Ex post hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2014 (Umeå a Rīga)

Pôvodný projekt „Európske hlavné mesto kultúry“ sa začal realizovať na medzivládnej úrovni v roku 1985 . Na základe tejto skúsenosti sa rozhodnutím č. 1419/1999/ES zriadila akcia Spoločenstva na podporu projektu EHMK na roky 2005 až 2019. Členské štáty boli zoradené do chronologického poradia, v akom môžu toto každoročné podujatie organizovať.

Ex post hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2014 (Umeå a Rīga)

Vonkajšie hodnotenie bolo vykonané predtým, ako nadobudli účinnosť usmernenia pre inteligentnú reguláciu.

3.2.Metodika a obmedzenia zvoleného postupu

Toto hodnotenie a jeho metodika sú vypracované tak, aby spĺňali štandardné požiadavky rozhodnutia a prispievali k podrobnejšiemu chápaniu výsledkov a úspechu akcie. Poskytuje predovšetkým príležitosť pozrieť sa späť na predchádzajúci rok s cieľom vyzdvihnúť závery a odporúčania do budúcnosti na základe skúseností dvoch hosťujúcich miest.

Pokiaľ ide o predchádzajúce hodnotenia EHMK 2007 – 2012, intervenčná logika, ktorú hodnotiteľ použil, bola založená na hierarchii cieľov zodpovedajúcich rozhodnutiu.

Aby boli výsledky porovnateľné s predchádzajúcimi hodnoteniami, metodika sa opiera aj o jednotný postup zhromažďovania dôkazov a analýzy. Uvedené dve mestá boli hodnotené samostatne na základe primárnych údajov zozbieraných počas terénnej práce alebo poskytnutých každým EHMK, ako aj na základe analýzy sekundárnych údajov z rôznych zdrojov.

Medzi primárne zdroje údajov patrili rozhovory, ktoré sa uskutočnili počas dvoch návštev v každom meste alebo telefonicky, ako aj prostredníctvom online prieskumu v Rīge. Tieto rozhovory boli zamerané na získanie rôznych pohľadov na obe EHMK vrátane názorov riadiacich tímov, subjektov zodpovedných za rozhodovanie na miestnej a vnútroštátnej úrovni, kľúčových aktérov v oblasti kultúry, rôznych partnerov zapojených do realizácie EHMK, ako aj vzorky organizácií, ktoré projekty EHMK buď viedli, alebo sa na nich zúčastnili.

Sekundárne zdroje údajov zahŕňali informácie uvedené v pôvodných žiadostiach o titul EHMK, štúdie a správy, ktoré EHMK vypracovali alebo si ich objednali, programy podujatí, propagačné materiály a webové stránky, štatistické údaje o kultúre a cestovnom ruchu a kvantitatívne údaje o finančných prostriedkoch, činnostiach, výstupoch a výsledkoch, ktoré EHMK poskytli.

Ako aj v prípade všetkých predchádzajúcich ex post hodnotení EHMK sa Komisia domnieva, že táto metodika je vhodná na vypracovanie správy poskytujúcej dostatočne pevný základ, o ktorý sa možno oprieť pri vyvodení spoľahlivých záverov z vykonávania projektu EHMK.

Chýbajú však jednoznačné dôkazy o prínosoch a vplyve EHMK na dané dve hostiteľské mestá, čo je čiastočne zapríčinené časovými a rozpočtovými obmedzeniami hodnotenia. Závery správy sú preto viac podložené názormi a stanoviskami rôznych zainteresovaných strán ako (obmedzenými) dostupnými kvantitatívnymi údajmi.

Na druhej strane sa väčšina kvalitatívnych dôkazov vo forme výsledkov online prieskumu a rozhovorov obmedzuje na tých aktérov, ktorí boli určitým spôsobom priamo zapojení do programu a mali z neho úžitok.

Okrem toho aj niektoré zo stanovených cieľov sú rozsiahle a ťažko merateľné a je príliš skoro na to, aby v tomto hodnotení mohli byť posúdené dlhodobejšie vplyvy. Preto je mnoho dôkazov zameraných na výstupy a vplyvy alebo rozvíjajúce sa prínosy na vyššej úrovni a nie na jednoznačnejšie vplyvy na mieste, ktorých materializácia si bude vyžadovať viac času. S cieľom lepšie zachytiť tieto vplyvy by bolo užitočné, aby tieto dve mestá mali k dispozícii dlhodobé hodnotenia, najmä na potvrdenie efektívnosti verejných výdavkov v rámci akcie EHMK z kultúrneho, sociálneho a hospodárskeho hľadiska, v ktorých by na podporu záverov bola použitá širšia škála hodnotiacich údajov.

Komisia si je plne vedomá obmedzení, ktoré už boli identifikované v pracovnom dokumente jej útvarov priloženom k návrhu rozhodnutia o ustanovení akcie Únie na podporu projektu EHMK na roky 2020 až 2033, a tieto obmedzenia akceptuje. V záujme napravenia tejto situácie je v návrhu Komisie a rozhodnutí, ktoré bolo nakoniec prijaté na tomto základe, naplánované, že samotné mestá – lepšie vybavené na získanie primárnych údajov o vplyve titulu – sa stanú hlavnými aktérmi v procese hodnotenia.

V tejto súvislosti je dobré, že Umeå (a v menšej miere Rīga) vykonáva prieskum na lepšie pochopenie vplyvu EHMK na kultúrne inštitúcie a miestnych obyvateľov, ako aj z hľadiska medzinárodného rozmeru a ekonomiky.

Komisia sa však domnieva, že údaje a ďalšie dôkazy podporujúce hodnotenie poskytujú dostatočný základ na to, aby mohla predložiť celkové posúdenia a závery hodnotenia, ktoré sa považujú za všeobecne pravdivý a úplný obraz o oboch EHMK 2014, a to aj napriek tomu, že chýbajú spoľahlivé údaje a ďalšie nezávislé dôkazy na podporu hodnoverných záverov o efektívnosti a vplyvoch.

4.Zistenia hodnotiteľa

V hodnotení sa potvrdzuje, že mnohé zistenia z predchádzajúcich správ, najmä tie, ktoré sa týkajú celkovej relevantnosti, účinnosti a efektívnosti akcie EHMK, sú stále platné. Tieto zistenia boli čiastočne aktualizované a obnovené s použitím informácií, ktoré boli získané počas hodnotenia v roku 2014 zo všetkých dostupných zdrojov. Táto správa je zameraná na tieto nové prvky.

4.1.Relevantnosť akcie EHMK a projektu dvoch EHMK 2014

Podľa hodnotiteľa vnímali obe hostiteľské mestá projekt EHMK skôr ako kultúrne podujatie na posilnenie a internacionalizáciu svojej ponuky kultúry a na podporu kultúrnej rozmanitosti a spoločných kultúrnych prvkov Európy než ako hospodársky či sociálny program. Zo správy vyplýva, že tým sa projekt EHMK stal veľmi relevantnou akciou vzhľadom na článok 167 ZFEÚ, lebo prispieva „k rozkvetu kultúr členských štátov“.

V správe sa zároveň uvádza, že Umeå a Rīga využili status EHMK aj na riešenie iných aspektov svojich príslušných stratégií rozvoja mesta. V dôsledku toho boli mnohé činnosti realizované v roku 2014 veľmi významné pre celkové politické programy týchto dvoch miest, ako aj pre rad priorít a cieľov na úrovni EÚ v iných oblastiach politiky než kultúra, ako napríklad mestský a regionálny rozvoj, zamestnanosť, podnikanie, cestovný ruch, ako aj všeobecné politiky sociálnej súdržnosti.

4.2.Účinnosť riadenia a správy a schopnosť dosahovať ciele