EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 3. 2017 COM(2017) 204 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE



Piata správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka









Piata správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka Úvod Po takmer roku vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016, táto piata správa opäť dokazuje, že na základe vyhlásenia sú dosahované skutočné výsledky, a to aj napriek náročným okolnostiam. Počet prekročení hraníc od vydania vyhlásenia sa naďalej výrazne znižuje a stratám na životoch sa zamedzuje. Zatiaľ čo úsilie EÚ a jej členských štátov v rámci posilnenia kapacity gréckej administratívy v oblasti riadenia migrácie a pri spracúvaní žiadostí o azyl pokračuje, od vydania štvrtej správy sa počet príchodov znížil na menej ako 50 denne. Napriek tomu v súčasnosti počet príchodov naďalej prevyšuje počet návratov z Gréckych ostrovov do Turecka. Životné podmienky v preťažených prijímacích zariadeniach na ostrovoch boli naďalej veľmi zložité, najmä v neobvykle chladnom zimnom počasí. Ďalší pokrok sa dosiahol aj v súvislosti s inými prvkami vyhlásenia, okrem iného bolo dosiahnuté stabilné tempo presídľovania sýrskych utečencov z Turecka a bolo zintenzívnené tempo práce v rámci nástroja pre utečencov v Turecku. Platby dosiahli 750 mil. EUR (v predchádzajúcom období 677 mil. EUR). Z celkovej sumy 2,2 mld. EUR už vyčlenenej na roky 2016 až 2017 boli v súčasnosti podpísané zmluvy na 39 projektov na zvýšenú sumu 1,5 mld. EUR (polovica z 3 mld. EUR), pričom všetky sa začali realizovať. Komisia okrem toho v decembri 2016 predložila Rade návrh smerníc na rokovania o modernizácii existujúcej colnej únie medzi EÚ a Tureckom s cieľom ďalej prehĺbiť obchodné a hospodárske vzťahy medzi EÚ a Tureckom. Európska rada na zasadnutí 15. decembra 2016 potvrdila svoj záväzok voči vyhláseniu EÚ a Turecka, zdôraznila dôležitosť úplného a nediskriminačného vykonávania všetkých aspektov a podporila spoločný akčný plán na vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka, vypracovaný spoločne zástupcami Grécka a Komisie. Táto piata správa opisuje ďalší pokrok, dosiahnutý od 8. decembra 2016, ako aj opatrenia, ktoré sú ešte potrebné na úplné vykonávanie vyhlásenia. 1.Súčasná situácia Od štvrtej správy bol celkový počet osôb prichádzajúcich z Turecka na grécke ostrovy 3 449 (8. december 2016 až 26. február 2017) – čo znamená priemerný denný príchod 43 osôb. Čísla sú naďalej oveľa nižšie ako v tom istom období v minulom roku (takmer 200 000 za dva mesiace od 8. decembra 2015 do 26. februára 2016), a ako v mesiaci, ktorý predchádzal vyhláseniu (kedy priemerné príchody presahovali počet 1 700 denne). Od vyhlásenia EÚ a Turecka sa v Egejskom mori zaznamenalo 70 úmrtí a nezvestných osôb. Stále to predstavuje ľudskú tragédiu, ale je to výrazný pokles z približného počtu 1 100 osôb, ktoré zahynuli počas rovnakého obdobia v rokoch 2015 až 2016.

Zlepšená koordinácia a spolupráca Koordinátor EÚ úzko spolupracoval s gréckymi orgánmi, agentúrami EÚ, medzinárodnými organizáciami a členskými štátmi na plnení spoločného akčného plánu na vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka. Koordinátor EÚ naďalej zabezpečoval každodenné priebežné kontakty s gréckymi a tureckými orgánmi, agentúrami EÚ, medzinárodnými organizáciami a ostatnými členskými štátmi, so zameraním na urýchľovanie azylového procesu, zvyšovanie počtu migrantov vrátených z gréckych ostrovov do Turecka a zavádzanie vhodných bezpečnostných opatrení v hotspotoch. Osobitná pozornosť bola venovaná zlepšovaniu životných podmienok a vytvoreniu vhodných prístreškov vrátane uzavretých zariadení na ostrovoch, ako aj zvýšeniu produktivity odvolacích výborov. Európska rada opakovane uznala, že účasť členských štátov je nevyhnutná na zabezpečenie účinnosti podpory zo strany agentúr EÚ pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. Humanitárne riziká a riziká pre verejný poriadok spojené s prítomnosťou neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl na ostrovoch s obmedzenými prijímacími kapacitami posilňujú nevyhnutnosť reakcie členských štátov na potreby identifikované Európskym podporným úradom pre azyl a európskou pohraničnou a pobrežnou strážou. Efektivita v súčasnosti vyslaného personálu tiež môže byť maximalizovaná reakciou na výzvy s identifikovanými profilmi a dlhodobými vyslaniami s cieľom zvyšovať efektivitu. Európsky podporný úrad pre azyl vyzval členské štáty, aby prispeli určením expertov do rezervnej skupiny v oblasti azylu, ktorá bude kedykoľvek a v dostatočnom počte podporovať členské štáty v prvej línii. Okrem toho vypracoval komplexný pilotný školiaci program s cieľom zabezpečiť, aby mohli byť pracovníci zodpovední za prípady (ďalej „referenti“), ktorí majú obmedzené skúsenosti zo svojej krajiny, vyslaní na pomoc gréckym orgánom. Problémy nedostatku personálu, na ktoré sa poukazovalo v predchádzajúcich správach, však stále neboli úplne vyriešené. Európsky podporný úrad pre azyl vyslal k 27. februáru do Grécka 118 tlmočníkov a 89 expertov z členských štátov, z čoho 73 bolo vyslaných do hotspotov, pričom 59 z nich vykonávalo úlohy referentov. To znamená, že v súčasnosti chýba 77 expertov. Pokiaľ ide o podporu hraníc, európska pohraničná a pobrežná stráž má v Grécku nasadených 790 príslušníkov vrátane 70 príslušníkov na podporu readmisie ako súčasť vykonávania vyhlásenia. Nie je nedostatok personálu na účely eskorty a readmisie, aj keď chýbajú príslušníci pohraničnej stráže na vykonávanie hraničného dozoru, ako aj dostatočné technické vybavenie na vykonávanie hraničného dozoru. V prípade Europolu bola vytvorená skupina 116 prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže vyslaných členskými štátmi a vycvičených Europolom s cieľom poskytovať podporu, kdekoľvek to bude potrebné. Od septembra 2016 sú nasadení v rámci trojmesačnej rotácie v piatich gréckych hotspotoch. Europol na základe druhej výzvy na vyjadrenie záujmu v súčasnosti vykonáva výberové konanie s cieľom rozšíriť skupinu na 250 prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže. Počet prizvaných príslušníkov sa môže meniť každý týždeň; v súčasnosti je v gréckych hotspotoch nasadených 12 príslušníkov, ktorí vykonávajú osobitné kontroly. Okrem toho sú traja príslušníci nasadení v rámci osobitnej regionálnej jednotky Európskej únie v meste Piraeus na koordinačné účely. Vyslanie európskeho styčného úradníka pre migráciu v Turecku od 1. februára takisto pomáha úsiliu o koordináciu. NATO prispieva k medzinárodnému úsiliu zastaviť pašovanie a neregulárnu migráciu prostredníctvom spravodajstva, sledovania a prieskumu v Egejskom mori. Operácie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a NATO zahŕňajú činnosti včasného varovania a sledovanie, ako aj výmenu operačných informácií s gréckou a tureckou pobrežnou strážou. Európska pohraničná a pobrežná stráž a námorné velenie NATO pokračujú v spolupráci na budovaní spoločného prehľadu o situácii. Cieľom je zlepšiť poznatky o prípadoch a trasách pašovania, zlepšiť výmenu informácií a v konečnom dôsledku zvýšiť počet odhalení a zatknutí prevádzačov. NATO poskytlo európskej pohraničnej a pobrežnej stráži vybavenie s cieľom získať prístup k jej zabezpečenej regionálnej sieti. Agentúra taktiež sprístupnila svoju aplikáciu na podávanie správ na účely výmeny informácií a styčný dôstojník vyslaný do NATO zabezpečuje neustálu operačnú koordináciu. Informačné iniciatívy Osobitná skupina pre informačnú stratégiu, zriadená Komisiou, položila základ pre vytvorenie online informačného portálu „InfoMigrants.net“ konzorciom médií s vysokou sledovanosťou. Cieľom tohto portálu je osloviť milióny potenciálnych migrantov na celom svete a informovať ich o nebezpečenstvách a právnych skutočnostiach, a spustenie druhej verzie portálu sa očakáva v marci 2017. Grécko vytvorilo informačné miesta na ostrove Chios a Lesbos s cieľom jednotne informovať migrantov. V súčasnosti má v úmysle prijať podobné opatrenia v ďalších hotspotoch. V spolupráci s gréckymi orgánmi, Európskym podporným úradom pre azyl, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov sa takisto pripravujú podkladové informácie a letáky s jasnými spoločnými informáciami. Tieto sa budú systematicky distribuovať migrantom pri príchode.

Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Členské štáty bezodkladne poskytnú personál potrebný na reakciu na potreby identifikované Európskym podporným úradom pre azyl a európskou pohraničnou a pobrežnou strážou vrátane identifikovaných profilov a na dlhodobé nasadenia. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje návrat všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí prišli z Turecka na grécke ostrovy po 20. marci a ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené. Tieto opatrenia sa vykonávajú výlučne v súlade s požiadavkami práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržiavaní zásady nevyhostenia. Súčasný stav Od štvrtej správy do 24. februára bolo v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka vrátených 151 osôb, ktoré vstúpili do Grécka cez Turecko vrátane 64 Sýrčanov. Medzi ďalšie národnosti patrili Pakistanci (35 osôb), Alžírčania (17 osôb), Maročania (10 osôb), Bangladéšania (7 osôb), Iránci (6 osôb), Nigérijčania (5 osôb), Iračania (3 osoby), Afganci (2 osoby), Egypťania (1 osoba) a Palestínci (1 osoba). Celkový počet migrantov vrátených do Turecka od dátumu vyhlásenia EÚ a Turecka je 1 487. Vrátené osoby buď dostali zamietavé rozhodnutia o ich žiadosti o azyl (vrátane zamietavých druhostupňových rozhodnutí), stiahli svoje žiadosti o azyl alebo žiadosti o medzinárodnú ochranu, alebo o azyl vôbec nepožiadali. Aj keď sa uskutočňujú vrátenia z gréckych ostrovov do Turecka, počet vrátených osôb je stále oveľa nižší ako počet príchodov, čo zvyšuje tlak na zariadenia v hotspotoch na ostrovoch. Je to spôsobené oneskorením spracovania na všetkých stupňoch procesu žiadosti o azyl na gréckych ostrovoch a ťažkosťami pri hľadaní migrantov na rôznych stupňoch ich azylových konaní a konaní o návrate. Niektoré z opatrení uvedených v spoločnom akčnom pláne sú zamerané na riešenie tejto otázky: zavedenie efektívneho systému sledovania prípadov, pokračujúce presadzovanie geografických obmedzení uložených migrantom na ostrovoch a vytváranie dostatočných prijímacích kapacít vrátane uzatvorených centier na ostrovoch. Práce na týchto opatreniach prebiehajú a mali by sa zintenzívniť s cieľom umožniť pokrok v oblasti návratu. V Ankare sa 20. januára 2017 uskutočnilo prvé trojstranné stretnutie medzi zástupcami Komisie, Grécka a Turecka s cieľom posilniť spoluprácu a zlepšiť návratové operácie. Doteraz uskutočnené návratové operácie boli podrobne prediskutované s cieľom identifikovať problémy a riešenia pre budúcnosť. Turecko a Grécko určili kontaktné miesta, ktoré umožnia priamu komunikáciu, najmä pokiaľ ide o konkrétne návratové operácie, ako aj riešiť prípadné zistené prekážky a dohodlo sa, že trojstranné stretnutia sa budú konať pravidelne každé dva mesiace. Je potrebné ďalšie úsilie s cieľom umožniť migrantom efektívny dobrovoľný návrat, buď do Turecka alebo do svojich krajín pôvodu. Pokračuje úsilie o zvýšenie počtu dobrovoľných návratov z gréckych ostrovov, podporované nedávnym rozšírením programu asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie prostredníctvom začlenenia reintegračných balíkov pre všetkých účastníkov. Počas 12 týždňov od štvrtej správy sa približne 283 migrantov z ostrovov (ako aj 900 z pevniny) dobrovoľne vrátilo do svojej krajiny pôvodu, podporovaných programom z Grécka. Celkovo tak počet migrantov, ktorí od začiatku roka 2016 využili program asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie, narástol na približne 7 000. Grécko sa ďalej vyzýva, aby sa plne zapojilo do spoločných programov v oblasti návratu financovaných EÚ (najmä do programu európskej siete pre reintegráciu) prostredníctvom úzkej a proaktívnej spolupráce s hlavnými vykonávacími agentúrami a čo najviac využilo dostupnú finančnú a technickú podporu. Migranti, ktorí nepochádzajú zo Sýrie sú z gréckych ostrovov na člnoch vrátení do Turecka a premiestňovaní do zariadenia určeného na zaistenie v meste Kirklareli, kde dostanú informácie o svojich právach vrátane možnosti požiadať o štatút ochrany v Turecku. Tureckým orgánom doteraz predložilo svoje žiadosti 55 osôb: jednej osobe bolo priznané postavenie utečenca, 43 žiadostí sa vybavuje a štyri osoby dostali zamietavé rozhodnutie. Do krajín pôvodu bolo vrátených 529 osôb, ktoré nepožiadali o postavenie utečenca. Orgány EÚ počas nedávnej návštevy overili, že situácia v zariadení zodpovedá požadovaným normám. Migranti sýrskeho pôvodu sú z gréckych ostrovov vracaní lietadlami a umiestňovaní v utečeneckom tábore v meste Duzici. Majú právo požiadať o dočasnú ochranu a po rýchlej predbežnej registrácii na tento účel sú z tábora prepustení a majú možnosť usadiť sa v nimi vybranej provincii alebo, ak si to želajú, zostať v tábore. Všetci doteraz vrátení Sýrčania s výnimkou desiatich, ktorí sa rozhodli pre dobrovoľný návrat do Sýrie, boli predbežne zaregistrovaní. 133 z nich sa rozhodlo žiť mimo tábora, zatiaľ čo 16 sa rozhodlo zostať v tábore.

Právne kroky Grécky odvolací orgán má v súčasnosti 13 odvolacích výborov, čo predstavuje nárast o 7 odvolacích výborov od štvrtej správy, pričom 12 výborov vykonáva činnosť a rozhoduje o odvolaniach proti prvostupňovým rozhodnutiam gréckej azylovej služby podaných od 20. júla v rámci konaní o prípustnosti a spôsobilosti. Pokiaľ ide o prípady na gréckych ostrovoch, celkový počet odvolaní proti 11 752 doterajším prvostupňovým rozhodnutiam azylovej služby o prípustnosti a podstate veci je 2 846. Doteraz bolo z týchto 2 846 prípadov odvolania vyňatých 1 319 druhostupňových rozhodnutí (t. j. 46 % prípadov). Pokiaľ ide o prípustnosť, zo 439 doterajších odvolacích rozhodnutí došlo v 24 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach k potvrdeniu prvostupňového rozhodnutia o neprípustnosti a v 415 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach došlo k zmene prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti. Pokiaľ ide o prešetrovanie podstaty veci, z celkového počtu 880 odvolacích rozhodnutí došlo v 876 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach k potvrdeniu prvostupňového zamietavého rozhodnutia o podstate veci a v štyroch prípadoch došlo k zmene takéhoto zamietavého rozhodnutia. Nové odvolacie výbory aj naďalej rozhodujú pomaly. Doteraz vydali 880 rozhodnutí v kontexte vyhlásenia EÚ a Turecka – 21 rozhodnutí o prípustnosti a 859 o podstate veci. V rozhodnutí z 15. februára 2017 vo veci, ktorú podali dvaja sýrski štátni príslušníci a grécka mimovládna organizácia, štvrtá sekcia gréckej Štátnej rady rozhodla o postúpení otázky, či rozhodnutie odvolacieho výboru vyhlásiť žiadosť uvedených osôb o azyl za neprípustnú na základe koncepcie bezpečnej tretej krajiny je zlučiteľné s gréckym právom a právom EÚ, na plenárne zasadnutie Štátnej rady. Toto postúpenie sa týka aj otázky, či uvedené osoby mali prístup k účinnému prostriedku nápravy. Rozhodnutie plenárneho zasadnutia Štátnej rady ešte nebolo prijaté. Dátum plenárneho zasadnutia bol stanovený na 10. marca 2017. Operatívne kroky Grécke orgány s podporou Komisie prijali opatrenia na riešenie situácie v hotspotoch, ako aj ťažkých podmienok pre migrantov, miestne obyvateľstvo a pre tých, ktorí pracujú na týchto ostrovoch. Podľa gréckych orgánov sa v súčasnosti na ostrovoch nachádza 14 371 migrantov, zatiaľ čo v oficiálnych prijímacích zariadeniach je iba 7 450 miest a ďalších 1 564 miest je k dispozícii v rámci programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov. Veľká záťaž pre grécke orgány, ktorú predstavuje prítomnosť približne 62 300 migrantov spoločne na pevnine a na ostrovoch, komplikuje aj riadenie situácie v hotspotoch. Grécko podniklo niekoľko krokov na zlepšenie situácie prostredníctvom modernizácie priestorov a zabezpečením účinnejších postupov. S podporou Komisie boli prijaté opatrenia na zaistenie pripravenosti prijímacích zariadení pre všetkých migrantov na zimné podmienky a na poskytovanie humanitárnej pomoci, ktorá zahŕňa jedlo, oblečenie, lekársku starostlivosť, pitnú vodu a sanitačné služby. Na ostrove Lesbos v súčasnosti všetci migranti, ktorí zostali v provizórnych individuálnych stanoch, boli presunutí do prístreškov lepšie vybavených na zimné podmienky, kým pokračujú práce na ďalšom zlepšení životných podmienok v tábore Moria a rozšírení kapacity v tábore Kara Tepe. Migranti boli predovšetkým prevezení do hotelov a apartmánov, do tábora Kara Tepe, do stanov lepšie vybavených na zimné podmienky, ako aj do stanovej haly v blízkosti tábora Moria. Práce pokračujú aj na ostrove Samos, kde boli v existujúcom hotspote pridané ďalšie prístrešky. Opatrenia na zlepšenie podmienok a zníženie počtu migrantov v hotspotoch zahŕňali aj presun zraniteľných migrantov a rodín do hotelov alebo prenajatého ubytovania v rámci programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov. Utečenci a migranti, ktorí nemôžu byť vrátení do Turecka, ako sú zraniteľné skupiny a maloleté osoby bez sprievodu, sú takisto presúvaní na pevninu. Približne 5 400 takýchto osôb bolo v súčasnosti presunutých na pevninu. Trvale prítomní grécki koordinátori, ktorí sa svojich povinností vo všetkých hotspotoch ujali 20. februára, sú zodpovední za celkové riadenie hotspotov a riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa bezpečnosti a verejného poriadku. V spolupráci s osobitnou regionálnou jednotkou Európskej únie a gréckou prijímacou a identifikačnou službou boli vypracované núdzové usmernenia zahŕňajúce evakuačné pokyny. Grécka polícia pripravuje celkové bezpečnostné plány pre každý hotspot, ktorá bude zahŕňať bezpečnosť pracovníkov a migrantov a zahŕňať úradné evakuačných plány pre obidve skupiny. Pokiaľ ide o efektivitu postupov, spoločný akčný plán na vykonávanie vyhlásenia sa snaží riešiť tento problém prostredníctvom urýchlenia azylového konania na prvom a druhom stupni. Grécka azylová služba takisto zvyšuje svoje kapacity a na ostrovoch s hotspotmi nasadzuje viac personálu.

Napriek krokom prijatým v rámci vykonávania spoločného akčného plánu je potrebné zvýšiť úsilie s cieľom riešiť situáciu na ostrovoch. Služba pre registráciu a identifikáciu by mala prednostne dokončiť a prijať stále operačné postupy pre hotspoty zohľadňujúc vyhlásenie EÚ a Turecka. Okrem toho lehota medzi podaním žiadosti a jej skutočným podaním by mala byť skrátená podľa článku 6 ods. 2 smernice o konaní o azyle, v ktorom sa požaduje, aby osoba, ktorá požiadala o medzinárodnú ochranu mala skutočnú možnosť podať žiadosť čo najskôr. Navyše kým európska pohraničná a pobrežná stráž spolufinancuje nasadenie 280 príslušníkov gréckej polície v hotspotoch, ich koordinované a účinné využívanie musí byť ďalej zlepšené a plánované s cieľom zabezpečiť najlepšiu možnú bezpečnosť v týchto miestach. Finančná pomoc EÚ pre Grécko Zatiaľ čo revízia gréckych národných programov na roky 2014 až 2020 v rámci Fondu pre migráciu a azyl je ukončená a revízia Fondu pre vnútornú bezpečnosť sa v súčasnosti dokončuje a Grécko konečne začalo využívať zdroje z týchto programov, Komisia naďalej nalieha na grécke orgány, aby svoje vnútroštátne programy využívali účinným a efektívnym spôsobom. Grécke orgány by mali prijať všetky relevantné legislatívne, správne a operačné opatrenia a zlepšiť koordináciu medzi relevantnými zainteresovanými stranami, posilniť prevádzkové kapacity a zlepšiť mechanizmy vykonávania, okrem iného zjednodušením postupov verejného obstarávania. Núdzová pomoc pre Grécko prostredníctvom Fondu pre migráciu a azylu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť bola zvýšená na 356,8 mil. EUR, pričom približne 70 mil. EUR je odhadom určených na priamu podporu vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka a poskytnutých buď priamo gréckym orgánom alebo prostredníctvom agentúr EÚ a medzinárodných organizácií. Komisia okrem toho v roku 2016 pridelila 192 mil. EUR v rámci nástroja núdzovej podpory v rámci Únie na spoluprácu s medzinárodnými organizáciami MVO s cieľom riešiť humanitárne potreby utečencov v Grécku. V roku 2017 bude v rámci tohto nástroja na pokračovanie humanitárnych opatrení k dispozícii ďalších 253,6 mil. EUR. Aj keď väčšina financovania je určená pre osoby na pevnine, podporujú sa ním aj opatrenia na ostrovoch, kde sa pomoc poskytuje prostredníctvom viacúčelovej hotovostnej pomoci, poskytovania zdravotnej starostlivosti, potravín, sanitácie a ostatných základných služieb. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Bezodkladné urýchlenie spracovania žiadostí o azyl a zvýšenie počtu rozhodnutí pripadajúcich na odvolací výbor, prednostné zameranie na ostrovy a urýchlenie tempa návratov do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka. Zaistenie požadovanej prijímacej kapacity vrátane uzatvorených centier na ostrovoch. Dokončenie a prijatie štandardných operačných postupov pre hotspoty, pričom sa v plnej miere zohľadní vyhlásenie EÚ a Turecka. Naliehavé zavedenie všetkých legislatívnych, správnych a operačných opatrení na zabezpečenie efektívneho a účinného využívania finančných prostriedkov EÚ dostupných v rámci národných programov Grécka. 3.Presídľovanie „jeden za jedného“ z Turecka do EÚ Súčasný stav Na základe schémy 1:1 bolo k 27. februáru 2017 z Turecka do EÚ presídlených celkovo 3 565 Sýrčanov. Od štvrtej správy bolo do deviatich členských štátov (Belgicko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Lotyšsko, Luxembursko, Holandsko) presídlených 954 Sýrčanov. V súčasnosti čaká na presídlenie 965 osôb, v prípade ktorých bolo rozhodnuté kladne. Podobne ako v predchádzajúcom sledovanom období, tempo presídľovania v porovnaní s návratmi z gréckych ostrovov značne pokročilo, tempo presídľovania je pravidelné, pričom je potrebné ho zachovať a posilniť. Členské štáty úspešne pokračujú v príprave na ďalšie operácie presídľovania vrátane misií do Turecka na účely pohovorov s uchádzačmi o presídlenie. Turecké orgány takisto dodržali svoj záväzok poskytovať väčšie zoznamy postúpení. Od začiatku roka predložili Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov nové zoznamy postúpení, na ktorých sa nachádza viac ako 11 000 osôb. Členské štáty EÚ súčasne komunikovali s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov o presídľovacích kvótach na tento rok. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že nedávne rozhodnutia Spojených štátov môžu mať dôsledky pre EÚ tým, že sa značne zúžia legálne možnosti dostupné pre takmer 300 000 migrantov, ktorí nepochádzajú zo Sýrie, sú registrovaní Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov v Turecku a majú záujem o presídlenie. Operatívne kroky

Ako okamžitú reakciu na prijatie rozhodnutia Rady (EÚ) 2016/1754 získala Komisia od členských štátov prvé údaje o počte Sýrčanov nachádzajúcich sa v Turecku, ktorým tieto členské štáty plánujú umožniť legálny vstup podľa uvedeného rozhodnutia Rady. Na uvedenom základe plánujú členské štáty umožniť vstup z Turecka viac ako 34 000 Sýrčanom, okrem iného prostredníctvom presídľovania „jeden za jedného“ z Turecka do EÚ. V nadväznosti na uvedený presídľovací prísľub Komisia revidovala vnútroštátne programy príslušných členských štátov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu, aby zahŕňali celkovú sumu približne 213 mil. EUR určenú na prijímanie sýrskych štátnych príslušníkov nachádzajúcich sa v Turecku. Polovica z tejto sumy už bola vyplatená ako predbežné financovanie. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Udržiavať tempo presídľovania. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás neregulárnej migrácie Existuje len málo dôkazov o tom, že snahy kontrolovať toky na trase cez východné Stredozemie spôsobili akékoľvek významné presmerovanie z Turecka. Napriek tomu, že Turecko pokračovalo vo vykonávaní operácie „Safe Med“, však počas sledovaného obdobia prišlo z Turecka do Talianska 7 člnov s celkovým počtom 580 migrantov a na Cyprus prišli tri člny s celkovým počtom 123 migrantov, pričom takmer všetci migranti boli sýrskeho pôvodu. Zdá sa, že počty odhalení neregulárnych prekročení tureckých pozemných hraníc s Bulharskom a Gréckom počas posledných šiestich mesiacov zostali nízke: denne bolo zaznamenaných priemerne približne osem neregulárnych prekročení hraníc do Grécka a päť v prípade Bulharska. Po spustení operácie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v októbri 2016 je v súčasnosti na hranici Bulharska a Turecka nasadených 114 príslušníkov hraničnej stráže. 5.Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov Komisia v nadväznosti na nedávnu misiu expertov v Turecku so záujmom očakáva urýchlené dokončenie štandardných operačných postupov pre dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov v spolupráci s Radou a Tureckom. Po dosiahnutí dohody o stálych operačných postupoch by sa malo posúdiť, či sú splnené podmienky na začatie vykonávania tohto systému. Vo vyhlásení EÚ a Turecka sa stanovuje, že systém bude aktivovaný, keď sa neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ skončí, alebo aspoň podstatne a udržateľne zníži. Zavedením systému čo najskôr sa posilní vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom sa poskytne bezpečná a zákonná alternatíva k neregulárnej migrácii do EÚ. 6.Liberalizácia vízového režimu Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, stále zostáva sedem kritérií zdôraznených v predchádzajúcich správach, ktoré je potrebné splniť:

vydávanie biometrických cestovných dokladov v plnom súlade s normami EÚ, prijatie opatrenia na zabránenie korupcii, s ktorým sa v pláne počíta, uzavretie dohody o operačnej spolupráci s Europolom, revidovanie právnych predpisov a postupov týkajúcich sa terorizmu v súlade s európskymi normami, zosúladenie právnych predpisov na ochranu osobných údajov s normami EÚ, ponúknutie účinnej justičnej spolupráce v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, vykonávanie všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom. Ako sa uvádza v minulých správach Komisia naďalej povzbudzuje úsilie Turecka o čo najrýchlejšie dokončenie vykonávania všetkých zostávajúcich kritérií plánu na liberalizáciu vízového režimu. Komisia a Turecko pokračovali v angažovanom dialógu v snahe nájsť riešenia, a to aj v oblasti legislatívnych a procesných zmien potrebných pri všetkých doteraz nesplnených kritériách. Pokiaľ ide o kritérium biometrických cestovných dokladov, v novembri 2016 začali byť vydávané cestovné pasy druhej generácie a očakáva sa, že pasy tretej generácie (spolufinancované EÚ a plne v súlade s normami EÚ a kritériom plánu liberalizácie vízového režimu) začnú byť vydávané v druhom štvrťroku 2017. Komisia naďalej žiadala Turecko, aby pokračovalo vo vykonávaní dvojstranných dohôd o readmisii s Gréckom, Bulharskom a Rumunskom. Medzi Bulharskom a Tureckom boli v septembri 2016 dohodnuté praktické opatrenia v súvislosti s readmisiou štátnych príslušníkov tretích krajín, avšak doteraz z bulharských žiadostí o readmisiu 735 osôb Turecko akceptovalo 19 žiadostí, čo viedlo k šiestim návratom. Pokiaľ ide o grécko-turecký dvojstranný protokol o readmisii, obidve strany zameriavali svoje zdroje na vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka a návratov z ostrovov. Medzi spoluzákonodarcami bola 7. decembra 2016 dosiahnutá dohoda o návrhu Komisie posilniť existujúci mechanizmus pozastavenia, v ktorom sa stanovujú okolnosti, ktoré môžu viesť k možnému pozastaveniu bezvízového cestovania pre občanov všetkých krajín využívajúcich liberalizáciu víz. Očakáva sa, že zmena nariadenia (ES) č. 539/2001 nadobudne účinnosť do konca marca 2017. 7.Nástroj pre utečencov v Turecku Od štvrtej správy Komisia pokračovala v úsilí riešiť najkritickejšie potreby utečencov a hostiteľských spoločenstiev v Turecku. Celková suma vyplatená v rámci nástroja na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc sa zvýšila na 750 mil. EUR. Zmluvné sumy sa v rekordne krátkom čase prostredníctvom 39 projektov zvýšili na 1,5 mld. EUR zo sumy 2,2 mld. EUR už pridelenej na roky 2016 až 2017. To predstavuje polovicu z celkovej sumy 3 mld. EUR na roky 2016 až 2017. Humanitárne činnosti, ktorých odsúhlasenie je plánované na nadchádzajúcom zasadnutí riadiaceho výboru v marci, zvýšia celkovú sumu na takmer 3 mld. EUR.

Na poslednom zasadnutí 12. januára 2017 riadiaci výbor potvrdil, že financovanie koordinované prostredníctvom nástroja má naďalej významný priamy vplyv v praxi. Viacero doposiaľ dosiahnutých úspechov dokazuje pozitívne účinky projektov: viac ako 250 000 utečencom už bola poskytnutá podpora prostredníctvom núdzovej záchrannej sociálnej siete, bolo prijatých a vyškolených 5 200 učiteľov tureckého jazyka a 1 800 riaditeľov škôl absolvovalo školenie o integrácii sýrskych študentov. Komisia úzko spolupracuje s tureckými orgánmi a inými partnermi s cieľom urýchliť uzatváranie zmlúv, výkon a platby. Humanitárna pomoc Komisia pokračovala vo vykonávaní humanitárnej stratégie v rámci nástroja. Uzatvorené zmluvy dosiahli hodnotu 551 mil. EUR (zo sumy 595 mil. EUR pridelenej doteraz) 28 humanitárnych projektov s 19 partnermi v reakcii na základné potreby, ochranu, vzdelávanie, zdravotníctvo, potraviny a prístrešie. Z týchto 551 miliónov sa k aktuálnemu dátumu vyplatilo 411 miliónov EUR. Od vydania štvrtej správy sa výrazne zrýchlilo vykonávanie núdzovej záchrannej sociálnej siete. Bolo prijatých približne 200 000 žiadostí, čo zodpovedá takmer jednému miliónu zraniteľných utečencov, ktorí požiadali o vyplácanie mesačnej peňažnej dávky 100 tureckých lír na osobu. V rámci tohto množstva prípadov bola približne jedna tretina uznaná za oprávnenú na základe kritérií núdzovej záchrannej sociálnej siete. Do konca februára 2017 už dostalo podporu z tohto programu celkovo viac ako 250 000 utečencov. Prebiehajú diskusie so zástupcami Svetového potravinového programu, Tureckého červeného polmesiaca a príslušných tureckých ministerstiev s cieľom upraviť cieľové kritériá a prípadne prevodnú hodnotu tak, aby bolo maximalizované pokrytie a dosah najväčšieho humanitárneho programu EÚ v histórii. V oblasti ochrany bol dokončený komplexný plán reakcie a v súčasnosti už prebieha široké spektrum zásahov v oblasti ochrany. Nedávno bola koncom decembra 2016 podpísaná zmluva v hodnote 5 mil. EUR s MVO Mercy Corps. Cieľom projektu je zlepšiť ochranné prostredie pre 50 000 utečencov posilnením ich kapacít (samoochrany) a budovanie komunitných bezpečnostných sietí na uľahčenie bezpečného prístupu k službám, ako je zdravotníctvo, dokumentácia, podpora príjmu (napr. núdzová záchranná sociálna sieť), právne poradenstvo, vzdelávanie, preklady a doprava. Nedávno bola podpísaná zmluva v hodnote 34 mil. EUR s Detským fondom OSN o podmienečnom prevode hotovosti na vzdelávanie. Tento projekt bude prepojený s núdzovou záchrannou sociálnu sieťou a prispeje k nárastu počtu zaregistrovaných najzraniteľnejších detí a k zvýšeniu ich školskej dochádzky. Nehumanitárna pomoc Uzatváranie zmlúv v rámci nehumanitárnej vetvy nástroja sa zvýšilo na 944 mil. EUR a platby vykonávacím partnerom dosiahli 339 mil. EUR. Mobilizované zdroje (približne 1,6 mld. EUR) boli už takmer v plnom rozsahu pridelené. Ďalšie dve zmluvy v celkovej hodnote 200 mil. EUR boli podpísané v decembri 2016 s nemeckou rozvojovou bankou KfW a Svetovou bankou, čo umožnilo výstavbu a zariadenie 70 nových škôl v provinciách s vysokou koncentráciou sýrskych utečencov. To môže využiť 50 000 sýrskych detí. Zmluvy by mali posilniť aj vykonávaciu a riadiacu kapacitu ministerstva národného vzdelávania. Ďalšia zmluva bola podpísaná 2. februára 2017 v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ vytvoreného v reakcii na krízu v Sýrii. Tento projekt v hodnote 5,9 mil. EUR vykonáva holandská mimovládna organizácia Spark s cieľom zvýšiť účasť a rovnaký prístup k ďalšiemu a vysokoškolskému vzdelávaniu zraniteľnej sýrskej mládeže. Medzi jeho ciele patrí poskytnutie úplného štipendia 484 študentom na bakalárskom stupni vrátane dopravy a stravného.

Celkovo vďaka projektom zameraným na prístup k vzdelávaniu v rámci nástroja pre utečencov v Turecku v školskom veku boli nakúpené školské potreby pre 60 000 detí a vytvorené stimuly pre takmer 8 000 sýrskych dobrovoľných učiteľov, školských poradcov a ďalších zamestnancov škôl. Cieľom projektu je poskytnúť formálne vzdelávanie 500 000 deťom a školskú dopravu 40 000 deťom. Komisia pracuje na ďalších intervenciách v rámci tohto nástroja v oblasti sociálno-ekonomickej podpory, komunálnej a zdravotnej infraštruktúry, ktoré by mali byť podpísané v prvej polovici roka 2017. Príslušné zmluvy by sa mal vykonávať s pomocou medzinárodných finančných inštitúcií. Tretím osobitným opatrením z júla 2016 bol okrem toho vytvorený nástroj na prípravu projektov. Cieľom tohto nástroja s maximálnym rozpočtom 25 miliónov EUR je pomôcť pri identifikácii budúcich investičných projektov v prioritných oblastiach (zdravie, vzdelávanie a komunálna infraštruktúra) v cieľových provinciách v Turecku. Komisia s cieľom podpísať zmluvy na jar 2017 v súčasnosti preskúmava žiadosti podané v rámci nástroja na prípravu projektov a mali by zaistiť následné opatrenia s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami v spolupráci s tureckými orgánmi. Pokračuje tiež práca na rámci nástroja na výsledky, ktorý sa dokončuje po poslednom zasadnutí riadiaceho výboru. Tento rámec na výsledky, ktorý je súčasťou systému monitorovania a hodnotenia nástroja, vymedzuje jeho výstupy a potvrdzuje vplyv jeho výsledkov. Komunikačná stratégia nástroja bola tiež dokončená. Prvá výročná správa o nástroji sa predkladá súbežne s touto piatou správou a poskytuje ďalšie informácie. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Ďalej urýchliť uzatváranie zmlúv týkajúcich sa všetkých opatrení, ktoré boli naplánované – vrátane zostávajúcej sumy plánu vykonávania humanitárnej pomoci na rok 2016 – a ich účinné vykonávanie v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. Vykonávanie nástroja na prípravu projektov na jar 2017. Zverejnenie plánu vykonávania humanitárnej pomoci na rok 2017 a uzatvorenie prvých zmlúv o humanitárnej pomoci na rok 2017 v druhom štvrťroku 2017. Sprevádzkovanie systému monitorovania a hodnotenia nástroja do leta 2017. Spustenie komunikačných činností súvisiacich s nástrojom. 8.Modernizácia colnej únie Komisia v decembri 2016 dokončila svoje interné prípravy a zverejnila posúdenie vplyvu a súvisiacu externú štúdiu, ktorá zdôraznila zásadné hospodárske výhody rozšírenej a modernizovanej colnej únie tak pre EÚ, ako aj pre Turecko. Z hľadiska obchodu s tovarom je Turecko piatym najväčším partnerom EÚ. Hodnota bilaterálneho obchodu s tovarom sa od roku 1996 zvýšila viac než štvornásobne a v súčasnosti predstavuje 140 mld. EUR ročne. EÚ má obchodný prebytok vo výške 17 mld. EUR. Stále však existuje nevyužitý potenciál v obchodných a hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a Tureckom. Komisia v decembri 2016 prijala návrh Rady začať rokovania s Tureckom o rozšírenom bilaterálnom obchodnom rámci. Cieľom je v prvom rade rozšíriť rozsah pôsobnosti bilaterálnych preferenčných obchodných vzťahov na nové oblasti, predovšetkým na ďalšiu liberalizáciu obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybolovu, široké pokrytie služieb, verejné obstarávanie a pravidlá na podporu obchodu a investícií vrátane trvalo udržateľného rozvoja. Po druhé, cieľom modernizačného úsilia je zlepšiť fungovanie colnej únie tým, že prostredníctvom lepších konzultačných mechanizmov budú riešené ťažkosti Turecka pri zosúlaďovaní svojej obchodnej politiky a technických právnych predpisov, ktoré sú relevantné pre colnú úniu, s obchodnou politikou a technickými právnymi predpismi EÚ. Ďalším cieľom je vybaviť colnú úniu moderným mechanizmom urovnávania sporov s cieľom účinnejšie riešiť existujúce prekážky obchodu a predchádzať budúcim prekážkam. Rada začala skúmať návrh a po schválení smerníc na rokovania budú začaté rokovania s Tureckom. 9.Prístupový proces

Doteraz bolo v rámci prístupových rokovaní otvorených 16 kapitol, pričom jedna z nich bola predbežne uzavretá. Technické práce pokračujú v kľúčových oblastiach spravodlivosti a základných práv a v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitoly 23 a 24). Tieto kapitoly zahŕňajú širokú škálu zásadných otázok vrátane základných práv (napríklad slobody prejavu), ako aj súdnictva, protikorupčnej politiky, migrácie a azylu, vízových pravidiel, riadenia hraníc, policajnej spolupráce a boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných slobôd vrátane slobody prejavu. Prípravné dokumenty v oblastiach energetiky (kapitola 15), vzdelávania a kultúry (kapitola 26) a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31) boli Rade predložené už minulú jar bez toho, aby boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. Komisia informovala o celkovej situácii v Turecku vo svojej správe z 9. novembra 2016. 10.Humanitárna situácia v Sýrii Zdá sa, že dohoda o prímerí, ktorá nadobudla platnosť v Aleppe, sa čiastočne dodržiava, je však hlásené obnovenie násilia s bombardovaním, ostreľovaním alebo pozemnými útokmi vo východnej Ghoute, Idlíbe, Al Waere, Hame, Wadi Barada a Dare, kým v severnej Sýrii pokračujú vojenské operácie proti ISIS. EÚ víta zastavenie násilností, záväzok ručiteľov prímeria uľahčiť prístup k humanitárnej pomoci, obnovenie rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, ktoré umožní cezhraničnú pomoc vrátane pomoci z Turecka, ako aj všetko úsilie zamerané na obnovenie mieru v Sýrii. Z humanitárneho hľadiska by tieto kroky mohli byť príležitosťou na prístup do obliehaných a sporných oblastí, aj keď zastavenie násilností a obnovenie rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN ešte nepriniesli podstatné rozšírenie prístupu pre humanitárnu pomoc a personál. To je nevyhnutné s cieľom pomôcť zmierniť vážne zhoršené životné podmienky obyvateľstva v oblastiach kontrolovaných vládou aj opozíciou. Vo všetkých častiach Sýrie je humanitárna situácia zúfalá, rozsah deštrukcie obrovský; potreby v oblasti základných služieb, ochrany a infraštruktúry sú obrovské a univerzálne v mestských aj vidieckych oblastiach. Hlavné priority sú poskytovanie zdravotnej starostlivosti, potravinovej pomoci, zásobovanie vodou, sanitárnych a hygienických služieb, prístrešia, paliva a zimných položiek. Naďalej má kľúčový význam podporovať prístup k ľuďom v núdzi na území Sýrie pre humanitárnych aktérov (agentúry OSN, medzinárodné organizácie a mimovládne organizácie). EÚ a jej členské štáty spoločne majú vedúcu pozíciu pri poskytovaní medzinárodnej pomoci v kríze v Sýrii. Na humanitárnu pomoc a pomoc pri obnove bolo pre Sýrčanov v krajine, z každého možného miesta vstupu, pre utečencov a ich hostiteľské komunity v susednom Libanone, Jordánsku, Iraku, Turecku a Egypte zmobilizovaných viac ako 9,4 mld. EUR. Humanitárna pomoc EÚ vo výške 445 mil. EUR pridelená na krízu v Sýrii v roku 2016, ako aj 425 mil. EUR plánovaných na rok 2017, je určená na riešenie potrieb v Sýrii a potrieb sýrskych utečencov a hostiteľských komunít v susedných krajinách, a to podporou humanitárnych partnerov pri poskytovaní životne dôležitej pomoci vrátane potravín a bezpečnej pitnej vody, nepotravinových položiek, prístrešia, naliehavej lekárskej starostlivosti a ochrany najzraniteľnejších osôb. EÚ sa bude naďalej zasadzovať o bezpodmienečný a neobmedzený prístup ku všetkým osobám v núdzi, dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva a ochranu civilného obyvateľstva v celej krajine. 11.Záver