Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí

(2022/C 301/07)

Spravodajca: Elio DI RUPO (BE/SES), predseda vlády Valónska Referenčný dokument: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí COM(2021) 662 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

1. víta oznámenie s názvom Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí , ktoré predložila Európska komisia, ako aj skutočnosť, že v ňom Komisia prejavuje ochotu uskutočniť reformu hospodárskych a fiškálnych pravidiel pri zohľadnení vplyvu krízy v dôsledku pandémie COVID-19. Rovnako víta informáciu, že Komisia predloží v polovici roka 2022 legislatívny návrh;

2. sa domnieva, že reforma európskej správy hospodárskych záležitostí musí zohľadňovať aj návrhy občanov, o ktorých sa diskutuje v rámci Konferencie o budúcnosti Európy;

3. poukazuje na skutočnosť – ako už uviedol najmä vo svojom regionálnom a miestnom barometri za roky 2020 a 2021 ( 1 ) –, že viacrozmerné vplyvy krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 sú asymetrické a majú územný rozmer, prehlbujú niektoré už existujúce regionálne rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, pričom treba mať na pamäti, že miestne a regionálne samosprávy zostávajú v prvej línii boja proti pandémii a jej dôsledkom, ale aj pri vykonávaní opatrení na podporu občanov a podnikov a pri príprave na postupnú a udržateľnú obnovu;

4. konštatuje, že občania v celej EÚ sa obracajú na verejné orgány, štáty, regióny, miestne a regionálne samosprávy, aby im pomohli vyrovnať sa nielen s dôsledkami pandémie COVID-19, ale aj s environmentálnou a digitálnou transformáciou, ktorú chce EÚ zrealizovať, a v súčasnosti aj s dôsledkami vojny na Ukrajine;

5. zdôrazňuje, že už pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 bol v niektorých členských štátoch značný nedostatok investícií, napríklad pokiaľ ide o obnovu infraštruktúry a obnovu budov, a že sa verejné investície pozastavili vzhľadom na potrebu financovať snahy o vysporiadanie sa s krízou. Čím väčšmi sa tieto investície oneskoria, tým budú drahšie;

6. konštatuje, že EÚ sa nachádza v rozhodujúcom okamihu a že musí nájsť spôsoby a prostriedky na zabezpečenie súdržnosti a prosperity európskych občanov;

Reakcia na krízu

7. víta úspech programu SURE, ktorý je financovaný dlhopismi vydanými Európskou komisiou, a vyzýva Komisiu, aby naň patrične nadviazala predložením bielej knihy, ktorá by na základe hodnotenia programu SURE predstavila politické možnosti vytvorenia stáleho európskeho systému zaistenia v nezamestnanosti;

8. víta aj úspech zelených dlhopisov emitovaných v rámci nástroja NextGenerationEU – najväčšiu emisiu zelených dlhopisov na svete –, ktoré pomôžu financovať investície v oblasti klímy prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti;

9. opakovane dáva najavo svoju podporu aktivácii – po prvýkrát v histórii eurozóny – všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Táto aktivácia zohrala dôležitú úlohu v reakcii členských štátov, regiónov a miestnych a regionálnych samospráv na túto krízu tým, že umožnila plné využitie verejných rozpočtov na zmiernenie predovšetkým sociálnych dôsledkov pandémie COVID-19;

10. zdôrazňuje, že vojna na Ukrajine preukázala význam energetickej nezávislosti pre Európsku úniu, a pripomína, že energetická transformácia sa musí urýchliť. Obáva sa však, že zaradenie zemného plynu a jadra medzi udržateľné zdroje energie v nariadení o taxonómii poskytne stimuly, ktoré budú v rozpore s rýchlym rozvojom energie z obnoviteľných zdrojov;

11. konštatuje, že verejný dlh sa v dôsledku týchto opatrení zvýšil. Úroveň verejného dlhu v roku 2020 vzrástla o 13 percentuálnych bodov, pričom v EÚ ako celku dosiahla 92 % HDP a v eurozóne 100 % ( 2 )

12. sa domnieva, že ak by sa úniková doložka Paktu stability a rastu zrušila za súčasných podmienok fungovania rámca správy hospodárskych záležitostí a v kontexte energetickej krízy, geopolitickej nestability a obnovy po pandémii COVID-19, požadované zníženie dlhu by viedlo k návratu k úsporným politikám, a teda by znamenalo obrovské hospodárske, sociálne a environmentálne náklady. Žiada preto, aby sa všeobecná úniková doložka naďalej uplatňovala až do čo najrýchlejšieho zavedenia revidovaného rámca správy hospodárskych záležitostí;

13. podporuje analýzu Európskej fiškálnej rady, podľa ktorej je potrebné reformovať Pakt stability a rastu tak, aby sa dosiahla udržateľnosť verejného dlhu, pričom hlavným prevádzkovým pravidlom musí byť postupné rozvrhnutie verejných výdavkov s cieľom zamerať sa na postupné znižovanie pomeru dlhu k udržateľnosti tempom prispôsobeným vnútroštátnym okolnostiam ( 3 )

Revidovaný rámec správy

14. zdôrazňuje, že európsky rámec správy hospodárskych záležitostí má významný vplyv na všetky úrovne správy a konkrétnejšie na miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú zodpovedné za takmer tretinu verejných výdavkov a viac ako polovicu verejných investícií v Európskej únii ako celku, pričom medzi jednotlivými členskými štátmi existujú veľké rozdiely ( 4 )

15. opätovne pripomína, že Pakt stability a rastu a ďalšie prvky súčasného európskeho rámca správy hospodárskych záležitostí majú päť hlavných nedostatkov: nežiaduce procyklické účinky, vysoká zložitosť, nedostatočná efektívnosť, nedostatočné zohľadnenie ukazovateľov týkajúcich sa udržateľného rozvoja a blahobytu a nedostatočná transparentnosť a demokratická legitimita;

16. sa domnieva, že revidovaný európsky rámec správy hospodárskych záležitostí by mal zabezpečiť transparentné rozhodovanie so zapojením Európskeho parlamentu a národných parlamentov a v závislosti od rozdelenia právomocí vo vnútri členských štátov aj parlamentné zhromaždenia s legislatívnymi právomocami. Možnosť zapojiť sa do tejto spolupráce musia mať aj miestne a regionálne samosprávy, sociálni partneri, občianska spoločnosť a akademická obec;

17. sa domnieva, že tento revidovaný rámec musí zohľadňovať aj veľmi vysokú úroveň verejného dlhu, ktorý treba znižovať postupne, keďže ho nemožno zásadne znížiť zo dňa na deň, a to vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, prírodné katastrofy a iné mimoriadne okolnosti, výrazné rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, novú makroekonomickú situáciu (veľmi nízke úrokové sadzby dlhopisov, obmedzené možnosti menovej politiky, ako aj veľká neistota týkajúca sa inflácie, úrokových sadzieb a trhu práce), potrebu vyhnúť sa politikám úsporných opatrení a environmentálne, energetické, technologické a sociálne požiadavky;

18. opakovane dáva najavo svoj súhlas s upustením od jednomyseľného rozhodovania v daňovej oblasti s cieľom umožniť EÚ prijímať potrebné rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou ako v iných oblastiach politiky, pretože to umožňuje pokrok v boji proti zneužívaniu daní a pri výmene informácií medzi členskými štátmi. Toto ustanovenie aj naďalej rešpektuje právomoc na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni vyberať dane alebo stanovovať daňové sadzby;

19. opakovane označuje za potrebné, aby národné vlády, regionálne a miestne samosprávy, ako aj občania boli schopní jasne pochopiť pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať. V tejto súvislosti víta pozíciu Komisie v prospech zjednodušených fiškálnych pravidiel s použitím pozorovateľných ukazovateľov. Pripomína, že je tiež zásadné začleniť proticyklickú stabilizáciu očistenú od cyklických vplyvov;

20. sa domnieva, že rámec správy hospodárskych záležitostí musí byť založený nielen na odôvodnených výdavkoch, ale aj na zdravých a vyvážených príjmoch. Pripomína, že v dôsledku vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňových podvodov v EÚ prichádzajú verejné rozpočty o niekoľko stoviek miliárd EUR ročne a že boj proti daňovým podvodom je jednou z kľúčových otázok, v ktorej by Európania najviac uvítali riešenia na európskej úrovni;

21. sa domnieva, že správa hospodárskych záležitostí musí byť založená na rovnováhe medzi ukazovateľmi týkajúcimi sa rozpočtovej disciplíny a ukazovateľmi sociálnej súdržnosti a poskytovania infraštruktúry a služieb všeobecného hospodárskeho záujmu všetkým občanom, ako napr. verejného zdravia a blahobytu. Nazdáva sa preto, že v súlade s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe, ktorý zahŕňa rozmanitejšie ukazovatele vrátane miery nezamestnanosti, musí reformovaná správa hospodárskych záležitostí zohľadňovať aj iné environmentálne a sociálne ciele. Tieto otázky nemôžu byť považované za druhoradé vo vzťahu k ukazovateľom, ktoré sa týkajú fiškálnej disciplíny;

22. opätovne navrhuje, aby sa postup pri makroekonomickej nerovnováhe rozšíril na pomocné ukazovatele, ktoré sa týkajú regionálnych rozdielov, a domnieva sa, že by sa v tomto postupe mohol zohľadniť aj pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov udržateľného rozvoja, ktoré zahŕňajú nielen ochranu životného prostredia, ale aj kritériá environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu, a ktoré majú podporu zo strany 193 štátov na celom svete;

23. pripomína, že nápravné opatrenia v rámci postupov členských štátov pri makroekonomickej nerovnováhe majú v jednotlivých regiónoch rozdielne účinky, pričom sú obzvlášť negatívne v regiónoch s menej diverzifikovanými hospodárstvami, ako sú najvzdialenejšie regióny, ktoré majú štrukturálne a výnimočné obmedzenia uvedené v článku 349 ZFEÚ. Tieto regióny sú veľmi citlivé na vonkajšie otrasy, pričom reštriktívne hospodárske politiky majú výraznejší vplyv na znižovanie investícií a zamestnanosti;

Premyslená podpora verejných investícií

24. sa nazdáva, že európsky rámec správy hospodárskych záležitostí je do určitej miery zodpovedný za prudký pokles verejných investícií, ku ktorému došlo v dôsledku krízy v eurozóne, pretože dostatočne nezohľadňuje rozdiely medzi bežnými a dlhodobými investičnými výdavkami. V rokoch 2009 – 2018 poklesli celkové verejné investície v EÚ o 20 % HDP. Investície, ktoré zrealizovali miestne a regionálne samosprávy, poklesli o približne 25 %, pričom v niektorých členských štátoch najviac postihnutých krízou to bolo 40 % alebo viac ( 5 ) . Považuje za nevyhnutné zabrániť opakovaniu takéhoto scenára v nadväznosti na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19; konštatuje že, investície na miestnej a regionálnej úrovni môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva;

25. pripomína, že Európska fiškálna rada zistila, že štáty s vysokou úrovňou verejných investícií mali tendenciu výrazne ju znižovať v rámci ich postupu pri nadmernom deficite ( 6 ) , a že samotná Komisia konštatovala, že fiškálny rámec nezabránil poklesu investícií ( 7 )

26. zdôrazňuje, že VR už vo svojom stanovisku k vysvetľujúcemu oznámeniu z roku 2015 na túto tému vyjadril názor ( 8 ) , že existujúca flexibilita v rámci Paktu stability a rastu je príliš reštriktívna a obmedzená a navyše o ňu požiadali len dva členské štáty, a aj v týchto prípadoch mala len minimálny vplyv;

27. zdôrazňuje, že EÚ zároveň potrebuje obrovské finančné prostriedky, aby mohla čeliť aktuálnym výzvam: podľa Komisie bude potrebných 650 miliárd EUR ročne len na zelenú a digitálnu transformáciu ( 9 ) a takmer 200 miliárd EUR ročne na sociálnu infraštruktúru ( 10 )

28. sa domnieva, že vzhľadom na súčasné mimoriadne investičné potreby môže odrádzanie od stratového financovania verejných investícií vrátane investícií miestnych a regionálnych samospráv, k čomu dochádza v súčasnom fiškálnom rámci, vytvárať stimul pre nedostatočné investície na úkor budúcich generácií a cieľov, najmä cieľov v oblasti klímy, ktoré si EÚ stanovila;

29. víta skutočnosť, že Komisia konečne jasne uznáva, že rámec riadenia musí podporovať investície, a najmä zelené a digitálne verejné investície a verejné investície na budovanie odolnosti;

30. opakovane žiada – ako už urobil viackrát –, aby sa verejné výdavky, ktoré vzniknú členským štátom a miestnym a regionálnym samosprávam pri spolufinancovaní v rámci štrukturálnych a investičných fondov v súlade s príslušnými limitmi EÚ pre spolufinancovanie nepovažovali za verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky vymedzené v Pakte rastu a stability – tzv. zlaté pravidlo spolufinancovania.Zdôrazňuje, že investície verejnej správy, ako sú investície do udržateľnej zelenej, digitálnej a sociálnej transformácie a zachovania európskej konkurencieschopnosti, sú dôležité pre budúce generácie, a preto by sa k nim malo aj náležite pristupovať;

31. zdôrazňuje, že takéto zlaté pravidlo spolufinancovania by automaticky vzhľadom na typ projektov podporovaných zo štrukturálnych a investičných fondov obzvlášť podporovalo úsilie o riešenie súčasných hlavných výziev a napĺňanie európskych priorít: hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, budovanie odolnosti, vykonávanie sociálnych, environmentálnych a digitálnych politík atď. Ich uprednostňovanie vo finančnom rámci by preto posilnilo celkovú súdržnosť európskych politík;

32. vyzýva Komisiu, aby po preformulovaní svojich návrhov v záujme zohľadnenia hospodárskych a rozpočtových škôd spôsobených pandémiou COVID-19 predložila bielu knihu o prepracovaní správy hospodárskych záležitostí na základe prípadného zavedenia zlatého pravidla v súlade s príslušnými limitmi EÚ pre spolufinancovanie. Komisia by vo svojom posúdení mala zvážiť aj iné nástroje, ako napríklad výdavkové pravidlo, ktoré na základe trendu hospodárskeho rastu a úrovne dlhu stanovuje obmedzenie ročného rastu celkových verejných výdavkov a môže slúžiť na zabezpečenie dôvery verejnosti prostredníctvom zvýšenia transparentnosti, zníženia administratívnej záťaže a dosiahnutia rovnováhy medzi rozpočtovou disciplínou a zachovaním dostatočnej kapacity pre verejné investície;

33. pripomína, že tieto výdavky sú svojou podstatou investíciami všeobecného európskeho záujmu, ktoré majú preukázaný pákový efekt z hľadiska udržateľného rastu a posilnenia územnej súdržnosti;

34. okrem toho navrhuje zavedenie tzv. zlatého pravidla pre ekologické investície a investície do sociálnej súdržnosti, podľa ktorého by sa pri výpočte deficitu vylúčili verejné investície do projektov zameraných na podporu transformácie na udržateľnú spoločnosť z environmentálneho a hospodárskeho hľadiska a z hľadiska sociálnej súdržnosti, ako sa vymedzuje v cieľoch udržateľného rozvoja a v Zelenej dohode, keďže tieto investície sa považujú za kľúčové nielen v rámci oživenia po pandémii COVID-19, ale aj v súvislosti s prosperitou a kvalitou života budúcich generácií;

35. sa domnieva, že ďalším riešením by mohlo byť vyňatie sektora miestnej a regionálnej samosprávy z rozsahu pôsobnosti pravidiel Paktu stability a rastu. Verejné investície tohto sektora predstavovali v roku 2019 na úrovni Európskej únie 49,2 % z celkových verejných investícií ( 11 ) , zatiaľ čo jeho hrubý dlh predstavuje len 6,0 % hrubého domáceho produktu Európskej únie ( 12 ) , a preto nie je príčinou vysokého verejného dlhu. Sektor miestnej samosprávy sa navyše zadlžuje len z dôvodu investícií a nie z dôvodu makroekonomickej stabilizácie s bežnými výdavkami, pričom miestne samosprávy podliehajú vnútornej rozpočtovej kontrole regionálnej alebo národnej vlády. Dôrazne vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť vyňať miestne samosprávy z rozsahu pôsobnosti pravidiel Paktu stability a rastu;

36. vo všeobecnosti považuje za potrebné zohľadňovať zásadu „nepoškodzovať súdržnosť“, ktorá je uvedená v oznámení Komisie o ôsmej správe o súdržnosti, v snahe zabezpečiť komplementárnosť a synergie medzi politikou súdržnosti a ostatnými politikami EÚ, aby nič nebránilo procesu konvergencie a neprehlbovali sa regionálne rozdiely;

37. vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2022 predložila legislatívny návrh na prepracovanie rámca správy hospodárskych záležitostí, a to najmä na základe zavedenia týchto zlatých pravidiel v kombinácii s výdavkovým pravidlom, čím sa môže dosiahnuť rovnováha medzi rozpočtovou disciplínou a zachovaním dostatočnej kapacity pre verejné investície;

38. v snahe zabezpečiť, aby výdavky, na ktoré sa podľa národných vlád vzťahuje jedno z týchto dvoch pravidiel, boli v súlade s predpismi, však navrhuje, aby tieto výdavky podliehali prísnemu dohľadu na dvoch úrovniach: zo strany nezávislých národných fiškálnych rád a Európskej fiškálnej rady, ktorá bude Rade a Európskemu parlamentu predkladať verejné výročné správy;

Hĺbkové preskúmanie európskeho semestra

39. pripomína, že správa hospodárskych záležitostí, ktorá sa v praxi vykonáva prostredníctvom koordinačného cyklu európskeho semestra, trpí nedostatkom efektívnosti pri vykonávaní reforiem.

40. zdôrazňuje tiež, že v európskych právnych textoch nebol nikdy vymedzený rozsah reforiem v rámci európskeho semestra, najmä pokiaľ ide o ich význam a pridanú hodnotu pre európsku úroveň. Táto chýbajúca definícia obmedzuje možnú interakciu medzi reformami uskutočnenými na vnútroštátnej úrovni a politickými opatreniami EÚ (finančné právne predpisy a programy) a je problematická z hľadiska zásady subsidiarity.

41. považuje za potrebné, aby európsky semester za rovnakých podmienok a v súčinnosti s jeho hospodárskymi a fiškálnymi cieľmi predstavoval rámec na vykonávanie environmentálnych požiadaviek a požiadaviek v oblasti sociálnej súdržnosti stanovených v cieľoch OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré sa EÚ a jej členské štáty zaviazali dosiahnuť do roku 2030;

42. je presvedčený, že jeho návrh kódexu správania pre zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do európskeho semestra ( 13 ) by mohol byť riešením pre nedostatočnú efektívnosť semestra tým, že lepšie zohľadní miestnu a regionálnu realitu, a že jeho vykonávanie je naďalej potrebné, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že národné plány v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa čiastočne opierajú o odporúčania európskeho semestra pre jednotlivé krajiny;

43. zastáva názor, že takéto dvojité nové nasmerovanie európskeho semestra, pokiaľ ide o jeho ciele a prevádzkový proces, môže posilniť jeho demokratickú legitimitu a demokratickú legitimitu európskeho systému správy hospodárskych záležitostí ako celku, ktorý je stále príliš slabý.

V Bruseli 27. apríla 2022 Predseda Európskeho výboru regiónov Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Európsky výbor regiónov, Výročný regionálny a miestny barometer EÚ za rok 2020, 12. októbra 2020 a Výročný regionálny a miestny barometer EÚ za rok 2021, 12. októbra 2021.

(2) Európska komisia, European Economic Forecast – Autumn 2021, Institutional Paper 160, november 2021.

(3) Pozri výročnú správu výboru za rok 2021: https://bit.ly/3HqqvIQ.

(4) Údaje za rok 2018. Zdroj: Eurostat, kód údajov: TEC00023 a TEC00022.

(5) Eurostat, kód údajov: TEC00022.

(6) Európska fiškálna rada – Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation (Posúdenie fiškálnych pravidiel EÚ so zameraním na balík šiestich legislatívnych aktov a balík dvoch legislatívnych aktov), s. 76.

(7) Európska komisia, Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí [COM(2020) 55 final z 5. februára 2020].

(8) Stanovisko VR na tému Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (dokument COR-2015-01185) (Ú. v. EÚ C 313, 22.9.2015, s. 22), spravodajkyňa: Olga ZRIHEN (BE/SES), prijaté 9. júla 2015.

(9) Európska komisia, Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí [COM(2021) 662 final z 19. októbra 2020].

(10) Európska komisia, Commission Staff Working Document: Identifying Europe’s recovery needs [SWD(2020) 98 final z 27. mája 2020].

(11) Zdroj: Národné účty, Eurostat.

(12) Zdroj: Národné účty, Eurostat.

(13) Stanovisko VR Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov – (COR-2016-05386) (OJ C 306, 15.9.2017, s. 24), spravodajca Rob Jonkman (NL/EKR), prijaté 11. mája 2017.