Správa Komisie Rade - Správa o implementácii dlhodobého vnútroštátneho systému pomoci pre poľnohospodárstvo v severných regiónoch Švédska podľa rozhodnutia Komisie 2004/291/ES za roky 2001 - 2005 /* KOM/2007/0416 v konečnom znení */





SK Brusel, 31.7.2007 KOM(2007) 416 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE správa o implementácii dlhodobého vnútroštátneho systému pomoci pre poľnohospodárstvo v severných regiónoch Švédska podľa rozhodnutia Komisie 2004/291/ES za roky 2001 - 2005 SPRÁVA KOMISIE RADE správa o implementácii dlhodobého vnútroštátneho systému pomoci pre poľnohospodárstvo v severných regiónoch Švédska podľa rozhodnutia Komisie 2004/291/ES za roky 2001 - 2005 OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Súvislosti (...)3 1.2. Všeobecné zásady 3 1.3. Subregióny 4 1.4. Správa a kontroly 4 2. Implementácia severskej pomoci v rokoch 2001 – 2005 (...)5 2.1. Rozhodnutia Komisie 5 2.2. Pomoc vyplatená vo Švédsku 5 2.3. Pomoc Spoločenstva (...)6 2.4. Podporované výrobné množstvá 6 3. Vývoj poľnohospodárstva v regiónoch, ktorým sa poskytuje severská pomoc (...)7 3.1. Podporované množstvá 7 3.2. Vývoj základnej produkcie v subregiónoch 7 3.3. Vývoj využívania pôdy a štruktúry poľnohospodárskych podnikov 9 3.4. Sociálno-hospodársky vplyv 10 3.5. Vplyv na stav životného prostredia 10 3.6. Vplyv na potravinový reťazec 11 4. Záver 11 1. Úvod 1.1. Súvislosti Komisia na základe článku 142 Aktu o pristúpení Rakúskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskej únii oprávnila Švédsko poskytovať dlhodobú vnútroštátnu pomoc na zabezpečenie udržania poľnohospodárskej činnosti v severných regiónoch. Táto pomoc, označovaná ako severská pomoc, sa poskytuje najmä na udržanie tradičnej primárnej výroby a spracovania, ktoré sú prirodzeným spôsobom prispôsobené klimatickým podmienkam, na zlepšenie štruktúr výroby, odbytu a spracovania poľnohospodárskych výrobkov, na uľahčenie nakladania s nimi a na zabezpečenie ochrany životného prostredia a zachovania krajiny. Regióny, na ktoré sa vzťahuje severský systém pomoci, sa nachádzajú severne od 62. rovnobežky a v niektorých priľahlých oblastiach južne od rovnobežky, ktoré majú porovnateľné klimatické podmienky, ktoré značným spôsobom sťažujú poľnohospodársku činnosť. Pri vymedzení oblastí sa vzali do úvahy tieto faktory: nízka hustota obyvateľstva (maximálne 10 osôb/km2), podiel využívanej poľnohospodárskej plochy (VPP) z celkovej plochy (menej ako 10 %) a podiel poľnohospodárskej plochy využívanej na pestovanie plodín určených na ľudskú spotrebu z VPP. Súčasná oblasť predstavuje 355 017 hektárov VPP, čo zodpovedá 11 % celkovej VPP Švédska [1]. Komisia predkladá Rade rok po pristúpení a následne každých päť rokov správu o udelených povoleniach a výsledkoch pomoci poskytnutej na základe týchto povolení podľa článku 143. Predchádzajúce správy boli vypracované v rokoch 1996 a 2002. Táto správa sa zakladá na informáciách od švédskych orgánov. Neobsahuje žiadne závery o tom, či sa dosiahli ciele tejto pomoci. Komisia si nechala vypracovať samostatnú štúdiu na zodpovedanie tejto otázky. 1.2. Všeobecné zásady Severská pomoc sa rozlišuje podľa regiónov a poskytuje sa na základe výrobných jednotiek, pričom sa zohľadňujú obmedzenia stanovené organizáciami spoločného trhu. Obmedzenie povolených výrobných množstiev sa stanovuje na celkovej vnútroštátnej úrovni, pričom regionálne úrovne sú len pre lepšiu pochopiteľnosť. Pomoc sa nemôže vzťahovať na budúcu výrobu alebo viesť k zvýšeniu výroby alebo zvýšeniu úrovne pomoci kombinovanej s pomocou poskytnutou v referenčnom období. Severská pomoc sa vypláca poľnohospodárom a záhradníkom, ktorí produkujú kravské mlieko, ošípané, kozy, prasiatka, vajcia, bobuľoviny a zeleninu. Pomoc sa okrem toho poskytuje na prepravu kravského mlieka medzi miestom výroby a zberným strediskom alebo miestom prvého spracovania. Pomoc sa poskytuje buď na počet zvierat, alebo na počet hektárov. V prípade dotácií na výrobu a prepravu mlieka sa pomoc poskytuje na množstvo dodaného a zhromaždeného mlieka (kg). Úrovne pomoci, ako aj výrobné množstvá sa vypočítali na základe dostupných vnútroštátnych štatistík výroby kravského mlieka a produkcie bobuľovín a zeleniny z roku 1994. Toto obdobie sa považovalo za obdobie, ktoré nebolo ovplyvnené dôsledkami budúceho pristúpenia a zároveň odzrkadľovalo situáciu vo Švédsku po reforme poľnohospodárskeho sektora na začiatku 90. rokov. Tento rok bol taktiež prvým rokom, v ktorom sa pomoc poskytovala na bobuľoviny a zeleninu. Pre ostatné výrobné sektory bol ako referenčné obdobie zvolený rok 1993. Pomoc sa môže vyplatiť výrobcovi, ktorý (alebo ktorého manželský partner) má najmenej 18 rokov a nie viac ako 65 rokov. Príjemcovia pomoci musia vlastniť aspoň tri hektáre ornej pôdy alebo aspoň pol hektára so záhradníckou činnosťou. 1.3. Subregióny Švédsko sa z hľadiska implementácie podpory a programov poľnohospodárskej politiky priestorovo delí na subregióny. Švédsky severný región zahŕňa štyri subregióny, t. j. 1, 2a, 2b a 3 (obrázok 1). Regióny odrážajú odlišnú významnosť znevýhodnenia prírodných a výrobných podmienok. (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) Obrázok 1 – Poľnohospodárske oblasti pomoci (subregióny 1 až 3 sú začlenené do severskej pomoci) 1.4. Správa a kontroly Vnútroštátnu pomoc na produkciu mlieka, ošípaných a vajec spravuje, prehodnocuje a rozhoduje o nej švédska poľnohospodárska komora. Kontroly, či príjemcovia spĺňajú podmienky, ktoré sa uplatňujú na dotáciu, sú vykonávané na základe systému platieb SPP. Pri kontrolách sa používa IACS a jeho pridružený systém sankcií. Švédska poľnohospodárska komora zodpovedá za koordináciu kontrol, ktoré vykonáva okresná správa. Kontroluje sa aspoň 10 % žiadostí týkajúcich sa dotácií na základe počtu zvierat a aspoň 5 % dotácií na plochu. Nezrovnalosti pri kontrole boli vo veľkej miere spôsobené obmedzeným počtom príjemcov celkom, čo spôsobuje neistotu štatistickej preukaznosti týchto zistení. Švédsko musí Komisii predkladať ročnú správu o vplyve poskytovanej pomoci a najmä o tendencii výroby a súvisiacich prostriedkoch, ktoré sú oprávnené na pomoc, vývojovej tendencii hospodárstva príslušných regiónov a vplyve na ochranu životného prostredia. Na základe tejto správy a iných dostupných informácií Komisia preskúma zlučiteľnosť implementácie s príslušnými ustanoveniami. 2. Implementácia severskej pomoci v rokoch 2001 – 2005 2.1. Rozhodnutia Komisie Švédsky severský systém pomoci bol schválený rozhodnutím Komisie 96/228/ES z 28. februára 1996. Toto rozhodnutie bolo zmenené a doplnené trikrát. Počas prvých vykazovaných období sa na základe zmeny a doplnenia 97/557/ES upravili niektoré podstatné chyby, povolilo sa poskytovanie pomoci pre mlieko na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa má vyplatiť na celkové množstvo mlieka v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 3950/92 a mierne sa zvýšila pomoc na bravčové mäso (v dôsledku presnejších údajov). Na základe zmeny a doplnenia rozhodnutia 2000/411/ES sa previedla časť pomoci na mlieko na pomoc na prepravu, čím sa znížila celková pomoc na mlieko, pričom sa zachovala celková neutralita voči rozpočtu. Referenčné úrovne pre kŕmne ošípané, prasnice a nosnice sa zlúčili vzhľadom na porovnateľné referenčné úrovne a výsledky. Rozhodnutím 2004/291/ES, ktoré nadobudlo spätnú účinnosť 1. januára 2003, sa celková referenčná úroveň zvýšila na 318,67 mil. SEK. Podpora na prasiatka sa zvýšila vo všetkých oblastiach pomoci a podpora na produkciu mlieka a kôz sa zvýšila v oblasti 1. Referenčné úrovne produkcie vyjadrené v kilogramoch alebo kusoch sa zrušili a od tohto dňa pre švédske rozhodnutie platí iba jedna referenčná úroveň v miliónoch SEK na rok. 2.2. Pomoc vyplatená vo Švédsku V tabuľke 1 sa uvádza prehľad severskej pomoci poskytnutej v roku 2001 a 2005 v porovnaní s referenčnou úrovňou. Na konci obdobia sa využilo 92 % povolenej pomoci. Vo všetkých sektoroch bola suma poskytnutej pomoci nižšia ako prípustná pomoc. Výnimkou je podpora na produkciu vajec, pri ktorej sa úrovne prekročili v rokoch 2003, 2004 a 2005. Stalo sa tak dôsledku vyšších úrovní pomoci, ktoré sa zaviedli v roku 2002. Prekročenie sa však znižuje a v roku 2005 bolo iba 10 % (tabuľka 1). Tabuľka 1 – Prehľad výšky severskej pomoci v rokoch 2001 – 2005 Výrobok | Celková pomoc poskytnutá v roku 2001, mil. SEK | Celková pomoc poskytnutá v roku 2005, mil. SEK | Prípustná severská pomoc v roku 2005, mil. SEK | Mlieko* | 265,29 | 256,97 | 275,87 | Ošípané na výkrm | 11,96 | 12,63 | 14,17 | Prasnice | 1,43 | 1,85 | 4,40 | Nosnice | 1,80 | 2,64 | 2,40 | Kozy | 0,99 | 0,96 | 1,20 | Preprava kravského mlieka | 17,48 | 16,51 | 18,60 | Bobuľoviny a zeleniny | 1,05 | 1,25 | 2,03 | SPOLU | 300,00 | 292,81 | 318,67 | * vrátane mlieka s priamymi predajnými kvótami | 2.3. Pomoc Spoločenstva Poľnohospodárstvo v podporovaných oblastiach severskej schémy pomoci profituje aj z nástrojov financovaných EÚ, napríklad prostredníctvom dvoch pilierov spoločnej poľnohospodárskej politiky. Pre sektor poľnohospodárstva v podporovaných oblastiach sú veľmi významné opatrenia druhého piliera opatrení pomoci pre znevýhodnené oblasti (ZO) a agroenvironmentálne opatrenia (AEO). Tieto dotácie sa od roku 2001 do roku 2005 zvýšili o 10 % (Tabuľka 2). Tabuľka 2 – Zhrnutie pomoci pre ZO a AEO 2001 a 2005 Rok | Kompenzačná podpora ZO, mil. SEK | Agroenvironmentálne platby, mil. SEK | Spolu mil. SEK | 2001 | 292,66 | 372,32 | 664,98 | 2005 | 305,88 | 428,2 | 734,08 | 2.4. Podporované výrobné množstvá Vyrábané množstvá mlieka sa znížili, čo ovplyvnilo aj úroveň pomoci na prepravu. Produkcia kôz, ako aj prasníc a prasiatok sa vyvíja rovnako. Produkcia kŕmnych ošípaných a nosníc sa od roku 2002 postupne zvyšovala. Podpora na plochu v hektároch, na ktorej sa pestujú bobuľoviny a zelenina, sa takisto zvýšila, čo viedlo k vyššej produkcii, znovu je však výrazne nižšia ako referenčné úrovne. Tabuľka 3a – Prehľad celkových množstiev v rokoch 2001 a 2005 Výrobok | Počet zvierat/ha, na ktoré sa poskytla dotácia, rok 2001 | Počet zvierat/ha, na ktoré sa poskytla dotácia, rok 2005 | Referenčné úrovne v roku 2005 | Mlieko (t)* | 458 670 | 437 496 | x | Jatočné ošípané | 97 940 | 99 691 | x | Prasnice | 3 706 | 3 235 | x | Nosnice | 208 256 | 243 522 | x | Ošípané, prasnice a nosnice spolu v DJ | 13 100 | 13 472 | 16 532 | Kozy | 2 299 | 2 090 | 2 577 | Bobuľoviny a zelenina | 387 | 445 | 750 | Tabuľka 3b – Pomoc vyplatená na prepravu v rokoch 2001 a 2005 Výrobok | Pomoc vyplatená na prepravu v roku 2001, mil. SEK | Pomoc vyplatená na prepravu v roku 2005, mil. SEK | Referenčné úrovne 2005 | Pomoc na prepravu, kravské mlieko | 17,48 | 16,51 | 18,60 | 3. Vývoj poľnohospodárstva v regiónoch, ktorým sa poskytuje severská pomoc Výsledky sa zakladajú na informáciách švédskych orgánov podľa článku 143 ods. 2 Aktu o pristúpení. 3.1. Podporované množstvá Celkové vyrobené množstvá v podporovanej oblasti sa znižovali až do roku 2004, kedy sa vývoj obrátil. Výroba mlieka sa ustálila a produkcia jatočných ošípaných a produkcia ovocia a bobuľových plodov sa zvýšila. Celkové výrobné množstvá sa však v roku 2005 oproti predchádzajúcemu roku znížili, najmä z dôvodu zníženia výroby mlieka. 3.2. Vývoj základnej produkcie v subregiónoch Mlieko Základným poľnohospodárskym výrobkom v severných regiónoch Švédska je mlieko s podielom 70 % celkovej hodnoty poľnohospodárskej výroby v oblasti. V tabuľke 4 je znázornený vývoj objemu produkcie mlieka (t) v jednotlivých subregiónoch. Výroba celkovo mierne klesá, najmä preto, že menší výrobcovia odchádzajú zo sektoru. Podiel podporovanej oblasti na celkovej výrobe mlieka vo Švédsku je 14 %. Na základe úpravy oblasti vykonanej s účinnosťou od 1. januára 2005 sa zmenilo zaradenie niektorých obcí, ktoré sa previedli z oblasti 2b do oblasti 2a. To následne viedlo k prekročeniu referenčnej úrovne v prípade oblasti dotácií 2a v roku 2005 o 7 mil. SEK, čo predstavuje 2,6 % celkovej produkcie mlieka v podporovanej oblasti. Toto prerozdelenie oblastí vysvetľuje zmeny produkcie v oblastiach 2a a 2b (tabuľka 4). Pokles produkcie mlieka bol omnoho nižší ako pokles počtu poľnohospodárskych podnikov, čo odráža proces štrukturálnej úpravy, ktorý počas obdobia prebiehal v obidvoch regiónoch, ako aj v krajine ako celku. Počas vykazovaného obdobia sa počet poľnohospodárskych podnikov vyrábajúcich mlieko v regióne znížil z 2 225 na 1 662, čo predstavuje 25 % poľnohospodárskych podnikov v regióne v porovnaní s poklesom počtu poľnohospodárskych podnikov vyrábajúcich mlieko o 28 % v krajine ako celku. Ak sa porovná veľkosť farmy z hľadiska počtu kráv na poľnohospodársky podnik, podniky rastú rýchlejšie v krajine ako celku než v regióne. Štatistiky produktivity nie sú úplné, odhaduje sa však, že sa produktivita sektora v podporovanom regióne napriek zvýšeniu efektívnosti produkcie znížila. Tabuľka 4 – Podiel subregiónov na produkcii mlieka (t) v roku 1996 a v rokoch 2001 – 2005 Oblasť pomoci /rok | 1996 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Zmena 2001 – 2005 (%) | 1 | 53930 | 47 179 | 45 427 | 43 817 | 43 253 | 41 703 | – 12 % | 2a | 209498 | 216 639 | 217 719 | 218 592 | 220 676 | 230 181 | + 6 % | 2b | 118 970 | 116 050 | 116 926 | 114 797 | 114 299 | 90 596 | – 22 % | 3 | 88 458 | 78 802 | 75 136 | 72 828 | 71 862 | 69 017 | – 12 % | 1 – 3 | 470 856 | 458 670 | 455 208 | 450 065 | 450 091 | 431 496 | – 6 % | Švédsko | 3 258 000 | 3 290 000 | 3 226 000 | 3 206 000 | 3 229 000 | 3 163 000 | – 4 % | Ošípané na výkrm a prasnice Ošípané na výkrm a prasiatka sú po mlieku a hovädzom mäse treťou najvýznamnejšou produkčnou líniou v severnom Švédsku a podpora na ošípané na výkrm predstavuje druhý najväčší objem pomoci v rámci systému. V porovnaní so zvyšnou časťou krajiny je však úroveň produkcie nízka. Počet prasníc v podporovaných oblastiach v rokoch 1995 až 2004 predstavuje niečo viac ako 3 % celkového počtu prasníc v celej krajine. Počet poľnohospodárskych podnikov, kde sa chovajú ošípané na výkrm, na ktoré sa poskytuje podpora, klesá zo 121 v roku 2001 na 101 v roku 2005, produkcia sa však mierne zvýšila, čo znamenalo štrukturálnu úpravu. Produkcia prasníc a prasiatok však klesá z hľadiska počtu poľnohospodárskych podnikov i počtu zvierat. Z hľadiska jednotlivých subregiónov sa počty ošípaných na výkrm a prasníc podstatne znížili v oblasti pomoci 3. Na rozdiel od toho sa v priebehu tohto obdobia počet ošípaných v oblasti pomoci 1 a 2 zvýšil. Celková produkcia v podporovanom regióne zostala takmer na tej istej úrovni (tabuľka 5). Tabuľka 5 – Počet kŕmnych ošípaných a prasníc, na ktoré sa poskytla pomoc v rokoch 2001 – 2005 Oblasť pomoci /rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Zmena 2001 – 2005 (%) | 1 | 883 | 613 | 614 | 1 087 | 1 390 | + 57 % | 2 | 82 593 | 77 431 | 73 119 | 83 054 | 86 378 | + 4 % | 3 | 18 170 | 18 122 | 15 137 | 14 646 | 15 158 | – 17 % | 1 – 3 | 101 646 | 96 166 | 88 870 | 98 787 | 102 926 | + 1 % | 3.3. Vývoj využívania pôdy a štruktúry poľnohospodárskych podnikov Poľnohospodársku krajinu v severnom Švédsku tvoria hlavne malé poľnohospodárske podniky, kde prevláda živočíšna výroba. Avšak tak ako v ostatnej časti krajiny, prebieha tu nepretržitá štrukturálna úprava so znižovaním počtu poľnohospodárskych podnikov, najmä v sektore výroby mlieka. Toto ekonomické prispôsobovanie veľkosti je v podporovanej oblasti pomalšie ako vo zvyšnej časti krajiny. V roku 2004 zostalo vo Švédsku ako celku 71 % počtu poľnohospodárskych podnikov v porovnaní s rokom 2005. V podporovanom regióne sa zachoval menší počet poľnohospodárskych podnikov a podiel sa mení v rozsahu od 47 % v oblasti pomoci 1 do 63 % v oblasti pomoci 3. V podporovaných oblastiach sa nachádza približne pätina počtu poľnohospodárskych podnikov. Dopravné náklady v rámci poľnohospodárskych podnikov sa zvyšujú v dôsledku vzdialeností medzi poľami. Nie je možné vytvoriť veľké neprerušované a jednoliate polia z dôvodu rázu prírody. Výmera parciel polí je malá a zároveň sa to kombinuje s pomerne malým podielom poľnohospodárskej pôdy na celkovej ploche. Znižovanie počtu poľnohospodárskych podnikov sa obrátilo v roku 2005 v dôsledku implementácie reformy SPP v roku 2005, čo viedlo k zvýšeniu počtu poľnohospodárskych podnikov, ako aj ich výmery. Nenastala však skutočná štrukturálna zmena poľnohospodárskeho sektora zmena v údajoch je dôsledkom zmenenej definície výmery poľnohospodárskych podnikov, ktoré spĺňajú nové pravidlá oprávnenosti. Tabuľka 6 – Počet poľnohospodárskych podnikov v jednotlivých subregiónoch a v celom Švédsku Oblasť/rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | zmena v % 2001 – 2004 | zmena v % 2001 – 2005 | 1 | 1 661 | 1 537 | 1 400 | 1 374 | 2 106 | – 17 | + 26 | 2a | 4 856 | 4 462 | 4 093 | 4 010 | 5 179 | – 17 | + 7 | 2b | 3 498 | 3 180 | 2 883 | 2 786 | 3 726 | – 20 | + 7 | 3 | 3 330 | 3 133 | 2 886 | 2 810 | 3 661 | – 16 | + 10 | 1–3 | 13 345 | 12 312 | 11 262 | 10 980 | 14 672 | – 18 | + 10 | Švédsko | 74 195 | 70 914 | 66 780 | 65 801 | 74 863 | – 11 | + 1 | Desatina poľnohospodárskej pôdy celého Švédska sa nachádza v oblastiach pomoci 1 – 3. Zníženie plochy poľnohospodárskej pôdy bolo nižšie ako pokles počtu poľnohospodárskych podnikov, čo naznačuje, že zostávajúce poľnohospodárske podniky sa zväčšili. V podporovanom regióne sa v období rokov 1995 až 2004 opustilo 6 až 15 % poľnohospodárskej pôdy. Porovnanie s rokom 2005 nie je použiteľné kvôli dôsledkom už uvedenej reformy SPP. V severných regiónoch sú pracovné náklady a kapitálové náklady v poľnohospodárstve zvyčajne vyššie, najmä z dôvodu vyššej pracovnej náročnosti na dojnicu. Jedným z dôvodov vyššej pracovnej náročnosti je skutočnosť, že skladové hospodárstva sú menšie a štruktúra poľnohospodárskych podnikov a klimatické podmienky sú menej priaznivé. To vedie k nižšej výnosnosti plodín a vyššej pracovnej náročnosti pri produkcii krmiva v poľnohospodárskom podniku. 3.4. Sociálno-hospodársky vplyv V celom Švédsku, ako aj v podporovaných oblastiach sa pomerne rýchlo znižuje počet osôb zamestnaných v poľnohospodárstve. Rozdiely medzi subregiónmi v podporovanej oblasti sú málo výrazné. V prípade sektorov iných ako poľnohospodárstvo je trend v severných oblastiach o niečo negatívnejší. Rast počtu obyvateľstva v severných regiónoch je omnoho nižší ako vo zvyšnej časti Švédska. V období rokov 1995 – 2004 sa počet obyvateľov Švédska zvýšil o 4 %, zatiaľ čo v podporovaných oblastiach súčasne klesol o 5 % (tabuľka 7). Švédsky hospodárska geografia je naozaj heterogénna a existuje veľký rozdiel v modeloch rastu medzi najsilnejšími a najslabšími obcami. Spojenie nízkeho rastu počtu obyvateľov a nízkych priemerných miezd znamená pomerne slabú kúpnu silu pre vnútrozemie severného Švédska. To naopak prispieva k obmedzeniu obchodu a služieb, ktoré často závisia na okolitom trhu. V niektorých oblastiach sa to môže kompenzovať vysokým počtom návštevníkov a turistov, napríklad v časti hornatých oblastí. Tabuľka 7 – Zmeny krajiny v dotovaných oblastiach 1 – 3 v porovnaní so zvyškom krajiny Premenné | Dotované oblasti1 – 3 | Zvyšok Švédska | Zmena počtu obyvateľov 1995 – 2005 | –5 % | 4 % | Zmena počtu zamestnaných 1995 – 2004 | 1 % | 10 % | Zmena počtu zamestnaných v poľnohospodárstve, lesníctve, love a rybolove 1995 – 2003 | –19 % | –20 % | Zmena hrubého regionálneho produktu 1995 – 2003 | 8 % | 29 % | 3.5. Vplyv na stav životného prostredia Zmena krajiny vyjadrená ako zmena plôch ornej pôdy a poľnohospodárskej pôdy za niekoľko posledných rokov je možno environmentálnou zmenou, ktorá je najkonkrétnejšia a má najväčší význam pre ľudí, ktorí žijú v oblastiach, ktorým sa poskytuje severské pomoc. V období rokov 1999 – 2003 sa plocha pasienkov v dotovaných oblastiach 1 – 3 znížila o 13 %. Poľnohospodárske postupy v podporovaných oblastiach sú charakterizované menej intenzívnou produkciou a hlavnými pestovanými kultúrami sú trávnaté plochy a pasienky. To v spojení so zemepisnou situáciou prispieva k menej negatívnemu vplyvu na životné prostredie než poľnohospodárske činnosti v ostatných oblastiach krajiny. Hlavnou kultúrou sú pasienky, na ktorých sa zvyčajne používa obmedzené množstvo hnojív a pesticídov. Aj klimatické podmienky prispievajú k zníženiu spotreby prípravkov na ochranu rastlín. Pomerne vysoký podiel pôdy sa využíva na ekologické poľnohospodárstvo, t. j. 32,6 % celkovej ornej pôdy. Vo všeobecnosti možno uviesť, že tendencia menšieho počtu a väčších jednotiek, ako vidno aj v podporovanom regióne, nie je vždy prospešná pre životné prostredie. Moderné systémy výroby mlieka, ktoré sa skôr používajú vo väčších poľnohospodárskych podnikoch ako menších, sa často zakladajú na nižšej intenzite pasenia. Pasenie je dôležitým spôsobom na udržanie biodiverzity a otvorenej krajiny. 3.6. Vplyv na potravinový reťazec Hlavným problémom poľnohospodárskeho trhu Švédska sú vysoké dopravné náklady v dôsledku veľkých vzdialeností a pomerne malých trhov z dôvodu malého počtu obyvateľov. To sa vzťahuje na severné regióny ešte vo väčšej miere. S cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť sa znížil počet bitúnkov a mliekarní v podporovanom regióne a produkcia sa koncentrovala. Klesajúci počet potravinárskych podnikov zvýšil vzdialenosti medzi poľnohospodárskymi podnikmi a týmito zariadeniami, a tým aj dopravné náklady. 4. Záver V tejto správe sa uvádza prehľad udelených povolení a dosiahnutých výsledkov. Správa je zostavená na základe údajov, ktoré poskytli švédske orgány v súlade s článkom 143 ods. 2 Aktu o pristúpení. Základné prvky vyplývajúce zo správy sú: (1) Pokiaľ ide o väčšinu sektorov, ktorým sa poskytuje severská pomoc, celkové prípustné úrovne produkcie alebo limity pomoci sa počas obdobia hodnotenia neprekročili s výnimkou produkcie vajec (nosnice), kde sa úrovne produkcie, ako aj úrovne pomoci prekročili v rokoch 2003, 2004 a 2005. (2) Štrukturálny vývoj poľnohospodárskeho sektora sa celkove neodchyľuje od vývoja sektora v krajine ako celku. (3) Kontrolami vykonanými členským štátom sa preukázali určité anomálie. Treba však pripomenúť, že kontrolný výber bol obmedzený, čo zvyšuje štatistickú nepreukaznosť výsledkov. Požadované správy boli predložené Komisii podľa aktu o pristúpení. (4) Cieľ systému severskej pomoci je zabezpečiť, aby sa v regióne udržiavala poľnohospodárska výroba. Zistiť, či severská pomoc dosiahla tento cieľ, je ťažké, pretože v regióne sa uplatňujú aj iné systémy podpory zamerané na poľnohospodárstvo. Systém vrátane platieb a jednotlivých súm, ako aj vymedzenie subregiónov sa od zavedenia nikdy nepreveroval. Komisia si preto objednala štúdiu na to, aby získala podrobnejší obraz o systéme a jeho účinnosti, efektívnosti a náležitosti jeho implementácie v rokoch 1995 – 2005. Štúdia sa má vykonať aj v zmysle reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky. Výsledky tejto štúdie budú dostupné na jeseň 2007 a použijú sa na ďalší rozvoj systému severskej pomoci. Komisia sa na základe informácií, ktoré poskytli švédske orgány, domnieva, že švédske orgány vo všeobecnosti náležitým spôsobom uplatňovali rozhodnutie Komisie 2000/411/ES a rozhodnutie Komisie 2004/291/ES o pomoci severným regiónom. [1] Z dôvodu zmien definície VPP sa toto číslo v porovnaní s predchádzajúcou správou znížilo. Do VPP sa zahŕňajú iba poľnohospodárske podniky s viac ako 2 ha. --------------------------------------------------