V minulom roku sa jednoznačne potvrdilo, že hoci je nepopierateľné, že schengenské základy sú súčasťou európskej DNA, Schengen nemožno považovať za samozrejmosť. Pandémia COVID-19 predstavuje bezprecedentnú výzvu a spôsobuje veľký tlak na schengenský priestor, čo vedie k tomu, že mnoho ďalších členských štátov obnovuje kontroly vnútorných hraníc, a to niekedy ohrozuje riadne fungovanie jednotného trhu. Dopad týchto kontrol bol pociťovaný najmä kvôli nedostatočnej koordinácii, obzvlášť v cezhraničných oblastiach. Po obnovení kontrol vnútorných hraníc museli nákladné vozidlá dlhé hodiny čakať v rade na prechod z jedného členského štátu do druhého, čím sa vážne narušili dodávateľské reťazce v rámci EÚ. Pandémia COVID-19 tak poukázala na hospodárske súvislosti Schengenu a jeho prirodzené väzby na vnútorný trh. Okrem toho zatvorenie hraníc predstavuje skutočný problém pre občanov najmä v pohraničných regiónoch, keďže má reálny vplyv na ich každodenný život.

Existuje riziko, že jednostranné a nekoordinované opatrenia zbavia občanov ich práv a zabrzdia oživenie Európy. Podľa analýzy Komisie týkajúcej sa priamych hospodárskych nákladov v prípade neexistencie schengenského priestoru by omeškania na hraniciach mali podstatný vplyv na cezhraničné poskytovanie služieb, dopravu, cestovný ruch, verejnú správu a cezhraničných pracovníkov a cestujúcich. Priame náklady sa pre tieto kategórie odhadujú na 5 až 18 miliárd EUR ročne. Strednodobé nepriame náklady by v prípade neexistencie schengenského priestoru mohli byť podstatne vyššie ako uvedené odhady priamych nákladov, keďže vplyv na obchod, investície a mobilitu v rámci EÚ by bol bezprecedentný.

Komisia sa zaviazala zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie nového mandátu agentúry Frontex a víta skutočnosť, že prvé tímy stáleho zboru sú pripravené na nasadenie, pričom celý zbor by mal byť kompletný do konca roka 2027. Komisia bude spolupracovať s agentúrou Frontex s cieľom pokračovať v monitorovaní a spolu s členskými štátmi zabezpečiť vykonávanie vnútorne dohodnutého plánu vykonávania nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži z roku 2019.

Keď sa svetové cestovanie zotaví z pandémie COVID-19, možno očakávať výrazný nárast tokov cestujúcich. To poskytne nový impulz procesu digitalizácie, ktorý sa začal už pred pandémiou, a bude si vyžadovať inovatívne spôsoby na uľahčenie a urýchlenie hraničných kontrol na medzinárodných miestach vstupu. Digitálna dokumentácia je efektívnejšia aj bezpečnejšia. Komisia do konca roka 2021 navrhne nariadenie o digitalizácii konania o udelení víza s cieľom zabezpečiť úplnú digitalizáciu schengenského konania o udelení víza. Ako ďalší krok má Komisia v roku 2023 v úmysle nadviazať na hĺbkové posúdenie a potrebné konzultácie a predložiť návrh nariadenia o digitalizácii cestovných dokladov a uľahčení cestovania.

Úplné zavedenie všetkých nových a aktualizovaných informačných systémov a zavedenie ich interoperability v plánovaných časových rámcoch vôbec nie je jednoduchou úlohou. Členské štáty a Komisia a agentúra eu-LISA preukázali, že sú tento cieľ plne odhodlané dosiahnuť. Okrem toho Komisia spolu s agentúrou eu-LISA poskytla a bude naďalej poskytovať členským štátom operačnú podporu. Pokrok sa pozorne monitoruje prostredníctvom systému na sledovanie (hodnotiacej tabuľky) a sú zavedené nástroje na zabezpečenie rýchlej reakcie na všetky možné vznikajúce výzvy. Informačné systémy sa môžu sprevádzkovať len vtedy, ak budú všetky členské štáty a krajiny pridružené k schengenskému priestoru naraz pripravené. Akékoľvek oneskorenie len v jedinej krajine by zabránilo spusteniu systémov kdekoľvek inde v schengenskom priestore. Oneskorenie pri zavádzaní jedného systému by vzhľadom na závislosť medzi systémami navyše mohlo viesť k narušeniu celkového harmonogramu pre celú architektúru informačného systému. Sme spoločne zodpovední za včasné uskutočnenie tohto ambiciózneho projektu, aby boli sme získali plne funkčné nástroje pripravené reagovať na akékoľvek náhle a neustále sa vyvíjajúce výzvy.

Testovanie systému vstup/výstup sa začalo v marci tohto roku a bude pokračovať až do konca roka 2021, aby sa tento systém stal od druhého štvrťroka 2022 plne funkčným. Koncom roka 2022 začne fungovať Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) . Okrem toho by sa do konca roka 2021 malo dokončiť zavádzanie revidovaného Schengenského informačného systému (SIS) a do konca roka 2023 zavádzanie revidovaného vízového informačného systému. Úplná interoperabilita novej architektúry informačných technológií by sa mala zaviesť do konca roka 2023. V rámci nej sa prepoja všetky európske systémy týkajúce sa hraníc, migrácie, bezpečnosti a spravodlivosti a zabezpečí sa, aby všetky tieto systémy navzájom komunikovali, aby sa už nezanedbali žiadne kontroly z dôvodu neprepojených informácií a aby mali vnútroštátne orgány úplné, spoľahlivé a presné informácie, ktoré potrebujú, a to pri plnom rešpektovaní požiadaviek na ochranu údajov. Interoperabilita bude takisto dôležitým faktorom umožňujúcim cestovanie bona fide.

Komisia okrem toho predložila dodatočné opatrenia na posilnenie riadenia vonkajších hraníc, a to najmä tým, že v septembri 2020 predložila návrh na predbežnú kontrolu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neoprávnene prekračujú vonkajšiu hranicu. Po jeho prijatí sa pravidlá budú uplatňovať na všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prekračujú vonkajšie hranice bez povolenia. Bude to prvý krok v celkovom azylovom systéme a systéme návratu, ktorý urýchli proces určovania postavenia osôb a druh konania, ktorý by sa mal uplatňovať na ich situáciu. Preverovaním pred vstupom sa ďalej posilní riadenie vonkajších hraníc Únie pri plnom dodržiavaní všetkých povinností v oblasti základných práv. Komisia preto vyzýva Európsky parlament a Radu, aby pokročili v rokovaniach o rýchlom prijatí nariadenia.

V novom pakte sa stanovuje, že pri operačnej podpore nových partnerstiev by mala EÚ využívať všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, a to aj prostredníctvom oveľa intenzívnejšieho zapojenia agentúr EÚ. Európska únia je takisto zodpovedná za podporu a presadzovanie svojich vysokých noriem ochrany hraníc vo vzťahu k tretím krajinám, a to aj v oblasti základných práv. Agentúry EÚ by tiež mali intenzívnejšie spolupracovať s partnerskými krajinami. Posilnený mandát agentúry Frontex umožňuje osobitnú operačnú a technickú podporu tretích krajín a spoluprácu s nimi. Spolupráca s partnermi zo západného Balkánu, a to aj na základe dohôd o štatúte, ktoré EÚ uzatvorila s partnermi zo západného Balkánu, umožní príslušníkom pohraničnej stráže agentúry Frontex, aby na území partnerskej krajiny spolupracovali s príslušníkmi pohraničnej stráže toho-ktorého štátu. Agentúra Frontex môže teraz poskytovať aj praktickú podporu pri budovaní kapacít partnerských krajín v oblasti riadenia hraníc či pri spolupráci s partnermi v snahe o optimalizáciu dobrovoľných návratov. Komisia okrem toho podporí výmenu informácií medzi členskými štátmi a susednými partnerskými krajinami tým, že členským štátom poskytne odporúčanie týkajúce sa vzoru ustanovení o výmene informácií o situačnej informovanosti, ktoré sa majú použiť v dvojstranných a viacstranných dohodách s tretími krajinami. Takisto vypracuje novú vzorovú dohodu o štatúte, ktorá agentúre Frontex poskytne základ na vykonávanie spoločných operácií v tretích krajinách, a vzorovú pracovnú dohodu, ktorá zharmonizuje rámec praktickej spolupráce s týmito krajinami. Pomôže to zabezpečiť jednotný spôsob spolupráce s vonkajšími partnermi EÚ.

Okrem toho sú relevantné aj oblasti justičnej spolupráce zamerané na koordináciu cezhraničných trestných stíhaní. Únia tam v poslednom čase vyvinula rad legislatívnych nástrojov, napríklad európsky vyšetrovací príkaz, a zriadila európsku agentúru na uľahčenie takejto koordinácie s názvom Eurojust. Je nevyhnutné, aby Eurojust ďalej rozvíjal svoju schopnosť pomáhať vnútroštátnym orgánom pri cezhraničných vyšetrovaniach a trestných stíhaniach využívaním moderných informačných technológií a zabezpečenej komunikácie, a to aj prostredníctvom systému E-Codex a prepájaním sa s inými agentúrami v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí na základe mechanizmu pozitívnej lustrácie/negatívnej lustrácie . Digitálne nástroje by mali využívať aj spoločné vyšetrovacie tímy, ktoré môžu spracúvať informácie prostredníctvom bezpečnej IT platformy na spoluprácu. Komisia pracuje na rozšírení digitalizácie nástrojov justičnej spolupráce, aby sa tento vývoj ďalej uľahčil.

Takisto je nevyhnutné pokračovať vo vývoji nedávno prijatých nástrojov zverených do rúk orgánov presadzovania práva. Zvýšené využívanie vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) v kombinácii so záznamami o cestujúcich (PNR) má potenciál výrazne zvýšiť bezpečnosť pri relatívne nízkych nákladoch a bez zasahovania do cestovných tokov. Podľa nariadenia o PNR členské štáty zhromažďujú mená cestujúcich pri všetkých letoch vrátane letov v rámci EÚ. Naopak, podľa smernice o API sa údaje API zbierajú systematicky len pri príletoch do Únie z tretích krajín. Komisia preto pripravuje legislatívny návrh na rozšírenie využívania vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) aj na lety v rámci schengenského priestoru. Touto zmenou by sa rozšíril súbor kompenzačných opatrení dostupných pre členské štáty, čo by orgánom presadzovania práva umožnilo uplatniť v schengenskom priestore prístup založený na riziku a podložený údajmi.

Pokiaľ ide o operačnú spoluprácu v rámci EÚ, v kódexe policajnej spolupráce EÚ sa bude riešiť potreba spoločných noriem, ktoré príslušníkom polície umožnia účinne spolupracovať so svojimi kolegami v susedných krajinách. Na základe osvedčených postupov v dvojstrannej alebo mnohostrannej spolupráci medzi členskými štátmi by príslušníci polície mali mať možnosť vykonávať v pohraničných oblastiach spoločné operácie a spoločné hliadky. Keďže páchatelia trestnej činnosti a teroristi pôsobia v rôznych členských štátoch, policajné orgány by mali mať možnosť podľa potreby monitorovať a zatýkať ich pri cezhraničnom prenasledovaní na území jednotlivých štátov. Kódex policajnej spolupráce EÚ sa zameria na objasnenie a zosúladenie pravidiel účasti na cezhraničných operáciách presadzovania práva bude, a pritom bude rešpektovať úlohu členských štátov v oblasti vnútornej bezpečnosti a flexibilitu potrebnú na regionálnu spoluprácu. Zintenzívnenie operačnej policajnej spolupráce v Únii si bude vyžadovať intenzívnu politickú angažovanosť všetkých príslušných aktérov.

V priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach by príslušníci polície v jednom členskom štáte mali mať prístup k rovnakým informáciám, aké majú k dispozícii ich kolegovia v inom členskom štáte. Mali by účinne a štandardne spolupracovať v celej Európe. Dôležitou súčasťou opatrení, ktoré podporujú bezpečnosť vo vzájomne závislom priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach, je preto policajná spolupráca , ktorá sa medzi členskými štátmi aj na medzinárodnej úrovni stále výrazne líši. V dôsledku toho zločinci a zločinecké skupiny naďalej v členských štátoch neohrozene pôsobia, pričom vo svoj prospech využívajú rozdiely medzi vnútroštátnymi jurisdikciami.

V pakte sa zároveň navrhuje stály mechanizmus solidarity na podporu členských štátov, ktoré čelia najväčším ťažkostiam s neregulárnymi príchodmi na vonkajšie hranice. Solidarita by bola povinná a prispôsobená potrebám na mieste. Možnosti prejaviť solidaritu by sa vzťahovali na premiestňovanie doplnené o systémy „sponzorstva návratov“, v rámci ktorých sa členský štát zaviaže podporovať návraty; okrem toho môže solidarita za osobitných okolností zahŕňať aj iné príspevky, ako napríklad príspevky na budovanie azylových a prijímacích kapacít, operačnú podporu alebo spoluprácu s príslušnými tretími krajinami pôvodu alebo tranzitu . Spoločný migračný a azylový systém ako celok a záruka, že máme výkonný systém na riešenie neregulárnych príchodov, posilnia vzájomnú dôveru a v dôsledku toho podporia schengenský priestor.

Vzhľadom na mimoriadne okolnosti utečeneckej krízy v roku 2015 bol priestor bez kontrol vnútorných hraníc pod tlakom, čím sa odhalili závažné nedostatky v systéme riadenia migrácie Únie, najmä pokiaľ ide o solidaritu a zodpovednosť. Všetky riešenia navrhnuté v novom pakte o migrácii a azyle prispejú k účinnému riadeniu migrácie, užšej spolupráci a deľbe zodpovednosti medzi členskými štátmi, a tým aj k posilneniu schengenského priestoru. Cieľom nového paktu je odstrániť rozdiely medzi kontrolami vonkajších hraníc, azylovými konaniami a konaniami o návrate v členských štátoch zavedením plynulého postupu na hraniciach, ktorý sa bude uplatňovať na všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prekračujú hranice bez povolenia. Pakt spolu s návrhom na preverovanie pred vstupom zlepšuje prepojenie medzi konaním o azyle a konaním o návrate na vonkajších hraniciach. Nové postupy na hraniciach, ako aj iné opatrenia zahrnuté do paktu by mali prispieť k posilneniu riadenia vonkajších hraníc a k prevencii a obmedzeniu útekov a neoprávneného pohybu v schengenskom priestore.

V posledných rokoch sa vo významnej miere investuje do výskumu a inovácií v oblasti bezpečnosti a uľahčenia cestovania na úrovni EÚ a členských štátov, z ktorých niektoré v tejto súvislosti zavádzajú úspešné systémy. Komisia bude členské štáty pri zavádzaní a využívaní nových technológií naďalej podporovať. Zároveň je kľúčové pokračovať v investovaní do výskumu, aké príležitosti môžu nové rozvíjajúce sa technológie ponúkať. Komisia bude podporovať technické aj politické diskusie o týchto otázkach s cieľom preskúmať plný potenciál moderných technológií a zároveň zaručiť plné dodržiavanie základných práv a zabezpečiť výmenu najlepších postupov a poznatkov medzi členskými štátmi.

Ďalší rozvoj, zavádzanie a využívanie umelej inteligencie sú okrem toho nevyhnutné na to, aby boli orgány presadzovania práva pri súčasných vyšetrovaniach schopné zvládať to množstvo a zložitosť údajov a poradiť si s modernými technológiami, ktoré zločinci využívajú. Jedným z cieľov návrhu nariadenia o umelej inteligencii, ktorý predložila Komisia, je podporovať rozvoj bezpečnej a zákonnej umelej inteligencie, ktorá rešpektuje základné práva. Umelá inteligencia si vyžaduje prístup ku kvalitným súborom údajov. Včasné vytvorenie európskych dátových priestorov pomôže navrhnúť, vyskúšať a vyhodnotiť nástroje umelej inteligencie na účely presadzovania práva.

Otázka opätovného zavedenia kontrol vnútorných hraníc sa objavila už pred niekoľkými rokmi, teda dávno pred začiatkom pandémie COVID-19. Od roku 2015 sa v niekoľkých členských štátoch zaviedli stále kontroly vnútorných hraníc. To v súvislosti s uvedenými kontrolami zdôraznilo potrebu lepšej koordinácie na európskej úrovni, aby sa zabezpečila ich proporcionalita. V reakcii na to Komisia v roku 2017 predložila zmenu Kódexu schengenských hraníc , ktorá napriek dohode zainteresovaných strán o potrebe riešiť túto otázku nezískala dostatočnú podporu na to, aby spoluzákonodarcovia ju úspešne posunuli v rokovaniach.

Skúsenosti s pandémiou COVID-19 ďalej poukázali na potrebu stabilného rámca pre koordináciu a rozhodovanie na vonkajších hraniciach a v schengenskom priestore v krízových situáciách. Schopnosť plne koordinovaným spôsobom riešiť akúkoľvek budúcu pandémiu alebo podobné hrozby, ktoré postihnú niektoré alebo všetky členské štáty, bude znakom odolnosti Schengenu. Činnosť jedného členského štátu na spoločnej vonkajšej hranici Únie alebo v schengenskom priestore má skutočne vplyv na všetky ostatné členské štáty.

Európska komisia v rámci svojich právomocí pružne zareagovala rýchlym otvorením „zelených koridorov“ pre tranzit základných tovarov a prijatím dvoch súborov usmernení o voľnom pohybe pracovníkov a núdzovej pomoci pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, ako aj niekoľkých ďalších usmernení a odporúčaní týkajúcich sa riadenia vonkajších a vnútorných hraníc v čase vypuknutia krízy. Okrem toho na základe návrhu Komisie sa v odporúčaní Rady (EÚ) 2020/1475 a jeho zmene (EÚ) 2021/119 prijal koordinovaný prístup k obmedzovaniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19, zatiaľ čo v odporúčaní Rady (EÚ) 2020/912 sa riešili obmedzenia ciest do Európskej únie, ktoré nie sú nevyhnutné.

Na základe ponaučení získaných z týchto skúseností má Komisia v úmysle predložiť do konca tohto roka nový návrh na zmenu Kódexu schengenských hraníc. Nový návrh sa bude musieť zaoberať ponaučeniami získanými z krízy COVID-19 a nadviazať na diskusie o návrhu z roku 2017, najmä pokiaľ ide o zachovanie možnosti členských štátov obnoviť kontroly vnútorných hraníc, pričom by mal opätovne potvrdiť zásadu, že by to malo byť len krajné opatrenie, ktoré sa má použiť v prípade hrozieb.

S cieľom riešiť akékoľvek budúce výzvy týkajúce sa celého schengenského priestoru by sa revidovaný Kódex schengenských hraníc zaoberal situáciami, v ktorých vzniká závažné ohrozenie vrátane ohrozenia verejného zdravia, akým bolo ohrozenie spôsobené pandémiou COVID-19. V takýchto prípadoch je na úrovni Únie dôležité zabezpečiť koordináciu a úzku spoluprácu s potrebnými zárukami, aby opätovné zavedenie hraničných kontrol na vnútorných hraniciach zostalo krajným opatrením. Komisia a členské štáty by tak mali prehľad o okolnostiach, ktoré viedli k potrebe obnovenia kontroly hraníc. V revidovanom kódexe by sa riešila aj potreba koordinácie opatrení obmedzujúcich cestovanie do EÚ, pričom by sa vychádzalo najmä zo skúseností získaných pri reakcii na závažné ohrozenie verejného zdravia pandémiou, keď členské štáty vykonávali odporúčania Rady (EÚ) 2020/912 rozdielne, a umožnil by sa flexibilný rámec reakcie na krízy.

Kríza COVID-19 poukázala na to, aké môže byť neobmedzené fungovanie jednotného trhu krehké. Komisia v júni predloží oznámenie o ponaučeniach z krízy COVID-19 s cieľom zamyslieť sa nad tým, ako sa v budúcnosti lepšie pripraviť na krízy v oblasti verejného zdravia, byť voči nim odolnejší a lepšie na ne reagovať. Súčasný právny rámec pre jednotný trh nie je krízovým situáciám dostatočne prispôsobený. Komisia v oznámení o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020 oznámila návrh na vytvorenie nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. Nástroj poskytne štrukturálne riešenie, ako zabezpečiť voľný pohyb osôb, tovaru a služieb v prípade budúcich kríz. Mal by zaručiť intenzívnejšiu výmenu informácií, koordináciu a solidaritu členských štátov pri prijímaní krízových opatrení.

Medzi mnohé usmernenia a odporúčania prijaté v súvislosti s pandémiou COVID-19 Komisia zahrnula najmä systém zelených jazdných pruhov, ktorým reagovala na narušenie nákladnej dopravy na vnútorných hraniciach v marci 2020 a ktorý posilnila v októbri 2020 vďaka postupne získaným skúsenostiam. Cieľom bolo zabezpečiť, aby dodávateľské reťazce v celej EÚ naďalej fungovali za každých okolností. V súlade so zásadami zelených jazdných pruhov boli členské štáty požiadané, aby určili všetky príslušné hraničné priechody na vnútorných hraniciach transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) ako hraničné priechody so „zeleným jazdným pruhom“, ktoré sú otvorené pre všetky nákladné vozidlá bez ohľadu na tovar, ktorý prepravujú. Prekročenie hranice vrátane akýchkoľvek kontrol a zdravotných vyšetrení by nemalo trvať dlhšie ako 15 minút a malo by sa upustiť od obmedzení, ako je povinná karanténa alebo testovanie pracovníkov v doprave, bez toho, aby bola dotknutá potreba vnútroštátnych orgánov prijať primerané a osobitne prispôsobené opatrenia na minimalizáciu rizika nákazy. V záujme lepšej pripravenosti na budúce krízy a v prípade opätovnej nevyhnutnosti obnoviť kontroly na vnútorných hraniciach Komisia napriek zavedeným opatreniam bude príslušné zmierňujúce opatrenia z usmernení a odporúčaní vypracovaných v súvislosti s ochorením COVID-19 kodifikovať v Praktickej príručke pre príslušníkov pohraničnej stráže, na ktorú by sa mali ako prvú môcť v krízovej situácii obrátiť príslušníci pohraničnej stráže. Tým by sa takisto zabezpečil voľný pohyb odborníkov a poskytli by sa záruky pre cezhraničné vysielanie pracovníkov v čase krízy ( vrátane pracovníkov v doprave a zdravotníctve).

Okrem toho by sa systém zelených jazdných pruhov mal skonsolidovať do rámca, ktorý sa môže aktivovať v reakcii na akúkoľvek novú krízu. Komisia má na tento účel v úmysle predložiť do konca roka 2021 pohotovostný plán, ktorý bude v súlade so širšou iniciatívou týkajúcou sa nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. Pokiaľ ide o aspekty dopravy a mobility, táto iniciatíva bude vychádzať z ponaučení zo súčasnej pandémie a bude riešiť potreby európskej nákladnej a osobnej dopravy v prípade pandémie. Zameria sa na zabezpečenie voľného pohybu pracovníkov v doprave a nákladnej dopravy a na sprehľadnenie osobnej dopravy. Jej cieľom bude lepšia príprava dopravného systému EÚ na udalosti podobné pandémii a zachovanie integrity jednotného trhu.

Odporúčanie Komisie o koncepcii EÚ pre pripravenosť a riadenie kríz v oblasti migrácie prijaté ako súčasť nového paktu o migrácii a azyle takisto pomôže zaistiť pripravenosť a reakciu na zložité migračné situácie, ktoré by mohli mať vplyv na Úniu. Koncepcia zabezpečuje nepretržité monitorovanie migračnej situácie na vonkajších hraniciach EÚ a v príslušných tretích krajinách, ako aj včasnú výmenu informácií medzi všetkými príslušnými aktérmi. Treba v plnej miere vykonať úlohy siete uvedenej v koncepcii za aktívnej účasti všetkých aktérov, najmä členských štátov a príslušných agentúr.

Posilnené monitorovanie a presadzovanie