SK Úradný vestník Európskej únie C 194/6

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 194/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ“

EÚ č.: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Štajerski hmelj“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Chmeľ je dužinatá popínavá trvalka. Ide o dvojdomú rastlinu, čo znamená, že jednotlivé rastliny tvoria buď výlučne samčie, alebo výlučne samičie kvetenstvá. Z hospodárskeho hľadiska sú významné len samičie rastliny, pretože šištice sa vytvárajú len na nich.

„Štajerski hmelj“ sa vyznačuje jemnou chmeľovou arómou s rastlinnými, ovocnými či kvetovými tónmi. „Štajerski hmelj“ zahŕňa slovinské odrody chmeľu uvedené v národnom zozname odrôd, predovšetkým Savinjski Golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian Gold, Styrian Eureka a Styrian Eagle. Najrozšírenejšími odrodami sú Aurora, Bobek, Celeia a Savinjski Golding, nové odrody Dana a Styrian Gold sú zastúpené v menšej miere. Odrody sú zatriedené do kategórií jemne aromatický a aromatický chmeľ (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski Golding) a horký chmeľ (Dana).

Slovinský ústav výskumu chmeľa a pivovarníctva (Inštitut za hmeljarstvo in pivovarstvo, IHPS) každoročne určuje priemerný obsah a zloženie esenciálnych olejov v čerstvo zozbieranom i sušenom chmeli pestovanom vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Odroda Aurora, ktorá sa teší najväčšej obľube, vykazovala v desaťročnom priemere (2005 – 2014) 1,4 ml esenciálnych olejov na 100 g sušených chmeľových šištíc, z čoho farnezén predstavoval relatívny podiel 6,1 % a linalol 0,8 %. Pomer α-humulénu a β-karyofylénu bol 3,1. Odroda Savinjski Golding v desaťročnom priemere (2005 – 2014) vykazovala 1,1 ml esenciálnych olejov na 100 g sušených chmeľových šištíc, z čoho farnezén predstavoval relatívny podiel 6,0 % a linalol 0,5 %. Pomer α-humulénu a β-karyofylénu bol 2,9.

Minimálny obsah esenciálnych olejov v chmeli „Štajerski hmelj“ je 0,5 ml na 100 g sušených šistíc.

Názov „Štajerski hmelj“, ktorý sa má zaregistrovať, sa vzťahuje na sušené chmeľové šištice a výrobky z nich v podobe chmeľových peliet a výťažkov. Všetky uvedené výrobky sa získavajú zo sušených chmeľových šištíc. Ako príklad tradičných výrobkov možno uviesť pelety typu 90, pelety typu 45 obohatené o lupulín a chmeľový extrakt získaný pomocou CO2 alebo etanolu.

Pelety typu 90 sa vyrábajú zomletím chmeľu a následným prelisovaním cez lisovaciu formu. Pelety typu 45 sa vyrábajú zomletím chmeľu, ktorý sa najprv preosial, aby sa odstránili časti šistíc, ktoré neobsahujú lupulín, a následne zmrazil.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby chmeľu „Štajerski hmelj“ vrátane sušenia chmeľových šištíc sa musia vykonávať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Pelety a výťažky sa môžu vyrábať aj mimo vymedzenej zemepisnej oblasti. Pri ich výrobe sa k sušeným chmeľovým šišticiam nesmú pridať žiadne látky.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Chmeľ „Štajerski hmelj“ sa musí označiť spoločným logom tohto chmeľu.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, na ktorú sa CHZO vzťahuje, sa rozprestiera od západnej hranice regiónu Štajersko smerom na juhozápad a juh pozdĺž rieky Sáva. Na juhozápade ohraničuje oblasť štátna hranica s Chorvátskou republikou, na východe rieka Mura a na severe štátna hranica s Rakúskom.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Priaznivé podnebné a pôdne podmienky nielen už pred storočiami umožnili začať pestovať chmeľ v tejto oblasti, ale výrazne sa podpisujú aj na vysokej kvalite chmeľu „Štajerski hmelj“, a teda aj na jeho medzinárodnej reputácii a povesti.

Vymedzenou zemepisnou oblasťou preteká viacero riek (Savinja, Mislinja, Dráva a Mura), čo výrazne ovplyvňuje rast a rozvoj rastlín chmeľu „Štajerski hmelj“ i kvalitu produktu. Prevládajúcim typom pôd na náplavových terasách týchto riek sú stredne hlboké až hlboké eutrické kambisoly na piesočnatom štrku, ktoré sa zaraďujú medzi kambické pôdy. Ide o najvhodnejšie pôdy na pestovanie chmeľu. Ďalším dôležitým faktorom ovplyvňujúcim rast a rozvoj chmeľových rastlín sú teploty. Chmeľu sa darí najlepšie v teplotnom rozmedzí 15 °C až 18 °C. Celá zemepisná oblasť, kde sa chmeľ pestuje, vykazuje toto optimálne rozmedzie. V rastovej fáze chmeľ potrebuje úhrn zrážok 500 mm až 600 mm. V zemepisnej oblasti v časte pestovania (apríl až september) je priemerný úhrn zrážok 690 mm.

Vymedzená zemepisná oblasť má veľký vplyv na pestovanie chmeľu, keďže podnebné podmienky, pôda a tradícia podmieňujú kvalitu, a teda aj reputáciu chmeľu „Štajerski hmelj“. Tento vplyv možno mimoriadne dobre pozorovať na odrode Savinjski Golding. Na konci 19. storočia sa z Anglicka doviezla odroda Fuggle. Po roku 1926, keď náchylnejšie odrody padli za obeť peronospóre viniča, sa rozšírilo pestovanie ekotypu odrody Fuggle nazvaného Savinjski Golding. Hoci Savinjski Golding patrí z genetického hľadiska do skupiny Fuggle, kvalita jej esenciálnych olejov sa líši od ostatných odrôd tejto skupiny. Príčinou sú vplyvy zemepisnej oblasti pestovania, ktoré sa prejavujú v zložení a kvalite olejov (Joh. Barth & Sohn GmbH). Z porovnania jednotlivých esenciálnych olejov ako zložiek viacerých vzoriek oboch odrôd vyplýva, že Savinjski Golding má nižšiu maximálnu hodnotu β-karyofylénu, a teda vyššiu maximálnu hodnotu pomeru α-humulénu a β-karyofylénu. Pomer α-humulénu a β-karyofylénu je jedným z hlavných ukazovateľov kvality arómy chmeľu. Maximálne hodnoty farnezénu a linalolu (ďalšie dva ukazovatele jemnej arómy chmeľu) sú pri ekotype Savinjski Golding vyššie než vo vzorkách Fuggle (čo IHPS počas svojej 60 ročnej činnosti potvrdil v mnohých zisteniach). Savinjski Golding je pritom presne tá odroda, ktorej „Štajerski hmelj“ vďačí za svoju reputáciu na celosvetovom trhu.

„Štajerski hmelj“ sa takmer výlučne (99 %) používa v pivovarníctve, pričom pivu dodáva charakteristickú horkú chuť a arómu, ktoré sú výsledkom pôsobenia horčín a esenciálnych olejov chmeľu. Na celom svete je známy vďaka svojej jemnej aróme a vysokému obsahu esenciálnych olejov, ktorý v určitých prípadoch dosahuje hodnotu až vyše 4,0 ml na 100 g sušených šištíc.

Kvalitu, teda vysoký obsah alfa-kyselín alebo esenciálnych olejov, rovnorodosť a stabilitu produktu sa podarilo ďalej vylepšiť cieleným šľachtením, výsledkom ktorého boli nové slovinské odrody chmeľu. Vysoký obsah alfa-kyselín a esenciálnych olejov vykazujú všetky typy produktu. Odroda Savinjski Golding otvorila cestu novým miestnym slovinským odrodám, ktoré zachovávajú charakteristickú príjemnú chmeľovú arómu s celou škálou rôznych ovocných a kvetinových nôt. Tieto odrody si na celom svete získali jedinečnú dobrú povesť a dodávajú pivu príjemnú plnú horkosť a kvalitnú chuť.

Na kvalite chmeľa sa podpisuje aj pestovanie rastlín z vysoko kvalitného množiteľského materiálu a materských rastlín, ktoré nie sú napadnuté žiadnymi vírusmi ani viroidmi.

Pestovanie chmeľu má v Slovinsku dlhú tradíciu, prvé zmienky o chmeli určenom pre pivovarníctvo pochádzajú z roku 1160 z urbára panstva Škofja Loka, ktoré patrilo k freisingskej diecéze. Intenzívnejší rozvoj zažilo pestovanie chmeľu po roku 1870.

Prvé podrobné pokyny týkajúce sa chmeľu v slovinskom jazyku pod názvom Priporočilo hmelja (Odporúčanie o chmeli) boli uverejnené v roku 1852 v periodiku Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči (Poľnohospodárske, remeselnícke a národné správy) (Dr Janez Bleiweiss, 15. február 1852).

V hospodárskej prílohe (Gospodarska priloga) štajerského hospodárskeho združenia z 12. augusta 1883 sa uvádza, že „Štajerski hmelj“ bol v rokoch 1881 a 1882 prvou odrodou, ktorá sa dostala v Norimbergu na trh.

Denník Jutro z 24. septembra 1929 priniesol správu, že „Štajerski hmelj“ na trhu v Štrasburgu 20. septembra 1929 dvakrát dosiahol cenu vyššiu, než sa platila za najlepšie alsaské odrody, čo dokazuje, že si „Štajerski hmelj“ aj v zahraničí začal získavať povesť, ktorú si zaslúži.

Mimo územia Slovinska je chmeľ „Štajerski hmelj“ známy predovšetkým pod anglickým názvom „Styrian hops“.

Jedným z exponátov ekomúzea venovaného pestovaniu chmeľa a pivovarníctvu v meste Žalec je brožúrka s názvom „Styrian hops“ z časov Juhoslovanského kráľovstva (1929 – 1945). V nej sa uvádza, že v Juhoslávii sa spotrebúvala len malá časť chmeľu „Štajerski hmelj“ a väčšina produkcie sa vyvážala do Spojeného kráľovstva, Spojených štátov, Kanady, Belgicka, Francúzska a na ďaleký východ. Ďalej sa v nej podrobne opisujú označenia a osvedčenia, ktoré záujemcovia majú vyhľadávať, aby si nezakúpili falšovaný výrobok.

V súčasnosti „Štajerski hmelj“ uvádzaný na trh pod názvom Styrian hops poznajú všetky vedúce i menšie pivovary na celom svete. Teší sa mimoriadnej obľube a na medzinárodných veľtrhoch a ochutnávkach, na ktorých sa zúčastňujú renomovaní degustátori, dosahuje uznanie ako jeden z najkvalitnejších chmeľov.

Mnohí zákazníci vďaka kvalite chmeľu „Štajerski hmelj“ nedajú dopustiť na výrobky z neho, ktoré sú neodmysliteľnou prísadou pri ich pivovarníckej činnosti. Slovinský obchod s chmeľom je orientovaný predovšetkým na vývoz, pričom sa na zahraničné trhy už mnohé roky vyváža až 95 % produkcie.

Chmeľ „Štajerski hmelj“ si povesť udržal do dnešných dní aj vďaka tradičným chmeľovým slávnostiam, akou je napríklad augustová chmeľová slávnosť v obci Braslovče (Praznik hmeljarjev v Braslovčah) či októbrová slávnosť (Hmeljarski likof) v meste Žalec, ako aj každoročná voľba chmeľovej princeznej a staršinu. Pred niekoľkými rokmi mesto Žalec otvorilo Ekomúzeum pestovania chmeľu a pivovarníctva, ktoré sa zameriava na tradíciu pestovania chmeľu v Slovinsku.

V súčasnosti o povesti chmeľu „Štajerski hmelj“ svedčia rozmanité zdroje (literatúra, webové stránky, rozhlasové a televízne vysielania atď.), pričom vo všetkých sa zdôrazňuje jeho kvalita a reputácia (ako príklad poslúži príspevok „Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley“, 7. 8. 2015, Ľubľana, webová stránka of RTV Slovenia).

Tim Hampson vo svojej publikácii World Beer (Dorling Kindersley, 2013, London, UK) uvádza, že pivo Greene King IPA bitter vďačí za pomarančovú a grepovú príchuť chmeľu „Štajerski hmelj“. V inom diele s názvom The Beer Book (Dorling Kindersley, 2008, 2015) tento autor uvádza, že „Štajerski hmelj“ je odroda, ktorú používa pivovar Lion Brewery v Srí Lanke.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.