EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 12. 2016 COM(2016) 792 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Štvrtá správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka





Štvrtá správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka Úvod Napriek mnohým problémom sa počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje štvrtá správa , potvrdila tendencia trvalého dosahovania výsledkov v rámci vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka. Od aktivácie vyhlásenia sa zaznamenal výrazný pokles v počte prekročení hraníc, ktorý pokračoval aj v období, na ktoré sa vzťahuje táto správa. Obmedzil sa počet strát na životoch. Priemerný počet denných príchodov z Turecka na grécke ostrovy je aj naďalej približne 81 osôb, teda oveľa menej ako mimoriadne vysoké počty zaznamenané v rovnakom období v minulom roku. Zároveň však návraty z Grécka do Turecka napredujú príliš pomalým tempom. V dôsledku toho sa vyvíja ďalší tlak na už zaťažené prijímacie zariadenia na gréckych ostrovoch, čo prispelo k nedávnym prípadom narušenia verejného poriadku. Hoci celkový rozsah tokov do Grécka je naďalej výrazne nižší než pred vyhlásením, situácia si vyžaduje nielen dôsledné monitorovanie, ale čo je dôležitejšie, aj dodatočné úsilie s cieľom zlepšiť situáciu na gréckych ostrovoch. Pokrok sa dosiahol aj v ďalších bodoch vyhlásenia. Napríklad presídľovanie sýrskych utečencov z Turecka sa neustále zrýchľuje. EÚ pridelila viac ako 2,2 miliardy z 3 miliárd EUR z nástroja pre utečencov v Turecku, pričom 677 miliónov EUR už bolo vyplatených. Vo štvrtej správe sa opisuje pokračujúci trend napredovania spolu s opatreniami, ktoré sú stále potrebné na to, aby sa vykonávanie vyhlásenia stalo stabilným a udržateľným pilierom politiky EÚ. Európska rada 20. októbra konštatovala, že trvalá stabilizácia situácie na trase cez východné Stredozemie si vyžaduje, aby sa vyhlásenie naďalej vykonávalo. Vo svojich záveroch Európska rada vyzýva na ďalšie urýchlenie návratov z gréckych ostrovov do Turecka, na rýchle vymenovanie stálych koordinátorov hotspotov v Grécku, na to, aby členské štáty v celom rozsahu reagovali na žiadosti agentúr EÚ o zdroje na pomoc Grécku a na ďalší pokrok v súvislosti s celou škálou záväzkov voči všetkým členským štátom, ktoré sú obsiahnuté vo vyhlásení, vrátane liberalizácie vízového režimu. Táto správa potvrdzuje naliehavú potrebu pokroku v súvislosti s uvedenými problémami. 1.Súčasný stav Od tretej správy z 28. septembra 2016 bol celkový počet osôb prichádzajúcich z Turecka na grécke ostrovy 5 687 – čo znamená priemerný denný príchod približne 81 osôb. Hoci počet denných príchodov je stále vyšší ako pred letom, čísla sú aj naďalej oveľa nižšie ako v tom istom období v minulom roku (celkovo približne 390 000 od 28. septembra do 4. decembra 2015) a ako v mesiaci, ktorý predchádzal vyhláseniu (kedy priemerné príchody presahovali počet 1 700 denne). Od vyhlásenia EÚ a Turecka sa v Egejskom mori zaznamenalo 63 úmrtí a nezvestných osôb. Napriek tomu, že každá strata na živote je nesmierne poľutovaniahodná, táto skutočnosť predstavuje značný pokles v stratách na životoch, keďže v tom istom období v roku 2015 prišlo o život 592 ľudí.

Zlepšená koordinácia a spolupráca Koordinátor EÚ Komisie pre vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka zabezpečil v tejto súvislosti každodenné priebežné kontakty s gréckymi a tureckými orgánmi, agentúrami EÚ, medzinárodnými organizáciami a inými členskými štátmi, so zameraním na urýchľovanie azylového procesu, zvyšovanie počtu migrantov vrátených z gréckych ostrovov do Turecka a zavádzanie vhodných bezpečnostných opatrení v hotspotoch. S cieľom zabezpečiť úplné vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka a zmierniť tlak na grécke ostrovy je potrebné toto vykonávanie posilniť a urýchliť. Koordinátor EÚ na tento účel a vzhľadom na opatrenia na strane EÚ v spolupráci s gréckymi orgánmi vypracoval spoločný akčný plán, ktorý dnes uverejňuje. Uvedený plán bol vytvorený so zámerom vymedziť ďalšie úsilie potrebné na všetkých stranách: či už ide o úsilie zo strany Grécka, členských štátov, európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, Európskeho podporného úradu pre azyl, Komisie a medzinárodných organizácií (Medzinárodnej organizácie pre migráciu a Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov) zamerané na zabezpečenie vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka v plnom rozsahu, a najmä na zmiernenie tlaku na grécke ostrovy. Hlavným cieľom tejto spolupráce je do apríla 2017 vyriešiť nevybavené žiadosti o azyl na gréckych ostrovoch. Komisia zo svojej strany schvaľuje hlavné body spoločného akčného plánu uvedené v prílohe 1. Účasť členských štátov je nevyhnutná na zabezpečenie účinnosti podpory zo strany agentúr EÚ pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. Európska rada na svojom zasadnutí 20. októbra zdôraznila význam splnenia všetkých požiadaviek agentúr EÚ na pracovníkov, ako aj rezervnej skupiny pre otázky azylu vytvorenej pre potreby Európskeho podporného úradu pre azyl s cieľom kedykoľvek a v dostatočnej miere podporiť členské štáty v prvej línii. V záujme rýchlej reakcie na výzvu Európskej rady na poskytnutie ďalších pracovníkov vypracoval Európsky podporný úrad pre azyl komplexný pilotný školiaci program s cieľom zabezpečiť, aby mohli byť pracovníci zodpovední za prípady, ktorí majú obmedzené skúsenosti zo svojej krajiny, vyslaní na pomoc gréckym orgánom. Problém chýbajúceho personálu, na ktorý sa poukazovalo v predchádzajúcich správach, však stále nebol plne vyriešený. Európsky podporný úrad pre azyl vyslal k 5. decembru do Grécka 93 tlmočníkov a 74 expertov z členských štátov, z čoho 52 bolo vyslaných do hotspotov, pričom 39 z nich vykonávalo buď úlohy pracovníkov zodpovedných za prípady alebo viedlo pohovory. Počet chýbajúcich pracovníkov zodpovedných za prípady je v súčasnosti 61. Vzhľadom na potrebu ďalšieho personálu Európsky podporný úrad pre azyl 11. novembra adresoval výzvu 150 expertom v oblasti azylu z členských štátov vrátane 100 pracovníkov zodpovedných za prípady určených pre grécke ostrovy. Na základe informácií doručených do 5. decembra sa však očakáva, že celkový počet vyslaných expertov od dnešného dňa do konca roka klesne. V prípade, že nedôjde k rýchlej náprave, táto skutočnosť bude mať významný negatívny vplyv na rýchlosť riešenia jednotlivých prípadov a bude viesť k väčšiemu preplneniu ostrovov. Pokiaľ ide o podporu hraníc, európska pohraničná a pobrežná stráž k 5. decembru vyslala do Grécka 682 príslušníkov vrátane 54 príslušníkov na podporu vykonávania vyhlásenia. Do 14. decembra je počet chýbajúcich prizvaných príslušníkov 13, pričom po tomto dátume sa zvýši na 57. Pokiaľ ide o Europol, počet prizvaných príslušníkov, ktorí v súčasnosti vykonávajú sekundárne bezpečnostné kontroly v hotspotoch, sa zvýšil na 24 (z toho 21 prizvaných príslušníkov a traja pracovníci Europolu). Nateraz sú okrem pracovníkov Europolu, ktorí sú nasadení na piatich ostrovoch a vykonávajú dodatočné sekundárne bezpečnostné kontroly, ďalší štyria príslušníci umiestnení v osobitnej regionálnej jednotke Európskej únie v meste Pireus, kde plnia koordinačné úlohy. Zdá sa, že počet pracovníkov vyslaných Europolom je aj naďalej postačujúci, avšak potrebu úprav na základe budúceho vývoja tokov bude nutné dôkladne sledovať. Na základe týchto skutočností, najmä pokiaľ ide o riziko väčšieho preplnenia ostrovných prijímacích kapacít a súvisiacich rizík narušenia verejného poriadku (pozri nižšie), by členské štáty mali urýchlene zvýšiť svoje prísľuby Európskemu podpornému úradu pre azyl. Členské štáty by mali dodržať aj svoje prísľuby európskej pohraničnej a pobrežnej stráži v súvislosti s poskytovaním požadovaného personálu a zosúladiť ich so želanými počtami a profilmi. Zabezpečenie neustálej dostupnosti prizvaných príslušníkov na vyslanie a technického vybavenia s cieľom účinne vykonávať operácie, ktoré koordinuje európska pohraničná a pobrežná stráž je kľúčové pre fungovanie tejto agentúry a orgánov pohraničnej stráže členských štátov, ktoré musia zvládať toky neregulárnej migrácie na trase cez východné Stredozemie. Tureckí styční dôstojníci, ktorí boli v nadväznosti na pokus o prevrat opätovne privolaní, boli 25. októbra znovu vyslaní na grécke ostrovy. Turecká pobrežná stráž aktívne hliadkuje vo východných vodách Egejského mora, pričom zaznamenáva vysokú týždennú úroveň prevencie odchodov z Turecka (približne 450 – 500 zadržaní). V nadväznosti na vyslanie styčného dôstojníka európskej pohraničnej a pobrežnej stráže na vlajkovú loď NATO v apríli 2016 a podpísanie stálych operačných postupov medzi európskou pohraničnou a pobrežnou strážou a námorným velením NATO v júli sa spolupráca v oblasti Egejského mora prehĺbila, a to vo forme spoločného situačného prehľadu, včasného varovania, sledovania a výmeny operačných informácií s gréckou a tureckou pobrežnou strážou. Cieľom tejto spolupráce je neustále zvyšovať už aj tak značnú mieru odhaľovania a urýchľovať výmenu informácií o prevádzaní migrantov. NATO na tento účel nedávno poskytlo európskej pohraničnej a pobrežnej stráži vybavenie s cieľom získať prístup k jej zabezpečenej regionálnej sieti, aby sa tak zintenzívnila činnosť platforiem na výmenu informácií medzi týmito dvoma operáciami. Informačné iniciatívy Konzorcium médií s vysokou sledovanosťou v spolupráci s Komisiou a na základe činnosti osobitnej skupiny pre informačnú stratégiu zameranú na migrantov pripravuje online „informačný portál pre migrantov“. Očakáva sa, že tento portál bude v prevádzke začiatkom roka 2017 a bude informovať milióny potenciálnych migrantov na celom svete o nebezpečenstve a právnych prekážkach pri pokuse o vstup na územie EÚ.

V nadväznosti na informačnú kampaň, ktorá prebiehala na všetkých ostrovoch s hotspotmi v júli a v auguste s cieľom informovať migrantov o ich právach a možnostiach, Komisia pomáha gréckym orgánom vytvárať vo všetkých hotspotoch stále informačné stánky. V týchto stánkoch budú pôsobiť experti z gréckych orgánov, ako aj experti z európskych a medzinárodných organizácií, ktorí budú migrantom poskytovať spoľahlivé informácie. Kým na ostrove Chios už informačný stánok existuje, stánok na ostrove Lesbos je v štádiu príprav. Podkladové dokumenty a informačné materiály pripravuje Komisia v spolupráci s gréckymi orgánmi, agentúrami EÚ, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: vzhľadom na riziká čoraz viac preplnených prijímacích kapacít a súvisiace riziká narušenia verejného poriadku členské štáty bezodkladne zabezpečia potrebných expertov, ako sa v októbri zaviazali v Európskej rade, aby Európsky podporný úrad pre azyl urýchlil spracúvanie žiadostí o azyl na gréckych ostrovoch, pričom sa v prípade potreby môže využiť komplexný výcvik pripravený Európskym podporným úradom pre azyl pre potreby vysielania pomocných dôstojníkov, členské štáty budú aj naďalej zabezpečovať expertov pre európsku pohraničnú a pobrežnú stráž v súlade so želanými počtami a profilmi, konzorcium médií začiatkom roka 2017 spustí „informačný portál pre migrantov“, na všetkých ostrovoch s hotspotmi sa čo najskôr vytvoria informačné miesta s cieľom poskytovať migrantom priame informácie. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje návrat všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí prišli z Turecka na grécke ostrovy po 20. marci a ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené. Tieto opatrenia sa vykonávajú výlučne v súlade s požiadavkami práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržiavaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Súčasný stav v oblasti návratov Od tretej správy z 28. septembra 2016, po návrate tureckých styčných dôstojníkov na ostrovy a obnovení návratových operácií začiatkom septembra bolo v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka vrátených 170 osôb, ktoré neregulárne vstúpili do Grécka cez Turecko, vrátane 42 Sýrčanov, čo znamená, že celkový počet migrantov vrátených do Turecka po vyhlásení predstavuje 748 osôb. Medzi ďalšie národnosti patrili Pakistanci (394 osôb), Afganci (61 osôb), Alžírčania (68 osôb), Iračania (17 osôb), Bangladéšania (26 osôb), Iránci (18 osôb), Srílančania (16 osôb) a Maročania (15 osôb). Vrátené osoby dostali rozhodnutia o zamietnutí azylu (vrátane záporných druhostupňových rozhodnutí), stiahli svoju žiadosť o azyl alebo o azyl nepožiadali. V priebehu roka 2016 bolo z Grécka do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka alebo grécko-tureckého dvojstranného protokolu o readmisii vrátených celkovo 1 187 neregulárnych migrantov, z toho 95 Sýrčanov. Celkovo je počet návratov nízky, je však tiež nižší než počet prichádzajúcich osôb. Vzhľadom na operácie, ktoré sa konali každý týždeň, sa počet návratov v októbri do určitej miery zvýšil, ale v prvej polovici novembra (keď boli vrátení len štyria Pakistanci), bola zaznamenaná chýbajúca alebo oneskorená reakcia tureckých orgánov na žiadosti gréckych orgánov v súvislosti s vykonávaním návratových operácií v súlade s vyhlásením EÚ a Turecka. Zatiaľ čo grécka azylová služba zdvojnásobila počet svojich expertov pôsobiacich na ostrovoch a ďalší experti by sa mali prijať do konca tohto roka, je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, ktoré má zahŕňať aj vysielanie expertov z členských štátov prostredníctvom Európskeho podporného úradu pre azyl, s cieľom urýchliť spracúvanie žiadostí o azyl na prvom stupni, ako aj zvýšiť a udržať počet návratov. Migranti, ktorí nepochádzajú zo Sýrie sú na člnoch vrátení do Turecka a premiestňovaní do zariadenia určeného na zaistenie v meste Kirklareli, kde dostanú informácie o svojich právach vrátane možnosti požiadať o štatút ochrany v Turecku. Tureckým orgánom doteraz údajne predložilo svoje žiadosti 47 osôb; zatiaľ čo 46 osôb bolo prepustených zo zariadenia určeného na zaistenie, keďže sa o ich žiadostiach ešte nerozhodlo, jednej osobe bolo priznané postavenie utečenca. Doteraz bolo do krajín pôvodu vrátených 417 osôb, ktoré nepožiadali o postavenie utečenca v Turecku. Migranti sýrskeho pôvodu sú z gréckych ostrovov vrátení lietadlami a umiestňujú v utečeneckom tábore v meste Duzici. Majú právo požiadať o dočasnú ochranu a po rýchlej predbežnej registrácii na tento účel sú prepustení a majú možnosť usadiť sa v nimi vybranej provincii alebo zostať v tábore. Všetci doteraz vrátení Sýrčania s výnimkou desiatich, ktorí sa rozhodli pre dobrovoľný návrat do Sýrie, boli predbežne zaregistrovaní. Vysoký komisár OSN pre utečencov a delegácia Európskej únie v Turecku nedávno navštívili zariadenie určené na zaistenie v Kirklareli a utečenecký tábor v Duzici. Pracovné povolenie v Turecku k 15. novembru 2016 zatiaľ získalo 11 102 sýrskych štátnych príslušníkov. Od tretej správy z 28. septembra 2016 sa s podporou asistovaného dobrovoľného návratu a reintegračného programu do krajín pôvodu dobrovoľne vrátilo 869 osôb z pevninskej časti Grécka a 163 osôb z gréckych ostrovov. V Grécku od 1. januára 2016 tento program využilo celkovo 5 710 migrantov. S cieľom zintenzívniť toto úsilie bol program upravený. Na základe toho by všetci účastníci z ostrovov mali mať možnosť v plnej miere využívať pomoc v oblasti reintegrácie. Pomocou plnej účasti Grécka na programoch v oblasti návratu financovaných EÚ (najmä v prípade programu európskej siete pre reintegráciu) a čo najlepšieho využívania finančnej a technickej podpory poskytovanej týmito programami by sa podporilo aj úsilie v oblasti návratu.

Právne kroky Činnosť zahájil novovytvorený odvolací orgán, ktorý má šesť stálych odvolacích výborov (a jeden náhradný výbor). Tieto výbory rozhodujú o odvolaniach podaných od 20. júla v rámci konaní o prípustnosti a spôsobilosti, ktoré sa používajú v prípade štátnych príslušností s nízkou mierou uznávania, proti prvostupňovým rozhodnutiam gréckej azylovej služby. Grécka vláda s cieľom posilniť účinnosť nového odvolacieho orgánu a zvýšiť počet druhostupňových rozhodnutí 25. októbra rozhodla zriadiť sedem ďalších odvolacích výborov, čím ich počet vzrástol na 13, pričom plánuje ďalšie zvyšovanie na celkový počet 20 a do konca februára 2017 zamýšľa zvýšiť aj počet rozhodnutí za mesiac. Ministerstvo spravodlivosti a Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov dokončili výber členov siedmich ďalších výborov, ktoré by mali začať fungovať do konca decembra. Komisia aj naďalej poskytuje podporu gréckym orgánom pri urýchľovaní azylového procesu na prvom a druhom stupni a pri zlepšovaní produktivity azylovej služby a odvolacieho orgánu. Pokiaľ ide o prípady na gréckych ostrovoch, celkový počet odvolaní proti 6 040 doterajším prvostupňovým rozhodnutiam azylovej služby o prípustnosti a podstate veci je 2 014. Doteraz bolo z týchto 2 014 prípadov odvolania vyňatých 838 druhostupňových rozhodnutí (t. j. 42 % prípadov). Čo sa týka prípustnosti, zo 407 doterajších odvolacích rozhodnutí došlo v 17 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach k potvrdeniu prvostupňového rozhodnutia o neprípustnosti a v 390 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach došlo k zmene prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti . Pokiaľ ide o prešetrovanie podstaty veci, z celkového počtu 431 odvolacích rozhodnutí došlo v 369 druhostupňových odvolacích rozhodnutiach k potvrdeniu prvostupňového zamietavého rozhodnutia o podstate veci a v 62 prípadoch došlo k zmene takéhoto zamietavého rozhodnutia. Nové odvolacie výbory plnia zásadnú funkciu vzhľadom na zabezpečenie možnosti uplatňovania práv pre každého. Rýchlosť prijímania rozhodnutí je však nízka, čo má priame dôsledky na vykonávanie vyhlásenia. Nové odvolacie výbory zatiaľ vydali 366 rozhodnutí v kontexte vyhlásenia EÚ a Turecka – 14 rozhodnutí o prípustnosti a 352 o podstate veci. Vypočutie pred gréckou štátnou radou v súvislosti s ústavnosťou zloženia nových odvolacích výborov sa uskutočnilo 29. novembra, pričom jej rozhodnutie sa očakáva koncom tohto roka. Toto rozhodnutie bude mať osobitný význam pri určovaní pokroku v mnohých iných prípadoch. Operatívne kroky Čoraz viac preplnené prijímacie kapacity v hotspotoch a nedávne incidenty na ostrovoch iniciované buď migrantmi alebo miestnymi obyvateľmi prispeli k už aj tak ťažkým pracovným a životným podmienkam. Na ostrovoch sa nachádza 16 295 migrantov, zatiaľ čo v oficiálnych prijímacích zariadeniach je iba 7 450 miest a ďalších 754 miest je k dispozícii v rámci programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov. Riadenie situácie v hotspotoch sa komplikuje aj kvôli veľkej záťaži, ktorú musia znášať orgány pevninskej časti Grécka; podľa gréckych orgánov sa k 6. decembru v pevninskej časti Grécka a na jeho ostrovoch celkovo nachádza približne 62 000 migrantov. Okrem snahy urýchliť spracúvanie žiadostí o azyl a návraty neregulárnych migrantov do Turecka Grécko prijíma niekoľko opatrení s cieľom znížiť preťaženosť hotspotov. Zraniteľní migranti a rodiny sa premiestňujú do zariadení programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov alebo do hotelov na ostrovoch. Osoby, ktorých návrat do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka nie je možný, zraniteľné skupiny a maloleté osoby bez sprievodu sa tiež premiestňujú na pevninu. Na pevninu bolo k 1. decembru premiestnených 2 675 takýchto osôb. Tieto osoby boli ubytované v zariadeniach programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov alebo v ubytovacích zariadeniach na pevnine, prípadne si ubytovanie na pevnine zabezpečili samy. Poskytovanie vhodného ubytovania pre maloleté osoby bez sprievodu je pre Komisiu aj naďalej prvoradé, preto sprístupnila finančné prostriedky na ďalšiu prijímaciu kapacitu a podnecuje členské štáty k tomu, aby premiestnili vyšší počet oprávnených maloletých osôb bez sprievodu z Grécka a Talianska. Na ostrove Lesbos sa zaviedol zrýchlený operačný postup pre migrantov z krajín Maghrebu, Pakistanu a Bangladéša, pričom registrácia, pohovor aj oznámenie sa uskutočnia v priebehu niekoľkých dní. Grécke orgány v spolupráci s miestnymi orgánmi tiež pracujú na vytvorení dodatočnej kapacity na zaistenie alebo na rozšírení existujúcich zariadení na ostrovoch s cieľom zvýšiť kapacitu uzavretých zariadení na zaistenie pred vyhostením. Na ostrovoch existuje neustála potreba zabezpečiť dostatočnú dostupnosť prijímacích zariadení prispôsobených zimným podmienkam, pričom prebieha aj modernizácia ubytovacích zariadení. V reakcii na zimné podmienky humanitárni partneri s podporou EÚ na ostrovoch distribuovali oblečenie a iné domáce potreby. Grécka polícia s cieľom riešiť niektoré obavy o bezpečnosť a zlepšiť podmienky verejného poriadku na ostrovoch pripravila bezpečnostné a evakuačné plány pre všetky osoby a organizácie v hotspotoch. Pre prípad mimoriadnej udalosti sú pripravené aj núdzové usmernenia EÚ na evakuáciu zamestnancov agentúr EÚ a expertov z členských štátov, ktorí pracujú v hostspotoch, a grécka polícia zvýšila nasadenie svojich príslušníkov na ostrovoch vrátane špeciálne vycvičených oddielov na potláčanie nepokojov v blízkosti pracovísk určených na spracúvanie žiadostí o azyl, pričom toto nasadenie plánuje aj naďalej zvyšovať. Európsky podporný úrad pre azyl tiež sprísňuje bezpečnostné podmienky v miestach spracúvania žiadostí o azyl v hotspotoch. Napriek doterajším zlepšeniam bude riešenie situácie na ostrovoch vyžadovať ešte veľa úsilia. Služba pre registráciu a identifikáciu by mala na účely zlepšenia postupov prednostne dokončiť a prijať stále operačné postupy pre hotspoty zohľadňujúc vyhlásenie EÚ a Turecka. Lehota medzi podaním žiadosti a jej skutočným podaním by mala byť skrátená podľa článku 6 ods. 2 smernice o konaní o azyle, v ktorom sa požaduje, aby osoba, ktorá požiadala o medzinárodnú ochranu mala skutočnú možnosť podať žiadosť čo najskôr. Grécki stáli koordinátori hotspotov sa svojich funkcií ešte neujali, napriek tomu, že za posledných 6 mesiacov bolo opakovane ohlasované ich bezprostredné vymenovanie, pričom ich prítomnosť je naliehavo potrebná z hľadiska zabezpečenia celkového riadenia hotspotov, a to aj z bezpečnostného hľadiska. Rovnako by malo byť nasadených oveľa viac príslušníkov polície. Odhaduje sa, že primerané policajné sily, ktoré by uspokojivo zodpovedali potrebám bezpečnosti a verejného poriadku v hotspotoch v momentálnej situácii, by mali byť v závislosti od rôznych potrieb na jednotlivých ostrovoch trikrát až štyrikrát väčšie, než v súčasnosti.

Finančná pomoc EÚ pre Grécko Zatiaľ čo finančná podpora pre Grécko zo strany EÚ sa zameriavala nielen na hotspoty, ktoré čelia najnaliehavejším potrebám, aj podpora určená pevninskej časti Grécka mala pozitívny vplyv na plnenie vyhlásenia. Prijímajú sa opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa čo najskôr v plnom rozsahu začalo s využívaním 509 miliónov EUR, ktoré sú k dispozícii v rámci gréckych vnútroštátnych programov na obdobie 2014 – 2020 z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Presun právomocí orgánu zodpovedného za riadenie vnútroštátnych programov do kompetencie ministerstva hospodárstva, rozvoja a cestovného ruchu sa dokončil v októbri. Považovalo sa za potrebné zrevidovať oba vnútroštátne programy s cieľom ich lepšieho prispôsobenia súčasným potrebám – revízia Fondu pre azyl, migráciu a integráciu bola nedávno schválená, zatiaľ čo revízia Fondu pre vnútornú bezpečnosť sa v súčasnosti dokončuje a mala by sa schváliť v blízkej budúcnosti. Komisia naďalej nalieha na grécke orgány, aby používali vnútroštátne programy efektívnym a účinným spôsobom a úzko s nimi spolupracuje s cieľom zlepšiť vykonávacie mechanizmy, aby sa dostupné zdroje mohli využívať na uspokojenie naliehavých potrieb, najmä v oblasti prijímania a hraničných kontrol (napr. registrácia, identifikácia a odber odtlačkov prstov). Približne 70 miliónov EUR z 352,8 milióna EUR pridelených Grécku v podobe núdzovej pomoci prostredníctvom uvedených dvoch fondov bolo určených na priamu podporu pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka a poskytnutých buď priamo gréckym orgánom alebo prostredníctvom agentúr EÚ a medzinárodných organizácií. Navyše bolo uvoľnených ďalších 199 miliónov EUR v rámci nástroja núdzovej pomoci, ktorý 15. marca 2016 prijala Rada. V decembri pribudnú ďalšie rozpočtové prostriedky vo výške 50 miliónov EUR, v snahe odstrániť existujúce nedostatky v súvislosti s poskytovaním stravy a ubytovania v Grécku a umožniť rýchlu reakciu na nepredvídané udalosti. Humanitárni partneri, ktorí sú financovaní zo zdrojov nástroja núdzovej podpory poskytujú pomoc vo forme zabezpečenia aktuálnych potrieb ako na pevnine, tak aj na ostrovoch. Konkrétne na ostrovoch je to prostredníctvom viacúčelovej hotovostnej pomoci, výstavby dodatočných neformálnych prijímacích zariadení a poskytovania zdravotnej starostlivosti, potravín, vody, sanitácie a ďalších základných služieb. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: naliehavo urýchliť spracúvanie žiadostí o azyl, najmä na ostrovoch, od podania žiadosti po opravný prostriedok a konečné rozhodnutie v súlade s právom EÚ a medzinárodným právom, zvyšovať počet odvolacích výborov a rozhodnutí pripadajúcich na jeden výbor a prednostne sa pritom zamerať na grécke ostrovy, naliehavo zrýchliť tempo návratov do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka, posilňovať bezpečnostné opatrenia na ostrovoch, najmä prostredníctvom vymenovania stálych koordinátorov v hotspotoch a zvýšeného nasadenia príslušníkov gréckej polície, zabezpečovať na ostrovoch prijímacie zariadenia prispôsobené zimným podmienkam, zaisťovať premiestňovanie maloletých osôb bez sprievodu do osobitných zariadení, plne sfunkčniť novo určený vnútroštátny orgán zodpovedný za riadenie vnútroštátnych programov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, aby sa umožnilo okamžité efektívne a účinné využívanie finančných prostriedkov dostupných v rámci týchto programov. 3.Presídľovanie „jeden za jedného“ z Turecka do EÚ Súčasný stav Na základe schémy 1:1 bolo k 5. decembru z Turecka do EÚ a Nórska presídlených celkovo 2 761 Sýrčanov. Od tretej správy z 28. septembra 2016 bolo (do 5. decembra) do ôsmich členských štátov (Belgicka, Fínska, Francúzska, Nemecka, Talianska, Luxemburska, Holandska a Švédska) presídlených 1 147 Sýrčanov. V súčasnosti čaká na presídlenie 340 osôb, v prípade ktorých bolo rozhodnuté kladne. V dôsledku toho, podobne ako v predchádzajúcom sledovanom období, tempo presídľovania v porovnaní s návratmi z gréckych ostrovov značne pokročilo. A toto tempo treba udržať. Komunikácia medzi členskými štátmi a Tureckom o plánovaných výberových misiách do Ankary a presídleniach z Ankary sa zlepšila, čo prispelo k účinnejšej koordinácii a plánovaniu aktivít v oblasti presídľovania, ako aj k optimalizácii zdrojov. Stanovilo sa pravidelnejšie tempo presídľovania. Viacero členských štátov nedávno prijalo nové odporúčania na kandidátov z Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov, zatiaľ čo iné členské štáty už naplánovali ďalšie výberové misie a operácie v oblasti presídľovania na najbližšie mesiace. Okrem zoznamu žiadostí o možné presídlenie obsahujúceho 5 700 sýrskych utečencov, ktorý bol predložený 2. septembra, turecké orgány predložili 7. októbra a 18. novembra Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov nové zoznamy, na ktorých sa nachádza 5 000 respektíve 2 000 osôb. Predloženie ďalšieho zoznamu s približne 2 000 Sýrčanmi sa predpokladá v decembri a Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov tiež očakáva, že turecké orgány preveria staršie zoznamy obsahujúce približne 4 0000 Sýrčanov. Úrad uviedol, že ak sa tak stane, bude k dispozícii dostatočný počet odporúčaní na začatie operácií presídľovania v prvých mesiacoch roku 2017. Z odhadov úradu však vyplýva, že by to bolo podmienené prijatím 10 000 spisov zo strany tureckých orgánov mesačne počas prvých troch mesiacov roku 2017 (iba pre európske programy pre presídľovanie). Členské štáty EÚ začali komunikovať s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov o presídľovacích kvótach na nasledujúci rok. Operatívne kroky

Tím EÚ pre presídľovanie pokračuje vo vykonávaní svojej koordinačnej funkcie s cieľom pomôcť členským štátom pri ich operáciách a spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov a tureckým generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie. Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov úzko spolupracuje s tureckými orgánmi na zlepšení kvality registrácie pri zostavovaní zoznamov odporúčaní a podporuje ich vo zavádzaní priebežného registračného mechanizmu všetkých Sýrčanov, ktorí sa nachádzajú v Turecku a sú pod dočasnou ochranou tejto krajiny. Projekt sa začal koncom októbra a pôvodne pokrýval 30 provincií (z 81) s menším počtom sýrskeho obyvateľstva a mal by priniesť okamžité výsledky pre účinné poskytovanie odporúčaní. V nadväznosti na presídľovací prísľub Komisia v súčasnosti pridáva do vnútroštátnych programov príslušných členských štátov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu celkovú sumu približne 213 miliónov EUR určenú na prijímanie sýrskych štátnych príslušníkov nachádzajúcich sa v Turecku. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: udržiavať tempo presídľovania, ukončiť financovanie príslušných vnútroštátnych programov zo strany Komisie v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu na prijímanie sýrskych štátnych príslušníkov nachádzajúcich sa v Turecku. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás neregulárnej migrácie Úsilie zamerané na kontrolu tokov na trase cez východné Stredozemie nemalo za následok žiadne výraznejšie presmerovanie trasy z Turecka, hoci sa zaznamenala určitá menšia aktivita v podobe prepravy migrantov do Talianska a na Cyprus. Počas sledovaného obdobia prišlo z Turecka do Talianska 18 člnov s celkovým počtom 1 500 migrantov a na Cyprus prišli dva člny s celkovým počtom 212 migrantov, pričom všetci migranti boli sýrskeho pôvodu. Pokiaľ ide o pozemné trasy, zaznamenali sa pravidelné odhalenia neregulárnych prekročení tureckých pozemných hraníc s Bulharskom a Gréckom, hoci sa zdá, že počet týchto odhalení od tretej správy z 28. septembra klesá. V súčasnosti sa denne zaznamenáva priemerne 10 prípadov nelegálneho prekročenia tureckých pozemných hraníc do Grécka a menej ako štyri prípady do Bulharska. Komisia s cieľom podporiť riadenie hraníc a migrácie v Bulharsku uvoľnila 160 miliónov EUR v rámci núdzového financovania, pričom 101 miliónov EUR už bolo pridelených vo forme vyplatených zálohových platieb a pokiaľ ide o zostávajúcich 59 miliónov EUR, žiadosti o financovanie v súvislosti s núdzovými potrebami boli nedávno predložené. Európska agentúra pre pohraničnú stráž zahájila 6. októbra svoju oficiálnu činnosť na bulharsko-tureckých hraniciach. Európska pohraničná a pobrežná stráž k 5 decembru rozmiestnila na tejto hranici 68 príslušníkov. 5.Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov Ako sa uvádza v minulých správach, v Rade prebiehajú diskusie o dokončení stálych operačných postupoch pre dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov v úzkej spolupráci medzi Komisiou, Európskym podporným úradom pre azyl, Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu. Po dosiahnutí dohody o stálych operačných postupoch by sa malo posúdiť, či sú splnené podmienky na začatie vykonávania tohto systému. Vo vyhlásení EÚ a Turecka sa stanovuje, že systém bude aktivovaný, keď sa neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ skončí alebo aspoň podstatne a udržateľne zníži. Zavedením systému sa posilní vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom sa poskytne bezpečná a zákonná alternatíva k neregulárnej migrácii do EÚ. 6.Liberalizácia vízového režimu Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, stále zostáva sedem kritérií zdôraznených v tretej správe z 28. septembra, ktoré je potrebné splniť:

vydávanie biometrických cestovných dokladov v plnom súlade s normami EÚ, prijatie opatrenia na zabránenie korupcii, s ktorým sa v pláne počíta, uzavretie dohody o operačnej spolupráci s Europolom, revidovanie právnych predpisov a postupov týkajúcich sa terorizmu v súlade s európskymi normami, zosúladenie právnych predpisov na ochranu osobných údajov s normami EÚ, ponúknutie účinnej justičnej spolupráce v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, vykonávanie všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom. Ako sa uvádza v minulých správach Komisia povzbudila úsilie Turecka o čo najrýchlejšie dokončenie vykonávania všetkých zostávajúcich kritérií plánu na liberalizáciu vízového režimu. Komisia a Turecko pokračovali v angažovanom dialógu v snahe nájsť riešenia, a to aj v oblasti legislatívnych a procesných zmien potrebných pri všetkých doteraz nesplnených kritériách. Pokiaľ ide o kritérium vydávania biometrických cestovných dokladov, Turecko začalo 1. novembra vydávať cestovné pasy druhej generácie, ktoré obsahujú fotografiu tváre a odtlačky prstov držiteľa pasu. Tieto cestovné pasy, ktoré využívajú šifrovací systém EAC (rozšírená kontrola prístupu) v súlade so v súčasnosti platnými normami ICAO a normami EÚ z roku 2014, sa budú vydávať dočasne, kým sa nezačnú vydávať cestovné pasy tretej generácie, ktoré budú v plnom súlade s normami EÚ podľa plánu liberalizácie vízového režimu. Cestovné pasy tretej generácie sú spolufinancované EÚ a očakáva sa, že sa uvedú do obehu na konci prvého štvrťroka 2017. Komisia opakovane požiadala Turecko, aby pokračovalo vo vykonávaní dvojstranných dohôd o readmisii s Gréckom, Bulharskom a Rumunskom. Turecké orgány sa v septembri dvojstranne dohodli s Bulharskom na praktických aspektoch readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín z Bulharska, pričom v kontexte tejto dohody Bulharsko požiadalo o readmisiu pre 543 osôb, z ktorých Turecko doposiaľ akceptovalo 19. Pokiaľ ide o readmisiu tureckých štátnych príslušníkov, od januára do októbra 2016 Turecko pozitívne reagovalo na 148 z 301 žiadostí o readmisiu, pričom 117 tureckých štátnych príslušníkov bolo prijatých späť na základe readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom. Čo sa týka praktickej spolupráce, stále sa vyskytujú problémy napríklad s dodržiavaním termínov stanovených v dohode. Medzi spoluzákonodarcami súbežne pokračujú diskusie v snahe dosiahnuť kompromis vo vzťahu k návrhu Komisie posilniť existujúci mechanizmus pozastavenia, v ktorom sa stanovujú okolnosti, vedúce k možnému pozastaveniu bezvízového cestovania pre občanov všetkých krajín využívajúcich liberalizáciu víz. 7.Nástroj pre utečencov v Turecku Od tretej správy z 28. septembra 2016 Komisia pokračovala v úsilí riešiť najkritickejšie potreby utečencov a hostiteľských spoločenstiev v Turecku. Celková suma pridelená v rámci nástroja na humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc na roky 2016 až 2017 dosiahla 2,2 miliardy EUR. Predstavuje teda veľký podiel z celkovej sumy 3 miliardy EUR. Pri zmluvne zaviazaných sumách z týchto pridelených prostriedkov sa zaznamenal nárast na 1,3 miliardy EUR. Z uvedenej zmluvne zaviazanej sumy sa vyplatilo 677 miliónov EUR. Tieto finančné prostriedky majú v praxi naďalej priamy vplyv, keďže podniknutie cesty smerom do Európy pre osoby, ktoré ich využívajú, je menej pravdepodobné.

Humanitárna pomoc Komisia pokračuje vo vykonávaní humanitárnej stratégie v rámci nástroja , pričom do dnešného dňa vyčlenila 595 miliónov EUR. Z uvedenej sumy bolo prostredníctvom 26 humanitárnych projektov s 19 partnermi v reakcii na základné potreby, ochranu, vzdelávanie, zdravotníctvo, potraviny a prístrešie zmluvne zaviazaných 512 miliónov EUR. Z týchto 512 miliónov sa k aktuálnemu dátumu vyplatilo 407 miliónov EUR. Komisia spolu s tureckými orgánmi a partnerskými organizáciami 26. septembra uviedla v Turecku do prevádzky vlajkový projekt svojej humanitárnej stratégie – núdzovú záchrannú sociálnu sieť, pričom registrácia prijímateľov začala 28. novembra. Tento projekt predstavuje najväčší humanitárny program v histórii EÚ s rozpočtom vo výške 348 miliónov EUR a jeho cieľom je poskytnúť mesačné prevody hotovosti na elektronickú debetnú kartu najzraniteľnejších utečencov s cieľom pokryť ich základné potreby v podobe stravy, prístrešia a vzdelávania. Zatiaľ čo prvé prerozdelenie hotovosti sa očakáva koncom decembra 2016, cieľom núdzovej záchrannej sociálnej siete je v prvom polroku 2017 postupne pomôcť miliónu najzraniteľnejších utečencov. V oblasti ochrany sa dokončuje komplexný plán reakcie. V súčasnosti už prebieha široké spektrum zásahov v oblasti ochrany zahŕňajúce projekt v hodnote 9 miliónov EUR podpísaný v júli 2016, ktorý vykonáva Populačný fond OSN. Uvedený projekt rozšíri predchádzajúce zásahy Populačného fondu OSN financované zo strany Komisie, keďže sa v rámci neho podporí 20 bezpečných oblastí pre ženy a dievčatá a podniknú sa opatrenia v oblasti reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a boja proti rodovo motivovanému násiliu. Projekt je zameraný aj na uľahčenie prístupu k zdravotníckym službám pre najviac zraniteľné ženy a dievčatá medzi utečencami. Nehumanitárna pomoc Zdroje mobilizované v rámci nehumanitárnej línie nástroja (približne 1,6 miliardy EUR) boli už takmer v plnom rozsahu pridelené. Na 790 miliónov EUR sú už v súčasnosti uzatvorené zmluvy a 270 miliónov EUR bolo vyplatených. V rámci osobitného opatrenia z júla 2016 týkajúceho sa oblasti vzdelávania, zdravotníctva, komunálnej infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory utečencov v Turecku boli v septembri podpísané dva priame granty na obdobie dvoch rokov. Prvá zmluva v hodnote 300 miliónov EUR pre turecké ministerstvo národného vzdelávania poskytuje takmer pol miliónu sýrskych detí prístup k formálnemu vzdelávaniu a zahŕňa 15 000 pedagogických a 2 000 nepedagogických zamestnancov ministerstva. Druhá zmluva rovnako v hodnote 300 miliónov EUR pre ministerstvo zdravotníctva poskytuje približne dvom miliónom utečencov prístup k základnej zdravotnej starostlivosti prostredníctvom vytvorenia viac než 500 zdravotníckych zariadení, ako aj prostredníctvom rehabilitačných služieb starostlivosti o duševné zdravie pre viac než milión utečencov v Turecku. Okrem toho sa budú realizovať aj činnosti v oblasti rodinného plánovania, prevencie prenosných ochorení, prijímania a školenia zdravotníckeho personálu a podporné činnosti. Navyše 28. novembra bola podpísaná zmluva v hodnote 50 miliónov EUR na výstavbu a vybavenie 15 nových škôl v provinciách s vysokým počtom sýrskych utečencov. Bežné školy budú obsahovať po 24 tried a budú zahŕňať miestnosti pre zamestnancov a 10 špeciálnych miestností pre deti so zdravotným postihnutím a traumatizované deti. Výstavba a zariadenie týchto škôl bude prínosom pre 11 000 sýrskych detí. Zároveň sa tým posilní vykonávacia a riadiaca kapacita ministerstva národného vzdelávania. Ďalšie projekty na pomoc pri budovaní vzdelávacej infraštruktúry, nemocníc a verejných služieb budú v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami podpísané v nadchádzajúcich mesiacoch. Koncom roka sa majú podpísať dve zmluvy v rámci Regionálneho trustového fondu vytvoreného v reakcii na krízu v Sýrii. Prvý projekt v hodnote 33 miliónov EUR zvýši prístup sýrskych utečencov a hostiteľských komunít k inkluzívnym zdravotníckym službám vysokej kvality za účasti dánskeho Červeného kríža tureckého Červeného polmesiaca. Druhý projekt v hodnote 5 miliónov EUR bude vykonávaný holandskou mimovládnou organizáciou Spark s cieľom zvýšiť účasť a rovnaký prístup k ďalšiemu a vysokoškolskému vzdelávaniu zraniteľnej sýrskej mládeže, ktorá musela predčasne ukončiť štúdium. Ďalšie projekty iniciované zdola v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ vytvoreného v reakcii na krízu v Sýrii sú vo fáze prípravy.

Rámec pre výsledky nástroja sa má dokončiť pred schôdzou riadiaceho výboru v januári 2017. Tento rámec, ktorý je súčasťou systému monitorovania a hodnotenia nástroja, by mal vymedziť jeho výstupy a výsledky potvrdiť ich vplyv. Komunikačná stratégia nástroja je tiež vo fáze dokončovania. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky: zabezpečiť rýchle uzatvorenie zmlúv na všetky plánované činnosti a ich efektívnu a finančne spoľahlivú realizáciu v plnej spolupráci s tureckými orgánmi, ďalšie humanitárne projekty v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, podpísanie zmlúv s medzinárodnými finančnými nástrojmi a prostredníctvom Regionálneho trustového fondu EÚ vytvoreného v reakcii na krízu v Sýrii v nadchádzajúcich mesiacoch, príprava plánu vykonávania humanitárnej pomoci pre Turecko na rok 2017, dokončenie rámca pre výsledky nástroja a uvedenie systému monitorovania a hodnotenia do prevádzky, dokončenie komunikačnej stratégie nástroja, ďalšia schôdza riadiaceho výboru naplánovaná na 12. januára 2017. 8.Modernizácia colnej únie Záväzok modernizovať colnú úniu bol prijatý na samite EÚ a Turecka v novembri 2015. V nadväznosti na úspech existujúcej colnej únie a prvého hospodárskeho dialógu EÚ a Turecka na vysokej úrovni z apríla 2016 a na základe verejnej konzultácie a externej štúdie Komisia vykonala posúdenie vplyvu týkajúce sa otvorenia rokovaní s Tureckom o modernizácii colnej únie a rozšírení dvojstranných preferenčných obchodných vzťahov na služby, verejné obstarávanie a poľnohospodárstvo. Uvedené posúdenie vplyvu zdôrazňuje pozitívny hospodársky a sociálny prínos rozšírenej colnej únie pre EÚ aj Turecko. Na základe prípravných prác Komisie sa Rade predkladá návrh smerníc na rokovania. 9.Prístupový proces Doteraz bolo v rámci prístupových rokovaní otvorených 16 kapitol, pričom jedna z nich bola predbežne uzavretá. Prípravné práce pokračujú v kľúčových oblastiach spravodlivosti a základných práv a v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitoly 23 a 24). Komisia sa nachádza v procese dopĺňania a aktualizácie dokumentov s cieľom zohľadniť najnovší vývoj. Tieto kapitoly zahŕňajú širokú škálu zásadných otázok vrátane základných práv (napríklad slobody prejavu), ako aj súdnictva, protikorupčnej politiky, migrácie a azylu, vízových pravidiel, riadenia hraníc, policajnej spolupráce a boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných slobôd vrátane slobody prejavu. Prípravné dokumenty v oblastiach energetiky (kapitola 15), vzdelávania a kultúry (kapitola 26) a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31) boli Rade predložené už minulú jar bez toho, aby boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. Komisia informovala o celkovej situácii v Turecku vo svojej správe z 9. novembra 2016. 10.Humanitárna situácia v Sýrii