Dánsko nemá špecializovanú protikorupčnú stratégiu ani osobitnú agentúru zaoberajúcu sa otázkami korupcie. Systém boja proti korupcii je do veľkej miery založený na všeobecných pravidlách etiky a integrity, ako aj na celospoločenských normách a verejnej kontrole. Do prevencie korupcie a podpory osvedčených administratívnych postupov a dodržiavania právneho rámca je zapojených viacero orgánov. Patria medzi ne Úrad finančného dozoru, parlamentný ombudsman a generálny audítor. Agentúra pre zamestnancov a kompetencie a Úrad predsedu vlády zodpovedajú za podporu integrity medzi zamestnancami verejnej správy a ministrami. Ministerstvo spravodlivosti zabezpečuje spoluprácu medzi štátnymi orgánmi pri vypracúvaní protikorupčných opatrení. Pre zamestnancov verejnej správy sú vo všeobecnosti zavedené pravidlá na predchádzanie konfliktu záujmov.

V súčasnosti prebiehajú iniciatívy na riešenie viacerých pretrvávajúcich nedostatkov týkajúcich sa digitalizácie justičného systému. Už v Správe o právnom štáte 2020 sa uvádzali niektoré nedostatky v súvislosti s digitalizáciou. Hoci pre súdy a trestné stíhanie sú zavedené digitálne komunikačné nástroje, pokiaľ ide o digitalizáciu justičného systému, stále existuje niekoľko nedostatkov. Procesné pravidlá pre digitálne nástroje sú zavedené len čiastočne pre civilné, správne a trestné konania a digitálny prístup ku konaniam je veľmi obmedzený v správnych a trestných konaniach, napr. pokiaľ ide o možnosť prístupu k spisom prebiehajúcich a uzavretých prípadov online. Nový elektronický registračný systém pre civilné veci je síce zavedený, ale systém pre trestné veci je podľa zainteresovaných strán zastaraný, a aj keď sa pracuje na novom systéme, ešte stále je potrebné zabezpečiť jeho financovanie. Vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže takisto vyvíja novú online databázu rozsudkov aj v strojovo čitateľnom formáte, ktorá má byť dostupná do konca roka 2021 alebo začiatkom roka 2022 a ktorá by zlepšila súčasnú situáciu, pokiaľ ide o prístup k rozsudkom online. Vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže ďalej zaviedol nový systém správy údajov, ktorý umožňuje extrahovať zložitejšie údaje, napr. identifikovať priemernú dobu prebiehajúcej veci, a teda lepšie identifikovať dôvody dlhých lehôt na rozhodnutie.

Súdy čelia výzvam týkajúcim sa zdrojov, najmä vzhľadom na očakávané zvýšenie počtu vecí. Výdavky na justičný systém sú v Dánsku naďalej veľmi nízke (na úrovni 0,16 % HDP), rovnako ako počet sudcov na 100 000 obyvateľov (65,5 %), čo potvrdzuje dlhodobejší trend. V roku 2020 boli súdom pridelené určité dodatočné zdroje, najmä na riešenie potrieb súvisiacich s pandémiou COVID-19 a výziev súvisiacich s digitalizáciou. Na obdobie 2021 – 2023 boli vyčlenené ďalšie finančné prostriedky vo výške 1,75 milióna EUR (13 miliónov DKK) ročne. Vláda okrem toho 24. júna 2021 oznámila pridelenie ďalších približne 3,5 milióna EUR (25 miliónov DKK) v roku 2021 a približne 6,5 milióna EUR (47,5 milióna DKK) v roku 2022 na riešenie pracovného zaťaženia súdov. Zainteresované strany však zopakovali, že to nestačí na to, aby bolo možné reagovať na systémovejšie výzvy v oblasti zdrojov, najmä preto, že vytvorenie nových miest pre sudcov by si vyžadovalo dlhodobejšie prideľovanie zdrojov. Zainteresované strany tiež vyjadrili obavy, že na schopnosť súdov prijímať nových sudcov by mohla vplývať nízka konkurencieschopnosť platov sudcov v porovnaní s pracovnými miestami v súkromnom sektore a inými justičnými povolaniami.

Rozhodovací proces týkajúci sa uzavretia súdov v marci 2020 v súvislosti s pandémiou COVID-19 bol predmetom kontroly, pokiaľ ide o rešpektovanie nezávislosti súdnictva. Národná správa súdov oznámila 12. marca 2020, že vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 sa zachovajú len najnevyhnutnejšie funkcie súdov a uprednostnia sa naliehavé a kritické prípady, zriadila tiež skupinu pre krízové riadenie. Následne proces tohto rozhodnutia, a najmä to, či bol spôsob oznamovania súdom v súlade s ústavnými zásadami nezávislosti súdnictva, podliehal kontrole nezávislej poroty vymenovanej parlamentom. Tento panel, ktorého úlohou bolo preskúmať zvládanie pandémie COVID-19, vo svojej správe predloženej v januári 2021 dospel k záveru, že existujú pochybnosti o tom, či pokyny, ktoré vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže zaslal jednotlivým súdom na žiadosť ministerstva spravodlivosti, boli v súlade s ústavnou nezávislosťou súdov. Vláda a vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže sa domnievajú, že ich oznámenia súdom v tejto veci mali formu odporúčania, ale uznávajú, že zistenia výboru zvýšili povedomie o potrebe dbať na to, aby bola pri komunikácii so súdmi rešpektovaná ich nezávislosť. Pri opätovnom otvorení súdov v apríli 2020 a všetkých ďalších krokoch bol prijatý opatrnejší štýl komunikácie. V nadväznosti na interný proces prípravy na budúce krízy v decembri 2020 pracovná skupina zriadená vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže ďalej zdôraznila, že skupina pre krízové riadenie (zložená z vedenia vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže a niekoľkých sudcov) môže vydávať pokyny len v rámci právomoci vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže a inak sa musí obmedziť na usmernenia a odporúčania.

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva v Dánsku je naďalej veľmi vysoká, pričom prebieha niekoľko iniciatív na ďalšie zlepšenie efektívnosti a kvality justičného systému. Viaceré projekty Národnej správy súdov sú zamerané na riešenie nedostatkov týkajúcich sa digitalizácie justičného systému, ktoré už boli identifikované v Správe o právnom štáte 2020. Na skrátenie lehôt spracúvania prípadov v trestných veciach prijíma vláda takisto legislatívne a finančné opatrenia. Súdy však stále čelia určitým výzvam vzhľadom na obmedzené zdroje a podiel vyriešených vecí sa v posledných rokoch znížil. Rozhodovací proces týkajúci sa uzavretia súdov v marci 2020 v súvislosti s pandémiou COVID-19 vyvolal otázky, pokiaľ ide o rešpektovanie nezávislosti súdnictva. V reakcii na to potvrdila vláda a Národná správa súdov dôležitosť komunikácie so súdmi, pri ktorej je plne zachovaná ich nezávislosť.

Odborníci a vedúci predstavitelia podnikateľskej sféry sa domnievajú, že Dánsko je jednou z najmenej skorumpovaných krajín na svete. V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International 2020 dosiahlo Dánsko 88 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 1. mieste v Európskej únii aj v celosvetovom meradle. Toto vnímanie bolo za posledných päť rokov relatívne stabilné.

Zavádza sa reforma s cieľom zriadiť novú štátnu vyšetrovaciu jednotku zodpovednú za závažné trestné činy. Toto nové oddelenie bude nadväzovať na úlohy, ktoré sú teraz pridelené štátnemu prokurátorovi pre závažnú hospodársku a medzinárodnú trestnú činnosť (SØIK), pričom bude zahŕňať aj ďalšie časti polície zapojené do prípadov závažnej trestnej činnosti. Vytvorí sa spoločný priestor pre vyšetrovateľov a prokurátorov, ktorí budú môcť lepšie sledovať prípady závažnej trestnej činnosti od okresnej úrovne až po odvolanie, s cieľom zabezpečiť efektívnejší a koordinovanejší prístup k závažnej trestnej činnosti vrátane zložitých prípadov korupcie. Nová jednotka by sa mala organizačne zriadiť do začiatku roka 2022.

Podľa údajov prokuratúry sa väčšina prípadov súvisiacich s korupciou rieši na regionálnych prokuratúrach. Zložitejšie prípady vrátane prípadov podplácania v zahraničí sú vyšetrované a stíhané na vnútroštátnej úrovni v rámci osobitného trestného stíhania za závažnú hospodársku a medzinárodnú trestnú činnosť (SØIK). Orgány uviedli, že dostupné zdroje a odborná príprava úradníkov sú primerané na plnenie úloh pridelených úradu. Spolupráca medzi prokuratúrou a spoločnosťami je hodnotená ako dobre fungujúca a informácie o možných pochybeniach sa často poskytujú orgánom presadzovania práva bezprostredne po interných vyšetrovaniach.

Pre zamestnancov verejnej správy sú zavedené komplexné pravidlá správania a etické normy, no etické kódexy ministrov, poslancov parlamentu a vrcholových výkonných orgánov stále nie sú dostatočne špecifikované. Dánski zamestnanci verejnej správy podliehajú kódexu dobrého správania vo verejnom sektore . Zákony sú vykonateľné a priamo odkazujú na ustanovenia dánskeho trestného zákona a zákona o verejnej správe. Nedodržiavanie týchto kódexov môže viesť k disciplinárnym sankciám. Ako zdôraznila aj Skupina štátov proti korupcii (GRECO), Dánsko stále nevypracovalo etický kódex pre ministrov ani poslancov parlamentu a najvyšších riadiacich pracovníkov. Ministri však majú právnu a politickú zodpovednosť voči parlamentu vrátane povinností týkajúcich sa pravdivosti, dôvernosti, vylúčenia alebo konfliktu záujmov. Nedodržanie týchto pravidiel možno v niektorých prípadoch sankcionovať, ako sa uvádza v oddiele 5 ministerského zákona o zodpovednosti z roku 1964.

Pravidlá týkajúce sa konfliktu záujmov sa vzťahujú na všetkých zamestnancov verejnej správy, v prípade ministrov je však ich pôsobnosť obmedzená a usmernenia sú k dispozícii len v obmedzenom rozsahu. Zamestnanci a orgány verejnej správy podliehajú pravidlám nestrannosti, právnej nespôsobilosti a oznamovania konfliktov záujmov, ako sa uvádza v zákone o verejnej správe . Ako sa uvádza v „kódexe správania vo verejnom sektore“, ustanovenia zákona o verejnej správe sú doplnené všeobecnou základnou právnou zásadou nestrannosti, ktorá sa vzťahuje na oblasti, v ktorých sa zákon o verejnej správe neuplatňuje . Ustanovenia o konflikte záujmov podľa tohto zákona sa vzťahujú aj na členov vlády, ktorí musia podávať správy predsedovi vlády zodpovednému za prenos právomocí medzi ministrami. Nedostatky zdôraznené v Správe o právnom štáte 2020, pokiaľ ide o diskrečnú právomoc ponechanú ministrom pri oznamovaní konfliktov záujmov, pretrvávajú, keďže k dispozícii je málo usmernení a rozsah uplatňovania sa nerozšíril . V prípade ministrov je zavedený postup dobrovoľne priznať svoje aktíva. Tento systém majetkových priznaní stále nie je regulovaný, chýbajú v ňom kontrolné opatrenia, a nie je povinný, čo je v rozpore s odporúčaním skupiny GRECO . Pokiaľ ide o poslancov, pretrvávajú nedostatky, pokiaľ ide o chýbajúce jasné vymedzenie konfliktu záujmov a nedostatok mechanizmov na ich oznamovanie.

Kontakty medzi rozhodovacími orgánmi a lobistami, ktorých cieľom je ovplyvniť tvorbu politiky, zostávajú neregulované. Okrem všeobecných pravidiel týkajúcich sa dôvernosti a konfliktu záujmov ministri a osobitní poradcovia nepodliehajú žiadnym pravidlám lobizmu. Zástupcovia záujmových skupín takisto nemajú povinnosť podávať správy o svojej činnosti. Ako zdôraznila skupina GRECO, zvyšujúci sa vplyv lobizmu pri rozhodovaní si vyžaduje ďalšie usmernenia a transparentnosť.

Absencia pravidiel pre obdobie po skončení pracovného pomeru a období, počas ktorých sa musia ministri vyhýbať akémukoľvek konfliktu záujmov zostávajú nevyriešené, a to aj napriek hláseným prípadom javu otáčavých dverí. Podľa skupiny GRECO by regulácia javu otáčavých dverí mohla zabrániť potenciálnym rizikám konfliktu záujmov a zneužívania informácií súvisiacich s týmto postupom . Ministri sa môžu po odchode z verejnej funkcie dostať priamo do novej pozície bez akýchkoľvek obmedzení okrem povinnosti priznať finančnú dohodu s novým zamestnávateľom a naďalej sú viazaní všeobecnými pravidlami dôvernosti. Zainteresované strany informovali o niekoľkých prípadoch javu otáčavých dverí za posledné roky, ktoré by mohli vyvolať potenciálne obavy o konflikt záujmov.

Stále pretrvávajú nedostatky v transparentnosti pravidiel financovania politických strán. Pravidlá financovania strán majú medzery v transparentnosti s malými obmedzeniami pre zahraničné zdroje a prahovou hodnotou na oznamovanie súkromných darov nad 20 000 DKK (2 700 EUR). Po zavedení zmien na zvýšenie transparentnosti financovania politických strán v roku 2017 ministerstvo vnútra a bývania v júni 2020 vypracovalo príručku vysvetľujúcu, kedy rôzne formy príspevkov politickým stranám podliehajú existujúcej právnej úprave. Tieto usmernenia sa okrem iného zaoberajú otázkou nepeňažných darov a objasňujú, že účty politických strán kontroluje audítor, ktorý nie je členom kontrolovanej strany. Medzinárodné odporúčania na riešenie iných špecifických otázok, ako sú anonymné dary politickým stranám, povinnosť oznamovať celkovú sumu prijatých darov a stanovenie sankcií za nedodržiavanie pravidiel, však nie sú úplne vyriešené a vláda zatiaľ neoznámila žiadne dodatočné opatrenia.

Dánsko reviduje svoje pravidlá ochrany oznamovateľov a vypracovalo nové mechanizmy na ochranu oznamovateľov na ministerskej úrovni. Od 1. novembra 2020 vláda vytvorila interné kanály oznamovateľov na každom ministerstve, ako aj vo všetkých podriadených orgánoch s 50 alebo viac zamestnancami. V júni 2020 bol režim oznamovateľov v rámci orgánu pre podnikanie rozšírený tak, aby zahŕňal schémy kompenzácie za COVID-19 zamerané na podniky a zahŕňal osobitnú povinnosť zachovávať dôvernosť informácií. Parlament prijal 24. júna 2021 nové právne predpisy o ochrane oznamovateľov. Očakáva sa, že do konca roka sa vyvinie nový informačný systém na podávanie správ.

Hoci v súvislosti s pandémiou COVID-19 neboli zavedené žiadne osobitné opatrenia na predchádzanie korupcii, sankcie za trestné činy korupcie spáchané v súvislosti s pandémiou boli sprísnené. Pokiaľ ide o trestné sankcie, v apríli 2020 bolo do trestného zákona doplnené nové ustanovenie, ktorým sa zdvojnásobuje trest za viaceré trestné činy súvisiace s pandémiou COVID-19. Úplatkárstvo pôvodne nebolo zahrnuté do tohto zoznamu, ale bolo pridané po tom, ako zainteresované strany upozornili na túto skutočnosť.

III.Pluralita a sloboda médií

Ústava poskytuje celkový rámec na ochranu slobody prejavu. Úlohy, organizačná štruktúra a rokovací poriadok dánskej Rady pre rozhlas a televíziu ako vnútroštátneho regulačného orgánu pre médiá sú predpísané zákonom. Neexistujú osobitné právne predpisy, ktoré sa týkajú transparentnosti vlastníctva médií alebo prideľovania štátnej reklamy. Prístup k dokumentom upravuje zákon o prístupe k dokumentom verejnej správy z roku 2014. Na transpozíciu smernice o audiovizuálnych mediálnych službách bolo prijatých niekoľko zákonov.

Rada pre rozhlas a televíziu dostala nové úlohy v súvislosti s vykonávaním revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. Nové úlohy sa týkajú povinností dohľadu nad platformami na zdieľanie videí a zabezpečenia prístupnosti mediálneho obsahu pre osoby so zdravotným postihnutím. Dánske orgány objasnili, že predstavenstvo sa v súčasnosti skladá z deviatich stálych členov namiesto ôsmich stálych členov vrátane predsedu a podpredsedu, z ktorých každého vymenúva minister na obdobie štyroch rokov. Zmena odráža zvýšené právomoci rady a umožňuje vymenovanie dvoch členov s osobitnými odbornými znalosťami v oblasti práce s médiami. Jeden z týchto členov je vymenovaný na základe nominácie Dánskej mediálnej asociácie a ďalšieho nominuje dánske združenie novinárov. Orgán na reguláciu médií považuje svoje kapacity za všeobecne dostatočné a svoj sekretariát nedávno rozšíril o jedného zamestnanca. Podľa Monitorovania plurality médií (MPM) 2021 je riziko pre nezávislosť a účinnosť orgánu pre médiá veľmi malé.

Vláda zaviedla opatrenia na kompenzáciu klesajúcich príjmov mediálneho priemyslu z reklamy počas pandémie COVID-19. Výpočet kompenzácie bol založený na strate príjmov z reklamy s maximálnou sumou stanovenou pre každý subjekt. Súkromné mediálne subjekty, bez ohľadu na druh média, čo naznačuje inkluzívny prístup, doteraz získali podporný balík v hodnote približne 32 miliónov EUR (240 miliónov DKK). To mediálnym spoločnostiam umožnilo pokračovať vo svojej činnosti. Osobitná podpora bola poskytnutá aj samostatne zárobkovo činným novinárom, ktorých pracovné podmienky sa obzvlášť zhoršili a každý štvrtý z nich stratil aspoň 80 % svojho príjmu. V roku 2021 bol pripravený nový podporný balík vo výške približne 5,4 milióna EUR (40 miliónov DKK) pre miestne týždenníky, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté pandémiou COVID-19. Takisto sa očakáva, že sa začnú rokovania o novom rámci finančnej podpory pre dánske médiá s plánom na zvýšenie podpory pre miestne spravodajské médiá a inovácie, ako aj na nájdenie nových spôsobov podpory kvalitnej žurnalistiky a zvýšenie dôvery v spravodajské médiá. V Dánsku sa zaznamenáva vysoká koncentrácia spravodajských médií.

Diskutuje sa o obmedzeniach práva na prístup k verejným informáciám. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, zákon o prístupe k verejným administratívnym dokumentom, v ktorom sa stanovujú pravidlá prístupu verejnosti k informáciám a dokumentom pre všetky orgány verejnej správy a ministerstvá, podlieha určitým obmedzeniam prístupu verejnosti a novinárov ku konkrétnym vládnym spisom. Hoci dánska vláda konštatuje, že v súčasnosti sa neplánuje opätovné otvorenie a revízia zákona, po diskusiách týkajúcich sa tohto zákona a jeho výnimiek v parlamente v apríli 2021 prijal parlament 4. mája 2021 uznesenie, v ktorom dal vláde pokyn začať politické rokovania o tomto zákone v roku 2021. Očakáva sa, že tieto rokovania sa začnú v lete. Jedným z impulzov bolo uverejnenie nezávislej správy o riešení pandémie COVID-19 vládou, v ktorej sa odzrkadľovala potreba posilniť právo na prístup k dokumentom. Parlamentný ombudsman uvádza, že sa zaoberal jedným prípadom z vlastnej iniciatívy v súvislosti s pandémiou a dvoma vyšetrovaniami založenými na sťažnostiach týkajúcich sa prístupu k dokumentom, pričom vo všetkých prípadoch vyjadril obavy. Novinárska obec kritizovala aj skutočnosť, že Dánsko nepodpísalo ani neratifikovalo Dohovor Rady Európy o prístupe k úradným dokumentom. Pokiaľ ide konkrétne o transparentnosť informácií súvisiacich s pandémiou, do nového zákona o epidémii, ktorý bol prijatý vo februári 2021, boli začlenené ustanovenia, ktorých cieľom je zabezpečiť transparentnejšie procesy tým, že sa verejnosti sprístupnia odporúčania novovytvoreného výboru pre epidémie (zloženého z nezávislých odborníkov) adresované príslušným ministerstvám.

Rámec na ochranu novinárov je naďalej spoľahlivý. Zainteresované strany neposkytli žiadne informácie o prípadnom oslabení rámca na ochranu novinárov. Na platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov neboli pre Dánsko uverejnené žiadne nové upozornenia. Bol však zaznamenaný jeden incident týkajúci sa jedného z hlavných dánskych televíznych kanálov. Došlo pri ňom k obmedzeniu pokrytia konkrétnych otázok súvisiacich so sexizmom mediálnymi odborníkmi, ktorí k nemu verejne vyjadrili svoj názor. Monitorovanie plurality médií 2021 sa domnieva, že v Dánsku existuje malé riziko pre ochranu slobody prejavu. Vláda ani iní aktéri nevystavujú novinárov ohováračským kampaniam, nedochádza k útokom na nezávislé médiá a súdne spory proti médiám sú v Dánsku nezvyčajné.

Vláda plánuje predložiť právne predpisy s cieľom zaviesť prísnejšie tresty za ohrozenie slobody prejavu. Zainteresované strany uvádzajú, že čoraz viac zaznamenávajú výzvy, ktorým novinári a iné verejné osobnosti čelia na platformách sociálnych médií, a že na riešenie týchto otázok verejnej diskusie v Dánsku je potrebné zaviesť právne predpisy. Z prieskumu, ktorý uskutočnilo združenie novinárov koncom roka 2020, vyplýva, že digitálne obťažovanie môže byť v pracovnom prostredí novinárov dôležitým faktorom a môže viesť k tomu, že novinári sa budú vyhýbať písaniu o špecifických témach. Ministerstvo spravodlivosti pracuje na legislatívnom návrhu na zavedenie prísnejších trestov v takýchto prípadoch. Mal by byť predložený na jeseň 2021.

IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh

Dánsko má jednokomorovú parlamentnú formu vlády, v rámci ktorej môžu vláda aj poslanci parlamentu navrhovať právne predpisy, aj keď návrhy zákonov vo všeobecnosti predkladá vláda. Vzhľadom na to, že neexistuje ústavný súd, posúdenie ex-post z hľadiska ústavnosti môžu v konkrétnych veciach vykonať všetky súdy. Parlamentný ombudsman vykonáva dohľad nad rozhodnutiami subjektov verejného sektora a Dánsky inštitút pre ľudské práva monitoruje dodržiavanie základných práv.

Parlament vo zvýšenej miere využíva zrýchlené postupy a konzultačné lehoty sa skrátili, a to aj v prípade návrhov nesúvisiacich s pandémiou COVID-19. V naliehavých situáciách môže parlament na žiadosť vlády rozhodnúť o skrátenom legislatívnom konaní na základe rozhodnutia troch štvrtín svojich členov. V rokoch 2020 a 2021 sa táto možnosť pravidelne využívala, pričom 19 % zákonov prijatých v roku 2020 a 31 % zákonov prijatých do februára 2021 sa riešilo v skrátenom konaní, najmä pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s pandémiou COVID-19. V správe výboru pre rokovací poriadok prijatej v marci 2021 sa navrhuje niekoľko usmernení na využívanie skrátených konaní, v ktorých sa okrem iného navrhuje, aby právne predpisy prijaté týmto spôsobom vždy obsahovali doložku o ukončení platnosti a aby sa rozlišovalo medzi rôznymi stupňami naliehavosti. Zdôrazňuje tiež, že je dôležité, aby sa všetky návrhy vrátane tých naliehavých predložili na verejnú konzultáciu. Hoci sa všeobecný rámec pre konzultácie so zainteresovanými stranami považuje za spoľahlivý, zainteresované strany zaznamenali v praxi tendenciu skracovať konzultačné lehoty, a to nielen pri návrhoch týkajúcich sa pandémie COVID-19.