Pre bezpečnosť Európy predstavujú štruktúry organizovaného zločinu, schopné vykonávať dômyselné operácie v celom spektre prevádzačských služieb na celej trase, a najmä jednotlivci na vyšších stupňoch týchto zločineckých organizácií, vysoké riziko. Približne 50 % sietí zapojených do prevádzačstva migrantov pácha mnohostrannú trestnú činnosť a podieľa sa aj na obchodovaní s ľuďmi či drogami, na podvodoch v oblasti spotrebnej dane, obchodovaní so strelnými zbraňami a praní špinavých peňazí. Zločinecké siete v rámci svojich dômyselných podvodných systémov čoraz častejšie organizujú uzatváranie zdanlivých manželstiev. Dosahujú veľké zisky tým, že lákajú najmä ženy v zraniteľnej situácii prísľubom „ľahkého zárobku“, no namiesto toho ich zatiahnu do siete vykorisťovania a zneužívania.

Prevádzačstvo migrantov je pre zločinecké siete kľúčovou činnosťou, ktorú udržiava pretrvávajúci dopyt. Očakáva sa, že tento dopyt bude pokračovať z niekoľkých príčin: demografický rast so sprievodnými sociálno-ekonomickými ťažkosťami a nedostatkom pracovných príležitostí, diskrimináciou, nestabilitou, konfliktmi, zhoršovaním životného prostredia a zmenou klímy; vnímanie EÚ ako hospodársky, politicky, sociálne a environmentálne stabilnejšieho regiónu; dezinformácie a vymyslené príbehy šírené prevádzačmi, ktorí lákajú migrantov na nebezpečnú cestu sľubmi, ktoré nezodpovedajú realite. Okrem toho zo strednodobého a dlhodobého hľadiska môžu neregulárnu migráciu do Európy stimulovať sanitárne, hospodárske, sociálne a politické dôsledky pandémie, ktoré tak udržia dopyt po službách prevádzačov. Prevádzačstvo migrantov, ako aj obchodovanie s ľuďmi do bohatších krajín majú svoj pôvod v krajinách, ktoré boli v minulosti obzvlášť postihnuté dlhodobou nezamestnanosťou. Zároveň sa v EÚ môžu zhoršiť hospodárske podmienky a zvýšiť dopyt po lacnej pracovnej sile na čiernom trhu, ktorý skôr priláka neregulárnych migrantov a povedie k pracovnému vykorisťovaniu vrátane nútenej práce.

Spolupráca s partnerskými krajinami má za cieľ odradiť ľudí od toho, aby sa vydali na nebezpečnú cestu, a zahŕňa podporu týchto krajín v rôznych aspektoch migrácie vrátane poskytovania ochrany tým, ktorí ju potrebujú, riešenia základných príčin neregulárnej migrácie, vytvárania pracovných príležitostí a podpory dôstojnej práce, presadzovania legálnej migrácie a bezpečných legálnych ciest do Európy, ako aj posilňovania ich kapacít v oblasti riadenia hraníc a migrácie. K znižovaniu motivácie osôb, ktoré nemajú zákonné právo zdržiavať sa v EÚ, na neregulárnu migráciu prispieva aj účinnosť návratov a udržateľná reintegrácia, ktoré ľuďom vracajúcim sa do svojich krajín pôvodu poskytujú príležitosť na nový začiatok. Jednou z kľúčových hnacích síl neregulárnej migrácie je možnosť neregulárnych migrantov nájsť si prácu v neformálnom hospodárstve. Pre prevenciu neregulárnej migrácie a ochranu práv neregulárnych migrujúcich pracovníkov je dôležité účinne vykonávať smernicu o sankciách voči zamestnávateľom. Komisia predkladá spolu s týmto obnoveným akčným plánom EÚ hodnotenie stavu jej vykonávania, ako aj súbor opatrení potrebných na posilnenie jej účinnosti s osobitným zameraním na sankcie voči zamestnávateľom, opatrenia na ochranu práv neregulárnych migrantov a inšpekcie.

V roku 2015 začal pracovať spoločný operačný tím MARE (JOT Mare), ktorý podporuje intenzívnejšiu výmenu spravodajských informácií s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) a úzku spoluprácu s Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (Interpol), ktorej súčasťou je vysielaníe národných expertov členských štátov do Europolu. Tento tím zhromažďuje, analyzuje, zlepšuje a distribuuje spravodajské produkty a podporil už desiatky vyšetrovaní zameraných proti zločineckým sieťam zapojeným do prevádzačstva migrantov po mori a súvisiacich neoprávnených presunov do cieľových krajín. Vďaka spolupráci s agentúrou Frontex a ďalšími partnermi bolo do databáz Europolu zapísaných viac ako 1 000 plavidiel podozrivých z účasti na prevádzačstve migrantov.

Do riešenia pretrvávajúcich aj nových výziev spojených so súčasným stavom prevádzačstva migrantov sa musí s novým nasadením zapojiť celá Európa. Nové opatrenia musia vychádzať z výsledkov akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov (2015 – 2020) a podporiť dosiahnutie hlavných politických míľnikov, ako aj operačný rámec proti prevádzačstvu migrantov.

V roku 2020 vyústili opatrenia platformy EMPACT do 2 110 medzinárodných vyšetrovaní, 2 280 zatknutí, z toho 16 cieľov s vysokou hodnotou, do odhalenia 27 a rozloženia 14 zločineckých sietí, 2 350 prípadov podvodov s dokladmi a zaistenia 0,7 milióna EUR v hotovosti, ako aj vozidiel, strelných zbraní a drog. V rámci týchto opatrení bolo odhalených 26 175 neregulárnych migrantov.

Od júna 2021 bolo možné sledovať v Bielorusku nový závažný vývoj zameraný v odvete na sankcie EÚ na destabilizáciu Únie a jej členských štátov, ktorý spočíval v štátom organizovanom a podporovanom leteckom prevádzaní migrantov z niekoľkých tretích krajín (najmä z Iraku, ako aj z Konžskej republiky, Kamerunu, Sýrie a iných) do EÚ, zvyčajne s platným vízom alebo bez potreby víz. Bielorusko oznámilo pozastavenie dohody s EÚ o readmisii, ktorá bola ratifikovaná v roku 2020, a týchto neregulárnych migrantov, ktorí prechádzali cez Bielorusko, odmietlo prijať späť. Prevádzači migrantov využili situáciu, najmä opatrenia bieloruských orgánov, a ponúkajú migrantom nelegálne služby a on-line usmernenia, ako sa nelegálne dostať do Bieloruska a neregulárne prekročiť vonkajšie hranice EÚ do Litvy, Lotyšska alebo Poľska.

Prevádzačstvo sa nezastavuje na vonkajších hraniciach EÚ. Ponuka sprostredkovateľských služieb pre neoprávnené pohyby v rámci EÚ je rôznorodá. Prevádzačské siete pokračujú vo využívaní trás v rámci EÚ – zo Španielska, Talianska alebo Grécka do Francúzska, Nemecka a iných krajín a umožňujú pohyb neregulárnych migrantov po súši, či už pešo alebo vo vozidlách, na lodiach a v lietadlách. Bežným postupom je ukrývanie migrantov v uzavretých priestoroch alebo používanie prenajatých vozidiel. Prevádzači ponúkajú svoje služby online a na miestach, kde sa nachádza väčšina migrantov, napríklad v štvrtiach okolo záchytných centier. Prevádzači falšujú doklady s cieľom umožniť cestovanie lietadlom a niekedy ponúkajú služby legalizácie pobytového statusu migrantov. Nelegálni migranti sa často snažia dostať do krajín EÚ alebo Spojeného kráľovstva, v ktorých majú rodinu, priateľov alebo diaspóru a podľa svojho presvedčenia aj najlepšie vyhliadky získať zamestnanie a uživiť sa. Objavujú sa nové dôkazy, že prevádzači umožňujú neoprávnené pohyby osobám, ktoré získali medzinárodnú ochranu.

Na trase cez centrálne Stredozemie sa počet príchodov do Talianska a na Maltu v porovnaní s rokom 2020 neustále zvyšuje. Na trase cez západné Stredozemie/atlantickej trase sa stalo Alžírsko kľúčovým východiskom na ceste do kontinentálneho Španielska a západoafrická trasa sa čoraz viac zameriava na Kanárske ostrovy. Na Kanárskych ostrovoch sa od augusta 2019 postupne zvyšoval počet odhalených nelegálnych prekročení hraníc na mori, ktorý od augusta 2020 rastie exponenciálne. Pokiaľ ide o trasu cez východné Stredozemie, hoci sa celkové migračné toky do Grécka a Bulharska postupom času znížili, aj naďalej pretrvávajú. Dopyt migrantov, ktorí prechádzajú cez západný Balkán, po prevádzačských službách je stále vysoký. V dôsledku protipandemických cestovných obmedzení sa v rokoch 2020 a 2021 zvýšil počet migrantov, ktorí zostali na západnom Balkáne. Keďže v krajinách ako Sýria alebo Južný Sudán pretrváva nestabilita, migračný tlak sa môže udržať alebo zosilnieť. Aktuálna kríza v Afganistane môže ďalej zvyšovať riziko núteného vysídľovania, migračných tokov v regióne a prevádzačstva migrantov do EÚ. V súlade so závermi Rady z 21. septembra 2021 EÚ vytvorí aj regionálnu politickú platformu na spoluprácu s priamymi susedmi Afganistanu, ktorá bude mať sa cieľ pomáhať pri prevencii negatívneho presahu na región a podporovať odolnosť hospodárstva a regionálnu hospodársku spoluprácu, ako aj plnenie humanitárnych a ochranných potrieb.

Hoci so zintenzívnením opatrení a kontrol na hraniciach, presadzovaním práva alebo nárastom bezpečnostných rizík sa môžu trasy rýchlo meniť, prevádzačské uzly, v ktorých ponuka prevádzačských služieb uspokojuje dopyt, zvyknú byť pomerne stabilné. Väčšinou ide o hlavné alebo významné mestá situované na križovatke dôležitých migračných trás. Prevádzači migrantov robia aktívny nábor potenciálnych migrantov, a to aj pomocou dezinformačných kampaní o trasách, rizikách a podmienkach v cieľových krajinách. Prevádzačské siete aj naďalej používajú na presun neregulárnych migrantov do EÚ najmä tri trasy cez Stredozemné more (západnú, strednú a východnú) a západoafrickú trasu (často sa označuje ako atlantická). Odhaduje sa, že 85 % až 90 % prevádzačstva migrantov do EÚ vedie po mori.

-Budovanie operačnej kapacity štátnych a miestnych orgánov v partnerských krajinách s cieľom predchádzať neregulárnej migrácii a odrádzať od nej, a to aj stavaním na existujúcich štruktúrach, kde je to vhodné, alebo zriadením špecializovaných koordinačných centier. Mala by sa posilniť aj kapacita partnerských krajín poskytovať pomoc ľuďom v zraniteľnej situácii, najmä deťom a ženám, ktoré môžu byť vystavené násiliu, vykorisťovaniu, zneužívaniu a obchodovaniu s ľuďmi.

Ak má byť boj proti nadnárodnému charakteru prevádzačstva migrantov za hranicami EÚ účinný, potrebujeme užšiu spoluprácu s hlavnými partnerskými krajinami pôvodu a tranzitu, a to na dvojstrannej aj regionálnej úrovni. Táto spolupráca bude súčasťou komplexných partnerstiev EÚ a vyústi do partnerstiev špecializovaných na boj proti prevádzačstvu, v rámci ktorých bude medzi EÚ a partnerskými krajinami prebiehať nepretržitá výmena a vzájomne prospešná spolupráca. Opatrenia sa zamerajú na posilnenie právnych, politických, operačných a strategických rámcov v partnerských krajinách a na zvýšenie vplyvu, zodpovednosti a udržateľnosti boja proti prevádzačstvu migrantov.

EÚ už s niektorými partnerskými krajinami, ktoré prispievajú k boju proti neregulárnej migrácii a prevádzačstvu, vytvorila úspešné rámce spolupráce. Opatrenia a úsilie sú však zatiaľ rozdrobené a prevádzačstvo vyvoláva čoraz väčšie obavy tak v EÚ, ako aj v partnerských krajinách. Treba posilniť synergie, maximalizovať účinnosť existujúcich nástrojov a riešiť nové výzvy, aby sa prevádzačstvu predchádzalo a aby sa účinne presadzovalo vyšetrovanie, stíhanie a odsúdenie. Na to je nutné uplatniť koordinovanejší a štruktúrovanejší prístup. EÚ by preto v súlade s novým paktom mala stavať na existujúcich rámcoch spolupráce a v boji proti prevádzačstvu rozvíjať špecializované a na mieru prispôsobené operačné partnerstvá s tretími krajinami alebo regiónmi pozdĺž migračných trás do EÚ. Tieto partnerstvá v boji proti prevádzačstvu by mali byť neoddeliteľnou súčasťou všestranných migračných partnerstiev EÚ s krajinami pôvodu a tranzitu a mali by podporovať regionálnu a medzinárodnú spoluprácu.

Agentúry EÚ – najmä Frontex, Europol a EASO aj v spolupráci s Interpolom a inými medzinárodnými subjektmi – musia byť schopné rýchlo mobilizovať svoje zdroje a prostriedky a poskytovať operačnú podporu na ochranu vonkajších hraníc EÚ, zhromažďovanie spravodajských a operačných informácií a pomoc migrantom, ktorí sa stali obeťami zneužívania štátnymi subjektmi. Reakcia na zneužívanie nelegálnej migrácie štátnymi subjektmi sa musí ďalej riešiť a posilňovať v dialógu s partnerskými krajinami, a to najmä v rámci partnerstiev v boji proti prevádzačstvu. Ak je to vhodné a uplatniteľné, v rámci globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv treba zvážiť reštriktívne opatrenia zacielené na jednotlivcov, subjekty a orgány, ktoré sa zúčastňujú na štátnych systémoch a sú zodpovedné za závažné porušovanie a zneužívanie ľudských práv, alebo sa na ňom podieľajú a sú s ním spojené. Okrem toho by mala EÚ v rôznych oblastiach politík prijať následné opatrenia, ktoré zodpovedajú vzťahom s dotknutou treťou krajinou, a v prípade potreby prijať cielené opatrenia v oblasti víz, obchodu, rozvoja, finančnej pomoci a iných oblastí. Konkrétnym príkladom takýchto opatrení je čiastočné pozastavenie dohody o zjednodušení udeľovania víz s Bieloruskom, ktoré dnes Komisia prijala spolu s týmto obnoveným akčným plánom EÚ.

Tieto udalosti ukazujú, že vďaka koordinovanému spoločnému úsiliu môžu byť partnerské krajiny, ktorých občanov využíva tento štátom riadený systém, ochotné spolupracovať s EÚ v záujme zastavenia týchto postupov a zapojiť sa do konštruktívneho a komplexného dialógu v prospech všetkých strán. V tejto súvislosti priniesol dialóg a spolupráca EÚ s Irakom pozitívne výsledky, ktoré spočívali v obmedzení pokusov o neregulárny vstup do EÚ a umožnení dobrovoľného návratu.

Agentúry EÚ, najmä Europol, Frontex a Eurojust, by mali poskytovať pomoc v súlade so svojimi mandátmi, a to aj sprostredkovaním výmeny informácií, poskytovaním technickej podpory, budovaním kapacít a odbornej prípravy, ako aj vysielaním styčných dôstojníkov. V závislosti od dotknutých partnerských krajín alebo regiónov a zistených potrieb môžu agentúry EÚ uzatvárať nové dohody (napr. dohody o štatúte agentúry Frontex alebo pracovné dojednania s príslušnými orgánmi); ak takéto dohody alebo dojednania už existujú, ich vykonávanie by malo plne podporovať ciele nových partnerstiev v oblasti boja proti prevádzačstvu. Podľa potreby sa zohľadnia aj príspevky Interpolu.

Orgány členských štátov by mali zhromaždiť poznatky a zdroje ako Tím Európa a pri navrhovaní a realizácii partnerstiev v boji proti prevádzačstvu zohrávať ústrednú úlohu. Členské štáty majú operačnú kapacitu a poznatky na poskytovanie potrebnej pomoci partnerským krajinám a mali by pokračovať v prebiehajúcich činnostiach na podporu boja proti prevádzačstvu v partnerských krajinách.

-operačná podpora pre presadzovanie práva a justičnú spoluprácu s cieľom vytvoriť a posilniť v partnerských krajinách kapacitu a vedomie zodpovednosti, zvýšiť mieru využívania moderných vyšetrovacích nástrojov a techník a uľahčiť koordináciu a spoluprácu medzi príslušnými štátnymi orgánmi. Táto podpora by mala byť založená na výsledkoch a skúsenostiach so súčasnými spoločnými operačnými partnerstvami a spoločnými vyšetrovacími tímami.

-trestať prevádzačov na základe transpozície sankcií OSN a vždy, keď je to vhodné, využiť na to globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv.

Tretinu detských migrantov prichádzajúcich do EÚ tvoria maloleté osoby bez sprievodu. Predstavujú veľmi zraniteľnú skupinu, ktorá čelí rôznym rizikám vrátane obchodovania s ľuďmi. Mnohé maloleté osoby bez sprievodu sa po príchode do EÚ, stanú nezvestnými skôr, ako ich zaregistrujú azylové orgány. Obchodníci s ľuďmi využívajú prijímacie centrá na vytipovanie svojich potenciálnych obetí, a tým zabezpečia prepravu na miesta, kde budú deti a iné zraniteľné osoby vykorisťované. V smernici o boji proti obchodovaniu s ľuďmi sa stanovujú záväzné pravidlá, ako predchádzať obchodovaniu s ľuďmi, účinne stíhať páchateľov trestných činov a chrániť obete. Plán Komisie na podporu vykonávania tejto smernice je uvedený v stratégii EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025, v ktorej sa uznáva potreba hodnotiť jej vykonávanie. Na základe výsledku hodnotenia Komisia zváži jej preskúmanie. Komisia bude zároveň naďalej podporovať členské štáty pri vykonávaní smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä pokiaľ ide o rodové aspekty a aspekty zohľadňujúce potreby detí.

Pri hľadaní ľudí, ktorí sú ochotní zapojiť sa do nepovoleného pohybu v rámci EÚ alebo ktorí sa môžu stať obeťami obchodovania s ľuďmi a vykorisťovania, sa prevádzači zameriavajú na prijímacie centrá pre žiadateľov o azyl. Migrantov premiestňujú do cieľových krajín tajne alebo majú k dispozícii azylové doklady. Azylové orgány a iné príslušné orgány členských štátov by mali v záujme prevencie prevádzačstva migrantov a obchodovania s nimi v rámci EÚ zintenzívniť svoje monitorovacie činnosti v prijímacích centrách a v ich okolí. Orgány členských štátov a EASO by navyše mali zahrnúť informácie o rizikách prevádzačstva do informačného materiálu, ktorý treba poskytnúť žiadateľom o azyl a iným migrantom.

Po príchode na územie EÚ by sa malo predovšetkým zistiť, ktorí ľudia majú osobitné potreby, a postúpiť ich príslušným subjektom na primeranú podporu. V tejto súvislosti bude dôležitú úlohu zohrávať preverovanie pred vstupom za podpory agentúr EÚ, najmä Frontex a EASO. Zároveň budú agentúry EÚ naďalej podporovať členské štáty, najmä pokiaľ ide o postupy zisťovania a postupovania v súlade so smernicou o podmienkach prijímania a smernicou o konaní o azyle.

Migranti sa počas ciest stratia a rodiny riskujú, že dôjde k ich rozdeleniu. Členské štáty a partnerské krajiny by mali s finančnou podporou EÚ zabrániť rozdeleniu rodín počas migračných ciest a vytvoriť mechanizmy vyhľadávania nezvestných migrantov. Takáto práca by mala nadväzovať na činností, ktoré už vykonáva Medzinárodný výbor Červeného kríža a národné spoločnosti Červeného kríža a Červeného polmesiaca, ako aj iné relevantné medzinárodné organizácie a organizácie občianskej spoločnosti.

V rámci EÚ sa v balíku opatrení proti prevádzačstvu vymedzuje trestný čin napomáhania neoprávneného vstupu, tranzitu alebo pobytu a stanovujú sa súvisiace trestné sankcie. V balíku opatrení proti prevádzačstvu sa od členských štátov vyžaduje, aby primerane sankcionovali každého, kto úmyselne pomáha štátnemu príslušníkovi tretej krajiny vstúpiť na územie alebo prejsť cez krajinu EÚ alebo sa tam za účelom finančného zisku zdržiavať. Jeho hlavným cieľom je reagovať na zločinecké siete zodpovedné za prevádzačstvo migrantov. V hodnotení balíka opatrení proti prevádzačstvu z roku 2017 sa dospelo k záveru, že pri dosahovaní svojich cieľov je stále len čiastočne účinný. Hoci sa usúdilo, že niektoré aspekty nástroja by sa mohli vyjasniť, napríklad vo vymedzení trestného činu by sa poskytla väčšia právna istota, pokiaľ ide o rozlišovanie medzi napomáhaním trestnej činnosti a humanitárnou pomocou, účinnosť ďalších kľúčových aspektov balíka, napríklad všeobecná aproximácia trestného rámca členských štátov, sa hodnotila pozitívne a neutrálne. Hoci všetky členské štáty, ktoré sú balíkom opatrení proti prevádzačstvu viazané, jeho ustanovenia celkovo transponovali, jeho účinky na skutočnú úroveň stíhania a odsúdenia nebolo možné posúdiť z dôvodu nedostatku spoľahlivých, komplexných a porovnateľných údajov. Na zlepšenie vedomostnej základne o jeho vykonávaní by členské štáty mali zlepšiť kvalitu a dostupnosť údajov, ktoré poskytujú štatistickému úradu Európskej únie (Eurostatu). Komisia bude podporovať výmenu najlepších postupov a poskytovať usmernenia prostredníctvom národných kontaktných miest pre boj proti prevádzačstvu migrantov.

Sankcie, na ktorých sa dohodla OSN, EÚ transponuje do práva EÚ. V tejto súvislosti výbor Bezpečnostnej rady pre Líbyu 7. júna 2018 doplnil do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú sankcie zmrazenia aktív, zákazu cestovania a iné opatrenia, šesť obchodníkov s ľuďmi a prevádzačov pôsobiacich v Líbyi. Rada EÚ transponovala tieto opatrenia do práva EÚ 14. júna 2018. Okrem transponovania sankcií dohodnutých na úrovni OSN môže EÚ vždy, keď je to vhodné, využívať dostupné autonómne nástroje. S Globálnym sankčným režimom EÚ v oblasti ľudských práv, prijatým 7. decembra 2020, získala EÚ rámec, ktorý jej umožňuje zamerať sa na osoby, ktoré sú zodpovedné za závažné porušovanie a zneužívanie ľudských práv na celom svete, sú do takejto činnosti zapojené alebo s ňou spojené. Tento nový sankčný režim sa okrem iného vzťahuje na obchodovanie s ľuďmi, ako aj na porušovanie ľudských práv prevádzačmi migrantov, pokiaľ je toto zneužívanie rozšírené, systematické alebo inak vážne znepokojujúce z hľadiska cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.

Protokol OSN o pašovaní migrantov po súši, po mori a letecky sa týka prevencie, vyšetrovania a stíhania prevádzačstva, ako aj ochrany práv osôb, na ktoré sa takéto trestné činy vzťahujú. Protokol OSN o pašovaní migrantov zaväzuje štáty, ktoré sú jeho zmluvnými stranami, aby prevádzačstvo migrantov a iné formy činnosti, ktoré takéto prevádzačstvo podporujú, považovali za trestné činy, ale migrantov by za to, že sa nechali previesť, nemali vystavovať trestnému stíhaniu. Problém prevádzačstva migrantov možno riešiť ukladaním sankcií OSN alebo autonómnych sankcií EÚ zodpovedným jednotlivcom alebo subjektom, napríklad zákazu cestovania alebo zmrazenia finančných aktív či zákazu sprístupnenia finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

Straty na životoch migrantov prevádzaných do Európy a v nej, ako aj rôzne formy ujmy a vykorisťovania, ktorým sú vystavení, sú neprijateľné. Základné práva migrantov, počnúc jedincami v zraniteľnej situácii, treba vždy chrániť. Migranti, ktorí sú aj obeťami trestných činov, sú často v zraniteľnej situácii a môžu mať ťažkosti s prístupom k spravodlivosti. Podľa smernice o právach obetí majú všetky obete trestných činov viacero práv, napríklad aj právo na podporu a ochranu, ktoré by malo byť zaručené za každých okolností. EÚ by mala prevádzaným migrantom, najmä zraniteľným skupinám, ako sú deti a ženy, poskytnúť pomoc a ochranu.

Ako sa ukázalo počas pandémie COVID-19, prevádzači migrantov sa rýchlo prispôsobujú meniacim sa okolnostiam. Aby boli rámce pre presadzovanie práva a justičnú spoluprácu úspešné, musia byť aktívne a musia sa prispôsobovať meniacim sa okolnostiam, a to na základe posilnenej operačnej spolupráce a výmeny informácií.

Je potrebné stavať na operačných činnostiach vykonávaných podľa akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov na roky 2015 – 2020 a ďalej posilňovať spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi a agentúrami EÚ. Agentúry EÚ vrátane EASO, Frontexu, Europolu a Eurojustu by mali zintenzívniť strategickú výmenu a medziagentúrnu analýzu informácií. Mali by spolupracovať v počiatočnom štádiu prípadov prevádzačstva migrantov, kedy môžu využiť svoje doplnkové mandáty na podporu vnútroštátnych orgánov a nadviazať na úspešné spoločné vypracúvanie správ EASO, Frontexu a Europolu o strategických analýzach. Orgány presadzovania práva a justičné orgány by mali v záujme boja proti digitálnemu prevádzačstvu, účinného finančného vyšetrovania a vymáhania majetku, ako aj boja proti podvodom v oblasti dokladov vypracovať nové cielené opatrenia na posilnenie operačnej spolupráce a výmeny informácií.

3.3.1Posilnenie operačnej spolupráce v oblasti presadzovania práva v boji proti prevádzačstvu migrantov

Ťažisko vyšetrovaní orgánov presadzovania práva by nemalo uviaznuť na zatýkaní páchateľov nízkej úrovne. V tomto kontexte je kľúčové zintenzívniť rozkladanie štruktúr organizovanej trestnej činnosti a zamerať sa na skupiny, ktoré predstavujú väčšie riziko pre bezpečnosť Európy, a na jednotlivcov, ktorí sa v zločineckých skupinách nachádzajú na vyšších úrovniach. Vyšetrovania by sa mali zameriavať na takéto zločinecké siete pôsobiace po celej EÚ a narúšať ich obchodné modely. Preto by sa mal zvýšiť počet vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení, a to najmä pokiaľ ide o ciele vysokej hodnoty.

V nadväznosti na úspešné opatrenia z predchádzajúcich rokov by mali členské štáty a operační partneri optimálne využívať špecializované služby poskytované Európskym strediskom pre boj proti prevádzačstvu, ktoré patrí pod Europol, a vymieňať si informácie získané od imigračných styčných dôstojníkov, zo spoločných operačných partnerstiev a z misií a operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktoré boli sprostredkované strediskom Europolu pre informácie Keby členské štáty so zapojením Europolu skonsolidovali používanie sieťovej aplikácie na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA), zabránili by roztrieštenému spravodajskému obrazu. Komisia v súlade so stratégiou EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 zintenzívni rokovania o spolupráci medzi Europolom a partnerskými krajinami s cieľom uľahčiť výmenu osobných údajov na účely vyšetrovania.

Operačné pracovné skupiny Europolu budú naďalej podporovať a spájať členské štáty a operačných partnerov, aby spoločne viedli vyšetrovania zamerané na zistené ciele s vysokou hodnotou, a to aj z partnerských krajín. Členské štáty by mali zintenzívniť spravodajsky podložené koordinované opatrenia proti zločineckým sieťam pôsobiacim v EÚ podporou činnosti spoločnej kontaktnej pracovnej skupiny pre boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, ktorá bola zriadená v roku 2019.

Kľúčovým nástrojom na vykonávanie tohto akčného plánu EÚ a zintenzívnenie spolupráce medzi vnútroštátnymi a európskymi aktérmi je Európska multidisciplinárna platforma proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT). EMPACT, podporovaná z Fondu pre vnútornú bezpečnosť a z rozpočtového krytia Europolu na EMPACT, považuje boj proti prevádzačstvu migrantov za jednu zo svojich priorít na roky 2022 – 2025. Pri vymedzovaní konkrétnych opatrení na dosiahnutie tejto priority by členské štáty a agentúry EÚ mali uplatňovať multidisciplinárny a integrovaný prístup ku všetkým príslušnými prioritám EÚ v boji proti trestnej činnosti v cykle 2022 – 2025, ktoré tvoria súčasť vnútroštátnych aj únijných stratégií a opatrení.

S cieľom zlepšiť koordináciu medzi všetkými príslušnými útvarmi na vnútroštátnej úrovni, napríklad medzi orgánmi presadzovania práva, inšpekciou práce a službami spravujúcimi záchytné centrá, by sa členské štáty mali znova zapojiť do práce národných kontaktných miest pre prevádzačstvo migrantov. Sieť národných kontaktných miest zriadená Komisiou bude výmenou najlepších postupov podporovať členské štáty pri koncipovaní vnútroštátnych stratégií v oblasti boja proti prevádzačstvu. V rovnakom duchu bude budovanie kapacít a operačné výmeny proti prevádzačstvu migrantov s partnerskými krajinami aj rámci nich ďalej podporovať európska sieť imigračných styčných dôstojníkov (sieť ILO).

Spoločný operačný tím Mare by mal pokračovať v úspešnom vykonávaní koordinovaných a spravodajských opatrení proti sprostredkovateľom neregulárnej migrácie s využitím informácií európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR), ktorý teraz v boji proti cezhraničnej trestnej činnosti zohráva významnejšiu úlohu, a spoločného prostredia na výmenu informácií. Frontex by mal využívať svoje posilnené analytické spôsobilosti v námornej oblasti a v plnej miere uplatňovať svoj mandát na poskytovanie informácií o vonkajších hraniciach a predhraničnej oblasti. Mal by naďalej pomáhať orgánom presadzovania práva členských štátov a Europolu poskytovaním vždy aktuálneho profilu podozrivých plavidiel, ktoré sa majú monitorovať, identifikovať, zabaviť a po ukončení príslušných vyšetrovaní trestných činov zlikvidovať. Informácie o takýchto plavidlách si má naďalej vymieňať s Europolom.

V novom pakte Komisia navrhuje jednoduchý postup na vonkajších hraniciach, ktorý pozostáva z kontroly pred vstupom, konania o azyle na hraniciach a rýchleho konania o návrate na hraniciach, a teda integruje procesy, ktoré sú v súčasnosti oddelené. Nová kontrola pred vstupom umožní užšiu spoluprácu medzi všetkými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a agentúrami EÚ, a to aj na zbere spravodajských a iných informácií o prevádzačstve. Okrem toho vďaka revidovanému nariadeniu Eurodac sa obmedzia možnosti neoprávneného pohybu neregulárnych migrantov v EÚ po prekročení vonkajších hraníc tým, že sa zavedie povinnosť registrácie neoprávneného vstupu a pobytu a možnosť uchovávania a vyhľadávania informácií o neregulárnych migrantoch. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby pokročili v rokovaniach o nariadení o kontrole a prijatie nariadenia Eurodac považovali za prioritu.

3.3.2Posilnenie justičnej spolupráce v boji proti prevádzačstvu migrantov

Ak sa majú rozložiť siete prevádzačov migrantov a postaviť páchatelia pred súd, do prípadov prevádzačstva migrantov sa musia v počiatočnej fáze vyšetrovania zapájať justičné orgány. Podobne ako v prípade spolupráce v oblasti presadzovania práva by sa aj justičná reakcia na prevádzačstvo mala zameriavať na hľadanie a rozloženie vysokorizikových zločineckých sietí s vysokou hodnotou, ktoré pôsobia po celej EÚ.

Dosiahnutie tohto cieľa si vyžaduje intenzívnu spoluprácu medzi justičnými orgánmi. Počet prípadov prevádzačstva migrantov postúpených Eurojustu je však pomerne nízky. Členské štáty by mali lepšie využívať podporu Eurojustu, najmä pokiaľ ide o sspoločné vyšetrovacie tímy a operačné nástroje, ako sú koordinačné stretnutia a koordinačné centrá na výmenu informácií súvisiacich s prípadmi. V rámci Eurojustu bola v roku 2020 zriadená pracovná skupina prokurátorov pre prevádzačstvo migrantov, ktorá medzi odborníkmi z praxe zintenzívni výmenu informácií o existujúcich výzvach, trendoch a možných riešeniach vrátane boja proti zneužívaniu administratívnych postupov, ako sú napríklad zdanlivé manželstvá. Táto pracovná skupina poskytuje diskusné fórum pre sudcov a prokurátorov z členských štátov a z krajín, ktoré majú uzavretú dohodu o spolupráci s Eurojustom.

Okrem toho Eurojust a justičné orgány by mali podporiť spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva a súdnictvom zapojením sa do práce spoločnej kontaktnej pracovnej skupiny pre boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi. Eurojust a justičné orgány by sa mali intenzívnejšie zúčastňovať na platforme EMPACT a Eurojust by mal byť užšie zapojený do výmeny informácií, ktorú uskutočňuje stredisko Europolu pre informácie. Komisia začne v záujme justičnej spolupráce s Eurojustom a v súlade so stratégiou EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 rokovať o dohodách o spolupráci medzi Eurojustom a tretími krajinami.

Pri vyšetrovaní a stíhaní prevádzačských činností môžu pomáhať azylové a prijímacie služby, a to poskytovaním informácií migrantom, skúmaním ukazovateľov prevádzačských činností počas pohovorov o azyle alebo postrehov prijímacích služieb. Tieto informácie by sa mali v prípade potreby poskytnúť prokuratúre. Výmena informácií medzi azylovými a prijímacími službami a vnútroštátnymi prokuratúrami by sa mala posilniť harmonizovaným prístupom za podpory Eurojustu a so zapojením členských štátov.

3.3.3Riešenie nových výziev v oblasti digitálneho prevádzačstva, finančného vyšetrovania a podvodov v oblasti dokladov

Obnovené presadzovanie práva a justičná reakcia na prevádzačstvo migrantov sú vystavené neustále sa vyvíjajúcemu kriminálnemu prostrediu, ktorému sa musia vedieť rýchlo prispôsobiť. Treba riešiť najmä digitálne prevádzačstvo, finančné vyšetrovanie a vymáhanie majetku, ako aj podvody v oblasti dokladov.

Na vytvorenie jasnej predstavy o dynamike prevádzačstva v reálnom čase je nevyhnutné posilniť monitorovanie sociálnych médií Pomohlo by to predvídať bezprostredný vývoj, ako aj predpovedať strednodobé trendy. Išlo by o monitorovanie činností zločineckých sietí a všeobecného vývoja v partnerských krajinách s vplyvom na budúce migračné pohyby do EÚ. Frontex by mal svoje monitorovacie kapacity v sociálnych médiách využiť na zlepšenie analýzy rizík týkajúcich sa budúcich neregulárnych migračných pohybov, a to s prihliadnutím na aspekty ochrany údajov. Mal by v tejto oblasti spolupracovať aj s tretími krajinami nevynímajúc výmenu informácií a budovanie kapacít.

S cieľom rozložiť siete prevádzačov migrantov zapojené do digitálneho prevádzačstva je potrebné posilniť kapacity orgánov presadzovania práva a justičných orgánov, aby sa mohli s podporou jednotky Europolu pre nahlasovanie internetového obsahu zamerať na online prítomnosť prevádzačov a ich využívanie moderných technológií na komunikačné účely. S podporou Agentúry Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Európskej siete odbornej justičnej prípravy a ďalších by sa mala zabezpečiť špecializovaná odborná príprava a dostupnosť technického vybavenia a softvéru pre vyšetrovacie jednotky.

Balík predpisov o elektronických dôkazoch poskytne vnútroštátnym orgánom presadzovania práva a justičným orgánom nástroje prispôsobené osobitostiam digitálneho sveta a zároveň silné záruky. Prijatím tohto balíka sa podporí účinnosť vyšetrovania a stíhania všetkých trestných činov, pri ktorých sa využívajú elektronické dôkazy.