EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 3. 2021 COM(2021) 142 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EMPTY Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa



Potrebujeme stratégiu, ktorá je inkluzívna pre všetky deti a ktorá podporuje deti v zraniteľných situáciách a potrebujeme stratégiu, ktorá presadzuje a podporuje naše právo participovať na rozhodnutiach, ktoré nás ovplyvňujú. Pretože žiadne rozhodnutie o deťoch by sa nemalo prijímať bez detí. Je načase, aby bola participácia detí normalizovaná. (Závery detí, 13. európske fórum o právach dieťaťa, 2020). Úvod Práva detí sú ľudské práva. Každé dieťa, či už žije v Európe alebo inde vo svete, by malo mať rovnaké práva a možnosť žiť bez diskriminácie, obviňovania alebo zastrašovania akéhokoľvek druhu. Je to sociálny, morálny a ľudský imperatív, o ktorý sa s dôverou opierajú deti – ktoré predstavujú takmer jednu pätinu obyvateľstva žijúceho v EÚ a jednu tretinu celosvetovej populácie –, ale aj širšia spoločnosť. Je to o vytvorení záruk, ktoré všetkým deťom umožnia využiť svoj potenciál a zohrávať vedúcu úlohu v spoločnosti, či už v boji za spravodlivosť alebo rovnosť, posilňovaní demokracie alebo pri súbežnom zavádzaní zelenej a digitálnej transformácie. Preto sú ochrana a presadzovanie práv dieťaťa kľúčovým cieľom činností Európskej únie tak doma, ako aj v zahraničí . Je zakotvený v Charte základných práv EÚ , ktorá je zárukou toho, že pri vykonávaní práva Únie sú práva detí chránené. Tento cieľ preniká do všetkých oblastí politiky a tvorí súčasť hlavných priorít Európskej komisie, ako sú vymedzené v politických usmerneniach predsedníčky von der Leyenovej. Základným cieľom tejto stratégie je zabezpečiť čo najlepší život pre deti v Európskej únii a na celom svete. Prihliada sa v nej na práva a úlohu detí v našej spoločnosti. Deti nás nielenže inšpirujú k zvyšovaniu povedomia o ochrane prírody a zmene klímy, diskriminácii a nespravodlivosti, ale pri tejto činnosti zohrávajú aj poprednú úlohu. Sú práve tak občanmi a lídrami dneška, ako aj lídrami zajtrajška. Snahou tejto stratégie je uplatniť princíp našej spoločnej zodpovednosti, spojiť sily a zabezpečiť tak dodržiavanie, ochranu a uplatňovanie práv každého jedného dieťaťa a spoločne s deťmi vybudovať zdravšiu, odolnejšiu, spravodlivejšiu a rovnoprávnu spoločnosť pre všetkých. Naše činnosti v tejto oblasti sa naďalej riadia Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa, ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ. Po viac ako 30 rokoch od nadobudnutia jeho platnosti možno konštatovať, že sa dosiahol významný pokrok a že sa v čoraz väčšej miere uznáva skutočnosť, že aj deti majú svoj vlastný súbor práv. V dohovore sa uznáva právo všetkých detí na čo najlepší štart do života, právo vyrastať v šťastnom a zdravom prostredí a právo rozvinúť v plnej miere svoj potenciál. To zahŕňa aj právo žiť na čistej a zdravej planéte, v prostredí poskytujúcom ochranu a starostlivosť, právo oddychovať, hrať sa a zúčastňovať sa na kultúrnych a umeleckých aktivitách a právo užívať si priaznivé životné prostredie a žiť v úcte k nemu. Potrebnú podporu treba poskytovať aj rodinám a komunitám, aby dokázali zabezpečiť blaho a rozvoj detí. Nikdy predtým nemali deti naprieč EÚ také práva, príležitosti a pocit bezpečia ako dnes. Je to najmä zásluhou politických opatrení, právnych predpisov a financovania, ktoré sa EÚ podarilo v posledných desiatich rokoch implementovať, ako aj zásluhou spolupráce s členskými štátmi. Komisia predložila za posledné desaťročia dôležité iniciatívy zamerané na riešenie problematiky obchodovania s deťmi, sexuálneho zneužívania a vykorisťovania detí, na riešenie problematiky nezvestných detí či na podporu justičných systémov zohľadňujúcich potreby detí. Vypracovali sme ustanovenia zohľadňujúce potreby detí, ktoré sme začlenili do azylovej a migračnej politiky a súvisiacich právnych predpisov. Zintenzívnili sme úsilie o zaistenie bezpečnejšieho internetu pre deti, ako aj v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Míľnikom z hľadiska práv detí na celom svete boli prepracované usmernenia EÚ z roku 2017 pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa spolu s početnými humanitárnymi a rozvojovými programami podporujúcimi právo na zdravie a vzdelanie. Vďaka týmto iniciatívam sa výrazne zlepšila kvalita života detí v EÚ, ako aj uplatňovanie ich práv v praxi. Tento pokrok bolo ťažké vydobyť a nemal by sa považovať za samozrejmosť. Nastal čas, aby sme na toto úsilie nadviazali, aby sme sa zamerali tak na pretrvávajúce, ako aj na vznikajúce výzvy a aby sme vymedzili komplexnú stratégiu na ochranu a presadzovanie práv detí v dnešnom neustále sa meniacom svete. Príliš veľa detí stále čelí vážnemu a pravidelnému porušovaniu svojich práv. Deti sú aj naďalej obeťami rôznych foriem násilia; sú vystavené sociálno-ekonomickému vylúčeniu a diskriminácii, najmä na základe pohlavia, sexuálnej orientácie, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery a zdravotného postihnutia – či už seba samého alebo svojich rodičov. Obavy detí nie sú dostatočne vypočuté a ich názorom sa v záležitostiach, ktoré sú pre ne dôležité, často nevenuje náležitá pozornosť. Pandémia COVID-19 existujúce výzvy a nerovnosti ešte viac prehĺbila a podnietila vznik nových. Deti boli vo zvýšenej miere vystavované domácemu násiliu, online zneužívaniu a vykorisťovaniu, kybernetickému šikanovaniu a zvýšil sa aj objem materiálu zobrazujúceho sexuálne zneužívanie detí zdieľaného online . V konaniach, či už napr. na účely udelenie azylu alebo zlúčenia rodiny, došlo k omeškaniu. Prechod na dištančné vzdelávanie neúmerne zasiahol do života veľmi malých detí, detí s osobitnými potrebami, detí žijúcich v chudobe, marginalizovaných komunitách, ako napr. rómskych detí, a vo vzdialených a vidieckych oblastiach, ktoré nemajú prístup k internetovému pripojeniu či potrebné IT vybavenie. Mnohé deti prišli o najvýživnejšie jedlo dňa a prístup k službám, ktoré školy poskytujú. Pandémia výrazne ovplyvnila aj duševné zdravie detí, čo sa prejavilo nárastom úzkosti, stresu a pocitu osamelosti. Mnohé sa nemohli zúčastňovať na športových, voľnočasových, umeleckých a kultúrnych aktivitách, ktoré sú nevyhnutné pre ich rozvoj a blaho. EÚ potrebuje nový komplexný prístup, ktorý by odrážal nové skutočnosti a pretrvávajúce výzvy. Prijatím tejto prvej komplexnej stratégie v oblasti práv dieťaťa sa Komisia zaväzuje k tomu, že problematika detí a ich najlepšieho záujmu a pri vykonávaní jej vnútorných a vonkajších činností stane prvoradým hľadiskom, na ktoré bude v politikách EÚ v súlade so zásadou solidarity prihliadať. Cieľom tejto stratégie je spojiť všetky nové a existujúce legislatívne, politické a finančné nástroje EÚ do jedného komplexného rámca. Navrhuje sa v nej súbor cielených opatrení v šiestich tematických oblastiach, pričom v každej z týchto oblastí sa vymedzujú priority pre činnosť EÚ v nadchádzajúcich rokoch. Tieto snahy budú podporované intenzívnejším začleňovaním problematiky práv detí do všetkých príslušných politík EÚ. V stratégii sa náležitým spôsobom prihliada na osobitné potreby určitých skupín detí vrátane tých, ktoré sa nachádzajú vo viacnásobne zraniteľnej situácii a čelia prelínajúcim sa formám diskriminácie. Stratégia vychádza z predchádzajúceho oznámenia Komisie o právach dieťaťa a z existujúceho právneho a politického rámca . Prispieva aj k dosahovaniu cieľov Európskeho piliera sociálnych práv. Opiera sa o Dohovor OSN o právach dieťaťa a jeho tri opčné protokoly a Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a bude prispievať k dosahovaniu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zároveň sa v nej odkazuje na normy Rady Európy na ochranu práv dieťaťa, ako aj na jej stratégiu o právach dieťaťa (2016 – 2021). Stratégia vychádza z podstatných príspevkov Európskeho parlamentu , členských štátov, organizácií na ochranu práv detí, iných zainteresovaných strán a jednotlivcov, ktoré boli počas prípravnej fázy zhromaždené okrem iného prostredníctvom otvorenej verejnej konzultácie a európskeho fóra o právach dieťaťa z roku 2020 . Táto stratégia bola vypracovaná pre deti a spolu s deťmi. Pri príprave tejto stratégie sa zohľadnili názory a návrhy viac ako 10 000 detí. Deti boli zapojené aj do prípravy verzie vhodnej pre deti . Pre EÚ to predstavuje začiatok novej kapitoly a dôležitý krok smerom k skutočnej participácií detí na jej rozhodovacích procesoch.

1.Participácia na politickom a demokratickom živote: EÚ, ktorá posilňuje postavenie detí, aby sa stali aktívnymi občanmi a členmi demokratických spoločností „Ak nie my, kto potom?“ (chlapec, 16 rokov, 13. európske fórum o právach dieťaťa, 2020) Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -v súčinnosti s Európskym parlamentom a organizáciami na ochranu práv detí vytvoriť platformu EÚ pre participáciu detí s cieľom prepojiť mechanizmy participácie detí, ktoré existujú na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, a zapojiť deti do rozhodovacích procesov na úrovni EÚ; -vytvoriť pre deti priestor, ktorý im umožní aktívne participovať na Európskom klimatickom pakte prostredníctvom prísľubov alebo ako ambasádori paktu. Prostredníctvom zapájania škôl do procesu vzdelávania v oblasti udržateľnej klímy, energie a životného prostredia sa deti budú môcť pomocou Koalície pre vzdelávanie v oblasti klímy stať aktívnymi aktérmi zmeny pri vykonávaní klimatického paktu a Európskej zelenej dohody; -vypracovať a presadzovať dostupné a digitálne inkluzívne verzie a formáty Charty základných práv a ďalších kľúčových nástrojov EÚ, ktoré sú vhodné pre deti; -vypracovať a presadzovať usmernenia o používaní jazyka vhodného pre deti v dokumentoch a na podujatiach zainteresovaných strán či na stretnutiach s detskými účastníkmi; -zapojiť deti do fóra o základných právach organizovaného Agentúrou EÚ pre základné práva (ďalej len „FRA“) a do Konferencie o budúcnosti Európy; -viesť o príslušných budúcich iniciatívach konzultácie osobitne zamerané na deti; -prehlbovať odborné znalosti a praktické skúsenosti zamestnancov Komisie a agentúr EÚ v oblasti participácie detí, a to aj pokiaľ ide o politiku ochrany detí. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby:

2.Sociálno-ekonomická inklúzia, zdravie a vzdelávanie: EÚ, ktorá bojuje proti chudobe detí a presadzuje inkluzívne spoločnosti a systémy zdravotnej starostlivosti a vzdelávania zohľadňujúce potreby detí. „Myslím, že niekedy mám strach. Chcela by som sa porozprávať so psychológom, aby mi poradil, ako sa s tým vysporiadať“. (dieťa, Grécko) „Škola vám umožňuje otvoriť sa svetu a hovoriť s ľuďmi. Škola je život.“ (dieťa žiadajúce o azyl, Francúzsko) Každé dieťa má od svojho najskoršieho štádia života právo na primeranú životnú úroveň a rovnaké príležitosti. Posilňovanie sociálno-ekonomickej inklúzie detí má zásadný význam pri riešení problematiky prenášania chudoby a znevýhodnenia z jednej generácie na druhú. V tejto súvislosti zohráva kľúčovú úlohu sociálna ochrana a podpora rodín. Každé dieťa má právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň poskytovanej zdravotnej starostlivosti a kvality vzdelávania, a to bez ohľadu na svoj pôvod a miesto, kde žije. Avšak u detí ohrozovaných chudobou a sociálnym vylúčením existuje väčšia pravdepodobnosť, že budú mať ťažkosti pri získavaní prístupu k základným službám, najmä ak žijú vo vidieckych, vzdialených a znevýhodnených oblastiach. Európsky pilier sociálnych práv a odporúčanie Komisie z roku 2013 s názvom „Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia“ zostávajú dôležitými nástrojmi na znižovanie chudoby detí a zlepšovanie kvality ich života. Pri podpore týchto politických cieľov zohrávajú rovnako dôležitú úlohu aj finančné nástroje EÚ. V rokoch 2021 až 2027 budú musieť členské štáty, v ktorých počet detí ohrozovaných chudobou alebo sociálnym vylúčením prevyšuje priemer EÚ (v rokoch 2017 – 2019), vyčleniť z Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) 5 % na boj proti chudobe detí, a sumy v primeranej výške by mali prideliť aj ostatné členské štáty. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) bude prispievať na investície do infraštruktúry, vybavenia a prístupu k bežným a kvalitným službám a osobitne sa bude pritom zameriavať na najchudobnejšie regióny Únie, v ktorých sú verejné služby spravidla menej rozvinuté. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti umožní dosiahnuť rýchle a inkluzívne oživenie po pandémii COVID-19, a to okrem iného podporovaním politík zameraných na deti a mládež a posilňovaním hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. 2.1Boj proti chudobe detí a podporovanie rovnakých príležitostí Napriek tomu, že v posledných rokoch došlo k určitému poklesu, v roku 2019 bolo v EÚ ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením 22,2 % detí. Riziko chudoby u detí vychovávaných osamelým rodičom alebo v rodinách s tromi alebo viacerými deťmi, žijúcich vo vidieckych alebo najvzdialenejších oblastiach EÚ, resp. u detí s migrantským alebo rómskym pôvodom je v závislosti od členského štátu až trikrát vyššie než u iných detí . Chudobou alebo sociálnym vylúčením bola ohrozená približne polovica detí, ktorých rodičia dosiahli len nízku úroveň vzdelania, zatiaľ čo u detí, ktorých rodičia dosiahli vysokú úroveň vzdelania, to bolo len 10 %. U detí z rodín s nízkymi príjmami existuje najväčšie riziko závažnej deprivácie v oblasti bývania alebo preľudnenia domácností a tieto deti sú viac vystavené riziku bezdomovectva. To vedie k výraznej nerovnosti príležitostí, ktorá naďalej predstavuje problém aj pre deti v krajinách s nízkou mierou chudoby a sociálneho vylúčenia. U detí zo znevýhodneného prostredia existuje menšia pravdepodobnosť, že budú dosahovať dobré výsledky v škole, tešiť sa dobrému zdraviu a neskôr v živote naplno využívajú svoj potenciál ako u ich rovesníkov, ktorí vyrastajú v lepších podmienkach. Všetky deti, vrátane detí so zdravotným postihnutím a zo znevýhodnených skupín, majú rovnaké právo žiť so svojimi rodinami a v komunite. Integrované systémy ochrany detí vrátane účinnej prevencie, včasnej intervencie a podpory rodiny by mali pre deti, ktoré nie sú zverené do osobnej starostlivosti rodičov, resp. u ktorých existuje riziko, že budú z osobnej starostlivosti rodičov odňaté, vytvárať nevyhnutné predpoklady na to, aby nedochádzalo k rozdeleniu rodiny. Chudoba by nikdy nemala byť jediným dôvodom na to, aby bolo dieťa zverené do náhradnej starostlivosti. Je potrebné zabezpečiť prechod ku kvalitnej komunitnej a rodinnej starostlivosti, ako aj podporu deťom, ktoré vzhľadom na svoj vek už nemajú na starostlivosť nárok. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv stanovila Komisia ambiciózny cieľ, ktorým je znížiť v EÚ do roku 2030 počet ľudí ohrozovaných chudobou alebo sociálnym vylúčením aspoň o 15 miliónov, z čoho by malo byť aspoň 5 miliónov detí. Jedným z hlavných výstupov tohto akčného plánu je návrh Komisie na odporúčanie Rady o vytvorení európskej záruky pre deti, ktorý túto stratégiu dopĺňa a ktorý vyzýva na prijatie konkrétnych opatrení pre deti ohrozované chudobou alebo sociálnym vylúčením. V návrhu sa členským štátom odporúča, aby pre deti v núdzi zaručili prístup ku kvalitným kľúčovým službám: vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, vzdelávanie (vrátane školských činností), zdravotná starostlivosť, výživa a bývanie. Spôsob, akým členské štáty riešia problematiku chudoby alebo sociálneho vylúčenia detí monitoruje Komisia počas procesu európskeho semestra, a v prípade potreby navrhuje pre jednotlivé krajiny príslušné odporúčania. V posilnenej záruke pre mladých ľudí sa počíta s tým, že všetci mladí ľudia vo veku od 15 rokov dostanú ponuku zamestnania, vzdelávania, stáže alebo učňovskej prípravy, a to do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia formálneho vzdelávania. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -vytvoriť európsku záruku pre deti; -zabezpečiť komplementárnosť s európskou stratégiou v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím s cieľom reagovať na potreby detí so zdravotným postihnutím a zabezpečiť lepší prístup k bežným službám a nezávislému životu. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby: -urýchlene prijali v Rade návrh Komisie na odporúčanie Rady o vytvorení európskej záruky pre deti a vykonávali jeho ustanovenia; -vykonávali posilnenú záruku pre mladých ľudí a podporovali zapájanie sa mladých ľudí do služieb súvisiacich so zárukou pre mladých ľudí.

2.2Zabezpečenie práva na zdravotnú starostlivosť pre všetky deti Očkovanie je hlavným nástrojom na predchádzanie závažným, nákazlivým a niekedy až smrteľným chorobám a predstavuje základný prvok starostlivosti o deti. Vďaka rozsiahlemu očkovaniu došlo k eradikácií kiahní a z Európy vymizla detská obrna. Stále sa však vyskytujú ohniská chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, a to z dôvodu nedostatočnej zaočkovanosti. Kontinuitu programov očkovania detí v Európe ohrozila aj pandémia COVID-19. Európska komisia a členské štáty EÚ majú spoločné ciele, pokiaľ ide o boj proti dezinformáciám, zvyšovanie dôvery v očkovacie látky a zabezpečenie spravodlivého prístupu k očkovacím látkam pre všetkých. V roku 2020 bola viac ako 15 500 deťom a dospievajúcim v EÚ diagnostikovaná rakovina, ktorá pripravila o život vyše 2 000 mladých pacientov. Rakovina je u detí starších ako jeden rok hlavnou príčinou úmrtí v dôsledku ochorenia. Až 30 % detí postihnutých rakovinou trpí vážnymi dlhodobými následkami a počet detí, ktoré toto ochorenie prežili, neustále rastie. Osvojenie si zdravého a aktívneho životného štýlu v mladom veku je jedným zo spôsobov, ako znížiť riziko rakoviny neskôr v živote. Európsky plán na boj proti rakovine posilňuje včasné preventívne opatrenia a zavádza nové iniciatívy v oblasti rakoviny u detí, ktorých cieľom je pomôcť mladým pacientom zotaviť sa z tohto ochorenia a zabezpečiť im optimálnu kvalitu života. Deti trpiace rakovinou majú často k dispozícii len obmedzený počet validovaných liečebných postupov. Cieľom revidovaného nariadenia o liekoch pre deti, ktoré je hlavnou iniciatívou Farmaceutickej stratégie pre EÚ, je podporiť cielené lieky pre deti, a to aj v oblasti pediatrickej onkológie. Detstvo je kľúčovým štádiom života, ktoré predurčuje budúce fyzické a duševné zdravie. U detí sú však rozšírené duševné problémy, ktoré môžu byť v niektorých prípadoch dôsledkom izolácie, výchovno-vzdelávacieho prostredia, nedostatočnej sociálnej inklúzie, chudoby či nadmerného využívania digitálnych nástrojov. Až 20 % detí na celom svete trpí duševnými problémami, ktoré – ak sa neliečia – závažným spôsobom ovplyvňujú ich vývoj, dosiahnutý stupeň vzdelania a schopnosť viesť uspokojivý život. Škola sa považuje za jeden zo základných faktorov, ktoré podmieňujú duševné zdravie detí. Problematike duševného zdravia a pohody vo vzdelávaní sa bude venovať aj európsky vzdelávací priestor. Pozitívny vplyv na duševné zdravie detí môže mať účasť na kultúrnych podujatiach, čas strávený v prírode a fyzická aktivita, ktoré prispievajú k vybudovaniu sebaúcty, sebaakceptácie, sebadôvery a sebahodnoty. Migrujúce deti často trpia duševnými problémami, ktoré pramenia zo skúsenosti v krajine pôvodu či na migračnej trase, alebo z neistoty či ponižujúceho zaobchádzania v krajine príchodu. Sieť expertov na problematiku zraniteľnosti pôsobiaca v rámci Európskeho podporného úradu pre azyl sa momentálne okrem iného zameriava aj na duševné zdravie žiadateľov o azyl. Niektoré iné skupiny detí, ako napr. deti so zdravotným postihnutím či LGBTIQ deti môžu mať v súvislosti s duševným a fyzickým zdravím osobitné potreby, ktoré je potrebné riešiť primeraným spôsobom. Zdravá strava spolu s pravidelnou fyzickou aktivitou má pre komplexný fyzický a duševný vývoj dieťaťa kľúčový význam. Ešte aj v dnešnej dobe existujú v EÚ deti, najmä deti Rómov a Travellerov , ktoré trpia hladom, čo zvyšuje ich náchylnosť na choroby a bráni riadnemu vývoju ich mozgu. Podobným problémom čelia aj deti bez domova a migrujúce deti zdržiavajúce sa v preplnených alebo nevyhovujúcich prijímacích zariadeniach. Na druhej strane ľahšia prístupnosť a cenová dostupnosť ultraspracovaných nezdravých potravín v posledných 30 až 40 rokoch spôsobila prudký nárast nadváhy a obezity. Každé tretie dieťa v EÚ vo veku 6 – 9 rokov trpí nadváhou alebo obezitou. To môže následne viesť k zvýšenému riziku cukrovky, rakoviny, kardiovaskulárnych ochorení či predčasných úmrtí. K opatreniam, ktoré Komisia v tejto súvislosti prijala, patrí program na podporu konzumácie ovocia, zeleniny a mlieka v školách a akčný plán EÚ na boj proti detskej obezite na roky 2014 – 2020 , pri ktorých sa bude priebežne hodnotiť plnenie úloh. Komisia vo svojej stratégii „z farmy na stôl“ apeluje na potravinársky priemysel a maloobchodný sektor, aby zvýšili prístupnosť a cenovú dostupnosť zdravých a udržateľných potravín. V tejto súvislosti Komisia navrhne, aby sa na prednej strane obalu harmonizovaným spôsobom povinne označovali výživové hodnoty výrobku, ktoré spotrebiteľom uľahčia informovane sa rozhodnúť o zdravých potravinách, a stanoví profily nutričného zloženia s cieľom obmedziť propagáciu (prostredníctvom výživových alebo zdravotných tvrdení) potravín s vysokým obsahom tuku, cukrov a soli. V rámci kampane „HealthyLifestyle4All“ sa bude propagovať zdravý životný štýl pre všetkých naprieč generáciami a sociálnymi skupinami, najmä však pre deti. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -zintenzívniť vykonávanie odporúčania Rady o posilnenej spolupráci v EÚ v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním ; -prostredníctvom portálu s najlepšími postupmi a platformy pre zdravotnú politiku poskytovať informácie o riešení problematiky duševného zdravia detí a zabezpečovať výmenu najlepších postupov; -vykonať revíziu právneho rámca programu EÚ pre školy tak, aby sa ťažiskovo zameriaval na zdravé a udržateľné potraviny; -v rámci jednotnej akcie na vykonávanie validovaných najlepších postupov v oblasti výživy vypracovať najlepšie postupy a dobrovoľný kódex správania s cieľom obmedziť online marketing výrobkov s vysokým obsahom cukru, tuku a soli osobitne zameraný na deti. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby: -určili deti za prioritnú cieľovú skupinu vo svojich vnútroštátnych stratégiách duševného zdravia; -vybudovali siete, ktoré budú spájať rodiny, školy, mládež a iné zainteresované strany a inštitúcie pôsobiace v oblasti duševného zdravia detí. 2.3Budovanie inkluzívneho a kvalitného vzdelávania

Všetky deti majú právo rozvíjať svoje kľúčové kompetencie a talent už od svojho raného detstva a v priebehu školského vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj v prostredí neformálneho vzdelávania. Prístup k inkluzívnemu, nesegregovanému a kvalitnému vzdelávaniu by mal byť zaručený okrem iného nediskriminačným zaobchádzaním bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo alebo vieru, zdravotné postihnutie, štátnu príslušnosť, pobytový status, pohlavie a sexuálnu orientáciu. Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve majú mimoriadne priaznivý vplyv na kognitívny a sociálny vývoj detí, ako aj na vývoj ich jazykových schopností. Referenčné hodnoty ET2020 a barcelonské ciele týkajúce sa účasti detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve sa na úrovni EÚ podarilo splniť, hoci medzi členskými štátmi existujú značné rozdiely. Do systému vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve je zapojený oveľa menší počet detí so zdravotným postihnutím a detí zo znevýhodneného prostredia, detí s migrantským pôvodom či rómskych detí, a to ja napriek tomu, že práve tieto deti by mali z takejto účasti najväčší prospech. Hoci majú krajiny k dispozícii cielené opatrenia, ktoré majú deťom žijúcim v chudobe uľahčiť prístup k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, len veľmi málo krajín sa pri podporných opatreniach zameriava na deti s migrantským pôvodom či deti z regionálnych alebo etnických menšín. To predstavuje veľký problém najmä pre deti s migrantským pôvodom, pre ktoré je prístup k takémuto vzdelávaniu a starostlivosti prínosom najmä z hľadiska rozvoja ich jazykových schopností. Komisia navrhne revíziu barcelonských cieľov v snahe podporiť medzi členskými štátmi ďalšiu konvergenciu účasti na systéme vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Vytváranie inkluzívneho školského vzdelávania znamená vytváranie zmysluplných učebných skúseností v rozličných prostrediach. Komisia predloží v tomto zmysle návrhy, ktorých cieľom bude podporovať online a dištančné učenie sa v systéme primárneho a sekundárneho vzdelávania a podporiť tak flexibilnejšie a inkluzívnejšie vzdelávanie prostredníctvom kombinácie rozličných vzdelávacích prostredí (v priestoroch školy a dištančne) a nástrojov (digitálnych vrátane online a nedigitálnych) pri zohľadnení osobitných potrieb znevýhodnených skupín a komunít. Napriek istému pokroku, ktorý bol v nedávnom období zaznamenaný, možno konštatovať, že k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky stále dochádza u približne 10 % mladých ľudí v Európe (a u viac ako 60 % rómskej mládeže) a že iba 83 % z nich ukončilo vyššie sekundárne vzdelávanie (len 28 % medzi Rómami). Z rómskych detí, ktoré navštevujú základnú školu, sa 44 % nachádza v segregovaných školách, čo zhoršuje ich vyhliadky na úspech na ďalších stupňoch vzdelávania. Deti so zdravotným postihnutím ukončujú školskú dochádzku predčasne a menej študentov so zdravotným postihnutím dosahuje vysokoškolské vzdelanie (rozdiel 14,4 percentuálneho bodu). Pretrváva aj rozdiel medzi pohlaviami, keďže školskú dochádzku predčasne ukončí viac chlapcov ako dievčat. Okrem toho z výsledkov Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) vyplýva, že každý piaty mladý Európan nemá dostatočné zručnosti v oblasti čítania, matematiky alebo prírodných vied. V snahe reagovať na tento trend a podporovať ukončenie vyššieho sekundárneho vzdelávania u všetkých študentov predloží Komisia odporúčanie o ceste k úspechu v škole, v ktorom sa zameria na znevýhodnených žiakov. Odborné vzdelávanie a príprava môže pomôcť študentom získať vyváženú kombináciu odborných zručností a kľúčových kompetencií, ktoré im umožnia prosperovať na vyvíjajúcom sa trhu práce a v spoločnosti, a zároveň môže podporovať inkluzívnosť a rovnosť príležitostí. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -podporovať členské štáty pri vykonávaní odporúčania Rady z roku 2020 týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť; -presadzovať súbor nástrojov pre inklúziu do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby: -pracovali na dosahovaní cieľov navrhnutých v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru; -v úzkej spolupráci s Európskou komisiou pokračovali v plnom vykonávaní všetkých relevantných opatrení, ktoré boli v akčnom pláne pre integráciu a začlenenie na roky 2021 – 2027 odporučené pre oblasť vzdelávania a odbornej prípravy. 3.Boj proti násiliu páchanému na deťoch a zabezpečenie ochrany detí: EÚ, ktorá pomáhať deťom vyrastať bez násilia „To, že žijeme v ústave, o nás nehovorí vôbec nič, len to, že sme si v našom živote už niečím prešli.“ (dieťa, Slovinsko)

„Želám si, aby bolo v mojej rodine menej hádok a napätia.“ (dieťa, Grécko) Násilie páchané na deťoch vo všetkých jeho možných formách je rozšíreným javom. Deti môžu byť obeťami, svedkami, ale aj páchateľmi násilia – a to doma, v škole, pri voľnočasových a rekreačných aktivitách, v justičnom systéme či v online alebo offline prostredí. Odhaduje sa, že každý rok je nejakej forme násilia vystavená polovica všetkých detí na svete. Takmer tri štvrtiny celosvetovej populácie detí vo veku 2 až 4 roky je pravidelne vystavovaná fyzickým trestom a/alebo psychickému násiliu zo strany rodičov a opatrovateľov. V Európe sa každé piate dieťa stáva obeťou nejakej formy sexuálneho násilia, pričom deti predstavujú takmer jednu štvrtinu obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ – väčšinou ide o dievčatá, s ktorými sa obchoduje na účely sexuálneho vykorisťovania. Viac ako 200 miliónov žien a dievčat na celom svete na vlastnej koži zažilo mrzačenie ženských pohlavných orgánov, z čoho 600 000 v EÚ. Presne 62 % intersexuálnych osôb, ktoré boli podrobené operácii, uviedlo, že ani ony, ani ich rodičia nedali plne informovaný súhlas na lekárske ošetrenie alebo zákrok na úpravu ich pohlavných znakov. Počas pandémie Covid-19 došlo k nárastu určitých foriem násilia, napr. domáceho násilia, a novým okolnostiam sa musia prispôsobiť aj mechanizmy na podávanie sťažností a oznamovanie. Je potrebné zlepšiť kapacitu detských liniek pomoci (116 111) a núdzových liniek pre nezvestné deti (116 000), ako aj prístup k nim. Vystavenie dieťaťa násiliu závažným spôsobom zasahuje do jeho fyzického, psychického a emocionálneho vývoja. Môže mať vplyv na jeho schopnosť chodiť do školy, schopnosť sociálnej interakcie či schopnosť prosperovať. Môže vyústiť do duševných problémov, chronických chorôb, sklonom k sebapoškodzovaniu alebo dokonca k samovražde. Obzvlášť zasiahnuté môžu byť deti v zraniteľných situáciách. Násilie v školách a medzi rovesníkmi je bežné. Podľa výsledkov štúdie PISA za rok 2018 až 23 % študentov uviedlo, že sú aspoň niekoľkokrát za mesiac predmetom šikanovania v škole (fyzického, verbálneho alebo relačného). Z nedávneho prieskumu Agentúry pre základné práva zameraného na LGBTI osoby vyplýva, že 51 % respondentov vo veku 15 až 17 rokov má skúsenosť s obťažovaním v škole. V roku 2019 predstavovali deti 12 % (resp. 33 miliónov) z počtu medzinárodných migrantov na celom svete. Migrujúce deti vrátane utečeneckých detí sú veľmi často vystavené riziku zneužívania a pred svojim príchodom na územie EÚ a/alebo po ňom boli konfrontované s extrémnymi formami násilia – vojnou, násilným konfliktom, vykorisťovaním, obchodovaním s ľuďmi, psychickým a sexuálnym zneužívaním. Deti sa môžu stratiť alebo môžu byť oddelené od svojich rodín. Riziká sa zvyšujú, ak deti cestujú bez sprievodu, alebo ak sú nútené využívať preplnené zariadenia spoločne s cudzími dospelými osobami. Táto mimoriadna zraniteľnosť, ktorej sú deti v kontexte migrácie alebo v dôsledku svojho migračného pôvodu vystavené, si vyžaduje dodatočnú a cielenú ochranu a podporu. To platí aj pre deti mimo EÚ. Príkladom je takmer 30 000 detí, vrátane detí zahraničných bojovníkov, ktoré podľa odhadov žijú v tábore al-Húl v Sýrii a ktoré trpia traumou v dôsledku konfliktov a zúfalých životných podmienok. Komisia bude apelovať na členské štáty, aby bojovali proti násiliu páchanému na deťoch, vrátane rodovo podmieneného násilia, a v tejto činnosti ich bude podporovať. V rámci tohto úsilia bude Komisia i naďalej poskytovať členským štátom podporu pri vykonávaní opatrení stanovených v oznámení o ochrane migrujúcich detí z roku 2017 a toto vykonávanie bude monitorovať. Komisia bude zároveň v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami pracovať na zvyšovaní povedomia o všetkých formách násilia v snahe zabezpečiť účinnú prevenciu, ochranu a podporu zohľadňujúcu potreby detí, ktoré sa stali obeťami a svedkami násilia. Projekty zamerané na ochranu detí sa budú i naďalej financovať z programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty. Komisia bude hľadať spôsoby, ako vyriešiť problém, že na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ chýbajú porovnateľné údaje o násilí páchanom na deťoch rozčlenené podľa veku a pohlavia, pričom sa bude v prípade potreby opierať aj o odborné skúsenosti Agentúry pre základné práva. Táto stratégia bude dopĺňať a v prípade potreby posilňovať opatrenia stanovené v novej stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ako aj v stratégii EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí. V tejto súvislosti Komisia posudzuje možnosť vytvoriť európske centrum prevencie sexuálneho zneužívania detí a boja proti nemu, ktoré by malo spolupracovať s podnikmi a orgánmi presadzovania práva s cieľom identifikovať obete a postaviť páchateľov pred súd. Presadzovanie integrovaných systémov ochrany detí je logicky spojené s prevenciou s ochranou pred násilím. Všetky príslušné orgány a útvary by mali spolupracovať pri ochrane a podpore detí, pričom by mali postaviť dieťa do centra svojej pozornosti a konať v jeho najlepšom záujme. Komisia bude naďalej podporovať vytváranie domovov pre deti (Barnahus) v EÚ. Osobitná pozornosť by sa mala venovať preventívnym opatreniam vrátane podpory rodín. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -predložiť legislatívny návrh v oblasti boja proti rodovo podmienenému násiliu páchanému na ženách a domácemu násiliu a súčasne podporovať ukončenie procesu pristúpenia EÚ k Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu a o boji proti nemu; -predložiť odporúčanie týkajúce sa predchádzania škodlivým praktikám voči ženám a dievčatám vrátane mrzačenia ženských pohlavných orgánov; -predstaviť iniciatívu zameranú na vytvorenie a posilňovanie integrovaných systémov ochrany detí, ktoré všetkým príslušným orgánom a útvarom umožnia nadviazať lepšiu spoluprácu v systéme, v ktorom je dieťa postavené do centra pozornosti; -podporovať výmenu osvedčených postupov na ukončenie chirurgických a liečebných zákrokov, ktoré nie sú životne dôležité, vykonávaných na intersexuálnych deťoch a dospievajúcich z dôvodu, aby zodpovedali bežnému vymedzeniu mužského alebo ženského pohlavia, a to bez toho, aby oni sami alebo ich rodičia dali na to plne informovaný súhlas (mrzačenie pohlavných orgánov intersexuánych osôb). Európska komisia vyzýva členské štáty, aby: -zvyšovali povedomie a investovali do budovania kapacít a opatrení v súvislosti s i) účinnejším predchádzaním násiliu, ii) ochranou a obetí a svedkov vrátane nevyhnutných záruk pre podozrivé alebo obvinené deti;

-poskytovali primeranú podporu deťom v osobitne zraniteľnej situácií, ktoré sú vystavované násiliu, ako aj obetiam násilia páchaného v školách; -prijali právne predpisy zakazujúce telesné tresty v akomkoľvek prostredí, ak ešte nie sú k dispozícii, a pracovali na ich eliminácii; -zlepšili fungovanie systémov na ochranu detí na vnútroštátnej úrovni, a najmä aby üzriadili (ak ešte nie sú k dispozícii) a zlepšili detskú linku pomoci (116 111) a núdzovú linku pre nezvestné deti (116 000), a to aj prostredníctvom financovania a budovania kapacít; üpresadzovali vnútroštátne stratégie a programy na urýchlenie procesu deinštitucionalizácie a prechodu ku kvalitnej rodinnej a komunitnej starostlivosti s primeraným dôrazom na prípravu detí (vrátane migrujúcich detí bez sprievodu) na zánik starostlivosti. 4.Súdnictvo zohľadňujúce potreby detí: EÚ, v ktorej justičný systém rešpektuje práva a potreby detí „[Súdnictvo zohľadňujúce potreby detí je...] dieťa obklopené systémom, v ktorom je chránené/vypočuté/v bezpečí“. (dievča, 17 rokov, Rumunsko) Deti môžu byť obeťami a svedkami trestného činu, môžu byť podozrivé alebo obvinené zo spáchania trestného činu alebo môžu byť účastníkmi súdneho konania – v rámci občianskeho, trestného alebo správneho súdnictva. Vo všetkých prípadoch by sa deti mali cítiť pohodlne a bezpečne, aby mohli účinne participovať a byť vypočuté. Súdne konania musia byť prispôsobené ich veku a potrebám, musia rešpektovať všetky ich práva a v prvom rade zohľadňovať najlepší záujem dieťaťa. Hoci EÚ prijala v tejto oblasti už významné opatrenia a normy boli stanovené v rámci Rady Európy, vnútroštátne justičné systémy musia byť lepšie vybavené, aby boli schopné uspokojovať potreby detí a rešpektovať ich práva. Odborníkom niekedy chýba potrebná odborná príprava, aby sa vedeli zapájať do interakcie s deťmi spôsobom primeraným veku, a to aj pri komunikácii o výsledkoch konania, a rešpektovať pritom najlepší záujem dieťaťa. Právo dieťaťa na vypočutie sa nie vždy dodržiava a nie sú vždy zavedené mechanizmy na zabránenie viacnásobným vypočutiam dieťaťa alebo zhromažďovaniu dôkazov. Deti čelia ťažkostiam pri prístupe k spravodlivosti a pri získavaní účinných prostriedkov nápravy v prípade porušenia ich práv, a to aj na európskej a medzinárodnej úrovni. Zraniteľné deti sú často vystavené viacnásobným a prelínajúcim sa formám diskriminácie. Deti so zdravotným postihnutím majú ťažkosti v dôsledku zníženej prístupnosti justičných systémov a súdnych konaní a chýbajú im dostupné informácie o právach a prostriedkoch nápravy. Mal by sa zlepšiť zber údajov o deťoch zúčastňujúcich sa na súdnych konaniach, a to aj v kontexte špecializovaných súdov. Výzvy súvisiace s deťmi a súdnictvom prehĺbila pandémia COVID-19. Niektoré súdne konania sa zastavili alebo sa oneskorili; ovplyvnené bolo právo navštíviť rodinných príslušníkov vo väzení. Deti prichádzajú do kontaktu so systémom občianskeho súdnictva po rozchode alebo rozvode svojich rodičov; alebo keď sú osvojené alebo zverené do starostlivosti. Rodinné právo hmotné patrí do vnútroštátnej právomoci. V cezhraničných prípadoch sa ochrana práv detí a ich prístup k spravodlivosti zabezpečujú najmä nariadením Brusel IIa (s prepracovaným znením z roku 2019) alebo nariadením o vyživovacej povinnosti, ako aj užšou justičnou spoluprácou. Hoci by sa malo zabrániť zbytočnému rozdeleniu rodiny, každé rozhodnutie o umiestnení dieťaťa do starostlivosti by malo zabezpečiť dodržiavanie práv dieťaťa. Ak súdy alebo vnútroštátne orgány vedia o úzkej väzbe dieťaťa na iný členský štát, mali by sa čo najskôr zvážiť vhodné opatrenia na zabezpečenie týchto práv. Komisia v roku 2022 zaktualizuje praktickú príručku na uplatňovanie nariadenia Brusel IIa (prepracované znenie). Osobitné výzvy vznikajú v cezhraničných situáciách, a to aj v prípade rodín s rozvedenými alebo odlúčenými rodičmi a v prípade dúhových rodín. Jednu tretinu z celkového počtu žiadostí o azyl v roku 2020 podali deti. Pri všetkých opatreniach alebo rozhodnutiach týkajúcich sa migrujúcich detí sa musí v prvom rade zohľadniť zásada najlepšieho záujmu dieťaťa. Napriek pokroku, ktorý sa doteraz dosiahol, a to aj v súvislosti s vykonávaním oznámenia o ochrane migrujúcich detí z roku 2017, deťom stále nie sú vždy poskytnuté informácie o konaniach primerane ich veku, ani účinné usmernenia a podpora počas konaní o azyle alebo návrate. V pakte o migrácii a azyle sa zdôraznila potreba vykonávať a posilňovať záruky a normy ochrany migrujúcich detí stanovené v právnych predpisoch EÚ. Nové pravidlá po ich prijatí urýchlia vymenovanie zástupcov detí bez sprievodu a zabezpečia zdroje na podporu ich osobitných potrieb, a to aj pokiaľ ide o ich dospievanie a prechod k nezávislému životu. Deťom sa počas celého konania vždy poskytne primerané ubytovanie a pomoc vrátane právnej pomoci. Nové pravidlá takisto posilnia solidaritu medzi členskými štátmi pri zabezpečovaní úplnej ochrany detí bez sprievodu. Dokonca aj dnes možno nájsť v Európe deti, ktoré sú bez štátnej príslušnosti buď od narodenia alebo často z dôvodu migrácie. Absencia štátnej príslušnosti sťažuje prístup k niektorým základným službám, ako je zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, a môže viesť k situáciám násilia a vykorisťovania. V prípade detských obetí trestných činov často dochádza k závažnému nedostatočnému oznamovaniu prípadov v dôsledku veku obete, nedostatočnej informovanosti o ich právach a nedostatku dostupných oznamovacích a podporných služieb primeraných veku a zohľadňujúcich rodové osobitosti. Ako sa zdôrazňuje v stratégii EÚ v oblasti práv obetí, osobitné problémy vznikajú pri identifikácii obetí určitých trestných činov, ako je obchodovanie s ľuďmi alebo sexuálne zneužívanie. V globálnej štúdii Organizácie Spojených národov z roku 2019 o deťoch pozbavených osobnej slobody sa zdôrazňuje, že príliš veľa detí je stále pozbavených osobnej slobody, pretože konali v rozpore so zákonom alebo sú predmetom migračného konania či konania o azyle. Vnútroštátne orgány, a to aj v členských štátoch EÚ, musia sprístupniť a zintenzívniť využívanie uskutočniteľných a účinných neväzobných opatrení v súlade s acquis EÚ a zabezpečiť, aby sa zaistenie používalo len ako krajné riešenie a na čo najkratší primeraný čas. Keď sú rodičia uväznení, mali by sa podporovať aj politiky a postupy, ktoré rešpektujú právo ich detí. Úplné a správne vykonávanie a uplatňovanie smernice o procesných zárukách v praxi zabezpečí lepšiu ochranu detí, ktoré sú podozrivé alebo obvinené v trestnom konaní. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -v roku 2022 navrhnúť horizontálnu legislatívnu iniciatívu na podporu vzájomného uznávania rodičovstva medzi členskými štátmi; -prispievať k odbornej príprave odborníkov v oblasti justície zameranej na práva dieťaťa a súdnictvo zohľadňujúce potreby detí v súlade so stratégiou európskej odbornej justičnej prípravy na roky 2021 – 2024 a prostredníctvom Európskej siete odbornej justičnej prípravy, programu Spravodlivosť a programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty, ako aj Európskej platformy odbornej prípravy Európskeho portálu elektronickej justície; -posilniť vykonávanie usmernení Rady Európy o súdnictve zohľadňujúcom potreby detí z roku 2010;

-poskytovať cielenú finančnú podporu na nadnárodné a inovatívne projekty na ochranu migrujúcich detí v rámci nového Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF); -podporovať členské štáty pri rozvoji účinných a uskutočniteľných alternatív k zaisteniu detí, ktoré sú predmetom migračných konaní. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby: -podporovali poskytovateľov odbornej justičnej prípravy a všetky príslušné profesijné subjekty, aby sa vo svojich činnostiach zaoberali právami detí a prístupným súdnictvom zohľadňujúcim potreby detí. Na tento účel by mali vyčleniť potrebné zdroje na uvedené činnosti budovania kapacít a využiť podporu agentúry FRA na posilnenie kapacít v oblastiach, ako je súdnictvo zohľadňujúce potreby detí a migrujúce deti; -vypracovali spoľahlivé alternatívy k súdnym konaniam: od alternatív k zaisteniu až po využívanie restoratívnej justície a mediácie v kontexte občianskeho súdnictva; -vykonávali odporúčanie Rady Európy o deťoch uväznených rodičov; -posilnili systémy opatrovníctva pre všetky deti bez sprievodu, a to aj prostredníctvom participácie na činnostiach Európskej siete pre opatrovníctvo; -podporovali a zabezpečovali všeobecný, bezplatný a okamžitý prístup k zápisu narodenia a vydaniu rodného listu pre všetky deti. Okrem toho by mali posilniť schopnosť úradníkov prvého kontaktu reagovať v kontexte migrácie na problémy súvisiace so stavom bez štátnej príslušnosti a so štátnou príslušnosťou; -posilnili spoluprácu v prípadoch s cezhraničnými dôsledkami s cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie práv dieťaťa. 5.Digitálna a informačná spoločnosť: EÚ, v ktorej sa deti môžu bezpečne pohybovať v digitálnom prostredí a využívať jeho príležitosti „Nemala som počítač, internet nebol v mojej dedine zavedený a nemala som žiadne dáta. (…) Posledné tri mesiace som sa nemohla pripojiť a musela som opakovať ročník.” (dievča, 15 rokov, Španielsko) Prítomnosť detí na internete však z dôvodu nedostatku účinných systémov rodičovskej kontroly/overovania veku zvyšuje ich vystavenie škodlivému alebo nezákonnému obsahu, ako sú materiály týkajúce sa sexuálneho zneužívania alebo vykorisťovania detí, pornografia a obsah dospelých, sextovanie, nenávistné prejavy alebo nepravdivé informácie a dezinformácie. Vystavenie sa online prostrediu v sebe ukrýva aj riziká škodlivého a nezákonného kontaktu, ako je kybergrooming a sexuálne kontaktovanie, kybernetické šikanovanie alebo zneužívanie a obťažovanie na internete. Takmer tretina dievčat a 20 % chlapcov mala v minulom roku raz za mesiac skúsenosť so znepokojujúcim obsahom a deti z menšín sa so znepokojujúcimi udalosťami stretávajú na internete častejšie. 15 % respondentov z radov LGBTI osôb vo veku 15 – 17 rokov zažilo kybernetické obťažovanie z dôvodu svojej sexuálnej orientácie. Čoraz viac obchodníkov s ľuďmi využíva internetové platformy na nábor a vykorisťovanie obetí, pričom deti sú obzvlášť zraniteľnou cieľovou skupinou. V kontexte stratégie EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí Komisia predložila predbežný návrh, ktorý spoločnostiam pôsobiacim v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) umožní, aby príslušným orgánom naďalej dobrovoľne oznamovali sexuálne zneužívanie detí v rozsahu, v akom sú takéto praktiky zákonné, a vyzýva spoluzákonodarcov, aby sa urýchlene dohodli na jeho prijatí. Z dlhodobého hľadiska Komisia predloží legislatívny návrh na účinný boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online. Nadmerné vystavenie detí obrazovkám a online činnosti vyvoláva obavy o ich zdravie a duševnú pohodu a vedie k zvýšenému stresu, zníženej pozornosti, problémom so zrakom a nedostatku fyzickej aktivity a športu. EÚ vypracovala právne nástroje a politické iniciatívy na zabezpečenie práv detí v digitálnom prostredí. V prípade potreby by sa mali prispôsobiť a aktualizovať so vznikom nových hrozieb alebo so zmenou vývoja a technológií. Revidovaná smernica o audiovizuálnych mediálnych službách posilnila ochranu detí pred škodlivým obsahom a nevhodnou komerčnou komunikáciou. V nedávnom akte o digitálnych službách sa navrhujú povinnosti náležitej starostlivosti pre poskytovateľov služieb s cieľom zaistiť bezpečnosť používateľov online vrátane detí. Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií zavedie koregulačný režim prispôsobený na riešenie rizík spojených so šírením dezinformácií. Nový akčný plán digitálneho vzdelávania (2021 – 2027) podporuje digitálnu gramotnosť s cieľom bojovať proti dezinformáciám a do centra tohto úsilia stavia vzdelávanie a odbornú prípravu. Na medzinárodnej úrovni boli nedávno uverejnené usmernenia týkajúce sa výkladu práv dieťaťa v digitálnom prostredí.

Komisia bude prostredníctvom digitálneho programu naďalej poskytovať podporu centrám pre bezpečnejší internet a platforme Lepší internet pre deti s cieľom zvyšovať informovanosť a budovať kapacity v súvislosti s kybernetickým šikanovaním, rozpoznaním nepravdivých informácií a dezinformácií a podporou zdravého a zodpovedného správania na internete. Predchádzanie kybernetickému šikanovaniu podporí nadchádzajúca iniciatíva Cesta k úspechu v škole. Iniciatívy na podporu získavania digitálnych zručností všetkých detí sa budú financovať z programu Erasmus+. Umelá inteligencia má a bude mať veľký vplyv na deti a ich práva, napríklad v oblasti vzdelávania, voľného času a poskytovania zdravotnej starostlivosti. Môže však prinášať aj určité riziká týkajúce sa súkromia, bezpečnosti a ochrany. V nadchádzajúcom návrhu Komisie o horizontálnom právnom rámci pre umelú inteligenciu sa identifikuje používanie vysokorizikových systémov umelej inteligencie, ktoré predstavujú významné riziko pre základné práva vrátane práv detí. Kľúčové opatrenia Európskej komisie: -v roku 2022 prijať aktualizovanú stratégiu pre lepší internet pre deti; -vytvoriť a uľahčiť proces vedený deťmi zameraný na vypracovanie súboru zásad, ktoré má odvetvie podporovať a dodržiavať; -podporovať vývoj a využívanie dostupných IKT a asistenčných technológií pre deti so zdravotným postihnutím, ako je rozpoznávanie reči, skryté titulky a iné, a to aj na konferenciách a podujatiach Komisie; -zabezpečiť úplné vykonávanie Európskeho aktu o prístupnosti; -zintenzívniť boj proti všetkým formám sexuálneho zneužívania detí online, napríklad navrhnutím potrebných právnych predpisov vrátane povinnosti pre príslušných poskytovateľov online služieb odhaľovať a oznamovať známy materiál zobrazujúci sexuálne zneužívanie detí online. Európska komisia vyzýva členské štáty, aby:

6.Globálny rozmer: EÚ, ktorá podporuje a chráni deti na celom svete a posilňuje ich postavenie, a to aj počas kríz a konfliktov „EÚ má silu, ktorá zjednocuje mnohé krajiny sveta v záujme mieru, spolupráce, rovnosti medzi ľuďmi, financuje projekty pre organizácie, ktoré pracujú na ochrane práv detí.“ (dieťa, Albánsko) „Musíte sa po lane dostať hlboko do banskej šachty, zobrať to, čo vám bolo prikázané a potom sa vrátiť na povrch. Skoro som sa v tých šachtách zadusil, lebo tam nebolo dosť kyslíka“ (chlapec, 11 rokov, Tanzánia). Záväzok EÚ podporovať, chrániť, dodržiavať a rešpektovať práva dieťaťa je globálnym záväzkom. Prostredníctvom tejto stratégie chce EÚ posilniť svoje postavenie kľúčového globálneho aktéra aj v tejto oblasti. EÚ už zohráva vedúcu úlohu pri ochrane a podpore detí na celom svete, a to posilňovaním prístupu k vzdelávaniu, službám a zdravotnej starostlivosti, ako aj pri ochrane pred všetkými formami násilia, zneužívania a zanedbávania, a to aj v humanitárnom kontexte. Napriek výraznému pokroku v posledných desaťročiach príliš veľa detí na celom svete stále trpí porušovaním ľudských práv, humanitárnymi krízami, environmentálnou a klimatickou krízou, nedostatočným prístupom k vzdelaniu, podvýživou, chudobou, nerovnosťou a vylúčením, alebo sú nimi ohrozované. Situácia dievčat je obzvlášť zložitá; naďalej sú obeťami diskriminácie a rodovo motivovaného násilia vrátane detských, skorých a nútených sobášov a mrzačenia ženských pohlavných orgánov už vo veku štyroch rokov. Takmer dve tretiny detí sveta žijú v krajine postihnutej konfliktom. Z toho jedno zo šiestich detí žije do vzdialenosti 50 km od oblasti konfliktu. Ohrozuje to nielen fyzické a duševné zdravie detí, ale často ich môže pripraviť o vzdelanie a negatívne ovplyvniť ich budúce životné príležitosti, ako aj príležitosti komunít, z ktorých pochádzajú. Deti sú takisto obeťami náboru a využívania v ozbrojených konfliktoch. Ich účasť na konflikte vážne ovplyvňuje ich fyzickú, psychickú a emocionálnu pohodu. Dievčatá aj chlapci sú ako detskí vojaci takisto často obeťami sexuálneho násilia, ktoré sa príliš často používa ako vojnová zbraň. Odhaduje sa, že každý rok zomrie 5,2 milióna detí mladších ako 5 rokov, najmä z príčin, ktorým sa dalo predísť alebo ktoré sa dali liečiť, pričom mnohé z nich sú spôsobené chudobou, sociálnym vylúčením, diskrimináciou, rodovými normami a zanedbávaním základných ľudských práv. Pandémia COVID-19 a zmena klímy ešte viac zhoršili existujúce formy diskriminácie detí, ako aj vystavenie detí a rodín na celom svete zraniteľným situáciám. V čase vrcholenia pandémie nenavštevovalo školu približne 1,6 miliardy detí na celom svete. Činnosť EÚ v rámci vonkajšieho rozmeru bude v súlade so záväzkami stanovenými v rámci akčného plánu EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024budú ju podporovať cielené opatrenia zahrnuté do ďalších relevantných iniciatív, ako sú usmernenia pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa, usmernenia o deťoch v ozbrojených konfliktoch, akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť v rámci vonkajšej činnosti (2021 – 2025) a súbor nástrojov v oblasti práv dieťaťa. EÚ bude vo všetkých kontextoch naďalej prispievať k zabezpečovaniu kvalitného, bezpečného a inkluzívneho vzdelávania, sociálnej ochrany, zdravotníckych služieb, výživy, čistej pitnej vody, bývania, čistého vnútorného ovzdušia a primeranej hygieny. Konkrétne sa v rámci rozvojových politík EÚ bude i) presadzovať všeobecne dostupná zdravotná starostlivosť s cieľom zabezpečiť základné služby pre zdravie matiek, novorodencov, detí a mladistvých vrátane duševného zdravia a psychosociálnej podpory; ii) požadovať, aby potravinové systémy poskytovali výživnú, bezpečnú, cenovo dostupnú a udržateľnú stravu, ktorá spĺňa potreby detí a rešpektuje ich práva a iii) ďalej investovať do rozvoja kvalitných a prístupných vzdelávacích systémov vrátane vzdelávania v ranom detstve, primárneho, nižšieho a vyššieho sekundárneho vzdelávania. Okrem toho sa finančnou pomocou podporí prístup škôl k cenovo dostupnému a udržateľnému pripojeniu, ako aj zahrnutie digitálnych zručností do školských osnov a odbornej prípravy učiteľov. Počas humanitárnych kríz bude EÚ naďalej podporovať deti a zároveň uplatňovať prístup založený na potrebách v súlade s humanitárnymi zásadami, pričom bude zabezpečovať, aby jej pomoc zohľadňovala rodové hľadisko a vek. EÚ bude naďalej klásť dôraz na ochranu detí, riešiť všetky druhy násilia páchaného na deťoch a poskytovať podporu pre duševné zdravie a psychosociálnu podporu. Veľký význam má aj neustály prístup k bezpečnému, kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, pretože deťom a mladým ľudom poskytuje základné zručnosti, ochranu a pocit normálnosti, zároveň prispieva k mieru a je prostriedkom reintegrácie a odolnosti. Celkovo je 152 miliónov detí (9,6 % všetkých detí na celom svete) obeťami detskej práce, pričom 73 miliónov detí vykonáva nebezpečnú prácu, ktorá môže ohroziť ich zdravie, bezpečnosť a vývoj. V politických usmerneniach Komisie bol oznámený prístup nulovej tolerancie voči detskej práci, čo je príspevok ku globálnemu úsiliu vynakladanému v súvislosti s tým, že OSN vyhlásila rok 2021 za Medzinárodný rok za odstránenie detskej práce. Aj v akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu je zahrnuté opatrenie, ktorého cieľom je výrazne znížiť celosvetový výskyt detskej práce v súlade s cieľovým dátumom 2025, ktorý má byť podľa Organizácie Spojených národov rokom úplného odstránenia detskej práce na celom svete. Bude zahŕňať podporu bezplatného a ľahko dostupného povinného vzdelávania pre deti až do dosiahnutia minimálneho veku na prácu, ako aj rozšírenie programov sociálneho zabezpečenia s cieľom pomôcť rodinám vymaniť sa z chudoby. V súlade s akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu EÚ zintenzívni svoje úsilie o zabezpečenie zmysluplnej participácie detí; predchádzanie všetkým formám násilia páchaného na deťoch vrátane rodovo motivovaného násilia, boj proti nim a reakciu na ne; odstránenie skorých, nútených a detských sobášov, mrzačenia ženských pohlavných orgánov, obchodovania s deťmi, prevádzačstva, žobrania, (sexuálneho) vykorisťovania a zanedbávania. Zintenzívni sa aj práca na predchádzaní a ukončení závažného porušovania práv detí postihnutých ozbrojeným konfliktom, a to aj prostredníctvom podporných činností na presadzovanie dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva. Akčný plán takisto podporuje partnerské krajiny pri budovaní a posilňovaní systémov súdnictva a ochrany detí zohľadňujúcich potreby detí vrátane migrujúcich, utečeneckých a nútene vysídlených detí a detí patriacich k menšinám, najmä k rómskej. EÚ bude naďalej podporovať presídľovanie detí a iných zraniteľných osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, do EÚ. EÚ bude podporovať opatrenia na riešenie otázky detí na ulici a investovať do rozvoja kvalitnej alternatívnej starostlivosti a prechodu z ústavnej starostlivosti ku kvalitnej rodinnej a komunitnej starostlivosti o deti bez rodičovskej starostlivosti a deti so zdravotným postihnutím. EÚ bude naďalej začleňovať práva detí do politického dialógu s partnerskými krajinami, a to najmä v kontexte prístupových rokovaní a procesu stabilizácie a pridruženia. Takisto bude podporovať opatrenia na boj proti násiliu a diskriminácii, najmä voči zraniteľným deťom, vrátane podpory organizácií občianskej spoločnosti. EÚ bude presadzovať monitorovanie a zber rozčlenených údajov o situácii detí v regióne a bude o tom naďalej predkladať správy v každoročnom balíku správ o jednotlivých krajinách týkajúcom sa rozširovania. Na dosiahnutie týchto cieľov bude EÚ koordinovať využívanie všetkých svojich dostupných výdavkových programov vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027, najmä Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), nástroja predvstupovej pomoci III (IPA III) a nástroja humanitárnej pomoci. Takisto bude podporovať akcie v rámci multilaterálnych a regionálnych fór pre ľudské práva, propagačných kampaní a kampaní na zvyšovanie informovanosti, ako aj v spolupráci s občianskou spoločnosťou, deťmi a dospievajúcimi, vnútroštátnymi inštitúciami pre ľudské práva, akademickou obcou, podnikateľským sektorom a inými príslušnými zainteresovanými stranami. Kľúčové opatrenia Európskej komisie:

-na vzdelávanie vyčleniť 10 % celkových finančných prostriedkov v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce v subsaharskej Afrike, Ázii a Tichomorí a Severnej a Južnej Amerike a Karibiku na vzdelávanie; -pokračovať v prideľovaní 10 % finančných prostriedkov humanitárnej pomoci na vzdelávanie v núdzových a dlhotrvajúcich krízových situáciách a podporovať schválenie Deklarácie o bezpečných školách; -pracovať na tom, aby spoločnosti EÚ nevyužívali detskú prácu, najmä prostredníctvom legislatívnej iniciatívy týkajúcej sa udržateľnej správy a riadenia spoločností; -podporovať posilnenie systémov inšpekcie práce na monitorovanie a presadzovanie právnych predpisov v oblasti detskej práce a poskytovať príslušnú technickú pomoc; -v rámci prístupu skupiny Tím Európa poskytovať technickú pomoc správam partnerských krajín prostredníctvom svojich programov a nástrojov, ako je SOCIEUX+, nástroj technickej pomoci a výmeny informácií (TAIEX) a programy TWINNING; -do roku 2022 pripraviť akčný plán pre mládež na podporu posilnenia postavenia a participácie mládeže a detí; -v rámci delegácií EÚ určiť kontaktné miesta pre mládež a posilniť kapacity na ochranu detí. 7.Začlenenie hľadiska práv detí do všetkých činností EÚ Komisia v záujme dosiahnutia cieľov stanovených v stratégii zabezpečí, aby sa hľadisko práv detí začlenilo do všetkých príslušných politík, právnych predpisov a programov financovania. Bude to súčasťou úsilia o to, aby sa pri tvorbe politík EÚ uplatňovala kultúra zohľadňujúca potreby detí, pričom toho úsilie bude podporené poskytovaním odbornej prípravy zamestnancov EÚ a budovaním príslušných kapacít, ako aj posilnenou internou koordináciou prostredníctvom tímu koordinátora Komisie pre práva dieťaťa. Vypracuje sa kontrolný zoznam pre uplatňovanie hľadiska práv dieťaťa. Na vypracovanie politík založených na faktoch sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné údaje. Komisia vyzve agentúru FRA, aby členským štátom naďalej poskytovala technickú pomoc a metodickú podporu okrem iného pri navrhovaní zberu údajov a jeho uskutočňovaní. Pozornosť sa bude venovať aj rozčleňovaniu údajov Eurostatu a iných agentúr EÚ podľa veku a pohlavia, ako aj výskumu v konkrétnych tematických oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto stratégia. Tieto činnosti budú prebiehať prostredníctvom rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont Európa (2021 – 2027). Stratégia pomôže aj pri začleňovaní a koordinácii iniciatív na vnútroštátnej úrovni a medzi kľúčovými zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť lepšie vykonávanie existujúcich právnych záväzkov na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni. Komisia na tento účel do konca roka 2021 zriadi aj sieť EÚ pre práva dieťaťa. Sieť nadviaže na prácu súčasnej neformálnej expertnej skupiny pre práva dieťaťa a jej cieľom bude zlepšiť dialóg a vzájomné učenie sa medzi EÚ a členskými štátmi v oblasti práv dieťaťa a bude podporovať vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie stratégie. Bude pozostávať zo zástupcov jednotlivých štátov a do niektorých z jej činností budú okrem iného zahrnuté aj medzinárodné a mimovládne organizácie, zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov a deti. Komisia bude takisto rozvíjať užšiu spoluprácu s regionálnymi a miestnymi orgánmi a s ostatnými príslušnými inštitúciami, regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, občianskou spoločnosťou a ombudsmanmi pre deti. Táto stratégia by sa mala vykladať v spojení so Stratégiou posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ a s akčným plánom pre európsku demokraciu. Dopĺňa cielené úsilie o to, aby boli práva a hodnoty EÚ hmatateľnejšie v oblastiach, ako je ochrana migrujúcich detí, rovnosť a inklúzia, rodová rovnosť, boj proti rasizmu a pluralizmus, práva vyplývajúce z občianstva EÚ, práva obetí, boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí, sociálne práva a inkluzívne vzdelávanie a odborná príprava. Takisto je v súlade s prioritami stanovenými v akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu. 7.1. Príspevok fondov EÚ k vykonávaniu stratégie Financovanie z prostriedkov EÚ je kľúčové na podporu vykonávania politík EÚ v členských štátoch. Komisia bude prostredníctvom tejto stratégie podporovať členské štáty, aby vo svojich iniciatívach na ochranu a dodržiavanie práv dieťaťa čo najlepšie využívali finančné prostriedky EÚ. Takisto by mala podporovať zostavovanie rozpočtu v oblasti práv dieťaťa a preskúmať spôsoby sledovania výdavkov z rozpočtu EÚ v tejto oblasti, aby sa finančné prostriedky nasmerovali na najnaliehavejšie potreby. V programoch financovania EÚ by malo byť financovanie práv dieťaťa pre členské štáty prioritou, pričom by malo prihliadať na potreby identifikované na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. V rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027: Európsky sociálny fond plus (ESF+) a Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) podporujú investície do rozvoja ľudských kapacít a infraštruktúry, vybavenia a prístupu k službám v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, bývania, sociálnej a zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o deti, ako aj prechod z inštitucionálnych služieb na rodinné a komunitné služby. Členské štáty, v ktorých počet detí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením prevyšuje priemer EÚ (v rokoch 2017 – 2019), budú musieť vyčleniť z ESF+ na boj proti chudobe detí 5 %, pričom ostatné členské štáty budú povinné vyčleniť sumy v primeranej výške. V programovom období 2021 – 2027 by členské štáty mali splniť niekoľko základných podmienok, ktoré by mohli úzko súvisieť s opatreniami v oblasti práv dieťaťa. Patria sem politické rámce v oblasti znižovania chudoby, inklúzie Rómov a dodržiavania Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím a charty. V rámci nového Fondu pre azyl, migráciu a integráciu sa posilní ochrana migrujúcich detí bez sprievodu tým, že sa na účely ich konkrétneho prijatia, ubytovania a ďalších osobitných potrieb prizná a poskytne finančná podpora a stimuly s mierou spolufinancovania až do výšky 75 %, ktorá sa v prípade projektov realizovaných v rámci osobitných opatrení môže zvýšiť až na 90 %. Na účely uplatňovania práv dieťaťa sa môžu použiť ďalšie fondy a programy EÚ, medzi ktoré patrí program Spravodlivosť, program Občania, rovnosť, práva a hodnoty, Erasmus+, Horizont 2020, digitálny program, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), REACT-EU a InvestEU. Okrem toho môže nástroj technickej podpory na požiadanie poskytnúť členským štátom technickú podporu pri vypracúvaní opatrení na budovanie kapacít. V stratégii sa riešia aj nerovnosti prehĺbené krízou v dôsledku ochorenia COVID-19, ktorá v neprimeranej miere zasiahla zraniteľné deti. Komisia bude v rámci tejto práce nabádať členské štáty, aby v záujme zmiernenia neprimeraného vplyvu krízy v plnej miere využívali možnosti, ktoré ponúka nástroj NextGenerationEU a prostredníctvom nástroja technickej podpory pomôže členským štátom začleniť práva dieťaťa do navrhovania reforiem a ich vykonávania.