13.K výsledkom empirických analýz treba pristupovať s náležitou opatrnosťou, a to čiastočne v dôsledku obmedzenej veľkosti vzorky a nedostatočne podrobného členenia údajov. Aj obdobie od zavedenia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ je krátke v porovnaní s typickou dĺžkou trvania finančného cyklu. Skúmané obdobie charakterizujú silné výkyvy reálnej aktivity, podstatné finančné straty vyvolané krízou, verejné kapitálové injekcie a silná regulačná tendencia s cieľom zvyšovať kapitálové vankúše, ktorá vyvrcholila prechodom na minimálne kapitálové požiadavky v súlade s rámcom Bazilej III, ktorý bude dokončený do roku 2019.

10.V porovnaní s nárastom povinného a celkového kapitálového vankúša sa celkový podiel rizikovo vážených aktív od roku 2008 znižoval s určitým miernym nárastom od roku 2014. Úverové portfóliá napodobnili tento trend. Predovšetkým úvery z bánk so sídlom v eurozóne poskytnuté nefinančným spoločnostiam sa znížili v období po celosvetovej finančnej kríze, keď slabý celkový dopyt negatívne ovplyvnil dopyt po úveroch. Istý nárast sa zaznamenal len ku koncu skúmaného obdobia. Pokles rizikovo vážených aktív bol väčší ako pokles expozícií, ako sú vymedzené pre ukazovateľ finančnej páky, čo svedčí o obnovení rovnováhy portfólií bánk. Vývoj rizikovo vážených expozícií bol spôsobený prevažne trendmi v oblasti úverového rizika, ktoré je najdôležitejšou podkategóriou.

8.Údaje, ktoré využil orgán EBA, zahŕňajú najmä obdobie rokov 2008 až 2015 a týkajú sa celosvetovej finančnej krízy a obdobia po nej. Orgán EBA sa okrem súhrnných štatistických údajov a údajov z prieskumov opiera o vzorku 144 jednotlivých bánk, ktoré pôsobia v 13 štátoch Únie a EHP a predstavujú asi 95 % celkových aktív bankového sektora Únie. Vzorka zahŕňa banky s rôznym rozsahom operácií od medzinárodných systémových bánk po banky, ktoré pôsobia len vnútroštátne. Vzťahuje sa na banky s rôznymi obchodnými modelmi vrátane retailových a komerčných bánk, univerzálnych bánk, ako aj množstva bánk so špecializovanejšími činnosťami, ako je napríklad emisia dlhopisov alebo investičné bankovníctvo.

5.Príčinou nestability sa však môžu stať samotné požiadavky na podiel kapitálu v záujme zabezpečenia dostatočného kapitálu, keďže z prístupu založeného na riziku, ktorý je zahrnutý do nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, vyplýva, že požiadavky na podiel kapitálu sa v čase hospodárskeho rastu uvoľňujú a v období hospodárskeho poklesu sa sprísňujú. Takáto procyklickosť požiadaviek na podiel kapitálu je kľúčovou potenciálnou externalitou finančného systému, ktorá môže spôsobiť riziká pre finančnú stabilitu a z toho dôvodu znepokojuje regulačné orgány.

4.Existuje široká zhoda medzi regulačnými orgánmi a akademickou obcou, že finančný systém je vo svojej podstate nestabilný a vystavený rizikám, ktoré keď sa prejavia, môžu mať vážne negatívne dôsledky na reálnu ekonomiku. To potvrdzujú aj skúsenosti z minulosti. Celosvetová finančná kríza, ktorá vypukla pred desaťročím, nám to tvrdo pripomenula. Aby sa bojovalo proti tejto finančnej nestabilite, finančná regulácia a makroprudenciálna politika sa zameriava na obmedzenie systémového rizika. Ak sa zohľadnia poučenia z krízy, vo všeobecnosti sa zabezpečenie dostatočne vysokých úrovní kapitálu, najmä pre banky, považuje za prostriedok na zníženie pravdepodobnosti systémových finančných kríz a ich prípadných nákladov.

25.Stresový test môže byť vnímaný ako ďalší, aj keď nepriamy nástroj, ktorý môže prispieť k zabráneniu neprimeraným procyklickým reakciám úverových inštitúcií na splnenie požiadaviek na podiel kapitálu v priebehu obdobia finančného stresu. V období po skončení krízy sa mikroprudenciálne stresové testy pohotovo použili na posúdenie kapitálových požiadaviek jednotlivých bánk. Takéto stresové testy pomáhajú informovať, ako je možné nastaviť spomínané vankúše, a to aj nad rámec minimálnych požiadaviek. Postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu EÚ umožňuje, aby sa výsledky stresových testov využili na navrhnutie opatrení v oblasti dohľadu vrátane požiadaviek na podiel kapitálu.

24.Úverové ratingy získané prostredníctvom osobitných ratingových agentúr alebo interných ratingových modelov takisto zohrávajú dôležitú úlohu pri určovaní skutočnej úrovne kapitálu bánk. Externé ratingy sú úzko previazané s hospodárskym cyklom, čo znamená, že požiadavky na podiel kapitálu spojené s externými ratingmi budú takisto cyklické, prinajmenšom na úrovni individuálnych expozícií. Vzhľadom na túto skutočnosť sa v nariadení (EÚ) č. 575/2013 podporuje používanie interných ratingov a posilňujú sa ustanovenia o spôsobe používania externých ratingov. Od bánk, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, sa vyžaduje schopnosť nezávislého posúdenia rizika a vytvárajú sa stimuly na lepšie riadenie úverového rizika. Prístup vychádzajúci z celého priebehu cyklu by mohol pomôcť zmierniť vplyv na požiadavky na podiel kapitálu.

23.V teoretickej a empirickej literatúre sa zdôrazňuje spojenie medzi procyklickou finančnou pákou a finančnou nestabilitou. Empiricky je finančná páka bankového sektora na súhrnnej úrovni takmer vo všetkých členských štátoch procyklická a má tendenciu klesať v období úverového rastu a narastať v čase poklesu. Statický limit ukazovateľa finančnej páky by preto riešil procyklickosť pákového efektu bánk v čase hospodárskeho rozmachu. Okrem toho by pôsobil ako zabezpečovací mechanizmus procyklickosti rizikovo vážených požiadaviek na podiel kapitálu. Zabezpečuje totiž pohyb kapitálu úmerne k celkovej expozícii, kým súhrnné rizikové váhy a rizikovo vážené kapitálové požiadavky sa podľa rôznych fáz cyklu môžu časom líšiť.

22.Ukazovateľ finančnej páky je dodatočná kapitálová požiadavka, ktorá nie je založená na rizikách, ktorá vznikla na doplnenie požiadaviek na podiel kapitálu založených na rizikách. V Únii sa ukazovateľ finančnej páky zavádza v súlade s požiadavkami rámca Bazilej III, čo znamená, že ukazovateľ finančnej páky sa vypočítava vydelením kapitálu Tier 1 priemerom celkových konsolidovaných aktív banky (súčet expozícií všetkých aktív a mimobilančných položiek), pričom sa od bánk očakáva udržanie ukazovateľa finančnej páky nad 3 %. Prispelo by to k obmedzeniu nadmerného poskytovania úverov bankami počas stúpajúceho hospodárskeho cyklu, keď majú banky tendenciu rozširovať súvahu bez primeraného zvýšenia kapitálu.

18.Keďže sa mnoho členských štátov stále zotavuje z recesného šoku celosvetovej finančnej krízy, len v niekoľkých z nich v súčasnosti miery proticyklického kapitálového vankúša presahujú nula percent. Podobne boli vytvorené vankúše na zachovanie kapitálu, ale k dnešnému dňu nie sú žiadne skúsenosti s uvoľnením takýchto vankúšov. Navyše, pokiaľ ide o odvetvové riziká pre finančnú stabilitu súvisiace napríklad s nehnuteľnosťami, proticyklický kapitálový vankúš má vplyv na všetky expozície voči podnikateľským subjektom a retailové expozície a v súčasnosti nie je možné ho zacieliť na odvetvové expozície. V Bazileji a v Únii sa uvažuje o prínosoch zavedenia vankúšov pre konkrétne odvetvia s cieľom riešiť cyklickú povahu niektorých konkrétnych rizík a vyhnúť sa sklonu k nečinnosti spojenému so širokým rozsahom proticyklického kapitálového vankúša.

17.Jednou z kľúčových regulačných reakcií na vnímanú procyklickosť poskytovania bankových úverov je zavedenie vankúša na zachovanie kapitálu a proticyklického kapitálového vankúša. Tieto dodatočné vankúše, ktoré sa tvoria v čase priaznivého hospodárskeho vývoja, sa môžu uvoľniť počas hospodárskeho poklesu, aby mohli banky absorbovať svoje straty náležitým spôsobom, ktorý nevedie k nákladným zvýšeniam ceny úverov, ktoré môžu zhoršiť recesiu. Mali by zmierňovať súčasnú nedostatočnú citlivosť regulačných požiadaviek na nahromadenie rizika na makroúrovni aj ich cyklickosť. Keďže dynamika sa môže na rôznych trhoch veľmi líšiť, tieto vankúše sa určujú na vnútroštátnom základe. Európsky výbor pre systémové riziká vytvoril spoločné usmernenia týkajúce sa stanovenia mier proticyklického kapitálového vankúša.

16.Keďže znižovanie pákového efektu úverov v medzinárodných bankách v reakcii na regulačné požiadavky stanovené vnútroštátnymi orgánmi dohľadu môže nastať mimo domácich jurisdikcií, plné vykonávanie jednotného súboru pravidiel by malo obmedziť regulatórnu arbitráž. Predovšetkým sa tým môžu zmierniť procyklické účinky účelového viazania kapitálu a asymetrického znižovania pákového efektu v „hostiteľských krajinách“, ktoré predstavujú nadmerné obmedzenie úverov bankami, ktoré pôsobia medzinárodne, v krajinách mimo ich domácej jurisdikcie. To je podporované rôznymi piliermi bankovej únie, ktoré zahŕňajú spoločné riešenie krízových situácií a ustanovenia o ochrane vkladov.

26.Aj keď sa procyklický impulz z požiadaviek na podiel kapitálu v literatúre uznáva za potenciálny zdroj rizika, empirické dôkazy nie sú presvedčivé, pokiaľ ide o jeho skutočnú závažnosť pre banky v Únii. Neexistuje žiadny dôkaz o silnom procyklickom sklone súčasného rámca, ktorý by ovplyvňoval nefinančné odvetvie v hospodárstve. Tento výsledok môže byť spôsobený tým, že dostupné údaje sa nevzťahujú na celý cyklus, nedostatkom podrobnejších údajov, ktoré by umožnili rozlíšiť správanie rôznych typov bánk, problematickosťou kontroly účinkov vyváženia portfólia, ako aj tým, že je ťažké oddeliť účinky ponuky úverov a dopytu po nich a oddeliť účinky ďalších reforiem v období po kríze od mimoriadnych politických opatrení.

27.Na základe slabých dôkazov existencie procyklických účinkov v dôsledku pravidiel stanovených v smernici 2013/36/EÚ a nariadení (EÚ) č. 575/2013 nie je v tomto štádiu žiadny dôvod navrhovať podstatné zmeny platného regulačného rámca pre kapitál bánk. Vyššie miery podielu kapitálu v posledných rokoch znamenajú, že procyklický vplyv daných strát bude slabší. Finančný regulačný rámec Únie už zahŕňa rôzne nástroje na riešenie všetkých procyklických účinkov. Patria medzi ne vankúš na zachovanie kapitálu, proticyklický kapitálový vankúš, ukazovateľ finančnej páky, úpravy rizikových váh pre špecifické expozície a ďalšie opatrenia v oblasti dohľadu.

28.Pokiaľ ide o ďalší vývoj, vplyv regulačných požiadaviek Únie na podiel kapitálu na hospodársky cyklus by sa mal pravidelne monitorovať a potenciálny vplyv, efektívnosť a účinnosť proticyklických nástrojov by sa mali ďalej analyzovať. Bude dôležité pravidelne zhromažďovať dôkazy o všetkých procyklických sklonoch, ktoré vyplývajú z posilňovania požiadaviek na podiel kapitálu. Konkrétne návrhy na zmenu súčasného systému by sa mali zakladať na dostupnosti takýchto dôkazov.