SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k 
NARIADENIE RADY 
 
Zmenený a doplnený návrh 
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktoré sa týka zriadenia systému „EURODAC“ na porovnávanie odtla čkov prstov 
pre účinné uplat ňovanie nariadenia (ES) č. […/…], [ktorým sa ustanovujú kritériá 
a mechanizmy na ur čenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti 
o medzinárodnú ochranu podanej štátnym prís lušníkom tretej krajiny alebo osobou 
bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov]  
 
(Prepracované znenie) 
 
a k  
 
návrh  
 
ROZHODNUTIE RADY 
 
o možnosti orgánov presadzovania práva členských štátov a Europolu požiada ť o 
porovnanie s údajmi v systéme EURODAC na ú čely presadzovania práva  
   
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
 
{KOM(2009) 342 v kone čnom znení} 
{KOM(2009) 344 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 936}  
SK    SK 1. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
V záveroch zmiešaného výboru Rady SVV z 12. – 13. júna 2007 sa uvá dza, že v záujme 
dosiahnutia cie ľa posilnenia bezpe čnosti a zintenzívnenia boja proti terorizmu by sa mal 
polícii a orgánom presadzovania práva členských štátov a Europolu za ur čitých podmienok 
sprístupni ť systém „Eurodac“ pri vykonávaní ich pov inností súvisiacich s predchádzaním 
teroristickým trestným činom a inej závažnej trestnej činnosti, ich odha ľovaním 
a vyšetrovaním. Tento výbor preto vyzval Komisiu, aby čo najskôr predložila potrebné 
návrhy na dosiahnutie tohto cie ľa. 
Skutočnosť, že orgány presadzovania práva nemajú  v rámci boja proti terorizmu a inej 
závažnej trestnej činnosti prístup k systému „Eurodac“, bola uvedená ako nedostatok aj 
v oznámení Komisie Rade a Európskemu pa rlamentu o zlepšení efektívnosti, posil ňovaní 
interoperability a synergii medzi európskymi databázami v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí z 24. novembra 2005
1.  
„Eurodac“ je systém s pôsobnos ťou v celom Spolo čenstve na porovnávanie odtla čkov prstov 
žiadateľov o azyl. Bol zriadený nariadením „Eurodac“, ktoré nadobudlo ú činnosť 
15. decembra 2000 a ktoré slúži všetkým štátom, ktoré vykonávajú dublinské acquis . Účelom 
systému „Eurodac“ je u ľahčiť uplatňovanie Dublinského nariadenia2, ktorého cie ľom je 
zaviesť jasný a uskuto čniteľný mechanizmus na ur čenie zodpovednosti za žiadosti o azyl, 
predchádzanie „azylovému nakupovaniu“ a zaru čenie účinného prístupu k príslušným 
postupom. Tento ú čel sa dosahuje prostredníct vom systému identifikácie odtla čkov prstov 
štátnych príslušníkov tretích kr ajín, ktorí spadajú do rozsahu pôs obnosti nariadenia na základe 
prísne vymedzených a zosúladených pravidie l týkajúcich sa uchová vania, porovnávania 
a vymazávania odtla čkov prstov.  
Databáza obsahuje iba tieto informácie: odtla čky prstov, členský štát pôvodu, miesto a dátum 
podania žiadosti o azyl, pohlavie, referen čné číslo používané v členskom štáte pôvodu, dátum 
odobratia odtla čkov prstov a dátum ich odoslania centrálnej jednotke. 
Pri presadzovaní práva členské štáty úspešne využívajú prístup k odtla čkom prstov žiadate ľov 
o azyl na vnútroštátnej úrovni, avšak prístup do databáz odtla čkov prstov žiadate ľov o azyl, 
ktoré zriadili iné členské štáty, sa zdá by ť problematickejší. 
Hoci v sú časnosti existujú ur čité nástroje EÚ, ktoré umož ňujú, aby členský štát nahliadol do 
databáz odtla čkov prstov a iných údajov týkajúcich  sa presadzovania práva iného členského 
štátu, pri cezhrani čnej výmene údajov o žiadate ľoch o azyl sa zistila štrukturálna  medzera v 
informáciách a overovaní,  čo vedie k zdĺhavým a za ťažujúcim postupom obmedzujúcim 
takúto spoluprácu. 
Štrukturálna medzera v informáciách a overovaní spo číva v tom, že v sú časnosti neexistuje 
žiaden jednotný systém, ktorý je sprístupn ený orgánom presadzovania práva a ktorý 
umožňuje určiť členský štát, ktorý má informácie o žiadate ľovi o azyl. Ak vyh ľadávanie 
v národnom AFIS na základe rozhodnutia  Rady 2008/615/SVV o zintenzívnení cezhrani čnej 
spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhrani čnej trestnej činnosti (Prümske 
rozhodnutie) nevedie ku „kladnému výsledku“, neznamená to, že v členskom štáte nie sú 
                                                 
1 KOM(2005) 597, s. 6.  
2 Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1. 
SK    SK k dispozícii žiadne informácie. Pret o orgány presadzovania práva nebudú na ďalej vedie ť, či 
informácie sú alebo nie sú vôbec k dispozícii, a ak áno v ktorom členskom štáte, ale často ani 
to, či sa tieto informácie týkajú tej istej osoby. Predstavitelia orgánov presadzovania práva sa 
dozvedia, či sú informácie k dispozícii v databáze iného členského štátu iba vtedy, ak ich 
justičné orgány požiadajú o vzájomnú právnu po moc, v rámci ktorej  na základe Dohovoru 
o vzájomnej pomoci v trestných veciach3 požiadajú ostatné členské štáty o nahliadnutie do ich 
databázy a zaslanie príslušných informácií. Rámcové rozhodnutie 2006/960/SVV o zjednodušení výmeny informácií a spravodajských informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov Európskej únie by sa mohlo uplatni ť iba vtedy, ak je známy členský 
štát, ktorý má údaje o žiadate ľovi o azyl.  
Spolupráci okrem toho bráni aj skuto čnosť, že súčasné nástroje neumož ňujú výmenu takýchto 
informácií v časným a neza ťažujúcim spôsobom. Ak sa v rámci vyh ľadávania na základe 
Prümskeho rozhodnutia nedosiahne kl adný výsledok, jedinou dostupnou možnos ťou pre 
členský štát je požiada ť všetky ostatné členské štáty o vzájom nú právnu pomoc. Bez ú činných 
prostriedkov na ur čenie, či informácie sú alebo nie sú k dispozícii v inom členskom štáte, sa 
opatrenia verejných orgánov stáv ajú neprimerane nákladnými, časovo náro čnými, čím vážne 
ohrozujú uplat ňovanie právnych predpisov. V časná dostupnos ť informácií je osobitne 
dôležitá, aby sa zabránilo poškodeniu osôb alebo tovarov, alebo predišlo poškodeniu 
strategických infraštruktúr. Rýchly príst up je nevyhnutný aj preto, aby sa zabránilo zni čeniu 
dôkazov o závažnom trestnom čine alebo pokusu o spáchanie závažného trestného činu.  
2. ANALÝZA
 SUBSIDIARITY 
Právo EÚ kona ť v tejto oblasti je zakotvené v hlave VI  Zmluvy o Európskej únii, ktorá sa 
týka policajnej a súdnej spol upráce v trestných veciach. Sú časné nástroje EÚ v oblasti 
policajnej spolupráce nie sú dostato čné na uľahčenie spolupráce medzi členskými štátmi 
pri nahliadaní do databáz odtla čkov prstov žiadate ľov o azyl a pri ich výmene. 
Bez primeraných opatrení na úrovni EÚ nebudú orgány presadzovania práva môc ť prekonať 
existujúcu štrukturálnu medzeru, pokia ľ ide o informácie a overovanie.  
Ako informoval Europol, cezhrani čná trestná činnosť sa zvyšuje a predstavuje jednu 
z najzávažnejších hrozieb pre našu spolo čnosť. Bez primeranej a ú činnej spolupráce medzi 
orgánmi presadzovania práva členských štátov, vrátane príst upu k príslušným informáciám, 
ktoré majú iné členské štáty, bude ve ľmi ťažké, ak nie nemožné, aby tieto orgány ú činne 
bojovali proti takejto cezhrani čnej trestnej činnosti. V dôsledku samotnej povahy týchto 
trestných činov sa od nástrojov na úrovni EÚ vy žaduje, aby vytvorili základy spolupráce 
medzi členskými štátmi. 
Okrem toho opatrenia na úrovni EÚ pomôžu zabezpe čiť zosúladenie ustanovení 
o zabezpe čení ochrany údajov, zatia ľ čo dosiahnutie zosúladenej úrovne ochranných opatrení 
by bolo obtiažne, ak by členské štáty prijímali právne predpisy samostatne. 
Hoci potenciálny po čet žiadate ľov o azyl, ktorí by mohli by ť zapojení do cezhrani čných 
teroristických trestných činov alebo inej závažnej trestnej činnosti, nie je ve ľmi veľký, už 
                                                 
3 Akt Rady z 29. mája 2000 o vypracovaní v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii Dohovoru 
o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (Ú. v. ES C 197, 
12.7.2000, s. 1). 
SK    SK samotná závažnos ť takýchto trestných činov a ich vplyv na spolo čnosť a každodenný život by 
mali byť primeraným odôvodnením prijat ia opatrení na úrovni EÚ. 
3. CIELE  INICIATÍVY 
Všeobecné ciele:  
• predchádzanie teroristickým trestným činom a inej závažnej trestnej činnosti, ich 
odhaľovanie a vyšetrovanie;  
• ochrana obetí teroristických trestných činov a inej závažnej trestnej činnosti. 
Osobitné ciele: 
• zvýšenie bezpe čnosti v EÚ prostredníctvom u ľahčenia overovania totožnosti ur čitých 
kategórií štátnych príslušníkov tretích kraj ín a odstránenia štrukturálnej medzery 
v informáciách a zabezpe čenia včasných a menej za ťažujúcich postupov na overovanie 
totožnosti takýchto osôb; 
• uľahčenie identifikácie obetí pomocou tých istých prostriedkov. 
Uvedené politické ciele by sa mali dosiahnu ť pri súčasnom zabezpe čení stálej ochrany 
základných práv, najmä práva na azyl a pr áva na ochranu osobných údajov, zavedením 
podmienok pre prístup k úda jom a príslušných záruk. 
4. POLITICKÉ  MOŽNOSTI 
4.1. Neriešenie problému na úrovni EÚ – Zachovanie sú časného stavu (politická 
možnosť A) 
Táto politická možnos ť znamená neprijatie žiadnych op atrení na úrovni EÚ. Postupy 
identifikácie a overovania by preto boli na ďalej zdĺhavé; postupy by zostali neprimerane 
zaťažujúce a ich výsledok by zostal neistý. 
4.2. Regulovanie prístupu k systému „Eurodac“ na ú čely presadzovania práva 
(politická možnos ť B) 
Táto politická možnos ť tvorí základ podmieneného prís tupu orgánov presadzovania práva 
členských štátov a Europolu k systému „Eurodac“ na základe zmeny a doplnenia nariadenia 
„Eurodac“ a regulovaním skuto čného prístupu a využívania  osobných údajov v systéme 
„Eurodac“ v sprievodnom návrhu rozhodnutia Rady. Odpove ď v prípade dosiahnutia 
kladného výsledku by obsahovala druhy údajov, ktoré sú obsiahnuté v systéme „Eurodac“. Žiadosti o dopl ňujúce informácie po dosiahnutí kladného výsledku by neboli upravené 
v navrhovanom rozhodnutí Rady, ale vz ťahovali by sa na ne existujúce nástroje, napríklad, 
rámcové rozhodnutie 2006/960 a vzájomná právna pomoc.  
Existujú dve čiastkové možnosti: (i) poskytnú ť možnosti vyh ľadávania v systéme „Eurodac“ 
výhradne na základe odtla čkov prstov, alebo (ii) na základe odtla čkov prstov a latentných 
odtlačkov prstov. Systém „Eurodac“ v sú časnosti neposkytuje možnos ť vyhľadávania na 
základe latentných odtla čkov prstov a táto možnos ť by sa musela do systému „Eurodac“ prida ť. 
SK    SK Vyhľadávanie na základe latentných odtla čkov prstov je však v príp adoch presadzovania práva 
základnou funkciou, pretože na miestach trestného činu obvykle možno získa ť iba latentné 
odtlačky prstov. 
4.3. Regulovanie prístupu k systému „Eurodac“ na ú čely presadzovania práva, ako 
aj výmeny dopl ňujúcich informácií o žiadate ľoch o azyl (politická možnos ť C) 
Táto politická možnos ť tvorí základ podmieneného prís tupu orgánov presadzovania práva 
členských štátov a Europolu k systému „Eurodac“ na základe zmeny a doplnenia nariadenia 
„Eurodac“ a regulovaním skuto čného prístupu a využívania  osobných údajov v systéme 
„Eurodac“ v sprievodnom návrhu rozhodnutia Rady. Odpove ď v prípade dosiahnutia 
kladného výsledky by obsahovala druhy údajov, ktoré sú obsiahnuté v systéme „Eurodac“. Návrhom by sa zaviedol aj osobitný postup, pomocou ktorého môže žiadajúci členský štát 
po dosiahnutí kladného výsledku požiada ť členský štát pôvodu o dopl ňujúce informácie 
o žiadateľovi o azyl, ktorému patria odtla čky prstov, namiesto t oho, aby podal takúto žiados ť 
pomocou existujúcich nástrojov, ako v prípade politickej možnosti B.  
Podobne ako v prípade politickej možnosti B existujú dve čiastkové možnosti: (i) poskytnú ť 
možnosti vyh ľadávania v systéme „Eurodac“ výhradne na základe odtla čkov prstov, alebo (ii) 
na základe odtla čkov prstov a latentných odtla čkov prstov. 
4.4. Regulovanie prístupu k vnútroštátnym údajom o žiadate ľoch o azyl na ú čely 
presadzovania práva (politická možnos ť D) 
Touto politickou možnos ťou by sa vytvoril mechanizmus decen tralizovanej siete, ktorý by 
každému členskému štátu umožnil automatickým spôsobom vyh ľadávať vo vnútroštátnych 
databázach žiadate ľov o azyl všetkých ostatných 
členských štátov. Členské štáty by mali 
zabezpečiť vytvorenie samostatných vnútroštátnych da tabáz, ktoré by sa  využívali iba na 
účely presadzovania práva, ako aj vytvorenie  samostatného mechanizmu na prepojenie 
databáz všetkých členských štátov.  Táto nová sie ť by kopírovala obsah údajov, ktoré sú 
zaznamenané v systéme „Eurodac“, ako aj funkcie  samotného systému „Eurodac“. Tento vzor 
by bol podobný vzoru h ľadania kladného/záporného výsledku, ktorý bol zavedený Prümskym 
rozhodnutím. Prístup k dopl ňujúcim informáciám by sa dosia hol osobitnými ustanoveniami 
v rozhodnutí Eurodac alebo využitím  existujúcich nástrojov.  
Náklady na túto politickú možnos ť by boli neprimerané. Táto možnos ť by v sebe zah ŕňala 
vytvorenie osobitných databáz v každom členskom štáte a zriadeni e komplikovanej siete, 
ktorá by tieto databázy všetkých členských štátov prepojila. Vytvorenie úplne novej a 
technicky náro čnej architektúry len na jeden ú čel, aby orgány presadzovania práva mohli 
vyhľadávať informácie, ktoré sa už nachádzajú  v existujúcej databáze, sa zdá by ť zbytočné a 
neprimerané. Z týchto dôvodov sa táto politická možnos ť nepovažuje na primeranú a v tomto 
momente sa zamieta. 
5. POSÚDENIE  VPLYVU 
Vplyv navrhovaných politických možností sa posudzuje na základe týchto kritérií: 
– zvýšenie bezpe čnosti v EÚ u ľahčením overovania totožnosti ur čitých kategórií štátnych 
príslušníkov tretích krajín a zaplnením štrukturálnej medzery v informáciách,  
SK    SK – zvýšenie bezpe čnosti v EÚ a u ľahčenie identifikácie obetí zabezpe čením včasných a menej 
zaťažujúcich postupov overovania totožnosti, 
– vplyv na základné práva, vplyv na prá vo na azyl a na ochranu osobných údajov, 
– náklady vlád členských štátov na uskuto čnenie, 
– rozpočet EÚ. 
Politické možnosti B a C by mali rovnako ve ľký pozitívny vplyv na zvýšenie bezpe čnosti 
v EÚ a rovnaký vplyv na základné práva. Tieto dve politické možnosti sa však líšia, pokia ľ 
ide o náklady vlád členských štátov na uskuto čnenie, pri čom politická možnos ť C je 
nákladnejšia. Politická možnos ť C by znamenala ďalšie náklady na  vytvorenie novej 
administratívnej a technickej  architektúry na výmenu dopl ňujúcich informácií. Takéto 
náklady môžu by ť značné, pretože členské štáty musia zabezpe čiť, aby sa dopl ňujúce 
informácie sprístupnili v ur čitom časovom rámci. V časnú dostupnos ť bude nevyhnutné 
zabezpečiť aj v naliehavých prípadoch. 
6. POROVNANIE  MOŽNOSTÍ 
Politická možnos ť „neprijatia žiadnych opatrení“ neprispieva k zlepšeniu bezpe čnosti v EÚ. 
Zachovanie sú časného stavu by znamenalo, že orgány presadzovania práva nebudú na ďalej 
vedieť, či informácie o odtla čkoch prstov sú  alebo nie sú vôbec k dispozícii, v ktorom 
členskom štáte sú informácie k dispozícii a či sa informácie týkajú tej istej osoby, a na ďalej 
nebudú môc ť takéto údaje získa ť. Alternatíva požiadania o hypotetickú vzájomnú právnu 
pomoc od všetkých členských štátov je príliš časovo náro čná a príliš za ťažujúca, aby 
predstavovala reálnu možnos ť. 
Politické možnosti B a C týkajúce sa predloženia nevyhnutných návrhov, ktoré umož ňujú 
prístup orgánom presadzovania práva k sy stému „Eurodac“, majú jasnú výhodu v tom, že 
pomáhajú zvýši ť bezpečnosť v EÚ tým, že u ľahčujú overovanie totožnosti ur čitých štátnych 
príslušníkov tretích krajín a zapl ňujú štrukturálnu medzeru v informáciách, pri čom 
zabezpečujú včasné a menej za ťažujúce postupy na overovanie totožnosti takýchto osôb 
a zabezpe čujú možnos ť vyhľadávať v systéme „Eurodac“ na základe latentných odtla čkov 
prstov.  
Aj keď dosiahnutie cie ľov by v prípade politickej možnosti C bolo ú činnejšie v porovnaní 
s politickou možnos ťou B, usudzuje sa, že náklady na uskuto čnenie politickej možnosti C by 
v porovnaní s možnos ťou B boli vysoké. Okrem toho nie sú v sú časnosti žiadne náznaky toho, 
že by rámcové rozhodnutie 2006/960 nebolo dostato čným nástrojom na výmenu dopl ňujúcich 
informácií.  
Politická možnos ť B by stále umož ňovala a zjednodušovala výmenu dopl ňujúcich informácií, 
pričom by sa rešpektovali zav edené výnimky a podmienky vz ťahujúce sa na všeobecnú 
výmenu informácií týkajúcich sa presadzovania práva. Zdá sa, že neexistuje žiaden dôvod na vytvorenie osobitných pravidiel na regulovanie výmeny informácií o žiadate ľoch o azyl. 
Okrem toho sa zdá, že  neexistuje žiaden dôvod na to, aby sa na ú čely výmeny dopl ňujúcich 
informácií zaviedla nová (drahšia) organiza čná a technická architektúra, ke ď súčasné systémy 
sú primerané a vhodné na tento ú čel. Je to uprednost ňovaná politická možnos ť. 
SK    SK Táto politická možnos ť by mohla ma ť niekoľko čiastkových možností. Výber medzi týmito 
čiastkovými možnos ťami sa v tomto posúdení vplyvu nerobí a ponecháva sa na tých, ktorí 
prijímajú politické rozhodnutia.  
Jedna z týchto čiastkových možností sa týka rozsa hu pôsobnosti nástroja. Rozsah pôsobnosti 
by sa obmedzil na predchádzan ie teroristickým trestným činom a inej závažnej trestnej 
činnosti, ich odha ľovanie a vyšetrovanie. Navrhuje sa, aby sa pojem „závažná trestná 
činnosť“ týkal: (i) zoznamu závažnej trestnej činnosti opísanej v rámcovom rozhodnutí 
o európskom zatýkacom rozkaze, pod ľa preferencie členských štátov, (ii) kratšieho zoznamu 
trestných činov, ktorý by sa prijal osobitne pre te nto nástroj a z ktorého by bol vylú čený 
akýkoľvek druh trestného činu, ktorý by sa mohol osobitne týka ť žiadateľov o azyl, napríklad, 
nelegálny vstup, pod ľa preferencie odborníkov na ob čianske slobody, alebo (iii) zoznamu 
trestných činov opísaných v európskom zatýkacom rozkaze, s ur čitými osobitnými zárukami 
v prípade trestných činov, ktoré sa osobitne týkajú žiadate ľov o azyl.  
Ďalšia čiastková možnos ť by sa mohla týka ť druhu verejných orgánov, ktoré by mohli ma ť 
prístup k údajom v systéme „Eurodac“. Takýmito orgánmi by mali by ť orgány zodpovedné 
za predchádzanie teroristickým trestným činom a závažnej trestnej činnosti, ich odha ľovanie 
a vyšetrovanie. Ur čenie takýchto orgánov by mohlo (i) by ť úplne na vo ľnom rozhodnutí 
členských štátov, alebo (ii) podlieha ť schváleniu Komisiou. V príp ade schválenia Komisiou 
by členské štáty mali o tom informova ť Komisiu. 
Tretí súbor čiastkových možností sa týka trvania nást roja. Hlavným rozdielom medzi týmito 
tromi čiastkovými možnos ťami je to, či zahŕňajú časové obmedzenie (doložka o ukon čení 
platnosti), a ak áno, d ĺžka trvania uvedeného obmedzenia. 
7. MONITOROVANIE  A HODNOTENIE 
Každý členský štát každoro čne vyhodnotí ú činnosť využívania systému „Eurodac“ a Komisia 
preskúma fungovanie prístupu k systému „E urodac“ po piatich rokoch od nadobudnutia 
účinnosti nariadenia a predloží Rade správu.