– po štvrté, Komisia sa ďalej rozhodla, že bude odteraz uverejňovať aj svoje odporúčania týkajúce sa smerníc na rokovania o obchodných dohodách, pričom začína dnešným dňom týmito troma odporúčaniami. To znamená, že tieto odporúčania sa predkladajú na prerokovanie Rade a potom sa predkladajú Európskemu parlamentu tak, ako to bolo doteraz, pričom teraz sa automaticky súčasne predkladajú aj národným parlamentom a sprístupňujú sa širokej verejnosti. Tým sa už na začiatku vytvára priestor pre rozsiahlu a otvorenú diskusiu o plánovanej dohode,

– po druhé, odporúčania na začatie rokovaní o obchodných dohodách s Austráliou a Novým Zélandom. Tieto dohody by vychádzali z nedávnych úspešných rokovaní s Kanadou, so Singapurom, s Vietnamom a okrem iných krajín aj s Japonskom a rozšírila by sa nimi aliancia partnerov odhodlaných presadzovať progresívne pravidlá v záujme celosvetového obchodu,

– po prvé, návrh nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií prichádzajúcich do EÚ, s cieľom zabezpečiť, aby zahraničné investície boli naďalej hlavným zdrojom rastu v EÚ, a to pri súčasnej ochrane základných záujmov EÚ. Legislatívny návrh je doplnený o oznámenie Komisie, v ktorom sa podrobne uvádza strategická potreba takéhoto preverovania,

Európska komisia sa snaží zabezpečiť, aby sa obchodná politika EÚ vyvíjala tak, aby spĺňala hlavné hospodárske a politické ciele Únie, a to aj posilnením súdržnosti medzi obchodnou politikou a ostatnými vonkajšími a vnútornými politikami EÚ. Obchodná politika napríklad prispieva k tvorbe integrovanej politiky programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, a to tak, že sa zameriava nielen na hospodárske aspekty, ale aj na podporu sociálnych a environmentálnych cieľov a prispieva k európskej migračnej agende a Európskemu programu v oblasti bezpečnosti. Silný a progresívny program politiky musí reagovať na súčasné príležitosti a výzvy, ktorým Európa čelí, a to pri súčasnej podpore základných záujmov Európy. Komisia dnes navrhuje balík nových iniciatív, ktoré posilňujú a dopĺňajú veľmi intenzívny existujúci obchodný program Únie, a to v záujme dosiahnutia týchto cieľov:

Celosvetový obchod kľúčovým spôsobom prispieva ku konkurencieschopnosti a prosperite Európskej únie, pričom viac než 30 miliónov pracovných miest existuje aj vďaka európskemu vývozu do zvyšku sveta. Celosvetovo integrované hospodárstvo naďalej poskytuje výhody pre veľké, malé i stredné európske spoločnosti, ako aj pre európskych občanov, pracovníkov a spotrebiteľov. Celosvetový obchod sa však musí proaktívne formovať a riadiť, aby sa zabezpečilo, že je spravodlivý, šíri hodnoty a naďalej je pevne zakotvený v systéme založenom na pravidlách. Cieľom Európskej únie je obchodná politika, ktorá je transparentná a zodpovedná, prináša výhody všetkým občanom a v prostredí technologickej zmeny poskytuje moderné riešenia pre realitu dnešného hospodárstva. V rámci diskusie, ktorá sa otvorila v marci Bielou knihou o budúcnosti Európy, sa v diskusnom dokumente načrtlo, ako môže obchodná politika popri iných politikách EÚ pomôcť využiť globalizáciu a zabezpečiť spravodlivé spoločné využívanie výhod obchodu v súlade so zásadami solidarity a udržateľnosti EÚ.

EÚ má vedúce postavenie pri zabezpečovaní prísnych európskych noriem environmentálnej, spotrebiteľskej, sociálnej a pracovnej ochrany, ako aj základných práv bez kompromisov. Spolu so svojimi partnermi sa usilujeme využiť nástroje obchodnej politiky na presadzovanie týchto noriem na celom svete v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, na základe ktorých sa obchod označuje za jeden z kľúčových prostriedkov vykonávania. Napríklad všetky moderné obchodné dohody EÚ podporujú vykonávanie medzinárodných dohôd o ochrane životného prostredia a pracovných normách, pričom dohoda o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a Japonskom je prvou medzinárodnou obchodnou dohodou, v ktorej sa výslovne podporuje Parížska dohoda o zmene klímy. Dohoda s Kanadou priniesla ambiciózne výsledky v oblasti pracovných záväzkov. To zdôrazňuje, že prístup Komisie v tejto súvislosti, ako sa uvádza v jej oznámení „Obchod pre všetkých“ , prináša pozitívne výsledky. Komisia v súčasnosti uskutočňuje rozsiahle diskusie s Európskym parlamentom, Radou a so zainteresovanými stranami s cieľom zlepšiť účinnosť vykonávania a presadzovania ustanovení o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v našich dohodách.

Komplexná hospodárska a obchodná dohoda (CETA) medzi EÚ a Kanadou sa bude predbežne uplatňovať od 21. septembra. EÚ a Japonsko dosiahli dohodu v zásade, pokiaľ ide o hlavné prvky dohody o hospodárskom partnerstve zo 6. júla, pričom sa intenzívne pracuje na dokončení konečného znenia dohody do konca roka. Prostredníctvom týchto rozsiahlych dohôd sa napríklad odstráni prevažná väčšina ciel platených spoločnosťami EÚ v rámci ich obchodu s Kanadou a Japonskom a otvoria sa trhy pre vývoz EÚ vrátane vývozu poľnohospodárstva, potravín a nápojov. Prostredníctvom dohôd sa odstránia prekážky vo viacerých odvetviach služieb a ďalej sa podporí inovatívne a konkurencieschopné hospodárstvo, čím sa uľahčí podnikanie pre všetky spoločnosti, no najmä pre malé a stredné podniky.

Komisia sa zaviazala prehlbovať vzťahy EÚ s budúcimi motormi rastu v Ázii a Latinskej Amerike. Rokovania s Mexikom a Mercosurom rýchlo napredujú a Komisia sa usiluje dosiahnuť politický záver týchto rokovaní do konca roka. Čoskoro sa predložia aj dohody dojednané so Singapurom a s Vietnamom.

Nástroje na ochranu obchodu takisto pomáhajú zabezpečiť, aby podniky EÚ čelili spravodlivej hospodárskej súťaži. Komisia intenzívne pracuje s Európskym parlamentom a Radou na dosiahnutí navrhovanej celkovej modernizácie pravidiel nástroja na ochranu obchodu a novej metodiky výpočtu antidumpingových opatrení v súlade so závermi Európskej rady z 23. júna 2017, v ktorých sa od spoluzákonodarcov požaduje rýchle dosiahnutie dohody. Aktualizované pravidlá by zachovávali a posilňovali schopnosť EÚ reagovať na významné narušenia trhu v krajinách, ktoré vyvážajú do EÚ. Posilnenie antisubvenčného nástroja na ochranu obchodu je kľúčovým prvkom v odhodlaní EÚ riešiť jednu z hlavných príčin nekalého medzinárodného obchodu: nekalých postupov subvencovania, najmä ak to vedie k nadmernej kapacite. EÚ bude navyše ďalej presadzovať iniciatívy na mnohostrannej úrovni, pokiaľ ide o nespravodlivé subvencie. EÚ predovšetkým predkladá v rámci Svetovej obchodnej organizácie návrhy, ktoré podporia transparentnosť priemyselných subvencií a obmedzia využívanie škodlivých subvencií v sektore poľnohospodárstva a rybného hospodárstva. EÚ sa zaoberá problémami nadmernej kapacity aj prostredníctvom zintenzívnenia medzinárodného hospodárskeho riadenia, napríklad snahou o riešenie naliehavých problémov v oceliarskom priemysle v rámci Svetového fóra o nadmernej kapacite ocele, ktoré zriadili členovia skupiny G20 a OECD. Ďalšou oblasťou, v ktorej sú záujmy výrobcov EÚ často negatívne ovplyvňované, je oblasť verejného obstarávania, kde mnohí významní obchodní partneri EÚ ešte stále uplatňujú reštriktívne postupy, ktoré diskriminujú podniky EÚ a nezabezpečujú reciprocitu v oblasti prístupu na trh. Komisia preto vyzýva na urýchlené prijatie jej revidovaného návrhu na medzinárodný nástroj obstarávania – nástroj na presadzovanie otvoreného a recipročného prístupu na trhy verejného obstarávania na celom svete.

Zároveň sa práca EÚ týkajúca sa pravidiel globálneho riadenia musí prispôsobiť aj novým výzvam súvisiacim s celosvetovou konkurenciou, ako sú obavy týkajúce sa strategických aktív EÚ, ktoré preberajú zahraniční investori – najmä subvencovanými a/alebo štátnymi podnikmi. Zásadová otvorenosť EÚ voči PZI sa nezmení. Musia ju však sprevádzať rázne a vhodné politiky, aby sa na jednej strane otvorili ďalšie hospodárstva a zabezpečilo sa, aby pre každého platili rovnaké pravidlá, a na druhej strane, aby sa chránili aktíva pred prevzatiami, ktoré by boli škodlivé pre zásadné záujmy EÚ alebo jej členských štátov. Zatiaľ čo obchodná a investičná politika EÚ je naďalej najvhodnejším nástrojom na zabezpečenie toho, aby tretie krajiny ponúkali takú úroveň otvorenosti pre zahraničné investície, ktorá je rovnocenná s úrovňou EÚ, ako aj pri presadzovaní rovnakých podmienok pre prevádzkovateľov z EÚ, mali by sa prijať aj opatrenia na ochranu základných záujmov EÚ.

Ako súčasť dnešného balíka opatrení v oblasti obchodnej politiky Komisia navrhuje zvýšenie spolupráce EÚ a vytvorenie rámca na preverovanie priamych zahraničných investícií prichádzajúcich do EÚ. Cieľom je zabrániť prevzatiam strategických aktív, ktoré by mohli ohroziť bezpečnosť alebo verejný poriadok, a tak ochrániť základné záujmy Európy a zároveň zachovať otvorenosť trhov EÚ pre investície ako celku.

Dnešným oznámením o uvítaní priamych zahraničných investícií pri súčasnej ochrane základných záujmov sa preto navrhujú ďalšie konkrétne kroky pre členské štáty a v prípade potreby aj pre Komisiu na to, aby sa preverili určité PZI smerujúce do EÚ s cieľom zaručiť bezpečnosť a verejný poriadok. Oznámenie je súčasťou návrhu nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií prichádzajúcich do EÚ z hľadiska bezpečnosti a verejného poriadku, spolu s mechanizmom spolupráce medzi členskými štátmi, ako aj rámec na preskúmanie na úrovni EÚ.

4. Zabezpečenie účinných dohôd prostredníctvom procesu rokovaní, ktorý je transparentný a inkluzívny

Na tom, ako vykonávame obchodnú politiku a ako vedieme obchodné rokovania, rozhodne záleží. Ak má EÚ dosiahnuť účinné dohody, ktoré sú prospešné pre všetkých občanov, vypracovanie týchto dohôd musí byť zodpovedné, transparentné a inkluzívne. To je spoločnou povinnosťou všetkých inštitúcií EÚ, všetkých členských štátov a všetkých národných parlamentov.

Aby sa maximalizovali možné prínosy našej obchodnej politiky, EÚ musí byť dôveryhodným partnerom pri rokovaniach: naše inštitucionálne rozhodovanie musí byť jasné, predvídateľné a vhodné na daný účel. To znamená zabezpečiť, aby naše inštitucionálne usporiadanie umožnilo ratifikovať a vykonávať dojednané dohody spôsobom, ktorý je zodpovedný, legitímny a účinný. Zo stanoviska Súdneho dvora Európskej únie k dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurom vyplýva vítaná jednoznačnosť, pokiaľ ide o rozdelenie kompetencií v obchodných a investičných dohodách medzi EÚ a jej členskými štátmi.

Odporúčanie na začatie rokovaní s Austráliou a Novým Zélandom sa týka rozsiahleho zoznamu tém, ktoré sú v plnej miere obsiahnuté v spoločnej obchodnej politike EÚ vrátane liberalizácie obchodu s tovarom, službami a priamymi zahraničnými investíciami, verejného obstarávania, globálnych pravidiel zameraných na zabezpečenie rovnakých podmienok a ambicióznych kapitol o trvalo udržateľnom rozvoji. To umožňuje rýchle napredovanie vzhľadom na politickú požiadavku na posilnenie obchodnej pozície EÚ vo svete. Komisia je pripravená tieto rokovania urýchliť s cieľom uzavrieť ich do marca 2019.

Odporúčanie na začatie rokovaní s Austráliou a Novým Zélandom nezahŕňa ochranu investícií a riešenie investičných sporov: musí sa dokončiť diskusia o najlepšej štruktúre pre obchodné dohody EÚ a dohody o ochrane investícií, pričom Komisia je pripravená viesť ďalšiu diskusiu s Radou a Európskym parlamentom. Komisia zároveň pokračuje v prebiehajúcich investičných rokovaniach, a to vrátane rokovaní s Japonskom, Čínou, Mjanmarskom/Barmou a ďalšími partnermi s cieľom zlepšiť pozíciu investorov z EÚ v zahraničí pri súčasnej podpore trvalo udržateľného rozvoja a ochrane práva vlád na reguláciu. Komisia dnes prijala aj odporúčanie na začatie rokovaní o zriadení investičného súdu na mnohostrannej úrovni. Tento návrh je ďalším krokom smerom k transparentnejšiemu, koherentnejšiemu a spravodlivejšiemu prístupu k riešeniu sťažností investorov v rámci dohôd o ochrane.

Právna otázka rozdelenia kompetencií by v žiadnom prípade nemala mať vplyv na zákonnosť a inkluzívnosť procesu prijímania. To by sa malo zabezpečiť bez ohľadu na to, či sa konečné rozhodnutie o prijatí uskutočňuje na úrovni EÚ, alebo aj na úrovni členských štátov. Komisia preto víta skutočnosť, že vlády členských štátov EÚ sa v súvislosti s obchodnými rokovaniami stále viac angažujú so svojimi národnými a regionálnymi parlamentmi. Národné parlamenty skutočne zohrávajú kľúčovú úlohu pri monitorovaní pozície ich vlády voči obchodným rokovaniam EÚ. Komisia preto vyzýva členské štáty, aby pokračovali a aby vždy, keď je to možné, zabezpečili zapojenie národných parlamentov do obchodných rozhovorov v najskoršom možnom štádiu.

To je jeden z hlavných dôvodov, prečo sa Komisia rozhodla zverejniť svoje odporúčania týkajúce sa smerníc na rokovania o obchodných dohodách, počnúc odporúčaniami, ktoré vydala dnes v súvislosti s Austráliou, Novým Zélandom a mnohostranným investičným súdom, a to v súlade s postupom stanoveným pre rokovania so Spojeným kráľovstvom podľa článku 50.