[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 6.6.2007 KOM(2007)286 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE „KVALITNEJŠIA LEGISLATÍVA V ROKU 2006“ podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality (14. správa) {SEK(2007)737} SPRÁVA KOMISIE „KVALITNEJŠIA LEGISLATÍVA V ROKU 2006“ podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality (14. správa) Táto správa je štrnástou výročnou správou o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality. Zahŕňa takisto aj pokrok dosiahnutý v zlepšovaní právneho prostredia v Európskej únii[1]. Zlepšovanie právnej úpravy Právne prostredie, ktoré je vhodne vytvorené, jasné, zrozumiteľné a čo najjednoduchšie, má kľúčový význam pre ochranu prosperity občanov, verejného zdravia a životného prostredia. Súčasne zabezpečuje spravodlivý trh, na ktorom európsky podnik môže súťažiť efektívne a s inovačnými produktami. Program zlepšovania právnej úpravy si kladie za cieľ toto dosiahnuť na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni v spoločnom úsilí inštitúcií EÚ a členských štátov, a spôsobom, ktorý maximalizuje prínosy verejnej politiky pri minimalizovaní nákladov, ktoré právna úprava kladie na ekonomiku EÚ. Hlavné ciele a opatrenia v prospech zlepšovania právnej úpravy inštitúcií EÚ sú stanovené v Akčnom pláne Komisie o zlepšovaní právnej úpravy, ktorý bol revidovaný v marci 2005[2], a v Medziinštitucionálnej dohode (IIA) o kvalitnejšej legislatíve podpísanej Európskym parlamentom, Radou a Komisiou v decembri 2003[3]. Komisia predložila v novembri 2006 strategické preskúmanie zlepšeného regulačného programu[4]. Identifikuje významný a povzbudzujúci pokrok, ktorý sa dosiahol, a načrtáva výzvy stojace pred inštitúciami EÚ a členskými štátmi, ak zlepšovanie právnej úpravy má mať skutočné a pretrvávajúce pozitívne vplyvy na podnikanie a občanov. Hlavné identifikované výzvy majú zlepšiť kvalitu hodnotenia vplyvov a používanie tohto nástroja pri príprave a prijímaní právnych predpisov; pokročiť pri meraní administratívnych nákladov a odstraňovaní zbytočných prekážok v európskej a vnútroštátnej legislatíve; pokračovať a zintenzívniť prácu s cieľom dosiahnuť ambiciózny program na modernizáciu a zjednodušenie legislatívy; pokračovať v preverovaní a možnom stiahnutí návrhov v legislatívnom procese s cieľom zabezpečiť, aby to, čo je predložené Radou a Parlamentom, bolo ešte aktuálne a v súlade s prioritami Komisie; posilniť konštruktívny dialóg medzi všetkými zákonodárnymi orgánmi na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni a so zúčastnenými subjektami. Opatrenia podniknuté Komisiou Komisia v súlade so svojou inštitucionálnou úlohou iniciátora legislatívneho procesu má osobitnú zodpovednosť za dosiahnutie cieľov zlepšovania právnej úpravy na troch úrovniach prípravy, následného postupu a implementácie právnych predpisov. Čo viedlo k programu na zlepšovanie právnej úpravy a čo sa v roku 2006 uskutočnilo: - realizovalo sa 67 hodnotení vplyvu, spustilo sa externé hodnotenie systému hodnotenia vplyvu a zriadila sa Rada pre hodnotenie vplyvu ako nezávislá kvalitná podporná a kontrolná služba na hodnotenie vplyvu pripravená útvarmi Komisie, - pokračovalo sa v implementácii jeho programu na zjednodušenie, zaznamenal sa dosiahnutý pokrok, pridalo sa do programu viac ako 40 nových bodov[5] a doplnili sa zjednodušené body do jeho legislatívneho a pracovného programu na rok 2007[6], - do jeho usmernení o hodnotení vplyvu sa doplnil štandardný model nákladov EÚ na meranie administratívnych nákladov a navrhlo sa spustiť ambiciózny akčný program na zníženie administratívnej záťaže v EÚ, - dokončilo sa jeho preverenie návrhov v legislatívnom procese pochádzajúcich od predchádzajúcich Komisií a opätovne sa spustil program pre kodifikáciu a zrušenie obsolétnych právnych noriem. Mnohé z týchto aktivít sú uskutočňované vzájomne posilňujúcim spôsobom zabezpečujúcim, aby program na zlepšovanie právnej úpravy bol koherentný, napríklad: meranie administratívnych nákladov je zahrnuté do metodológie na hodnotenie vplyvu, a návrhy na zjednodušenie v legislatívnom a pracovnom programe Komisie sú predmetom hodnotenia vplyvu, ktorý využíva konzultácie zainteresovaných strán. Konzultácie so zainteresovanými stranami V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa v roku 2006 značne zvýšil počet konzultácií uskutočnených Komisiou, bolo vydaných 217 nelegislatívnych oznámení (+28 v porovnaní s rokom 2004) a uskutočnilo sa 129 konzultácií prostredníctvom internetu (+23), konkrétne webového portálu „Your Voice in Europe“ [7]. V kontexte Európskej iniciatívy za transparentnosť[8] uskutočnila Komisia verejnú konzultáciu o minimálnych normách pre konzultovanie so zainteresovanými stranami[9], ktorá ukázala, že zainteresované strany boli všeobecne pozitívne naladené pri ich hodnotení spôsobu, akým Komisia uskutočňuje svoje konzultácie[10]. Ďalšie zlepšenia boli žiadané v súvislosti so všeobecnou spätnou väzbou o informácii prijatej prostredníctvom konzultácií s dosiahnutím lepšej vyváženosti účastníkov na cieľových konzultáciách a s dodržaním minimálnych lehôt. Pre útvary Komisie vyhovenie minimálnym normám na konzultácie má účinok na pracovné zaťaženie, ale má aj pridanú hodnotu ku konečným zneniam iniciatív. Kontakt s odborníkmi a využívanie ich znalostí Komisia bude pokračovať vo svojom úsilí v súlade s princípmi a normami o kontakte s externými odborníkmi a využívaním ich rád[11]. Zamýšľa najmä podporiť väčšie využívanie SINAPSE (Vedecké informácie na podporu politiky v Európe), styčný priestor medzi expertami a tvorcami politiky (EÚ) [12]. Povzbudilo sa jeho počiatočné zavedenie a v roku 2007 by sa mal posilniť. Nové formy správy vecí verejných a neustále narastajúca zložitosť mnohých politických problémov znamená, že tradičné poradenské systémy potrebujú podporu z celej EÚ a rýchlu konzultáciu s vedcami/odborníkmi a účinnejšiu komunikáciu medzi odborníkmi z celej Európy i mimo nej. Toto môže byť uľahčené ďalším rozvojom a všeobecnejším využívaním elektronickej siete SINAPSE. Hodnotenie vplyvu V roku 2006 uskutočnili útvary Komisie 67 hodnotení vplyvu. Toto zahŕňalo hodnotenia vplyvu pre všetky veľké legislatívne a politiku určujúce iniciatívy v ročnom legislatívnom a pracovnom programe, vyžadované od roku 2005, a okrem toho mnoho „dobrovoľných“ hodnotení vplyvu pre ďalšie iniciatívy s významnými potenciálnymi vplyvmi. Skúsenosti ukazujú, že v čoraz väčšom počte prípadov hodnotenie vplyvu významne zmenilo prístup, povahu právneho nástroja, alebo aj viedlo k upusteniu od predpokladaného návrhu[13]. Komisia tiež rozšírila svoj prístup na integrované hodnotenie ekonomických, sociálnych dopadov a dopadov na životné prostredie svojich návrhov tým, že ich začlenila do svojich usmernení na metodológiu hodnotenia vplyvu na meranie administratívnych nákladov[14]. S cieľom ďalej zvyšovať celkovú kvalitu svojich hodnotení vplyvov tiež v praxi, predseda Komisie zriadil Radu na hodnotenie vplyvu , ktorá pôsobí pod jeho priamou právomocou a nezávisle od útvarov Komisie. Rada preskúmava návrhy hodnotenia vplyvov a poskytuje stanoviská o ich kvalite, ponúka rady a podporuje kvalitu tam, kde je potrebné. Ďalšie opatrenia na rozšírenie celkového prístupu a zvýšenie kvality hodnotení vplyvu vypracovaných Komisiou sú pravdepodobné v nadväznosti na externé hodnotenie systému hodnotenia vplyvu, ktoré bolo spustené v roku 2006 a ukončené na jar 2007. Výber nástrojov (autoregulácia a spoluregulácia) Komisia je pri príprave svojich návrhov zaviazaná skontrolovať, či alternatívy „klasickej“ regulácie sú vhodnejšie na dosiahnutie cieľov Zmluvy[15]. S cieľom povzbudiť využívanie alternatívnych právnych nástrojov Komisia a Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) spolu vyvinuli databázu „autoregulácie a spoluregulácie EÚ“ [16]. Uľahčuje výmenu informácií a určenie osvedčenej praxe pri iniciatívach o autoregulácii a spoluregulácii s dimenziou EÚ (t.j. zahŕňa viac ako jeden členský štát). Jej hlavným cieľom je povzbudiť a podporiť súkromné subjekty ochotné vyvinúť alebo zlepšiť autoregulačné programy a môže tiež pomôcť zákonodarcom zodpovedným za tvorbu spoluregulácie. Súčasne Komisia s dotknutými subjektami, ale aj prostredníctvom okrúhlych stolov a štúdií, konzultovala vhodnú autoreguláciu a spolureguláciu ako súčasť svojho hodnotenia vplyvu [17]. V roku 2006 bolo na sektorovej úrovni zavedených niekoľko dôležitých mechanizmov v oblasti autoregulácie a spoluregulácie. Komisia privítala rozvoj osobitných etických kódexov na úrovni Spoločenstva a/alebo členských štátov. Niekoľko právnych aktov tiež zabezpečilo väčšiu spolureguláciu so zainteresovanými stranami[18]. V roku 2006 sa však zaznamenali prípady požiadavky priemyslu zmeniť autoregulačné praktiky na spoluregulačné programy alebo aj klasické právne predpisy[19]. Hoci Komisia trvá na tom, že regulačné alternatívy majú určitý potenciál, zároveň uznáva, že v mnohých prípadoch zostávajú nariadenia najjednoduchším spôsobom ako dosiahnuť ciele EÚ a poskytnúť podnikaniu a občanom právnu istotu. Minimalizácia administratívnych nákladov vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ Na základe prípravnej práce uskutočnenej v roku 2005 Komisia zaviedla spoločnú metodológiu na hodnotenie administratívnych nákladov navrhovaných právnych predpisov. Tento štandardný model nákladov EÚ sa aplikoval od marca 2006 na niekoľko hodnotení vplyvov navrhnutých a/alebo ukončených. Komisia bude pokračovať vo svojom úsilí dosiahnuť najväčšie možné zblíženie metodológie s členskými štátmi a medzi nimi. Vo svojom Strategickom preskúmaní zlepšovania právnej úpravy a súvisiacom pracovnom dokumente o „Meraní administratívnych nákladov a znižovaní administratívnych prekážok v Európskej únii“ z novembra 2006[20], Komisia oznámila na rok 2007 ambiciózny akčný plán na znižovanie administratívnej záťaže a vyzvala Radu stanoviť spoločný cieľ zníženia záťaže o 25 %, ktorý má dosiahnuť spoločne EÚ a členské štáty do roku 2012. V prvom štádiu Komisia oznámila zámer začať vo veľkom s meraním administratívnej záťaže vo vybraných prioritných oblastiach a predložiť sériu zrýchlených opatrení na demonštráciu možného zníženia administratívneho bremena bez toho, aby to ovplyvnilo rozhodujúce politické ciele dotknutej legislatívy. Overenie a stiahnutie návrhov v legislatívnom procese Ako súčasť úsilia o zlepšovanie právnej úpravy Komisia pravidelne overuje návrhy právnych predpisov v legislatívnom procese stojace pred zákonodarcom s cieľom kontroly, či sú ešte stále relevantné a aktuálne. V roku 2006 ukončila Komisia overenie všetkých návrhov v legislatívnom procese prijatých predchádzajúcimi Komisiami. Vychádzajúc z overenia roku 2005 183 návrhov v legislatívnom procese navrhnutých pred rokom 2004, sa v roku 2006 stiahlo 68 návrhov. V tom istom roku overila Komisia viac ako 80 ďalších návrhov v legislatívnom procese prijatých Komisiou v roku 2004 pred tým, ako súčasná Komisia dňa 22. novembra 2004 nastúpila do úradu, a rozhodla sa stiahnuť ďalších 10 návrhov. Tieto návrhy sú obsiahnuté v legislatívnom a pracovnom programe Komisie na rok 2007[21]. V súlade s článkom 32 rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Komisiou (máj 2005), Parlament bol informovaný o zámere Komisie stiahnuť tieto návrhy a toto stiahnutie nadobudne účinnosť zverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie . Komisia odporúča, aby každá nová Komisia uskutočnila podobnú aktivitu počas prvých mesiacov prevzatia úradu s cieľom overiť, či návrhy prijaté predtým sú stále v súlade s jej prioritami, a potvrdiť svoj politický záujem na týchto návrhoch. Zjednodušenie a aktualizovanie acquis Spoločenstva Z trojročného programu o zjednodušení, predloženého v októbri 2005[22], Komisia v roku 2006 prijala 27 bodov a 6 bodov, ktoré preniesla z roku 2005. Ďalších 23 iniciatív predpokladaných v roku 2006 bolo odložených na rok 2007 s cieľom umožniť ďalšie analýzy podporujúce tieto návrhy. Ako súčasť svojho strategického preskúmania zlepšovania právnej úpravy predložila Komisia v novembri 2006 prvú správu o pokroku pri stratégii pre zjednodušenie právneho prostredia[23] a oznámila 43 nových iniciatív, ktoré rozšíria ambiciózny program o zjednodušení zahŕňajúci obdobie rokov 2006-2009. Štyridsaťsedem hlavných iniciatív na zjednodušenie je po prvýkrát zahrnutých v legislatívnom a pracovnom programe Komisie na rok 2007. Správa tiež predkladá aktualizovaný program s cieľom ukončiť kodifikáciu legislatívnej základne do roku 2008. Úspešná implementácia programu o zjednodušení v správnom čase však vyžaduje starostlivú konzultáciu so zainteresovanými stranami, hodnotenie pravdepodobných dosahov iniciatív a zdieľanú zodpovednosť so zákonodarcami na úrovni Spoločenstva a vnútroštátnej úrovni. Na úrovni EÚ by sa mal sledovať medziinštitucionálny dialóg na zrýchlenie prijímania námetov na zjednodušenie. V členských štátoch vnútroštátne programy o zjednodušení sa musia rozvíjať takým spôsobom, ktorý zabráni tomu, aby pozitívne efekty zjednodušenia legislatívy EÚ boli rušené nadmernými vnútroštátnymi pravidlami, ktoré nie sú prijaté v súlade s nimi. Monitorovanie uplatňovania práva EÚ Správne uplatňovanie práva EÚ je dôležitým prvkom na dosiahnutie cieľov zlepšovania právnej úpravy. Práve zjednodušenie a zlepšenie právneho prostredia môžu spôsobiť očakávané prínosy pre podnikanie a občanov, ak členské štáty transponujú právo EÚ rýchlo a správne[24]. Prostredníctvom usmernení o hodnotení vplyvu sa od útvarov Komisie vyžaduje vziať do úvahy potenciálne problémy pri transpozícii už počas prípravy svojich návrhov právnych predpisov s cieľom vyhnúť sa tomu, aby sa omeškania pri transpozícii zväčšovali, čo môže viesť k prípadom porušenia. Okrem toho, v spolupráci s členskými štátmi pracuje Komisia na prispôsobení svojich monitorovacích metód. Toto zahŕňa tvorbu korelačných tabuliek, jasne prepojené ustanovenia smerníc a vnútroštátnych noriem, ako aj celkovú implementáciu elektronického notifikačného systému pre vnútroštátne transpozičné opatrenia. Tento systém bol úplne spustený pre všetky členské štáty od začiatku roka 2006 a Komisia podporila jeho používanie v roku 2006 rôznymi aktivitami. Aktivity inštitúcií EÚ, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov Zlepšovanie právnej úpravy a jeho implementácia boli prioritami pre všetky inštitúcie v roku 2006. Odhliadnuc od Komisie bol osobitne aktívnym Európsky parlament. V apríli viedol parlament plenárnu diskusiu a v máji 2006 prijal balík piatich rozhodnutí o zlepšovaní právnej úpravy, ktorý zahŕňa široký rozsah návrhov pre aktivity a zlepšenia existujúcich nástrojov a procedúr. Tieto boli hlavne orientované na Komisiu, ale aj na Radu a členské štáty. Ako odpoveď na výzvu Európskeho parlamentu posilniť kontrolu kvality v hodnoteniach vplyvov vypracovaných Komisiou oznámil predseda Komisie, že nezávislá kontrola kvality bude zriadená pod jeho osobnou právomocou, a toto viedlo Komisiu vytvoriť Radu pre hodnotenie vplyvu v novembri 2006. V roku 2006 Európsky parlament[25] vyjadril tiež politickú podporu medziinštitucionálnemu „spoločnému prístupu hodnotenia vplyvu“ [26], ktorý bol dohodnutý v novembri 2005. Tento prístup prišiel ako odpoveď na ustanovenie v medziinštitucionálnej dohode o zlepšovaní právnej úpravy z roku 2003 a stanovuje „dopravné normy“ o tom, ako by mali byť v legislatívnom procese používané hodnotenia vplyvov vypracované Komisiou, a o hodnoteniach vplyvov hmotnoprávnych zmien a doplnení Európskeho parlamentu a Rady. Pri skúmaní návrhov Komisie pokročili Parlament aj Rada vo svojom používaní hodnotení vplyvov vypracovaných Komisiou, a tak konsolidovali hodnotenie vplyvov na nástroj zabezpečujúci to, že politické rozhodnutia sú prijímané na základe najlepšieho možného preukázania potenciálnych vplyvov. Počas rakúskeho predsedníctva Rada zostavila orientačný návod pre pracovné skupiny o zaobchádzaní s hodnoteniami vplyvov v Rade[27]. Parlament a jeho výbory čoraz väčšmi požadujú, aby sa vypracúvali štúdie a analýzy o vplyve na určité otázky[28] alebo na hmotnoprávne zmeny a doplnenia k návrhom Komisie[29]. Výbor regiónov (VR) a Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa tiež aktívne zúčastňovali na diskusii o zlepšovaní právnej úpravy v roku 2006, najmä o otázkach subsidiarity. Výbor regiónov požadoval systematickú konzultáciu a začlenenie do práce na hodnotení vplyvov vypracovaných Komisiou týkajúcich sa miestnych a regionálnych orgánov s cieľom zabezpečiť, aby finančná alebo administratívna záťaž uložená na miestne alebo regionálne orgány pri implementácii právnych predpisov EÚ bola primeraná cieľom sledovaným aktivitou EÚ. Na podporu tohto vytvoril Výbor regiónov v roku 2006 monitorovaciu sieť subsidiarity[30] ako nástroj na výmenu informácií medzi európskymi miestnymi subjektami o návrhoch Komisie, ktorí majú vplyv na miestne a regionálne orgány a politiky, za ktoré nesú zodpovednosť. Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na základe vlastnej iniciatívy správu o „výkone vnútroštátnej administratívy a administratívy EÚ“ v roku 2006 a jeho stredisko pre monitorovanie jednotného trhu spustilo práce na integrácii sociálnych vplyvov v hodnoteniach vplyvov vypracovaných Komisiou. Jej výsledky sa očakávajú v roku 2007. Uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality Komisia pokračovala v úsilí lepšie objasniť prostredníctvom hodnotení vplyvov a dôvodových správ ako sú navrhované opatrenia zosúladené s oboma princípmi[31]. V máji 2006 rozhodla Komisia postúpiť svoje nové návrhy a konzultačné dokumenty priamo vnútroštátnym parlamentom a vyzvala ich reagovať s cieľom zlepšiť proces formulovania politiky[32]. Európska rada na svojom zasadnutí v júni 2006 privítala pokrok. Hlavy štátov a vlád požiadali Komisiu, aby náležite zvážila pripomienky vnútroštátnych parlamentov, najmä so zreteľom na princípy subsidiarity a proporcionality. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch Európsky parlament a Rada predniesli relatívne málo zmien a doplnení k návrhom Komisie, ktoré sa explicitne týkajú subsidiarity a proporcionality[33]. Úplná väčšina stanovísk Výboru regiónov (VR) a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru neobsahovala žiadnu kritiku týkajúcu sa uplatnenia princípu subsidiarity. Problémy s proporcionalitou sa vyskytovali o niečo častejšie. Toto bol tiež záver dvoch testovacích prípadov monitorovacej siete subsidiarity Výboru regiónov[34]. Vnútroštátne parlamenty zaslali niekoľko stanovísk, v ktorých žiadali vyjasniť argumenty Komisie alebo poskytnúť podrobnejšie údaje. Menšina z nich zastávala názor, že návrhy postúpené Komisiou boli považované v určitých ohľadoch ako idúce proti týmto princípom. Komisia odpovedá individuálne na tieto podania. Táto odlišnosť pohľadov zdôrazňuje potrebu spoločného porozumenia podmienok stanovených týmito dvomi princípmi uvedenými v Zmluvách. Komisia dúfa, že k takémuto porozumeniu prispeje predloženie štandardnej sady otázok použitých na navrhnutie dôvodovej správy sprevádzajúcej návrhy Komisie[35]. Konvergentným výkladom by sa vyhlo zmätkom napríklad v súvislosti s princípom „delegovanej pôsobnosti“ a spätného nedorozumenia, ktoré občas spôsobuje dojem o porušení subsidiarity. Pokiaľ ide o ex post súdnu kontrolu v roku 2006, princíp subsidiarity sa vzťahoval na dva rozsudky vydané Súdom prvej inštancie Európskych spoločenstiev, ktoré potvrdili predchádzajúcu judikatúru. V žiadnom prípade súd nezistil porušenie princípu subsidiarity[36]. K 31. decembru 2006 judikatúra Európskeho súdneho dvora a Súdu prvého stupňa neobsahovala žiaden rozsudok s účinkom, že sa porušil princíp subsidiarity alebo že súlad s týmto princípom bol nedostatočne podložený. Možné porušenia princípu proporcionality boli analyzované v niekoľkých rozsudkoch a v niektorých prípadoch boli na základe toho úplne alebo čiastočne zrušené opatrenia Spoločenstva. Napríklad v prípade C-310/04 Španielsko proti Rade týkajúcom sa nariadenia Rady, ktorým sa upravuje podporný program pre bavlnu, rozhodol súd, že chýbali „základné skutočnosti, ktoré sa musia vziať do úvahy ako základ napadnutých opatrení právneho aktu a od ktorých závisí uplatňovanie úvahy [inštitúcií EÚ]. [37]“ Súd zistil, že bol porušený princíp proporcionality a zrušil napadnutý právny akt. PRÍLOHA: Návrhy právnych predpisov Komisie, konzultačné dokumenty a správy: [pic] [pic] [1] Povinnosť Komisie predložiť Európskej rade a Európskemu parlamentu výročnú správu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality bola zavedená na zasadnutí Európskej rady v Edinburgu v decembri 1992. Táto povinnosť bola zahrnutá do protokolu, ktorý bol pripojený k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (ZES) v rámci zmien a doplnení zavedených Amsterdamskou zmluvou v roku 1997. Od roku 1995 táto výročná správa bola rozšírená o opatrenia prijaté na zlepšenie kvality a dostupnosti právnych predpisov (predchádzajúca správa – pozri KOM (2005) 98 a SEK (2005) 364). Niektoré prvky, ktoré prispievajú k zlepšeniu regulačného prostredia sú podrobnejšie opísané v Tretej správe o spravovaní Európy (2004-2005) (pozri http://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). [2] „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“ KOM(2005)97, marec 2005, ďalej len ako „akčný plán“. Toto oznámenie aktualizuje a kompletizuje akčný plán z roku 2002 („ Zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia“, KOM(2002)278, 5. jún 2002). Akčný plán vychádzal z Bielej knihy o spravovaní Európy (KOM(2001)727, 25. jún 2001). [3] Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1. [4] KOM(2006) 689 konečné znenie. [5] „Prvá správa o pokroku týkajúca sa stratégie zjednodušenia regulačného prostredia“ - KOM(2006) 690. [6] KOM(2006) 629 [7] http://ec.europa.eu/yourvoice/ [8] Pozri Zelenú knihu o Európskej iniciatíve za transparentnosť: KOM (2006) 194. [9] Tieto normy boli zavedené v roku 2003 (KOM(2002)704, 11. december 2002). [10] Komisia prijala viac ako 100 príspevkov na konzultáciu, ktoré sú uverejnené na: http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm [11] KOM(2002) 713, 11. decembra 2002. [12] http://europa.eu.int/sinapse [13] Pre konkrétne príklady pozri prílohu k tejto správe, bod 2.1.3, poznámky pod čiarou 18-20. [14] SEK(2005) 791. [15] Usmernenia na hodnotenie vplyvu overujú možnosť alternatívnych regulačných nástrojov ako povinných prvkov hodnotení vplyvu vypracovaných Komisiou. [16] http://www.eesc.europa.eu/smo/prism/presentation/index.asp [17] Pozri napríklad „Autoregulácia v reklamnom sektore EÚ: Správa z diskusie medzi zainteresovanými stranami”, Júl 2006 (http://ec.europa.eu/consumers/overview/report_advertising_en.pdf); “Praktiky v oblasti autoregulácie a spoluregulácie v Európskej únie”, Október 2006 (http://europa_eu.staging.entr.cec.eu.int/enterprise/regulation/better_regulation/docs/simplification/Final-report-SCR2.pdf); alebo Štúdia o opatreniach spoluregulácie v sektore médií (http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised). [18] Pre konkrétne príklady pozri prílohu k tejto správe, bod 2.1.4. [19] Išlo napríklad o prípad, keď Európska asociácia pre ovocné šťavy (AIJN) požiadala, aby bola do legislatívy EÚ začlenená norma o ovocnej šťave, ktorá bola predtým definovaná v dobrovoľnom etickom kódexe členov AIJN dohodnutom v implementácii smernice Rady 2001/112. [20] KOM (2006) 691. [21] Príloha 4 k dokumentu KOM (2006) 629 z 24.10.2006. [22] KOM (2005) 535. [23] KOM (2006) 690. [24] Pozri výročnú správu Komisie o monitorovaní uplatňovania práva Spoločenstva za rok 2005, KOM(2006) 416. [25] Bol tiež podporený Radou a Komisiou koncom roku 2005. [26] Dokument Rady č. 14901/05. [27] Dokument Rady 9382/06 15.5.2006. [28] Napríklad o začlenení sociálnych vplyvov do hodnotení vplyvov vypracovaných Komisiou. [29] Napríklad ENVI Výbor analýza vplyvu vypracovaná výborom pre životné prostredie (ENVI) o zmenách a doplneniach k návrhu smernice o kvalite ovzdušia. [30] http://www.cor.europa.eu/en/activities/sub_mon.htm. [31] V decembri 2003 rozhodla Komisia stanoviť štandardný formát pre dôvodovú správu, ktorá sprevádza každý jej legislatívny návrh, s cieľom zlepšiť jej štruktúru a obsah; pozri C(2003)4555 schválený Komisiou dňa 13. decembra 2003. [32] „Občianska agenda – výsledky pre Európu”, KOM(2006) 211. [33] Napríklad v roku 2006 sa v 11 legislatívnych správach a 3 vlastných iniciatívach Parlament dotkol explicitne subsidiarity a proporcionality. [34] Výbor regiónov uskutočnil tieto testy na návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (KOM(2006)479) a o oznámení o efektívnosti a spravodlivosti v systémoch európskeho vzdelávania a odbornej príprave (KOM(2006)481). Výbor regiónov zverejní výsledky v roku 2007. [35] Pozri prílohu 3 k pracovnému dokumentu zamestnancov Komisie pripojenú k tomuto oznámeniu. [36] Pozri prípad T-168/01 GlaxoSmithKline Služby proti Komisii, rozsudok z 27. septembra 2006, ešte neoznámený, odsek 196 a nasl. a prípad T-253/02 Chafiq Ayadi proti Rade, rozsudok z 12. júla 2006, ešte neoznámený, odsek 105 a nasl. (prípad neprávoplatný z dôvodu podania odvolania C-403/06P). [37] Rozsudok zo 7. septembra 2006, odsek 123.