2.4. Vplyv pravidiel na investície do súkromných spoločností a v rozvojových krajinách/v prospech rozvojových krajín

Smernica o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD) bola prijatá po globálnej finančnej kríze, ktorá odhalila určité slabé stránky finančných trhov a ich regulačných režimov na celom svete. Vedúci predstavitelia krajín G20 sa preto zhodli na tom, že je potrebná väčšia regulácia finančného sektora s cieľom minimalizovať riziko a rozsah budúcich kríz. Týkalo sa to aj sektora správy alternatívnych investícií, ktorý si vyžaduje koordinovanejší dohľad a zvýšenú transparentnosť voči investorom. Na podporu cieľov skupiny G20 vydala Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) zásady na vysokej úrovni pre reguláciu hedgeových fondov s cieľom usmerniť rozvoj medzinárodných noriem v tejto oblasti.

PKIPCP podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov

V tejto správe sú zistenia spoločnosti KPMG doplnené ďalšími zdrojmi informácií vrátane príslušných aktualizácií údajov a informácií získaných prostredníctvom rôznych pracovných oblastí Komisie, orgánu ESMA a Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB). Zohľadnili sa aj kontakty Komisie so zainteresovanými stranami, t. j. s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, so zástupcami odvetvia a združeniami na ochranu investorov, v rámci verejných konzultácií, bilaterálnych alebo multilaterálnych stretnutí. Vypracovanie tejto správy ďalej podporili akademické a štatistické publikácie. Napríklad výročné štatistické správy ESMA o AIF z EÚ boli obzvlášť užitočné pri opise trhu s AIF v EÚ. Zohľadnili sa aj jednotlivé príklady neefektívnosti konkrétnych pravidiel Únie.

Táto správa bola vypracovaná v súlade s článkom 69 smernice AIFMD. Od Komisie sa vyžaduje, aby preskúmala uplatňovanie a rozsah pôsobnosti smernice AIFMD s dôrazom na skúsenosti získané pri uplatňovaní tejto smernice. Treba posúdiť vplyv smernice na investorov, AIF, správcov AIF v Únii a v tretích krajinách, aby sa zistilo, do akej miery sa dosiahli jej ciele.

Po schválení týchto medzinárodných záväzkov Európskou radou a na základe správy Európskeho parlamentu Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vydala návrh regulačného rámca, ktorým sa majú riadiť správcovia alternatívnych investičných fondov (ďalej len „správcovia AIF“). Smernica AIFMD bola prijatá 8. júna 2011. Po jej transpozícii do vnútroštátnych právnych systémov sa smernica AIFMD začala uplatňovať 22. júla 2013.

Komisia nehodnotila fungovanie európskeho povolenia pre tretie krajiny podľa smernice AIFMD, keďže ešte nebolo aktivované a neexistujú žiadne informácie z trhu, z ktorých by bolo možné vychádzať.

Zainteresované strany uznávajú, že úloha národných režimov pre súkromné investície je vzhľadom na chýbajúcu aktiváciu európskeho povolenia správcu AIF pre subjekty z tretích krajín významným faktorom pri rozvoji trhu. Vďaka tomu majú investori v členských štátoch s takýmito režimami prístup na svetové trhy s finančnými službami a dokážu diverzifikovať svoje rozloženie investícií. Národné režimy pre súkromné investície sa však medzi členskými štátmi líšia, a čo je ešte dôležitejšie, od správcov AIF sa v nich vyžaduje, aby uplatňovali iba veľmi obmedzený počet požiadaviek smernice AIFMD. Vytvárajú sa tak nerovnaké podmienky pre správcov AIF z EÚ a z krajín mimo EÚ. Niektoré členské štáty úplne znemožnili prístup na trh subjektom z tretích krajín. Niektoré členské štáty navrhli ďalšiu harmonizáciu národných režimov pre súkromné investície, zatiaľ čo iné sa domnievajú, že lepším riešením tohto problému by bola aktivácia európskeho povolenia podľa smernice AIFMD pre subjekty z tretích krajín a následné postupné zrušenie národných režimov pre súkromné investície.

Retailovým investorom ponúkajú AIF banky a poisťovacie spoločnosti. Títo finanční sprostredkovatelia aktívne propagujú najmä vlastné fondy namiesto toho, aby ponúkali aj širšie spektrum AIF tretích strán. Situácia sa však mení s rastúcim trhovým podielom on-line platforiem. Pracovné oblasti Komisie týkajúce sa únie kapitálových trhov sa zameriavajú na zlepšenie distribúcie investičných produktov v Únii a na preskúmanie požiadaviek na zverejňovanie informácií. Výsledky uvedených pracovných oblastí budú mať vplyv aj na AIF a správcov AIF so sídlom v tretích krajinách, ktorí môžu v súčasnosti osloviť investorov v jednotlivých členských štátoch len na základe vnútroštátnych právnych predpisov stanovených v národných režimoch pre súkromné investície.

V tejto správe sa zistilo, že účinnosť európskeho povolenia správcov AIF z EÚ je oslabená vnútroštátnym gold-platingom, rozdielmi vo vnútroštátnych pravidlách v oblasti uvádzania na trh, odlišnými výkladmi smernice AIFMD vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a obmedzeným rozsahom pôsobnosti tejto smernice. Menší správcovia AIF, ktorí nie sú schopní splniť všetky požiadavky smernice AIFMD, sa musia vzdať získavania kapitálu v iných členských štátoch alebo musia prekonať značné prekážky v prístupe na trh. Európske povolenie správcov AIF navyše umožňuje uvádzanie na trh iba pre profesionálnych investorov, čo opäť obmedzuje cezhraničné činnosti správcov AIF, keďže k poloprofesionálnym a retailovým investorom možno pristupovať iba podľa odlišných (a často reštriktívnych) vnútroštátnych pravidiel. Distribúcia AIF podlieha pravidlám smernice MiFID II, v ktorých sa rozlišuje medzi retailovými a profesionálnymi investormi, a preto pri každej zmene vo vymedzení typov investorov v smernici AIFMD treba vziať do úvahy vzájomné pôsobenie smernice AIFMD a príslušných ustanovení smernice MiFID II.

Trh s AIF v EÚ meraný na základe čistých aktív AIF a spravovaných aktív neustále rastie, pričom správcovia AIF vykonávajú významnú cezhraničnú činnosť. Od prijatia smernice AIFMD v roku 2011 sa objem celkových čistých aktív AIF viac než zdvojnásobil, a to z 2,3 bilióna EUR na 5,9 bilióna EUR. Cezhraničná distribúcia AIF sa od júna 2017 do októbra 2019 takmer zdvojnásobila, pričom sa zvýšila z 3 % na 5,8 % AIF. V tejto súvislosti sa potvrdilo, že európske povolenie správcov AIF je významným faktorom. Väčšina správcov AIF, subjektov verejného sektora a inštitucionálnych investorov, ktorí odpovedali na všeobecný prieskum, uviedla, že vďaka smernici AIFMD sa zvýšil prístup na vnútroštátne trhy, 34 % však uviedlo, že sa predĺžil čas potrebný na uvedenie na trh.

Smernica AIFMD je významným pilierom únie kapitálových trhov, pričom uľahčuje lepšie monitorovanie rizík pre finančný systém a cezhraničné získavanie kapitálu na investície do alternatívnych aktív. Smernica AIFMD zohrala dôležitú úlohu pri vytváraní vnútorného trhu s AIF a posilňovaní regulačného rámca a rámca dohľadu pre správcov AIF v Únii. Činnosť správcov AIF je teraz transparentnejšia voči investorom a orgánom dohľadu.

2.2. Vplyv na investorov

Depozitárny režim, pravidlá týkajúce sa konfliktov záujmov a požiadavky na zverejňovanie informácií a transparentnosť slúžia podľa podrobného posúdenia v pracovnom dokumente útvarov Komisie na ochranu záujmov investorov, čím sa buduje dôvera investorov vo finančné trhy. Údaje z trhu poukazujú na zvýšený predaj AIF s rastúcou účasťou retailových investorov v niekoľkých členských štátoch. Cezhraničné činnosti majú vzhľadom na pravidlá, ktoré boli nedávno prijaté v súvislosti s úniou kapitálových trhov, potenciál ďalej rásť.

Osobitný režim regulujúci funkcie a zodpovednosť depozitárov sa ukázal ako účinné opatrenie na zvýšenie ochrany investorov. Funguje dobre, hoci na riešenie situácií, keď správcovia AIF využívajú trojstranné riadenie kolaterálu alebo keď ako uschovávatelia pôsobia centrálne depozitáre cenných papierov (CDCP), môžu byť potrebné cielené vysvetlenia.

Čo je dôležitejšie, chýbajúce povolenie pre depozitárov je v rozpore s duchom jednotného trhu. Vzhľadom na obmedzený výber poskytovateľov takýchto služieb na menších trhoch existujú aj obavy z rizika koncentrácie, keď by jediný depozitár mohol mať v držbe aktíva všetkých AIF usadených v členskom štáte.

Pokiaľ ide o pravidlá určovania hodnoty, ktoré sú potrebné na stanovenie podielu každého investora na danom AIF a na monitorovanie výkonnosti AIF, vďaka smernici AIFMD sa do procesu určovania hodnoty aktív AIF vniesla určitá disciplína a štruktúra. Môžu sa však vyskytnúť problémy s binárnou povahou pravidiel určovania hodnoty, na základe ktorej sa zainteresované strany domnievajú, že kombinované použitie interných a externých znalcov je vylúčené, ako aj neistota v súvislosti so zodpovednosťou externých znalcov, ktorá sa stanovuje podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Nenašiel sa však dostatok dôkazov, ktoré by naznačovali, ktoré ustanovenia smernice AIFMD týkajúce sa zverejňovania informácií by sa mali zmeniť.

Hoci pravidlá smernice AIFMD týkajúce sa zverejňovania informácií znamenajú pre toto odvetvie určité náklady, do značnej miery sa vďaka nim dosiahol cieľ umožniť investorom prijímať informované investičné rozhodnutia. Investori do alternatívnych aktív oceňujú najmä požiadavku na zverejnenie konfliktov záujmov, keďže ide o jednu z ich najväčších obáv. Z analýzy vyplýva, že vďaka smernici AIFMD sa zvýšila transparentnosť ponúkaných produktov a služieb. Nezistilo sa však, ktoré prvky požiadaviek na zverejňovanie by mohli byť nadbytočné, keďže niektorí profesionálni investori okrem informácií stanovených v smernici AIFMD požadujú aj iné informácie.

2.3. Vplyv na monitorovanie a hodnotenie systémového rizika

V záujme monitorovania a zmierňovania makrorizík, ktoré vyplývajú z činností správcov AIF, treba identifikovať príslušné subjekty, aby sa zabezpečilo, že spĺňajú základné požiadavky na to, aby profesionálne a zodpovedne spravovali svoje kolektívne investície v prospech investorov. Nenašli sa žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že hraničné hodnoty spravovaných aktív podľa smernice AIFMD, po prekročení ktorých môžu činnosti správcov AIF predstavovať významné systémové riziko, by sa mali upraviť.

Zainteresované strany sa domnievajú, že súbor nástrojov na účely finančnej stability, ktorý majú príslušné vnútroštátne orgány k dispozícii podľa smernice AIFMD, vrátane možnosti stanoviť limity pákového efektu pre správcu AIF alebo pozastaviť vyplácanie v záujme verejnosti je užitočný. ESRB odporúča ďalšie posilnenie a harmonizáciu uvedených opatrení. To zahŕňa aj odporúčanie, aby sa objasnili jednotlivé úlohy príslušných vnútroštátnych orgánov a ich spolupráca v prípadoch, keď má pozastavenie vyplácania cezhraničné dôsledky. Pri rozhodovaní, či je potrebný zásah na finančných trhoch, by príslušné vnútroštátne orgány mali byť schopné posúdiť trendy v odvetví AIF a monitorovať hrozby pre finančnú stabilitu vzhľadom na trhy, na ktorých sa obchoduje s AIF. To je dôvod požiadaviek na podávanie správ orgánom dohľadu podľa smernice AIFMD.

Potvrdilo sa, že tieto požiadavky týkajúce sa podávania správ orgánom dohľadu sú potrebné na to, aby orgány dohľadu mohli monitorovať riziká pre finančný systém naprieč sektormi a hranicami. V podrobnejšej analýze sa však poukazuje na potrebu zvážiť ich zefektívnenie, pričom treba pamätať na utopené náklady, ktoré už správcom AIF spĺňajúcim požiadavky vznikli. Dochádza aj k prekrývaniu s inými právnymi predpismi Únie, napríklad v oblasti podávania správ ECB na štatistické účely, čo by mohlo slúžiť ako argument v prospech úpravy súčasného vzoru na podávanie správ podľa nariadenia o správcoch AIF.