Spoločný podnik EuroHPC bude čerpať prostriedky zo súčasného viacročného finančného rámca, ktoré sa už vyčlenili na činnosti HPC v pracovných programoch na posledné dva roky vykonávania programu Horizont 2020 a Nástroja na prepájanie Európy. Pri dosahovaní cieľov nebude čerpať z dodatočných prostriedkov ďalšieho viacročného finančného rámca. Ak by sa sprístupnili finančné prostriedky v ďalšom viacročnom finančnom rámci, nariadenie o spoločnom podniku EuroHPC by sa muselo zmeniť s cieľom stanoviť nový mandát, resp. jeho rozšírenie o obstaranie a prevádzku exaflopovej infraštruktúry, rozvoj technológií HPC, ktoré sa zavedú po exaflopových technológiách, a obstaranie a prevádzku takýchto infraštruktúr vrátane ich prípadnej integrácie s kvantovou výpočtovou technikou. Zmenený a rozšírený mandát by sa opieral o primerané posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami lepšej právnej regulácie.

Únia stanovila cieľ dosiahnuť exaflopovú výkonnosť, t. j. úroveň výkonu pre počítačový systém schopný uskutočniť desať na osemnástu operácií za sekundu, do roku 2022 alebo 2023. Zvýšenie výpočtovej kapacity nad rámec exaflopového výkonu by znamenalo využitie vyspelejších než exaflopových technológií a pravdepodobne kvantových počítačov. Ide o počítačové zariadenia, ktoré využívajú kvantové fyzikálne účinky namiesto tradičných tranzistorov. Do roka 2019 by sa mal dosiahnuť medzistupeň na ceste k exaflopovému výkonu, t. j. 20 % až 50 % exaflopového výkonu.

c)investície členských štátov a Únie do HPC ostávajú do veľkej miery nekoordinované a využívanie technológií HPC v priemysle je nízke. Investície Únie a jej členských štátov v porovnaní s konkurentmi v Spojených štátoch, Číne a Japonsku sú jednoznačne príliš nízke, pričom nedostatok financovania predstavuje 500 – 750 miliónov EUR ročne.

Nárast významu HPC pre vedu, verejné a súkromné sektory v posledných rokoch bol sprevádzaný exponenciálnym rastom úrovne investícií nevyhnutných na udržanie si celosvetovej konkurencieschopnosti. To zas viedlo k všeobecnému uznaniu, že „europeizácia“ v tejto oblasti by vďaka spoločnej infraštruktúre a spoločnému využívaniu existujúcich spôsobilostí bola prínosom pre všetkých. Týka sa to členských štátov, ktoré môžu mať ťažkosti pri vytváraní sebestačných vnútroštátnych infraštruktúr HPC, pričom však môžu priniesť cenné príspevky k schopnostiam HPC na úrovni EÚ a získavať z nich úžitok.

Komisia prijala 19. apríla 2016 európsku iniciatívu v oblasti cloud computingu ako súčasť stratégie digitalizácie európskeho priemyslu. To znamená, že spolu s členskými štátmi vytvorí špičkový európsky ekosystém HPC a veľkých dát, ktorý sa bude opierať o HPC, dátovú a sieťovú infraštruktúru svetovej úrovne. EÚ by sa vďaka tejto infraštruktúre mohla do rokov 2022/2023 stať jednou z najvýznamnejších superpočítačových mocností na svete vďaka exaflopovým superpočítačom založeným na európskych technológiách.

Komisia preskúmala, do akej miery by tri zvolené možnosti:

Komisia má skúsenosti so zakladaním a riadením spoločných podnikov. Bude čerpať najmä zo skúseností získaných pri realizácii spoločného podniku Elektrické komponenty a systémy pre vedúce postavenie Európy (ECSEL) v oblasti týkajúcej sa HPC, konkrétne mikro- a nanoelektroniky. V obidvoch spoločných podnikoch pôsobí niekoľko rovnakých priemyselných aktérov a očakáva sa, že technologický vývoj pre mimoriadne špecializované trhy so superpočítačmi sa uplatní aj na masových trhoch, na ktoré sa zameriaval podnik ECSEL.

Súkromné subjekty by mali poskytnúť podobnú sumu ako časť súčasných záväzkov vyplývajúcich zo zmluvných verejno-súkromných partnerstiev a ETP4HPC a BDVA, a to po zostávajúce obdobie trvania programu Horizont 2020.

Zriadením spoločného podniku EuroHPC by sa uľahčilo vykonávanie činností v oblasti HPC, ktoré v súčasnosti vykonáva Komisia v rámci programu Horizont 2020. Komisia by na spoločný podnik delegovala právomoc vykonávať činnosti Únie v oblasti HPC cez dva rôzne programy (Horizont 2020 a Nástroj na prepájanie Európy) a tri časti pracovného programu Horizont 2020 [„Technológie budúcnosti a vznikajúce technológie“ (FET), „Vedúce postavenie v podporných a priemyselných technológiách IKT“ (LEIT-IKT) a „Výskumné infraštruktúry“]. Týmto prístupom by sa zmiernili ťažkosti synchronizácie a koordinácie činností na dosiahnutie cieľov Európskej stratégie v oblasti HPC a znížil by sa počet rokovaní so štyrmi rôznymi zloženiami výboru programu iba na rokovanie v rámci jednej správnej rady.

V článku 8 sa stanovuje, že spoločný podnik by mal byť vlastníkom predexaflopových superpočítačov, ktoré obstaráva, až do konca ich ekonomickej životnosti, keď sa ich vlastníctvo prevedie na hostiteľský subjekt.

(14)Únia, zúčastnené štáty a súkromní členovia spoločného podniku by mali poskytnúť finančný príspevok na administratívne náklady spoločného podniku. Keďže vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020 možno príspevok Únie na administratívne náklady prednostne prideliť na pokrytie prevádzkových nákladov len do roka 2023, zúčastnené štáty a súkromní členovia spoločného podniku by mali v plnej miere pokryť administratívne náklady spoločného podniku od roku 2024.

(13)Verejno-súkromné partnerstvo v podobe spoločného podniku by malo spájať finančné a technické prostriedky, ktoré sú nevyhnutné na zvládnutie zložitosti čoraz rýchlejšieho tempa inovácií v tejto oblasti. Členmi spoločného podniku by preto mali byť Únia, členské štáty a pridružené krajiny (ďalej len „zúčastnené krajiny“), ktoré sa dohodnú na spoločnej európskej iniciatíve v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky, a združenia (ďalej len „súkromní členovia“), ktoré zastupujú svoje jednotlivé subjekty, a iné organizácie s výslovným a aktívnym zapojením s cieľom dosiahnuť výsledky vo výskumno-inovačnej činnosti a zachovať know-how v Európe v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky. Spoločný podnik by mal byť otvorený pre nových členov za predpokladu, že poskytnú finančný príspevok, prispejú k administratívnym nákladom a prijmú stanovy spoločného podniku.

(12)Spoločný podnik by sa mal zriadiť a začať fungovať v roku 2019, aby dosiahol cieľ – vybavenie Únie predexaflopovou infraštruktúrou do roka 2020 a rozvoj technológií potrebných na dosiahnutie exaflopovej kapacity do obdobia 2022/2023. Keďže cyklus vývoja ďalšej generácie technológií zvyčajne trvá 4 až 5 rokov, už teraz treba prijať opatrenia na udržanie si konkurencieschopnosti na globálnom trhu.

(10)V záujme vybavenia Únie výpočtovou výkonnosťou potrebnou na zachovanie špičkovej úrovne jej výskumu treba koordinovať investície členských štátov do vysokovýkonnej výpočtovej techniky a posilniť priemyselné využívanie predmetných technológií. Únia by mala zvýšiť svoju účinnosť, pokiaľ ide o premenu technologického pokroku na systémy vysokovýkonnej výpočtovej techniky, ktoré sa obstarávajú v Európe, a vytvoriť účinné prepojenie medzi ponukou technológií, spolunavrhovaním s používateľmi a spoločným obstarávaním prvotriednych systémov.

(8)V oznámení Komisie z 19. apríla 2016 „Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe“ sa vyžaduje zriadenie Európskej dátovej infraštruktúry na základe kapacít prvotriednej vysokovýkonnej výpočtovej techniky a rozvoja celého európskeho ekosystému vysokovýkonnej výpočtovej techniky a realizácie exaflopových superpočítačov. Závažnosť problematiky a prekážok, s ktorými sa stretávajú zainteresované strany v Únii, si vyžadujú naliehavé opatrenia na získanie potrebných zdrojov a schopností s cieľom dospieť k ucelenému reťazcu od výskumu a vývoja až po dodanie a prevádzkovanie exaflopových systémov vysokovýkonnej výpočtovej techniky. Na úrovni Únie by sa preto mal zriadiť mechanizmus na spájanie a sústredenie podpory vytvorenia špičkovej európskej infraštruktúry vysokovýkonnej výpočtovej techniky a na výskumno-inovačnú činnosť v tejto oblasti zo strany členských štátov, Únie a súkromného sektora. Táto infraštruktúra by mala poskytnúť prístup používateľom z verejného sektora, priemyslu a akademickej obce vrátane vedeckej obce ako súčasti európskeho cloudu pre otvorenú vedu.

(4)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 sa zriadil Nástroj na prepájanie Európy (NPE). NPE by mal umožňovať, aby boli projekty spoločného záujmu pripravené a realizovali sa v rámci politiky transeurópskych sietí v sektoroch energetiky, dopravy a telekomunikácií. Mal by podporovať najmä realizáciu tých projektov spoločného záujmu, ktoré sú zamerané na rozvoj a výstavbu nových infraštruktúr a služieb alebo na modernizáciu existujúcich infraštruktúr a služieb v sektoroch dopravy, telekomunikácií a energetiky. Okrem toho by mal prispievať aj k podpore projektov s európskou pridanou hodnotou a so značným prínosom pre spoločnosť, ktoré nie sú dostatočne financované zo strany trhu.

(2)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020), „Horizont 2020“. Jeho cieľom je dosiahnuť väčší vplyv v oblasti výskumu a inovácie spojením programu Horizont 2020 s finančnými prostriedkami súkromného sektora v rámci verejno-súkromných partnerstiev v kľúčových oblastiach, v ktorých môže výskum a inovácia prispieť k širším cieľom Únie v oblasti konkurencieschopnosti, stimulovať súkromné investície a pomôcť riešiť spoločenské výzvy. Tieto partnerstvá by sa mali zakladať na dlhodobom záväzku vrátane vyváženého príspevku všetkých partnerov, mali by niesť zodpovednosť za plnenie svojich cieľov a byť v súlade so strategickými cieľmi Únie v oblasti výskumu, vývoja a inovácie. Riadenie a fungovanie týchto partnerstiev by malo byť otvorené, transparentné, účinné a efektívne a širokému spektru zainteresovaných strán pôsobiacich v konkrétnych oblastiach by malo ponúkať príležitosť zúčastniť sa.

(15)Zainteresované strany z priemyslu a výskumu v súkromnom združení ETP4HPC uzatvorili v roku 2014 zmluvné verejno-súkromné partnerstvo s Úniou s cieľom opätovne získať vedúce postavenie v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a rozvinúť pre Úniu kompletný ekosystém HPC. Hlavnou úlohou partnerstva je vybudovať prvotriedny európsky hodnotový reťazec vysokovýkonnej výpočtovej techniky, ktorý by mal byť konkurencieschopný na celosvetovej úrovni, a podporovať synergiu medzi tromi piliermi ekosystému HPC (rozvoj technológií, aplikácií a počítačovej infraštruktúry). Súkromné združenie ETP4HPC by vzhľadom na odborné znalosti a skutočnosť, že spája dôležité zainteresované strany zo súkromného sektora v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky, malo mať nárok na členstvo v spoločnom podniku.

(16)Zainteresované strany z priemyslu a výskumu v združení BDVA uzatvorili v roku 2014 zmluvné verejno-súkromné partnerstvo s Úniou s cieľom posilniť hodnotový reťazec údajov, podporiť budovanie komunít v oblasti údajov a vytvoriť v Únii podmienky pre prosperujúce hospodárstvo založené na údajoch. Súkromné združenie BDVA by vzhľadom na odborné znalosti a skutočnosť, že spája dôležité zainteresované strany z oblasti veľkých dát, malo mať nárok na členstvo v spoločnom podniku.

(17)Súkromné združenia ETP4HPC a BDVA písomne vyjadrili ochotu prispieť k technologickej stratégii spoločného podniku a poskytnúť svoje odborné znalosti na účely dosiahnutia jeho cieľov. Je vhodné, aby súkromné združenia prijali stanovy uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu prostredníctvom listu o schválení.

(18)Spoločný podnik by sa mal zaoberať jasne vymedzenými témami, ktoré by akademickej obci a európskemu priemyslu ako celku umožnili navrhovať, rozvíjať a používať najinovačnejšie technológie v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a vytvoriť integrovanú infraštruktúru v celej Únii s prvotriednou kapacitou vysokovýkonnej výpočtovej techniky, vysokorýchlostným pripojením a najmodernejšími aplikáciami, dátovými a softvérovými službami pre vedeckých pracovníkov a iných hlavných priemyselných používateľov vrátane MSP a verejného sektora. Spoločný podnik by mal vynaložiť úsilie na zníženie nedostatku zručností v oblasti HPC. Okrem toho by mal pripraviť podmienky na budovanie prvej hybridnej infraštruktúry vysokovýkonnej výpočtovej techniky v Európe, integráciu tradičných výpočtových architektúr s kvantovými výpočtovými zariadeniami, t. j. využívanie kvantového počítača ako urýchľovača sledu výpočtov HPC. Na udržanie výskumných tímov a európskych priemyselných odvetví na vrchole vo vysoko konkurenčnom medzinárodnom kontexte vďaka dosahovaniu špičkových výsledkov a ich integráciou do konkurencieschopných systémov, zaistenie rýchleho a širokého celoeurópskeho priemyselného využitia európskych technológií, ktoré prinesie účinky presahovania dôležité pre spoločnosť, spoločné znášanie rizika a spojenie síl pri zlaďovaní stratégií a investícií v duchu spoločného európskeho záujmu je potrebná štruktúrovaná a koordinovaná finančná podpora na európskej úrovni. Komisia by mohla v nadväznosti na oznámenie príslušného členského štátu alebo skupiny členských štátov zvážiť, či možno iniciatívy spoločného podniku považovať za dôležité projekty spoločného európskeho záujmu za predpokladu, že všetky relevantné podmienky boli splnené v súlade s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie.

(19)Spoločný podnik by mal na dosiahnutie svojich cieľov v oblasti navrhovania, rozvíjania a využívania najinovačnejších technológií vysokovýkonnej výpočtovej techniky poskytovať finančnú podporu vo forme grantov a verejného obstarávania na základe výziev na predkladanie návrhov a výziev na predkladanie ponúk. Takáto finančná podpora by mala byť zacielená najmä na dokázané zlyhania trhu, ktoré bránia rozvoju daného programu, a mala by mať stimulačný účinok, ktorý mení správanie príjemcu.

(20)Spoločný podnik by mal na dosiahnutie svojho cieľa zabezpečiť rámec na nadobudnutie integrovanej exaflopovej superpočítačovej a dátovej infraštruktúry svetovej úrovne v Únii s cieľom vybaviť používateľov strategickými výpočtovými zdrojmi potrebnými na zachovanie ich konkurencieschopnosti a riešenie spoločenských, environmentálnych, hospodárskych a bezpečnostných výziev.

(21)Spoločný podnik by mal byť vlastníkom predexaflopových superpočítačov, ktoré nadobudol. Prevádzkovanie predexaflopových superpočítačov by sa malo zveriť hostiteľskému subjektu, t. j. právnickej osobe v členskom štáte zapojenom do spoločného podniku, ktorá poskytuje zariadenia na hosťovanie a prevádzkovanie superpočítača. Hostiteľský subjekt by mal v čo najvyššej možnej miere zabezpečiť fyzické a funkčné oddelenie predexaflopových superpočítačov spoločného podniku a akýchkoľvek iných štátnych alebo regionálnych výpočtových systémov, ktoré prevádzkuje. Hostiteľský subjekt by mala vybrať správna rada spoločného podniku. Spoločný podnik by mal zostať vlastníkom predexaflopových superpočítačov až do ich odpísania (zvyčajne po 4 až 5 rokoch prevádzky). Vlastníctvo by sa následne malo previesť na hostiteľský subjekt, ktorý bude zodpovedný za vyradenie z prevádzky, likvidáciu alebo akékoľvek iné použitie, a hostiteľský subjekt by mal spoločnému podniku uhradiť zostatkovú hodnotu superpočítačov.

(22)Predexaflopové a petaflopové superpočítače by mali využívať všetci používatelia z akademickej obce, priemyslu a verejného sektora, a to najmä na účely verejného výskumu a inovácie. Spoločný podnik by mal mať možnosť vykonávať niektoré obmedzené hospodárske činnosti na súkromné účely. Prístup by sa mal poskytnúť používateľom so sídlom v Únii alebo krajine pridruženej k programu Horizont 2020. Prístupové práva by sa všetkým používateľom mali udeľovať spravodlivo a transparentne. Správna rada by mala vymedziť prístupové práva, pokiaľ ide o podiel času Únie na prístup ku každému superpočítaču.

(23)Spoločný podnik by mal podporovať nadobudnutie petaflopových počítačov zo strany zúčastnených štátov cez vhodný nástroj (napr. verejné obstarávanie inovačných riešení). Príjemcami tohto nástroja by mali byť vlastníci petaflopového počítača. Podiel času Únie na prístup ku každému petaflopovému počítaču by mal byť priamo úmerný výške finančného príspevku spoločného podniku na oprávnené obstarávacie náklady, ktoré vznikli príjemcom.

(24)Malo by sa povoliť obmedzené využívanie superpočítačov používateľom, ktorí vykonávajú hospodárske činnosti na iné ako výskumné využitie. Čas na prístup by sa mal udeliť predovšetkým používateľom so sídlom v Únii alebo krajine pridruženej k programu Horizont 2020. Prístupové práva by sa mali udeľovať transparentne.

(25)Riadenie spoločného podniku zabezpečujú dva orgány: správna rada a priemyselná a vedecká poradná rada. Správna rada by mala byť zložená zo zástupcov Únie a zúčastnených štátov. Mala by byť zodpovedná za tvorbu strategickej politiky a rozhodovanie o financovaní týkajúce sa činností spoločného podniku, najmä všetkých činností verejného obstarávania. Priemyselná a vedecká poradná rada by mala byť zložená zo zástupcov akademickej obce a priemyslu v úlohe používateľov a dodávateľov technológií. Mala by správnej rade poskytovať nezávislé poradenstvo o strategickom výskumnom programe, ako aj pri nadobudnutí a prevádzkovaní superpočítačov, ktoré vlastní spoločný podnik.

(26)Hlasovacie práva by mali v zásade zodpovedať finančným a nepeňažným príspevkom jeho členov. Zúčastnené štáty by mali mať právo hlasovať o činnostiach súvisiacich s verejným obstarávaním spoločného podniku iba vtedy, ak prispievajú zdrojmi na činnosti verejného obstarávania, prípadne by mali hlasovať iba o činnostiach súvisiacich s nepriamymi akciami, ak na ne prispievajú zdrojmi. Hlasovacie práva by sa mali vypočítať každý rok na základe skutočných príspevkov.

(27)Finančný príspevok Únie by sa mal spravovať v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a s príslušnými pravidlami nepriameho hospodárenia stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 1268/2012. Pravidlá uplatniteľné na spoločný podnik, ktorý začína postup verejného obstarávania, sa stanovia v jeho rozpočtových pravidlách.

(28)Spoločný podnik by mal v záujme podpory európskeho ekosystému HPC vhodne využívať postupy verejného obstarávania a grantové nástroje, napríklad primeraným využívaním obstarávania vo fáze pred komerčným využitím a verejného obstarávania inovačných riešení.

(29)Pri posudzovaní celkového vplyvu spoločného podniku by sa investície súkromných členov mali zohľadniť ako nepeňažné príspevky pozostávajúce z nákladov, ktoré im vznikli pri vykonávaní akcií, mínus príspevky spoločného podniku. Tieto celkové investície by mali dosiahnuť aspoň 420 000 000 EUR.

(30)V snahe zachovať rovnaké podmienky pre všetky podniky pôsobiace na vnútornom trhu by financovanie z rámcových programov Únie malo byť kompatibilné so zásadami štátnej pomoci, aby sa zaručila účinnosť verejných výdavkov a predchádzalo sa takým narušeniam trhu ako vytláčanie súkromného financovania, vytváranie neefektívnych trhových štruktúr alebo zachovanie nevýkonných podnikov.

(31)Účasť na nepriamych akciách, ktoré financuje spoločný podnik, by mala byť v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013. Spoločný podnik by mal navyše zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto pravidiel na základe príslušných opatrení prijatých Komisiou.

(32)Poskytovanie finančnej podpory na činnosti z Nástroja na prepájanie Európy by malo byť v súlade s pravidlami tohto programu.

(33)Finančné záujmy Únie a ostatných členov spoločného podniku majú byť chránené úmernými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde to je primerané, administratívnych a finančných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

(34)Spoločný podnik by mal fungovať otvorene a transparentne, mal by včas poskytovať všetky náležité informácie a propagovať svoje činnosti, okrem iného cez informačné aktivity a šírením informácií v radoch širokej verejnosti. Rokovací poriadok orgánov spoločného podniku by sa mal zverejniť.