Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Kvalita služieb železničnej nákladnej dopravy /* KOM/2008/0536 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.9.2008 KOM(2008) 536 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Kvalita služieb železničnej nákladnej dopravy OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Kvalita služieb železničnej nákladnej dopravy 1. NÁVRH NARIADENIA KOMISIE Z ROKU 2004 KOMISIA PRIJALA V MARCI 2004 návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kompenzáciách v prípade nedodržiavania zmluvných požiadaviek kvality uplatniteľných na služby železničnej nákladnej dopravy (KOM(2004) 144 v konečnom znení z 3. 3. 2004). Podnetom tohto návrhu bola zlá kvalita služby poskytovanej prevádzkovateľmi nákladnej dopravy a potreba zvýšiť túto úroveň v primeranej lehote, aby si železnice udržali dostačujúce miesto v logistickom systéme Únie. Komisia sa okrem iného domnievala, že bude rozvoj hospodárskej súťaže príliš pomalý na to, aby zabezpečil dostatočné zlepšenie kvality železničnej nákladnej dopravy. Zdalo sa jej preto užitočné navrhnúť opatrenia, ktorými by sa v zmluvách medzi železničnými dopravcami a ich zákazníkmi zaviedli povinné kompenzácie. Došla k záveru, že tento typ opatrení je prispôsobený kontextu, pre ktorý je typické, že účinné otvorenie trhu je ešte príliš obmedzené a že tradiční dopravcovia majú stále dominantné postavenie na trhu. Cieľom týchto opatrení je podporovať železničných dopravcov, aby zlepšili svoju výkonnosť. Vo svojom návrhu nariadenia Komisia určila tri kritériá kvality, ktoré musia prevádzkovatelia nákladnej dopravy dodržiavať: dohodnutá dodacia lehota, informovanie zákazníkov v prípade problému s dodávkou a určitá pružnosť, pokiaľ ide o dopravný poriadok. Aj keď zákonodarca podporuje ciele Komisie, nepovažoval tento návrh nariadenia za vhodný. Vzhľadom na toto stanovisko a s cieľom pokračovať v pozornom preskúmavaní problémov, ktoré Komisia uviedla vo svojom návrhu, sa Komisia zaviazala, že predloží správu o pokroku dosiahnutom v železničnej nákladnej doprave, čo sa týka kvality služby, a o potrebe prijať právne predpisy v tejto oblasti v roku 2008. Toto oznámenie obsahuje prvky analýzy týkajúcej sa kvality služieb železničnej nákladnej dopravy a jej vývoja počas posledných rokov, ako aj účinnosti dohôd a dobrovoľných opatrení zavedených sektorom. Vyplývajú z neho odporúčania týkajúce sa činnosti Spoločenstva v tejto oblasti. Oznámenie bolo vypracované na základe prvkov poskytnutých zainteresovanými stranami sektora (zákazníkmi nákladnej dopravy, prevádzkovateľmi, manažérmi infraštruktúry). Takisto sa opiera o údaje poskytnuté združeniami sektora. 2. SÚčASNÉ POTREBY V OBLASTI KVALITY NÁKLADNEJ DOPRAVY Posledné roky sa vyznačovali zmenou tendencie v oblasti železničnej nákladnej dopravy. Od roku 2004 už výkonnosť tohto druhu dopravy neklesá. Výrazne sa zvýšila v roku 2006 a to tým, že podiel železničnej dopravy na celkovej nákladnej doprave v Európe sa zvýšil práve v uvedenom roku. Táto tendencia sa však zdá byť ešte labilná, pretože je predovšetkým spôsobená skôr vonkajšími faktormi (ako napr. zvýšením ceny ropy a kongesciami na cestách alebo aj nepriaznivými poveternostnými podmienkami pre riečnu dopravu) ako podstatným zlepšením príťažlivosti železničnej dopravy. Je pravda, že železnice si môžu vo svoj prospech pripísať niekoľko priaznivých okolností. Patrí k nim nárast kombinovanej dopravy, predĺženie vzdialeností nákladnej dopravy po celej Únii. Aby boli železnice schopné chopiť sa týchto príležitostí, musia byť konkurencieschopnejšie, čiže pružnejšie, rýchlejšie, spoľahlivejšie a/alebo lacnejšie. [pic] Zdroj: Eurostat Pojem kvality sa môže chápať dvojakým spôsobom: úroveň ponúkanej služby; dodržiavanie zmluvných záväzkov. Návrh nariadenia Komisie sa samozrejme týkal oboch aspektov kvality z pohľadu pružnosti a informovania zákazníkov na jednej strane a z pohľadu dodržiavania presnosti na strane druhej. Očakávania zákazníkov v priemyselnom odvetví od železníc sa však môžu týkať iných aspektov očakávanej služby: dostupnosť služby, bezpečnosť a bezpečnostná ochrana. V závislosti od povahy prepravovaných produktov a od problémov vyplývajúcich z tejto dopravy je každé z týchto kritérií spolu s presnosťou, informovanosťou a pružnosťou pre zákazníka viac či menej dôležité. Spokojnosť súčasných alebo budúcich zákazníkov železničnej nákladnej dopravy závisí od poskytnutia služby rozdielnej kvality v závislosti od povahy prepravovaného tovaru. Pri zohľadnení požiadaviek všetkých klientov sa preto zdá byť ťažké zoradiť tieto kritériá kvality podľa dôležitosti. 3. POKROKY DOSIAHNUTÉ V žELEZNIčNEJ NÁKLADNEJ DOPRAVE a) Kvalitatívne prvky Na úrovni Spoločenstva sa domáce a medzinárodné trhy železničnej nákladnej dopravy otvorili hospodárskej súťaži len pomerne nedávno. Trh medzinárodných služieb sa postupne otváral od 15. januára 2003; trh vnútroštátnych služieb od 1. januára 2007. Viaceré členské štáty konali v predstihu a otvorili svoje trhy už pred mnohými rokmi. Toto otvorenie trhu hospodárskej súťaži v EÚ-12, ako aj v EÚ-15, predstavuje hlavný stimul pre tradičných prevádzkovateľov nákladnej dopravy s dominantným postavením na trhu na to, aby reštrukturalizovali svoju činnosť a zlepšili svoju výkonnosť. Častým dôsledkom skoršieho otvorenia trhu bola dôkladnejšia reštrukturalizácia dominantného železničného dopravného podniku. Trh železničnej nákladnej dopravy je rozčlenený na viacero samostatných trhov, ktorých potreby môžu byť odlišné. Často do nich zaraďujeme oceliarsky, chemický, automobilový, papierenský a agropotravinársky priemysel, trh so surovinami a intermodálnu dopravu. Mnohí železniční dopravcovia zaviedli reformy, ktorých cieľom je dôkladnejšie preveriť potreby týchto samostatných trhov a prispôsobiť im ich ponuku služieb (ponuka služieb veľkých dopravných podnikov predstavuje rozpätie od jediného vagóna cez prepravu kontajnerov až po celú vlakovú súpravu a je naprogramovateľná v dlhodobejšom či krátkodobejšom časovom pláne). Zavádzajú sa napríklad nové nástroje alebo opatrenia zamerané na styk so zákazníkmi: najmä obchodné skupiny pre samostatné trhy alebo veľkých zákazníkov, počítačové nástroje určené na zlepšenie plynulosti a zjednodušenie styku so zákazníkom. Vo všeobecnosti sa informovanie zákazníkov a schopnosť prevádzkovateľov nákladnej železničnej dopravy reagovať na dopyt obchodných partnerov konštantne zlepšujú už niekoľko rokov. Tradiční železniční dopravcovia s dominantným postavením na trhu zároveň začali reštrukturalizáciu svojej produkcie. Aj v tomto sa pokroky členských štátov podstatne líšia, keďže rozhodujúcim faktorom tohto vývoja je rozvoj hospodárskej súťaže. Podporuje racionalizáciu produkcie a nákladov dopravcov, rozvoj nových metód, nových spôsobov produkcie, obohatenie ponúk dopravcov či rozšírenie nových výkonnejších nástrojov. Napriek týmto pokrokom sa zdá, že zákazníci celkovo hodnotia železničnú nákladnú dopravu z hľadiska kvality služby poskytovanej železnicami protikladne. Kvalita služby poskytovanej železnicami je zjavne ešte stále nižšia ako kvalita poskytovaná v dnešnej dobe odvetvím cestnej dopravy, a to najmä na častiach trhu, kde by mali mať železnice významné výhody oproti cestám. b) Riadenie a doložky týkajúce sa kvality Pokiaľ ide o riadenie kvality, môže sa poukázať na niekoľko prvkov umožňujúcich zlepšenie. V prvom rade sa sektor kolektívne zaviazal, že sa bude snažiť o zlepšenie kvality nákladnej dopravy prostredníctvom charty podpísanej v júli 2003 organizáciami UIC[1], CER[2] a CIT[3] (pozri Prílohu I), spoločného vyhlásenia UIC/CER na jednej strane a FIATA[4]/CLECAT[5] na strane druhej z apríla 2005 o kvalite medzinárodnej konvenčnej a kombinovanej nákladnej dopravy alebo prostredníctvom usmernení o rozvoji a implementácii dohôd týkajúcich sa kvality určitých častí medzinárodnej konvenčnej nákladnej dopravy vypracovaných v októbri 2006 organizáciami UIC/FIATA/CIT. V druhom rade sa mnoho tradičných prevádzkovateľov s dominantným postavením na trhu zaviazalo, že zavedú politiku certifikácie kvality svojich služieb (pozri Prílohu II), čím preukážu vôľu zlepšiť svoje výkony na jednej strane a ponúknuť svojim zákazníkom dodatočné záruky na strane druhej. Cieľom týchto iniciatív bolo skôr podporiť dopravcov, aby sa zlepšili dobrovoľne či už z hľadiska úrovne služieb alebo z hľadiska pozornosti venovanej ich zákazníkom, ako podporiť zavedenie záväzných doložiek do zmlúv. Pokiaľ ide o zmluvy a rozšírenie doložiek týkajúcich sa kvality, zdá sa, že sa zavádzanie takéhoto typu doložiek výrazne zvýšilo za posledné 4 roky, najmä pre trh kombinovanej dopravy. Podiel zmlúv obsahujúcich doložky v porovnaní so všetkými zmluvami sa v posledných rokoch zjavne stabilizoval. Okrem iného, rozvoj činnosti a podiel nových účastníkov na trhu je zjavne priaznivým faktorom pre rozšírenie doložiek o kvalite, pretože tento typ dopravcov sa zdá byť najotvorenejší prijatiu týchto doložiek v zmluvách prostredníctvom zvýšenia účtovania za túto službu v prípade potreby. Podiel zmlúv obsahujúcich doložky o kvalite [pic]Zdroj: CER c) Kvantitatívne prvky týkajúce sa zlepšenia kvality Dosahy rôznych iniciatív prijatých sektorom (pozri kapitolu 3.b) nie sú jednoznačné. Informácie o kvalite služieb poskytovaných nákladnou dopravou sú príliš sporadické a nedostatočne reprezentatívne na to, aby umožnili spoľahlivé ohodnotenie účinnosti dobrovoľných iniciatív, ktoré sa zaviedli. Najrozšírenejšie informácie sa týkajú presnosti vlakov. Čo sa týka tohto aspektu, dostupné údaje nie sú veľmi početné a predstavujú rôznorodé tendencie. Ak vezmeme do úvahy údaje uverejnené organizáciou UIRR[6] (pozri Prílohu III), presnosť vlakov medzinárodnej kombinovanej dopravy je zjavne veľmi málo dodržiavaná a v posledných rokoch sa znižovala. Výsledky ukazujú, že miera dodržiavania cestovného poriadku je nižšia ako 60 % (53 % v roku 2006, o niekoľko bodov viac v roku 2007). Ak sa pozrieme na čísla uverejnené organizáciou CER (pozri Prílohu IV), presnosť nákladných vlakov celkovo mierne stúpa. V Rakúsku, Dánsku, Fínsku, Holandsku, Švédsku a Španielsku je podľa združenia dopravcov miera presnosti nákladných vlakov vyššia ako 90 % v prípade vnútroštátnej dopravy a najmenej 80 % vo veľkej väčšine členských štátov takisto v prípade vnútroštátnej dopravy. Okrem toho, že presnosť vlaku predstavuje iba časť kvality, ktorú očakávajú zákazníci, treba takisto poznamenať, že: - prístup k informáciám a ich spoľahlivosť sú aj naďalej obmedzené; - stupne presnosti vnútroštátnej dopravy sú dostatočné. Zdá sa však, že tieto stupne sú nízke ba priam veľmi nízke v prípade medzinárodnej dopravy, ktorá predstavuje 50 % železničnej nákladnej dopravy v Únii a zároveň ponúka najväčší potenciál rastu pre budúce roky (najmä vďaka nárastu objemu dopravy kontajnerov); - z globálneho hľadiska sa zdá, že sa dosiahol pokrok, ale nie je dostatočný. 4. VÝZVY SÚVISIACE S INFRAšTRUKTÚROU A SÚVISIACIMI SLUžBAMI Táto analýza sa až do tohto štádia sústredila na činnosť dopravcov, ich pokrok v oblasti reorganizácie ich činnosti, riadenia kvality, styku s ich zákazníkmi. Príčiny meškaní nákladných vlakov alebo vo všeobecnosti ich nedodržiavania záväzkov ustanovených v zmluve sú ešte stále ťažko identifikovateľné. Podľa organizácie ERFA[7] viac ako 60 % prípadov súvisiacich so zlou kvalitou služieb nezávisí od zodpovednosti dopravcu. Zodpovednosť niekedy nesú zákazníci, veľmi často ju nesú manažéri infraštruktúry a/alebo súvisiacich služieb (terminálov a triediacich železničných staníc). Z tohto hľadiska nie sú podmienky na prístup k infraštruktúre a k službám a kvalita služieb poskytovaná týmito manažérmi porovnateľné v celej Únii. Politika prevádzkovania železničnej infraštruktúry a investícií do tejto oblasti sa podstatne líšia v každom členskom štáte. Je však isté, že všetci manažéri infraštruktúry musia vo všeobecnosti dosiahnuť väčšie pokroky, pokiaľ ide o tieto otázky. Zlepšenie sa musí dosiahnuť najmä v oblastiach týkajúcich sa prevádzkovania železničnej dopravy s cieľom minimalizovať vplyv nepredvídateľných udalostí na výkonnosť vlakov. Vyplýva z toho predovšetkým rozšírené používanie nových inovačných technológií a zlepšenie údržby infraštruktúr. V prípade medzinárodných služieb si to vyžaduje najmä posilnenie spolupráce medzi vnútroštátnymi manažérmi infraštruktúry a omnoho rýchlejší rozvoj technickej a administratívnej interoperability. V konečnom dôsledku v niektorých prípadoch spočíva jediné riešenie na zlepšenie výkonov infraštruktúry v investovaní do nových infraštruktúr. Je vhodné podotknúť, že táto analýza sa týka nielen samotnej železničnej infraštruktúry, ale aj terminálov a iných súvisiacich služieb, ktoré predstavujú hlavný prvok reťazca produkcie železničnej nákladnej dopravy a ktoré v niektorých prípadoch nie sú schopné ponúknuť železničným dopravcom dostatočnú úroveň služieb. 5. USMERNENIA A NÁVRHY KOMISIE Prvky uvedené v predchádzajúcich kapitolách poukazujú na to, že odvetvie, a teda v prvom rade noví a dominantní prevádzkovatelia, nepochybne dosiahli pokrok a vynaložili veľké úsilie na zlepšenie kvality služby. Táto kvalita však naďalej ostáva nižšia ako úroveň, ktorú by si želali zákazníci. Iniciatívy odvetvia sa teda ešte nezdajú byť dostačujúce, i keď výkonnosť prevádzkovateľov nie je jedinou premennou, ktorá ovplyvňuje úroveň kvality železničnej nákladnej dopravy, keďže aj kapacity infraštruktúry a súvisiace služby hrajú dôležitú úlohu v procese produkcie železníc. Vzhľadom na túto konštatáciu a na zásadný nesúhlas zákonodarcu a odvetvia s akoukoľvek legislatívnou povinnosťou v zmluvných vzťahoch medzi prevádzkovateľmi, manažérmi infraštruktúry a zákazníkmi Komisia považuje za vhodné stiahnuť svoj návrh nariadenia o kompenzáciách v prípade nedodržiavania zmluvných požiadaviek kvality uplatniteľných na služby železničnej nákladnej dopravy. S cieľom reagovať na problémy vytýčené v jej návrhu, pre ktoré odvetvie nedokázalo nájsť dostatočné dobrovoľné riešenie, bude Komisia pokračovať vo svojej činnosti zameranej na rozvoj hospodárskej súťaže a vo svojich iniciatívach a v prípade potreby ich posilní, aby nákladná doprava mala k dispozícii kvalitné infraštruktúry a súvisiace služby a zároveň si vyhradzuje právo predložiť nový návrh v prípade, že by si to rozvoj železničnej nákladnej dopravy vyžadoval. a) Pokračovať v činnostiach v prospech rozvoja hospodárskej súťaže a posilniť ich Rozvoj hospodárskej súťaže je hlavným faktorom pri zlepšovaní kvality služby. Návrh nariadenia Komisie však upozorňoval na fakt, že hospodárska súťaž sa rozvíja príliš pomalým tempom. S cieľom urýchliť účinnú implementáciu usmernení prijatých na úrovni Spoločenstva na podporu hospodárskej súťaže v odvetví železničnej dopravy sa Komisia krátkodobo sústredí na tieto opatrenia: - účinné uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa hospodárskej súťaže zahrnutých do 1. a 2. železničného balíka[8]; - prepracovanie 1. železničného balíka. Sledovanie implementácie usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci železničným podnikom[9] bude takisto predstavovať dôležitý prvok pri zlepšovaní fungovania trhov železničnej dopravy. b) Pokračovať v činnostiach v prospech zlepšenia infraštruktúr a rozvoja interoperability a posilniť ich Aby mali prevádzkovatelia železničnej nákladnej dopravy v budúcnosti k dispozícii kvalitné a dostatočne početné infraštruktúry a súvisiace služby, Komisia zintenzívni svoju činnosť v prospech optimalizácie využívania infraštruktúr, spolupráce medzi manažérmi infraštruktúr a investíciami do železničnej infraštruktúry. Naďalej bude venovať pozornosť tomu, aby bolo riadenie zmiešanej dopravy medzi vlakmi osobnej dopravy a nákladnej dopravy vyvážené a efektívne. Tieto usmernenia sa budú uplatňovať v rámci nasledujúcich iniciatív, a to najmä: - vybudovanie železničnej siete s prioritou nákladnej dopravy[10]; - podpora a sprevádzanie zavedenia ERTMS[11] a technickej špecifikácie interoperability týkajúcej sa telematiky v oblasti nákladnej dopravy (STI TAF)[12]; - podpora osvedčených postupov, pokiaľ ide o prevádzkovanie infraštruktúr, prostredníctvom maximálneho šírenia a zavádzania zásad obsiahnutých napr. v oznámení o viacročných zmluvách[13]; - program TES-D[14] a hlavne práce európskych koordinátorov; - pokračovanie programu Marco Polo, ktorý okrem iného podporuje integráciu do logistického reťazca. c) Pokračovať v činnostiach v prospech zvýšenej transparentnosti informácií a riadenia výkonov železničného systému a posilniť ich Na posilnenie transparentnosti týkajúcej sa kvality služieb poskytnutých železničnou nákladnou dopravou a na podnietenie celého odvetvia (najmä manažérov infraštruktúry a prevádzkovateľov), aby ponúkali ešte výkonnejšie služby, bude Komisia naďalej podporovať a preverovať: - zavádzanie systémov spoplatnenia závislých na výkonoch[15]; - rozvoj nástrojov na meranie výkonov železničnej nákladnej dopravy[16]; - uverejnenie ukazovateľov kvality. PRÍLOHY Príloha I : charta kvality UIC, CER a CIT Príloha II : certifikácia kvality hlavných železničných prevádzkovateľov (zdroj CER) Príloha III : presnosť vlakov medzinárodnej kombinovanej dopravy (zdroj UIRR) Príloha IV : presnosť nákladných vlakov (zdroj CER) PRÍLOHA I : CHARTA KVALITY UIC, CER A CIT [pic] [pic] [pic] PRÍLOHA II : CERTIFIKÁCIA KVALITY HLAVNÝCH žELEZNIčNÝCH PREVÁDZKOVATEľOV (ZDROJ: CER) ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] | BDZ | (X)[21] | BLS Cargo | X | CFL Cargo | (X) | CFR Marfa | X | (X) | Green cargo | X | X | (X) | GYSEV | X | MAV Cargo | X | X | PKP Cargo | X | X | (X) | RCA | X | (X) | (X) | X | X | Railion Deutschland | X | X | X | Railion Nederland | X | X | RENFE | X | X | SBB Cargo | X | X | (X) | (X) | SZ | X | X | SNCB | X | X | X | SNCF Fret | X | X | Trenitalia Logistica | X | X | X | VR | X | X | ŽSSK Cargo | X | (X) | (X) | PRÍLOHA III : PRESNOSť VLAKOV MEDZINÁRODNEJ KOMBINOVANEJ DOPRAVY - 2006 (ZDROJ UIRR) [pic] PRÍLOHA IV : PRESNOSť NÁKLADNÝCH VLAKOV (ZDROJ CER) Rakúsko Punctuality Rail Cargo Austria in 2006 [pic] Belgicko Punctuality in B-Cargo 2005-2007[pic] Dánsko Punctuality Railion Denmark in 2006 [pic] Fínsko Punctuality VR, 2003-2007 [pic] Holandsko Punctuality in the Netherlands, 2004-2005 [pic] Švédsko Punctuality GreenCargo, 2001-2007 [pic] Španielsko [pic] [1] Union Internationale des Chemins de fer - Medzinárodná železničná únia [2] Communauté Européenne du Rail - Spoločenstvo európskych železníc [3] Comité International des Transports ferroviaires – Medzinárodný železničný prepravný výbor [4] Fédération Internationale des Associations de Transitaires et Assimilés - Medzinárodné združenie zväzov zasielateľov [5] Association Européenne des Chargeurs, du Transport, de la Logistique - Európska organizácia pre zasielateľstvo a logistiku [6] Union Internationale des Sociétés de Transport Combiné Rail-Route - Medzinárodná únia spoločností kombinovanej dopravy cesta – železnica [7] Association Européenne du Fret Ferroviaire - Európske združenie železničnej nákladnej dopravy [8] Pokračovanie správy Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní prvého železničného balíka (KOM(2006) 189 v konečnom znení, 3.5.2006) [9] Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (SEK(2008) 512, 30.4.2008) [10] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – „Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravy“ (KOM(2007) 608 v konečnom znení, 18.10.2007) [11] Európsky systém riadenia železničnej dopravy [12] Nariadenie Komisie (ES) č. 62/2006 z 23. decembra 2005 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa telematických aplikácií pre subsystém nákladnej dopravy transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy [13] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o viacročných zmluvách na zlepšenie kvality železničnej infraštruktúry (COM(2008) 54 v konečnom znení, 6.2.2008) [14] Transeurópska dopravná sieť [15] Článok 11 („Systém spoplatnenia závislý na výkonoch“) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii [16] Pozri bod 2.3 oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu – „Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravy“ (KOM(2007) 608 v konečnom znení, 18.10.2007) [17] Systém pre certifikáciu kvality a bezpečnosti [18] Proces certifikácie kvality životného prostredia [19] Certifikácia postupov týkajúcich sa ochrany zdravia a bezpečnosti zamestnancov [20] Certifikácia automobilového priemyslu [21] V prípravnom procese