby v prípade 
žien. Dôvodom práce žien na čiastočný úväzok je jednak nerovná de ľba povinností 
medzi ženami a mužmi v starostlivosti o deti a starých ľudí a jednak nedostato čná 
ponuka služieb starostlivosti o die ťa a služieb dlhodobej starostlivosti.  
(14) Vzdelávací systém sa vyzna čuje skorým rozde ľovaní žiakov pod ľa zamerania do 
rôznych typov škôl, pri čom žiaci sa musia o svojej  budúcej vzdelávacej dráhe 
rozhodova ť vo veku desiatich rokov a možnosti zmeni ť túto dráhu sú pritom 
obmedzené, no a ďalším charakteristickým rysom je rozšírená poldenná školská 
dochádzka. Tento systém môže v prípade zranite ľných skupín mladých ľudí, najmä 
osôb pochádzajúcich z pris ťahovaleckého prostredia, vyústi ť do suboptimálnych 
výsledkov vzdelávania. Roz hodovanie v ranom veku v zna čnej miere predur čuje 
budúcu vzdelávaciu dráhu a s ťažuje možnos ť získať vyššiu úrove ň vzdelania v 
neskoršom štádiu. Pre rovnos ť príležitostí vo vzdelávacom systéme a pre 
obmedzenie prípadov pred časného ukon čovania školskej dochádzky by bol prínosom 
spoločný typ školy pre všetky deti vo veku 10 až 14 rokov. 
(15) Hospodárska sú ťaž nie je dostato čne rozvinutá v odvetví služieb, najmä služieb 
sieťových odvetví, ku ktorým patria telekom unikácie, doprava a verejné služby, ako 
aj v odvetví maloobchodu a medzi profesijný mi službami. Rast produktivity bol 
doteraz zd ĺhavý a štruktúra trhu nepomáhala  ani kúpnej sile ani spotrebite ľskému 
dopytu. Podporou hospodárskej sú ťaže prostredníctvom zjednodušenia vstupu na trh, 
obmedzovania zákonnej regulácie živnos tí a povolaní a pomocou zaistenia 
konkurencieschopnej tvorby cien by sa rozšíril výber služieb pre spotrebite ľov a ich 
finančná dostupnos ť. Rakúsko si nahromadilo zna čný sklz pri vykonávaní smernice o 
službách; vyriešenie tohto sk lz dohnalo by prispelo k uvo ľneniu rastového 
potenciálu. Presnejšie povedané, doteraz  nebol prijatý spolkový „horizontálny 
právny predpis“ na vykonanie hlavných zásad uvedenej smernice.  
(16) Rakúsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus nieko ľko záväzkov4. Tieto záväzky sa 
týkajú troch zo štyroch oblast í paktu. Vo fiškálnej oblasti sa tieto opatrenia zaoberajú 
potrebou zvýši ť reálnu vekovú hranicu pre odchod do dôchodku i potrebou 
zefektívni ť kontrolu verejných výdavkov na jednotlivých úrovniach verejnej správy. 
V prípade zamestnanosti sa tieto opatrenia sústre ďujú na boj proti nezamestnanosti 
medzi mladými ľuďmi a v oblasti konkurencieschopnosti sa hlavná pozornos ť 
sústreďuje na ďalšie investície do výskumu a tec hnického vzdelávania a na vývoj 
modelov škôl s celodenným programom. Ti eto iniciatívy predstavené v rámci paktu 
                                                 
4 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájs ť v SEK(2011) 728. 
 
SK 6   SK sú v súlade s národným programom re foriem, so spolkovým rámcovým zákonom o 
rozpočte i s programom stability. Aj ke ď sa týmito opatreniami riešia niektoré z 
hlavných sociálno-ekonomických problémov kra jiny, mohli sa však v rámci týchto 
záväzkov rieši ť aj ďalšie zostávajúce problémy, na ktoré by sa ú činne mohli 
vzťahovať záväzky, vrátane oblasti fiškálnej politiky, vzdelávania, hospodárskej 
súťaže a inovácií. Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zoh ľadnili v odporú čaniach.  
(17) Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov 
Paktu Euro Plus pre Rakúsko5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu 
a sociálno-ekonomickú politi ku v Rakúsku, ale aj ich do držiavanie pravidiel a 
usmernení EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť celkové hospodárske riadenie 
Európskej únie tým, že sa poskytnú vst upy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych 
rozhodnutí. Komisia sa domnieva, že so zrete ľom na priaznivé hospodárske 
podmienky by sa úsilie o fiškálnu konsolidáciu najmä v roku 2012 malo posilni ť a že 
by mala pokra čovať reforma fiškálnych vz ťahov medzi jednotlivými úrov ňami 
verejnej správy. Dynamike trhu práce by prospelo zníženie da ňovej záťaže, zlepšenie 
výsledkov vzdelávania a boj pr oti rodovej segmentácii, pri čom 
konkurencieschopnos ť by sa zvýšila posilnením hospodárskej sú ťaže a podporou 
inovácií.  
(18) Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri zoh ľadnení odporú čania Rady pod ľa 
článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada 
preskúmala aktualizáciu programu stability Rakúska na rok 2011 a jej stanovisko6 sa 
odzrkadľuje najmä v odporú čaniach v ďalej uvedených bodoch 1 a 2. 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Rakúsko prijalo v období  rokov 2011 – 2012 opatrenia s cie ľom: 
(1) Využiť existujúce hospodárske oživenie na t o, aby sa urýchlila korekcia nadmerného 
deficitu. Na tento ú čel prijať a vykona ť nevyhnutné opatrenia vrátane opatrení na 
úrovniach nižších, než je úrove ň celoštátna, aby priemerné ro čné fiškálne úsilie 
dosahovalo v roku 2012 a 2013 aspo ň 0,75 % HDP.  
(2) Prijať kroky na ďalšie posilnenie vnútroštátneho rozpo čtového rámca, pri čom sa na 
tento účel medzi jednotlivými úrov ňami verejnej správy zosúladí zodpovednos ť 
legislatívna a administ ratívna, ako aj zodpovednos ť za výber príjmov a 
uskutočňovanie výdavkov, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti.  
(3) V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi prija ť 
opatrenia na postupné zrušenie existujúceho systému pred časného odchodu do 
dôchodku pre osoby s dlhým poistným obdobím a navrhnú ť zvýšenie zákonného 
veku na odchod do dôchodku v prípade žien, aby sa zaistila udržate ľnosť a 
primeranos ť dôchodkového systému. Prísne uplat ňovať podmienky prístupu do 
systému invalidného dôchodku. 
(4) Prijať opatrenia na zvýšenie ú časti pracovníkov na trhu práce a na tento ú čel: 
rozpočtovo neutrálnym spôsobom zníži ť daňové zaťaženie pracovnej sily a súvisiace 
odvody na sociálne zabezpe čenie, najmä v prípade pracovníkov s nízkymi a 
strednými príjmami; vykona ť národný ak čný plán týkajúci sa rovného zaobchádzania 
                                                 
5 SEK(2011) 728. 
6 Pod ľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 7   SK so ženami a mužmi na trhu práce vrátane zl epšenia dostupnosti služieb starostlivosti 
a miest v školách s celodenným programom, čím sa zvýšia možnosti žien pracova ť 
na plný úväzok, a vrátane obmedzenia vysokého rozdielu v odme ňovaní žien a 
mužov; podniknú ť kroky na skvalitnenie výsledkov vzdelávania a na prevenciu 
predčasného ukon čovania školskej dochádzky. 
(5) Prijať ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej sú ťaže, najmä v odvetviach služieb, 
prostredníctvom uvo ľnenia prekážok vstupu na trh, odstránenia neopodstatnených 
obmedzení na vykonávanie živností a povol aní, ako aj pomocou posilnenia 
právomocí orgánov pre hospodársku sú ťaž. Urýchli ť prijatie zatia ľ neschváleného 
„horizontálneho právneho predpisu “ na vykonanie smernice o službách. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda