[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 23.11.2010 KOM(2010) 683 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc 1. Úvod V oblasti vonkajších vzťahov sa humanitárna pomoc prvýkrát vymedzuje ako samostatná politika EÚ v Lisabonskej zmluve (článok 214 ZFEÚ). V uvedenom článku sa osobitne uvádza „Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc“ (EVHAC, ďalej len „dobrovoľnícky zbor EVHAC“), ktorého cieľom je „vytvoriť rámec pre spoločné príspevky mladých Európanov na humanitárne činnosti Únie“ (článok 214 ods. 5 ZFEÚ). Vykonávanie uvedeného ustanovenia poskytuje Európanom príležitosť, aby s ľuďmi v núdzi preukázali solidaritu. Nadväzuje na jednoznačný trend EÚ – dobrovoľnícke práce sú na vzostupe. Za posledných 20 rokov výrazne narástol počet aktívnych dobrovoľníkov, ktorý v súčasnosti predstavuje takmer 100 miliónov dospelých osôb v EÚ. Z toho vyplýva, že približne 22 % až 23 % Európanov starších ako 15 rokov sa zapája do dobrovoľníckych prác[1]. Dobrovoľnícka práca sú preto významnou hodnotou, ktorá má potenciál priblížiť Európu občanom. Oblasť dobrovoľníckej práce sa za posledné roky diverzifikovala a výrazne sa v nej zvýšil počet organizácií zamestnávajúcich dobrovoľníkov. Pri rôznych programoch, aktéroch a prístupoch, ktoré sa využívajú v oblasti dobrovoľníckych prác v situáciách vyžadujúcich si humanitárny zásah, je nadmieru dôležitá koordinácia a súdržnosť. Európska komisia, ktorá dostala za úlohu vypracovať legislatívny návrh na vytvorenie dobrovoľníckeho zboru EVHAC, využije túto príležitosť na to, aby do návrhu zahrnula pripomienky reagujúce na nové výzvy a nové potreby súvisiace s otázkami, ako sú identifikácia a nábor dobrovoľníkov, ich školenie a vysielanie. Cestu budúcemu legislatívnemu návrhu vydláždia dôkladné konzultácie so zainteresovanými stranami a koherentná analýza príležitostí a nákladov. Predtým, ako k tomu dôjde, sa v tomto oznámení predstaví súčasná situácia v oblasti dobrovoľníckej práce v príslušných sektoroch činnosti. Osobitná pozornosť sa pritom bude venovať hlavným zásadám, existujúcim medzerám a potrebám a podmienkam nutným na to, aby dobrovoľnícky zbor EVHAC pozitívne prispieval k riešeniu humanitárnych katastrof. V tomto oznámení sa takisto zdôraznia najnaliehavejšie otázky, na ktoré sa má pri vytváraní uvedeného zboru prihliadať, a spôsoby, ako postupovať ďalej. 2. Súčasná situácia v oblasti dobrovoľníckej práce v EÚ Za posledné desaťročie nastal v dobrovoľníckom sektore rýchly vývoj, a to najmä v súvislosti s vonkajšou pomocou. Množstvo dobrovoľníckych organizácií a sietí ponúka v závislosti od organizačnej štruktúry a filozofie jednotlivých organizácií rôzne dobrovoľnícke programy. Dobré príklady takýchto iniciatív zameraných na vekovú skupinu 18 – 30 rokov financuje Európska dobrovoľnícka služba (EVS), ktorú riadi Komisia. Takisto, väčšina humanitárnych organizácií zapája do svojich humanitárnych činností dobrovoľníkov. Z týchto skúseností sa možno veľa naučiť, najmä, pokiaľ ide o proces náboru, školenia a vysielania. Okrem uvedeného všeobecného trendu sa zvyšuje zapájanie sa aktérov zo súkromného sektora. Súkromné spoločnosti vytvorili niekoľko dobrovoľníckych modelov, ktoré v súvislosti s vytvorením dobrovoľníckeho zboru EVHAC stoja za pozornosť. Ide najmä o dobrovoľnícke modely, ktoré zamestnancom umožňujú vkladať voľný čas a odborné skúsenosti do dobrovoľníckych programov spoločnosti bez nároku na finančné ohodnotenie alebo môžu v takejto činnosti finančne podporovať iných. OSN založilo vyhradenú webovú službu[2], ktorá zosúlaďuje ponuky zo súkromného sektora s potrebami v oblasti rozvoja alebo riešenia núdzových situácií. Komisia bude naďalej preskúmavať potenciál takýchto prístupov a zároveň rešpektovať osobitné úlohy a mandát implementačných organizácií pri reagovaní na humanitárne katastrofy. Spravidla sa účasť dobrovoľníkov v skutočných záchranných operáciách obmedzuje na skúsenejších dobrovoľníkov, predovšetkým pokiaľ bezpečnosť predstavuje problém. Hoci sa na dobrovoľníkov v oblasti rozvojovej pomoci niekedy uplatňuje širší prístup, často sa od nich vyžaduje, aby predtým, ako sa vyšlú do zahraničia, mali skúsenosti z domova, čo je ďalší dôležitý aspekt, ktorý treba brať do úvahy. Najväčším hráčom v oblasti dobrovoľníckej práce je program Dobrovoľníci OSN (UNV). Tento program zamestnáva 150 pracovníkov v ústredí, viac ako 7500 dobrovoľníkov (2009) a 9500 dobrovoľníkov pracujúcich cez internet. V roku 2009 pochádzali dobrovoľníci OSN zo 163 rôznych krajín (v 75 % išlo o rozvojové krajiny) a pracovali skôr ako na pomoci v núdzových situáciách, na pretrvávajúcich krízach a na prepojení pomoci, obnovy a rozvoja (LRRD). Napriek tomu, že sa orientuje na miestnych dobrovoľníkov, v nedávnych rokoch došlo k zvýšeniu percenta dobrovoľníkov vyslaných do cudziny na zložité misie (predchádzanie krízam, humanitárna pomoc, udržiavanie a budovanie mieru). Dobrovoľníci OSN tiež pracujú rovnomerne v oblasti budovania miestnych kapacít, školení a ako poradcovia miestnych a národných pracovníkov v oblasti humanitárnej pomoci. Prehľad niektorých veľkých organizácií, ktoré vysielajú dobrovoľníkov pracujúcich v oblasti humanitárnej pomoci pri núdzových situáciách a v oblasti rozvoja, je uvedený v tejto tabuľke. Organizácia | Počet dobrovoľníkov za rok | Oblasť pomoci[3] | Typický profil dobrovoľníka | Európska dobrovoľnícka služba (GR pre vzdelávanie a kultúru) | 6300 dobrovoľníkov v roku 2009 v EÚ a susedných krajinách (10 % úloh v tretích krajinách) | Dobrovoľnícke služby v prospech miestnej (hostiteľskej) komunity (napr. v oblasti umenia, kultúry, športu, sociálnej starostlivosti atď.) | Vek 18 – 30 rokov, žiadne konkrétne požiadavky pokiaľ ide o pracovné skúsenosti atď. | Program Weltwärts, nemecká rozvojová spolupráca (BMZ) | 3500 dobrovoľníkov v roku 2009 / zoznam rozvojových krajín OECD | Rozvojová spolupráca prostredníctvom miestnych hostiteľských organizácií v rozvojových krajinách | Vek 18 – 28, ukončená odborná príprava / stredná škola | Rozvojový program OSN Program mladých profesionálnych úradníkov (JPO) | Okolo 360 dobrovoľníkov ročne / rôzne krajiny s operáciami/projektmi OSN (financované 25 darcovskými krajinami) | Rôzne oblasti vrátane rozvojovej spolupráce a humanitárnej pomoci (hlavne na pobočkách v jednotlivých krajinách) | Mladší ako 32 rokov, magisterské vzdelanie a 1 až 2 roky pracovných skúseností | VSO/Spojené kráľovstvo a členovia | Okolo 1500 aktívnych dobrovoľníkov za rok (dlhodobé aj krátkodobé vyslania po celom svete) | Zameraná na rozvojovú spoluprácu (šesť rozvojových cieľov) | Vek 18 – 75, minimálne dvojročné pracovné skúsenosti | Malteser International (vstupný program pre kariéru mladých profesionálov) | 80 000 vyškolených dobrovoľníkov a 20 000 zamestnancov (plus 13 000 členov) pracujúcich po celom svete v projektoch, ktoré riadi organizácia | Civilná ochrana, humanitárna pomoc, obnova a rozvojová spolupráca | Univerzitné vzdelanie, nejaké skúsenosti s prácou v zahraničí, vodičský preukaz (a príslušnosť v katolíckej cirkvi) | Johanniter International (JOIN Brusel) | Len v Nemecku: okolo 29 000 dobrovoľníkov, 13 000 zamestnancov | Civilná ochrana, humanitárna pomoc a rozvojová spolupráca | Rôzne odborné profily vrátane sociálnych služieb, zdravotnej starostlivosti a činností v oblasti humanitárnej pomoci a civilnej ochrany v tretích krajinách | Medzinárodná federácia Červeného kríža | Červený kríž má okolo 97 mil. členov po celom svete, z ktorých 20 mil. je aktívnych dobrovoľníkov (na vnútroštátnej úrovni) Zapojenie dobrovoľníkov národných spoločností – na zámorské misie do rozvojových krajín sa vysielajú len profesionáli | Civilná ochrana / predchádzanie katastrofám a príprava na ne / humanitárna pomoc / rozvojová pomoc | Rôzne profily (na vnútroštátnej úrovni vrátane mládeže) Medzinárodná dobrovoľnícka práca pre mladých (vek 18 –30 rokov) prostredníctvom spolupráce s Európskou dobrovoľníckou službou (v EÚ a susediacich krajinách – a v tretích krajinách) | 3. Hlavné zásady Úvahu o vytvorení dobrovoľníckeho zboru EVHAC by sa mali riadiť týmito zásadami: - Solidarita . Humanitárna činnosť je hlavným vyjadrením európskej hodnoty solidarity s ľuďmi postihnutými katastrofami. Vytvorenie zboru EVHAC by malo byť konkrétnym vyjadrením tejto hodnoty solidarity. Takisto by mohlo vytvorením nových príležitostí pre účasť európskych občanov, a to predovšetkým mladších, prispieť k rozvoju súdržnejšej európskej spoločnosti. - Humanitárne zásady . EÚ sa dôsledne hlási k humanitárnym zásadám ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti tak, ako sa k nim zaviazala v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci[4] z roku 2007. Dôveryhodnosť humanitárnych aktérov a spôsob, akým sú vnímaní, priamo súvisia s tým, ako sa tieto zásady dodržiavajú v rámci humanitárnej reakcie. Všetci aktéri EÚ zapojení do riešenia krízy vrátane dobrovoľníkov sa musia týmito zásadami riadiť. - Profesionalita a bezpečnosť . Jeden z hlavných trendov v oblasti humanitárnej pomoci sa zameriava na zvyšovanie profesionality aktérov pomoci s cieľom lepšie reagovať na čoraz viac výziev v tejto oblasti. Podmienky bezpečnosti predstavujú pre humanitárne organizácie a ich pracovníkov čoraz väčšie problémy, najmä v oblastiach konfliktu, a preto je potrebné tieto otázky náležitým spôsobom riešiť. Meniaca sa povaha dobrovoľníckej činnosti (profily, motivácie a ašpirácie dobrovoľníkov) a predovšetkým odbornosť pracovníkov zamestnaných v dobrovoľníckom sektore prináša z hľadiska riadenie ľudských zdrojov v rámci organizácií spolupracujúcich s dobrovoľníkmi nové výzvy. Dobrovoľníci sa takisto stretávajú s čoraz náročnejšími úlohami, ktoré si vyžadujú konkrétne kompetencie a kvalifikáciu, čo vytvára potenciálne napätie medzi nárokmi kladenými na dobrovoľníkov na jednej strane a schopnosťou dobrovoľníkov plniť tieto nároky a rýchlo začať pracovať tak, ako sa od nich vyžaduje, na strane druhej. - Pridaná hodnota . Osobitná pozornosť sa bude venovať koordinácii a spolupráci s existujúcimi dobrovoľníckymi organizáciami. Aby nedochádzalo k duplicite a aby sa dostupné zdroje využívali spôsobom, ktorý je efektívny z hľadiska nákladov, mal by dobrovoľnícky zbor EVHAC do čo najväčšej miery nadväzovať na existujúce štruktúry. 4. Potreby a podmienky Potreby Napriek veľkému počtu existujúcich programov čelia organizácie vysielajúce dobrovoľníkov množstvu spoločných výziev a niekoľkým jednoznačným medzerám v rámci existujúcich systémov, ktoré si zasluhujú podrobnejšiu analýzu. 1. Potrebujeme jasné a overené kritériá na hľadanie dobrovoľníkov, ktorí budú schopní rýchlo prispieť k humanitárnym snahám EÚ. Aj keď sa mnoho Európanov zaujíma o humanitárnu pomoc a chce prispieť operáciám Únie, nie všetci majú vedomosti o podmienkach a vyžadovanej kvalifikácii. 2. Potrebujeme takisto štruktúrovanejšie školenia, spoločné normy a osvedčené postupy. Minimálne školenie dobrovoľníkov musí obsahovať rôzne základné aspekty humanitárnych systémov a zásad, otázku bezpečnosti a informácie o tom, ako sa postarať sám o seba, ako aj informácie o situácii v krajine, do ktorej budú dobrovoľníci vyslaní. Ide predovšetkým o jazyk, príslušné kultúrne otázky atď. Tak v humanitárnom, ako aj súkromnom sektore už existuje rad príslušných školiacich kurzov, inštitúcií a vzdelávacích platforiem[5]. Zároveň však mnoho organizácií, s ktorými Európska komisia konzultovala tieto otázky, zastáva názor, že spoločne dohodnuté kritériá a školiace modely by mohli byť užitočné, pretože by mohli zabrániť situáciám, kedy menej skúsené organizácie vysielajú pracovníkov bez minimálnej kvalifikácie. V každom prípade školiaca činnosť, ktorá sa potenciálne vyvinie v rámci dobrovoľníckeho zboru EVHAC, sa musí vzájomne dopĺňať a byť súdržná so školiacimi kurzami, ktoré už existujú. 3. Potrebujeme vylepšené pohotovostné zoznamy skúsených dobrovoľníkov na rýchle vyslanie do krízových oblastí (núdzová kapacita, a to aj v kľúčových oblastiach, ako je zdravotníctvo). Uvedené zoznamy sú zásadné pre to, aby boli správni ľudia na správnom mieste v správnom čase. V roku 2010 sa táto medzera pomerne jasne prejavila prostredníctvom skúseností z Haiti a Pakistanu (pozri prípad Haiti), kedy napriek značnému počtu medzinárodných pracovníkov vyslaných riešiť núdzový stav, citeľne chýbali skúsení pracovníci s riadiacimi schopnosťami. 4. V implementačných organizáciách potrebujeme zvýšiť pomoc podporným administratívnym funkciám vrátane núdzovej fázy s cieľom dočasne zvýšiť organizačné kapacity a uvoľniť skúsených pracovníkov do núdzových oblastí. Podporné aktivity vrátane poradných služieb, informatiky a komunikácií sa na európskej úrovni označili za potenciálne oblasti, do ktorých možno v zvýšenej miere zapájať dobrovoľníkov. Skúsenosti z Haiti Skúsenosti dobrovoľníkov, pokiaľ ide o zemetrasenie na Haiti, na jednej strane potvrdili, že na okamžité riešenie núdzového stavu sú potrební kvalifikovaní dobrovoľníci, ktorých možno rýchlo vyslať a na druhej strane, že do pomocných funkcií možno zapojiť menej kvalifikovaných dobrovoľníkov. Väčšina dobrovoľníkov, ktorí spolupracovali s agentúrami na Haiti, bola platená, a to buď ich spoločnosťami, alebo vládami. Práca nekvalifikovaných dobrovoľníkov, ktorí prišli vo veľkom počte počas prvých dní s dobrými úmyslami, bola menej účinná a v niektorých prípadoch dokonca rušivá, čo potvrdzuje názor, že nech je definícia termínu „dobrovoľník“ akákoľvek, musí byť jej súčasťou, požiadavaka, aby táto osoba absolvovala pred vyslaním minimálne školenie a prípravu. Kvôli slabým miestnym štruktúram na Haiti a desivému dosahu, ktoré na ne malo zemetrasenie, vznikla ešte naliehavejšia potreba kvalifikovaných a skúsených pracovníkov zo zahraničia. Zároveň sa však ukázala možnosť dávať inštrukcie miestnym pracovníkov a spolupracovať s nimi, čo z hľadiska vytvorenia dobrovoľníckeho zboru EVHAC predstavuje ďalší potenciálne zaujímavý aspekt. Určili sa aj možné úlohy, ktoré by mohli plniť menej skúsení dobrovoľníci. Ide o podporné práce v teréne (pomoc pracovníkom agentúr pri náročných úlohách, ktoré nevyžadujú rozsiahlu technickú kvalifikáciu), o služby mimovládnym organizáciám a o podporu ich pracovníkov v súvislosti s ubytovaním/kanceláriami, o podporu miestnych mimovládnych organizácií a o podávanie správ. Podmienky Okrem potrieb sa určili už aj niektoré jednoznačné podmienky pre dobrovoľnícky zbor EVHAC. - Zapojenie dobrovoľníkov v rámci dobrovoľníckeho zboru EVHAC by malo byť založené na dopyte a potreby s cieľom vyhnúť sa prehnanej ponuke dobrovoľníkov bez správnej kvalifikácie. Pomer nákladov a prospechu pri hľadaní, nábore, školení a začleňovaní dobrovoľníkov a pri dohľade nad nimi, je pre dobrovoľnícke organizácie predmetom obáv, a to vzhľadom na veľkú fluktuáciu pracovníkov, ktorí sa zapájajú len do krátkodobých misií. Z tohto dôvodu musia byť náklady na školenie a vyslanie vyvážené prínosom. Vysielajúce organizácie ochotnejšie investujú do mladých pracovníkov na začiatku kariéry, pri ktorých existuje určitá záruka, že budú naďalej organizácii k dispozícii. - Žiadne financovanie dobrovoľníckeho zboru EVHAC by nemalo odvádzať finančné prostriedky zo základného prevádzkového rozpočtu určeného na riešenie potrieb ľudí v núdzových situáciách . Malo by sa skôr vnímať ako dodatočná investícia do kapacity humanitárnych aktérov tak v Európe, ako aj na konkrétnych miestach. Preto sa náklady a prínos navrhovaného programu budú musieť dôkladne analyzovať a jeho ambície sa budú musieť primerane upraviť. - Bezpečnostné aspekty majú zásadný význam. Vzhľadom na zložitú politickú a bezpečnostnú situáciu, v ktorej sa humanitárni pracovníci často nachádzajú, je dôležité prikladať bezpečnostným otázkam v prípade dobrovoľníkov veľkú pozornosť. 80 % humanitárnej pomoci je určených oblastiam postihnutých konfliktmi a útoky proti humanitárnym pracovníkom v posledných rokoch výrazne stúpli.[6] Z tohto dôvodu sa organizácie vysielajúce dobrovoľníkov jednoznačne zhodli na tom, že do zložitých podmienok by sa nemali vysielať mladí a menej skúsení dobrovoľníci. Okrem toho je pred vyslaním dobrovoľníkov v každom prípade nutná maximálna príprava. Vo všeobecnosti zamestnáva väčšina humanitárnych organizácií dobrovoľníkov najmä v pred alebo po núdzovom stave, kedy často chýbajú kvalifikovaní pracovníci, ktorí sa už presunuli do oblasti, kde sa odohrala ďalšia katastrofa. - Podpora miestnych kapacít je dôležitá z hľadiska prípravy na katastrofu, reakcie na humanitárnu katastrofu aj stavu po katastrofe. Miestni pracovníci môžu vykonávať mnoho prác alebo podporných činností, čím sa napomáha vytvoreniu programov finančnej odmeny za prácu a umožňuje obnova hospodárstva. Zahraničné dobrovoľnícke programy by takéto činnosti nemali preberať. Na druhej strane by dobrovoľnícky zbor EVHAC mohol hrať úlohu pri posilňovaní miestnych dobrovoľníckych prác a pri budovaní kapacít prostredníctvom poradenstva a vytvárania zmiešaných tímov zo zahraničných a miestnych dobrovoľníkov atď. - Veľký počet existujúcich dobrovoľníckych organizácií si vyžaduje, aby Komisia zaviedla pri vytváraní dobrovoľníckeho zboru EVHAC kooperatívny prístup a venovala osobitnú pozornosť otázke ich vzájomného doplňovania sa, aby nedochádzalo k duplicite a narušeniu dobre fungujúcich dobrovoľníckych programov, ako sú napr. všeobecné dobrovoľnícke programy na úrovni EÚ (Európska dobrovoľnícka služba, iniciatíva Mládež v pohybe, portál pracovnej mobility EURES atď.). Spolupráca sa nadviaže so všetkými humanitárnymi aktérmi, ktorí pracujú s dobrovoľníkmi vrátane OSN, Červeného kríža/polmesiaca a mimovládnych organizácií, ako aj príslušných programov, ktoré riadia členské štáty EÚ. 5. VŠEOBECNÉ ÚVAHY A PRVÉ MOŽNOSTI Presná definícia „dobrovoľníka“ je predmetom rozsiahlej diskusie, pretože tento termín – v závislosti od zúčastnených strán – v sebe zahŕňa v rôznych kombináciách prívlastky ako „mladý“, „neskúsený“, „nekvalifikovaný“ a „neplatený“ alebo „nedostatočne platený“. Na účely vytvorenia dobrovoľníckeho zboru EVHAC sa definuje niekoľko „typov“ dobrovoľníkov, aby bolo možné vymedziť kritériá oprávnenosti a činností a urobiť odhad nákladov. Vzhľadom na súčasné rozpočtové obmedzenia sa bude Komisia snažiť o rovnováhu medzi potrebou maximálne využiť existujúce štruktúry tým, že na ne nadviaže a potrebou vypracovať návrh, ktorý poskytne riešenia niektorých výziev, ktorým čelia zúčastnené strany pri práci s dobrovoľníkmi. Nech je definícia zručností dobrovoľníkov v rámci dobrovoľníckeho zboru EVHAC akákoľvek, súčasná hospodárska situácia v EÚ a demografické výzvy budúcich desaťročí si vyžadujú, aby boli tieto zručnosti čo najširšie využiteľné a umožňovali ľuďom zapojeným do dobrovoľníckeho zboru EVHAC ďalší profesionálny rozvoj. Presný profil dobrovoľníkov v rámci navrhovaného dobrovoľníckeho zboru EVHAC si vyžiada ďalšie úvahy. Kým v zmluve sa píše o možnosti mladých prispieť v oblasti humanitárnej práce, potrební sú aj skúsenejší a starší pracovníci. Takisto bol zaznamenaný jednoznačný trend, kedy chcú pomôcť starší občania, v niektorých prípadoch dokonca občania na dôchodku, ktorí majú potrebnú kvalifikáciu. Zároveň by mal byť dobrovoľnícky zbor EVHAC dostatočne otvorený, aby umožňoval vykonávať dobrovoľnícku činnosť osobám s rôznym sociálnym zázemím, vzhľadom na to, že niektoré existujúce programy nie sú životaschopné bez značného finančného prispenia samotných dobrovoľníkov. Vo všeobecnosti sa bude Komisia snažiť, aby bol program čo najotvorenejší a zároveň, aby bol založený na dopyte a profesionalite. Typ činností dobrovoľníkov v rámci dobrovoľníckeho zboru EVHAC by mal mať široký záber a nemal by sa obmedzovať len na klasickú reakciu na humanitárnu krízu. Neoddeliteľným prvkom pomoci, ktorá prispieva k jej kontinuite a môže zabezpečiť zmysluplné a udržateľné vysielania dobrovoľníkov, sú činnosti na znižovanie rizika katastrof, ktorých cieľom je znížiť zraniteľnosť krajín a regiónov náchylných na katastrofy, ako aj zásahy v prechodných situáciách, ktoré majú zaistiť hladký prechod z fázy základnej pomoci do fázy rozvoja. Pokiaľ ide o konkrétne možnosti vytvorenia dobrovoľníckeho zboru EVHAC, z doterajšej práce vyplývajú tri hlavné prístupy: Prvá možnosť by spočívala najmä v riešení výziev, na ktoré poukázali dobrovoľnícke organizácie. Tieto výzvy sa týkajú všeobecne dohodnutých noriem výberu a školenia dobrovoľníkov. V niektorých špecializovaných oblastiach, ako je riadenie dobrovoľníckej činnosti sa vzťahujú aj na niektoré podporné administratívne funkcie alebo činnosti súvisiace s predchádzaním krízam a pripravenosťou na ne. Táto možnosť by mohla obsahovať vytvorenie „certifikačného mechanizmu EÚ“ pre organizácie, ktoré tieto normy dodržujú. Ďalšou možnosťou by mohla byť kombinácia opísaného prístupu zameraného na školenia a práce na nábore a zoznamoch núdzových kapacít v prospech organizácií zapojených do pomoci pri humanitárnych katastrofách (mimovládne organizácie, Červený kríž a OSN) s osobitným cieľom dosadzovať skúsených pracovníkov do kľúčových funkcií. Ďalšiu možnosť predstavuje vytvorenie plnohodnotného dobrovoľníckeho programu zahŕňajúceho výber, školenia, zaradenie a vysielanie dobrovoľníkov (podobného niektorým opísaným programom). Táto možnosť by sa musela dôkladne zvážiť predovšetkým vo vzťahu k potrebnému rozpočtu a vhodnej riadiacej štruktúre (v rámci alebo mimo Komisie). Operačné vykonávanie by však nespôsobovalo neprekonateľné prekážky. Všetky tieto možnosti sa budú musieť preskúmať s prihliadnutím na súčasné stropy okruhov viacročného finančného rámca. Na obdobie po roku 2013 sa preskúmajú v kontexte širokej diskusie Komisie týkajúcej sa návrhov na toto obdobie. Nech sa vyberie akýkoľvek prístup, konkrétne výsledky a pridanú hodnotu dobrovoľníckeho zboru EVHAC bude musieť vidieť každý európsky občan, aby sa jednoznačne vyjadrila európska solidarita s ľuďmi v núdzi. 6. Závery a ďalší postup Európska komisia získala vďaka prvej tzv. „inventarizačnej“ fáze vedúcej k tomuto oznámeniu komplexný obraz súčasnej situácie v oblasti dobrovoľníckej práce aj s vykreslením ich výziev, medzier a nových potrieb. Mnoho otázok je napriek tomu otvorených a predtým, ako sa vypracuje legislatívny návrh, bude potrebný ďalší výskum a preverenie možností. Z tohto dôvodu odštartuje Komisia budúci rok v závislosti od dostupnosti zodpovedajúcich úprav v rozpočte na rok 2011 prípravné acia, ktorá umožní ďalší rozvoj programu počas Európskeho roka dobrovoľníckej práce. Vďaka pokračujúcemu dialógu so zúčastnenými stranami bude Komisia môcť pripraviť návrh na vytvorenie dobrovoľníckeho zboru EVHAC, ktorý by reagoval na reálne potreby a bol účinným príspevkom v rámci reakcie na humanitárnu katastrofu. Komisia: - bude pokračovať v konzultáciách so zúčastnenými stranami, ktoré budú prebiehať rôznymi spôsobmi vrátane otvorenej konzultácie prostredníctvom internetu, - v závislosti od prijatia rozpočtu na rok 2011 (Európsky rok dobrovoľníckej práce) vykoná prípravné opatrenie, - bude ďalej analyzovať medzery a príležitosti, ako aj možné formy spolupráce s príslušnými aktérmi, - zváži rôzne možnosti z hľadiska vhodnej štruktúry riadenia, ktorý je odolný voči podvodom a rozsahu pôsobnosti, - v rámci posúdenia vplyvov posúdi náklady a účinnosť rôznych možností a sociálne vplyvy, pričom vezme do úvahy uvedené podmienky financovania tejto iniciatívy, - v roku 2012 vypracuje legislatívny návrh. - [1] Štúdia o „Dobrovoľníckej práci v Európskej únii“, ktorú nechala vypracovať Európska Komisia – GR pre vzdelávanie a kultúru skupine GHK vo februári 2010. [2] http://business.un.org/en [3] Civilná ochrana, humanitárna pomoc, rozvojová spolupráca a iné [4] http://ec.europa.eu/echo/policies/consensus_en.htm [5] Medzi poskytovateľov školení patrí NOHA (táto organizácia ponúka Európske magisterské štúdium medzinárodných humanitárnych akcií), neziskové organizácie ako napr. Acción Contra el Hambre, RedR (Spojené kráľovstvo), Bioforce (Francúzsko), DTalk (Írsko), AgeH (Nemecko), ATHA (Švédsko) alebo e-stredisko Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov. Osobitné modely by mohli ponúknuť aj špecializované ziskové organizácie napr. CSD (Holandsko: bezpečnosť), CHP (Francúzsko: psychosociálne otázky), Mango (Spojené kráľovstvo: finančné otázky), BOND (Spojené kráľovstvo) a iné vnútroštátne siete. [6] V roku 2009 sa 278 humanitárnych pracovníkov stalo obeťami vážnych bezpečnostných incidentov (205 miestnych pracovníkov a 73 medzinárodných), z ktorých bolo 102 zabitých (88 miestnych a 14 medzinárodných pracovníkov).