SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 13.12.2005 
KOM(2005) 658 kone čné znenie 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
O preskúmaní stratégie trvalo udržate ľného rozvoja 
 
Platforma činnosti 
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Rámec činnosti............................................................................................................. 3 
2. Uskuto čňovanie zmeny: dôraz na k ľúčové otázky ...................................................... 5 
2.1. Klimatická zmena a čistá energia................................................................................. 6 
2.2. Verejné zdravie ........................................................................................................... .7  
2.3. Sociálne vylú čenie, demografia a migrácia ................................................................. 8 
2.4. Riadenie prírodných zdrojov........................................................................................ 9 2.5. Trvalo udržate ľná doprava ......................................................................................... 10 
2.6. Chudoba vo svete a úlohy rozvoja ............................................................................. 11 3. Poskytovanie výsledkov............................................................................................. 12 3.1. Efektívnejšie pokra čovanie ........................................................................................ 12 
3.2. Lepšia tvorba politiky ................................................................................................ 13 4. Závery ...................................................................................................................... .. 16 
PRÍLOHA 1 VYHLÁSENIE O HLAVNÝCH  ZÁSADÁCH PRE TRVALO UDRŽATE ĽNÝ 
ROZVOJ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE Závery zo za sadnutia predsedníctva DOC 10255/05 
BRUSEL EURÓPSKA RADA 16. a 17. JÚN 2005 ................................................................... 17 
PRÍLOHA 2 CIELE, ÚLOHY, POLITIKY A ČINNOSTI – DOSAHOVANIE POKROKU V 
OBLASTI STRATÉGIE TRVALO UDRŽATE ĽNÉNO ROZVOJA..................................... 20 
1. RIEŠENIE KLIMATICKEJ ZMENY ....................................................................... 21 2. PODPORA DOBRÉHO ZDRAVIA – VEREJNÉHO ZDRAVIA............................ 22 
3. BOJ PROTI SOCIÁLNEMU VYLÚ ČENIU A RIEŠENIE DEMOGRAFICKEJ 
ZMENY...................................................................................................................... 23 
4. LEPŠIE RIADENIE PRÍRODNÝCH ZDROJOV..................................................... 25 5. UROBI Ť DOPRAVU TRVALO UDRŽATE ĽNEJŠOU .......................................... 27 
6. BOJ PROTI CHUDOBE VO SVETE A PODPORA ROZVOJA............................. 28 
PRÍLOHA 3 PRESKÚMANIE STRATÉGIE TRVALO UDRŽATE ĽNÉHO ROZVOJA EÚ 
2005: ÚVODNÉ HODNOTENIE  A BUDÚCE SMEROVANIA OZNÁMENIE KOMISIE 
RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU{KOM (2005) 37} ................................................. 33 
 
SK 3   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
O preskúmaní stratégie trvalo udržate ľného rozvoja 
 
Platforma činnosti 
(Text s významom pre EHP) 
Európania si vážia kvalitu života. Chcú sa teši ť z prosperity, čistého životného prostredia, 
dobrého zdravia, sociálnej ochrany a rovnosti. Chcú to nielen pre seba, ale aj pre svoje deti a 
vnúčatá. Vzhľadom na rýchlo sa meniaci svet – svet, v ktorom tempo zmeny môže vážne 
spochybni ť kapacitu hospodárstva, sociál nej štruktúry a prírody prispôsobi ť sa – potrebuje 
Európa modernizova ť a byť na čele zmeny. Výzvou je zachova ť rýchlosť, ktorou sa vzájomne 
posilňujú hospodársky rast, sociálne zabezpe čenie a ochrana životného prostredia. 
Túto výzvu a nevyhnutnos ť zmeny uznala Európska rada na svojom zasadnutí v Götenborgu 
v roku 2001 pri prijatí st ratégie trvalo udržate ľného rozvoja, ku ktorej sa pridal vonkajší 
rozmer na zasadnutí Európskej rady v Bar celone v roku 2002. Princípy a ciele trvalo 
udržateľného rozvoja – hospodárska prosperita, sociálna rovnos ť, ochrana životného 
prostredia a medzinárodné záväzky – Európska  rada znovu zdôraznila na svojom zasadnutí 
v júni 2005, ke ď prijala hlavné zásady trvalo udržate ľného rozvoja a vystupovala centrálne 
v diskusiách hlavných predstavite ľov európskych štátov v Hamp ton Court v októbri 2005.  
Európa za čala dobre pri uplat ňovaní týchto prin cípov trvalo udržate ľného rozvoja. Prijali sa 
dôležité iniciatívy v obnovenom lisabonskom pro cese, sociálnej sfére a v úsilí o ochranu 
životného prostredia. Rýchle tempo zmeny si však vyžaduje zintenzívni ť úsilie na udržanie 
Európy na trvalo udržate ľnej ceste. S posilneným záväzkom  v prospech rastu a pracovných 
miest, spolu s odhodlaním zachova ť a chráni ť spoločenské a prírodné dedi čstvo Európy, 
využívať vedomosti, podporova ť inovácie, pristúpi ť k rozvoju politiky integrovaným 
spôsobom a poskytova ť finančné prostriedky, sa to dá dosiahnu ť.  
Vlády budú vždy ve ľmi dôležitou sú časťou riešenia, ke ďže stanovujú rámec, v rámci ktorého 
občania a spolo čnosti prijímajú rozhodnutia. Trvalo udržate ľný rozvoj však nemôže by ť len 
o tom, čo môžu vlády robi ť. Všetky zú častnené strany, spolo čnosti a najmä ob čania potrebujú 
splnomocnenie a povzbudenie navrhova ť nové a inova čné spôsoby na stanovenie výziev 
a možnos ť využívať príležitosti. Európa nemôže rieši ť všetky tieto výzvy sama a prejavuje 
odhodlanie pracova ť s medzinárodnými partnermi v oblas ti globálnych problémov a globálnej 
perspektívy. 
1. RÁMEC ČINNOSTI  
Trvalo udržate ľný rozvoj je ús tredný dlhodobý cie ľ Európskej únie, stanovený v zmluve. 
Európska rada stanovila v roku 2001 stratégiu zameranú na tento cie ľ. Odvtedy sa ambície 
pretransformovali do politických iniciatív, kt oré následne prinášajú výsledky v praxi. 
Rámec činnosti je zavedený. Z ekonomickej st ránky je obnovená Li sabonská stratégia 
motorom pre rast a pracovné miesta. EÚ to pomôže prispôsobi ť sa výzvam hospodárskej 
 
SK 4   SK súťaže vo svete a starnúcemu obyvate ľstvu. Silnejšie európske hospodárstvo je nevyhnutné 
pre trvalo udržate ľný rozvoj a je jeho sú časťou; pomôže vytvori ť možnosti na investovanie, 
napríklad do čistejšieho životného prostredia, lepšieho vzdelávania, zdravotnej starostlivosti 
a sociálnej ochrany. Následne trvalo udržate ľnejšie použitie prírodných zdrojov a zvýšená 
sociálna spravodlivos ť sú rozhodujúce pre náš hospodársky úspech. 
Uznaním týchto prepojení EÚ využíva vzájomne posil ňujúce sa prvky hospodárskej, sociálnej 
a environmentálnej politiky.  Komisia teraz hodnotí vplyv všetkých hlavných politických 
návrhov s cie ľom zhodnoti ť ich príspevok k trvalej udržate ľnosti. Reforma politiky v oblasti 
poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, posilnen ie politiky rozvoja vidieka ako aj 
modernizácia kohéznej politiky odrážajú tento záväzok v realizácii integrovanej politiky. EÚ 
zaviedla politický rámec na boj proti klima tickej zmene, vrátane ambiciózneho systému 
obchodovania s emisiami CO 2 s cieľom podporova ť priemyselné podniky v znižovaní ich 
emisií s najnižšími nákladmi.  
Prijalo sa nieko ľko prierezových a tema tických stratégií a ak čných plánov1, ktoré často 
sprevádzajú osobitné ciele a mí ľniky. Tie zah ŕňajú spolo čné úsilie v rámci širokej škály 
oblastí, napríklad na zlepšenie bezpe čnosti, verejného zdravia,  zlepšenie sociálneho 
začlenenia, posilnenie súdržnosti a zastaveni e straty biodiverzity, zlepšenie kvality pôdy, 
vody a vzduchu. Členské štáty a miestne a regionáln e vlády takisto v mnohých oblastiach 
konali, napríklad s cie ľom riešiť sociálne za členenie, pripravi ť sa na vplyv starnúcej 
spoločnosti, zníži ť skleníkové plyny a zlepši ť kvalitu miestnej verejnej dopravy.2
  
Toto preskúmanie zoh ľadňuje uvedené úspechy a stanovuje ďalšie konkrétne činnosti pre 
nadchádzajúce roky. Ide o kulmináciu procesu preskúmania, ktoré sa za čalo začiatkom roku 
2005, a ktoré má tri úzko pre pojené prvky tvoriace balík: 
– v oznámení Komisie, prijatom vo februá ri 2005, sa hodnotí pokrok a navrhujú sa prvé 
smerovania, 
– hlavné zásady prijaté Európskou radou v júni 2005, 
– toto oznámenie sa zameriava na implementáciu a činnosti. 
Pri vypracovaní tohto balíka Komisia rozsiahlo konzultovala a po čúvala Radu a Parlament, 
členské štáty, mimovládne organizácie a zú častnené strany3. Hlavné poznatky z tohto dialógu 
sú, že preskúmaná stratégia potrebuje vä čší dôraz, jasnejšie rozdel enie zodpovedností, širšiu 
prináležitos ť úloh a cie ľov a rozsiahlejšiu podporu, silnej šiu integráciu medzinárodného 
rozmeru a efektívnejšiu implementáciu a monitorovanie.  
Cieľom tohto preskúmania nie je nahradi ť, ale ďalej rozvíja ť stratégiu trvalo udržate ľného 
rozvoja. Zabezpe čuje sa ním využívanie prepojen ia medzi európskymi politickými 
iniciatívami a zhodnotenie kompromisov sa zhodnotili na ú čely dosiahnutia trvalo 
udržateľných cieľov. Preskúmaním sa 
                                                 
1 Široký preh ľad rôznych stratégií a ak čných plánov EÚ, ktoré podporujú trvalo udržate ľný rozvoj, sa nachádza 
v prílohe II. 
2 K ľúčové príklady dosiahnutého pokroku boli stanovené v oznámení Komisie z februára 2005 KOM 
(2005) 37. Pozri takisto uverejnenie Eurostatu z decembra 2005 o ukazovate ľoch trvalo udržate ľného 
rozvoja. 
3 Oznámenie Komisie z februára 2005 KOM (2005) 37. Komisii doru čili počas konzultácií viac ako 
1 100 príspevkov. 
  
 
SK 5   SK • vymedzujú k ľúčové otázky, na ktoré je potrebné v nadchádzajúcich rokoch klás ť väčší 
dôraz 
• navrhuje, aby sa vonkajší  rozmer trvalo udržate ľného rozvoja (naprí klad využívanie 
svetových zdrojov, medzinárodné problémy v obla sti rozvoja) zahrnul do tvorby vnútornej 
politiky a aby vplyv európskych politickýc h rozhodnutí na globálny trvalo udržate ľný 
rozvoj bol posudzovaný konzistentnejšie 
• navrhujú spôsoby merania pokroku a prav idelné skúmanie priorít na ú čely väčšej 
súdržnosti medzi stratégiami členského štátu a EÚ 
• odporúča pokra čovať v dialógu s verejnos ťou a organizáciami – poprednými 
predstavite ľmi podnikate ľskej sféry, regionálnymi a miestnymi orgánmi, medzivládnymi 
organizáciami, akademickou obcou a ob čianskymi organizáciami – ktoré sa ho zú častňujú 
a zaväzujú sa zmenu uskuto čniť 
2. USKUTOČŇOVANIE ZMENY : DÔRAZ NA K ĽÚČOVÉ OTÁZKY  
Týmto preskúmaním sa zdôraz ňuje niekoľko kľúčových otázok, ktoré potrebujú silný tlak na 
najvyššej politickej úrovni, s cie ľom angažova ť verejnos ť, urýchliť rozhodovací proces 
a činnosti na všetkých úrovniach, podporova ť viac „prepojené“ myslenie a urýchli ť prijímanie 
nových a lepších myšlienok. Uznáva potrebu pravidelne kontrolova ť pokrok a ponúka návrhy 
ako na to. Pri napredovaní v oblas ti osobitných otázok, je potrebné zoh ľadniť niekoľko 
prierezových faktorov.  
Trendy sú vzájomne prepojené  a preto je potrebné pokra čovať v preskúmaní sektorových 
politík v tomto kole, v integrova nom rámci. Napríklad boj proti klimatickej zmene  je 
mnohotvárny tam, kde politiky v oblast i energetiky aj dopravy zohrávajú k ľúčovú úlohu pri 
znižovaní emisií skleníkových plynov. Klima tická zmena má sociálny vplyv, napríklad, 
pretože nepriaznivé klimatic ké udalosti, ako je povode ň a sucho, často neúmerne ovplyv ňujú 
najslabšie regióny a časti obyvate ľstva. Európa už využíva pozití vne prepojenia v oblastiach 
politiky. Činnosti v oblasti trvalo udržate ľnej energie sa zoh ľadňujú na účely zvyšovania 
bezpečnosti dodávok energie, zmier ňovania klimatickej zmeny a miestneho zne čisťovania 
vzduchu, chudoby a zlepšovania bezpe čnosti, zatia ľ čo podporujú vidiecky a miestny rozvoj. 
A predsa existujú kompromisy. Niektorými politikami sa vytvárajú náklady na prispôsobenie sa a je potrebné nájs ť spôsoby na dosiahnutie kompromisov optimálnym spôsobom.  
Efektívne reakcie si vyžadujú medzinárodnú spoluprácu a solidaritu
. EÚ sa zaväzuje zníži ť 
chudobu v rozvojových krajinách a úzko spolupr acuje s Organizáciou Spojených národov pri 
napredovaní smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cie ľov. Podie ľa sa na celej sérii 
mnohostranného úsilia, napríkla d v spolupráci s inými s cie ľom splniť záväzky v oblasti 
biodiverzity, násadových rýb, en ergetiky a vody, schválené na svetovom samite o trvalo 
udržateľnom rozvoji, a na boj proti klimatickej zmene. EÚ využije svoj vplyv na to, aby viac 
národov podporilo ambiciózny program trvalo udržate ľného rozvoja. Takisto využije svoje 
vlastné nástroje, ako sú obchodné dohody a dohody o spolupráci, s cie ľom uskuto čniť zmenu 
a zahrnie do svojej tvorby vnút ornej politiky vonkajší rozmer.  
EÚ a členské štáty potrebujú na ďalej investova ť do výskumu a technológií , aby našli nové 
cenovo výhodné a zdrojovo ú činné spôsoby výroby a spotreby. Využívaním nových 
technológií – IT a komunika čné nástroje, vývoj alternatívnej energie, výrobky a procesy s 
 
SK 6   SK nízkym environmentálnym vplyvom, nové dr uhy palív a dopravných technológií – môže 
Európa prerazi ť v účinnom využívaní zdrojov, ktoré majú pot enciál na urýchlenie rastu na 
trvalo udržate ľnej ceste.  
Vzdelávanie  zohráva k ľúčovú úlohu pri u ľahčovaní zmien, ktoré sú sú časťou trvalo 
udržateľného rozvoja. Zabezpe čuje, aby mali ľudia schopnosti prispôsobi ť sa globálnej 
zmene, aby sa šírili vedomosti a aby sa zú častnené strany podie ľali sa na zmene. 
2.1. Klimatická zmena a čistá energia 
Klimatická zmena prebieha. Nedá sa jej predís ť, ale je možné ju zvládnu ť na prijate ľných 
úrovniach a výrazne zníži ť jej negatívny vplyv. Je globálnym  problémom, ktorý si vyžaduje 
riešenia na svetovej úrovni. Vä čšie úsilie  je potrebné na znižovanie emisií skleníkových 
plynov nielen v EÚ, ale aj v ďalších hlavných zne čisťujúcich krajinách a rozvíjajúcich sa 
hospodárstvách. Je takisto dôležité , aby sa EÚ prispôsobila klimatickej zmene a pomáhala 
najmä rozvojovým krajinám kona ť podobne.  
Potrebné zmeny zasiahnu niektoré skupiny, sektor y alebo krajiny viac ako iné. Je dôležité 
rozvíjať mechanizmy, ktoré majú pomôc ť tým, ktorí sú vážnejšie postihnutí, a motivova ť 
medzinárodných partnerov k implementácii aktív nych politík v oblasti klimatickej zmeny. 
Zmierňovanie klimatickej zmeny poskytuje dôležité  sociálne a hospodárske príležitosti 
a pomôže zníži ť ostatné trvalo neudržate ľné trendy. Zmena našich modelov využívania 
energie by mohla, napríklad, za cenovo výhodných podmienok ušetri ť EÚ najmenej 20 % jej 
súčasnej spotreby energie, čo sa rovná celkovej spotrebe ener gie v Nemecku a Fínsku. EÚ je 
dobre vybavená obnovite ľnými zdrojmi energie – vietor, so lárna energia, biomasa, vlnová, 
vodná, geotermálna energia – a má techno lógie, ktoré využíva na splnenie ove ľa väčšieho 
podielu jej dopytu po teple,  elektrine a palive.  
Okrem zjavnej hospodárskej obnovy skúsenos ť ukazuje, že opatrenia na zmier ňovanie 
klimatickej zmeny a využívanie vl astného potenciálu EÚ v oblasti ú činnosti a obnovite ľnej 
energie majú ve ľa iných dominových výhod – zvýšenú bezpe čnosť dodávok, znížené emisie 
iných zne čisťovateľov, miestny rozvoj a kvalitu zamestnanosti. EÚ to takisto pomáha 
zachovať si vedúce postavenie v inova čných technológiách v čase, keď sa v týchto oblastiach 
rozvíja silná hospodárska sú ťaž. Okrem toho má EÚ takisto vhodné postavenie, aby pomohla 
rozvojovým krajinám dosiahnu ť hospodársky rast využívaním najmenej zne čisťujúcich 
technológií, napríklad pros tredníctvom mechanizmus čistého rozvoja pod ľa kjótskeho 
dohovoru, ktorý umož ňuje prenos týchto technológií do  rozvojových krajín. Potenciál 
existuje. Len ho treba využíva ť. 
Kľúčové činnosti: 
• EÚ bude žiada ť záväzky na ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov aj po ukon čení 
existujúcich záväzkoch v roku 2012 vypraco vaním návrhov a smerovaním k širším 
medzinárodným dohodám, ktoré sa týkajú všetkých skleníkových plynov a sektorov, 
podporujú inováciu a zah ŕňajú opatrenia na prispôso benie. Systém obchodovania 
s emisnými kvótami EÚ by mohol slúži ť ako príklad pre medzinárodný trh s CO 2.  
• EÚ vypracuje budúcu politiku v oblasti zme ny klímy prostredníctvom druhej fázy 
európskeho programu klimatických zmien, v spolupráci so zú častnenými stranami 
s cieľom rozvinú ť nové činnosti na systematické využívanie cenovo výhodných možností, 
ktoré zah ŕňajú napríklad autá, letectvo, rozvoj  technológie a prispôsobenie. EÚ a členské 
 
SK 7   SK štáty preskúmajú systém obchodovania s emisiami EÚ za ú čelom jeho ďalšieho rozvoja 
a zvážia jeho rozšírenie na ostatné sk leníkové plyny a sektory, ako je letectvo.  
• Na neformálnom stretnutí v Hampton Court v októbri 2005 sa hlavy štátov a vlád dohodli 
požiadať Komisiu o vypracovanie posilnenej, trvalo udržate ľnej, bezpe čnej 
a konkurencieschopnej európskej politiky v oblas ti energetiky. Komisia vypracúva hlavné 
iniciatívy o biomase4 a biopalivách pre rok 2006. Takisto za čne v roku 2006 diskusiu 
o politike EÚ v oblasti obnovite ľnej energie až do roku 2020, vrátane podielu zmesi 
energií z obnovite ľných zdrojov. Toto bude predstavova ť jasný cie ľ pre všetkých 
zúčastnených aktérov, za predpokladu istoty požadovanej podnikate ľským sektorom a 
investormi. EÚ bude na ďalej podporova ť využívanie obnovite ľných energií na celom 
svete. 
• Komisia navrhne ak čný plán o energetickej ú činnosti s cie ľom ušetri ť odhadovaných 20 % 
cenovo výhodného potenciálu. Je potrebný silný tla k na šetrenie energie v budovách, ktorý 
siaha mimo sú časné zákony o energetickej hospodár nosti v budovách, aby sa pomohlo 
najmä domácnostiam. Ko misia bude spolupracova ť s členskými štátmi pri využívaní 
štrukturálnych fondov na uskuto čnenie cieľov energetickej ú činnosti a najmä s členskými 
štátmi s obrovským potenciálom na zlepšenie. 
2.2. Verejné zdravie 
Zdravie je svetovým problémom. Choroby sa cez kontinenty rýchlo šíria. Európa potrebuje 
zvýšiť svoju schopnos ť na boj proti cezhrani čnému ohrozovaniu zdravi a. Úsilie EÚ musí 
sprevádza ť efektívna činnosť v susedných krajinách a na globálnej úrovni. Boj proti 
ohrozovaniu zdravia si vyžaduje rýchlu a ef ektívnu reakciu a fungujúce systémy zdravotnej 
starostlivosti, schopnosti riadenia, technológie a infraštruktúry. Neschopnos ť jedného 
členského štátu reagova ť by mohla ohrozi ť celú EÚ. Preto je nevyhnutné preklenú ť 
nerovnosti v oblasti zdravia v celej EÚ. 
EÚ je takisto povinná podporova ť medzinárodné úsilie zamerané na zlepšenie zdravotnej 
starostlivosti. V sú časnosti trpí HIV/Aids 40 miliónov ľudí na celom svete. 24 miliónov ľudí 
zomrelo, z nich 5 miliónov detí. Malária zabíja každoro čne viac ako milión ľudí – najmä detí 
v subsaharskej Afrike. Rastúci po čet kmeňov baktérií rezistentných vo či antibiotikám zostáva 
vážnym problémom.  
Podpora zdravia a prevencia chorôb (zameriavajúce sa na rozhodujúce činitele zdravia na 
primeranej úrovni) znížia hospodársku a sociálnu zá ťaž ochorenia z dlhodobého h ľadiska. 
Okrem toho lepšie vedomosti o vplyvoch zne čisťovateľov na zdravie takisto u ľahčia zlepšené 
preventívne a plánovacie opatrenia  
Kľúčové činnosti:  
Pre EÚ a jej členské štáty: 
• aktualizova ť ich akčné plány zamerané na riešenie ohrozenia zdravia (v príprave na možnú 
pandémiu zoh ľadňujúc súčasné doplnené usmernenia o pripravenosti na chrípkovú 
pandémiu). 
                                                 
4 KOM (2005) 628. 
 
SK 8   SK • schváliť a implementova ť stratégiu EÚ, zameranú na ri ešenie HIV/ AIDS, vrátane 
prijímania krokov na zlepšenie doh ľadu a posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi. 
V prípade tretích krajín  je potrebné zintenzívni ť úsilie s cie ľom implementova ť existujúci 
program činnosti EÚ na boj proti HIV/AI DS, tuberkulóze a malárii.  
• koordinova ť výskum v oblasti prepojenia medzi environmentálnymi zne čisťovateľmi, 
vystavovaním a vplyvom na zdravie s cie ľom zlepši ť naše porozumenie toho, ktoré 
environmentálne činitele spôsobujú zdravotné problémy  a ako im najlepšie predchádza ť.  
2.3. Sociálne vylú čenie, demografia a migrácia 
Boj s chudobou a so sociálnym vylú čením v EÚ nie je len o z vyšovaní nízkych príjmov. Ide 
o podporu prístupu k zamestnanosti, bývaniu, mobilite, zdravotnej starostlivosti, ku komunika čným a informa čným službám a predovšetkým k vzdelávaniu a odbornému 
vzdelávaniu. Výrazný podiel obyvate ľstva EÚ (15 %) je ohrozený chudobou. Chudoba detí 
spôsobuje mimoriadne obavy. Ako vyplýva z diskus ie hláv štátov a vlád na neformálnom 
stretnutí v Hampton Court, boju proti sociálnemu vylú čeniu sa musí venova ť bezodkladná 
pozornosť. 
EÚ čelí nielen hospodárskym, ale aj výrazným sociálnym výzvam v dôsledku jej starnúcej 
spoločnosti . Starnutie obyvate ľstva sa bude zrých ľovať do roku 2040, čo v spojení s mierou 
pôrodnosti spôsobí zmenšenie produktívneho obyvate ľstva. V skuto čnosti nižšia pôrodnos ť 
spolu s rastúcou d ĺžkou života bude znamena ť, že do roku 2050 budú dvaja ľudia 
v produktívnom veku podporova ť jedného staršieho človeka, v porovnaní so štyrmi ľuďmi 
dnes. Tieto trendy by mohli takisto zníži ť miery rastu. 
Vlády musia pripravi ť hospodárstvo a spolo čnosť Európy na starnutie mnohých našich 
spoločností. Oživenie produktivity a ú časť na zamestnanosti, najmä starších pracovníkov 
a žien, sú potrebné na zachovanie našej kapacity trvalo udržate ľného hospodárskeho rastu. 
Modernizácia európskych systémov sociálnej ochrany, predovšetkým v oblastiach dôchodkov 
a dlhodobej starostlivosti, je k ľúčová rovnako ako podpora aktívneho a zdravého starnutia. 
Potrebné sú politiky priaznivejšie pre ro diny. Je nevyhnutné efektívne riadenie migra čných 
tokov, vrátane pozitívnej integrácie migrant ov a ich rodín. Týmto sa takisto zdôraz ňuje 
potreba viac a lepšie investova ť do ľudského kapitálu z h ľadiska perspektívy životného cyklu 
s cieľom zachova ť zamestnate ľnosť pracovníkov. Zah ŕňa to implementáciu stratégií 
efektívneho celoživotného vzdelávania členskými štátmi. 
Kľúčové činnosti:  
• Ako odpove ď na diskusie hláv štátov a vlád v Hampton Court v októbri 2005 Komisia 
predloží za čiatkom roku 2006 oznámenie, v ktorom sa zameriava na spôsoby, ktorými 
môže EÚ pomôc ť členským štátom reagova ť na demografické výzvy, ktorým čelia, 
predovšetkým podporovaním stratégií aktívne ho starnutia, integráciou imigrantov 
a lepšími podmienkami pre rodiny. So sociálnymi partnermi prekonzultuje, či má navrhnú ť 
nové iniciatívy na podporu harmonizáci e práce a súkromného života. 
• Komisia navrhuje Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylú čeniu. Plán rovnosti 
medzi ženami a mužmi sa predloží v roku 2006 s cie ľom pomôc ť dosiahnu ť rovnosť 
pohlaví a pomôc ť riešiť demografickú výzvu EÚ. EÚ podporuje úsilie členských štátov 
modernizova ť systémy sociálnej ochrany s cie ľom zabezpe čiť ich trvalú udržate ľnosť.  
 
SK 9   SK EÚ a jej členské štáty by mali pokra čovať v rozvoji politiky EÚ o zákonnej migrácii, 
posilňovať integráciu migrantov a ich rodín a pokra čovať v boji proti ilegálnej imigrácii. 
Komisia navrhla podporova ť integračné opatrenia členských štátov prostredníctvom 
Európskeho fondu pre integráciu  štátnych príslušníkov tretích krajín na roky 2007 – 2013. 
Vydala plán politiky, zameraný na zákonnú migr áciu, vrátane postupov pri prijímaní. 
Takisto navrhne spolo čný politický rámec boja proti ilegálnej imigrácii v roku 2006.  
2.4. Riadenie prírodných zdrojov 
Veľmi sa spoliehame na toky prírodných zdro jov – pre suroviny, potraviny, energiu a pôdu – 
a na prírodné procesy s cie ľom „absorbova ť“ zvyšujúci sa odpad spôsobený rastom 
obyvateľstva, ktorého je teraz približne šes ť miliárd. Miléniové hodnotenie OSN za rok 2005 
zamerané na ekosystém uvádza, že dve tret iny služieb ekosystému, na ktoré je ľudská 
populácia odkázaná, klesajú. Využívanie planéty Európou o planétu sa od za čiatku 60-tych 
rokov zvýšilo takmer o 70 percent. Odhaduj e sa, že Európania využívajú 4,9 hektárov 
poľnohospodárskej pôdy v priemere na človeka na podporovanie ich životného štýlu 
(v porovnaní s 9,5 v USA a 1,5 v Číne), zatia ľ čo svetový priemer je 1,8 hektárov.  
Určité modely využívania pôdy a mora viedli k zvýšenému dopravnému pre ťaženiu, 
využívaniu energie a zne čisteniu, zvýšenému riziku v dôsl edku záplav a straty krajiny, 
habitatu a biodiverzity5. Globálne modely využívania zdrojov sú znepokojujúce, ke ďže 
znižujú regenera čnú schopnos ť Zeme a služby, ktoré príroda pos kytuje. Strata biodiverzity, 
podnietená čiastočne klimatickou zmenou, má hospodársky vplyv okrem iného na turistický 
ruch a sektory ako je po ľnohospodárstvo a ktoré sú závislé na službách ekosystému (opelenie, 
úrodnosť pôdy, dostupnos ť vody a kvalita) alebo iné sekt ory, ktoré využívajú biologické 
informácie ako zdroj inovácií.  
Vedúcim postavením pri získavaní inova čných zdrojov pre lepšie riadenie zdrojov môže EÚ 
podporova ť účinnejšiu ekonomiku v oblasti zdrojov a svoje vedúce postavenie vo svete 
v oblasti ekologicky ú činných technológií. Prinajmenšom v podnikate ľskej sfére – rastie 
pochopenie rozsahu príležitostí, ktoré treba využíva ť pri investovaní do ekologických 
inovácií. Trh pre trvalo udržate ľné výrobky a procesy bude musie ť rásť, aby mohol sp ĺňať 
požiadavky rýchlo rastúcej „strednej“ vrstvy vo svete na spotrebný tovar a služby spolu 
s kvalitou životného prostredia. K oordinovaný prístup, ktorým sa o čakáva potreba posunu 
k trvalo udržate ľnejšiemu výrobnému a spotrebnému procesu, poskytne Európe 
konkurencieschopnú výhodu.  
Vlády zohrávajú hlavnú úlohu pri zabezpe čovaní úspechu tým, že poskytujú predvídate ľný 
dlhodobý regula čný rámec, ktorým sa odme ňujú ekologické inovácie s cie ľom podporova ť 
spoločnosti, ktoré teraz rozvíjajú trvalo udržate ľné činnosti. Verejné orgány majú nákupnú 
silu na vytvorenie tempa pre zmenu. V EÚ, na príklad, verejné orgány (ako sú miestne orgány, 
školy, nemocnice) nakupujú výrobky a služby v hodnote 1 600 miliárd EURO ro čne – 16 % 
nášho HDP. Je možné využíva ť to na vytvorenie kritickej masy potrebnej na dosiahnutie 
úspechu na trhu s trvalo udržate ľnými technológiami.  
Kľúčové činnosti:  
                                                 
5 Správa Európskej agentúry pre životné prostredie za rok 2005 o stave životného prostredia uvádza, že 
za posledných tridsa ť rokov sa dosiahol významný pokrok. Situácia v životnom prostredí však 
v mnohých smeroch zostáva trvalo neudržate ľná. Túto skuto čnosť je možné rieši ť len prostredníctvom 
efektívnejšej integrácie environmentálnych problémov do iných oblastí politiky. 
 
SK 10   SK • Členské štáty by si mohli s Komisiou vymie ňať skúsenosti a najlepšie postupy, pokia ľ ide 
o presun zda ňovania z práce na spotrebu a / alebo zne čisťovanie neutrálnym spôsobom 
z hľadiska výnosov, s cie ľom prispieva ť k cieľom EÚ, týkajúcich sa zvyšovania 
zamestnanosti a ochrany životného  prostredia. Okrem toho by mali členské štáty 
efektívnejšie využíva ť svoju významnú právomoc v oblasti obstarávania s cie ľom 
podporova ť prijímanie inova čných, energeticky efektívnejších a čistejších žiadostí. 
Komisia navrhne smernicu o verejnom obstarávaní ekologickejších vozidiel. 
• EÚ bude pracova ť s členskými štátmi a zú častnenými stranami na podpore ekologických 
inovácií a rozšírení trhu s ekologickými technológiami. Členské štáty by mali 
implementova ť svoje plány pre environmentálne technológie. V kontexte 7. rámcového 
programu pre výskum poskytne EÚ finan čné zdroje na spustenie činností a urýchlenie 
rozvoja výskumu a technológií v k ľúčových oblastiach vrátane vodíkových a palivových 
článkov.  
• Komisia vypracuje ak čný plán na podporu trvalo udržate ľnej výroby a spotreby budujúc na 
súčasných iniciatívach a nást rojoch, ako sú politiky v oblasti zdrojov a odpadu, 
integrovaná politika produktov a noriem, systém y environmentálneho riadenia a politiky 
v oblastiach inovácií a technológií s cie ľom posilni ť ich vplyv, rieši ť rozdiely a zabezpe čiť 
ich prínos ku globálnym iniciatívam. 
• EÚ a členské štáty by mali zabezpe čiť dostatočné finančné zdroje a riadenie siete 
chránených oblastí Natura 2000 a lepšie integrova ť obavy o biodiverzitu do vnútorných 
a vonkajších politík s cie ľom zastavi ť stratu biodiverzity. 
2.5. Trvalo udržate ľná doprava 
Prístup k cenovo dostupnej dopravy predstavuj e výhody pre nás všetkých. Ale takisto sme 
zaznamenali nevýhody, ako je dopravné pre ťaženie, vplyv na zdravi e a zhoršovanie životného 
prostredia. Ako rastie hospodárstvo, tak rastie  aj dopyt po doprave. Vysoký rast znamená, že 
aj napriek výrazným zlepšeniam v oblasti  výkonnosti vozidiel sa zvyšujú negatívne vplyvy 
a súčasné trendy sú trvalo neudržate ľné.  
Výhody mobility je možné zabezpe čovať s oveľa nižším hospodárskymi, sociálnymi 
a environmentálnymi vplyvmi. Dá sa to dosiahnu ť znižovaním potreby dopravy (napríklad 
zmenou využívania pôdy, podporovaním práce doma (telecommuting) a videokonferenciami), 
lepším využívaním infraštruktúry a vozid iel, zmenou režimov, napríklad využíva ť železničnú 
dopravu namiesto cestnej dopravy, bicyklovanie a chôdzu na krátke vzdialenosti, a rozvíjaním 
verejnej dopravy, využívaním čistejších vozidiel a vyvíjaním alte rnatív namiesto ropy ako sú 
biopalivá a vozidlá s vodíkovým článkom.  
Výhody trvalo udržate ľnejšej dopravy sú rozsiahle a dôl ežité: riešenie dopravného pre ťaženia 
a tým znižovanie nákladov spolo čností, šetrenie času ľudí a zlepšovanie prístupu 
k regionálnemu a miestnemu rozvoju, znižovanie vplyvov na klimatickú zmenu a biodiverzitu, zvyšovanie bezpe čnosti dodávok energie prostrední ctvom znižovania závislosti 
na rope; zlepšovanie miestneho životného pros tredia a znižovanie vplyvu na zdravie, najmä 
v mestských oblastiach. 
Kľúčové činnosti: 
 
SK 11   SK • EÚ a jej členské štáty by sa mali zamera ť na to, aby boli altern atívy cestnej dopravy 
príťažlivejšou možnos ťou pre nákladnú a osobnú dopravu, vrátane rozvoja 
transeurópskych sietí a prepojení intermoda l pre logistiku v nákladnej doprave, s cie ľom 
umožniť, aby sa tovar prepravoval cestnou, železni čnou a vodnou dopravou. Táto téma sa 
prediskutuje v rámci hla vnej politickej diskusie v druhej polovici roku 2006.  
• Európska komisia bude na ďalej skúma ť využívanie spoplat ňovania infraštruktúry v EÚ 
vychádzajúc z úspešných systémov spoplat ňovania miestneho dopravného pre ťaženia, 
spoplatňovania infraštruktúry v rámci EÚ pre ná kladné autá a nové príležitosti vyplývajúce 
z nových satelitných, informa čných a komunika čných technológií. 
• Komisia navrhne balík opatrení na zlepšenie environmentáln eho správania áut podporujúc 
čisté a energeticky výkonné au tá, vrátane smernice o zaobsta rávaní takýchto vozidiel, 
normách pre nové vozidlá a zvyšovaní využívania biopalív. Už navrhla, aby členské štáty 
rozlišovali dane z osobných áut pod ľa emisií CO 2. 
2.6. Chudoba vo svete a úlohy rozvoja 
Globálne ohrozenia trvalo udržate ľného rozvoja sú všetky v zájomne prepojené. Chudoba, 
zhoršovanie životného prostredia a konflikty si  vzájomne pridávajú. Viac ako miliarda ľudí 
žije z menej než jedného dolára na de ň a 2,7 miliardy ľudí žije z menej než dvoch dolárov. 
2,6 miliardy ľudí – vyše 40 percent svetovej populácie – ne má základné sanitárne zariadenia 
a viac ako jedna miliarda stále používa nebezpe čné zdroje pitnej vody. Nielenže sú chudoba 
a nerovnos ť nespravodlivé, ale sú aj hrozbou pre sv etový rozvoj, dlhodobú prosperitu, mier a 
bezpečnosť. Globalizácia znamená, že naša kolektívna prosperita a bezpe čnosť kriticky 
závisia od úspechu v boji proti chudobe. 
Je potrebné prija ť opatrenia na všetkých úrovniach – pr ostredníctvom EÚ dvojstranne ako aj 
mnohostranne a integrovaným spôsobom. Na  svetovom samite OSN v septembri 2005 EÚ 
opätovne potvrdila svoje záväzky zam erané na globál ny trvalo udržate ľný rozvoj 
prostredníctvom implementácie opatrení prijatý ch na svetovom samite o trvalo udržate ľnom 
rozvoji, smerovaním k dosiahnutiu  miléniových rozvojových cie ľov a uskuto čňovaním 
rozvojovej agendy z Dauhá. Aby mohla EÚ splni ť globálne úlohy, musí zabezpe čiť, aby na 
dosiahnutie maximálneho vplyvu jej vnútorné a vonkajšie politiky dobre spolupracovali.  
EÚ je na čele medzinárodného úsilia zameraného na odstránenie chudoby. Poskytuje viac ako 
polovicu svetovej pomoci a zav iazala sa túto pomoc ďalej zvyšova ť, čo sa týka kvality aj 
kvantity. Nedávno prijala „Európsky konsenzus o rozvoji“, ktorým sa stanovuje spolo čná 
vízia a prostriedky pre rozvoj.  
Kľúčové činnosti:  
• EÚ a jej členské štáty by mali zvýši ť svoj objem pomoci na 0,7 % hrubého národného 
dôchodku (HND) v roku 2015 dosiahnutím prechodného cie ľa 0,56 % v roku 2010 
s jednotlivými cie ľmi 0,51 % pre EÚ 15 a 0,17 % pre EÚ 10.  
• EÚ a jej členské štáty by mali zvýši ť efektívnos ť, súdržnos ť a kvalitu svojich politík 
v oblasti pomoci na obdobie rokov 2005 – 2010 prostredníctvom vä čšej koordinácie medzi 
členskými štátmi, rozvoja spolo čného plánovacieho rámca EÚ; vä čším využívaním 
spoločných činností a spolufinancovaním projek tov, zvyšovaním súdržnosti medzi 
politikou rozvoja a ostatnými politikami. Mali by zvýši ť kvalitu pomoci prostredníctvom 
 
SK 12   SK efektívnej podpory rozpo čtu, znižovaním dlhu a uvo ľňovaním viazania pomoci.  
• EÚ bude obhajova ť zlepšovanie medzinárodného riadenia  v oblasti životného prostredia, 
inter alia prostredníctvom vytvorenia Environmentálnej organizácie pri OSN 
a posilňovaním mnohostranných environmentál nych dohôd. Zintenzívni svoje úsilie 
zabezpečiť, aby sa medzinárodný obchod využíval ako nástroj na dosiahnutie skuto čného 
trvalo udržate ľného rozvoja vo svete ako zo  sociálno-hospodárskeho h ľadiska, tak aj 
z environmentálneho h ľadiska. Uskuto ční to v mnohostrannom kontexte (WTO, kolo 
rokovaní v Dauhá) aj ako sú časť jej regionálnych a dvojstranných obchodných vz ťahov.  
3. POSKYTOVANIE VÝSLEDKOV  
3.1. Efektívnejšie pokra čovanie 
Potrebné je monitorovanie a pokra čovanie. Dá sa to dosiahnu ť bez vytvárania nových 
postupov alebo vä čšej administratívy. Zah ŕňa to: 
• predkladanie správy o pokroku Komisie každé dva roky. Správa bude vychádza ť zo súboru 
ukazovate ľov trvalo udržate ľného rozvoja navrhnutých po mocou národných expertov, 
prijatých Komisiou vo februári 20056. Prvá správa s najnovšími štatistickými informáciami 
je pripojená k tomuto oznámeniu7. 
• diskusie Európskej rady a Európskeho parlamentu o pokroku, na základe správy Komisie, 
ktorou sa skúmajú priority a poskytujú vš eobecné smerovania zamerané na trvalo 
udržateľný rozvoj, najmenej každé dva roky.  
• dôležitú úlohu, ktorú zohráva Európsky hos podársky a sociálny výbor a Výbor regiónov 
pri budovaní silnejšej podpory činnosti, napríklad prostr edníctvom organizovania 
pravidelných diskusií zú častnených strán a takisto ako kata lyzátor na stimulovanie diskusie 
na vnútroštátnej úrovni. 
• skúmanie stratégie trvalo udržate ľného rozvoja po čas roku 2009, ktoré za čala Európska 
komisia, zahrnutím procesu širokých konzultácií so zú častnenými stranami.  
Okrem toho všetky členské štáty vypracovali svoje vlas tné národné stra tégie trvalo 
udržateľného rozvoja alebo sú pred ich dokon čením; mnohé z nich pravidelne oznamujú 
dosiahnutý pokrok. Príležitos ť učiť sa jeden od druhého, zis ťovať, čo fungovalo dobre a kde 
sú medzery sa však ešte plne nevyužila. Rôzne národné stratégie a európska stratégia by sa 
mali, pokia ľ je to možné, vzájomne posil ňovať, aby mohol by ť celok viac ako len súhrn jeho 
častí. 
Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby členské štáty: 
                                                 
6 SEK (2005) 161. 
7 Meranie pokroku zameran ého na trvalo udržate ľnejšiu Európu – ukazovatele trvalo udržate ľného 
rozvoja pre Európsku úniu“. Európska komisia, Panoráma Európskej únie vypracovaná Eurostatom, 
Luxemburg, Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spolo čenstiev, 2005. ISBN 92-894-
9768-8. 
 
SK 13   SK • Preskúmali svoje národné straté gie, ak je to vhodné, vzh ľadom na stratégiu Európskej únie 
a uverejnili ich najneskôr do konca roku 2006. Členským štátom sa odporú ča preskúma ť 
najmä to ako by sa ich vnútroštát ne politické nástroje (pozri odsek 3.2) mohli efektívnejšie 
využívať a lepšie zosúla ďovať s opatreniami prijatými alebo navrhnutými na európskej 
úrovni; 
• Na základe preskúmaných národných straté gií zhodnotili jednoduchý pr oces vzájomného 
skúmania (light peer review process) so zameraním na osobitné témy a najmä s úsilím získať príklady dobrých politík a postupov, kt oré by mohli všetci implementova ť. 
Vzájomné skúmanie by mohlo zah ŕňať vonkajší rozmer hodnotenia eventuálne s podporou 
zo strany siete vnútroštátnych por adných rád pre trvalo udržate ľný rozvoj a ú časťou tretích 
krajín. Prvý pilotný prieskum, pod vedením pr edsedníctva a s pomocou Komisie, za ú časti 
dobrovoľných členských štátov, by sa mohol zorganizova ť počas roka 2006. 
• Zvážili, ak takéto rady ešte neexistujú, založenie nezávislých poradných rád pre trvalo 
udržateľný rozvoj na ú čely stimulácie fundovanej diskusie a prispievania k preskúmaniam 
o pokroku na vnútroštátnej a EÚ úrovni. 
Komisia vyzýva kandidátske krajiny, aby dokon čili svoje národné stratégie a zosúladili svoje 
reformy s európskou stratégiou trvalo udržate ľného rozvoja. Komisia zoh ľadní túto 
skutočnosť vo svojich správach o pokroku.  
Európska stratégia trvalo udržate ľného rozvoja by mala prispieva ť k medzinárodným 
procesom trvalo udržate ľného rozvoja a pomáha ť v pokroku smerom k dosiahnutiu 
miléniových rozvojových cie ľov a v pláne implementácie z Johannesburgu. 
3.2. Lepšia tvorba politiky 
Zlepšenie súdržnosti politík: hodnoteni e vplyvu a ostatné nástroje lepšej 
úpravy.  
Existujú nástroje, ktoré majú tvorcom politiky pomáha ť určiť správny prístup, a hodnotenie 
efektívneho vplyvu by sa malo uplat ňovať od začiatočných etáp politiky rozvoja. Toto 
umožňuje tvorcom politiky ur čiť najlepšie možnosti na základe vyrovnaného hodnotenia 
pravdepodobného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneh o vplyvu, prepojenia 
a kompromisov medzi nimi a zoh ľadnenia názorov zú častnených strán. Napríklad hodnotenia 
vplyvu obchodných návrhov sú dôležitým spôsobom  integrovania vonkajších vplyvov do 
rozhodovania EÚ. Toto všetko podporuje inte gráciu rôznych politík, ktoré smerujú 
k súdržnejším rozhodnutiam a širšiemu zoh ľadneniu toho, ako dosiahnu ť trvalo udržate ľnejšie 
výsledky, využívajúc situácie prospešné pre vš etkých, vymedzujúc a riešiac dominové vplyvy 
a kompromisy na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni.  
Kľúčové činnosti:  
• Všetky inštitúcie EÚ by mali zabezpe čiť, aby sa hlavné politické rozhodnutia zakladali na 
návrhoch, ktoré prešli hodnoteniami vplyvu v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva. Komisia zabezpe čí, aby všetky jej hlav né iniciatívy podliehali 
hodnoteniu vplyvu a skompletizované hodnotenia  vplyvu boli prístupné verejnosti po 
prijatí rozhodnutí.  
• Členské štáty by mali takisto v ove ľa širšom rozsahu využíva ť hodnotenie vplyvu pri 
 
SK 14   SK rozvoji politík, čerpaní verejných finan čných prostriedkov a vyprac ovávaní stratégií, 
programov a projektov. Mali by sa riadi ť odporúčaniami uvedenými v strategických 
usmerneniach Spolo čenstva, aby sa zabezpe čilo posilnenie synergie kohéznymi 
a štrukturálnymi fondmi medzi ochra nou a rastom životného prostredia.  
• Hodnotenie vplyvu by malo doplni ť širšie využívanie hodnotenia na posúdenie ex-post 
vplyvu politík.  
• EÚ zohľadní vonkajší rozmer sledovaním vplyvu politických návrhov. 
Využívanie najefektívnejšieho súboru nástrojov 
Vlády a iné verejné orgány majú širokú škálu nástro jov, ktorými môžu povzbudzova ť ľudí k 
zmenám – tým ako riadia, zda ňujú, obstarávajú, dot ujú, investujú, čerpajú prostriedky 
a poskytujú informácie. Výzvou je dosiahnu ť správnu zmes politík, aby využívanie nástrojov 
a implementácia politík pr ispievali k trvalo udržate ľnému rozvoju. Napríklad členské štáty by 
mali čo najlepšie využíva ť štrukturálne fondy na podporu trvalo udržate ľného rozvoja.  
Asi najvýkonnejšou metódou na podporovanie zmeny je zabezpe čiť, aby trhy vysielali 
správne signály („náprava cien“), čím by sa ľuďom poskytol silný stimul na zmenu ich 
správania a primeranú úpravu trhu. Dá sa to dosiahnu ť tak, že sa zabezpe čí, aby sme všetci, 
výrobcovia aj spotrebitelia, čelili úplným nákladom a následkom našich rozhodnutí – ke ď 
tieto rozhodnutia prijímame. Napríklad to znamená uvies ť do ceny výrobku náklady, ktoré na 
ostatných v spolo čnosti ukladajú „zne čisťovatelia“, ako to už niektoré členské štáty 
uskutočnili (napríklad prostred níctvom poplatkov alebo zele ných daní). Takto majú 
výrobcovia stimul vyrába ť a spotrebitelia majú stimul konzumova ť viac tovaru a služieb, 
ktoré sú priaznivejšie pr e životné prostredie.  
Niekedy vlády môžu ma ť dôležitý vplyv jednoducho pr ostredníctvom poskytovania 
informácií verejnosti a spolo čnostiam s cie ľom pomôc ť im zvoli ť si lepšie možnosti. Dobré 
príklady existujú v klasifika čných a informa čných službách v oblasti spotreby energie 
a environmentálnej výkonnosti elektr ického tovaru, výrobkov pre domácnos ť a služieb. 
Mnohé verejné orgány v celej EÚ  rozvinuli efektívne komunika čné stratégie s cie ľom 
povzbudiť občanov k triedeniu odpadu na ú čely recyklácie, cest ovaniu trvalo udržate ľnejším 
spôsobom a šetreniu energie.  
Vzdelávanie je predpokladom pre podporovani e zmeny správania. Komisia bude podporova ť 
členské štáty v ich činnostiach v oblasti vzdelávania, investícií do ľudského kapitálu 
a celoživotného vzdelávania pre trvalo udržate ľný rozvoj. 
Kľúčové činnosti:  
• EÚ sa bude usilova ť využíva ť politické nástroje v plnom rozsahu, zatia ľ čo bude 
podporova ť využívanie trhových nástrojov orientovaných na pružnos ť, ktorú ponúkajú pri 
plnení cie ľov trvalo udržate ľného rozvoja. Členské štáty by mali zabezpe čiť, aby bolo 
využívanie súboru nástrojov v plnom rozs ahu k dispozícii vláde a aby sa akéko ľvek 
poskytované dotácie využí vali v súlade s cie ľmi trvalo udržate ľného rozvoja a v súlade so 
zmluvou.  
• Komisia za člení trvalo udržate ľný rozvoj do svojich informa čných a komunika čných 
 
SK 15   SK činností pre vnútorné aj vonkajšie  politiky EÚ. Komisia bude pokra čovať spolu 
s ostatnými inštitúciami Spolo čenstva v organizovaní akcií a fóra zú častnených strán v 
rôznych oblastiach stratégie, zvyšovaní vedomostí a informova nosti, šírení nových 
myšlienok a výmene najlepších postupov. Prieskumy8 neustále dokazujú, že 
informovanos ť Európanov o otázkach trvalej udržate ľnosti je vysoká. Výzvou je 
pretransformova ť túto informovanos ť do trvalo udržate ľnejšieho správania. Je potrebné, 
aby sa efektívna komunikácia orientovala na národné a miestne obyvate ľstvo, teda členské 
štáty zohrávajú k ľúčovú úlohu.  
Aktéri mobilizácie a mnohonásobný úspech 
EÚ a jej členské štáty zohrávajú kritickú úl ohu, ale nemôžu – a nemali by – by ť výhradnými 
obhajcami programu trvalo udržate ľného rozvoja. Ostatní aktéri budú musie ť prijať opatrenia; 
spoločnosti, regionálne a miestne orgány, mimovl ádne organizácie, sociálni partneri, 
univerzity a školy – a jednotliví ob čania a spotrebitelia. Pokrok bude závisie ť od obrovskej 
kreatívnej a trhovej sily podnikate ľského sektora a regionálnych a miestnych orgánov a 
úradov.  
Viac a viac popredných predstavite ľov podnikate ľskej sféry vie, že sa oplatí stara ť sa o trvalo 
udržateľný rozvoj. Najúspešnejšie spolo čnosti vedia, že starostlivos ť o trvalo udržate ľný 
rozvoj ponúka investície do nových tec hnológií, postupov a výrobkov, ktoré spotrebite ľ chce9. 
Vedia, že pre obchodný plán má zmysel vedie ť, kde v budúcnosti investova ť. Vedia, že 
existujú príležitosti, ak máme víziu, napríklad prechod na  nízkouhlíkové hospodárstvo. Vedia, 
že môžu ma ť vplyv na tých, ktorí im dodávajú zdroje. Potrebujú však stabilný regula čný 
rámec činnosti.  
Sociálni partneri takisto zohrávajú k ľúčovú úlohu: aktívny dialóg medzi zamestnávate ľmi 
a zamestnancami je dôležitý na riešenie sociálnych rozmerov trvalo udržate ľného rozvoja ako 
je organizácia práce, zru čnosti, odborné vzdelávanie a rovnaké príležitosti. 
Okrem toho mnoho regionálnych vlád a sa mospráv zintenzívnilo svoje úsilie nájs ť praktické 
riešenia problémov. Ke ďže často ide o poskytovate ľov verejných služieb, od verejnej dopravy 
po výrobu elektrickej energie, od zberu odpadu po starostlivos ť o chudobných, všetci sú vo 
vhodnej pozícii na to, aby mohli uskuto čniť skutočnú zmenu v praxi. Existuje ve ľký priestor 
na učenie sa z vlastných úsp echov. Dobrých príkladov je ve ľa. 
Kľúčové činnosti:  
Komisia:  
• Vyzýva popredných predstavite ľov podnikate ľskej sféry a ostatné k ľúčové zúčastnené 
strany Európy zú častniť sa s politickými predstavite ľmi na bezodkladnom zhodnotení 
strednodobých a dlhodobých politík pot rebných pre trvalú udržate ľnosť a navrhnú ť 
ambiciózne obchodné reakcie, ktoré presa hujú existujúce minimálne právne požiadavky. 
Takáto iniciatíva zapadá do úsilia Ko misie, zameraného na podporu sociálnej 
zodpovednosti v podnikoch a dop ĺňa dialóg so sociálnymi partnermi a ob čianskou 
                                                 
8 Odkaz na Eurobarometer. 
9 Napríklad na základe mnohých relevantných štúdií sa našiel dôkaz o pozitívnom prepojení medzi 
environmentálnym riadením a finan čnou výkonnos ťou. 50 spolo čností, ktoré boli najlepšie ohodnotené, 
pokiaľ ide o ich správy o podnikovej trvalej udržate ľnosti, majú vyšší úverový rating než je priemer. 
 
SK 16   SK spoločnosťou. Komisia bude s predsedníctvom pracova ť na tom, aby zistila ako najlepšie 
možno tento proces urýchli ť.  
• Vyzve ostatné inštitúcie a organizácie EÚ, aby predložili návrhy, ako najlepšie 
organizova ť spôsoby oce ňovania najlepších iniciatív trvalo udržate ľného rozvoja, 
prijímaných regionálnymi a miestnymi orgánmi.  
4. ZÁVERY  
Existujú skuto čné príležitosti pre lepší život, vä čšiu sociálnu spravodlivos ť a vznik nových 
inovačných priemyselných odvetví, kde Európa, so správnymi politikami, môže zastáva ť 
vedúce postavenie vo svete. My však môžeme len využíva ť výhody týchto príležitostí, ak 
budeme teraz rieši ť ohrozenie trvalej udržate ľnosti vyplývajúcej z nášho spôsobu života. 
Úspech pri odvrátení trvalo neudržate ľných trendov je nevyhnutný a takisto dosiahnute ľný, 
tak ako to dokazuje ve ľa úspešných príbehov na celom svete.  
Cieľom tohto preskúmania európskej stratégie trvalo udržate ľného rozvoja je spoji ť inštitúcie 
EÚ, členské štáty, spolo čnosti a ob čanov a ich zastupite ľské organizácie na základe jasnej 
vízie a politického rámca činnosti. Komisia preto vyzýva Radu a Parlament, aby schválili 
navrhnutý prístup, usilovali sa o bezodkladný pokrok vo vymedzených činnostiach a pred 
zasadnutím Európskej rady v júni 2006 úzko s polupracovali na vytvorení pevnej a širokej 
podpory na základe spolo čnej stratégie. 
 
SK 17   SK PRÍLOHA 1  
 
VYHLÁSENIE O HLAVN ÝCH ZÁSADÁCH  
PRE TRVALO UDRŽATE ĽNÝ ROZVOJ  
 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE  
Závery zo zasadnutia predsedníctva DOC 10255/05  
BRUSEL EURÓPSKA RADA  
16. a 17. JÚN 2005  
 
Trvalo udržate ľný rozvoj je k ľúčovým faktorom všetkých politík Európskeho spolo čenstva 
stanovených v zmluve. Jeho cie ľom je pokra čovať v zlepšovaní kvality sú časného života 
a života budúcich generácií na Zemi. Týka sa to zabezpe čenia kapacity Zeme na udržanie 
života v jeho rozmanitosti. Je  založený na princípoch de mokracie a právneho štátu 
a dodržiavaní základných práv  vrátane slobody a rovnakých príležitostí pre všetkých. 
Zabezpečuje solidaritu v rámci generácií a medzi nimi. Usiluje sa o podporu dynamického 
hospodárstva s úplnou zamestnanos ťou a vysokého stup ňa vzdelávania, ľudského zdravia, 
sociálnej a územnej súdržnosti a ochrany ži votného prostredia v tolerantnom a bezpe čnom 
svete, ktorý zachováva kultúrnu rozmanitos ť. 
Na dosiahnutie týchto cie ľov v Európe a na svetovej úro vni sa Európska únia a jej členské 
štáty spolu so svojimi partnermi zaviazali pokra čovať a dodržiava ť nasledujúce ciele 
a princípy:  
Kľúčové ciele  
OCHRANA ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA 
Zabezpečovať kapacitu Zeme na udržiavanie života v celej jeho rozmanitosti, dodržiava ť 
hranice prírodných zdrojov planéty a zabezpe čovať vysokú úrove ň ochrany a zlepšenie 
kvality životného prostredia. Predchádza ť a znižova ť znečisťovanie životného prostredia 
a podporova ť trvalo udržate ľnú výrobu a spotrebu, aby sa prelomilo prepojenie medzi 
hospodárskym rastom a poškodzova ním životného prostredia.  
SOCIÁLNA ROVNOS Ť A SÚDRŽNOS Ť 
Podporova ť demokratickú, spolo čensky inkluzívnu, súdržnú, zdravú, bezpe čnú a spravodlivú 
spoločnosť dodržiavaním základných práv a kultúrnej rozmanitosti, ktorá vytvára rovnaké 
príležitosti a bojuje proti diskriminácii vo všetkých podobách. 
HOSPODÁRSKA PROSPERITA 
Podporova ť rozkvitajúce, inova čné hospodárstvo, hospodárstvo založené na bohatých 
vedomostiach, konkurencieschopné a efek tívne hospodárstvo z ekologického h ľadiska, ktoré 
prináša vysokú životnú úrove ň a celkovú a vysokú kvalitu zamestnanosti v rámci Európskej 
únie. 
PLNENIE NAŠICH MEDZIN ÁRODNÝCH POVINNOSTÍ 
 
SK 18   SK Podporova ť zavedenie a obranu stability demokraci e inštitúcií na celom svete založenú 
na mieri, bezpe čnosti a slobode. Aktívne podporova ť trvalo udržate ľný rozvoj na celom svete 
a zaručiť, aby vnútorné a vonkajšie politiky Európs kej únie zodpovedajú globálnemu trvalo 
udržateľnému rozvoju a medzinárodným záväzkom.  
Hlavné zásady politiky  
PODPORA A OCHRANA ZÁKLADNÝCH PRÁV 
Postaviť ľudí do centra politík Európskej únie pres adzovaním základných práv, bojom proti 
všetkým podobám diskriminácie a prispievan ím k znižovaniu chudoby a odstráneniu 
sociálneho vylú čenia na celom svete.  
SOLIDARITA V RÁMCI GENERÁCIÍ A MEDZI NIMI 
Riešiť potreby sú časných generácií bez toho, aby sa ohrozovala schopnos ť budúcich generácií 
uspokojova ť potreby v EÚ a mimo nej. 
OTVORENÁ A DEMOKRATICKÁ SPOLO ČNOSŤ 
Zabezpečovať občanom práva prístup k inform áciám a spravodlivosti. Rozvíja ť primerané 
postupy v oblasti konzultácií a ú časti zainteresovaných strán a združení. 
ÚČASŤ OBČANOV 
Posilňovať účasť občanov pri rozhodovaní. Podporova ť vzdelávanie a informovanos ť 
verejnosti o trvalo udržate ľnom rozvoji. Informova ť občanov o ich vplyve na životné 
prostredie a ich možnostiach prijíma ť rozhodnutia s trvalejším ú činkom. 
ÚČASŤ SPOLOČNOSTÍ A SOCIÁLNYCH PARTNEROV 
Zvyšovať sociálny dialóg, sociálnu zodpovednos ť podnikov a partnerstiev medzi verejným 
a súkromným sektorom s cie ľom podporova ť spoluprácu a spolo čné právomoci 
na dosiahnutie trvalo udržate ľného rozvoja výroby a spotreby. 
POLITICKÁ SÚDRŽNOS Ť A DOBRÁ SPRÁVA 
Podporova ť súdržnos ť medzi všetkými politikami Európskej únie a súdržnos ť medzi 
miestnymi, regionálnymi, vnútroštátnymi a globálnymi činnosťami s cie ľom zvyšova ť ich 
prispievanie k trvalo udržate ľnému rozvoju. 
POLITICKÁ INTEGRÁCIA 
Podporova ť integráciu hospodárskych, soci álnych a environmentálnych h ľadísk tak, aby boli 
súdržné a vzájomne sa posil ňovali celkovým používaním ná strojov na dosiahnutie 
efektívnejšej regulácie, ako napr. r ovnováha v hodnotení vp lyvu a konzultácie 
so zúčastnenými stranami.  
NAJLEPŠIE VYUŽÍVANIE DO STUPNÝCH VEDOMOSTÍ 
Zabezpečiť rozvoj, hodnotenie a implementáciu pol itík na základe najlepších dostupných 
vedomostí a aby boli ekonomicky spo ľahlivé a cenovo výhodné.  
 
SK 19   SK ZÁSADA PREVENTÍVNOSTI 
V prípade vedeckej neistoty implementova ť hodnotiace postupy a prija ť primerané 
preventívne opatrenie s cie ľom vyhnú ť sa poškodeniu ľudského zdravia a životného 
prostredia 
PRINÚTI Ť ZNEČISŤOVATEĽOV PLATI Ť 
Zabezpečiť, aby ceny odrážali skuto čné náklady činností výrobnej a spotrebnej spolo čnosti, 
a aby zne čisťovatelia platili za škody, ktoré spôsobujú ľudskému zdraviu a životnému 
prostrediu. 
 
SK 20   SK PRÍLOHA 2  
 
CIELE, ÚLOHY, POLITIKY A ČINNOSTI – DOSAHOVANIE POKROKU V 
OBLASTI STRATÉGIE TRVALO UDRŽATE ĽNÉNO ROZVOJA  
Táto príloha obsahuje výber k ľúčových stratégií EÚ, ak čné plány a ďalšie iniciatívy 
na podporu trvalo udržate ľného rozvoja. Odkazuje sa na opera čné ciele a úlohy, ak existujú. 
Okrem toho mnoho členských štátov vypracovalo svoje vlastné stratégie trvalo udržate ľného 
rozvoja a ak čné plány. V skuto čnosti v nieko ľkých oblastiach, sú členské štáty v najlepšej 
pozícii uskuto čniť zmenu. EÚ môže podporova ť a dopĺňať opatrenia členských štátov, 
uľahčiť výmenu osved čených postupov a vystupova ť ako centrálne miesto na hodnotenie 
pokroku a podpory ďalších opatrení. Stra tégia trvalo udržate ľného rozvoja poskytuje 
strategický politický rámec na  to, ako najlepšie rieši ť hlavné trvalo neudržate ľné trendy. 
Základným prvkom tohto rámca sú vzájomné pr epojenia medzi trendmi. Ide o mnohonásobné 
vzájomné prepojenia medzi k ľúčovými prioritami uvedenými v hlavnom dokumente. Jasným 
príkladom toho je, že zvýšeným používaním obnovite ľnej energie budeme takisto bojova ť 
proti klimatickej zmene. Podobne le pším využívaním pôdy, trvalo udržate ľnejšou dopravou 
a zmenou modelov energetiky takisto chráni me biodiverzitu. Rôzne stratégie a ak čné plány by 
sa preto nemali zvažova ť izolovane. Každá stratégia a každ ý plán svojím vlastným spôsobom 
prispeje k riešeniu problémov v ostatných oblastiach. Je dôležité, aby boli vzájomné 
prepojenia dobre pochopené a aby boli politické odpovede pripravené, čím sa zjednotia rôzne 
aspekty na ú čely dosiahnutia všeobecne prospešných si tuácií. Otázka vzájomných prepojení 
medzi trendmi je oblas ťou, v ktorej je stále potrebný ďalší rozvoj. Komisia hodnotí vplyv 
všetkých svojich hlavných politických iniciatív. 
 
SK 21   SK 1. RIEŠENIE  KLIMATICKEJ  ZMENY 
Celkový cie ľ 
Obmedziť klimatickú zmenu a jej celkové náklady pre spolo čnosť 
Operačné ciele a úlohy: 
• V marci 2005 Európska rada opätovne potvrdila svoj cie ľ, aby sa nezvýšila celková 
priemerná teplota pov rchu o viac ako 2 °C  v porovnaní s úrov ňami pred priemyselným 
rozvojom10a preto by mali úrovne koncentrácie nižšie než 550 ppm CO 2 riadiť úsilie 
o celkové obmedzenie a zníženie 
• Členské štáty EÚ-15 a vä čšina členských štátov EÚ-25 sa zaviazali pod ľa kjótskeho 
protokolu dosiahnu ť ciele týkajúce sa zníženia skleníkových plynov v rokoch 2008 – 2012. 
Cieľom EÚ-15 je zníži ť emisie o 8 % v porovnaní s úrov ňami v roku 1990. 
• S cieľom prispieva ť k tomuto kone čnému cieľu, ktorý schválila Európska rada na svojom 
zasadnutí v marci 2005, bude EÚ s ostatnými stranami skúma ť stratégie na dosiahnutie 
potrebných znížení emisií skleníkových plynov  a zváži v tomto kontexte zníženie ciest 
pre skupinu rozvinutých krajín v poradí 15 – 30 % do roku 2020 v porovnaní so základným 
cieľom zahrnutým v kjótskom protokole. 
Príklady k ľúčových činností: Prebiehajúce a plánované  
• Vývoj programu EÚ o klimatickej zmene vo svete po roku 2012. Oznámenie prijaté 
vo februári 2005, KOM (2005) 35 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Druhá fáza Európskeho programu klimatických zmien (ECCP). Za čala sa v októbri 2005. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• Systém obchodovania s emisnými kvótami sk leníkových plynov v EÚ, prijatý v januári 
2005, smernica 2003/87/ES. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• 10-ročný implementa čný plán pre Globálny systém sy stémov pozorovania Zeme (GEOSS) 
na roky 2005 – 2015. http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm
 
• Zelená kniha o energetickej ú činnosti, KOM (2005) 265 kone čné znenie. Prijatá v júni 
2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
• Akčný plán energetickej ú činnosti. Predpokladané prijatie v roku 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
                                                 
10 Zdroje: IPPC 2. hodnotiaca sprá va, závery zo zasadnutia Rady z roku 1996, KOM(2005) 35 kone čné 
znenie s. 3, Závery zo zasadnutia Európskej rady z marca 2005 . 
 
SK 22   SK • Nové a obnovite ľné energie. Oznámenie o podpore elektriny z obnovite ľných zdrojov 
energie, na základe implement ácie smernice 2001/77/ES. KOM(2005)627. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm  
• Akčný plán o biomase. Prijatý v decembri 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Európska kampa ň za trvalo udržate ľnú energiu. http://www.sustenergy.org/  
2. PODPORA  DOBRÉHO  ZDRAVIA  – VEREJNÉHO  ZDRAVIA 
Celkové ciele  
Podporova ť dobré verejné zdravie a zlepši ť ochranu proti ohrozeniam zdravia 
Operačné ciele a úlohy: 
• Zlepšiť ochranu proti ohrozeniam zdravia  rozvojom kapacít s cie ľom koordinovane 
reagovať na ohrozenia. 
• Ďalej zlepšovať právne predpisy v oblasti potravín a krmív , vrátane hodnotenia 
označovania potravín.   
• Naďalej podporova ť vysoké normy v oblasti zdravot nej starostlivosti o zvieratá  v EÚ 
a v zahrani čí. 
• Obmedziť nárast chorôb súvisiacich so živo tným štýlom, ktorým možno predchádza ť, 
prostredníctvom podpory zdravia a prevencie 
• Zabezpečiť, aby sa chemikálie vyrábali, manipulova lo sa s nimi a používali sa takým 
spôsobom, ktorý by výrazne neohrozoval ľudské zdravie a životné prostredie do roku 
2020  
• Zlepšiť informovanos ť o znečisťovaní životného prostredia a nepriaznivých vplyvov 
na zdravie  
Príklady k ľúčových činností: Prebiehajúce a plánované  
• Všeobecná stratégia pre zdravotnú starostlivos ť nadväzuje na Program pre zdravie 
a spotrebite ľov na roky 2007 – 2013, KOM (2005) 115 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Európske stredisko na prevenciu a kont rolu chorôb, založené v roku 2005, následne 
po NARIADENÍ (ES) 851/2004. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
• Stratégia pre HIV/AIDS. O čakávané prijatie koncom roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
%20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
 
SK 23   SK • Oznámenie o pripravenosti na ch rípkovú pandémiu, KOM 2005 (607) kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Oznámenie o plánovaní všeobecn ej pripravenosti na ohrozen ie verejného zdravia, KOM 
(2005) 605 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Odporúčanie na zlepšenie bezpe čnosti pacientov prevenci ou a kontrolou zdravotnej 
starostlivosti v oblasti infek čných chorôb. Predpokladané prijatie v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Pokračovanie a implementácia bielej knihy o bezpe čnosti potravín, KOM (1999) 719. 
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Stratégia pre zdravotnú starostlivos ť o zvieratá – Ak čný plán Spolo čenstva na ochranu 
a zdravie zvierat na roky 2006 – 2010. Má sa prija ť v roku 2007. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• Akčný plán EÚ o životnom prostredí a zdravo tnej starostlivosti na obdobie rokov 2004-
2010, KOM(2004) 416 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• Nariadenie Rady pre registr áciu, hodnotenie a povolenie chemických látok (REACH), 
KOM (2003) 644. http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm  
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. BOJ  PROTI  SOCIÁLNEMU  VYLÚČENIU  A RIEŠENIE  DEMOGRAFICKEJ  
ZMENY 
Celkový cie ľ 
Vytvoriť sociálne inkluzívnu spolo čnosť 
Operačné ciele a úlohy: 
• Pokračovať v stanovení osobitných úloh EÚ na zníženie po čtu ľudí na hranici chudoby  
do roku 2010 s osobitným zameraním na potrebu zníži ť detskú chudobu v kontexte OMK 
• Podporova ť členské štáty v ich úsilí modernizova ť sociálnu ochranu  vzhľadom 
na demografické starnutie 
• Výrazne zvýšiť účasť žien a starších ľudí na trhu práce podľa stanovených úloh, ako aj 
zvýšiť zamestnanos ť migrantov do roku 2010 
• Naďalej rozvíjať politiku EÚ v oblasti zákonného migrovania , doplnenú politikami 
na posilnenie integrácie migrantov a ich rodín 
 
SK 24   SK • Pokračovať v celoživotnom vzdelávaní  a do roku 2010 zníži ť počet 18 až 24-ro čných len 
so stredoškolským vzdelávaním, ktorí sa ďalej nepodie ľajú na všeobecnom alebo 
odbornom vzdelávaní 
Členské štáty sú hlavnými aktérmi pri dosahovaní skuto čných výsledkov týchto úloh. EÚ 
môže podporova ť a dopĺňať činnosti členských štátov; EÚ môže u ľahčiť výmenu 
osvedčených postupov a vystupova ť ako centrálne miesto na hodnotenie pokroku a podpory 
ďalších činností. Sociálny program na črtáva činnosti EÚ s cie ľom dosiahnu ť úplnú 
zamestnanos ť a inkluzívnu spolo čnosť. 
Komisia a Rada11 načrtli stratégiu na riešenie vplyvov rozpo čtu na starnúce obyvate ľstvo, 
na základe ktorej by mali členské štáty zníži ť úrovne dlhu verejných fina ncií, aby sa zabránilo 
rozpočtovým následkom starnutia obyvate ľstva, a prevzia ť súčasné reformy trhu práce, 
vrátane da ňových systémov a systémov sociálnych dávok na dosiahnutie vyšších mier 
zamestnanosti, najmä medzi staršími pracovníkmi a ženami, ako aj ambiciózne reformy dôchodkových systémov s cie ľom vyvíja ť tlak na verejné financie. 
Príklady k ľúčových činností: Prebiehajúce a plánované  
• Otvorená metóda koordinácie o sociálnej ochrane a za členení. Prebieha. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm
 
• Akčný program Spolo čenstva o zamestnanosti a sociálne j solidarite „PROGRESS“, 2007 – 
2013. Má sa prija ť v roku 2006. http://europa.eu.int/eur-
lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Otvorená metóda koordinácie o všeobecnom  a odbornom vzdelávaní („Všeobecné 
a odborné vzdelávanie 2010“). Prebieha. http://europa.eu.int/eur-
lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Integrovaný ak čný program v oblasti celoživotné ho vzdelávania na roky 2007 – 2013 
(KOM (2004) 474). Má sa prija ť v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html  
• Oznámenie o demografickej budúcnosti Európy. Má sa prija ť v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
• Stratégia pre zdravie a bezpe čnosť na roky 2007 – 2012, oznámenie sa má prija ť v roku 
2006. http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm  
• Plán zameraný na rovnos ť medzi mužmi a ženami, oznámenie sa má prija ť v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
• Oznámenie o nediskriminácii a rovnakých pr íležitostiach pre všetkých, KOM (2005) 224 – 
Európsky rok 2007. http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm
 
                                                 
11 Rada Európskej únie (2001), „Príspevok verejných financií na rast a zamestnanos ť: zlepšenie kvality 
a trvalej udržate ľnosti“, správa Komisie a rady (Ecofin) Európskej rade (Štokholm 
23. a 24. marca 2001), 699/01; Európska komisia (2000) „Oznámenie o príspevku verejných financií 
na rast a zamestnanos ť: zlepšenie kvality a trvalej udržate ľnosti“, KOM(2000)846. 
 
SK 25   SK • Európsky rok riešenia chudoby a sociálneho vylú čenia 2010. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• Nová generácia štrukturálnych a kohéz nych fondov, prijatá v roku 2004. KOM(2003) 493, 
KOM(2004) 494, KOM(2004) 495. http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm
 
• Návrh na založenie Európskeho monitoro vacieho centra pre migráciu. Predpokladané 
prijatie v roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Zelená kniha o budúcnosti Európskej migra čnej siete, KOM (2005) 606. Prijatá v roku 
2005. http://www.european-migration-network.org/  
• Pokračovanie oznámenia o „Spolo čnej agende pre integráciu: Rámec pre integráciu 
štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie“, KOM (2005) 389 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Akčný plán proti obchodovaniu s ľuďmi. Prijatý koncom roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. LEPŠIE  RIADENIE  PRÍRODNÝCH  ZDROJOV 
Celkový cie ľ 
Chrániť schopnos ť Zeme udržiava ť život v celej jeho rozmanitosti, rešpektova ť hranice 
prírodných zdrojov planéty a podporova ť trvalo udržate ľnú výrobu a spotrebu, aby sa 
prelomilo prepojenie medzi hospodárskym ra stom a poškodzovaním životného prostredia.  
Operačné ciele a úlohy: 
• Zlepšiť produktivitu zdrojov:  získať viac z každej časti použitého zdroja a zníži ť 
environmentálne škody (škodlivé emisie do vzduchu, vody a pôdy, ako aj nadmerné využívanie pôdy a ďalších zdrojov) spôsobené každou časťou  
• Zlepšiť riadenie a vyhnú ť sa nadmernému využívaniu obnoviteľných prírodných zdrojov  
ako je rybné hospodárstvo, biodiverzita, lesn é hospodárstvo, voda, vzduch, pôda a klíma, 
obnoviť poškodené morské ekosystémy do roku 2015 v súlade s johannesburským plánom 
implementácie, schváleným na sv etovom samite o trvalo udržate ľnom rozvoji (WSSD), 
vrátane dosiahnutia Maximálneho udržate ľného výnosu v oblasti rybného 
hospodárstva  do roku 2015 
• Zvážiť ako zníži ť spotrebu energie v EÚ  do roku 2020 vzh ľadom na 20 % odhadovaný 
cenovo výhodný potenciál na úspory spotreby energie. Komisia za čína diskusiu na túto 
tému 
 
SK 26   SK • 12 % spotreba energie z obnovite ľných zdrojov do roku 2010 
• 21 % spotreba elektriny  v EÚ-25 sa má dosiahnu ť z obnovite ľných zdrojov  do roku 
2010. Táto skuto čnosť je základom pre vnútroštátne predbežné ciele 
• Zastaviť stratu biodiverzity  v EÚ do roku 2010 a efektívne prispieva ť k výraznému 
zníženiu miery straty biodiverzity vo svete do roku 2010 
• Implementácia a riadenie Natura 2000:  miesta prijaté do roku 2006 (morské miesta 
2010); určené miesta a pod ľa efektívneho riadenia do r oku 2010 (morské miesta 2012) 
• Využívať technologický rozvoj  smerom k oddeleniu hospodárskeho rastu a tlaku 
na životné prostredie 
Príklady k ľúčových činností: Prebiehajúce a plánované  
• Akčný plán environmentálnych tech nológií (ETAP), KOM (2004) 38 kone čné znenie. 
Vymedzenie podmienok na stanovenie cie ľov environmentálnej výkonnosti pre k ľúčové 
výrobky, s členskými štátmi a k ľúčovými zúčastnenými stranami do roku 2007. 
http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/  
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Akčný plán pre trvalo udržate ľnú výrobu a spotrebu. Predpoklad ané prijatie v roku 2007. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Tematická stratégia trvalo udržate ľného využívania zdrojov. Prijatá v decembri 2005. 
http://europa.eu.int/com m/environment/natres/  
• Tematická stratégia predchádzania vzniku odpa du a jeho recyklácie. Prijatá v decembri 
2005.   http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm
 
• Integrovaná politika výrobkov (IPP), nadväzuje na KOM (2003) 302. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• Ekologickejšie verejné obstarávanie, vrátane navrhnutej smernice o verejnom obstarávaní 
čistých a energeticky ú činnejších vozidiel, ktorej prij atie sa predpokladá koncom roku 
2005, a preskúmanie s členskými štátmi, ako najlepšie podporova ť ekologickejšie verejné 
obstarávanie pre iné ve ľké výrobné skupiny, do roku 2007 
http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm  
• Strategické usmernenia pre rozvoj vidieka,  strategické usmernenia, národné stratégie 
a programy rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013, KOM (2005) 304. Prijaté v roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm  
• Tematická stratégia o pôde. Pr edpokladané prijatie v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
 
SK 27   SK • Tematická stratégia o zne čistení ovzdušia, KOM (2005) 446 kone čné znenie. Prijatá 
v septembri 2005.  
http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/  
• Ochrana morského životného prostredia vrátan e tematickej stratégie o ochrane a zachovaní 
morského životného prostredia a ďalšie činnosti. Prijatá v roku 2005.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• Rámcová smernica EÚ o vode – integrova né riadenie povodia riek pre Európu, 
implementácia smernice 2000/60/ES. http://europa.eu.int/comm/environment/water/water-
framework/index_en.html  
• Európska stratégia o biodiverzite. Prijatá  v roku 1998. Oznámenie týkajúce sa stratégie 
o biodiverzite sa má prija ť v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Implementácia mnohostranných environmentálnych dohôd. Prebieha. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Zelená kniha o morských záležitost iach. Predpokladané prijatie za čiatkom roku 2006.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Zelená diplomatická sie ť. Prebieha. http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• Akčný plán EÚ o lesoch. Predpokladané prijatie v roku 2006. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. UROBI Ť DOPRAVU  TRVALO  UDRŽATE ĽNEJŠOU 
Celkový cie ľ 
Zabezpečiť, aby dopravné systémy sp ĺňali hospodárske a soci álne potreby spolo čnosti 
pri minimalizovaní ich nežiadúce ho vplyvu na hospodárstvo, spolo čnosť a životné prostredie. 
Operačné ciele a úlohy: 
• Zlepšiť riadenie dopytu v oblasti dopravy  s cieľom znížiť negatívne vplyvy rastu dopravy. 
• Dosiahnu ť trvalo udržate ľné úrovne využívania energi e v oblasti dopravy v súlade 
s ostatnými sektormi a znížiť emisie skleníkových plynov v oblasti dopravy  úmerne viac 
ako využitie energie v oblasti dopravy 
• Znížiť emisie zne čisťujúcich látok  z dopravy na úrovne, ktoré minimalizujú vplyvy 
na ľudské zdravie alebo životné prostredie 
• Zabezpečiť, aby priemerný nový autopark dosiahol emisie CO 2 v hodnote 140g/km 
do roku 2008/09 a 120g/km do roku 2012 , ako súčasť integrovaného prístupu politiky. 
 
SK 28   SK • Postupova ť smerom k zavedeniu noriem emisií Euro V pre ľahké úžitkové vozidlá 
a zaviesť Euro VI pre ťažké vozidlá 
• Do roku 2010 zabezpe čiť, aby 5,75 % dopravného paliva bolo biopalivo  
• Znížiť dopravný hluk  ako na strane zdroja, tak aj prostredníctvom opatrení na znižovanie 
hluku s cie ľom zabezpe čiť úrovne celkového vystavenia na minimalizáciu vplyvu 
na zdravie 
• Zvýšiť bezpečnosť na cestách  zlepšením cestnej infraštruktúry, podporovaním užívate ľov 
ciest, aby boli zodpovednejší a zabezpe čením bezpe čnejších vozidiel 
• Do roku 2010 znížiť úmrtnos ť v cestnej doprave  v porovnaní s rokom 2000 
• Do roku 2010 zmodernizova ť rámec EÚ pre služby verejnej osobnej dopravy  s cieľom 
podporova ť vyššiu účinnosť a výkonnos ť 
Príklady k ľúčových činností: Prebiehajúce a plánované  
• Biela kniha „Európska dopra vná politika na rok 2010: čas rozhodnutia“ a priebežné 
hodnotenie, KOM (2001) 370. 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• Stratégia EÚ o emisiách CO 2 z ľahkých úžitkových vozidiel. Oznámenie o zrevidovanej 
stratégii sa má prija ť v septembri 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm  
• Podpora používania biopalív a iných obnovite ľných palív v doprave,  smernica 2003/30/ES. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Čistá mestská doprava. Civitas II sa za čal začiatkom roku 2005.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
• Tematická stratégia o životnom prostredí miest. Má sa prija ť v januári 2006 – vrátane 
opatrenia na trvalo udržate ľné plány mestskej dopravy. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• Financovanie dopravnej infraštruktúry. http://europa.eu.int/comm/transport/infr-
charging/charging_en.html  
• Tretí železni čný balík na zatraktívnenie železni čnej dopravy, prijatý v roku 2004, vrátane 
KOM (2004) 140 kone čné znenie. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
6. BOJ  PROTI  CHUDOBE  VO  SVETE  A PODPORA  ROZVOJA 
Celkové ciele 
 
SK 29   SK Aktívne podporova ť trvalo udržate ľný rozvoj na celom svete a zaru čiť, aby vnútorné 
a vonkajšie politiky Európskej únie zodpovedali globálnemu trvalo udržate ľnému rozvoju 
a jej medzinárodným záväzkom. 
Operačné ciele a úlohy: 
EÚ bude implementova ť svoje záväzky týkajúce sa me dzinárodného rámca pre trvalo 
udržateľný rozvoj, ktorého stavebnými blokmi  sú svetový samit o trvalo udržate ľnom rozvoji 
(Johannesburg), konsenzus z Monterrey, vý sledok miléniového samitu o preskúmaní 
a svetový samit. 
EÚ výrazne prispeje k miléniovým rozvojovým cie ľom do roku 2015. Sú to: 
• Odstráni ť extrémnu chudobu a hlad  
• O polovicu zníži ť podiel ľudí žijúcich z menej než jedného dolára na de ň 
• O polovicu zníži ť podiel ľudí, ktorí trpia hladom 
• Dosiahnu ť univerzálne základné vzdelanie  
• Zabezpečiť, aby všetci chlapci a diev čatá ukončili základné vzdelanie 
• Podporova ť rovnosť pohlaví a posilni ť postavenie žien  
• Zrušiť rozdiely medzi pohlavia mi v základnom a stredoškolskom vzdelávaní 
najlepšie do roku 2005, a na vš etkých úrovniach do roku 2015 
• Znížiť detskú úmrtnos ť 
• O dve tretiny zníži ť úmrtnosť detí mladších ako pä ť rokov 
• Zlepšiť zdravie matiek  
• O tri štvrtiny zníži ť podiel úmrtnosti matiek 
• Bojovať proti HIV/AIDS, malárii a iným chorobám  
• Zastaviť a zvrátiť šírenie HIV/AIDS 
• Zastaviť a zvrátiť výskyt malárie a iných vážnych chorôb 
• Zabezpečiť trvalú udržate ľnosť životného prostredia   
• Začleniť princípy trvalo udržate ľného rozvoja do politík krajín a programov; 
zvrátiť stratu environmentálnych zdrojov 
• O polovicu zníži ť podiel ľudí bez trvalo udržate ľného prístupu k zdravotne 
vyhovujúcej pitnej vode 
 
SK 30   SK • Dosiahnu ť výrazné zlepšenie života najmenej 100 miliónov obyvate ľov 
bývajúcich v chatr čiach do roku 2020 
• Vypracova ť globálne partnerstvo  pre rozvoj vrátane ďalšieho rozvoja otvoreného 
obchodného a finan čného systému   
 
SK 31   SK Na ich dosiahnutie musí EÚ najmä:  
1) zvýšiť objemy pomoci ; 2) zlepši ť kvalitu, súdržnos ť a účinnosť jej pomoci ; 3) 
implementova ť stratégiu EÚ pre Afriku;  4) podporova ť predchádzanie konfliktov ; 5) 
implementova ť rozvojovú politiku EÚ – Európsky konsenzus o rozvoji; 6) zabezpe čiť 
úspešné splnenie rozvojového programu z Dauhá a jeho príspevok k MRC a trvalo 
udržateľnému rozvoju, 7) implementova ť GSP Plus , 8) zabezpe čiť, aby jej regionálne 
a dvojstranné obchodné dohody  prispievali k trvalo udržate ľnému rozvoju , 9) 
podporova ť svetový trvalo udržate ľný rozvoj   
Činnosti: Prebiehajúce a plánované  
• Urýchlenie pokroku smerom k dosia hnutiu MRC, KOM (2005) 132.  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• Stratégia EÚ pre Afriku, KOM (2005) 489.  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Financovanie rozvoja a ú činnosť pomoci, KOM(2005) 
133.http://europa.eu.int/comm/developmen t/body/communications/docs/communication_1
33_en.pdf  
• Súdržnosť politík rozvoja, KOM (2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Závery zasadnutia Rady pre vše obecné záležitosti a vonkajšie vz ťahy (GAERC): 
Rozvojová politika Európskej únie „Európsky konsenzus“, založený na oznámení KOM 
(2005) 311. http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.
 
• Rozvojový program z Dauhá. Prebieha. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Dvojstranné a regionálne obchodné dohody (a ko sú dohody o hospodárskom partnerstve 
s krajinami AKT). Prebieha. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Využitie globalizácie – Činnosti. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• Implementácia záväzkov EÚ na základe  svetového samitu o trvalo udržate ľnom rozvoji, 
vodnej iniciatívy EÚ, energeti ckej iniciatívy EÚ, 10-ro čného implementa čného plánu 
o trvalo udržate ľnej výrobe a výrobe na medz inárodnej úrovni. Prebieha. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html  
 
SK 32   SK • Medzinárodný program EÚ na boj proti HI V/AIDS, tuberkulóze a malárii, 2007, KOM 
(2004) 726. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
 
SK 33   SK PRÍLOHA 3  
 
PRESKÚMANIE STRATÉGIE TRVALO UDRŽATE ĽNÉHO ROZVOJA EÚ 2005:   
ÚVODNÉ HODNOTENIE A BUDÚCE SMEROVANIA  
 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPS KEMU PARLAMENTU{KOM (2005) 37}  
 
SK 34   SK Predslov 
Trvalo udržate ľný rozvoj je základným cie ľom Európskej únie, ale pr edstavuje tiež globálny 
problém, ktorému čelia naši partneri na celom svete. Prináša otázky, ako zladi ť hospodársky 
rozvoj, sociálnu súdržnos ť, rovnosť medzi juhom a severom a oc hranu životného prostredia. 
Jeho význam sa odráža v Zmluve o EÚ a je zoh ľadnený v ústave, ktorá vyzýva Úniu, aby „sa 
usilovala o trvalo udržate ľný rozvoj Európy založený na vyváženom hospodárskom raste 
a cenovej stabilite, na sociálnom trhovom  hospodárstve s vysokou konkurencieschopnos ťou, 
zameraným na dosiahnutie úplnej zamestnanos ti a sociálny pokrok a vysokú úrove ň ochrany 
životného prostredia a zlepšovanie jeho kvality” .  
Rýchlymi demografickými zmenami budú nasledujúce desa ťročia vytvára ť nesmierny 
a zvyšujúci sa tlak na svetové zdroje, či už v súvislosti s klimatickými zmenami, prírodnými 
zdrojmi, biodiverzitou alebo ekonomickou priepas ťou medzi severom a juhom. Už dnes 
musíme prijíma ť opatrenia, aby sme pre zajtrajšok zachovali citlivú hospodársku, sociálnu 
a environmentálnu rovnová hu, ktorá riadi svet.  
Budúcnos ť Európy sa dá vidie ť len v tomto globálnom kontexte. EÚ už vyvinula zna čné 
úsilie na podporu trvalo udržate ľného rozvoja doma aj na medzinárodnom poli. Pomocou 
proaktívneho prístupu môže EÚ zmeni ť potrebu ochrany životného prostredia a sociálnej 
súdržnosti na príležitosti pr e inováciu, rast a pracovné mies ta. Prostredníctvom hodnotenia 
Stratégie trvalo udržate ľného rozvoja (STUR; Sustainabl e Development Strategy, SDS) 
pripomíname naše záväzky lepšie definova ť štrukturálne zmeny, ktoré sú potrebné v našich 
ekonomikách a spolo čnosti a zostavi ť pozitívny program na riadenie tohto procesu zmeny, 
ktorý by mal zlepši ť kvalitu života pre všetkých. 
Na to, aby bolo možné reagova ť na túto výzvu, od Únie  sa vyžaduje koordinovaná činnosť 
a pevné vedenie, s cie ľom vytvori ť riešenia, ktoré môžu prinies ť dlhodobé výhody ľuďom 
v Európe a v každej časti sveta.  
Na začiatku tohto tisícro čia sa preto Európska únia sama  zapojila do naliehavého programu 
zmeny, aby zabezpe čila, že za čneme čeliť trvalo neudržate ľným hospodárskym, sociálnym 
a environmentálnym trendom. V roku 2000 st anovila lisabonská stratégia ambiciózny 
program hospodárskych a sociálnych refori em na vytvorenie vysoko dynamického 
a konkurencieschopného hospodárstv a založeného na vedomostiach. V roku 2001 zasadnutím 
Európskej rady v Göteborgu sa za čala rozsiahla Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja a v roku 
2002 sa v Barcelone definoval jej vonkajší rozm er, po ktorej v lete v roku 2002 nasledoval 
svetový samit OSN o trvalo udržate ľnom rozvoji. Každý z týchto  krokov sprevádzali dôležité 
rozhodnutia a opatrenia, ktorých cie ľom bolo prijaté záväzky realizova ť. Napriek všetkému 
však nebol zaznamenaný dostato čný pokrok; trvalo neudržate ľné trendy sa musia zvráti ť a na 
medzinárodnej úrovni ide stále o ve ľa.  
Kombinácia za čiatku funk čného obdobia novej Komisie a nového parlamentu prinášajú ten 
pravý okamih na zhodnotenie pokroku a na snahu urýchli ť tempo zmien.  
Podnikli sa už prvé kroky. Navrhnutím strategických cie ľov Únie na nasledujúcich pä ť rokov 
Komisia opätovne zdôraznila svoj záväzo k v súvislosti s trvalo udržate ľným rozvojom. 
V priebežnom hodnotení lisabonskej stratégie navrhla, aby sa obnovený lisabonský program 
stal našou stratégiou pre rast a pracovné miesta: umožnila nám využi ť motor dynamickejšieho 
hospodárstva, aby sa naplnila naša širšia so ciálna a environmentálna ambícia. Takýmto 
 
SK 35   SK spôsobom zostáva Lisabon základným prvkom celkového cie ľa trvalo udržate ľného rozvoja, 
ktorý je stanovený v Zmluve: zlepšenie sociálnych a životnýc h podmienok trvalo 
udržateľným spôsobom pre sú časné a budúce generácie. Ako Komisia potvrdila v priebežnom 
hodnotení: „Lisabonská stratégia aj Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja prispievajú 
k zabezpe čovaniu tohto cie ľa. Keďže sa vzájomne podporujú, zameriavajú sa na doplnkové 
opatrenia, využívajú škálu nástrojov  a prinášajú výsledky v rôznych časových rámcoch.“ 
Navyše hodnotenie lisabonskej stratégie sprevádza, taktiež v tomto období, za čiatok 
aktualizovaného sociálneho programu EÚ, ktor ý iniciovala Komisia; programu, ktorý 
plánovito predstavuje politiky, ktoré môžu pomôc ť pri zabezpe čení súdržnejšieho kontinentu 
a ďalšieho rozvoja nášho sociálneho mode lu, ako reakcie na trvalo neudržate ľné trendy. 
Týmto spôsobom sociálny program  ako taký prispieva k cie ľu trvalo udržate ľného rozvoja.  
Toto oznámenie predstavuje prvý krok Komi sie v otázke hodnotenia Stratégie trvalo 
udržateľného rozvoja v roku 2005. Táto správa obs ahuje úvodné hodnotenie pokroku, ktorý sa 
dosiahol od roku 2001, a uvádza viaceré usmernenia do budúcnosti, ktorými sa môže riadi ť 
hodnotenie Stratégie trvalo udržate ľného rozvoja, ktorá bude predložená v osobitnom 
oznámení Európskemu parlamentu a Rade v neskoršom období v tomto roku. Toto oznámenie 
je založené na diskusii z predchádzajú ceho roku, vrátane stanoviska Európskeho 
hospodárskeho a sociálneho výboru z apríla 2004 a výsledkoch verejnej diskusie, ktorú za čala 
Komisia v októbri minulého roku12. 
Európska únia má rozsiahlu, dlhodobú víziu s vojej budúcnosti. Veríme v silu a základné 
hodnoty nášho dynamického európskeho modelu. Zabezpe číme, aby mohli by ť splnené 
potreby sú časných a budúcich generác ií. Tento základný cie ľ sa prejaví vo všetkých 
politikách Únie. Trvalo udržate ľný rozvoj si vyžaduje urýchl enú akciu. Európska únia má 
spôsobilos ť, kompetencie a kreativitu na vytvorenie potrebných zmien. Európania a všetci 
ďalší občania sveta môžu po čítať so záväzkom Únie zabezpe čiť trvalo udržate ľnú budúcnos ť 
pre všetkých. 
                                                 
12 Podrobnejšie zhrnutie výsledkov týchto činností je uvedené v časti 1 a 2 pracovného dokumentu 
zamestnancov Komisie, SEK(2005) 225. Kompletná správa Komisie o výsledkoch konzultácií bude 
onedlho dostupná na http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm . 
 
SK 36   SK Časť I: Trvalo udržate ľný rozvoj – O čo ide?  
1. Ú VOD 
Trvalo udržate ľný rozvoj  – spĺňanie potrieb sú časnej generácie bez toho, aby bola ohrozená 
schopnosť budúcich generácií sp ĺňať svoje potreby – je základným cie ľom podľa Zmluvy 
o Európskej únii13 a ústavy. Je to celkový koncept, v ktorom sa zdôraz ňujú politiky, akcie 
a stratégie Únie a vyžaduje sa , aby boli hospodárske , environmentálne a sociálne politiky 
navrhnuté a implementované spôsobom, ktorým sa budú vzájomne podporova ť.  
V stále viac globalizovanom svete je ne vyhnutné jasné politické vedenie s cie ľom podporova ť 
dynamický európsky model  tak dnes, ako aj v budúcnosti. Komisia je plne zaviazaná 
na trvalo udržate ľný rozvoj a chce zostavi ť pozitívny program zmeny. Naša budúcnos ť 
v Európe a vo svete si vyžaduje dlhodobú ví ziu a široký záber politík. Komisia je 
presvedčená, že potrebujeme zlepši ť prosperitu, solidaritu a bezpe čnosť, s cieľom zlepši ť 
kvalitu nášho života, ako aj budú cich generácií. Potrebujeme vä čší hospodársky rast a vä čšiu 
zamestnanos ť, čistejšie a zdravšie životné prostr edie. Potrebujeme súdržnejšiu spolo čnosť, 
z ktorej prosperity a príležito stí by mala výhody celá Európska únia a nielen ona. Potrebujeme 
viac inovácie, výskumu a vzdelávania. Potrebujeme splni ť naše globálne povinnosti 
a záväzky. Naša budúca prosperita a kvalita života bude závisie ť od našej schopnosti 
a záväzku zmeni ť naše výrobné a spotrebite ľské modely a oddeli ť hospodársky rast 
od poškodzovania životného prostredia.  
Únia nemôže rieši ť tieto problémy bez pomoci. Trvalá udržate ľnosť zostáva globálnou 
výzvou. Zavedenie dvoch rovnako dôležitých a integrovaných dimenzií trvalo udržate ľného 
rozvoja - vnútornej a vonka jšej – je uznaním skuto čnosti, že s globalizáciou a zvyšujúcou sa 
vnútornou závislos ťou medzi problematikami môže EÚ prinies ť úplné výsledky v jej 
kľúčových vnútorných prioritách, ak bude zárove ň úspešná aj na svetovej scéne. Rovnako 
schopnosť EÚ odráža ť jej globálne záväzky vo všetkých jej politikách je nevyhnutným 
základom, ak sa majú slová zmeni ť na skutky, a zárove ň udržať jej dôveryhodnos ť ako 
svetového lídra v oblas ti trvalo udržate ľného rozvoja.  
Keďže mandát tejto Komisie trvá do konca roku 2009, má jednozna čnú povinnos ť myslieť pri 
formulovaní politiky ďalej ako je stanovené jej funk čným obdobím. Ak chceme dosiahnu ť 
naše budúce ciele, nesmieme čakať na zajtrajšok; musíme kona ť už dnes. Uskuto čnenie 
dlhodobej vízie si vyžaduje konkretizova ť ciele, ktorými sa budú riadi ť dlhodobé trendy, ako 
aj mechanizmy na splnenie stanovených cie ľov, so za čiatkom už dnes. Táto Komisia už 
potvrdila dôležitos ť jej základných cie ľov prosperity, solidarity a bezpe čnosti pre trvalo 
udržateľný rozvoj14.  
EÚ po prvýkrát stanovila svoj e záväzky pre trvalo udržate ľný rozvoj v júni 2001. V tom čase 
schválila Európska rada na zasadaní v Göteborgu  Stratégiu trvalo udržate ľného rozvoja EÚ 
(STUR) na základe oznámenia Komisie. V roku 2002 predložila Komisia druhé oznámenie15 
zamerané na vonkajší rozmer trvalo udržate ľného rozvoja, ktoré schválila Európska rada 
                                                 
13 Článok 2 Zmluvy o Európskej únii. 
14 KOM(2005)12, 26.1.2005: „Strategické ciele 2005-2009 - Európa 2010: Partnerstvo pre európsku 
obnovu: prosperita, solidarita a bezpe čnosť“. 
15 KOM(2002)82, 13.2.2002: „Smerom ku globálnemu partnerstvu pre trvalo udržate ľný rozvoj“. 
 
SK 37   SK v Barcelone . Tieto texty spolo čne tvoria základ celkovej Stratégie trvalo udržate ľného 
rozvoja EÚ. Komisia sa zaviazala uskuto čniť preskúmanie stratégie na za čiatku každého 
funkčného obdobia novej Komisie. Toto sa zr ealizuje v priebehu roku 2005 na základe 
skúseností získaných za  posledné štyri roky.  
Zrevidovaná Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja bude musie ť prijať rozsiahlejší prístup, 
ktorý bude zdôraz ňovať štrukturálne zmeny v hospodárstv e potrebné na dos iahnutie trvalo 
udržateľných výrobných a spotrebných modelov a na pokrytie trvalo neudržate ľných trendov. 
Spolu s ďalším posilnením nového prístupu k tvorbe pol itiky zrevidovaná stratégia opätovne 
potvrdí svoj trojdimenzionálny prístup, a rovnako zabezpe čí úplnú integráciu a posilnenie 
vonkajších aspektov trvalo udržate ľného rozvoja. Navyše potvrdí záväzok prijatý v návrhu 
o finančných výh ľadoch 2007-2013, na základe ktor ého sa trvalo udržate ľný rozvoj stane 
smerodajným princípom pre politiky EÚ.  
2. P RÍSTUP EURÓPSKEJ ÚNIE K TRVALO UDRŽATE ĽNÉMU ROZVOJU  
Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja pozostáva z týchto zložiek:  
Po prvé, stanovuje rozsiahly poh ľad na to, čo je trvalo udržate ľné. Hlavnou myšlienkou 
stratégie je, že hospodárske, sociálne a e nvironmentálne dimenzie trvalej udržate ľnosti musia 
skutočne kráčať ruka v ruke a navzájom sa podporova ť: „Trvalo udržate ľný rozvoj ponúka 
Európskej únii pozitívnu dlhodobú víziu spolo čnosti, ktorá je prosperujúcejšia 
a spravodlivejšia, ktorá s ľubuje čistejšie, bezpe čnejšie a zdravšie životné prostredie – 
spoločnosti, ktorá prináša lepšiu kvalitu života pre nás, naše deti a pre naše vnú čatá.“16. Je 
nevyhnutné porozumie ť významu týchto troch pilierov trvalo udržate ľného rozvoja a ich 
vzájomnému prepojeniu.  
Druhou a preukázate ľne najambicióznejšou časťou stratégie je snaha o zlepšenie spôsobu, 
akým uskuto čňujeme politiky , zameraná na zlepšenie súdržnos ti politík a šírenie povedomia 
medzi ob čanmi o možnom kompromise medzi protichodnými cie ľmi, aby sa mohli robi ť 
informované politické rozhodnutia. Vyžaduje si to podrobné preskúmanie ich úplných 
vplyvov, predovšetkým pomocou v časného hodnotenia dosahu a zasielaním správnych 
signálov na trh pomocou nápravy cien. Rovna ko sa vyžaduje, aby tvorcovia politík EÚ 
zohľadňovali globálny kontext a aktí vne podporovali konzistentnos ť medzi vnútornými 
a vonkajšími politikami. Okrem t oho sa vyžadujú investície do vedy a technológie na podporu 
úprav potrebných na  trvalo udržate ľný rozvoj. Na záver, nový prístup k otázkam tvorby 
politík si naliehavo vyžaduje zlepšenie komunikácie a mobilizácie ob čanov a firiem. 
Po tretie sa zameriava na obmedzený po čet trendov, ktoré sú jednozna čne trvalo 
neudržate ľné, ako napr. otázky klimatických zmie n a využívania energie, ohrozenia 
verejného zdravia, chudoby a sociálneho vylú čenia, starnúcich spolo čností, riadenia 
prírodných zdrojov, využívania pôdy a otázky dopravy. 
Na záver, globálna dimenzia sa rozširuje na niektoré medzinárodné ciele a sústre ďuje sa 
na prioritné ciele ur čené v príspevku EÚ na svet ovom samite o trvalo udržate ľnom rozvoji 
(WSSD). Patrí medzi ne využitie glob alizácie, obchod pre trvalo udržate ľný rozvoj, boj proti 
chudobe, sociálny rozvoj, udržate ľné riadenie prírodných a environmentálnych zdrojov, 
                                                 
16 KOM(2001) 264 „Trvalo udržate ľná Európa pre lepší svet: Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja 
Európskej únie”, s. 2. 
 
SK 38   SK zlepšenie súdržnosti politík Európskej únie, le pšia správa a riadenie na všetkých úrovniach 
a financovanie trvalo udržate ľného rozvoja.  
3. P REČO PRESKÚMANIE ? 
Komisia sa zaviazala preskúma ť stratégiu na za čiatku každého nového mandátu. Európska 
rada túto iniciatívu uvítala naposledy v júni a v novembri 2004. Okrem toho, ďalší vývoj 
hlbšie zdôraz ňuje potrebu zhodnoti ť stratégiu v tomto časovom úseku: 
• zhoršovanie sa trvalo neudržate ľných trendov, predovšetkým rastúci tlak na prírodné 
zdroje, biodiverzitu a klímu, ako aj pretrvávajúca nerovnos ť a chudoba a zvýšené 
hospodárske a sociálne výzvy, ktoré prináša starnúce obyvate ľstvo; 
• znížená hospodárska výkonnos ť Európy spolo čne s novým konkuren čným tlakom 
spôsobeným pokra čujúcou globalizáciou a náhlym nárastom novo industrializovaných 
krajín (ako napr. Čína, India a Brazília), ktoré signalizujú zvýšenú hospodársku sú ťaž 
a možné posuny v národných výrobných štrukt úrach, ktoré majú vplyv na trvalo 
udržateľný rozvoj na globálnej úrovni; 
• nové medzinárodné záväzky a rokovania,  ktoré majú potenciál prispie ť k trvalo 
udržateľnému rozvoju, treba spoji ť pomocou zvýšeného úsilia o ich implementáciu (ako 
napr. rozvojový program z Dauhá pod záš titou WTO, johannesburským plán 
implementácie, o ktorom sa rozhodlo na WSSD, a menové záväzky z Monterrey 
pre financovanie rozvoja a rozvojové ciele tisícro čia); 
• nové hrozby pre bezpe čnosť, ako napr. terorizmus (útoky z 11. septembra a 11. marca 
2004), prírodné krízy (záplavy) a ohrozenie  zdravia (napr. SA RS) oživili pocit 
zraniteľnosti. Naviac, rastie povedomie v súvislos ti s potrebou boja proti organizovanému 
zločinu, korupcii a rasizmu; 
• na záver by malo preskúmanie zoh ľadniť rozšírenie Európskej únie na 25 členských štátov, 
definovanie národných stra tégií trvalo udržate ľného rozvoja vo vä čšine členských štátov 
a väčšiu účasť miestnych a regi onálnych orgánov. 
4. H ODNOTENIE POKROKU  
Keďže pri zavádzaní straté gie bol dosiahnutý ur čitý pokrok a okamžité výsledky nemožno 
očakávať, je jasné, ako ve ľa ešte zostáva urobi ť. Väčšina hrozieb pre trvalo udržate ľný rozvoj 
nebola odvrátená a vyžaduje si naliehavú a neustálu pozornos ť. V nasledujúcich odsekoch sa 
uvádza súhrnný preh ľad oblastí a nieko ľko príkladov dosiahnutých výsledkov. Napriek tomu, 
že podrobnejšiu správu o pokroku je možné nájs ť v pracovnom dokumente zamestnancov 
Komisie17, je možné zvýrazni ť niekoľko dôležitých dosiahnutých výsledkov.  
                                                 
17 SEK (2005) 225. 
 
SK 39   SK - Zmena spôsobu, akým tvoríme politiky. V roku 2001 bol zavedený „nový spôsob 
tvorby politík“, aby boli politiky súdržnej šie a aby sa vytvorili správne podmienky 
na podporu trvalo udržate ľného rozvoja.  
 
SK 40   SK Zlepšenie súdržnosti politík  
Integrácia nieko ľkých horizontálnych princípov zmlúv do všetkých politík EÚ predstavuje 
ústredný cie ľ. Príkladom činnosti EÚ v tomto smere je ka rdifský proces, ktorý podporuje 
integráciu environmentálneho rozmeru do sektor ových politík. Prvé zhodnotenie kardifského 
procesu v roku 2004 však poukazuje na t o, že doterajší pokrok bol obmedzený.  
Komisia zaviedla v roku 2003 nový mechanizmu s hodnotenia dosahu, ako jeden nástroj 
na zlepšenie súdržnosti politík. Je navrhnutý na hodnotenie hospodárskeho, environmentálneho a sociálneho vplyvu najdôl ežitejších politických návrhov integrovaným 
spôsobom a tak, aby boli kompromisy medzi konkuren čnými cie ľmi explicitnejšie. K 
dnešnému d ňu Komisia vypracovala viac ako 50 hodnotení vplyvu širokej škály politík 
od návrhu na smernicu o zais ťovaní, cez politické smerovanie spolo čnej organizácie trhu 
s cukrom až po financovanie pr ogramu Natura 2000. Z vonkajšieho h ľadiska boli iniciované 
štúdie o vplyve udržate ľnosti na všetky významné obchodné rokovania.  
Rozvíjanie otvorenej metódy koordinácie 
Otvorená metóda koordinácie môže by ť silným nástrojom na podporu výmeny osved čených 
postupov, na zahrnutie a mobilizáciu zú častnených strán a na vytvorenie nátlaku na členské 
štáty, aby prijali strategi ckejší a integrovanejší prís tup, ktorý by viedol k ú činnejším 
politikám. Komisia a členské štáty sa napr íklad dohodli na spolo čných cieľoch a spolo čných 
ukazovate ľoch v oblastiach sociálneho za členenia a dôchodkov. Vä čšina členských štátov si 
stanovila kvantitatívne ciele na zníženie chudoby a sociálneho vylú čenia.  
Správne ur čenie cien a stimulov  
Ak sa zabezpe čí, aby trhové ceny odzrkad ľovali skuto čné náklady ekonomických činností 
pre spoločnosť, podporia sa tým zmeny vo výrobných a spotrebných modeloch. Aby sa toto 
dosiahlo, trhovo založené nástroje ako ekologi cké dane, schémy obchodovania s emisnými 
kvótami a dotácie môžu by ť účinným doplnkom k tradi čným regula čným opatreniam. V tejto 
oblasti bol na úrovni EÚ za posledné roky do siahnutý pokrok, ale ro zhodovanie je niekedy 
stále zložité, predovšetkým v súvislosti s da ňami vzhľadom na požiadavku jednomyse ľného 
schválenia v Rade. K príkladom kedy EÚ uplatnila  trhové nástroje, patr í aj smernica o dani 
z energie z roku 2003, ktorou sa ro zširuje systém minimálnych da ňových sadzieb 
Spoločenstva z minerálnych olejov na ďalšie energetické produkty a celoeurópsku schému 
obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, ktorá existuje od roku 2005 s cieľom dosiahnu ť ciele zníženia z Kjóta.  
Investovanie do vedy a techniky  
Napredovanie v nadobúdaní a skvalit ňovaní vedomostí a te chnologický pokrok sú k ľúčovými 
faktormi na dosiahnutie vyrovnanosti me dzi hospodárskym rastom a sociálnou 
a environmentálnou udržate ľnosťou. Existuje mnoho vz ťahov, ktoré sa dajú využíva ť, medzi 
inováciou pre kvalitu a výkon a inováciou na optimalizáciu využívania energie, odpadu 
a bezpečnosti. Energicky ú činnejšie stroje napríklad s potrebujú menej prírodných zdrojov 
a produkujú menej emisií. Investovanie do novej technológie r ovnako vytvorí pracovné 
príležitosti a prinesie rast. Aktivity EÚ v tejto oblasti zah ŕňajú trvalo udržate ľný rozvoj cie ľov 
6. rámcového programu na rozvoj výskumu a technológie. Ak čný plán pre environmentálne 
technológie podporuje technolog ické platformy pre vodík a palivové bunky, fotovoltaiku, 
trvalo udržate ľnú chémiu, dodávku vody a hygienu. EÚ  rovnako stimuluje zavádzanie 
 
SK 41   SK technológií, ktoré majú vplyv na naše so ciálne systémy, napr. systémy zdravotnej 
starostlivosti18. 
Komunikácia s ob čanmi a firmami a ich mobilizovanie  
Občianska spolo čnosť a súkromný sektor zohrávajú dôležitú úlohu v trvalo udržate ľnom 
rozvoji. Na úrovni EÚ bolo podnietených nieko ľko iniciatív na podporu aktívnej ú časti týchto 
skupín a na zlepšenie konzulta čných postupov a mobilizácie zú častnených strán. Okrem iného 
Komisia prijala minimálne normy na konzultáciu zú častnených strán a zlepšila informovanos ť 
o environmentálnom rozhodovaní a jeho ú časť v ňom. Podnikla tiež rôzne iniciatívy 
na podporu spolo čenskej zodpovednosti spolo čností.  
- Trvalo neudržate ľné trendy 
Klimatická zmena a čistá energia 
Za posledných 100 rokov teplota v Európe narast ala rýchlejšie ako je globálny priemer 
(0,95°C v Európe v porovnaní s 0,7 °C  v globálnom meradle); 8 z 9 ľadovcov ustupuje 
vo významnom rozsahu; extrémne prejavy po časia – ako napr. suchá, vlny tepla a záplavy – 
sa zvýšili19. Udržanie globálnej teploty pod úrov ňou, pri ktorej sú nebezpe čnejšie klimatické 
zmeny pravdepodobnejšie, si vyžaduje podstatn é globálne zníženie  emisií skleníkových 
plynov. Niektoré odhady škôd spôsobených extrémnymi zmenami po časia v roku 2002 
uvádzajú stratu 25 miliárd EUR20. Spoľahlivé a dostupné dodávanie energie sa v rozvojovom 
svete nachádza ďaleko od normy a viac ako 2 miliardy ľudí je v týchto oblastiach závislých 
od biomasy (drevo, odpad, at ď.) ako od primárneho zdroja energie a 1,6 miliardy ľudí nemá 
prístup k elektrine. 
Európsky program pre zmenu klímy (ECCP) slúži ako k ľúčová hnacia sila k podniknutiu 
opatrení týkajúcich sa  klimatických zmien v Európe. Pokrýva rozhodujúce energetické 
iniciatívy a schému obchodovania s em isnými kvótami skleníkových plynov nedávno 
zavedenú v celej EÚ, ktorá funguje od 1. januára 2005. EÚ rovnako podporuje množstvo 
opatrení, ktoré prispievajú k boju proti klim atickým zmenám prostredníctvom regionálnych 
fondov. Napriek tomu zatia ľ čo najnovšie dostupné údaje uk azujú, že do roku 2002 znížila 
EÚ-15 emisie skleníkových plynov o 2,9 % v porovnaní s úrov ňami z roku 1990, treba urobi ť 
omnoho viac, aby sa dosiahol cie ľ kjótskeho dohovoru zníži ť úroveň o 8 % z roku 1990 po čas 
obdobia 2008-2012. V medzinárodnom meradle EÚ aj na ďalej zohráva vedúcu úlohu 
v podporovaní ratifikácie kjótskeho dohovoru a v implementácii záväzkov prijatých 
na svetovom samite o trvalo udržate ľnom rozvoji (WSSD) v Johannesburgu. EÚ v tomto 
smere podporovala využívanie obnovite ľných energií na celom svete prostredníctvom 
johannesburskej koalície obnovite ľnej energie. Energetická inicia tíva EÚ prispieva k WSSD s 
cieľom zlepši ť prístup k adekvátnym, trvalo udržate ľným a dostupným energetickým službám 
vo vidieckych, prímestských a mestských oblastiach.  
V Európe sa prijíma obnovený záväzok dosiahnu ť skutočný pokrok v energetickej 
efektívnosti pomocou iniciatí vy za energetickú efektivitu.  
                                                 
18 Pozri napr. nedávno prijatý ak čný plán e-zdravia: zlepši ť zdravotnícku starostlivos ť pre európskych 
občanov – ak čný plán pre európsku oblas ť e-zdravia, KOM(2004) 356. 
19 Správa EHP „Vplyvy meniacej sa klímy v Európe“ z augusta 2004.  
20 Münchener Rück, Geo risk research department, január 2004.  
 
SK 42   SK Verejné zdravie 
Hrozby, ktorým je vystavené vere jné zdravie EÚ, sa od roku 2001 na ďalej zvyšujú. Po čet 
chronických chorôb a chorôb spoj ených so životným štýlom sa  celosvetovo rapídne zvýšili, 
a najmä obezita prechádza najviac znepokoj ujúcim vývojom (10 – 40 % zvýšenie 
za posledných 10 rokov vo vä čšine krajín EÚ). Epidémia HIV/AIDS dosiahla z globálneho 
hľadiska doposia ľ najvyššiu úrove ň infekcií (39,4 milióna) a podiel novo oznámených 
infekcií HIV sa v Európe od roku 1996 vi ac ako zdvojnásobil. Vplyvom pokra čujúcej 
globalizácie sa zvýšilo ohro zenie zdravia formou infek čných chorôb, ako vtá čia chrípka 
a SARS. Bioterorizmus je ďalším novým prvkom. V rozvojovýc h krajinách mali najnovšie 
zdravotné výdobytky znižujúcu sa tendenciu  a šírenie závažných prenosných chorôb 
predstavuje vážnu hrozbu pre ich budúci rozv oj. Svetová zdravotníck a organizácia (WHO) 
odhaduje, že nezdravé život né prostredie každoro čne zapríčiňuje smrť viac ako 5 miliónov 
detí na celom svete.  
Príklady opatrení v tejto politike uskuto čnených od roku 2001 zah ŕňajú financovanie 
výskumu genómu na boj proti rezisten cii na antibiotiká; zavedenie spolo čného dozoru EÚ 
a sietí včasného varovania pre prenosné chor oby; prijatie návrhu pre nový regula čný rámec 
EÚ pre chemické látky (REA CH); schválenie Európskeho ak čného plánu pre životné 
prostredie a zdravie 2004 – 2010; a zr iadenie Európskeho úradu pre bezpe čnosť potravín 
(EFSA) a Európskeho centra pre prenosné choroby (ECDC). 
Z medzinárodného h ľadiska sa financovanie zo stra ny EÚ na podporu boja proti chorobám 
ako HIV/AIDS, TB a malária pods tatne zvýšilo. Prispelo sa tiež k zníženiu ceny základných 
farmaceutických produktov v rozvojových krajinách.   
Chudoba a sociálne vylú čenie 
Chudoba a sociálne vylú čenie predstavujú rastúci probl ém. V EÚ žije približne 15 % 
populácie s rizikom príjmovej chudoby. Situácia v niektorých nových členských štátoch je 
skutočne vážna. Medzi ďalšie znepokojujúce trendy pa trí prenášanie chudoby a vylú čenia 
z generácie na generáciu a neprimerané za ťaženie, ktoré musia znáša ť niektoré popula čné 
podskupiny (napr. nezamestnaní, slobodní rodi čia, zdravotne postihnutí ľudia, etnické 
menšiny). Na celom svete z cel kovej svetovej populácie 6 miliárd ľudí žije 2,8 miliardy ľudí 
z menej ako 2 EUR na de ň.  
Členské štáty EÚ sa dohodli na koordinácii svoj ich politík na boj proti chudobe a sociálnemu 
vylúčeniu stanovením spolo čných cieľov, navrhnutím národných ak čných plánov a ich 
hodnotením pomocou spolo čných ukazovate ľov na sledovanie pokroku. Európska komisia 
podporuje tento koordina čný proces. Financovanie európs kej regionálnej politiky tiež 
prispieva k tomuto cie ľu, napríklad formou investícií do  vzdelávania, odbornej prípravy 
a miestnej zamestnanosti.  
Aby sa táto otázka riešila celosvetovo, rozvojová politik a EÚ si za svoj hlavný cie ľ stanovuje 
výrazné zníženie a prípadné ods tránenie chudoby. Podnikli sa vi aceré aktivity v rámci nového 
globálneho partnerstva pre odstrán enie chudoby a pre trvalo udržate ľný rozvoj, ktoré sa 
vytvorilo na samitoch v Dauhá , Monterrey a Johannesburgu.  
Starnúca spolo čnosť 
 
SK 43   SK Predpokladá sa, že popula čný rast v EÚ sa skon čí a zvyšujúca sa a starnúca pracujúca 
populácia bude musie ť podporova ť rastúci po čet starých ľudí. Na základe predpovedí sa má 
pomer závislosti starých ľudí zvýšiť z 24 % v roku 2004 na 47 % v roku 2050.  
Zatiaľ čo zvyšujúca sa d ĺžka života je významným úspechom, starnúca spolo čnosť Európy 
prináša otázky udržate ľnosti, ktorým treba venova ť pozornos ť. Ani migrácia, ani náhly nárast 
pôrodnosti neodvrátia výrazný nára st v podiele populácie starších ľudí v priebehu budúcich 
20 rokov.  
Komisia spolupracuje s členskými štátmi s cie ľom zmodernizova ť systémy sociálnej ochrany, 
aby sa zabezpe čilo, že zostanú finan čne trvalo udržate ľné a sociálne adekvátne. Opatrenia tiež 
zahŕňajú predĺženie produktívneho života starších pracovníkov. Cie ľom je, aby 50 % z 55 až 
64-ročných pracovníkov bolo v práci do roku  2010, a aby sa efektívny vek odchodu 
do dôchodku na trhu práce zvýšil do roku 2010 o 5 rokov. Okrem problémov, ktoré prináša finančná stránka, zdravotné systémy tiež treba zreformova ť, aby mohli čeliť požiadavke 
zo strany zvýšeného po čtu starších ľudí, predovšetkým s cie ľom sprístupni ť ich všetkým. 
Únia pomáha pri štruktúrovanej spolupráci v tejto oblasti a pri výmene vhodných postupov.  
Riadenie prírodných zdrojov 
Rýchly globálny nárast populácie znamená, že do roku 2010 už bude na Zemi o 400 miliónov 
viac ľudí prevažne žijúcich v mestských oblastiach. Vo svete rastúcej „vzájomnej závislosti“ 
nemôžeme pokra čovať vo výrobe a spotrebe ta k, ako to robíme v sú časnosti. Biodiverzita je 
v ohrození. Na celom svete existuje 15 500 druhov rastlín a živo číchov, ktorým hrozí 
vyhynutie. Za posledné desa ťročia došlo tiež k stratám prakticky vo všetkých typoch 
ekosystémov a živo číšnych a rastlinných druhov (živo číchy, rastliny, lesy, pitná voda, úrodná 
pôda, atď.). Pitná voda je ďalším vzácnym ohrozeným prír odným zdrojom. Celkovo globálna 
vodná kríza ohrozuje živo ty, trvalo udržate ľný rozvoj a koniec-koncov mier a bezpe čnosť. 
Uskutočnené akcie politiky podniknuté s cie ľom dosiahnu ť cieľ EÚ, a teda zastavi ť stratu 
biodiverzity do roku 2010, zah ŕňajú reformu Spolo čnej poľnohospodárskej politiky 
a Spoločnej politiky rybného hospodárstva a vytvor enie siete Natura 2000. Oznámenie 
o zastavení straty biodiverzity do roku 2010 sa pripravuje. Opatrenia na podporu ú činnosti 
zdrojov zah ŕňajú smernicu EÚ o odpade z elektr ických a elektronických zariadení 
a oznámenia Komisie o integrovanej politike produktov. V rokoch 2000-2006 umiest ňuje 
Európska únia ve ľké množstvo pe ňazí zo štrukturálneho a kohézneho fondu 
na spolufinancovanie investícií na podpor u environmentálnych infraštruktúr a obnovu 
a udržanie priemyselných, mest ských a prírodných sídiel.  
Medzinárodné iniciatívy zah ŕňajú iniciatívu EÚ týkajúcu sa vody „Voda pre život“ – 
nadväzujúc na svetový samit o trvalo udržate ľnom rozvoji. EÚ tiež zohráva vedúcu úlohu 
v Dohovore o biodiverzite a v prácach na stanovenie desa ťročného rámca programov 
pre trvalo udržate ľnú spotrebu a výrobu.  
Využívanie pôdy a doprava 
Napriek cie ľu oddeliť dopravu od rastu HDP, objem dopravy na ďalej narastá rýchlejšie ako 
HDP. Toto sa odráža v mnohých oblastiach od dopravného pre ťaženia a zdravotných 
problémov spôsobených látkami, ktoré zne čisťujú ovzdušie na zvýšenom podiele emisií CO 2, 
ktoré vplývajú na ciele EÚ súvisiace s klimatickými zmenami. 
 
SK 44   SK EÚ iniciovala množstvo politických inicia tív na obmedzenie negatívnych vplyvov tohto 
trendu v raste dopravy. Podporuje prechod z cestnej dopravy na modely s menej škodlivými 
vplyvmi na životné prostredie, ako napr. ekologické autobusy, lodná a železni čná doprava. 
Komisia tiež navrhla, aby členské štáty zaviedli poplatk y za využívanie infraštruktúry 
s cieľom ovplyvni ť dopyt po doprave, prostr edníctvom ktorých by sa dospelo do štádia, kde 
sumy, ktoré zaplatia užívatelia dopra vy odrážajú celkové náklady pre spolo čnosť (napr. 
smernica o euroznámkach), ale implementácia je aj na ďalej obmedzená. Naviac, výrazný 
pokrok, aj ke ď vyvážený zvýšením dopytu a objemu dopr avy, sa dosiahol v technológii 
vozidiel a palív, pod vplyvom legislatí vy a iniciatív EÚ. Na záver pokra čujú akcie 
na zlepšenie životného prostredia v mestách a riadenie využívania pôdy, napríklad pomocou 
programu štrukturálnych fondov EÚ „Urban II “ a rámcového programu pre výskum. Komisia 
tiež pripravuje tematickú stratégiu pre živo tné prostredie v mestách, ktorá by mala by ť 
uverejnená v roku 2005. 
Vonkajšie aspekty trvalo udržate ľného rozvoja 
Popri trvalo neudržate ľných trendoch uvedených vyššie zah ŕňa podporovanie trvalo 
udržateľného rozvoja na globálnej úrovni, inter alia, aj tieto akcie EÚ: 
– Využitie globalizácie 
Globalizácia predstavuje nový kontex t, v ktorom sa bude musie ť dosiahnu ť trvalo udržate ľný 
rozvoj. Zatia ľ čo globalizácia môže by ť dôležitým podnetom pre trvalo udržate ľný rozvoj, 
výhody, ktoré prináša, sa príliš často nerovnomerne rozširujú medz i krajinami a v rámci krajín 
a neregulovaná integrácia môže ma ť negatívne vplyvy na živo tné prostredie a spolo čnosť ako 
celok.  
EÚ podporuje súdržný a integrovaný prístup k otázkam, ktoré súvisia s globalizáciou 
vo WTO, Medzinárodných finan čných inštitúciách (IFI) a v orgánoch OSN. Rovnako chce 
posilniť kľúčové orgány – ako napr. Medzinár odnú organizáciu práce (ILO).  
Prebiehajúce rokovania s WTO a rozvojový program z Dauhá (DDA) sú podstatné pre 
efektívnu a nestrannú integráciu rozvojového sveta do globálneho hospodárstva. V rámci 
rokovaní v Dauhá od roku 2002 EÚ sústavne  pracuje na sledovaní svojich cie ľov z hľadiska 
podpory globálneho trvalo udržate ľného rozvoja v rámci po četných otázok na rokovaniach. 
Navyše vzh ľadom na to, že úsilie rozvojových kr ajín o integráciu do globálneho obchodného 
systému musí by ť účinné podporované, bola obchodná pomoc stanovená ako jedna 
z prioritných oblastí pre rozvojovú spol uprácu EÚ a rozmer obchodnej pomoci bol 
integrovaný do všetkých prísluš ných úrovní rozhodovania o pride ľovaní prostriedkov. 
Od SSTUR podnikla EÚ taktiež dôležité kroky k implementácii podpornej akcie týkajúcej sa 
obchodnej politiky nad rámec rokovaní v Dauhá, okrem iného prostredníctvom úsilia zahrnú ť 
konkrétny prvok trvalo udržate ľného rozvoja do všetkých pokra čujúcich alebo budúcich 
bilaterálnych alebo regionálnych rokovaní.  
– Lepšia správa na globálnej úrovni 
Dobrá správa a riadenie a podpora demokracie sú rozhodujúcimi faktormi pri dosiahnutí 
rozvojových cie ľov tisícro čia. Deklarácia tisícro čia uvádza, že vytvárania prostredia 
prispievajúceho k rozvoju a eliminácii c hudoby závisí okrem iného od dobrého riadenia 
 
SK 45   SK v jednotlivých krajinách, dobrého riadenia na  medzinárodnej úrovni a od transparentnosti 
finančných, menových a obchodných systémov.  
Komisia sa venovala budovaniu inštitucionálnyc h kapacít, dobrej správe a riadeniu 
a právnemu štátu v Oznámení o správe a riadení a rozvoji a zamerala sa na budovanie inštitucionálnych kapacít a dial óg o správe a riadení v rôznych situáciách, v ktorých sa krajina 
môže ocitnú ť. Úsilie sa tiež venovalo podpore trvalo udržate ľného rozvoja vo všetkých 
existujúcich medzinárodných a regionálnych doh odách o spolupráci a pol itických nástrojoch. 
Okrem toho posilnená medzinárodná sprá va a riadenie pre trvalo udržate ľný rozvoj bola 
v centre úsilia EÚ rozvíja ť účinný multilateralizmus. 
- Financovanie rozvoja (FfD) 
Na dosiahnutie rozvojových cie ľov tisícro čia je potrebné financovanie. Cie ľ OSN 
pre oficiálnu rozvojovú pomoc (ORP) vo výške 0,7 % hrubého národného dôchodku (HND) 
však ešte z ďaleka nie je splnený. 
EÚ definovala svoj prínos do „financovania rozvojového procesu“ v ôsmych explicitných 
záväzkoch, ktoré schvália Európska rada na zasadaní v Barcelone 14. marca 2002. Najnovšia 
monitorovacia správa predpovedá, že úrove ň pomoci rozšírenej EÚ (25 členských štátov) ako 
celku presiahne prechodný cie ľ 0,39 % ORP/hrubý národný dôchodok (HND) a do roku 2006 
bude predstavova ť 0,42 % HND v ORP, alebo odhadovaných 38,5 miliárd EUR. Celkový 
objem dodato čných zdrojov zmobilizovaných po čas rokov 2002 – 2006 predstavuje 19 
miliárd EUR.  
 
SK 46   SK Časť II: Reakcia na výzvy  
5. B UDÚCE SMEROVANIA  
Vo svetle pretrvávajúcich výzie v musí Európa nielen dodrža ť svoje záväzky dlhodobému 
programu pre trvalo udržate ľný rozvoj a lepšej kvalite života, ale rovnako nájs ť spôsoby 
na ich účinnejšie riešenie. 
5.1. Opätovne zdôraz ňovať základné princípy Stratégie trvalo udržate ľného rozvoja 
Európskej únie 
Koncept trvalo udržate ľného rozvoja a komplementárnos ť medzi Stratégiou trvalo 
udržateľného rozvoja a lisabonskou stratégi ou boli objasnené v predslove. 
Okrem toho preskúmanie potvrdí podstatnú trojdimenzionálny charakter trvalo 
udržateľného rozvoja ako oporného piliera stratégie; t.j. rozvoj, ktorý sa dá dosiahnu ť len 
vtedy, ak hospodársky rast, sociálne za členenie a ochrana životného prostredia krá čajú ruka 
v ruke v Európe aj v iných častiach sveta. 
Preskúmanie rovnako zoh ľadní príspevok EÚ ku globálnemu trvalo udržate ľnému rozvoju  
dvomi spôsobmi: po prvé, prihliadnutím na medzinárodné aspekty šiestich trvalo 
neudržate ľných trendov, ktorým sa venuje straté gia; po druhé, integrovaním vonkajších 
politík EÚ, ktoré prispievaj ú ku globálnemu trvalo udržate ľnému rozvoju, do stratégie. 
Takýmto spôsobom EÚ opätovne potvrdí  a posilní svoj záväzok prevzia ť vedúcu úlohu 
v riadení programu trvalo udržate ľného rozvoja na globálnej úrovni.  
5.2. Opätovne zdôrazni ť nový prístup k tvorbe polit iky a súdržnosti politík 
Preskúmanie opätovne zdôrazní „nový prístup k tvorbe politiky“  ako ústrednému 
prostriedku na umiest nenie trvalo udržate ľného rozvoja do jadra tvorby politiky. 
Predovšetkým budúca Stratégia trvalo udržate ľného rozvoja EÚ umožní dôslednejší rozvoj 
rozličných zložiek programu EÚ pre lepšiu re guláciu, vrátane hodnotenia dosahu, konzultácie 
zúčastnených strán a regula čného zjednodušenia. 
Znamená to, že trvalo udržate ľná a cenovo výhodná tvorba politiky bude aj na ďalej 
podporovaná prostredníctvom lepš ej regulácie, vrátane ú činnejšej implementácie 
vyrovnaného mechanizmu na hodnotenie dosahu  pokrývajúceho nové vnútorné aj 
vonkajšie iniciatívy Komisie. Okrem t oho sa budú štúdie hodnotenia dosahu udržate ľnosti 
naďalej uplatňovať na významné odchodné dohody. Zatia ľ čo nástroj bol nedávno vylepšený 
tak, aby zoh ľadňoval prvé získané skúsenosti21, pozornos ť s a  a j  n a ďalej bude venova ť 
možným spôsobom na ďalšie zlepšenie metódy, predovšetkým so zrete ľom na hospodárske, 
sociálne a environmentáln e aspekty trvalo udržate ľného rozvoja. V tomto oh ľade Komisia 
tiež zamýš ľa zlepšiť konzultácie o politikách EÚ so zú častnenými stranami. Okrem toho sa 
pozornosť bude venova ť významu zabezpe čenia adekvátneho dodržiavania 
Medziinštitucionálnej dohody s Eu rópskym parlamentom a Radou22 (napr. potreba 
                                                 
21 Ref. Hodnotenie vplyvu: Ďalšie kroky – na podporu konkurencieschopnosti a trvalo udržate ľného 
rozvoja, SEK(2004) 1377, 21.10.2004. 
22 Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva, Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s.1. 
 
SK 47   SK Európskeho parlamentu a Rady uplat ňovať rovnaké princípy a normy týkajúce sa hodnotenia 
dosahu, pokia ľ ide o hodnotenie dosahu podstatných zmien a doplnení návrhov Komisie). 
Do nového prístupu je zahrnutá tiež otvorená metóda koordinácie , predovšetkým 
v oblastiach sociálneho za členenia, prístupu na trh práce a sociálnej ochrany, kde táto metóda 
zohráva k ľúčovú úlohu v modernizácii systémov sociálnej ochrany.  
Ako súčasť nového prístupu k tvorbe politiky bude Komisia pokra čovať v podporovaní 
využívania trhových nástrojov , aby sa odrazili skuto čné náklady na využívanie zdrojov 
a environmentálny vplyv t ohto využívania na spolo čnosť. Napríklad, členské štáty budú 
vyzvané, aby zistili, ako môžu presunú ť dane, ktorými je za ťažená pracovná sila na zdroje 
poškodzovania životného prostredia. Preskúmanie  rovnako dôraznejšie upozorní na význam 
investícií do vedy a techniky  pre trvalo udržate ľný rozvoj. Možné prostriedky na ďalšie 
podporovanie ekologických inovácií zah ŕňajú výskumný program EÚ, inova čnú politiku 
Komisie, ako aj verejné obstarávanie. R ovnako bude podporená výmena informácií o trvalo 
udržateľnom výskume, vede a technike  s externými partnermi.  
5.3. Zameriava ť sa na k ľúčové trvalo neudržate ľné trendy a podrobnejšie 
preskúma ť prepojenia medzi trvalo neudržate ľnými trendmi 
Preskúmanie ponechá zameranie stratégie na hlavné trendy, ktoré predstavujú ohrozenie 
pre trvalo udržate ľný rozvoj . Mnohé z týchto trendov sa môžu rieši ť len pomocou sústavnej 
akcie počas dlhého časového úseku a budú zah ŕňať hlavné štrukturál ne zmeny vo fungovaní 
našich spolo čností a ekonomík. Toto by však nemalo ospravedl ňovať krátkodobú ne činnosť.  
Preskúmanie bude preto zah ŕňať dôkladné zhodnotenie trvalo neudržate ľných trendov, 
ktoré sú v sú časnosti obsiahnuté v stratégii , s cieľom stanovi ť ciele a nevyhnutné akcie 
na nadchádzajúce roky. Priori tné oblasti stanovené v roku  2001 by sa tiež mali zosúladi ť 
s medzinárodnými záväzkami, ktoré EÚ prij ala na svetovom samite trvalo udržate ľného 
rozvoja, konferencii OSN pre financovani e rozvoja ako aj v Deklarácii tisícro čia OSN a iných 
súvisiacich multilaterálnych dohodách záväz koch, ktoré prijala EÚ. Okrem toho budú 
aktualizované, aby zoh ľadňovali pristúpenie desiatich nových členských štátov k EÚ – 
a vyhliadku ďalšieho rozširovania v nie tak ďalekej budúcnosti, ktoré prináša nové výzvy 
pre schopnos ť Únie rieši ť trvalo neudržate ľné trendy. V tomto kontexte bude preskúmanie 
skúmať aj možnos ť pridania obmedzeného množstva nových alebo pred tým nezoh ľadnených 
trendov, vrátane hospodársky neudržate ľných trendov. 
Na záver, pri preskúmaní sa bude venova ť veľká pozornos ť určeniu vzájomných vz ťahov 
medzi vybranými trvalo neudržate ľnými trendmi . Bude sa snaži ť o maximalizáciu 
pozitívnych prepojení a zníženie negatívnych  korelácií, napríkla d pomocou podporovania 
prechodu v doprave z cestnej dopravy na železni čnú je možné zníži ť emisie skleníkového 
plynu a zárove ň znížiť dopravné zápchy ( čo prinesie dvojnásobné výhody). Ďalším príkladom 
by bol spôsob, akým by investície do zákla dných technologických zmien mohli prinies ť 
lepšiu konkurencieschopnos ť, a zárove ň zlepšiť kvalitu životného pr ostredia a sociálnu 
súdržnosť.  
5.4. Stanovenie cie ľov, úloh a medzníkov 
Prístup použitý v stratégii z roku 2001 poz ostával z definovania hlavných strednodobých 
cieľov súvisiacich s každým z trvalo neudržate ľných trendov a stanovenia nieko ľkých 
opatrení s cie ľom venova ť sa im. Preskúmanie potvrdí potrebu jasnejších cie ľov, úloh a s tým 
 
SK 48   SK spojených termínov, ako spôsob zamerania sa na  akciu v prioritných oblastiach, ktorý tiež 
umožní zmera ť dosiahnutý pokrok. 
Aj napriek tomu, že trendy predstav ujú dlhodobé problémy, ktoré budú potrebova ť dlhodobé 
riešenia, jediným spôsobom, ako zabezpe čiť, aby sa spolo čnosť uberala správnym smerom, je 
stanoviť jasné priebežné úlohy a mera ť pokrok. Preto nesmie dôjs ť k stanoveniu dlhodobých 
cieľov, ktoré by viedli k odloženiu uskuto čnenia akcie. 
Zrevidovaná stratégia bude preto predstavova ť nové hlavné ciele pre každý z trvalo 
neudržate ľných trendov a stanoví medzníky, ktoré EÚ umožnia monitorova ť aktuálny pokrok. 
Operačné ciele a ak čné plány sa ur čia v rámci príslušných vnútorných a vonkajších 
sektorových politík, ktoré budú tiež hlavnou hybnou silou zavádzania a monitorovania politických iniciatív, vrátane medzinárodných záv äzkov, ktoré boli prijaté v rámci Deklarácie 
tisícročia a samitov v Barcelone a Monterrey. 
5.5. Zabezpe čenie efektívneho monitorovania 
Rozhodnutie z Göteborgu zabezpe čiť každoročné monitorovanie stratégie na jarnom zasadaní 
Európskych rád nesplnilo o čakávanie. Posilnený systém podávania správ bude podrobne 
opísaný v preskúmaní. Zameria sa na krátkodobé a strednodobé dosahovanie cie ľov stratégie, 
pomocou čo najväčšej kombinácie a zjednodušenia sp ráv o otázkach trvalo udržate ľného 
rozvoja predkladaných v sú časnosti. Povinnosti inštitúcií (predovšetkým úlohy Európskej 
rady a Európskeho parlamentu) v procese monitorovania sa tiež ujasnia.  
Monitorovanie sa uskuto ční predovšetkým na základe ukazovate ľov trvalo udržate ľného 
rozvoja, ktoré vypracovala Ko misia. Tieto budú vychádza ť, okrem iného, aj z rôznych 
ukazovate ľov, ktoré boli vypracované v rámci postupov sektorovej politiky a spája ť sa s tými, 
ktoré z nich už boli pripravené v súbore štrukturálnych ukazovate ľov, ktorými je 
monitorovaný pokrok v dosahovaní cie ľov stanoveným ako sú časť programu lisabonskej 
reformy. Viac úsilia sa tiež vynaloží na rozvoj budúcich modelov, prognóz a ďalšieho 
získavania vedeckých údajov, ktoré po môžu pri efektívnom monitorovaní.  
5.6. Posilni ť prináležitos ť úloh a cie ľov a zlepši ť spoluprácu s verejnými 
a súkromnými činiteľmi na všetkých úrovniach 
Je potrebná ďalšia akcia na pozdvihnutie pove domia, zmobilizovanie a ú časť zúčastnených 
strán na všetkých úrovniach. Musí by ť jasné, kto je zodpovedný za akú akciu, v akom 
časovom rámci, a na koho náklady sa akcia vykoná. V tomto smere Komisia preskúma, ako 
vytvoriť účinné partnerstvo s priemyselnými odvetviami, odborovými zväzmi, nevládnymi 
organizáciami a záujmami spotrebite ľov, predovšetkým s cie ľom prediskutova ť spôsoby 
pomoci na zastavenie neudržate ľných trendov ur čených v kontexte preskúmania. 
Bude sa h ľadať väčšia konzistentnos ť medzi EÚ, globálnymi, národnými, regionálnymi 
a miestnymi iniciatívami na podporu trvalo udržate ľného rozvoja. Možné akcie budú zah ŕňať 
určenie spolo čných priorít v rámci každého hlavného cie ľa; začiatok procesu vzájomnej 
výmeny skúseností medzi členskými štátmi a/alebo regiónmi; a stanovenie mechanizmov 
na nepretržitú výmenu informácií o osved čených postupoch.  
Rovnako bude musie ť Únia urýchli ť svoje úsilie na stimuláciu ďalších akcií v ďalších 
častiach sveta, v priemyselných krajinách a ko aj v krajinách v procese transformácie 
a v rozvojovom svete. Komisia sa bude usilova ť o rozvoj dialógu o cie ľoch trvalo 
 
SK 49   SK udržateľného rozvoja s partnermi mimo EÚ, predovšetkým so správami a ob čianskymi 
spoločnosťami v tretích krajinách ako aj s medz inárodnými organizáciami a MVO, ktoré sa 
zameriavajú na globálne otázky.  
6. ĎALŠIE KROKY  
Komisia vyzýva Európsku radu, Radu, Európsky parlament, členské štáty, regionálne orgány 
a všetky zložky ob čianskej spolo čnosti, aby predložili pr ipomienky k navrhovanému 
smerovaniu stratégie. Prvou príležitos ťou na diskusiu bude fórum zú častnených strán, ktoré 
zorganizuje Európsky hospodá rsky a sociálny výbor v d ňoch 14. a 15. apríla 2005. Komisia 
potom predloží návrh zrevidovanej Stratégie trvalo udržate ľného rozvoja Únie v neskoršom 
období v tomto roku.