3.2.2

Štatút by mal vychádzať zo zásad, ktoré sa budú musieť podrobnejšie rozpracovať v spolupráci so príslušnými subjektmi. Mal by: 3.2.2.1 byť voliteľným a doplňujúcim nástrojom, ktorý by nadácie a ich podporovatelia pôsobiaci vo viacerých členských štátoch EÚ mohli využívať namiesto vytvárania niekoľkých nadácií prispôsobených národnej legislatívne v jednotlivých krajinách EÚ. Nenahrádzal by jestvujúce právne predpisy členských štátov týkajúce sa nadácií; 3.2.2.2 byť jednoduchý a súhrnný, pokiaľ ide o väčšinu aspektov práva nadácií a mal by čo najmenej odkazovať na národnú legislatívu. Zakladateľom nadácií by to umožnilo využívať jeden právny nástroj a vytvoriť riadiacu štruktúru, ktorá by bola porovnateľná vo všetkých členských štátoch, a tým ušetriť náklady na dosiahnutie súladu; 3.2.2.3 byť ľahko dostupný. Európsku nadáciu by na obmedzenú alebo neobmedzenú dobu mohla založiť akákoľvek fyzická osoba s trvalým pobytom v EÚ prostredníctvom svojho závetu resp. fyzická alebo právnická osoba s trvalým pobytom v EÚ zápisom u notára. Ďalej by európska nadácia mohla vzniknúť transformáciou existujúcej verejnoprospešnej nadácie so sídlom v členskom štáte EÚ alebo zlúčením verejnoprospešných nadácií so sídlom v jednom alebo viacerých členských štátoch EÚ. Založenie európskej nadácie by sa malo zverejňovať v úradnom vestníku; 3.2.2.4 umožňovať výhradne činnosť zameranú na verejnoprospešné účely. Súčasťou definície verejnoprospešnej činnosti by mal byť otvorený zoznam verejnoprospešných účelov, vďaka čomu by sa zachovala pružnosť (17). Európska nadácia by sa považovala za verejnoprospešnú, pokiaľ by: (1) slúžila verejnému záujmu v širokom európskom alebo medzinárodnom ponímaní, a to buď realizáciou vlastných programov, alebo prostredníctvom podpory jednotlivcov, združení, inštitúcií alebo iných subjektov a (2) medzi účely jej založenia patrila podpora verejného záujmu v jednej alebo viacerých oblastiach považovaných za verejnoprospešný účel; 3.2.2.5 dávať európsky rozmer. Štatút európskej nadácie by bol určený na aktivity, ktoré majú európsky rozmer v širokom slova zmysle, čiže zahŕňajú pôsobenie vo viacerých členských štátoch; 3.2.2.6 určovať minimálnu výšku kapitálu. Mohlo by ísť o ukazovateľ vážnosti úmyslu a činnosti európskej nadácie, pričom by sa zvýšila ochrana veriteľov. Nemalo by to však odrádzať menšie iniciatívy od toho, aby rozbehli činnosti; 3.2.2.7 umožňovať určitú participatívnu štruktúru, ktorá by však nemohla nahradiť práva a povinnosti riadiacej štruktúry, a nemal by stanovovať „formálne“ členstvo; 3.2.2.8 umožniť v rámci verejnoprospešného účelu európskej nadácie vykonávať ekonomické aktivity priamo alebo prostredníctvom inej právnickej osoby pod podmienkou, že všetky príjmy alebo zisky sa využijú na realizáciu verejnoprospešného účelu; 3.2.2.9 uzákoniť právo vlastniť hnuteľný a nehnuteľný majetok, prijímať a ponechať si dary alebo dotácie akéhokoľvek druhu, vrátane podielov a ďalších obchodovateľných nástrojov, z akéhokoľvek legálneho zdroja; 3.2.2.10 ustanoviť registrované sídlo v rámci EÚ. Sídlo by mohlo byť presunuté do iného členského štátu bez toho, aby bolo nutné ukončiť činnosť alebo vytvoriť nový právny subjekt; 3.2.2.11 určiť jasné pravidlá transparentnosti a zodpovednosti. Európska nadácia by mala viesť záznamy o všetkých finančných transakciách, využívať oficiálne finančné kanály a predkladať ročnú účtovnú závierku a správu o činnosti príslušnému orgánu. Účtovná závierka väčších organizácií by podliehala auditu; 3.2.2.12 poskytovať európskym nadáciám jasné pravidla riadenia a zodpovednosti, avšak zakladatelia resp. správna rada by mali mať dostatočnú flexibilitu na to, aby mohli riadiť vnútorné záležitosti podľa interných predpisov nadácie. Ako príklad by bolo užitočné ponúknuť vzor interných predpisov, ktoré by mali zabrániť stretu záujmov.