Občania by mali dostať nástroje na prijímanie lepších rozhodnutí na základe poznatkov zhromaždených z iných ako osobných údajov. Tieto údaje by mali byť prístupné pre všetkých, či už verejným alebo súkromným subjektom, veľkým alebo malým, startupom alebo gigantom. To pomôže spoločnosti získať čo najviac z inovácií a hospodárskej súťaže a zabezpečiť, aby každý profitoval z digitálnej dividendy. Táto digitálna Európa by mala vyjadrovať to najlepšie z Európy – otvorenosť, spravodlivosť, rôznorodosť, demokraciu a sebavedomie.

Za posledných pár rokov digitálne technológie zmenili hospodárstvo a spoločnosť a ovplyvňujú všetky odvetvia činnosti a každodenný život všetkých Európanov. Dáta sú ústredným prvkom tejto transformácie a to nie je všetko. Inovácie založené na dátach prinesú občanom obrovské výhody, napríklad v podobe personalizovanej medicíny, novej mobility, a prispejú k cieľom európskej zelenej dohody. V spoločnosti, kde jednotlivci budú produkovať čoraz väčšie množstvo údajov, sa musí pri spôsobe, akým sa údaje zhromažďujú a používajú, v prvom rade prihliadať na záujmy jednotlivcov, a to v súlade s európskymi hodnotami, základnými právami a pravidlami. Občania budú dôverovať inováciám založeným na údajoch a prijmú ich, len ak budú mať istotu, že zdieľanie osobných údajov v EÚ bude podliehať prísnym pravidlám EÚ na ochranu osobných údajov. Narastajúci objem iných ako osobných priemyselných údajov a verejných údajov v Európe v kombinácii s technologickými zmenami ukladania a spracovania týchto údajov bude zároveň potenciálnym zdrojom rastu a inovácií, ktorý treba využiť.

Fungovanie európskeho dátového priestoru bude závisieť od schopnosti EÚ investovať do technológií a infraštruktúry novej generácie, ako aj do digitálnych kompetencií ako digitálna gramotnosť. Tým sa zväčší technologická suverenita Európy v oblasti kľúčových podporných technológií a infraštruktúr pre dátové hospodárstvo. Infraštruktúry by mali podporovať vytvorenie európskych dátových zásobníkov umožňujúcich analýzu na úrovni big data (veľké dáta) a strojové učenie, a to spôsobom, ktorý je v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov a s právom hospodárskej súťaže a ktorý umožňuje vznik ekosystémov založených na údajoch. Tieto zásobníky môžu byť organizované centralizovane alebo decentralizovane. Organizácie poskytujúce údaje by na oplátku získali väčší prístup k údajom ostatných prispievateľov, výsledky analýz z dátového zásobníka, služby, ako sú napríklad služby prediktívnej údržby, alebo licenčné poplatky.

Tieto uvedené kroky na umožnenie prístupu k údajom musia byť doplnené širšou priemyselnou stratégiou pre dátovo agilné hospodárstvo. Dátové priestory by mali podporovať ekosystém (spoločností, občianskej spoločnosti a jednotlivcov), ktorý vytvára nové produkty a služby na základe väčšieho objemu prístupných údajov. Verejná politika môže zvýšiť dopyt po dátovo podporených ponukách, a to zvýšením vlastnej schopnosti verejného sektora používať dáta na rozhodovanie a verejné služby, ako aj aktualizáciou právnych regulačných a odvetvových politík, aby odrážali príležitosti, ktoré poskytujú údaje a aby zabezpečili, že sa nebudú zachovávať aspekty odrádzajúce od produktívneho používania údajov.

EÚ by mala vytvoriť atraktívne politické prostredie, aby podiel dátového hospodárstva EÚ, t. j. dát uložených, spracúvaných a hodnote využitých v EÚ, do roku 2030 zodpovedal prinajmenšom jej hospodárskemu významu, nie na základe nariadení, ale z vlastného presvedčenia. Cieľom je vytvoriť jednotný európsky dátový priestor – skutočný jednotný trh s údajmi otvorený pre údaje z celého sveta, kde osobné, ako aj iné ako osobné údaje vrátane citlivých obchodných údajov budú bezpečné, a podniky budú mať takisto ľahký prístup k takmer nekonečnému množstvu kvalitných priemyselných dát, ktoré podporia rast a vytvoria hodnotu a zároveň minimalizujú uhlíkovú stopu ľudskej činnosti a jej vplyv na životné prostredie. Mal by to byť priestor, kde možno efektívne presadzovať právo EÚ a kde všetky produkty a služby založené na údajoch spĺňajú príslušné pravidlá jednotného trhu EÚ. Na jeho dosiahnutie by EÚ mala skombinovať právne predpisy a riadiace rámce vhodné na tento účel, ktoré zabezpečia dostupnosť dát, s investíciami do noriem, nástrojov a infraštruktúr, ako aj spôsobilostí na manipuláciu s údajmi. Toto priaznivé prostredie, podporujúce stimuly a možnosť výberu, povedie k tomu, že v EÚ bude uložených a spracúvaných viac dát.

Vízia Komisie vychádza z európskych hodnôt a základných práv a z presvedčenia, že ľudská bytosť je a mala by zostať stredobodom. Komisia je presvedčená, že podnikatelia i verejný sektor v EÚ môže posilniť svoje postavenie prostredníctvom využívania dát na prijímanie lepších rozhodnutí. Je o to naliehavejšie využiť príležitosť, ktorú ponúkajú dáta, pre sociálne a hospodárske dobro, keďže údaje na rozdiel od väčšiny hospodárskych zdrojov možno replikovať za takmer nulové náklady a ich použitie jednou osobou alebo organizáciou nebráni súčasnému využívaniu inou osobou alebo organizáciou. Tento potenciál by sa mal využiť na riešenie potrieb jednotlivcov a na vytvorenie hodnoty pre hospodárstvo a spoločnosť. Aby sme odblokovali tento potenciál, treba zabezpečiť lepší prístup k dátam a ich zodpovedné využívanie.

Veľkú časť svetových dát dnes spravuje malý počet veľkých technologických firiem (Big Tech). To by mohlo znížiť motiváciu podnikov založených na údajoch, aby dnes v EÚ vznikali, rástli a inovovali, pred nami však stojí mnoho príležitosti. Veľká časť údajov budúcnosti bude pochádzať z priemyselných a odborných aplikácií, aplikácií v oblastiach verejného záujmu alebo internetu vecí v každodennom živote, teda v oblastiach, kde je EÚ silná. Príležitosti budú plynúť aj z technologickej zmeny, ktorá prinesie nové vyhliadky pre európske podniky v oblastiach, ako je cloud na okraji (edge), digitálne riešenia pre aplikácie kritické z hľadiska bezpečnosti, ako aj z kvantovej výpočtovej techniky. Tieto trendy naznačujú, že víťazi dneška nebudú nevyhnutne víťazi budúcnosti. Zdroje konkurencieschopnosti na nasledujúce desaťročia v dátovom hospodárstve sa práve určujú. Preto by EÚ mala konať teraz.

–Konkrétne v európskom verejnom sektore je využitie cloudu nízke. To môže viesť k menej účinným digitálnym verejným službám, nielen z dôvodu jasného potenciálu na zníženie nákladov na IT využívaním cloudu, ale aj preto, že vlády potrebujú škálovateľnosť cloud computingu na zavedenie technológií, ako je umelá inteligencia.

Interoperabilita a kvalita údajov: Interoperabilita a kvalita údajov, ako aj ich štruktúra, autentickosť a integrita majú kľúčový význam pre využitie hodnoty údajov, najmä v súvislosti so zavádzaním umelej inteligencie. Pôvodcovia a používatelia údajov identifikovali významné problémy s interoperabilitou, ktoré bránia kombinácii údajov z rôznych zdrojov v rámci odvetví, a ešte viac medzi odvetviami. Jednotné a interoperabilné uplatňovanie štandardných a spoločných kompatibilných formátov a protokolov na zber a spracovanie údajov z rôznych zdrojov v jednotlivých odvetviach a na vertikálnych trhoch by malo byť podporené priebežným plánom normalizácie IKT a (pokiaľ ide o verejné služby) posilneným európskym rámcom interoperability.

Nerovnováha trhovej sily: Okrem vysokej koncentrácie pri poskytovaní cloudových služieb a dátových infraštruktúr existuje takisto nerovnováha na trhu v súvislosti s prístupom k údajom a ich využívaním, napríklad pokiaľ ide o prístup malých a stredných podnikov k údajom. Dobrým príkladom sú veľké online platformy, kde malý počet subjektov môže zhromažďovať veľké množstvo údajov, získavať dôležité poznatky a konkurenčné výhody plynúce z bohatstva a rozmanitosti údajov, ktoré majú v držbe. To môže mať na druhej strane vplyv na neobmedzený prístup na trhy v špecifických prípadoch, a to nielen na trh s takýmito platformami, ale aj na rôzne špecifické trhy s tovarmi a službami, ktoré tieto platformy obsluhujú, najmä ak daná platforma aktívne pôsobí na takýchto súvisiacich trhoch. Vysoký stupeň trhovej sily vyplývajúci z „dátovej výhody“ môže umožniť veľkým subjektom presadiť si pravidlá na platforme a jednostranne stanoviť podmienky prístupu a využívania údajov alebo im môže umožniť skutočne využiť túto silovú výhodu pri vývoji nových služieb a prenikaní na nové trhy. Nerovnosti môžu vzniknúť aj v iných situáciách, napríklad pokiaľ ide o prístup k spoluvytvoreným dátam z priemyselných a spotrebiteľských zariadení v rámci internetu vecí.

–Použitie informácií verejného sektora podnikovou sférou [zdieľanie údajov government-to-business (G2B)]. Otvorenie informácií v držbe orgánov verejnej správy je dlhodobá politika EÚ. Tieto údaje boli vytvorené za verejné finančné prostriedky, a preto by z nich spoločnosť mala mať osoh. Vďaka nedávno zrevidovanej smernici o otvorených dátach a ďalším odvetvovým právnym predpisom sa v rámci nezávislých hodnotení verejných politík zabezpečí, aby verejný sektor umožnil ľahký prístup k väčšiemu množstvu vyprodukovaných údajov, aby ich mohli používať najmä malé a stredné podniky, ale aj občianska spoločnosť a vedecká obec. Orgány verejnej správy však môžu urobiť viac. Vysokohodnotné dátové súbory často nie sú dostupné za rovnakých podmienok v celej EÚ, čo bráni používaniu údajov zo strany malých a stredných podnikov, ktoré doplácajú na túto rozdrobenosť. Citlivé údaje (napr. údaje týkajúce sa zdravia) vo verejných databázach sa zároveň často neposkytujú na výskumné účely z dôvodu neexistujúcich kapacít alebo mechanizmov, ktoré by umožňovali realizovať konkrétne výskumné činnosti v súlade s pravidlami ochrany osobných údajov.

Údaje pre verejné blaho: Údaje produkuje spoločnosť a môžu slúžiť na boj proti núdzovým situáciám, ako sú povodne a prírodné požiare, na zabezpečenie dlhšieho a zdravšieho života ľudí, na zlepšenie verejných služieb, na boj proti zhoršovaniu životného prostredia a zmene klímy a v prípade potreby a ak to bude primerané, na efektívnejší boj proti zločinu. Dáta vyprodukované vo verejnom sektore, ako aj vytvorená hodnota by mali byť k dispozícii pre spoločné blaho. Malo by sa to zabezpečiť okrem iného prostredníctvom prednostného prístupu pre výskumných pracovníkov, iné verejné inštitúcie, malé a stredné podniky alebo startupy. Údaje zo súkromného sektora môžu tiež predstavovať významný prínos vo forme verejného statku. Použitie agregovaných a anonymizovaných údajov sociálnych médií môže byť napríklad účinným spôsobom, ako doplniť správy všeobecných lekárov v prípade epidémie.

–uľahčiť jednotlivcom používanie údajov, ktoré vytvárajú, pre verejné blaho, ak si to želajú (tzv. dátový altruizmus) v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov.

–posilniť mechanizmy riadenia na úrovni EÚ a v členských štátoch relevantné pre medziodvetvové používanie údajov a pre používanie údajov v spoločných odvetvových dátových priestoroch zahŕňajúcich súkromné aj verejné subjekty. To by mohlo zahŕňať mechanizmus na určenie prioritných normalizačných činností a na smerovanie k harmonizovanejšiemu opisu a prehľadu dátových súborov, dátových objektov a identifikátorov na podporu interoperability údajov (t. j. ich využiteľnosť na technickej úrovni) medzi odvetviami a v prípade potreby v rámci odvetví. Môže to byť realizované v súlade so zásadami vyhľadateľnosti, prístupnosti, interoperability a opätovnej použiteľnosti (FAIR) údajov s prihliadnutím na vývoj a rozhodnutia orgánov špecifických pre dané odvetvie,

V súlade s touto zásadou je prvou prioritou sfunkčnenia tejto vízie zaviesť podporný legislatívny rámec riadenia spoločných európskych dátových priestorov (4. štvrťrok 2020). Takéto riadiace štruktúry by mali podporovať rozhodnutia o tom, ktoré údaje možno použiť v akých situáciách, uľahčovať cezhraničné používanie údajov a uprednostňovať požiadavky a normy interoperability v rámci odvetví a medzi nimi a zároveň by mali zohľadňovať potrebu odvetvových orgánov stanoviť odvetvové požiadavky. Tento rámec posilní potrebné štruktúry v členských štátoch a na úrovni EÚ, aby sa uľahčilo využívanie údajov pre inovatívne podnikateľské nápady, a to tak na úrovni odvetví alebo oblastí, ako aj z medziodvetvového hľadiska. Bude vychádzať z nedávnych iniciatív v členských štátoch a v jednotlivých odvetviach s cieľom riešiť jednu alebo viaceré tieto otázky:

Medziodvetvové (alebo horizontálne) opatrenia na prístup k údajom a ich používanie by mali vytvoriť potrebný komplexný rámec pre dátovo agilné hospodárstvo, ktorý by zabránil škodlivej fragmentácii vnútorného trhu z dôvodu nekonzistentných opatrení medzi odvetviami a medzi členskými štátmi. V prípade takýchto opatrení by sa však mali zohľadňovať osobitosti jednotlivých odvetví a členských štátov.

Odpoveďou na to sú výzvy, aby sa jednotlivcom poskytli nástroje a prostriedky na to, aby sa v jednotlivých prípadoch rozhodli, čo sa deje s ich údajmi [hnutie MyData (moje údaje) a iné] To sľubuje významné výhody pre jednotlivcov, ako aj pre ich zdravie a životnú pohodu, lepší stav osobných financií, zníženú environmentálnu stopu, hladký prístup k súkromným a verejným službám a lepší dohľad nad osobnými údajmi a ich transparentnosť. Tieto nástroje a prostriedky zahŕňajú nástroje na vyjadrovanie súhlasu, aplikácie na správu osobných informácií vrátane plne decentralizovaných riešení založených na blockchaine, ako aj družstvá či trusty osobných údajov, ktoré pôsobia ako noví nestranní sprostredkovatelia v hospodárstve založenom na osobných údajoch. V súčasnosti sú takéto nástroje ešte len v začiatkoch, hoci majú značný potenciál a potrebujú podporné prostredie.

Umožnenie jednotlivcom presadzovať si svoje práva: Jednotlivci oceňujú vysokú úroveň ochrany, ktorú im poskytuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov a právne predpisy o súkromí na internete. Trpia však nedostatkom technických nástrojov a noriem, ktoré by im uľahčovali uplatňovanie ich práv a neboli by príliš zaťažujúce. Potenciál článku 20 všeobecného nariadenia o ochrane údajov umožniť nové toky údajov a podporiť hospodársku súťaž je uznaný v správach pre Komisiu a vlády členských štátov a neobmedzuje sa na EÚ. Toto právo má však praktické obmedzenia, ktoré vyplývajú z jeho nastavenia, ktoré umožňuje zmenu poskytovateľa služieb namiesto toho, aby umožňovalo opätovné použitie údajov v digitálnych ekosystémoch.

Komisia zváži opatrenia, ktoré uľahčia používanie údajov vo výrobkoch a službách a zvýšia dopyt po dátových službách. Odvetvové preskúmania by mali identifikovať regulačné a neregulačné prekážky používaniu údajov a dátovo podporených ponúk. Väčšia dostupnosť a štandardizácia údajov by mali tiež uľahčiť zabezpečenie súladu v reálnom čase a cezhranične, výsledkom čoho bude menšia administratívna záťaž a prekážky jednotného trhu. Vlády môžu podporiť dopyt aj zvýšeným využívaním dátovej analýzy a automatizovaných služieb v oblasti verejných služieb a rozhodovania.

Komisia zváži aj jurisdikčné otázky týkajúce sa údajov. Tieto otázky vytvárajú neistotu pre podniky, ktoré môžu čeliť protichodným pravidlám. EÚ by sa nemala vzdávať svojich zásad: všetky spoločnosti, ktoré predávajú tovar alebo poskytujú služby súvisiace s dátovo agilným hospodárstvom v EÚ, musia dodržiavať právne predpisy EÚ a táto zásada by nemala byť ohrozená jurisdikčnými nárokmi z krajín mimo EÚ.

–len ak si to vyžadujú osobitné okolnosti, by mal byť prístup k údajom povinný, a to v prípade potreby za spravodlivých, primeraných, transparentných, proporcionálnych a nediskriminačných podmienok,

V súlade so súborom pravidiel pre cloud Komisia uľahčí vypracovanie spoločných európskych noriem a požiadaviek na verejné obstarávanie služieb spracovania údajov. To umožní, aby sa verejný sektor v EÚ na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni stal hnacou silou vzniku nových kapacít spracovania údajov v EÚ, nielen príjemcom takýchto európskych infraštruktúr.

Na ochranu práv a záujmov spoločností a občanov EÚ Komisia s podporou príslušných orgánov členských štátov bude venovať osobitnú pozornosť súladu poskytovateľov cloudových služieb pôsobiacich na trhu EÚ s pravidlami EÚ (napr. všeobecné nariadenie o ochrane údajov, nariadenie o voľnom pohybe iných ako osobných údajov a akt o kybernetickej bezpečnosti) a tam, kde je to relevantné, ich plánovanej implementácii prostredníctvom samoregulačných a koregulačných mechanizmov a technologických prostriedkov na zvýšenie dôvery, ako je bezpečnosť už v štádiu návrhu a automatizované dodržiavanie pravidiel. V súčasnosti nemajú poskytovatelia a používatelia cloudu k dispozícii žiadny komplexný prehľad týchto pravidiel EÚ a samoregulačných a koregulačných systémov. V tejto súvislosti Komisia do 2. štvrťroka 2022 pripraví súdržný rámec zahŕňajúci rôzne uplatniteľné pravidlá (vrátane samoregulácie) pre cloudové služby v podobe „súboru pravidiel pre cloud“. V prvom rade tento súbor pravidiel pre cloud poskytne prehľad existujúcich kódexov správania a certifikácie cloudu v oblasti bezpečnosti, energetickej efektívnosti, kvality služieb, ochrany údajov a prenosnosti údajov. V oblasti energetickej efektívnosti sa zváži skoršie prijatie opatrení.

V tejto súvislosti bude Komisia podporovať synergie medzi prácou na európskej cloudovej federácii a iniciatívami členských štátov, ako je Gaia-X. Je to potrebné na zabránenie vzniku jednotlivých rozdrobených iniciatív v oblasti cloudovej federácie a zdieľania údajov, keďže úspech takejto iniciatívy bude závisieť od účasti na celoeurópskej úrovni a škálovateľnosti. Z tohto dôvodu Komisia uľahčí memorandá o porozumení s členskými štátmi do 3. štvrťroka 2020, pričom začne s krajinami, v ktorých už existujú iniciatívy cloudovej federácie a zdieľania údajov.

Prvok cloudovej federácie v rámci projektu s veľkým vplyvom podporí postupné obnovenie rovnováhy medzi centralizovanou dátovou infraštruktúrou v cloude a vysoko distribuovaným a inteligentným spracovaním údajov na okraji. Takýto projekt by mal preto už od začiatku prepájať vznikajúce kapacity edge computingu. Tento projekt by mal ďalej postupne umožniť prístup ku špičkovým vysokovýkonným počítačom a jeho integráciu s bežne rozšírenými službami spracovania údajov. Tým sa poskytnú nepretržité výpočtové služby s cieľom maximalizovať rast a využitie spoločných európskych dátových priestorov pre verejné, priemyselné a vedecké aplikácie.

Súkromný sektor, a najmä MSP tiež potrebujú dátové a cloudové infraštruktúry a služby, ktorých základnými prvkami sú bezpečnosť, udržateľnosť, interoperabilita a škálovateľnosť. To má zásadný význam pre to, aby európske podniky mohli využívať úplný hodnotový reťazec od produkcie údajov, ich spracovania, prístupu k nim a ich opakovaného použitia. Na tejto investičnej ceste sa spoja súkromné subjekty s verejnou podporou s cieľom vytvoriť spoločné platformy ponúkajúce prístup k rôznorodým cloudovým službám bezpečného uloženia a zdieľania údajov, ako aj k aplikáciám siahajúcim od umelej inteligencie po simuláciu, modelovanie, digitálne dvojčatá a zdroje vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC). Táto platforma bude pokrývať všetky vrstvy dátovej a výpočtovej infraštruktúry a služieb a bude využívať príležitosti, ktoré ponúka najnovší vývoj, ako je napríklad edge computing, nasadenie 5G a zavádzanie internetu vecí v jednotlivých priemyselných odvetviach. Pomôže tiež vyvinúť dynamický ekosystém pre dodávateľský priemysel založený na dátach a cloude v Európe v celom hodnotovom reťazci.

Rýchly pokrok v oblasti inovácií založených na údajoch si vyžaduje investície zo súkromného aj verejného sektora. Komisia využije svoju mobilizačnú silu, ako aj programy financovania EÚ na posilnenie technologickej suverenity Európy pre dátovo agilné hospodárstvo. Bude sa to realizovať prostredníctvom stanovenia noriem, vývoja nástrojov, zhromažďovania najlepších postupov zaobchádzania s osobnými údajmi (najmä pokiaľ ide o pseudonymizáciu), ako aj vybudovania infraštruktúr novej generácie na spracovanie údajov. V prípade potreby bude koordinovať investície s príslušnými orgánmi v členských štátoch a v súlade s pravidlami štátnej pomoci ich skombinuje so štátnym a regionálnym financovaním a s investíciami prostredníctvom štrukturálnych a investičných fondov.

Na kompletné využitie tohto potenciálu by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na prepojenie organizácií na strane dopytu v súkromnom a verejnom sektore s novou a inovačnou ponukou prispôsobených služieb spracúvania údajov, konkrétne na úrovni platformy ako služby a softvéru ako služby. Komisia do 4. štvrťroku 2022 uľahčí vytvorenie trhu cloudových služieb pre používateľov zo súkromného a verejného sektora v EÚ. Tento trh umožní potenciálnym používateľom (najmä verejný sektor a MSP) vybrať si z ponuky služieb spracovania v cloude, softvéru a platformy, ktoré spĺňajú viaceré požiadavky v oblasti ochrany údajov, bezpečnosti, prenosnosti údajov, energetickej efektívnosti a trhových postupov. Účasť poskytovateľov služieb na tomto trhu bude podmienená použitím transparentných a spravodlivých zmluvných podmienok, ktoré na súčasnom trhu nie vždy existujú, najmä pre mikropodniky a používateľov z radov MSP. Trh môže uľahčiť verejné obstarávanie alternatívnych riešení a ich využitie subjektami verejného sektora môže podporiť trh vďaka značnému agregovanému dopytu verejného sektora.

Zatiaľ čo viaceré členské štáty už vyvíjajú podobné trhové iniciatívy na vnútroštátnej úrovni, výhoda trhu služieb cloud computingu na úrovni EÚ je dvojaká: po prvé, môže vyriešiť súčasný problém asymetrie trhu medzi hyperškálovými globálnymi aktérmi, ktorí často ponúkajú integrované riešenia obsahujúce aplikácie, ktoré poskytujú aj menšie subjekty (z EÚ). Po druhé, môže byť zdrojom zrozumiteľnosti o súlade cloudových služieb s príslušnými pravidlami. Tým sa v EÚ zabezpečí lepšia kombinácia ponuky a dopytu, ktorý vzniká najmä zo strany verejnej správy, služieb všeobecného verejného záujmu a MSP.

Podpora pokroku v oblasti dátových technológií

Program Horizont Európa bude naďalej podporovať technológie, ktoré sú kľúčové pre ďalšie etapy dátového hospodárstva, ako sú technológie na ochranu súkromia a technológie podporujúce priemyselné a osobné dátové priestory. Pripravuje sa viacero kandidátskych partnerstiev v rámci programu Horizont Európa, ako je napríklad partnerstvo pre umelú inteligenciu, dáta a robotiku a partnerstvo európskeho cloudu pre otvorenú vedu, ktoré môžu pomôcť nasmerovať investície do tejto oblasti.

Kľúčové opatrenia: – investovať do projektu s veľkým vplyvom v oblasti európskych dátových priestorov, ktorý zahŕňa architektúry na zdieľanie údajov (vrátane noriem pre zdieľanie údajov, najlepších postupov, nástrojov) a riadiace mechanizmy, ako aj európsku federáciu energeticky efektívnych a dôveryhodných cloudových infraštruktúr a súvisiace služby s cieľom uľahčiť kombinované investície vo výške 4 až 6 miliárd EUR, z čoho by sa Komisia mohla usilovať investovať 2 miliardy EUR. Prvá etapa realizácie je naplánovaná na rok 2022, – podpísať memorandá o porozumení s členskými štátmi o cloudovej federácii, 3. štvrťrok 2020, – spustiť európsky trh cloudových služieb, ktorý zlúči celú škálu ponuky cloudových služieb, 4. štvrťrok 2022, – vytvoriť súbor (samo)regulačných pravidiel EÚ pre cloud, 2. štvrťrok 2022.

C.Kompetencie: Posilnenie postavenia jednotlivcov, investovanie do zručností a do MSP

Posilnenie postavenia jednotlivcov v súvislosti s ich údajmi

Občania by mali byť naďalej podporovaní pri presadzovaní svojich práv, pokiaľ ide o používanie údajov, ktoré produkujú. Môžeme im umožniť kontrolu nad ich údajmi využitím nástrojov a prostriedkov, aby sa na podrobnej úrovni mohli rozhodnúť, čo sa stane s ich údajmi („osobné dátové priestory“). Mohlo by sa to podporiť posilnením práva na prenosnosť údajov pre jednotlivcov podľa článku 20 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, čím by získali väčšiu kontrolu nad tým, kto môže mať prístup k strojovo generovaným údajom a používať ich, napríklad prísnejšími požiadavkami na rozhrania, pokiaľ ide o prístup k údajom v reálnom čase, a stanovením povinnosti, aby údaje z určitých produktov a služieb, napr. údaje pochádzajúce zo spotrebičov inteligentnej domácnosti alebo nositeľných zariadení, boli povinne v strojovo čitateľných formátoch. Okrem toho by sa mohli zvážiť pravidlá pre poskytovateľov aplikácií pre osobné údaje alebo nových dátových sprostredkovateľov, ako napríklad poskytovatelia osobných dátových priestorov, čím by sa zaručila ich úloha neutrálneho sprostredkovateľa. Tieto otázky možno podrobnejšie preskúmať v súvislosti uvedeným aktom o dátach. Program Digitálna Európa takisto podporí rozvoj a zavádzanie „osobných dátových priestorov“.

Investície do zručností a všeobecnej dátovej gramotnosti

Financovanie vyhradené na zručnosti v rámci programu Digitálna Európa prispeje k zníženiu nedostatku v zmysle big data a analytické kapacity. Týmto programom sa sprístupní financovanie na rozšírenie skupiny digitálnych talentov v počte zhruba 250 000 osôb, ktorí budú schopní nasadzovať najnovšie technológie v podnikoch v celej EÚ. Vzhľadom na význam údajov v digitálnom hospodárstve sa mnohí z nich budú pravdepodobne venovať dátam.

Celkovo by EÚ a členské štáty mali do roku 2025 znížiť aktuálny jeden milión chýbajúcich digitálnych špecialistov na polovicu, a to aj sústredením sa na zvýšenie podielu žien.

Bližšie sa preskúma myšlienka siete dátových správcov naprieč dátovo náročnými organizáciami (z podnikového aj verejného sektora), ktorú predložila expertná skupina pre zdieľanie údajov podnikov s orgánmi verejnej správy.

V zmysle všeobecnej dátovej gramotnosti sa v rámci posilneného programu v oblasti zručností určí spôsob, ako EÚ a členské štáty môžu zvýšiť podiel obyvateľstva EÚ so základnými digitálnymi zručnosťami z dnešných 57 % na 65 % v roku 2025.

Novou príležitosťou na zachytenie, analýzu a využitie údajov pri zdokonaľovaní vzdelávania a odbornej prípravy sú big data a vzdelávacia analytika. Aktualizovaný akčný plán digitálneho vzdelávania umožní lepší prístup k údajom a ich využívanie ako jednu zo svojich kľúčových priorít s cieľom pripraviť inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy na digitálny vek a vybaviť ich schopnosťami potrebnými na lepšie rozhodovanie a zlepšovanie zručností a kompetencií.

Budovanie vyhradených kapacít pre MSP

V nadchádzajúcej európskej stratégii pre MSP sa stanovia opatrenia na budovanie kapacít pre MSP a startupy. Dáta sú v tejto súvislosti významným aktívom, keďže vznik startupu alebo rozšírenie spoločnosti na základe údajov nie je veľmi náročné na kapitál. MSP a startupy si často vyžadujú právne a regulačné poradenstvo, aby mohli v plnej miere využiť mnohé príležitosti obchodných modelov založených na údajoch.