Uznesenie Európskeho parlamentu o reforme Organizácie Spojených národov



Úradný vestník 124 E , 15/05/2006 S. 0549 - 0556



P6_TA(2005)0237 Reforma OSN Uznesenie Európskeho parlamentu o reforme Organizácie Spojených národov Európsky parlament, - so zreteľom na svoje uznesenie z 29. januára 2004 o vzťahoch medzi EÚ a OSN, [1] - so zreteľom na správu Bezpečnejší svet: naša spoločná zodpovednosť, ktorú 1. decembra 2004 predložila skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa hrozbami, výzvami a zmenami, - so zreteľom na hodnotiacu správu Projektu milénia OSN zo 17. januára 2005 — Investovanie do rozvoja: praktický plán na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia, - so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN nazvanú Vo väčšej slobode: k rozvoju, bezpečnosti a ľudským právam pre všetkých z 21. marca 2005, - so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku, A. keďže správa skupiny na vysokej úrovni predkladá viac než sto odporúčaní na zmenu a potrebu reformy OSN s cieľom vysporiadať sa s rozličnými výzvami a hrozbami, ktoré prináša chudoba, infekčné choroby, škody na životnom prostredí a občianske násilie až po terorizmus, šírenie zbraní hromadného ničenia a jadrových zbraní; keďže správa generálneho tajomníka zdôrazňuje a schvaľuje väčšinu z týchto odporúčaní, B. keďže správa skupiny na vysokej úrovni predkladá novú predstavu kolektívnej bezpečnosti a zaoberá sa všetkými hlavnými hrozbami pre medzinárodný mier a bezpečnosť tak, ako sa vnímajú na celom svete, C. keďže podľa názoru generálneho tajomníka OSN, ktorý vychádza z odporúčaní skupiny na vysokej úrovni, je naliehavé, aby sa politiky a inštitúcie OSN preskúmali s cieľom odpovedať na výzvy nových hrozieb a vyhnúť sa rozkladu v OSN vzhľadom na zvýšený nesúlad medzi jej členskými štátmi a ich jednostranným konaním, D. keďže v správe skupiny na vysokej úrovni sa jednoznačne uvádza, že použitie sily v prípade potreby by malo nasledovať len ako posledná možnosť, čo sa znovu opakuje v uznesení Bezpečnostnej rady o zásadách pri používaní sily, a správa jasne podporuje vznikajúce pravidlo, že existuje kolektívna medzinárodná zodpovednosť poskytnúť ochranu v prípade genocídy a iného rozsiahleho zabíjania, etnických čistiek alebo závažných porušení medzinárodného humanitárneho práva, voči ktorým sa zvrchované vlády ukázali bezbranné alebo neochotné zabrániť týmto zločinom, E. keďže najvhodnejším prostriedkom na riešenie problémov a vysporiadanie sa s hrozbami, ktorým je vystavené medzinárodné spoločenstvo je skutočný multilateralizmus, za predpokladu, že sa opiera o inštitúcie, ktoré sú dobre prispôsobené na tento účel a účinné procesy rozhodovania a presadzovania týchto rozhodnutí, F. keďže v správe generálneho tajomníka sa zdôrazňuje potreba konať a okamžite uskutočniť reformu a predkladá sa v nej súbor uskutočniteľných konkrétnych opatrení, ktoré prijmú hlavy štátov a vlád do septembra 2005, G. keďže členské štáty EU musia stáť v popredí snáh o zabezpečenie celosvetovej účasti na mnohostranných dohovoroch, Kolektívna bezpečnosť v 21. storočí: prevencia, pripravenosť a spoločná zodpovednosť 1. s nadšením víta správu generálneho tajomníka, ktorá vychádza zo správy skupiny na vysokej úrovni a dôrazne podporuje odhodlanie vykonať dôslednú a celkovú reformu OSN, aby sa ich organizácia prispôsobila novým skutočnostiam vo svete a dosiahla sa jej väčšia výkonnosť, objektívnosť, dlhodobé zameranie a zodpovednosť pri zabezpečovaní kolektívnej bezpečnosti v 21. storočí; osobitne víta realistický prístup v oboch správach, v ktorých sa na rozdiel od predchádzajúcich návrhov reformy náležite spája predstava s konkrétnymi a praktickými opatreniami; 2. vyzýva Radu, aby dôrazne podporovala správu o reforme predloženú Kofim Annanom a vyzýva luxemburské predsedníctvo, aby sa zasadilo za dosiahnutie rozhodnutia Rady o spoločnej pozícii EÚ ku konkrétnym reformám OSN; 3. jednoznačne súhlasí s názorom, že pokrok v oblasti rozvoja, bezpečnosti a dodržiavania ľudských práv musí vzájomne nadväzovať a že reforma OSN by sa nemala pokladať za cieľ sám o sebe, ale skôr za nevyhnutný dôsledok hĺbkovej analýzy politických a bezpečnostných parametrov a činiteľov, ktoré prichádzajú do úvahy v nových a neistých podmienkach vo svete; odporúča preto posilniť systém a inštitúcie OSN, keďže sú najvhodnejšími a jedinými globálnymi inštitúciami, ktoré eventuálne dokážu podporiť a zabezpečiť kolektívnu bezpečnosť legitímnym a zároveň účinným spôsobom; 4. schvaľuje striktne limitované vymedzenie pojmu sebaobrana, použitie sily a morálnu povinnosť chrániť civilné obyvateľstvo, ktoré vymedzila skupina na vysokej úrovni v súlade s duchom a znením Charty OSN a súhlasí, že táto definícia by nemala brániť Bezpečnostnej rade konať preventívne – a ani iniciatívnejšie ako v minulosti, pretože je jediným legitímnym orgánom, ktorý takto môže konať; pripomína, že účinná ochrana pred krízami môže existovať len vtedy, ak bude mat OSN prostriedky na neustále monitorovanie a pozorovanie etnického, jazykového alebo náboženského napätia, ktoré hrozí, že prerastie do krízy; 5. znovu zdôrazňuje, že Bezpečnostná rada by mala vždy pri zvažovaní použitia sily vziať do úvahy päť kritérií legitimity: závažnosť hrozby, správny úmysel, posledné riešenie, primeranosť prostriedkov a zohľadnenie dôsledkov; súhlasí s tým, aby sa v rezolúcii Bezpečnostnej rady stanovili zásady týkajúce sa použitia sily a jej oprávnenosti; navrhuje, aby sa Bezpečnostnej rade v jednotlivých prípadoch umožnilo podľa kapitoly VII Charty OSN delegovať právomoci na uznávané regionálne organizácie s cieľom zaoberať sa v stanovenom čase jasne definovanú situáciu; 6. podporuje výzvu skupiny na vysokej úrovni, ako ju vo svojej správe potvrdil generálny tajomník, poskytnúť väčšiu úlohu Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) a posilniť jej prostriedky vrátane jej verifikačných právomocí, v boji proti rozširovaniu jadrových zbraní a v predchádzaní použitia atómových, biologických a chemických (ABC) zbraní; dôrazne podporuje výzvu, aby štáty vyslovili plný súhlas so všetkými článkami zmluvy o nešírení jadrových zbraní, dohovoru o biologických a toxických zbraniach a dohovoru o chemických zbraniach, aby tým ďalej upevnili mnohostranný rámec pre nešírenie zbraní a odzbrojenie, ako aj osobitné návrhy v tejto oblasti; 7. podporuje garanciu dodávok paliva potrebného na rozvoj mierového použitia, akou by mohla byť dohoda, v ktorej by MAAE hrala úlohu garanta dodávok štiepneho materiálu pre civilných používateľov jadrového materiálu za trhové ceny pre štáty, ktoré sa dobrovoľne zrieknu zriaďovania vlastných zariadení na obohacovanie uránu a oddeľovanie plutónia; 8. podporuje OSN pri vypracúvaní stratégie boja proti terorizmu, ktorá rešpektuje ľudské práva a právny štát a ktorá má na zreteli občiansku spoločnosť a zakladá sa na piatich pilieroch: odradzovaní od rozhodnutia pre terorizmus alebo jeho podpory, odmietaní prístupu teroristov k finančným prostriedkom a materiálnym zdrojom, odradzovaní štátov od podpory terorizmu, rozvíjaní spôsobilosti štátov v boji proti terorizmu a pri ochrane ľudských práv; 9. v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu naďalej vychádzať z doterajšej práce výboru na boj proti terorizmu (CTC), a podporovať výkonné riaditeľstvo výboru na boj proti terorizmu (CTED) v jeho úlohe zabezpečovať súlad so záväzkami rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1373 (2001); 10. očakáva závery Generálneho zhromaždenia OSN, pokiaľ ide o všeobecný dohovor o terorizme vychádzajúci z jeho jednoznačného a dohodnutého vymedzenia, ktorý obsahuje inter alia odkaz na vymedzenia pojmov z dohovoru o potláčaní financovania terorizmu z roku 1999 a z rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1566 z roku 2004, a znovu potvrdzuje, že konanie obsiahnuté v dvanástich predchádzajúcich dohovoroch proti terorizmu je terorizmom, a zároveň vyhlasuje, že je zločinom podľa medzinárodného práva; podporuje tiež účinnejšiu spoluprácu v ďalších oblastiach prednostného záujmu, ako vysporiadanie sa z organizovaným zločinom a nezákonným obchodom s malými a ľahkými zbraňami a úsilie o úplné odstránenie pozemných mín; 11. dôrazne podporuje potrebu, aby sa rozvinuté štáty aktívnejšie zapájali do mierových operácií na celom svete a preto požaduje od členských štátov EÚ vyvinúť väčšie úsilie zamerané na premenu armád na jednotky schopné nasadenia v mierových operáciách a na poskytnutie pohotovostných kontingentov na účely OSN; vyhlasuje svoj záväzok skutočne zintenzívniť tak predchádzanie konfliktom, ako aj budovanie mieru po konfliktných situáciách poskytovaním mierových jednotiek s náležitým mandátom, dostatočným potenciálom a náležitým výcvikom na to, aby mohli vykonávať pridelené úlohy a predchádzať občianskym a humanitárnym krízam; súhlasí s návrhom, podľa ktorého by operácie na udržanie mieru uskutočňované regionálnymi organizáciami mala povoľovať Bezpečnostná rada; Sloboda z potreby: spoločná a vyvážená vízia obnovenej rozvojovej politiky OSN 12. pri tejto príležitosti vyzýva všetkých zúčastnených, aby urobili, čo je v ich silách na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia; zdôrazňuje, že rozvojové reformy a úlohy, ktoré sú obsiahnuté v rozvojových cieľov milénia, treba dosiahnuť v súlade s reformnými snahami v oblasti kolektívnej bezpečnosti a inštitucionálnych reforiem; je presvedčený, že len dôkladná a vyrovnaná reforma systému OSN ako celku prispeje k dosiahnutiu lepšej rovnováhy medzi severom a juhom v rámci OSN, ktorá zase z pohľadu členov OSN zvýši jej akceptáciu a legitimitu; 13. pripomína, že by sa mali uskutočniť predchádzajúce žiadosti darcovských krajín o financovanie rozvoja - najmä žiadosti o dosiahnutie pokroku v oblasti boja proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze; v tejto súvislosti poznamenáva, že by sa mali posilniť tímy OSN v príslušných krajinách a ich pracovníkov by bolo potrebné riadne vyškoliť a finančne podporovať a mali by úzko spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami, aby dosiahli rozvojové ciele milénia; 14. zdôrazňuje potrebu ďalšej podpory vedeckého výskumu a rozvoja s cieľom zaistiť trvalú udržateľnosť životného prostredia, vysporiadať sa s klimatickými zmenami a reagovať na osobitné potreby rozvojových krajín v oblasti poľnohospodárstva, prírodných zdrojov a manažmentu životného prostredia; 15. pripomína, že úspešné partnerstvo sa musí zakladať na obojstrannom procese, v ktorom rozvojové krajiny posilnia vládnutie, budú bojovať s korupciou a maximálne využijú domáce zdroje na financovanie národných rozvojových stratégií, zatiaľ čo rozvinuté krajiny podporia tieto snahy efektívnejším rozdeľovaním rozvojovej pomoci, lepším prístupom na svoje trhy a odpustením dlhov rozvojových krajín; 16. súhlasí s názorom, že hospodársky a spoločenský rozvoj, bezpečnosť, rešpektovanie ľudských práv a ochrana životného prostredia sú spletito prepojené; zdôrazňuje, že predchádzanie nebezpečenstvu prostredníctvom rozvoja môže významne znížiť politické, vojenské a teroristické hrozby, ktoré vznikajú zo skutočnej alebo vnímanej sociálnej nerovnosti, hospodárskej nespravodlivosti a zhoršovania stavu životného prostredia; víta závery skupiny na vysokej úrovni, v ktorých sa uvádza, že neexistuje hierarchia hrozieb a že hrozby rozličnej povahy nemožno posudzovať oddelene; preto znovu opakuje, že otázky bezpečnosti sa úzko spájajú s plnením a zjednotením rozvojových cieľov milénia; 17. plne podporuje osobitné výzvy generálneho tajomníka OSN v tejto oblasti vrátane tých, ktoré sa týkajú vytvorenia jasného časového plánu pre rozvojové krajiny zameraného na dosiahnutie cieľa 0,7 % HND pre oficiálnu rozvojovú pomoc, ďalej rozpoznania osobitných potrieb Afriky a začatia súboru iniciatív tzv. rýchleho úspechu, aby sa dosiahol významný okamžitý pokrok v plnení rozvojových cieľov milénia vrátane bezplatnej základnej zdravotnej starostlivosti a základného vzdelania; 18. podporuje odporúčanie uvedené v správe generálneho tajomníka, aby sa posilnil prínos neštátne subjekty k plneniu cieľov OSN vrátane nových spôsobov na zabezpečenie demokratickej zodpovednosti občianskej spoločnosti, súkromného sektora a medzinárodných inštitúcií; 19. víta odporúčanie uvedené v správe generálneho tajomníka, aby sa dosiahla dohoda o medzinárodnom rámci na riešenie klimatických zmien po roku 2012, za širšej účasti všetkých hlavných znečisťovateľov, a aby sa podporili časovo ohraničené ciele v oblasti životného prostredia pre všetky členské štáty EÚ; 20. vyhlasuje, že rozhodovacie orgány OSN by mali mať právomoc a zodpovednosť vymedzovať spoločné hodnoty verejného záujmu, ako aj stanovovať normy s cieľom chrániť a prijímať predpisy, aby sa tieto hodnoty zachovali a chránili vrátane vymedzenia medzinárodných pravidiel zameraných na objasnenie vzťahu medzi obchodom a životným prostredím so zreteľom na zabezpečenie ochrany mnohostranných dohôd v oblasti životného prostredia voči pravidlám obchodu; Reformované inštitúcie pre väčšiu reprezentatívnosť a účinnosť 21. dôrazne žiada, aby sa nevyhnutná reforma OSN ako celku nijakým spôsobom neobmedzila alebo negatívne neovplyvnila reformou Bezpečnostnej rady a ďalších inštitucionálnych otázok, napriek tomu, že najväčšiu dôležitosť má prehodnotenie štruktúr a pracovných metód na účely lepšieho zastúpenia a dôveryhodnosti; vyzýva členské štáty OSN, aby vynaložili všetko potrebné úsilie na to, aby predišli situácii, v ktorej by ťažkosti pri dosahovaní dohody o novom zložení Bezpečnostnej rady mohli ohroziť celú reformu; 22. je presvedčený, že ústrednými prvkami, ktorými sa riadi reforma Bezpečnostnej rady musia byť upevnenie jej autority, skutočné zastúpenie všetkých geografických oblastí, legitimita, účinnosť a jej prvoradá úloha pri udržiavaní medzinárodného mieru a bezpečnosti; je presvedčený o potrebe zmeny v zložení Bezpečnostnej rady spôsobom, ktorý zohľadňuje zmenený stav medzinárodného systému, ako aj súčasné geopolitické skutočnosti, a to vyšším zastúpením rozvojových krajín v Bezpečnostnej rade, zabezpečením toho, aby jej členovia boli v prípade potreby ochotní a schopní konať a využitím účinnejších a transparentnejších pracovných metód; domnieva sa, že dva návrhy (modely A a B) podané skupinou na vysokej úrovni primerane odrážajú takéto lepšie zastúpenie, hoci do úvahy prichádzajú aj iné návrhy a zdôrazňuje, že miesto EÚ v Bezpečnostnej rade OSN zostáva cieľom EÚ, hneď ako sa splnia politické, ústavné a právne podmienky pre takéto miesto; 23. berie na vedomie návrh rozšíriť zloženie Bezpečnostnej rady OSN pridelením nových miest každej skupine regiónov vrátane Európy; vyjadruje názor, že v tejto súvislosti by vhodným riešením v súlade so Zmluvou o Ústave pre Európu, ktorou Únia a európsky minister zahraničných vecí nadobúdajú právnu subjektivitu, bolo prideliť EÚ ďalšie stále miesto; vyzýva členské štáty, aby v záujme posilnenia európskeho vplyvu vo svete prostredníctvom súdržnej a účinnej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) pozorne posúdili tento návrh; 24. domnieva sa však, že by sa v každom prípade mali bez ohľadu na postup zvolenej reformy prideliť EÚ ako takej niektoré z dodatočných miest určených pre Európu; v tejto súvislosti vyzýva Radu, aby vytvorila vhodný mechanizmus na určenie členských štátov EÚ, ktoré budú vykonávať mandát ako zástupcovia EÚ v úzkej koordinácii s ostatnými členskými štátmi EÚ, vysokým predstaviteľom pre SZBP alebo budúcim ministrom zahraničných vecí EÚ, Komisiou a Európskym parlamentom dovtedy, kým sa splnia podmienky na získanie miesta EÚ v Bezpečnostnej rade; 25. plne podporuje návrh obsiahnutý v správe skupiny na vysokej úrovni, ktorý sa týka zavedenia mechanizmu indikatívneho hlasovania v Bezpečnostnej rade, podľa ktorého môžu jej členovia žiadať o vyjadrenie stanoviska verejnosť k navrhovaným opatreniam, pričom hlasy proti nebudú mať účinok veta a výsledok hlasovania tiež nebude právne záväzný; 26. dôrazne podporuje posilnenie ochrany a presadzovania ľudských práv v rámci systému OSN, ktorý doteraz vzhľadom na jeho výsledky žiaľ nie vždy dosiahol želaný účinok a žiada o podstatné zvýšenie finančnej pomoci zo strany členských štátov pre Úrad vysokého komisára pre ľudské práva, ako aj aktívne zapojenie vysokého komisára do práce a rokovaní Bezpečnostnej rady; v súvislosti s týmto podporuje návrh týkajúci sa výročnej správy, ktorú vypracuje Vysoký komisár pre ľudské práva, ktorá je vzhľadom na prehľadnosť odporúčaní OSN prínosom a ktorá súčasne umožňuje vyhodnotenie úrovne spolupráce štátov s mechanizmami OSN; 27. podporuje nahradenie Komisie OSN pre ľudské práva (UNCHR) obmedzenou stálou Radou OSN pre ľudské práva, ktorú väčšinou svojich hlasov volí priamo Valné zhromaždenie OSN, ktoré by malo pri voľbe členov orgánu vyberať krajiny najdôslednejšie dodržujúce ľudské práva, čo jej dá väčšiu legitimitu a politickú vážnosť; podporuje zaradenie mechanizmu "peer review" (vonkajších inšpekcií) do pracovných metód UNCHR, ktoré by umožnilo pravidelne podrobovať každú krajinu hodnoteniu týkajúcemu sa ľudských práv; podporuje myšlienku spojenia členstva členského štátu v Rade OSN pre ľudské práva so záväzkom členského štátu vydať trvalú výzvu, ktorá umožňuje uskutočňovanie mechanizmov a postupov OSN; posilnenie postavenia nezávislých mimovládnych organizácií v rámci Rady OSN pre ľudské práva považuje za maximálne dôležité a domnieva sa, že ich účasť si vyžaduje reformu výboru mimovládnych organizácií; 28. znovu vyjadruje plnú podporu činnosti Medzinárodného trestného súdu a povzbudzuje všetky členské štáty OSN, aby s ním spolupracovali; víta menovanie osobitného spravodajcu pre zosúladenie opatrení na boj proti terorizmu s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv; uznáva významnú úlohu Medzinárodného súdneho dvora a podporuje posúdenie prostriedkov na posilnenie jeho práce; 29. plne podporuje stanovisko skupiny na vysokej úrovni, že v oblasti mieru a bezpečnosti by sa malo posilniť postavenie, okruh pôsobnosti a zodpovednosť generálneho tajomníka; vzhľadom na to zdôrazňuje potrebu poskytnúť generálnemu tajomníkovi dostatočne voľný priestor, právomoc a zdroje na zorganizovanie štruktúry a činnosti jeho pracovného prostredia takým spôsobom, aby administratíva OSN zodpovedala prioritám reformy; 30. je znepokojený obvinením, že mierové jednotky OSN použili sexuálne a fyzické násilie okrem iného v Konžskej demokratickej republike, v Bosne a v Kosove; odsudzuje skutočnosť, že tí, ktorí sú vinní za sexuálne násilie a znásilňovanie počas prebiehajúcich konfliktov, neboli ani obvinení, ani potrestaní a vyzýva OSN na riešenie týchto problémov, aby sa zabezpečilo to, že OSN bude aj ďalej plniť úlohu vedúceho bojovníka za ľudské práva na svete; 31. víta návrh na zriadenie Komisie pre budovanie mieru, ako aj Úradu pre podporu budovania mieru v rámci sekretariátu OSN a za účasti medzinárodných finančných inštitúcií s cieľom podporiť schopnosť organizácie pokračovať v úsilí o budovanie mieru po skončení konfliktov a obnoviť poriadok a rekonštruovať vojnou zničené krajiny, ktorých štát prestal existovať; požaduje zriadenie občianskych mierových zborov ("biele barety"), ktoré by boli schopné plniť úlohy, ktoré nie sú vojenskej povahy; dôrazne podporuje potrebu zabezpečiť lepšiu ochranu účastníkov humanitárnej činnosti a ich bezpečný a ničím neobmedzený prístup k ohrozenému obyvateľstvu; zdôrazňuje potrebu doplnkových zdrojov určených pre generálneho tajomníka na sprostredkovaciu činnosť ("dobré fungovanie kancelárie") a podporuje vytvorenie pomocnej jednotky na presadzovanie zásad právneho štátu a fondu demokracie na pomoc celoštátnemu úsiliu o znovunastolenie právneho štátu a demokracie; 32. trvá na potrebe dať nový impulz Valnému zhromaždeniu OSN prostredníctvom vykonávania lepšieho plánovania a skrátenia programu, aby sa urýchlene a účinne zaoberalo najdôležitejšími otázkami dnešného sveta a prostredníctvom zníženia počtu členov jeho výborov a sústredenia ich činnosti na zlepšenie rezolúcií a dôveryhodnosti inštitúcie ako celku; žiada o vytvorenie mechanizmu v rámci Valného zhromaždenia s cieľom zaoberať sa systematicky občianskou spoločnosťou; 33. žiada o reorganizáciu Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC), o radikálne zníženie počtu jej členov a posilnenie jej rozhodovacích právomocí s cieľom transformovať túto inštitúciu na ekvivalent Bezpečnostnej rady v oblastiach zaoberajúcich sa hospodárstvom, financiami, rozvojom, biotechnológiami, komunikačnými systémami, etikou a ohrozením klimatických podmienok a biotopov; žiada o vytvorenie mechanizmu pre intenzívne a trvalé konzultácie medzi reformovanou ECOSOC a brettonwoodskymi inštitúciami, ako aj Svetovou obchodnou organizáciou (WTO), ktoré umožnia ECOSOC efektívne stanoviť pokrok pri plnení rozvojového programu OSN a byť fórom rozvojovej spolupráce na vysokej úrovni; žiada o lepší mechanizmus koordinácie rôznych agentúr OSN, ktoré fungujú pod záštitou ECOSOC; podporuje navrhnuté rokovanie fóra pre rozvojovú spoluprácu na vysokej úrovni, ktoré sa uskutoční každé dva roky a zriadenie Výkonného výboru ECOSOC; 34. domnieva sa však, že návrhy týkajúce sa reformy predložené generálnym tajomníkom pre sociálnu a hospodársku oblasť zaostali ďaleko za súčasnými potrebami inštitúcie, ktorá v sebe spája kľúčové rozvinuté a rozvojové krajiny, na riešenie najdôležitejších vzájomných vzťahov medzi obchodom, financiami, životným prostredím a hospodárskym a sociálnym rozvojom; ako prvý krok podporuje návrh skupiny na vysokej úrovni na transformáciu skupiny G20, ktorej členom je Európska únia a Medzinárodný menový fond (MMF) a Svetová banka sú členovia ex-officio na skupinu vedúcich predstaviteľov s pravidelnou účasťou WTO, generálneho tajomníka OSN, predsedu ECOSOC a Vysokého komisára pre ľudské práva; 35. navrhuje, aby sa existujúca, no nečinná a zastaraná Poručenská rada transformovala na Radu pre štáty, ktoré zlyhali a ktorá by bola v zastúpení OSN zodpovedná za koordináciu medzinárodnej spolupráce v prípade štátov, ktoré zlyhali a v širšom zmysle za predchádzanie konfliktom v týchto štátoch; navrhuje, aby bola Rada pre štáty, ktoré zlyhali poverená Bezpečnostnou radou dočasnou správou obyvateľstva a území, ktorých oficiálne štátne štruktúry sa zrútili, alebo sú pred zánikom; 36. žiada o posilnenie medzinárodného vládnutia v oblasti životného prostredia prostredníctvom zmeny Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) na špecializovanú agentúru OSN pre životné prostredie, ktorá bude mať dostatok finančných, materiálnych a ľudských zdrojov, s univerzálnym členstvom, oprávnenú na zabezpečovanie súladu s právne záväznými viacstrannými dohodami o životnom prostredí vlád, medzinárodných hospodárskych inštitúcií a nadnárodných firiem a slúžiaca ako orgán špecializujúci sa na vedecký, technický a právny výskum životného prostredia; žiada o nové jednotné opatrenia na zabezpečenie trvalej udržateľnosti v oblasti životného prostredia vrátane riešenia otázky zmien klímy, ako aj otázok rozširovania púští, biodiverzity a utečencov na základe životného prostredia, žiada o vyjasnenie oblastí právomocí vrátane mechanizmov urovnávania sporov medzi WTO a viacstrannými dohodami o životnom prostredí v rámci systému OSN; 37. upozorňuje na skutočnosť, že UNEP a UNDP (Rozvojový program OSN) podpísali memorandum o porozumení, v ktorom je ustanovené, že UNEP pomáha krajinám na ich žiadosť pri vytváraní možností na dodržiavanie záväzkov týkajúcich sa životného prostredia ako jedného z kľúčových pilierov trvalo udržateľného rozvoja; podporuje toto stanovisko a vo veľkej miere súhlasí s tým, že sa musí zabezpečiť poskytnutie dostatočných zdrojov na obidva programy, aby mohli účinne spolupracovať; 38. zdôrazňuje, že Organizácia OSN pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) je v rámci systému OSN jednou z najdôležitejších agentúr, ktorá nesie celosvetovú zodpovednosť za vzdelávanie, vedu (vrátane vody) a kultúru (vrátane komunikačných systémov a médií); vyzýva členské krajiny, aby poskytli UNESCO viac rozpočtových prostriedkov na vykonávanie jej dôležitého poslania; vyzýva generálneho tajomníka OSN, aby systematicky čerpal z prínosu UNESCO najmä v oblasti znižovania chudoby a politikách vzdelávania, ako aj pri ochrane kultúrnej rozmanitosti; 39. požaduje vytvorenie Parlamentného zhromaždenia OSN (UNPA) v rámci systému OSN, ktoré zlepší demokratický profil a vnútorný demokratický proces organizácie a umožní priamo zapojiť svetovú občiansku spoločnosť do rozhodovania; vyhlasuje, že parlamentnému zhromaždeniu by sa mali udeliť skutočné práva na informácie, účasť a kontrolu a malo by byť schopné prijímať odporúčania určené Valnému zhromaždeniu OSN; 40. ako prvý krok navrhuje, zvolať parlamentného zhromaždenie pred stretnutím hláv štátov a vlád v septembri 2005, ktoré bude dopĺňať druhú svetovú konferenciu zástupcov parlamentov, ktorá je na programe 7. – 9. septembra 2005 v New Yorku; vyhlasuje, že je pripravený vyslať delegáciu na tieto to parlamentné zhromaždenia; plne podporuje vytvorenie Fondu pre demokraciu, ktorého úlohou bude podporovať, budovať a upevňovať demokraciu na celom svete ako požaduje vo svojej správe generálny tajomník; 41. vyzýva členské štáty, aby podporili a posilnili "Výbor demokratických štátov OSN", ktorý podporuje demokraciu v členských štátoch OSN a svojím pôsobením ako vzor pre začínajúce demokracie pomáha vytvoriť demokratické štruktúry v rámci systému OSN a zároveň bráni nedemokratickým diktátorským štátom, aby zaujímali predsednícke funkcie v orgánoch OSN, čím by ohrozili dôveryhodnosť OSN; 42. víta iniciatívu generálneho tajomníka týkajúcu sa zorganizovania "Zmluvného zhromaždenie, výzva na celosvetové členstvo Focus 2005: reakcia na celosvetové výzvy"; vyzýva členské štáty, aby podporili túto iniciatívu podpisom, ratifikáciou alebo prístupom k tým zmluvám, ktoré uvádza Focus 2005, ktoré ešte nepodpísali; vyzýva aj Radu a Komisiu, aby v rámci ich vzťahov s tretími krajinami podporili túto iniciatívu a pomohli týmto krajinám v ich snahách súvisiacimi s podpisom, ratifikáciou a pristúpením k týmto zmluvám do septembra 2005; 43. pripomína úspešnú spoluprácu OSN a Európskej únie na záchranných prácach a núdzovej pomoci po živelnej pohrome spôsobenej tsunami; víta odporúčanie generálneho tajomníka, v ktorom žiada OSN, aby vychádzala z úspechu regionálnych organizácií, najmä pri tvorbe prísnych pravidiel na zabezpečenie politickej stability a ochraňovala práva menšín, pôvodného obyvateľstva a vnútorne vysídlených osôb; víta odporúčanie, ktoré vo väčšej miere podporuje Afriku a Africkú úniu; žiada o užšie partnerstvo medzi OSN a Európskou úniou vzhľadom na to, že Európska únia má najlepšie možnosti na koordináciu účinného uplatňovania celosvetových politík s ostatnými krajinami a subjektami vrátane tých, ktoré sa týkajú Medzinárodného trestného súdu, Kjótskeho protokolu a medzinárodného zákazu nášľapných mín; 44. opakuje svoje stanovisko, že vzhľadom na Zmluvu o Ústave pre Európu má najdôležitejší význam vysielanie diplomatických zástupcov EÚ do OSN pre zlepšenie vzťahov medzi nimi a pre udržanie vplyvu EÚ na medzinárodnom poli; preto podporuje Radu a Komisiu v aktívnej snahe o spájanie ich vlastných styčných kancelárií a delegácií do spoločných vonkajších delegácií EÚ do každého z týchto ústredí OSN: New York, Ženeva, Viedeň a Nairobi; 45. dôrazne vyzýva členské štáty EÚ, aby okamžite podporili návrhy na reformu uvedené v správe generálneho tajomníka vychádzajúcej zo správy skupiny na vysokej úrovni, a aby urobili všetko pre realizáciu tejto reformy v príslušných oblastiach a poskytli v spolupráci s orgánmi EÚ nevyhnutné prostriedky na tento účel; 46. vyzýva svoj predsedníctvo, aby poverilo skupinu odborníkov vypracovaním základného podrobného projektu o možnom fungovaní celkovej reformy systému OSN z hľadiska Charty OSN a inštitúcií EÚ; 47. rozhodol sa začať sériu informačných kampaní zameraných na všeobecné informovanie verejnosti v Európe a mimo nej o historických súvislostiach reformy OSN a jej vplyvu na európsky inštitucionálny systém; * * * 48. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, vládam a parlamentom členským štátov EÚ, generálnemu tajomníkovi OSN, predsedovi Bezpečnostnej rady OSN, predsedovi Valného zhromaždenia OSN, predsedovi Hospodárskej a sociálnej rady OSN, členom skupiny na vysokej úrovni pre reformu OSN, ako aj Kongresu USA, Medziparlamentnej únii a Parlamentnému zhromaždeniu Rady Európy. [1] Ú. v. EÚ C 96 E, 21.4.2004, s. 79. --------------------------------------------------