EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 20.7.2011 
SEK(2011) 953 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o prístupe k činnosti úverových in štitúcií a o pr udenciálnom doh ľade nad úverovými 
inštitúciami a investi čnými spolo čnosťami, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 
Európskeho parlamentu a Rady 2002/87 /ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom 
dohľade nad úverovými in štitúciami, pois ťovňami a investi čnými spolo čnosťami vo 
finančnom konglomeráte 
{KOM(2011) 453 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 952 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Komisia vo svojom oznámení z 9. decembra 20101 vyjadrila svoj zámer podniknú ť 
legislatívne kroky na úrovni EÚ na ú čel aproximácie a posilnenia sank čných režimov vo 
finančnom sektore.  
Európska komisia vo svojom oznámení zo 4. marca 20092 oznámila, že i) so zrete ľom na 
finančnú krízu preskúma pravidlá a prax finan čných inštitúcií v oblasti správy a riadenia 
finančných inštitúcií a ii) v prípade potreby sformuluje odporú čania alebo navrhne regula čné 
opatrenia.  
Toto posúdenie vplyvu obsahuje analýzu možných opatrení, ktoré sa môžu prija ť v oblasti, na 
ktorú sa vz ťahuje smernica o kapitálových požiadavkách (CRD – Capital Requirements 
Directive). Ide o doplnenie posúdenia vplyvu pre návrh smernice „CRD IV“. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Sankčné režimy  
V súčasnosti uplat ňované vnútroštátne sank čné režimy v prípade významných porušení CRD 
sú rozdielne a nie sú vždy vhodné na zaistenie ú činného presadzovania. Ur čité dôležité 
právomoci uklada ť sankcie nie sú k dispozícii všetkým  vnútroštátnym orgánom a sankcie sa 
systematicky neuverej ňujú. V niektorých členských štátoch sú úr ovne administratívnych 
peňažných sankcií (pokút) príliš  nízke a teda nie dostato čne odradzujúce a sankcie nemožno 
uplatňovať na úverové inštitúcie aj na fyzické osoby zodpovedné za porušenia. Niektoré 
vnútroštátne orgány pri ur čovaní úrovne sankcií, ktoré sa majú uloži ť, nezohľadňujú kritériá, 
ktoré sú dôležité na zaistenie proporcionality a odradzujúceho ú činku sankcií. 
Uplatňovanie sankcií v praxi sa navyše medzi jednotlivými členskými štátmi líši, a to aj 
medzi tými, ktoré majú bankové sektory podobnej ve ľkosti. V niektorých členských štátoch 
v minulých rokoch neboli uložené ži adne sankcie alebo len málo, čo by mohlo nazna čovať 
slabé presadzovanie pravidiel EÚ. 
Výsledkom tejto situácie môže by ť nedostato čné dodržiavanie pravidiel EÚ, narušenie 
hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu a nepriaznivý vplyv na finan čný dohľad, čo 
poškodzuje riadne fungovanie ba nkových trhov a môže oslabi ť ochranu majite ľov vkladov 
a investorov a dôveru vo finan čnom sektore.  
Správa a riadenie spolo čností  
Komisia v júni 2010 uverejnila Zele nú knihu o správe a riadení spolo čností vo finan čných 
inštitúciách a politikách odme ňovania3 a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie4, 
                                                 
1 KOM(2010) 716 v kone čnom znení. 
2 KOM(2009) 114 v kone čnom znení. 
3 KOM(2010) 284 v kone čnom znení.  
4 Pracovný dokument útvarov Komisie – Správa a riadenie finan čných inštitúcií: Ponau čenia zo sú časnej 
finančnej krízy, najlepšie postupy, SEK(2010) 669 v kone čnom znení. 
 
SK 3   SK v ktorom sa analyzovali nedostat ky opatrení správy a riadenia spolo čností v sektore 
finančných služieb, ktoré odhalila kríza a ktor é prispeli k nadmernému riskovaniu.  
Nedostato čný dohľad správnych rád nad rizikami   
V mnohých prípadoch neboli správne rady  schopné alebo sa zdráhali spochyb ňovať 
strategické obchodné rozhodnutia výkonného manažmentu. Často to bolo zaprí činené tým, že 
správne rady úverových inštitúcií im nevenovali dos ť času alebo nemali primerané odborné 
vedomosti. V niektorých prípadoch objektiv itu správnych rád poškodzovala dominantná 
pozícia vedenia a nedostato čná rozmanitos ť zloženia správnej rady.  
Okrem toho správne rady často neboli dostato čne zapojené do celkovej stratégie rizika 
a v dôsledku toho sa nesledoval strategický prístup výkonného vedenia k riziku, vytvorili sa 
stimuly vedúce k nadmernému riskovaniu a neuplat ňovali sa riadne systémy na zaistenie 
účinného riadenia rizík. Sprá vne rady nevenovali dostatok času ani diskusiám o otázkach 
rizík, keďže riadenie rizika sa vnímalo ako menej dôležité v porovnaní s inými otázkami, ako 
je napríklad stratégia rastu. Podá vanie správ o riziku sa neuskuto čňovalo vo všetkých 
situáciách v čas a komplexne, najmä z dôvodu absencie priamych komunika čných kanálov 
medzi funkciou riadenia rizika a správnou radou. 
Napokon sa v mnohých prípadoch nevenovala primeraná vážnos ť funkcii riadenia rizík 
v procese rozhodovania. 
Nezáväzná povaha zásad – nedostato čné preskúmanie správy a riadenia spolo čností orgánmi 
dohľadu 
Nezáväzná povaha vä čšiny zásad správy a riadenia spolo čností prispela k nedostato čne 
účinnému dodržiavaniu týchto zásad zo strany úverových inštitúcií a ich uplat ňovanie bolo 
ponechané vä čšinou na samoreguláciu a externé monito rovanie akcionármi. Nedostatkami 
identifikovanými krízou sa ukázalo, že ti eto mechanizmy v praxi nefungovali. Najmä 
chýbajúci jasný rámec správy a riadenia spolo čností a definovaná úloha doh ľadu spôsobila, že 
orgány doh ľadu nedokázali primerane sledova ť alebo kontrolova ť uplatňovanie noriem 
v oblasti správy a riadenia inštitúcií úverovými inštitúciami.  
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Na podporu odradzujúceho ú činku a vytvorenia rovnakýc h podmienok na zaistenie 
jednotného uplat ňovania CRD a úplnej spolupráce a vzájomnej dôvery medzi orgánmi 
bankového doh ľadu v rámci EÚ je nevyhnutná konvergencia vnútroštátnych sank čných 
režimov. Lepšie uplat ňovanie existujúcich právomocí uklada ť sankcie vnútroštátnymi 
orgánmi by na dosiahnutie tejto konvergencie nesta čilo. 
Na účinné riešenie nedostatkov úverových inštit úcií v oblasti správy a riadenia spolo čností je 
nevyhnutný jednotný a súdržný prístup na úrovni EÚ . Integrované kapitálové trhy a vzájomné 
prepojenie európskeho finan čného sektora znamená, že odlišujúce sa pravidlá v členských 
štátoch by mohli vies ť k regula čnej arbitráži, čo by mohlo poškodi ť riadne fungovanie 
vnútorného trhu alebo pre ň vytvoriť nové prekážky.  
 
SK 4   SK 4. CIELE  
Cieľom návrhu je zaisti ť riadne fungovanie bankových trhov a obnovi ť dôveru v bankovom 
sektore prostredníctvom: 
• účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií, ktorými sa zaistí le pšie dodržiavanie 
pravidiel CRD, 
• vytvorenia rovnakých podmienok, v ďaka čomu sa minimalizujú príležitosti na 
regulačnú arbitráž, 
• účinného doh ľadu nad poskytovate ľmi bankových služieb, 
• účinného riadenia a správy spolo čností v rámci úverových inštitúcií, čo by malo 
prispieť k zabráneniu nadmernému riskovaniu. 
Vyžaduje si to:  
• posilnenie a aproximáciu právneho rám ca v oblasti sankcií a mechanizmov, ktoré 
uľahčujú zistenie porušení a  
• posilnenie rámca správy a riadenia spolo čností: 
– zvýšením ú činnosti doh ľadu správnych rád nad rizikami, 
– zlepšením pozície funkcie riadenia rizík a 
– zaistením ú činného sledovania riadenia rizík orgánmi doh ľadu.  
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI , POSÚDENIE VPLYVU A POROVNANIE  
5.1. Možnosti v oblasti sank čných režimov  
5.1.1.  Možnosti týkajúce sa primeraných administratívnych sankcií  
Možnosti  
1. Žiadne opatrenia na úrovni EÚ  
2. Jednotné pravidlá týkajúce sa ty pov a výšky administratívnych sankcií  
3. Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa ty pov administratívnych sankcií  
4. Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa výš ky (minimálnych a maximálnych) administratívnych pokút  
5. Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa maximá lnej výšky administratívnych pokút  
6. Jednotné pravidlá týkajúce sa  faktorov, ktoré sa musia zoh ľadňovať pri uplatňovaní sankcií  
7. Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa fa ktorov, ktoré sa musia zoh ľadňovať pri uplatňovaní sankcií  
 
SK 5   SK V rámci možnosti 1 by sa identifikované pr oblémy zachovali: hoci by Európsky orgán pre 
bankovníctvo mohol podnecova ť ďalšiu konvergenciu vnútroštátnych  režimov, toto opatrenie 
by bez rámca EÚ mohlo by ť sotva účinné.  
V rámci možností 2 a 6 by sa ods tránili rozdiely v typoch, vo výš ke sankcií a v kritériách ich 
uplatňovania, a preto by boli najú činnejšie v zmysle zaist enia rovnakých podmienok 
a uľahčenia cezhrani čného doh ľadu. Možnosti 3, 4, 5 a 7 by boli menej ú činné, ale 
umožňovali by prispôsobi ť sankcie špecifikám rôznych vn útroštátnych právnych systémov. 
Možnosť 4 by bola ú činnejšia ako možnos ť 5 pri znižovaní rozdielov vo výškach pokút 
a zaistila by odradzujúci ú činok, možnos ťou 5 by sa však lepšie zaistila proporcionalita. 
Možnosti 2, 3 a 4 by v zmysle  zaistenia odradzujúceho ú činku boli podobne ú činné. 
Možnosťou 3 by sa však umožnilo zavedenie ďalších typov sankcií, čo môže v niektorých 
štátoch zvýši ť odradzujúci ú činok. Možnos ť 5 by bola menej ú činná pri zais ťovaní toho, aby 
sa skutočne uplatňovali dostato čne vysoké pokuty, lepšie by však bola zaistená ich 
proporcionalita. Možnos ti 6 a 7 možno považova ť za rovnako ú činné v tom rozsahu, že 
obsahujú rovnaké faktory, ale možnos ťou 7 by sa lepšie zaistila vhodnos ť skutočne 
uplatnených sankcií, pretože by sa príslu šným orgánom nebránilo v tom, aby zoh ľadnili iné 
faktory. 
Možnosti 2 a 7 sú menej efektívne v zmysle  požadovaných zmien v právnych predpisoch 
jednotlivých štátov a možnos ť 5 je efektívnejšia ako možnos ť 4. 
5.1.2.  Možnosti týkajúce sa osobného rozsahu pôs obnosti administratívnych sankcií  
Možnosti 
1. Žiadne opatrenia na úrovni EÚ  
2. Všeobecná povinnos ť zaistiť uplatňovanie administratívnych sankcií na fyzické osoby aj úverové inštitúcie  
3. Minimálne spolo čné pravidlá o uplat ňovaní administratívnych sankcií na fyzické osoby a/alebo úverové inštitúcie  
Možnosť 3 by bola ú činnejšia ako možnos ť 2 pri zais ťovaní rovnakých podmienok a lepšieho 
cezhraničného doh ľadu, rozdiel v odradzujúcom ú činku týchto možností sa  však považuje za 
nepodstatný. Možnos ť 3 je oveľa menej efektívna ako možnos ť 2, pretože by si vyžadovala 
viac zmien v právnych predpisoch jednotlivých štátov a mohla by vyžadova ť od členských 
štátov, aby prispôsobili svoje re žimy všeobecnej zodpovednosti. 
5.1.3.  Možnosti týkajúce sa uverej ňovania sankcií 
Možnosti  
1. Žiadne opatrenia  
2. Uverejňovanie sankcií ako všeobecné pravidlo  
3. Uverejňovanie sankcií pod ľa rozhodnutia príslušných orgánov  
Možnosť 2 by bola pri zvyšova ní odradzujúceho ú činku oveľa účinnejšia ako možnos ť 3. 
Možnosť 3 je mierne efektívnejšia. 
 
SK 6   SK 5.1.4.  Možnosti týkajúce sa skuto čného uplat ňovania sankcií 
Možnosti  
1. Žiadne opatrenia na úrovni EÚ  
2. Interný postup informátorstva (tzv. whistle blowing) v úverových inštitúciách  
3. Členské štáty vytvoria systémy na podporu a ochranu tzv. informátorov  
4. Podrobné požiadavky na úrovni EÚ pre programy informátorstva  
Možnosti 2, 3 aj 4 sú všetky ú činné pri dosahovaní cie ľa týkajúceho sa lepšieho zis ťovania 
porušení, čo vedie k vyššej úrovni presadzovania vo všetkých členských štátoch. Možnos ť 4 
sa v tejto súvislosti považuje za mierne ú činnejšiu. Všetky tri možnosti majú vplyv na 
základné práva (rešpektovanie súkromného a rodinného života, ochrana osobných údajov, 
prezumpcia neviny a právo na obhajobu), ale možno ich zmierni ť a vzhľadom na význam 
cieľov, ktoré sa majú dosiahnu ť, je ich vplyv potrebný a primeraný. 
Možnosti 2 a 3 sú v zmysle požadovaných zm ien v právnych predpi soch jednotlivých štátov 
rovnako efektívne. Možnos ť 4 sa považuje za neefektívnu, ke ďže by si vyžadovala 
radikálnejšie zmeny, pravdepodobne aj v tých členských štátoch, ktoré už zabezpe čujú 
mechanizmy informátorstva. Náklady na dodržiavanie súladu by takisto mohli by ť vyššie ako 
náklady vyžadované v rámci možností 2 a 3, ke ďže členské štáty budú menej flexibilné.  
5.2. Možnosti v oblasti správy a riadenia spolo čností 
Možnosti  
1. Žiadne opatrenia na úrovni EÚ  
2. Zlepšenie uplat ňovania existujúceho rámca EÚ  
3. Posilnenie a rozvoj rámca smernice o kapitálových požiadavkách  
Možnosť 3 bude v porovnaní s možnos ťami 1 a 2 najú činnejšia pri dosa hovaní základného 
cieľa. V rámci možnosti 1 sa  zachová otvorený regula čný rámec a na ďalej sa bude vyskytova ť 
nedostato čný súlad a právna neistota. Možnos ť 2 sa spolieha na trhovú disciplínu a lepšie 
sledovanie uplat ňovania existujúcich zásad  zo strany orgánov doh ľadu. Orgány doh ľadu však 
nebudú ma ť jasnejší právny rámec, v ktorom by mohli vykonáva ť svoj doh ľad, 
a v samoregulácii sa prejavili jej obmedzenia. 
Možnosť 3 prekra čuje súčasný rámec pre správu a riadenie spolo čností a zah ŕňala by 
vypracovanie dodato čných a posilnených usta novení. Bude obsahova ť opatrenia na zvýšenie 
účinnosti doh ľadu správnych rád nad rizikami, zlepše nie významu a nezávislosti funkcie 
riadenia rizík a zaistenie  efektívneho sledovania ri adenia rizík orgánmi doh ľadu. Tieto nové 
požiadavky vytvoria súbor minimálnych norie m a poskytnú úverovým inštitúciám a orgánom 
dohľadu jasné kritériá, pomo cou ktorých sa budú vyvíja ť a hodnoti ť štruktúry v oblasti správy 
a riadenia spolo čností.  
5.3. Uprednost ňované politické možnosti a nástroje  
Na dosiahnutie cie ľov návrhu je najvhodnejšia kombin ácia týchto navzájom sa posil ňujúcich 
možností: 
 
SK 7   SK Možnosti v oblasti sank čných režimov  
• Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa typu administratívnyc h sankcií, ktoré majú 
mať príslušné orgány k dispozícii 
• Minimálne spolo čné pravidlá týkajúce sa maximálnej výšky pe ňažných 
administratívnych sankcií 
• Zoznam k ľúčových faktorov, ktoré treba zoh ľadniť pri určovaní administratívnych 
sankcií 
• Povinnosť zaistiť uplatňovanie administratívnych sa nkcií na fyzické osoby aj 
úverové inštitúcie 
• Uverejňovanie sankcií ako vš eobecné pravidlo 
• Interný postup informátorstva (tzv. whis tle blowing) v úverových inštitúciách 
• Požiadavka pre členské štáty, aby vytvorili syst émy na ochranu tzv. informátorov   
Možnosti v oblasti správy a riadenia spolo čností  
Požadova ť od úverových inštitúcií, aby zverejnili informáciu o po čte mandátov členov správnej rady  
Požadova ť, aby členovia správnej rady venovali dostatok času vykonávaniu svojich povinností  Vyhradenie viac času 
členov správnej rady  
Obmedziť maximálny po čet mandátov, ktoré môže ma ť člen správnej rady sú časne 
Požadova ť zverejnenie informácií o politike najímania a skuto čných odborných znalostiach a zru čnostiach 
členov správnej rady  
Spresniť kritériá, ktoré musia sp ĺňať členovia správnej rady jednotlivo a správna rada ako celok so 
zreteľom na primerané zru čnosti a odborné znalosti  
Požadova ť, aby členovia správnej rady absolvovali primerané zaškolenie a priebežnú odbornú prípravu  Zlepšenie odborných 
znalostí členov správnej 
rady 
Povinné nomina čné výbory  
Protiváha dominantného 
postavenia manažmentu  Zakázať kumulatívne mandáty predsedu a generálneho riadite ľa v rámci tej istej úverovej inštitúcie  
Požadova ť poskytnutie informácií o vnútornej politike týkajúcej sa rozmanitosti  
Porovnávanie odlišných postupov na  vnútroštátnej a európskej úrovni  
Požadova ť rozmanitos ť ako jedno z kritérií zloženia správnych rád 
Požadova ť od úverových inštitúcií, aby zaviedli politiku rozmanitosti  Zlepšenie rozmanitosti 
zloženia správnych rád  
 
Zlepšenie osvojenia si 
stratégie v oblasti rizík 
správnymi radami  Požadova ť vyhlásenie o primeranosti systémov riadenia rizík 
Požadova ť vyhlásenie o rizikách, v ktorom sa uvá dza prístup úverovej inštitúcie k riziku  
Požadova ť zverejnenie informácií o politike a praxi so zrete ľom na diskusiu a analýzu otázok týkajúcich sa 
rizika počas zasadnutí správnej rady  Zlepšenie stup ňa priority 
venovaného otázkam rizika zo strany správnych 
Požadova ť, aby správne rady venovali otázkam rizika dostatok času 
 
SK 8   SK rád Povinný výbor pre riziká na úrovni správnej rady  
Požadova ť zverejnenie informácií o politike a praxi so zrete ľom na informovanie správnej rady o rizikách  Zlepšenie informovania 
správnych rád o rizikách  
Požadova ť od správnych rád, aby ur čili obsah, formát a frekvenciu info rmácií o rizikách, ktoré by mali 
dostávať 
Požadova ť, aby funkcia riadenia rizík mohla podáva ť správy priamo správnej rade  
Zlepšenie významu 
a právomocí funkcie riadenia rizík
 Požadova ť zverejnenie informácií o význame a pr ávomociach funkcie riadenia rizík 
Požadova ť nezávislos ť funkcie riadenia rizík  
Požadova ť nezávislos ť manažérov zodpovedných za riadenie rizík  
Požadova ť, aby mal manažér zodpovedný za riadenie rizík primerané postavenie a právomoci  
Požadova ť, aby odvolanie manažéra zodpovedného za riaden ie rizík podliehalo predchádzajúcemu 
schváleniu správnou radou  
Zaistenie efektívneho 
sledovania riadenia rizík 
orgánmi doh ľadu Požadova ť, aby bola správa a riadenie spolo čností súčasťou preskúmania orgánmi doh ľadu 
Požadova ť, aby vhodnos ť členov správnej rady podliehala os obitnému preskúmaniu orgánmi doh ľadu 
Požadova ť, aby orgány doh ľadu preskúmali programy a podkladov é dokumenty na zasadnutia správnej 
rady  
 
5.3.1.  Vplyv uprednost ňovaných možností: sank čný režim 
Očakáva sa, že možnosti v oblasti sank čných režimov u ľahčia zisťovanie porušení 
a splnomocnia príslušné orgány, aby uplat ňovali primerané sankcie. V ďaka tomu by sa malo 
zaistiť lepšie presadzovanie povinností vyplývajú cich zo smernice CRD úverovými 
inštitúciami, čo by bolo prínosom pre všetky zainteresované strany .  
Tieto možnosti nespôsobia administratívnu zá ťaž finančným inštitúciám ani nefinan čným 
spoločnostiam vrátane MSP s výnimkou malej administratívnej zá ťaže pre úverové inštitúcie, 
ktorá vyplýva z povinnosti zabezpe čiť interné systémy informátorstva (whistle blowing).  
Predpokladá sa priaznivý sociálny vplyv , keďže sa posilní ochrana držite ľov vkladov 
a investorov a zamestnanci úverových inštitúc ií, ktorí pôsobia ako informátori, budú lepšie 
chránení.  
Tieto možnosti sú v súlade so spolo čnými cieľmi hlavných jurisdikcií v rámci skupiny G-20 
s cieľom posilni ť reguláciu a doh ľad nad finan čným sektorom a o čakáva sa, že budú ma ť 
priaznivý vplyv na celkovú konkurencieschopnos ť EÚ. 
5.3.2.  Vplyv uprednost ňovaných možností: správa a riadenie spolo čností 
Uprednost ňované politické možnosti, ktorými sa zlepšuje správa a riadenie spolo čností, 
prispejú k tomu, aby sa úver ové inštitúcie vyhýbali nadmernému  riskovaniu a aby sa znížilo 
riziko zlyhania. Prispeli by k zvýšeniu odol nosti bankového sektor a a posilneniu dôvery 
investorov. Z tohto dôvodu by mal by ť vplyv na úverové inštitúcie a všetky zainteresované 
strany  (vkladate ľov, akcionárov, verite ľov) pozitívny.  
Na makroekonomickej úrovni by zdravý systém správy rizík úverových inštitúcií prispel 
k zabráneniu ďalším krízam, posilneniu dôvery v bankovom  systéme a zvýšeniu efektívnosti 
mechanizmov financovania úverových inštitúcií, čím sa zrých ľuje hospodársky rast .  
 
SK 9   SK Zavedenie opatrení týkajúci ch sa rozmanitosti zloženia správnych rád bude ma ť 
pravdepodobne pozitívny vplyv na rodovú politiku  EÚ, čím sa umožní prelomenie sklených 
stropov a pomoc ženám v prístupe k vedúcim pozíciám v spolo čnostiach, a mohlo by ma ť 
pozitívny vplyv na zamestnanos ť žien. 
Uprednost ňovaná možnos ť by mohla spôsobi ť ďalšiu administratívnu zá ťaž pre úverové 
inštitúcie a orgány doh ľadu. Tieto náklady by však mali by ť obmedzené a primerané 
celkovému cie ľu. Na zníženie prípadnej regula čnej záťaže by sa mala uplat ňovať zásada 
proporcionality, pri ktorej sa zoh ľadňuje veľkosť a zložitos ť činností úverových inštitúcií.  
6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia ako ochranky ňa zmluvy bude sledova ť, ako členské štáty vykonávajú zmeny 
v smernici o kapitálových požiadavkách. Dôsledky uplat ňovania legislatívnych opatrení 
týkajúcich sa sank čného režimu sa budú hodnoti ť na základe týchto hlavných ukazovate ľov: 
• počet zistených porušení a po čet uplatnených sankcií, 
• postup vnútroštátnych príslušných orgánov pri uplat ňovaní sankcií. 
Pokiaľ ide o správu a riadenie spolo čností, môže trva ť určitý čas, kým sa prejavia o čakávané 
prínosy nových ustanovení, a miera real izácie týchto prínosov bude závisie ť od toho, ako 
úverové inštitúcie uplatnia nové požiadavky. Komisia bude sledova ť uplatňovanie príslušných 
ustanovení smernice o kapitálových požiadavk ách prostredníctvom EBA a rozsiahleho 
a nepretržitého dialógu so všetkými hlavným i zainteresovanými stranami vrátane ú častníkov 
trhu (úverových inštitúcií, investorov). Môže takisto využi ť zistenia štúdií uskuto čnených 
zainteresovanými stranami.