Ľudia sa musia môcť spoľahnúť na to, že ich zamestnanecké práva nie sú obmedzované. V záujme riešenia týchto obáv sa pripravovaným balíkom opatrení v oblasti mobility pracovných síl podporí mobilita pracovných síl, a to prostredníctvom lepšie koordinovaných systémov sociálneho zabezpečenia a cieleného preskúmania smernice o vysielaní pracovníkov.

Vznik nových podnikateľských modelov však často ovplyvňuje existujúce trhy, pričom vytvára napätie vo vzťahu k existujúcim poskytovateľom tovaru a služieb. Obe strany sa sťažujú na to, že nie je jasne stanovené, ako sa majú uplatňovať predpisy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa, zdaňovania, udeľovania povolení, normy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, sociálneho zabezpečenia a ochrany zamestnanosti. Unáhlené alebo neprimerané prijímanie právnych predpisov v reakcii na tieto výzvy so sebou prináša riziko nerovností a fragmentácie trhu.

Podľa nedávno uverejnenej štúdie má päť hlavných odvetví kolaboratívnej ekonomiky [partnerské (peer-to-peer) financovanie, online zamestnávanie, partnerské (peer-to-peer) poskytovanie ubytovania, spoločné využívanie vozidiel a postupné sťahovanie hudobných videí] potenciál zvýšiť do roku 2025 svoje celosvetové výnosy z terajších cca 13 miliárd EUR na 300 miliárd EUR. Až tretina európskych spotrebiteľov sa vyjadrila, že sa bude čoraz viac zapájať do kolaboratívnej ekonomiky.

Napriek všetkému pokroku, ktorý sa dosiahol, naďalej pretrváva príliš veľa významných hospodárskych prekážok, a to najmä v oblasti služieb. Podľa odhadov Komisie by sa ambicióznejším vykonávaním smernice o službách zvýšil HDP Európskej únie o 1,8 %.

zložitosť právnych predpisov týkajúcich sa DPH,

neistotu, pokiaľ ide o právo obchodných spoločností,

zrozumiteľnosť požiadaviek stanovených v právnych predpisoch a ich dodržiavanie,

nedostatočný prístup k financovaniu,

strach z represívneho konkurzného práva,

prekážky brániace inováciám.

Komisia je odhodlaná riešiť najväčšie ťažkosti, ktorým MSP – a najmä začínajúce podniky – čelia vo všetkých fázach svojho životného cyklu.

Mnohí podnikatelia, ktorí chcú podnikať cezhranične, sa sťažujú na zložitosť právnych predpisov týkajúcich sa DPH. Komisia v stratégii v oblasti jednotného digitálneho trhu oznámila, že predloží legislatívne opatrenie na zjednodušenie DPH, aby najmä malým podnikom pôsobiacim v oblasti elektronického obchodu pomohla pri cezhraničnom podnikaní. Komisia okrem toho v rámci svojho akčného plánu pre systém DPH odolný voči podvodom predloží komplexný balík zjednodušujúcich opatrení pre MSP, ktorým chce znížiť administratívne zaťaženie takýchto podnikov. Takáto aktivita má rozhodujúci význam pre rast MSP a umožní cezhraničný obchod.

Podnikatelia sa takisto sťažujú na neistotu, ktorá panuje v oblasti práva obchodných spoločností. Návrhom Komisie týkajúcim sa spoločností s jediným spoločníkom, ktorý by mali spoluzákonodarcovia bezodkladne prijať, sa znížia náklady na registráciu spoločností a zjednodušia postupy. Komisia bude z tejto iniciatívy vychádzať, keď bude uvažovať o ďalších spôsoboch, akými by bolo možné zaistiť jednoduchšie a menej zaťažujúce predpisy pre spoločnosti, – pričom bude naďalej konať proti schránkovým spoločnostiam – čo okrem iného zahŕňa sprístupnenie digitálnych riešení pre celý životný cyklus spoločností, najmä registráciu spoločností a archiváciu podnikových dokumentov a informácií. Vzhľadom na veľké ťažkosti, ktorým pri cezhraničnom podnikaní čelia najmä malé spoločnosti, Komisia taktiež preskúma potrebu aktualizácie existujúcich predpisov o cezhraničných fúziách a možnosť doplniť ich pravidlami týkajúcimi sa cezhraničného delenia spoločností. Pre MSP by potom mohlo byť ľahšie zvoliť si optimálnu stratégiu podnikania a lepšie sa prispôsobiť zmenám podmienok na trhu bez toho, aby oslabili sociálnu ochranu a ochranu zamestnanosti.

Začínajúce podniky tiež považujú za zložité identifikovať právne požiadavky a splniť ich. Práve preto Komisia pri zvažovaní návrhov riešení alebo hodnotení právnych predpisov venuje mimoriadnu pozornosť predpisom, ktoré majú vplyv na MSP, pričom vychádza zo zásady „najskôr myslieť na malých“. Členské štáty pracujú na zriadení jednotných kontaktných miest, ktoré budú poskytovať informácie o všetkých požiadavkách vyplývajúcich z právnych predpisov, s ktorými sa stretne každý, kto začína podnikať v ktoromkoľvek odvetví hospodárstva. Na doplnenie tohto úsilia Komisia uvedie do života iniciatívu pre začínajúce podniky, do ktorej by sa mali zapojiť všetky relevantné subjekty vrátane podnikateľov, komunít začínajúcich podnikov, sociálnych partnerov a regionálnych či vnútroštátnych orgánov s cieľom zlepšiť prostredie pre začínajúce podniky v Európe. V rámci tejto iniciatívy zorganizuje verejnú konzultáciu, ktorej cieľom bude zhromaždiť nápady podnikateľov. Komisia môže na získavanie nápadov, na základe ktorých prijme svoje rozhodnutia, využiť aj platformu REFIT. V spolupráci so zainteresovanými stranami preskúma, ako môže jednotná digitálna brána, uvedená do života v rámci stratégie v oblasti jednotného digitálneho trhu, čo možno najlepšie riešiť požiadavky začínajúcich podnikov. Komisia spolu so subjektmi, ktoré sa zapoja do iniciatívy pre začínajúce podniky, stanoví konkrétne prvky, ktoré by mala táto brána mať, aby uľahčila cezhraničné pôsobenie začínajúcich podnikov a pomohla im rozšíriť ich činnosť do celej Európy.

Pre MSP a začínajúce podniky je takisto ťažké získať financovanie. MSP sú už v centre pozornosti Investičného plánu pre Európu. Napríklad štvrtina záruky v rámci Európskeho fondu pre strategické investície sa použije na podporu inovačných MSP a spoločností so strednou kapitalizáciou, aby sa zaistil väčší a rýchlejší prístup začínajúcich podnikov k rizikovému financovaniu. Okrem toho sa v rámci únie kapitálových trhov realizuje celý rad opatrení na podporu rizikového kapitálu a financovania rizikovým kapitálom v EÚ. Komisia v tejto súvislosti predloží návrhy na európsky zastrešujúci fond rizikového kapitálu, ktorý bude využívať prostriedky z rozpočtu EÚ, pričom bude otvorený aj iným subjektom, aby prilákal súkromný kapitál, ako sa to predpokladá v investičnom pláne. Tento fond by sa používal na podporu vytvárania začínajúcich podnikov a rozširovania ich pôsobenia na jednotnom trhu.

Iniciatívy na podporu MSP a začínajúcich podnikov okrem toho zahŕňajú aj viaceré programy EÚ slúžiace na financovanie, ako je Horizont 2020, COSME a Európske štrukturálne a investičné fondy. Z programov EÚ sa financuje aj poradenstvo a podpora, ktoré môžu MSP a začínajúce podniky využiť v súvislosti s možnosťami financovania a cezhraničným podnikaním. Komisia využije prostriedky v rámci programu COSME na informačné kampane zamerané na mladé inovačné MSP, aby ich podnietila k rozšíreniu pôsobenia do zahraničia a využitiu možností, ktoré sa ponúkajú.

Od podnikania ľudí odrádzajú aj následky spojené s konkurzom. Strach zo spoločenskej stigmy, právnych dôsledkov a neschopnosti splatiť dlhy je v Európe väčší ako v mnohých iných častiach sveta, napríklad aj z dôvodu oveľa dlhších lehôt na oddlženie. Táto skutočnosť v značnej miere odrádza ľudí od toho, aby začali podnikať. Podnikatelia musia vedieť, že dostanú druhú šancu. Komisia nadviaže na doterajšiu prácu a bude podporovať podnikateľov konajúcich v dobrej viere, pričom predloží legislatívny návrh týkajúci sa platobnej neschopnosti podnikov vrátane včasnej reštrukturalizácie a druhej šance, aby tak zabezpečila, že členské štáty vytvoria regulačné prostredie, ktoré dokáže prijať neúspech bez toho, aby podnikateľov odradilo od vyskúšania nových nápadov.

Existujú aj prekážky brániace inováciám. Komisia vo svojom rámci pre lepšiu právnu reguláciu stanovuje nástroj potrebný na posúdenie možných vplyvov návrhu novej politiky na inovácie a zistenie existujúcich prekážok a možných spôsobov ich odstránenia. V prípade, že sa v priebehu jej práce vyskytnú nejaké otázky, môže jej poradiť platforma REFIT. V tejto súvislosti sa bude Komisia tiež snažiť identifikovať inovačné trhy, na ktorých by sa mohli vyskúšať inovačné regulačné prístupy, aby sa overila uskutočniteľnosť a udržateľnosť inovačných riešení a ich schopnosť prispieť k stimulácii investícií, a tým aj tvorbe pracovných miest.

Pre Európu by bolo prínosom, keby prilákala ďalších inovátorov z ostatných častí sveta. Ako sa uvádza v európskej migračnej agende, predpismi zameranými na prilákanie podnikateľov spojenými s podpornými opatreniami, ktoré by im pomohli pri podnikaní na jednotnom trhu, by sa mohlo zabezpečiť, aby sa Európa stala pre inovátorov z krajín mimo EÚ atraktívnejšou. To by mohlo povzbudiť zakladanie nových podnikov v Európe.

Opatrenia: Komisia predloží legislatívny návrh týkajúci sa platobnej neschopnosti podnikov vrátane včasnej reštrukturalizácie a druhej šance, v ktorom bude riešiť strach z neúspechu a ktorým zabezpečí, aby podnikatelia dostali druhú šancu. Bude sa ďalej snažiť odstrániť administratívne zaťaženie, ktoré so sebou prináša začiatok činnosti spoločnosti a jej rozšírenie, okrem iného aj prostredníctvom iniciatív na podporu využívania digitálnych technológií a cezhraničných fúzií a cezhraničného rozdeľovania spoločností. Komisia uvedie do života iniciatívu pre začínajúce podniky, ktorou sa začne rozsiahle posudzovanie požiadaviek kladených na začínajúce podniky a spôsobov ich zníženia, resp., ak to nebude možné, uľahčenia ich plnenia. To bude zahŕňať vývoj špecifických prvkov jednotnej digitálnej brány, ktoré uľahčia cezhraničnú činnosť firiem, predovšetkým tých začínajúcich. Komisia využije finančné prostriedky v rámci programu COSME na poskytovanie cielených informácií s cieľom podnietiť mladé inovačné MSP k tomu, aby rozšírili svoje pôsobenie do zahraničia a využili možnosti, ktoré im ponúka jednotný trh. Prostredníctvom investičného plánu a únie kapitálových trhov Komisia zjednoduší prístup podnikateľov v Európe k finančným prostriedkom. Komisia požiada platformu REFIT, aby sa zamerala na prekážky inovácie a diskutovala o tom, ako ich odstrániť alebo znížiť. A napokon, Komisia preskúma ďalšie prípadné opatrenia, ktoré pomôžu prilákať inovátorov, ako je napríklad možné rozšírenie koncepcie modrej karty na podnikateľov.

2.3.Zabezpečiť, aby sa trh bez hraníc stal pre sektor služieb konkrétnou skutočnosťou

Smernica o službách z roku 2006 viedla k vítanej modernizácii hospodárstva v celej škále odvetví. Členské štáty prijali viac ako tisíc opatrení, ktorými zrušili neodôvodnené prekážky poskytovania služieb podnikmi a osobami vykonávajúcimi slobodné povolania.

Aj napriek tomu však podniky a osoby vykonávajúce slobodné povolania pri cezhraničnom podnikaní stále čelia príliš mnohým ťažkostiam. Sú obmedzované rozdielmi – a niekedy aj nejednotnosťou – v regulácii slobodných povolaní a „vyhradených činností“ v celej EÚ, zbytočnými regulačnými prekážkami brániacimi poskytovaniu služieb a nejednoznačnosťou a nedostatočnou predvídateľnosťou v určitých kľúčových odvetviach pre tých, ktorí chcú poskytovať služby v iných členských štátoch.