Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2022/C 473/08)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1).

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY

„Beaujolais“

PDO-FR-A0934-AM02

Dátum oznámenia: 28. 9. 2022

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1. Zemepisné označenia a doplňujúce označenia

V kapitole I časti II bode 4 špecifikácie výrobku sa vypúšťajú slová „alebo názov obce, z ktorej pochádza hrozno“. Cieľom tejto zmeny, ktorá spočíva v zrušení možnosti vyrábať vína, ktoré majú označenie „primeur“ (skoré) alebo „nouveau“ (nové) a zároveň sú označené názvom obce, z ktorej hrozno pochádza, je vymedziť tzv. archívne vína s označením „Beaujolais“, za ktorým nasleduje názov obce, z ktorej hrozno pochádza.

Táto zmena sa netýka jednotného dokumentu.

2. Zemepisná oblasť

V kapitole I časti IV bode 1 písm. a), b) a c) špecifikácie výrobku sa slová „sú zabezpečené“ nahrádzajú slovami „sa uskutočňujú“ a slová „na základe úradného zemepisného kódexu z roku 2021“ sa uvádzajú za „nasledovné“.

Táto redakčná úprava umožňuje zosúladiť zemepisnú oblasť s verziou úradného zemepisného kódexu vydaného inštitútom INSEE, platnou v roku 2021, odkazmi na ňu a poskytnúť tak právnu istotu vymedzeniu zemepisnej oblasti.

Zoznam obcí tvoriacich zemepisnú oblasť a ich názvy sa aktualizovali bez toho, aby sa zmenili hranice zemepisnej oblasti s cieľom zohľadniť administratívne zmeny uvedené v oficiálnom zemepisnom kódexe.

Jednotný dokument sa mení v bode 6.

Súčasne sa v časti IV bode 1 dopĺňa veta, ktorej cieľom je informovať o tom, že kartografické dokumenty o zemepisnej oblasti sú dostupné na webovom sídle INAO.

3. Oblasť v bezprostrednej blízkosti

V kapitole I časti IV bode 3 písmene a) špecifikácie výrobku sa za slová „týchto obcí“ vkladajú slová „podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021“.

Táto formálna zmena umožňuje určiť oblasť v bezprostrednej blízkosti odkazom na znenie úradného zemepisného kódexu francúzskeho štatistického úradu INSEE platné v roku 2021 a poskytnúť tak vymedzeniu zemepisnej oblasti právny základ.

Zoznam obcí tvoriacich oblasť v bezprostrednej blízkosti a ich názvy sa aktualizovali bez toho, aby sa zmenili hranice s cieľom zohľadniť vzniknuté administratívne zmeny.

Doplnením tohto odkazu sa zabezpečí právna istota vymedzenia oblasti v bezprostrednej blízkosti.

V dôsledku tejto zmeny sa mení bod „Ďalšie podmienky“ jednotného dokumentu.

4. Pravidlá vyväzovania výhonkov a výšky listovej steny

V kapitole I bode VI ods. 1 písm. c) špecifikácie výrobku sa z ustanovenia o výške listovej steny viniča na výrobu červených a ružových vín, ktorý nie je vyväzovaný, vypustili slová „najmenej je tiež“. Ide o opravu redakčnej chyby v platnej špecifikácii výrobku.

Tieto zmeny sa netýkajú jednotného dokumentu.

5. Osobitné ustanovenia o preprave zozberaného hrozna

V kapitole I časti VII bode 1 písm. b) špecifikácie výrobku sa vypustilo ustanovenie týkajúce sa naplnenia nádob na prepravu zozberaného hrozna z vinohradu do prevádzky na výrobu vína v rámci mechanizovaného zberu hrozna určeného na výrobu červených a ružových vín.

Výrobcovia si tento postup osvojili a už nie je dôvod považovať ho za pravidlo výroby.

Zmenil sa bod „Osobitné enologické postupy“ jednotného dokumentu.

6. Vína, ktoré môžu byť doplnené tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“

V kapitole I časti VIII bode 1 špecifikácie výrobku sa dopĺňa ustanovenie o objeme výroby vína, ktoré môže byť doplnené tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“, predtým uvedené v kapitole I časti IX bode 2 písm. a). Keďže toto ustanovenie sa spája s objemom výroby, bolo by lepšie uviesť ho v bode, ktorý sa týka výnosov.

Na to, aby sa vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ viac zhodovali s tzv. archívnym vínom, sa na výpočet tohto objemu pridal špecifický koeficient pre tieto vína, ktorý je nižší ako v prípade vín s označením „Beaujolais“ bez doplneného tradičného pojmu.

Takisto sa stanovuje, na akú plochu podniku sa môžu tieto koeficienty uplatňovať.

Tieto zmeny sa netýkajú jednotného dokumentu.

7. Regulácia teploty

V kapitole I časti IX bode 1 písm. f) špecifikácie výrobku sa vypustilo osobitné ustanovenie týkajúce sa kvasiarní na výrobu vína z hrozna získaného mechanickým zberom. Prevádzky na výrobu vína sú už dnes riadne vybavené a výrobcovia vín s označením pôvodu považujú všeobecné ustanovenie za dostatočné.

Táto zmena sa netýka jednotného dokumentu.

8. Ustanovenia podľa typu výrobku

V kapitole I časti IX bode 2 písm. a) špecifikácie výrobku sa vypúšťa ustanovenie týkajúce sa objemu výroby vína s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“.

Doplnilo sa aj písmeno c) týkajúce sa dátumu, od ktorého je možný obeh vín s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“ medzi oprávnenými skladovateľmi. Zachovanie tohto dátumu (38. deň pred 3. štvrtkom v mesiaci november roku zberu) je nevyhnutné na zachovanie kvality vín, keďže v prípade veľmi skorého prevozu by sa mohli vína, ktoré ešte nie sú hotové, počas prevozu pokaziť.

Táto zmena sa netýka jednotného dokumentu.

9. Ustanovenia týkajúce sa balenia

V kapitole I časti IX bode 3 písm. a) špecifikácie výrobku sa obdobie uchovávania správ o analýzach, ktoré boli vykonané pred balením vín, predlžuje zo 6 mesiacov na jeden rok, najmä s cieľom uľahčiť kontroly u prevádzkovateľov.

V bode 3 písm. b) sa konečný termín pre balenie vín s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“ predĺžil z 1. na 31. decembra roku zberu, aby sa zamedzilo prípadnému zrieknutiu sa pojmu „primeur“ alebo „nouveau“. V dôsledku takého zrieknutia sa na trh uvádzajú vína vyrobené s cieľom ponúknuť vlastnosti vína „primeur“, ktoré sa však potom uvádzajú na trh bez tohto označenia na etikete.

Tieto zmeny sa netýkajú jednotného dokumentu.

10. Obeh vín medzi oprávnenými skladovateľmi

V kapitole 1 časti IX bode 5 špecifikácie výrobku sa vypúšťa písmeno b) o dátume uvedenia vín do obehu medzi oprávnenými skladovateľmi.

Toto vypustenie je v súlade s doplnením písmena c) do bodu „Ustanovenia podľa typu výrobku“ pre vína „primeurs“ alebo „nouveau“.

V časti IX bode 5 sa mení nadpis, pričom sa vynecháva spojenie „obehu výrobkov a“.

V časti IX bode 5 písm. a) sa vypúšťa nadpis.

Tieto zmeny špecifikácie výrobku sa netýkajú jednotného dokumentu.

11. Opis prírodných faktorov, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

V kapitole I časti X bode 1 písm. a) špecifikácie výrobku sa počet obcí tvoriacich zemepisnú oblasť zmenil tak, aby sa zohľadnili vykonané administratívne zmeny.

Tieto zmeny sa týkajú bodu „Súvislosť so zemepisnou oblasťou“ jednotného dokumentu.

12. Opis ľudských faktorov, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

V kapitole I časti X bode 1 písm. b) špecifikácie výrobku sa údaje za sektor pochádzajúce z roku 2008 vypúšťajú a nahrádzajú sa údajmi za rok 2018.

Tieto zmeny sa týkajú bodu „Súvislosť so zemepisnou oblasťou“ jednotného dokumentu.

13. Informácie o kvalite a vlastnostiach výrobkov

V kapitole I časti X bode 2 špecifikácie výrobku sa organoleptické opisy výrobkov menia tak, aby sa zohľadnili očakávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013.

Tieto zmeny sa týkajú bodu „Opis vína alebo vín“ jednotného dokumentu.

14. Prechodné opatrenia

V kapitole I časti XI špecifikácie výrobku sa vypúšťa bod 1 a písm. b) v bode 2. Súvisiace prechodné opatrenia sú zastarané. S cieľom zohľadniť tieto vypustenia sa mení číslovanie odsekov v časti XI.

Zmenil sa bod 2 (predtým 3) súvisiaci s prechodným opatrením o minimálnej hustote výsadby. Povolenie na čiastočné vyklčovanie viniča platné 28. novembra 2004 sa predlžuje z roku 2015 na rok 2031. Táto výnimka sa teraz uplatňuje na všetky červené a ružové vína, nie len na vína s CHOP „Beaujolais“ bez označenia. Osobitný redukčný koeficient sa vzťahuje na vinice, ktoré budú novo vyklčované. Cieľom je urýchliť reštrukturalizáciu vinohradov v ťažkej hospodárskej situácii, ktorá neumožňuje opätovnú výsadbu veľkého rozsahu, a uľahčiť mechanizáciu vinohradníckej výroby, a tým znížiť používanie glyfozátu.

Doplnilo sa aj nové prechodné opatrenie pre vína s označením „Beaujolais“, za ktorým nasleduje názov obce pôvodu hrozna, ktoré je doplnené tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“. Keďže tento tradičný pojem už nie je pre tieto vína v špecifikácii výrobku povolený, poskytlo sa prechodné obdobie na uvádzanie týchto vín na trh a to až do zberu v roku 2025 vrátane, aby sa prevádzkovateľom, ktorí predložili túto požiadavku aspoň od zberu v roku 2018, umožnilo prispôsobiť svoju ponuku.

Tieto zmeny sa netýkajú jednotného dokumentu.

15. Povinné hlásenia

V kapitole II časti I špecifikácie výrobku sa slovo „inšpekcia“ nahrádza slovom „kontrola“, keďže organizácia výrobcov zodpovedná za ochranu a riadenie označenia sa rozhodla zmeniť spôsob kontroly.

V kapitole II časti I špecifikácie výrobku sa dopĺňa vyhlásenie o zámere výroby. Toto vyhlásenie sa vzťahuje len na vína, za ktorými nasledujú slová „primeur“ alebo „nouveau“, týka sa plôch, druhu výrobku (farby atď.) a objemov týchto vín. Cieľom je poznať objemy vín, ktoré budú pravdepodobne doplnené tradičným pojmom „primeur“, ešte pred zberom, a spresniť tak výpočet koeficientu na určenie objemov vín, ktoré sa môžu vyrábať ako „vin primeur“, a tým obmedziť objemy týchto vín, ktoré by sa nemohli uvádzať na trh s týmto označením z dôvodu nedostatočného dopytu.

Toto vyhlásenie môže byť zmenené do 15. augusta pred zberom.

Číslovanie v bode XI sa mení tak, aby sa zohľadnilo toto doplnenie.

Písmeno a) bodu 2 (predtým 1) sa mení s cieľom špecifikovať informácie potrebné na hlásenie o uplatnení nároku.

V bodoch 3, 4, 6, 7, 8 sa zmenili ustanovenia o lehotách pre povinné hlásenia s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol.

V bode 3 sa uvádza, že stiahnutie výrobkov z trhu sa môže uskutočniť až po tom, ako sú známe závery schváleného kontrolného orgánu v súvislosti s týmto hlásením.

V bode 4 sa dopĺňa, že sprístupnenie registra uvedeného v článku D.645 – 18-II zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu zo strany prevádzkovateľa schválenému kontrolnému orgánu slúži ako hlásenie o uvoľnení na spotrebu.

V bode 5 je teraz k dispozícii systém štvrťročných súhrnných hlásení pre hlásenia uvedené v bodoch 4 a 7 bez ohľadu na objemy alebo počet operácií prevádzkovateľov. Takisto sa dopĺňa odkaz na hlásenie o používaní všeobecného označenia pôvodu (bod 8). Bližšie sa uvádza, že tieto súhrnné hlásenia musia byť zaslané kontrolnému orgánu najmenej 10 dní pred koncom štvrťroka.

V bode 6 sa uvádza, že zásielky určené na odoslanie nebaleného vína mimo územia štátu sa môžu stiahnuť len po tom, ako budú známe závery schváleného kontrolného orgánu súvisiace s hlásením o odoslaní mimo územia štátu.

V bode 8 sa uvádzajú podrobnosti týkajúce sa hlásenia o používaní všeobecného označenia pôvodu

Tieto zmeny sa netýkajú jednotného dokumentu.

16. Odkazy na kontrolný orgán

V kapitole III časti II špecifikácie výrobku sa aktualizovala adresa kontrolného orgánu.

Prvý odsek sa zmenil a druhý odsek sa vypustil s cieľom zohľadniť nové pravidlá znenia.

Táto zmena nemá vplyv na jednotný dokument.

17. Muštové odrody

Odrody uvedené v špecifikácii výrobku boli zaradené v pôvodnom jednotnom dokumente (2011) do tejto kategórie: Muštové odrody zo zoznamu vypracovaného OIV.

Už v prvej verzii špecifikácie výrobku sa uvádzali hlavné odrody a doplnkové odrody.

V tomto jednotnom dokumente boli hlavné odrody zaradené ako „Odrody“ a v bode „Ďalšie podmienky“ ako „Doplnkové odrody“.

Jednotný dokument sa mení v bode 7.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Názov (názvy)

Beaujolais

2. Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3. Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

1. Víno

4. Opis vína (vín)

1. Biele vína, biele vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo názvom obce, z ktorej pochádza hrozno

STRUČNÝ OPIS

Biele vína majú krásnu žiarivú farbu, plnú vôňu s arómami ovocia s bielou dužinou a citrusových plodov s príjemnou a vyváženou koncovkou v ústach. Podobne ako pri bielych vínach „Villages“ v prípade, že zreli v sudoch, majú niekedy vanilkový nádych. Biele vína „Villages“ majú zlatistú farbu podľa širokej palety farieb, vôňu s kvetinovými a minerálnymi tónmi, plnú a vyváženú chuť. Biele vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 10,5 obj. % a po obohatení nepresahujú celkový obsah alkoholu 13 obj. %. Biele vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo názvom obce, z ktorej hrozno pochádza, majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 11 obj. % a po obohatení nepresahujú celkový obsah alkoholu 13,5 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov (hotové vína pripravené na spotrebu) nie je vyšší ako 3 g/l alebo nižší alebo rovný 4 g/l, ak je celková kyslosť (H2SO4) vyššia alebo rovná 2,7 g/l.

Obsah prchavých kyselín je nižší alebo rovný 14,17 miliekvivalentov/l (hotové vína pripravené na spotrebu).

Ostatné analytické vlastnosti zodpovedajú hodnotám stanoveným v právnych predpisoch EÚ.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

2. Červené a ružové vína

STRUČNÝ OPIS

Červené vína majú jemnú farbu, ovocnú chuť, ide o svieže, ovocné a kvetinové vína, ktoré sú obľúbené už ako veľmi mladé vína. Ružové vína majú vo všeobecnosti svetlú farbu, sviežu vôňu, chuťovú arómu červeného ovocia, jemnú, ohybnú a osviežujúcu chuť a pijú sa skôr mladé. Vína s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“, ktoré sú typické pre červené a ružové vína, majú lesklú farbu, ktorá je menej výrazná ako v prípade archívnych vín, sú to svieže a lahodné vína, s aromatickou, ovocnou a kyslastou chuťou. Sú určené na rýchlu spotrebu do 6 – 12 mesiacov od výroby. Červené a ružové vína majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 10 obj. % a po obohatení nepresahujú celkový obsah alkoholu 12,5 obj. %. Obsah skvasiteľných cukrov (hotové vína pripravené na spotrebu) je nižší alebo rovný 3 g/l. Obsah prchavých kyselín je nižší alebo rovný 14,17 miliekvivalentov/l (hotové vína pripravené na spotrebu) alebo nižší alebo rovný 10,2 miliekvivalentov/l (nebalené dávky) v prípade vín s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“. Pri vínach s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“ je celkový obsah SO2 nižší alebo rovný 100 miligramom na liter v prípade červených vín a nižší alebo rovný 150 miligramom na liter v prípade ružových vín (hotové vína pripravené na spotrebu v súlade s článkom D.645 – 18-I zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu).

Ostatné analytické vlastnosti zodpovedajú hodnotám stanoveným v právnych predpisoch EÚ.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

3. Červené alebo ružové vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo „Supérieur“ alebo názvom obce, z ktorej pochádza hrozno

STRUČNÝ OPIS

Červené vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ majú výraznejšiu farbu, čistú vôňu a silnú, štruktúrovanú a harmonickú chuť. Možno ich uchovávať niekoľko rokov. Ružové vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“, ktoré sú dôvernejšie a vyhľadávanejšie, majú farbu na rozhraní medzi pomelom a broskyňou, arómu kyslého bobuľového ovocia a plnú, chrumkavú a osviežujúcu chuť.

Červené a ružové vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“, „supérieur“ alebo názvom obce, z ktorej hrozno pochádza, majú minimálny prirodzený obsah alkoholu 10,5 obj. % a po obohatení nepresahujú celkový obsah alkoholu 13 obj. %.

Obsah skvasiteľných cukrov (hotové vína pripravené na spotrebu) je nižší alebo rovný 3 g/l.

Obsah prchavých kyselín je nižší alebo rovný 14,17 miliekvivalentov/l (hotové vína pripravené na spotrebu).

Ostatné analytické vlastnosti zodpovedajú hodnotám stanoveným v právnych predpisoch EÚ.

Všeobecné analytické vlastnosti Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) Minimálna celková kyslosť Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

5. Vinárske výrobné postupy

5.1. Osobitné enologické postupy

1.

Osobitný enologický postup

— Substrakčné postupy obohacovania sa pri červených vínach povoľujú pri maximálnej miere koncentrácie 10 %.

— Pri výrobe ružových vín je zakázané používať enologické aktívne uhlie, či už samostatne, alebo v prípravkoch.

— Na to, aby sa zachovala povaha mladých vín, ktorá je špecifická pre červené a ružové vína s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“:

— sa vína vyrábajú výlučne z hrozna zozbieraného v tom istom roku,

— je doba nakvášania vín maximálne10 dní,

— celkový obsah alkoholu v červených a ružových vínach nesmie byť po obohatení vyšší ako 12,5 obj. %,

— celkový obsah alkoholu v bielych vínach nesmie byť po obohatení vyšší ako 13 obj. %.

— Okrem uvedených ustanovení musia vína z hľadiska enologických postupov spĺňať požiadavky stanovené na úrovni EÚ a v zákonníku poľnohospodárstva a morského rybolovu.

2.

Pestovateľské postupy

— Hustota výsadby

Minimálna hustota výsadby vo viniciach je 5 000 krov na jeden hektár.

Vzdialenosť medzi radmi je najviac 2,50 m a vzdialenosť medzi krami v tom istom rade je najmenej 0,80 m.

Pod podmienkou dodržania minimálnej hustoty výsadby viniča 5 000 krov na hektár a s cieľom umožniť mechanizáciu nesmie byť vzdialenosť medzi radmi viniča väčšia ako 3 m.

3.

Pestovateľské postupy

— Pravidlá rezu

Rez sa uskutoční k 15. máju.

Rez viniča vykonáva podľa týchto ustanovení:

Biele vína

— buď jednoduchý Guyotov rez najviac s 8 očkami na ťažni a čapíkom najviac s dvomi očkami,

— buď tzv. mâconský rez do oblúka: na každom kre sa ponecháva jeden ťažeň najviac s 12 očkami a čapík maximálne s 2 očkami.

Červené a ružové vína

Maximálne 10 očiek na ker:

— buď krátky rez (vedenie Gobelet, vejárovitá palmeta alebo kordón Royat jednoduchý alebo dvojitý, alebo tzv. Charmetov rez) s 3 až 5 čapíkmi maximálne s 2 očkami. Na účely zmladenia možno na každom kre ponechať jeden maximálne dvojočkový čapík na bočnom výhonku vyrastajúcom zo starého dreva,

— buď jednoduchý Guyotov rez najviac so 6 očkami na ťažni a čapíkom, maximálne s 2 očkami,

— alebo s 2 ťažňami maximálne s 3 očkami.

Pri výchovnom reze alebo zmene spôsobu rezu sa rez vykonáva najviac na 12 očiek na ker.

— Ustanovenia týkajúce sa mechanizovaného zberu na pozemkoch určených na pestovanie viniča na výrobu červených alebo ružových vín

— Nádoby sú vyrobené z inertných materiálov vhodných na potravinárske použitie.

— Zariadenia používané na zber a prepravu zozberaného hrozna musia byť vybavené vhodným systémom odtoku vody alebo ochrany.

5.2. Maximálne výnosy

1. Biele vína 75 hektolitrov na hektár

2. Červené a ružové vína 65 hektolitrov na hektár

3. Červené vína s doplneným tradičným pojmom „supérieur“ 63 hektolitrov na hektár

4. Červené alebo ružové vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo názvom obce, z ktorej pochádza hrozno 63 hektolitrov na hektár

5. Biele vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo názvom obce, z ktorej pochádza hrozno 73 hektolitrov na hektár

6. Vymedzená zemepisná oblasť

a) Zber hrozna, vinifikácia, výroba a vyzrievanie vín sa uskutočňujú na území týchto obcí podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021: — departement Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (len v časti zodpovedajúcej územiam niekdajších obcí Dareizé, Les Olmes et Saint-Loup), — departement Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

b) V prípade doplneného tradičného pojmu „Villages“ zber hrozna, vinifikácia, výroba a vyzrievanie vín sa uskutočňujú na území týchto obcí podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021: — departement Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Villié-Morgon, — departement Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

c) Zber hrozna, vinifikácia, výroba a vyzrievanie vín, ktoré môžu byť označené chráneným označením pôvodu „Beaujolais“, za ktorými nasleduje názov obce, z ktorej pochádza hrozno, sa uskutočňujú na území týchto obcí podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021: — departement Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, — departement Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Kartografická dokumentácia znázorňujúca zemepisnú oblasť je k dispozícii na webovom sídle INAO.

7. Muštové odrody

Chardonnay B

Gamay N

8. Opis súvislostí

8.1. Opis prírodných faktorov, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

Zemepisná oblasť sa rozprestiera pozdĺž východného okraja Centrálneho masívu, nad údolím Saône, v srdci regiónu, podľa ktorého je pomenovaná. Vinohrady sa rozprestierajú medzi mestami Lyon a Mâcon na 55 kilometroch od severu na juh a 15 až 20 kilometroch od východu na západ medzi planinou Saône, prítokom rieky Rhôny a vrchovinou „Monts du Beaujolais“ v nadmorskej výške 180 až 550 m.

Zemepisná oblasť tak zahŕňa územie 77 obcí departementu Rhône a 11 obcí departementu Saône-et-Loire.

Oblasť produkcie hrozna vymedzená pre tradičný pojem „Villages“ sa nachádza v severnej polovici zemepisnej oblasti na území 30 obcí departementu Rhône a 8 obcí departementu Saône-et-Loire.

Vo vinohradníckej oblasti Beaujolais rozlišujeme dve veľké skupiny geologických útvarov.

Na severe staroveké útvary pochádzajúce z obdobia paleozoika vytvárajú reliéf oblých chrbtov. Ide o horniny vzniknuté počas hercýnskeho vrásnenia, granity, porfýry, bridlice a vulkanicko-sedimentárne horniny, pri ktorých často dochádza k metamorfóze. Alteráciou týchto hornín vznikajú piesočnaté alebo ílovité pôdy s kyslou reakciou.

Na juhu sa objavujú novšie sedimentárne útvary (z obdobia triasu, jury a druhohôr). Ide najmä o vápencové horniny, ktoré tvoria výraznejšie reliéfy ako na severe, usporiadané do predĺžených svahov. Pôdy sú vo všeobecnosti viac ílovité a hlbšie.

Na úpätí pahorkov skoršie podložie zakrývajú štvrtohorné útvary, ako sú staré fluviálne terasy, kolúviá a sutinové kužele.

Bez ohľadu na podzemné útvary sú svahy prevažne orientované na východ a na juh.

Región sa nachádza v miernom oceánskom podnebí s pevninskými (v lete búrky, v zime mrznúca hmla) a južnými (letné horúčavy, najviac zrážok na jeseň a na jar) vplyvmi.

Pohorie Monts du Beaujolais zohráva dôležitú úlohu pri ochrane pred západnými vetrami, pretože zmierňuje oceánsky vplyv. Vplyvom föhnového efektu, ktorý je tu prítomný vďaka tomuto pohoriu, sa vysušuje vzduch, znižuje sa oblačnosť a úhrn zrážok.

Široké údolie rieky Saôny tiež výrazne ovplyvňuje miestne podnebie tým, že sa usmerňujú južné vzduchové vrstvy, zvyšuje sa svetelnosť a zmierňujú teplotné rozdiely.

8.2. Opis ľudských faktorov, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

„V regióne Lyonu sa pestovanie viniča definitívne udomácnilo v 3. storočí nášho letopočtu“. [Viala P. a Vermorel V., 1902]. Cisár Probus v roku 280 nášho letopočtu dovolil Galom pestovať vinič, konkrétne v Monts d’Or v blízkosti Lyonu.

V priebehu 18. storočia sa obchodovanie s vínami Beaujolais zintenzívnilo, čo prinieslo aj rozsiahle zmeny vo vinohradoch. V tom čase sa začínala črtať krajina tak, ako ju poznáme v roku 2009. V súvislosti s rozvojom miest, industrializáciou a rozvojom dopravnej infraštruktúry sa pre vinohradnícku oblasť stalo prelomovým 19. storočie. Juh sa orientoval na výrobu ľahkých, ovocných a osviežujúcich vín s cieľom zásobovať susedný lyonský trh. Sever, ktorý sa skôr zameriaval na Mâcon a trhy na severe Francúzska, uprednostňoval výrobu prevažne koncentrovanejších vín vhodných na uchovávanie a prepravu.

Na konci 20. rokov 20. storočia vznikli prvé vinárske družstvá, ktoré v 50. rokoch 20. storočia vystriedala druhá generácia vínnych pivníc, ktoré prispeli k celkovému zlepšeniu kvality vín a umožnili rozvoj a racionalizáciu výroby vína v oblasti Beaujolais.

Chránené označenie pôvodu „Beaujolais“ bolo uznané vyhláškou z 12. septembra 1937. Výrobcovia v severných obciach, ktorých silné a archívne vína kontrastovali s ľahkými a ovocnými vínami z južných oblastí, sa chceli odlíšiť a žiadali o uznanie osobitného chráneného označenia pôvodu. V roku 1943 sa im podarilo s touto žiadosťou uspieť – bol zverejnený zoznam 31 obcí, ktorých názov mohol byť doplnený za označenie „Beaujolais“. Dňa 21. apríla 1950 bolo týchto 31 obcí zoskupených do jedného väčšieho celku, ktorý pozostával z pridania prívlastku „Villages“.

Beaujolais je jedinou vinohradníckou oblasťou s tak vysokým podielom mladého vína, najmä vďaka vlastnostiam odrody Gamay N, ktorá umožňuje vyrábať skoré víno. Od 19. storočia niekoľko veľmi profesionálnych maloobchodníkov skupovalo víno ešte z lisovne a nasledujúce týždne predstavovalo „Beaujolais nouveau“ distribútorom, majiteľom kaviarní a reštaurácií v Paríži a v Lyone. Proces kvasenia vín sa končil väčšinou počas prepravy, čo ich chránilo pred prípadným pokazením.

Históriu „Beaujolais nouveau“ poznamenali rôzne regulačné zmeny. V roku 1951 Vinársky zväz Beaujolais (Union Viticole du Beaujolais) požiadal o možnosť predávať svoje „skoré“ vína ešte pred 15. decembrom. Jeho žiadosť bola úspešne vybavená 13. novembra 1951, keď vyšiel administratívny posudok, pokiaľ ide o nepriame príspevky, ktorý špecifikoval podmienky, „za ktorých niektoré vína s chráneným označením pôvodu môžu byť uvedené na trh s okamžitou platnosťou bez povinnosti čakať na všeobecné uvoľnenie do predaja 15. decembra“. Toto bol oficiálny zrod fenoménu „Beaujolais nouveau“. Na to, aby „Beaujolais nouveau“ mohlo byť uvedené na trh pre spotrebiteľa tretí štvrtok v novembri, bolo treba ešte počkať do roku 1985.

Objemy uvádzané na trh sa od 60. rokov 20. storočia výrazne zvýšili, pričom v polovici 80. rokov 20. storočia išlo približne o 500 000 hektolitrov, nikdy však neprekročili polovicu celkovej výroby Beaujolais. S cieľom zabezpečiť, aby „skoré“ vína boli pripravené rýchlo, po dokončení jablčno-mliečneho kvasenia, a mohli ponúknuť čerstvosť, sviežosť, arómu a ovocnosť, výrobcovia uprednostňujú, v závislosti od ročníka, svoje pozemky s včasne dozrievajúcimi odrodami, pričom praktizujú kratšie macerácie a vyberajú také cuvée, ktoré podčiarkuje chrumkavosť hrozna a osobitné arómy kvasenia. Vzhľadom na tieto technické obmedzenia sa v každom poľnohospodárskom podniku „včasná“ produkcia obmedzuje len na časť zberu.

Vinohrady sú určené na výrobu červených, ružových a bielych vín. V prípade červených a ružových vín je základnou odrodou Gamay N. Na usmernenie jej plodivosti sa používa krátky rez viniča zvyčajne na čapíky s „vedením Gobelet“.

Biele vína sa vyrábajú iba z odrody Chardonnay B.

Aby sa čo najviac zachoval ovocný charakter vín, výrobcovia majú vo zvyku používať spôsob vinifikácie typický pre „Beaujolais“, vychádzajúci zo semikarbonickej macerácie.

Vinohradnícka oblasť „Beaujolais“ sa vyznačuje skromnou rozlohou pozemkov (v priemere 0,3 hektára), čo prináša pestrú mozaiku vinohradov. V roku 2018 bola výroba vín s CHOP Beaujolais približne 4 500 hektárov z celkovej výroby 240 000 hektolitrov a vína s doplneným tradičným pojmom „Villages“ alebo názvom obce pôvodu hrozna predstavovali približne 3 700 hektárov z ročnej produkcie takmer 200 000 hektolitrov vína, ktoré vyrábalo 1 900 vinárov, 9 vinárskych družstiev a obchodných miest, kde sa zberalo hrozno (obchodníci s vínom).

8.3. Príčinný vzťah

„Beaujolais“ je originálna vinohradnícka oblasť, ktorá sa rozprestiera na približne 50 kilometroch južne od mesta Mâcon a siaha až k bránam mesta Lyon. Síce vo vnútrozemí nadmorská výška dosahuje až 1 000 m nad morom, v prípade viníc to nie je viac ako 550 m. Vinice zaberajú prevažne svahy orientované na východ s miernym podnebím, s pravidelnými zrážkami a s dobrou svetelnosťou, čo do značnej miery už pripomína juh a údolie rieky Rhône. Clona, ktorú vytvára pohorie „Monts du Beaujolais“ na západnej strane, prináša tejto zemepisnej oblasti podmienky týkajúce sa svetelnosti a zrážok, ktoré sú priaznivé pre dozrievanie, koncentráciu a dobrý zdravotný stav hrozna.

Zemepisná oblasť však napriek zjavnej celistvosti ponúka aj určitú rozmanitosť, a to tak z hľadiska geológie, ako aj krajinného prostredia. Táto rozmanitosť sa odráža v širokej palete vín. Zatiaľ čo na severe sú vína vplyvom kyslých pôd skôr silné a farebné, pre juh sú charakteristické ovocné a ľahké vína najmä vplyvom vápencových podloží.

Pozemky vymedzené na zber hrozna sa nachádzajú na pôdach chudobných na živiny a dobre odvodňovaných pôdach žulových a ílovito-vápencových svahov. Členitosť terénu a prevažná orientácia na východ chránia hrozno pred rannou rosou, zatiaľ čo vďaka nadmorskej výške svahov sú vinohrady chránené pred zimnými hmlami, ktoré často zaplavujú údolie rieky Saône.

Vinohrady určené na výrobu vín s doplneným tradičným pojmom „Villages“ sa vysádzajú len na pozemkoch s kyslými pôdami, v severnej časti zemepisnej oblasti na paleozoickom podloží alebo na štvrtohorných nánosoch.

V priebehu generácií sa ľudia naučili využívať vlastnosti svojho územia vo svoj prospech a prispôsobili vinárske techniky odrode Gamay N. Vďaka osobitnému rázu tejto odrody sa vinohrady „Beaujolais“ postupne začali od iných vinohradov odlišovať tým, že sa výrazne orientujú na výrobu vín, ktoré sa s obľubou pijú mladé. Tieto mladé vína sú mladé vína už samé osebe, odhaľujú totiž aromatickú bohatosť roka a poukazujú na kvalitu silných a vyvážených vín, vďaka dlhšej macerácii a predovšetkým dobe zrenia. V prípade vín s doplneným tradičným pojmom „primeur“ alebo „nouveau“ sa preto pri vinifikácii uprednostňuje skôr ovocnosť, ohybnosť a sviežosť. Nakvášanie vín, ktoré majú ďalej zrieť, je väčšinou výraznejšie s cieľom rozvinúť aromatickú komplexnosť a tanínovú štruktúru, ktorá pomáha k dobrému zreniu.

Ílovité pôdy zemepisnej oblasti chráneného označenia pôvodu „Beaujolais“ umožňujú výrobu výrazne farebných a ohybných cuvées. Pozemky určené na výrobu vín s doplneným tradičným pojmom „Villages“, ktoré sa nachádzajú na piesočnatých pôdach vzniknutých z kryštalickej horniny, ponúkajú možnosť vyrábať vyvážené, harmonické vína s dlhou aromatickou dochuťou.

Aj napriek jednoduchosti konzumácie vín v aglomerácii mesta Lyon sa ešte pred postavením železnice významná časť vín z tejto vinohradníckej oblasti vyvážala smerom do Paríža. Od 19. do 20. storočia sa vínam „Beaujolais“ podarilo využiť nadšenie, ktoré vína zaznamenali v Paríži a v Lyone, a začali sa postupne vyvážať do iných francúzskych regiónov a do celého sveta. „Beaujolais“ sa niekedy uvádza aj ako „tretia rieka v Lyone“, po riekach Saône a Rhône, čím sa poukazuje na jeho obľúbenosť. Už od 19. storočia výrobcovia a obchodníci svoju úrodu prinášajú na trh veľmi skoro. V 50. rokoch 20. storočia sa v rámci miestneho obchodu organizoval a posilnil predaj skorých vín.

Početné vínne pivnice, v ktorých sa konajú ochutnávky vín, a nová vínna cesta umožňujú prilákať spotrebiteľov, ktorí tu môžu objaviť bohatstvo vín „Beaujolais“.

9. Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Oblasť v bezprostrednej blízkosti

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

výnimka pre výrobu vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Oblasť v bezprostrednej blízkosti, ktorá je vymedzená na základe výnimky pre vinifikáciu, výrobu a vyzrievanie vín, pozostáva z územia týchto obcí (podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021):

— departement Côte d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (len v časti zodpovedajúcej územiu niekdajšej obce Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot.

Oblasť v bezprostrednej blízkosti

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

výnimka pre výrobu vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Oblasť v bezprostrednej blízkosti, ktorá je vymedzená na základe výnimky pre vinifikáciu, výrobu a vyzrievanie vín, pozostáva z územia týchto obcí (podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021):

— departement Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (len v časti zodpovedajúcej územiu niekdajšej obce Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Sain-Bel, Taponas, Villefranche-sur-Saône,

— departement Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (len v časti zodpovedajúcej územiu niekdajšej obce La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (len v časti zodpovedajúcej územiam niekdajších obcí Donzy-le-National, Massy et La Vineuse), Vinzelles, Viré.

Oblasť v bezprostrednej blízkosti

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

výnimka pre výrobu vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Oblasť v bezprostrednej blízkosti, ktorá je vymedzená na základe výnimky pre vinifikáciu, výrobu a vyzrievanie vín, pozostáva z územia týchto obcí (podľa úradného zemepisného kódexu z roku 2021):

— departement Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (len v časti zodpovedajúcej územiam niekdajších obcí Champvallon, Villiers-sur-Tholon et Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

dodatočné ustanovenia o označovaní

Opis podmienky:

— Za názvom chráneného označenia pôvodu môže nasledovať tradičný pojem „supérieur“.

— Za názvom chráneného označenia pôvodu môže nasledovať tradičný pojem „Villages“.

— Za názvom chráneného označenia pôvodu môže nasledovať názov obce, z ktorej pochádza hrozno.

— Za názvom chráneného označenia pôvodu, za ktorým nasleduje alebo nenasleduje tradičný pojem „Villages“, možno doplniť tradičný pojem „primeur“ alebo „nouveau“.

— Na vínach s označením „skoré“ alebo „nové“ musí byť povinne uvedený ročník.

— Názov obce, z ktorej pochádza víno, sa uvádza za názvom chráneného označenia pôvodu a musí byť vytlačený písmom, ktorého veľkosť (šírka a výška) je identická s veľkosťou písma použitého pre názov chráneného označenia pôvodu.

— Na etiketách vín s chráneným označením pôvodu sa môže uvádzať názov menšej zemepisnej jednotky za predpokladu, že:

— ide o miestny názov zapísaný v katastri,

— figuruje vo vyhlásení o úrode. Miestny názov zapísaný v katastri sa nachádza priamo pod názvom chráneného označenia pôvodu a je vytlačený písmom, ktoré nesmie byť vyššie ani širšie ako polovica veľkosti písma, ktorým je uvedený názov chráneného označenia pôvodu.

— Na etiketách vín s chráneným označením pôvodu možno uvádzať väčšiu zemepisnú jednotku „Vin du Beaujolais“.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

(1) Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.