EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 6. 2017 COM(2017) 601 final SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2016

O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU

A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI



SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2016

O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI 1. ÚVOD V roku 2014, keď predseda Juncker predstavil politické usmernenia, ktoré mali stanoviť rámec pre prácu Komisie pod jeho vedením, zdôraznil význam vzťahu s národnými parlamentmi, najmä pri zabezpečovaní dodržiavania zásady subsidiarity. V druhom celom roku svojho funkčného obdobia Komisia pokračovala v úsilí o prehĺbenie týchto dôležitých vzťahov s národnými parlamentmi s cieľom priblížiť Európsku úniu občanom. Význam, ktorý Komisia prikladá svojim vzťahom s národnými parlamentmi, zdôraznil predseda Juncker v poverovacích listinách, ktoré adresoval všetkým členom Komisie, a ďalej vyzdvihol vo svojej správe o stave Únie, ktorú predniesol pred Európskym parlamentom 14. septembra 2016 a v ktorej zdôraznil, že „Európa sa dá budovať len spolu s členskými štátmi, nikdy nie proti nim“. Predseda Juncker vyzdvihol počet stretnutí medzi členmi Komisie a národnými parlamentmi od začiatku mandátu, ktoré slúžili v prospech cieľa priblížiť Európu občanom a ich národným zástupcom. Takisto oznámil, že Komisia má v úmysle ešte viac oživiť tento vzťah tým, že komisári prednesú správu o stave Únie v národných parlamentoch. Viedlo to k tomu, že správa o stave Únie bola odvtedy prednesená a prediskutovaná takmer vo všetkých národných parlamentoch. Okrem týchto priamych kontaktov medzi členmi Komisie a národnými parlamentmi udržiavala Komisia aktívny písomný styk s národnými parlamentmi v rámci politického dialógu a postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity. Táto správa, ktorá sa teraz predkladá už dvanásty rok, je zameraná na politický dialóg Komisie s národnými parlamentmi, ktorý sa začal v roku 2006 s cieľom podporiť zapojenie národných parlamentov do vytvárania a vykonávania politiky EÚ. Postup kontroly dodržiavania zásady subsidiarity, ktorý poskytuje národným parlamentom právo posúdiť, či sú legislatívne návrhy v oblastiach, ktoré nepatria do výlučnej právomoci Európskej únie, v súlade so zásadou subsidiarity, je opísaný vo výročnej správe za rok 2016 o subsidiarite a proporcionalite. Uvedená správa, ktorá sa uverejňuje súčasne s touto, by sa mala považovať za doplnkovú k tejto správe. 2. PÍSOMNÉ STANOVISKÁ NÁRODNÝCH PARLAMENTOV a) Všeobecné pripomienky V roku 2016 došlo k značnému nárastu počtu stanovísk (vrátane odôvodnených stanovísk) národných parlamentov adresovaných Komisii. Národné parlamenty vydali počas roka celkovo 620 stanovísk, čo predstavuje nárast o 77 % v porovnaní s rokom 2015, keď národné parlamenty vydali 350 stanovísk. Počet samotných odôvodnených stanovísk sa zvýšil z ôsmich v roku 2015 na 65 v roku 2016, čo predstavuje nárast o viac ako 700 %. b) Účasť a rozsah pôsobnosti

Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch počty stanovísk zaslaných Komisii neboli rovnomerne rozdelené medzi jednotlivými národnými parlamentmi. Desať najaktívnejších parlamentných komôr vydalo približne 73 % stanovísk (t. j. 452 stanovísk), čo je podobné percento, aké bolo zaznamenané v roku 2015, keď 70 % stanovísk prišlo z desiatich najaktívnejších parlamentných komôr. Na rozdiel od predchádzajúcich rokov, keď bola najaktívnejšou komora portugalského parlamentu Assembleia da República, v roku 2016 najvyšší počet stanovísk predložil taliansky parlament Senato della Repubblica. Jej 81 stanovísk tvorilo približne 13 % celkového počtu prijatých stanovísk. Ďalšími národnými parlamentmi alebo komorami, ktoré poslali desať alebo viac stanovísk, boli Camera Deputaților (RO) (70 stanovísk), Assembleia da República (PT) (57 stanovísk), Bundesrat (DE) (47 stanovísk), Senát (CZ) (46 stanovísk), Senat (RO) (43 stanovísk), Assemblée nationale (FR) (33 stanovísk), Camera dei Deputati (IT) (27 stanovísk), Sénat (FR) (25 stanovísk), Riksdag (SE) (23 stanovísk), Poslanecká sněmovna (CZ) (19 stanovísk), Senat (PL) (17 stanovísk), House of Lords (UK) (17 stanovísk), Cortes Generales (ES) (13 stanovísk) a Bundesrat (AT) (11 stanovísk). c) Hlavné témy politického dialógu Nasledujúce dokumenty Komisie patria medzi tie, ktoré zvlášť upútali pozornosť národných parlamentov (ďalšie podrobnosti možno nájsť v prílohe 2). 1. Oznámenie o pracovnom programe Komisie na rok 2016: Bežný prístup už nestačí 2. Návrh smernice o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb 3. Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie) 4. Návrh smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu a návrh smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o online a iných predajoch tovaru na diaľku Návrh smernice o vysielaní pracovníkov podnietil vznik 14 odôvodnených stanovísk a spôsobil to, že ešte len po tretíkrát od nadobudnutia platnosti sa spustil mechanizmus podľa článku 7 ods. 2 protokolu č. 2 k zmluvám, známy ako „postup žltej karty“. Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie) podnietil predloženie ôsmich odôvodnených stanovísk. Podrobnejší opis obsahuje výročná správa o subsidiarite a proporcionalite. ·Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o pracovnom programe Komisie na rok 2016: Bežný prístup už nestačí V súlade so záväzkom stanoveným v politických usmerneniach spočívajúcim v zameraní sa na oblasti, v ktorých je Európska únia schopná dosiahnuť skutočnú zmenu, pracovný program na rok 2016 obsahoval obmedzený počet nových iniciatív zameraných na desať priorít, ktoré stanovil predseda Juncker na začiatku svojho funkčného obdobia. Tak ako v predchádzajúcom roku aj pracovný program na rok 2016 zahŕňal zoznam prerokúvaných legislatívnych návrhov na stiahnutie, ako aj zoznam legislatívnych aktov na preskúmanie v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT).

Pracovný program na rok 2016 bol prijatý 27. októbra 2015 a prvý podpredseda Frans Timmermans ho následne poslal predsedom výborov pre európske záležitosti vo všetkých národných parlamentoch spolu so sprievodným listom, v ktorom potvrdil pripravenosť členov Komisie navštíviť národné parlamenty, keď požiadajú o predstavenie a prediskutovanie pracovného programu. Komisia dostala celkovo 25 stanovísk k pracovnému programu na rok 2016 zahŕňajúcich samostatné stanoviská z deviatich parlamentných komôr a spoločné stanovisko predložené holandskou parlamentnou komorou Tweede Kamer v mene 16 parlamentných komôr, v ktorom každá parlamentná komora uviedla svoje vlastné priority v rámci iniciatív navrhnutých Komisiou. Takmer všetky parlamentné komory, ktoré podpísali spoločné stanovisko, identifikovali ako svoje priority balík pre energetickú úniu a lepšie riadenie migrácie. Ďalšie iniciatívy, ktoré väčšina parlamentných komôr identifikovala ako prioritné, zahŕňali balík predpisov o obehovom hospodárstve, preskúmanie viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, vykonanie stratégie digitálneho jednotného trhu, balík mobility pracovnej sily, dobudovanie bankovej únie a balík riadenia hraníc. Komisia vo svojich odpovediach na prijaté stanoviská uvítala vyjadrenie záujmu o jej pracovný program zo strany národných parlamentov a pokračujúcu podporu pre zameranie Komisie na obmedzený počet iniciatív, ktoré poskytujú pridanú hodnotu na európskej úrovni. Privítala skutočnosť, že pracovný program ponúkol príležitosť na včasnú výmenu názorov na priority s národnými parlamentmi. ·Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb Dňa 8. marca 2016 Komisia prijala návrh na cielenú revíziu smernice o vysielaní pracovníkov z roku 1996 . Účelom revízie je v podstate zabezpečiť, aby vykonávanie slobody poskytovať služby v Únii prebiehalo za podmienok, ktoré zaručujú rovnosť podnikov a dodržiavanie práv pracovníkov. Návrhom sa zavádzajú zmeny v týchto troch hlavných oblastiach: odmeňovanie vyslaných pracovníkov vrátane situácií zadávania zákaziek subdodávateľovi, pravidlá vzťahujúce sa na dočasných agentúrnych pracovníkov a dlhodobé vysielanie. V návrhu sa najmä stanovuje, že všetky povinné pravidlá odmeňovania v hostiteľskom členskom štáte sa uplatňujú na pracovníkov vyslaných do daného členského štátu. Komisia dostala k návrhu 23 stanovísk vrátane 14 odôvodnených stanovísk, čo si vynútilo uplatnenie postupu podľa článku 7 ods. 2 protokolu č. 2 k zmluvám (tzv. „postup žltej karty“). Obsah odôvodnených stanovísk a odpoveď Komisie na pripomienky národných parlamentov k subsidiarite sú podrobnejšie opísané vo výročnej správe za rok 2016 o subsidiarite a proporcionalite. Vo všeobecnosti poukázali prijaté stanoviská na veľké rozdiely v postojoch národných parlamentov: zatiaľ čo niektoré parlamentné komory návrh ostro kritizovali, iné vyjadrili iniciatíve podporu. Kritické pripomienky národných parlamentov okrem iného zahŕňajú výber právneho základu, súlad návrhu so zásadou proporcionality, jeho možný zásah do právomoci sociálnych partnerov zapájať sa do kolektívnej zmluvy alebo do právomoci národných vlád stanoviť všeobecnú uplatniteľnosť kolektívnej zmluvy. Komisia odpovedala všetkým zúčastneným parlamentným komorám na pripomienky týkajúce sa otázok iných ako subsidiarita. K pripomienkam týkajúcim sa otázok subsidiarity bolo poskytnuté vyjadrenie v oznámení Komisie z 20. júla 2016. ·Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (prepracované znenie) 4. mája 2016 predstavila Komisia tri návrhy na reformu spoločného európskeho azylového systému. Návrhom na preskúmanie dublinského nariadenia sa zaviedol nový „nápravný alokačný mechanizmus“ s cieľom zabezpečiť, aby žiadny členský štát nepociťoval neprimeraný tlak na svoj azylový systém. Podľa tohto mechanizmu by sa v prípade neprimeraného migračného tlaku na členský štát spustil automatický systém, ktorým by boli žiadatelia o azyl presmerovaní do iných krajín Európskej únie. Členské štáty môžu dočasne prerušiť svoju účasť na mechanizme, pričom v takom prípade by boli povinné poskytnúť finančný príspevok vo výške 250 000 EUR na každého žiadateľa o azyl, ktorého by inak museli prijať. Tento návrh podnietil predloženie štrnástich stanovísk v roku 2016 vrátane ôsmich odôvodnených stanovísk. Obsah odôvodnených stanovísk a odpoveď Komisie na pripomienky národných parlamentov k subsidiarite sú podrobnejšie opísané vo výročnej správe za rok 2016 o subsidiarite a proporcionalite. Pokiaľ ide o argumenty uvedené v stanoviskách, ktoré sa netýkali subsidiarity, mnohé parlamentné komory zdôraznili, že finančný príspevok vo výške 250 000 EUR je neprimeraný a suma je neodôvodnená. Niekoľko národných parlamentov takisto trvalo na tom, že ustanovenia týkajúce sa maloletých osôb bez sprievodu by sa mali zmeniť v zmysle zohľadnenia najlepších záujmov dieťaťa a príslušných záruk. A napokon, niektoré parlamentné komory vyjadrili pochybnosti v súvislosti s právnym základom návrhu.

V odpovedi Komisia vysvetlila, že suma príspevku solidarity na žiadateľa pokrýva náklady na prijatie žiadateľa o azyl na niekoľko rokov. Komisia takisto poukázala na odrádzajúci prvok príspevku v tom zmysle, že cieľom návrhu je dosiahnutie plnej účasti členských štátov na mechanizme spravodlivosti. Pokiaľ ide o otázku maloletých osôb bez sprievodu, Komisia uviedla, že s cieľom zabezpečiť maloletým osobám bez sprievodu rýchly prístup k azylovému konaniu sa v návrhu objasňuje, že zodpovedným členským štátom by mala byť krajina, v ktorej maloletá osoba podala prvú žiadosť o medzinárodnú ochranu, pokiaľ sa nepreukáže, že to nie je v najlepšom záujme maloletej osoby. Komisia zdôraznila, že zásada, že najlepší záujem dieťaťa je hlavným kritériom vo všetkých postupoch stanovených v dublinskom nariadení, zostáva v platnosti. V súvislosti s právnym základom návrhu Komisia uviedla, že v článku 78 ods. 2 písm. e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že Európsky parlament a Rada prijmú opatrenia týkajúce sa spoločného európskeho azylového systému, ktorý okrem iného zahŕňa kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl alebo o doplnkovú ochranu, a že tak ako existujúce nariadenie „Dublin III“ (EÚ) č. 604/2013 návrh na prepracovanie tohto nariadenia je založený na uvedenom ustanovení. ·Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu a návrh smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o online a iných predajoch tovaru na diaľku Komisia v rámci realizácie svojej stratégie digitálneho jednotného trhu prijala v decembri 2015 dva návrhy, ktorých účelom je lepšia ochrana spotrebiteľov, ktorí nakupujú cez internet v celej EÚ, a pomoc podnikom pri zvyšovaní predaja cez internet. Hlavným cieľom uvedených dvoch návrhov je odstránenie prekážok súvisiacich so zmluvným právom, ktoré bránia elektronickému cezhraničnému obchodu, v prospech podnikov, ako aj spotrebiteľov. Komisia dostala 11 stanovísk k návrhu smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu a 12 stanovísk k návrhu smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o online a iných predajoch tovaru na diaľku; osem zo stanovísk sa týkalo obidvoch návrhov. Jedno zo stanovísk týkajúce sa obidvoch návrhov bolo odôvodneným stanoviskom od francúzskej parlamentnej komory Sénat. Národné parlamenty sa vo väčšine stanovísk zhodli na potrebe vhodnej úrovne ochrany spotrebiteľa na úrovni EÚ pri dodávaní digitálneho obsahu. V súvislosti s návrhom smernice o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu malo niekoľko národných parlamentov pripomienky týkajúce sa jeho súladu s inými právnymi predpismi EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa, duševného vlastníctva alebo údajov, možnosti dodávateľov vyhnúť sa zodpovednosti za nesúlad alebo zahrnutia digitálneho obsahu poskytovaného výmenou za údaje do rozsahu pôsobnosti návrhu. Komisia vo svojej odpovedi zdôraznila, že spoločný súbor pravidiel by vyplnil právne vákuum tým, že by poskytol právnu istotu a zároveň zabránil fragmentácii jednotného trhu. Aj keď po vecnej stránke sa návrhom nestanovuje zákonná záručná doba pre produkty s digitálnym obsahom, pretože nepodliehajú opotrebovaniu, neobmedzené prenesenie dôkazného bremena, ktoré návrh obsahuje, by pre spotrebiteľa predstavovalo veľmi vysokú úroveň ochrany. Pokiaľ ide o vzťah medzi návrhom o digitálnom obsahu a všeobecným nariadením o ochrane údajov, Komisia odpovedala, že návrhom sa objasňuje, že smernica nebude mať vplyv na pravidlá ochrany údajov vrátane tých, ktoré sa týkajú ochrany maloletých osôb. V súvislosti s návrhom týkajúcim sa online a iného predaja tovaru na diaľku viaceré národné parlamenty konštatovali, že nové pravidlá sa budú vzťahovať na online a iný predaj tovaru na diaľku, ale nie na osobný predaj. Ďalej sa národné parlamenty vyjadrili k navrhovaným novým pravidlám týkajúcim sa presunutia dôkazného bremena, zodpovednosti za škodu, ako aj navrhovanej zákonnej záručnej lehoty. Komisia vo svojich odpovediach zdôraznila potrebu odstrániť rozdiely medzi vnútroštátnymi pravidlami spotrebiteľského zmluvného práva v kľúčových oblastiach napríklad vrátane dĺžky záručnej lehoty a presunutia dôkazného bremena. Komisia takisto zdôraznila dôležitosť zabezpečenia uceleného právneho rámca v celej EÚ pre predaj tovaru online/na diaľku, ako aj osobný predaj. Komisia ďalej uviedla, že začala tzv. kontrolu vhodnosti práva EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa a marketingu, ktorá pokrýva šesť smerníc vrátane smernice o predaji spotrebného tovaru a zárukách. Napokon Komisia zdôraznila, že celková úroveň ochrany spotrebiteľa zostane veľmi vysoká vo všetkých členských štátoch, pretože prípadné zníženie ochrany spotrebiteľa na vnútroštátnej úrovni v niekoľkých konkrétnych bodoch v určitých členských štátoch bude do určitej miery vyvážené inými pravidlami v návrhu, ktorými sa stanovuje vyššia úroveň ochrany spotrebiteľa, napríklad predĺžením presunutia dôkazného bremena zo šiestich mesiacov na dva roky.

Pokiaľ ide o obavy o subsidiaritu, ktoré vyjadrila francúzska parlamentná komora Sénat, Komisia pripomenula, že voľba plnej harmonizácie na európskej úrovni v kombinácii s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa je jediným spôsobom, ako splniť dva ciele právnej istoty a dôvery spotrebiteľa. Komisia zdôraznila, že členské štáty by z vlastnej iniciatívy neboli schopné dostatočne odstrániť existujúce prekážky medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi o zmluvách. Odlišné zmluvné pravidlá týkajúce sa napríklad zákonnej záručnej lehoty alebo súladu sú práve tými prekážkami, ktoré sa majú návrhom Komisie prekonať. d) Výsledok politického dialógu Legislatívny proces vedúci k prijatiu dvoch návrhov Komisie, ktoré počas roku 2016 vyvolali veľké množstvo pripomienok zo strany národných parlamentov, bol dokončený ešte v tom istom roku. V tejto správe je preto možné porovnať pôvodné návrhy Komisie s konečnými prijatými textami. Vzhľadom na veľký počet zúčastnených aktérov nie je možné vytvoriť priamy súvis medzi pozíciou konkrétneho národného parlamentu a výsledkom legislatívneho procesu. Stanoviská národných parlamentov však v každom prípade predstavovali neoceniteľný zdroj poznatkov a analýzy pre súčinnosť Komisie s ostatnými inštitúciami. ·Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2007/2004, nariadenie (ES) č. 863/2007 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES Dňa 15. decembra 2015 prijala Komisia návrh na vytvorenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v rámci úsilia o zabezpečenie silnej a spoločnej správy vonkajších hraníc Európskej únie. Európska pohraničná a pobrežná stráž, ktorá je jedným z opatrení navrhovaných v rámci európskej migračnej agendy, bude združovať európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž vytvorenú z agentúry Frontex a orgánov členských štátov zodpovedných za správu hraníc, ktoré budú naďalej vykonávať každodennú správu vonkajších hraníc. Komisia dostala k návrhu desať stanovísk. Mnohé parlamentné komory vyjadrili podporu vytvoreniu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Zároveň mnohé parlamentné komory vyjadrili obavy v súvislosti s ustanoveniami, podľa ktorých by právomoci agentúry mohli zasahovať do právomocí členských štátov v oblasti ochrany hraníc, udržiavania vnútornej bezpečnosti a verejného poriadku. Mnohé komory mali pochybnosti týkajúce sa ustanovenia článku 18 návrhu Komisie, podľa ktorého v určitých situáciách, ktoré si vyžadujú bezodkladnú akciu na vonkajších hraniciach (napríklad pri neúmernom migračnom tlaku), Komisia po konzultácii s agentúrou môže prijať rozhodnutie, ktorým určí opatrenia, ktoré má vykonať agentúra, a ktorým dotknutý členský štát požiada, aby na vykonávaní týchto opatrení spolupracoval s agentúrou. Podľa názoru parlamentných komôr by za prijímanie takýchto opatrení mala byť zodpovedná Rada, nie Komisia a agentúra, pričom členské štáty by s nimi museli súhlasiť. Po diskusiách v Európskom parlamente a Rade bolo navrhované nariadenie 14. septembra 2016 prijaté, čím sa preukázala schopnosť európskych inštitúcií rýchlo reagovať na naliehavé problémy. Podľa nariadenia bude európska pohraničná a pobrežná stráž v sebe spájať novú posilnenú agentúru, vybudovanú na základoch položených agentúrou Frontex, s možnosťou využívať povinnú rezervu príslušníkov pohraničnej stráže na rýchly zásah. V nariadení sa stanovuje, že členské štáty si zachovajú hlavnú zodpovednosť za správu svojich úsekov vonkajších hraníc Únie. Členské štáty si zachovajú svoju právomoc a zvrchovanosť nad svojimi hranicami a naďalej budú vykonávať každodennú správu svojich vonkajších hraníc. Podľa nariadenia musí v situáciách vyžadujúcich si naliehavé opatrenia na vonkajších hraniciach na základe návrhu Komisie a po porade s agentúrou potrebné rozhodnutia prijať Rada. Takýmito rozhodnutiami by sa mohli stanoviť opatrenia na zmiernenie rizík na hraniciach členských štátov, ktoré vykoná agentúra v spolupráci s dotknutými členskými štátmi na základe spoločne dohodnutého operačného plánu. ·Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu Dňa 28. januára 2016 predložila Komisia svoj návrh smernice o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam ako súčasť balíka opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Dňa 20. júna 2016 prijala Rada smernicu (EÚ) 2016/1164, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu. S cieľom vytvoriť komplexný rámec, pokiaľ ide o hybridné nesúlady vrátane nesúladov voči tretím krajinám, predložila Komisia 25. októbra 2016 návrh s cieľom doplniť existujúce pravidlo týkajúce sa hybridných nesúladov [COM(2016) 687 final]. Účelom pravidiel týkajúcich sa hybridných nesúladov je zabrániť spoločnostiam v tom, aby využívali rozdiely vo vnútroštátnych právnych predpisoch na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam obsahuje päť právne záväzných opatrení proti zneužívaniu, ktoré by mali uplatňovať všetky štáty proti bežným formám agresívneho daňového plánovania. Týchto päť opatrení zahŕňa pravidlá zamerané na odrádzanie od presúvania ziskov do krajín s nízkym/žiadnym zdanením, zabránenie dvojitému nezdaneniu určitých príjmov, zabránenie spoločnostiam vo vyhýbaní sa daňovým povinnostiam pri premiestňovaní aktív, odrádzanie od umelo vytváraných dlhov, ktorých cieľom je minimalizovať dane, a zabránenie agresívnemu daňovému plánovaniu v prípadoch, keď sa ostatné pravidlá neuplatňujú. Komisia dostala k smernici o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam od národných parlamentov sedem stanovísk vrátane dvoch odôvodnených stanovísk od maltskej parlamentnej komory Kamra tad-Deputati a švédskej parlamentnej komory Riksdag. Parlamentná komora Kamra tad-Deputati vyjadrila názor, že boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam by nemal byť založený na jednotných spoločných pravidlách bez umožňovania flexibility. Parlamentná komora Riksdag na jednej strane vyjadrila podporu cieľom návrhu, no na druhej strane kritizovala Komisiu za to, že ho vypracovala prirýchlo a bez posúdenia vplyvu.

Komisia usúdila, že harmonizované pravidlá na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam sú v záujme fungujúceho jednotného trhu, a zdôraznila, že rozdielne vnútroštátne prístupy by mohli viesť k vytvoreniu nových medzier pre agresívne daňové plánovanie a ku konkurencii medzi členskými štátmi, čím by sa oslabila účinnosť ich daňových pravidiel voči sebe navzájom. V pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k návrhu sa predložili rozsiahle hospodárske dôkazy a poukázalo sa na motívy súvisiace s agresívnym daňovým plánovaním. Nemecká Spolková rada Bundesrat bola síce všeobecne za návrh Komisie, kritizovala však to, že smernica by sa vzťahovala len na spoločnosti podliehajúce dani z príjmov právnických osôb, a požadovala zahrnutie spoločností prevádzkovaných ako partnerstvá alebo spoločnosti s jediným spoločníkom. Prijatá smernica však mala rovnaký rozsah pôsobnosti, ako navrhovala Komisia, teda spoločnosti podliehajúce dani z príjmov právnických osôb. Spolková rada Bundesrat takisto chcela predísť výnimkám pre konkrétne sektory. Komisia navrhovala neuplatňovať pravidlá týkajúce sa ovládaných zahraničných spoločností na spoločnosti, ktorých hlavný druh akcií sa pravidelne obchoduje na jednej alebo viacerých uznávaných burzách. V prijatom znení smernice sa toto ustanovenie nezachovalo. Spolková rada Bundesrat vyjadrila znepokojenie v súvislosti s vplyvom pravidla týkajúceho sa obmedzenia odpočítateľnosti úrokov na malé a stredné podniky. Odpočítateľné prebytočné náklady na prijaté úvery a pôžičky sú obmedzené na 3 milióny EUR v porovnaní s 1 miliónom EUR v pôvodnom návrhu Komisie. Spolková rada Bundesrat napokon navrhla, aby sa v prípade hybridných nesúladov zvážilo, či by nebolo vhodnejšie prevziať diferencované prístupy uvedené v správe Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) o narúšaní základu dane a presune ziskov. V rámci konečného kompromisného návrhu smernice o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam z 20. júna 2016 vydala Rada pre hospodárske a finančné záležitosti (ďalej len „ECOFIN“) vyhlásenie o hybridných nesúladoch. V tomto vyhlásení Rada ECOFIN požaduje, aby Komisia „do októbra 2016 predložila návrh o hybridných nesúrodých opatreniach, na ktorých sa zúčastňujú tretie krajiny, aby sa zabezpečili pravidlá konzistentné s pravidlami odporúčanými v správe OECD o narúšaní základu dane a presune ziskov, ktoré zároveň nebudú menej účinné ako tieto odporúčané pravidlá, a to s cieľom dosiahnuť dohodu do konca roka 2016“. Dňa 25. októbra 2016 predložila Komisia návrh smernice, ktorou sa mení smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ktorý sa opiera o odporúčania správy OECD o narúšaní základu dane a presune ziskov v súvislosti s akčným bodom 2 „Neutralizácia účinkov hybridných nesúladných dohôd“. 3. VÝVOJ V ĎALŠÍCH OBLASTIACH ·Druhá „zelená karta“ V posledných rokoch vyjadrili viaceré národné parlamenty želanie mať možnosť vyzvať Komisiu, aby predložila legislatívny návrh alebo navrhla zmeny existujúcich právnych predpisov prostredníctvom prehĺbenej formy politického dialógu všeobecne známej ako „zelená karta“. Dňa 11. júla 2016 osem parlamentných komôr, na základe iniciatívy francúzskej parlamentnej komory Assemblée nationale, spoločne podpísalo „zelenú kartu“, ktorou Komisiu vyzvali, aby predložila ambiciózny legislatívny návrh na realizáciu zásad sociálnej zodpovednosti podnikov na európskej úrovni, ktorý by sa vzťahoval na všetky podniky so sídlom v Európskej únii a zahŕňal by presné povinnosti a sankcie. Dňa 26. júla 2016 sa k nim pripojila deviata komora. Bola to druhá iniciatíva formou „zelenej karty“ po iniciatíve v roku 2015 týkajúcej sa znižovania odpadu z potravín. Komisia vo svojej odpovedi poďakovala parlamentným komorám za ich príspevky k tejto dôležitej záležitosti a zdôraznila, že v rámci všetkých svojich politík stále vyvíja aktívne úsilie, pokiaľ ide o podporu sociálnej zodpovednosti podnikov. Poukázala na mnohé kroky, ktoré podnikla v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov, najmä na strane regulácie (nariadenie Európskej únie o dreve, nariadenie o nerastoch z konfliktných oblastí, revidované smernice o verejnom obstarávaní, smernica o zverejňovaní nefinančných informácií, návrh revidovanej smernice o právach akcionárov a návrh na zmenu smernice o účtovných závierkach určitých druhov podnikov a pobočiek, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o dani z príjmu), ale aj prostredníctvom všeobecných politických dokumentov a dobrovoľných iniciatív na usmernenia a konzultácie. Vo svojom oznámení z novembra 2016 o ďalších krokoch smerom k udržateľnej budúcnosti Európy Komisia zdôraznila, že zintenzívni svoju prácu v oblasti zodpovedného správania podnikov so zameraním na konkrétne opatrenia s cieľom reagovať na súčasné a budúce sociálne, environmentálne výzvy a výzvy v oblasti riadenia, pričom by sa malo vychádzať z hlavných zásad a politického prístupu stanoveného v stratégii Komisie o sociálnej zodpovednosti podnikov Európskej únie z roku 2011. Popri tejto práci Komisia dôsledne sleduje, v úzkej spolupráci s hlavnými zainteresovanými stranami, ako sa situácia vyvíja v členských štátoch a v medzinárodných organizáciách zapojených do procesu sociálnej zodpovednosti podnikov. ·Úloha regionálnych parlamentov Regionálne parlamenty nepriamo prispievajú k vzťahom Komisie s národnými parlamentmi. Podľa protokolu č. 2 k zmluvám sa pri vykonávaní kontroly subsidiarity návrhov legislatívnych aktov EÚ v rámci vydávania odôvodnených stanovísk národné parlamenty radia v prípade potreby s regionálnymi parlamentmi s legislatívnymi právomocami.

Regionálne parlamenty sú takisto zastúpené vo Výbore regiónov. Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy pribudli výboru nové zodpovednosti v súvislosti so subsidiaritou, ktorá, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, výslovne v sebe zahŕňa miestny a regionálny rozmer. Výbor regiónov vykonáva monitorovacie činnosti prostredníctvom siete na monitorovanie subsidiarity a svojej online platformy určenej na podporu zapojenia regionálnych parlamentov do systému včasného varovania pri porušovaní zásady subsidiarity (REGPEX). Činnosť Výboru regiónov v oblasti kontroly dodržiavania zásady subsidiarity je podrobne opísaná vo výročnej správe o subsidiarite a proporcionalite za rok 2016. Hoci sa v zmluvách nič výslovne neuvádza o priamej interakcii medzi Komisiou a regionálnymi parlamentmi, v roku 2016 predložilo niekoľko regionálnych parlamentov, konkrétne parlamenty spolkových krajín v Rakúsku a Nemecku, Komisii niekoľko stanovísk s pripomienkami k rôznym aspektom návrhov Komisie. Delegácia regionálnych parlamentov, ktoré sú signatármi „Heiligendammského vyhlásenia“, sa v januári 2016 stretla s prvým podpredsedom Komisie Timmermansom za účelom výmeny názorov. Okrem toho sa predseda Juncker počas roka stretol s predstaviteľmi mnohých regionálnych štátnych správ a orgánov vrátane spolkových krajín Severné Porýnie-Vestfálsko, Brandenbursko, Dolné Sasko, Šlezvicko-Holštajnsko, Porýnie-Falcko a Hesensko (Nemecko), regiónov Provence-Alpes-Côte d'Azur, Alsasko-Champagne-Ardenne-Lotrinsko (Francúzsko), spolkových krajín Tirolsko a Štajersko (Rakúsko), Valónska (Belgicko) a regiónu Trentino – Alto Adige (Taliansko). Ďalší členovia Komisie, najmä komisárka pre regionálnu politiku Corina Creţu, mali podobné stretnutia tiež. 4. DVOJSTRANNÉ KONTAKTY A NÁVŠTEVY Tak ako v predchádzajúcich rokoch aj v roku 2016 členovia Komisie navštívili takmer všetkých 28 národných parlamentov. V mnohých parlamentných komorách sa uskutočnila viac ako jedna návšteva predsedu Junckera, prvého podpredsedu, podpredsedov a komisárov. Okrem toho niektoré národné parlamenty vyslali delegácie do Bruselu alebo tam zvolali schôdze výborov a využili príležitosť stretnúť sa s členmi Komisie. Celkovo sa v roku 2016 uskutočnilo takmer 180 návštev a stretnutí. Osobitný význam mali v tejto súvislosti návštevy členov Komisie v národných parlamentoch s cieľom predstaviť správu predsedu Junckera o stave Únie. V nadväznosti na jeho prejav v Európskom parlamente navštívili komisári takmer všetky parlamentné komory. Takéto návštevy a stretnutia so zástupcami národných parlamentov považuje Komisia za neoceniteľné pri podpore lepšieho pochopenia a podpory politík Únie. Vo svojej správe o stave Únie predseda Juncker oznámil, že v budúcnosti sa uskutoční ešte viac návštev a stretnutí s národnými parlamentmi s cieľom ukázať, že Európu možno budovať len s členskými štátmi, ale nie proti nim. Počas roka 2016 sa úradníci Komisie zúčastnili na viac ako 80 schôdzach výborov národných parlamentov s cieľom prediskutovať legislatívne návrhy na technickejšej úrovni. Navyše boli úradníci Komisie pravidelne pozývaní, aby predstavili hlavné iniciatívy na stretnutiach stálych predstaviteľov národných parlamentov v Bruseli. Okrem toho úradníci pre európsky semester zo zastúpení Komisie v jednotlivých členských štátoch zostali v pravidelnom kontakte s národnými parlamentmi v súvislosti s európskym semestrom a ostatnými hospodárskymi otázkami. 5. HLAVNÉ SCHÔDZE A KONFERENCIE Komisia počas roka 2016 udržiavala vysokú úroveň kontaktov s národnými parlamentmi svojou účasťou na mnohých významných medziparlamentných schôdzach a konferenciách vrátane Konferencie parlamentných výborov pre záležitosti Únie z parlamentov Európskej únie (ďalej len „COSAC“), európskeho parlamentného týždňa a medziparlamentnej konferencie pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku. COSAC Konferencia parlamentných výborov pre záležitosti Únie z parlamentov Európskej únie (COSAC), ktorá je jediným medziparlamentným fórom zakotveným v zmluvách, zasadala dvakrát v každom členskom štáte, ktorý v roku 2016 vykonával rotujúce predsedníctvo Rady Európskej únie. Európsky parlament, ktorý je plným členom konferencie COSAC, sa zúčastnil všetkých zasadnutí. Komisia, ktorá má štatút pozorovateľa, bola takisto zastúpená na všetkých zasadnutiach konferencie COSAC a poskytla písomnú odpoveď na príspevky prijaté konferenciou COSAC na jej dvoch plenárnych zasadnutiach počas roka.

Na stretnutí predsedov konferencie COSAC, ktoré sa konalo 8. februára 2016 v Haagu, diskutovali delegáti o organizácii a spolupráci v rámci parlamentnej kontroly na základe prípadovej štúdie so zameraním na EUROPOL a európske priority na rok 2016 a ďalej s hlavnými príspevkami od vtedajšej podpredsedníčky Komisie pre rozpočet a ľudské zdroje Kristaliny Georgievovej a Berta Koendersa, ministra zahraničných vecí Holandska. Na LV. plenárnom zasadnutí v júni, na ktorom sa zúčastnil prvý podpredseda Komisie Frans Timmermans, sa pokračovalo v rozprave o úlohe národných parlamentov so zasadnutiami venovanými výmene najlepších postupov v oblasti parlamentnej kontroly a parlamentnej diplomacie, ako aj o úlohe národných parlamentov pri ochrane právneho štátu v rámci Európskej únie. Delegáti takisto viedli rozpravu o migrácii, v rámci ktorej sa zamerali na uplatňovanie vyhlásenia EÚ a Turecka. Na stretnutí predsedov konferencie COSAC, ktoré sa konalo 11. – 12. júla 2016 v Bratislave počas slovenského predsedníctva Rady Európskej únie, sa poskytlo fórum na diskusiu o sociálnom rozmere Európskej únie a politike súdržnosti. Pani Marianne Thyssenová, komisárka pre zamestnanosť, sociálne záležitosti, zručnosti a pracovnú mobilitu vo svojom prejave vyjadrila odhodlanie Komisie prehĺbiť sociálny rozmer Európskej únie a zmienila sa o niekoľkých pripravovaných návrhoch Komisie v tejto oblasti vrátane európskeho piliera sociálnych práv a programu v oblasti zručností pre Európu. Využila príležitosť aj na to, aby reagovala na niektoré obavy, ktoré vyjadrili národné parlamenty vo svojich odôvodnených stanoviskách k návrhu Komisie na revíziu smernice o vysielaní pracovníkov. Na poslednom zasadnutí konferencie COSAC, LVI. plenárnom zasadnutí 14. – 15. novembra 2016 v Bratislave, sa diskutovalo o rôznych témach vrátane posilnenia úlohy národných parlamentov s hlavným príspevkom od prvého podpredsedu Fransa Timmermansa, Transatlantického obchodného a investičného partnerstva (TTIP), energetickej únie v prítomnosti podpredsedu Maroša Šefčoviča a zabezpečenia vonkajších hraníc EÚ v súvislosti s nelegálnou migráciou. Európsky parlamentný týždeň V rámci európskeho parlamentného týždňa, ktorý sa konal 16. a 17. februára 2016 v Európskom parlamente, sa stretli poslanci národných parlamentov so svojimi kolegami z Európskeho parlamentu a viedli spoločné rozpravy o cykloch európskeho semestra 2015/2016 a o stabilite, hospodárskej koordinácii a riadení v Európskej únii, pričom na tomto poslednom podujatí bol spoluhostiteľom a spolupredsedal mu holandský parlament. Druhá medziparlamentná konferencia v roku 2016 o stabilite, hospodárskej koordinácii a riadení v Európskej únii sa konala 16. – 18. októbra 2016 v Bratislave počas slovenského predsedníctva Rady Európskej únie. Konferencia predsedov parlamentov Európskej únie Konferencia predsedov parlamentov Európskej únie, ktorá sa každý rok koná v členskom štáte, ktorý vykonával rotujúce predsedníctvo Rady Európskej únie v druhej polovici predchádzajúceho roka, sa konala 22. – 24. mája 2016 v Luxemburgu. Vo svojom hlavnom príspevku konferencie hovoril predseda Komisie Jean-Claude Juncker o úlohách, pred ktorými stojí Európska únia, a o potrebe užšej spolupráce medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Konferencie o SZBP/SBOP Národné parlamenty a inštitúcie Európskej únie mali príležitosť vymeniť si názory v oblasti zahraničnej politiky počas Medziparlamentných konferencií pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku (SZBP/SBOP). Ôsme zasadnutie usporiadané holandským parlamentom sa konalo v apríli 2016. Vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Komisie Federica Mogheriniová zaslala na haagsku konferenciu, na ktorej boli medzi rečníkmi jej osobitný poradca a vyšší riadiaci pracovníci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, videopríhovor. Na deviatom zasadnutí v septembri usporiadanom slovenskou Národnou radou sa zúčastnili vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Komisie Federica Mogheriniová osobne a vyšší riadiaci pracovníci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol)