SK 
 
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 3. augusta 2005 
na žiados ť Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky  
k návrhu zákona o lobingu a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
(CON/2005/25) 
 
1. Európska centrálna banka (ECB)  prijala 24. júna 2005 žiados ť Ministerstva spravodlivosti 
Slovenskej republiky o stanovisko k návrhu zákon a o lobingu a o zmene a doplnení niektorých 
zákonov ( ďalej len „návrh zákona“).  
2. Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článku 2 ods. 1 tretej zarážke rozhodnutia Rady 
98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi orgánmi ohľadom návrhu právnych predpisov
1, nakoľko návrh zákona obsahuje ustanovenia týkajúce sa 
národnej centrálnej banky (NCB). V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku 
Európskej centrálnej banky Rada guve rnérov prijala toto stanovisko. 
3. Hlavným ú čelom návrhu zákona je ustanovi ť právny rámec pre úpravu lobingu ako podnikate ľskej 
činnosti v Slovenskej republike a tým zabezpe čiť transparentnos ť a zodpovednos ť verejných 
činiteľov a stanovi ť oblasti, v ktorých je lobing povolený, a oblasti, v ktorých je zakázaný. Návrh 
zákona ustanovuje povinnosti lobistov, ako aj povinnosti a zákazy pre verejných činiteľov, ktorí sú 
vystavení lobingu. V § 9 ods. 3 návrhu zákona  sa konkrétne ustanovuje, že niektorí verejní činitelia 
musia zverej ňovať svoj pracovný program do 10. d ňa každého mesiaca za predchádzajúci mesiac. 
Podľa § 9 ods. 4 návrhu zákona sa pracovným programom rozumie časový rozvrh pracovných 
stretnutí, na ktorých došlo k lobistickému kontaktu, s uvedením miesta a dátumu stretnutia a s uvedením predpisu, dokumentu alebo veci, ktorej sa stretnutie týkalo. Nesplnenie povinností a zákazov stanovených v návrhu zákona by mohlo vies ť k sankciám, medzi ktoré patrí odvolanie 
dotknutého verejného činiteľa z funkcie. 
4. Zoznam verejných činiteľov, ktorí môžu by ť vystavení lobingu, uvedený v § 2 ods. 4 návrhu 
zákona zah ŕňa guvernéra Národnej banky Slovenska (NBS) a ďalších členov najvyššieho 
riadiaceho orgánu NBS, Bankovej rady NBS ( ďalej len „banková rada“). V návrhu zákona sa 
ustanovuje, že guvernér NBS, rovnako ako niektorí ďalší verejní činitelia, bude povinný 
zverejňovať na internete podrobné údaje o svojom pracovnom programe za predchádzajúci mesiac 
do 10. dňa každého mesiaca. 
                                                 
1  Ú. v. ES L 189, 3. 7. 1998, s. 42. 
 25. ECB je preto toho názoru, že návrh zákona vyvoláva obavy, pokia ľ ide o nezávislos ť NBS a jej 
guvernéra. V článku 108 Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva a článku 7 Štatútu 
Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky sa zakotvuje zásada 
inštitucionálnej nezávislosti, na základe ktorej sa vláde členského štátu zakazuje ovplyv ňovať 
členov orgánov NCB s rozhodovacími právomoc ami, ktorých rozhodnutia by mohli ma ť vplyv na 
plnenie úloh súvisiacich s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) zo strany NCB. V slovenskom právnom poriadku je zásad a inštitucionálnej nezávislosti vo vz ťahu k NBS 
zakotvená v článku 56 Ústavy Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov 
a v § 1 ods. 1 zákona č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovens ka v znení neskorších predpisov 
(ďalej len „zákon o NBS“). 
6. Aj keď návrh zákona zakotvuje niektoré výnimky zo spravodajskej povinnosti stanovenej v § 9 ods. 
3, nemožno vylú čiť, že táto povinnos ť sa vzťahuje na činnosti guvernéra NBS, ktoré sa týkajú úloh 
súvisiacich s ESCB. ECB je toho názoru, že táto povinnos ť je v rozpore so zásadou inštitucionálnej 
nezávislosti, ktorá je zakotvená v zmluve a štatúte a v slovenskom  právnom poriadku. Úlohy 
centrálneho bankovníctva môžu vyžadova ť aj neformálny dialóg medzi NCB a tretími osobami. 
Spravodajská povinnos ť stanovená v § 9 ods. 3 návrhu zá kona sa preto približuje ku konzulta čnej 
povinnosti ex ante, ktorou by sa mohol slovenskej vláde poskytnú ť mechanizmus na 
ovplyvňovanie rozhodovania NBS.   
7. ECB je takisto toho názoru, že § 9 ods. 3 návrhu zákona ovplyv ňuje osobnú nezávislos ť guvernéra 
NBS. Článok 14.2 štatútu zakotvuje záruky proti svojvo ľnému odvolaniu guvernérov NCB 
z funkcie tým, že stanovuje, že guvernérov NCB možno z funkcie odvola ť, len ak prestali sp ĺňa
ť 
podmienky požadované pre výkon svojej funkcie, al ebo ak sa dopustili závažného pochybenia. Na 
základe návrhu zákona by guvernér NBS mohol by ť odvolaný z funkcie, ak by nesplnil 
spravodajskú povinnos ť, ktorú mu ukladá § 9 ods. 3 návrhu zákona, aj keby neboli splnené 
požiadavky článku 14.2 štatútu. 
8. ECB vychádza z toho, že zámerom návrhu zákona je, aby sa na NBS vz ťahovali zásady 
transparentnosti a zodpovednosti pri predchádzaní rozporu záujmov členov bankovej rady.  ECB je 
však toho názoru, že v sú časnej slovenskej právnej úprave  sú už zakotvené dostato čné záruky proti 
takémuto rozporu záujmov. Predovšetkým § 7 ods. 7 zákona o NBS vylu čuje členov bankovej rady 
z uskutočňovania lobistického kontaktu (vymedzen ého v § 2 ods. 2 návrhu zákona), nako ľko pre 
nich predstavuje výslovný zákaz takéhoto konania. Tento názor sa okrem toho opiera aj o ďalšie 
ustanovenia § 7 zákona o NBS. V § 7 ods. 5 zákona o NBS sa ustanovuje, že člen bankovej rady 
nesmie uprednostni ť osobný záujem pred verejným záujmom a musí sa zdrža ť všetkého, čo môže 
byť v rozpore s výkonom funkcie člena bankovej rady.  V § 7 ods. 6 zákona o NBS sa okrem toho 
ustanovuje, že členstvo v bankovej rade je nezlu čiteľné s výkonom akejko ľvek funkcie alebo 
činnosti (či už vo verejnom alebo súkromnom sektor e, zárobkovej alebo nezárobkovej), ktorá môže 
viesť k rozporu záujmov s výkonom funkcie člena bankovej rady. Naviac sú záležitosti týkajúce sa 
rozporu záujmov členov bankovej rady osobitne up ravené v ústavnom zákone č. 357/2004 Z. z. 
 3o ochrane verejného záujmu pri výkone  funkcií verejných funkcionárov ( ďalej len „ústavný 
zákon“), ktorý obsahuje vymedzenie  pojmu verejní funkcionári zah ŕňajúce členov bankovej rady.  
9. ECB berie na vedomie, že v § 2 ods. 3 návrhu zákona sa ustanovuj ú výnimky z vymedzenia pojmu 
lobistický kontakt. Medzi tieto výnimk y patrí komunikácia medzi verejnými činiteľmi, orgánmi 
verejnej moci a ich zamestnancami (§ 2 ods. 3 písm. a)) a uplatnenie pripomienky k návrhu 
predpisu alebo dokumentu po čas pripomienkového konania a komunikácia týkajúca sa takejto 
pripomienky v súlade s predpism i upravujúcimi pripomienkové kona nie (§ 2 ods. 3 písm. e)). 
Sprístupnenie informácií sa okrem toho vylu čuje aj v prípade, ak by bolo v rozpore s „právne 
záväznými aktmi Európskych spolo čenstiev a Európskej únie alebo s medzinárodnou zmluvou, 
ktorou je Slovenská republika viazaná“, s priamym odkazom na článok 38 štatútu2. 
10. ECB je toho názoru, že znenie § 2 ods. 3 písm. a)  a e) návrhu zákona nie je jasné. Po prvé, je 
diskutabilné, či podľa návrhu zákona do komunikácie medzi verejnými činiteľmi, orgánmi verejnej 
moci a ich zamestnancami patrí aj komunikácia s inštitúciami Spolo čenstva a ich úradníkmi, a to 
predovšetkým s ECB a jej zamestnancami. V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že nako ľko sa 
NBS stala 1. mája 2004 členom ESCB, ECB a jej zamestnanci pravidelne komunikujú s NBS 
ohľadne uskuto čňovania cie ľov a úloh ESCB národnými centrálnymi bankami. Po druhé, ECB 
poznamenáva, že v § 2 ods. 3 písm. e) návrhu zákona, ktorým sa vylu čuje pripomienkové konanie 
z rozsahu lobistického kontaktu, sa jasne neodk azuje na poradné f unkcie ECB ustanovené 
zmluvou3 a štatútom4. Podľa týchto ustanovení, ktoré sú zakotvené aj v článku 2 rozhodnutia Rady 
98/415/ES, vnútroštátne orgány musia s ECB uskuto čniť konzultácie o každom návrhu právneho 
predpisu v oblastiach jej pôsobnosti a ECB môže  príslušným vnútroštátnym orgánom predloži ť 
stanovisko o záležitostiach, ktoré patria do oblastí jej pôsobnosti. ECB poznamenáva, že pokia ľ sa 
v návrhu zákona nebude  výslovne odkazova ť na jej poradnú úlohu v súvislosti s vylú čením 
komunikácie po čas pripomienkového konania z rozsahu lobistic kého kontaktu, aj toto stanovisko 
by sa mohlo chápa ť ako lobistický kontakt v zmysle návr hu zákona. ECB je preto toho názoru, že 
by sa tieto dve výnimky ustanovené v § 2 ods. 3 návrhu zákona mali zmeni ť a doplniť tak, aby 
výslovne odkazovali na komuni káciu s inštitúciami Spolo čenstva a ich úradníkmi a na konzultácie 
s inštitúciami Spolo čenstva, napr. na poradné funkcie, kt oré ECB vykonáva v oblastiach svojej 
pôsobnosti.  
11. Na druhej strane ECB víta us tanovenia návrhu zákona, ktorými sa zakazuju lobing v niektorých 
záležitostiach5. Predovšetkým zákaz lobingu v oblasti ro zhodovania orgánov verejnej moci pri 
vydávaní licencií, povolení, oprávnení a inýc h individuálnych právnych aktov bude zárukou 
nezávislosti rozhodovania NBS, kt orá bude od 1. ja nuára 2006 vykonáva ť dohľad nad celým 
finančným trhom v Slovenskej republike. 
                                                 
2  Návrh zákona odkazuje na § 11 ods. 1 písm. f) zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prís tupe k informáciám a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode in formácií) v znení neskorších predpisov. 
3  Článok 105 ods. 4 zmluvy. 
4  Článok 4 štatútu. 
5  § 8 návrhu zákona. 
 412. ECB dospela k záveru, že návrh zákona by sa mal zmeni ť a doplniť tak, aby sa z rozsahu jeho 
pôsobnosti vylú čili členovia orgánov NBS s rozhodovacími právomocami aspo ň v tom rozsahu, 
v ktorom vykonávajú úlohy súvisiace s ESCB. 
13. ECB by uvítala, keby ju slovenské  orgány informovali o akýchko ľvek navrhnutých zmenách 
a doplneniach návrhu zákona, ktoré by mali vplyv na otázky, ktorými sa toto stanovisko zaoberá.   
14. Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB. 
  Vo Frankfurte nad Mohanom 3. augusta 2005 
   
Prezident ECB 
Jean-Claude TRICHET