CORRIGENDUM : COM(2011) 684 final/2 annule et remplace le document COM(2011) 684 final adopté le 25.10.2011 Modifications concernent uniquement la date d'adoption et la cote finale.

Týmto návrhom sa dopĺňa návrh smernice z roku 2009 o finančných výkazoch mikrosubjektov, o ktorom v súčasnosti stále rokujú spoluzákonodarcovia EÚ. Vzhľadom na to, že Rada aj Parlament už súhlasili so zásadou režimu pre mikrosubjekty, tento návrh neobsahuje návrh novej politiky v súvislosti s mikropodnikmi, ako sa uvádza v hodnotení uvedenom v sprievodnom posúdení vplyvu. Európska komisia je ochotná spolu so spoluzákonodarcami EÚ zvážiť, ako by bolo najlepšie integrovať do súčasného návrhu konečnú medziinštitucionálnu dohodu o smernici z roku 2009.

Raison d'être smerníc spočíva v stanovení požiadavky zostavovať finančné výkazy pre spoločnosti s ručením obmedzeným a stanovení minimálnych požiadaviek s cieľom zlepšiť porovnateľnosť finančných výkazov v celej EÚ. Následne by to malo viesť k lepšiemu fungovaniu jednotného trhu a konkrétnejšie k zlepšenému prístupu k finančným prostriedkom, zníženiu kapitálových nákladov a zvýšeným úrovniam cezhraničného obchodu, fúzií a akvizičnej činnosti. Návrh celkovo prispieva k zlepšeniu konkurencieschopnosti Európy prostredníctvom vytvorenia regulačného prostredia priaznivého pre rast a tvorbu pracovných príležitostí.

Z konzultácií vyplýva, že priamo zúčastnené strany sú celkovo veľmi spokojné so súčasným rámcom, ktorý zo všeobecného hľadiska funguje mnoho rokov dobre. K týmto priamo zúčastneným stranám patria okrem iných zostavovatelia a používatelia finančných výkazov a orgány verejnej správy. Vidia však priestor na zjednodušenie, najmä v prospech najmenších podnikov. Za posledných tridsať rokov sa zmenami a doplneniami pridalo do smerníc mnoho požiadaviek, napríklad nové pravidlá zverejňovania a hodnotenia vrátane podrobných ustanovení o účtovaní reálnou hodnotou. Menšia pozornosť sa venovala úvahám o možnom zjednodušení alebo odstránení existujúcich požiadaviek. Každá zmena a doplnenie mohli byť síce ako také opodstatnené, pri pridávaní nových ustanovení sa však často nezohľadňovala porovnateľnosť a praktická použiteľnosť finančných výkazov, zvýšili sa požiadavky oznamovania a počet opcií pre členské štáty, čo nakoniec viedlo k prehĺbeniu zložitosti a regulačnej záťaže pre všetky spoločnosti. Táto zvýšená záťaž dolieha v prvom rade na menšie spoločnosti.

–niekoľko tematicky zameraných stretnutí s vnútroštátnymi normotvorcami, zástupcami malých a stredných podnikov, bánk, investorov a účtovníkov z celej EÚ,

–konzultácie s pracovnou skupinou pre MSP poradnej skupiny EFRAG (Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo) a pracovnou skupinou ad hoc pre MSP Regulačného výboru pre účtovníctvo (ARC),

–štúdia o účinkoch zmien v smerniciach na administratívnu záťaž, pričom táto štúdiu bola vykonaná Strediskom pre strategické a hodnotiace služby (CSES).

Pokiaľ súvislosti s podávaním správ podľa jednotlivých krajín útvary Komisie takisto udržiavali pravidelný dialóg s rôznymi kategóriami zainteresovaných strán (so zostavovateľmi, používateľmi a orgánmi verejnej správy). Uskutočnila sa verejná konzultácia v rokoch 2010/2011 a séria dvojstranných konzultácií so zainteresovanými stranami (najmä používateľmi a zostavovateľmi) v roku 2010 a v roku 2011. Navyše Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (EFRAG) poskytla vstupy v súvislosti s hodnotením administratívnych nákladov spojených s možnou požiadavkou finančného výkazníctva podľa jednotlivých krajín.

2.2.Posúdenie vplyvu

2.2.1.Finančné výkazy

Zostavovanie finančných výkazov bolo identifikované ako jedna z najviac zaťažujúcich povinností, ktoré pre spoločnosti. Malé spoločnosti čelia pomerne väčšej administratívnej záťaži v porovnaní so strednými/veľkými spoločnosťami.

V posúdení vplyvu sa analyzovalo päť širokých politických možností počnúc základným scenárom. Ako uprednostnená možnosť sa nakoniec vybrala široká možnosť revidovať a modernizovať vybrané požiadavky, ktoré sú v súčasnosti v smerniciach o účtovníctve.

Po preskúmaní podrobnejších možností sa ako najlepšia politická možnosť ukázal „minirežim“ špecifický pre malé spoločnosti. Potenciál zníženia administratívnej záťaže v rámci tejto politickej možnosti predstavuje sumu 1,5 miliardy EUR a vyplýva zo znížených požiadaviek na vykazovanie v poznámkach, ďalšieho uvoľnenia podmienok štatutárneho auditu a výnimky zo zostavovania konsolidovaných účtovných závierok pre malé skupiny.

Druhá podrobná možnosť počítala so zvýšením prahových hodnôt, ktoré sa pre malé a stredné spoločnosti vymedzujú v smernici tak, aby odzrkadľovali infláciu v období rokov 2007 až 2011. Potenciál zníženia administratívnej záťaže v rámci tohto návrhu dosahuje zhruba 0,2 miliardy EUR.

Predpokladaný potenciál úspor z uvedeného návrhu sa preto odhaduje celkovo na sumu 1,7 miliardy EUR. Zjednodušený režim ponúkaný malým spoločnostiam bude v každom prípade v prospech mikrospoločností. Vplyv uvedených vybraných politických možností na mikrosubjekty sa však nebral do úvahy, pretože návrh smernice o mikrosubjektoch, o ktorom rokujú Európsky parlament a Rada, sa zaoberá konkrétne touto otázkou.

Tieto vybrané politické možnosti budú znamenať, že sa zníži množstvo informácií dostupných používateľom finančných výkazov malých a stredných podnikov vrátane informácií, ktoré sú dostupné pre verejnosť. Posilnila by sa však ochrana veriteľov vďaka skutočnosti, že by sa povinnými stali dve zverejnenia informácií v súvislosti so zárukami a záväzkami a transakciami so spriaznenými osobami. Prejavil by sa mierny pozitívny vplyv na informácie dostupné v prípade stredných a veľkých spoločností, pretože ich finančné výkazy by boli zreteľnejšie a porovnateľnejšie.

Štatistické orgány možno budú potrebovať upraviť svoj spôsob zberu niektorých údajov od menších spoločností, aj keď maximálna harmonizácia prahových hodnôt by im umožnila zhromažďovať údaje o objektívne rovnako veľkých spoločnostiach z celej EÚ, čím by sa zlepšila porovnateľnosť. Harmonizácia prahových hodnôt však môže mať nepriaznivý vplyv na zber štatistických údajov najmä v členských štátoch, ktoré majú vysoký podiel malých spoločností. Na vytvorenie odhadu národných hospodárskych ukazovateľov budú tieto členské štáty možno musieť revidovať spôsob zberu štatistických údajov od spoločností. Návrh Komisie vzájomne prepojiť centrálne registre, obchodné registre a registre spoločností by mal ako zmierňujúci faktor zlepšiť cezhraničný prístup k informáciám o spoločnostiach. Daňovým orgánom sa ponechá právomoc rozhodovať o tom, ako sa na daňové účely vypočítajú zisky a aké by mali byť súvisiace požiadavky na vykazovanie.

Z hľadiska sociálneho vplyvu návrhu by zjednodušené požiadavky na účtovníctvo mali podporiť podnikateľské prostredie, ktoré podnecuje do zakladania spoločností a do podnikania. Podľa posúdenia možno očakávať, že iniciatíva prostredníctvom uvoľnenia zdrojov dostupných pre spoločnosti aspoň okrajovo prispeje k vytváraniu pracovných miest v EÚ. Niektoré úspory na úrovni spoločností by sa dosiahli vďaka zníženiu poplatkov, ktoré spoločnosti platia účtovníckym firmám alebo externým účtovníkom. Očakáva sa, že vplyv na pracovné miesta v dôsledku tohto presunu zdrojov bude neutrálny alebo iba okrajovo negatívny z hľadiska celkových úrovní zamestnaností. Merateľný vplyv na životné prostredie sa neočakáva. Neočakáva sa, že by zavedenie jednoduchších účtovných režimov odrádzalo malé spoločnosti od rastu, pretože účtovníctvo v tomto ohľade predstavuje menšiu záťaž než daňové alebo sociálne právne predpisy. Navyše prístup podľa zásady „najskôr myslieť v malom“, uplatňovaný v tomto návrhu, umožňuje, aby účtovné režimy vyhovovali spoločnostiam rôznych veľkostí.

2.2.2. Vykazovanie platieb uhrádzaných vládam

Komisia verejne vyjadrila podporu medzinárodnej Iniciatívy za transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI) a ochotu predložiť právne predpisy, v ktorých sa stanovia spoločnostiam ťažobného priemyslu požiadavky na zverejnenie údajov. Podobný záväzok sa prijal v záverečnej deklarácii samitu krajín G8 v Deauville z mája 2011, v ktorej sa vlády krajín G8 zaviazali „zaviesť zákony a predpisy o transparentnosti alebo podporiť dobrovoľné štandardy, ktoré vyžadujú alebo podnecujú spoločnosti, ktoré ťažia ropu, zemný plyn a iné nerastné suroviny, aby zverejňovali platby, ktoré uhrádzajú vládam.“ Európsky parlament navyše predložil uznesenie, v ktorom zopakoval svoju podporu požiadavkám výkazníctva podľa jednotlivých krajín, najmä v prípade ťažobného priemyslu.

Právne predpisy EÚ v súčasnosti nevyžadujú od spoločností, aby zverejňovali platby vládam uhradené v krajinách, v ktorých pôsobia, a tieto platby členili podľa jednotlivých krajín. Preto sa takéto platby vládam v konkrétnej krajine bežne nezverejňujú napriek tomu, že takéto platby ťažobného priemyslu (ropa, zemný plyn a baníctvo) alebo podnikov, ktoré klčujú primárne lesy, môžu predstavovať významnú časť príjmov krajiny, najmä v tretích krajinách s bohatými prírodnými zdrojmi. S cieľom prinútiť vlády vlády k zodpovednosti za využívanie týchto zdrojov a v záujme podpory riadnej správy veci verejných sa navrhuje vyžadovať zverejňovanie platieb, ktoré sa platia vládam, a to jednotlivo alebo na konsolidovanej úrovni spoločnosti. Tento návrh je porovnateľný s Dodd-Frankovým zákonom v USA prijatým v júli 2010, ktorý vyžaduje od spoločností ťažobného priemyslu (spoločnosti, ktoré ťažia ropu, zemný plyn a iné nerastné suroviny) registrovaných Komisiou pre burzu a cenné papiere (SEC), aby zverejňovali platby, ktoré sa odvádzajú vládam a to v členení podľa krajín a projektov. Vykonávacie pravidlá SEC sa podľa plánu majú prijať do konca roka 2011.

V posúdení vplyvu sa analyzovalo päť širších politických možností začínajúc základným scenárom (politická možnosť 0), následne sa preskúmali možné systémy, ktorých výsledkom by bola všeobecná dohoda o výkazníctve podľa jednotlivých krajín pre nadnárodné spoločnosti EÚ a mimo EÚ (politická možnosť 1), a nakoniec sa posúdili viaceré politické možnosti, ktorými by sa spoločnostiam EÚ uložila povinnosť zverejňovať informácie podľa jednotlivých krajín (politické možnosti 2 až 4). Kým politická možnosť 2 vyžaduje od ťažobného priemyslu a klčovateľov primárnych lesov, aby zverejňovali platby odvádzané vládam v členení podľa jednotlivých krajín, politická možnosť 3 vyžaduje zverejňovať tieto informácie podľa jednotlivých krajín a projektov. Popri výkaze platieb vláde by politická možnosť 4 vyžadovala, aby spoločnosti činné v ťažobnom priemysle a klčovatelia prímárnych lesov zostavovali kompletný súbor účtov podľa jednotlivých krajín.

Vybrala sa možnosť vyžadovať výkazníctvo podľa jednotlivých krajín (CBCR) v súvislosti s platbami vláde v členení podľa jednotlivých krajín a projektov od nadnárodných spoločností EÚ v ťažobnom priemysle a klčovaní primárnych lesov (politická možnosť 3). Ťažobný priemysel zahŕňa všetky spoločnosti s činnosťami, ktorých súčasťou je prieskum, hľadanie, vývoj a ťažba nerastných surovín, ropy a zemného plynu. Klčovanie primárnych lesov zahŕňa všetky spoločnosti s činnosťami, ktorých súčasťou je klčovanie, selektívny výrub alebo prerieďovanie primárnych lesov. Zverejňovanie platieb vláde v členení podľa jednotlivých krajín a prípadne projektov by lepšie uspokojilo potreby zainteresovaných strán, ktoré volajú po rozsiahlejšom zverejňovaní informácií, zatiaľ čo náklady takejto politickej možnosti by boli prijateľné za predpokladu, že by sa zaviedol vhodný prah závažnosti. Týmto prístupom by sa dosiahla rovnováha medzi lepšou transparentnosťou bez nadmerného zaťaženia spoločností a bez toho, aby sa spoločnosti EÚ vo veľkej miere konkurenčne znevýhodnili. Tým by sa nemalo ohroziť ani budúce úsilie EÚ dosiahnuť medzinárodnú dohodu a prostredníctvom rokovaní s medzinárodnými partnermi vytvoriť rovnaké pravidlá hry na celom svete, pokiaľ ide o finančné výkazníctvo podľa jednotlivých krajín (CBCR).

Niektoré upozornili na problém potenciálneho konfliktu medzi požiadavkou EÚ na zverejňovanie a vnútroštátnymi právnymi predpismi prijímajúcej krajiny, ktorými sa zakazuje zverejňovať takéto informácie, v rozsahu pôsobnosti návrhu. Zazneli výzvy, aby sa pre takéto prípady stanovila výnimka z povinnosti vykázať príslušné platby vláde. Aj keď Komisia zistila veľmi málo príkladov krajín, ktoré zakazujú zverejňovanie, stanovila sa presne opísaná výnimka pre situácie, v ktorých by sa spoločnosť dodržiavajúca tieto povinnosti zverejňovania ocitla v jasnom rozpore s trestným právom príslušnej krajiny.