Kombinácia základných trendov a krízy spôsobenej koronavírusom by bez silnej politickej reakcie mohla oslabiť odolnosť európskeho mediálneho sektora a jeho demokratickú úlohu. To by následne mohlo naštrbiť kultúrnu rozmanitosť a pluralitu médií v Európe.

Kľúčom k uvoľneniu tohto skutočného potenciálu bude digitálna transformácia. Platí to pre hospodárstvo ako celok a médiá nie sú žiadnou výnimkou. Európa má všetky prostriedky potrebné na to, aby v digitálnom desaťročí prosperovala: má predsa jednotný trh so 450 miliónmi spotrebiteľov, množstvo talentov, kreatívnych producentov, autorov a umelcov i kvalitný obsah.

Audiovizuálne spoločnosti by mali mať možnosť považovať európsky kontinent – a nielen svoje príslušné vnútroštátne trhy – za svoj domáci trh. Na to európski aktéri musia nadobudnúť dostatočný rozsah, aby dokázali pôsobiť cezhranične a investovať do obsahu, talentu, propagácie, distribúcie, inovácií a technológií kdekoľvek v EÚ. V sektore spravodajských médií by spoločnosti mali mať k dispozícii dostatočne životaschopné a udržateľné modely financovania na zabezpečenie prístupu občanov k pluralistickému, rôznorodému a nezávislému mediálnemu prostrediu, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni.

V audiovizuálnom sektore je najväčšou výzvou fragmentácia trhu. Európske audiovizuálne spoločnosti sa do veľkej miery zameriavajú na celoštátne publikum, hoci existuje aj niekoľko výnimiek. V EÚ sa európsky film vyvezie v priemere do troch krajín, zatiaľ čo americký film až do desiatich. Na americké filmy sa navyše predá až 66 % vstupeniek v EÚ. Preto sú dokonca aj tí najväčší európski mediálni hráči výrazne menší než ich hlavní svetoví konkurenti. Európskym skupinám možno pripísať 11 % príjmov 50 najväčších audiovizuálnych skupín sveta, zatiaľ čo v prípade amerických skupín je to vyše 70 %.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je významnou príležitosťou pre členské štáty, aby investovali do dvojakej digitálnej a zelenej transformácie a posilnili tak odolnosť nášho priemyslu. V každom národnom pláne podpory obnovy a odolnosti sa vyčlení minimálne 20 % výdavkov na digitálne technológie. Do tohto cieľa sa započítajú opatrenia na podporu výroby a distribúcie digitálneho obsahu, ako sú napríklad digitálne médiá.

Opatrenia uvedené v tomto oznámení zohľadnia potrebu inkluzívneho európskeho mediálneho sektora, ktorý bude odrážať rozmanitosť Európy. Budú sa vykonávať s dôrazom na podporu rovnakého prístupu k príležitostiam a zdrojom pre ľudí, ktorí by inak mohli byť vylúčení alebo marginalizovaní, napríklad vrátane prístupu k obsahu pre osoby so zdravotným postihnutím.

Zdravé mediálne prostredie má zásadný význam aj pre demokraciu a stabilitu v krajinách zapojených do procesu rozširovania EÚ a v krajinách susedstva. Ak je to realistické a vhodné, iniciatívy načrtnuté v tomto oznámení – vrátane iniciatív zameraných na spravodajské médiá a mediálnu gramotnosť – budú otvorené nezávislým profesionálnym médiám v krajinách, na ktoré sa vzťahuje politika rozširovania EÚ a európska susedská politika. Budú dopĺňať a posilňovať opatrenia uvedené v akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024. Ak je to relevantné, akcie prispejú aj k propagácii európskeho mediálneho obsahu v tretích krajinách.

Európski občania musia naďalej mať možnosť využívať bohaté informácie a zábavu, ktoré poskytuje mediálny sektor, a spoliehať sa na otvorenú demokratickú diskusiu, ako aj mediálnu a umeleckú slobodu. Zároveň by si mali môcť vyberať z tejto škály možností slobodne a mali by sa dokázať zorientovať v modernom spravodajskom prostredí a prijímať informované rozhodnutia.

Spravodajské médiá sú hospodárskym odvetvím, ako aj verejným statkom. Na vytvorenie nezávislého a dôveryhodného obsahu musia mať čas, stabilitu a zdroje. Patrí sem aj potreba väčšej kapacity médií analyzovať a objasňovať vedecké informácie o hlavných spoločenských otázkach, ako je zdravie či zmena klímy. V posledných rokoch však odvetvie spravodajských médií čelí neustálym zmenám v dôsledku vyvíjajúcich sa modelov príjmov a digitálnej transformácie. Niektoré mediálne subjekty pre ťažkosti s financovaním museli ukončiť svoju činnosť, najmä na miestnej a regionálnej úrovni, čo potenciálne vystavilo malé trhy riziku vzniku tzv. spravodajských púští. Takisto došlo k poklesu počtu mediálnych subjektov vysielajúcich korešpondentov do zahraničia, čo môže mať nepriaznivý vplyv na hĺbkovú analýzu a odborné spravodajstvo. Kríza spôsobená koronavírusom by mohla tieto trendy urýchliť, zatiaľ čo občania Únie sa zároveň viac než kedykoľvek predtým spoliehajú na spravodajské médiá, čoho dôkazom je rastúca čitateľská a divácka základňa.

Pre európsky audiovizuálny priemysel je charakteristický veľký počet vysoko inovačných a kreatívnych nezávislých produkčných a distribučných spoločností s vysokým potenciálom rastu. Často však nemajú finančnú silu na to, aby dokázali konkurovať na európskej a celosvetovej úrovni. Európski investori zároveň v mnohých prípadoch nevedia o potenciáli týchto spoločností. Často si spájajú investície do takýchto podnikov s vysokým rizikom, lebo nemávajú za sebou priveľa úspešných projektov, prípadne preto, že aktíva sú svojou povahou prevažne nehmotné.

OPATRENIE Č. 2 – MEDIA INVEST so zameraním na podporu investícií do audiovizuálneho priemyslu

Ako sa uvádza v ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021, ktorú vypracúva Komisia, by členské štáty v tejto súvislosti mali venovať pozornosť odvetviam, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu v našich demokraciách, „najmä v mediálnom sektore, v ktorom by sa podpora mala poskytovať spôsobom, ktorý rešpektuje a podporuje slobodu a pluralitu médií“. Zároveň by sa medzi členskými štátmi mala iniciovať výmena najlepších postupov v oblasti mechanizmov verejnej podpory.

–spravodajským médiám, ktoré potrebujú likviditu, sa uľahčí prístup k úverom vďaka podpore zo záruky InvestEU, vychádzajúc zo skúseností so záručným mechanizmom pre kultúrne a kreatívne sektory a s Európskym fondom pre strategické investície,

–v prípade spravodajských médií, ktoré potrebujú investície, sa Komisia bude usilovať o vytvorenie pilotného projektu založeného na kapitáli prostredníctvom Programu InvestEU, ktorý bude môcť podporovať okrem iného aj odvetvie spravodajských médií inovatívnou formou; investície v rámci tohto projektu budú dopĺňať prostriedky pochádzajúce od filantropov, nadácií a iných súkromných partnerov.

Tieto opatrenia budú obohatené o služby budovania kapacít, ktorých cieľom je zvýšiť informovanosť investorov i médií o európskom mediálnom trhu a podporiť investičnú pripravenosť európskych médií, najmä tých miestnych. Tým sa podnieti dialóg a spolupráca s potenciálnymi investormi a uľahčia sa investície.

Okrem toho sa bude poskytovať špecializovaná podpora vo forme grantov z medzisektorovej oblasti programu Kreatívna Európa na kolaboratívne partnerstvá v oblasti spravodajských médií. Granty budú podporovať testovanie nových obchodných modelov, najmä pokiaľ ide o miestne médiá, čím pomôžu médiám pri rozvoji ich obchodných a redakčných noriem, podpore kolaboratívnej a cezhraničnej žurnalistiky, odbornej prípravy a mobility odborníkov a výmene najlepších postupov. V záujme maximalizácie vplyvu sa uľahčí vytváranie sietí medzi vybranými projektmi.

Komisia bude pravidelne komunikovať s priemyslom v záujme práce na programe inovácie spravodajských médií, ktorý pomôže tomuto odvetviu prosperovať v digitálnom hospodárstve a spoločnosti. Na tento účel Komisia zriadi Európske spravodajské mediálne fórum, ktoré bude spolupracovať so zainteresovanými stranami vrátane mediálnych regulačných orgánov, zástupcov novinárov, samoregulačných orgánov (médiá/tlačové rady), občianskej spoločnosti a medzinárodných organizácií.

3.Transformácia

Cieľom tejto časti je podporiť dlhodobú odolnosť a konkurencieschopnosť európskeho mediálneho priemyslu, a to najmä s ohľadom na dvojakú, ekologickú a digitálnu transformáciu. Je to dôležité aj na podporu kľúčovej úlohy sektora pri uspokojovaní spoločenských potrieb a posilňovaní európskych hodnôt.

Tak ako v mnohých priemyselných odvetviach, aj v mediálnom sektore sú stredobodom jeho transformácie dátové technológie. Tu treba spomenúť najmä údaje o publiku v oblastiach, v ktorých majú svetoví konkurenti európskych podnikov náskok, ako je napríklad personalizované prispôsobovanie a propagácia obsahu. Podobné dáta sú predpokladom nových obchodných modelov založených na priamejšom vzťahu so zákazníkmi. Významným príkladom je reklama, v prípade ktorej internet predbehol televíziu ako hlavný kanál v roku 2015 a odvtedy si vedúce postavenie stabilne upevňuje. V roku 2018 dosiahla reklama na internete hodnotu vyše 50 miliárd EUR, zatiaľ čo televízna reklama menej než 40 miliárd EUR.

Zároveň sa naďalej zvyšuje dostupnosť spotrebiteľských údajov v dôsledku používania smartfónov. Podiel čitateľov, ktorí čítajú správy na smartfónoch, sa zvýšil z 39 % v roku 2014 na 48 % v roku 2020. To ponúka nové príležitosti na tvorbu, propagáciu a šírenie obsahu vo formátoch prispôsobených potrebám čitateľov.

V tejto súvislosti je nevyhnutné dodržiavanie ochrany údajov na posilnenie základných práv jednotlivcov v digitálnom veku a uľahčenie podnikania objasnením pravidiel pre spoločnosti a verejné orgány na jednotnom digitálnom trhu.

Ďalším odvetvím, ktorého potenciál je z veľkej časti nevyužitý, je rozvíjajúca sa oblasť imerzívneho obsahu. Aj tu by mohli vzniknúť synergie medzi mediálnym sektorom a inými kľúčovými európskymi priemyselnými odvetviami.

Európske mediálne odvetvie nesmie zaostávať v ekologickej transformácii. Preto sa v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody – dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, oddeliť hospodársky rast od využívania zdrojov, obnoviť biodiverzitu a znížiť znečistenie – zavedú opatrenia na zníženie vplyvu tohto odvetvia na životné prostredie.

OPATRENIE Č. 4 – Stimulácia inovácií vďaka európskemu mediálnemu dátovému priestoru a podpore nových obchodných modelov ØVytvoriť mediálny dátový priestor na podporu mediálnych spoločností pri výmene údajov a vývoji inovatívnych riešení ØPrehľad európskeho mediálneho prostredia: správa s analýzou mediálnych trendov Cieľová skupina: európski vydavatelia, vysielatelia, rozhlasové a televízne spoločnosti, reklamné spoločnosti, MSP pôsobiace v oblasti médií, poskytovatelia technológií, startupy v oblasti obsahu a technológií, tvorcovia obsahu, producenti, distribútori

Ak sa európske mediálne spoločnosti majú stať inovatívnejšími a konkurencieschopnejšími, mali by mať možnosť prijímať lepšie rozhodnutia a zavádzať modernejšie riešenia založené na poznatkoch získaných z údajov. Komisia navrhuje, aby sa tento cieľ dosiahol podporou vytvorenia európskeho „mediálneho dátového priestoru“. Táto iniciatíva vychádza z Európskej dátovej stratégie a bude sa vykonávať pri plnom dodržiavaní právnych predpisov o ochrane údajov.

Dátové priestory môžu zmeniť spôsob spolupráce tvorcov, producentov a distribútorov. Ich súčasťou sú relevantné mediálne údaje, ako je obsah, údaje o publiku a metaúdaje o obsahu, ako aj iné druhy údajov o správaní používateľov, ktoré by mohli byť užitočné pri tvorbe obsahu lepšie prispôsobeného potrebám spotrebiteľov a jeho efektívnejšej distribúcii.

Iniciatíva zameraná na mediálny dátový priestor financovaná prostredníctvom programov Horizont Európa a Digitálna Európa bude podporovať vydavateľov tlače, vysielateľov, iné mediálne spoločnosti a poskytovateľov technológií pri budovaní dátového priestoru určeného pre mediálne aplikácie. Program Digitálna Európa pomôže pri zavádzaní dátovej infraštruktúry a vymedzí stratégiu interoperability údajov. V súlade s Európskou dátovou stratégiou a novou iniciatívou pre horizontálne riadenie údajov bude zahŕňať aj najmodernejšie nástroje a služby potrebné na správu a spracovanie údajov a vymedzí podmienky výmeny a využívania údajov vrátane práv duševného vlastníctva, ochrany súkromia a pravidiel hospodárskej súťaže. Pri práci na iniciatíve sa bude prihliadať na príspevky širokej komunity zainteresovaných strán.

Dátová infraštruktúra by mala byť dostupná tak verejnoprávnym médiám, ako aj komerčným mediálnym operátorom, či už ide o veľké, alebo malé podniky, startupy alebo etablovaných aktérov. Možno si napríklad predstaviť to, že niekoľko vydavateľov spravodajstva z EÚ by (spôsobom podporujúcim hospodársku súťaž a v súlade s pravidlami ochrany údajov) spojilo sily a združilo obsah aj údaje o zákazníkoch a produkovali by správy zamerané na ich vlastné národné publikum, pričom relevantný obsah by sa automaticky prekladal do príslušných jazykov. Dátový priestor by tiež mohol poskytnúť cenný prehľad službám zameraným na zvýšenie vyhľadateľnosti mediálneho obsahu (spravodajstva a zábavného obsahu) naprieč hranicami či uľahčenie prístupu k počítačovým zdrojom pre kreatívne MSP. Navyše by to mohlo prispieť k využívaniu synergií so súbormi údajov produkovanými inými kreatívnymi odvetviami (napr. dátovými priestormi pre kultúrne dedičstvo) a priemyselnými odvetviami (napr. maloobchod, automobilový priemysel a pod.).

Okrem toho sa inovatívne aplikácie a technológie v mediálnej oblasti budú podporovať aj z programu Horizont Európa. Investície do modulárnych a otvorených komponentov mediálnej infraštruktúry by mohli uľahčiť vznik nových obchodných modelov a ich využívanie medzi tradičnými a novými médiami, čím by sa zlepšil prístup občanov k dobre overeným informáciám.

S cieľom rozšíriť svoju vedomostnú základňu a informovať o budúcich politických iniciatívach si Európska komisia každé dva roky objedná správu s názvom Prehľad európskeho mediálneho prostredia. Budú sa v nej skúmať mediálne trendy – od technologického pokroku až po nové modely výroby a spotreby – a analyzovať ich potenciálny vplyv na európsky mediálny trh a obchodné modely.