Návrh rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program „Mládež v akcii“ na obdobie 2007 – 2013 [SEC(2004)960] /* KOM/2004/0471 v konečnom znení - COD 2004/0152 */





Brusel, 14.07.2004 KOM(2004) 471 v konečnom znení 2004/0152 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje program "MLÁDEŽ V AKCII" na obdobie 2007 - 2013 (predložená Komisiou)[SEC(2004)960] ODÔVODNENIENÁVRHU ROZHODNUTIA O PROGRAME "MLÁDEŽ V AKCII"[1] 1. KONTEXT NÁVRHU Komisia vo svojom oznámení z 10. februára s názvom Budovať našu spoločnú budúcnosť: politické ciele a rozpočtové prostriedky rozšírenej únie 2007 - 2013 navrhuje povýšiť rozvoj európskeho občianstva na hlavnú prioritu akcie únie. Komisia predložila 9. marca oznámenie[2] s názvom "občianstvo v akcii: podporovať európsku kultúru a rozmanitosť programami v oblasti mládeže a kultúry, audiovizuálnej oblasti a v oblasti účasti občanov", v ktorom sú vysvetlené hlavné zamerania nového programu v oblasti mládeže. V tejto súvislosti treba predovšetkým dosiahnuť to, aby sa z občianstva stala realita a to tak, že sa bude podporovať európska kultúra a rozmanitosť v oblastiach, v ktorých sa európski občania a najmä mládež budú priamo zapájať do procesu integrácie. Program MLÁDEŽ bude ukončený v roku 2006 a Komisia predkladá tento legislatívny návrh s cieľom dosiahnuť schválenie novej programovej generácie na obdobie 2007 - 2013 na základe uvedených oznámení, ako aj výsledkov verejnej konzultácie, predbežnej hodnotiacej správy[3] a následného vyhodnotenia budúceho nástroja. 1.1. Východisková situácia Ciele programu MLÁDEŽ ustanovené rozhodnutím č. 1031/2000/ES sa zakladajú na článku 149, odsek 2 Zmluvy ES, v ktorom sa hlavne uvádza, že cieľom akcie Spoločenstva je "podporovať rozvoj mobility mládeže a sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov." Priebežné vyhodnotenie programu MLÁDEŽ viedlo k zisteniu, že tento nástroj je cenný a má reálny účinok. Vo vyhodnotení sa zároveň uvádza sústava opatrení, ktoré treba zaviesť hlavne s cieľom zohľadniť vývoj mládeže, očakávania súvisiace s týmto typom programu, ako aj požiadavky zjednodušení. Na to, aby Komisia mohla splniť záväzky vyplývajúce zo Zmluvy a so zreteľom na pozitívne výsledky priebežného vyhodnotenia programu, navrhuje zabezpečiť kontinuitu akcií v oblasti mládeže. 1.2. Potreba novej etapy Od prijatia Bielej knihy "nový elán európskej mládeže" Komisiou v novembri 2001 bol zaznamenaný značný rozvoj spolupráce v oblasti mládeže. Biela kniha predovšetkým obsahovala návrh na zavedenie otvorenej koordinačnej metódy s cieľom podporiť rozvoj spolupráce členských štátov v súvislosti so štyrmi prioritnými témami, t.j.: účasť, informovanosť, dobrovoľnosť a lepšie poznanie mládeže. Návrhy Komisie podporil Európsky parlament svojím stanoviskom v máji 2002. Rada, ktorá pozitívne prijala návrhy obsiahnuté v Bielej knihe, vytvorila v júni 2002 rámec európskej spoluprácu v oblasti mládeže. V novembri 2003 stanovila Rada spoločné ciele na účasť a informovanie mládeže, ktoré sa uvádzajú aj v programovom návrhu. Obsah základného legislatívneho návrhu a jeho odôvodnenie vychádza aj nasledujúcich aktuálnych dokumentov: - závery Rady ministrov z mája 2003, ktoré Rada ministrov potvrdila v máji 2004 a ktoré obsahujú požiadavku zabezpečiť pokračovanie súčasného programu a pritom zachovať jeho špecifickosť a zohľadniť vývojové trendy v oblasti politickej spolupráce; - výzva Európskej rady z Laekenu k priblíženiu európskeho projektu a európskych inštitúcií mládeži; - nová ústavná zmluva, ktorou sa zavádzajú nové dimenzie v oblasti mládeže, hlavne účasť mládeže na demokratickom živote a vytvorenie zboru mladých dobrovoľníkov s cieľom vytvoriť rámec pre spoločné podieľanie sa európskej mládeže na akciách solidarity organizovaných úniou; - správa Európskeho parlamentu z februára 2004, ktorou sa Komisia vyzýva, aby vypracovala vlastný program, ktorý by nadviazal na súčasný program a na ktorý by bola udelená dotácia, ktorá by umožnila uspokojiť rastúce potreby v oblasti politiky mládeže; - závery Rady z júna 2003, v ktorých sa uvádza v reakcii na oznámenie Komisie o krajinách susediacich s rozšírenou Európou, že intenzívnejšia spolupráca, vzájomné porozumenie a spolupráca v oblasti školstva a vzdelávania môžu byť osami akcie Európskej únie. Uvedené zmienky sú dôkazom toho, že program musí prispieť k aktívnemu občianstvu mládeže v spoločnosti a k jej pocitu príslušnosti k Európe. Program musí zároveň prispieť k výchove mládeže v tom najširšom zmysle slova a tým sledovať ciele Lisabonského procesu. Program musí okrem toho umožniť rozvinúť zmysel mládeže pre solidaritu a vzájomné porozumenie tým, že bude prispievať k sociálnej súdržnosti únie a zároveň k mieru. 1.3. Ciele nového programu Navrhované ciele sú: - podporovať aktívne občianstvo mládeže vo všeobecnosti a osobitne jej európske občianstvo, - rozvíjať solidaritu mládeže hlavne s cieľom posilniť sociálnu súdržnosť Európskej únie, - napomáhať vzájomné porozumenie národov prostredníctvom mládeže, - prispievať k rozvoju kvality systémov v rámci podpory mládežníckych aktivít a potenciálu organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v oblasti mládeže, - podporovať európsku spoluprácu v oblasti politík mládeže. Uvedené ciele sú v súlade s prioritami spolupráce v oblasti mládeže a s najnovšími vývojovými trendmi v oblasti občianstva. 2. VÝSLEDOK VEREJNEJ KONZULTÁCIE SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI A VYHODNOTENIA ÚčINKU Návrh Komisie bol vypracovaný v súlade so zásadou účasti občanov. Hlavní činitelia sveta mládeže mali možnosť prezentovať svoje príspevky ohľadne budúcej programovej generácie (Európske fórum mládeže, mimovládne organizácie a pracovníci pracujúci s mládežou, národné agentúry programu MLÁDEŽ ...). 2.1. Verejné konzultácie Verejná konzultácia týkajúca sa oblastí akou je výchova, vzdelávanie a mládež, ktorú vyhlásila Komisia v decembri 2002, ako aj príspevky pochádzajúce priamo od subjektov, ktorým je program MLÁDEŽ určený, viedla k zisteniu, že činitelia z oblasti mládeže a národných úradov prezentujú zbližujúce sa názory: 1. zachovať program špecifický pre oblasť mládeže a prepojiť ho s ostatnými oblasťami, ktoré sa dotýkajú mládeže, 2. zaručiť nadväznosť na program MLÁDEŽ akcií a prístupu k programu, 3. rozvíjať európsku identitu mládeže a ich aktívne občianstvo v spoločnosti, 4. rešpektovať politické priority stanovené v Bielej knihe Komisie o mládeži, 5. podporovať iniciatívy, s ktorými sa začalo v rámci politickej spolupráce rozvíjanej otvorenou koordinačnou metódou, 6. prispievať k rozvoju mládežníckych organizácií a podporovať prácu pracovníkov pracujúcich s mládežou, 7. program viacej otvoriť tretím krajinám a zvýšiť mieru zviditeľnenia aktivít, 8. prispieť k uznávaniu aktivít programu a vo všeobecnosti práce subjektov pracujúcich s mládežou, ktorí sa podieľajú na neformálnej a nie oficiálnej výchove a odbornej príprave mládeže, 9. navrhnúť mechanizmy, ktoré by boli jednoduché a pružné s ohľadom na konkrétne cieľové obyvateľstvo. 2.2. Priebežné vyhodnotenie programu Komisia zároveň zohľadnila výsledky priebežného vyhodnotenia súčasného programu MLÁDEŽ. Hodnotiacu správu vypracovali oddelenia Komisie na základe štúdií účinku, ktoré predložili krajiny zúčastnené na programe a na základe seminárov zorganizovaných Komisiou v spolupráci s národnými agentúrami, ktoré program využívajú a nezávislými expertmi. Odkazy, ktoré vyplývajú z vyhodnotenia, sú bohaté a súhlasné. Program MLÁDEŽ sa na jednej strane vysoko hodnotí. Hodnotenie obsahuje na druhej strane sústavu odporúčaní, ktoré treba realizovať a ktoré zohľadňujú vývoj mládeže a ťažkosti spojené s týmto typom programu: 1. program nasmerovať ešte adresnejšie na cieľovú verejnosť, to znamená na všetkých mladých ľudí bez ohľadu na ich podmienky a osobitne na znevýhodnenú mládež, 2. lepšie podporovať vo všetkých fázach príjemcov programu a projekty adresnými a kvalitnými opatreniami, 3. zjednodušiť postupy a urobiť ich čo možno najpružnejšími so zreteľom na zúčastnenú verejnosť, 4. zvýšiť transparentnosť a súdržnosť v rámci vykonávania programu, hlavne na decentralizovanej úrovni, 5. zlepšiť kvalitu práce vyhodnocovaním projektov a získavaním spätných informácií od príjemcov programu a uznaním vykonaných aktivít, 6. rozvíjať dobrovoľné aktivity tak v kvalitatívnej, ako aj kvantitatívnej rovine, 7. viac otvoriť program tretím krajinám, 8. anticipovať vývojové trendy zavedením inovačných projektov a realizáciou potrebných štúdií, 9. zviditeľniť program a každú jeho akciu a zhodnotiť dosiahnuté výsledky. 2.3. Následné vyhodnotenie Následná hodnotiaca správa predkladá výsledky úvah, na ktorých sa zakladá predložený návrh. V jej záhlaví sa uvádza potreba vyhovieť na európskej úrovni potrebám mládeže od veku adolescencie až po dospelosť a zároveň splniť politické požiadavky rôznych európskych inštitúcií, predovšetkým Rady ministrov a Európskeho parlamentu. V správe je uvedený spôsob, akým programový návrh odráža najnovší vývoj v oblasti politickej spolupráce na európskej úrovni v oblasti mládeže a realizácie priorít definovaných v rámci otvorenej koordinačnej metódy, ktorá s tým súvisí. 3. ZÁKONNÉ PRVKY NÁVRHU 3.1. Zákonný základ Návrh programu sa zakladá na článku 149 Zmluvy o výchove, vzdelávaní a mládeži a osobitne na odseku 2, v ktorom sa hlavne uvádza, že cieľom akcie Spoločenstva je "podporovať rozvoj mobility mládeže a sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov". 3.2. Akcie programu Návrh programu obsahuje zmienku o piatich nasledujúcich akciách: Cieľom akcie "Mládež pre Európu" je predovšetkým posilniť aktívnu angažovanosť mládeže podporou výmen, mobility a iniciatív mládeže a takisto jej projektov účasti na demokratickom živote. Akcia "Dobrovoľná európska služba" je zameraná na rozvíjanie solidarity mládeže, ich aktívnu angažovanosť a vzájomné porozumenie medzi mládežou. Táto európska dobrovoľná služba sa rozvíja v rámci individuálneho alebo kolektívneho projektu s cieľom umožniť mládežníkom osobne sa angažovať a zároveň spojiť svoju angažovanosť s akciami solidarity únie. Táto akcia umožňuje aj podporiť spoluprácu medzi občianskymi združeniami dobrovoľníkov. Akcia "Mládež pre svet" prispieva k rozvoju vzájomného porozumenia a k aktívnej angažovanosti mládeže v duchu otvorenosti svetu. Táto akcia umožňuje otvoriť program projektom realizovaným so štátmi susediacimi s rozšírenou Európou a spolupráci s tretími krajinami v oblasti mládeže. Akcia "Sociálni a výchovno-vzdelávací pracovníci a podporné systémy" je zameraná na rozvoj kvality subjektov na podporu mládeže. Akcia umožňuje podporovať organizácie pôsobiace na európskej úrovni v oblasti mládeže a hlavne Európske fórum mládeže. Zároveň umožňuje rozvíjať výmenné, vzdelávacie a informačné podujatia pre sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, projekty na podporu inovácie a kvality, partnerstiev s regionálnymi alebo miestnymi organizáciami a opatrenia na zhodnotenie a podporu subjektov pôsobiacich v rámci programu. Účelom akcie "Podpora politickej spolupráce" je podporiť spoluprácu v oblasti politiky mládeže podporou štruktúrovaného dialógu medzi mládežou a politickými činiteľmi zodpovednými za oblasť mládeže, spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a opatrenia zamerané na lepšie oboznámenie sa s oblasťou mládeže. 3.3. Subsidiarita a proporcionalita Program sa vykonáva predovšetkým tam, kde členské štáty nemôžu účinne zasahovať. Program dopĺňa národné alebo regionálne akcie. Návrh zákonného základu obsahuje postupy ich podpory. Európska pridaná hodnota je spojená s povahou akcie. Členské štáty by neboli schopné individuálne organizovať akcie na podporu mobility mládeže po Európe alebo s partnerskými štátmi, mnohostranné výmeny, európsku dobrovoľnú službu, prepojenie projektov, vzdelávanie v Európe sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, alebo podporu európskych mimovládnych mládežníckych organizácií. Európska pridaná hodnota sa prejavuje aj pákovým účinkom voči národným politikám tým, že ukazuje cestu, ktorou treba ísť (priorita sa kladie na znevýhodnenú mládež, projekty iniciatívy, projekty účasti na demokracii ...) a opiera sa o politickú spoluprácu (štruktúrovaný dialóg s mládežou, spolupráca medzi národnými občianskymi organizáciami, výskum...). Dôležitý je podporný účinok programu, pretože príjemcovia subvencie v rámci programu získajú prostredníctvom projektov európsku dimenziu, z ktorej budú môcť ťažiť aj ostatní. Vykonávanie programu v oblasti mládeže navyše predpokladá zhodnocovacie opatrenia s cieľom zvýšiť mieru politického zviditeľnenia akcie únie v prospech mládeže. 3.4. Výber nástroja Komisia má záujem zjednodušiť koncepciu a používanie nástrojov Spoločenstva. V tejto súvislosti sa pri vypracúvaní nového programu počítalo s viacerými možnosťami výberu. Spojenie programov súvisiacich s občianstvom do jedného rámcového programu nebolo odsúhlasené, pretože takýto prístup neprináša zjednodušenie. Ide totiž o to, že rôzne oblasti spojené s občianstvom, hlavne kultúra a mládež, na ktoré sa vzťahujú rôzne články Zmluvy, sa riadia špecifickými rozhodovacími postupmi a pravidlami riadenia a obracajú sa na cieľových predstaviteľov verejnosti, ktorí sú často odlišní. Plánuje sa aj spojenie s školskými programami. Táto možnosť výberu však nebola schválená, pretože intervencie do oblasti výchovy a vzdelávania sa týkajú hlavne vyučovacích systémov, kým intervencie adresované mládeži sa týkajú všetkých mladých ľudí a uskutočňujú ich oveľa menej formálne organizácie. Oblasti školstva a mládeže sa navyše rozvíjajú v odlišnom legislatívnom a administratívnom prostredí. Možnosťou výberu, ktorá najlepšie zodpovedá kritériu zjednodušenia a pružnosti, je predloženie nezávislého programu v oblasti mládeže, ktorý umožňuje vytvoriť prepojenia s ostatnými programami Spoločenstva. 3.5. Zjednodušenie Budúci program predstavuje vyšší stupeň zjednodušenia v porovnaní so súčasným stavom. Nová zákonná základňa pokrýva všetky aktivity, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú na základe dvoch rozličných zákonných základov (program MLÁDEŽ a akčný program Spoločenstva na podporu organizácií aktívne pôsobiacich v oblasti mládeže na európskej úrovni). Súčasné štyri rozpočtové línie sa nahrádzajú jednou líniou. Keďže nový program musí byť ku prospechu spolupráce v oblasti mládeže, celková štruktúra zákonného základu je otvorená a stanovuje klauzulu pružnosti s cieľom prispôsobiť program novým prioritám, ktoré by sa mohli objaviť. Riadenie budúceho programu bude predovšetkým decentralizované, pričom centralizované projekty budú riadené výkonnou agentúrou. Tieto spôsoby riadenia sa vyvíjajú vo finančnej oblasti. So zámerom uľahčiť administratívne riadenie programu obsahuje návrh zákonného základu pozmenenia povolené Finančným nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a jeho vykonávacími opatreniami. 4. ROZPOčTOVÉ IMPLIKÁCIE Náklady na program sú 915 miliónov eur na obdobie 2007 - 2013, (880,6 miliónov eur na akcie programu a 34,4 miliónov eur na odbornú pomoc). 5. ZÁVER Nový zákonný základ obsahuje hlavné prvky existujúce v programe MLÁDEŽ 2000 - 2006, ktoré upravuje v súlade s odporúčaniami vyplývajúcimi z priebežného vyhodnotenia, výsledkami verejnej konzultácie a inováciami, ktoré priniesol proces Bielej knihy. Tento zákonný základ je skoncipovaný tak, aby sa program mohol prispôsobiť budúcim politickým usmerneniam v oblasti mládeže. 2004/0152 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje program "MLÁDEŽ V AKCII" na obdobie 2007 - 2013 EURÓPSKY PARLAMENT EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 149 odsek 4, so zreteľom na návrh Komisie[4], so zreteľom na stanovisko Európsky hospodárskeho a sociálneho výboru[5], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[6], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy[7], keďže: (1) Zmluva zakladá občianstvo únie a stanovuje, že cieľom akcie Spoločenstva vo výchovno-vzdelávacej oblasti, v oblasti odborného vzdelávania a mládeže je podporovať predovšetkým rozvoj výmen mládeže a sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ako aj kvalitnú výchovu a vzdelanie; (2) Zmluva o Európskej únii vychádza zo zásad slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a podpora aktívneho občianstva mládeže musí prispieť k rozvoju týchto hodnôt; (3) rozhodnutím č. 1031/2000/ES z 13. apríla 2000 Európsky parlament a Rada zaviedli akčný program Spoločenstva "Mládež"[8]. Treba na základe skúsenosti získanej pri realizácii programu pokračovať v spolupráci a akcii Európskej únie v tejto oblasti a túto spoluprácu a akciu zintenzívniť; (4) rozhodnutím č. 790/2004/ES z 21. apríla 2004 Európsky parlament a Rada zaviedli akčný program Spoločenstva na podporu organizácií činných v oblasti mládeže[9] na európskej úrovni; (5) mimoriadna Európska rada, ktorá sa konala v Lisabone v dňoch 23. - 24. marca 2000, stanovila pre úniu strategický cieľ, ktorý okrem iného zahrňuje aktívnu politiku zamestnanosti, pričom prikladá väčší význam výchove a vzdelávaniu počas celého života, doplnený stratégiou trvalého rozvoja vytýčenou Európskou radou v Göteborgu v dňoch 15.- 16. júna 2001; (6) v Laekenskej deklarácii pripojenej k záverom Európskej rady zo 14. - 15. decembra 2001 sa uvádza, že jedným zo základných cieľov Európskej únie musí byť priblížiť občanom a v prvom rade mládeži európsky projekt a európske inštitúcie; (7) Komisia prijala 21. novembra 2001 Bielu knihu "Nový elán pre európsku mládež", ktorá navrhuje rámec spolupráce v oblasti mládeže, s cieľom posilniť v prvom rade účasť, informovanosť, dobrovoľnícke aktivity mládeže a lepšie poznanie oblasti mládeže; Európsky parlament vo svojom stanovisku zo 14. mája 2002 sa s týmito návrhy stotožnil; (8) uznesením Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 27. júna 2002[10] sa zavádza najmä otvorená koordinačná metóda pokrývajúca priority, účasť, informovanosť, dobrovoľnícke aktivity mládeže a lepšie poznanie oblasti mládeže; pri realizácii programu je teda nevyhnutné tieto práce zohľadniť; (9) Rada vo svojich záveroch z 5. mája 2003[11] zdôrazňuje, že je nevyhnutné zachovať a rozvinúť existujúce nástroje Spoločenstva, ktoré sú osobitne určené mládeži, pretože sú podstatné pre posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti mládeže a že okrem toho by priority a ciele tohto programu mali byť priradené k cieľom v rámci európskej spolupráce v oblasti mládeže; (10) akcia Spoločenstva zahrnuje podporu kvalitnej výchovy a vzdelania a musí smerovať k odstráneniu nerovností a podporovať rovnosť mužov a žien podľa článku 3 Zmluvy; (11) treba splniť špecifické potreby osôb so zdravotným postihnutím; (12) treba podporovať aktívne občianstvo a zintenzívniť boj proti všetkým formám vylúčenia vrátane rasizmu a xenofóbie; (13) krajinám kandidujúcim na vstup do Európskej únie a krajinám EZVO, ktoré sú členmi dohody o EHS, sa priznáva možnosť zúčastňovať sa na programoch Spoločenstva podľa dohôd uzavretých s týmito krajinami; (14) Európska rada v Thessalonikách v dňoch 19. - 20. júna 2003 schválila "Agendu Thessaloniki pre západobalkánske krajiny: kráčať cestou európskej integrácie", ktorá stanovuje, že programy Spoločenstva musia byť otvorené krajinám zúčastneným na procese stabilizácie a pridruženia na základe rámcových dohôd, ktoré sa uzavrú medzi Spoločenstvom a týmito krajinami; (15) mali by byť prijaté opatrenia s cieľom otvorenia programu Švajčiarskej konfederácii; (16) Barcelonská deklarácia prijatá na európsko-stredozemnej konferencii v roku 1995 stanovuje, že výmeny mládeže by mali byť prostriedkom prípravy budúcich generácií na užšiu spoluprácu medzi európsko-stredozemnými partnermi; (17) Rada vo svojich záveroch zo 16. júna 2003 uvádza na základe oznámenia Komisie s názvom "Rozšírená Európa - susedské vzťahy: nový rámec pre vzťahy s našimi východnými a južnými susedmi" ako hlavné osy akcie Európskej únie zintenzívnenie kultúrnej spolupráce, podporu vzájomného porozumenia a spoluprácu so susednými krajinami v oblasti školstva a vzdelávania; (18) správy o priebežnom vyhodnotení existujúceho programu MLÁDEŽ, ako aj verejná konzultácia na tému budúcnosti akcie Spoločenstva v oblasti školstva, vzdelávania a mládeže odhaľujú naliehavú a z viacerých hľadísk rastúcu potrebu pokračovať v aktivitách spolupráce a mobility v oblasti mládeže na európskej úrovni a vyjadrujú želanie jednoduchšej a pružnej realizácie prispôsobenej užívateľovi; (19) program by mal byť priebežne sledovaný a pravidelne vyhodnocovaný v rámci spolupráce Komisie s členskými štátmi tak, aby bolo možné upraviť priority v rámci realizácie opatrení; (20) znenie zákonného základu programu musí byť dostatočne pružné a musí umožniť prípadné prispôsobenie akcií tak, aby bol zohľadnený vývoj potrieb v priebehu obdobia 2007 - 2013 a zároveň sa musí vyhnúť zbytočne detailným ustanoveniam predchádzajúcich programov. Ďalej treba obmedziť rozhodnutie na stručné definície akcií a administratívnych a finančných ustanovení, ktoré ich sprevádzajú; (21) treba stanoviť osobitné postupy uplatňovania nariadenia Rady[12] (ES, Euratom) č. 1605/2002 a vykonávacích opatrení, ako aj potrebné úpravy znení nevyhnutných z dôvodu charakteristík príjemcov a povahy akcií; (22) treba uskutočniť vhodné opatrenia s cieľom predchádzať nezrovnalostiam a podvodom, vymáhať premrhané finančné prostriedky, neoprávnene zaplatené alebo použité; (23) rozhodnutím je na celé obdobie programu stanovený finančný prídel, ktorý je pre rozpočtový orgán hlavným odporúčaním v zmysle bodu 33 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtovej procedúry[13]; (24) ciele tohto programu nemôžu členské štáty realizovať dostatočným spôsobom samy, pretože si vyžadujú najmä mnohostranné partnerstvá, opatrenia nadnárodnej mobility, ako aj výmenu informácií na európskej úrovni a pretože vzhľadom na nadnárodnú a mnohostrannú dimenziu akcií a opatrení tohto programu ich teda možno lepšie realizovať na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia podľa zásady subsidiarity v zmysle článku 5 Zmluvy o ES. Podľa zásady proporcionality v zmysle uvedeného článku neprekračuje rozhodnutie to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov; (25) treba urobiť opatrenia nevyhnutné na zosúladenie tohto rozhodnutia s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na uplatňovanie vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu; (26) treba prijať prechodné opatrenia na priebežné sledovanie akcií, s ktorými sa začalo pred 31.decembrom 2006, na základe rozhodnutia č. 1031/2000/ES a rozhodnutia č. 790/2004/ES z 21. apríla 2004. ROZHODLI TAKTO: Článok 1 [Stanovenie programu] 1. Týmto rozhodnutím sa stanovuje akčný program Spoločenstva "MLÁDEŽ V AKCII", ďalej len "program", ktorého cieľom je rozvíjať politiku spolupráce v oblasti mládeže v Európskej únii. 2. Program sa bude vykonávať počas obdobia od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 [Všeobecné ciele programu] 1. Všeobecnými cieľmi programu sú: a) všeobecne podporovať aktívnej občianstvo mládeže a osobitne podporovať jej európske občianstvo; b) rozvíjať solidaritu mládeže, najmä s cieľom posilnenia sociálnej súdržnosti Európskej únie, c) napomáhať vzájomné porozumenie národov prostredníctvom mládeže, d) prispievať k rozvoju kvality systémov na podporu aktivít mládeže a k rozvoju kapacity organizácií občianskej spoločnosti v oblasti mládeže, e) podporovať európsku spoluprácu v oblasti politík mládeže. 2. Všeobecné ciele programu sú doplnením cieľov sledovaných v ostatných akčných oblastiach Európskej únie, hlavne v oblasti školstva a odborného vzdelávania v podmienkach Európy poznávania a odbornej prípravy počas celého života, ako aj v oblasti kultúry a športu. 3. Všeobecné ciele programu prispievajú k rozvoju politík únie, hlavne čo sa týka uznávania kultúrnej a mnohokultúrnej rozmanitosti v Európe, boja proti akejkoľvek diskriminácii na základe pohlavia, farby pleti alebo etnického pôvodu, viery alebo názorov, zdravotného postihnutia, veku, alebo sexuálnej orientácie, ako ak trvalého rozvoja. Článok 3 [Špecifické ciele programu] Špecifickými cieľmi programu sú: 1. v rámci všeobecného cieľa "Všeobecne podporovať aktívne občianstvo mládeže a osobitne podporovať jej európske občianstvo": a) umožniť mládeži a organizáciám, ktoré ju zastupujú, zúčastňovať sa na rozvoji spoločnosti vo všeobecnosti a osobitne na rozvoji Európskej únie, b) rozvíjať u mládeže pocit príslušnosti k Európskej únii, c) rozvíjať mobilitu mládeže v Európe, d) rozvíjať medzikultúrne poznávanie v prostredí mládeže, e) zabezpečiť presadzovanie základných hodnôt únie u mládeže, f) podporovať iniciatívnosť, podnikavosť a tvorivosť, g) zabezpečiť účasť na programe tých mladých ľudí, ktorí majú najmenej príležitostí, h) dbať o dodržiavanie rovnosti žien a mužov v rámci účasti na programe a o presadzovanie rovnosti druhov akcií. 2. V rámci všeobecného cieľa "Rozvíjať solidaritu mládeže najmä s cieľom posilniť sociálnu súdržnosť únie": a) umožniť mládeži vyjadriť ich osobnú angažovanosť dobrovoľníckymi aktivitami na európskej a medzinárodnej úrovni, b) zapojiť mládež do akcií solidarity Európskej únie, c) prispieť k spolupráci medzi občianskymi a dobrovoľníckymi organizáciami mládeže na národnej úrovni. 3. V rámci všeobecného cieľa "Podporovať vzájomné porozumenie národov prostredníctvom mládeže": a) rozvíjať medzi európskou mládežou a mládežou susedných krajín výmeny a medzikultúrny dialóg, b) prispievať k rozvoju v týchto krajinách kvality organizácií na podporu mládeže, ako aj kvalitu práce sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, c) rozvíjať s ostatnými krajinami tematickú spoluprácu s účasťou mládeže a sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov. 4. V rámci všeobecného cieľa "Prispievať k rozvoju kvality systémov na podporu aktivít mládeže a k rozvoju kapacity organizácií občianskej spoločnosti v oblasti mládeže": a) prispievať k vytvoreniu siete organizácií, b) rozvíjať vzdelávanie a spoluprácu so sociálnymi a výchovno-vzdelávacími pracovníkmi, c) podporovať inováciu v oblasti aktivít pre mládeže, d) prispievať k zlepšovaniu výmeny informácií s mládežou, e) pracovať v prospech uznávania neformálneho vzdelania mládeže. 5. V rámci všeobecného cieľa "Podporovať európsku spoluprácu v oblasti politík pre mládež": a) podporovať výmenu dobrých spôsobov konania a spoluprácu medzi úradmi a významnými politickými činiteľmi, b) podporovať štruktúrovaný dialóg medzi významnými politickými činiteľmi a mládežou, c) rozšíriť poznanie oblasti mládeže. Článok 4 [Akcie programu] Všeobecné a špecifické ciele programu sa realizujú nasledujúcimi akciami, ktoré sú podrobne rozpísané v prílohe. 1) Mládež pre Európu Cieľom tejto akcie je podporovať výmeny mládeže za účelom zvýšenia jej mobility, iniciatívy mládeže, projekty a aktivity smerujúce k účasti na demokratickom živote, ktoré napomáhajú rozvoj občianskeho uvedomenia mládeže a vzájomné porozumenie medzi mládežou. 2) Európska dobrovoľná služba Účelom tejto akcie je zvýšiť účasť mládeže na rôznych formách dobrovoľníckych aktivít vo vnútri a mimo Európskej únie. 3) Mládež pre svet Táto akcia sa zameriava na podporu projektov s partnerskými krajinami zúčastnenými na programe na základe článku 5, hlavne na podporu výmen mládeže a sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, na podporu iniciatív, ktoré posilňujú vzájomné porozumenie mládeže a ich zmysel pre solidaritu, ako aj rozvoj spolupráce v oblasti mládeže a občianskej spoločnosti v týchto krajinách. 4) Sociálni a výchovno-vzdelávací pracovníci a podporné systémy Cieľom tejto akcie je podporovať organizácie činné na európskej úrovni v oblasti mládeže, najmä činnosť mimovládnych organizácií mládeže, prepojenie takýchto organizácii, výmena, vzdelávanie a prepojenie sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, podpora inovácie a kvality akcií, informovanosť mládeže a zriaďovanie organizácií a činností potrebných k dosiahnutie cieľov programu. 5) Podpora politickej spolupráce Účelom tejto akcie je organizovať dialóg medzi rôznymi činiteľmi zo sveta mládeže, osobitne medzi mládežou, sociálnymi a výchovno-vzdelávacími pracovníkmi a významnými politickými činiteľmi, prispievať k rozvoju politickej spolupráce v oblasti mládeže a realizovať práce a kroky nevyhnutné pre lepšie poznanie oblasti mládeže. Článok 5 [Účasť na programe] 1. Program je otvorený účasti nasledujúcich krajín, ďalej len "krajiny zúčastnené na programe": a) členské štáty, b) štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP podľa ustanovení o dohody o EHP, c) Turecko a kandidátske krajiny strednej a východnej Európy, na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia podľa všeobecných zásad a všeobecných podmienok a pravidiel účasti týchto krajín na programoch Spoločenstva zakotvených v rámcovej dohode a rozhodnutiami asociačných rád, d) západobalkánske krajiny podľa pravidiel, ktoré bude treba stanoviť s týmito krajinami po prijatí rámcových dohôd týkajúcich sa ich účasti na programoch Spoločenstva, ktoré treba sformulovať, e) Švajčiarska konfederácia pod podmienkou uzavretia dvojstrannej dohody s touto krajinou. 2. Akcie uvedené v bodoch 2.1, 2.2 a 3 prílohy sú otvorené spolupráci s krajinami, ktoré uzavreli asociačné alebo kooperačné dohody s Európskym spoločenstvom, ďalej len "partnerské krajiny programu". Spolupráca uvedená v odseku 1 sa v prípade potreby rozvíja za pomoci mimoriadnych úverov, ktoré sa budú poskytovať postupmi, ktoré sa dohodnú s partnerskými krajinami programu. Článok 6 [Prístup k programu] 1. Program je určený mládeži, mládežníckym skupinám, sociálnym a výchovno-vzdelávacím pracovníkom, mládežníckym organizáciám a ostatným partnerom činným v oblasti mládeže. 2. Bez toho, aby boli dotknuté postupy určené v prílohe na uskutočňovanie akcií, program je určený mládeži vo veku od 13 do 30 rokov. 3. Účastníci programu musia legálne bývať v krajine, ktorá sa programu zúčastňuje, alebo v partnerskej krajine programu v závislosti od povahy akcie. 4. Všetci mladí ľudia musia mať bez akejkoľvek diskriminácie možnosť prístupu k aktivitám programu v rámci pravidiel stanovených v prílohe. Komisia a krajiny zúčastnené na programe vyvíjajú osobitnú snahu v prospech mládeže, pre ktorú je účasť na programe najobtiažnejšia z dôvodov výchovného, sociálneho, fyzického, mentálneho, ekonomického, kultúrneho alebo geografického charakteru. 5. Krajiny zúčastnené na programe prijímajú vhodné opatrenia na odstránenie prekážok mobility účastníkov a na zabezpečenie toho, aby títo účastníci mali prístup k zdravotnej starostlivosti, aby sa zachovala ich sociálna ochrana, aby mohli cestovať a bývať v prijímajúcej krajine. To sa predovšetkým týka práva vstupu, pobytu a voľného pohybu. Krajiny zúčastnené na programe prijmú v prípade potreby vhodné opatrenia na zabezpečenie vstupu účastníkov programu pochádzajúcich z tretích krajín na ich územie. Článok 7 [Medzinárodná spolupráca] Program je zároveň otvorený spolupráci s medzinárodnými organizáciami s pôsobnosťami v oblasti mládeže, najmä s Radou Európy. Článok 8 [Vykonávanie programu] 1. Komisia zabezpečuje vykonávanie akcií, ktoré sú predmetom programu, podľa prílohy. 2. Komisia a krajiny zúčastnené na programe prijímajú vhodné opatrenia na rozvoj aparátu na európskej úrovni, na národnej úrovni a v prípade potreby regionálnej alebo lokálnej s cieľom realizovať ciele programu, ako aj zhodnotiť akcie programu. 3. Komisia a krajiny zúčastnené na programe prijímajú vhodné opatrenia na podporu uznávania neformálneho a nie oficiálneho vzdelania v prospech mládeže hlavne udeľovaním osvedčenia alebo certifikátu na národnej alebo európskej úrovni, ktorým sa predovšetkým uznáva skúsenosť získaná účastníkmi a potvrdzuje sa priama účasť mládeže alebo sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov na akcii programu. 4. Komisia a krajiny zúčastnené na programe zabezpečujú ochranu finančných záujmov únie zavedením účinných, proporcionálnych a odstrašujúcich opatrení. 5. Komisia a krajiny zúčastnené na programe sa usilujú, aby bola zabezpečená primeraná informovanosť o akciách podporovaných v rámci programu a ich primeraná propagácia. 6. Krajiny zúčastnené na programe musia: a) prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie dobrého priebehu programu na ich úrovni zaangažovaním strán, ktorých sa týkajú aspekty mládeže, v súlade s národnými postupmi, b) zriadiť alebo ustanoviť a zabezpečiť priebežné sledovanie národných agentúr pre riadenie vykonávania akcií programu na národnej úrovni v súlade s článkom 54, odsek 2, písmeno c) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 so zreteľom na nasledujúce kritériá: i) orgán zriadený alebo ustanovený ako národná agentúra musí byť právnickou osobou (a musí byť riadený právom účastníckej krajiny). Národnou agentúrou nemôže byť ministerstvo, ii) musí mať dostatočný počet pracovníkov, ktorí majú kvalifikačné a jazykové predpoklady pre prácu v prostredí medzinárodnej spolupráce, iii) musí mať zodpovedajúce infraštruktúry, najmä čo sa týka výpočtovej techniky a komunikačných prostriedkov, iv) musí pracovať v administratívnom prostredí, ktoré mu umožňuje riadne si plniť úlohy a zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, v) musí byť schopný uplatňovať pravidlá riadenia finančných prostriedkov a zmluvné podmienky stanovené na úrovni Spoločenstva, vi) musí predložiť dostatočné finančné záruky (pochádzajúce prednostne od verejného správneho orgánu) a byť spôsobilý k riadeniu vo vzťahu k objemu finančných prostriedkov Spoločenstva, pre ktorých riadenie bude určený, c) niesť zodpovednosť za dobré riadenie národnými agentúrami uvedenými v bode b) úverov prevedených na tieto agentúry za účelom poskytnutia subvencií na projekty a najmä za dodržiavanie národnými agentúrami zásad transparentnosti, rovnosti v zaobchádzaní a nekumulovania s inými finančnými prostriedkami Spoločenstva, povinnosti vrátenia prostriedkov, ktoré príjemcovia pomoci prípadne dlhujú, d) prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie vhodných auditov a finančnej kontroly národných agentúr uvedených v bode b) a hlavne: i) poskytnúť Komisii ešte pred začatím prác národnej agentúry potrebné záruky čo sa týka existencie, vhodnosti a správnej činnosti v národnej agentúre v súlade s pravidlami správneho finančného riadenia, uplatňovaných postupov, systémov kontroly, účtovných systémov a postupov verejného obstarávania a poskytovania subvencií, ii) poskytnúť Komisii po skončení každého účtovného roku uistenie o spoľahlivosti finančných systémov a postupov národných agentúr a o správnosti a pravdivosti ich účtov. e) v prípade nezrovnalosti, opomenutia alebo podvodu, ktorého by sa dopustila národná agentúra uvedená v bode b) a ktorý by viedol k tomu, že Komisia by musela vymáhať od národnej agentúry finančné prostriedky, zaručiť zodpovednosť za finančné prostriedky, ktoré neboli prípadne získané späť. 7. Komisia môže v rámci postupu uvedeného v článku 9, odsek 1 nariadiť pre každú z akcií uvedených v prílohe usmernenia založené na vývoji priorít európskej spolupráce v oblasti mládeže s cieľom prispôsobiť akcie programu tomuto vývoju. Článok 9 [Vykonávacie opatrenia] 1. Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto rozhodnutia, ktoré sa týkajú nasledujúcich oblastí, sa prijímajú v súlade s postupom riadenia uvedeným v článku 10, odsek 2: a) pravidlá vykonávania programu, vrátane celoročného pracovného plánu, b) celková rovnováha medzi rôznymi akciami programu, c) vo finančnej oblasti kritérií (hlavne mladá populácia, HDP a geografická vzdialenosť medzi krajinami), ktoré treba uplatňovať s cieľom indikatívneho rozdelenia finančných prostriedkov medzi členské štáty na akcie, ktoré treba riadiť decentralizovaným spôsobom, d) pravidlá vyhodnocovania programu, e) pravidlá vyhodnocovania účasti mládeže na akciách, f) pravidlá prispôsobovania akcií programu uvedených v článku 8, odsek 7. 2. Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto rozhodnutia, ktoré sa týkajú ostatných oblastí, sú prijaté v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 10, odsek 3. Článok 10 [Výbor] 1. Komisii pomáha výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorého predsedom je zástupca Komisie. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatní sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES. Obdobie uvedené v článku 4, odsek 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na dva mesiace. 3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. 4. Výbor prijme rokovací poriadok. Článok 11 [Dopĺňanie sa s ostatnými akčnými nástrojmi Spoločenstva] 1. Komisia zabezpečuje skĺbenie programu s ostatnými oblasťami akcie Spoločenstva, hlavne s výchovou a vzdelávaním, odbornou prípravou, kultúrou, športom, jazykmi, sociálnym začlenením, rovnosťou ľudí, bojom proti formám diskriminácie, výskumom, podnikaním a vonkajšou akciou únie. 2. Program môže spojiť prostriedky s ostatnými nástrojmi Spoločenstva s cieľom uskutočniť akcie zodpovedajúce spoločným cieľom programu a týchto nástrojov. 3. Komisia a členské štáty Európskej únie podporujú akcie programu, ktoré prispievajú k rozvoju cieľov ostatných akčných oblastí Spoločenstva, predovšetkým výchovy, vzdelávania, výchovy, kultúry a športu. Článok 12 [Dopĺňanie sa s národnými politikami a nástrojmi] 1. Krajiny, ktoré sa zúčastňujú na programe, môžu získať európsku značku pre národné alebo regionálne akcie podobné tým, ktoré sú uvedené v článku 4. 2. Krajina, ktorá sa zúčastňuje na programe, môže príjemcom subvencie v rámci programu poskytnúť štátne finančné prostriedky, ktoré sa budú riadiť pravidlami programu a na tento účel môže využiť decentralizované orgány programu pod podmienkou, že zabezpečí v zodpovedajúcom pomere doplnkové financovanie týchto orgánov. Článok 13 [Všeobecné finančné ustanovenia] 1. Finančný prídel na vykonávanie tohto programu počas obdobia uvedeného v článku 1 je stanovený na 915 miliónov eur. 2. Rozpočtový orgán povolí ročné úvery v rozsahu finančných perspektív. Článok 14 [Finančné ustanovenia týkajúce sa príjemcov pomoci] 1. Podľa článku 114, odsek prvý nariadenia Rady[14] (ES, Euratom) č. 1605/2002, môžu byť príjemcovia subvencie v rámci programu fyzickými osobami. 2. Podľa článku 176,, druhý odsek nariadenia Komisie[15] (ES, Euratom) č. 2342/2002 môže Komisia rozhodnúť podľa charakteristiky príjemcov pomoci a povahy akcií, či treba príjemcov subvencie oslobodiť od previerky odbornej kompetentnosti a kvalifikačných predpokladov požadovaných pre úspešné vykonanie akcie alebo pracovného programu. 3. Podľa povahy akcie budú finančné podpory vo forme subvencií alebo štipendií. Komisia môže zároveň udeľovať ceny za akcie alebo projekty uskutočňované v rámci programu. Podľa článku 181 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 a podľa povahy akcie možno povoliť paušálne financovania a/alebo uplatňovanie stupníc jednotkových nákladov. 4. Subvencie na činnosť poskytnuté v rámci programu organizáciám činným na európskej úrovni, uvedeným v článku 162 nariadenia Komisie č. 2342/2002, nemajú podľa článku 113, odsek 2 nariadenia Rady č. 1605/2002 v prípade predĺženia záväzný zostupný charakter. 5. Podľa článku 54, odsek 2, písmeno c) nariadenia č. 1605/2002 Komisia môže zveriť úlohy verejnej moci a hlavne úlohy plnenia rozpočtu orgánom uvedeným v článku 8, odsek 2. 6. Podľa článku 38, odsek 1 nariadenia č. 2342/2002 sa možnosť uvedená v odseku 5 týka aj orgánov krajín zúčastnených na programe, ktoré sa neriadia právom členských štátov alebo štátov Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) alebo krajín uchádzajúcich sa o vstup do Európskej únie. Článok 15 [Priebežná kontrola a vyhodnocovania] 1. Komisia zabezpečuje pravidelné priebežné sledovanie tohto programu. Na základe priebežného sledovania sa vypracujú správy uvedené v odseku 3, ako aj správy o špecifických činnostiach. 2. Komisia zabezpečuje pravidelné, nezávislé a externé vyhodnocovanie programu. 3. Krajiny zúčastnené na programe odovzdajú Komisii najneskôr 30. júna 2010 správu o vykonávaní programu a najneskôr 30. júna 2015 správu o účinku programu. 4. Komisia predkladá Európskemu parlamentu, Európskej hospodárskej a sociálnej rade a Výboru regiónov: a) priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto programu najneskôr 31. marca 2011, b) oznámenie o pokračovaní tohto programu najneskôr 31. decembra 2011, c) následnú hodnotiacu správu najneskôr 31. marca 2016. Článok 16 [Prechodné ustanovenie] Akcie začaté pred 31. decembrom 2006 na základe rozhodnutia č. 1031/2000/ES a rozhodnutia č. 790/2004/ES z 21. apríla 2004 sa až ukončenia riadia ustanoveniami týchto rozhodnutí. Výbor ustanovený v článku 8 rozhodnutia č. 1031/2000/ES sa nahrádza výborom stanoveným v článku 10 tohto rozhodnutia. Článok 17 [Nadobudnutie účinnosti] Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v dvadsiaty deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (Official Journal of the European Communities) a je uplatniteľné od prvého januára 2007. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Akcie uskutočňované v rámci plnenia všeobecných a špecifických cieľov programu sú na podporu projektov obmedzeného rozsahu, ktoré podporujú aktívnu účasť mládeže. Účasť mládeže na rôznych akciách programu si nevyžaduje predchádzajúce skúsenosti alebo kvalifikačné predpoklady, s výnimkou istých osobitných prípadov, ktoré sú pri akciách špecifikované. Akcie sa uskutočňujú na základe nasledujúcich opatrení: AKCIA 1 - Mládež pre Európu Cieľom tejto akcie je posilniť aktívne občianstvo mládeže a vzájomné porozumenie medzi mládežou nasledujúcimi opatreniami: 1.1. Výmeny mládeže Výmeny mládeže umožňujú jednej alebo viacerým mládežníckym skupinám prijatie mládežníckou skupinou inej krajiny v rámci spoločnej realizácie programu aktivít. V zásade sa týkajú mládeže vo veku od 13 do 25 rokov. Tieto aktivity založené na nadnárodných partnerstvách medzi rôznymi účastníkmi projektu si vyžadujú aktívnu účasť mládeže a ich cieľom je umožniť mladým ľuďom objaviť a pripraviť sa na odlišnú sociálnu a kultúrnu realitu tým, že sa jej poskytne príležitosť učiť sa jeden od druhého a posilniť ich európske občianske uvedomenie. Podpora sa prednostne zameriava na mnohostranné činnosti mobility skupiny. Dvojstranné výmeny skupín sú osobitne odôvodnené vtedy, keď ide o prvú európsku aktivitu alebo aktivitu malých alebo miestnych združení bez skúsenosti na európskej úrovni. Zároveň ich využívajú pre sociálne znevýhodnenú mládež s cieľom posilniť jej účasť na programe. Toto opatrenie zároveň podporuje aktivity smerujúce k zvýšeniu aktívnej účasti mládeže na projektoch, hlavne na jazykovej a medzikultúrnej úrovni, ako aj medzinárodné stretnutia mladých ľudí, ktorí chcú diskutovať o dôležitých témach týkajúcich sa ich budúcnosti a budúcnosti Európy. 1.2. Podpora iniciatív mládeže Týmto opatrením sa podporia projekty, v rámci ktorých sa mladí ľudia aktívne a priamo zúčastňuje aktivít, ktorých sú sami tvorcami a ktorých sú hlavnými účastníkmi, s cieľom rozvíjať och iniciatívnosť, podnikavosť a tvorivosť. Toto opatrenie sa v zásade týka mládeže vo veku od 18 do 30 rokov, pričom niektoré iniciatívy mládeže sa môžu realizovať s účasťou mládeže od 16 rokov pod podmienkou vhodného zaradenia. Vďaka tomuto opatreniu možno podporovať projekty skupinových iniciatív vedených na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni a prepojiť podobné projekty vedené v rôznych krajinách s cieľom posilniť európsky charakter týchto krajín a zintenzívniť spoluprácu a výmenu skúseností medzi mladými ľuďmi. Osobitná pozornosť sa venuje znevýhodnenej mládeži. 1.3. Projekty účastníckej demokracie Týmto opatrením sa podporujú projekty alebo činnosti, ktorých účelom je účasť mládeže na demokratickom živote. Tieto projekty a aktivity si vyžadujú aktívnu účasť mládeže na aktívnom živote ich Spoločenstva na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni. Toto opatrenia sa v zásada týka mládeže vo veku od 13 do 30 rokov. Uvedené aktivity alebo projekty sú založené na nadnárodných partnerstvách, ktoré umožňujú spojiť na európskej úrovni myšlienky, vymenené skúsenosti a dobré praktické postupy realizácie projektov alebo aktivít vykonávaných na miestnej alebo regionálnej úrovni s cieľom zlepšiť účasť mladých ľudí na rôznych úrovniach Spoločenstva. Takéto aktivity môžu zahrňovať organizovanie konzultácií s mládežou podľa ich potrieb a želaní s cieľom rozvinúť ich nové prístupy k aktívnej účasti mládeže s demokratickej Európe. AKCIA 2 - Európska dobrovoľná služba Dobrovoľníctvo sa zameriava na rozvoj solidarity mládeže, podporu aktívneho občianstva a vzájomného porozumenia medzi mládežou nasledujúcimi opatreniami: 2.1. Individuálna dobrovoľná služba Mladý dobrovoľník sa v krajine inej než tá, v ktorej má trvalé bydlisko, zúčastňuje na nezárobkovej a neodmeňovanej činnosti v prospech Spoločenstva. Európska dobrovoľná služba nesmie mať za účinok zníženie počtu platených pracovných miest, či už potenciálnych, alebo existujúcich a ani ich nemôže nahrádzať. Doba trvania Európskej dobrovoľnej služby je niekoľko mesiacov až dvanásť mesiacov. V odôvodnených prípadoch, hlavne s cieľom podporiť účasť znevýhodnených mladých ľudí, môže byť zavedená krátkodobá európska dobrovoľná služba. Toto opatrenia sa v zásade týka mládeže od 18 do 30 rokov, pričom niektorých dobrovoľníckych aktivít sa môže zúčastniť mládež od 16 rokov pod podmienkou vhodného zaradenia. Týmto opatrením sa uhradí v plnom rozsahu alebo sčasti najmä príspevok dobrovoľníkovi, jeho poistenie, náklady na obživu a cestovné náklady a v prípade potreby dodatočná pomoc znevýhodnenej mládeži. Týmto opatrením sa zároveň podporujú aktivity, ktorých účelom je vyškoliť mladých dobrovoľníkov najmä pred ich štartom do života a koordinovať rôznych partnerov. Umožňuje zabezpečiť v prípade potreby priebežnú kontrolu iniciatív založených na skúsenostiach získaných pri výkone európskej dobrovoľníckej služby. Členské štáty a Komisia dohliadajú na dodržiavanie štandardov kvality: dobrovoľníctvo má rozmer neformálnej výchovy, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom pedagogických aktivít zameraných na prípravu mládeže v personálnej, medzikultúrnej a odbornej rovine a pomocou sústavnej osobnej podpory. Partnerstvo medzi rôznymi účastníkmi projektu, ako aj predchádzanie rizikám, sa považujú za osobitne významné faktory. 2.2. Intervenčná európska dobrovoľná služba Týmto opatrením sa podporujú projekty dobrovoľnej služby s tými istými charakteristikami ako sú tie, ktoré sú uvedené v bode 2.1 a ktoré umožňujú skupinám mladých ľudí kolektívne sa zúčastňovať na aktivitách európskeho alebo medzinárodného dosahu, hlavne v oblastiach kultúry, športu, občianskej ochrany, životného prostredia, pomoci rozvoju atď. Toto opatrenia sa v zásade vzťahuje na mládež od 18 do 30 rokov. Podľa úloh, ktoré treba splniť a situácií, v akých dobrovoľníci pôsobia, môžu niektoré projekty európskej dobrovoľnej služby odôvodniť výber uchádzačov, ktorí majú špecifické pôsobnosti. 2.3. Spolupráca medzi občianskymi alebo dobrovoľnými službami Týmto opatrením sa podporuje spolupráca medzi národnými a medzinárodnými službami mladých dobrovoľníkov. S cieľom posilniť európsku dimenziu sa v rámci programu môže podporovať spolupôsobenie a dosiahnutie zlučiteľnosti rôznych foriem dobrovoľnej občianskej služby na európskej úrovni a na národnej úrovni. AKCIA 3 - Mládež pre svet Cieľom tejto akcie je rozvíjať vzájomné porozumenie medzi národmi v duchu otvorenosti voči svetu prispievaním aj k rozvoju systémov kvality, ktoré napomáhajú aktivitám mládeže v zúčastnených krajinách. Táto akcia je otvorená partnerským krajinám programu. 3.1. Spolupráca s krajinami susediacimi s rozšírenou Európou Týmto opatrením sa podporujú projekty s partnerskými krajinami programu, ktoré susedia s rozšírenou Európou[16]. Týmto opatrením sa podporujú výmeny mladých ľudí, ktoré sú v zásade mnohostranné a ktoré niekoľkým skupinám mladých ľudí pochádzajúcich z krajín zúčastnených na programe a zo susedných európskych krajín umožňujú stretnúť sa za účelom spoločného vykonávania programu aktivít. Toto opatrenie sa v zásade vzťahuje na mládež od 13 do 25 rokov. Uvedené aktivity založené na nadnárodných partnerstvách medzi rôznymi účastníkmi projektu si vyžadujú predchádzajúce vyškolenie vedúcich pracovníkov a aktívnu účasť mladých ľudí a ich účelom je umožniť objaviť a pripraviť sa na odlišnú sociálnu a kultúrnu realitu. Na aktivity, ktorých cieľom je posilniť aktívnu účasť mládeže na projektoch, môžu byť pridelené finančné prostriedky hlavne vtedy, ak ide o prípravu z jazykového alebo medzikultúrneho hľadiska. Pod podmienkou zriadenia zodpovedajúcich národných orgánov v susedných krajinách môžu byť iniciatívy mládeže alebo mládežníckych skupín vykonávané na lokálnej, regionálnej a národnej úrovni v týchto krajinách podporované, keď sú prepojené s obdobnými iniciatívami v krajinách zúčastnených na programe. Ide o činnosti, ktorých tvorcom i hlavným účastníkom je sama mládež. Táto činnosť sa vzťahuje v zásade na mládež od 18 do 30 rokov, pričom niektorých mládežníckych iniciatív sa môžu napríklad zúčastniť aj mladí ľudia vo veku 16 rokov pod podmienkou vhodného zaradenia. Týmto opatrením sa podporujú aktivity smerujúce k posilneniu potenciálu mimovládnych organizácií v oblasti mládeže a ich prepojeniu, priznaním organizáciám významnej úlohy, ktorú môžu zohrať pri rozvoji občianskej spoločnosti v susedných krajinách. Cieľom opatrenia je vzdelávanie sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ako aj výmena skúseností. Odborných posudkov a dobrých praktík medzi týmito pracovníkmi. Týmto opatrením sa podporujú aktivity, ktoré uľahčia vytvorenie projektov a trvalých a kvalitných partnerstiev. Týmto opatrením sa zároveň podporujú projekty na podporu inovácie a kvality za účelom zavedenia, vykonávania a podpory inovačných prístupov v oblasti mládeže. Finančnú podporu možno poskytnúť na informačné akcie určené mládeži a sociálnym a výchovno-vzdelávacím pracovníkom. Týmto opatrením sa podporujú aj aktivity umožňujúce spoluprácu v oblasti mládeže so susednými krajinami. Uvedené aktivity sa zameriavajú aj na podporu spolupráce a výmeny myšlienok a dobrých praktík v oblasti mládeže, ako aj iných opatrení na zhodnotenie a šírenie výsledkov projektov a aktivít zúčastnených krajín týkajúcich sa oblasti mládeže. 3.2. Spolupráca s ostatnými krajinami Týmto opatrením sa podporujú kooperačné aktivity v oblasti mládeže a hlavne výmena dobrých praktík s ostatnými partnerskými krajinami programu. Uvedeným opatrením sa zároveň podporuje výmena medzi sociálnymi a výchovno-vzdelávacími pracovníkmi a ich vzdelávanie, ako aj rozvoj partnerstiev a prepojenia mládežníckych organizácií. Mnohostranné výmeny mládeže môžu prebiehať na tematickom základe medzi týmito krajinami a krajinami zúčastnenými na programe. Podpora sa bude poskytovať na aktivity, ktoré majú podnecujúci účinok. V rámci spolupráce s priemyselne vyspelými krajinami sa na základe tohto opatrenia budú financovať iba európski príjemcovia podpory v rámci projektov. AKCIA 4 - Sociálni a výchovno-vzdelávací pracovníci a podporné systémy Účelom tejto akcie je rozvíjať kvalitu orgánov na podporu mládeže, podporovať prácu sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, rozvíjať kvalitu programu a podporovať občiansku angažovanosť mládeže na európskej úrovni podporovaním organizácií činných na európskej úrovni v oblasti mládeže. 4.1. Podpora organizácií činných v oblasti mládeže Účelom tohto opatrenia je činnosť mimovládnych organizácií činných na európskej úrovni v oblasti mládeže, ktoré sledujúce všeobecný európsky cieľ. Ich aktivity musia predovšetkým prispievať k aktívnej účasti mladých občanov na verejnom živote, ako aj rozvoju a realizácii akcií v rámci európskej spolupráce v oblasti mládeže v širšom zmysle slova. Organizácia, aby mohla dostať subvenciu na činnosť, musí spĺňať tieto ustanovenia: - musí právne existovať najmenej jeden rok, - musí ísť o neziskovú organizáciu, - musí byť zriadená v krajine zúčastnenej na programe podľa článku 5, odsek 1 alebo musí byť zriadená v niektorých štátoch východnej Európy[17], - musí vykonávať svoje aktivity na európskej úrovni sama alebo vo forme rôznych koordinovaných združení a jej štruktúra a aktivity musia pokryť najmenej osem krajín zúčastnených na programe; môže ísť o európsku sieť reprezentatívnych orgánov pôsobiacich v prospech mládeže, - jej aktivity musia byť v súlade so zásadami, o ktoré sa opiera akcia Spoločenstva v politickej oblasti mládeže, - môže ísť o organizáciu, ktorá rozvíja svoje aktivity výlučne v prospech mládeže alebo organizácie so širším zameraním, ktorá rozvíja časť svojich aktivít v prospech mládeže, - organizácia musí zabezpečiť účasť mládeže na riadení aktivít uskutočňovaných v ich prospech. Organizácie, ktorým je určená subvencia na činnosť sa vyberú na základe výziev k predloženiu návrhov. S vybranými organizáciami možno uzavrieť rámcové zmluvy o viacročnom partnerstve. Rámcové zmluvy však nevylučujú vyhlásenie výziev k predloženiu návrhov dodatočných účastníkov. Aktivitami mládežníckych programov, ktoré môžu prispieť k zvýšeniu účinnosti akcie Spoločenstva, sú predovšetkým: - zastupovanie hľadísk a záujmov mládeže v ich rozmanitosti na európskej úrovni, - výmeny v rámci mládeže a dobrovoľných služieb, - neformálna a neoficiálna výchova a programy mládežníckych aktivít, - podpora medzikultúrneho získavania poznatkov a medzikultúrneho porozumenia, - diskusie na tému európskych otázok, politík Európskej únie alebo politík pre mládež, - šírenie informácií o akcii Spoločenstva, - akcie na podporu účasti a iniciatívy mládeže. V súvislosti s týmto opatrením sa pri určovaní výšky subvencie na činnosť zohľadňujú iba prevádzkové náklady nevyhnutné k dobrému priebehu obvyklých činností vybranej organizácie, najmä personálne náklady, režijné náklady (nájomné, náklady na nehnuteľnosti, vybavenie, kancelársky materiál, telekomunikačné poplatky, poštovné ...), náklady na interné zasadnutia a propagačné a informačné náklady a náklady na rozširovanie. Subvencia sa poskytuje so zreteľom na nezávislosť organizácie čo sa týka výberu jej členov a samostatnosti pri podrobnom definovaní jej aktivít. Na spolufinancovaní uvedených organizácií sa v rozsahu minimálne 20 % z ich rozpočtu podieľajú zdroje iné než zdroje Spoločenstva. 4.2. Podpora Európskeho fóra mládeže V rámci tohto opatrenia možno udeliť subvencie na podporu stálych aktivít Európskeho fóra mládeže, organizácie, ktorá sleduje cieľ v celoeurópskom všeobecnom záujme, so zreteľom na nasledujúce zásady: - nezávislosť Európskeho fóra mládeže pri výbere jeho členov zabezpečovaním čo najširšieho zastúpenia rôznych typov mládežníckych organizácií, - samostatnosť Európskeho fóra mládeže pri podrobnom definovaní jeho aktivít, - čo možno najširšie pripojenie k aktivitám Európskeho fóra mládeže nečlenských mládežníckych organizácií a mladých ľudí, ktorí nepatria do organizácií, - aktívne podieľanie sa Európskeho fóra mládeže na politických procesoch na európskej úrovni, ktoré sa týkajú mladých ľudí, pričom Európske fórum mládeže musí spĺňať hlavne požiadavky európskych inštitúcií v rámci ich konzultácií s občianskou spoločnosťou a musí svojim členom vysvetľovať postoje týchto inštitúcií. Oprávnené výdavky Európskeho fóra mládeže sa týkajú jednak nákladov na činnosť a výdavkov nevyhnutných k realizácii jeho akcií. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť stále pôsobenie Európskeho fóra mládeže sa pri udeľovaní finančných prostriedkov na program zohľadní nasledujúce usmernenie: celoročný objem finančných prostriedkov pridelených Európskemu fóru mládeže nesmie byť menší než 2 milióny eur. Subvencie možno Európskemu fóru mládeže prideliť vtedy, keď predloží vhodný pracovný plán a rozpočet. Subvencie možno prideľovať ročne, alebo na základe rámcovej dohody o partnerstve s Komisiou formou predĺženia. Fórum je príjemcom finančných prostriedkov v rámci spolufinancovania vo výške minimálne 20 % jeho rozpočtu zo zdrojov iných než zdrojov Spoločenstva. Aktivity vykonávané Európskym fórom mládeže sú predovšetkým: - zastupovanie mládeže voči Európskej únii, - koordinácia stanovísk jeho členov voči Európskej únii, - sprostredkovanie informácií o mládeži voči európskym inštitúciám, - sprostredkovanie informácií o Európskej únii voči národným radám mládeže a mimovládnym organizáciám, - podpora a príprava účasti mládeže na demokratickom živote, - podieľanie sa na novom rámci spolupráce v oblasti mládeže na európskej úrovni, - podieľanie sa na rozvoji politík mládeže, sociálnej a výchovno-vzdelávacej práci a výchovno-vzdelávacích príležitostiach a na prenose informácií o mládeži, ako aj na rozvoji organizácií zastupujúcich mládež v celej Európe, - diskusné akcie a prieskumné akcie na tému mládeže v Európe a ostatných regiónoch zemegule a akcie Európskej únie v prospech mládeže. 4.3. Vzdelávanie a prepojenie sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov Toto opatrenie je zamerané na podporu aktivít, ktorých účelom je vzdelávanie sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov pôsobiacich v oblasti mládeže, najmä pracovníkov pracujúcich s mládežou, vedúcich projektov, poradcov mládeže, pedagógov zasahujúcich do projektov. Zároveň podporuje výmenu skúseností, odborných posudkov a dobrých praktík medzi uvedenými pracovníkmi. Účelom opatrenia je zároveň podporovať aktivity, ktoré napomôžu vytváraniu projektov a trvalých partnerstiev v rámci programu. Osobitnú pozornosť treba venovať aktivitám na podporu účasti mládeže, pre ktorú je najťažšie zúčastňovať sa na akciách Spoločenstva. 4.4. Projekty na podporu inovácie a kvality Toto opatrenie sa zameriava na podporu projektov, ktorých účelom je zaviesť, vykonávať a presadzovať inovačné prístupy v oblasti mládeže. Inovačné prístupy sa môžu vzťahovať na obsah a ciele v spojitosti s vývojom rámca európskej spolupráce v oblasti mládeže, účasťou rôznych partnerov rozličného pôvodu alebo šírenia informácií. 4.5. Informačné akcie určené mládeži a sociálnym a výchovno-vzdelávacím pracovníkom Toto opatrenie je zacielené na podporu informácií a komunikáciu určenú mladým ľuďom tým, že zlepšuje jej prístup k náležitým informáciám a ku komunikačným službám so zámerom zvýšiť ich účasť na verejnom živote a uľahčiť využívanie ich potenciálu ako aktívnych a zodpovedných občanov. Z tohto hľadiska sa budú na európskej a národnej úrovni podporovať aktivity, ktoré zlepšia prístup mládeže k informáciám a komunikačným službám, zintenzívnia šírenie kvalitných informácií a zvýšia účasť mládeže na príprave a šírení informácií. Opatrenie prispieva hlavne k rozvoju európskych, národných, regionálnych a lokálnych portálov so zámerom šíriť informácie týkajúce sa mládeže všetkými prostriedkami. Najmä tými, ktoré mládež používa najčastejšie. Táto akcia môže zároveň prispieť k podpore opatrení, ktoré presadzujú angažovanosť mládeže na príprave a šírení rád a informačných produktov, ktoré by boli zrozumiteľné, optimálne pre užívateľa a adresné tak, aby sa zlepšila kvalita informácie a prístup všetkých mladých ľudí k informáciám. 4.6. Partnerstvá Toto opatrenie umožňuje financovať partnerstvá s regionálnymi alebo miestnymi subjektami s cieľom vyvinúť projekty, v ktorých sa skombinujú rôzne opatrenia programu. Financovanie je zacielené na koordinačné projekty a aktivity. 4.7. Podpora inštitúcií programu Vďaka tomuto opatreniu sa budú financovať inštitúcie uvedené v článku 8, odsek 2, najmä národné agentúry. Táto pomoc sa môže poskytovať vo forme poskytnutia subvencie na činnosť, ktorá nesmie presiahnuť 50 % celkových oprávnených výdavkov schválených v pracovnom programe agentúry. Opatrenie umožní aj financovať aj obdobné organizácie ako národných koordinátorov, strediská zdrojov, sieť EURODESK, Európsko-stredozemskú platformu mládeže a združenia mladých európskych dobrovoľníkov, ktorí pôsobia ako vykonávacie orgány na národnej úrovni so zreteľom na článok 54, odsek 2, bod c) a odsek 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. 4.8. Zhodnotenie Komisia môže organizovať semináre, kolokviá alebo zasadnutia s cieľom uľahčiť vykonávanie programu. Zároveň môže uskutočniť akúkoľvek vhodnú informačnú akciu, propagačnú akciu a akciu zameranú na šírenie informácií a môže vykonať aj vyhodnotenie a kontrolu programu. Takéto aktivity môžu byť financované subvenciou, ak sa budú realizovať na základe verejného obstarávania alebo ich zorganizovala a financovala priamo Komisia. AKCIA 5 - Podpora politickej spolupráce Cieľom tejto akcie je podporovať európsku spoluprácu v oblasti politiky mládeže. 5.1. Stretnutia mládeže a vedúcich činiteľov zodpovedných za politiky pre mládeže Toto opatrenie smeruje k podpore aktivít umožňujúcich politickú spoluprácu a štruktúrovaný dialóg medzi mladými ľuďmi a ich organizáciami a vedúcimi činiteľmi zodpovednými za politiku pre mládež. Účelom týchto aktivít je najmä podporovať spoluprácu a výmenu myšlienok a dobrých praktík v oblasti mládeže, konferencie organizované predsedníctvami únie, ako aj ďalšie aktivity na zhodnocovanie a šírenie výsledkov projektov a aktivít Európskej únie týkajúcich sa oblasti mládeže. 5.2. Podpora činností zameraných na lepšie porozumenie o poznanie oblasti mládeže Ide o opatrenie na podporu špecifických projektov na získavanie existujúcich poznatkov vzťahujúcich sa na prioritné témy z oblasti mládeže, stanovené v rámci otvorenej metódy koordinácie, ako aj projektov umožňujúcich doplniť uvedené poznatky, aktualizovať ich a uľahčiť prístup k nim. Cieľom opatrenia je aj podporovať rozvoj metód, ktoré by umožnili analyzovať a porovnávať výsledky štúdií a zaručiť ich kvalitu. V rámci programu možno podporovať aj aktivity prepojenia rôznych činiteľov z oblasti mládeže. 5.3. Spolupráca s medzinárodnými organizáciami Touto akciou možno podporiť spoluprácu Európskej únie s medzinárodnými organizáciami s pôsobnosťami pre veci mládeže, najmä Rada Európy a Organizácia Spojených národov alebo špecializované organizácie. 6. RIADENIE PROGRAMU Finančný prídel na program môže pokryť výdavky na prípravné akcie, akcie v rámci priebežného sledovania, kontroly, auditu a vyhodnocovania, ktoré sú priamo nevyhnutné k uplatňovaniu jeho cieľov, pričom ide najmä o prieskumy, zasadnutia, informačné a propagačné akcie, ďalej výdavky spojené s počítačovými sieťami za účelom výmeny informácií, ako aj všetky ostatné výdavky na administratívnu a odbornú pomoc, ktorú môže Komisia využiť na účely riadenia programu. 7. KONTROLY A AUDITY Pre projekty vybrané postupom uvedeným v článku 13, odsek 2 tohto rozhodnutia bol zavedený systém auditu dokladov. Príjemca subvencie predloží Komisii všetky doklady o výdavkoch vynaložených počas päťročného obdobia odo dňa poslednej platby. Príjemca subvencie sa postará o to, aby doklady v úschove jeho partnerov alebo jeho členov boli predložené v prípade potreby Komisii. Komisia je oprávnená vykonať audit využívania subvencie buď priamo prostredníctvom svojich pracovníkov, alebo prostredníctvom akejkoľvek inej kvalifikovanej externej organizácie podľa vlastného výberu. Audity bude možné vykonávať počas celej doby trvania zmluvy, ako aj počas päťročného obdobia odo dňa úhrady zostatku subvencie. Výsledky auditu môžu v krajnom prípade viesť k rozhodnutiam o vymáhaní finančných prostriedkov Komisiou. Pracovníci Komisie a externí pracovníci splnomocnení Komisiou majú na účely výkonu auditu primeraný prístup hlavne do kancelárií príjemcu subvencie, ako aj ku všetkým potrebným informáciám a to aj v elektronickej podobe. Účtovný dvor a Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) majú tie isté práva ako Komisia, najmä právo prístupu. Rozhodnutia Komisie prijaté na základe článku 10 dohody s národnými agentúrami, dohody s účastníckymi tretími krajinami, ako aj dohovory a zmluvy, ktoré z nich vyplývajú, ustanovujú najmä priebežné sledovanie a finančnú kontrolu zo strany Komisie (alebo akéhokoľvek zástupcu splnomocneného Komisiou), vrátane kontroly zo strany OLAF a auditov Účtovného dvora v prípade potreby. Uvedené kontroly sa môžu vykonávať u národných agentúr a podľa potreby u príjemcov subvencie. Komisia môže zároveň vykonať kontroly a overenia na mieste v zhode s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96. Pri akciách Spoločenstva uvedených v tomto rozhodnutí treba rozumieť pod pojmom nezrovnalosť z článku 1, odsek 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 každé porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo každé nesplnenie zmluvnej povinnosti vyplývajúcej z aktu alebo iné opomenutie zo strany právneho subjektu, ktorého účinkom je alebo by mohla byť ujma spôsobená neoprávneným výdavkom celkovému rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtom, ktoré únia riadi. FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVEPROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION" +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne 15.07.02 JEUNESSE Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires [X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 . Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financire sur les recettes[18] [X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs la mise en uvre d'une mesure). OU Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES +++++ TABLE +++++ 4. BASE LÉGALE Article 149 du traité 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Description des besoins - Evolution de la jeunesse en Europe Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats. Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail. Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accs l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent la fois tre étudiant, chargé de famille, travailleur, ou la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents. En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique. Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle jouer la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine. Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut tre ignoré. En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté o ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui grent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen. Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractre multiculturel de nos sociétés, les questions liées l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulirement propice, capable de la mobiliser. - Enjeu politique L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu trs vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix. En matire de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprs des jeunes leur conscience d'appartenir l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne. Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'tre soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, leur manire, la croissance en Europe. Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages[19] remis la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succs du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le dialogue rénové dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en incitant la jeunesse des deux rives un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne". - Réponse aux défis La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique. Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir deux niveaux: - Les jeunes Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en uvre notamment, leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte. L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a tre accessible tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en uvre en dehors du cadre scolaire. Le programme est ouvert aux jeunes de 13 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent l'autonomie. La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale. Afin de répondre la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes. - Les systmes qui soutiennent les activités des jeunes Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme l'esprit de subsidiarité de ce programme et la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne. C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse[20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en uvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur. Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi tre utilisé comme levier vis--vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité. Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu' la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également tre réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud"[21]. 5.1.2 Objectifs du programme Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont: a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier; b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne; c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples travers les jeunes; d) Contribuer au développement de systmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse; e) Favoriser la coopération européenne en matire de politiques de jeunesse. Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matire de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matire de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'tre adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen. 5.1.3 Valeur ajoutée européenne Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs. L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales. L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent s'orienter vers les priorités du programme. En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée la nature de l'action : mobilité des jeunes travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intért général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions. La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis--vis des politiques nationales, soit en montrant la voie suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération. L'effet multiplicateur du programme peut tre considéré comme important car aujourd'hui les activités liées la jeunesse cherchent de façon plus systématique acquérir une dimension transnationale. Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en uvre de systmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport. La mise en uvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne. 5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Evaluation ex-ante Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile: - Le rapport de la consultation publique - La position du Forum européen de la Jeunesse - L'avis des agences nationales du programme actuel - Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments - Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur: - les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3). - Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers - Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matire de formation dans le domaine de la jeunesse - Une évaluation externe des actions avec les pays tiers Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier: - les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004 - Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue Rome sous présidence italienne en novembre 2003 - Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003 b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont: 1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes. 2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accs au programme (ouverture tous les jeunes, en particulier ceux avec le moins d'opportunités, soutient des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée) 3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société. 4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en uvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...). 6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse. 7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner ces activités plus de visibilité. 8. Contribuer la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent l'éducation et l'apprentissage informels et non formels des jeunes. 9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé. 5.1.5 Dispositions prises la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes: 1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités. 2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité. 3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé. 4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en uvre du programme, notamment au niveau décentralisé. 5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprs des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées. 6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif. 7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers. 8. Anticiper les évolutions par la mise en uvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires. 9. Donner une visibilité au programme et chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire 5.2.1 Actions du programme Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles - Jeunesse pour l'Europe Cette action vise soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 30 ans. - Le Service Volontaire Européen Cette action vise renforcer la participation des jeunes différentes formes d'activités de volontariat, l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 30 ans. - Jeunesse pour le monde Cette action vise soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 30 ans et les animateurs socio-éducatifs. - Animateurs socio-éducatifs et systmes d'appui Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs. - Soutien la coopération politique Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5.2.2 Caractéristiques des actions - Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prts participer des projets plus tôt que précédemment et ils accdent l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités. - Le programme intgre le soutien aux ONG européennes de jeunesse La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au del, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc tre intégré au nouveau programme proposé. - Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE. Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et la Suisse. - Une action particulire est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action Jeunesse pour le monde permettra d'augmenter cette visibilité. - Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le mme type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, quelques exceptions prs liées leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile gérer. - La base légale ouvre la possibilité au soutien des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en uvre de leurs projets. - La Commission pourra, aprs avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action. La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit tre au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manire flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique. - Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matire de budget. - Les pays participant au programme pourront financer eux-mmes des projets similaires ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront tre signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des rgles propres chaque partenaire. - Le programme, dans le respect du Rglement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse - il n'est pas basé sur un systme institutionnalisé - les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales - les jeunes eux-mmes créent leurs activités - tous les jeunes peuvent participer - les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire - les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire - moindre capacité financire et capacité de planification long terme de la part des bénéficiaires En conséquence, la proposition de programme utilise chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau rglement financier. 5.2.3 Objectifs spécifiques du programme +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 5.2.4 Mesures concrtes prendre pour la mise en uvre de l'action +++++ TABLE +++++ Les modalités d'intervention budgétaire sont les subventions sous forme de forfaits, cots réels, marché, transferts de fonds aux structures nationales, subventions de fonctionnement aux structures et ONG, accords et partenariats. 5.3 Modalités de mise en uvre Pour la gestion de ce programme, la Commission envisage de recourir deux formes d'externalisation, en délégant la gestion de certains volets du programme, conformément l'article 54 du Rglement financier, soit des agences nationales, soit une agence exécutive. Une partie des actions restera toutefois gérée dans les services de la Commission. 5.3.1. Gestion centralisée indirecte par recours des agences nationales Le recours des agences nationales se justifie tout d'abord par le volume des interventions que soutiendra le programme, notamment en ce qui concerne les volets liés la mobilité: la Commission ne dispose pas des ressources lui permettant de gérer ces actions au sein de ses services. Les trs grands nombres de bénéficiaires concernés ont, de fait, imposé le recours de telles agences ds l'adoption des premiers programmes dans le domaine de la jeunesse, selon un modle qui s'est progressivement consolidé et est présent pleinement reconnu par le Rglement financier. Le recours des agences nationales découle également de considérations plus qualitatives: ces agences présentent l'avantage de connaître le contexte national et les besoins prioritaires ce niveau; elles sont mme de créer un environnement de plus grande convivialité avec les bénéficiaires finals; elles peuvent offrir les garanties adéquates dans le cadre d'un contrôle renforcé (incluant une définition précise des responsabilités respectives de la Commission et des autorités nationales en la matire). Par ailleurs, les agences nationales sont souvent mieux armées qu'une institution au niveau central européen pour assurer un suivi effectif des activités soutenues par le programme, compte tenu de leur proximité avec les bénéficiaires finals et de leur meilleure connaissance du contexte local. Elles constituent également un relais d'information efficace, au niveau national, sur le programme communautaire. La Commission considre qu'il convient de décentraliser les actions lorsque l'une ou plusieurs parmi les conditions suivantes s'appliquent: - Il est permis de croire qu'une méthode rationnelle de distribution des ressources budgétaires entre les Etats membres peut tre identifiée qui correspondra au taux de fréquence de l'activité dans les Etats membres; - Les actions sont en tant que telles de petite envergure ou s'adressent des particuliers, de sorte que toute la panoplie des candidatures et sélections n'est pas garantie au niveau Européen; - Les actions répondent des besoins spécifiques des Etats membres et devraient ds lors correspondre aux priorités établies dans ces Etats membres pour qu'elles aient un impact approprié sur la pratique et les politiques nationales. Sur cette base, les principaux volets du programme concernés par cette approche sont une grande majorité des projets des actions 1, 2, 3, et 4 du programme. Le recours ce mode de gestion est sans préjudice de la visibilité de l'action communautaire; les conventions passées avec les agences nationales précisent notamment les obligations de ces dernires quant la mention du soutien de l'Union en faveur des actions gérées par leur intermédiaire. Ces conventions fixent également les exigences en matire de non-discrimination dans l'octroi des soutiens communautaires ainsi que les exigences de nature éviter les conflits d'intérts. Conformément la communication de la Commission au Parlement européen et au Conseil relative la gestion des programmes communautaires par réseaux d'agences nationales[22], ces conventions s'inscriront dans le cadre d'une décision de la Commission adoptant les dispositions quant aux responsabilités de la Commission et des pays participants en ce qui concerne ces agences nationales dans le cadre des orientations générales de mise en oeuvre du programme. L'article 8 du projet de décision reprend les critres qu'il est proposé de retenir pour la désignation des agences nationales par les autorités des pays participant au programme. 5.3.2. Gestion centralisée indirecte par recours une agence exécutive Pour les projets traiter au niveau européen comme les projets et le soutien aux ONG européennes de jeunesse (actions 1, 2 et 4), certains projets avec les pays partenaires du programme qui ne disposent pas de structures de gestion appropriées (action 3), ou certains projets qui ont vocation tre décentralisés aprs une période probatoire de gestion centralisée, typiquement lorsqu'il s'agit de nouvelles actions mise en uvre par le programme, la Commission envisage de recourir la délégation une agence exécutive. Une telle agence est envisagée dans le cadre de la gestion de la génération actuelle des programmes dans le domaine de l'éducation et de la culture (le plus souvent en remplacement de Bureaux d'assistance technique maintenus jusqu'alors de manire transitoire); il est proposé de prolonger cette agence, de façon lui déléguer également des tâches de gestion relatives la génération 2007-2013 des programmes, dont le programme Jeunesse. Les ressources internes de la Commission sont insuffisantes pour couvrir les besoins liés la gestion des volets du programme qui doivent tre gérés centralement; de l le recours successif, pour les programmes antérieurs, des BAT puis une agence exécutive. Par ailleurs, une généralisation du recours aux agences nationales, au-del de ce qui est déj prévu, n'est pas envisageable; il reviendrait déléguer ces agences la gestion de volets qui ne répondraient pas aux critres repris ci-dessus. Le recours une agence exécutive constitue aussi un gage de bonne gestion des volets gérés centralement, travers une utilisation optimale des ressources; cette approche repose sur la vision d'une administration recentrée sur ses activités et fonctions prioritaires, la mise en uvre technique des programmes étant effectuée par une entité spécialisée disposant des ressources nécessaires. Pour des raisons d'homogénéité de traitement et de procédures travers les divers programmes du domaine de l'éducation et de la culture, ainsi que d'économie, il est proposé qu'une unique agence exécutive assiste la Commission dans la gestion de l'ensemble des programmes du domaine. Une étude cots/bénéfice menée l'occasion de la création de l'agence pour les programmes de la génération actuelle conclut au caractre économique de cette approche. 5.3.3. Gestion directe dans les services de la Commission Les volets gérés centralement ne présentent pas tous le mme enjeu stratégique. Certains sont plus sensibles que d'autres (nature expérimentale, proximité avec des questions politiques d'actualité, bénéficiaires concernés...); il convient de réserver la Commission la gestion directe de ces projets en nombre limité. Cet élément a été pris en compte pour partager entre la Commission et l'agence exécutive les volets gérer depuis Bruxelles. Que certains volets continuent d'tre gérés par la Commission contribuera conserver un niveau approprié de savoir-faire en matire de gestion, gage également de la qualité du contrôle sur l'agence exécutive et les agences nationales. D'autre part, la gestion des volets du programme confiés des agences nationales, requiert d'importantes ressources au niveau centralisé (fixation des orientations de travail des agences nationales, conformément aux priorités décidées par la Commission; gestion des relations contractuelles Commission/agence nationale; suivi et contrôle de la gestion par ces agences nationales...). Toutefois, il ne paraît pas souhaitable de confier ces tâches l'agence exécutive, c--d d'externaliser le suivi d'une autre externalisation. L'option retenue consiste donc considérer qu'un volet de programme, si sa gestion est externalisée, implique soit un réseau d'agences nationales, soit l'agence exécutive, de manire exclusive. De mme, l'exploitation, au niveau centralisé, des actions gérées par les agences nationales, sera assumée par la Commission et non par l'agence exécutive. Pour le nouveau programme jeunesse une telle gestion centralisée directe se fera typiquement pour une partie de l'action 4 (soutien aux structures du programme, valorisation, partenariats) et pour l'action 5 (soutien la coopération politique). La gestion du programme sera ainsi caractérisée par la coexistence de trois modes: gestion par une agence exécutive; par des agences nationales; gestion directe par les services. Le mode