EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 9. 2016 COM(2016) 603 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 Rozpočet EÚ zameraný na výsledky {SWD(2016) 299 final}



1.Úvod EÚ čelí viacerým dôležitým dlhodobým výzvam: musí posilniť európske hospodárstvo a sociálnu štruktúru, zaistiť bezpečnosť v rámci EÚ a na jej vonkajších hraniciach, riadiť migráciu; a riešiť príčiny a dôsledky zmeny klímy. Riešenie týchto a iných problémov si vyžaduje komplexné strednodobé až dlhodobé politiky a stratégie s primeranou finančnou podporou na európskej aj vnútroštátnej úrovni. Viacročný finančný rámec Únie poskytuje nevyhnutnú strednodobú predvídateľnosť, pokiaľ ide o podporu investícií do európskych priorít. V súčasnom kontexte viacerých kríz musí byť takisto schopný rýchlo sa prispôsobiť meniacim sa prioritám a nepredvídaným udalostiam, aby bolo možné urýchlene reagovať tam, kde je to potrebné. To sa úspešne dosiahlo zriadením Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) v rámci Investičného plánu pre Európu a sprístupnením finančných prostriedkov na opatrenia na riešenie naliehavých migračných, utečeneckých a bezpečnostných výziev. Viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2014 – 2020 bol schválený v roku 2013 v kontexte finančnej a hospodárskej krízy a zaťažených verejných financií v mnohých členských štátoch. Preto sa v rámci VFR kládol veľký dôraz na investovanie do oblastí s pridanou hodnotou pre EÚ na posilnenie zamestnanosti a rastu. VFR tiež posilnil prepojenie medzi rozpočtom EÚ a dôležitými administratívnymi a štrukturálnymi reformami v členských štátoch zavedením prísnych kondicionalít. Zaviedol nový prístup pre zostavovanie rozpočtu založený viac na výsledkoch a zjednodušili sa mechanizmy realizácie s cieľom urýchlene dosiahnuť výsledky. Inovačné techniky a nástroje posilnili schopnosť rozpočtu EÚ reagovať na nové výzvy a mobilizovať verejné a súkromné zdroje. Komisia, ktorá sa ujala úradu v novembri 2014, posilnila tento rámec úspešným spustením Investičného plánu pre Európu podporovaného z Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). Okrem toho jej iniciatíva Rozpočet zameraný na výsledky (Budget Focused on Results, BFOR) zabezpečí, že sa zdroje pridelia na jednotlivé priority a každé opatrenie bude vysokoúčinné a bude mať pridanú hodnotu. Cieľom iniciatívy BFOR je riešiť štyri hlavné otázky: 1. Kde vynakladať prostriedky EÚ – ako dosiahnuť vysokú pridanú hodnotu EÚ? 2. Ako vynakladať prostriedky EÚ – ako získať väčší prínos z každého eura použitého z rozpočtu EÚ? 3. Ako možno primerane posúdiť výkonnosť rozpočtu EÚ? 4. A ako informovať o rozpočte EÚ – ako je možné lepšie vysvetliť občanom, čo umožňuje rozpočet EÚ dosiahnuť? V súlade s požiadavkou uvedenou v článku 2 nariadenia o VFR Komisia týmto predkladá strednodobé preskúmanie fungovania VFR, v ktorom zohľadňuje hospodársky a širší kontext. Jeho predmetom sú hlavné aspekty vykonávania súčasného VFR od roku 2014. Toto obdobie charakterizovalo spoločné úsilie zamerané na podporu oživenia hospodárstva a naliehavá potreba reagovať na utečeneckú krízu a bezpečnostné hrozby. Spolu so zvýšením rozpočtových prostriedkov navrhnutých v návrhu rozpočtu na rok 2017, najmä v oblasti migrácie, a dodatočným pridelením prostriedkov získaných v dôsledku technickej úpravy balíkov finančných prostriedkov na politiku súdržnosti sa pre finančný balík v rámci strednodobého preskúmania navrhuje približne 13 mld. EUR dodatočných finančných prostriedkov EÚ na roky 2017 – 2020 na zamestnanosť a rast, migráciu a bezpečnosť (pozri finančnú prílohu). Bezprecedentné migračné toky z roku 2015 a opakované teroristické útoky v Európe a po celom svete si vyžadujú dôraznú a rýchlu reakciu Európy, ktorá bude kombináciou nových legislatívnych, operačných a finančných prostriedkov. Rozpočet EÚ preukázal ako kľúčový prvok tohto súboru nástrojov značnú flexibilitu pri zmene orientácie a sprístupňovaní dodatočných prostriedkov v rámci samotného rozpočtu a pri mobilizácii dodatočných príspevkov členských štátov a iných darcov. Táto flexibilita sa však blíži k limitom súčasného rámca. Keďže problém migrácie a bezpečnosti je dôsledkom geopolitických a spoločenských zmien, ktorými sa treba zaoberať z dlhodobého hľadiska, rozpočet EÚ musí ďalej rozvíjať svoju schopnosť podporovať riadenie migračných tokov, ako aj ochranu a integráciu utečencov, a riešiť základné príčiny migrácie. Je to jeden z hlavných cieľov balíka legislatívnych návrhov, ktorý sprevádza toto preskúmanie a ktorého cieľom je poskytnúť v rámci súčasného VFR dodatočné finančné prostriedky na migráciu a bezpečnosť a ďalej posilniť flexibilitu VFR pri riešení nepredvídaných okolností. Preto sa navrhuje zmeniť nariadenie o VFR s cieľom ďalej zvýšiť kapacitu nástroja flexibility a rezervy na núdzovú pomoc a odstrániť niektoré obmedzenia, ktoré obmedzujú účinnosť nástrojov umožňujúcich opätovné využitie rezerv, ktoré zostali k dispozícii z predchádzajúcich rozpočtových rokov. Okrem toho sa navrhuje vytvorenie krízovej rezervy Európskej únie na účely financovania reakcie na krízy, akou je napr. súčasná migračná kríza, ako aj udalostí s vážnymi humanitárnymi a bezpečnostnými dôsledkami. Táto rezerva by bola financovaná z rozpočtových prostriedkov zo všetkých okruhov VFR, ktorých viazanosť bola zrušená. Celkové stropy pre záväzky a platby schváleného viacročného finančného rámca by sa nezvýšili. Hlavnou výzvou pre Úniu zostáva potreba preklenúť nedostatok investícií spôsobený finančnou a hospodárskou krízou, ako aj podporiť zamestnanosť, predovšetkým zamestnanosť mladých ľudí. Na základe doterajšieho vykonávania Komisia identifikovala viacero úspešných programov a nástrojov a navrhuje posilniť ich o dodatočné finančné prostriedky. To zahŕňa najmä Európsky fond pre strategické investície, ako aj program Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy, program Erasmus+, program COSME a iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Financovanie EÚ mobilizuje do veľkej miery prostriedky členských štátov a súkromné investície. Táto otázka je relevantná tiež v digitálnej oblasti, ktorá je jednou z 10 kľúčových priorít tejto Komisie a v rámci ktorej boli identifikované investičné potreby spojené s vysokovýkonnou výpočtovou technikou, kybernetickou bezpečnosťou, digitálnymi zručnosťami a prepojiteľnosťou. Komisia bude hľadať spôsoby, ako tieto investičné potreby pokryť prostredníctvom skĺbenia financovania EÚ s financovaním z vnútroštátnych a zo súkromných zdrojov. Aby sa výkonnosť rozpočtu zlepšila, pokiaľ ide o plnenie priorít EÚ, sú potrebné nielen náležité finančné prostriedky, ale aj nákladovo efektívne mechanizmy realizácie. V rámci konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia posúdila, ako opatrenia zamerané na zjednodušenie použitia finančných prostriedkov EÚ zavedené v rámci súčasných právnych predpisov fungujú v praxi, a odhalila priestor pre ďalšie zlepšenia. Na základe týchto skutočností predkladá spolu s týmto preskúmaním aj ambicióznu revíziu všeobecných rozpočtových pravidiel spolu so zodpovedajúcimi zmenami odvetvových rozpočtových pravidiel. V pracovnom dokumente útvarov Komisie o strednodobom preskúmaní sú ďalej spresnené všetky aspekty, ktorými sa zaoberá toto oznámenie. Zahŕňa aj strednodobé prognózy platieb, ktoré stanovujú odhad platobných potrieb do roku 2020, a to aj pri zohľadnení návrhov, ktoré sprevádzajú toto preskúmanie. Konštatuje sa v ňom, že súčasný strop platieb bude dostatočný: po nahromadení bezprecedentného množstva neuhradených platieb v roku 2014 zostanú v rokoch 2016 a 2017 veľké platobné rezervy v dôsledku oneskoreného vykonávania európskych štrukturálnych a investičných fondov, pričom sa následne ku koncu obdobia platobné potreby prudko zvýšia. Strednodobé preskúmanie sprevádzajú tieto legislatívne návrhy:

–návrh na zmenu nariadenia Rady č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020, zmenený nariadením Rady 2015/623 z 21. apríla 2015 a zodpovedajúca úprava medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení; –návrh, ktorým sa mení rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2015/435 zo 17. decembra 2014 o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti; –návrh na zjednodušenie rozpočtových pravidiel v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách a príslušných základných aktov; –návrh na zmenu nariadenia o EFSI (2015/1017) s cieľom predĺžiť trvanie EFSI; –v rámci vonkajšieho investičného plánu: návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD) a o zriadení záruky EFSD a záručného fondu EFSD; návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES, Euratom) č. 480/2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia, a návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 466/2014/EÚ, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie; –v rámci telekomunikačného balíka: návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, pokiaľ ide o podporu pripojenia na internet v miestnych komunitách a na verejných priestranstvách. Komisia vyzýva Radu a Parlament, aby zabezpečili veľmi rýchle prijatie týchto návrhov a ich financovanie. 2.Strednodobé preskúmanie VFR: Stav vykonávania a nové výzvy Odstránenie nahromadených neuhradených platieb Nedostatočná úroveň platobných rozpočtových prostriedkov v rozpočte na rok 2014 kolidovala s vysokými akumulovanými platobnými potrebami vyplývajúcimi z implementačného cyklu programov politiky súdržnosti z predchádzajúceho VFR. To viedlo k vytvoreniu veľmi veľkého objemu nahromadených neuhradených žiadostí o platby na konci roka (24,7 mld. EUR na konci roka 2014). Mobilizácia osobitných nástrojov stanovených v nariadení o VFR pomohla mobilizovať dodatočné platobné rozpočtové prostriedky v roku 2014. Očakáva sa, že nahromadené neuhradené platby budú odstránené do konca roka 2016. Absorpciu nahromadených neuhradených platieb uľahčuje skutočnosť, že spustenie novej generácie programov financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov je pomalší než sa očakávalo, čo má za následok veľké rezervy, ktoré zostali k dispozícii v rámci stropov platieb v roku 2016 a v ešte väčšej miere v roku 2017. Hoci táto situácia dočasne umožňuje pokryť nové potreby bez požadovania dodatočných príspevkov z národných rozpočtov, jej dôsledkom bude pravdepodobne značný tlak na platby na konci obdobia trvania VFR po tom, ako sa nové programy dostanú do fázy plného vykonávania. Vykonávanie európskych štrukturálnych a investičných fondov Nový legislatívny rámec pre vykonávanie európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) schválený na obdobie rokov 2014 – 2020 zaviedol niekoľko ustanovení zameraných na zlepšenie účinnosti a európsku pridanú hodnotu finančných prostriedkov. Nový legislatívny rámec sústreďuje zdroje predovšetkým na plnenie vnútroštátnych cieľov, ktoré v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny odrážajú hlavné ciele stratégie Európa 2020. Stanovuje sa ním rámec výkonnosti založený na merateľných ukazovateľoch a cieľoch spojených s uvoľnením výkonnostnej rezervy a takisto sa ním zavádzajú ex ante kondicionality a vytvárajú sa užšie väzby so správou hospodárskych záležitostí EÚ. V dôsledku toho sa v rámci EŠIF budú podporovať štrukturálne reformy v súlade s prioritami stanovenými na úrovni EÚ. Koncepcia takýchto inovačných prvkov si v počiatočnej fáze vyžadovalo čas a zdroje s cieľom zabezpečiť splnenie všetkých podmienok potrebných na účinné vynakladanie prostriedkov. Táto skutočnosť spolu s neskorým prijatím právnych aktov a zavedením všeobecného pravidla n+3 pre zrušenie viazanosti prostriedkov, ktoré značne uvoľnilo regulačnú disciplínu, pokiaľ ide o rýchlosť vykonávania, prispeli k zdržaniu prípravy operačných programov. Členské štáty okrem toho zamerali svoje úsilie na maximalizáciu vykonávania programov na roky 2007 – 2013, aby sa predišlo prípadným stratám pridelených prostriedkov. Vzhľadom na ich potenciálny prínos pre zamestnanosť a rast je nevyhnutné prijať naliehavé opatrenia na urýchlenie realizácie programov v rámci EŠIF. Komisia nalieha na členské štáty, aby dokončili proces určovania svojich riadiacich a certifikačných orgánov, predložili žiadosti týkajúce sa veľkých projektov a vykonali opatrenia s cieľom dosiahnuť pokrok pri plnení ex ante kondicionalít na urýchlenie realizácie projektov. Komisia bude naďalej poskytovať technickú podporu členským štátom, ktoré majú problémy s vykonávaním. Jednoduchšie a flexibilnejšie pravidlá, ktoré sú navrhnuté v tomto balíku, prispejú k urýchleniu vykonávania EŠIF. S cieľom zohľadniť zložitú situáciu členských štátov, ktorých sa najviac dotkla kríza, boli prostriedky pridelené členským štátom v rámci politiky súdržnosti v júni 2016 preskúmané a podľa potreby upravené na roky 2017 – 2020 na základe najnovších dostupných údajov. Ako je uvedené v technickej úprave VFR na rok 2017, Komisia začala diskusie s členskými štátmi, ktoré majú najväčší prospech z úpravy balíkov finančných prostriedkov na politiku súdržnosti s cieľom zamerať dodatočné sumy na opatrenia na riešenie migračnej krízy a nezamestnanosti mladých ľudí a na investície realizované prostredníctvom finančných nástrojov a prostredníctvom kombinácie s Európskym fondom pre strategické investície, berúc pri tom do úvahy potreby a relevantnosť týchto priorít pre každý členský štát. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí V rámci súčasného VFR boli sprístupnené osobitné prostriedky vo výške 3,2 mld. EUR (rovnakou sumou prispel aj Európsky sociálny fond) na vytvorenie osobitnej iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Táto iniciatíva poskytuje cielenú podporu mladým nezamestnaným ľuďom žijúcim v regiónoch, v ktorých miera nezamestnanosti mladých ľudí presahuje 25 %. V rámci iniciatívy došlo k výrazným omeškaniam pri vypracovávaní programov, určovaní orgánov a predkladaní žiadostí o platby. Avšak teraz, keď už tieto štruktúry existujú, poukazujú prvé hodnotenia na výrazné zlepšenie príležitostí pre mladých ľudí, ktorých táto iniciatíva podporila pri hľadaní zamestnania alebo následnom pokračovaní v štúdiu. K dnešnému dňu využilo iniciatívu viac ako 1,3 milióna mladých ľudí, čo prevyšuje pôvodné odhady. Vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú úroveň nezamestnanosti mladých ľudí v mnohých regiónoch a povzbudzujúce prvé výsledky sa navrhuje doplniť prostriedky pôvodne pridelené na iniciatívu o 1 mld. EUR na obdobie rokov 2017 – 2020, čím sa dosiahne celková výška 8 mld. EUR (pričom 1 mld. EUR zodpovedajúcich finančných prostriedkov sa poskytne z Európskeho sociálneho fondu).

Programy konkurencieschopnosti Na rozdiel od oneskorení, ku ktorým došlo v rámci politiky súdržnosti, programy konkurencieschopnosti realizované v rámci priameho hospodárenia v rámci okruhu 1a VFR („Inteligentný a inkluzívny rast“), ako sú Horizont 2020, NPE a COSME, mali veľmi výrazný štart – výzvy na podanie prihlášok priniesli niekoľko oprávnených projektov, ktoré často značne prekračovali disponibilné prostriedky. Takýmto prípadom je aj program Erasmus+, ktorý má silnú pridanú hodnotu EÚ, pokiaľ ide o jeho činnosti nadnárodnej mobility, a ktorý prispieva k rozvoju zručností, zamestnateľnosti študentov a k zníženiu pravdepodobnosti nezamestnanosti. Na základe týchto prvých skúseností sa navrhuje doplniť prostriedky pôvodne pridelené na program Horizont 2020 o 0,4 mld. EUR, na NPE – Doprava o 0,4 mld. EUR, na program Erasmus+ o 0,2 mld. EUR a na program COSME o 0,2 mld. EUR na obdobie rokov 2017 – 2020, aby sa ďalej zvýšila podpora EÚ pre zamestnanosť a rast. V nadväznosti na oznámenie o európskej vízii pripojenia na internet pre digitálny jednotný trh, a aby sa podporila digitálna inklúzia, by Únia mala cielene podporiť poskytnutie bezplatného miestneho bezdrôtového pripojenia v centrách miestneho verejného života. Z tohto dôvodu Komisia prijala návrh Wifi4EU s celkovým navrhovaným rozpočtom 120 mil. EUR vrátane posilnenia o 50 mil. EUR. Európsky fond pre strategické investície (EFSI) Ako doplnenie existujúcich programov v rámci VFR na podporu vytvárania pracovných miest a rastu Komisia navrhla v novembri 2014 v rámci Investičného plánu pre Európu zriadenie Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). EFSI, ktorého právny základ schválil Európsky parlament a Rada v júni 2015, už prináša hmatateľné výsledky. Očakáva sa, že v rámci Únie sa zmobilizujú investície v celkovej výške 115,7 mld. EUR. To predstavuje viac ako tretinu celkového cieľa vo výške 315 mld. EUR nových investícií počas troch rokov. Program EFSI bol úspešný pri získavaní značného dodatočného objemu financovania (85 % celkových mobilizovaných investícií) od súkromných a verejných investorov. Program bol mimoriadne úspešný pri zabezpečovaní väčšieho objemu financovania pre malé podniky. Vzhľadom na tento úspech Komisia navrhuje pokračovať s EFSI aj po roku 2017 a zdvojnásobiť jeho kapacitu financovania. Vzhľadom na dosiahnuté výsledky Komisia predkladá legislatívny návrh na predĺženie trvania EFSI do roku 2020 súbežne so svojím oznámením o strednodobom preskúmaní/revízii VFR. Tento návrh zahŕňa presun 500 mil. EUR z finančných nástrojov NPE do EFSI, presun 1 146 mil. EUR z finančných nástrojov NPE do grantov z NPE, pričom tieto prostriedky by mali byť kombinované s financovaním z EFSI alebo s inými finančnými nástrojmi zameranými na energetickú efektívnosť, ako aj využitie sumy 150 mil. EUR z nepridelenej rezervy. To by malo zabezpečiť maximálny vplyv finančných prostriedkov EÚ, odstrániť prekrývanie a maximalizovať synergie medzi rôznymi grantmi a finančnými nástrojmi, ako aj so súkromnými investormi. Celkovo 1,4 mld. EUR dodatočných finančných prostriedkov bude k dispozícii pre NPE na dopravné granty na financovanie cezhraničnej dopravnej infraštruktúry pre prioritné siete v EÚ. Udržateľný rast: prírodné zdroje Aj plnenie rozpočtu v rámci okruhu 2 („Udržateľný rast: prírodné zdroje“) začalo pomaly pre oneskorenia v implementácii nových režimov priamych platieb, ako aj Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Komisia prijala v reakcii na ruský zákaz dovozu poľnohospodárskych produktov z EÚ a na nerovnováhu na trhu v období rokov 2014 – 2016 viaceré mimoriadne opatrenia na podporu trhu v prospech pestovateľov ovocia a zeleniny a sektorov mlieka a mliečnych výrobkov a živočíšnej výroby v celkovej výške 1 664 mil. EUR. Migrácia, utečenecká kríza a bezpečnosť Vykonávanie VFR v prvých rokoch bolo charakterizované naliehavou potrebou riešiť vnútorný a vonkajší rozmer migračnej a utečeneckej krízy. Od prijatia európskej migračnej agendy a Európskeho programu v oblasti bezpečnosti boli programy v rámci okruhov 3 a 4 preorientované a posilnené s cieľom zintenzívniť humanitárne opatrenia a zvýšiť záchranné kapacity, ešte viac posilniť právny a operačný rámec na ochranu našich vonkajších hraníc, pomôcť členským štátom pri riadení tokov utečencov a riešiť základné príčiny migrácie. Bol vytvorený nový právny základ s novými zdrojmi – nástroj núdzovej podpory v rámci Únie. Komisia je zaviazaná poskytnúť finančnú pomoc na pokrytie naliehavých potrieb členských štátov, ktoré čelia extrémnemu tlaku na vonkajších hraniciach Únie. Komisia rýchlo reagovala na oslabenie bezpečnosti návrhom právnych predpisov a zvýšením finančných zdrojov určených na riešení potrieb v oblasti bezpečnosti. V budúcnosti môže byť potrebné prijať ďalšie opatrenia vrátane posilnenia finančných zdrojov, ak to bude potrebné. S cieľom zhruba zdvojnásobiť pôvodne plánovanú podporu na viac než 15 mld. EUR v rokoch 2015 až 2017 bol schválený súbor opatrení vrátane mobilizácie osobitných nástrojov stanovených v nariadení o VFR. Nástroj flexibility a najmä rezerva na núdzovú pomoc umožnili výrazné zvýšenie kľúčových výdavkových programov, ako napríklad Fondu pre azyl, migráciu a integráciu, a to napriek veľmi obmedzeným stropom záväzkov. Aby sa ďalej posilnila schopnosť rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu mobilizovať prostriedky, aby sa zhromaždili dodatočné príspevky z rôznych zdrojov a programov a zaistila sa koordinácia opatrení, bolo zriadených niekoľko externých trustových fondov Európskej únie a nástroj pre utečencov v Turecku. Ich fungovanie je dôkladne monitorované a do návrhu na zjednodušenie rozpočtových pravidiel, ktorý je súčasťou tohto preskúmania, sú zahrnuté postupy na zlepšenie demokratickej kontroly, transparentnosti a legitimity prostredníctvom včasného zapojenia Európskeho parlamentu. Suma 2,55 mld. EUR je potrebná na financovanie vplyvu na rozpočet, ktorý v rokoch 2018 – 2020 budú mať európska pohraničná a pobrežná stráž, posilnenie Europolu, ako aj návrhy Komisie týkajúce sa Agentúry EÚ pre azyl, revízia dublinského spoločného azylového systému, núdzová podpora v rámci Únie a systém vstup/výstup, ktorý je zameraný na zaznamenávanie vstupu, výstupu a odopretia vstupu štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov EÚ. Ak by tieto opatrenia neboli postačujúce na riešenie výziev v oblasti migrácie a bezpečnosti, bude potrebné sprístupniť dodatočné zdroje. Pre takúto situáciu by sa mohlo využiť aj financovanie z navrhovanej novej krízovej rezervy Európskej únie, ktorá je financovaná v rámci opätovného použitia rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená. Okrem existujúcich programov Komisia navrhla rámec partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy s cieľom zabezpečiť koherentný prístup k partnerským krajinám a efektívne využitie rôznych zdrojov financovania: programov VFR, Európskeho rozvojového fondu (ERF), európskych trustových fondov Únie a iných nástrojov. Cieľom iniciatívy je vytvoriť súdržný a individualizovaný proces, v rámci ktorého Únia a jej členské štáty konajú koordinovane kombinujúc nástroje a páky s cieľom dosiahnuť komplexné partnerstvá (dohody) s tretími krajinami v záujme lepšieho riadenia migrácie pri plnom dodržiavaní našich humanitárnych záväzkov a záväzkov v oblasti ľudských práv. V dlhodobom horizonte by EÚ mala naďalej zvyšovať svoje úsilie o riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania a poskytovať podporu na budovanie kapacít hostiteľských komunít a príslušných inštitúcií. Vyžiada si to zásadné prehodnotenie rozsahu a charakteru tradičných modelov rozvojovej spolupráce. Oveľa významnejšiu rolu musia dostať súkromní investori hľadajúci nové investičné príležitosti na rozvíjajúcich sa trhoch. Komisia preto predkladá ambiciózny vonkajší investičný plán, ktorý by mal riešiť základné príčiny migrácie a podporiť partnerov pri zvládaní jej dôsledkov, pričom súčasne prispieť k dosahovaniu ostatných rozvojových cieľov.

Súbežne so strednodobým preskúmaním Komisia predkladá návrh nového Európskeho fondu pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD), ktorý by mal predstavovať investičný pilier vonkajšieho investičného plánu a ktorý bude kombinovať existujúce nástroje kombinovaného financovania s novou zárukou EFSD na trvalo udržateľný rozvoj. Navrhuje sa mobilizovať 750 mil. EUR na rámec partnerstva a 250 mil. EUR pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj. Makroekonomická a finančná nestabilita v susedstve Únie, ktorú podnecujú nedávne regionálne krízy a konflikty, viedla v posledných rokoch k zvýšeniu žiadostí o makrofinančnú pomoc EÚ. Záväzky v rámci makrofinančnej pomoci sa zvýšili z 1,5 mld. EUR v období 2000 – 2008 na 4,6 mld. EUR od roku 2009. Mechanizmus financovania Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia v rámci súčasného VFR umožňuje v rámci makrofinančnej pomoci realizáciu len takých potenciálnych operácií, ktoré neprekračujú objem približne 500 mil. EUR ročne. Vzhľadom na pretrvávajúcu geopolitickú a hospodársku nestabilitu regiónu potreba makrofinančnej pomoci EÚ pravdepodobne zostane v nadchádzajúcich rokoch na historicky vysokej úrovni, navrhuje sa preto zvýšenie kapacity poskytovania úverov v rámci makrofinančnej pomoci zo súčasných 0,5 mld. na 2 mld. EUR ročne prostredníctvom zvýšenia rezerv Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia o 270 mil. EUR v rozpočtových rokoch 2019 a 2020. Aj v rámci externého strednodobého preskúmania vonkajších opatrení EIB garantovaných Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „mandát na poskytovanie vonkajších úverov“) sa dospelo k záveru, že mandát na poskytovanie vonkajších úverov by sa mal zvýšiť na 30 mld. EUR s cieľom zvýšiť jeho úverovú kapacitu. EIB súčasne navrhla novú iniciatívu „odolnosť“ zameranú na rýchlu mobilizáciu dodatočných finančných prostriedkov na podporu udržateľného rastu, dôležitej infraštruktúry a sociálnej súdržnosti v južnom susedstve a v západobalkánskych krajinách. Na základe uvedených skutočností Komisia navrhuje posilniť mandát na poskytovanie vonkajších úverov o 5,3 mld. EUR, aby sa dosiahla celková výška 32,3 mld. EUR. To si vyžaduje zvýšenie prostriedkov Garančného fondu na roky 2018 – 2020 o 115 mil. EUR. Podrobnejšie preskúmanie a analýza VFR na roky 2014 – 2020 sa vyznačuje aj niekoľkými kvalitatívnymi inováciami, z ktorých vychádza pracovný dokument útvarov Komisie (SWD) – ide najmä o systematickejšie využívanie finančných nástrojov ako prostriedku na cielenú mobilizáciu obmedzených zdrojov v odvetviach mimoriadne vhodných na súkromné investovanie. Je to veľmi dôležité v kontexte investičného plánu a EFSI. Pracovný dokument (SWD) tiež informuje o pokroku v prípade úsilia o splnenie politického záväzku venovať aspoň 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy, ktorý už priniesol významné výsledky prostredníctvom povzbudenia všetkých aktérov na úrovni EÚ, členských štátov a na regionálnej úrovni, aby klimatické aspekty začlenili do svojich procesov rozhodovania a plánov, avšak stále je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby globálny cieľ 20 % výdavkov súvisiacich s klímou bolo možné splniť do roku 2020. Strednodobé preskúmania programov VFR posúdia pokrok dosiahnutý pri plnení cieľa 20 % výdavkov EÚ. Takisto posilnenie programov okruhu 1a by napríklad malo pomôcť programu Horizont 2020 dosiahnuť očakávaný cieľ – viac ako 35 % výdavkov v rámci programu by malo ísť na akcie súvisiace s otázkou klímy. Okrem toho sa v návrhu na predĺženie trvania EFSI 2 stanovuje minimálny cieľ pre projekty súvisiace s klímou. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa uvádza, ako sa európske štrukturálne a investičné fondy využívajú na podporu riadnej správy hospodárskych záležitostí a ako sa vykonávajú odporúčania pre jednotlivé krajiny. 3.Posilnenie zamerania rozpočtu a flexibility na plnenie priorít a nových výziev Posúdenie vykonávania VFR v polovici jeho trvania, ako aj práca vykonaná paralelne v rámci stratégie rozpočtu zameraného na výsledky vedie Komisiu k tomu, aby navrhla ďalšie zlepšenia s cieľom zamerať rozpočet na politické priority a nové výzvy; zlepšiť jeho účinnosť a flexibilitu, pokiaľ ide o mobilizáciu a čerpanie finančných prostriedkov s cieľom reagovať na meniace sa potreby, a preukazovať výsledky prostredníctvom zlepšovania systémov podávania správ o výkonnosti, zodpovednosti a výsledkoch. Väčšie zameranie rozpočtu na politické priority a nové výzvy Ako sa uvádza v predchádzajúcom oddiele, značné dodatočné prostriedky už boli použité na reakciu na nové výzvy prostredníctvom prerozdelení a využitia rezerv a osobitných nástrojov, a mobilizáciou dodatočného financovania od členských štátov prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku a trustových fondov. S cieľom posilniť programy alebo pokračovať v programoch, v prípade ktorých je vysoký záujem o čerpanie finančných prostriedkov a ich čerpanie je efektívne v rámci priority, ktorou sa stala oblasť rastu a zamestnanosti, a s cieľom zachovať silnú európsku reakciu na nové výzvy spojené s migráciou a bezpečnosťou v nadchádzajúcich rokoch Komisia navrhuje použitie ďalších prostriedkov a sprístupnenie dodatočnej sumy vo výške 6,3 mld. EUR na zvyšok obdobia trvania VFR. Spolu s návrhom rozpočtu na rok 2017, v ktorom sa navrhuje mobilizovať 1,8 mld. EUR z nepridelených rezerv a osobitných nástrojov, najmä na účely riadenia migrácie, sa navrhuje aj vyčlenenie dodatočných 4,6 mld. EUR pochádzajúcich z technickej úpravy vnútroštátnych balíkov finančných prostriedkov na politiku súdržnosti na roky 2017 – 2020 na podporu úsilia zameraného na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí, na integráciu utečencov a podporu investícií prostredníctvom finančných nástrojov a v kombinácii s EFSI, predstavujú tieto návrhy finančný balík vo výške 12,8 mld. EUR. Okrem toho sa navrhujú zvýšenia prostriedkov prostredníctvom prerozdelenia finančných prostriedkov z existujúcich programov, napríklad na rozšírenie pomoci poskytovanej v rámci nástroja Únie na podporu stability a mieru. Zlepšenie flexibility a dynamiky rozpočtu pri mobilizácii a poskytovaní finančných prostriedkov Na iniciatívy navrhované v tomto strednodobom preskúmaní sa využívajú rozpočtové rezervy disponibilné v rámci VFR. V dôsledku toho by schopnosť rozpočtu reagovať na nepredvídané udalosti do konca obdobia trvania VFR bola zodpovedajúcim spôsobom viac obmedzená. Vzhľadom na mimoriadne vysokú mieru nestability v susedstve Únie a z nej plynúce hybridné hrozby Komisia navrhuje zmeniť nariadenie o VFR a – prostredníctvom návrhu na zjednodušenie rozpočtových pravidiel – nariadenie o rozpočtových pravidlách tak, aby sa posilnila schopnosť rozpočtu reagovať na nepredvídané okolnosti. Navrhované opatrenia zahŕňajú najmä zdvojnásobenie prostriedkov nástroja flexibility a rezervy na núdzovú pomoc, odstránenie obmedzení v prípade celkovej rezervy pre záväzky a celkovej rezervy pre platby, aby sa umožnilo plné využitie súčasných stropov VFR, novú krízovú rezervu Európskej únie, vytvorenie „pružnej rezervy“ pre vonkajšie nástroje, a zároveň vytvorenie trustových fondov, a to aj pre vnútorné politiky, ktoré by mali uľahčiť pružné riešenia na účely zhromaždenia finančných prostriedkov od členských štátov, napríklad v digitálnej oblasti. Na účely splnenia záväzkov prijatých Úniou a s cieľom umožniť rýchle konať vždy, keď je to potrebné, je potrebné zaistiť dostatočné platobné rozpočtové prostriedky počas celého obdobia trvania VFR. Súčasná prognóza týkajúca sa strednodobých platieb ukazuje, že skutočný celkový strop platieb by mal byť dostatočný na uspokojenie platobných potrieb vyplývajúcich zo súčasného VFR a iniciatív navrhnutých v tomto strednodobom preskúmaní – za predpokladu, že platby vzťahujúce sa na osobitné nástroje sú sprístupnené nad rámec stropov VFR. Jednoduchšie pravidlá a väčšia orientácia na výsledky

Jednoduchšie a flexibilnejšie rozpočtové pravidlá použitia prostriedkov EÚ takisto zohrávajú kľúčovú úlohu pri posilňovaní schopnosti rozpočtu EÚ prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam a reagovať na neočakávané udalosti pri súčasnom zachovaní vysokej úrovne finančnej kontroly. Značný pokrok sa dosiahol pri zjednodušovaní pravidiel pre použitie finančných prostriedkov EÚ. Skúsenosti získané od roku 2014 a práca skupiny na vysokej úrovni zloženej z nezávislých odborníkov pre monitorovanie zjednodušenia európskych štrukturálnych a investičných fondov poukázali na priestor pre ďalšie zjednodušenie, čo potvrdila aj spätná väzba od zainteresovaných strán. Návrh Komisie na zjednodušenie rozpočtových pravidiel, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou strednodobého preskúmania/revízie VFR, má za cieľ vykonať v rámci jedného aktu ambicióznu revíziu všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách spolu so zodpovedajúcimi zmenami v odvetvových rozpočtových pravidlách stanovených v 15 legislatívnych aktoch, ktoré sa týkajú viacročných programov. Zahrnutie odvetvových zmien do jediného legislatívneho návrhu má zabezpečiť jednotný prístup a efektívny proces schvaľovania. Rámik 1: Ciele navrhovanej revízie rozpočtových pravidiel: zjednodušenie pre príjemcov finančných prostriedkov EÚ; prechod z viacerých stupňov kontroly k vzájomnému uznávaniu auditov, posudzovaní alebo povolení a harmonizácia požiadaviek na podávanie správ; umožnenie uplatňovania jediného súboru pravidiel na hybridné opatrenia alebo v prípade kombinácie opatrení alebo nástrojov; efektívnejšie využívanie finančných nástrojov; flexibilnejšie rozpočtové hospodárenie; zameranie na výsledky a racionalizácia podávania správ; jednoduchšia a zoštíhlená administratíva EÚ; zapojenie občanov. Jednoduchšie a flexibilnejšie rozpočtové pravidlá prispejú k optimalizácii výdavkov a vplyvu VFR na roky 2014 – 2020 a zároveň znížia náklady na vykonávanie pravidiel EÚ, ako aj mieru chybovosti. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že v čase ukončenia programov, keď sa vykonali všetky nápravné opatrenia, odhadovaná riziková suma predstavuje od 0,8 % do 1,3 % celkových výdavkov. To ukazuje, že už dnes viacročné systémy primerane chránia rozpočet EÚ pred výdavkami, ktoré by mohli byť v rozpore s právnymi predpismi. Navrhované ďalšie zjednodušenie má dosiahnuť ďalšie zlepšenie v tejto oblasti. 4.Na ceste k budúcemu viacročnému finančnému rámcu Návrhy predložené spolu s týmto preskúmaním majú za cieľ poskytnúť cielené dodatočné prostriedky na riešenie priorít Únie – rastu a zamestnanosti a migrácie a bezpečnosti – ďalej zabezpečiť dostatočné stropy platieb a silnú schopnosť rozpočtu reagovať na nepredvídané okolnosti a uľahčiť použitie finančných prostriedkov EÚ a súčasne maximalizovať ich vplyv. Mali by umožňovať značnú ďalšiu modernizáciu rozpočtu EÚ, ktorý pripravuje cestu pre ďalšie ďalekosiahle zmeny v budúcom VFR. Komisia má predložiť návrh ďalšieho VFR do konca roka 2017. Tento návrh sa bude riadiť podľa iniciatívy BFOR a odrážať budúce výzvy a potreby Únie po roku 2020, pričom sa v ňom posúdi účinnosť existujúcich prístupov v oblastiach, ako sú politika súdržnosti, spoločná poľnohospodárska politika a nástroje pre vonkajšie akcie, a potenciál prispieť z rozpočtu EÚ do nových oblastí, ako napríklad vo vzťahu k dobudovaniu európskej hospodárskej a menovej únie na základe plánu uvedeného v správe piatich predsedov, a v oblasti obrany a bezpečnosti. Bude to takisto príležitosť preskúmať štruktúru, financovanie a trvanie rozpočtu, aby sa zabezpečilo, že sa maximalizujú jeho schopnosť podporovať európske politické ciele. Konsenzus týkajúci sa modernizácie rozpočtu EÚ si vyžaduje dôkladnú reformu výdavkov aj financovania je čoraz väčší. Rozpočet EÚ je príliš často vnímaný ako nákladový faktor pre národné účty, pričom sa podceňuje jeho schopnosť čo najefektívnejšie sústreďovať zdroje. Komisia očakáva odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, ktoré budú predstavovať dôležitý príspevok v rámci prípravy návrhov budúceho VFR. Aktuálne sedemročné trvanie nie je dobre zosúladené s päťročným mandátom Európskeho parlamentu a Komisie. Otázkou je, ako s dĺžkou trvania VFR zladiť požiadavky a čas potrebný na prípravu a použitie finančných prostriedkov EÚ, a to najmä prostriedkov vynakladaných v rámci zdieľaného hospodárenia. Bude nevyhnutné nájsť správnu rovnováhu medzi strednodobou predvídateľnosťou a flexibilitou, pokiaľ ide o reagovanie na nepredvídané okolnosti. V súčasnom VFR je približne 80 % prostriedkov rozpočtu EÚ predbežne pridelených, čo obmedzuje schopnosť rozpočtu reagovať na meniace sa potreby. Mala by sa opäť preskúmať možnosť vytvorenia rezerv, ktoré sa dajú rýchlo mobilizovať v rámci hlavných programov Únie. Komisia v súlade s medziinštitucionálnou dohodou z roku 2013 takisto starostlivo zanalyzuje spôsob zostavovania rozpočtu Európskeho rozvojového fondu, pričom zohľadní všetky relevantné okolnosti a hľadiská vrátane i) celkovej podoby a štruktúry nástrojov pre vonkajšie akcie na obdobie po roku 2020; ii) povahu partnerstva medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami po uplynutí platnosti Dohody z Cotonou v roku 2020 a iii) skúseností z hodnotení predchádzajúcich akcií, z konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdení vplyvu jednotlivých opatrení. Ďalším kľúčovým aspektom úvahy bude posúdenie toho, ako možno finančné prostriedky EÚ použiť čo najúčinnejšie tak, aby sa čo najlepšie využilo každé euro, ktoré je k dispozícii, vychádzajúc pri tom z niektorých inovácií súčasného VFR, a to vrátane týchto prvkov: ‒Kondicionalita: Aj malé množstvo peňazí môže mať výrazný vplyv, ak je financovanie podmienené zmenami v tvorbe národných politík: prepojeniu finančných prostriedkov EÚ so správou hospodárskych záležitostí sa bude opäť venovať pozornosť v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, pričom sa nadviaže na posúdenie pokroku dosiahnutého v rámci súčasných ustanovení. ‒Mobilizácia prostriedkov a synergie: Počas trvania súčasného VFR rozpočet EÚ viac ako zdvojnásobil svoju schopnosť mobilizovať dodatočné verejné a súkromné prostriedky, a to prostredníctvom finančných nástrojov, Európskeho fondu pre strategické investície a iných nových finančných nástrojov, ako sú napr. trustové fondy. Bude dôležité túto schopnosť ďalej rozvíjať a nadviazať pri tom aj na navrhovanú možnosť vytvorenia podmienených záväzkov nad rámec poskytnutých aktív a spoločného fondu, ktorý by centralizoval záruky poskytované na základe navrhovaného revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách. Dôležitá bude aj podpora spolupráce medzi členskými štátmi v oblastiach, v ktorých sú značné úspory z rozsahu a/alebo externality, najmä ak sa zvýšil význam spolupráce na úrovni EÚ, napríklad v oblasti bezpečnosti a obrany. ‒Zjednodušenie: Bude potrebné opäť preskúmať požiadavky pre programy realizované v rámci zdieľaného hospodárenia vzhľadom na oneskorenia, ktoré sa opäť vyskytli pri ich vykonávaní. Počas procesu vypracúvania týchto návrhov si Komisia pozorne vypočuje názory Európskeho parlamentu, Rady a zainteresovaných strán. Finančná príloha