Zmenený a doplnený návrh smernica Európskeho Parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu /* KOM/2006/0160 v konečnom znení - COD 2004/0001 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.4.2006 KOM(2006) 160 v konečnom znení 2004/0001 (COD) Zmenený a doplnený návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o službách na vnútornom trhu (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Komisia predkladá zmenený a doplnený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu. Zmenený a doplnený návrh začleňuje tie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené Európskym parlamentom v prvom čítaní, ktoré boli pre Komisiu prijateľné, ako aj mnohé objasnenia, ktoré prerokovala Rada. V plnej miere sa v ňom rešpektujú aj závery Európskej rady v ktorých sa zdôrazňuje potreba dosiahnutia toho, aby bol vnútorný trh so službami plne funkčný, pričom by sa zachoval európsky sociálny model. 1. SÚVISLOSTI Komisia schválila svoj návrh 13. januára 2004. Návrh bol formálne doručený Európskemu parlamentu a Rade 6. februára 2004. Výbor regiónov predložil svoje stanovisko 29. septembra 2004 a Európsky hospodársky a sociálny výbor 9. februára 2005. Európsky parlament schválil legislatívne uznesenie v prvom čítaní 16. februára 2006 a predložil pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu Komisie. 2. CIEľ NÁVRHU KOMISIE Zlepšenie základu pre hospodársky rast a zamestnanosť v EÚ. Návrh je súčasťou procesu hospodárskej reformy, ktorá sa začala Lisabonskou stratégiou. Keďže služby predstavujú podstatnú časť hospodárstva EÚ, konkurencieschopný trh so službami je nevyhnutný pre hospodársky rast. Množstvo prekážok v rámci vnútorného trhu v súčasnosti bránia mnohým spoločnostiam poskytujúcim služby, najmä malým a stredným podnikom, aby rozšírili svoje činnosti za hranice svojho štátu a využívali v plnom rozsahu výhody vnútorného trhu. Tým sa oslabuje globálna konkurencieschopnosť nielen poskytovateľov služieb EÚ, ale aj výrobného odvetvia EÚ, ktoré sa v rastúcej miere opiera o vysokokvalitné služby. Európa sa tak stáva menej zaujímavým miestom pre zahraničné investície. Dosiahnutie skutočného vnútorného trhu so službami prostredníctvom odstránenia právnych a administratívnych prekážok v rozvoji činností v oblasti služieb. Tieto prekážky sa objavujú vtedy, ak sa chcú poskytovatelia služieb z jedného členského štátu usadiť v inom členskom štáte alebo ak chcú poskytovať služby z členského štátu, v ktorom sú usadení, do iného členského štátu napríklad tak, že sa do tohto štátu dočasne presťahujú. Návrh sa snaží o uľahčenie výkonu týchto dvoch základných slobôd zakotvených v Zmluve o ES – slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby – a zabezpečiť pre poskytovateľov služieb väčšiu právnu istotu. Posilnenie práv spotrebiteľov ako užívateľov služieb . Dopyt po cezhraničných službách nie je uspokojovaný z dôvodu značných právnych a administratívnych prekážok, nedostatku informácií o službách z iných členských štátov a chýbajúcej dôvere k nim. V návrhu sa tieto problémy riešia tak, že sa členským štátom ukladá povinnosť odstrániť obmedzenia týkajúce sa využívania cezhraničných služieb pre členské štáty, ako aj prostredníctvom uplatňovania zásady nediskriminácie a prostredníctvom požadovania väčšej miery transparentnosti a informácií od poskytovateľov služieb. Ustanovenie právne záväzných povinností v prospech účinnej administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi. Pre dosiahnutie riadneho fungovania vnútorného trhu je efektívna a dobre fungujúca administratívna spolupráca nevyhnutná. Regulačné orgány členských štátov majú málo informácií o právnom rámci a dozore v iných členských štátoch, a preto k nim majú malú dôveru. Táto skutočnosť má za následok duplicitu predpisov a kontrol týkajúcich sa cezhraničných činností a môže byť využitá nepoctivými obchodníkmi, ktorí sa chcú vyhnúť dozoru alebo obísť platné vnútroštátne predpisy o službách, čo následne predstavuje riziko pre užívateľov služieb. V návrhu sa stanovujú právne povinnosti týkajúce sa výmeny informácií a vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi, ktoré sa opierajú o efektívne fungujúci elektronický informačný systém umožňujúci príslušným orgánom ľahko identifikovať svojich príslušných spolupracovníkov v ostatných členských štátoch a navzájom komunikovať. 3. STANOVISKO KOMISIE K POZMEňUJÚCIM A DOPLňUJÚCIM NÁVRHOM EURÓPSKEHO PARLAMENTU 3.1. Rozsah pôsobnosti a iné všeobecné ustanovenia (články 1 až 4) Služby všeobecného záujmu. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 13, 44 a v častiach pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 72 a 289 , ktoré sa týkajú článkov 1 a 2 a príslušných odôvodnení, sa objasňuje, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti smernice, ale že sa smernica nezaoberá ich liberalizáciu alebo privatizáciou verejných subjektov poskytujúcich takéto služby ani ich financovaním alebo štátnou pomocou. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 73 sa v článku 2 vysvetľuje, že služby všeobecného záujmu nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Komisia súhlasí s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 44 a s príslušnými časťami pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 72 a 289. Komisia tiež prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 13 a 73, avšak v malej miere mení znenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 73 (článok 2), ako aj znenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 13 (nové odôvodnenie 7a) a vysvetľuje, že - s výhradou výslovných vyňatí určitých konkrétnych odvetví – patria služby všeobecného hospodárskeho záujmu do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, pretože tieto služby majú ekonomickú povahu. Služby zdravotnej starostlivosti. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 78 sa z rozsahu pôsobnosti vynímajú súkromné a verejné služby zdravotnej starostlivosti a zodpovedajúcim spôsobom mení článok 2. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 304 sa v odôvodnení 10 c bližšie určuje, že toto vyňatie zahŕňa zdravotné a farmaceutické služby, ktoré pacientom poskytuje personál regulovaných zdravotníckych povolaní pri posudzovaní, udržiavaní a obnovovaní ich zdravotného stavu. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 233/403 sa v článku 1 vysvetľuje, že táto smernica nemá vplyv na verejné služby zdravotnej starostlivosti alebo na prístup poskytovateľov zdravotnej starostlivosti k verejnému financovaniu. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 305 sa pridáva nové odôvodnenie 10d, v ktorom sa vysvetľuje, že táto smernica neovplyvňuje náhradu nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú v inom členskom štáte, a zdôrazňuje, že tento problém by sa mal riešiť iným právnym nástrojom, aby sa dosiahla väčšia právna istota a jednoznačnosť. Komisia prijíma vyňatie služieb zdravotnej starostlivosti z rozsahu pôsobnosti a potvrdzuje svoj záväzok vyvinúť konkrétnu iniciatívu týkajúcu sa služieb v oblasti zdravotníctva. Preto sa prijímajú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 78, 304 a 305. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 233/403 o verejnej zdravotnej starostlivosti sa prekrývajú s vymedzením v článku 2 a sú preto obsolentné. Sociálne služby. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 292 sa v článku 1 uvádza, že táto smernica nemá vplyv na služby, ktoré plnia ciele sociálnej starostlivosti a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 252 , ktorý sa týka článku 2, sa z rozsahu tejto smernice vynímajú sociálne služby, ako služby sociálneho bývania, služby starostlivosti o deti a rodinu. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 294 a 296 sa predkladajú dve nové odôvodnenia, v ktorých sa vysvetľuje povaha sociálnych služieb, a to najmä sociálneho bývania, starostlivosti o deti a podpory rodín. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 295 sa predkladá odôvodnenie, ktoré bližšie určuje, že sa táto smernica nezaoberá financovaním sociálneho bývania alebo systémami pomoci s ním spojenými, ani kritériami alebo podmienkami služieb sociálneho bývania, ktoré stanovili členské štáty. Okrem toho sa v inom odôvodnení pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 10 dopĺňa, že sa táto smernica netýka požiadaviek upravujúcich prístup k verejným finančným prostriedkom, napríklad v prípade sociálnych služieb. Komisia sa domnieva, že akékoľvek vyňatie zo smernice musí byt jasne vymedzené, aby sa zabezpečila zvýšená právna istota a predišlo rôznym výkladom v členských štátoch. Komisia preto mení vymedzenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 252 (článok 2) a zlučuje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 294 a 296 do nového odôvodnenia 10 h , aby bližšie určila, že vyňatie zo smernice sa vzťahuje na tie sociálne služby týkajúce sa sociálneho bývania, starostlivosti o deti a podpory rodín a osôb v núdzi, ktoré sú pre ich spoločenský význam poskytované buď štátom alebo poskytovateľmi poverenými štátom s cieľom zabezpečiť pomoc pre tých, ktorý sa nachádzajú v núdzi. Z toho vyplýva, že pozmeňujúci a doplňujúci návrh 292 sa stáva prebytočným. Znenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 295 je prepracované s cieľom objasniť, že sa návrh týka sociálnych služieb vo všeobecnosti a nielen sociálneho bývania. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10 sa prijíma v celom rozsahu. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 232 sa zdôrazňuje osobitná sociálna úloha neziskových športových aktivít. Návrh je prijatý a vložený do nového odôvodnenia 16 a , bol však prepracovaný, aby sa zabezpečila právna konzistencia textu. Iné sektorové vyňatia a úplne vyňatie zdaňovania. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 300 a 302/332 sa týkajú článku 2, pričom prvý z nich vyníma z rozsahu pôsobnosti tejto smernice agentúry na sprostredkovanie dočasnej práce a druhé dva bezpečnostné služby. V príslušných odôvodneniach, ktoré boli doplnené prostredníctvom pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 301 a 303, sa zdôrazňuje, že predpisy platné pre tieto sektory by sa mali v úplnej miere harmonizovať. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 77 sa vynímajú právne služby v takom rozsahu, v akom sú upravené inými nástrojmi Spoločenstva. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 79, 80 a 81 , ktoré sa týkajú článku 1, ako aj pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 16, 17 a 18 týkajúcimi sa príslušných odôvodnení, sa z rozsahu pôsobnosti vynímajú audiovizuálne služby , bez ohľadu na spôsob výroby, distribúcie a prenosu, činnosti týkajúce sa hazardných hier a povolania, ktoré súvisia s výkonom verejnej moci , predovšetkým povolanie notárov. Komisia súhlasí s vyňatím služieb poskytovaných agentúrami na sprostredkovanie dočasnej práce a súkromných bezpečnostných služieb, ktoré bolo predložené v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 300 a 302/332. Avšak nutnosť úplnej harmonizácie predpisov týkajúcich sa agentúr na sprostredkovanie dočasnej práce a bezpečnostných služieb nebola preukázaná, a preto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 301 a 303 nemôžu byť prijaté. Komisia neprijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 77, ktorý sa týka vyňatia právnych služieb. Vyňatie nie je nutné, keďže sa v článku 3 ustanovuje, že v prípade rozporu medzi ustanoveniami smernice o službách a ustanoveniami iného nástroja Spoločenstva, ktoré upravujú osobitné aspekty činností v oblasti služieb, majú prednosť ustanovenia tohto nástroja Spoločenstva. Pokiaľ ide o audiovizuálne služby, Komisia prijíma vyňatie predložené v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 79. Komisia prepracovala pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19 (nové odôvodnenie 10 e ), aby ho uviedla do súladu so zmenou a doplnením článku a aby objasnila, že sa táto smernica nevzťahuje na pomoci poskytnuté v audiovizuálnom sektore, ktoré upravujú predpisy Spoločenstva o hospodárskej súťaži. Komisia tiež v podstate prijíma vyňatie služieb týkajúcich sa hazardných hier, ale mení znenie doplňujúcich a pozmeňujúcich návrhov 17 a 80, aby ich jasne obmedzila na činnosti týkajúce sa hazardných hier ako takých. Komisia len čiastočne prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 18 a 81 týkajúce sa povolaní, ktoré súvisia s výkonom verejnej moci, a uvádza do súladu znenie vyňatia s presnými obmedzeniami článku 45 Zmluvy o ES, ktorý ustanovuje odchýlku od slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby v prípade osobitných činností, ktoré zahŕňajú priamu a špecifickú účasť na výkone verejnej moci, ale nie v prípade celých povolaní ako takých. Komisia prijíma úplné vyňatie zdaňovania predložené v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 82 k článku 2 a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 19 (odôvodnenie 11). Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 14, 15, 20, 74, 75 a 306 sa týkajú sektorových vyňatí (článok 2 a príslušné odôvodnenia), ktoré boli pôvodne navrhnuté pre finančné služby, elektronické komunikačné služby a dopravné služby , avšak sa v nich poskytuje dodatočné objasnenie. Komisia môže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 14, 15, 20, 74 a 306 v celom rozsahu alebo po prepracovaní, aby sa zabezpečila právna konzistentnosť textu (pozri článok 2 a odôvodnenie 9, nové odôvodnenie 10a a nové odôvodnenie 10b), ale nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 75, pretože odôvodnenie 10a už obsahuje príslušné vysvetlenie o telekomunikačných službách. Osobitné oblasti práva. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 298 sa v článku 1 vysvetľuje vzťah tejto smernice k základným právam , tak ako sú uznané v členských štátoch a v Charte základných práv, a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 299 sa predkladá nové odôvodnenie, v ktorom sa uvádza, že táto smernica by sa mala vykladať tak, aby bol zosúladený výkon základných práv so základnými slobodami ustanovenými v článkoch 43 a 49 Zmluvy o ES. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 8 sa objasňuje, že táto smernica plne rešpektuje iniciatívy Spoločenstva vychádzajúce z článku 137 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú podpory zamestnanosti a lepších životných a pracovných podmienok. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 297, ktorý sa týka článku 1, a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 9 , ktorý sa týka príslušného odôvodnenia sa uvádza, že táto smernica sa nevzťahuje a ani nemá vplyv na pracovné právo , t. j. na akékoľvek právne alebo zmluvné ustanovenie o podmienkach zamestnávania, pracovných podmienkach vrátane ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci a vzťahoch medzi zamestnávateľmi a zamestnancami, a že plne rešpektuje vzťahy medzi sociálnymi partermi vrátane práva na protest, a že nemá vplyv na právne predpisy členských štátov o sociálnom zabezpečení. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 290, ktorý sa týka článku 1, a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 291 (odôvodnenie) sa uvádza, že táto smernica nemá vplyv na trestné právo. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 7 a v časti pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 72 sa v odôvodnení i v článku 1 objasňuje, že táto smernica nemá vplyv na opatrenia, ktoré členské štáty prijali v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva v súvislosti s ochranou alebo podporou kultúrnej a jazykovej rôznorodosti a plurality médií . Komisia prijíma vo vzťahu k otázkam základných práv pozmeňujúci a doplňujúci návrh 298 po prepracovaní, ktoré ma za cieľ zabezpečiť právnu konzistenciu textu, a pozmeňujúci a doplňujúci návrh 299 v celom rozsahu. Pokiaľ ide o pracovné právo, Komisia súhlasí, že táto smernica, ako sa uvádza v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 297, nemá vplyv na pracovné právo vrátane práva na protest, ani na právne predpisy členských štátov o sociálnom zabezpečení. Aby sa však zabezpečila právna konzistentnosť textu a zlepšila jednoznačnosť a zrozumiteľnosť, Komisia sprehľadňuje znenia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 297 a 298 tak, že pracovným právom sa zaoberá článok 1 ods. 6 a otázky základných práv vrátane práv týkajúcich sa kolektívnych zmlúv sa riešia v článku 1 ods. 7. Pokiaľ ide o trestné právo, Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 290, v ktorom sa uvádza, že táto smernica nemá vplyv na ustanovenia trestného práva, ako aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh 291 (nové odôvodnenie 6e) po prepracovaní, ktorého cieľom je bližšie objasniť, že trestnoprávne predpisy by sa nemali zneužiť na obchádzanie ustanovení tejto smernice. Pokiaľ ide o ochranu alebo podporu kultúrnej a jazykovej rôznorodosti a plurality médií, Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7 v celom rozsahu a mení príslušnú časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 72, aby sa zabezpečila právna konzistencia textu. Komisia tiež prijíma v celom rozsahu pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8 (nové odôvodnenie 6f). Vzťah tejto smernice k iným ustanoveniam právnych predpisov Spoločenstva. Táto otázka sa rieši v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 83 a 21 , v článku 3 a v príslušnom odôvodnení 13. Komisia prijíma bližšie objasnenie obsiahnuté v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 83, podľa ktorého táto smernica nemá prednosť pred inými nástrojmi Spoločenstva a že v prípade rozporu s inými nástrojmi Spoločenstva, ktoré upravujú osobitné hľadiská prístupu k činnosti v oblasti služieb a jej vykonávania, majú prednosť ustanovenia, ktoré upravujú tieto osobitné hľadiská v takýchto nástrojoch. Aby sa zabezpečila celková konzistencia textu a aby sa zblížila práca Európskeho parlamentu a Rady, Komisia doplnila dodatočné vysvetlenia (odôvodnenia 13a a 13b). Okrem toho sa v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 307 a 219 (zlúčené s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 83) uvádza, že smernicou nie je dotknuté medzinárodné právo súkromné a najmä medzinárodné právo súkromné upravujúce zmluvné a mimozmluvné záväzky. Tiež sa v nich vysvetľuje dosah na predpisy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 307 a 219 s drobnými úpravami, ktorých cieľom je dosiahnuť právnu nespornosť odkazu na ochranu spotrebiteľa. Vymedzenia (Článok 4). Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 23 až 26, 39, 84 až 90, 308, 92 až 98 sa týkajú vymedzenia pojmov v smernici (pozri článok 4 a príslušné odôvodnenia). Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 25-26, 93-94 a 97-98 v celom rozsahu a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 23-24 s drobnými zmenami a po ich zlúčení. Okrem toho Komisia v zásade prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 39, 84, 88 až 90, 95 a 308, ale ich prepracovala, aby ich uviedla do súladu s acquis Spoločenstva alebo s rozsahom pôsobnosti tejto smernice. Komisia však nemôže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 85 a 86. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 96 týkajúci sa vymedzenia pojmu „pracovník“ je tiež prebytočný vo vzťahu k novo vymedzenému rozsahu a neprijíma sa. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 92, ktorý sa týka pojmu „príslušné orgány“, a pozmeňujúci a doplňujúci návrh 87, ktorý sa týka pojmu „poskytovateľ“, sa neprijímajú z dôvodov nejednoznačnosti a nekonzistentnosti s acquis Spoločenstva. Komisia tiež nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22 , ktorým sa vypúšťajú príklady služieb, na ktoré sa vzťahuje smernica, uvedené v odôvodnení 14. Toto odôvodnenie je užitočné pre objasnenie smernice a preto je s drobnými zmenami, ktoré odrážajú nový rozsah pôsobnosti smernice, znova vložený. Okrem toho, aby využila užitočné doplňujúce vysvetlenie predložené Radou, Komisia doplnila odôvodnenie 18a (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 25) a odôvodnenie 20a a pridala nové odôvodnenie 18b. Komisia prijíma v celom rozsahu alebo s drobnými zmenami pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 1 až 3, 5, 6 a 11 , ktoré sa týkajú odôvodnení opisujúcich všeobecné ciele tejto smernice a jej nezasahovania do vnútorného rozdelenia právomocí v členských štátoch, ale nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4 . 3.2. Administratívne zjednodušenie (články 5 – 8) Zjednodušenie postupov (článok 5). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 99 sa transformuje oddiel 1 kapitoly o práve slobody poskytovateľov služieb usadiť sa do novej samostatnej kapitoly o „administratívnom zjednodušení“. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 27 sa vysvetľuje, že pravidlá vzťahujúce sa na administratívne postupy sa nezameriavajú na harmonizáciu administratívnych postupov, ale skôr na odstránenie príliš náročných prvkov, ktoré prekážajú v uplatňovaní slobody usadiť sa. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 100 , v článku 5, sa uvádza, že členské štáty preskúmajú (sloveso „overia“ použité v tomto pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu sa nezdá byť presným) a prípadne zjednodušia postupy a formálne náležitosti, ktoré sa vzťahujú na prístup k činnosti v oblasti služieb a na jej výkon. Okrem toho sa v ňom predkladá povinnosť členských štátov, zaviesť „spolu s Komisiou“ harmonizované európske formuláre (to isté vyplýva z pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 29 ) a dopĺňa sa v ňom zoznam platných právnych predpisov Spoločenstva, na ktoré sa nevzťahuje článok 5 ods. 1a a 2. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 100 sa tiež vysvetľuje, že nie je dotknuté právo členských štátov požadovať „neoverené“ preklady dokumentov do ich vlastných úradných jazykov. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 30 sa zdôrazňuje, že formálne požiadavky, ako napríklad predkladanie pôvodných dokumentov vrátane overených prekladov, nie je možné vyžadovať, ak nie sú objektívne opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu. Komisia prijíma v celom rozsahu pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 99, 27 a 29-30 a v zásade pozmeňujúci a doplňujúci návrh 100 po prepracovaní, ktorého cieľom je zabezpečiť právnu konzistentnosť textu a využiť prácu Rady. V texte Komisie sa najmä vysvetľuje, že zavedenie európskych formulárov sa vykoná v súlade s komitologickým postupom. Pridáva sa v ňom nové odôvodnenie (22b), v ktorom sa navrhuje niekoľko parametrov, ktoré členské štáty môžu zohľadniť pri posúdení potreby zjednodušenia postupov a formálnych náležitostí. Jednotné kontaktné miesta (článok 6). V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 102 sa vysvetľuje, že ak sa vyžaduje predbežná registrácia, musí byť dostupná prostredníctvom elektronických prostriedkov na jednotných kontaktných miestach. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 103 sa od Komisie vyžaduje, aby koordinovala jednotné kontaktné miesta zriadením európskeho jednotného kontaktného miesta. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 104 sa vysvetľuje, že zriadením jednotných kontaktných miest nie sú dotknuté rozdelenia úloh a právomocí medzi orgánmi v rámci vnútroštátnych systémov. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 309 sa stanovuje nový časový rozvrh pre zriadenie jednotných kontaktných miest. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 310 sa stanovuje, že na týchto miestach by malo byť tiež možné splnenie všetkých postupov a formálnych náležitostí potrebných na dozor nad dodržiavaním smernice 96/71/ES. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 309 a 104 a v novom odôvodnení 25a s prihliadnutím na prácu Rady ďalej vysvetľuje, že poplatky, ktoré jednotné kontaktné miesta môžu vyberať, by mali byť úmerné nákladom spojeným s postupmi a formálnymi náležitosťami. Komisia však nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 102, nakoľko predbežná registrácia na jednotných kontaktných miestach by predstavovala zbytočnú administratívnu záťaž. Komisia nemôže prijať ani pozmeňujúci a doplňujúci návrh 103, pretože európske jednotné kontaktné miesto by predstavovalo nepotrebnú administratívnu štruktúru a bolo by v rozpore so zásadou subsidiarity (keďže administratívna spolupráca môže byť najlepšie uskutočnená samotnými členskými štátmi). Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 310 sa nemôže prijať, pretože odkaz na dozor nad dodržiavaním smernice 96/71/ES, ktorá nie je žiadnym spôsobom dotknutá týmto návrhom, nie je vhodný. Právo na informácie (článok 7). V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 105 sa vysvetľuje, že právo na informácie sa týka len všeobecne dostupných opravných prostriedkov. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 31, 106 a 110 sa objasňuje, že povinnosť príslušných orgánov poskytovať pomoc sa nevzťahuje na právnu pomoc v individuálnych prípadoch, že povinnosť poskytnúť informácie je možné splniť prostredníctvom ich sprístupnenie na webovej stránke, že poradenstvo by mohlo obsahovať aj vysvetlenie jednotlivých krokov, a že sa informácie poskytujú v jednoduchom a zrozumiteľnom jazyku. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 107 sa uvádza, že informácie a pomoc by mali byť prístupné, okrem iného, na diaľku a prostredníctvom elektronických prostriedkov. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 108 sa stanovuje konečný termín pre implementáciu informačných povinností a v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrh 109 sa objasňuje, že dostupnosť informácií v iných jazykoch musí byť v súlade s právnymi predpismi členských štátov, ktoré sa týkajú používania jazykov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 33 sa prostredníctvom nového odôvodnenia posilňujú ustanovenia článku 7. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 105-106, 108-110, 31, 33 a v súlade s prácou Rady dopĺňa pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31 (odôvodnenie 25c), podľa ktorého otázky týkajúce sa zodpovednosti v prípade poskytnutia nesprávnych alebo nepresných informácií riešia členské štáty. Na druhej strane však Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 107, keďže by sa ním odstránila povinnosť poskytovať informácie prostredníctvom elektronických prostriedkov, ktorá je dôležitým nástrojom pre realizáciu administratívneho zjednodušenia. Elektronické postupy (článok 8). V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 111 sa stanovuje revidovaný časový rozvrh pre implementáciu, vysvetľuje sa, že postupy a formálne náležitosti je možné ľahko splniť, okrem iného, prostredníctvom elektronických prostriedkov (tak, ako aj v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 32 ) a objasňuje sa, že elektronické postupy sa neuplatňujú v prípadoch, v ktorých je možné požadovať pôvodnú dokumentáciu. Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 111 okrem revidovaného časového rozvrhu a pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32, pretože, ako sa uvádza vyššie, elektronické postupy sú dôležitým opatrením pre administratívne zjednodušenie a môžu sa používať i v prípade pôvodnej dokumentácie, keďže dôkaz o pravosti sa môže poskytnúť pomocou elektronického overenia. Komisia však považuje za vhodné vysvetliť na základe pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 32 (odôvodnenie 26), ktorý vychádza z práce Rady, že povinnosť zaistiť elektronické postupy nebráni členským štátom v tom, aby poskytli okrem elektronických prostriedkov aj iné prostriedky určené na splnenie postupov a formálnych náležitostí. 3.3. Sloboda poskytovateľov usadiť sa (články 9-15) Systémy udeľovania povolení. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 35 sa v odôvodnení 27c objasňuje, že ustanovenia tejto smernice, ktoré sa zaoberajú systémami udeľovania povolení, sa netýkajú ani rozhodnutí príslušných orgánov o zriadení verejného alebo súkromného subjektu, ani uzatvárania zmlúv príslušnými orgánmi. Z pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 37 vyplýva, že závažné dôvody verejného záujmu, ako napr. verejné zdravie, môžu odôvodniť uplatňovanie systémov udeľovania povolení a iných obmedzení sociálnych služieb pod podmienkou, že sa rešpektujú zásady nediskriminácie, nevyhnutnosti a proporcionality. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 112-113 sa reorganizuje a premenováva príslušná kapitola a príslušný oddiel. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 116 (ako aj pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 209) sa systémy udeľovania povolení vynímajú z procesu vzájomného hodnotenia. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 35, 112-113 v celom rozsahu a pozmeňujúci a doplňujúci návrh s malými zmenami. Na druhej strane však Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 116 a 209, pretože povinnosť hodnotiť systémy udeľovania povolení a podávať o nich správy je nevyhnutným prostriedkom na uľahčenie prístupu k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávania. Komisia však v novom odôvodnení (27d) v súlade s prácou v Rade upresňuje, že povinnosť podávať správy sa týka iba existencie systémov udeľovania povolení a nie kritérií a podmienok pre udeľovanie povolení. Pokiaľ ide o pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 114, 115 a 117 , ktoré obsahujú prevažne technické zmeny, Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 115 a pozmeňujúci a doplňujúci návrh 117 po prepracovaní, ktoré je potrebné z hľadiska právnej konzistentnosti. Komisia však nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 114, ktorý by mal za následok menšiu zrozumiteľnosť textu. Podmienky pre udeľovanie povolení. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 34 a 121 sa stanovuje, že by sa povolenie malo za normálnych okolností vzťahovať na celé územie štátu okrem prípadov, keď je obmedzená územná platnosť opodstatnená závažným dôvodom verejného záujmu, napr. ochranou životného prostredia. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 34 a 123 sa uvádza, že regionálne alebo miestne právomoci pri udeľovaní povolení nie sú touto smernicou dotknuté. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 119 sa dopĺňa „transparentné“ a „dostupné“ ku kritériám, ktoré systémy udeľovania povolení musia spĺňať. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 120 sa objasňuje, že pri hodnotení toho, či sú podmienky pre udelenie povolenia rovnocenné alebo v zásade porovnateľné s podmienkami, ktoré sa na poskytovateľa vzťahujú v inom členskom štáte (neduplicita), je okrem ich cieľa a účelu nutné posúdiť aj ich vplyv a efektívnosť presadzovania. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 122 sa na rozhodnutia udeliť povolenie nevzťahuje požiadavka odôvodnenia a poskytnutia právnych opravných prostriedkov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 118 sa z článku 10 vypúšťa slovo „objektívne“ z vety „opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu“. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 34, 118, 119 a 123 v celom rozsahu. Pokiaľ ide o pozmeňujúci a doplňujúci návrh 120, v súvislosti s jeho prijatím sa vkladá nové odôvodnenie (27g): jeho cieľom je upresniť, že požiadavka neduplicity nebráni tomu, aby členské štáty uplatňovali vlastné podmienky, iba od nich vyžaduje, aby zohľadnili rovnocenné podmienky, ktoré poskytovateľ splnil v iných členských štátoch. Okrem toho Komisia súhlasí s podstatou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 121, ale dáva prednosť inému zneniu. Na druhej strane však Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 122, pretože vyňatím rozhodnutí udeliť povolenie z povinnosti uviesť dôvody by sa mohlo stať, že súdne preskúmanie administratívneho rozhodnutia by bolo najmä pre tretie strany menej účinné alebo dokonca prakticky nemožné. Obdobie platnosti povolenia. Výber spomedzi viacerých kandidátov. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 128 a 36 sa uvádza, že možnosť členských štátov zrušiť povolenia, a to najmä vtedy, keď sa prestali spĺňať podmienky pre ich udelenie, nie je dotknutá. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 124-127, 129, 38 a 30 sa poskytujú užitočné upresnenia týkajúce sa článku 11 a príslušných odôvodnení. Podľa pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 130 môžu členské štáty pri uplatňovaní svojich výberových postupov zohľadniť viacero cieľov verejného záujmu. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 128 a 36 iba v prípade situácií, v ktorých sa podmienky pre udelenie povolenia prestali spĺňať. Okrem toho Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 124-127, 129 a 38 v celom rozsahu alebo sčasti a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 130 a 30 s drobnými zmenami. Postupy pri udeľovaní povolení. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 134 a 28 sa vypúšťa pravidlo, podľa ktorého v prípade absencie odpovede v stanovenej lehote sa povolenie považuje za udelené (tzv. „konkludentné povolenie“). V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 135 sa uvádza, že potvrdenie o prijatí sa má v prípade povolení poskytnúť iba v prípade, ak o to žiadateľ požiada a nemusia sa v ňom upresňovať dostupné opravné prostriedky. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 131-133 a 136-137 obsahujú technické vysvetlenia, ktoré Komisia môže prijať s drobnými zmenami v prípade pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 136-137. Komisia však nemôže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 134 a 28, pretože konkludentné povolenie (v prípade absencie odpovede od príslušných orgánov) je kľúčovým prostriedkom na uľahčenie slobody usadiť sa. Komisia však v súlade s prácou Komisie objasňuje v novom odôvodnení (28a), že pokiaľ ide o konkludentné povolenie, je možné zaviesť iné postupy pre rôzne činnosti, ak sú objektívne opodstatnené závažnými dôvodmi verejného záujmu. Podobne Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 135, pretože by vytváral dodatočnú záťaž pre žiadateľov a sťažoval by súdne preskúmanie. Zakázané požiadavky (článok 14). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 138 sa mení názov tohto oddielu. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 140 ( a 41) sa objasňuje, že zákaz individuálneho uplatňovania ekonomického testu sa netýka požiadaviek plánovania, ktoré nesledujú ekonomické ciele, ale slúžia závažným dôvodom verejného záujmu. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 141 sa objasňuje, že zákaz priamej alebo nepriamej účasti súťažiacich subjektov na udeľovaní povolení sa netýka uskutočňovania konzultácií s organizáciami, akými sú obchodné komory, o záležitostiach iných, ako sú jednotlivé žiadosti. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 40 sa uvádza, že v niektorých prípadoch môže byť opodstatnené požadovať prítomnosť poskytovateľa služieb počas výkonu jeho činnosti. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 142 sa vysvetľuje, že zákazom požadovať finančnú záruku alebo poistenie od poskytovateľa služieb usadeného na území členského štátu nie je dotknutá možnosť členského štátu požadovať finančné záruky ako také, alebo požadovať poistenie od podniku s osobitnými alebo výlučnými právami, a že nie sú dotknuté ani požiadavky týkajúce sa účasti v kolektívnom kompenzačnom fonde. V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 143 sa objasňujú požiadavky predbežnej registrácie. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 138, 140, 141, 143 a 41 v celom rozsahu a pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40 s doplňujúcim vysvetlením. Komisia prijíma podstatu pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 142, ale mení príslušné ustanovenie, aby zabezpečila konzistentnosť s právom Spoločenstva, a v súlade s prácou Rady doplňuje ďalšie vysvetlenie v novom odôvodnení 32a. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 143 obsahuje technické vysvetlenia, ktoré Komisia prijíma a zároveň v novom odôvodnení (32b), ktoré vychádza z práce Rady, poskytuje bližšie vysvetlenie zákazu predbežnej registrácie. Požiadavky podliehajúce hodnoteniu (článok 15). V pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 42 sa objasňuje, že proces vzájomného hodnotenia nemá vplyv na slobodu členských štátov ustanoviť vo svojich právnych predpisoch vysokú úroveň ochrany verejných záujmov a že hodnotenie musí vziať do úvahy špecifiká služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a konkrétnych úloh, ktoré majú tieto služby plniť a ktoré môžu byt dôvodom určitých obmedzení slobody usadiť sa. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 144 a 145 sa vypúšťajú príklady požiadaviek týkajúcich sa právnej formy poskytovateľa alebo vlastníctva podielov v spoločnosti. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 147/242 sa z procesu hodnotenia vynímajú požiadavky týkajúce sa predaja za ceny nižšie, ako sú náklady, a výpredajov. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 149/242 sa vypúšťa slovo „objektívne“ z vety "opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu“. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 148/242 (ako aj pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 43 ) sa z procesu hodnotenia vyníma povinné poskytnutie prístupu. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 150 sa vynímajú služby všeobecného hospodárskeho záujmu a systémy sociálneho zabezpečenia z článku 15, ods. 1 až 4. Okrem toho sa pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 150 spolu s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 151 vypúšťa zákaz, ktorý členským štátom zakazuje ustanovenie nových požiadaviek podobného druhu, ak tieto požiadavky nespĺňajú kritériá nediskriminácie, nevyhnutnosti a proporcionality, ako aj príslušná povinnosť členského štátu oznamovať takéto nové zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 146 sa dopĺňa odkaz na smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 42, 147 a 148/149/242. Komisia tiež prijíma vypustenie príkladov z príslušných článkov podľa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 144 a 145. Komisia dopĺňa v súlade s prácou Rady aj nové odôvodnenie 34, v ktorom sa objasňuje, že hodnotenie požiadaviek, ktorými sa ukladajú minimálne a/alebo maximálne sadzby, sa týka výhradne sadzieb uložených príslušnými orgánmi pre poskytovanie určitých služieb a netýka sa všeobecných pravidiel o stanovovaní cien napr. prenájmu nehnuteľností. Komisia v zásade prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 150 týkajúci sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a bližšie určuje, že článok 15 ods. 1 až 3 sa vzťahuje na právne predpisy v oblasti služieb všeobecného verejného záujmu iba v takom rozsahu, v akom uplatňovanie takýchto predpisov právne alebo fakticky nebráni plneniu konkrétnej úlohy, ktorá bola službám uložená. Vypustenie oznamovacích povinností (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 151) by malo za následok oslabenie procesu hodnotenia, a preto ho Komisia nemôže prijať. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 146, 148 a 149/242 sa navrhujú technické zmeny, ktoré Komisia prijíma (v návrhu 146 sa však odkazuje na celú smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií a nielen na jej hlavu II). 3.4. Sloboda poskytovať služby a odchýlky (články 16 – 19) Sloboda poskytovať služby (článok 16). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 152 (týkajúcim sa názvu kapitoly) a pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 293/rev4 (týkajúcim sa článku 16) sa pôvodná zásada krajiny pôvodu nahrádza ustanovením o slobode poskytovať služby. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 293/rev4 sa potvrdzuje právo poskytovateľov služieb poskytovať služby v inom členskom štáte než v tom, v ktorom sú usadení, a ukladá členskému štátu, v ktorom poskytovateľ poskytuje služby, povinnosť zabezpečiť voľný prístup k činnosti v oblasti služieb a jej slobodné vykonávanie na svojom území. V článku 16 ods.1 sa ďalej ustanovuje, že členský štát, v ktorom sa služby poskytujú, nemôže uplatňovať svoje vlastné vnútroštátne požiadavky na poskytovateľov služieb usadených v inom členskom štáte, pokiaľ nie sú opodstatnené verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou, verejným zdravím alebo ochranou životného prostredia, sú nediskriminačné, nevyhnutné a proporcionálne. V odseku 3 sa znova potvrdzuje, že členské štáty môžu, ako sa uvádza v odseku 1, uplatniť svoje vnútroštátne pravidlá, ak sú odôvodnené verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou, verejným zdravím alebo ochranou životného prostredia na poskytovateľov služieb, ktorí prichádzajú z iných členských štátov na ich územie. V odseku 3 sa takisto objasňuje, že členským štátom sa v súlade s právom Spoločenstva nebráni uplatňovať ich podmienky zamestnávania. V článku 16 ods. 2 sa ustanovuje zoznam požiadaviek, ktoré členské štáty nemôžu ukladať poskytovateľom služieb usadeným v iných členských štátoch, ako napríklad požiadavka, podľa ktorej poskytovateľ služieb musí mať na ich území prevádzku, aby mohol službu poskytovať. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 293/rev4 sa takisto stanovuje, že Komisia, po konzultácii s členskými štátmi a sociálnymi partnermi, predkladá správu o vykonávaní článku 16 vrátane zváženia potreby navrhnúť harmonizujúce opatrenia. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 152 a 293/rev4 s menšími úpravami v odseku 3, ktorými sa objasňuje, že v súlade s judikatúrou ESD musia byť vnútroštátne požiadavky vždy nediskriminačné, nevyhnutné a proporcionálne. Komisia takisto prijíma s drobnými zmenami pozmeňujúci a doplňujúci návrh 45, ktorý sa týka odôvodnenia 37, stanovujúci, že členské štáty môžu uložiť svoje požiadavky, ktoré sú nevyhnutné z dôvodov verejného poriadku, verejnej bezpečnosti, verejného zdravia a ochrany životného prostredia, ako aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 46 – 47, ktorými sa vypúšťajú odôvodnenia týkajúce sa pôvodnej zásady krajiny pôvodu. Okrem toho, v súlade s prácou Rady, Komisia dopĺňa ďalšie vysvetľujúce odôvodnenia, jedno odôvodnenie týkajúce sa judikatúry ESD o práve členských štátov prijímať opatrenia s cieľom zabrániť poskytovateľom služieb, aby zneužívali zásady vnútorného trhu (odôvodnenie 37a), ďalšie odôvodnenie zdôrazňujúce nutnosť zabezpečiť, aby si mohli poskytovatelia so sebou vziať zariadenie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou poskytovania ich služieb pri poskytovaní služieb v inom členskom štáte (odôvodnenie 39a), ako aj dodatočné odôvodnenie vysvetľujúce pojem zariadenie (odôvodnenie 39b). Ďalšie odchýlky od slobody poskytovať služby (článok 17) . Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 400 sa mení názov článku 17 a stanovuje sa, že sloboda poskytovať služby sa netýka služieb všeobecného hospodárskeho záujmu poskytovaných v inom členskom štáte, okrem iného poštových služieb, služieb súvisiacich s distribúciou elektrickej energie, plynu, vody, služieb týkajúcich sa odpadovej vody a spracovania odpadu. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 400. Okrem toho Komisia na základe práce Rady objasňuje v odôvodnení (40a), že odchýlka pre poštové služby zahŕňa činnosti vyhradené pre poskytovateľa univerzálnych služieb a pre iné poštové služby. Okrem toho možno takisto prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 165, ktorým sa objasňuje odchýlka v článku 17 bode 12 pre systém udeľovania povolení ustanovený v článkoch 3 a 4 nariadenia Rady (EHS) č. 259/93 o kontrole a riadení pohybu zásielok odpadov v rámci, do a z Európskeho spoločenstva. Čo sa týka činností právnikov a notárov, pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 160 sa vypúšťa odchýlka pre záležitosti zahrnuté v smernici Rady 77/249/EHS na uľahčenie účinného výkonu slobody poskytovať služby pre právnikov a pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 166 sa vypúšťa odchýlka pre úkony, ktoré zo zákona vyžadujú účasť notára. Tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú obsolentné vzhľadom na to, že Komisia neprijíma všeobecné vyňatie činností právnikov alebo notárov z rozsahu pôsobnosti smernice. Tieto odchýlky by sa preto mali zachovať. Čo sa týka súdneho vymáhania dlhov, pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 161 sa zavádza nová odchýlka, ktorú môže Komisia prijať. Zároveň Komisia v novom odôvodnení 40b v súlade s prácou Rady objasňuje rozsah tejto odchýlky. Čo sa týka požiadaviek, ktorými sa vyhradzuje činnosť pre osobitnú profesiu, pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 162/404 sa dopĺňa, okrem odchýlky týkajúcej sa záležitostí zahrnutých v hlave II smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií, nová odchýlka. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 162/404 ako aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh 48, ktorým sa vysvetľuje táto nová odchýlka v odôvodnení 41c, možno v zásade po prepracovaní prijať, aby bolo znenie presnejšie. Čo sa týka voľného pohybu osôb a ich bydliska , pozmeňujúci a doplňujúci návrh 163 , ktorým sa objasňuje odchýlka týkajúca sa smernice 2004/38/ES, možno prijať. Čo sa týka odchýlky týkajúcej sa pohybu štátnych príslušníkov tretích krajín v súvislosti s poskytovaním služieb , pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 164 sa preformuluje znenie odchýlky uvedenej v článku 17 bode 11. Keďže sa článok 25 vypustil, odchýlku uvedenú v článku 17 bode 11 bolo potrebné preformulovať. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 50 a 51 , v ktorých sa predkladajú odôvodnenia 41a a 41b na vysvetlenie odchýlky v súvislosti so smernicou o vysielaní pracovníkov, sa prijímajú s menšími zmenami. Čo sa týka osobitných zákazov a osobitných požiadaviek opodstatnených dôvodmi súvisiacimi s verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou, verejným zdravím a ochranou životného prostredia, pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 167 a 168 obsahujú úpravy výnimiek uvedených v článku 17 bodoch 16 a 17. Podľa názoru Komisie sú tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy obsolentné, pretože sa v dôsledku toho, že na základe článku 16 môžu v súčasnosti členské štáty vo všeobecnejšom zmysle uložiť vnútroštátne požiadavky týkajúce sa verejného poriadku, verejnej bezpečnosti, verejného zdravia a ochrany životného prostredia, stali špecifickejšie odchýlky uvedené v článku 17 body 16 a 17 nadbytočnými. Na základe toho sa spolu s príslušnými odôvodneniami vypúšťajú. Čo sa týka náhrady nákladov na nemocničnú starostlivosť , pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 169 sa vypúšťa odchýlka pre systém udeľovania povolení platný pre náhradu nákladov na nemocničnú starostlivosť. V súlade s vyňatím služieb v oblasti zdravotníctva z rozsahu pôsobnosti a vypustením článku 23 o prevzatí nákladov na nemocničnú starostlivosť, Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 169. Čo sa týka medzinárodného práva súkromného , pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 170 sa v článku 17 predkladá odchýlka pre všetky ustanovenia medzinárodného práva súkromného, najmä tie, ktoré sa týkajú zmluvných a mimozmluvných záväzkov vrátane formy zmlúv. Komisia prijíma túto zmenu a doplnenie, ktoré sa vyžaduje v článku 17, pretože ustanovenie o slobode poskytovať služby je tým ustanovením tejto smernice, ktoré by mohlo byť v rozpore s uplatňovaním noriem medzinárodného práva súkromného. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 171, 172 a 173 sa vypúšťajú odchýlky pre spotrebiteľské zmluvy, formálnu platnosť zmlúv týkajúcich sa nehnuteľného majetku a nezmluvnej zodpovednosti poskytovateľa v prípade nehody, ktoré sú teraz zahrnuté v širšej odchýlke pre všetky ustanovenia medzinárodného práva súkromného. Komisia prijíma tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ako aj príslušné zmeny v odôvodneniach ( pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 53 a 54 týkajúce sa odôvodnení 45 a 46). Komisia tiež doplnila technické upresnenia, ktoré vychádzajú z práce Rady. Prechodné odchýlky (článok 18). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 174 sa úplne vypúšťa článok 18, ktorý obsahuje prechodné odchýlky od (pôvodnej) zásady krajiny pôvodu. Komisia to prijíma, pretože činnosti týkajúce sa hazardných hier boli z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vyňaté, na prístup k činnostiam súvisiacim so súdnym vymáhaním dlhov sa vzťahuje nová odchýlka v článku 17 bode 7a a preprava hotovosti a cenností sa zahrnula do článku 40 ods. 1. Individuálne odchýlky (článok 19). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 175 sa upravuje názov v súlade s novým názvom článku 16. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 176 sa týka podmienok, za ktorých možno prijať individuálnu odchýlku, a odstraňuje povinnosť splniť postup vzájomnej pomoci pred prijatím takýchto opatrení. Individuálne odchýlky týkajúce sa verejného zdravia, verejného poriadku a výkonu zdravotníckych povolaní sa stali obsolentnými v dôsledku vyňatia zdravotnej starostlivosti z rozsahu pôsobnosti smernice a v dôsledku skutočnosti, že článkom 16 sa členským štátom teraz umožňuje vo všeobecnejšom zmysle uložiť požiadavky týkajúce sa verejného poriadku a verejného zdravia. Komisia preto vypúšťa príslušné individuálne odchýlky a obmedzuje článok 19 na bezpečnosť služieb. Komisia však nemôže prijať vypustenie postupu vzájomnej pomoci, ktorý je nevyhnutý na zabezpečenie toho, aby táto odchýlka neviedla k nepotrebným obmedzeniam slobody poskytovať služby. 3.5. Práva príjemcov služieb (články 20 – 23) Zakázané obmedzenia/Nediskriminácia. V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch 177 a 55 týkajúcich sa článku 21 a odôvodnenia 50 sa uvádza, že príjemca služieb by nemal podliehať diskriminačným požiadavkám založeným „výhradne“ na jeho/jej národnosti alebo mieste bydliska. Komisia nemôže prijať toto doplnenie ustanovenia o nediskriminácii v článku 21, pretože by sa mohol interpretovať tak, že umožňuje diskrimináciu, ak sa podmienky zakladajú na iných dôvodoch. Zvyšná časť pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 55 objasňuje odôvodnenie 50 a je možné ju prijať. Okrem toho Komisia doplnila niekoľko vysvetlení v súlade s prácou Rady, ktorá sa týka konceptu finančnej pomoci uvedenej v článku 20 (pozri odôvodnenie 48 a nové odôvodnenie 48a). Pomoc príjemcom. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 178 , ktorý sa týka článku 22, o pomoci príjemcom služieb sa objasňuje niekoľko bodov týkajúcich sa informácií a rád, ktoré poskytujú príjemcom jednotné kontaktné miesta. Okrem toho sa týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom vypúšťajú kontaktné miesta Siete európskych spotrebiteľských stredísk z výpočtu tých združení a organizácií, ktorých kontaktné údaje by mali byť príjemcom oznámené a ktoré by mohli poskytnúť praktickú pomoc. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 179 sa dopĺňa nový článok 22a týkajúci sa možnosti poskytovateľa služieb uzavrieť všetky postupy a formálne náležitosti na jednotnom kontaktnom mieste. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 178, okrem časti, v ktorej sa vypúšťa odkaz na Sieť európskych spotrebiteľských stredísk, ktorá by podľa Komisiu mala zohrávať obzvlášť aktívnu úlohu pri poskytovaní praktickej pomoci spotrebiteľom. Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 179 a ustanovenie nového článku 22a vzhľadom na to, že úloha a zodpovednosti jednotných kontaktných miest sa už dostatočne riešili v kapitole smernice o administratívnom zjednodušení. Náhrada nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú v inom členskom štáte . Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 56 až 62 a 180/247 sa vypúšťa článok 23, ustanovenia týkajúce sa náhrady nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú v inom členskom štáte a príslušné odôvodnenia. Komisia prijme tieto vypustenia a ako sa uvádza vyššie, predloží osobitnú iniciatívu o službách v oblasti služieb zdravotnej starostlivosti. 3.6. Vysielanie pracovníkov (články 24 – 25) Osobitné ustanovenia o vysielaní pracovníkov a vysielaní štátnych príslušníkov tretích krajín. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 181, 182/248, 63 – 64, 183/249 a 65 – 66 sa vypúšťajú príslušné ustanovenia týkajúce sa odstránenia administratívnych prekážok a povinností členských štátov spolupracovať, pokiaľ ide o vysielanie pracovníkov a vysielanie štátnych príslušníkov tretích krajín. Hoci Komisia verí, že je veľmi dôležité riešiť neprimeranú administratívnu záťaž, ktorá bráni poskytovateľom služieb poskytovať cezhraničné služby vysielaním svojich zamestnancov, a že je dôležité zlepšiť administratívnu spoluprácu s cieľom bojovať proti práci načierno a sociálnemu dumpingu, prijíma vypustenie týchto ustanovení ako časť celkového kompromisu. S cieľom riešiť neprimeranú administratívnu záťaž a vytvoriť lepšie fungujúci systém administratívnej spolupráce poskytne Komisia usmernenie členským štátom v týchto oblastiach. 3.7. Kvalita služieb (články 26 – 32) Informácie o poskytovateľoch a ich službách (článok 26). Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 184 a 186 sa pre poskytovateľov služieb stanovuje systematická povinnosť sprístupniť informácie, ktoré sa majú doručiť príjemcom prostredníctvom jednotných kontaktných miest. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 185 sa zavádza povinnosť sprístupniť príjemcom informácie o právnej forme poskytovateľa služieb. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 185 s malými zmenami. Na druhej strane Komisia nemôže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 184 a 186, pretože by vytvorili pre poskytovateľov služieb zbytočnú záťaž. Poistenie profesijnej zodpovednosti (článok 27). Prvou vetou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 187 sa vypúšťa povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby poskytovatelia služieb, ktorých služby predstavujú zvláštne riziko pre zdravie a bezpečnosť príjemcu alebo konkrétne finančné riziko pre príjemcu, uzatvorili poistenie profesijnej zodpovednosti a nahradzuje sa len vyhlásením o možnosti členských štátov požadovať takéto poistné krytie. V druhej vete sa podrobne uvádza, že poistenie musí takisto zahŕňať riziká, ktoré tieto služby predstavujú, keď sa poskytujú v inom členskom štáte. Komisia prijíma obidve vety uvedené v tomto pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu po menších úpravách. Okrem toho sa po potrebných úpravách odrážajúcich zmeny v článku 27 ods. 1 prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 67 , ktorým sa pridáva odôvodnenie 63a. Odôvodnenie 63 sa primeraným spôsobom upravilo. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 188, 189 a 190 , pokiaľ sú potrebné a nevytvárajú dodatočnú záťaž pre poskytovateľov služieb. Okrem toho, na základe práce v Rade, Komisia objasňuje znenie článku 27 a príslušné odôvodnenia, najmä o rozsahu pôsobnosti tohto článku, a rieši riziko zlyhania poistného trhu ustanovením možnosti vytvorenia postupu na riešenie situácií overiteľného zlyhania poistného trhu. Popredajné záruky (článok 28). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 191 sa vypúšťa povinnosť poskytovateľov služieb poskytovať informácie o popredajných zárukách, ktoré poskytujú. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 192 sa vypúšťa ustanovenie, ktorým sa objasňuje, že popredajné záruky stanovené v iných nástrojoch Spoločenstva by nemali byť dotknuté. Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 191, pretože poskytovatelia služieb musia poskytovať príjemcom príslušné informácie o popredajných zárukách. Okrem toho Komisia nemôže prijať pozmeňujúci a doplňujúci návrh 192, pretože prepojenie s ostatnými právnymi predpismi Spoločenstva o popredajných zárukách je potrebné výslovne uviesť. Obchodná komunikácia (článok 29) . Komisia objasňuje znenie, zohľadňujúc prácu Rady, podľa ktorej profesijné pravidlá o obchodnej komunikácii musia spĺňať zásady nediskriminácie, nevyhnutnosti a proporcionality. Viacodborové činnosti (článok 30) . Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 193 (ako aj pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 210 ) sa vylučujú viacodborové činnosti z procesu vzájomného hodnotenia. Komisia nemôže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 193 a 210, pretože povinnosť hodnotiť a predkladať správy o obmedzeniach viacodborových činností je nevyhnutným opatrením na uľahčenie činností v oblasti služieb a prístupu k nim. Komisia na základe práce Rady ďalej objasňuje, ktoré obmedzenia môžu byť opodstatnené a vysvetľuje to v novom odôvodnení 64a. Politika kvality služieb (článok 31). Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 194 sa vysvetľuje, že členské štáty v spolupráci s Komisiou podporujú vývoj dobrovoľných európskych noriem. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 194 a zároveň na základe práce Rady zdôrazňuje úlohu združení spotrebiteľov. Urovnanie sporov (článok 32) . Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 195 sa zavádzajú ďalšie kontaktné údaje, ktoré majú poskytovať poskytovatelia. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 196 sa nahrádza slovo „vhodného“ slovom „uspokojujúceho“. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 195 a 196 a zároveň vysvetľuje, zohľadňujúc prácu Rady, ktoré rovnocenné finančné záruky sa majú považovať za rovnocenné v zmysle uvedeného článku a vysvetľuje to v novom odôvodnení 65a. 3.8. Administratívna spolupráca (články 34 – 38) Vzájomná pomoc a dozor. Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 199 až 202 a pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 68 až 69 sa reorganizuje kapitola o administratívnej spolupráci a vysvetľujú sa povinnosti príslušných členských štátov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 199 sa mení názov kapitoly. Cieľom pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov 200 – 202 je presnejšie rozdeliť úlohy medzi členský štát usadenia a členský štát, v ktorom sa služby poskytujú. Konkrétne členský štát usadenia zodpovedá za dozor nad poskytovateľmi služieb usadenými na jeho území a nemôže odmietnuť prijatie kontrolných a vykonávacích opatrení na základe toho, že sa služba poskytovala v inom členskom štáte. Členský štát usadenia musí na základe žiadosti iného členského štátu vykonávať kontroly, inšpekcie a prešetrovania, ako aj poskytovať informácie o poskytovateľoch služieb usadených na jeho území. Členský štát, v ktorom sa služby poskytujú, zodpovedá za dozor nad činnosťou poskytovateľa služieb na jeho území, pokiaľ ide o prípady, kedy môže uložiť svoje vnútroštátne požiadavky v súlade s článkom 16 odsek 1 (článok 21 odsek 1 v konsolidovanom znení Parlamentu). V ostatných prípadoch vykonáva kontroly, inšpekcie a prešetrovania na mieste, keď sú objektívne opodstatnené a nediskriminačné alebo na žiadosť členského štátu usadenia. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 69 sa vysvetľuje, že účinná administratívna spolupráca je potrebná s cieľom vyhnúť sa rozširovaniu pravidiel uplatňovaných na poskytovateľov služieb alebo duplikácii kontrol cezhraničných činností a odstrániť možnosť pre podvodníkov vyhnúť sa dozoru alebo obchádzaniu platných vnútroštátnych predpisov o službách. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 68 sa stanovuje potreba dobre fungujúceho elektronického informačného systému. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 68 – 69 v celom rozsahu a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 200 – 202 v podstate. Komisia uznáva potrebu jasne stanoviť úlohy a povinnosti členského štátu usadenia a členského štátu, v ktorom sa služby poskytujú, aby administratívna spolupráca účinne fungovala, a zahŕňa pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu do štruktúry vypracovanej Radou. Výstražný mechanizmus Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 203 sa stanovuje výstražný mechanizmus pre prípad, že členský štát zistí závažné konkrétne skutky alebo okolnosti, ktoré by mohli spôsobiť vážnu ujmu na zdraví alebo ohroziť bezpečnosť osôb, s cieľom okamžite informovať Komisiu a dotknuté členské štáty. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 203 a takisto doplnila životné prostredie k dôvodom spustenia výstražného mechanizmu. Tento nový systém sa však používa na iný účel než systém vzájomnej pomoci v prípade individuálnych odchýlok a nemožno ho preto nahradiť. Informácie o dobrom mene poskytovateľov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 197 sa dopĺňa, že informácie, ktoré musia členské štáty na žiadosť príslušného orgánu v inom členskom štáte predložiť, sa musia priamo týkať spôsobilosti poskytovateľa služieb, a že samotná žiadosť musí byť riadne odôvodnená. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 198 sa stanovuje, že ustanovenia týkajúce sa žiadostí o informácie musia byť v súlade s pravidlami o poskytovaní osobných údajov a že všetky informácie, ktoré sú verejné, by mali byť spotrebiteľom dostupné. Komisia prijíma oba pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a ďalej objasňuje, zohľadňujúc prácu Rady, že členské štáty poskytujú informácie o disciplinárnych alebo administratívnych krokoch alebo trestných sankciách a rozhodnutiach týkajúcich sa platobnej neschopnosti alebo konkurzu v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi, že sankcie a kroky sa oznamujú iba, ak sa prijme konečné rozhodnutie, a že ustanovenia o dobrom mene poskytovateľov nebránia iniciatívam v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach (nové odôvodnenie 66f). Sprievodné opatrenia. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 68 sa opisuje potreba dobre fungujúceho elektronického informačného systému na zlepšenie administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi. Komisia prijíma pozmeňujúci a doplňujúci návrh 68, prenáša jeho obsah do príslušného článku a vysvetľuje ho v novom odôvodnení 66g. Okrem toho Komisia, zohľadňujúc prácu Rady, zavádza ďalšie sprievodné opatrenie na výmenu úradníkov zodpovedných za implementáciu vzájomnej pomoci. 3.9. Konvergenčný program a konečné ustanovenia (články 39 – 48) Kódexy správania (článok 39) . Pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi 205 a 70 sa zdôrazňuje, význam kódexov správania na úrovni Spoločenstva, ktoré boli vypracované najmä profesijnými orgánmi, organizáciami a združeniami a objasňuje, že kódexy správania dopĺňajú právne požiadavky členských štátov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 71 sa do odôvodnenia presúva opis oblastí, ktorý by mal byť zahrnutý v kódexoch správania. Komisia prijíma tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a dopĺňa, zohľadňujúc prácu Rady, nové odôvodnenie 67b, ktorým sa opisuje cieľ kódexov správania. Dodatočná harmonizácia (článok 40) . V súlade s opätovne vymedzeným rozsahom sa pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 206 vypúšťajú činnosti týkajúcich sa hazardných hier a pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 208 sa vypúšťajú ďalšie oblasti z možnej dodatočnej harmonizácie, ako sú oblasti určené prostredníctvom individuálnych výnimiek alebo postupom vzájomného hodnotenia. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 207 sa dopĺňajú do zoznamu, ktorý sa má pre dodatočnú harmonizáciu prehodnotiť, bezpečnostné služby. Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 206, 208 a 207 a zároveň upresňuje, že jeden rok po dátume implementácie smernice sa zhodnotí možnosť ďalšej harmonizácie pre bezpečnostné služby a prepravu hotovosti a cenností. Okrem toho Komisia prijíma pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 211 – 212 , ktoré sa týkajú dátumu, keď Komisia predkladá správu o vzájomnom hodnotení a ustanovenie o preskúmaní. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom 213 sa stanovuje na transpozíciu smernice do právnych predpisov členských štátov trojročné lehota. Vzhľadom na naliehavosť rozvoja vnútorného trhu so službami je Komisia toho názoru, že dvojročná lehota na transpozíciu by sa mala zachovať. 4. ZMENENÝ A DOPLNENÝ NÁVRH Podľa článku 250 ods. 2 Zmluvy o ES Komisia mení a dopĺňa svoj návrh, ako sa uvádza vyššie. 2004/0001 (COD) Zmenený a doplnený návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o službách na vnútornom trhu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 47 ods. 2 prvú a tretiu vetu a jej články 55, 71 a článok 80 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy, keďže: (1) Európska únia sa snaží vytvoriť ešte užšie väzby medzi štátmi a národmi Európy a zaručiť hospodársky a sociálny pokrok. V súlade s článkom 14 ods. 2 zmluvy zahŕňa vnútorný trh oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zaručený voľný pohyb služieb a sloboda usadiť sa. Odstraňovanie prekážok rozvoja činností v oblasti služieb medzi členskými štátmi je dôležité pre posilnenie integrácie národov Európy a na podporu vyrovnaného a trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho pokroku. Pri odstraňovaní týchto prekážok je nevyhnutné zabezpečiť, aby rozvoj služieb prispieval k splneniu úlohy uvedenej v článku 2 zmluvy, a to v rámci Spoločenstva podporou harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja hospodárskych činností, vysokej úrovne zamestnanosti a sociálnej ochrany, rovnoprávneho postavenia mužov a žien, trvalo udržateľného a neinflačného rastu, vysokej úrovne konkurencieschopnosti a zbližovania hospodárskej výkonnosti, vysokej úrovne ochrany a zlepšovania kvality životného prostredia, zvyšovania životnej úrovne a kvality života a hospodárskej, sociálnej súdržnosti a solidarity medzi členskými štátmi. (1a) Konkurencieschopný trh so službami je nevyhnutný na podporu hospodárskeho rastu a na tvorbu pracovných miest v rámci EÚ. Mnohé prekážky v rámci vnútorného trhu v súčasnosti bránia poskytovateľom služieb, najmä malým a stredným podnikom (MSP), aby rozšírili svoje činnosti za hranice svojho štátu a využívali v plnom rozsahu výhody vnútorného trhu. Táto skutočnosť oslabuje konkurencieschopnosť poskytovateľov služieb z Európskej únie vo svete. Voľný trh, ktorý vyžaduje od členských štátov zrušenie obmedzení týkajúcich sa cezhraničného poskytovania služieb, a zároveň zvyšovanie transparentnosti a informovanosti spotrebiteľa, by spotrebiteľom umožnil širší výber a lepšie služby za nižšie ceny. (2) Správa Komisie o „Stave vnútorného trhu so službami“[4] poskytuje podrobný zoznam početných prekážok, ktoré bránia rozvoju služieb medzi členskými štátmi alebo ho spomaľujú, a to najmä prekážky služieb poskytovaných malými a strednými podnikmi (MSP), ktoré v sektore služieb prevládajú. V správe sa konštatuje, že desať rokov po predpokladanom ukončení budovania vnútorného trhu stále existuje obrovský rozdiel medzi víziou integrovaného hospodárstva Európskej únie a realitou, ako ju poznajú európski občania a poskytovatelia služieb. Prekážky uvedené v zozname ovplyvňujú široké spektrum činností v oblasti služieb vo všetkých etapách činnosti poskytovateľa služieb a vyznačujú sa viacerými podobnými znakmi, a najmä skutočnosťou, že často vznikajú v dôsledku administratívnych prekážok, právnej neistoty súvisiacej s cezhraničnou činnosťou alebo nedostatku vzájomnej dôvery členských štátov. (3) Keďže služby predstavujú motor hospodárskeho rastu a predstavujú 70 % HDP a zamestnanosti vo väčšine členských štátov, takáto fragmentácia vnútorného trhu má nepriaznivý vplyv na celé európske hospodárstvo, najmä na konkurencieschopnosť MSP a pohyb pracovníkov , a bráni spotrebiteľom v prístupe k väčšej rôznorodosti služieb za konkurencieschopnú cenu . Je dôležité upozorniť, že odvetvie služieb je hlavným zamestnávateľom najmä pre ženy, ktoré môžu získať veľmi veľa z nových možností, ktoré ponúka ukončenie budovania vnútorného trhu so službami . Európsky parlament a Rada zdôraznili, že odstránenie právnych prekážok vytvorenia skutočného vnútorného trhu je prioritnou oblasťou pre splnenie cieľov stanovených na zasadnutí Európskej rady v Lisabone , ktorými je zlepšenie zamestnanosti a sociálnej súdržnosti a dosiahnutie trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a tak urobiť do roku 2010 z Európskej únie najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku na svete založenú na vedomostiach , ktorá podporuje zamestnanosť . Odstránenie týchto prekážok , a zároveň zabezpečenie vyspelejšieho európskeho sociálneho modelu je preto základnou podmienkou prekonania ťažkostí pri implementácii lisabonskej stratégie a oživenia európskeho hospodárstva, najmä z hľadiska zamestnanosti a investícií . Je preto dôležité dosiahnuť vnútorný trh so službami, v ktorom bude v správnej rovnováhe otvorenosť trhu, zachovanie služieb verejného záujmu, sociálne práva a práva spotrebiteľov . (4) Preto je potrebné odstrániť prekážky týkajúce sa slobody poskytovateľov služieb usadiť sa v členských štátoch a voľného pohybu služieb medzi členskými štátmi a zaručiť príjemcom a poskytovateľom právnu istotu potrebnú na praktický výkon týchto dvoch základných slobôd uvedených v zmluve. Keďže prekážky na vnútornom trhu so službami majú vplyv na subjekty, ktoré sa chcú usadiť v inom členskom štáte alebo ktoré poskytujú službu v inom členskom štáte bez toho, aby tam boli usadené, je potrebné umožniť poskytovateľom služieb, aby mohli vyvíjať svoje činnosti v oblasti služieb na vnútornom trhu buď usadením sa v členskom štáte, alebo využívaním voľného pohybu služieb. Poskytovatelia služieb by mali mať možnosť voľby medzi týmito dvoma slobodami v závislosti od svojej stratégie rastu v každom členskom štáte. (5) Tieto prekážky nemožno odstrániť len odvolávaním sa na priamu uplatniteľnosť článkov 43 a 49 zmluvy, keďže na jednej strane riešenie jednotlivých prípadov prostredníctvom konaní o porušení voči dotknutému členskému štátu by bolo pre vnútroštátne orgány aj inštitúcie Spoločenstva, hlavne po rozšírení, veľmi zložité a na druhej strane zrušenie mnohých prekážok podlieha predchádzajúcej koordinácii v rámci vnútroštátnych právnych systémov vrátane vytvorenia administratívnej spolupráce. Právny nástroj Spoločenstva umožňuje vytvoriť skutočný vnútorný trh so službami, ako to uznal Európsky parlament a Rada. (6) Táto smernica ustanovuje všeobecný právny rámec, ktorý poskytuje prospech širokému spektru služieb, pričom zohľadňuje rozdielne charakteristiky jednotlivých druhov činností alebo povolaní a ich systémy regulácie. Základom tohto rámca je dynamický a selektívny prístup prioritne spočívajúci v odbúravaní rýchlo odstrániteľných prekážok. V ostatných prípadoch tento prístup predpokladá začatie procesu hodnotenia, konzultácií a doplňujúcej harmonizácie konkrétnych záležitostí, čo umožní postupnú a koordinovanú modernizáciu vnútroštátnych regulačných systémov týkajúcich sa činností v oblasti služieb, nevyhnutnú na vytvorenie skutočného vnútorného trhu služieb do roku 2010. Mala by sa ustanoviť vyvážená sústava opatrení, ktorá zahrnie cielenú harmonizáciu, administratívnu spoluprácu, ustanovenie týkajúce sa slobody poskytovať služby a podporu vypracovania kódexov správania sa v určitých oblastiach. Takáto koordinácia vnútroštátnych právnych systémov by mala zabezpečiť vysoký stupeň právnej integrácie Spoločenstva a vysokú úroveň ochrany cieľov všeobecného záujmu, najmä ochrany spotrebiteľov , ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi . V tejto smernici sa tiež zohľadňujú iné ciele všeobecného záujmu, vrátane ochrany životného prostredia, verejnej bezpečnosti a zdravia, ako aj potreba súladu s pracovným právom . (6a) Keďže ciele navrhovaného opatrenia, najmä odbúranie bariér, čo sa týka slobody poskytovateľov služieb usadiť sa v členských štátoch a voľného poskytovania služieb medzi členskými štátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov rozsahu opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (6b) Je vhodné uplatňovať ustanovenia tejto smernice týkajúce sa slobody usadiť sa a voľného pohybu služieb len do tej miery, aby boli dané činnosti otvorené pre konkurenciu, teda nezaväzovali členské štáty liberalizovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu ani privatizovať verejnoprávne subjekty, ktoré takéto služby poskytujú , ani zrušiť existujúce monopoly na iné činnosti alebo isté distribučné služby . (6c) Táto smernica sa nevzťahuje na požiadavky upravujúce prístup určitých poskytovateľov služieb k verejným finančným prostriedkom. Takéto požiadavky zahŕňajú predovšetkým tie, ktoré stanovujú podmienky, pod ktorými majú poskytovatelia služieb nárok na získanie verejných finančných prostriedkov vrátane špecifických zmluvných podmienok, a najmä noriem kvality, ktoré je potrebné dodržať ako podmienku získania verejných finančných prostriedkov, napríklad v prípade sociálnych služieb. (6d) Táto smernica nezasahuje do opatrení, ktoré prijali členské štáty v súlade s právom Spoločenstva, v súvislosti s ochranou alebo podporou kultúrnej a jazykovej rôznorodosti a plurality médií vrátane ich financovania. (6e) Cieľom tejto smernice je vytvoriť právny rámec na zabezpečenie slobody usadiť sa a slobodného pohybu služieb medzi členskými štátmi a neharmonizuje, ani sa nedotýka trestného práva . Preto nebudú pravidlá trestného práva všeobecne touto smernicou ovplyvnené . Členské štáty by však nemali mať možnosť obchádzať pravidlá stanovené v tejto smernici a obmedziť slobodu poskytovať služby uplatnením ustanovení trestného práva, ktoré špecificky ovplyvňujú prístup k službe alebo vykonávanie služby . (6f) Je rovnako dôležité, aby táto smernica plne rešpektovala iniciatívy Spoločenstva vychádzajúce z článku 137 zmluvy na účely dosiahnutia cieľov článku 136 zmluvy, týkajúcich sa podpory zamestnanosti a lepších životných a pracovných podmienok. (6g) Táto smernica neovplyvňuje podmienky zamestnávania, vrátane maximálnej dĺžky pracovného času a minimálnej doby odpočinku, minimálnej ročnej platenej dovolenky, minimálnej mzdy, ako aj zdravia, bezpečnosti a hygieny pri práci a neovplyvňuje ani vzťahy medzi sociálnymi partnermi, vrátane práva vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy, práva na štrajk a protest, ani sa neuplatňujena služby poskytované agentúrami na sprostredkovanie dočasného zamestnania. Táto smernica neovplyvňuje vnútroštátne právne predpisy členských štátov o sociálnom zabezpečení. (6h) Táto smernica by sa mala vykladať takým spôsobom, aby zlučovala výkon základných práv tak, ako ich uznávajú členské štáty a Charta základných práv Európskej únie, so základnými slobodami ustanovenými v článkoch 43 a 49 zmluvy. T ieto základné práva zahŕňajú okrem iného aj právo na protest. T áto smernica by sa mala vykladať takým spôsobom, aby plne umožnila vykonávanie týchto základných práv a slobôd. (6i) Táto smernica sa týka len poskytovateľov služieb, ktorí sú usadení v členskom štáte, a nezaoberá sa vonkajšími otázkami. Netýka sa rokovaní o obchode so službami v rámci medzinárodných organizácií, najmä v rámci GATS. [Odôvodnenie 7 bolo vypustené] (7a) Táto smernica sa vzťahuje len na služby, ktoré sa poskytujú za hospodársku odplatu . Služby všeobecného záujmu nie sú zahrnuté do vymedzenia v článku 50 zmluvy, a preto nepatria ani do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú služby poskytované za hospodársku odplatu, a preto spadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Niektoré služby všeobecného hospodárskeho záujmu, akými sú služby v oblasti dopravy, sú z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vyňaté, a na určité iné služby všeobecného hospodárskeho záujmu, napríklad poštové služby, sa vzťahuje výnimka z ustanovenia o slobode poskytovať služby . Táto smernica sa nezaoberá financovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a nevzťahuje sa na systémy poskytovania pomoci členskými štátmi najmä v sociálnej oblasti v súlade s pravidlami Spoločenstva o hospodárskej súťaži. Táto smernica sa nezaoberá krokmi, ktoré by mohli nadväzovať po prijatí Bielej knihy Komisie o službách všeobecného záujmu. [Odôvodnenie 8 bolo presunuté] (9) Finančné služby by sa mali z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vyňať, keďže tieto činnosti sú predmetom osobitných právnych predpisov Spoločenstva zameraných, rovnako ako táto smernica, na vytvorenie skutočného vnútorného trhu so službami. Toto vyňatie sa teda vzťahuje na všetky finančné služby bankového, úverového, poistného charakteru, akými sú služby zaisťovacieho, osobno-dôchodkového alebo pracovno-dôchodkového, investičného, platobného, investično-poradenského, fondového charakteru, týkajúce sa cenných papierov, vrátane služieb uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES[5] o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií . (10) S ohľadom na prijatie balíka právnych nástrojov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, ako aj súvisiacich zdrojov a služieb, v roku 2002, ktorý vytvoril regulačný rámec podporujúci prístup k týmto činnostiam na vnútornom trhu, najmä pomocou zrušenia najodlišnejších systémov udeľovania povolení, je potrebné z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vyňať aj otázky, ktorými sa zaoberajú tieto nástroje. (10a) Vyňatie z rozsahu pôsobnosti týkajúce sa elektronických komunikačných služieb, na ktoré sa vzťahujú smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES[6], 2002/20/ES[7], 2002/21/ES[8], 2002/22/ES[9] a 2002/58/ES[10] by sa nemalo uplatňovať len na otázky osobitne upravené týmito smernicami, ale tiež na záležitosti, v ktorých smernica explicitne ponecháva možnosť členským štátom prijať určité opatrenia na vnútroštátnej úrovni . (10b) Dopravné služby vrátane mestskej dopravy, taxi služby a služby rýchlej zdravotníckej pomoci, ako aj prístavných služieb sú z rozsahu tejto smernice vyňaté . (10c) Vyňatie zdravotnej starostlivosti zahŕňa zdravotné a farmaceutické služby, ktoré poskytuje zdravotnícky personál pacientom pri posudzovaní, udržiavaní a obnovovaní ich zdravotného stavu, keď sú tieto činnosti vyhradené pre regulované povolanie v členskom štáte, v ktorom sú služby poskytované . (10d) T áto smernica neovplyvňuje náhradu nákladov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú v inom členskom štáte než v tom, ktorého obyvateľom je príjemca starostlivosti. S údny dvor sa tejto problematike venoval už pri mnohých príležitostiach a uznal práva pacienta. J e dôležité, aby sa táto otázka riešila v inom nástroji Spoločenstva, čím by sa zabezpečila väčšia právna istota a jednoznačnosť, pokiaľ sa táto problematika už nerieši v nariadení Rady (EHS) č. 1408/71 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia[11]. (10e) Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice by mali byť vyňaté audiovizuálne služby v akejkoľvek forme prenosu, vrátane prenosu v kinách. Okrem toho sa smernica nevzťahuje na pomoc, ktorú poskytujú členské štáty audiovizuálnemu sektoru, na ktorú sa vzťahujú pravidlá Spoločenstva o hospodárskej súťaži. (10f) Č innosti týkajúce sa hazardných hier vrátane lotérií a stávkových transakcií by mali byť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice vyňaté s ohľadom na osobitnú povahu týchto činností, ktoré zahŕňajú vykonávanie politík týkajúcich sa verejného poriadku a ochrany spotrebiteľa členskými štátmi. (10g) Táto smernica sa nedotýka uplatňovania článku 45 zmluvy týkajúceho sa určitých činností notárov a iných profesií súvisiacich s právomocou vydávania povolení a osvedčení. (10h) Táto smernica sa nevzťahuje na sociálne služby v oblasti bývania, starostlivosti o deti a podpory rodín a osôb v núdzi, ktoré poskytuje štát alebo poskytovatelia poverení štátom na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, s cieľom zabezpečiť podporu tým, ktorí to potrebujú, pretože majú nedostatočný rodinný príjem, úplný alebo čiastočný nedostatok nezávislosti alebo tým, ktorí podstupujú riziko marginalizácie. Tieto služby sú nevyhnutnými na zaručenie základného práva na ľudskú dôstojnosť a integritu a sú prejavom zásad sociálnej súdržnosti a solidarity a táto smernica by ich nemala ovplyvňovať . (10i) Táto smernica sa nezaoberá financovaním sociálnych služieb, ani systémami pomoci s nimi spojenými. Takisto neovplyvňuje kritéria ani podmienky, ktorými členské štáty zabezpečujú, aby sociálne služby efektívne vykonávali svoju funkciu v prospech verejného záujmu a sociálnej súdržnosti. (11) Vzhľadom na skutočnosť, že zmluva poskytuje konkrétny právny základ pre oblasť zdaňovania a pre už prijaté nástroje Spoločenstva v tejto oblasti, je potrebné oblasť zdaňovania vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. [Odôvodnenie 12 bolo presunuté] (13) V súčasnosti existuje veľké množstvo právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa služieb . Táto smernica je založená na acquis Spoločenstva, a preto ho dopĺňa. Rozpory medzi touto smernicou a inými nástrojmi Spoločenstva boli preskúmané a sú v tejto smernici vyriešené okrem iného prostredníctvom výnimiek. Je však potrebné zabezpečiť pravidlo pre akékoľvek zvyšné a výnimočné prípady, v ktorých dochádza k rozporu medzi ustanovením tejto smernice a ustanoveniami iného nástroja Spoločenstva.Výskyt takéhoto rozporu by sa mal stanoviť v súlade s pravidlami zmluvy o práve usadiť sa a voľnom pohybe služieb. Rozporu medzi ustanovením tejto smernice a budúcim nástrojom Spoločenstva by sa malo predísť pri navrhovaní tohto nástroja a rokovaniach o ňom. (13a) Táto smernica je v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES[12] o uznávaní odborných kvalifikácií a nemá na ňu žiadny vplyv. Zaoberá sa inými otázkami ako sú tie, ktoré súvisia s odbornými kvalifikáciami, medzi ktoré patrí napr. poistenie profesijnej zodpovednosti, obchodná komunikácia, viacodborové činnosti a administratívne zjednodušenie. Odchýlka od ustanovenia o slobode poskytovať služby v tejto smernici zabezpečuje, že táto smernica nemá s ohľadom na dočasné cezhraničné poskytovanie služieb vplyv na hlavu II o voľnom poskytovaní služieb smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií. Preto žiadne opatrenia uplatniteľné v členskom štáte, v ktorom sa služba poskytuje podľa smernice 2005/36/ES nie sú ovplyvnené ustanovením o slobode poskytovať služby. (13b) Táto smernica je v súlade s ostatnými iniciatívami Spoločenstva týkajúcimi sa služieb, najmä tými, ktoré sa vzťahujú na bezpečnosť služieb. Tiež je v súlade s inými iniciatívami týkajúcimi sa vnútorného trhu a ochrany spotrebiteľa, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách[13] a nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa („nariadenie o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa“)[14]. (14) Služby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, zahŕňajú široké spektrum činností podliehajúcich stálej zmene vrátane podnikových služieb, ako je podnikateľské poradenstvo, osvedčovanie a skúšanie; správa zariadení vrátane údržby kancelárskych priestorov; reklama; personálne poradenstvo; služby obchodných zástupcov. Služby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, tiež zahŕňajú služby poskytované podnikateľom aj spotrebiteľom, ako napríklad právne alebo daňové poradenstvo; služby v oblasti nehnuteľností poskytované napr. realitnými agentúrami; služby v oblasti stavebníctva vrátane architektonických služieb; distribučné služby; organizáciu veľtrhov; prenájom dopravných prostriedkov;cestovné kancelárie. Sú tu zahrnuté aj služby pre spotrebiteľov, ako napríklad služby v oblasti cestovného ruchu vrátane služieb sprievodcov; služby centier voľného času, športových centier a zábavných parkov; a, dokiaľ nie sú vyňaté z rozsahu pôsobnosti smernice, služby pre domácnosť vrátane pomoci starším osobám. Tieto činnosti môžu zahŕňať služby, ktoré si vyžadujú blízkosť medzi poskytovateľom a príjemcom, ale aj služby, pri ktorých je potrebné, aby príjemca alebo poskytovateľ vycestoval a služby, ktoré môžu byť poskytované na diaľku vrátane prostredníctvom internetu. [Odôvodnenie 15 bolo vypustené] (16) Podľa judikatúry Súdneho dvora sa posúdenie, či určité činnosti najmä činnosti, ktoré sú financované z verejných zdrojov alebo poskytované verejnými subjektmi, predstavujú „službu”, musí uskutočniť jednotlivo s prihliadnutím na všetky ich charakteristiky, najmä na spôsob, akým sú poskytované, organizované a financované v dotknutom členskom štáte . Súd dospel k rozhodnutiu, že základnou charakteristikou odmeny je skutočnosť, že predstavuje odplatu za dané služby, a týmto uznal, že odplata chýba v prípade činností, ktoré sú vykonávané bezodplatne štátom alebo v mene štátu v súvislosti s jeho povinnosťami v sociálnej, kultúrnej, vzdelávacej a právnej oblasti, akým je vzdelávanie poskytované v rámci národného systému vzdelávania alebo riadenie systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré nepredstavujú hospodársku činnosť . Poplatok od príjemcov, napríklad školné alebo zápisné platené študentmi s cieľom prispieť určitým spôsobom na prevádzkové náklady systému, nepredstavuje odplatu, pretože služba je v zásade financovaná z verejných prostriedkov. Na tieto činnosti sa preto nevzťahuje vymedzenie pojmu služba v článku 50 zmluvy, a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. (16a) Neziskové amatérske športové činnosti majú dôležitý spoločenský význam. Často sú výhradne zamerané na plnenie spoločenských a rekreačných cieľov. Nepredstavujú hospodársku činnosť v zmysle práva Spoločenstva a nespadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. [Odôvodnenie 17 bolo presunuté] (18) Pojem poskytovateľ zahŕňa každú fyzickú osobu, ktorá je štátnym príslušníkom členského štátu, alebo každú právnickú osobu, ktorá v ňom vykonáva činnosť v oblasti služieb, v súvislosti s výkonom slobody usadiť sa alebo voľného pohybu služieb. Pojem poskytovateľ preto nie je obmedzený len na cezhraničné poskytovanie služieb v rámci voľného pohybu služieb, ale tiež zahŕňa prípady, v ktorých sa prevádzkovateľ usadí v členskom štáte, aby tam začal vykonávať činnosti v oblasti služieb. Na druhej strane vymedzenie pojmu poskytovateľ nezahŕňa prípady pobočiek spoločností tretích krajín v členskom štáte, pretože podľa článku 48 zmluvy môžu mať prospech zo slobody usadiť sa a voľného pohybu služieb len spoločnosti založené v súlade s právnymi predpismi členského štátu so sídlom, ústredím alebo hlavným miestom podnikania v rámci Spoločenstva. Pojem príjemca sa tiež vzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú výhody z práv, ktoré im boli priznané aktami Spoločenstva, akými sú nariadenie (EHS) č. 1408/71[15] alebo smernice 2003/109/EC[16], nariadenie (EHS) č. 859/2003[17] a smernica 2004/38/ES[18]. Okrem toho majú členské štáty možnosť rozšíriť pojem príjemca na iných štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa nachádzajú na ich území. (18a) Miesto, kde je poskytovateľ služby usadený, by malo byť určené v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, podľa ktorej pojem usadenie sa znamená skutočný výkon hospodárskej činnosti prostredníctvom stálej prevádzky na dobu neurčitú. Táto požiadavka môže byť tiež splnená, ak je spoločnosť založená na stanovené obdobie, alebo ak si prenajíma budovu alebo zariadenie, kde vykonáva svoju činnosť. Tiež môže byť splnená, ak v súvislosti s konkrétnou službou členský štát udelí povolenie len na obmedzenú dobu trvania. Usadenie si nevyžaduje, aby sa uskutočnilo formou dcérskej spoločnosti, pobočky alebo agentúry, ale môže pozostávať z kancelárie riadenej vlastnými pracovníkmi poskytovateľa alebo osobou, ktorá je nezávislá, ale oprávnená konať v mene podniku na stálom základe, ako je tomu napríklad v prípade agentúry. Takéto vymedzenie pojmu vyžaduje samotný výkon hospodárskej činnosti na mieste sídla poskytovateľa služby, pričom samotná poštová schránka nepredstavuje sídlo. V prípadoch, v ktorých má poskytovateľ viaceré sídla, je potrebné určiť, z ktorého sídla poskytuje dotknutú službu. Ak je pri viacerých sídlach ťažké určiť, z ktorého z nich je daná služba poskytovaná, sídlom poskytovania danej služby je sídlo, kde má poskytovateľ pre činnosti vzťahujúce sa na túto službu ústredie. (18b) Ustanovenia zmluvy o usadení sa ponechávajú hospodárskym subjektom voľnosť, čo sa týka právnej formy, ktorú považujú pre výkon svojich činností za vhodnú. Rovnako znamenajú „právnické osoby” v zmysle zmluvy všetky subjekty vytvorené podľa vnútroštátneho práva členského štátu, alebo ním sa riadiace, bez ohľadu na ich právnu formu. [Odôvodnenie 19 bolo presunuté] (20) Pojem systém udeľovania povolení zahŕňa okrem iného administratívne postupy na udeľovanie povolení, licencií, schválení alebo koncesií, ako aj povinnosti súvisiace so získaním oprávnenia na výkon činnosti, ako je povinnosť zaregistrovať sa ako člen profesie alebo zapísať sa do evidencie, registra alebo databázy, povinnosť úradného vymenovania za orgán alebo povinnosť byť držiteľom preukazu potvrdzujúcim členstvo v určitej profesii. Povolenie môže byť udelené nielen formálnym rozhodnutím, ale aj implicitným rozhodnutím, ktoré napríklad vyplýva z toho, keď príslušný orgán nereaguje, alebo keď má poskytovateľ voči príslušnému orgánu oznamovaciu povinnosť vzhľadom na jeho záujem začať vykonávať príslušnú činnosť alebo aby sa táto činnosť stala zákonnou. (20a) Pojem závažné dôvody verejného záujmu, na ktoré sa odvolávajú niektoré ustanovenia tejto smernice, sa postupne vyvinul v judikatúre Súdneho dvora v súvislosti s článkami 43 a 49 zmluvy a je možné, že sa bude naďalej vyvíjať . Tento pojem, ako ho uznal v judikatúre Súdny dvor, zahŕňa aspoň nasledujúce oblasti: verejný poriadok, verejná bezpečnosť a verejné zdravie v zmysle článkov 46 a 55 zmluvy, udržiavanie poriadku v spoločnosti, ciele sociálnej politiky, ochrana príjemcov služieb, ochrana spotrebiteľa, ochrana pracovníkov vrátane sociálnej ochrany pracovníkov, udržanie finančnej rovnováhy systému sociálneho zabezpečenia, zabránenie podvodom, prevencia nekalej súťaže, ochrana životného prostredia a mestského životného prostredia vrátane mestského a vidieckeho plánovania, ochrana veriteľov, zabezpečenie zdravej administratívy súdnictva, bezpečnosť ciest, ochrana duševného vlastníctva, ciele kultúrnej politiky vrátane zabezpečenia slobody prejavu rôznych zložiek v spoločnosti, predovšetkým sociálnych, kultúrnych, náboženských a filozofických hodnôt spoločnosti, udržanie rôznorodosti tlače a podpora národného jazyka, zachovanie národného historického a umeleckého dedičstva a veterinárna politika. [Odôvodnenie 21 sa vypúšťa] (21a) Pravidlá vzťahujúce sa na administratívne postupy sa nezameriavajú na harmonizáciu administratívnych postupov, ale na odstránenie príliš náročných systémov udeľovania povolení, postupov a formálnych náležitostí, ktoré prekážajú výkonu slobody usadiť sa a z toho vyplývajúcemu vytvoreniu nových podnikov poskytujúcich služby. (22) Jedným z hlavných problémov, s ktorým sa stretávajú najmä MSP pri získavaní prístupu k činnostiam v oblasti služieb a pri ich výkone je zložitosť, dĺžka a právna neistota administratívnych postupov. Z tohto dôvodu, nasledujúc vzor určitých iniciatív zameraných na modernizáciu a dobrú administratívnu prax, podniknutých na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni, je potrebné ustanoviť zásady administratívneho zjednodušenia okrem iného pomocou zavedenia systému jednotných kontaktných miest koordinovaných na úrovni Spoločenstva, pomocou obmedzenia povinnosti predchádzajúceho schválenia na prípady, v ktorých je to dôležité, a pomocou ustanovenia zásady konkludentného udeľovania povolenia príslušným orgánom po uplynutí určitej lehoty. Cieľom takejto modernizácie je pri dodržaní požiadaviek transparentnosti a aktualizácie informácií týkajúcich sa prevádzkovateľov odstrániť oneskorenia, znížiť náklady a odstrániť odradzujúce účinky vyplývajúce napr. zo zbytočných alebo príliš zložitých a ťažkopádnych postupov, z duplicity postupov, byrokratických postupov pri predkladaní dokumentov, zo svojvoľného výkonu právomocí príslušných orgánov, z neurčitých alebo nadbytočne dlhých lehôt na poskytnutie odpovede, obmedzeného trvania platnosti udelených povolení a neprimeraných poplatkov a pokút. Takáto prax pôsobí obzvlášť odradzujúco najmä na poskytovateľov, ktorí majú záujem začať vykonávať činnosti v inom členskom štáte, a je potrebné ju koordinovane modernizovať v rámci rozšíreného vnútorného trhu dvadsiatich piatich členských štátov. (22a) Členské štáty by mali v prípade potreby zaviesť formuláre harmonizované na úrovni Spoločenstva, ako stanovila Komisia, ktoré budú slúžiť ako ekvivalent osvedčení, potvrdení alebo ďalších dokumentov v súvislosti s usadením sa . (22b) S cieľom preskúmať potrebu zjednodušenia postupov a formálnych náležitostí môžu členské štáty osobitne zohľadniť svoje potreby, počet, možnú duplicitu, náklady, jasnosť, prístupnosť, ako aj oneskorenie a praktické ťažkosti, ktoré by mohli dotknutému poskytovateľovi služieb spôsobiť. (23) S cieľom uľahčiť prístup k činnostiam v oblasti služieb a k ich výkonu na vnútornom trhu je potrebné stanoviť spoločný cieľ administratívneho zjednodušenia pre všetky členské štáty a vytvoriť ustanovenia týkajúce sa okrem iného jednotných kontaktných miest , práva na informácie, možnosti splniť požiadavky postupom prostredníctvom elektronických prostriedkov a ustanovenia rámca pre systémy udeľovania povolení. Ostatné opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni na tieto účely môžu zahŕňať znižovanie počtu postupov a formálnych náležitostí vzťahujúcich sa na činnosti v oblasti služieb a obmedzenie týchto postupov a formálnych náležitostí len na tie, ktoré sú dôležité na dosiahnutie cieľa všeobecného záujmu a ktoré sa navzájom neduplikujú z hľadiska obsahu alebo účelu. (24) Na účely administratívneho zjednodušenia by nemali byť zavedené všeobecné formálne požiadavky, ako napríklad predloženie originálnych dokumentov, overených kópií alebo overeného prekladu, okrem prípadu, ak sú objektívne opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu, akým je napríklad ochrana pracovníkov, verejné zdravie, ochrana životného prostredia alebo ochrana spotrebiteľa . Je tiež nevyhnutné zabezpečiť, aby povolenie obyčajne umožňovalo prístup k činnosti v oblasti služieb alebo k jej výkonu na celom území štátu, pokiaľ nie je nové povolenie pre jednotlivé prevádzky, napríklad pre každý nový hypermarket, alebo povolenie obmedzené na určitú časť územia členského štátu , objektívne opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu. (25) Je vhodné ustanoviť jednotné kontaktné miesta s cieľom zabezpečiť, aby každý poskytovateľ mal k dispozícii jediné miesto, na ktorom môže splniť všetky postupy a formálne náležitosti. Počet jednotných kontaktných miest na jeden členský štát môže byť rôzny v závislosti od právomocí na regionálnej a miestnej úrovni alebo v závislosti od dotknutých činností. Vytvorenie jednotných kontaktných miest neovplyvňuje rozdelenie funkcií medzi príslušnými orgánmi v rámci každého vnútroštátneho systému. Ak je na regionálnej alebo miestnej úrovni niekoľko príslušných orgánov, jeden z nich môže prevziať úlohu jednotného kontaktného miesta a koordinátora. Jednotné kontaktné miesta môžu byť zriadené nielen správnymi orgánmi, ale aj obchodnými komorami alebo remeselníckymi združeniami, alebo profesijnými organizáciami, alebo súkromnými subjektmi, ktorým sa členský štát rozhodne zveriť túto úlohou. Jednotné kontaktné miesta hrajú dôležitú úlohu pri poskytovaní pomoci poskytovateľom služieb buď priamo ako príslušný orgán oprávnený vydávať dokumenty potrebné na získanie prístupu k činnostiam v oblasti služieb, alebo ako sprostredkovateľ medzi poskytovateľom a príslušnými orgánmi. Komisia už v odporúčaní z 22. apríla 1997 o zlepšení a zjednodušení podnikateľského prostredia pre začínajúce podnikateľské subjekty[19] vyzývala členské štáty, aby s cieľom zjednodušiť formálne náležitosti zakladali jednotné kontaktné miesta. (25a) Poplatok, ktorý môžu jednotné kontaktné miesta vyberať, by mal byť primeraný nákladom na postupy a formálne náležitosti, ktoré vykonávajú. To členským štátom nebráni, aby jednotné kontaktné miesta poverili výberom iných správnych poplatkov, ako napríklad poplatkov dozorných orgánov. (25b) Poskytovatelia služieb a ich príjemcovia musia mať ľahký prístup k určitým druhom informácií. Mali by tu byť zahrnuté najmä informácie o postupoch a formálnych náležitostiach, kontaktných údajoch príslušných orgánov, podmienkach prístupu k verejným registrom a databázam a informácie o možných opravných prostriedkoch a kontaktných údajoch združení a organizácií, od ktorých môžu poskytovatelia alebo príjemcovia získať praktické rady. Tieto informácie musia byť ľahko prístupné, tzn. mali by byť verejnosti ľahko dostupné a bez akýchkoľvek obmedzení. Tieto informácie by mali byť poskytované zrozumiteľným a jednoznačným spôsobom. (25c) Povinnosť zabezpečiť, aby boli dôležité informácie ľahko prístupné poskytovateľom a príjemcom, môžu členské štáty splniť sprístupnením týchto informácií na webovej stránke. Povinnosť príslušných orgánov poskytovať pomoc poskytovateľom a príjemcom neobsahuje poskytovanie právneho poradenstva v jednotlivých prípadoch. Avšak mali by byť poskytnuté všeobecné informácie o spôsobe, akým sa zvyčajne požiadavky vykladajú a uplatňujú. Spôsob poskytovania informácií poskytovateľom služieb a príjemcom si môže určiť každý členský štát v rámci ustanovení tejto smernice. Otázky týkajúce sa zodpovednosti v prípade poskytnutia nesprávnych alebo nepresných informácií si vyriešia členské štáty. (26) Pre administratívne zjednodušenie činností v oblasti služieb v prospech poskytovateľov, príjemcov a príslušných orgánov bude rozhodujúce vytvorenie elektronických prostriedkov na splnenie postupov a formálnych náležitostí v primerane blízkej budúcnosti. Na splnenie tejto povinnosti bude potrebné upraviť vnútroštátne zákony a iné predpisy vzťahujúce sa na služby. Táto povinnosť členským štátom nebráni, aby okrem elektronických prostriedkov poskytli aj iné prostriedky plnenia takýchto postupov a formálnych náležitostí. Skutočnosť, že musí existovať možnosť splniť tieto postupy a formálne náležitosti na diaľku, znamená, že členské štáty musia zabezpečiť, aby mohli byť splnené aj z iného štátu. Táto povinnosť sa nevzťahuje na postupy alebo formálne náležitosti, ktoré z dôvodu ich povahy nemožno splniť na diaľku. Táto skutočnosť ďalej neovplyvňuje právnych predpisov členských štátov o používaní jazykov. (27) Získanie prístupu k činnosti v oblasti služieb môže podliehať udeleniu povolenia príslušným orgánom, len ak je takéto rozhodnutie v súlade s kritériami nediskriminácie, nevyhnutnosti a proporcionality. Znamená to najmä, že existencia systémov udeľovania povolení by mala byť prípustná len v prípadoch, v ktorých by následná inšpekcia na mieste nebola účinná z dôvodu nemožnosti dodatočne určiť nedostatky dotknutej služby pri zohľadnení rizík a nebezpečenstiev, ktoré by mohli vzniknúť, ak by sa nevykonala predchádzajúca inšpekcia. Na ustanovenie s takýmto účinkom v tejto smernici sa však nemožno spoliehať pri zdôvodňovaní systémov udeľovania povolení, ktoré zakazujú iné nástroje Spoločenstva, ako napr. smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy[20] alebo smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode („smernica o elektronickom obchode”)[21]. Výsledky postupu vzájomného hodnotenia umožnia na úrovni Spoločenstva určiť druhy činností, v prípade ktorých by sa mali systémy udeľovania povolení zrušiť. (27a) Táto smernica sa nedotýka možnosti členských štátov odňať povolenie po jeho udelení, a to v prípadoch, keď už nie sú splnené podmienky na udelenie povolenia. (27b) Podľa judikatúry Súdneho dvora, verejné zdravie, ochrana spotrebiteľa, zdravia zvierat a ochrana mestského životného prostredia predstavujú závažné dôvody verejného záujmu. Takéto závažné dôvody môžu zdôvodniť uplatnenie systémov udeľovania povolení a iných obmedzení uplatniteľných na sociálne služby. Avšak žiadny takýto systém udeľovania povolení alebo obmedzenie nemôžu byť diskriminačné na základe štátnej príslušnosti. Navyše musia byť vždy dodržané zásady nevyhnutnosti a proporcionality. (27c) Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa systémov udeľovania povolení by sa mali zaoberať prípadmi, keď si prístup k činnosti v oblasti služieb alebo jej výkon hospodárskymi subjektmi vyžaduje rozhodnutie príslušného orgánu. Netýka sa to rozhodnutí príslušných orgánov o založení verejného alebo súkromného subjektu na poskytovanie konkrétnej služby, ani na uzatvorenie zmlúv príslušnými orgánmi na poskytovanie konkrétnej služby, ktorú upravujú predpisy o verejnom obstarávaní. (27d) S cieľom uľahčiť prístup k činnostiam v oblasti služieb a k ich výkonu je dôležité zhodnotiť systémy udeľovania povolení a ich odôvodnenia a podať o nich správu. Táto povinnosť podať správu sa týka iba existencie systémov udeľovania povolení a nie kritérií a podmienok pre ich udeľovanie. (27e) Povolenie vo všeobecnosti umožní poskytovateľovi prístup k činnosti v oblasti služieb alebo k výkonu tejto činnosti na celom území štátu, pokiaľ územné obmedzenie povolenia nie je objektívne opodstatnené závažným dôvodom verejného záujmu. Napríklad ochrana životného prostredia môže zdôvodňovať požiadavku získať povolenie pre každé jednotlivé zariadenie na území štátu. Toto ustanovenie nemá vplyv na právomoci na regionálnej alebo miestnej úrovni týkajúce sa udeľovania povolení v rámci členských štátov. (27f) T áto smernica, a najmä opatrenia týkajúce sa systémov udeľovania povolení a teritoriálneho rozsahu povolení, nezasahujú do rozdelenia regionálnych alebo miestnych právomocí v rámci členských štátov vrátane regionálnej a miestnej samosprávy a používania úradných jazykov. (27g) Ustanovenie vťahujúce sa na neduplicitu podmienok pre udeľovanie povolení nebráni tomu, aby členské štáty uplatňovali vlastné podmienky, ktoré sú uvedené v systéme udeľovania povolení. Vyžaduje sa iba, aby príslušné orgány pri zvažovaní toho, či tieto podmienky žiadateľ spĺňa, zohľadnili rovnaké podmienky, ktoré už žiadateľ splnil v inom členskom štáte. Toto ustanovenie nevyžaduje uplatňovanie podmienok pre udeľovanie povolení stanovených v systéme udeľovania povolení v inom členskom štáte. (28) Ak je v dôsledku nedostatku prírodných zdrojov alebo technickej kapacity počet vydávaných povolení pre určitú činnosť obmedzený, čo môže nastať napríklad vo vzťahu k prideľovaniu analógových rádiových frekvencií alebo pri využívaní vodnej elektrárne, musí sa prijať postup pre výber spomedzi viacerých kandidátov s cieľom zabezpečiť pomocou otvorenej súťaže kvalitu a podmienky pre poskytovanie služieb dostupných pre užívateľov. Takýto postup musí zaručiť transparentnosť a nestrannosť a povolenia nesmú byť v rámci neho udeľované na nadmerne dlhé obdobie alebo podliehať automatickému obnoveniu, alebo dávať úspešnému poskytovateľovi iné výhody. Predovšetkým doba platnosti udeleného povolenia musí byť stanovená spôsobom, ktorý nebráni ani neobmedzuje voľnú hospodársku súťaž viac, ako je potrebné na umožnenie návratnosti investičných nákladov pre poskytovateľa a nadobudnutie primeraného zisku z investovaného kapitálu. Toto ustanovenie nebráni členským štátom, aby obmedzili počet vydávaných povolení z iných dôvodov ako z nedostatku prírodných zdrojov alebo technickej kapacity. Tieto povolenia v každom prípade naďalej podliehajú ostatným ustanoveniam tejto smernice, ktoré sa vzťahujú na systémy udeľovania povolení. (