·Aktualizácia a spresnenie zoznamu trestných činov. Zoznam trestných činov, ktoré pokrýva súčasná smernica, sa zaktualizuje a doplnia sa nové trestné činy s cieľom zohľadniť súčasný stav právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a lepšie bojovať proti najškodlivejším nezákonným činnostiam. Revíziou sa zvýši právna istota tým, že sa poskytne špecifický a jasný opis trestných činov. Trestné činy, ktorých sa návrh týka, predstavujú závažné porušenie povinností v odvetvových právnych predpisoch platných v čase tohto návrhu . Komisia naďalej predkladá legislatívne návrhy v kontexte Európskej zelenej dohody. Ide napríklad o návrhy o minimalizácii rizika odlesňovania a degradácie lesov v súvislosti s výrobkami uvádzanými na trh EÚ a pripravovaný návrh právneho predpisu o obnove prírody. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby zvážili ďalšie rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu v súlade s takýmito budúcimi právnymi predpismi. Tým by sa malo zabezpečiť, aby sa najzávažnejšie trestné činy pokryté novými právnymi predpismi zohľadnili aj v smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu, ktorá sa ďalej vyvíja.

V záujme účinného boja proti environmentálnym trestným činom musí právny rámec reagovať na súčasné výzvy a poskytnúť pevný právny základ na ich riešenie. Ak štát nezaradí boj proti environmentálnym trestným činom medzi priority programu presadzovania práva, a to tak na vnútroštátnej, ako aj cezhraničnej úrovni v celej EÚ, v oblasti boja proti porušeniam právnych predpisov nedôjde k žiadnemu trvalému zlepšeniu. Keď je pravdepodobnosť potrestania trestnoprávnymi sankciami nízka, páchatelia nebudú odrádzaní od trestných činov proti životnému prostrediu ani vtedy, ak sa zlepší legislatívny rámec.

Boj proti environmentálnym trestným činom je aspektom toho, čo Organizácia Spojených národov označuje za „environmentálny právny štát“ . Ide o situáciu, keď sa právne predpisy všeobecne chápu, dodržiavajú a presadzujú a výhody ochrany životného prostredia sú v prospech ľudí a planéty. Od prijatia smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu v roku 2008 došlo k prehĺbeniu chápania výziev a optimálnych prostriedkov boja proti environmentálnym trestným činom. V roku 2019 v nadväznosti na kolo vzájomných hodnotení praktického vykonávania a fungovania európskych politík v oblasti predchádzania trestným činom proti životnému prostrediu a boja proti nim Rada vypracovala správu so súborom odporúčaní, ktorá (okrem iného) zahŕňa prijatie národných stratégií, medziagentúrnu spoluprácu a koordináciu, odbornú prípravu a štatistiku .

Medzi porušenia právnych predpisov, ktoré sa majú riešiť prostredníctvom trestného práva, patrí: závažné nezákonné znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy; nesprávne nakladanie s odpadom; nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi; nezákonná ťažba nerastov; nezákonné prenasledovanie voľne žijúcich zvierat a vtákov a klčovanie pozemkov v lokalitách s voľne žijúcimi druhmi. Všetky tieto zásahy znižujú kvalitu ovzdušia a vody, kontaminujú pôdu, poškodzujú voľne žijúce druhy a narušujú alebo ničia vzácne prírodné biotopy. Jednotlivci a spoločnosť ako celok sú vystavené účinku environmentálnej degradácie, a to vrátane poškodeniu zdravia. Prejavuje sa nepriaznivý vplyv na obehové hospodárstvo, narušuje sa spravodlivá hospodárska súťaž a znižujú sa príjmy verejnej správy. Obeťami sú budúce, ako aj súčasné generácie.

Trestné činy proti životnému prostrediu predstavujú čoraz väčší problém, ktorý spôsobuje značné škody na životnom prostredí a na ľudskom zdraví v rámci EÚ a mimo nej a na hospodárstve. Podľa Interpolu a Programu OSN pre životné prostredie pripadá na trestnú činnosť proti životnému prostrediu po obchodovaní s drogami, obchodovaním s ľuďmi a falšovaním štvrtý najväčší podiel spomedzi všetkých druhov trestných činností na svete, pričom jej rast predstavuje 5 % až 7 % ročne . Podľa Eurojustu patrí medzi najzávažnejšie trestné činy proti životnému prostrediu nezákonné obchodovanie s odpadom a voľne žijúcimi druhmi, trestné činy súvisiace so znečisťovaním životného prostredia a nezákonné obchodovanie s nebezpečnými látkami . Podľa nedávnych štúdií sa ročné príjmy pochádzajúce len z nezákonného trhu s odpadom v EÚ odhadujú na 4 až 15 miliárd EUR.

Úspech Európskej zelenej dohody závisí do veľkej miery od pravidiel zameraných na obmedzenie znečistenia, nakladanie s odpadom a ochranu biodiverzity. Trestné činy proti životnému prostrediu tieto ciele vážne ohrozujú a treba proti nim intenzívnejšie bojovať.

·Sprísnenie ustanovení o trestnoprávnych sankciách. Navrhované ustanovenia o aproximácii druhov a výške sankcií zvýšia ich odrádzajúci účinok a pomôžu zabezpečiť konzistentnejšie uplatňovanie v celej EÚ, vďaka čomu sa vytvoria rovnaké podmienky pre podniky. Navrhujú sa doplnkové sankcie a opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátni sudcovia a prokurátori mali k dispozícii súbor nástrojov, ktorý by umožňoval individuálne prispôsobené ukladanie sankcií. Účinnejšie sankcionovanie sa zabezpečí ustanoveniami o priťažujúcich okolnostiach, okrem iného aj vďaka tomu, že sa zohľadní prepojenie s organizovanou trestnou činnosťou, doterajšie dodržiavanie predpisov páchateľmi a marenie inšpekčných činností a činností presadzovania práva.

·Uznanie a posilnenie reťazca presadzovania práva. Účinné presadzovanie trestného práva závisí od kapacít, zručností a výkonnosti každého článku v reťazci, ktorý prepája úlohy inšpektorátov životného prostredia, polície a iných orgánov presadzovania práva, prokuratúry a justície. V návrhu sa predpokladá prijatie národných stratégií so spoločnou prioritou, ktorou je čo najúčinnejšia mobilizácia úsilia v boji proti trestným činom proti životnému prostrediu. S cieľom posilniť reťazec presadzovania práva sa návrh zameriava na zabezpečenie dostupnosti vhodnej špecializovanej odbornej prípravy, účinných vyšetrovacích nástrojov a mechanizmov spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva v členskom štáte. Vďaka týmto opatreniam by sa umožnilo účinnejšie a porovnateľnejšie úsilie v boji proti trestným činom proti životnému prostrediu v celej EÚ. V návrhu sa uznáva aj úloha európskych sietí orgánov presadzovania práva.

·Uznanie a posilnenie úlohy občanov a občianskej spoločnosti. Účinný boj proti trestným činom proti životnému prostrediu si vyžaduje aj mobilizáciu občanov a občianskej spoločnosti, ako aj zabezpečenie dôvery verejnosti vo vnútroštátne systémy presadzovania práva. Osoby, ktoré oznamujú nezákonnú činnosť a nahlasujú trestné činy proti životnému prostrediu, ako aj osoby, ktorí spolupracujú v trestnom konaní, by mali byť chránené a podporované. Dotknutá verejnosť by mala mať na základe vnútroštátnych procesných pravidiel možnosť zúčastniť sa na trestnom konaní, napríklad v postavení poškodeného.

Trestné činy proti životnému prostrediu sú zložitým javom a jeho účinné riešenie si vyžaduje holistický strategický prístup na rôznych úrovniach. Preto je mimoriadne dôležité zabezpečiť účinné vykonávanie trestného práva v oblasti životného prostredia v členských štátoch.

3.ZABEZPEČENIE ÚČINNÉHO VYKONÁVANIA TRESTNÉHO PRÁVA V OBLASTI ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH

Na dosiahnutie úspechu je potrebný silný a jasný právny rámec v oblasti trestného práva, no sám osebe nestačí. Potrebné sú aj účinné systémy presadzovania práva. V návrhu sa stanovujú minimálne normy pre presadzovanie trestného práva v súvislosti s trestnými činmi proti životnému prostrediu, ako sú nástroje vyšetrovania, zdroje a spolupráca. Komisia môže k tomuto cieľu prispieť aj niekoľkými inými spôsobmi.

Koherentnosť s rozsiahlejšími programami na zabezpečenie environmentálneho súladu a ustanoveniami o sankciách v právnych predpisoch EÚ v oblasti životného prostredia

Uplatnenie trestného práva sa v konečnom dôsledku týka širšieho cieľa, ktorým je zabezpečenie všeobecného súladu s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. V roku 2018 Komisia predstavila tento cieľ ako „zabezpečenie environmentálneho súladu“ . Ide o kombináciu opatrení, ktoré príslušné orgány používajú na zabezpečenie súladu. Patrí sem podpora dodržiavania predpisov, predchádzanie porušovaniu právnych predpisov, overovanie dodržiavania právnych predpisov, odhaľovanie porušení a uplatňovanie správnych, ako aj trestnoprávnych opatrení na presadzovanie práva.

Ako už bolo uvedené, aplikujúci odborníci zdôrazňujú, že je dôležité uplatňovať trestnoprávne opatrenia, ktoré sú v súlade so širším zabezpečením dodržiavania predpisov a súvisia s presadzovaním na základe správneho práva. Sankcie musia byť udelené v prípade všetkých porušení práva EÚ , a nielen pri porušeniach, ktoré odôvodňujú trestnoprávne sankcie, a legislatívne návrhy Komisie preto obsahujú ustanovenia o sankciách. Aby sa mohlo určiť, aký druh sankcií je za určitých okolností primeraný, je potrebné zabezpečiť prijímanie individualizovaných rozhodnutí. V niektorých prípadoch sa rozhodne, že trestné činy proti životnému prostrediu sa budú stíhať trestnoprávne, v iných sa uplatnia správne sankcie. Môže byť potrebné uplatňovať správne aj trestnoprávne opatrenia – napríklad v situáciách, keď činnosť predstavujúca pochybenie zakladá aj zodpovednosť za nápravu environmentálnych škôd, pokiaľ tieto opatrenia nevedú k duplicitnej sankcii.

Komisia prispeje k zabezpečeniu koherentnosti prostredníctvom:

·detailnejšieho zamerania na ustanovenia o sankciách v odvetvových právnych predpisoch EÚ, a to tak v čase ich formulovania, ako aj pri ich transpozícii do vnútroštátneho práva; Komisia okrem iných aspektov posúdi aj to, či je potrebné, aby v záujme zabezpečenia účinného vykonávania a presadzovania práva boli okrem takýchto ustanovení o sankciách sprevádzané úpravami trestných činov stanovených v smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu aj zmeny existujúcich a budúcich nových ustanovení právnych predpisov v oblasti životného prostredia.

·vyššej úrovne spolupráce s členskými štátmi a odborníkmi pre presadzovanie práva v oblasti environmentálneho súladu a správy životného prostredia, najmä v rámci Fóra pre environmentálny súlad a správu životného prostredia . Tento rámec spolupráce jej umožní riešiť horizontálne otázky týkajúce sa uplatňovania trestného práva a správneho práva v súvislosti s presadzovaním .

Podpora reťazca presadzovania práva

Slabé články reťazca presadzovania práva spôsobujú neúčinnosť celých systémov. V prípade nekvalitnej vyšetrovacej práce zostanú trestné činy neodhalené, ak sú prokuratúry preťažené alebo nie sú dostatočne odborne vyškolené, odhalené trestné činy nie sú vôbec stíhané alebo sa v súdnom konaní neriešia primerane, a chýbajúca kapacita alebo nepochopenie dynamiky trestných činov proti životnému prostrediu v súdnom systéme vedie k prieťahom v súdnom konaní a neuspokojivým výsledkom.

Úlohy spojené s koordináciou a podporou reťazca presadzovania práva vykonáva na úrovni EÚ Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) (pokiaľ ide o administratívne presadzovanie), Europol a Eurojust. Reťazec podporujú aj dobrovoľné európske siete environmentálnych agentúr, inšpektorov, polície, prokurátorov a sudcov tým, že uľahčujú výmenu poznatkov a skúseností medzi odborníkmi v oblasti presadzovania práva a justície. Komisia sa okrem navrhovaných nových ustanovení bude snažiť podporovať reťazec presadzovania práva prostredníctvom týchto opatrení:

·podpora dobrovoľných profesionálnych sietí, aby využívali Fórum pre environmentálny súlad a správu životného prostredia na výmenu poznatkov o fungovaní reťazca v súlade s vývojom presadzovania trestného práva, a aby sa podľa potreby usilovali o užšie vzťahy s agentúrami EÚ, ako je Eurojust,

·pomoc pri vývoji nástrojov a metód, ktoré umožnia účinný boj proti environmentálnym trestným činom, ako je napríklad podpora využívania geopriestorových informácií a umelej inteligencie na zisťovanie a zbieranie dôkazov o trestných činoch, ako je nezákonné zneškodňovanie odpadu a ničenie chránených biotopov ,

·podpora uplatňovania nariadenia o programe LIFE, aby sa vyvinuli účinnejšie spôsoby boja proti trestným činom proti životnému prostrediu a podporilo sa fungovanie viacerých kľúčových sietí ,