EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 11. 2018 COM(2018) 742 final SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Zhrnutie ročných správ o realizácii operačných programov spolufinancovaných z Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby v roku 2016







Zhrnutie ročných správ o realizácii operačných programov spolufinancovaných z Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby v roku 2016 1.ÚVOD Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „FEAD“) pomáha zmierňovať najhoršie formy chudoby v EÚ, ako je potravinová deprivácia, chudoba detí a bezdomovectvo. Hoci v roku 2016 došlo k zlepšeniu situácie, podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením (23,5 %) a ľudí trpiacich závažnou materiálnou depriváciou (7,5 %) ostal na vysokej úrovni. Prostredníctvom Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby sa podporujú najviac znevýhodnené skupiny v spoločnosti, a to poskytovaním potravín a základného spotrebného tovaru, napríklad školských a hygienických potrieb, alebo organizovaním činností zameraných na sociálne začlenenie. Celková disponibilná suma finančných prostriedkov z FEAD je 3,8 miliardy EUR v aktuálnych cenách. Európska únia poskytuje maximálne 85 % zodpovedajúcich finančných prostriedkov s cieľom doplniť prostriedky, ktoré pridelili členské štáty, čím celková výška finančných prostriedkov dosahuje približne 4,5 miliardy EUR. Vytvára pridanú hodnotu tým, že poskytuje špecializovanú podporu skupine osôb, ktoré nemusia mať možnosť priameho prístupu k iným nástrojom financovania EÚ, napr. k európskym štrukturálnym a investičným fondom (EŠIF) , a k ich využívaniu. Pri navrhovaní programu sa členské štáty mohli rozhodnúť vypracovať i) operačný program potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci (OP I) a/alebo ii) operačný program sociálneho začlenenia (OP II). Mohli určiť cieľové skupiny, konkrétne druhy poskytovanej podpory a geografické pokrytie svojich programov. Potravinová a/alebo základná materiálna pomoc sa musia doplniť sprievodnými opatreniami, napríklad postúpením prípadu sociálnym službám. V súlade s článkom 13 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 223/2014 (ďalej len „nariadenie o FEAD“) je toto zhrnutie založené na informáciách nachádzajúcich sa v správach o realizácii za rok 2016 v podobe, v akej ich schválila Komisia. Správu o realizácii predložili všetky členské štáty s výnimkou Spojeného kráľovstva (UK), pretože vykonávanie fondu v Spojenom kráľovstve sa ešte nezačalo. Správa vzhľadom na časový odstup medzi realizáciou a predložením správy obsahuje aj informácie o neskoršom vývoji, ak sú takéto informácie k dispozícii. 2.POKROK PRI REALIZÁCII OPERAČNÝCH PROGRAMOV 2.1.Celkový vývoj a vývoj na úrovni EÚ Komisia do konca roku 2016 prijala právny rámec a uverejnila všetky vykonávacie a delegované akty. Začala revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá zahŕňa zmenu nariadenia o FEAD, s cieľom rozšíriť využívanie možnosti zjednodušeného vykazovania výdavkov a poskytnúť viac pružnosti. Súčasťou zmeny je ochranná doložka týkajúca sa grantov partnerským organizáciám. Touto ochrannou doložkou za zabezpečuje, že finančná oprava, ktorá sa uplatní na obstarávacie náklady verejného subjektu z dôvodu nedodržania platného práva, nepovedie k zníženiu oprávnených nákladov partnerských organizácií, pokiaľ ide o rozdielne subjekty. Komisia do marca 2015 schválila všetky operačné programy (OP), ktoré sú v súčasnosti vo fáze vykonávania, okrem programu Spojeného kráľovstva (UK), v ktorom sa vykonávanie ešte nezačalo. Väčšina členských štátov okrem toho do roku 2016 ukončila postup určovania orgánov. V roku 2016 bolo zmenených niekoľko operačných programov s cieľom zlepšiť mechanizmus určovania najodkázanejších osôb, výberu partnerských organizácií (BG, HU) alebo pridávania dodatočných opatrení, ako sú školské obedy (CZ). Expertná skupina FEAD, ktorú tvoria členovia riadiacich orgánov, sa v roku 2016 stretla dvakrát, aby prediskutovala problémy s vykonávaním, ktoré majú nepriaznivý vplyv na program FEAD. Členské štáty na týchto zasadnutiach poskytli prehľad rôznych problémov vrátane spôsobu, akým sa na vnútroštátnej úrovni určovali usmernenia týkajúce sa vyváženej stravy, a prehľadu o distribúcii čerstvých potravín. Takisto sa na nich diskutovalo o možnom uplatnení využívania intervenčných zásob podľa nariadenia o FEAD. Komisia okrem toho do júla 2017 usporiadala 11 stretnutí siete FEAD. Sieť tvoria zainteresované strany FEAD a jej úlohou je výmena skúseností a osvedčených postupov. Stretnutia v roku 2016 boli zamerané na rôzne aspekty FEAD, ktorých cieľom je podpora sociálneho začlenenia najodkázanejších osôb. Účastníci predstavili prípadové štúdie a informovali o problémoch a riešeniach týkajúcich sa otázok spoločného záujmu v súvislosti s vykonávaním programov FEAD. Na stretnutí so zástupcami partnerských organizácií na úrovni EÚ, ktoré sa konalo 5. decembra 2016, Komisia predstavila aktuálny stav fondu FEAD založený na predchádzajúcej ročnej správe o realizácii spoločne s krátkym prehľadom navrhovaných zmien v nariadení o FEAD. Predniesla sa prezentácia, ktorá sa zaoberala tým, ako občianska spoločnosť pomohla pri príprave nariadenia o FEAD. Po nej nasledovalo preskúmanie prvého roku prevádzky siete FEAD s cieľom uľahčiť výmenu osvedčených postupov medzi všetkými zainteresovanými stranami zapojenými do vykonávania FEAD. Komisia ďalej napredovala v súvislosti s hodnotením FEAD v polovici trvania. Otvorené verejné konzultácie so zainteresovanými stranami FEAD a širokou verejnosťou sa skončili a ich výsledky spoločne s uskutočnenými štruktúrovanými prieskumami tvoria základ návrhu hodnotiacej správy. Návrh správy bol predložený expertnej skupine FEAD. Konečná verzia hodnotenia v polovici trvania bude predložená Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2018. 2.2.Finančné plnenie Vo všeobecnosti sa finančné plnenie programov FEAD zrýchlilo už v roku 2015 a vzostupný trend v roku 2016 pokračoval. Na podporu operácií FEAD bolo v 27 členských štátoch v roku 2016 pridelených 508,6 milióna EUR, čo oproti 470,0 miliónom EUR v roku 2015 predstavuje nárast. Tým kumulatívne viazané výdavky na roky 2014 – 2016 dosiahli výšku 1 315,9 milióna EUR, čo predstavuje 30 % celkových zdrojov programov (EÚ a vnútroštátne spolufinancovanie). Podobne ďalej rástli platby príjemcom, ktorým sa v roku 2016 vyplatilo 429,4 milióna EUR na rozdiel od 385,9 milióna EUR v roku 2015. Podrobný finančný rozpis, aj podľa členských štátov, sa uvádza v prílohe v tabuľke I. Najvýznamnejší pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o žiadosti o platbu predložené Komisii. Dvadsaťštyri členských štátov vykázalo v roku 2016 spolu 353,8 milióna EUR oprávnených verejných výdavkov, ktoré predstavovali vyše sedemnásobné zvýšenie v porovnaní s rokom 2015 (46,3 milióna EUR). Okrem toho kumulatívne platby do 31. decembra 2017 dosiahli spolu 1 022 miliónov EUR, z čoho 603 miliónov EUR boli priebežné platby. 2.3.Fyzická realizácia

V roku 2016 celkovo 23 členských štátov poskytlo potravinovú a materiálnu pomoc a podporilo sociálne začlenenie najodkázanejších osôb v EÚ. Devätnásť členských štátov distribuovalo potravinovú a/alebo základnú materiálnu pomoc a uskutočnilo aj sprievodné opatrenia (OP I) a štyri štáty začali vykonávať programy sociálneho začlenenia prostredníctvom OP II (pozri obrázok 1). V piatich členských štátoch sa vyskytli prekážky vykonávania, čo zabránilo vykonávaniu. Podľa odhadov využilo v roku 2016 pomoc z FEAD takmer 16 miliónov ľudí, pričom sa v porovnaní s rokom 2015 dosiahol značný pokrok. Tento počet možno rozdeliť na 15,2 milióna ľudí (96 %), ktorí dostali potravinovú pomoc, vyše 662 000 ľudí (4 %), ktorí dostali základnú materiálnu pomoc, a približne 23 000 ľudí, ktorí sa zúčastnili na programoch sociálneho začlenenia (OP II). Medzi rokmi 2014 a 2016 sa z fondu FEAD poskytla pomoc približne 38 miliónom ľudí. Operačné programy OP I a OP II sa v roku 2016 naďalej vykonávali, pričom pomoc z FEAD dostalo v porovnaní s údajmi za rok 2015 o 2,2 milióna ľudí viac. Štyri členské štáty (GR, IE, MT, SK), ktoré začali poskytovať pomoc v roku 2016, poskytli potravinovú pomoc ďalším 657 000 ľuďom a v ďalších štyroch krajinách (BG, FI, FR, RO) ju dostalo o 1,5 milióna ľudí viac než v roku 2015. Šesť členských štátov, ktoré poskytovali základnú materiálnu pomoc (AT, CZ, GR, LU, LV, SK), vykázalo takmer deväťnásobné zvýšenie počtu ľudí, ktorí dostávali tento typ pomoci, v porovnaní s rokom 2015. OP Typ pomoci Členský štát OP I Potravinová BE, BG, EE, ES, FI, FR, IE, IT, LT, MT, PL, RO, SI (13) Základná materiálna AT (1) Obidve možnosti CZ, GR, LU, LV, SK (5) OP II Sociálne začlenenie DE, DK, NL, SE (4) OP I – Potravinová a základná materiálna pomoc V roku 2016 potravinovú pomoc poskytovalo 18 členských štátov. Vyše 90 % potravinovej pomoci z hľadiska hmotnosti poskytlo päť krajín: ES, FR, RO, PL a IT. Dovedna bolo v roku 2016 distribuovaných 377 500 ton potravín, čím množstvo pomoci za roky 2014 až 2016 dosiahlo spolu 939 600 ton. Hoci zloženie druhov potravín ostalo veľmi podobné zloženiu v predchádzajúcom roku, celkové množstvo distribuovanej potravinovej pomoci v porovnaní s predchádzajúcim rokom kleslo o 7 %. Dôvodom je najmä to, že Taliansko (IT) vykázalo menej ton potravín než v roku 2015, čiastočne v dôsledku oneskorení pri verejnom obstarávaní. Navyše v Portugalsku (PT) došlo v roku 2016 k prerušeniu distribúcie potravín z dôvodu reorganizácie programu. V Litve (LT), Belgicku (BE), Poľsku (PL) a Rumunsku (RO) sa mierne znížil objem potravinovej pomoci. Vo zvyšných 13 krajinách sa množstvo potravinovej pomoci zvýšilo, toto zvýšenie však nedokázalo vyvážiť pokles v ostatných členských štátoch: v absolútnom vyjadrení došlo k zvýšeniu najmä v Španielsku (ES, o 17 %) a vo Francúzsku (FR, o 8 %). Grécko (GR), Slovensko (SK), Malta (MT) a Írsko (IE) začali poskytovať potravinovú pomoc v roku 2016 a podstatne viac pomoci bolo poskytnutej v Bulharsku (BG) a v Českej republike (CZ) (pozri aj obrázok 2). Darované potraviny tvorili súčasť poskytovanej potravinovej pomoci v štyroch krajinách, hoci darovanie ostalo obmedzené. Zdroj: Spoločné ukazovatele výstupov FEAD (ID 11), 2014 – 2016 Sedemnásť členských štátov doručovalo potravinové balíčky a desať z nich poskytovalo hotové jedlá. Celkové množstvo potravinových balíčkov bolo podobné ako v roku 2015. Medziročne došlo k zvýšeniu počtu jedál o 14 %. Potravinová pomoc poskytnutá v Bulharsku (BG), Španielsku (ES) a na Malte (MT) bola celá financovaná z fondu FEAD. V ostatných krajinách bola potravinová pomoc doplnená potravinami, ktoré boli darované alebo financované z iných zdrojov. V Luxembursku (LU) bolo distribuovaných 44 % darovaných potravín, v prípade ktorých sa z fondu FEAD uhradili náklady na dopravu, skladovanie a distribúciu. Šesť členských štátov poskytlo základnú materiálnu pomoc, ako sú školské potreby a hygienické výrobky. Všetky štáty s výnimkou Rakúska (AT) popri tejto pomoci poskytovali aj potravinovú pomoc. Rakúsko (AT) a Grécko (GR) predstavovali približne 80 % celkovej peňažnej hodnoty distribuovaného tovaru (7,6 milióna EUR). Celková peňažná hodnota distribuovaného tovaru v roku 2016 bola výrazne vyššia v porovnaní s rokom 2015. Dôvodom bolo, že Rakúsko (AT), Lotyšsko (LV) a Luxembursko (LU) medzi rokmi 2015 a 2016 zvýšili poskytovanie materiálnej pomoci a v roku 2016 začalo distribuovať základnú materiálnu pomoc Grécko (GR), Česká republika (CZ) a Slovensko (SK). Rakúsko (AT) a Lotyšsko (LV) poskytovali školské tašky a iné školské potreby (okrem iného písacie potreby, zošity, perá, výtvarné potreby). Lotyšsko (LV) a Slovensko (SK) distribuovali hygienické balíčky, ktoré obsahovali základné hygienické výrobky. Česká republika (CZ), Grécko (GR), Luxembursko (LU) a Slovensko (SK) distribuovali hygienické potreby deťom aj bezdomovcom (lekárničky, mydlo, zubné kefky, jednorazové holiace strojčeky atď.). Zdroj: Spoločné ukazovatele výstupov FEAD (ID 15), 2014 – 2016 Spôsob poskytovania potravinovej pomoci a/alebo základnej materiálnej pomoci je v jednotlivých členských štátoch odlišný. Jedným z hlavných rozdielov bola miera zapojenia vládnych inštitúcií (riadiacich orgánov, sprostredkovateľských subjektov a/alebo iných subjektov) do procesu (napr. určenie oprávnených príjemcov, šírenie informácií, organizácia logistiky a distribúcie atď.). To je v súlade s právnym základom programu FEAD, keďže záleží na každom členskom štáte, aby rozhodoval o svojom vlastnom mechanizme poskytovania. Na Slovensku (SK) vláda určila oprávnených príjemcov na základe správnych údajov v oblasti sociálneho zabezpečenia a plánovaného poskytovania pomoci v úzkej spolupráci s obcami. Iné krajiny sa rozhodli delegovať viac úloh na partnerské organizácie. V Írsku (IE) jedna vnútroštátna nezisková organizácia zodpovedala za získanie potravín (prostredníctvom darov aj nákupu) a za ich pridelenie menším miestnym charitatívnym organizáciám. Tieto organizácie potom zodpovedali za určenie príjemcov s cieľom distribuovať potraviny. Vo Fínsku (FI) partnerské organizácie usporadúvali väčšinou tzv. otvorené podujatia na poskytovanie pomoci, ktorú poskytli každej osobe, ktorá o ňu požiadala. Organizáciami zodpovednými za poskytovanie pomoci konečným príjemcom boli najčastejšie mimovládne organizácie na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a medzinárodnej). V niektorých krajinách koneční príjemcovia dostali balíček vopred vybraných potravín alebo iných predmetov (BE, BG, LT, LU, LV, MT, PL, ES, SI, SK, RO), kým v iných krajinách prispôsobili organizácie, ktoré balíčky distribuujú, svoju pomoc potrebám (FR, IE, CZ). V Rakúsku (AT) dostali koneční príjemcovia možnosť výberu spomedzi niekoľkých typov balíčkov pomoci. Potravinová pomoc sa poskytla 7,5 miliónu žien a 346 000 žien dostalo základnú materiálnu pomoc. Údaje týkajúce sa konkrétnych cieľových skupín vychádzajú z odhadov a čiastočne sa prekrývajú. Potravinovú pomoc využilo 4,4 milióna detí vo veku do 15 rokov a vyše 246 000 detí využilo základnú materiálnu pomoc. Pomoc sa dostala približne k 1,7 miliónu starších osôb a vyše 940 000 osobám so zdravotným postihnutím, čo je v prípade starších osôb o 32 % a v prípade osôb so zdravotným postihnutím o 21 % viac než v roku 2015. Staršie osoby boli aj jednou zo skupín, ktorá v roku 2016 v porovnaní s rokom 2015 najviac vzrástla z hľadiska základnej materiálnej pomoci (135 v roku 2015 na rozdiel od 21 500 v roku 2016). V roku 2016 došlo aj k výraznému zvýšeniu objemu pomoci poskytnutej bezdomovcom. V roku 2015 dostalo základnú materiálnu pomoc (základný tovar) 42 bezdomovcov iba v jednom členskom štáte (LU), kým v roku 2016 sa ich počet zvýšil na vyše 8 700 v štyroch členských štátoch (CZ, GR, LU a SK). Podľa ukazovateľov však počet bezdomovcov, ktorí dostali potravinovú pomoc, bol celkovo v roku 2016 výrazne nižší než v roku 2015 (1,2 milióna v roku 2015 v porovnaní s 200 000 v roku 2016). Tento pokles možno pripísať najmä skutočnosti, že Francúzsko (FR) nenahlásilo počet bezdomovcov, ktorí dostali potravinovú pomoc v roku 2016. V Českej republike (CZ), Fínsku (FI) a Slovinsku (SI) sa prejavil značný pokles počtu bezdomovcov, ku ktorým sa dostala pomoc, a v Grécku (GR), Írsku (IE) a na Slovensku (SK) sa poskytovanie potravinovej pomoci tejto skupine začalo v roku 2016. Migranti (alebo osoby s cudzím pôvodom, príslušníci menšín) predstavovali tretiu najväčšiu cieľovú skupinu, ktorej bola v roku 2016 distribuovaná základná materiálna pomoc, a štvrtú v prípade potravinovej pomoci. Celkový počet migrantov, ku ktorým sa dostala základná materiálna pomoc, bol vyše dvakrát taký vysoký ako v roku 2015 (17 800 v roku 2015 v porovnaní so 40 000 v roku 2016). Celkový počet ľudí v tejto skupine, ktorí dostali potravinovú pomoc, bol však nižší než v roku 2015 (približne 2 milióny v roku 2015 v porovnaní s 1,6 milióna v roku 2016). Belgicko (BE), Španielsko (ES), Taliansko (IT), Lotyšsko (LV), Poľsko (PL) a Slovinsko (SI) vykázali nižšie počty migrantov, ku ktorým sa dostala pomoc, v porovnaní s rokom 2015. Na druhej strane v Bulharsku (BG), Českej republike (CZ) a vo Fínsku (FI) došlo k výraznému zvýšeniu. Členské štáty v roku 2016 vykonali rôzne sprievodné opatrenia, medzi ktoré patrili:

·konzultačné služby/psychologická a sociálna podpora (napr. v EE, GR, FI, FR, LV, LT, SI, SK), ·poradenstvo/informácie týkajúce sa sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti (ES, FI, IE, IT, RO), ·hospodárenie s rodinným rozpočtom (BE, EE, GR, HR, LV, SK), ·šport a voľný čas (SI, LV), ·hygiena/zdravie (HR, LV, RO, SK), ·semináre/informácie o varení/zdravom vyváženom stravovaní (BE, BG, GR, FI, FR, HR, LV, PL, RO, SI), ·núdzové opatrenia/opatrenia v prípade katastrofy (BG), ·príprava v oblasti sociálnych zručností (LV, SI), ·predchádzanie telefonickým podvodom (BG), ·predchádzanie plytvaniu potravinami (PL), ·útulky pre bezdomovcov (BG) a ·podpora spoločenského stravovania, dobrovoľníctva (FI) a hodiny na zvýšenie gramotnosti/vyučovanie jazykov (FR, SI). Estónsko (EE) ponúkalo aj špeciálne programy odbornej prípravy pre bývalých väzňov a alkoholikov. Členské štáty uviedli, že sprievodné opatrenia pomohli dosiahnuť cieľ FEAD v oblasti sociálneho začlenenia. V Estónsku sa 72 % príjemcov vzdelávalo a/alebo sa zúčastňovalo na ponúkaných službách a takmer všetci príjemcovia potravinovej pomoci vo veku do 16 rokov navštevovali školu alebo škôlku. V Taliansku (IT) boli sprievodné opatrenia plne začlenené do operácií FEAD a sociálnemu začleneniu venovali vnútroštátne a miestne subjekty množstvo pozornosti. V Českej republike (CZ) bolo možné úspešne bezdomovcom odporučiť, aby mohli využiť služby denných centier. Na Slovensku (SK) príjemcov zaujímali dodatočné podporné služby po každej distribúcii, napríklad poradenstvo a iné psychologické a sociálne služby. Lotyšsko (LV) konštatovalo, že účastníci sprievodných opatrení, ktoré sa zaviedli (poradenské služby, poradenstvo o hospodárení s rozpočtom, hygiena/zdravie, príprava v oblasti sociálnych zručností atď.), sa domnievali, že dostali užitočné informácie a/alebo že si zlepšili svoje sociálne zručnosti. Členské štáty takisto narazili na problémy. V Estónsku (EE) sa na činnostiach zameraných na sociálne začlenenie určených pre dospelých s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania nezúčastnili nijakí príjemcovia. Taliansko (IT) uviedlo, že účinnosť opatrení pri presadzovaní sociálneho začlenenia by bolo možné zlepšiť zvýšením podpory pre dobrovoľníkov a posilnením úlohy miestnych služieb. Celkovo je však podávanie správ o sprievodných opatreniach stále obmedzené, čiastočne z dôvodu oneskorenia pri vykonávaní.

OP II – Sociálne začlenenie V roku 2016 využili OP II na začatie činností zameraných na sociálne začlenenie štyri krajiny: DE, DK, NL a SE. Nemecko (DE) bolo jedinou krajinou, ktorá začala zavádzať činnosti zamerané na sociálne začlenenie v roku 2015, kým Dánsko (DK), Holandsko (NL) a Švédsko (SE) tieto činnosti začali v roku 2016. Tieto štyri krajiny spoločne v roku 2016 poskytli pomoc približne 23 000 ľuďom. Z hľadiska cieľových skupín (ktoré sa prekrývajú) boli najčastejšími používateľmi programov sociálneho začlenenia (OP II) migranti (alebo osoby s cudzím pôvodom, menšiny), ženy a bezdomovci, v tomto poradí. Vo všeobecnosti boli cieľové skupiny dobre zabezpečené. Nemecko (DE) bolo mimoriadne účinné pri poskytovaní pomoci novo prichádzajúcim dospelým a deťom z EÚ (väčšinou Rómovia) a bezdomovcom. Aj Dánsko (DK) je na správnej ceste, keďže pomoc poskytlo už 34 % z 1 400 bezdomovcov. Tento cieľ Dánsko plánovalo dosiahnuť medzi rokmi 2016 a 2019 prostredníctvom ponuky útulkov a stretnutí so sociálnymi pracovníkmi počas prvého roku vykonávania. Z nich približne 30 % využilo po zapojení sa do programu sociálnej pomoci iné existujúce sociálne služby. Holandsku (NL) sa podarilo poskytnúť pomoc iba 6 % osôb vo veku od 65 rokov, a to z dôvodu oneskoreného vykonávania FEAD, ktorý začal fungovať v roku 2016. Švédsko (SE) sa zameralo na migrantov z krajín EÚ/EHP a pomoc poskytlo 581 osobám, a to vďaka činnostiam, medzi ktoré patrila integrácia v rámci spoločenstva, ako je nasmerovanie na útulky, informácie o právach a povinnostiach vo Švédsku, prekladateľské služby a podpora zdravotnej starostlivosti. Nemecko (DE) v roku 2016 spustilo 84 projektov zameraných na zlepšenie prístupu: 1. znevýhodnených, novo prichádzajúcich ľudí z EÚ k riadnemu poradenstvu a podporným opatreniam; 2. novo prichádzajúcich detí k opatreniam v oblasti vzdelávania v ranom veku a sociálneho začlenenia (napr. jazykové kurzy, voľnočasové aktivity, zariadenia starostlivosti o deti); a 3. bezdomovcov a ľudí ohrozených bezdomovectvom k riadnemu poradenstvu a podporným opatreniam. Prekážky pri vykonávaní Niekoľko členských štátov nemohlo v roku 2016 distribuovať pomoc alebo s jej poskytovaním začalo neskoro. Väčšinu oneskorení je stále možné prisúdiť neskorému určeniu riadiacich orgánov. Cyprus (CY) mal v pláne začať s poskytovaním pomoci v roku 2016, niekoľko faktorov však malo za následok prepracovanie a zmenu programu. V Chorvátsku (HR) došlo k oneskoreniam pri realizácii napriek tomu, že v roku 2016 boli uzavreté zmluvy na projekty týkajúce sa distribúcie potravinovej pomoci v školách, slobodným ľuďom, ktorí žijú sami, a rodinám, ktoré žijú v chudobe alebo ktoré sú ohrozené chudobou. V Portugalsku (PT) sa v roku 2016 začala realizovať iba potravinová pomoc financovaná zo štátneho rozpočtu, a to z dôvodu potreby zmien, ktorými by sa zabezpečil bezproblémový prechod z predchádzajúceho programu pre najodkázanejšie osoby. Maďarsko (HU) prepracovalo svoju pomoc, čo znamená, že činnosti sa začali až v decembri 2016. Vo všetkých dotknutých členských štátoch v súčasnosti prebieha poskytovanie pomoci, čím sa počet členských štátov, v ktorých sa pomoc realizuje, zvýšil na 27. Spojené kráľovstvo (UK) je jediný štát, v ktorom sa vykonávanie operačného programu FEAD ešte nezačalo.

Vo zvyšných členských štátoch neboli nahlásené nijaké významné prekážky. Určité problémy sa vyskytli v súvislosti s i) dopravnými požiadavkami (FI, GR, LV); ii) regionálnou koordináciou množstva potravín (PL); iii) nedostatočnými kapacitami organizácií, ktoré pomoc distribuovali (GR, PL); iv) zložitými postupmi verejného obstarávania (HU) a v) inými oneskoreniami (BE, MT). Členské štáty vykonávajúce OP II nenahlásili nijaké významné prekážky. Vo Švédsku (SE) program ovplyvnilo pomalé prijímanie pracovníkov a dobrovoľníkov a potreba prispôsobiť plánované činnosti konkrétnym komunitám, a to iba v počiatočnej fáze vykonávania v roku 2016. Väčšina členských štátov však poukázala na niekoľko všeobecnejších prekážok pri vykonávaní. Najväčšia skupina nahlásila problémy spojené s obstarávaním tovaru (najmä v IT a GR) a s rozpočtovým hospodárením/finančným riadením a kapacitami partnerských organizácií, ktoré spôsobili oneskorenia pri vykonávaní. Menšia skupina členských štátov uviedla rôzne problémy prevažne administratívnej povahy. Vo všeobecnosti bola väčšina týchto prekážok prekonaná, čo znamená rýchlejšie vykonávanie po roku 2016. Horizontálne zásady Väčšina členských štátov zaviedla mechanizmy koordinácie, aby zabezpečila komplementárnosť s Európskym sociálnym fondom (ESF) a s inými politikami EÚ a aby zabránila dvojitému financovaniu. Členské štáty majú mediačné orgány alebo koordinačné/pracovné skupiny, ktorých úlohou je zabezpečiť, že projekty a partnerské organizácie nedostávajú finančné prostriedky súčasne z ESF a z FEAD a že ich činnosti sú koordinované. Niekoľko členských štátov poukázalo na skutočnosť, že ak by za FEAD a ESF niesol zodpovednosť ten istý riadiaci orgán, predstavovalo by to spoľahlivý základ pre koordináciu a na zabránenie možnému dvojitému financovaniu. Členské štáty upozornili na to, že ESF a FEAD sa navzájom podporujú a že ani FEAD, ani ESF nemôže riešiť problémy súvisiace so sociálnym vylúčením a chudobou bez druhého fondu. Potrebná je ďalšia integrácia obidvoch fondov a vytvorenie synergií medzi nimi. Toto dôležité zistenie viedlo k tomu, že Komisia navrhla v období financovania po roku 2020 obidva fondy zlúčiť. Napríklad na Malte (MT) je projekt LEAP! zameraný na poskytovanie sociálnej podpory znevýhodneným komunitám a financuje sa z ESF. Operačné vykonávanie projektu bolo upravené, aby sa zabezpečilo, že projekt umožní nielen distribúciu potravinových balíčkov (s podporou z FEAD), ale aj pomôže rodinám a ich príslušníkom zvýšiť si kvalitu života a vymaniť sa z potreby sociálnych dávok. Rovnako litovský program ESF mal problémy pri poskytovaní pomoci svojim cieľovým skupinám, a preto sa program snažil použiť FEAD ako príležitosť na prilákanie týchto skupín a na ich motivovanie, aby sa zapojili do opatrení financovaných z ESF. Väčšina členských štátov podala správy o dodržiavaní zásady rodovej rovnosti a nediskriminácie. Členské štáty v rôznych fázach projektového cyklu podporili rodovú rovnosť a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti. Česká republika (CZ) upozornila na to, že v poskytnutej pomoci sa zohľadnili osobitné potreby cieľových skupín, napr. začlenením konkrétnych predmetov používaných slobodnými matkami alebo matkami v nočných útulkoch. Nemecko (DE), Lotyšsko (LV), Švédsko (SE) a Slovensko (SK) vysvetlili, že pri výbere zamestnancov a partnerských organizácií, ako aj typu pomoci, ktorá sa mala poskytovať cieľovým skupinám, sa použil prístup zohľadňujúci rodové hľadisko. Maďarsko (HU), Malta (MT) a Poľsko (PL) výslovne uviedli, že pri distribúcii potravín a umiestnení dielní sa zohľadnili potreby osôb so zdravotným postihnutím. Švédsko (SE) oznámilo určité problémy pri uplatňovaní tejto horizontálnej zásady, najmä v prípade detských manželstiev a iných otázok súvisiacich s násilím páchaným na ženách. Na zmiernenie tohto problému v budúcnosti boli usporiadané semináre a stretnutia so zainteresovanými stranami. Na riešenie rodovej rovnosti Lotyšsko (LV) zabezpečilo, aby čas poskytovania potravinových balíčkov ostal pružný, a zaviedlo možnosť ich doručenia domov a po práci. V záujme toho, aby sa pomoc dostala k ľuďom, boli upravené aj sprievodné opatrenia týkajúce sa starostlivosti o deti. Na miestach distribúcie sa poskytovali služby opatrovania detí. Väčšina členských štátov uviedla niekoľko spôsobov na obmedzenie plytvania potravinami. Väčšina prístupov spočívala v distribúcii potravín s dlhou dobou skladovateľnosti a prispôsobení potravín podľa potrieb/chutí cieľových skupín s cieľom minimalizovať poskytovanie nechcených výrobkov. Napríklad Malta (MT) zabezpečila, že nedoručené potraviny sa uskladnili a použili znovu. Lotyšsko (LV) malo špecializované miesta, kde bolo možné ponechať nadbytočný tovar, aby sa zabránilo jeho vyhodeniu. Poľsko (PL) získavalo potraviny od poľnohospodárov v sektore mlieka, ktorí mali nepredanú produkciu. V lete a počas horúčav výrobcovia mlieka takisto darovali svoje výrobky na to, aby sa dodali tým, ktorí ich potrebujú. Pokiaľ ide o klimatické a environmentálne aspekty, členské štáty používali udržateľné materiály, ktoré boli recyklovateľné a/alebo biologicky rozložiteľné, a znižovali emisie z dopravy v rámci distribučného reťazca. Napríklad Belgicko (BE) poskytlo udržateľné potraviny a obilniny bez použitia GMO, vyhýbalo sa používaniu palmového oleja a poskytovalo výrobky získavané v rámci spravodlivého obchodu a ekologické produkty. Takmer všetky členské štáty vykonávajúce OP I poukázali na to, ako pomáhali príjemcom stravovať sa vyvážene. Krajiny vo všeobecnosti ponúkali potravinové koše, ktoré mali nízky obsah sacharidov, soli, cukru a tuku a vysoký obsah bielkovín, vlákniny, vitamínov a minerálov. Dve krajiny (ES a FI) ponúkali aj potraviny, ktoré pomáhali znižovať výživové nedostatky, napríklad detské potraviny a sušené mlieko s obsahom vitamínu D. Belgicko (BE) zaviedlo spoločný postup na výber zloženia potravinových balíčkov a na zabezpečenie vyváženej stravy. Tento výberový postup bol v katalógu prípadových štúdií v rámci FEAD, ktorý v roku 2017 uverejnila sieť FEAD, predstavený ako „osvedčený postup“. Vykonané hodnotenia V roku 2016 uskutočnilo niekoľko členských štátov (AT, IT, LV, MT a SE) výskumné štúdie, hodnotenia a/alebo prieskumy na posúdenie výkonu ich operácií, ako aj na posúdenie spokojnosti konečných príjemcov s prijatou pomocou. Rakúsko (AT) rozoslalo v roku 2016 dotazník spätnej väzby do 10 000 domácností žijúcich v hmotnej núdzi. Z prieskumu vyplynuli priaznivé výsledky, keďže 86 % domácností považovalo školskú tašku za „veľmi dobrú“ podporu a 13 % respondentov uviedlo, že je „dobrá“. Švédsko (SE) vyhodnotilo správu FEAD a prvé fázy vykonávania projektov, ktoré realizoval externý dodávateľ. V záujme riešenia určitých zistených problémov hodnotiaca správa obsahovala niekoľko odporúčaní, ako sú jasnejšie programové ciele plánov národnej sociálnej politiky a kroky nadväzujúce na výsledky účastníkov. Taliansko (IT) na konci roku 2015 uskutočnilo pilotnú štúdiu o svojom poskytovaní potravinovej pomoci a v roku 2016 podalo správu o jej výsledkoch. V štúdii sa zistilo, že 71 % partnerských organizácií, ktoré poskytovali potravinovú pomoc, zaviedlo aj sprievodné opatrenia, čo sa môže považovať za dobré východisko. Prínos pre celkové a špecifické ciele FEAD Členské štáty sú presvedčené, že FEAD pomáha pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa boja proti chudobe a sociálneho začlenenia prostredníctvom spoločného pôsobenia s inými politikami a programami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Toto presvedčenie súvisí so všeobecným cieľom FEAD podporovať sociálnu súdržnosť, posilňovať sociálne začlenenie a pomáhať pri odstraňovaní chudoby, aby sa dosiahol cieľ stratégie Európa 2020 „vymaniť aspoň 20 miliónov ľudí spod rizika chudoby a sociálneho vylúčenia“. Estónsko (EE) uviedlo, že potravinová pomoc v rámci FEAD spoločne s vládnou politikou v oblasti trhu práce, vzdelávania a sociálneho zabezpečenia, reformou zamestnanosti financovanou z ESF, zvýšením sociálnych dávok a celkovým rastom hospodárstva mala veľký vplyv na chudobu, ktorá sa od roku 2012 znižuje. V Nemecku (DE) fond FEAD pomohol ľuďom ohrozeným chudobou prekonať sociálne vylúčenie. Priblížila sa im aj možnosť získania kvalifikácie pre trh práce prostredníctvom zjednodušenia účasti na projekte ESF. Vo všeobecnosti sa súdi, že FEAD prispel k zníženiu chudoby a posilneniu sociálneho začlenenia. Pokiaľ ide o špecifický cieľ 1 (prispieť k zmierneniu najhorších foriem chudoby poskytovaním nefinančnej pomoci najodkázanejším osobám), členské štáty uviedli, že: 1. FEAD prispel k zníženiu závažnej materiálnej deprivácie: Vzhľadom na to, že FEAD pomáha vytvárať synergie s inými vnútroštátnymi programami sociálnej pomoci, Poľsko (PL) uviedlo, že približne 13 000 ľudí už nie je oprávnených na poskytovanie potravinovej pomoci z fondu FEAD, keďže ich situácia sa zlepšila. Grécko (GR) poukázalo na to, že FEAD mal pozitívny vplyv na znižovanie najhorších foriem chudoby v krajine, i keď počas hospodárskej krízy došlo k zhoršeniu rozsahu a hĺbky chudoby. Prostredníctvom poskytovania potravín a/alebo hygienických výrobkov na Slovensku (SK) sa zabezpečili základné životné podmienky príjemcov, napr. tým, že sa zvýšila pestrosť a výživová hodnota ich stravy a zlepšili ich hygienické návyky. 2. FEAD poskytol najodkázanejším osobám úľavu: V Lotyšsku (LV) a Bulharsku (BG) prostredníctvom poskytovania potravín došlo k uvoľneniu rozpočtov domácností, aby mohli uspokojiť iné základné potreby. Napríklad v Lotyšsku (LV) sa 82 % príjemcov v rámci prieskumu v roku 2016 domnievalo, že FEAD im pomohol ušetriť a zlepšiť starostlivosť o rodinu; 78 % takisto uviedlo, že dodatočné úspory sa použili na nákup ďalších potravín. Niektoré domácnosti minuli peniaze na zaplatenie mimoškolských činností detí, čo prispelo k zníženiu rizika sociálneho vylúčenia. Francúzsko (FR) však zopakovalo, že hoci potravinové balíčky ľuďom umožnili minúť svoj príjem na iné veci, samotná potravinová pomoc nesplnila denné potreby a nemožno ju využívať ako jediný nástroj boja proti chudobe. 3. FEAD ľuďom uľahčil vyjsť z chudoby: Partnerské organizácie v Českej republike (CZ) vykázali významné účinky na poskytovanie stravovania v školských a predškolských zariadeniach, najmä zlepšenie školskej dochádzky žiakov, telesnej zdatnosti, duševnej pohody, schopnosti zvládať školské aktivity a koncentrácie. Uvádzajú aj zlepšenie postavenia príjemcov medzi rovesníkmi a lepšie sociálne zručnosti. V Dánsku (DK) sa zistilo, že zlepšením prístupnosti existujúcich verejných sociálnych služieb bezdomovcom program zvyšuje možnosti poskytovania trvalejšej sociálnej pomoci bezdomovcom, čo im môže pomôcť dostať sa z chudoby. Pokiaľ ide o špecifický cieľ 2 (dopĺňať udržateľné vnútroštátne politiky odstraňovania chudoby a sociálneho začleňovania), členské štáty sú presvedčené, že fond FEAD dopĺňa vnútroštátne politiky prostredníctvom: 1. Poskytnutia pomoci skupinám, ktoré by inak nedostali nijakú pomoc: Vo Švédsku (SE) z FEAD dostali podporu migranti z EHP/EÚ, ktorí boli vylúčení z vnútroštátnych programov sociálnej pomoci. Činnosti FEAD v Nemecku (DE) pripravili cestu cieľovým skupinám, aby mohli využiť riadne sociálne služby, ku ktorým by inak nemali prístup. Vo Fínsku FEAD umožnil zvýšiť vnútroštátnu sociálnu pomoc osobám, ktoré potrebujú potravinovú pomoc a ktorým vláda nemohla poskytnúť pomoc vzhľadom na to, že neexistuje nijaký iný vládou financovaný program poskytovania potravín. 2. Posilnenia existujúcich vnútroštátnych iniciatív na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: Malta (MT) uviedla, že FEAD dopĺňa jej „vnútroštátnu strategickú politiku boja proti chudobe a sociálneho začlenenia“ a prispieva k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020. Estónsko (EE) uviedlo, že FEAD dopĺňa jeho plán rozvoja dobrých životných podmienok (2016 – 2023) a opatrenia financované z ESF. Taliansko (IT) nahlásilo, že program FEAD ovplyvnil nové vnútroštátne politiky, ako je podpora aktívneho začleňovania, ktorá sa stala celoštátnym programom, a Národný fond na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Fond FEAD jasne funguje v spojení s inými politikami a programami na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti boja proti chudobe a sociálneho začlenenia. Ako taký je vlastný príspevok fondu FEAD skromnou, hoci kľúčovou zložkou stratégie. Okrem toho majú ciele FEAD prvky, ktoré je ťažké merať a vyčísliť, napríklad sociálna súdržnosť. Členské štáty vo všeobecnosti pristupovali k vyvodeniu jasnej príčinnej súvislosti medzi činnosťami FEAD a znižovaním chudoby opatrne a radšej tento vzťah označovali ako koreláciu. Napriek tomu potvrdili, že FEAD predstavuje cenný prínos.