SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 20.9.2010 
SEK(2010) 1035 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k 
NÁVRHU KOMISIE EURÓPSKEMU  PARLAMENTU A RADE 
 
o PROGRAME POLITIKY RÁDIOVÉHO FREKVEN ČNÉHO SPEKTRA 
    
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
{KOM(2010) 471} {SEK(2010) 1034} 
 
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
1. VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE  
Rádiové frekven čné spektrum je nevyhnutné na  rozvoj digitálnej spolo čnosti a rýchlych 
bezdrôtových služieb, podporu oživenia hospodárstva a hospodárskeho rastu a na 
zabezpečenie kvalitných pracovných miest a dlh odobej konkurenciescho pnosti EÚ. Politické 
smerovania a ciele v oblasti frekven čného spektra je potrebné vníma ť najmä na európskej 
úrovni v kontexte Digitálnej agendy pre Eu rópu a v kontexte stratégie Európa 2020 na 
zabezpečenie inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu. 
V navrhovanom programe politiky rádiového frekven čného spektra ( Radio Spectrum Policy 
Programme  – RSPP) sa stanovujú politické smerova nia a ciele pre strategické plánovanie 
a harmonizáciu využívania frekven čného spektra v EÚ, ako sa odporú ča v regula čnom rámci 
pre elektronické komunikácie, revidovanom v roku 20091. Prvý program sa bude vz ťahovať 
na obdobie rokov 2011 – 2015 s cie ľom zabezpe čiť zbližovanie a jednotnos ť politík v EÚ 
a umožniť dostatočnú pružnos ť na zvládnutie technologi ckého a trhového vývoja po čas tohto 
obdobia. 
Väčšina prvkov RSPP bola stanovená na samite o frekven čnom spektre, na ktorý Parlament 
a Komisia pozvali v marci 2010 vä čšinu zainteresovaných strán. Program vychádza aj 
z verejných konzultácií a zo stanoviska Skupiny pre politiku rádiového frekven čného spektra 
(Radio Spectrum Policy Group  – RSPG). 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Frekvenčné spektrum predstavuje v zácny zdroj, ktorého využív anie je obmedzené fyzikou 
a technológiou. Dopyt po kvalitnom a nákladovo efektívnom frekven čnom spektre často 
prevyšuje možnosti, najmä pri nástupe nových technológií a aplikácií. Vzácnos ť môže 
vyplývať aj z neefektívnosti regula čnej správy frekven čného spektra alebo technického 
využívania frekven čného spektra.  
Vzácnosť obmedzuje hospodárske a sociálne v ýhody a spôsobuje nesúlad medzi rastúcim 
dopytom po nových bezdrôtových službách a dostupnos ťou frekven čného spektra. To 
spôsobuje vznik dodato čných nákladov, stratu obchodných príležitostí, spomalenie 
inovačných technológií a služieb a zamedzuje ur čité verejné a komer čné služby. 
2.1. Neoptimálne využívanie frekven čného spektra 
Na účinnosť využívania frekven čného spektra má vplyv: 
– riziko rušenia medzi užívate ľmi a miera možnej škody, 
– úroveň zariadení a ú činnosť sietí, 
– regulačná správa frekven čného spektra, ktorá má vplyv na  „intenzitu využívania“; zah ŕňa 
modely pride ľovania frekvencie (administratívny, trhový, spolo čné využívanie), 
                                                 
1 Článok 8a ods. 3 novej rámcovej smernice. 
 
SK 3   SK používanie technológii umož ňujúcich ú činné spolo čné využívanie frekven čného spektra 
(napr. kognitívne rádio) a stimuly na investovanie do ú činnejšej infraš truktúry (napr. 
tvorba cien s administratívnou stimuláciou) aj vo verejnom se ktore, ktorý je významným 
užívateľom frekven čného spektra, 
– jednotnos ť podmienok prístupu k frekven čnému spektru na úrovni EÚ a v susedných 
krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ. 
2.2. Zvládnutie nárastu využívania aplikácií vyžadujúcich frekven čné spektrum  
Prístup k frekven čnému spektru závisí – vzh ľadom na jeho vzácnos ť – od priorít a rozhodnutí. 
Kým niektoré rozhodnutia je možné ponecha ť na trh (napr. aukcie), niektoré priority 
zamerané napr. na bezpe čnosť a ochranu života musia stanovi ť verejné orgány. 
Rozhodnutia v oblasti správy frekven čného spektra môžu ovplyvni ť alebo naruši ť 
hospodársku sú ťaž, keď sa nimi zmení úloha alebo pr ávomoc aktérov na trhu, napr. 
poskytnutím nezaslúžených alebo nežiaducich konkuren čných výhod etablovaným 
užívateľom. Politické rozhodnutia musia preto zabezpe čiť, aby sa dodržiavali pôvodné práva 
a aby sa nenarúšala hospodárska sú ťaž. 
2.3. Výhoda opatrení EÚ 
Rádiový prenos sa nezastavuje na hraniciach a nejednotnos ť vnútroštátnych prístupov môže 
brániť využívaniu frekven čného spektra. 
Nedostato čná koordinácia môže ma ť ďalšie negatívne dôsledky: 
– fragmentácia vnútorného trhu, zamedzenie úspo r z rozsahu, a v dôsledku toho zvýšenie 
nákladov, 
– cezhraničné rušenie zabra ňujúce najú činnejšiemu využívaniu frekven čného spektra 
všetkými členskými štátmi, 
– menej účinná koordinácia frekven čného spektra mimo EÚ, ke ďže neexistuje „spolo čný 
hlas“, 
– zmeškané príležitosti stimul ácie inovácie na európskej úrovni a možné oneskorenie 
strategických investícií. 
Nový regula čný rámec elektronických komunika čných služieb, ako aj rozhodnutie o rádiovom 
frekvenčnom spektre odzrkad ľujú výhodu koordinácie na úrovni EÚ  v medziach existujúcich 
vnútroštátnych privilég ií v oblasti frekven čného spektra (napr. ozbr ojené sily, kultúra). 
3. CIELE  
Prvý RSPP ukáže, ako využívanie frekven čného spektra môže prispie ť k hlavným politickým 
cieľom EÚ do roku 2015, a všeobecne predstaví, ako zvýši ť sociálne, hospodárske 
a environmentálne výhody prístupu k frekven čnému spektru. 
So zreteľom na uvedené problémy je možné stanovi ť tieto ciele: 
 
SK 4   SK • podpora cie ľov bezdrôtového širokopásmového prís tupu stanovených v stratégii EÚ 2020 
a v Digitálnej agende pre Európu prostredníctvom politiky frekven čného spektra, 
• podpora ú činného využívania frekven čného spektra v politikách EÚ, najmä podnecovaním 
pružnosti a hospodárskej sú ťaže, 
• podpora inovácií na európskej úrovni, 
• riešenie nedostatkov v správe frekven čného spektra v oblastiach právomoci EÚ, 
• podpora cie ľov boja proti zmene klímy a podpora energetickej ú činnosti, ako sú stanovené 
v stratégii EÚ 2020 a v Digitálnej agende pre Európu, 
• ochrana európskych politických záujm ov na medzinárodnej aréne a podpora členských 
štátov v styku s tretími krajinami, 
• prispievanie k podpore vnútorného trhu so zariadeniami, službami a sie ťami. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Možnosti politiky boli v ybrané na základe potenciálnej pridanej hodnoty ďalšej harmonizácie 
a koordinácie na úrovni EÚ a na základe  druhu opatrení, ktoré by mohli zvýši ť účinnosť 
frekvenčného spektra a prinies ť hospodárske, sociálne a environmentálne výhody. 
V posúdení vplyvu sa pre RSPP stanovujú tri scenáre: – pokračovanie správy frekven čného spektra na základe sú časného rámca bež ďalších 
politických smerovaní a cie ľov vyplývajúcich zo strategick ého politického programu, 
– obmedzenie RSPP na rozsah pôsobnosti rámcovej smernice t. j. na elektronické 
komunika čné služby, 
– zameranie sa na všetky oblasti, v ktorých využívanie frekven čného spektra ovplyv ňuje 
vnútorný trh. 
V posúdení vplyvu sa hodnotí aj primeraná strategická úrove ň za každú tematickú oblas ť: 
– bez stanoveného strategického cie ľa, na ktorý sa má zameriava ť pozornos ť v rámci prvého 
RSPP, 
– výber vhodného strategického cie ľa, ktorý by sa mal podrobnejšie analyzova ť so 
zainteresovanými stranami, 
– výber vhodného strategického cie ľa, s následným ur čením konkrétnych opatrení týkajúcich 
sa obsahu alebo postupu. 
5. P
OSÚDENIE VPLYVU  
Keďže RSPP je strategický nástroj vysokej úrovne, nebolo možné úplne podrobne analyzova ť 
všetky možné vplyvy ani proporcionality každej možnosti. V tomto posúdení vplyvu sa preto 
 
SK 5   SK vytyčujú oblasti zodpovedajúce ka ždej možnosti a posudzuje sa, či intervencia EÚ by 
priniesla pridanú hodnotu a bola by ú činnejšia ako opatrenia na vnútroštátnej alebo miestnej 
úrovni. Ke ďže posúdenie vplyvu, podobne ako návrh R SPP, je na strategickej úrovni, 
preveruje sa v ňom, či navrhované legislatívne opatrenie je v súlade so zásadou 
proporcionality; to odzrkad ľuje potrebu vyjadrenú v regula čnom rámci a zainteresovanými 
stranami, a to výber vhodného strategi ckého smerovania politiky frekven čného spektra na 
úrovni EÚ, ke ďže o politických opatreniach EÚ už nie je možné rozhodova ť na ad hoc 
základe vzh ľadom na ich vplyv na mnohé odvetvia a oblasti s rôznou mierou právomoci EÚ. 
5.1. Vplyv možností na prvej úrovni 
5.1.1.  Bez RSPP 
Táto možnos ť by znemožnila výhody uvedené v ostatných dvoch možnostiach a bola by 
v rozpore so zámerom zákonodarcu. 
5.1.2.  RSPP obmedzený na elektronické komunika čné služby 
Táto alternatíva by umožnila rozpracova ť priority politiky EÚ s vä čšou transparentnos ťou 
a predvídate ľnosťou. Rozsiahle konzultácie by ti ež zvýšili príležitosti zhromaž ďovania 
informácií o budúcom dopyte a prekážkach, s ktorým i sa stretávajú zainteresované strany. 
Výslovné schválenie členskými štátmi a Európskym pa rlamentom by podporilo následné 
iniciatívy. 
Prípravou programu nevznikajú významné nákla dy okrem bežnej administratívnej práce EÚ. 
5.1.3.  RSPP nad rámec elektronických komunika čných služieb 
Verejné konzultácie a samit o frekven čnom spektre preukázali, že k ľúčové otázky často 
presahujú rámec elektronických komunikácií a dotýkajú sa záujmov viace rých odvetví (napr. 
elektronické komunika čné služby, vysielanie, doprava, oz brojené sily, verejné použitie, 
životné prostredie, vesmír). Pri širšej informa čnej základni sa lepšie zabezpe čuje rovnováha 
RSPP a zoh ľadňuje sa akéko ľvek súčasné a potenciálne využitie frekven čného spektra. 
Možnosti spolo čného využívania frekven čného spektra možno rozšíri ť zohľadnením všetkých 
užívateľov pri sú časnom dodržaní vnútroštá tnych právomocí. Zainteresované strany 
jednoznačne požadovali najširší možný rozsah pôsobnosti. 
5.2. Vplyv možností na druhej úrovni 
Ciele politiky sa môžu zameriava ť na politický obsah alebo postup/metodiku a môžu sa 
zameriava ť na elektronické komunikácie alebo ís ť nad ich rámec. Stanovilo sa pä ť tém. 
5.2.1.  Prispievanie k európskemu digitálnemu programu 
Stratégia Európa 2020 plánuje vo svojej vlajkovej iniciatíve Digitálna agenda pre Európu 
poskytnúť udržateľné hospodárske výhody z jednotného digitálneho trhu, založené na 
ultrarýchlom internete a in teroperabilných aplikáciách, čím prispeje k cie ľom 
širokopásmového prístupu pre všetkých do roku 2013 a prístupu k in ternetu s rýchlos ťou nad 
30 Mbps do roku 2020, pri čom 50 % európskych domácností bude ma ť internetové pripojenie 
s rýchlosťou nad 100 Mbps. 
 
SK 6   SK Bezdrôtové služby môžu prispie ť k tomuto cie ľu doplnením drôtových infraštruktúr, ktoré 
nemôžu pokry ť celé územie. Bezdrôtové širokopásmové služby by dop ĺňali aj pevný prístup 
a umožnili mobilitu používania. 
Skúmané možnosti politiky: – bez stanovenia cie ľa v prvom RSPP
: táto alternatíva by umožnila členským štátom 
prijímať rozdielne stratégie zavádzania be zdrôtového širokopásmového pripojenia 
a vytvárala by zmätok v EÚ, 
– výber vhodného cie ľa, za ktorým bude nasledova ť ďalšia analýza/štúdia : umožňuje 
kvalifikovanejšie politické rozhodnutia v ďaka kompletnejším údajo m; predovšetkým je 
potrebné lepšie pochopi ť potenciálnu úlohu každej platfo rmy na poskytovanie služieb, 
– výber vhodných konkrétnych opatrení od za čiatku : Možné opatrenia zah ŕňajú: 
1. v krátkodobom horizonte sprístupni ť väčšie frekven čné spektrum pre širokopásmový 
sektor presadzovaním priradenia frekven čného spektra už prideleného na tento ú čel 
a zabezpe čením, aby všetky ob čania získali do roku 2015 širokopásmový prístup 
s dostatočnou rýchlos ťou; 
2. určiť harmonizované frekven čné spektrum pre satelitné širokopásmové služby; 
3. zabezpečiť koordináciu digitáln ej dividendy: stanovi ť spoločný dátum pre zavedenie 
rozhodnutia o 800 MHz pásme; zabezpe čiť, aby sa digitálna di videnda úplne využila 
na zlepšenie širokopásmového prístupu v rie dko osídlených oblastiach a pre sociálne 
zraniteľné skupiny. 
Akékoľvek ďalšie konkrétne opatrenie bude najprv vyžadova ť lepšie chápanie možných 
trendov na trhu a v technológiách. 
5.2.2.  Uľahčenie jednoduchého a rovného prístupu 
Zjednodušenie prístupu k frekven čnému spektru vyžaduje odstránenie regula čných prekážok 
(vytvorenie pružnosti), ktoré potlá čajú inováciu a vstup na trh, ako sú obmedzenia služieb 
a technológií, a vyžaduje možnos ť obchodovania s frekven čným spektrom. Rovný prístup k 
frekvenčnému spektru vyžaduje ú činné súťažné prostredie a zabránenie narušeniu 
hospodárskej sú ťaže, keď sa súčasné práva na používanie novo prira ďujú (reformujú). 
Skúmané možnosti politiky sú: – bez stanovenia cie ľa v prvom RSPP
: táto možnos ť predpokladá, že na úrovni EÚ sa už 
dosiahla dostato čná pružnos ť, 
– výber vhodného cie ľa, za ktorým bude nasledova ť ďalšia analýza/štúdia : niektoré subjekty 
podporujú túto možnos ť, ale k dispozícii je už ve ľa technických a ekonomických štúdií 
a nie je jasné, aký dodato čný výskum by bol potrebný. Skuto čným problémom je politická 
vôľa členských štátov ú činne zavádza ť trhové mechanizmy, 
– výber vhodných konkrétnych opatrení od za čiatku : hlavnými skúmanými opatreniami sú 
vypracovanie spolo čných usmernení pre povo ľovacie podmienky a postupy, zlepšenie 
pružnosti využívania a zabráne nie narušeniu hospodárskej sú ťaže a určenie a pridelenie 
 
SK 7   SK dodatočného frekven čného spektra za harmonizovanýc h technických podmienok na 
inovačné aplikácie na základe všeobecných povolení. To by významne pomohlo 
hospodárstvu a inovácii. 
5.2.3.  Zlepšenie ú činnosti využívania frekven čného spektra  
Účinné využívanie frekven čného spektra predstavuje zásadu rámcovej smernice a rozhodnutia 
o rádiovom frekven čnom spektre. Existujú tri možnosti od stavu bez existencie opatrenia až 
po opatrenia zamerané na konkrétne aplikácie (napr. ú činnejšie spolo čné využívanie na 
uľahčenie koordinovaného využívania frekven čného spektra pre verejnú ochranu a pomoc pri 
zmierňovaní následkov katastrof). V rámci stre dnej možnosti sa požaduje analýza stavu 
súčasného využívania frekven čného spektra a ďalšie analýzy a štúdi e na prípravu regula čných 
iniciatív pre ú činnejšie technológie z h ľadiska frekven čného spektra. 
5.2.4.  Prispievanie k boju proti zmene klímy 
Cieľom stratégie EÚ 2020 je udržate ľný hospodársky rast a udržate ľné konkurencieschopné 
hospodárstvo, ktoré ú činne využíva zdroje. Aplikácie založené na frekven čnom spektre môžu 
prispieť k týmto cie ľom najmä v dvoch oblastiach: intelige ntné rozvodové siete na zníženie 
spotreby energie a inteligentn é systémy riadenia dopravy na  zníženie emisií oxidu uhli čitého. 
Možnosť bez prijatia opatrenia nie je zlu čiteľná s vysokou politickou prioritou tejto témy pre 
EÚ. Vykonanie ďalších štúdií a analýz sa obmedzuj e na inteligentné dopravné systémy. 
Treťou možnos ťou by bolo pristúpi ť ku konkrétnym opatreniam, ale takéto opatrenia ešte 
neboli jednozna čne určené. 
5.2.5.  Zlepšenie zahrani čných vzťahov 
V rámci nového regula čného rámca môže Komisia navrhnú ť Parlamentu a Rade spolo čné 
ciele politiky pre medzinárodnú  koordináciu politiky frekven čného spektra. Najbližšie 
uplatnenia sa týkajú svetovej konferencie o rá diokomunikácii ITU v roku 2012, na ktorej sa 
budú prerokúva ť témy s priamym vplyvom na politiky frekven čného spektra EÚ. RSPP bude 
najvhodnejší na stanovenie cie ľov obrany politík EÚ na medzinárodnej úrovni.  
Prvá možnos ť, čiže status quo, neprinesie žiad ne výhody ani riziká. Druhou možnos ťou by 
bolo obmedzi ť aspekty zahrani čných vzťahov RSPP na elektronické komunikácie. To by sa 
zameriavalo len na časť hlavných prvkov medzinárodného programu. Tretia možnos ť, ktorá 
prekračuje rámec elektronických ko munikácií, by najlepšie pok rývala všetky odvetvové 
politiky zahrnuté do sféry záujmu EÚ. 
5.2.6.  Posúdenie administratívnej zá ťaže 
Hoci výhody a náklady RSPP sa výrazne odlišuj ú v závislosti od iniciatív a možností, vo 
všetkých skúmaných prípadoch by výhody zrete ľne prevažovali nad dodato čnými 
administratívnymi nákladmi. To by sa malo podrobnejšie vyhodnoti ť, keď sa navrhnú 
konkrétne opatrenia. 
 
SK 8   SK 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
6.1. Porovnanie možností na prvej úrovni (strategická dimenzia RSPP) 
Najlepšou možnos ťou pre prvú úrove ň RSPP je rozšíri ť možnosť 3 nad rámec elektronických 
komunikácií, čo v širokom rozsahu podporili exte rné zainteresované strany. 
6.2. Vplyv možností na druhej úrovni 
6.2.1.  Prispievanie k európskemu digitálnemu programu 
V prípade širokopásmového prístupu pr e pozemské bezdrôtové služby možnos ť 3 najlepšie 
odzrkadľuje priority stratégie Eur ópa 2020 a zámer zainteresovanýc h strán (opatrenia uvedené 
v bode 5.2.1). 
V prípade satelitných šir okopásmových služieb sa odporú ča možnos ť 2, keďže pred prijatím 
konkrétnych opatrení sa dodato čnými štúdiami musí posúdi ť realizovate ľnosť zabezpečenia 
rozsiahleho prístupu cez satelit pri stanovenej rýchlosti, ako aj náklady pre spotrebite ľa. 
6.2.2.  Uľahčenie jednoduchého a rovného prístupu 
Hoci sa v posúdení vplyvu ozna čuje záväzná koordinácia za najlepšiu možnos ť (široké 
koordinované zavedenie trhovo or ientovaného prístupu zabezpe čujúceho harmonizované 
podmienky pružného využívania), členské štáty podporujú len dobrovo ľnú koordináciu. 
Komisia však považuje možnos ť 3 za jedinú realizovate ľnú možnos ť a navrhne kroky na 
zlepšenie koordinácie bez obmed zenia vnútroštátnej pružnosti. 
6.2.3.  Zlepšenie ú činnosti využívania frekven čného spektra 
Možnosť 2 (ďalšie štúdie) je uprednostnená možnos ť, keďže všetky navrhované témy sa 
musia pred prijatím regula čných opatrení dôkladnejšie preskúma ť. To tiež umožní dosiahnu ť 
konsenzus medzi aktérmi, najmä verejným sektorom. 
6.2.4.  Príspevok k boju proti zmene klímy 
Pre „inteligentné dopravné sy stémy“ sa zachováva možnos ť 1, keďže nedávno sa prijali 
hlavné rozhodnutia o pridelení frekven čného spektra. Komisia však bude pokra čovať 
v monitorovaní. 
Pokiaľ ide o energetickú ú činnosť, pred vypracovaním konkrétnyc h návrhov je potrebná 
hlbšia analýza, pret o sa zvolila možnos ť 2. 
6.2.5.  Zlepšenie zahrani čných vzťahov 
Odporúča sa možnos ť 3. Keďže väčšina medzinárodných dohôd sa uplat ňuje v dlhodobom 
časovom horizonte, európske záujmy musia by ť chránené a programy sa musia „preveri ť 
z hľadiska budúcnosti“ v snahe zvládnu ť požiadavky významných politík na frekven čné 
spektrum. Príslušné politiky EÚ presahuj úce rámec elektronických komunikácií zah ŕňajú 
udržateľný rozvoj a zmenu klímy. Zákonodarca požaduje vyššiu koordináciu EÚ 
v medzinárodných rokovaniach o frekven čnom spektre. 
 
SK 9   SK 6.3. Záver o nadväzných posúdeniach vplyvu 
Keďže nadväzné opatrenia, ktoré ma jú významný vplyv, musia ma ť samostatné posúdenia 
vplyvu, samotné posúdenie vplyvu už obsahuje nadv äzné opatrenia, pre ktoré je posúdenie 
vplyvu zjavne potrebné. 
Plánuje sa oznámenie o spolo čnom využívaní frekven čného spektra. Ke ď bude k dispozícii 
viac informácií, vypracuje sa posúdenie vplyvu, ktoré bude dop ĺňať ďalšie opatrenia 
o povoleniach a spolo čnom využívaní frekven čného spektra.  
Pre opatrenia technickej harmonizácie neboli v minulosti potrebné posúdenia vplyvu. RSPP 
by mohol vyžadova ť takéto opatrenia pri konkrétnych druhoch využívania frekven čného 
spektra, pre ktoré sa bude vyžadova ť posúdenie vplyvu, ak ich vplyv je dostato čne významný 
a ak rozhodovací proces (zah ŕňajúci zainteresované strany, CEPT , RSPG a Výbor pre rádiové 
frekvenčné spektrum) nedokazuje dostato čne opodstatnenos ť opatrenia. 
Ak sa zvolí možnos ť 2, potreba ďalšieho posúdenia vplyvu sa preskúma na základe usmernení 
Komisie a na základe prípravnej práce a výberu vhodnej formy možných opatrení. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Vzhľadom na všeobecnú strategickú povahu RSPP by hodnotenie a monitorovanie malo 
rovnako zosta ť na všeobecnej strategickej úrovni. B udúce konkrétne opatrenia, ktoré sa majú 
prijať v nadväznosti na RSPP, sa  budú individuálne vyhodnocova ť v pravý čas. 
Pri monitorovaní konkrétnych ukazovate ľov politiky EÚ sa bude využíva ť podrobnejšie 
hodnotenie v jednotlivých iniciatívach odvetvo vých politík, napr. v energetickej ú činnosti, 
vesmírnej politike alebo v digitálnej agende. 
Komisia bude v spolupráci  s RSPG tiež monitorova ť, či technologický a regula čný 
vnútroštátny a medzinárodný vývoj  vplýva na dopyt po frekven čnom spektre a na jeho 
využívanie.