SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
  
Sprievodný dokument  
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
o investovaní do vývoja nízkouhlíkových technológií  
(plán SET) 
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
{KOM(2009) 519 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
týkajúce sa oznámenia o investovaní do vývoj a nízkouhlíkových technológií (plán SET) 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU : 
Zmena klímy vzbudzuje obavy na celom svete. Ak by sa tejto otázke nevenovala pozornos ť, 
následkom by boli zna čné a trvalé škody v medzinárodnom meradle. EÚ na tento problém 
zareagovala (v rámci svojej politiky v oblasti en ergetiky a zmeny klímy) tak, že prijala ciele 
znížiť do roku 2020 emisie sklení kových plynov o 20 % a zvýši ť podiel energie z 
obnoviteľných zdrojov vyrábanej v Európe o 20 %. V ďaka tomuto kroku by úrove ň emisií 
CO 2 mala do roku 2050 klesnú ť o 80 % v porovnaní so sú časnou úrov ňou. V záujme 
dosahovania týchto cie ľov vzniklo viacero iniciatív. Najdôleži tejšou z nich je systém EÚ na 
obchodovanie s emisiami. 
Vývoj nízkouhlíkových technológií,  ktorý predstavuje jednu zo  sledovaných možností, má 
kľúčový význam z h ľadiska dosahovania politických cie ľov stanovených v oblasti energetiky 
a zmeny klímy, ale aj ako prostriedok na zabezpe čovanie konkurencieschopnosti Európy 
v budúcnosti. Cie ľom Európskeho strategického plánu pr e energetické technológie (plán SET) 
prijatého v rámci politiky v oblasti en ergetiky a zmeny klímy je urýchli ť vývoj 
najdôležitejších nízkouhlíkových t echnológií, aby ich bolo možné uvies ť na trh rýchlejšie ako 
za bežných okolností. 
Cieľom tohto posúdenia vplyvu je preskúma ť, zhrnúť a odporu čiť osobitné opatrenia, ktoré by 
sa mali prija ť v záujme financovania vývoja a zav ádzania nízkouhlíkových technológií 
vymedzených v pláne SET.  
2. SUBSIDIARITA  
V tomto oddiele sa uvádzajú dôvody intervencie EÚ z h ľadiska  
• úsilia priláka ť ďalšie potrebné finan čné prostriedky 
• snahy koordinova ť celú škálu nejednotných a rôznorodých nástrojov..  
Chýbajúce finan čné prostriedky 
Nízkouhlíkové technológie prenikajúce na euró psky trh s energiou, sa stretávajú s mnohými 
zlyhaniami trhu a nedostatkami v oblasti regulácie. Predstavujú prínos najmä v ďaka svojmu 
nižšiemu obsahu emisií CO 2, ide však o predmet verejného záujmu ktorý dopláca na závažné 
vonkajšie podnety zo životného prostredia, ktoré sa nezoh ľadňujú v účtoch za energie. 
Podobne aj základný výskum prináša verejný prospech, ktorý zna čne prevažuje nad 
súkromným ziskom výskumného ústavu (ved ľajší účinok). Výsledkom je, že trh v ani jednom 
z prípadov neposkytne spolo čensky optimálnu úrove ň financovania, a verejná intervencia je 
SK 3   SK teda oprávnená. K ďalším kritickým prekážkam, ktoré bránia vo vývoji nízkouhlíkových 
technológií, patria:  
– vysoké riziká z poh ľadu technológií, regul ácie a trhu, výsledkom ktorých je suboptimálna 
úroveň investícií do nízkouh líkových technológií 
– množstvo nedostatkov prízna čných pre trh s energiou, a to najmä vysoké náklady na 
transakcie a prekážky vstupu na trh, ako aj obmedzená miera hospodárskej sú ťaže, 
nejednotný regula čný rámec nového vývoja infraštruktúry a inherentná ne činnosť 
energetickej infraštruktúry.  
V záujme riešenia týchto nedostatkov a dosiahnutia našich cie ľov v oblasti zmeny klímy sa 
v pláne SET vymedzilo viacero strategi ckých technológií, ktoré sa majú podporova ť. Podľa 
odhadu dodato čných finan čných prostriedkov, ktoré si vyžaduj ú jednotlivé technológie, bude 
na dosiahnutie týchto cie ľov potrebné vynaloži ť ďalších približne 50 miliárd EUR.  
Nedostatky v oblasti koordinácie 
Na druhej strane možno okrem otázky financovania pozorova ť prekážky pri dosahovaní 
cieľov stanovených v pláne SET aj v zmysle št ruktúry a koordinácie dostupných nástrojov. 
V súčasnosti existuje široká škála nástrojov vr átane programov pre výskum a inovácie, ako aj 
finančné nástroje skupiny Európskej investi čnej banky. V mnohých prípadoch je však úrove ň 
všeobecnej koordinácie a financov ania neprimeraná, a to najm ä v súvislosti s rozsiahlymi 
demonštra čnými projektmi a programami pre výskum a inovácie. 
Všeobecné súvislosti 
Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo je pre spolo čenstvo rovnako potrebné, ako aj 
prínosné. Vzh ľadom na zložitý a rozsiahly charakter potrebného úsilia však kapacitou zaisti ť 
potrebné zmeny disponuje len nieko ľko členských štátov. Na úrovni EÚ navyše existujú 
využívajú významné možnosti synergie, pokia ľ ide o koordináciu rôznych podporných schém 
a konsolidáciu v sú časnosti nejednotného trhu. Je potrebné kona ť a akcia na európskej úrovni 
by priniesla zna čné výhody, ktoré by členské štáty neboli schopné dosiahnu ť samostatne. 
Akcia na úrovni EÚ je teda oprávnená. 
3. CIELE  
Toto posúdenie vplyvu sa zameriava na preskúmanie finan čných opatrení, ktoré by sa mohli 
prijať v záujme dosiahnutia cie ľov uvedených v pláne SET. Vzh ľadom na uvedené súvislosti 
ide okrem iného o tieto osobitné ciele:  
– podnietiť značný nárast súkromných investícií do výskumu, technologického vývoja, 
demonštra čných činností a prvého trhového uplatnenia technológií uvedených v pláne 
SET, 
– zabezpečiť dostatočný objem primeraných a efektívne vynaložených finan čných zdrojov 
na podporu vývoja nízkouhlíkových technológií uvedených v pláne SET, aby bolo možné 
zaistiť úroveň inovácie v súlade s politickými cie ľmi EÚ. 
Na prevádzkovej úrovni sa bude musie ť zabezpečiť:  
SK 4   SK – aspoň dvojnásobne vä čší objem finan čných zdrojov vyhradených na  technológie uvedené v 
pláne SET, 
– flexibilnejšie a ú činnejšie využívanie sú časných nástrojov,  
– (v prípade potreby) zavedenie nových alebo upravených nástrojov. 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V záujme vymedzenia čo najúčinnejšieho spôsobu možného dosahovania týchto cie ľov sa 
prijalo rozhodnu tie rozdeli ť alternatívy do štyroch rôznorodý ch skupín politických možností, 
ktoré ilustrujú celú škálu dostupných možností: 
1) pokra čovanie využívania existujúcich investi čných nástrojov v rámci sú časného 
inštitucionálneho usporia dania (nezmenený vývoj); 
2) zvýšený objem financovania poskytova ného prostredníctvom  existujúcich 
investičných nástrojov v rámci sú časného inštitucionálneho usporiadania (možnos ť 
1); 
3) posilnenie existujúcich investi čných nástrojov v rámci upraveného inštitucionálneho 
usporiadania (možnos ť 2); 
4) nové investi čné nástroje, prijatie osobitných inštitucionálnych opatrení, odstránenie 
nedostatkov a opakovane sa vyskytujúcich slabých miest v sú časnom portfóliu 
investičných nástrojov (možnos ť 3). 
Každá z týchto politických možností predstavuje konkrétny a uskuto čniteľný posun vpred 
a obsahuje návrhy, ktoré sa vz ťahujú na nástroje v oblasti výskumu, inovácií, zadlženia, 
vlastného kapitálu a rizikového kapitálu. Spojenie všetkých št yroch možností sa považuje za 
dostatočne názorný príklad dos tupných alternatív.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Treba uvies ť, že hoci sa opatrenia posta čujúce na dosahovanie uvedených cie ľov považujú za 
nevyhnutné, celková politika v oblasti energetiky (pri čom tieto opatrenia sú jej sú časťou) 
môže so sebou rovnako prinies ť aj mierne celkové náklady pre spolo čnosť v zmysle rastu 
HDP. Tieto náklady by sa však mohli zmierni ť alebo dokonca obmedzi ť, ak sa v plnej miere 
využije komplementarita medzi riadnym vykonáva ním týchto politík a už existujúcimi 
nástrojmi na znižovanie emisií (ide najmä o systém na obchodovanie s emisiami).  
Mali by sme poznamena ť, že zatiaľ čo v porovnaní s možnos ťou nezmeneného vývoja všetky 
analyzované politické možnosti jednozna čne prinášajú vä čší prospech v zmysle 
hospodárskych alebo sociálnych výhod, hla vný rozdiel medzi politickými možnos ťami je skôr 
v načasovaní vplyvov, a nie v ich kone čnom význame. Ako rýchlo sa objavia o čakávané 
priaznivé ú činky na životné prostredie závisí od rýchlosti vykonávania plánu SET. Rôzne 
politické možnosti budú ma ť vplyv na rýchlos ť prijímania nízkouhlíkových technológií, a tým 
aj na celkové množstvo emisií CO 2 v Európe.  
SK 5   SK 6. POROVNANIE POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
Zoskupovanie technológií  
V záujme vykonania primeranej analýzy sa te chnológie uvedené v pláne SET rozdelili do 
troch skupín, aby bolo možné lepšie uspokoji ť osobitné požiadavky a potreby každej skupiny. 
Skupinami týchto technológií sú: 
1) Skupina I: Technológie, ktoré na trhu takmer dosia hli konkurencieschopnos ť1 
2) Skupina II: Vznikajú ce technológie, ktoré za čínajú postupne prenika ť na masový trh2 
3) Skupina III: Nové technológie3 
Kritérium posudzovania 
Pokiaľ ide o konkrétne politiky, ktoré sa majú prija ť, každá z ur čených štyroch politických 
možností bola predmetom analýzy pod ľa osobitného kritéria, pri čom sa skúmali jej 
charakteristiky v zmysle: 
• mobilizácie – schopnosti mobilizova ť dostatok finan čných prostriedkov, 
• primeranosti – miery, do akej plánované opa trenia zodpovedajú požiadavkám príslušných 
technológií,  
• flexibility – miery, do akej sú pl ánované opatrenia schopné reagova ť na meniacu sa 
situáciu, 
• účinnosti – miery, do akej majú plánované opatrenia ú činok na európsky sektor energetiky.  
Analýzy a závery 
V našej analýze sme i) preskúmali osobitne každú zo štyroch politických možností z h ľadiska 
ich silných a slabých stránok vo všeobecnosti vzh ľadom na všetky štyri kr itériá (neusilujúc sa 
pritom o priame porovnanie možností a nezoh ľadňujúc ani zoskupova nie technológií) 
predtým, ako sme ii) rozdelili technológie do troch skupín a os obitne ohodnotili všetky 
politické možnosti na základe každ ého z uvedených štyroch kritérií. 
Dospeli sme k záveru, že: 
• Politická možnos ť 2 zahŕňajúca „posilnenie existujúcich investi čných nástrojov v rámci 
upraveného inštitucionálneho usporiadania“ je  primeraná pre všetky skupiny technológií 
a predstavovala by jednozna čný posun vpred.  
                                                 
1 Pozemné veterné elektrárne, solárne vykurovanie, fotovoltické články (c-Si), prvá generácia biopalív, 
sústavy na prenos elektrickej energie, jadrové štie penie (G III+), kombinovaná výroba tepla a energie 
(CHP), energetická hospodárnos ť budov a energetická ú činnosť v oblasti dopravy a priemyslu. 
2 Veterné elektrárne na mori, fotovoltické články (tenkovrstvové), výro ba elektrickej energie z 
koncentrovanej slne čnej energie, zachytávanie a ukladanie uhlík a, druhá generácia biopalív, sústavy na 
rozvod elektrickej energie. 
3 Jadrové štiepenie – G IV, vodíkové a palivové články, energia oceánov, geotermálna energia. 
SK 6   SK • Politická možnos ť 1 zahŕňajúca zvýšený objem financovani a bez zmeny inštitucionálneho 
usporiadania by sa mohla považova ť (vďaka svojej flexibilite a okamžitej ú činnosti) za 
významného kandidáta, vo všeobecnosti je vš ak vhodná na podporu len tých technológií, 
ktoré na trhu takmer dosiahli konkurencieschopnos ť. 
• Politická možnos ť 3 by bola (v ďaka svojej schopnosti zintenzívni ť mobilizáciu finan čných 
prostriedkov a ú činne koordinova ť nástroje) vhodná pre tretiu skupinu technológií.  
• Možnosť nezmeneného vývoja by bola absolútne nevhodná pre všetky skupiny technológií. 
Je potrebné poznamena ť, že v týchto záveroch sa nevylu čuje žiadna kombinácia rôznych 
politických možností a nepouk azuje sa ani na spôsob či tempo, akým by sa mohlo zabezpe čiť 
ich vykonávanie.  
Odporúčania 
Na základe analýzy odporú čame zvýši ť objem zdrojov na potrebnú úrove ň, ako aj preskúma ť 
vhodné spôsoby inštitucionálnej  zmeny. Okrem toho by si potreba naliehavej akcie 
vyžadovala urýchlené vykonávanie politickej mo žnosti 1 v celom rozsahu, v prípade potreby 
pri postupnom a cielenom zavádzaní primeraných akcií v rámci politických možností 2 a 3.  
Pri vypracovávaní stratégie by sa mali zoh ľadniť tieto skuto čnosti: 
• v mnohých prípadoch by mohlo by ť vhodné uplat ňovať kombinovanú stratégiu, v rámci 
ktorej by sa využívali alternatívy prev zaté z rôznych politických možností, 
• mnohé technológie v prvej skupine (a  najmä technológie energetickej ú činnosti) majú 
v sebe krátkodobý potenciál, ktorý by mohol by ť argumentom za urýchlené a úplné 
zavedenie politickej možnosti 2, 
• pokiaľ ide o tretiu skupinu technológií, treba uvies ť, že mnohé z nich už využívajú 
alternatívy navrhované v politickej možnosti 2. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
V rámci navrhovaného procesu financovania bude prínosom nedávno zavedený informa čný 
systém plánu SET v oblasti monitorovania a hodnotenia (SETIS). Za jeho prevádzku je 
zodpovedné Spolo čné výskumné centrum (SVC), ktoré zabezpe čuje jeho nezávislos ť 
a objektivitu. Uskuto čňovať sa bude najmä nepretržité monitorovanie investícií do výskumu 
nízkouhlíkových energetických technol ógií a jeho výsledky sa budú každoro čne uvádza ť v 
„prehľade kapacít“ ( Capacities Map ) uverejňovanom v rámci SETIS.  
Vplyv financovania výskumu na vývoj a zavádzani e technológií sa bude pozorne a nepretržite 
monitorova ť aj v rámci SETIS a výsledné analýzy sa budú uverej ňovať každé dva roky v 
„technologickom pláne“. Okrem toho SETIS preskúma osobitný vývoj technológií dosiahnutý 
v rámci aktivít, ktoré zastrešuje plán SET, či už prostredníctvom európskych priemyselných 
iniciatív alebo iných programov v kontexte Európs kej aliancie pre ener getický výskum. Toto 
preskúmanie sa bude uskuto čňovať pravidelne na základe k ľúčových ukazovate ľov výkonu 
(KUV) vypracovaných v rámci spolupráce S ETIS a zainteresova ných strán ako sú časť 
procesu navrhovania a vymedzovania príslu šných aktivít plánu SET, ktoré sa budú vz ťahovať 
SK 7   SK na technológie aj samotný sektor . Vo všeobecnosti sa KUV budú zameriava ť na náklady a na 
pomerný výkon technológií.