A. Potreba konať

V čom spočíva problém a prečo ide o problém na úrovni EÚ?

EÚ má v súčasnosti stanovenú cieľovú hodnotu úspor energie na úrovni aspoň 32,5 % do roku 2030, čo je v súlade s plánovaným znížením emisií skleníkových plynov o 40 %. V pláne cieľov v oblasti klímy sa na rok 2030 navrhuje pre EÚ cieľová hodnota, ktorú predstavuje nákladovo optimálne čisté zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. Na tento účel by sa mala konečná energetická spotreba EÚ znížiť aspoň o 36 – 37 % a primárna energetická spotreba aspoň o 39 – 41 % v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie. Vzhľadom na to, že za 75 % emisií skleníkových plynov v súčasnej EÚ zodpovedá spaľovanie palív, je na dosiahnutie cieľovej hodnoty EÚ okrem dekarbonizácie dodávok energie mimoriadne dôležité aj znižovanie spotreby energie. Všeobecné opatrenia na dosiahnutie zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 55 % sa skúmali v pláne cieľov v oblasti klímy. Súčasné úsilie EÚ v oblasti úspor energie nepostačuje na optimálne dosiahnutie cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov do roku 2030, a preto je dôležité ho posilniť. EÚ musí ukázať, že nákladovo najefektívnejšie opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov v rámci Európskej zelenej dohody sú uskutočniteľné a žiaduce.

Čo by sa malo dosiahnuť?

Potrebné zvýšenie úspor energie znamená, že by sa mala posilniť smernica o energetickej efektívnosti. V nej, ako aj v ďalších právnych predpisoch EÚ sa zabezpečia dostatočné úspory energie na nákladovo efektívne dosiahnutie cieľa EÚ na rok 2030 v oblasti klímy. Úspory energie by sa mali dosiahnuť v sektoroch, v ktorých je to z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska najzmysluplnejšie. Mali by sa optimalizovať súvisiace prínosy vyplývajúce napríklad zo znížených vplyvov na životné prostredie a zo zamedzenia prehlbovaniu nerovností.

Aká je pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ (subsidiarita)?

V Zmluve o fungovaní EÚ sa určuje cieľ energetickej politiky EÚ, ktorým je podpora energetickej efektívnosti a úspory energie. Základné problémy spôsobujúce nedostatočné úspory energie sú v celej EÚ rovnaké. Opatrenia na úrovni EÚ môžu prispieť k úsiliu členských štátov a posilniť ho, pričom zabezpečia koordinovanejší a harmonizovanejší prístup, ktorým sa zabráni narušeniu jednotného trhu. Pomôžu vytvoriť väčšie trhy s materiálmi a výrobkami, čím sa prispeje k zlepšeniu energetickej efektívnosti. Zo skúseností vyplýva, že existencia spoločného rámca EÚ prispieva k znižovaniu nákladov, zvyšovaniu prínosov vyplývajúcich z vnútorného trhu a umožňuje vnútroštátnym tvorcom politík navzájom sa od seba učiť. Opatrenia EÚ účinne dopĺňajú a podnecujú vnútroštátne opatrenia.

B. Riešenia

Aké sú možnosti na dosiahnutie týchto cieľov? Je niektorá z možností uprednostňovaná? Ak nie, prečo?

Hlavným mechanizmom na dosiahnutie týchto cieľov je zvýšenie cieľovej hodnoty EÚ v oblasti celkových úspor energie a zvýšenie záväzného účinku tejto cieľovej hodnoty. Možno ho doplniť o osobitné požiadavky, ktoré vedú k úsporám energie, napríklad o rozšírenie opatrení týkajúcich sa obstarávania vo verejnom sektore a obnovy budov a o zvýšenie ambície v oblasti povinnosti úspor energie. Je potrebné posilniť a rozšíriť širokú škálu podporných a pomocných opatrení na vytvorenie prostredia, v ktorom je jednoduchšie podporovať energetickú efektívnosť a dosahovať úspory energie. Je potrebné posúdiť jednotlivé možnosti s cieľom zabezpečiť ich súdržnosť s ostatnými navrhovanými opatreniami v rámci balíka Fit for 55.

Aké sú názory jednotlivých zainteresovaných strán? Kto podporuje ktorú možnosť?

Veľká väčšina zainteresovaných strán súhlasí s tým, že politiky energetickej efektívnosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní ambicióznejšieho cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a zároveň umožňujú udržateľný rast, pri ktorom sa na nikoho nezabudne. Ich názory na vhodnosť opatrení na dosahovanie uvedeného cieľa sa do istej miery líšia, v konečných cieľoch sa však v podstate zhodujú. Takmer polovica z nich uprednostňuje vyššiu cieľovú hodnotu EÚ a viac ako polovica je za to, aby bola záväzná. Približne polovica podporuje záväzné vnútroštátne cieľové hodnoty. Na jednotlivé identifikované možnosti existujú pomerne rozdielne názory. Vo všeobecnosti platí, že občianska spoločnosť má pozitívnejšiu predstavu o navrhovaných opatreniach. V mnohých prípadoch vyjadrili značnú podporu aj podniky. Orgány verejnej moci majú podľa všetkého opatrnejší prístup.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Aké sú výhody uprednostňovanej možnosti (prípadne hlavných možností, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Uprednostňovaná možnosť pozostáva z balíka, ktorým sa účinne dosahuje vyššia úroveň úspor energie a vylučujú zvažované možnosti, ktoré by predstavovali najväčšie zaťaženie.

Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť (prípadne na hlavné možnosti, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Hlavné náklady tvoria investície potrebné na zvýšenie energetickej efektívnosti. Pri zavádzaní investícií do energetickej efektívnosti by mala podľa očakávaní zohrávať najdôležitejšiu úlohu finančná podpora z nástroja NextGenerationEU a ďalších verejných zdrojov. Do úvahy sa berú aj kapitálové náklady na energeticky efektívnejšie zariadenia a modernizáciu budov.

Aké sú vplyvy na MSP a konkurencieschopnosť?

Neočakávajú sa žiadne závažné vplyvy na MSP. Existuje pomerne veľký priestor na nákladovo efektívne úspory energie v sektore služieb a priemyslu, ktoré nebudú viesť k žiadnemu celkovému zvýšeniu nákladov. Ich dosiahnutím by sa mal zmierniť vplyv fluktuácií cien energie na podniky a spolu so zníženými prevádzkovými nákladmi by to malo viesť k posilneniu ich konkurencieschopnosti.

Očakáva sa významný vplyv na štátne rozpočty a verejnú správu?

Orgánom verejnej správy vzniknú náklady na vykonanie uprednostňovanej možnosti aj vtedy, ak vychádzajú z už existujúcich opatrení. Tieto dodatočné náklady by však mali byť nízke v porovnaní so značnými úsporami nákladov, ktoré sa dosiahnu po uskutočnení investícií do úspory energie. Peňažné prostriedky, ktoré sa nevynaložia na energiu, sa použijú na iné účely a budú viesť k zvýšeniu zamestnanosti a zintenzívneniu hospodárskej činnosti. Tieto náklady sa môžu líšiť v závislosti od spôsobu, akým sa členské štáty rozhodnú požiadavky vykonať. Koordinovaný postup v rámci smernice o energetickej efektívnosti predstavuje fórum, na ktorom si môžu členské štáty vymieňať najlepšie postupy a hľadať účinné spôsoby dosahovania žiaducich cieľov. Komisia je pripravená poskytnúť členským štátom technickú pomoc.

Očakávajú sa iné významné vplyvy?

Zníženie spotreby energie bude mať významné environmentálne prínosy vyplývajúce najmä z nižšieho znečistenia ovzdušia. Takisto bude viesť k ďalším environmentálnym prínosom, ako sú znížené emisie z elektrární do vody a nižšie environmentálne škody, a to v dôsledku nižšej potreby infraštruktúry a nižšej miery ťažby surovín. Povedie k zníženiu spotreby zdrojov a pozitívne prispeje k obehovému hospodárstvu. Znížením dopytu po energii sa zníži aj závislosť EÚ od dovozu energie a geopolitická nestabilita, čím sa prispeje k ochrane hospodárstva pred vonkajšími cenovými šokmi v oblasti energie. Dobrou koncepciou opatrení sa dosiahnu aj významné sociálne prínosy. Energetická modernizácia bývania povedie napríklad k lepším životným podmienkam a zdraviu, ako aj k nižším výdavkom na energiu. Opatrenia na úsporu energie vedú k vyššej miere vytvárania pracovných miest.

Proporcionalita?

Zásada proporcionality sa dodržiava v plnej miere. Navrhované opatrenia predstavujú minimum potrebné na dosiahnutie cieľov, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie ambiciózneho klimatického cieľa EÚ na rok 2030.

D. Nadväzné opatrenia

Kedy sa táto politika preskúma?