Okrem toho sa v rámci práce na energetickej únii, únii kapitálových trhov, stratégii jednotného trhu, stratégii jednotného digitálneho trhu, obehovom hospodárstve a medzinárodných obchodných a investičných dohodách prijali osobitné opatrenia, ktoré po plnohodnotnom zavedení pomôžu odstrániť prekážky, podporiť inovácie a zlepšiť prostredie pre investovanie. Komisia v krátkej budúcnosti prijme energetický balík s cieľom povzbudiť prechod k čistej energii a energetickú účinnosť, podporiť globálne vedúce postavenie EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov energie. Cieľom balíka je vytvoriť predvídateľnosť pre podniky, investorov a spoločnosť a uľahčovať investície na vnútroštátnej úrovni, najmä prostredníctvom vnútroštátnych energetických a klimatických plánov. Okrem návrhov na zníženie kapitálových požiadaviek na poisťovateľov investujúcich do infraštruktúrnych projektov spĺňajúcich podmienky Komisia 23. novembra 2016 navrhla znížiť kapitálové požiadavky na banky pre niektoré investície do infraštruktúry. Komisia 22. novembra 2016 predložila prierezový program opatrení na podporu začínajúcich podnikov v Európe, ako aj návrh smernice s cieľom zvýšiť účinnosť postupov v prípade platobnej neschopnosti a rámcov preventívnej reštrukturalizácie a druhej šance, aby sa odstránili prekážky investovaniu v dôsledku rozdielov v týchto rámcoch v jednotlivých členských štátoch..

Komisia takisto predložila konkrétne iniciatívy, ktoré by mali zjednodušiť financovanie reálnej ekonomiky. Pre členské štáty budú napríklad prínosom jasnejšie usmernenia k pravidlám účtovníctva verejného sektora, najmä v oblasti verejno-súkromných partnerstiev. Komisia podrobne monitoruje vplyv výkladu pravidiel účtovníctva verejného sektora pri vytváraní verejno-súkromných partnerstiev v rozličných odvetviach a podľa potreby zváži ďalšie kroky. Komisia takisto poskytla praktické usmernenie k uplatňovaniu pravidiel štátnej pomoci na verejné financovanie infraštruktúry. Nedávno sa začali realizovať úvodné projekty s cieľom zabezpečiť na úrovni EÚ silnejšiu konvergenciu časových harmonogramov rozličných postupov, ktoré sa týkajú projektov investovania do strategických infraštruktúr. Úvodný projekt sa v prvej fáze týka Belgicka a Slovenska. Komisia na základe posúdenia týchto projektov rozšíri túto iniciatívu v priebehu roku 2017 aj do ďalších členských štátov s cieľom vytvoriť účinné jednotné kontaktné miesto pre všetky členské štáty, ktoré by spájalo všetky zodpovedné útvary Komisie vrátane zastupiteľských kancelárií v členských štátoch do jednotného tímu pre investičnú politiku.

Druhý pilier Investičného plánu, a to Centrum poradenstva a Európsky portál investičných projektov (EIPP) (rámček 2), pomáhajú zabezpečiť, aby investície mali vplyv na reálnu ekonomiku, a to presadzovaním vytvárania stabilného kanála projektov prijateľných pre banky a podporovaním transparentnosti.

Investičný plán pre Európu už prináša výsledky vo viacerých odvetviach, a to podporovaním inovačných projektov, ktoré prispievajú k tvorbe pracovných miest a rastu v miestnych komunitách, ako aj bojom proti nezamestnanosti mladých ľudí prostredníctvom podpory rozvoja inovačných a mladých spoločností. Tieto projekty majú rozhodujúci význam pre budúcu konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ a zameriavajú sa na kľúčové oblasti, ako je podpora MSP, inovácie, výskum a vývoj, energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a bezpečnosť dodávok energie, environmentálna, digitálna, sociálna a dopravná infraštruktúra alebo služby. Komplexná stratégia podľa investičného plánu má za cieľ udržateľné zvyšovanie úrovní investícií v Európe, ktoré od finančnej krízy klesali. Prvý pilier plánu spolu s EFSI a cieľom zlepšovania využívania rozpočtu EÚ vo všeobecnosti umožňuje využívať obmedzené verejné zdroje, a to prilákaním súkromných investorov a podporovaním inovačných a strategických projektov v Európe, ktoré zabezpečujú hmatateľné výsledky v oblasti pracovných miest a rastu.

Projekt prístupnosti prístavnej infraštruktúry (Španielsko) tvorí rámcová pôžička na financovanie investícií do železničného a cestného pripojenia v prístavoch, ktoré sú vo vlastníctve štátu v Španielsku, a to prostredníctvom štátneho fondu – PAF (Fond pre prístupnosť prístavov). Týmto projektom sa pomôže zlepšiť pozemné spojenie v hlavných prístavoch, ktoré sa nachádzajú v transeurópskej dopravnej sieti. Táto operácia bude pokračovaním rozsiahlej podpory, ktorú v posledných rokoch poskytuje EIB pre rozvoj tejto siete námorných prístavov.

Malin Corporation (Írsko) je globálna spoločnosť zaoberajúca sa vedami o živej prírode, ktorá investuje do začínajúcich inovačných spoločností v oblasti výskumu a vývoja v odvetví vied o živej prírode. Nedávny finančný príspevok z fondu EFSI vo výške 70 miliónov EUR umožní tejto spoločnosti zvýšiť počas nasledujúcich siedmich rokov investície do európskeho odvetvia vied o živej prírode. Pôžička 40 miliónov EUR sa už teraz využíva na podporu špičkových inovácií a rozvoja nových produktov súkromnými spoločnosťami zaoberajúcimi sa vedami o živej prírode v Írsku a Spojenom kráľovstve. Vďaka podpore z fondu EFSI bude môcť spoločnosť Malin pomáhať spoločnostiam zaoberajúcim sa vedami o živej prírode využiť ich plný potenciál a dosiahnuť obchodný úspech.

Creta Farms (Grécko) je spoločnosť, ktorá sa snaží vyrábať zdravšie mäsové výrobky, a to vpichovaním extra panenského olivového oleja do mäsových výrobkov . Táto technológia sa používa na odstránenie nasýtených živočíšnych tukov, ktoré nie sú dobré pre ľudské zdravie, a na ich nahradenie nenasýtenými tukmi, ktoré pomáhajú znižovať úrovne tzv. zlého cholesterolu. V súčasnosti je spoločnosť Creta Farms najväčším subjektom na gréckom trhu studených mäsových nárezov a úspešne sa presadila aj v zahraničí. S pomocou finančných prostriedkov z fondu EFSI bude táto spoločnosť financovať ďalší technologický pokrok v oblasti pridávania olivového oleja do pochutín. Vďaka tomu bude môcť zamestnať 100 nových zamestnancov a pokračovať v medzinárodnej expanzii.

Ako oznámil predseda Komisie Juncker v správe o stave Únie, Komisia vzhľadom na konkrétne výsledky EFSI predložila v septembri 2016 návrh na jeho posilnenie a rozšírenie prostredníctvom tzv. návrhu EFSI 2.0. S cieľom zdvojnásobiť dobu trvania a kapacitu fondu EFSI sa v prvom kroku v návrhu predlžuje doba trvania do konca roku 2020, čím sa cieľ celkových investícií zvýši z 315 miliárd EUR na prinajmenšom pol bilióna eur. V návrhu sa kladie väčší dôraz na príspevky súkromného sektora a doplnkovosť a na posilnenie transparentnosti vo výbere projektov. Okrem toho sa v návrhu EFSI 2.0 kladie silný dôraz na kombináciu podpory z EFSI s ostatnými fondmi EÚ a s financovaním od národných podporných bánk (NPB), keďže ide o dôležitý spôsob, ako zlepšiť geografické pokrytie EFSI. Okrem toho návrh zahŕňa zlepšenia rozsahu Európskeho centra investičného poradenstva (EIAH alebo centrum poradenstva), a to vzhľadom na potrebu pomôcť vytvoriť stály prísun projektov a investičných platforiem, ktoré sa môžu financovať vo všetkých členských štátoch.

V správe o stave Únie, ktorú predseda Komisie Juncker predniesol 14. septembra 2016, sa zdôrazňuje, že Európa musí posilniť oživenie svojho hospodárstva a výrazne investovať do svojej mládeže a uchádzačov o zamestnanie, ako aj do svojich začínajúcich podnikov a malých a stredných podnikov (MSP). V ročnom prieskume rastu na rok 2017 sa uvádzajú najnaliehavejšie hospodárske a sociálne priority, na ktoré sa Európska únia a jej členské štáty musia v nadchádzajúcich mesiacoch zamerať.

Relevantnosť a doplnkovosť podpory z EFSI

V hodnoteniach sa dospelo k záveru, že fond EFSI bol podstatný pri riešení investičných potrieb v Európe. V nezávislom hodnotení sa zdôrazňujú pretrvávajúce nedostatky v investovaní a potreby trhu, pričom sa dospelo k záveru, že EFSI prispieva k zmenšovaniu týchto nedostatkov riešením potreby vysokorizikového financovania.

Toto vysokorizikové financovanie musí zabezpečiť doplnkovosť (vymedzenú ako osobitné činnosti EIB, t. j. operácie s vyšším rizikovým profilom) a zhromaždiť čo najviac financií od súkromného sektora. V hodnotení EIB sa zdôrazňuje, že záruka EÚ umožnila EIB značne zvýšiť úroveň jej osobitných činností z približne 4 miliárd EUR na očakávanú sumu 20 miliárd EUR ročne. V hodnoteniach sa zdôrazňuje, že EFSI umožnil EIB rozšíriť jej klientsku a produktovú základňu, a to najmä rozvojom nových podriadených produktov, ktoré pomohli EIB prispôsobiť sa potrebám trhu a reagovať na ne.

V tomto nezávislom hodnotení sa však konštatuje, že bez ohľadu na to, že všetky operácie EFSI boli osobitnými činnosťami EIB, v niektorých prípadoch ich zainteresované strany vnímali tak, že nepredstavovali vyššie riziko v porovnaní s tým, čo by mohol ponúknuť komerčný trh. V tej istej súvislosti sa v hodnotení EIB poukazuje na potrebu jasnejšie vymedziť prínosnosť vo vzťahu k osobitným činnostiam s cieľom zabezpečiť väčšiu jednotnosť pri výbere projektov a zároveň zmierniť potenciálne riziká ohrozujúce dobrú povesť EFSI. Podobne sa v nezávislom hodnotení zdôrazňuje, že splnenie kritéria doplnkovosti by malo znamenať viac ako len „začiarknutie kolónky“ pre osobitné činnosti EIB a že základné posudzovanie doplnkovosti by malo byť transparentnejšie.

Multiplikačný účinok a mobilizácia súkromných investícií

V nezávislom hodnotení sa dospelo k záveru, že EFSI je účinný pri zvyšovaní prístupu k financovaniu a mobilizácii súkromného kapitálu, pričom sa uvádza očakávaný multiplikátor portfólia 14,1 pri podpísaných operáciách (plne v súlade s cieľom 15 za celé investičné obdobie EFSI) a 63 % mobilizovaných súkromných investícií (nebol stanovený žiadny konkrétny cieľ) od 30. júna 2016. V hodnotení EIB i v nezávislom hodnotení sa konštatuje, že dve okná EFSI (okno pre infraštruktúru a inováciu a okno pre MSP) napredovali rozlične rýchlo. Očakáva sa, že nové produkty doplnia existujúce produkty a budú sa zavádzať po prvom roku vykonávania EFSI. Na druhej strane EIB síce dokázala pri vykonávaní okna pre infraštruktúru a inováciu využiť niektoré existujúce produkty, potrebovala však čas na rozvoj nového radu produktov, pre ktorý je charakteristický vyšší rizikový profil a niekedy vyššie (externé) multiplikátory. Očakáva sa, že nové produkty doplnia existujúce produkty a budú sa zavádzať po prvom roku vykonávania EFSI.

► Riešenie otázky doplnkovosti podpory z EFSI a mobilizácie súkromných investícií v návrhu EFSI 2.0 Od svojho spustenia pred rokom je EFSI, na ktorého vytvorení a sponzorovaní sa spolupodieľal strategický partner Komisie pre investície, skupina EIB, na správnej ceste dosiahnuť do polovice roka 2018 svoj cieľ, ktorým je mobilizácia dodatočných investícií do reálnej ekonomiky vo výške najmenej 315 miliárd EUR, pričom snahou fondu je maximalizovať príspevky zo súkromného sektora. Absorpcia týchto prostriedkov bola na trhu obzvlášť rýchla v rámci okna pre MSP, v ktorom výsledky EFSI prekonávajú očakávania. Súvisí to s tým, že zainteresované strany z radov MSP prijali EFSI veľmi pozitívne. V snahe zabezpečiť, aby na nepretržité poskytovanie financovania pre MSP s podporou EFSI boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky, bolo v júli 2016 okno pre MSP navýšené v rámci existujúcich parametrov nariadenia (EÚ) 2015/1017 o 500 miliónov EUR. Projekty schválené skupinou EIB v rámci oboch okien do polovice novembra 2016 na financovanie z EFSI mobilizujú celkové investície vo výške 154 miliárd EUR v 27 členských štátoch, pričom podporia približne 377 000 MSP. Hlavným prvkom EFSI 2.0 je ďalšie posilnenie doplnkovosti podporovaných projektov. Návrh EFSI 2.0 zo strany Komisie ešte viac objasňuje, že projekty v rámci EFSI musia riešiť neoptimálne investičné situácie a medzery na trhu ako súčasť kritérií oprávnenosti. V súčasnom kontexte nízkych úrokových sadzieb a vysokej likvidity sú hlavným faktorom posúdenia doplnkovosti EFSI vyššie krytie rizika, a to aj prostredníctvom podriadenosti, vystavenie osobitným rizikám, ako sú neoverené technológie a protistrany s vyšším rizikom, ako aj investície do nových cezhraničných infraštruktúr, čím sa naopak zvýši dôveryhodnosť a celkový prístup k financiám, a to najmä v prípade operácií s vysokým rizikom. V novom návrhu sa ako projekty zabezpečujúce doplnkovosť identifikujú cezhraničné projekty infraštruktúry vrátane súvisiacich služieb, a to vzhľadom na svoj význam pre Európu. Ide o oblasť, ktorá nie je v súčasnosti dostatočne rozvinutá a ktorá sa musí podporovať v záujme zjednodušenia investovania. Mechanizmy Investičného plánu pre Európu fungujú a v návrhu EFSI 2.0 sa navrhuje ich posilnenie s cieľom pokračovať v mobilizácii súkromného financovania investícií v odvetviach, ktoré sú dôležité pre budúcnosť Európy, a tam, kde zlyháva trh alebo pretrvávajú situácie s neoptimálnymi investíciami. Cieľom EFSI je aj naďalej podpora investícií, ktoré by sa nemohli uskutočniť v rovnakom období alebo do tej istej miery zo strany EIB, EIF alebo v rámci existujúcich finančných nástrojov Únie bez podpory EFSI. Tak ako v počiatočnom investičnom období, mali by sa do čo najväčšej miery prilákať súkromné investície, pričom hlavným príjemcom poskytovanej podpory budú MSP.

Geografické a odvetvové rozdelenie podpory z EFSI

Všetky tri hodnotenia poukazujú na dobré celkové pokrytie podľa odvetví a členských štátov vzhľadom na to, že v čase hodnotení už EFSI pokrýval 26 členských štátov vo všetkých oprávnených odvetviach. V hodnotení EIB i v nezávislom hodnotení sa však konštatuje, že portfólio EFSI je vo veľkej miere sústredené v niekoľkých členských štátoch. V nezávislom hodnotení sa konštatuje, že možné príčiny nižšej podpory z EFSI v strednej a východnej Európe môžu prameniť z nižšej dostupnosti potrebných technických odborných znalostí pri príprave veľkých projektov a štruktúr súkromno-verejného partnerstva, neexistencie centrálnych štruktúr plánovania a koordinácie, pomerne menšej veľkosti projektov, menej rozvinutých trhov rizikového kapitálu, ale najmä tiež z potreby väčšej komplementárnosti v rámci EŠIF. Zdôrazňuje sa v ňom význam rozvoja kapacít pri príprave projektov s cieľom posilniť geografické pokrytie EFSI. Hoci v nezávislom hodnotení i v hodnotení EIB sa zdôrazňuje aj určitá odvetvová koncentrácia podpory z EFSI, zainteresované strany to neidentifikovali ako hlavný problém.

Koherentnosť a komplementárnosť s inými zdrojmi financovania EÚ

Všetky tri hodnotenia poukazujú na vysoký potenciál pri rozvoji nových foriem spolupráce medzi EFSI a ostatnými zdrojmi financovania EÚ, ale takisto zdôrazňujú potrebu starostlivo monitorovať interakciu medzi niektorými týmito fondmi a EFSI. V nezávislom hodnotení sa zistilo, že EFSI, COSME a Innovfin programu Horizont 2020 sa vzájomne dobre dopĺňajú, lebo EFSI umožnil, aby tieto fondy boli predzásobené a mohli reagovať na vysoké trhové potreby v okne EFSI pre MSP. Ďalší konkrétny príklad, ako je možné účinne kombinovať tieto fondy, predstavuje založenie Pan-European Venture Capital Fund(s)-of-Funds (Paneurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu) 8. novembra 2016: zhromaždením rozličných zdrojov sa tento program snaží riešiť medzeru vlastného kapitálu Európy a rozdrobenosť trhu rizikového kapitálu a prilákať dodatočné súkromné financie od inštitucionálnych investorov do triedy aktív rizikového kapitálu s cieľom podporiť rast inovačných podnikov.

Pokiaľ ide o finančné nástroje Nástroja na prepájanie Európy (NPE) a Horizont 2020, v hodnotení EIB sa uvádza, že tieto programy môžu potenciálne súperiť s EFSI a že EIB niekedy uprednostňuje EFSI pred operáciami v rámci NPE a programu Horizont 2020 vzhľadom na tlak na výsledky EFSI. Pokiaľ ide o EŠIF, v nezávislom hodnotení sa konštatuje, že podľa niektorých zainteresovaných strán tieto fondy súperia s EFSI, a to najmä v krajinách čerpajúcich finančné prostriedky z Kohézneho fondu.

V hodnotení EIB i v hodnotení Komisie sa uvádza silný potenciál pre komplementárnosť a synergie medzi všetkými týmito fondmi a EFSI. Najmä zdroje z NPE a Horizontu 2020 a podobne aj EŠIF by mohli financovať prvú stratu operácií EFSI, keď je potrebné rozbehnúť projekty a maximalizovať príspevky súkromného sektora, pričom EIB by s podporou EFSI mohla financovať mezanínové tranže. V tejto súvislosti finančná štruktúra EFSI 1.0 zahŕňala prevod 500 miliónov EUR z finančných nástrojov NPE do grantovej časti NPE. V hodnotení EIB a v nezávislom hodnotení sa zistilo, že je potrebné posúdiť obmedzenia kombinácie EŠIF s podporou EFSI vrátane možnej úlohy pre poradenské služby. Okrem usmernenia poskytnutého Komisiou o tom, ako možno skombinovať EFSI a EŠIF, Komisia predložila aj návrh , ktorý túto kombináciu umožní. Komisia sa zaviazala pokračovať v úsilí lepšie zabezpečiť rovnaké podmienky pre rozličné nástroje EÚ.

Spolupráca s NPB a investičnými platformami

V hodnotení EIB sa uvádza, že približne jedna tretina operácií EFSI zahŕňala spolufinancovanie z NPB. To je v súlade s oznámeniami viacerých členských štátov prispievať na projekty EFSI alebo investičné platformy do výšky 42 miliárd EUR. Skupina EIB takisto vytvorila niekoľko iniciatív s cieľom lepšie reagovať na potreby NPB vrátane platformy vlastného kapitálu, iniciatívy sekuritizácie a nových finančných produktov.