Táto legislatívna iniciatíva súvisí s legislatívnym návrhom, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach s cieľom umožniť Europolu zadávať údaje do systému SIS. Po konzultácii s členskými štátmi sa tým Europolu umožní zadávať do systému SIS údaje o podozrení z účasti štátneho príslušníka tretej krajiny na trestnom čine, ktorý patrí do pôsobnosti Europolu.

·objasní, že ak Europol usúdi, že by sa malo začať vyšetrovanie trestného činu, môže v konkrétnych prípadoch požiadať príslušné orgány členského štátu o začatie, vedenie a koordináciu vyšetrovania trestného činu, ktorý zasahuje do spoločného záujmu, na ktorý sa vzťahuje politika Únie, a to aj vtedy, ak dotknutý trestný čin nemá cezhraničný rozmer,

Prostredie hrozieb takisto spôsobuje zmenu podpory, ktorú členské štáty od Europolu potrebujú a očakávajú, aby mohli zaistiť bezpečnosť občanov, keďže súčasná situácia sa nedala predvídať v čase, keď spoluzákonodarcovia rokovali o súčasnom mandáte Europolu. V záveroch Rady z decembra 2019 sa uznáva „, že Europol má naliehavú operačnú potrebu žiadať a prijímať údaje priamo od súkromných subjektov“ a Komisia sa vyzýva, aby zvážila úpravu harmonogramu revízie nariadenia o Europole „vzhľadom na to, že v rámci presadzovania práva v Európe je potrebné zaoberať sa prebiehajúcim technologickým vývojom“. Potreba bojovať proti závažnej trestnej činnosti pripravenej alebo spáchanej pomocou cezhraničných služieb ponúkaných súkromnými subjektmi, predovšetkým proti počítačovej kriminalite, je spoločensky naliehavá. Hoci sa táto výzva čiastočne rieši v balíku o elektronických dôkazoch, v niektorých situáciách je podpora Europolu potrebná na účinný boj proti hrozbám počítačovej kriminality a trestnej činnosti umožnenej počítačom, a to najmä vtedy, ak sa súkromné subjekty snažia takéto trestné činy oznamovať.

·Pokiaľ ide o nedostatok účinnej spolupráce medzi súkromnými subjektmi a orgánmi presadzovania práva v boji proti zneužívaniu cezhraničných služieb páchateľmi, vnútroštátne orgány nedokážu samy účinne analyzovať súbory údajov, ktoré sa týkajú viacerých jurisdikcií alebo sa nedajú k žiadnej priradiť, keďže prehľadávanie veľkých súborov údajov s cieľom identifikovať tie, ktoré sa týkajú príslušnej jurisdikcie alebo jurisdikcií, je veľmi náročné na zdroje, najmä ak ešte neboli identifikované dotknuté členské štáty. Na druhej strane platí, že ak vnútroštátne orgány presadzovania práva dostanú menšie súbory údajov týkajúce sa ich príslušnej jurisdikcie, nezískajú celý spravodajský obraz. Okrem toho členské štáty nedokážu účinne riešiť tieto problémy ani na základe medzivládnej spolupráce, v rámci ktorej by mal členský štát usadenia údaje získavať, analyzovať a potom postupovať dotknutým členským štátom. Neznamenalo by to len neúmerné zaťaženie zdrojov členských štátov usadenia, ale aj právne ťažkosti v situáciách, v ktorých trestná činnosť s jurisdikciou daného členského štátu nijako nesúvisí alebo s ňou súvisí len v obmedzenej miere.

Pokiaľ ide o spoluprácu so súkromnými subjektmi, v tejto legislatívnej iniciatíve sa prihliada na súvisiace iniciatívy týkajúce sa odstraňovania teroristického obsahu na internete a zlepšovania cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom. Po prijatí a na základe návrhov Komisie bude balík o elektronických dôkazoch poskytovať vnútroštátnym orgánom presadzovania práva a justičným orgánom európsky príkaz na predloženie dôkazov a európsky príkaz na uchovanie dôkazov s cieľom získať od poskytovateľov služieb digitálne dôkazy v rámci vyšetrovania trestných činov, a to bez ohľadu na členský štát, v ktorom má poskytovateľ sídlo alebo v ktorom sú uložené informácie.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU

Europol by mal ako agentúra EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva vhodné predpoklady na poskytovanie podpory na úrovni EÚ. Europol skutočne poskytuje vnútroštátnym orgánom presadzovania práva v oblasti boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu veľmi účinnú podporu. Z konzultácií so zainteresovanými stranami, ktoré sa uskutočnili v rámci prípravy posúdenia vplyvu, vyplynula veľmi vysoká úroveň spokojnosti s Europolom. Členským štátom prináša jednoznačné synergie a úspory z rozsahu, ktoré vyplývajú napríklad zo spoločného spracúvania informácií Europolom alebo z odborných znalostí združených v rámci špecializovaných centier a ponúkaných členským štátom. V prípade vyvíjajúcich sa bezpečnostných hrozieb členské štáty očakávajú a na operačnej úrovni potrebujú rovnakú úroveň podpory od Europolu.

Komisia uzavrela zmluvu s externým konzultantom na vypracovanie štúdie o praxi priamej výmeny osobných údajov medzi Europolom a súkromnými subjektmi. Práce na štúdii sa vykonávali od septembra 2019 do augusta 2020 a zahŕňali teoretický výskum a konzultácie so zainteresovanými stranami prostredníctvom orientačných rozhovorov, cielených dotazníkov, prieskumu, čiastočne štruktúrovaných rozhovorov a seminára. Výsledky štúdie sú k dispozícii na internete.

Zainteresované strany vo všeobecnosti podporujú posilnenie právneho mandátu Europolu na podporu členských štátov pri predchádzaní závažným trestným činom a terorizmu a boji proti nim. Členské štáty v rôznych fórach Rady, ako aj vo vyhlásení ministrov vnútra EÚ z októbra 2020 výslovne podporovali uprednostňované možnosti politiky (Desať bodov pre budúcnosť Europolu). Zároveň si členské štáty uvedomujú dôležitosť svojej národnej suverenity v oblasti presadzovania práva z operačnej aj procesnej perspektívy. Európsky parlament podporil významnú úlohu Europolu a pripomenul svoje uznesenie z júla 2020, v ktorom sa uvádza, že „posilnený mandát by mal ísť ruka v ruke s primeranou parlamentnou kontrolou“. Očakáva sa, že Európsky parlament bude vyžadovať podrobné odôvodnenie potreby akejkoľvek novej spôsobilosti Europolu v oblasti spracúvania údajov, ako aj pevné záruky v oblasti ochrany údajov. Z diskusií so všetkými zainteresovanými stranami skutočne vyplynula dôležitosť poskytnutia primeraných záruk v oblasti zabezpečenia základných práv, a najmä práva na ochranu osobných údajov.

Zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska sú konečnými prijímateľmi všetkých uprednostňovaných možností občania, ktorí budú priamo aj nepriamo využívať výhody vyplývajúce zo zníženej miery trestnej činnosti, z menších hospodárskych škôd a nižších nákladov na bezpečnosť. V oblasti účinnosti sú hlavnými prijímateľmi vnútroštátne orgány presadzovania práva. Uprednostňované možnosti by mali na úrovni EÚ priniesť významné úspory z rozsahu, keďže sa v ich rámci prenesú úlohy, ktoré možno účinnejšie vykonávať na úrovni EÚ, z vnútroštátnej úrovne na Europol. V uprednostňovaných možnostiach politiky sa stanovujú účinné riešenia výziev, ktoré by sa inak museli riešiť s vyššími nákladmi prostredníctvom 27 individuálnych vnútroštátnych riešení, alebo riešenia výziev, ktoré sa vzhľadom na ich nadnárodný charakter nedajú vôbec riešiť na vnútroštátnej úrovni.

·možnosť politiky 14: umožniť Europolu požadovať začatie vyšetrovania trestného činu v prípadoch, ktoré sa týkajú len jedného členského štátu, ak ide o také formy trestnej činnosti, ktoré zasahujú do spoločného záujmu, na ktorý sa vzťahuje politika Únie, a to aj vtedy, ak dotknutý trestný čin nemá cezhraničný rozmer.

·Posilnenie spolupráce Europolu s tretími krajinami v oblasti predchádzania trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a boja proti nim: v legislatívnej iniciatíve sa výkonnému riaditeľovi Europolu umožňuje v konkrétnych situáciách a na základe individuálneho posúdenia povoliť kategórie prenosov osobných údajov do tretích krajín, ak sú tieto kategórie prenosov potrebné. [Článok 25 ods. 5]

·Umožnenie Europolu zadávať po konzultácii s členskými štátmi do Schengenského informačného systému údaje o podozrení z účasti štátneho príslušníka tretej krajiny na trestnom čine, ktorý patrí do pôsobnosti Europolu. [Článok 4 ods. 1 písm. r)]

·Posilnenie úlohy Europolu v oblasti výskumu a inovácie: a) pomoc poskytovaná Komisii pri identifikovaní kľúčových tém výskumu, vypracúvaní a vykonávaní rámcových programov Únie v oblasti výskumu a inovácie, ktoré súvisia s cieľmi Europolu; [Článok 4 ods. 4a] b) podpora členských štátov pri využívaní nových technológií v oblasti predchádzania trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a boja proti nim, a vykonávanie inovačných činností, a to aj prostredníctvom spracúvania osobných údajov, ak je to potrebné; [Článok 33a] c) podpora poskytovaná v oblasti kontroly konkrétnych prípadov priamych zahraničných investícií plynúcich do Únie, ktoré sa týkajú podnikov dodávajúcich technológie používané alebo vyvíjané Europolom alebo členskými štátmi na účely predchádzania trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a ich vyšetrovanie. [Článok 4 ods. 4b]

·Umožnenie spracúvania veľkých a zložitých súborov údajov Europolom: v legislatívnej iniciatíve sa stanovujú pravidlá, na základe ktorých môže Europol overovať, či osobné údaje, ktoré získal v súvislosti s predchádzaním trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a bojom proti nim, zodpovedajú kategóriám dotknutých osôb, ktorých údaje môže agentúra spracúvať. Na tento účel sa v legislatívnej iniciatíve zavádza možnosť vykonania predbežnej analýzy získaných osobných údajov výlučne na účely stanovenia, či tieto údaje spadajú do kategórií dotknutých osôb. Komisia tieto nové právne dôvody navrhuje na základe analýzy rozhodnutia európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov o výzve v oblasti veľkých dát Europolu. [Článok 18 ods. 5a]

·Umožnenie účinnej spolupráce Europolu so súkromnými subjektmi: v legislatívnej iniciatíve sa stanovujú pravidlá, na základe ktorých si môže Europol vymieňať osobné údaje so súkromnými subjektmi a analyzovať tieto údaje s cieľom identifikovať všetky dotknuté členské štáty a poskytnúť im informácie potrebné na stanovenie jurisdikcie, a to aj v súvislosti s teroristickým obsahom na internete. Na tento účel by mal byť Europol schopný získavať osobné údaje od súkromných subjektov, informovať tieto súkromné strany o chýbajúcich informáciách a žiadať členské štáty o to, aby požiadali ďalšie súkromné subjekty o zdieľanie dodatočných informácií. V týchto pravidlách sa zavádza aj možnosť, aby bol Europol technickým kanálom výmen medzi členskými štátmi a súkromnými subjektmi. Tieto nové právne dôvody sú reakciou na problémy, ktorým čelia súkromné subjekty a orgány presadzovania práva pri spolupráci v oblasti trestnej činnosti, v rámci ktorej páchateľ, obete a príslušná IT infraštruktúra patria do rôznych jurisdikcií v EÚ aj mimo nej, a umožňujú Europolu podporovať spoluprácu orgánov presadzovania práva so súkromnými subjektmi v oblasti odstraňovania teroristického obsahu na internete a v iných príslušných otázkach. [Článok 26]

Táto legislatívna iniciatíva bude mať vplyv na rozpočtové a personálne potreby Europolu. Podľa odhadov bude na zabezpečenie zdrojov nevyhnutých na vykonávanie revidovaného mandátu Europolu potrebné na celé obdobie VFR vyčleniť z rozpočtu ďalších približne 180 miliónov EUR a vytvoriť približne 160 pracovných miest. Nové úlohy Europolu navrhované v tejto legislatívnej iniciatíve si teda budú v porovnaní so zdrojmi vyčlenenými v návrhu Komisie z mája 2020 pre viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, v ktorom sa plánuje 2 % ročný nárast príspevkov EÚ pre Europol, vyžadovať dodatočné finančné aj ľudské kapacity. Tieto odhady, ako aj celkový rozpočet a počet pracovných miest vychádzajú z výsledkov rokovaní o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027. Týmto príspevkom by sa takisto mali stabilizovať potreby Europolu v oblasti zdrojov na obdobie, na ktoré sa vzťahuje legislatívny finančný výkaz. Touto legislatívnou iniciatívou sa takisto vytvára možnosť priamych príspevkov členských štátov do rozpočtu Europolu, ak je to potrebné a ak si to vyžadujú existujúce alebo nové úlohy.

·objasnenie, že ak Europol usúdi, že by sa malo začať vyšetrovanie trestného činu, môže v konkrétnych prípadoch takisto požiadať príslušné orgány členského štátu o začatie, vedenie a koordináciu vyšetrovania trestného činu, ktorý zasahuje do spoločného záujmu, na ktorý sa vzťahuje politika Únie, a to aj vtedy, ak dotknutý trestný čin nemá cezhraničný rozmer, [Článok 6 ods. 1]

(12)Únia a členské štáty môžu prijímať reštriktívne opatrenia týkajúce sa priamych zahraničných investícií z dôvodov bezpečnosti alebo verejného poriadku. Na tento účel sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452 stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie, ktorý poskytuje členským štátom a Komisii prostriedky na komplexné riešenie rizík pre bezpečnosť alebo verejný poriadok. Europol by mal v rámci posudzovania očakávaných dôsledkov pre bezpečnosť alebo verejný poriadok podporovať preverovanie konkrétnych prípadov priamych zahraničných investícií do Únie, ktoré sa týkajú podnikov dodávajúcich technológie, ktoré Europol alebo členské štáty používajú alebo vyvíjajú na účely predchádzania trestným činom a ich vyšetrovania.

(11)Europol by mal pomáhať Komisii pri určovaní kľúčových výskumných tém, vypracúvaní a vykonávaní rámcových programov Únie pre výskum a inováciu, ktoré sú relevantné pre ciele Europolu, aby aj vďaka nemu financovanie EÚ pre výskum v oblasti bezpečnosti dosiahlo svoj plný potenciál a riešilo potreby presadzovania práva. Keď Europol pomáha Komisii pri určovaní kľúčových výskumných tém, vypracúvaní a vykonávaní rámcového programu Únie, nemal by v súlade so zásadou konfliktu záujmov dostávať finančné prostriedky z daného programu.

(9)Europol zohráva dôležitú úlohu pri podpore hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu na overenie uplatňovania schengenského acquis, ktorý bol zriadený nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013. Vzhľadom na potrebu posilniť vnútornú bezpečnosť Únie by mal Europol prispievať svojimi odbornými znalosťami, analýzami, správami a ďalšími relevantnými informáciami k celému procesu hodnotenia a monitorovania, od programovania po návštevy na mieste a následné opatrenia. Europol by mal pomáhať aj pri vývoji a aktualizácii hodnotiacich a monitorovacích nástrojov.

(8)Schengenský informačný systém (SIS), ktorý bol v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1862, je základným nástrojom na zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Europol ako centrum pre výmenu informácií v Únii prijíma a uchováva cenné informácie od tretích krajín a medzinárodných organizácií o osobách podozrivých z účasti na trestných činoch patriacich do rozsahu pôsobnosti mandátu Europolu. Europol by mal mať po konzultácii s členskými štátmi možnosť vkladať údaje o týchto osobách do SIS, aby ich mohol priamo a v reálnom čase sprístupniť koncovým používateľom SIS.

(7)Hrozby, ktoré predstavuje závažná trestná činnosť, si vyžadujú koordinovanú, koherentnú, multidisciplinárnu a multiagentúrnu reakciu. Europol by mal byť schopný uľahčovať a podporovať takéto bezpečnostné iniciatívy založené na spravodajských informáciách vedené členskými štátmi, ktoré sú zamerané na identifikáciu, určenie priority a riešenie hrozieb závažnej trestnej činnosti, ako je napríklad Európska multidisciplinárna platforma proti hrozbám trestnej činnosti. Europol by mal byť schopný poskytovať týmto činnostiam administratívnu, logistickú, finančnú a operačnú podporu, pričom by mal podporovať určovanie prierezových priorít a vykonávanie horizontálnych strategických cieľov v oblasti boja proti závažnej trestnej činnosti.

(4)V čase, keď Európu v čoraz väčšej miere ohrozujú organizované zločinecké skupiny a teroristické útoky, musí byť súčasťou účinnej reakcie orgánov presadzovania práva zaistenie dostupnosti dobre vycvičených interoperabilných osobitných zásahových jednotiek špecializovaných na kontrolu krízových situácií. Jednotky presadzovania práva členských štátov v Únii spolupracujú na základe rozhodnutia Rady 2008/617. Europol by mal byť schopný poskytovať podporu týmto osobitným zásahovým jednotkám, a to aj poskytovaním operačnej, technickej a finančnej podpory.

(3)Tieto hrozby sa šíria cez hranice, dotýkajú sa rôznych trestných činov, ktorých páchanie uľahčujú, a prejavujú sa v organizovaných zločineckých skupinách, ktoré sa zapájajú do širokej škály trestnej činnosti. Keďže samotné opatrenia na vnútroštátnej úrovni nepostačujú na riešenie týchto nadnárodných bezpečnostných výziev, orgány presadzovania práva členských štátov čoraz viac využívajú podporu a odborné znalosti, ktoré Europol ponúka v oblasti boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Od nadobudnutia účinnosti nariadenia (EÚ) 2016/794 sa operačný význam úloh Europolu podstatne zmenil. Nové prostredie hrozieb takisto mení to, akú podporu členské štáty od Europolu potrebujú a očakávajú, aby mohli zaistiť bezpečnosť občanov.

(13)Europol poskytuje špecializované odborné znalosti v oblasti boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Na žiadosť členského štátu by zamestnanci Europolu mali mať možnosť poskytnúť operačnú podporu orgánom presadzovania práva tohto členského štátu v teréne pri operáciách a vyšetrovaniach, najmä uľahčením cezhraničnej výmeny informácií a poskytovaním forenznej a technickej podpory pri operáciách a vyšetrovaniach, a to aj v rámci spoločných vyšetrovacích tímov. Na žiadosť členského štátu by zamestnanci Europolu mali mať právo zúčastniť sa na vyšetrovacích úkonoch v danom členskom štáte a pomáhať pri vykonávaní týchto vyšetrovacích úkonov. Zamestnanci Europolu by nemali mať právomoc vykonávať vyšetrovacie úkony.

(14)Jedným z cieľov Europolu je podporovať a posilňovať činnosť príslušných orgánov členských štátov a ich vzájomnú spoluprácu pri predchádzaní formám trestnej činnosti, ktoré zasahujú do spoločného záujmu, na ktorý sa vzťahuje politika Únie, a pri boji proti nim. Na posilnenie tejto podpory by mal mať Europol možnosť požiadať príslušné orgány členského štátu, aby začali, viedli alebo koordinovali vyšetrovanie trestného činu, ktorý zasahuje do spoločného záujmu, na ktorý sa vzťahuje politika Únie, aj keď dotknutý trestný čin nemá cezhraničnú povahu. Europol by mal o takýchto žiadostiach informovať Eurojust.

(15)Zverejňovanie totožnosti a určitých osobných údajov podozrivých alebo odsúdených osôb, ktoré sú hľadané na základe súdneho rozhodnutia členského štátu, zvyšuje šance na vypátranie a zatknutie takýchto osôb. S cieľom podporiť členské štáty pri plnení tejto úlohy by mal mať Europol možnosť uverejňovať na svojom webovom sídle informácie o najhľadanejších osobách v Európe, po ktorých sa pátra v súvislosti so spáchaním trestných činov, ktoré patria do pôsobnosti Europolu, a uľahčiť poskytovanie informácií o týchto osobách verejnosťou.

(16)S cieľom zabezpečiť, aby sa spracúvanie osobných údajov Europolom obmedzilo na kategórie dotknutých osôb, ktorých údaje sa môžu spracúvať podľa tohto nariadenia, Europol by mal mať možnosť overiť, či osobné údaje získané v kontexte predchádzania trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a boja proti nim zodpovedajú jednej z týchto kategórií dotknutých osôb. Europol by mal mať preto možnosť vykonať predbežnú analýzu prijatých osobných údajov výlučne s cieľom určiť, či tieto údaje spadajú pod uvedené kategórie dotknutých osôb. Na tento účel by Europol mal mať možnosť filtrovať údaje ich porovnaním s údajmi, ktoré už má k dispozícii. Takáto predbežná analýza by sa mala uskutočniť pred spracovaním údajov Europolom na účely krížovej kontroly, strategickej analýzy, operačnej analýzy alebo výmeny informácií. Ak z predbežnej analýzy vyplynie, že osobné údaje nespadajú pod kategórie dotknutých osôb, ktorých údaje sa môžu spracúvať podľa tohto nariadenia, Europol by mal tieto údaje vymazať.

(17)Objem údajov zhromažďovaných pri vyšetrovaní trestných činov sa zvyšuje a ich komplexnosť narastá. Členské štáty predkladajú Europolu veľké a komplexné súbory údajov a žiadajú ho o operačnú analýzu s cieľom odhaliť prepojenia na iné trestné činy a na páchateľov trestnej činnosti v iných členských štátoch a mimo Únie. Členské štáty nedokážu takéto cezhraničné prepojenia odhaliť vlastnou analýzou údajov. Europol by mal byť schopný podporovať vyšetrovania trestných činov, ktoré vedú členské štáty, spracúvaním veľkých a komplexných súborov údajov s cieľom odhaliť takéto cezhraničné prepojenia, ak sú splnené prísne požiadavky stanovené v tomto nariadení. Ak je to potrebné na zaistenie účinnej podpory konkrétneho vyšetrovania trestného činu v členskom štáte, Europol by mal mať možnosť spracúvať súbory údajov, ktoré vnútroštátne orgány získali v rámci uvedeného vyšetrovania trestného činu v súlade s procesnými požiadavkami a zárukami uplatniteľnými podľa ich vnútroštátneho trestného práva, a následne predložili Europolu. Ak členský štát poskytne Europolu vyšetrovací spis a požiada Europol o podporu pri konkrétnom vyšetrovaní trestného činu, Europol by mal mať možnosť spracúvať všetky údaje obsiahnuté v tomto spise, pokiaľ podporuje toto konkrétne vyšetrovanie trestného činu. Europol by mal mať takisto možnosť spracúvať osobné údaje, ktoré sú potrebné na účely jeho podpory pri konkrétnom vyšetrovaní trestného činu v členskom štáte, ak tieto údaje pochádzajú z tretej krajiny, za predpokladu, že sa na túto tretiu krajinu vzťahuje rozhodnutie Komisie o tom, že daná krajina zabezpečuje primeranú úroveň ochrany údajov (ďalej len „rozhodnutie o primeranosti“), alebo ak neexistuje rozhodnutie o primeranosti, medzinárodná dohoda uzavretá Úniou podľa článku 218 ZFEÚ alebo dohoda o spolupráci, ktorou sa umožňuje výmena osobných údajov, uzatvorená medzi Europolom a touto treťou krajinou pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (EÚ) 2016/794 a za predpokladu, že táto tretia krajina získala údaje v rámci vyšetrovania trestného činu v súlade s procesnými požiadavkami a zárukami uplatniteľnými podľa jej vnútroštátneho trestného práva.

(18)Aby sa zaistilo, že každé spracúvanie údajov je nevyhnutné a primerané, členské štáty by mali pri predkladaní vyšetrovacieho spisu Europolu zabezpečiť súlad s vnútroštátnym právom a právom Únie. Europol by mal overiť, či je na podporu konkrétneho vyšetrovania trestného činu nevyhnutné a primerané spracúvať osobné údaje, ktoré nemusia spadať pod kategórie dotknutých osôb, ktorých údaje sa vo všeobecnosti môžu spracúvať podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2016/794. Europol by mal toto posúdenie zdokumentovať. Europol by mal takéto údaje uchovávať tak, aby boli funkčne oddelené od ostatných údajov, a mal by ich spracúvať, len ak je to potrebné na účely jeho podpory pri konkrétnom vyšetrovaní trestného činu, napríklad v prípade novej stopy.

(19)S cieľom zabezpečiť, aby členský štát mohol používať analytické správy Europolu ako súčasť súdneho konania v nadväznosti na vyšetrovanie trestného činu, Europol by mal mať možnosť na žiadosť tohto členského štátu uchovávať súvisiaci vyšetrovací spis na účely zabezpečenia vierohodnosti, spoľahlivosti a vysledovateľnosti procesu kriminálneho spravodajstva. Europol by mal takéto údaje uchovávať oddelene a len dovtedy, kým v členskom štáte prebieha súdne konanie súvisiace s uvedeným vyšetrovaním trestného činu. Musí sa zabezpečiť prístup príslušných justičných orgánov, ako aj právo na obhajobu, najmä právo podozrivých alebo obvinených osôb, alebo ich právnych zástupcov na prístup k spisovému materiálu.

(20)Cezhraničné prípady závažnej trestnej činnosti alebo terorizmu si vyžadujú úzku spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva dotknutých členských štátov. Europol poskytuje nástroje na podporu takejto spolupráce pri vyšetrovaniach, najmä formou výmeny informácií. V záujme posilnenia tejto spolupráce pri konkrétnych vyšetrovaniach prostredníctvom spoločnej operačnej analýzy by členské štáty mali mať možnosť povoliť ostatným členským štátom priamy prístup k informáciám, ktoré poskytli Europolu, bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek obmedzenia prístupu k týmto informáciám. Každé spracúvanie osobných údajov členskými štátmi v rámci spoločnej operačnej analýzy by sa malo uskutočňovať v súlade s pravidlami a zárukami stanovenými v tomto nariadení.

(21)Europol poskytuje operačnú podporu pri vyšetrovaní trestných činov príslušnými orgánmi členských štátov, najmä zaisťovaním operačnej a forenznej analýzy. Členské štáty by mali mať možnosť sprístupniť výsledky týchto činností svojim príslušným iným orgánom vrátane prokurátorov a trestných súdov počas celého trvania trestného konania. Na tento účel by zamestnanci Europolu mali mať možnosť podať svedeckú výpoveď o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli pri plnení svojich povinností alebo pri výkone svojej činnosti, bez toho, aby boli dotknuté príslušné obmedzenia jej použitia a vnútroštátne trestné právo procesné.

(22)Europol a Európska prokuratúra zriadená nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 by mali zaviesť potrebné opatrenia na optimalizáciu svojej operačnej spolupráce, pričom by mali náležite zohľadniť svoje úlohy a mandáty. Europol by mal úzko spolupracovať s Európskou prokuratúrou a na jej žiadosť podporovať vyšetrovania a trestné stíhania, ktoré Európska prokuratúra vedie, a to aj poskytovaním analytickej podpory a výmenou relevantných informácií, a takisto s ňou spolupracovať od okamihu oznámenia podozrenia, že bol spáchaný trestný čin, Európskej prokuratúre až do okamihu, keď Európska prokuratúra rozhodne, či vo veci začne trestné stíhanie alebo vec inak uzavrie. Europol by mal bez zbytočného odkladu oznámiť Európskej prokuratúre každú trestnú činnosť, v súvislosti s ktorou by Európska prokuratúra mohla vykonávať svoju právomoc. S cieľom posilniť operačnú spoluprácu medzi Europolom a Európskou prokuratúrou by Europol mal Európskej prokuratúre umožniť prístup k údajom, ktoré má k dispozícii, na základe systému „pozitívnej lustrácie/negatívnej lustrácie“, a to v súlade so zabezpečením a zárukami ochrany údajov stanovenými v tomto nariadení. Na spoluprácu Europolu s Európskou prokuratúrou by sa mali vzťahovať pravidlá zasielania údajov orgánom Únie stanovené v tomto nariadení. Europol by mal byť takisto schopný podporovať vyšetrovanie trestných činov Európskou prokuratúrou prostredníctvom analýzy veľkých a komplexných súborov údajov.

(23)Europol by mal úzko spolupracovať s Európskym úradom pre boj proti podvodom (ďalej len „úrad OLAF“) s cieľom odhaľovať podvody, korupciu a akékoľvek iné protiprávne konanie poškodzujúce finančné záujmy Únie. Europol by mal na tento účel bezodkladne poskytnúť úradu OLAF všetky informácie, v súvislosti s ktorými by úrad OLAF mohol vykonávať svoju právomoc. Na spoluprácu Europolu s úradom OLAF by sa mali vzťahovať pravidlá zasielania údajov orgánom Únie stanovené v tomto nariadení.

(24)Závažná trestná činnosť a terorizmus majú často prepojenie na územia mimo Únie. Europol si môže vymieňať osobné údaje s tretími krajinami, pričom sa musí zaistiť ochrana súkromia a základných práv a slobôd dotknutých osôb. V záujme posilnenia spolupráce s tretími krajinami pri predchádzaní trestným činom, ktoré patria do rozsahu cieľov Europolu, a boji proti nim by výkonný riaditeľ Europolu mal mať možnosť povoliť kategórie prenosov osobných údajov do tretích krajín v konkrétnych situáciách a na základe individuálneho posúdenia, ak je takýto súbor prenosov súvisiaci s konkrétnou situáciou potrebný a spĺňa všetky požiadavky tohto nariadenia.

(25)S cieľom podporiť spoluprácu členských štátov so súkromnými subjektmi poskytujúcimi cezhraničné služby v prípadoch, keď tieto súkromné subjekty disponujú informáciami, ktoré sú relevantné z hľadiska predchádzania trestnej činnosti a boja proti nej, by sa malo Europolu umožniť prijímať a za osobitných okolností vymieňať si osobné údaje so súkromnými subjektmi.

(26)Páchatelia trestnej činnosti čoraz častejšie využívajú na komunikáciu a vykonávanie nezákonných činností cezhraničné služby súkromných strán. Páchatelia sexuálnych trestných činov zneužívajú deti a zdieľajú fotografie a videá na celom svete pomocou online platforiem na internete. Teroristi zneužívajú cezhraničné služby poskytovateľov online služieb na nábor dobrovoľníkov, plánovanie a koordináciu útokov a šírenie propagandy. Páchatelia počítačovej kriminality profitujú z digitalizácie našich spoločností, pričom využívajú phishing a sociálne inžinierstvo na páchanie iných druhov počítačovej kriminality, ako sú online podvody, ransomwarové útoky alebo platobné podvody. V dôsledku zvýšeného využívania online služieb páchateľmi trestnej činnosti majú súkromné subjekty čoraz väčšie množstvo osobných údajov, ktoré môžu byť relevantné pre vyšetrovanie trestných činov.

(27)Keďže internet je priestorom bez hraníc, tieto služby sa môžu často poskytovať z akéhokoľvek miesta na svete. Obete, páchatelia, digitálna infraštruktúra, v ktorej sa osobné údaje uchovávajú, a poskytovateľ služieb, ktorý službu poskytuje, tak môžu podliehať rôznym vnútroštátnym jurisdikciám v rámci Únie aj mimo nej. Súkromné subjekty preto môžu mať k dispozícii súbory údajov, ktoré majú význam pre presadzovanie práva a ktoré obsahujú osobné údaje s prepojeniami na viaceré jurisdikcie, ako aj osobné údaje, ktoré nemožno ľahko priradiť k žiadnej konkrétnej jurisdikcii. Pre vnútroštátne orgány je ťažké účinne analyzovať takéto súbory údajov s prepojením na viaceré jurisdikcie alebo nepriraditeľné súbory údajov prostredníctvom vnútroštátnych riešení. Ak sa súkromné subjekty rozhodnú zákonne a dobrovoľne zdieľať údaje s orgánmi presadzovania práva, v súčasnosti nemajú k dispozícii jednotné kontaktné miesto, s ktorým môžu tieto súbory údajov zdieľať na úrovni Únie. Okrem toho súkromné subjekty čelia ťažkostiam, keď dostanú viaceré žiadosti od orgánov presadzovania práva z rôznych krajín.

(28)S cieľom zabezpečiť, aby súkromné subjekty mali k dispozícii kontaktné miesto na úrovni Únie na zákonné zdieľanie súborov údajov s prepojením na viaceré jurisdikcie alebo súborov údajov, ktoré nebolo možné ľahko priradiť k jednej alebo viacerým konkrétnym jurisdikciám, Europolu by sa malo umožniť prijímať osobné údaje priamo od súkromných subjektov.

(29)Aby sa zabezpečilo, že členské štáty budú rýchlo dostávať relevantné informácie potrebné na začatie vyšetrovania s cieľom predchádzať závažnej trestnej činnosti a terorizmu a bojovať proti nim, Europol by mal mať možnosť spracúvať a analyzovať takéto súbory údajov, aby mohol identifikovať príslušné členské štáty a postúpiť dotknutým vnútroštátnym orgánom presadzovania práva informácie a analýzy potrebné na vyšetrovanie týchto trestných činov v rámci ich príslušných jurisdikcií.

(30)S cieľom zaistiť, aby mohol Europol identifikovať všetky príslušné vnútroštátne orgány presadzovania práva, malo by sa mu umožniť informovať súkromné subjekty v prípade, že informácie, ktoré od nich dostal, nie sú dostatočné na to, aby mu umožnili identifikovať dotknuté orgány presadzovania práva. To by súkromným subjektom, ktoré zdieľajú informácie s Europolom, umožnilo rozhodnúť sa, či je v ich záujme zdieľať s Europolom ďalšie informácie a či je takýto postup zákonný. Europol môže na tento účel informovať súkromné subjekty o chýbajúcich informáciách, pokiaľ je to bezpodmienečne nevyhnutné na identifikáciu príslušných orgánov presadzovania práva. Na takéto prenosy by sa mali vzťahovať osobitné záruky, najmä ak dotknutý súkromný subjekt nie je usadený v Únii alebo v tretej krajine, s ktorou má Europol dohodu o spolupráci umožňujúcu výmenu osobných údajov alebo s ktorou Únia uzavrela medzinárodnú dohodu podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorej sa stanovujú primerané záruky, alebo na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie Komisie o primeranosti, podľa ktorého daná tretia krajina zabezpečuje primeranú úroveň ochrany údajov.

(31)Členské štáty, tretie krajiny, medzinárodná organizácia vrátane Medzinárodnej organizácie kriminálnej polície (Interpol) alebo súkromné subjekty môžu zdieľať súbory údajov s prepojením na viaceré jurisdikcie alebo súbory údajov, ktoré nemožno priradiť k jednej alebo viacerým konkrétnym jurisdikciám, s Europolom, ak tieto súbory údajov obsahujú prepojenia na osobné údaje v držbe súkromných subjektov. Ak treba od takýchto súkromných subjektov získať doplňujúce informácie na identifikáciu všetkých príslušných dotknutých členských štátov, Europol by mal mať možnosť požiadať členské štáty, aby prostredníctvom svojich národných ústrední požiadali súkromné subjekty, ktoré sú usadené alebo majú právneho zástupcu na ich území, aby Europolu poskytli osobné údaje v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi týchto členských štátov. V mnohých prípadoch tieto členské štáty nemusia byť schopné stanoviť iné prepojenie na svoju jurisdikciu, než je skutočnosť, že súkromný subjekt, ktorý má príslušné údaje, je usadený v ich jurisdikcii. Bez ohľadu na to, či pod ich právomoc spadá konkrétna trestná činnosť, ktorá je predmetom žiadosti, by preto členské štáty mali zabezpečiť, aby ich príslušné vnútroštátne orgány mohli získať osobné údaje od súkromných subjektov na účely poskytnutia informácií Europolu, ktoré potrebuje na plnenie svojich cieľov, a to v plnom súlade s procesnými zárukami podľa ich vnútroštátnych právnych predpisov.

(32)S cieľom zabezpečiť, aby Europol neuchovával údaje dlhšie, ako je potrebné na identifikáciu dotknutých členských štátov, mali by sa uplatňovať lehoty na uchovávanie osobných údajov Europolom. Keď Europol vyčerpal všetky prostriedky, ktoré má k dispozícii na identifikáciu všetkých dotknutých členských štátov, a nemôže odôvodnene očakávať, že identifikuje ďalšie dotknuté členské štáty, uchovávanie týchto osobných údajov už nie je potrebné a primerané na identifikáciu dotknutých členských štátov. Europol by mal osobné údaje vymazať do štyroch mesiacov od posledného prenosu, pokiaľ dotknutá národná ústredňa, dotknuté kontaktné miesto alebo dotknutý orgán v tejto lehote opätovne nepredložia Europolu tieto osobné údaje ako svoje údaje. Ak boli opätovne predložené osobné údaje súčasťou väčšieho súboru osobných údajov, Europol by mal osobné údaje uchovávať len vtedy, ak ich opätovne predložila dotknutá národná ústredňa, dotknuté kontaktné miesto alebo dotknutý orgán, a len v takom rozsahu, v akom boli opätovne predložené.