Osobitná správa č. 11/2011 Umožňuje koncepcia a riadenie systému zemepisných označení jeho účinnosť?





GLOSÁR Chránené označenie pôvodu (CHOP) : Názvy registrované ako chránené označenie pôvodu opisujú výrobky s charakteristikami, ktoré sú podstatne dané zemepisnou oblasťou a schopnosťami výrobcov v príslušnej oblasti výroby. Všetky fázy výroby sa uskutočňujú v príslušnej zemepisnej oblasti. Medzi črtami výrobkov a ich zemepisným pôvodom musí byť úzke prepojenie. Chránené zemepisné označenie (CHZO) : Názvy registrované ako chránené zemepisné označenie opisujú výrobky so špecifickými charakteristikami alebo povesťou, ktoré ich spájajú s príslušnou zemepisnou oblasťou, v ktorej sa uskutočňuje aspoň jedna fáza výroby. Ak sa výrobky spracúvajú, suroviny môžu pochádzať z inej zemepisnej oblasti. Jednotný dokument : Dokument, ktorý je súčasťou žiadosti o registráciu názvu ako CHOP alebo CHZO a kontroluje ho Komisia. Sú v ňom stanovené hlavné črty špecifikácie výrobku a opis prepojenia medzi výrobkom a príslušnou zemepisnou oblasťou. Kontroly podľa článku 11 : Kontroly členských štátov s cieľom overiť, či výrobok s CHOP alebo CHZO dodržiava špecifikáciu výrobku pred jeho uvedením na trh. Tieto kontroly sú stanovené v článku 11 nariadenia (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Nepovolené postupy : Neoprávnené používanie, zneužívanie, napodobovanie alebo vyvolávanie mylnej predstavy chráneného názvu alebo iné postupy, ktoré zavádzajú spotrebiteľa o skutočnom pôvode výrobku. Opatrenie č. 132 EPFRV : Finančná podpora poskytovaná poľnohospodárom za náklady, ktoré im vznikajú účasťou v systémoch kvality potravín vrátane systému zemepisných označení. Opatrenie č. 133 EPFRV : Finančná podpora poskytovaná organizáciám výrobcov na informovanie spotrebiteľov a propagáciu výrobkov patriacich do systémov kvality potravín vrátane systému zemepisných označení. Politika EÚ v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov : Súbor systémov EÚ, ktorých cieľom je zdôrazniť kvality jednotlivých výrobkov, ktoré sú výsledkom osobitného pôvodu a/alebo spôsobu výroby. Príslušný orgán : Ústredný orgán členského štátu zodpovedný/kompetentný za organizovanie úradných kontrol súladu výrobku s CHOP alebo CHZO so špecifikáciou výrobku a za dohľad nad používaním názvu na trhu. Program rozvoja vidieka : Hlavný programový dokument vypracovaný členským štátom a schválený Komisiou na plánovanie a realizáciu politiky rozvoja vidieka EÚ. Súčasné programy rozvoja vidieka pokrývajú obdobie 2007 – 2013. Skupina žiadateľov : Združenie výrobcov a spracovateľov bez ohľadu na jeho právnu formu alebo zloženie, ktorí pracujú s tým istým poľnohospodárskym výrobkom alebo potravinou. Žiadosť o registráciu výrobku s chráneným označením pôvodu (CHOP) alebo s chráneným zemepisným označením (CHZO) predkladá vnútroštátnemu orgánu, ktorý je zodpovedný za kontrolu. Spoločná poľnohospodárska politika : Systém pomoci a režimov EÚ v oblasti poľnohospodárstva. Systém zemepisných označení (SZO) : Systém, ktorého cieľom je ochraňovať názvy, ktoré identifikujú výrobky, ktorých kvalita, reputácia a iné charakteristiky sú zásadne pripísateľné ich zemepisnému pôvodu. V závislosti od stupňa a typu asociácie s konkrétnym regiónom sa rozlišujú dva typy chránených názvov – CHOP a CHZO. Špecifikácia výrobku : Dokument, ktorý je súčasťou žiadosti o registráciu názvu ako CHOP alebo CHZO. Sú v ňom stanovené dôležité atribúty výrobku, napr. chránený názov, opis výrobku, vymedzenie zemepisnej oblasti, opis metódy získavania výrobku a údaje potvrdzujúce súvislosť medzi výrobkom a zemepisnou oblasťou. Výrobok uvedený na trh pod chráneným názvom musí spĺňať špecifikáciu výrobku. ZHRNUTIE I. Cieľom európskeho systému zemepisných označení je ochraňovať názvy výrobkov, ktorých charakteristiky sa spájajú so zemepisnou oblasťou, v ktorej sa vyrábajú. V závislosti od stupňa a typu asociácie s konkrétnou zemepisnou oblasťou sa rozlišujú dva typy chránených názvov – CHOP a CHZO. II. Systém zemepisných označení poskytuje poľnohospodárom a výrobcom potravín potenciálnu ekonomickú možnosť a môže mať pozitívny dosah na vidiecke hospodárstvo. Na dosiahnutie tohto cieľa a poskytovanie plánovanej ochrany je potrebné zaviesť primeraný rámec EÚ. Dvor audítorov preskúmal, či systém kontroly tohto systému je koncepčne správny, či ho uplatňované postupy a opatrenia zatraktívňujú pre potenciálnych výrobcov a či disponibilné opatrenia a činnosti Komisie prispeli k zvýšeniu povedomia spotrebiteľov. III. Cieľom kontrol týkajúcich sa systému zemepisných označení je overiť súlad výrobku s CHOP alebo CHZO so špecifikáciou výrobku a odhaliť prípady nepovoleného používania chráneného názvu. Pri audite sa ukázalo, že je potrebné ďalej objasniť koncepciu kontrolného systému týchto kontrol. Ustanovenia nariadení EÚ o kontrolách dodržiavania potravinového a krmivového práva, predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá nestanovujú minimálne požiadavky na kontroly členských štátov týkajúce sa systému zemepisných označení. IV. Pokiaľ ide o dohľad Komisie nad kontrolami členských štátov týkajúcich sa systému zemepisných označení, žiadny útvar Komisie nemá výhradnú zodpovednosť za vykonávanie auditov tohto systému a zatiaľ sa takéto audity nevykonali. Systematické dokladové kontroly začali len nedávno a odhalili neúplné informácie vo výkazníctve členských štátov. V. Účinnosť systému zemepisných označení je ovplyvnená mierou jeho využívania výrobcami a úrovňou povedomia spotrebiteľov o tomto systéme. Existuje potenciál na prilákanie ďalších výrobcov o vstup do tohto systému, najmä tam, kde je na ňom nízka účasť, ale postup kontroly žiadostí je zdĺhavý a odrádza ich. Okrem toho výrobcovia často nevedia o existencii tohto systému. Zo štúdie, ktorá bola uskutočnená v mene Komisie, vyplýva nízka miera rozpoznávania symbolov a konceptu tohto systému spotrebiteľmi. Hoci si táto situácia vyžaduje opatrenia na zvýšenie povedomia o systéme zemepisných označení, na úrovni EÚ neexistuje nijaká všeobecná stratégia, ktorá by túto záležitosť riešila. K dispozícii je niekoľko opatrení a činností, zdá sa však, že sú roztrieštené. VI. Dvor audítorov odporúča, aby: - v právnych ustanoveniach systému zemepisných označení boli stanovené minimálne požiadavky na kontroly špecifikácie výrobkov, - sa bližšie objasnil rozsah pravidelných kontrol nepovolených postupov. Pravidlá vzájomnej pomoci by mali byť prispôsobené potrebám vnútroštátnych orgánov, - Komisia zaradila audity kontrol členských štátov týkajúcich sa SZO do svojho plánu pravidelných auditov v členských štátoch, - sa vypracovala jasná stratégia na propagáciu systému zemepisných označení výrobcom a spotrebiteľom s cieľom zvýšiť ich povedomie. Komisia by mala preskúmať efektívnejšie spôsoby propagácie tohto systému, napr. viesť kampaň z vlastnej iniciatívy. ÚVOD ZÁSADY SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 1. Cieľom politiky EÚ v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov je zdôrazniť kvality jednotlivých výrobkov, ktoré sú výsledkom osobitného pôvodu a/alebo spôsobu výroby. Jedným zo systémov, ktorý je súčasťou tejto politiky a ktorý je predmetom tejto správy, je systém zemepisných označení (SZO) poľnohospodárskych výrobkov a potravín. 2. Cieľom SZO je ochraňovať názvy, ktoré identifikujú výrobky, ktorých kvalita, povesť a iné charakteristiky sú zásadne pripísateľné ich zemepisnému pôvodu. Tieto názvy sa považujú za práva duševného vlastníctva. Tento systém je inšpirovaný národnými systémami, napr. francúzskym Appellation d’Origine Contrôlée ("AOC") alebo talianskym Denominazione di Origine Controllata ("DOC"), ktoré ochraňujú výrobky na národnej úrovni. 3. Cieľom zavedenia SZO v roku 1992 bolo zabezpečiť rámec pravidiel Spoločenstva, ktoré by umožnili jednotný harmonizovaný prístup EÚ k ochrane registrovaných názvov výrobkov [1]. V súčasnosti sa tento systém riadi nariadením Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín ("nariadenie") [2]. 4. V závislosti od stupňa a typu asociácie s konkrétnou zemepisnou oblasťou SZO rozlišuje dva typy chránených názvov: a) názvy registrované ako chránené označenie pôvodu ("CHOP") opisujú výrobky s charakteristikami, ktoré sú podstatne dané zemepisnou oblasťou a znalosťami výrobcov v príslušnej oblasti výroby [3]. Všetky fázy výroby sa uskutočňujú v príslušnej zemepisnej oblasti. Medzi črtami výrobkov a ich zemepisným pôvodom musí byť úzke prepojenie. Príkladmi dobre známych výrobkov s CHOP sú "Queso Manchego", "Prosciutto di Parma", "Grana Padano", "Comté"; b) názvy registrované ako chránené zemepisné označenie ("CHZO") opisujú výrobky so špecifickými charakteristikami alebo povesťou, ktoré ich spájajú s príslušnou zemepisnou oblasťou, v ktorej sa uskutočňuje aspoň jedna fáza výroby. Ak sa výrobky spracúvajú, suroviny môžu pochádzať z inej zemepisnej oblasti [4]. Príkladmi dobre známych výrobkov s CHZO sú "Bayerisches Bier", "Scotch Beef", "Pruneaux d’Agen". 5. Registrovať názov výrobku v rámci týchto dvoch typov SZO je možné pri výrobkoch, ktoré sa týkajú zemepisnej oblasti v EÚ, ako aj v tretej krajine, v ktorej sú názvy výrobkov chránené (napr. Čína a Kolumbia). 6. Ku koncu roka 2010 bolo v súlade s nariadením registrovaných 964 názvov výrobkov, z toho 502 ako CHOP a 462 ako CHZO. Od zavedenia systému sa počet registrovaných názvov výrobkov neustále zvyšuje. Komisia si stanovila cieľ 1100 registrovaných názvov výrobkov do konca roka 2012 [5]. 7. Výrobky s CHOP a CHZO možno rozpoznať na základe špecifických symbolov EÚ, ktorých cieľom je poskytnúť záruku, že sú príslušné výrobky spojené s danou zemepisnou oblasťou. Logo (alebo označenie "chránené označenie pôvodu" alebo "chránené zemepisné označenie") sa musí objaviť na označení výrobkov, ktoré sú súčasťou SZO. Logo CHOP a CHZO +++++ TIFF +++++ Zdroj: Príloha V k nariadeniu Komisie (ES) č. 1898/2006 (Ú. v. EÚ L 369, 23.12.2006, s. 1), zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 628/2008 (Ú. v. EÚ L 173, 3.7.2008, s. 3). EKONOMICKÝ POTENCIÁL 8. Celková veľkoobchodná hodnota výrobkov s CHOP a CHZO registrovaných podľa nariadenia sa odhaduje na približne 15 mld. EUR, čo sa rovná približne 2,5 % výdavkov na spotrebu potravín v EÚ [6] a je na podobnej úrovni ako veľkoobchodná hodnota ekologických výrobkov. V nasledujúcom grafe je znázornený percentuálny podiel hlavných výrobkov s CHOP a CHZO na celkovej veľkoobchodnej hodnote [7]. 9. Zo štúdií vyplýva, že výrobky s CHOP a CHZO majú zvyčajne vyššiu výrobnú cenu než výrobky rovnakej kategórie bez chráneného zemepisného označenia. Zaznamenaný rozdiel v cene sa pohybuje v rozpätí od 5 % do 300 %. Hlavný dôvod tohto rozdielu uvádzaný v štúdiách je kontrola kvality dosiahnutá prostredníctvom ochrany zemepisných označení [8]. GRAF 1 PERCENTUÁLNY PODIEL VÝROBKOV S CHOP A CHZO NA CELKOVEJ VEĽKOOBCHODNEJ HODNOTE +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia, GR AGRI. 10. V nariadení sa uznáva ekonomický potenciál SZO a je v ňom uvedený názor, že by mohol byť veľkým prínosom pre vidiecke hospodárstvo tým, že by sa zlepšili príjmy poľnohospodárov a vidiecke obyvateľstvo by sa udržalo v týchto oblastiach [9]. Komisia vo svojom oznámení o budúcnosti Spoločnej poľnohospodárskej politiky ("SPP") zdôraznila, že politika v oblasti kvality poľnohospodárskych výrobkov vrátane SZO je súčasťou SPP [10]. Prispieva k udržiavaniu diverzity poľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach a zvyšuje konkurencieschopnosť. 11. Existujú finančné opatrenia týkajúce sa SZO, ktoré si nevyžadujú výrazné výdavky z rozpočtu EÚ. Cieľom týchto opatrení je propagácia systémov kvality potravín, vrátane SZO, a podpora poľnohospodárov, ktorí sa ich zúčastňujú. CIEĽ A ROZSAH AUDITU, AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 12. V nariadení sa uvádza, že podporovanie výrobkov, ktoré majú určité charakteristické vlastnosti, môže byť veľkým prínosom pre vidiecke hospodárstvo. Na dosiahnutie tohto cieľa a poskytovanie plánovanej ochrany je potrebné zaviesť primeraný rámec EÚ. Cieľom auditu bolo preto odpovedať na otázku: "Umožňuje koncepcia a riadenie systému zemepisných označení jeho účinnosť?" 13. Kritériá uplatnené pri odpovedaní na túto otázku: a) Dôkladnosť systému definovaného pre kontroly v súvislosti so SZO: Výrobca, ktorý sa stane členom SZO, očakáva, že názov jeho výrobku je náležite chránený pred neoprávneným alebo nesprávnym používaním, čo sa môže stať v dôsledku vyššej ceny registrovaných výrobkov. Spotrebiteľ, ktorý si kupuje výrobok s CHOP alebo CHZO očakáva, že pochádza z konkrétnej zemepisnej oblasti a spĺňa špecifikácie výrobku [11]. Na splnenie očakávaní obidvoch strán je preto potrebné definovať dôkladný systém pre kontroly v súvislosti so SZO; b) Atraktívnosť SZO: Miera úspechu SZO závisí od schopnosti systému prilákať výrobcov. Ak majú výrobcovia malý záujem alebo nemajú záujem o tento systém, nemôže mať plánovaný dosah; c) Povedomie spotrebiteľov o SZO: Uprednostňovanie výrobkov s CHOP alebo CHZO spotrebiteľmi si vyžaduje, aby spotrebitelia vedeli o existencii tohto systému a poznali zásady SZO, ktoré zaručujú, že výrobok pochádza z určitej zemepisnej oblasti a bol vyrobený v súlade so špecifikáciou výrobku. 14. Audit sa zameral na právny rámec a činnosti Komisie. Dvor audítorov navštívil zodpovedné útvary Generálneho riaditeľstva Komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ("GR AGRI"), kde sa uskutočnili rozhovory a preskúmali dokumenty. Generálne riaditeľstvo Komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľa ("GR SANCO") bolo kontaktované s cieľom získať informácie o jeho úlohe v súvislosti s dohľadom Komisie nad kontrolami členských štátov týkajúcich sa SZO. 15. Zodpovedné orgány všetkých členských štátov boli kontaktované s cieľom získať ďalšie dôkazy v súvislosti s pripomienkami vyjadrenými na úrovni Komisie a dodatočné informácie, ak boli k dispozícii. Informácie sa zhromažďovali prostredníctvom online prieskumu a kontrolami orgánov členských štátov [12]. Online prieskum sa uskutočnil vo všetkých členských štátoch a pozostával z troch dotazníkov [13]. Pri všetkých troch dotazníkoch bola miera odozvy na prieskum okolo 90 %. 16. Audit sa zaoberal situáciou ku koncu roka 2009. Ak to bolo relevantné, zohľadnil sa aj ďalší vývoj. V časti záverov a odporúčaní tejto správy sa taktiež zohľadnil návrh nového nariadenia o "systémoch kvality poľnohospodárskych výrobkov". Tento návrh sa týka SZO a ďalších systémov kvality, ktoré budú zahrnuté do jediného nariadenia [14]. PRIPOMIENKY NEDOSTATKY V PRÁVNYCH USTANOVENIACH A MONITOROVANÍ KONTROL ČLENSKÝCH ŠTÁTOV 17. Cieľom SZO je ochraňovať názvy výrobkov registrovaných ako CHOP alebo CHZO. Definovanie dôkladného systému pre kontroly členských štátov v súvislosti so SZO a primeraný dohľad nad týmito kontrolami sú zasadne dôležité pre dosiahnutie tohto cieľa. V tomto kontexte je potrebné rozlišovať dva typy kontrol: a) V článku 11 nariadenia sa uvádza povinnosť členských štátov overiť dodržiavanie špecifikácií výrobkov pred ich uvedením na trh ("kontroly podľa článku 11"). V nariadení je stanovené, že "príslušný orgán" členského štátu zodpovedá za tieto kontroly; nariadenie taktiež umožňuje vykonávať tieto kontroly nezávislým "kontrolným orgánom" akreditovaným v súlade s európskou normou EN 45011 [15]. Náklady na tieto kontroly zvyčajne nesú hospodárske subjekty; b) Príslušné orgány členských štátov taktiež zodpovedajú za kontroly, ktorých cieľom je odhaliť a zamedziť zneužívaniu, napodobovaniu alebo vyvolávaniu mylnej predstavy chráneného názvu alebo iným postupom, ktoré zavádzajú spotrebiteľa o skutočnom pôvode výrobku ("nepovolené postupy") [16]. USTANOVENIA O KONTROLÁCH DODRŽIAVANIA ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKOV S CHOP A CHZO NESTANOVUJÚ MINIMÁLNE POŽIADAVKY 18. V nariadení sa nestanovujú minimálne požiadavky, ktoré majú zodpovedné úrady a kontrolné orgány dodržiavať pri záležitostiach ako napríklad rozsah kontrol podľa článku 11, ich frekvencia, metodika ich výberu a subjekty zapojené do rôznych fáz výroby a distribúcie, ktoré podliehajú kontrole. Namiesto toho, aby sa v nariadení stanovili konkrétne pokyny k systému kontroly, v článku 10 nariadenia [17] sa odkazuje na kontroly na základe nariadenia (ES) č. 882/2004, ktoré sa týka úradných kontrol na overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá [18]. 19. Nariadenie (ES) č. 882/2004 sa však konkrétne nezaoberá kontrolami špecifikácie výrobkov (podľa článku 11). Väčšina ustanovení tohto nariadenia o kontrolách má všeobecný charakter a týka sa bezpečnosti potravín, hygieny, zdravia zvierat a starostlivosti o zvieratá. Riešia sa v nich záležitosti ako metódy odoberania vzoriek a analyzovania, menovanie referenčných laboratórií alebo úradné kontroly krmív a potravín z tretích krajín. Preto nie sú relevantné pre stanovenie minimálnych požiadaviek pre kontroly podľa článku 11. 20. Takmer úplný nedostatok informácií, ktoré by sa týkali konkrétne kontrol podľa článku 11, v právnych ustanoveniach týkajúcich sa SZO viedol k rozdielom medzi kontrolnými systémami, ktoré zaviedli rôzne členské štáty. V tabuľke 1 je uvedený príklad odlišných postupov, ktoré sa zistili v kontrolovaných členských štátoch. TABUĽKA 1 POROVNANIE DVOCH KONTROLNÝCH SYSTÉMOV KONTROL PODĽA ČLÁNKU 11 Zdroj: Európsky dvor audítorov. Charakteristika kontrolného systému | Kontrolný orgán (členský štát 1) | Príslušný orgán (členský štát 2) | Cyklus kontrol (hospodárske subjekty) | Rôzny: ročný alebo viacročný (v závislosti od výrobku) | Ročné kontroly každého hospodárskeho subjektu | Rozsah kontrol | Výrobca | Výrobca, baliarne, firmy, ktoré vyrábajú výrobky s vlastnou etiketou | Vstupná kontrola [9999] | Nepovinná; prvú kontrolu možno vykonať niekoľko rokov po vstupe do SZO | Povinná na schválenie výrobcu | Register hospodárskych subjektov používajúcich určitý chránený názov (súbor, ktorý je predmetom kontroly) | Hospodárske subjekty nemusia byť registrované | Hospodárske subjekty musia byť registrované | Výber vzorky (výber hospodárskych subjektov, ktoré budú kontrolované) | Na základe rizika | Každoročne sa kontrolujú všetky hospodárske subjekty | Dohľad štátneho orgánu nad príslušnými regionálnymi orgánmi | Napriek tomu, že na regionálnej úrovni existujú rôzne príslušné orgány, dohľad sa nevykonáva | Existuje len jeden príslušný orgán, ktorý vykonáva všetky kontroly | 21. V tabuľke vidieť rozdiely týchto dvoch kontrolných systémov v niekoľkých dôležitých oblastiach, napr. cyklus kontrol, ich rozsah a povinnosť vstupných kontrol. Rozdiely v kontrolných systémoch sa zistili aj analýzou odpovedí v online prieskume. Takéto rozdiely zabraňujú cieľu zaviesť "jednotnejší prístup" požadovaný v nariadení, ktorý je potrebný s cieľom "zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi výrobcami výrobkov s takýmito označeniami a zvýšiť dôveryhodnosť takýchto výrobkov v očiach spotrebiteľov" [20]. 22. Naopak, viac informácií ohľadom kontrol členských štátov je k dispozícii v súvislosti s inými systémami kvality EÚ. Nariadenie týkajúce sa SZO vinárskych výrobkov rieši záležitosti ako výber výrobcov na kontrolu a fázy výrobného procesu, ktoré sa majú skontrolovať [21]. Viac informácií je taktiež stanovených pre kontroly členských štátov týkajúcich sa ekologického poľnohospodárstva, ktoré je jedným zo systémov kvality EÚ. Ustanovenia nariadenia o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov dopĺňajú podmienky stanovené v nariadení (ES) č. 882/2004. Týkajú sa záležitostí ako frekvencia kontrol, fázy výrobného procesu, ktoré sa majú kontrolovať, povinnosť kontrolných orgánov predkladať správy a výmena informácií s príslušnými orgánmi ostatných členských štátov [22]. RÁMČEK 1 PRÍKLADY NEDOSTATKOV PRI OVEROVANÍ ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKOV V dvoch kontrolovaných členských štátoch sa zistili nedostatky kontrolného orgánu pri overovaní pôvodu surovín pre spracovaný výrobok s CHOP. Kontrola špecifikácie výrobku olivového oleja s CHOP nezahŕňala test hodnovernosti priemernej úrody olív, ktorú pestovatelia olív dosiahli na ich parcelách. Takýto test je dôležitý s cieľom určiť, či množstvo olív dodané do mlynov a spracované na olivový olej skutočne môže pochádzať z príslušnej zemepisnej oblasti. Práca kontrolného orgánu, ktorý kontroloval špecifikáciu výrobku syra registrovaného ako CHOP, vykazovala nedostatky týkajúce sa overenia pôvodu mlieka použitého na výrobu tohto syra. Kontrolný orgán nezaradil do svojej kontroly overenie rizika, či mlieko použité na výrobu tohto syra nepochádzalo z fariem a kráv, ktoré sa nachádzajú mimo zemepisnej oblasti vymedzenej v špecifikácii výrobku. NEDOSTATOČNE JASNÁ PRÁVNA DEFINÍCIA KONTROL, KTORÝCH CIEĽOM JE ODHALIŤ A ZAMEDZIŤ NEPOVOLENÝM POSTUPOM 23. V článku 13 nariadenia sa uvádza povinnosť chrániť registrované názvy pred rôznymi formami nepovolených postupov. Európsky parlament v tejto súvislosti žiada absolútnu úradnú ochranu zemepisných označení, ktorá by bola pre orgány vo všetkých členských štátoch povinná [23]. 24. Napriek relevantnosti ochrany registrovaných názvov pred ich nepovoleným používaním v nariadení nie sú stanovené nijaké ustanovenia, aké kontroly (ak vôbec nejaké) sa vyžadujú od členských štátov na zabezpečenie tejto ochrany. Jediná informácia o kontrolách s cieľom odhaliť a zamedziť nepovoleným postupom, ktorú Komisia uvádza je, že kontroly zemepisných označení výrobkov spadajú pod nariadenie (ES) č. 882/2004 a členské štáty ich musia následne zaradiť do svojho viacročného vnútroštátneho kontrolného plánu, ktorý je uvedený v tomto nariadení [24]. Avšak rozsah povinnosti členských štátov pravidelne vykonávať kontroly s cieľom odhaliť a zamedziť prípadom nepovolených postupov zostáva nejasný. Nie sú uvedené nijaké pokyny, ako sa takéto kontroly (ak vôbec) majú vykonávať. 25. Niekoľko kontrolovaných členských štátov zdôraznilo, že v nariadení by bol potrebný postup vzájomnej pomoci, ktorý by zabezpečil reakciu na oznámenia o nepovolenom používaní chráneného názvu v inom členskom štáte, ako je členský štát výroby. To spochybňuje primeranosť ustanovení článkov 35 a 36 nariadenia (ES) č. 882/2004, ktoré sa týkajú styčných orgánov a pomoci na požiadanie. 26. Väčšina členských štátov nevykonáva pravidelne kontroly, ktorých cieľom je odhaliť a zamedziť nepovoleným postupom. Zvyčajne vykonávajú kontroly, ktorých cieľom je odhaliť a zamedziť nepovoleným postupom v súvislosti s výrobkami s CHOP a CHZO len ako reakciu na oznámenia alebo ako sekundárnu časť kontrol hygieny a bezpečnosti potravín. Ak sa takéto kontroly vykonávajú, pri kontrole členských štátov a z online prieskumu vyplynuli rozdiely v pokrytí výrobkov s CHOP a CHZO z iných štátov. V niekoľkých členských štátoch sú takéto výrobky z kontroly vyradené a zahrnuté sú len vnútroštátne výrobky. 27. V nasledujúcom rámčeku sa nachádzajú príklady nepovolených postupov, ktoré členské štáty zistili pri výkone kontrol v súvislosti s bezpečnosťou potravín alebo na základe podozrenia či oznámenia a preukazujú vysoké riziko, že nepovolené postupy neboli zistené v dôsledku chýbajúcich pravidelných kontrol. RÁMČEK 2 PRÍKLADY NEPOVOLENÝCH POSTUPOV, KTORÉ ZISTILI VNÚTROŠTÁTNE ORGÁNY Francúzske orgány zistili, že jeden mäsiar predával jahňacie mäso reštauráciám a na faktúrach uvádzal názov výrobku s CHZO, pričom dodávané mäso ho neoprávňovalo používať tento názov. Reštaurácie v dôsledku toho neodôvodnene uvádzali chránený názov vo svojich jedálnych lístkoch. Vzorky, ktoré odobrali bavorské orgány z obchodov predávajúcich špecifický typ syra s CHOP, obsahovali niekoľko prípadov nepovoleného používania tohto názvu. Väčšina týchto syrov nepochádzala z označenej zemepisnej oblasti a v jednom prípade bolo použité kravské mlieko namiesto ovčieho, ktoré je stanovené v špecifikácii výrobku. Stolové olivy boli dodávané na trh spracovateľskou a baliarenskou spoločnosťou, ktorá nezákonne používala názov s CHOP. Talianske orgány preskúmali dokumentáciu a zistili, že olivy balené touto firmou neboli tej odrody, ktorá sa požadovala v špecifikácii výrobku. Počas kontroly, ktorú vykonali grécke orgány v supermarkete, sa našiel názov syra s CHOP na označení v chladničke. Ten istý názov výrobku sa objavil na etikete z váhy a na potvrdenke o zaplatení. Supermarket nemal označovať syr s chráneným názvom, pretože výrobca nebol akreditovaný, a preto nepodliehal kontrolám špecifikácie výrobku. NEDOSTATKY V DOHĽADE KOMISIE NAD KONTROLAMI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV TÝKAJÚCICH SA SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 28. Primeraný dohľad nad kontrolnými systémami členských štátov by mal pozostávať z auditu kontrol, ktoré vykonávajú členské štáty, a z pravidelného preskúmavania výkazníctva ich kontrolných činností. KOMISIA NEVYKONÁVA AUDITY KONTROL ČLENSKÝCH ŠTÁTOV TÝKAJÚCICH SA SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 29. V nariadení sa nenachádzajú konkrétne ustanovenia o dohľade Komisie nad kontrolami týkajúcimi sa SZO. Na dohľad sa však odkazuje v článku 45 nariadenia (ES) č. 882/2004, v ktorom sa požaduje, aby znalci Komisie vykonávali všeobecné a špecifické audity úradných kontrol členských štátov. Hoci Potravinový a veterinárny úrad ("FVO") GR SANCO zvyčajne vykonáva audity úradných kontrol členských štátov, neprevzal výhradnú zodpovednosť za audity SZO. Úrad zastáva názor, že sa v právnych predpisoch odkazuje na "znalcov Komisie", a tak nič nenaznačuje, že sa výkon kontrol Spoločenstva obmedzuje na činnosti FVO, ani že má FVO výhradnú zodpovednosť za výkon auditov v tejto oblasti. 30. Dvor audítorov poznamenáva, že doteraz sa žiadne audity nevykonali. FVO vysvetlil, že tieto audity nevykonal z dôvodu obmedzených zdrojov a svojej prioritizácie rizík z hľadiska bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrého zaobchádzania so zvieratami. Komisia teda v súčasnosti podrobne nesleduje zavedenie SZO v členských štátoch. NEÚPLNÉ VÝKAZNÍCTVO ČLENSKÝCH ŠTÁTOV TÝKAJÚCE SA ICH KONTROL SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 31. Výkazníctvo členských štátov týkajúce sa kontrol SZO je súčasťou výkazníctva v súlade s článkami 41 a 44 nariadenia (ES) č. 882/2004, v ktorom sa požadujú viacročné národné kontrolné plány a výročné správy o ich realizácii. GR AGRI vykonalo analýzu viacročných národných kontrolných plánov a výročných správ po prvýkrát v roku 2009. Do tejto analýzy boli zahrnuté štyri členské štáty a týkala sa existencie a rozsahu informácií o kontrolách a ochrane názvov výrobkov registrovaných s CHOP alebo CHZO. Z analýzy GR AGRI vyplynul jasný nedostatok informácií o takýchto kontrolách. Informácie buď chýbali, alebo boli neúplné. 32. Informácie, ktoré má Komisia k dispozícii o kontrolných systémoch členských štátov, sú preto veľmi obmedzené. Na základe týchto informácií Komisia nemôže mať jasný prehľad o tom, ktoré orgány vykonávajú kontroly v danom členskom štáte a aké sú výsledky týchto kontrol. EXISTUJE POTENCIÁL NA PRILÁKANIE ĎALŠÍCH VÝROBCOV, JE VŠAK NEGATÍVNE OVPLYVNENÝ ZDĹHAVÝMI POSTUPMI A CHÝBAJÚCIM POVEDOMÍM EXISTUJE POTENCIÁL NA PRILÁKANIE ĎALŠÍCH VÝROBCOV NA VSTUP DO SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 33. Miera úspechu SZO závisí od schopnosti systému prilákať výrobcov. Z odpovedí na online prieskum vyplýva, že polovica orgánov členských štátov hodnotí účasť na systéme v ich krajine buď ako "nízku", alebo "veľmi nízku" po zvážení potenciálu výrobkov, ktoré sa majú registrovať v ich krajine, na ich hodnotenie [25]. Hlavné uvedené dôvody "nízkej" alebo "veľmi nízkej" účasti: a) "Hospodárske subjekty považujú postupy pri podávaní žiadosti za príliš časovo náročné"; b) "Chýbajúca tradícia SZO v príslušnom členskom štáte"; c) "Chýbajúca informovanosť spotrebiteľov o existencii SZO"; d) "Chýbajúca informovanosť výrobcov o existencii SZO". 34. Rozšírenie registrovaných názvov v členských štátoch ku koncu roka 2010, znázornené v grafe 2, podporuje hodnotenie niektorých členských štátov, že účasť na systéme v ich krajine je nízka/veľmi nízka. 35. Z grafu vyplýva, že registrované názvy výrobkov sú sústredené v obmedzenom počte členských štátov: 77 % registrovaných názvov výrobkov pochádza len z piatich členských štátov, zatiaľ čo v 14 členských štátoch bolo koncom roka 2010 registrovaných menej než päť názvov výrobkov, vrátane šiestich členských štátov, v ktorých nebol registrovaný žiadny názov výrobku [26]. Toto nerovnomerné rozloženie naznačuje jasný rozdiel v atraktívnosti SZO pre výrobcov v členských štátoch. Pravdepodobné vysvetlenie tejto situácie je, že niektoré členské štáty, napr. Francúzsko, Taliansko alebo Španielsko, mali podobné národné systémy pred zavedením systému EÚ, a preto výrobcovia v týchto krajinách majú väčšie skúsenosti a lepšie znalosti a záujem o tento systém. GRAF 2 NÁZVY VÝROBKOV REGISTROVANÝCH S CHOP A CHZO PODĽA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV [27] +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. ZDĹHAVÉ POSTUPY REGISTRÁCIE ODRÁDZAJÚ POTENCIÁLNYCH ŽIADATEĽOV 36. Jeden z hlavných uvádzaných dôvodov nízkej/veľmi nízkej účasti v SZO je, že hospodárske subjekty považujú postupy pri podávaní žiadostí za príliš časovo náročné. Dvor audítorov preto preskúmal tento postup a ako dlho trvá. V grafe 3 sú uvedené rôzne fázy tohto postupu. GRAF 3 POSTUP REGISTRÁCIE +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. 37. Dvor audítorov zistil, že kontroly na úrovni členského štátu aj Komisie sú zdĺhavé, pričom na úrovni Komisie trvajú priemerne štyri roky [28]. Hlavné príčiny týchto zdĺhavých postupov, ktoré zistil Dvor audítorov, boli podrobná kontrola na úrovni členského štátu, neúplné žiadosti podané skupinami žiadateľov a čas, ktorý vnútroštátne orgány potrebovali na poskytnutie dodatočných informácií o jednotnom dokumente na žiadosť GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Komisia vyriešila poslednú záležitosť v roku 2010 vypracovaním dvoch návrhov usmernení. Jedny usmernenia sa týkali hlavných zložiek, ktoré majú vnútroštátne orgány kontrolovať, a druhé boli pre žiadateľov poskytujúcich údaje pre vyplnenie jednotného dokumentu. Dosah týchto usmernení na dĺžku kontroly bude možné hodnotiť len v budúcnosti. OPATRENIE, KTORÉ JE K DISPOZÍCII, LEN NEPRIAMO SÚVISÍ S ATRAKTÍVNOSŤOU 38. Základný nástroj, ktorý je k dispozícii na poskytovanie finančnej podpory účastníkom SZO, je opatrenie č. 132 Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka ("EPFRV") – Účasť poľnohospodárov v systémoch kvality potravín. Týmto opatrením sa riešia náklady, ktoré vznikajú poľnohospodárom ich účasťou v európskych alebo národných systémoch pre kvalitu potravín [29]. Pomoc sa poskytuje na výrobky určené pre ľudskú spotrebu a jej maximálna výška je 3000 EUR na podnik (na maximálne obdobie piatich rokov). Toto opatrenie sa však využíva len v 16 členských štátoch. Navyše sa v ňom nerieši nedostatočné povedomie výrobcov o SZO, čo je podľa názoru vnútroštátnych orgánov ďalšia veľká príčina veľmi nízkej/nízkej účasti v systéme (pozri bod 33) [30]. Táto záležitosť sa rieši v ďalšej časti tejto osobitnej správy, ktorá sa týka povedomia spotrebiteľov o SZO. ROZPOZNÁVANIE SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ SPOTREBITEĽMI JE SLABÉ A JE NEPRAVDEPODOBNÉ, ABY HO ZVÝŠILI MOŽNOSTI, KTORÉ SA VYUŽÍVAJÚ ROZPOZNÁVANIE SYSTÉMU ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ SPOTREBITEĽMI JE SLABÉ 39. Odkaz na povedomie spotrebiteľov o SZO sa nachádza v štúdii, ktorá bola nedávno uskutočnená v mene Komisie [31]. V tejto štúdii sa nachádza analýza prieskumu povedomia o symboloch CHOP a CHZO. Zúčastneným spotrebiteľom sa ukázala jediná strana s príslušnými dvoma symbolmi a tromi ďalšími medzinárodnými potravinovými symbolmi [32]. Prieskum zahŕňal odpovede 16718 respondentov a vyplynulo z neho slabé rozpoznávanie symbolov CHOP a CHZO. Len 8 % spotrebiteľov rozpoznalo symboly CHOP a CHZO. Ak vyradíme Grécko, ktoré je extrémnym prípadom, priemerné rozpoznávanie týchto symbolov v EÚ je len 5,6 % [33]. Pre porovnanie, v tom istom prieskume bola miera rozpoznania loga organických potravín 16 % a loga Fairtrade 22 %. Podrobnosti sú znázornené v grafe 4. GRAF 4 ROZPOZNÁVANIE LOGA CHOP A CHZO PODĽA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV [34] +++++ TIFF +++++ Zdroj: London Economics. 40. Z prieskumu ďalej vyplynulo, že spotrebitelia nemajú vedomosti, pokiaľ ide o význam tohto systému. Zo spotrebiteľov, ktorí rozpoznali logá, len polovica vedela povedať, že znamenajú, že bol výrobok vyrobený v konkrétnej zemepisnej oblasti. JE NEPRAVDEPODOBNÉ, ABY MOŽNOSTI, KTORÉ SA VYUŽÍVAJÚ, ZVÝŠILI POVEDOMIE O SYSTÉME ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 41. K dispozícii sú rôzne možnosti na zvýšenie povedomia o SZO, napr. poskytovanie finančnej podpory na opatrenia, ktorými sa rieši táto záležitosť, alebo vlastná iniciatíva Komisie. 42. Dvor audítorov preskúmal, či nasledovné finančné opatrenia EÚ môžu prispieť k tomu, aby bol SZO známejší [35]: a) Opatrenie č. 133 EPFRV – Informačné a propagačné činnosti; b) Opatrenia stanovené v nariadení Rady (ES) č. 3/2008 zo 17. decembra 2007 o informačných a propagačných akciách na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách [36]. OPATRENIE Č. 133 POUŽÍVAJÚ SKUPINY VÝROBCOV V OBMEDZENEJ MIERE 43. V rámci opatrenia č. 133 EPFRV sa poskytuje finančná podpora skupinám výrobcov na informovanie spotrebiteľov a propagáciu produktov patriacich do európskych alebo národných systémov kvality potravín. Činnosti oprávnené na podporu v rámci opatrenia č. 133 musia byť navrhnuté tak, aby presviedčali spotrebiteľov kupovať poľnohospodárske výrobky a potraviny patriace do systémov kvality potravín. Musia upozorňovať na konkrétne črty alebo výhody príslušného výrobku, a tak právne ustanovenia kladú väčší dôraz na samotný výrobok než na SZO. Pomoc v rámci tohto opatrenia je k dispozícii na 70 % oprávnených nákladov akcie a obmedzuje sa na činnosti zamerané na vnútorný trh. 44. GR AGRI nevedelo predložiť údaje, ktoré by umožnili vyvodiť jasný záver o miere úspechu opatrenia č. 133 pri SZO a konkrétnejšie o tom, či sa ním zvýšilo povedomie spotrebiteľov. Z dôvodu niekoľkých vonkajších faktorov, ktoré ovplyvňujú túto otázku, dokonca nemusí byť možné takúto analýzu vykonať. Avšak miera účasti členských štátov na tomto opatrení a využívanie finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, odrážajú jeho atraktívnosť pre skupiny výrobcov a naznačujú vhodnosť tejto možnosti na zvýšenie povedomia spotrebiteľov. 45. Koncom roka 2010 bolo opatrenie č. 133 zaradené do programu rozvoja vidieka ("PRV") 14 členských štátov na obdobie 2007 – 2013 s celkovou sumou 206 mil. EUR. Táto suma, ktorá je určená pre rôzne systémy kvality potravín vrátane SZO, ekologického poľnohospodárstva a národných systémov kvality potravín, predstavuje 0,6 % celkovej sumy v rámci osi 1 finančných plánov členských štátov (32362 mil. EUR). Podrobnosti podľa členských štátov sú uvedené v grafe 5. 46. S výnimkou Spojeného kráľovstva 13 členských štátov, ktoré nezaradili opatrenie č. 133 do svojich PRV, nemali žiadne alebo len veľmi nízky počet názvov výrobkov registrovaných ako CHOP alebo CHZO (pozri graf 2). Zjavnou príčinou, pokiaľ ide o SZO, je, že v týchto členských štátoch nie sú žiadne alebo len málo skupín výrobcov uvádzajúcich na trh výrobky s CHOP alebo CHZO, ktorí môžu požiadať o spolufinancovanie v rámci opatrenia č. 133. GRAF 5 ZÁVÄZKY V RÁMCI OPATRENIA Č. 133 +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. 47. Deklarované kumulatívne výdavky (čerpanie skupinami výrobcov) pre všetky oprávnené systémy kvality potravín do konca roka 2010 dosiahli 16,2 mil. EUR a predstavujú 7,8 % celkovej sumy vo finančných plánoch členských štátov na programové obdobie 2007 – 2013. Na základe informácií poskytnutých v online prieskume v súvislosti s výdavkami na SZO v predchádzajúcom programovom období Dvor audítorov odhaduje, že celková suma, ktorá sa vynaloží na SZO EÚ v súčasnom programovom období, bude približne 2 mil. EUR (priemerne 0,3 mil. EUR ročne). PROPAGAČNÉ PROGRAMY MAJÚ OBMEDZENÝ VPLYV NA POVEDOMIE O SYSTÉME ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 48. Propagačné programy na základe nariadenia (ES) č. 3/2008 zvyčajne iniciujú obchodné alebo medziodvetvové organizácie na prípravu informačných kampaní zameraných na výrobcov a spracovateľov a je potrebné, aby ich schválilo GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Pokiaľ ide o SZO, mali by sa zameriavať na jej charakteristiky a riešiť znalosť cieľových skupín vrátane spotrebiteľov a výrobcov. 49. Pokiaľ ide o dostupnosť údajov, ktoré by umožnili vyvodiť jasný záver o miere úspechu (alebo neúspechu) propagačných programov SZO a konkrétnejšie o tom, či sa nimi zvýšilo povedomie, vzťahuje sa na ne rovnaké obmedzenie ako pri opatrení č. 133 (pozri bod 44). Avšak využívanie propagačného opatrenia na základe nariadenia (ES) č. 3/2008 obchodnými organizáciami je ukazovateľom jeho vhodnosti na propagáciu SZO a na riešenie povedomia o SZO. 50. V období 2005 – 2009 GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka schválilo 25 programov týkajúcich sa výrobkov s CHOP alebo CHZO s nasledujúcimi záväzkami a kumulovanými výdavkami deklarovanými do konca septembra 2010. TABUĽKA 2: ZÁVÄZKY A VÝDAVKY NA PROPAGAČNÉ PROGRAMY Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Členský štát | Počet programov | Viazané sumy v mil. EUR | Deklarované výdavky v mil. EUR | Taliansko | 12 | 11,7 | 7,8 | Grécko | 5 | 6,2 | 3,3 | Francúzsko | 2 | 4,8 | 4,2 | Španielsko | 2 | 3,6 | 2,8 | Taliansko-Portugalsko | 1 | 1,8 | 1,3 | Poľsko | 1 | 0,8 | 0,7 | Portugalsko | 1 | 0,5 | 0,0 | Nemecko | 1 | 0,4 | 0,4 | Spolu | 25 | 29,7 | 20,6 | 51. Z tabuľky 2 vyplýva, že účasť v kontrolovanom období bola pomerne nízka s 25 programami (v priemere päť ročne) a celkovými výdavkami približne 21 mil. EUR do konca septembra 2010 (EÚ spolufinancovala v priemere približne 4 mil. EUR ročne) [37]. 52. Jednou z príčin nízkeho počtu zrealizovaných programov je skutočnosť, že propagačné programy na výrobky s nízkou hospodárskou hodnotou zvyčajne nemôžu splniť požadovanú podmienku primeraného pomeru medzi nákladmi a účinnosťou, ktorá je uvedená v článku 8 nariadenia Komisie (ES) č. 501/2008 z 5. júna 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 3/2008 [38]. Schválené propagačné programy sú preto zvyčajne programy predkladané organizáciami, ktoré zastupujú výrobky s vysokou hospodárskou hodnotou. 53. 12 programov týkajúcich sa vnútorného trhu EÚ sa sústredilo na niekoľko členských štátov, konkrétne Nemecko, Francúzsko a Taliansko. Zjavným dôvodom je to, že obchodné organizácie zameriavajú svoje kampane na najväčšie trhy. V dôsledku toho sa povedomie rieši len v niekoľkých členských štátoch. 54. Dvor audítorov zaznamenal pri žiadostiach pochádzajúcich z členských štátov s najvyšším počtom schválených propagačných programov CHOP a CHZO silné zameranie na propagáciu v tretích krajinách [39]. GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v odpovedi na otázku o úspešnosti tohto propagačného opatrenia poskytlo niekoľko hodnotiacich štúdií týkajúcich sa propagácie v tretích krajinách [40]. Z týchto štúdií vyplýva nízke povedomie takmer vo všetkých krajinách. Niektoré štúdie poukazujú na veľmi obmedzený účinok kampaní EÚ v tretích krajinách (pozri rámček 3). KOMISIA REALIZUJE V OBMEDZENEJ MIERE VLASTNÉ ČINNOSTI, ABY PROPAGOVALA KONKRÉTNE SYSTÉM ZEMEPISNÝCH OZNAČENÍ 55. Komisia často vyvíja iniciatívy na propagovanie SPP, napr. zúčastňuje sa veľtrhov alebo organizuje semináre. SZO je súčasťou týchto činností, nekladie sa však naň špecifický dôraz, a v posledných rokoch neboli na tento systém zamerané žiadne propagačné či informačné kampane [41]. V dodatočných poznámkach k SZO v online prieskume päť členských štátov zdôraznilo potrebu jeho ďalšej propagácie. RÁMČEK 3 CITÁTY O OBMEDZENOM ÚČINKU PROPAGAČNÝCH PROGRAMOV "...európske propagačné kampane nemali takmer žiadny účinok na povedomie o európskych označeniach a logách... Dokonca aj odborníci počas prieskumu len zriedka spoznali tieto logá ... Programom sa z väčšej časti nepodarilo rozvinúť vo Švajčiarsku a Nórsku ... povedomie o európskych označeniach a príslušných logách." (Švajčiarsko a Nórsko); "Kampane nezasiahnu dostatočné kritické množstvo na to, aby mali dlhodobý účinok" (USA a Kanada). ZÁVERY A ODPORÚČANIA 56. Cieľom SZO je ochraňovať registrované názvy výrobkov. Okrem toho je jeho cieľom prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti poľnohospodárstva EÚ tým, že ekonomický potenciál výrobkov s CHOP a CHZO môže podporiť vidiecke hospodárstvo. Miera dosahu SZO značne záleží od koncepcie rámca, jeho riadenia Komisiou a jeho zavedenia členskými štátmi. 57. Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že je potrebné objasniť niekoľko záležitostí týkajúcich sa kontrolného systému SZO a že chýba jasná stratégia v súvislosti s povedomím výrobcov aj spotrebiteľov. Nižšie sú uvedené podrobnejšie závery a odporúčania, ktoré zohľadňujú návrh Komisie nového nariadenia o systémoch kvality poľnohospodárskych výrobkov ("navrhované nariadenie"). 58. V súčasných ustanoveniach nie sú stanovené minimálne požiadavky, ktoré majú zodpovedné úrady a kontrolné orgány dodržiavať pri kontrolách špecifikácie výrobkov. Komisia v preambule navrhovaného nariadenia uvádza, že sú v ňom odkazy na najvýznamnejšie články nariadenia (ES) č. 882/2004 s cieľom pomôcť členským štátom lepšie uplatňovať ustanovenia tohto nariadenia. Tieto odkazy stále nevytvárajú jasný obraz o tom, ako by sa mal zriadiť kontrolný systém pre kontroly podľa článku 11. Okrem toho sa nariadenie (ES) č. 882/2004 zameriava na aspekty kontrol, ktoré sa konkrétne týkajú bezpečnosti krmív a potravín, zdravia zvierat a starostlivosti o zvieratá, ktorých relevantnosť pre kontroly podľa článku 11 je obmedzená. ODPORÚČANIE 1 V právnych ustanoveniach SZO by mali byť stanovené minimálne požiadavky pre kontroly podľa článku 11. Mali by riešiť záležitosti ako napríklad minimálny rozsah kontrol, ich frekvencia, metodika ich výberu a subjekty zapojené do rôznych fáz výroby a distribúcie, ktoré podliehajú kontrole. V tejto súvislosti by sa mala zvážiť možnosť zriadenia pracovných skupín, aby sa uľahčilo zdieľanie osvedčených postupov. 59. V nariadení sa nerieši otázka povinnosti a charakteru kontrol vykonávaných členskými štátmi s cieľom zabrániť nepovoleným postupom a odhaliť ich. V dôsledku toho väčšina členských štátov nevykonáva pravidelné kontroly, ktorých cieľom je odhaliť a zamedziť týmto postupom. Komisia v navrhovanom nariadení stanovuje, že členské štáty musia prijať náležité administratívne a justičné kroky na riešenie nepovolených postupov a že kontroly v tejto súvislosti sú súčasťou úradných kontrol systémov kvality, ktoré vykonávajú členské štáty. Ďalšie podrobnosti o kontrolnom systéme, ktorý sa má použiť pri týchto kontrolách, nie sú poskytnuté; opäť sa odkazuje na nariadenie (ES) č. 882/2004, ktoré má však rovnaké obmedzenia, ako sú tie opísané pre kontroly podľa článku 11. ODPORÚČANIE 2 V právnych ustanoveniach SZO by mali byť stanovené jasné pravidlá kontrolného systému, ktorý zabezpečuje pravidelné kontroly s cieľom odhaliť a zamedziť prípadom nepovolených postupov. Mali by byť doplnené systémom vzájomnej pomoci, ktorý by zodpovedal konkrétnym potrebám vnútroštátnych orgánov zaoberajúcich sa so SZO. 60. Komisia v súčasnosti podrobne nesleduje zavedenie SZO v členských štátoch. Zatiaľ neboli vykonané žiadne audity SZO a systematické dokladové kontroly, ktoré začali len nedávno, odhalili neúplné informácie vo výkazníctve členských štátov. Posledná záležitosť je riešená v navrhovanom nariadení, v ktorom je stanovené, že členské štáty zaradia do viacročných národných kontrolných plánov a výročných správ podľa nariadenia (ES) č. 882/2004 osobitný oddiel o kontrolách systémov kvality poľnohospodárskych výrobkov. Hoci je toto ustanovenie pozitívnym krokom, zostáva počkať, či Komisii umožní získať úplné informácie o kontrolnom systéme členských štátov a vykonávaných kontrolách. ODPORÚČANIE 3 Komisia by mala zaradiť audity kontrol členských štátov týkajúcich sa SZO do svojho plánu pravidelných auditov v členských štátoch. 61. Úspech SZO závisí okrem iného od jeho využívania výrobcami. Existuje potenciál na prilákanie ďalších výrobcov na vstup do SZO, najmä v členských štátoch, kde je na ňom nízka účasť. Opatrenia, ktoré sú k dispozícii, však primerane nepodnecujú týchto výrobcov, aby vstúpili do systému. Okrem toho zdĺhavé postupy, ktoré zatiaľ existujú, odrádzajú výrobcov od podania žiadostí. V tejto súvislosti Komisia v roku 2010 vydala dva návrhy usmernení k postupu podávania žiadostí a v navrhovanom nariadení znížila indikatívny termín na kontrolu žiadostí z dvanástich na šesť mesiacov. 62. Rozpoznávanie systému a jeho symbolov spotrebiteľmi je veľmi slabé. Je nepravdepodobné, aby ho zlepšili prostriedky, ktoré sú k dispozícii na propagáciu a informovanie o SZO. Používajú sa len v obmedzenej miere a nie sú založené na jasnej stratégii, ako zvýšiť povedomie o SZO. K dispozícii sú rôzne opatrenia s obmedzeným úspechom. ODPORÚČANIE 4 Dvor audítorov odporúča Komisii, aby vypracovala jednotnú stratégiu na riešenie nedostatočného povedomia o SZO. Komisia by mala preskúmať efektívnejšie spôsoby propagácie SZO, napr. viesť kampaň z vlastnej iniciatívy. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Olavi ALA-NISSILÄ, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 20. júla 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] SZO bol po prvýkrát zavedený nariadením Rady (EHS) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. ES L 208, 24.7.1992, s. 1). [2] Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. [3] Článok 2 ods. 1 písm. a) nariadenia. [4] Článok 2 ods. 1 písm. b) nariadenia. [5] Generálne riaditeľstvo Komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka: výročná správa o činnosti za rok 2010, tabuľka 1.2, s. 6. [6] Organizácia AND International: "Hodnota poľnohospodárskej výroby s CHOP a CHZO" – konečná správa (august 2009). [7] Spravodajca GR AGRI o poľnohospodárskych výrobkoch s CHOP a CHZO (2010). [8] London Economics: Hodnotenie SPP v oblasti chránených označení pôvodu (CHOP) a chránených zemepisných označení (CHZO) (2008). [9] Odôvodnenie 2 preambuly nariadenia. [10] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – "SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území", KOM(2010) 672 v konečnom znení z 18. novembra 2010. [11] Špecifikácia výrobku sa týka dôležitých aspektov výrobku, napr. názov výrobku, jeho opis, vymedzenie zemepisnej oblasti, opis metódy získavania výrobku a údaje potvrdzujúce súvislosť medzi výrobkom a zemepisnou oblasťou. [12] Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Poľsko a Portugalsko. [13] Prieskumy a hodnotenia členských štátov, "Kontroly členských štátov" a "Finančná podpora/propagácia". [14] Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o systémoch kvality poľnohospodárskych výrobkov, KOM(2010) 733 v konečnom znení z 10.12.2010. [15] V európskej norme EN 45011 sú špecifikované všeobecné požiadavky, ktoré musí spĺňať tretia strana prevádzkujúca certifikačné systémy výrobkov, ak má byť uznaná za kompetentnú a spoľahlivú. [16] Rôzne formy nepovolených postupov sú uvedené v článku 13 ods. 1 nariadenia. [17] Článok 10 ods. 1 nariadenia: "Členské štáty určia príslušný orgán alebo orgány zodpovedné za kontroly v súvislosti s povinnosťami ustanovenými v tomto nariadení v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004". [18] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 191, 28.5.2004, s. 1). [9999] Vstupná kontrola sa týka výrobcu, ktorý uvádza na trh výrobok, ktorého názov je chránený ako CHOP alebo CHZO, a jej cieľom je overiť dodržanie špecifikácie výrobku. [20] Odôvodnenie 6 preambuly nariadenia. [21] Nariadenie Komisie (ES) č. 607/2009 zo 14. júla 2009, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008, pokiaľ ide o chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia, tradičné pojmy, označovanie a obchodnú úpravu určitých vinárskych výrobkov (Ú. v. EÚ L 193, 24.7.2009, s. 60). [22] Hlava V nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov (Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1). [23] "Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť?" (Ú. v. EÚ C 4 E, 7.1.2011, s. 25). [24] Výkladová poznámka č. 2009-01. [25] Belgicko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Holandsko, Rakúsko, Slovensko, Fínsko, Švédsko. [26] Bulharsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Rumunsko. [27] Dve tretie krajiny (Kolumbia a Čína) mali každá registrovaný jeden výrobok na konci roka 2010. [28] Priemerný čas od prijatia žiadosti po registráciu názvu výrobku bol 47 mesiacov pri názvoch registrovaných v roku 2008 a 46 mesiacov pri názvoch registrovaných v roku 2009. Žiadosti o zmenu a doplnenie špecifikácie boli z výpočtu vyradené. [29] Článok 20 písm. c) bod ii) nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1). [30] Koncom roka 2010 bolo opatrenie č. 132 zaradené do programov rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 2013 16 členských štátov a celkovo sa naň vyčlenilo 294 mil. EUR. Na konci roka 2010 dosahovali deklarované kumulované výdavky (čerpanie poľnohospodármi) vo všetkých oprávnených systémoch kvality potravín 18,6 mil. EUR. [31] London Economics: "Hodnotenie SPP v oblasti chránených označení pôvodu (CHOP) a chránených zemepisných označení (CHZO)" (2008). [32] V každom členskom štáte bola do prieskumu vybraná reprezentatívna vzorka, ktorá bola predložená hlavnému nakupujúcemu v domácnosti, ktorý sa prieskumu zúčastnil. [33] Spoločnosť London Economics vysvetlila vysokú mieru rozpoznávania týchto symbolov v Grécku skutočnosťou, že registrácia názvu výrobku "Feta" ako CHOP a s ním súvisiace prípady na Európskom súdnom dvore (spojené veci C-465/02 a C-466/02 na odňatie registrácie) boli podrobne sledované gréckou tlačou. [34] V Spojenom kráľovstve nebolo do prieskumu zaradené Severné Írsko. [35] Informačné opatrenia stanovené v nariadení Rady (ES) č. 814/2000 zo 17. apríla 2000 o informačných opatreniach týkajúcich sa Spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. ES L 100, 20.4.2000, s. 7) sa považujú za málo relevantné z dôvodu nízkych výdavkov na SZO. [36] Ú. v. EÚ L 3, 5.1.2008, s. 1. [37] V rovnakom období bolo 27 programov týkajúcich sa CHOP a CHZO zamietnutých. [38] Ú. v. EÚ L 147, 6.6.2008, s. 3. [39] Sedem z dvanástich talianskych programov, štyri z piatich gréckych programov. [40] Stredisko Euréval vykonalo niekoľko hodnotiacich štúdií propagačných opatrení v tretích krajinách, konkrétne vo Švajčiarsku a v Nórsku, Číne, Indii a juhovýchodnej Ázii, Rusku, Japonsku, ako aj v USA a Kanade. [41] V minulosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka iniciovalo a 100 % financovalo len jeden informačný a propagačný program. Európsky program autentických chutí (z angl. European Authentic Tastes, "EAT") bol trojročný program (2004 – 2007) s rozpočtom 6 mil. EUR. Jeho cieľom bolo informovať severoamerickú a ázijskú verejnosť o systémoch kvality EÚ vrátane SZO. --------------------------------------------------