V prvom rade a v snahe odstrániť akúkoľvek formu mechanického spoliehania sa na externé ratingy by inštitúcia mala používať svoj vlastný výpočet požiadaviek na regulatórny kapitál, keď inštitúcia má povolenie používať prístup na základe interných ratingov (IRB) vo vzťahu k expozíciám rovnakého typu, ako sú podkladové expozície sekuritizácie, a dokáže vypočítať požiadavky na regulatórny kapitál vo vzťahu k podkladovým expozíciám, ako keby tieto expozície neboli sekuritizované („Kirb“), pričom v každom prípade sa uplatňujú určité vopred vymedzené vstupné údaje („SEC-IRBA“). Prístup k sekuritizáciám na základe externých ratingov („SEC-ERBA“) by preto mal byť k dispozícii pre tie inštitúcie, ktoré nesmú používať prístup SEC-IRBA vo vzťahu k svojim pozíciám v danej sekuritizácii. Podľa prístupu SEC-ERBA by sa kapitálové požiadavky mali priraďovať k sekuritizačným tranžiam na základe ich externého ratingu. Keď nie sú k dispozícii prvé dva prístupy alebo keď by použitie prístupu SEC-ERBA viedlo k neprimeraným požiadavkám na regulatórny kapitál vo vzťahu ku kreditnému riziku obsiahnutému v podkladových expozíciách, inštitúcie by mali mať možnosť uplatňovať štandardizovaný prístup k sekuritizácii („SEC-SA“), ktorý by sa mal spoliehať na vzorec, ktorý by poskytli orgány dohľadu a ktorý by ako vstupné údaje používal kapitálové požiadavky, ktoré by sa vypočítavali podľa SA vo vzťahu k podkladovým expozíciám, ako keby tieto expozície neboli sekuritizované („Ksa“).

Revidovaný bazilejský rámec v súčasnosti neobsahuje režim zaobchádzania so sekuritizáciami STS, ktorý by bol citlivejší na riziká. BCBS však momentálne pracuje na tom, aby sa do nového rámca začlenili kritériá pre STS, ktoré boli 23. júla 2015 prijaté spoločne s Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (IOSCO). Z tejto pracovnej iniciatívy sa výsledok očakáva najskôr v polovici roka 2016.

Prvým krokom je vypracovať pre všetkých účastníkov tohto trhu spoločný substantívny rámec pre sekuritizácie a identifikovať podmnožinu transakcií, ktoré spĺňajú určité kritériá prípustnosti: jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie alebo sekuritizácie STS. Práve to je predmetom návrhu Komisie na nariadenie o sekuritizáciách. Druhým krokom je vykonať zmeny regulačného rámca pre sekuritizácie v práve EÚ, a to aj v oblasti kapitálových požiadaviek na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti, ktoré sú originátormi a sponzormi týchto nástrojov alebo investormi do týchto nástrojov, aby sa zabezpečil taký režim regulačného zaobchádzania so sekuritizáciami STS, ktorý by bol citlivejší na riziká.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Len právnymi predpismi EÚ sa dá zabezpečiť, aby bol režim zaobchádzania s regulatórnym kapitálom pri sekuritizáciách rovnaký pre všetky úverové inštitúcie a investičné spoločnosti pôsobiace vo viac než jednom členskom štáte. Harmonizovanými regulatórnymi kapitálovými požiadavkami sa zabezpečia rovnaké podmienky, zníži sa regulačná zložitosť, predíde sa neopodstatneným nákladom na dodržiavanie súladu pri cezhraničných aktivitách, podporí sa ďalšia integrácia na trhoch EÚ a prispeje sa k odstráneniu príležitostí na regulačnú arbitráž. Opatreniami na úrovni EÚ sa takisto zabezpečí vysoká úroveň finančnej stability v celej EÚ. Z týchto dôvodov sú regulatórne kapitálové požiadavky pre sekuritizácie stanovené v CRR a zamýšľaný účel tohto návrhu by sa dosiahol len zmenou uvedeného nariadenia. Práve z tohto dôvodu je tento návrh v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, ktoré sú stanovené v článku 5 ZFEÚ.

Nariadením CRR, v znení zmien podľa tohto návrhu, sa stanovuje harmonizovaný prudenciálny rámec EÚ pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti prostredníctvom vytvorenia jednotných a priamo uplatniteľných pravidiel pre uvedené inštitúcie, a to aj v oblasti kapitálových požiadaviek na kreditné riziko, ktoré sa spája so sekuritizačnými pozíciami. Touto harmonizáciou sa zabezpečia rovnaké podmienky pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti EÚ a posilní sa dôvera v stabilitu inštitúcií v celej EÚ, a to vo vzťahu k ich pôsobeniu ako investori, originátori alebo sponzori na sekuritizačných trhoch.

Týmto návrhom by sa dosiahlo významné zjednodušenie prudenciálneho rámca pre regulatórny kapitál, ktorý je uplatniteľný na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti v pozícii investora, originátora alebo sponzora sekuritizácií prostredníctvom jedinej hierarchie prístupov platiacej pre všetky inštitúcie bez ohľadu na prístup použitý na výpočet kapitálových požiadaviek v súvislosti s podkladovými expozíciami, ako aj zrušenie viacerých špecifických režimov zaobchádzania pre určité kategórie sekuritizačných pozícií. Zvýšila by sa porovnateľnosť medzi inštitúciami a podstatne by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov.

–investori by boli motivovaní opätovne vstúpiť na sekuritizačný trh, keďže diferencovaný rámec by vyslal jasný signál, že riziká sú teraz lepšie kalibrované, následkom čoho by sa znížila pravdepodobnosť opätovného výskytu systémovej krízy.

Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k nariadeniu o sekuritizáciách, jasne ukazuje prínosy, pokiaľ ide o efektívnosť a účinnosť a) zavedenia revidovaného regulačného rámca o kapitálových požiadavkách pre expozície voči sekuritizáciám a b) rozlišovania medzi režimami zaobchádzania so sekuritizáciami STS so zreteľom na celkové ciele legislatívneho balíka Komisie o sekuritizáciách, t. j. odstránenie stigmy, ktorá je medzi investormi prisudzovaná sekuritizáciám; odstránenie regulačných nevýhod pre produkty STS; a zníženie alebo odstránenie neoprávnene vysokých prevádzkových nákladov pre emitentov a investorov. Zavedenie jasného rozlišovania medzi sekuritizáciami STS a sekuritizáciami inými ako STS v oblasti kapitálových požiadaviek prinesie niekoľko pozitívnych účinkov, konkrétne:

Kapitálové požiadavky pre pozície v rámci sekuritizácie vrátane zaobchádzania citlivejšieho na riziká pre sekuritizácie STS sú v súčasnom návrhu stanovené, pričom kritériá prípustnosti pre sekuritizácie STS spolu s ostatnými medzisektorovými ustanoveniami sú obsiahnuté v nariadení o sekuritizáciách. Uvedené prvky zahŕňajú hlavne všetky ustanovenia o požiadavkách na ponechávanie si rizika, náležitú starostlivosť a zverejňovanie, ktoré boli predtým obsiahnuté v piatej časti CRR. To isté platí pre určité vymedzenia pojmov pôvodne zahrnuté do článku 4, ktoré sú všeobecnej povahy, a preto boli presunuté do medzisektorového legislatívneho rámca.

Toto nariadenie tvorí súčasť legislatívneho balíka spolu s navrhovaným nariadením o sekuritizáciách. Ako počas konzultačného procesu uviedli mnohé zainteresované strany, vypracovanie kritérií prípustnosti STS by samo osebe nepostačovalo na dosiahnutie cieľa, ktorým je oživenie sekuritizačných trhov EÚ, ak by ho nesprevádzal nový režim prudenciálneho zaobchádzania, a to aj v oblasti kapitálových požiadaviek, čo by lepšie odzrkadľovalo ich špecifické charakteristické črty.

Berúc do úvahy skutočnosť, že základným cieľom balíka o sekuritizáciách je prispieť k vytvoreniu primeraného toku financovania na podporu hospodárskeho rastu EÚ a že MSP sú chrbtovou kosťou hospodárstva EÚ, do tohto nariadenia je zahrnuté aj osobitné ustanovenie o sekuritizáciách MSP (článok 270). Je zamerané najmä na tie sekuritizácie úverov MSP, v rámci ktorých je kreditné riziko súvisiace s mezanínovou tranžou (a v niektorých prípadoch s podriadenou tranžou) zaručené obmedzeným zoznamom tretích strán, vrátane najmä ústrednej vlády alebo centrálnej banky členského štátu, resp. dodatočne zaručené jedným z uvedených subjektov (táto schéma sa obvykle nazýva „tranžové krytie“). Vzhľadom na dôležitosť týchto schém pri uvoľňovaní kapitálu, ktorý sa následne použije na zvýšenie sumy úverov poskytovaných MSP, sa navrhuje schváliť pre nadriadenú tranžu, ktorú si ponecháva inštitúcia, ktorá je originátorom, režim zaobchádzania, ktorý by bol citlivejší na riziká a rovnocenný s režimom, s ktorým sa počíta pre sekuritizácie STS. Aby sekuritizácia splnila kritériá na tento režim zaobchádzania, musí spĺňať niekoľko prevádzkových požiadaviek vrátane uplatniteľných kritérií pre STS. Ak takéto transakcie využívajú takýto druh záruky alebo dodatočnej záruky, preferenčným zaobchádzaním s regulatórnym kapitálom, ktoré by im na základe nariadenia (EÚ) č. 575/2013 bolo k dispozícii, nie je dotknuté dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci.

Pre inštitúcie, ktoré dokážu vypočítať KIRB, sa momentálne predpokladá celkové horné ohraničenie, pokiaľ ide o maximálnu hodnotu rizikovo vážených expozícií (článok 260). Súčasné znenie navrhuje a) zachovať tento režim zaobchádzania, t. j. inštitúcie, ktoré používajú SEC-IRBA na sekuritizačné pozície, môžu na uvedenú pozíciu uplatňovať maximálne kapitálové požiadavky, ktoré sa rovnajú kapitálovej požiadavke, ktorá by bola platila voči podkladovým expozíciám v rámci IRB, ak by neboli sekuritizované; a b) rozšíriť ten istý režim zaobchádzania na inštitúcie, ktoré sú originátormi a sponzormi, ktoré používajú SEC-ERBA a SEC-SA. Odôvodniť to možno tým, že z pohľadu originátora sa proces sekuritizácie dá považovať za podobný zmierňovaniu kreditného rizika, t. j. jeho účinkom je prenesenie aspoň niektorých rizík podkladových expozícií na inú stranu. Za predpokladu, že sú splnené podmienky pre presun významného rizika, by z tohto pohľadu nebolo opodstatnené, aby inštitúcia musela držať viac kapitálu po sekuritizácii než pred ňou, keďže procesom sekuritizácie dochádza k zníženiu rizík spájaných s podkladovými expozíciami.

Na základe takzvaného prístupu založeného na prezretí podkladových expozícií („look-through“) sekuritizačná pozícia dostáva maximálnu rizikovú váhu, ktorá sa rovná priemernej rizikovej váhe uplatniteľnej na podkladové expozície. Podľa súčasných pravidiel sa prístup založený na prezretí podkladových expozícií môže používať na výpočet rizikovo váženej expozície pozícií bez ratingu (článok 253 CRR). V súlade s revidovaným rámcom BCBS sa teraz navrhuje povoliť prístup založený na prezretí podkladových expozícií len pre nadriadené sekuritizačné expozície bez ohľadu na to, či relevantná pozícia má alebo nemá rating, a bez ohľadu na prístup používaný pre podkladovú skupinu expozícií (SA alebo IRBA) za predpokladu, že banka pre podkladové expozície dokáže určiť KIRB alebo KSA. Vzhľadom na zvýšenia kreditnej kvality, ktoré nadriadené tranže získavajú od podriadených tranží, inštitúcia by nemala byť povinná uplatňovať na nadriadenú sekuritizačnú pozíciu vyššiu rizikovú váhu, než aká sa uplatňuje na držané podkladové expozície priamo.

Do troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia predloží Rade a Parlamentu správu o vplyve nového rámca pre regulatórny kapitál na sekuritizačné trhy EÚ. Na základe svojej analýzy a berúc do úvahy medzinárodný regulačný vývoj a potrebu chrániť finančnú stabilitu môže Komisia navrhnúť ďalšie zmeny CRR, okrem iného vo vzťahu k hierarchii prístupov v súlade s článkom 456.

Berúc do úvahy skutočnosť, že v nariadení o sekuritizáciách sa súbežne zavádza aj všeobecný rámec pre požiadavky na inštitúcie, ktoré sú originátorom, sponzorom a investorom, uplatniteľný na všetky finančné sektory, všetky ustanovenia zahrnuté do piatej časti (články 404 až 410) sa zrušujú. Zachovaný je len obsah článku 407 (Dodatočná riziková váha) a príslušné splnomocnenie Komisie na prijímanie vykonávacích technických predpisov, pričom tieto sa budú nachádzať v novom článku 270bis.

keďže:

(1)Sekuritizácie sú významnou súčasťou dobre fungujúcich finančných trhov, keďže prispievajú k diverzifikácii zdrojov financovania inštitúcií a k uvoľňovaniu regulatórneho kapitálu, ktorý sa následne môže prerozdeliť na účely podpory ďalšieho poskytovania úverov. Sekuritizácie môžu navyše inštitúciám a iným účastníkom trhu poskytnúť ďalšie investičné príležitosti, čím umožňujú diverzifikovať portfólio a uľahčujú tok financovania smerom k podnikom a jednotlivcom tak v jednotlivých členských štátoch, ako aj cezhranične v celej Únii. Tieto prínosy by sa však mali porovnať aj s ich potenciálnymi nákladmi. Ako bolo vidieť počas prvej fázy finančnej krízy, ktorá prepukla v lete roku 2007, výsledkom nezdravých praktík na sekuritizačných trhoch bolo významné ohrozenie integrity finančného systému, konkrétne v dôsledku nadmerného využívania finančnej páky, nepriehľadných a zložitých štruktúr, ktoré sťažovali cenotvorbu, ďalej mechanického spoliehania sa externé ratingy alebo nesúladu medzi záujmami investorov a originátorov („agentúrne riziká“).

(2)V posledných rokoch zotrvávajú objemy emitovaných sekuritizácií v Únii pod ich vrcholnou úrovňou spred krízy, a to z viacerých dôvodov, okrem iného kvôli stigme, ktorá sa s týmito transakciami vo všeobecnosti spája. Obnovenie sekuritizačných trhov by malo byť založené na zdravých a obozretných trhových postupoch, aby sa predišlo opätovnému výskytu práve toho súboru okolností, ktorý finančnú krízu spôsobil. S týmto cieľom sa v nariadení [nariadenie o sekuritizáciách] stanovujú podstatné prvky základného sekuritizačného rámca, pričom uvedené sú aj ad hoc kritériá na identifikáciu jednoduchých, transparentných a štandardizovaných („STS“) sekuritizácií a systém dohľadu na monitorovanie správneho uplatňovania týchto kritérií originátormi, sponzormi, emitentmi a inštitucionálnymi investormi. V nariadení [nariadenie o sekuritizáciách] sa ďalej stanovuje súbor spoločných požiadaviek týkajúcich sa ponechávania rizika, náležitej starostlivosti a zverejňovania pre všetky sektory finančných služieb.

(3)V súlade s cieľmi nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách] by sa požiadavky na regulatórny kapitál stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 pre inštitúcie, ktoré sú originátormi, sponzormi a investormi do sekuritizácií, mali zmeniť, aby sa do nich primerane premietli osobitné prvky sekuritizácií STS a aby sa riešili nedostatky daného rámca, ktoré sa vynorili počas finančnej krízy, konkrétne jeho mechanické spoliehanie sa na externé ratingy, nadmerne nízke rizikové váhy pre sekuritizačné tranže s vysokými ratingmi a naopak nadmerne vysoké rizikové váhy pre tranže s nízkymi ratingmi, ako aj nedostatočná citlivosť na riziká. Bazilejský výbor pre bankový dohľad 11. decembra 2014 („BCBS“) uverejnil svoje „Revízie sekuritizačného rámca“ („revidovaný bazilejský rámec“), v ktorých vytýčil rôzne zmeny noriem pre regulatórny kapitál pre sekuritizácie, aby sa odstránili práve tieto nedostatky. V zmenách nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa mali brať do úvahy ustanovenia revidovaného bazilejského rámca.

(4)Na kapitálové požiadavky pre pozície v sekuritizácii podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa mali vzťahovať rovnaké metódy výpočtu pre všetky inštitúcie. V prvom rade a v snahe odstrániť akúkoľvek formu mechanického spoliehania sa na externé ratingy by inštitúcia mala používať svoj vlastný výpočet požiadaviek na regulatórny kapitál, ak inštitúcia má povolenie používať prístup na základe interných ratingov (IRB) vo vzťahu k expozíciám rovnakého typu, ako sú podkladové expozície sekuritizácie, a dokáže vypočítať požiadavky na regulatórny kapitál vo vzťahu k podkladovým expozíciám, ako keby tieto expozície neboli sekuritizované („Kirb“), pričom v každom prípade sa uplatňujú určité vopred vymedzené vstupné údaje („SEC-IRBA“). Prístup k sekuritizáciám na základe externých ratingov („SEC-ERBA“) by preto mal byť k dispozícii pre tie inštitúcie, ktoré nesmú používať prístup SEC-IRBA vo vzťahu k svojim pozíciám v danej sekuritizácii. Podľa prístupu SEC-ERBA by sa kapitálové požiadavky mali priraďovať k sekuritizačným tranžiam na základe ich externého ratingu. Keď nie sú k dispozícii prvé dva prístupy alebo keď by použitie prístupu SEC-ERBA viedlo k neprimeraným požiadavkám na regulatórny kapitál vo vzťahu ku kreditnému riziku obsiahnutému v podkladových expozíciách, inštitúcie by mali mať možnosť uplatňovať štandardizovaný prístup k sekuritizácii („SEC-SA“), ktorý by sa mal spoliehať na vzorec, ktorý by poskytli orgány dohľadu a ktorý by ako vstupné údaje používal kapitálové požiadavky, ktoré by sa vypočítavali podľa štandardizovaného prístupu ku kreditnému riziku („SA“) vo vzťahu k podkladovým expozíciám, ako keby tieto expozície neboli sekuritizované („Ksa“).

(5)Agentúrne riziko a riziko modelu sa vyskytujú častejšie pri sekuritizáciách než pri iných finančných aktívach a vyvolávajú určitý stupeň neistoty pri výpočte kapitálových požiadaviek pre sekuritizácie, a to aj potom, ako boli zohľadnené všetky príslušné faktory rizika. V snahe primerane zachytiť tieto riziká by sa nariadenie (EÚ) č. 575/2013 malo zmeniť tak, aby sa v ňom pre všetky sekuritizačné pozície stanovovalo minimálne dolné ohraničenie rizikovej váhy vo výške 15 %. Resekuritizácie však vykazujú väčšiu zložitosť a rizikovosť, a preto by pozície v nich mali podliehať konzervatívnejšiemu výpočtu regulatórneho kapitálu a malo by sa na ne vzťahovať dolné ohraničenie rizikovej váhy vo výške 100 %.

(6)Od inštitúcií by sa nemalo požadovať, aby na nadriadenú pozíciu uplatňovali rizikovú váhu vyššiu, než je riziková váha, ktorá by sa uplatňovala, keby inštitúcia držala podkladové expozície priamo, v čom je odzrkadlený prínos zvýšenia kreditnej kvality, ktorý v sekuritizačnej štruktúre nadriadené pozície získavajú od podriadených tranží. V nariadení (EÚ) č. 575/2013 by sa preto mal stanoviť prístup založený na prezretí podkladových expozícií („look-through“), podľa ktorého by sa nadriadenej sekuritizačnej pozícii priradila maximálna riziková váha rovnajúca sa priemernej rizikovej váhe uplatňovanej na podkladové expozície, a takýto prístup by mal byť k dispozícii bez ohľadu na to, či relevantná pozícia je s ratingom alebo je bez ratingu, a bez ohľadu na prístup používaný na podkladovú skupinu (štandardizovaný prístup alebo IRB), pričom by sa uplatňovali určité podmienky.

(7)Celkové horné ohraničenie, pokiaľ ide o maximálne hodnoty rizikovo vážených expozícií, je k dispozícii v súčasnom rámci pre inštitúcie, ktoré dokážu vypočítavať kapitálové požiadavky pre podkladové expozície v súlade s prístupom IRB, ako keby tieto expozície neboli sekuritizované (KIRB). Keďže postupom sekuritizácie sa znižuje riziko, ktoré sa spája s podkladovými expozíciami, toto horné ohraničenie by mali mať k dispozícii všetky inštitúcie, ktoré sú originátorom a sponzorom, bez ohľadu na prístup, ktorý používajú na výpočet požiadaviek na regulatórny kapitál pre pozície v sekuritizácii.

(8)Ako vo svojej „správe o kvalifikovaných sekuritizáciách“ z júna 2015 poukázal Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), z empirických dôkazov o zlyhaniach a stratách vyplýva, že sekuritizácie STS vykazovali počas finančnej krízy lepšie výsledky než iné sekuritizácie, čo je odzrkadlením používania jednoduchých a transparentných štruktúr a robustných postupov vykonávania pri sekuritizáciách STS, s ktorými sa spája nižšie kreditné, prevádzkové a agentúrne riziko. Je preto vhodné zmeniť nariadenie (EÚ) č. 575/2013 tak, aby sa v ňom stanovovala primeraná kalibrácia citlivosti na riziká sekuritizácií STS, a to spôsobom, ktorý vo svojej správe odporúčal EBA a ktorý zahŕňa najmä nižšie dolné ohraničenie rizikovej váhy vo výške 10 % pre nadriadené pozície.

(9)Vymedzenie sekuritizácií STS na účely výpočtu regulatórneho kapitálu podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by malo byť obmedzené na sekuritizácie, v rámci ktorých sa vlastníctvo podkladových expozícií presúva na účelovú jednotku („tradičné sekuritizácie“). Inštitúciám, ktoré si ponechávajú nadriadené pozície v syntetických sekuritizáciách zabezpečených podkladovou skupinou úverov pre malé a stredné podniky („MSP“), by však malo byť povolené uplatňovať na tieto pozície nižšie kapitálové požiadavky dostupné pre sekuritizácie STS, ak sa takéto transakcie na základe určitých prísnych kritérií považujú za transakcie vysokej kvality. Najmä ak takáto podmnožina syntetických sekuritizácií využíva záruku alebo dodatočnú záruku zo strany ústrednej vlády alebo centrálnej banky členského štátu, preferenčným zaobchádzaním s regulatórnym kapitálom, ktoré by im na základe nariadenia (EÚ) č. 575/2013 bolo k dispozícii, nie je dotknuté dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci.

(10)Vo zvyšnej časti požiadaviek na regulatórny kapitál pre sekuritizácie podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by malo dôjsť len k následným úpravám v takom rozsahu, v akom sú nevyhnutné na to, aby sa do znenia premietla nová hierarchia prístupov a osobitné ustanovenia pre sekuritizácie STS. Najmä ustanovenia týkajúce sa uznávania presunu významného rizika a požiadaviek na externé ratingové hodnotenia by mali naďalej platiť v podstate za rovnakých podmienok ako v súčasnosti. Piata časť nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa však mala ako celok vypustiť, s výnimkou požiadavky na uplatňovanie dodatočných rizikových váh, ktorá by mala byť uložená na inštitúcie, pri ktorých sa zistí porušovanie ustanovení kapitoly 2 nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách].

(11)V nadväznosti na prebiehajúcu diskusiu v BCBS o vhodnosti rekalibrácie revidovaného bazilejského rámca tak, aby odzrkadľoval osobitné prvky sekuritizácií STS, by Komisia mala byť splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým by sa zaviedli ďalšie zmeny požiadaviek na regulatórny kapitál pre sekuritizácie v nariadení (EÚ) č. 575/2013 v snahe zohľadniť výsledky takýchto diskusií.

(12)Je vhodné, aby sa zmeny nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uvedené v tomto nariadení uplatňovali na sekuritizácie emitované v deň začiatku uplatňovania tohto nariadenia alebo po tomto dni a na sekuritizácie, ktoré k tomuto dňu neboli splatené. Na účely právnej istoty a s cieľom čo najviac zmierniť prechodné náklady by však inštitúciám malo byť povolené zachovať stav všetkých nesplatených sekuritizačných pozícií, ktoré k uvedenému dátumu držia, na obdobie končiace sa [31. decembra 2019]. Keď inštitúcia túto možnosť využije, nesplatené sekuritizácie by mali naďalej podliehať požiadavkám na regulatórny kapitál stanoveným v nariadení (EÚ) č. 575/2013 vo verzii, ktorá sa uplatňovala pred dátumom uplatňovania tohto nariadenia,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena nariadenia (EÚ) č. 575/2013

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 sa mení takto:

1.Článok 4 ods. 1 sa mení takto:

a)Body 13 a 14 sa nahrádzajú takto:

13.„originátor“ je originátor v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 [nariadenia o sekuritizáciách];

14.„sponzor“ je sponzor v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 5 [nariadenia o sekuritizáciách];