OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o novom prístupe EÚ k odhaľovaniu a zmierňovaniu rizík CBRN-E /* COM/2014/0247 final */





I. Kontext Európska únia, jej členské štáty a ďalší kľúčoví partneri vyvíjajú mnohé činnosti na zlepšenie schopnosti predchádzať chemické, biologické, rádiologické a jadrové (CBRN) incidenty a incidenty spojené s výbušninami, ako aj na ochranu občanov, inštitúcií a infraštruktúry pred takýmito udalosťami. Je však potrebné urobiť viac. Na základe správ o pokroku[1] dosiahnutom v rámci akčného plánu EÚ pre chemické, biologické, rádiologické a jadrové materiály (CBRN)[2] a akčného plánu EÚ na zvýšenie bezpečnosti pred výbušninami z roku 2012[3] sa uskutočnili široké konzultácie s členskými štátmi a inými zainteresovanými stranami, ktoré boli zamerané na nájdenie optimálneho spôsobu riešenia týchto otázok. Bol stanovený nový program pre oblasť CBRN-E (CBRN + výbušniny) s cieľom zamerať pozornosť na kľúčové priority, ktoré je potrebné riešiť na úrovni EÚ. Rada vo svojich záveroch, ktoré prijala 11. decembra 2012 „zdôrazňuje potrebu určiť oblasti s nedostatočnými bezpečnostnými predpismi a zamerať sa na ďalšiu spoločnú prácu s cieľom zvýšiť bezpečnosť výroby, skladovania a dopravy CBRNE látok s vysokým rizikom a nakladania s nimi, a stanoviť si priority tejto práce“. Okrem toho Rada vyzýva Komisiu, aby „využila akčný plán EÚ v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti a akčný plán na zvýšenie bezpečnosti pred výbušninami ako základ pre revidovanú politiku“[4]. Toto oznámenie predstavuje prvý krok pri realizácii nového programu pre oblasť CBRN-E. Jeho cieľom je dosiahnuť pokrok v rámci identifikácie hrozieb súvisiacich s CBRN-E a zaviesť účinné opatrenia na zistenie a zmiernenie týchto hrozieb a rizík na úrovni EÚ. II. Kontext a ciele II.1. Meniace sa hrozby a rizikové prostredie Ochrana občanov, inštitúcií, infraštruktúry a aktív je jeden zo štyroch kľúčových pilierov stratégie EÚ pre boj proti terorizmu[5]. Prístup EÚ zameraný na hrozby súvisiace s CBRN-E musí zohľadňovať aj Stratégiu vnútornej bezpečnosti EÚ[6], pričom medzi jeho hlavné ciele musí patriť identifikácia hrozieb súvisiacich s CBRN-E, ako aj ich zmierňovanie. Aktuálny vývoj – ktorý potvrdzujú správy centra INTCEN[7] alebo Interpolu – dáva dobré dôvody domnievať sa, že hrozby súvisiace s CBRN materiálmi a výbušninami sú naďalej vysoké a vyvíjajú sa. Udalosti ako napr. teroristické útoky v Madride a Londýne a Moskve, bombové útoky počas bostonského maratónu v minulom roku, ako aj rada, ktorú nedávno dostali džihádisti, aby sa zamerali na frekventované miesta[8], ukázali, do akej miery vedia byť útočníci inovatívni a oportunistickí, ako aj, že sa musí zlepšiť odhaľovanie hrozieb v súvislosti s verejnými podujatiami a bezpečnosťou v mestách. Hoci teroristi majú tendenciu využívať komerčné alebo po domácky vyrobené výbušniny, látky CBRN, ako je napríklad sarín, ricín alebo antrax, tiež predstavujú vážnu hrozbu. Už od útoku v metre v Tokiu prostredníctvom chemickej látky (sarínu) v roku 1995 a útoku prostredníctvom biologickej látky (salmonely) v americkom štáte Oregon v roku 1984[9], sa teroristické skupiny pokúšajú nadobudnúť schopnosť nakladať s látkami CBRN, a uskutočňovať operácie s nimi. Túto otázku postavilo do popredia aj nedávne použitie sarínu v Sýrii. Každoročne dochádza k stovkám krádeží a strát materiálov CBRN. Nedávne zadržanie vysoko obohateného uránu (v Gruzínsku v roku 2010 a v Moldavsku v roku 2011) dokazuje, že obchodovanie s rádioaktívnymi a jadrovými materiálmi predstavuje aj naďalej závažný problém. Ročne je Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) do jej databázy incidentov a prípadov obchodovania (ITDB) nahlásených viac ako 150 takýchto prípadov. Mnohé príklady nezákonného obchodovania s materiálmi CBRN jasne poukazujú na potrebu vypracovať účinné protiopatrenia, ktoré nebudú zamerané len na to, aby sa zabránilo obchodníkom v prístupe k týmto materiálom, ale takisto aj na stratégiu zameranú na účinné odhaľovanie. Hrozby môžu vznikať aj v spojitosti s vysokokvalifikovanými jednotlivcami, ktorí majú prístup k citlivým informáciám a materiálom, ako bol napríklad vedúci špecialista v oblasti výskumu obrany pred biologickými hrozbami, ktorý pracoval pre armádu USA a ktorý je údajným páchateľom útokov s použitím antraxu v roku 2001, alebo francúzsky výskumný pracovník z CERN-u[10], ktorý bol odsúdený za poskytnutie pomoci al-Káide pri jej útokoch vo Francúzsku. V ostatnom čase nabrala diskusia EÚ o radikalizácii na intenzite. Z najnovších správ vyplýva, že osobitné obavy vyvolávajú navrátilci zo Sýrie. Niektorí z nich a ďalšie radikalizované osoby, ktoré mali prístup k citlivým oblastiam, resp. v nich pracovali, môžu využiť poznatky, ktoré pri tom získali, na uskutočnenie útokov proti kritickej infraštruktúre, ako sú napríklad čistiarne vôd, resp. môžu z prevádzky vyradiť zdroje elektrickej energie pre železnice. Takéto vnútorné hrozby môžu mať cezhraničné vplyvy a preto predstavujú hrozbu pre bezpečnosť EÚ. Nedávnym príkladom útoku proti tzv. „mäkkému cieľu“ je bombový útok počas bostonského maratónu v roku 2013, pri ktorom mladí útočníci použili starú metódu výroby bomby. Tento príklad, ako aj skoršie útoky na metro a železnicu, poukazujú na to, že je potrebné posilniť odhaľovanie hrozieb. Hoci činnosť na vnútroštátnej úrovni naďalej zohráva v boji proti terorizmu kľúčovú úlohu, je nutné zaviesť spoľahlivú, lepšie navrhnutú a primeranú stratégiu na predchádzanie a zamedzenie budúcim hrozbám súvisiacim s CBRN-E na úrovni EÚ, ktorá sa bude zaoberať aj nezákonnými metódami výroby, zaobchádzaním, zatajovaním a skladovaním týchto materiálov. Preto je dôležité prijať proaktívny prístup a účinné, primerané záruky, ako aj opatrenia v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na úrovni EÚ, a to pri dodržaní základných práv. II.2. Výsledky dosiahnuté na úrovni EÚ a činnosti, ktoré sa na tejto úrovni realizujú V súvislosti s riešením priorít v oblasti CBRN-E už Európska únia a jej členské štáty vykonali množstvo práce. Ako príklad možno uviesť vytvorenie takých databázových nástrojov, ako je európsky informačný systém o bombách (EBDS) a systém včasného varovania (EWS), ako aj prácu európskej siete na ničenie výbušnín a munície (EEODN). Ďalším príkladom je nové nariadenie (EÚ) č. 98/2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní, ktorého cieľom je obmedziť prístup verejnosti k nebezpečným prekurzorom. Okrem činností, ktoré sa realizovali v oblasti výskumu, odbornej prípravy a zvyšovania povedomia, sa takisto uskutočnil aj celý rad praktických činností zameraných na identifikáciu a výmenu osvedčených postupov, testov a skúšok nových zariadení, vypracovanie usmernení pre odborníkov z praxe atď. Vo všetkých oblastiach bol dosiahnutý pokrok, ale nedávne hodnotenia dvoch akčných plánov súvisiacich s problematikou CBRN-E ukázali, že je potrebné urobiť viac, stanoviť si priority a viac sa zamerať na kľúčové oblasti, kde má EÚ pridanú hodnotu. II.3. Potreba riešiť hrozby súvisiace s CBRN-E na úrovni EÚ Z viacerých vyšetrovaní, ktoré sa uskutočnili v nadväznosti na vykonané útoky, vyplynulo, že výbušniny a prekurzory na výrobu výbušnín boli kúpené v jednom členskom štáte a dopravené do iného členského štátu, kde sa následne útok odohral. Mesačné správy Interpolu týkajúce sa problematiky CBRN-E takisto uvádzajú mnohé príklady pokusov s cieľom získať, pašovať alebo použiť materiály CBRN-E. Útoky s použitím látok CBRN, ako bola napríklad rádiologická otrava bývalého ruského agenta Litvinenka, ukázali, že CBRN látky, ktoré sú bezpečnostnou hrozbou, sa bez ich odhalenia podarilo prepašovať do Európskej únie. Závažné rádiologické alebo jadrové incidenty, resp. úmyselné šírenie biologických látok (ako je napr. SARS, H 1N 1 alebo vírusu slintačky a krívačky), by mohli vážne ovplyvniť obyvateľov a ekonomiku v celej Európe. Analýza nedostatkov oblasti detekcie výbušnín, ktorú EÚ uskutočnila v roku 2012 v rámci plnenia akčného plánu v oblasti výbušnín, identifikovala (a to aj napriek technologickému pokroku) viaceré nedostatky pri odhaľovaní hrozieb súvisiacich s výbušninami, pričom jasne poukázala na naliehavú potrebu posilniť EÚ detekčnú schopnosť. V tejto správe, ktorá je založená na preskúmaní bezpečnostných opatrení, zariadení a procesov s najmodernejšími technológiami, sa vyzýva na ďalšie preskúmanie a zdôrazňuje sa, že je potrebné posilniť opatrenia v rôznych oblastiach verejnej bezpečnosti. Na základe uvedenej analýzy nedostatkov Komisia spustila v roku 2013 aj analýzu nedostatkov v oblasti odhaľovania agensov súvisiacich s hrozbami CBRN. Hrozby a riziká CBRN-E sú spoločné pre všetky členské štáty EÚ. Európska únia má preto dobrú východiskovú pozíciu, aby mohla zohrávať ústrednú úlohu v rámci pomoci zameranej na odhaľovanie takýchto rizík a ich zmierňovanie, ako aj tým, že zabezpečí, aby i) bola pozornosť prednostne venovaná najzávažnejším rizikovým oblastiam, ii) aby sa tieto problémy riešili spoločne, iii) sa zabránilo zdvojovaniu úsilia a iv) sa dosiahli maximálne úspory z rozsahu a synergie. Európska únia môže priniesť pridanú hodnotu tým, že vypracuje praktické a účinné nástroje pre odborníkov z praxe, a to počnúc seminármi, cez usmernenia, odbornú prípravu a zvyšovanie informovanosti až po podporu výskumu a testovacích činností. Jedným z príkladov môže byť podpora poskytovaná v rámci spolupráce uskutočňovanej v rámci siete ATLAS pre špeciálne zásahové jednotky polície EÚ, ktoré spoločne uskutočňujú odbornú prípravu aj operácie. III. Nový prístup k odhaľovaniu rizík súvisiacich s CBRN-E a k ich zmierňovaniu Cieľom tohto oznámenia je lepšie posúdiť riziká, vytvoriť protiopatrenia, sprostredkovať výmenu poznatkov a osvedčených postupov, testovať a overiť nové záruky, a to s konečným cieľom prijať nové bezpečnostné normy. Každá účinná stratégia na zmiernenie hrozieb sa musí vysporiadať s týmito otázkami: – účinnosť a výkonnosť existujúcich zariadení a procesov; – nové látky predstavujúce hrozbu; – nové spôsoby uskutočňovania útokov; - nové spôsoby zatajovania s cieľom obísť bezpečnostné kontroly; - nové ciele útokov (tzv. „mäkké ciele“, kritická infraštruktúra, verejné priestranstvá, oblasti so zákazom leteckej prevádzky). Nový prístup sa bude realizovať postupne, berúc do úvahy každý typ hrozby a prostredia, a to s cieľom: – zlepšiť odhaľovanie rizík; – zlepšiť využívanie výsledkov výskumu, testovania a overovania; – podporiť zvyšovanie povedomia, školenia a cvičenia; – podporiť iniciatívy založené na princípe vedúcej krajiny, ako aj zapojiť priemysel a ďalšie zainteresované strany do riešenia otázok bezpečnosti; – prípadne zohľadniť vonkajší rozmer. Počas celého procesu je dôležité zapájať do práce všetky zainteresované strany, ako napr. akademickú obec, súkromný sektor alebo orgány civilnej ochrany, ako aj poskytovať dostatočnú finančnú podporu, aby sa zabezpečilo, že činnosti a politiky v tejto oblasti budú správne vykonané. V rámci každého z piatich uvedených aspektov sa stanovia opatrenia, pri ktorých môžu kroky zo strany EÚ priniesť pridanú hodnotu. III.1. Lepšie odhaľovanie V minulosti sa stratégia v oblasti predchádzania hrozbám zvyčajne zakladala na historických údajoch týkajúcich sa útokov. Ochranné opatrenia sa často zavádzali v reakcii na spáchanie útokov, resp. odhalenie komplotov, pričom sme neboli dostatočne proaktívni, pokiaľ ide o rozvoj účinnej stratégie na odhalenie hrozieb a ich zmiernenie. Účinnú stratégiu odhaľovania hrozieb možno dosiahnuť len vtedy, ak sa pri jej tvorbe a preskúmavaní berú látky predstavujúce hrozbu, ako aj príslušné prostredie (letectvo, verejných športových oblastiach, atď.) sa berú do úvahy počas jeho vývoja a preskúmanie. Postupy používané v minulosti, keď sme sa usilovali prispôsobiť bezpečnostné technológie alebo procesy určitej konkrétnej hrozbe, nefungujú. Je potrebné zvážiť osobitné prístupy založené na posúdení rizík jednotlivých ochranných úloh, a to aj pokiaľ ide o rad rôznych činností navrhnutých na účinnú identifikáciu rôznych hrozieb. Každé prostredie, ktoré máme v úmysle chrániť, by sa malo stať predmetom dôkladnej analýzy, pričom opatrenia by mali zohľadňovať nielen údaje týkajúce sa minulosti, ale aj spôsoby na zmiernenie vznikajúcich hrozieb. Akákoľvek stratégia EÚ by sa mala zakladať na nedostatkoch odhalených v rámci analýzy nedostatkov v oblasti detekcie výbušnín, ktorú EÚ realizovala v roku 2012. Z nedávneho hodnotenia takisto vyplýva, že aj napriek tomu, že sa v ostatných rokoch podarilo dosiahnuť významný pokrok, ešte je potrebné vykonať veľa práce s cieľom efektívneho riešenia nedostatkov v rámci detekčných technológií v rôznych oblastiach verejnej bezpečnosti vrátane dopravy. Opatrenia preto musia riešiť zistené nedostatky a poskytovať realistické riešenia rizík, ktoré chceme zmierniť. Osobitnú hrozbu v súvislosti s hrozbami CBRN-E predstavujú „insideri“, t. j. osoby zvnútra, a preto je potrebné prijať viac opatrení zameraných proti hrozbám súvisiacim s CBRN-E, kde figurujú takéto osoby zvnútra. Jedno opatrenie v rámci akčného plánu v súvislosti s CBRN zahŕňa požiadavku, aby Komisia a členské štáty preskúmali možnosti zlepšenia bezpečnostného preverovania zamestnancov. Riadne preverovanie zamestnancov zúčastňujúcich sa na všetkých fázach životného cyklu výbušnín a materiálov CBRN má kľúčový význam pre riešenie vnútorných hrozieb. Tejto problematike bola venovaná štúdia, z ktorej vyplynulo odporúčanie prijať opatrenia na harmonizáciu bezpečnostného preverovania zamestnancov v odvetviach súvisiacich s CBRN-E, a to počnúc prijatím najlepších postupov v rámci preverovania minulosti uchádzačov o zamestnanie a bezpečnostného preverovania. Vzhľadom na to, že postupy bezpečnostného preverovania zamestnancov patria do právomoci členských štátov, Komisia s nimi bude v rámci riešenia predmetných otázok úzko spolupracovať. Komisia spolupracovala s koncových užívateľmi, ako sú napr. súkromné subjekty a orgány presadzovania práva, s cieľom zvýšiť povedomie o technologických kapacitách. Tento cieľ napĺňala prostredníctvom seminárov, na ktorých sa pracovníci orgánov presadzovania práva iní úradníci oboznamovali s utajovanými skutočnosťami o obmedzeniach bezpečnostných technológií a procesov. V budúcnosti je však potrebné viac zapojiť koncových užívateľov a odborníkov z praxe do tvorby detekčných procesov. Zo skúseností získaných počas olympijských hier v Londýne a majstrovstiev Európy v roku 2012 v Poľsku podľa komunity pracovníkov orgánov presadzovania práva vyplýva tento hlavný odkaz: jeden detekčný nástroj nie vždy stačí, a treba disponovať kombináciou viacerých nástrojov, ako sú napr. analýzy na účely odhaľovania podozrivého správania v kombinácii so psami na detekciu výbušnín, čo zabezpečí lepšie fungovanie celého systému. Nástroj, ktorý sa má použiť, musí vyplynúť zo zadanej úlohy v oblasti odhaľovania, a nie naopak. Komisia spolu s odborníkmi z praxe takisto realizuje aj rôzne praktické skúšky v oblastiach, kde nie je možné vykonať testy v laboratórnom prostredí. Účelom je vyhodnotiť a preskúšať technológie, produkty a procesy so zreteľom na rôzne detekčné ciele, v záujme dosiahnutia účinnejšieho odhaľovania. Príkladom takejto praktickej skúšky je „testovanie zariadenia na odhaľovanie látok CBRN-E v spolupráci s poľskými orgánmi počas majstrovstiev Európy v roku 2012“. V nadväznosti na to Komisia pripravila v spolupráci s belgickou políciou testovanie detekčného zariadenia na látky CBRN-E počas samitu EÚ a Afriky začiatkom apríla 2014. V rámci tejto skúšky prebehli detekčné aktivity na mieste konania samitu ako aj v bruselskom metre, v expresnom vlaku a na letisku. Komisia: – bude ďalej podporovať krátkodobé praktické skúšky pre odborníkov z praxe s cieľom zlepšiť detekčné činnosti počas budúcich športových, kultúrnych a ďalších masových podujatí, ako sú napríklad majstrovstvá Európy vo futbale v roku 2016, čo bude v konečnom dôsledku viesť k vypracovaniu prístupu EÚ v otázkach bezpečnosti verejných podujatí, – preskúma plnenie záverov analýzy nedostatkov v oblasti detekcie výbušnín a rozvinie ju; – uskutoční analýzu nedostatkov pri odhaľovaní materiálov CBRN; – pripraví analytické dokumenty a prehľady hrozieb a rizík v súvislosti s CBRN a výbušninami v rôznych oblastiach verejnej bezpečnosti, a to aj pokiaľ ide o odvetvie dopravy; – zorganizuje a podporí ďalšie opatrenia zamerané na riešenie otázky vnútorných hrozieb – budú to napr. semináre, činnosti zamerané na zvyšovania povedomia a poskytovanie usmernení v tejto záležitosti; – zahrnie CBRN riziká do medzisektorových prehľadov prírodných rizík a rizík spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým Únia môže čeliť, ktoré má Komisia povinnosť vypracúvať a aktualizovať; - bude rozvíjať existujúce siete EÚ, a spolu s členskými štátmi preskúma možnosť vytvorenia skupiny na účely civilno-vojenskej spolupráce v oblasti a) detekčných technológií a b) spôsobov, ako čeliť improvizovaným výbušným zariadeniam, prenosným systémom protivzdušnej obrany (MANPADs) a iným relevantným hrozbám (ako napr. hrozbám súvisiacim s CBRN-E).[11] III.2. Lepšie využívanie výskumu, testovania a overovania Členské štáty, akademická obec, priemysel a ostatné zainteresované strany by mali spolupracovať s cieľom určiť a vymedziť potreby, na ktoré by mal reagovať výskum v oblasti CBRN-E. Komisia financovala mnoho výskumných činností v rámci siedmeho rámcového programu (RP7). Je potrebné zabezpečiť lepšie šírenie výsledkov a ich pretavenie do užitočných komerčných produktov. Nový výskumný program Horizont 2020 by mal lepšie reagovať na potreby politiky, ako aj na potreby koncových užívateľov. V tejto súvislosti bude zohrávať kľúčovú úlohu Komisia. 1. V rámci siedmeho rámcového programu (RP7) bolo na projekty súvisiace s CBRN (ide o 60 projektov) vyčlenených približne 200 miliónov EUR. Okrem toho bolo vyčlenených vyše 67 miliónov EUR na viac než 15 projektov zameraných na problematiku výbušnín. Ako príklad možno uviesť projekt PREVAIL –PRecursors of ExplosiVes: Additives to Inhibit their use including Liquids (Prekurzory výbušnín: aditíva znemožňujúce ich využitie vrátane tekutín)[12] a rozsiahly demonštračný projekt EDEN – End-user driven DEmo for cbrNE (Demonštračný projekt pre oblasť hrozieb CBRN-E s orientáciou na koncových používateľov)[13], ktoré majú vysokú relevanciu z pohľadu politiky a praxe v súvislosti s problematikou CBRN-E. 2. Vedeckú podporu v súvislosti s politikou v oblasti CBRN-E poskytuje aj Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie. Toto centrum má napr. dlhoročné skúsenosti v oblasti jadrovej bezpečnosti, bezpečnostných záruk a ochrany, pričom sa zúčastňovalo na mnohých výskumných projektoch a spolupracovalo s významnými partnermi. Napríklad v spolupráci s partnermi zo Spojených štátov amerických realizovalo projekt ITRAP+10 (Illicit Trafficking Radiation Detection Assessment Programme), čo je program, v rámci ktorého sa skúšajú a hodnotia rôzne zariadenia na detekciu radiácie na účely boja proti nelegálnemu obchodu s rádioaktívnymi látkami. Výsledky by mohli pomôcť orgánom členských štátov identifikovať detekčné zariadenia, ktoré najlepšie zodpovedajú ich potrebám. Tento projekt ďalej vyústil do odporúčaní výrobcom, ktoré sa týkali zlepšenia výkonu ich zariadení, ako aj ich spoľahlivosti a jednoduchosti z užívateľského hľadiska. Komisia bude aj ďalej poskytovať podporu takýmto činnostiam. Spoločné výskumné centrum (JRC) okrem toho realizuje aj projekt zameraný na zlepšenie databázy incidentov a prípadov obchodovania (ITDB) Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Spoločné výskumné centrum (JRC) spolu s členskými štátmi vypracovalo súbor osvedčených postupov, ako zlepšiť kvalitu informácií poskytovaných do ITDB, a tým aj kvalitu údajov MAAE. Toto centrum okrem toho vyvíja zabezpečený protokol na účely umožnenia poskytovania informácií do ITDB on-line spôsobom. 3. Komisia okrem toho zaviedla spoluprácu medzi niekoľkými sieťami v oblasti presadzovania práva. Cieľom je zabezpečiť, aby siete lepšie formulovali svoje potreby v oblasti nových technológií, a zistiť, či by sa sieť ENLETS (Európska sieť technologických služieb presadzovania práva) nedala použiť ako centrum pre tieto siete, prostredníctvom ktorého budú informovať výskumných pracovníkov a výrobné odvetvia o svojich potrebách. 4. Na doplnenie výskumných aktivít RP7 a podporu úsilia v oblasti certifikácie a noriem v rámci rôznych sfér Komisia realizuje skúšky a testy nových zariadení. Realizujú sa skúšky s existujúcimi špičkovými technológiami s cieľom zistiť, ako je ich možné čo najlepšie prispôsobiť potrebám jednotlivých odvetví. Ako príklad najlepších postupov s možným uplatnením v iných odvetviach by mohli slúžiť skúsenosti letísk. Tieto skúšky sa zameriavajú na to, aby podrobne definovali spôsoby, akým by mali odborníci z praxe používať rôzne zariadenia a procesy v rôznych prostrediach (napr. doprava, verejná bezpečnosť, športové podujatia atď.). Tieto skúšky budú zároveň pre odborníkov z praxe a členské štáty vstupnou informáciou, pokiaľ ide o skvalitnenie nástrojov na odhaľovanie hrozieb v jednotlivých krajinách. 5. Komisia ďalej realizuje viaceré aktivity v tejto oblasti na zabezpečenie harmonizovaného rozvoja noriem a testovacích postupov. V rámci EÚ je potrebné vypracovať a uplatňovať náležité normy v oblasti odhaľovania hrozieb a rizík, aby všetci občania Únie mali rovnakú úroveň ochrany. Takéto normy by pomohli aj dodávateľom technológií, keďže by boli schopní lepšie pochopiť špecifické požiadavky existujúce v rámci sféry presadzovania práva. Normy v oblasti detekcie v súvislosti s reakciou na známe útoky sú dobre rozvinuté. Mali by sa však zvážiť aj vojenské technológie, postupy a skúsenosti, ktoré by vo vhodných prípadoch mohli byť prispôsobené pre ich uplatnenie v civilnom prostredí. Sféra presadzovania práva by mala spolupracovať s vojenskou sférou s cieľom výmeny skúseností a hľadania najlepších riešení spoločných problémov. Komisia: – bude naďalej zabezpečovať, aby výskum zohľadňoval potreby bezpečnostnej politiky, pričom poskytne pomoc pri tvorbe programov, aby výskumné priority zohľadňovali potreby sféry presadzovania práva a ďalších koncových užívateľov, ako aj potreby politiky, – bude ďalej podporovať činnosti v oblasti výskumu, testovania a validácie, ako aj kroky smerom k náležitým normám v oblasti detekcie prispôsobeným jednotlivým prostrediam, a aj také projekty, ako je napr. ERNCIP – European Reference Network for Critical Infrastructure Protection (Európska referenčná sieť pre ochranu kritickej infraštruktúry), – bude ďalej podporovať fázu 2 projektu ITRAP, čo je nadväzný krok, v rámci ktorého sa po prvýkrát bude posudzovať uskutočniteľnosť integrácie rádiologických a jadrových rizík a detekcie výbušnín v rámci jedného zariadenia. To takisto pomôže laboratóriám členských štátov v rámci získania akreditácie v oblasti odhaľovania rádiologických a jadrových rizík, hodnotenia nových zariadení na zisťovanie rádiologických a jadrových rizík a umožnenia stanovenia (a to v úzkej spolupráci s rôznymi normalizačnými organizáciami) európskych, resp. medzinárodných noriem. III.3. Odborné vzdelávanie, zvyšovanie povedomia a budovanie kapacít Účinná odborná príprava a zvyšovanie povedomia v rámci profesionálov v odvetví bezpečnosti má zásadný význam pre správne uplatňovanie bezpečnostných opatrení. Komisia preto musí poskytnúť viac finančných prostriedkov na iniciatívy v oblasti odbornej prípravy, ktoré poskytujú orgánom presadzovania práva a súkromnej sfére príslušnú podporu v oblasti odborného vzdelávania, ako aj zvýšiť kvalitu týchto iniciatív. Ďalej sa uvádza niekoľko príkladov: – podpora európskej siete na ničenie výbušnín a munície (EEODN), ktorá pre odborníkov členských štátov na výbušniny predstavuje operatívne fórum na výmenu najlepších postupov a odborné vzdelávanie v oblasti výbušnín a hrozieb CBRN, – zlepšenie možností odbornej prípravy pre odborníkov v oblasti presadzovania práva s cieľom pomôcť členským štátom riešiť riziká CBRN-E, napríklad prostredníctvom rôznych sietí EÚ na presadzovanie práva (Atlas, Airpol, Railpol, Aquapol, atď.), – Komisia s cieľom poskytnúť pomoc pri vypracovaní spoločného prístupu k riešeniu budúcich útokov na tzv. „mäkké ciele“ (ako bol napr. útok na letisku v Burgase) v spolupráci s členskými štátmi vypracúva príručku venovanú tejto problematike, ktorá bude obsahovať usmernenia a ktorá bude určená pre bezpečnostných pracovníkov letísk EÚ, – zlepšenie spolupráce medzi civilnou a vojenskou sférou, a to napr. v rámci spoločnej odbornej prípravy Európskej obrannej agentúry a Komisie odbornej prípravy (na jar 2014) venovanej prenosným systémom protivzdušnej obrany (MANPADs) z pohľadu usmernenia v kontexte zraniteľnosti a metodiky hodnotenia, ktoré sa uskutoční v kontexte siete útvarov na presadzovanie práva činných na letiskách (Airpol); – expertná skupina EÚ pre colnú detekčnú technológiu, v rámci ktorej dochádza k výmene informácií a najlepších postupov s cieľom zlepšiť detekčnú schopnosť v súvislosti s hrozbami CBRN-E, ako aj výkonnosť existujúcich a nových detekčných zariadení, – príležitosti odbornej prípravy v Európskom centre odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti (EUSECTRA), pokiaľ ide o problematiku jadrovej detekcie, reakcie a jadrovej súdnej analýzy. Tieto možnosti odbornej prípravy budú doplnením odbornej prípravy na vnútroštátnej úrovni a budú sa realizovať v spolupráci s partnermi z členských štátov a medzinárodnými organizáciami. Programy odbornej prípravy budú zahŕňať multidisciplinárne aspekty vrátane presadzovania práva, ochrany pred žiarením a materiálovej analýzy. Malo by sa zintenzívniť aj úsilie zamerané na zlepšenie povedomia a budovanie kapacít. V rámci toho by sa mala zintenzívniť výmena osvedčených postupov a vypracúvanie usmernení. Príkladom takýchto činností môžu byť: 1. sieť ATLAS pre špeciálne zásahové jednotky polície EÚ, ktorá je vynikajúcim príkladom toho, ako EÚ rozvíja kapacity týchto jednotiek krajného použitia a aj vzájomnú dôveru medzi nimi. Podpora, ktorú EÚ poskytuje takýmto sieťam, rozvíja jej kapacitu v rámci pripravenosti na krízy, vytvárať synergie a eliminuje duplicitu medzi členskými štátmi pri ochrane občanov EÚ, 2. pracovná skupina pre psy na detekciu výbušnín, ktorá je fórom pre odborníkov z praxe a v rámci ktorej sa s úspechom podporuje výmena najlepších postupov v oblasti odbornej prípravy, nasadzovania a certifikácie, a to aj prostredníctvom usmerňujúcich materiálov a príručiek. Táto pracovná skupina pozostáva z odborníkov Komisie a členských štátov, ako aj pozorovateľov z Kanady a USA. 3. po domácky vyrobené výbušniny a relatívna jednoduchosť získania materiálov na ich výrobu upozorňujú na to, že v tejto oblasti je potrebné urobiť viac, ako aj, že je nutné urýchlene vykonať ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 98/2013 v záujme obmedzenia nezákonného prístupu k prekurzorom výbušnín, z ktorých možno vyrobiť bomby, 4. ďalej je dôležité brať do úvahy aj ľudský faktor. Okrem výberu kádrov a základnej odbornej prípravy je nutné optimalizovať aj také procesy, ako je spustenie výstražného zariadenia, aby sa zabezpečilo, že príslušné zariadenia budú mať kvalifikovanú obsluhu, ktorá bude dobre odborne pripravená a motivovaná na posilnenie osobnej bezpečnosti občanov, a to pri plnom využití dostupnej technológie,. 5. nedávno prijaté právne predpisy o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany[14] pripravujú pôdu pre vytvorenie európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie. Patria sem aj osobitné kapacity na riešenie incidentov súvisiacich s CBRN (napr. modul „detekcia a odber vzoriek“ v súvislosti s CBRN a mestské pátracie a záchranné tímy pre podmienky CBRN). Komisia: – bude pokračovať vo vývoji nástrojov odbornej prípravy, podporovať výmeny najlepších postupov a vypracúvať usmernenia s cieľom poskytnúť podporu odborníkom z praxe prostredníctvom špičkovej odbornej prípravy, a to najmä s cieľom pomôcť odborníkom v oblasti presadzovania práva, pokiaľ ide o detekčné postupy, okrem iného prostredníctvom činností realizovaných v rámci EEODN, – bude pokračovať vo zvyšovaní povedomia o hraniciach možností zariadení na detekciu výbušnín, – v polovici roku 2014 uverejní príručku venovanú problematike útokov na tzv. „mäkké ciele“, ktorá bude obsahovať usmernenia a ktorá bude k dispozícii všetkým príslušníkom polície na letiskách EÚ, ktorí sú členmi siete útvarov na presadzovanie práva činných na letiskách (Airpol), – vypracuje model programov kontroly kvality na testovanie účinnosti psov na detekciu výbušnín (napr. Belgicko, Maďarsko, Taliansko), – poskytne členom siete Airpol odbornú prípravu zameranú na hodnotenie letísk z hľadiska rizík a hrozieb súvisiacich s prenosnými systémami protivzdušnej obrany (MANPADs), – poskytne členským štátom pomoc v rámci vytvárania certifikačných protokolov v súvislosti so psami na detekciu výbušnín, uznávaných ako hlavné globálne modely, – zlepší svoje usmernenia na vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 98/2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní, – sa bude zaoberať rizikami súvisiacimi s ľudským faktorom, a to podporou programu, ktorého cieľom bude zabezpečiť, aby tí, ktorí obsluhujú detekčné zariadenia, boli dobre odborne pripravení a motivovaní, ako aj zlepšiť komunikáciu medzi priemyslom, poskytovateľmi služieb v oblasti bezpečnosti a členskými štátmi prostredníctvom seminárov a nástrojov, a tiež zvýšiť úroveň bezpečnosti, – zabezpečí, aby sa riziká CBRN náležite zohľadňovali v rámci rozvoja európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie, – mali by byť ďalej preskúmavané možnosti užších väzieb s odbornou prípravou a cvičeniami v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, – rozšíri portfólio kurzov odbornej prípravy týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti, ktoré sa poskytujú v Európskom centre odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti (EUSECTRA). III.4. Väčšia podpora iniciatív založených na princípe vedúcej krajiny a spolupráce s priemyslom Cieľom iniciatív založených na princípe vedúcej krajiny, ktoré Komisia začala uplatňovať v roku 2012, je primäť členské štáty k aktívnejšej realizácii akčných plánov v oblasti CBRN-E bezpečnosti a oblasti výbušnín. Komisia vyzvala členské štáty, aby sa prihlásili za vedúce krajiny v súvislosti s tými opatreniami, ktoré považujú za prioritu a v prípade ktorých by mohli koordinovať ich vykonávanie na úrovni EÚ. Nateraz bolo spustených, resp. sa má spustiť, päť takýchto iniciatív[15]. Iniciatívy založené na princípe vedúcej krajiny by sa mali považovať za spôsob urýchlenia počiatočnej fázy veľkých projektov. Tieto iniciatívy pokrývajú širokú škálu oblastí. Prvá vyústila do projektu v oblasti predaja vysokorizikových chemických látok, pričom Komisia naň poskytla finančné prostriedky. Ďalšie iniciatívy boli zamerané na také otázky, ako je napríklad zabezpečenie bezpečnosti v zariadeniach na nakladanie s vysokorizikovými biologickými látkami a toxínmi a ich uskladnenie, resp. na lepšie šírenie výsledkov výskumu. Komisia zintenzívni dialóg so súkromným sektorom, ako sú prevádzkovatelia zariadení na nakladanie s CBRN-E materiálmi, výrobcovia zariadení, poskytovatelia bezpečnostných služieb, s cieľom lepšie pochopiť ich potreby a obavy. Cieľom je nadviazať účinný dialóg medzi verejným a súkromným sektorom o hrozbách a rizikách CBRN-E, podobne, ako sa to stalo v súvislosti s prekurzormi výbušnín, keď bol zriadený Stály výbor pre prekurzory. Tento výbor zahŕňa orgány členských štátov a priemyselné združenia. Komisia: – bude proaktívne spolupracovať so zainteresovanými stranami a organizovať zasadnutia so zástupcami členských štátov venované problematike CBRN-E s cieľom lepšieho riešenia otázok súvisiacich s opatreniami v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie, – vytvorí platformu na výmenu informácií medzi Komisiou, členskými štátmi a ďalšími zainteresovanými stranami a bude organizovať pravidelné semináre venované potrebám koncových užívateľov v oblasti výskumu, – bude ďalej pomáhať členským štátom pri predkladaní opatrení v rámci iniciatív založených na princípe vedúcej krajiny v kontexte akčného plánu v oblasti CBRN-E bezpečnosti, resp. akčného plánu v oblasti výbušnín. Komisia bude predovšetkým podporovať iniciatívy, ktoré sú zamerané na problematiku detekcie. III.5. Vonkajší rozmer Hrozby CBRN-E nepoznajú hranice, čo dokazujú vírusy SARS a vtáčej chrípky (H1N1). Hoci išlo o výsledok nezamýšľaného šírenia vírusu, dôsledky boli globálne charakteru. Hrozby vyplývajúce z komerčných a po domácky vyrobených výbušnín (napr. bomby na palube nákladných lietadiel z Jemenu v roku 2010) sú ďalším príkladom vonkajších hrozieb, ktoré idú ponad hranice EÚ. Z tohto dôvodu musíme rozvíjať vzťahy s tretími krajinami a podporovať opatrenia v oblasti pripravenosti a detekčné opatrenia v tretích krajinách, s cieľom zabezpečiť, aby sme mohli primerane chrániť EÚ. Komisia preto navrhuje konsolidovať vykonávanie iniciatívy EÚ zameranej na centrá excelentnosti v oblasti zmierňovania rizík CBRN[16], do ktorej je v súčasnosti zapojených viac ako 44 krajín v 8 regiónoch na celom svete. Táto iniciatíva EÚ poskytuje partnerským krajinám podporu a odborné znalosti (napr. hodnotenie vnútroštátnych potrieb v oblasti CBRN, vypracovanie vnútroštátnych akčných plánov, regionálne projekty zamerané na CBRN) na dobrovoľnom základe a na základe prístupu zdola nahor. Je takisto dôležité naďalej spolupracovať s kľúčovými medzinárodnými partnermi. Jedným z príkladov je fórum pre odborníkov na výbušniny medzi EÚ a USA, ktorého piate zasadnutie medzi EÚ a USA sa uskutočnilo v novembri 2013. Tri pracovné skupiny pre detekčné činnosti, zdieľanie informácií a odbornú prípravu zaznamenali v týchto oblastiach značný pokrok. Fórum poskytuje odborníkom z členských štátov príležitosť zapojiť sa do častých výmenných školení, zdieľať informácie o rôznych zariadení na výrobu bômb a o látkach CBRN prostredníctvom existujúcich mechanizmov, ako je Interpol, Europol a americký systém TRIPwire. Ďalším príkladom spolupráce je záujem orgánov tretích krajín o pracovnú skupinu pre psy na detekciu výbušnín, postupy a normy EÚ pre psy na detekciu výbušnín a ich možné využitie v Kanade. Komisia sa takisto aktívne zapája do medzinárodných stretnutí odborníkov, ako sú napríklad medzinárodná technická pracovná skupina pre jadrovú súdnu analýzu alebo globálna iniciatíva na boj proti nedovolenému obchodovaniu, ktoré slúžia ako zdroj pre rozvoj najlepších postupov a usmernení. Komisia bude: – pracovať na prínosoch v kontexte odborníkov na výbušniny EÚ a USA vrátane zdieľania skúseností získaných z vykonávania príslušných nariadení o chemických prekurzoroch a iných kontrolných opatrení, hľadať nové spôsoby zdieľania informácií a najlepších postupov v oblasti informovania verejnosti ako aj súkromného sektora o ukazovateľoch nehôd spôsobených improvizovanými výbušnými zariadeniami, – organizovať pilotné projekty prostredníctvom poskytovania technickej pomoci a odbornej prípravy v tretích krajinách, napríklad na hodnotenie zraniteľnosti s cieľom pomôcť vybudovať ich kapacitu. Prvá odborná príprava by sa mohla opierať o usmernenie EÚ o „mäkkých cieľoch“ na letiskách. – rozvíjať spolu s USA programy pre psy na detekciu výbušnín s využitím zdrojov pracovnej skupiny pre psy na detekciu výbušnín, – podporovať zdieľanie najlepších postupov a informácií EÚ o programoch pre psy na detekciu výbušnín s tretími krajinami, ktoré majú záujem o takéto zdieľanie (Kanada, USA a ďalšie), – spolupracovať s členskými štátmi pri podpore práce medzinárodnej skupiny odborníkov v oblasti jadrovej bezpečnosti. Komisia sa tiež zameria na spôsoby, ako poskytnúť finančnú podporu pre navrhované činnosti. Súčasný program financovania Komisie – program Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti (2007–13) – doteraz poskytol finančné prostriedky vo výške viac ako 20 miliónov EUR pre takmer 30 projektov v oblasti CBRN a viac ako 20 projektov zameraných na výbušniny. Projekty pokrývajú široké spektrum činností, od odborných školení a činností (napr. v rámci EEODN) a rozvoja nových detekčných metód až po IT nástroje na výmenu informácií, ako napríklad európsky informačný systém o bombách (EBDS). Ďalší program financovania – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia (2014–20) – sa pripravuje. Komisia počas tematických dialógov s každým členským štátom zdôraznila potrebu lepšej kapacity v oblasti reakcie na CBRN-E, potrebu využívať existujúce systémy a databázy na výmenu informácií (napríklad SCEPYLT[17], systém včasného varovania a EBDS Europolu) a význam zvyšovania informovanosti o novom nariadení o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní. Komisia sa ešte viac zameria na využívanie zdrojov dostupných v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť a bude lepšie využívať financovanie v rámci nového výskumného programu Horizont 2020, aby činnosti financované EÚ lepšie reagovali na potreby používateľov a viac zodpovedali politikám CBRN-E na úrovni EÚ. IV. ZÁVERY U teroristov usilujúcich sa spôsobiť škody použitím materiálov CBRN-E sa dá postrehnúť inovatívnosť a oportunizmus, a preto je potrebné, aby EÚ zaujala proaktívnejší prístup k odhaľovaniu materiálov CBRN-E. Tento nový postupný prístup zahŕňa posúdenie každého ohrozenia a prostredia, lepšie využívanie výskumu, testovania a overovania, podporu zvyšovania povedomia, odbornej prípravy a cvičení a zapojenie všetkých zainteresovaných strán. Komisia sa domnieva, že s týmto prístupom môže zohrávať na úrovni EÚ aktívnu úlohu pri podpore členských štátov a ostatných dôležitých aktérov s cieľom, aby sa Európa stala bezpečným miestom pre svojich občanov. V súčasnosti sa začína pracovať na vykonávaní iniciatív navrhnutých v tomto oznámení, ktoré tvoria prvý prvok nového programu CBRN-E. Prvý rok bude venovaný riešeniu najnaliehavejších potrieb, pokiaľ ide o odhaľovanie a zmierňovanie rizík CBRN-E. Zároveň bude pokračovať práca s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na všetkých kľúčových oblastiach, ktoré boli v rámci programu určené. Cieľom je navrhnúť opatrenia v iných oblastiach aj na účinnú prevenciu a reakciu na hrozby a riziká CBRN-E na úrovni EÚ. [1] Správa o pokroku pri vykonávaní akčného plánu EÚ v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti (CBRN) z mája 2012 (verejné znenie): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/securing-dangerous-material/docs/eu_cbrn_action_plan_progress_report_en.pdf Správa o pokroku pri vykonávaní akčného plánu EÚ na zvýšenie bezpečnosti pred výbušninami (verejné znenie): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/docs/progress_report_on_explosives_security_2012_en.pdf [2] Dokument Rady 15505/1/09 REV 1. [3] Dokument Rady Doc. 8109/08. [4] Dokument Rady 16980/12. [5] Dokument Rady 14469/4/05 REV 4. [6] KOM(2010) 673 v konečnom znení. [7] Centrum EÚ pre analýzu spravodajských informácií. [8] V 12. čísle časopisu al-Káidy s názvom „Inspire“ (z jari 2014) sa džihádistom radí, aby sa zameriavali na frekventované miesta, ako sú športové podujatia, turisticky vyhľadávané miesta, volebné mítingy a festivaly, a to pri použití improvizovaných výbušných zariadení umiestnených vo vozidle. [9] V roku 1984 podnikla náboženská sekta Rajneeshee najväčší bioteroristický útok v dejinách USA, pri ktorom bolo salmonelou nakazených viac ako 750 osôb. [10] CERN (Európska organizácia pre jadrový výskum) [11] Tak, ako je uvedené aj v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Smerom ku konkurencieschopnejšiemu a efektívnejšiemu odvetviu obrany a bezpečnosti“; COM(2013) 542 final. [12] Projekt PREVAIL, ktorý je podporovaný z RP7 prostredníctvom sumy vo výške 4,3 milióna EUR, bol prvý projekt v rámci akčného plánu EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti, ktorý patrí do programovej oblasti „prevencia“. Tento projekt je zameraný na riešenie problematiky bezpečnosti v súvislosti s chemickými látkami, ktoré sú prístupné verejnosti z dôvodu ich každodenného používania na legitímne účely, ale ktoré môžu byť zneužité na výrobu po domácky vyrobených výbušnín. Prvým cieľom projektu PREVAIL bolo obmedziť užitočnosť týchto každodenne používaných chemických látok ako výbušnín, resp. prekurzorov výbušnín, a to pomocou identifikácie inhibítorov, ktoré môžu byť do týchto chemických látok pridávané. Druhým cieľom projektu PREVAIL bolo zlepšiť odhaľovanie výbušnín, ktoré boli po domácky vyrobené z hnojív, a to identifikáciou látok, ktoré by do hnojív mohli byť pridávané na značkovacie účely, ako aj vývoj detektorov na zisťovanie týchto značkovacích látok. Projekt PREVAIL takýmto spôsobom priamo podporil politiku EÚ, a to inhibíciou potenciálu určitých chemických látok s každodenným využitím ako prekurzorov, čím sa obmedzila dostupnosť prekurzorov výbušnín, ako aj zlepšili možnosti ich odhaľovania a sledovania [13] Hlavným projektom RP7 v oblasti CBRN je rozsiahly demonštračný projekt EDEN (ktorý má 39 partnerov a príspevok EÚ vo výške 24 mil. EUR). Projekt EDEN posilní pridanú hodnotu nástrojov a systémov z predchádzajúcich činností v rámci výskumu a vývoja a zlepší odolnosť v súvislosti s CBRNE hrozbami prostredníctvom prispôsobenia a integrácie týchto nástrojov a systémov. Koncepcia projektu EDEN spočíva vo vytvorení „súborného súboru nástrojov“ v podobe „skladu“ EDEN, ktorý bude poskytovať zainteresovaným stranám prístup k interoperabilným spôsobilostiam, ktoré považujú za dôležité, resp. cenovo dostupné, z osvedčeného súboru aplikácií. Prostredníctvom tohto projektu sa rozdelí vývojová záťaž, pričom sa umožní využívanie skúseností a skvalitnenie aplikácií. [14] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924). [15] Iniciatívy, ktoré sa oficiálne začali: 1. Akcie C7 a C11 akčného plánu EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti, v prípade ktorých sú vedúcimi krajinami Holandsko a Spojené kráľovstvo. 2. Akcie B2, v prípade ktorých je vedúcou krajinou Francúzsko. 3. Akcia H29, v prípade ktorých je vedúcou krajinou Spojené kráľovstvo. 4. Akcia H63, v prípade ktorej je vedúcou krajinou Švédsko v úzkej spolupráci s Holandskom a Spojeným kráľovstvom. [16] Táto iniciatíva bola spustená v roku 2010 v rámci nástroja stability (IfS) a pokračuje aj teraz, v rámci nového nástroja na podporu stability a mieru (IcSP 2014 – 2020). [17] SCEPYLT – celoeurópsky informačný systém kontroly výbušnín v boji proti terorizmu (Pan European Information System of Explosives Control to Prevent Fight against Terrorism). Tento systém sa využíva na výmenu informácií o medzikomunitných presunoch výbušnín.