SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE ĽUDSKÉ PRÁVA A DEMOKRACIA V CENTRE VONKAJŠEJ ČINNOSTI EÚ –SMEROM K ÚČINNEJŠIEMU PRÍSTUPU /* KOM/2011/0886 v konečnom znení */





OBSAH Kontext: EÚ ako globálna sila pre ľudské práva............................................................................ 5 Výzvy........................................................................................................................................... 6 Reakcia EÚ.................................................................................................................................. 6 A........... Revízia mechanizmov plnenia: účinné opatrenia ušité na mieru............................... 8 Maximalizácia vplyvu na mieste prostredníctvom prístupov ušitých na mieru.................................... 8 Dosahovanie výsledkov v prierezových témach prostredníctvom prístupu založenom na kampaniach 8 Nový prístup k susedským a ostatným krajinám............................................................................. 9 Partnerská spolupráca s občianskou spoločnosťou........................................................................ 9 B........... Spoločný prístup k politike........................................................................................ 10 Demokracia a voľby................................................................................................................... 10 Rozvojová spolupráca................................................................................................................. 11 Doložky o ľudských právach....................................................................................................... 11 Obchodná politika...................................................................................................................... 12 Informačné a komunikačné technológie........................................................................................ 12 Podniky a ľudské práva.............................................................................................................. 12 Predchádzanie konfliktom........................................................................................................... 13 Krízové riadenie.......................................................................................................................... 13 Boj proti terorizmu...................................................................................................................... 13 Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť......................................................................................... 14 Úplná súdržnosť politík............................................................................................................... 14 C........... Budovanie silných partnerstiev................................................................................. 15 Multilaterálna spolupráca............................................................................................................. 15 Medzinárodná spravodlivosť....................................................................................................... 16 Regionálne organizácie................................................................................................................ 16 Dosiahnutý vplyv prostredníctvom dialógu................................................................................... 16 Reakcia na prípady vážneho porušovania ľudských práv.............................................................. 17 D.......... Využitie kolektívnej váhy Európy............................................................................. 17 Európsky parlament.................................................................................................................... 17 Členské štáty.............................................................................................................................. 17 Stála kapacita pre otázky ľudských práv a demokracie v Rade EÚ.............................................. 17 Budovanie kultúry ľudských práv a demokracie........................................................................... 18 Prehodnotenie politiky EÚ v oblasti komunikácií.......................................................................... 18 Ďalšie kroky............................................................................................................................... 19 SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE ĽUDSKÉ PRÁVA A DEMOKRACIA V CENTRE VONKAJŠEJ ČINNOSTI EÚ – SMEROM K ÚČINNEJŠIEMU PRÍSTUPU Všetky ľudské práva – občianske, politické, hospodárske, sociálne a kultúrne – majú univerzálny charakter – platia pre každého kdekoľvek. Rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd tvorí podstatu Európskej únie. Ochrana a presadzovanie ľudských práv je striebornou niťou, ktorá sa tiahne všetkými činnosťami EÚ doma a v zahraničí. V oblasti ľudských práv a demokracie musí byť EÚ zásadová, ak ide o normy a hodnoty, ktoré sa snaží presadzovať; kreatívna v spôsoboch, ktoré volí, a absolútne odhodlaná dosiahnuť konkrétne výsledky. Cieľom tohto oznámenia je otvoriť diskusiu s inými európskymi inštitúciami o tom, ako uplatňovať aktívnejšiu, súdržnejšiu a účinnejšiu vonkajšiu politiku EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie. V súvislosti s postupnou zmenou účinnosti EÚ sa v ňom stanovuje vízia, ako jej činnosť na medzinárodnej scéne rozšíriť, prehĺbiť a zjednotiť, aby bola skutočným prínosom pre život ľudí. Navrhujú sa v ňom opatrenia v štyroch oblastiach – mechanizmy plnenia, prepojenie politík, budovanie partnerstiev a jednotné vystupovanie. Jeho cieľom je získať názory Rady a Európskeho parlamentu o tom, ako možno využívať príležitosti a riešiť výzvy. Poskytuje smerovanie, ku ktorému treba zhromažďovať názory a fakty aj od iných zainteresovaných strán, aby sa posilnila stratégia ľudských práv vo vonkajšej činnosti EÚ. „Činnosť Únie na medzinárodnej scéne sa spravuje zásadami, ktoré sa uplatnili pri jej založení, rozvoji a rozšírení a ktoré hodlá podporovať vo zvyšku sveta: demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva.“ Zmluva o Európskej únii, článok 21 Kontext: EÚ ako globálna sila pre ľudské práva Desať rokov prešlo od oznámenia Komisie z 8. mája 2001 pod názvom „Úloha Európskej únie pri podpore ľudských práv a demokratizácie v tretích krajinách“. Odvtedy sa udiali prevratné zmeny, od teroristických útokov z 11. septembra po arabskú jar. Udalosti roku 2011 na Blízkom východe a v severnej Afrike potvrdili kľúčový význam ľudských práv a demokracie. Teraz je dôležité, aby EÚ obnovila svoje úsilie vytvoriť rámec pre účinnú reakciu na výzvy, ktorým ľudské práva a demokracia na svete čelia. EÚ vypracovala vo svojej vonkajšej činnosti širokú škálu politických nástrojov a usmernení, aby svoje záväzky v oblasti ľudských práv a demokracie zaviedla do praxe, pričom spolupracovala s členskými štátmi EÚ, Európskym parlamentom, ako aj občianskou spoločnosťou. Viaceré usmernenia prijaté Radou (ako aj súbory nástrojov a podobné nástroje) riadia činnosť EÚ týkajúcu sa kľúčových otázok ľudských práv, ako sú trest smrti, boj proti mučeniu, ochrana obhajcov ľudských práv, sloboda náboženského vyznania alebo viery, práva dieťaťa, práva žien alebo sexuálna orientácia. Akčný program vytvoril nový základ pre reakciu EÚ na podporu demokracie. Na tomto základe EÚ spolu s inými krajinami upozorňuje na otázky ľudských práv a situáciu osôb v ohrození, a to prostredníctvom rastúceho počtu dialógov a konzultácií o ľudských právach, politických stretnutí, diplomatických demaršov alebo verejne. EÚ ponúka svoje poradenstvo a podporu pri posilňovaní demokratických inštitúcií a ľudských práv a prijala kroky na uloženie reštriktívnych opatrení z dôvodov vážneho porušenia ľudských práv. Úzka účasť a podpora občianskej spoločnosti sú kľúčovými prvkami činnosti EÚ. EÚ je takisto na čele rozvoja pevných noriem a mechanizmov na podporu a ochranu ľudských práv v rámci Organizácie Spojených národov, Rady Európy a Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE). EÚ spolupracuje s inými organizáciami a zainteresovanými stranami, aby zaručila, že OSN bude podnikať kroky proti vážnym porušeniam ľudských práv v určitých krajinách, a aby sa riešili kľúčové otázky ľudských práv. EÚ postavila ľudské práva do centra svojej politiky rozšírenia, ktorá sa riadi kodanskými kritériami. Všeobecná deklarácia ľudských práv stanovuje medzinárodné štandardy pre všetky členské štáty OSN. Každý členský štát OSN je zmluvnou stranou aspoň jednej zo šiestich hlavných zmlúv o ľudských právach, ktoré iniciovala všeobecná deklarácia, pričom 80 % štátov ratifikovalo štyri alebo viac zmlúv a ratifikácia ďalej pokračuje. V oblasti pracovných práv sa v prípade ôsmich základných pracovných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce dosiahla vysoká miera ratifikácie vrátane plnej ratifikácie zo strany všetkých členských štátov EÚ. Napriek tomu, že existuje globálny právny rámec, skutočná výzva spočíva v jeho uplatňovaní. V presvedčení, že ľudské práva sú nevyhnutné pre ľudskú dôstojnosť a sociálnu spravodlivosť, ako aj pre presadzovanie medzinárodného mieru, prosperity a stability vo svete, EÚ podporuje ľudské práva v rámci svojich hraníc aj mimo nich. Výzvy V posledných rokoch vzniklo viacero výziev. Najprv bola legitímnosť medzinárodných noriem a štandardov v oblasti ľudských práv a demokracie spochybnená, sčasti zo strany vznikajúcich mocností, s ktorými sa EÚ snaží spolupracovať. V rámci OSN niektoré štáty napadli osvedčené normy v oblasti ľudských práv prehlasujúc – nesprávne – že porušovanie ľudských práv možno odôvodňovať kultúrnymi rozdielmi. Zákony o rúhaní sa použili na obmedzenie slobody prejavu. Súčasná hospodárska kríza má za následok posun vo svetovom hospodárstve, ktorý zase niektorých primäl k spochybneniu univerzálneho charakteru a užitočnosti ľudských práv. Keď EÚ presadzuje ľudské práva v oblastiach, ako sú zrušenie trestu smrti alebo sexuálna orientácia, naráža často na odpor. Aj keď sú medzinárodné štandardy vo všeobecnosti uznávané, ich uplatňovanie na národnej úrovni je často spomalené. Ženy a dievčatá sú stále vystavené diskriminácii a násiliu. Veľmi rozšírená je diskriminácia na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity. Za posledné desaťročie sa nedosiahol dostatočný pokrok pri odstránení mučenia a neľudského zaobchádzania, ani pri ochrane a presadzovaní práv dieťaťa. EÚ zohrávala rozhodujúcu úlohu pri vypracovaní Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím a pristúpila k nemu ako plnohodnotná zmluvná strana. Pretrvávajú však značné výzvy týkajúce sa zabezpečenia jeho plného uplatňovania. Okrem toho existuje dojem, že vyhlásenia EÚ o ľudských právach a demokracii sa nie vždy plne stotožňujú s jej vonkajšími a vnútornými politikami. V kontexte arabskej jari vznikla debata o tom, či EÚ predtým urobila dosť pre podporu občianskej spoločnosti a pre presadzovanie zmeny namiesto stability. Zároveň je vnútorná bilancia EÚ týkajúca sa ľudských práv vystavená rastúcemu podrobnému preskúmaniu. Napokon, globalizácia predstavuje nové výzvy pre presadzovanie ľudských práv. V rámci neustále sa zvyšujúcej internacionalizácie a vzájomnej závislosti hospodárstiev sa objavili noví aktéri, čo so sebou prinieslo komplexné dôsledky pre ľudské práva. Zatiaľ čo povinnosti dodržiavania ľudských práv sa tradične dotýkajú štátov, porušovanie ľudských práv sa dnes prejavuje v rozličnej forme: od vyhnania domorodého obyvateľstva z územia po vývoz nových technológií používaných na cenzúru a sledovanie. Zatiaľ čo vo viacerých krajinách globalizácia prispela k zlepšeniu situácie väčšieho počtu ľudí tým, že ich povzniesla z chudoby a spôsobila otvorenie spoločností, v iných sa obviňuje z toho, že zvýšila nerovnosti a zhoršila diskrimináciu a vykorisťovanie. Reakcia EÚ EÚ nebola vždy tak účinná ani zjednotená, ako by mohla byť. Danou úlohou je zabezpečiť jasnosť, súdržnosť a účinnosť politiky tým, že EÚ bude inteligentnejšie a strategickejšie konať. Prísľub Lisabonskej zmluvy zaradiť ľudské práva, demokraciu a zásadu právneho štátu do centra vonkajšej činnosti EÚ a zabezpečiť konzistentnosť medzi rôznymi oblasťami jej vonkajšej činnosti a uplatňovanie zásad zahraničnej politiky EÚ robí túto úlohu ešte naliehavejšou. V nasledujúcej časti sú stanovené kľúčové prvky strategického rámca – navrhovaná vízia a opatrenia, ku ktorým môžu európske inštitúcie prispieť svojimi skúsenosťami a názormi. Zabrániť porušovaniu ľudských práv a v prípade ich výskytu zabezpečiť, aby obete mali prístup k spravodlivosti a náprave a vinníci boli braní na zodpovednosť, by malo naďalej ostať cieľom EÚ. Pri sledovaní tohto cieľa by EÚ mala opäť potvrdiť svoj záväzok voči univerzálnosti, nedeliteľnosti a nezávislosti všetkých ľudských práv – občianskej, politickej, hospodárskej, sociálnej a kultúrnej povahy. Rešpektovanie ľudských práv je stanovené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, v Charte OSN a v medzinárodných zmluvách o ľudských právach. Demokracia je univerzálna hodnota založená na slobodne vyjadrenej vôli občanov určovať si vlastný politický systém. Ľudské práva a demokracia idú ruka v ruke so základnými slobodami – slobodou prejavu, zhromažďovania a združovania – ktoré tvoria základy demokracie. Udalosti ako arabská jar opätovne dokazujú, že slobodu nemožno potlačovať. EÚ zastáva názor, že rešpektovanie právneho štátu vrátane prístupu k spravodlivosti a práva na spravodlivý proces, sú nevyhnutné pre ochranu ľudských práv a demokratických zásad. EÚ by sa mala zaviazať, že jej kľúčovou prioritou zahraničnej politiky bude podpora a ochrana slobody, dôstojnosti, rovnosti a spravodlivosti všetkých ľudí. Ľudské práva a demokracia sa musia ťahať ako strieborná niť vonkajšími politikami EÚ. Presadzovanie týchto cieľov je dôležité pre iné ciele ako bezpečnosť, rozvoj, hospodárska účasť a sociálne začlenenie. Ľudské práva a demokracia by mali byť zohľadňované na každom stupni zahraničnopolitického rozhodovacieho procesu. Vonkajšia činnosť EÚ musí byť v súlade s právami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie, ktorá sa v rámci Lisabonskej zmluvy stala záväznou, ako aj s právami zaručenými Európskym dohovorom o ľudských právach. Aby sa tieto zásady mohli presadzovať, musí EÚ preveriť svoje mechanizmy plnenia, procesy a štruktúry. Vo viacerých oblastiach sú potrebné opatrenia, okrem iného: – Vonkajšie mechanizmy plnenia – nebol by prístup zdola nahor, ušitý na mieru, zohľadňujúci situáciu jednotlivých krajín, spojený s prierezovým prístupom, ktorý by sa opieral o celosvetové kampane a venoval osobitným témam, lepší na dosiahnutie cieľov v oblasti ľudských práv a demokracie? – Proces – ako sa môže stať EÚ jednotnejšou v rámci celej škály svojich politík a inštitúcií a navonok pri spolupráci s medzinárodnými partnermi, MVO, regionálnymi zoskupeniami a medzinárodnými organizáciami? – Vnútorné štruktúry – nemali by sme za prioritu stanoviť vytvorenie siete kontaktných miest pre ľudské práva a demokraciu v delegáciách EÚ na celom svete a stálej kapacity v Rade pre vonkajšie otázky ľudských práv a demokracie? A. Revízia mechanizmov plnenia: účinné opatrenia ušité na mieru Maximalizácia vplyvu na mieste prostredníctvom prístupov ušitých na mieru EÚ tradične sleduje vo svojej stratégii ľudských práv prístup zhora nadol: odsúhlasuje celosvetové priority v Bruseli a potom sa ich snaží uplatňovať pomocou politických dialógov a stretnutí s tretími krajinami. Aj keď sú zásady a ciele univerzálnej povahy, bezprostredné priority a teda spôsoby a časové harmonogramy môžu a musia byť v každej krajine rozdielne. Aj keď teda všeobecné ciele politiky EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie zostávajú platné a nezmenené, konkrétne výsledky sa skôr dosiahnu prostredníctvom prístupu usilujúceho o zladenie cieľov v danej krajine s miestnymi podmienkami než prostredníctvom univerzálneho prístupu pre všetkých. Stratégie prispôsobené danej krajine, ktoré zahŕňajú ľudské práva a demokraciu, by preto mali by neoddeliteľnou súčasťou celkovej stratégie EÚ vo vzťahu k danej krajine. To pomôže určiť priority a racionalizovať prácu, najmä v delegáciách EÚ a na veľvyslanectvách členských štátov, zatiaľ čo lepšie využívanie príslušnej kombinácie mechanizmov a nástrojov EÚ a spolupráca v týchto oblastiach umožnia priniesť dlhotrvajúce zlepšenia a zmeny. To neznamená, že EÚ by napríklad nemala odsudzovať trest smrti v krajine, v ktorej sa naďalej uplatňuje, ale nemalo by to tvoriť jediné ťažisko práce EÚ v oblasti ľudských práv, ak sa zmeny dajú dosiahnuť v iných oblastiach. EÚ v súčasnosti pripravuje stratégie ľudských práv pre viac než 150 krajín (a v konečnom dôsledku majú byť zahrnuté všetky krajiny). Tieto stratégie jej pomáhajú prispôsobiť prístup a posilniť pozitívny vplyv na mieste. Stratégie krajín sa zameriavajú na zoskupenie zdrojov delegácií EÚ a diplomatických zastúpení členských štátov EÚ na mieste. Stanovujú sa v nich priority a ciele špecifické pre jednotlivé krajiny, ktoré možno začleniť do všetkých relevantných oblastí vonkajšej politiky EÚ (rozvojovej, obchodnej alebo bezpečnostnej politiky) a ktoré tak zapadajú do všeobecných politických a hospodárskych vzťahov s príslušnou krajinou. Pri vypracovaní týchto stratégií sa zohľadňujú názory občianskej spoločnosti. EÚ by mala zabezpečiť, aby stratégie krajiny v oblasti ľudských práv boli zohľadnené v dialógu o ľudských právach, pri tvorbe politiky a pri programovaní a poskytovaní finančnej pomoci tretím krajinám vrátane strategických dokumentov krajín po roku 2013. Dosahovanie výsledkov v prierezových témach prostredníctvom prístupu založenom na kampaniach Okrem stratégií prispôsobených jednotlivým krajinám by EÚ mala určiť prierezové témy, aby svoju kolektívnu váhu pridala k časovo obmedzeným a cieleným kampaniam. Dlhoročné podporovanie Medzinárodného trestného súdu a zrušenie trestu smrti sú dobrými príkladmi. Takéto kampane by mali byť predmetom spoločných akcií všetkých inštitúcií EÚ a jednotlivých členských štátov EÚ. Vysoká predstaviteľka navrhla na ďalšie tri roky sústrediť sa na tieto tri témy: – reformu súdnictva zameranú na právo na spravodlivý proces, – práva žien – opierajúc sa o komplexný prístup EÚ k ženám, mieru a bezpečnosti, ako aj stratégiu EÚ o rovnosti medzi ženami a mužmi, – práva detí – opierajúc sa o „Program EÚ v oblasti práv dieťaťa“ a oba súbory usmernení EÚ o deťoch. Inštitúcie EÚ a členské štáty by mali byť zapojené do vypracovania osobitných, merateľných, dosiahnuteľných, realistických a časovo obmedzených cieľov spolu s implementačnými plánmi pre každú kampaň. Nový prístup k susedským a ostatným krajinám Pri najnovšej revízii európskej susedskej politiky boli ďalej rozvinuté politiky EÚ na podporu demokracie. Nový prístup sa zakladá na vzájomnej zodpovednosti a posilnenom záväzku voči univerzálnym hodnotám ľudských práv, demokracii a právnemu štátu vrátane zintenzívneného politického dialógu v tomto smere. Boli zavedené dva koncepty: „pevne zakorenená demokracia“ s cieľom stanoviť základnú mieru potrebného pokroku, podľa ktorej sa dajú merať dosiahnuté výsledky; a koncept „viac za viac“, ktorým sú krajiny usilujúce sa dosiahnuť skutočný pokrok na ceste k demokracii, odmeňované sprístupnením dodatočných prostriedkov na spoluprácu. Opak konceptu „viac za viac“ by mal tiež platiť. Budú sa posilňovať partnerstvá s občianskou spoločnosťou a uvoľní sa dodatočná finančná pomoc okrem iného prostredníctvom nového finančného nástroja. Partnerská spolupráca s občianskou spoločnosťou EÚ musí úzko spolupracovať s občianskou spoločnosťou a využívať jej poznatky a alternatívne komunikačné kanály. Je potrebné rozvíjať dlhotrvajúci dialóg medzi úradníkmi, medzivládnymi organizáciami (MVO), podnikmi, odbormi a médiami. EÚ by mala naďalej podporovať energické občianske spoločnosti nevyhnutné pre demokratické štáty, a sociálnych partnerov, ktorí zohrávajú kľúčovú úlohu pre udržateľné reformy. Aj keď existuje malá alebo neexistuje žiadna realistická nádej účinnej spolupráce s danou vládou, nemalo by to viesť k oslabeniu kontaktov s obyvateľmi danej krajiny. V takomto prípade musí EÚ o to viac hľadať kontakt s občianskou spoločnosťou a mierovou politickou opozíciou, aby pomohla obhajcom ľudských práv čeliť rizikám a hrozbám. EÚ by aj v budúcnosti mala zaujímať postoj ku konkrétnym situáciám a porušeniam ľudských práv a upadaniu demokracie s osobitným dôrazom na zachovanie alebo vytvorenie potrebných príležitostí pre rozvoj občianskej spoločnosti. Pri konzultáciách s medzinárodnými a miestnymi MVO v oblasti ľudských práv sleduje EÚ systematický prístup vo všetkých aspektoch svojej politiky ľudských práv. Osobitná pozornosť sa bude venovať podpore podmienok v tretích krajinách, ktoré umožnia občianskej spoločnosti slobodne konať. Výročné fórum EÚ – MVO o ľudských právach by malo naďalej hodnotiť činnosť EÚ a prispievať do nej. Obhajcovia ľudských práv sú nevyhnutnými spojencami EÚ pri presadzovaní a ochrane ľudských práv na celom svete a kľúčovými partnermi pre delegácie EÚ a diplomatické zastupiteľstvá členských štátov EÚ v tretích krajinách. EÚ by mala ďalej podporovať účinnú implementáciu usmernení EÚ o obhajcoch ľudských práv aj pomocou opatrení na zvyšovanie povedomia medzi všetkými zainteresovanými stranami. EÚ by mala naďalej riešiť naliehavé potreby na ochranu obhajcov ľudských práv, ktorí sú v bezprostrednom ohrození, najmä prostredníctvom schémy núdzového prístrešia na úrovni EÚ. Politická podpora pre obhajcov ľudských práv je doplnená cielenou finančnou pomocou z európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva, pričom sa zohľadňujú prekážky, s ktorými musia títo ľudia v každodennej práci bojovať. Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), v rámci ktorého je na obdobie 2007 – 2013 zahrnutá suma 1,1 mld. EUR, odráža záväzok EÚ presadzovať a podporovať demokraciu a ľudské práva prostredníctvom podpory občianskej spoločnosti a inštitúcií pre ľudské práva na celom svete. Pre nasledujúci viacročný finančný rámec 2014 – 2020 Komisia navrhla zvýšiť financovanie na 1,4 mld. EUR (v cenách roku 2011). V kontexte viacročného finančného rámca sa uvedú návrhy na zvýšenie pružnosti nástroja EIDHR tak, aby sa dal lepšie, rýchlejšie a častejšie použiť, aby viac organizácií malo prístup k financovaniu a aby sa zabezpečila rýchla reakcia na potreby občianskej spoločnosti v krajinách, ktoré sa nachádzajú v najpálčivejších a najťažších situáciách. B. Spoločný prístup k politike EÚ je odhodlaná postaviť ľudské práva a demokraciu do centra svojej vonkajšej činnosti ako „striebornú niť“, ktorá sa tiahne všetkou jej činnosťou. Zo Zmluvy o Európskej únii jasne vyplýva, že ľudské práva a demokracia sú základnými zásadami pre všetky činnosti EÚ. Širokú škálu politík EÚ možno ešte silnejšie prepojiť, aby spolu dosahovali plný účinok. Rôzne politiky EÚ s vonkajším rozmerom majú jasný vplyv na ľudské práva a demokraciu vrátane rozvojovej spolupráce, obchodu, oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, boja proti terorizmu, krízového riadenia, predchádzania konfliktom a správy internetu. Všetky opatrenia vyvinuté v rámci týchto politík (vrátane opatrení prijatých členskými štátmi v rámci ich príslušných oblastí právomoci na implementáciu) musia byť aj ďalej zlučiteľné s rešpektovaním, ochranou a presadzovaním ľudských práv. Demokracia a voľby Pokiaľ ide o podporu demokracie, EÚ a členské štáty majú pevný záväzok voči demokracii, ktorá je zakotvená v zmluvách a ústavách a vychádza zo silných parlamentných tradícií. V roku 2009 EÚ prijala Akčný program na podporu demokracie vo svojej vonkajšej činnosti. V ňom sa v duchu Lisabonskej zmluvy vyzýva k väčšej politickej súdržnosti a ku koordinovanejšiemu používaniu nástrojov. Voľby zohrávajú životne dôležitú úlohu pre širokú škálu ľudských práv ako sloboda prejavu, zhromažďovania a združovania. EÚ je hlavným aktérom pri podpore volieb a pomáha partnerským krajinám vykonávať vierohodné, transparentné a inkluzívne volebné procesy. Volebná pozorovateľská misia (EOM) je navyše dôležitým nástrojom, ktorý má EÚ k dispozícii. Jej odporúčania predstavujú veľmi užitočný prínos k ďalšej podpore ľudských práv a demokracie v danej krajine. EÚ bude pri pozorovaní volieb klásť väčší dôraz na účasť žien a národnostných menšín, ako aj osôb so zdravotným postihnutím, či už ako kandidátov alebo voličov. Zabezpečenie súčinnosti medzi podporou volieb a ich pozorovaním je veľmi dôležitým prvkom stratégie EÚ. EÚ bude aktívnejšie využívať správy EOM. Samotné voľby nedokážu zachovať demokraciu. Tento prístup EÚ k demokracii by mal vytvoriť synergie medzi priamou podporou volebného procesu, politickou spoločnosťou (parlamenty, politické strany, občianska spoločnosť a média) a podporou iných kritických prvkov budovania štátu, ako je právny štát, justícia, reforma verejnej správy a decentralizácia. EÚ posilňuje vykonávanie Akčného programu na podporu demokracie: stanovila prvé kolo pilotných krajín použitím prvku demokracie európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva a usiluje sa o lepšiu súdržnosť pri používaní politických a finančných nástrojov vo svojom celkovom prístupe ku globálnej podpore demokracie. Reakcia EÚ na nedávne udalosti v severnej Afrike sa zakladala na iniciatívach prijatých v rámci preskúmania európskej susedskej politiky s cieľom ďalej rozvíjať metodiku podporovania reforiem, ktoré budujú udržateľnú demokraciu. To znamená primerane uplatňovať pozitívne a negatívne stimuly a rozvíjať referenčné hodnoty na posudzovanie pokroku v oblasti ľudských práv, demokracie a právneho štátu. Rozvojová spolupráca Ľudské práva a rozvojová spolupráca sú vo svojom programe úzko prepojené. Rešpektovanie ľudských práv je kľúčové na plné dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov (MDGs – Millennium Development Goals). EÚ sa vždy zasadzovala o to, aby zabezpečenie rešpektovania ľudských práv a demokratického rozvoja boli súčasťou všetkých zložiek rozvojovej spolupráce. To sa môže prejaviť v zabezpečení transparentnosti v rozhodovacom procese, čím sa umožní plná účasť žien a marginalizovaných skupín a tým zabráni ich ďalšiemu vylúčeniu. Malo by sa podniknúť úsilie na zaistenie toho, aby rozvojové programy a projekty financované zo strany EÚ prispeli k splneniu medzinárodných záväzkov partnerských krajín týkajúcich sa ľudských práv vrátane odporúčaní predložených zmluvnými orgánmi OSN počas pravidelného všeobecného preskúmania, ako aj inými monitorovacími orgánmi ako Medzinárodná organizácia práce (ILO). Prepojenie ľudských práv, demokracie a rozvoja je nevyhnutné na dosiahnutie úspechu v oblastiach, ako sú prístup k vode a hygienickým zariadeniam až po oblasť potravinovej bezpečnosti. Nedávno uverejnené oznámenie „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien“ zvýrazňuje výzvu lepšieho podporovania úsilia partnerských krajín pri plnení vnútorných a medzinárodných povinností týkajúcich sa ľudských práv. EÚ sa zaviazala zabezpečiť, aby výkony krajiny v oblasti ľudských práv, demokracie a právneho štátu mali priamejší vplyv na programovanie, modality a kanály pomoci, ako aj na preskúmanie priamej rozpočtovej podpory. Pri hodnoteniach zmlúv o priamej rozpočtovej podpore môžu byť tieto zmluvy doplnené o osobitné podmienky na podporu pevnej a udržateľnej demokracie a ľudských práv, a to v súlade s opatrením Komisie „Perspektívny prístup k rozpočtovej podpore EÚ pre tretie krajiny“. Stratégie krajín v oblasti ľudských práv a prístup založený na ľudských právach by mali zabezpečiť, aby sa ľudské práva a demokracia odzrkadľovali v celom procese rozvojovej spolupráce, a zaistiť kontinuitu medzi politickým a strategickým dialógom o otázkach ľudských práv a rozvojovej spolupráci. Doložky o ľudských právach Od roku 1995 EÚ zahrnula do politických rámcových dohôd s tretími krajinami doložku o ľudských právach. Túto politiku potvrdila opäť v roku 2010. Táto doložka je teraz obsiahnutá v dohodách s viac než 120 krajinami a o ďalších dohodách sa ešte rokuje. Doložka poskytuje základ pre spoluprácu v otázkach ľudských práv a pre ich podporu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do týchto dohôd. Doložka takisto tvorí právny základ pre opatrenia prijaté v reakcii na porušenia ľudských práv. Tieto opatrenia môžu zahŕňať prerušenie rokovaní a programov technickej spolupráce s dotknutou krajinou. Obchodná politika Spoločná obchodná politika je jedným z najviditeľnejších prejavov vonkajšej činnosti EÚ. Program EÚ v oblasti obchodu a ľudských práv musí byť súdržný, transparentný, predvídateľný, realizovateľný a účinný. Výzva spočíva v uskutočňovaní obchodnej politiky tak, aby skôr pomáhala než bránila riešiť otázky ľudských práv. Prístup EÚ k obchodnej politike sa zameriava na používanie pozitívnych stimulov využívajúc pritom obchodné preferencie na podporu ľudských práv spolu s dialógom o podmienkach na zachovanie týchto preferencií. Obchodní partneri EÚ sú veľmi rozdielni a spôsob, akým je súdržnosť s cieľmi týkajúcimi sa ľudských práv zabezpečená, musí túto rozdielnosť odrážať. Na tomto prístupe je založený všeobecný systém colných preferencií (VSP+), ktorý poskytuje dodatočné preferencie pre krajiny, ktoré sa zaviazali dodržiavať základné univerzálne hodnoty v oblasti ľudských práv, pracovných práv, životného prostredia a správy vecí verejných. Keďže dohody EÚ o voľnom obchode sú prepojené s politickými rámcovými dohodami EÚ (pozri predchádzajúci oddiel „Doložky o ľudských právach“), situácia ľudských práv v partnerskej krajine by sa mala zohľadňovať vtedy, keď EÚ rozhoduje o tom, či začať alebo ukončiť rokovania o dohode o voľnom obchode. Lisabonská zmluva udelila EÚ nové právomoci v oblasti investičnej politiky, a preto by sa spoločná investičná politika EÚ mala riadiť zásadami a cieľmi vonkajšej činnosti EÚ vrátane zásad a cieľov týkajúcich sa ľudských práv. Osobitné obchodné opatrenia sa tiež používajú na podporu cieľov týkajúcich sa ľudských práv. Ako príklady možno uviesť nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 o kontrole vývozov položiek s dvojakým použitím, nariadenie Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti alebo mučenie, a spoločnú pozíciu Rady 2008/944/SZBP o vývoze zbraní. Informačné a komunikačné technológie Vývoj informačných a komunikačných technológií ako internet, mobilné telefonovanie a sociálne média má obrovský potenciál na presadzovanie ľudských práv, ako je sloboda prejavu a zhromažďovania. Globálny tok informácií môže skutočne posilniť občiansku spoločnosť a aktivistov v oblasti ľudských práv. Tento technologický vývoj však môže zároveň posilniť autoritárske štáty, pretože zvyšuje možnosti pre sledovanie a cenzúru. V súčasnosti chýbajú jasné štandardy pre európske podniky týkajúce sa predaja takýchto technológií autoritárskym štátom, ako aj poskytovania následných služieb, ako sú školenia a konzultácie. V tejto súvislosti ESVČ a príslušné útvary Komisie vypracujú primerané opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že ľudia nebudú vystavení svojvoľnej cenzúre a masívnemu sledovaniu, keď používajú internet alebo iné informačné a komunikačné technológie, ale môžu ich skutočne čo najlepšie využívať na presadzovanie ľudských práv pri zohľadnení ochrany súkromia a osobných údajov. Podniky a ľudské práva Sociálna zodpovednosť podnikov umožňuje podnikom dobrovoľne začleniť sociálne a environmentálne otázky do svojho podnikania a do vzťahov so svojimi spoluúčastníkmi. Európske podniky by mali byť podporované v tom, aby vykonali zodpovednú hĺbkovú kontrolu, ktorá by zaručila, že ich operácie rešpektujú ľudské práva, kdekoľvek sa vykonávajú. Globalizácia vytvorila viac príležitostí, ako môžu podniky prispievať k dodržiavaniu ľudských práv, a takisto zvýšila riziko účasti podnikov na porušovaní ľudských práv. EÚ víta zásady OSN v oblasti podnikových a ľudských práv, ktoré boli v júni 2011 jednomyseľne prijaté Radou pre ľudské práva. Európska komisia v októbri 2011 uverejnila oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov. V ňom Komisia vyjadruje svoje očakávania, že všetky podniky prevezmú zodpovednosť a budú rešpektovať ľudské práva, ako sú definované v základných zásadách OSN. Na základe tohto oznámenia Komisia okrem iného vypracuje pokyny týkajúce sa ľudských práv pre malé a stredné podniky, vyzve členské štáty, aby vypracovali svoje vlastné národné plány na vykonávanie základných zásad OSN, a bude ďalej podporovať partnerské krajiny v dodržiavaní medzinárodne uznávaných štandardov sociálnej zodpovednosti podnikov, ako sú usmernenia OECD pre nadnárodné podniky a trojstranné vyhlásenie Medzinárodnej organizácie práce týkajúce sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky. Predchádzanie konfliktom Porušovanie ľudských práv, absencia základných slobôd a prevládajúca kultúra beztrestnosti – najmä v citlivých situáciách – zapríčiňujú alebo zhoršujú politickú nestabilitu a násilné konflikty. EÚ bude vo svojej analýze rizika konfliktov a vo svojich systémoch včasného varovania ďalej klásť silnejší dôraz na situáciu ľudských práv a na rešpektovanie základných slobôd. EÚ by mala tiež pokračovať a zvyšovať svoje úsilie o začlenenie ľudských práv a základných slobôd do svojich činností na predchádzanie konfliktom a budovanie mieru a v prípade potreby z analýzy a včasného varovania vyvodiť možnosti včasného konania. Krízové riadenie Misie a operácie krízového riadenia EÚ prebiehajú v úzkej spolupráci s miestnymi silami, často v situácii konfliktu a mnohé z nich narážajú na porušovanie ľudských práv. Od prvej operácie krízového riadenia EÚ v roku 2003 boli stanovené najlepšie postupy na začlenenie otázok ľudských práv a rodovej rovnosti do plánovania a vykonávania. EÚ sa bude pri svojich mierových operáciách riadiť medzinárodnými najlepšími postupmi plánovania, školenia a nasadenia podľa medziagentúrneho prístupu OSN k otázkam ľudských práv. EÚ posilní v rámci svojho úsilia v oblasti predchádzania konfliktom, krízového riadenia a budovania mieru prvky ľudských práv, ochrany dieťaťa a rodovej rovnosti, pričom zohľadní medzinárodné najlepšie postupy a zameria sa na demokratický výsledok, ktorý nahradí násilie mechanizmami politického riešenia konfliktov. Uplatnenie komplexného prístupu k vykonávaniu rezolúcií BR OSN č. 1325 a č. 1820 o ženách, mieri a bezpečnosti a Usmernení EÚ pre oblasť násilia voči ženám a boja proti všetkým formám ich diskriminácie bude začlenené do politiky EÚ v oblasti ľudských práv vrátane výročnej správy. Vykonávanie usmernení EÚ v oblasti medzinárodného humanitárneho práva sa tiež zintenzívni. Boj proti terorizmu Protiteroristické opatrenia sa musia vykonávať v plnom súlade so základnými právami a medzinárodným právom. To zahŕňa právo v oblasti ľudských práv, medzinárodné humanitárne právo a právo utečencov, slobodné a spravodlivé súdne konania, ako aj ochranu osobných a súkromných údajov. Počas dialógu s tretími krajinami o ľudských právach Európska únia už upozorňuje na porušenia ľudských práv, ku ktorým dochádza pod maskou protiteroristických opatrení. Stále však existuje priestor na zintenzívnenie diskusie o tejto otázke s tretími krajinami v rámci dialógov venovaných spolupráci v boji proti terorizmu. V týchto dialógoch EÚ vyzýva všetky nečlenské krajiny EÚ, aby ratifikovali dohovory a protokoly OSN súvisiace s bojom proti terorizmu. Ľudské práva by sa mali pevnejšie zaradiť do plánovania a vykonávania projektov na podporu boja proti terorizmu v tretích krajinách. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť V rámci vonkajšieho rozmeru oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti – vrátane policajnej a justičnej spolupráce, boja proti drogám a organizovanej trestnej činnosti, fungovania a nezávislosti súdnictva, riadenia hraníc, obchodovania s ľuďmi, mobility, azylu a migrácie – je ochrana ľudských práv prvoradá. Pri rozvíjaní spolupráce s tretími krajinami v týchto oblastiach je nevyhnutné zabezpečiť, aby postupy plne rešpektovali ľudské práva vrátane nediskriminácie. Tak napríklad informácie, ktoré sa vymieňajú s policajnými silami tretích krajín, nesmú byť získané mučením alebo neľudským zaobchádzaním a musí existovať primeraná ochrana. Posilnenie dodržiavania ľudských práv a ľudských práv migrantov v krajinách pôvodu, tranzitných a cieľových krajinách je takisto centrálnou otázkou globálneho prístup EÚ k migrácii a mobilite, ktorý určuje vonkajšiu politiku EÚ v oblasti migrácie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ochrane a posilneniu práv zraniteľných migrantov, ako sú maloleté osoby bez sprievodu, žiadatelia o azyl, osoby bez štátnej príslušnosti a obete obchodovania s ľuďmi. Fenomén obchodovania s ľuďmi je najmä v tejto oblasti relevantný. Je dôležité zabezpečiť, aby kontrola trestnej činnosti / bezpečnosť a ľudské práva boli chápané ako doplňujúce dimenzie tej istej otázky a aby sa takisto riešili prvotné príčiny obchodovania s ľuďmi. Predovšetkým je dôležité ochraňovať ženy proti rodovo založeným formám násilia a bojovať proti feminizácii chudoby. EÚ bude naďalej z pohľadu ľudských práv považovať obchodovanie s ľuďmi za prioritu vo svojej vonkajšej činnosti. Táto priorita sa bude odrážať vo financovaní, školení a výmene informácií a bude presahovať vonkajší rozmer oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Koordinátor EÚ pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi a ESVČ už nadviazali kontakt, aby mohli začať vypracovávať zoznam prioritných krajín a regiónov pre budúce partnerstvá v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi. V oblasti riadenia hraníc EÚ aktívne podporuje začlenenie dimenzie ľudských práv do rozvoja efektívnej kontroly hraníc v tretích krajinách. Je predovšetkým dôležité, aby pohraničné stráže boli primerane vybavené a vyškolené na to, aby zabezpečili, aby bol osobám potrebujúcim ochranu, ktoré na hranici preukážu svoju totožnosť, bol poskytnutý prístup k primeranej pomoci a postupom. Úplná súdržnosť politík Skutočnosť, že EÚ je príkladom dodržiavania základných práv, je nesmierne dôležitá nielen pre ľudí žijúcich v rámci EÚ, ale aj pre rozvoj Únie ako takej. Presvedčivé výsledky posilnia činnosť EÚ pri presadzovaní ľudských práv na celom svete. Vďaka Lisabonskej zmluve sa Charta základných práv Európskej únie stala záväzným právnym dokumentom. Všetky inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ, ako aj členské štáty ju musia pri vykonávaní práva EÚ rovnako dodržiavať. Povinnosť EÚ rešpektovať ľudské práva zahŕňa nielen všeobecnú povinnosť zdržať sa konania, ktorým sa tieto práva porušujú, ale aj zohľadňovať ich pri vykonávaní vlastných politík, vnútorných či vonkajších. V októbri 2010 Komisia prijala stratégiu pre účinné uplatňovanie Charty základných práv. Vysvetľuje sa v nej, ako majú inštitúcie EÚ a členské štáty zaviesť chartu do praxe. Stratégiu uvítal Európsky parlament a Rada EÚ. Každý rok Komisia uverejní správu o dosiahnutom pokroku. V marci 2011 bola uverejnená prvá správa o uplatňovaní charty inštitúciami EÚ. Záväzok EÚ pristúpiť k Európskemu dohovoru o ľudských právach dopĺňa silnú ochranu ľudských práv, ktorá už v právnom poriadku EÚ existuje vďaka Charte základných práv Európskej únie a jurisdikcie Súdneho dvora EÚ. Tieto politiky EÚ sú dôležité pre dôveryhodnosť Európy pri upozorňovaní na problematiku ľudských práv v tretích krajinách. Keď EÚ upozorňuje na otázky ľudských práv v tretích krajinách, opiera sa o medzinárodné štandardy: sú to hlavne základné zmluvy OSN v oblasti ľudských práv a základné pracovné štandardy, ako aj štandardy Rady Európy a OBSE (pre partnerov v Európe). Je dôležité, aby EÚ a členské štáty uplatňovali tieto štandardy v rámci svojich príslušných oblastí právomoci viditeľným a účinným spôsobom. C. Budovanie silných partnerstiev Multilaterálna spolupráca Aby konanie OSN bolo silné, potrebuje EÚ vybudovať spoločný základ s partnerskými krajinami. EÚ počas posledných rokov investovala veľa prostriedkov, aby umožnila Rade pre ľudské práva v Ženeve a Tretiemu výboru Valného zhromaždenia OSN stanoviť a chrániť normy a štandardy univerzálnych ľudských práv a riešiť ich vážne porušenia. To viedlo k niektorým významným úspechom, medzi ktoré patrí zmobilizovanie celosvetovej podpory pre moratórium na trest smrti, získanie súhlasu s iniciatívami týkajúcimi sa slobody náboženského vyznania alebo viery. Úspech v širokej miere závisí od schopnosti EÚ osloviť partnerov z tretích krajín a vypočuť si ich potreby, zapojiť sa do medziregionálnej koalície a využívať pri tom aj vlastné bilaterálne vzťahy. EÚ musí zvýšiť svoju schopnosť, aby sa vedela dohodnúť na spoločných pozíciách a vystupovala jednotne, pričom by mala využívať kumulatívnu váhu a zdroje členských štátov, zdieľať bremeno a uplatňovať pri určovaní svojich priorít strategickejší prístup. Treba rozvíjať lepšiu súdržnosť a spoluprácu medzi Ženevou, New Yorkom a Bruselom, to platí tiež pre činnosť EÚ na iných multilaterálnych fórach, ako sú Rada Európy a OBSE. EÚ by mala pracovať na zvýšení svojej účinnosti v rámci OSN, budovať medziregionálne koalície, podporovať mechanizmy OSN na ochranu ľudských práv a presadzovať lepšie zladenie so svojimi akciami na bilaterálnej úrovni a na iných multilaterálnych fórach. EÚ vypracuje prístup založený na každoročnom určovaní priorít v rámci OSN pre všetky zasadnutia v Ženeve a New Yorku týkajúce sa ľudských práv v súlade so strednodobými prioritami svojej činnosti v OSN. Medzinárodná spravodlivosť EÚ je plne odhodlaná podporovať medzinárodnú spravodlivosť – bojovať proti beztrestnosti a presadzovať medzinárodný poriadok založený na práve, predchádzať genocíde, zločinom proti ľudskosti a vojnovým zločinom, a brať tých, ktorí sa ich dopustili, na zodpovednosť. EÚ sa bude ďalej zasadzovať o to, aby boli porušenia medzinárodného humanitárneho práva a ľudských práv stíhané. EÚ bude naďalej poskytovať značnú podporu Medzinárodnému trestnému súdu, ako aj iným medzinárodným trestným tribunálom a organizovať kampane za všeobecnú ratifikáciu Rímskeho štatútu. EÚ j plne odhodlaná podporovať univerzálnosť a nedotknuteľnosť Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu, ako aj nezávislosť Medzinárodného trestného súdu. EÚ sa takisto plne zasadzuje o to, aby Rímsky štatút mohol rozvíjať plnú účinnosť vykonávaním zásady komplementárnosti a posilňovaním účinných prepojení medzi národnými justičnými systémami a Medzinárodným trestným súdom. EÚ by mala rozvíjať osobitnú politiku prechodnej justície v rámci svojej vonkajšej činnosti na podporu spoločností, ktoré sa zaoberajú prípadmi zneužitia v minulosti, a to pomocou mechanizmov pre spravodlivosť, pravdu, odškodnenie a inštitucionálnu reformu. Regionálne organizácie EÚ posilní svoju spoluprácu v oblasti ľudských práv a demokracie s regionálnymi a medzivládnymi organizáciami na politickej a miestnej úrovni, medzi delegáciami EÚ a ústredňami, pobočkami alebo misiami týchto organizácií. Bude systematickejšie využívať svoju spoluprácu s Radou Európy a OBSE. EÚ by mala preskúmať možnosti prehĺbenia spolupráce s AU, ASEAN, OAS a inými organizáciami, ktorá sa opiera o konsolidované a novo vytvorené mechanizmy pre ľudské práva a demokraciu. EÚ by mala využiť dialógy s rôznymi regiónmi, ako ASEM, EULAC, AU/EÚ a AKT, aby posilnila spoluprácu v oblasti ľudských práv. EÚ by mala ďalej podporovať ľudské práva, demokraciu a právny štát v arabskom a ostatnom svete prostredníctvom úzkej spolupráce s organizáciami, ako sú Liga arabských štátov a Organizácia islamskej spolupráce. Dosiahnutý vplyv prostredníctvom dialógu Ľudské práva a demokracia sú neoddeliteľnou súčasťou dialógu EÚ s inými krajinami až po úroveň vrcholových stretnutí. EÚ začala okolo 40 dialógov a konzultácií venovaných ľudským právam, tieto však dosiahnu najlepšie výsledky, ak sú pevne začlenené do širokej štruktúry vzťahov EÚ s danou krajinou Vychádzajúc zo získaných skúseností by EÚ mala na zefektívnenie týchto dialógov podniknúť niekoľko krokov: – zabezpečiť užšie prepojenie dialógov o ľudských právach s inými politickými nástrojmi, – určiť priority, ciele a referenčné hodnoty pre dialógy, ktoré umožňujú ich preskúmanie v súvislosti so stratégiami ľudských práv pre jednotlivé krajiny, – zovšeobecniť najlepšie postupy v rámci rôznych foriem dialógov o ľudských právach vrátane miestnych dialógov s krajinami AKT v rámci Dohovoru z Cotonou (článok 8), – preskúmať možnosti posilnenia dialógu a spolupráce so strategickými partnermi EÚ. Reakcia na prípady vážneho porušovania ľudských práv V niektorých prípadoch prijíma EÚ v reakcii na vážne porušenia ľudských práv v tretích krajinách určité opatrenia (napríklad zmrazenie aktív, zbrojné embargá alebo zákaz udeľovania víz). Tieto sú vždy predmetom dôkladného zváženia v súlade so „základnými zásadami používania reštriktívnych opatrení“ z roku 2004 a s Chartou základných práv EÚ. Reštriktívne opatrenia sú pravidelne kontrolované Radou EÚ. Dôležité je, aby tieto opatrenia prispievali k stanovenému cieľu, aby boli cielené, aby nemali nepriaznivý vplyv na civilné obyvateľstvo a aby spĺňali požiadavky jasných a spravodlivých konaní vrátane práva na účinný prostriedok nápravy. D. Využitie kolektívnej váhy Európy Aby EÚ mohla uplatňovať prístup stanovený v predchádzajúcich oddieloch, potrebuje posilniť spôsob, akým rieši otázky ľudských práv a demokracie vo svojej vonkajšej činnosti. Európsky parlament Európsky parlament určil ľudské práva a demokraciu za svoje najvyššie priority. Systematickým a rýchlym upozorňovaním na kľúčové aktuálne otázky Parlament prevzal vedúcu úlohu v presadzovaní ľudských práv vo všetkých činnostiach EÚ. Jeho spolupráca s inými parlamentmi (prostredníctvom parlamentných výborov pre spoluprácu a delegácií pri parlamentných regionálnych zhromaždeniach) je obzvlášť hodnotná pri posilňovaní signálov EÚ. Bolo by užitočné, keby Európsky parlament svoje úsilie stupňoval tak, aby sa jeho nesmierne dôležité posolstvo týkajúce sa ľudských práv dostalo prostredníctvom podvýboru pre ľudské práva k jeho delegáciám v tretích krajinách. Členské štáty Aby bola EÚ pri presadzovaní a ochrane ľudských práv a demokracie účinnejšia a vierohodnejšia, treba zmobilizovať kolektívnu váhu inštitúcií EÚ a členských štátov EÚ. Členské štáty sa musia naďalej silne angažovať a niesť zodpovednosť za politiku EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie na multilaterálnej úrovni, ako aj v bilaterálnych vzťahoch s tretími krajinami. Na tento účel je potrebné formulovať silné spoločné pozície k ľudským právam, ktoré slúžia inštitúciám EÚ a členským štátom EÚ ako usmernenie, aby mohli jednotne vystupovať. To možno uľahčiť pravidelnými diskusiami o otázkach ľudských práv aj na politickej úrovni. Členské štáty okrem toho musia zohrávať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o ich prínos k uplatňovaniu politiky EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie prostredníctvom rozdelenia bremena a práce. Stála kapacita pre otázky ľudských práv a demokracie v Rade EÚ Pracovná skupina Rady pre ľudské práva (COHOM) zohráva kľúčovú úlohu v riadení politiky EÚ v oblasti ľudských práv a v poskytovaní odporúčaní Politickému a bezpečnostnému výboru a Rade. V súčasnosti pracovníci skupiny COHOM, ktorí sú vyslaní vládami jednotlivých krajín, sa stretávajú iba raz mesačne a nemôžu plne reagovať na zvýšený objem práce a dotazov. Účinné vykonávanie vonkajšej politiky EÚ v oblasti ľudských práv by si vyžadovalo častejšie zasadnutia skupiny COHOM a takisto stálu kapacitu a odborné poznatky o ľudských právach a demokracii v rámci stálych zastúpení členských štátov EÚ v Bruseli. Bruselská formácia skupiny COHOM by zabezpečila užšiu integráciu s prácou Rady, Výboru stálych predstaviteľov a Politického a bezpečnostného výboru a ďalších pracovných skupín zameraných na určitú tematickú alebo geografickú oblasť. Umožnila by aj usporiadanie mesačných zasadnutí riaditeľov zodpovedných za ľudské práva, ktorí by sa mohli sústreďovať na strategické aspekty politiky EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie, zatiaľ čo bruselská formácia by sa zaoberala prebiehajúcimi otázkami. Budovanie kultúry ľudských práv a demokracie V rámci ESVČ bolo vytvorené riaditeľstvo pre ľudské práva a demokraciu. Platí všeobecná zásada, že ľudské práva nie sú len zodpovednosťou odborníkov, ale sú kľúčové pre prácu každého jednotlivca. Na tento účel bolo teraz v rámci každej delegácie EÚ na svete zriadené kontaktné miesto pre ľudské práva. Tento systém by mal vytvoriť sieť na realizáciu prierezových kampaní. Podobná sieť kontaktných miest sa práve zriaďuje v ESVČ a v útvaroch Komisie. Všetkým vedúcim delegácií a zamestnancom ESVČ a Komisie sa poskytujú školenia v oblasti ľudských práv. Sieť kontaktných miest pre ľudské práva a demokraciu, ktorá bude využívať najnovšie technológie na výmenu informácií a najlepších postupov, sa práve zriaďuje. Prehodnotenie politiky EÚ v oblasti komunikácií Na celom svete poskytujú siete sociálnych médií pre obhajcov ľudských práv platformu, pomocou ktorej sa vzájomne podporujú a informujú a oslovujú svojich podporovateľov na celom svete. Umožňujú im tiež zdokumentovať a odovzdať svoje osobné skúsenosti a často pritom obísť štátom kontrolované média. Služby na výmenu videí a správ môžu násilným režimom sťažiť utajovanie porušovania ľudských práv a potláčania demokracie. Zároveň však tieto služby môžu byť použité na presné sledovanie a profilovanie občanov. Toto prepojenie a komunitu ľudí novovytvorenú prostredníctvom sietí sociálnych médií možno použiť na to, aby sa tvorcovia politík a ľudia vyzvali k spoločnej politickej diskusii. Napríklad použitím živého internetového vysielanie môžu ľudia z celého sveta diskutovať o otázkach ľudských práv s vedúcimi politikmi z EÚ a s jej medzinárodnými partnermi. Týmto sa búrajú tradičné hierarchické bariéry a prístup k politickému vplyvu. Ak sa ľudia chcú zúčastniť na diskusii, potrebujú teraz len prístup k internetu. Spolupráca s rôznymi skupinami v spoločnosti prostredníctvom digitálnej diplomacie je kľúčovým spôsobom na presadzovanie hodnôt EÚ a práce EÚ na celom svete. V digitálnej diplomacii EÚ nastal využitím sociálnych médií značný pokrok. Napriek tomu treba vynaložiť viac úsilia na ďalší vývoj týchto nových techník a na využívanie potenciálu delegácií EÚ na celom svete. EÚ by mohla mobilizovať kľúčové delegácie, aby využívali sociálne média pre digitálnu diplomaciu použitím existujúcich komunikačných zdrojov. EÚ poskytne praktickú podporu tým, ktorí používajú sociálne média na zvýšenie občianskej angažovanosti na mieste. Ďalšie kroky Európska únia má vôľu a prostriedky prevziať vedúcu úlohu, pokiaľ ide o ochranu ľudských práv a podporu demokracie na celom svete. Toto oznámenie je koncipované ako príspevok k prebiehajúcej diskusii v rámci inštitúcií EÚ o účinnejšom a komplexnejšom prístupe k ľudským právam a demokracii. Jeho cieľom je získať názory k súboru možných opatrení a opcií. V ďalšom kroku by sa tieto myšlienky mali pomocou medziinštitucionálnych diskusií spresniť, aby sa dosiahol jednotný prístup EÚ. S cieľom merať pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v tomto oznámení, bude EÚ informovať o výkonnosti vo svojej výročnej správe o ľudských právach a demokracii na svete. Tým získajú všetky zainteresované strany v politike EÚ vrátane občianskej spoločnosti príležitosť posudzovať vplyv činnosti EÚ a podieľať sa na definovaní budúcich priorít. Rada a Európsky parlament sa vyzývajú, aby pravidelne preskúmali túto výkonnosť a strategické ciele EÚ po piatich rokoch.