19.

Na účely týchto usmernení sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1) „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci; 2) „intenzita pomoci“ je brutto výška pomoci vyjadrená ako percentuálny podiel oprávnených nákladov. Všetky použité číselné údaje sa musia uviesť pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Ak je pomoc poskytnutá v inej forme než vo forme grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa musí vypočítať v hodnote v čase poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa má použiť na účely diskontovania a na výpočet výšky pomoci pri zvýhodnenom úvere (16), je referenčná sadzba platná v čase poskytnutia grantu. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu; 3) „podporované oblasti“ sú oblasti označené v čase poskytnutia pomoci v schválenej mape regionálnej pomoci v rámci uplatňovania článku 107 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy; 4) „vyrovnávanie“ v prípade elektriny je vyrovnávanie v zmysle článku 2 bodu 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (17); 5) „subjekt zúčtovania“ je subjekt zúčtovania v zmysle článku 2 bodu 14 nariadenia (EÚ) 2019/943; 6) „biodiverzita“ je biodiverzita v zmysle článku 2 bodu 15 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (18); 7) „biopalivá“ sú biopalivá v zmysle článku 2 bodu 33 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (19); 8) „bioplyn“ je bioplyn v zmysle článku 2 bodu 28 smernice (EÚ) 2018/2001; 9) „biokvapaliny“ sú biokvapaliny v zmysle článku 2 bodu 32 smernice (EÚ) 2018/2001; 10) „biomasa“ je biologicky rozložiteľná časť výrobkov, odpadu a zvyškov biologického pôvodu v zmysle článku 2 bodu 24 smernice (EÚ) 2018/2001; 11) „palivá z biomasy“ sú palivá z biomasy v zmysle článku 2 bodu 27 smernice (EÚ) 2018/2001; 12) „kapacitný mechanizmus“ je kapacitný mechanizmus v zmysle článku 2 bodu 22 nariadenia (EÚ) 2019/943; 13) „zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého“ (CCS) je súbor technológií, ktoré umožňujú zachytávať oxid uhličitý (CO2) emitovaný z priemyselných zariadení vrátane emisií v rámci procesu alebo ho zachytávať priamo z okolitého ovzdušia, prepravovať ho do úložiska a vtláčať ho do vhodných podzemných geologických jednotiek na účely trvalého uloženia; 14) „zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého“ (CCU) je súbor technológií, ktoré umožňujú zachytávať CO2 emitovaný z priemyselných zariadení vrátane emisií v rámci procesu alebo ho zachytávať priamo z okolitého ovzdušia a prepravovať ho na odberné miesto alebo miesto spotreby CO2 na účely úplného využitia daného CO2; 15) „odstraňovanie CO2“ sú antropogénne činnosti odstraňovania CO2 z atmosféry a jeho trvalého uskladňovania v geologických vrstvách, zemi, oceáne alebo vo výrobkoch. Patrí k nemu existujúce a potenciálne antropogénne zlepšovanie biologických alebo geochemických záchytov a priame zachytávanie zo vzduchu a uskladňovanie, nie však prirodzené využívanie CO2, ktoré priamo nezapríčiňujú ľudské činnosti; 16) „schéma povinnosti dodávateľa“ je schéma, v rámci ktorej sa vytvára hodnota za dodávanie tovaru alebo poskytovanie služieb prostredníctvom certifikovania takéhoto tovaru alebo takýchto služieb a ukladaním povinnosti dodávateľom alebo spotrebiteľom kupovať certifikáty; 17) „ekologické mobilné zariadenie pozemnej obsluhy“ je mobilné zariadenie používané pri poskytovaní služieb v leteckej alebo námornej doprave, ktoré má nulové priame (výfukové) emisie CO2; 18) „ekologické mobilné servisné zariadenie“ je ekologické mobilné zariadenie terminálu a ekologické mobilné zariadenie pozemnej obsluhy; 19) „ekologické mobilné zariadenie terminálu“ je mobilné zariadenie vrátane intermodálnych nákladových jednotiek používané na nakládku, vykládku a prekládku tovaru, ako aj na prevoz nákladu v oblasti terminálu, ktoré má nulové priame (výfukové) emisie CO2, alebo ak neexistujú alternatívy s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2, ktoré má výrazne nižšie priame (výfukové) emisie CO2 než konvenčné zariadenie terminálu; 20) „ekologické vozidlo“ je: a) v prípade dvoj- a trojkolesových vozidiel a štvorkoliek: i) vozidlo patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 168/2013, ktoré má nulové výfukové emisie CO2 vypočítané v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 24 uvedeného nariadenia a prílohe V k nemu; b) v prípade ľahkých cestných vozidiel: i) vozidlo kategórie M1, M2 alebo N1, ktoré má nulové výfukové emisie CO2 určené v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2017/1151 (20); ii) ekologické vozidlo v zmysle článku 4 bodu 4 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES (21); c) v prípade ťažkých úžitkových cestných vozidiel: i) ťažké úžitkové vozidlo s nulovými emisiami v zmysle článku 4 bodu 5 smernice 2009/33/ES; ii) do 31. decembra 2025 ťažké úžitkové vozidlo s nízkymi emisiami v zmysle článku 3 bodu 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1242 (22); iii) do 31. decembra 2025 ekologické vozidlo v zmysle článku 4 bodu 4 písm. b) smernice 2009/33/ES, ktoré nepatrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2019/1242; d) v prípade plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy: i) plavidlo vnútrozemskej osobnej alebo nákladnej dopravy s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2; ii) plavidlo vnútrozemskej osobnej dopravy s hybridným alebo dvojpalivovým motorom využívajúcim pri bežnej prevádzke aspoň 50 % energie z palív alebo z dobíjateľného zdroja energie s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2; iii) plavidlo vnútrozemskej nákladnej dopravy s priamymi (výfukovými) emisiami CO2 na tonokilometer (v g CO2/tkm) vypočítanými (alebo v prípade nových plavidiel odhadovanými) na základe indexu prevádzkovej energetickej účinnosti (EEOI) Medzinárodnej námornej organizácie na úrovni, ktoré sú o 50 % nižšie než priemerná referenčná hodnota emisií CO2 stanovená pre ťažké úžitkové vozidlá (vozidlá v podskupine 5-LH) v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2019/1242. Pri posudzovaní toho, či plavidlo spĺňa vymedzenie ekologického vozidla, bude Komisia prihliadať na vývoj v dotknutom odvetví, a to aj so zohľadnením technických kritérií preskúmania, podľa ktorých sa činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy, ako sa stanovuje v príslušnom delegovanom akte podľa nariadenia (EÚ) 2020/852; e) v prípade námorných plavidiel: i) plavidlo námornej a pobrežnej osobnej alebo nákladnej dopravy používané na prevádzku prístavov alebo pomocné činnosti s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2; alebo ii) plavidlo námornej a pobrežnej osobnej alebo nákladnej dopravy používané na prevádzku prístavov alebo pomocné činnosti, s hybridným alebo dvojpalivovým motorom, ktoré pri bežnej prevádzke na mori a v prístavoch využíva aspoň 25 % energie z palív alebo z dobíjateľného zdroja energie s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2, alebo ktoré dosiahlo hodnotu indexu energetickej účinnosti konštrukčného riešenia (EEDI) Medzinárodnej námornej organizácie o 10 % nižšiu, ako sú požadované hodnoty tohto indexu platné od 1. apríla 2022, a ktoré využíva palivá s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2 alebo palivá z obnoviteľných zdrojov, alebo iii) plavidlo námornej a pobrežnej nákladnej dopravy, ktoré sa používa výlučne na prevádzku v rámci pobrežnej a príbrežnej námornej dopravy a je skonštruované tak, aby umožňovalo prechod na iný druh prepravy nákladu v súčasnosti prepravovaného po zemi na more, s priamymi (výfukovými) emisiami CO2 vypočítanými pomocou indexu energetickej účinnosti konštrukčného riešenia (EEDI), ktoré sú o 50 % nižšie ako hodnota priemerných referenčných emisií CO2 stanovená pre ťažké úžitkové vozidlá (vozidlá v podskupine 5-LH) v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2019/1242. Pri posudzovaní toho, či plavidlo spĺňa vymedzenie ekologického vozidla, bude Komisia prihliadať na vývoj v dotknutom odvetví, a to aj so zohľadnením technických kritérií preskúmania, podľa ktorých sa činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy, ako sa stanovuje v príslušnom delegovanom akte podľa nariadenia (EÚ) 2020/852; f) v prípade železničných koľajových vozidiel: i) železničné koľajové vozidlo s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2; ii) železničné koľajové vozidlo s nulovými priamymi výfukovými emisiami CO2, ak sa používa na trati s potrebnou infraštruktúrou a ak používa konvenčný motor v prípade nedostupnosti takejto infraštruktúry (elektrodieselové); g) v prípade lietadiel: i) lietadlo s nulovými priamymi (výfukovými) emisiami CO2; ii) lietadlo s podstatne zlepšenými environmentálnymi vlastnosťami v porovnaní s lietadlom s rovnakou vzletovou hmotnosťou predstavujúcim alternatívu, ktorá je všeobecne dostupná na trhu; 21) „kombinovaná výroba“ alebo kombinovaná výroba tepla a elektriny je kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (23); 22) „znečistená plocha“ je plocha, na ktorej je potvrdená prítomnosť materiálov alebo látok v dôsledku ľudskej činnosti na takej úrovni, že predstavuje výrazné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie vzhľadom na súčasné a schválené budúce využitie pozemku, morského dna alebo riek; 23) „demonštračný projekt“ je demonštračný projekt v zmysle článku 2 bodu 24 nariadenia (EÚ) 2019/943; 24) „digitalizácia“ je prijímanie technológií vykonávaných elektronickými zariadeniami a/alebo systémami, ktoré umožňujú zvýšiť funkčnosť výrobku, zavádzať online služby, modernizovať procesy alebo prechádzať na obchodné modely založené na vynechaní sprostredkovateľského článku vo výrobe tovaru a poskytovaní služieb, čo v konečnom dôsledku vedie k transformačnému vplyvu; 25) „zneškodňovanie“ je zneškodňovanie v zmysle článku 3 bodu 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (24); 26) „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle článku 2 bodu 29 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (25); 27) „centralizované zásobovanie teplom“ alebo „centralizované zásobovanie chladom“ je centralizované zásobovanie teplom alebo centralizované zásobovanie chladom v zmysle článku 2 bodu 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2010/31 (26); 28) „systémy diaľkového vykurovania a/alebo chladenia“ sú zariadenia na výrobu tepla a/alebo chladu, sieť uskladňovania a distribúcie tepla, ktorá zahŕňa primárnu, čiže prenosovú, a sekundárnu potrubnú sieť na dodávky tepla alebo chladu odberateľom. Odkaz na centralizované zásobovanie teplom sa má vykladať ako odkaz na systémy diaľkového vykurovania a/alebo chladenia v závislosti od toho, či sa v sieťach dodáva teplo alebo chlad spoločne alebo osobitne; 29) „ekologické inovácie“ sú všetky formy inovačných činností vrátane nových výrobných procesov, nových výrobkov alebo služieb a nových metód riadenia a podnikania, ktorých výsledkom alebo cieľom je podstatné zlepšenie ochrany životného prostredia a významné zníženie vplyvov znečistenia na životné prostredie. Na účely tohto vymedzenia pojmov sa za inovácie nepovažujú: a) činnosti, ktorých výsledkom sú len menšie zmeny alebo zlepšenia v oblasti ochrany životného prostredia; b) nárast výrobných kapacít alebo kapacít služieb pridaním výrobných alebo logistických systémov, ktoré sa veľmi podobajú už používaným; c) zmeny podnikateľskej praxe, organizácie pracoviska alebo vonkajších vzťahov, ktoré vychádzajú z organizačných metód už zaužívaných v podniku; d) zmeny stratégie riadenia; e) zlúčenia podnikov a akvizície; f) pozastavenie používania procesu; g) jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu; h) zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, úprav, pravidelných sezónnych a iných cyklických zmien; i) obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami; 30) „ekosystém“ je ekosystém v zmysle článku 2 bodu 13 nariadenia (EÚ) 2020/852; 31) „energetická účinnosť“ je energetická účinnosť v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2012/27/EÚ; 32) „uskladňovanie energie“ je v kontexte elektrizačnej sústavy uskladňovanie energie v zmysle článku 2 bodu 59 smernice (EÚ) 2019/944; 33) „zariadenie na uskladňovanie energie“ je v kontexte elektrizačnej sústavy zariadenie na uskladňovanie energie v zmysle článku 2 bodu 60 smernice (EÚ) 2019/944; 34) „účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom v zmysle článku 2 bodu 41 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ; 35) „energia z obnoviteľných zdrojov“ je v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001 energia vyrobená v zariadeniach, v ktorých sa využívajú len obnoviteľné zdroje energie, ako aj, pokiaľ ide o výhrevnosť, tá časť energie, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov energie v hybridných zariadeniach, ktoré využívajú aj tradičné zdroje energie. Patrí sem aj elektrická energia z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa používa na napĺňanie skladovacích systémov pripojených za meradlom (spoločne alebo ako doplnok k zariadeniam výroby energie z obnoviteľných zdrojov), okrem elektrickej energie, ktorá sa získava ako výsledok uskladnenia v systémoch; 36) „energetická infraštruktúra“ (27) je každé fyzické vybavenie alebo zariadenie, ktoré sa nachádza v Únii alebo spája Úniu s jednou alebo s viacerými tretími krajinami a patrí do týchto kategórií: a) pokiaľ ide o elektrinu: i) prenosové a distribučné sústavy, pričom pod pojmom „prenosové“ sa myslí preprava elektriny na pevnine, ako aj na mori v prepojenej sústave veľmi vysokého napätia a vysokého napätia s cieľom jej dodania koncovým odberateľom alebo distribútorom, pričom sem nepatria dodávky, a pod pojmom „distribúcia“ sa myslí preprava elektriny na pevnine, ako aj na mori v distribučných sústavách vysokého napätia, stredného napätia a nízkeho napätia s cieľom jej dodania odberateľom, pričom sem nepatria dodávky; ii) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systémov uvedených v bode i) vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov všetkých napäťových úrovní a rozvodní; iii) plne integrované prvky sústavy v zmysle článku 2 bodu 51 smernice (EÚ) 2019/944; iv) inteligentné elektrizačné sústavy, čiže systémy a prvky, ktoré prostredníctvom prevádzkových digitálnych platforiem, kontrolných systémov a snímacích technológií na prenosovej aj distribučnej úrovni integrujú informačné a komunikačné technológie, ktoré sa zameriavajú na zabezpečenejšiu, efektívnejšiu a inteligentnejšiu prenosovú a distribučnú elektrizačnú sústavu a na zvýšenú kapacitu na integráciu nových foriem výroby, uskladňovania a spotreby a ktoré umožňujú nové obchodné modely a trhové štruktúry; v) elektrizačné sústavy na mori, čiže každé vybavenie alebo zariadenie elektrizačnej prenosovej alebo distribučnej infraštruktúry, ako sa vymedzuje v bode i), s dvojakou funkciou: prepojenie a prenos alebo distribúcia elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori z lokalít výroby elektriny na mori do jednej dvoch alebo viacerých krajín. Patria sem takisto inteligentné siete, ako aj každé priľahlé vybavenie alebo zariadenie na mori nevyhnutné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov a potrebné rozvodne, ak zároveň zabezpečujú interoperabilitu technológií a okrem iného aj kompatibilitu na rozhraní rôznych technológií; b) pokiaľ ide o plyn (zemný plyn, bioplyn – vrátane biometánu – a/alebo plyn z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu): i) plynovody na prepravu a distribúciu plynu, ktoré tvoria súčasť siete s výnimkou vysokotlakových plynovodov používaných na prívod zemného plynu; ii) podzemné zásobníky napojené na vysokotlakové plynovody uvedené v bode i); iii) zariadenia určené na príjem, uskladnenie a spätné splyňovanie alebo dekompresiu skvapalneného alebo stlačeného plynu; iv) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc; v) inteligentné plynárenské siete, čiže všetko toto vybavenie alebo všetky tieto zariadenia, ktorých cieľom je umožniť a uľahčiť začlenenie plynov z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových plynov (vrátane vodíka alebo plynov nebiologického pôvodu) do sústavy: digitálne systémy a prvky integrujúce informačné a komunikačné technológie, kontrolné systémy a snímacie technológie s cieľom umožniť interaktívne a inteligentné monitorovanie, meranie, kontrolu kvality a riadenie výroby, prepravy, distribúcie a spotreby plynu v plynárenskej sieti. Inteligentné siete môžu okrem toho zahŕňať aj vybavenie umožňujúce spätné toky z distribučnej úrovne na prenosovú úroveň a súvisiacu potrebnú modernizáciu existujúcej siete; c) pokiaľ ide o vodík (28): i) potrubia na prepravu vodíka, tvorené najmä vysokotlakovými vodíkovými potrubiami, ako aj potrubia na distribúciu vodíka, tvorené najmä potrubiami na miestnu distribúciu vodíka, ktoré umožňujú prístup viacerým používateľom sústavy na transparentnom a nediskriminačnom základe; ii) zariadenia na uskladňovanie, čiže zásobníky používané na uskladňovanie vodíka s vysokým stupňom čistoty vrátane časti vodíkového terminálu používanej na uskladňovanie, ale bez tej časti, ktorá slúži na výrobné operácie, ako aj vrátane zariadení vyhradených výlučne pre prevádzkovateľov vodíkovej siete pri plnení ich funkcií. Zariadenia na uskladňovanie vodíka zahŕňajú podzemné zásobníky, ktoré sú napojené na vysokotlakové potrubia na prepravu alebo distribúciu vodíka uvedené v bode i); iii) zariadenia na nasadzovanie, príjem, spätné splyňovanie alebo dekompresiu vodíka alebo vodíka, ktorý je súčasťou iných chemických látok, s cieľom vtlačiť vodík do plynárenskej siete alebo špecializovanej vodíkovej siete; iv) terminály, čiže zariadenia používané na transformáciu kvapalného vodíka na plynný vodík s cieľom vtlačiť vodík do vodíkovej siete. Terminály zahŕňajú prídavné zariadenia a dočasné uskladnenie potrebné na proces transformácie a následné vtlačenie do vodíkovej siete, ale bez akejkoľvek časti vodíkového terminálu používanej na uskladňovanie; v) prepojovacie vedenie, čiže vodíková sieť, ktorá prechádza cez hranicu (alebo jej časť) medzi členskými štátmi alebo sa rozprestiera naprieč hranicou medzi členskými štátmi, prípadne medzi členským štátom a treťou krajinou až po územie členských štátov alebo po pobrežné vody daného členského štátu; vi) každé vybavenie alebo zariadenie nevyhnutné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vodíkového systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc; d) pokiaľ ide o oxid uhličitý (29): i) potrubia okrem ťažobných sietí používaných na prepravu oxidu uhličitého z viac ako jedného zdroja, teda z priemyselných zariadení (vrátane elektrární), ktoré vyrábajú oxid uhličitý spaľovaním alebo inými chemickými reakciami zahŕňajúcimi fosílne alebo nefosílne zlúčeniny obsahujúce uhlík, na účel trvalého geologického uloženia oxidu uhličitého podľa článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (30), na účel použitia oxidu uhličitého ako suroviny alebo na účel zvýšenia výnosov z biologických procesov; ii) zariadenia na skvapalňovanie a ukladanie oxidu uhličitého so zreteľom na jeho prepravu alebo uloženie; iii) infraštruktúra v rámci geologickej jednotky používaná na trvalé geologické uloženie oxidu uhličitého podľa článku 3 smernice 2009/31/ES a súvisiace povrchové a vtláčacie zariadenia; iv) každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na náležitú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku daného systému vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov. Môžu sem patriť špecializované mobilné zariadenia na prepravu a ukladanie oxidu uhličitého za predpokladu, že tieto mobilné zariadenia spĺňajú definíciu ekologického vozidla; e) infraštruktúra používaná na prenos alebo distribúciu tepelnej energie vo forme pary, horúcej vody alebo vychladených kvapalín od viacerých výrobcov/používateľov, ktorej podstatou je využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla z priemyselného využitia; f) projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 2 bode 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (31) a projekty spoločného záujmu uvedené v článku 171 zmluvy; g) ostatné kategórie infraštruktúry, pokiaľ ide o infraštruktúru, ktorá umožňuje fyzické alebo bezdrôtové pripojenie výrobcov a používateľov energie z obnoviteľných zdrojov alebo bezuhlíkovej energie z viacerých prístupových a výstupných bodov prístupných tretím stranám, ktoré nepatria k podnikom vlastniacim alebo riadiacim infraštruktúru; 37) „energetická hospodárnosť“ je energetická hospodárnosť budovy v zmysle článku 2 bodu 4 smernice 2010/31/EÚ; 38) „úspory energie“ sú úspory energie v zmysle článku 2 bodu 5 smernice 2012/27/EÚ; 39) „ochrana životného prostredia“ je každé opatrenie alebo činnosť určená na zníženie alebo prevenciu znečistenia, negatívnych environmentálnych vplyvov, prípadne iných škôd vyplývajúcich z ľudských činností, pokiaľ ide o fyzické okolie (vrátane vzduchu, vody a pôdy), ekosystémy alebo o prírodné zdroje, ako aj na zmiernenie zmeny klímy s cieľom znížiť riziko vzniku takejto škody, chrániť a obnoviť biodiverzitu alebo efektívnejšie využívať prírodné zdroje vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie, ako aj ďalších techník na znižovanie emisií skleníkových plynov a ďalších znečisťujúcich látok, a prejsť na modely obehového hospodárstva s cieľom znížiť využívanie prvotných surovín a zvýšiť efektívnosť. Takisto sem patria opatrenia na posilnenie adaptívnej kapacity a minimalizovanie zraniteľnosti voči vplyvom zmeny klímy; 40) „environmentálna daň alebo parafiškálny poplatok“ je daň alebo poplatok uplatňovaný na osobitný daňový základ, výrobky alebo služby, ktoré majú jednoznačne negatívny vplyv na životné prostredie, prípadne daň alebo poplatok, ktorého cieľom je spoplatniť určité činnosti, tovar alebo služby tak, aby sa do ich ceny mohli zahrnúť environmentálne náklady, alebo tak, aby sa výrobcovia a spotrebitelia sústreďovali skôr na také činnosti, ktoré viac rešpektujú životné prostredie; 41) „plán hodnotenia“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na jednu alebo viaceré schémy pomoci a obsahuje aspoň tieto minimálne aspekty: a) ciele, ktoré sa majú hodnotiť; b) hodnotiace otázky; c) ukazovatele výsledkov; d) plánovanú metódu na uskutočnenie hodnotenia; e) požiadavky na zber údajov; f) navrhovaný harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia priebežnej a záverečnej hodnotiacej správy; g) opis nezávislého orgánu, ktorý uskutoční hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zverejnenia hodnotenia; 42) „systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov“ je systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov v zmysle článku 2 bodu 21 smernice 2008/98/ES; 43) „výrobca“ je podnik, ktorý vyrába elektrickú energiu na obchodné účely; 44) „skleníkový plyn“ je každý plyn, ktorý prispieva ku skleníkovému efektu pohlcovaním infračerveného žiarenia, vrátane oxidu uhličitého, metánu, oxidu dusného a fluórovaných plynov, ako sú neúplne fluórované hydrovodíky; 45) „vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je vysokoúčinná kombinovaná výroba v zmysle článku 2 bodu 34 smernice 2012/27/EÚ; 46) „prevádzkovateľ vodíkovej siete“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá vykonáva funkciu sieťovej prepravy vodíka a ktorá je zodpovedná za prevádzku, zaisťovanie údržby a podľa potreby za rozvoj vodíkovej siete v danej oblasti a v relevantných prípadoch za prevádzku, zaisťovanie údržby a rozvoj prepojovacích vedení, ktorými je daná sieť prepojená s inými vodíkovými sieťami, ako aj za zabezpečenie dlhodobej schopnosti systému uspokojovať primeraný dopyt po preprave vodíka; 47) „odchýlka“ je odchýlka v zmysle článku 2 bodu 8 nariadenia Komisie (EÚ) 2017/2195; 48) „zúčtovanie odchýlok“ je zúčtovanie odchýlok v zmysle článku 2 bodu 9 nariadenia Komisie (EÚ) 2017/2195; 49) „interval zúčtovania odchýlok“ je interval zúčtovania odchýlok v zmysle článku 2 bodu 15 nariadenia (EÚ) 2019/943; 50) „individuálna pomoc“ je pomoc ad hoc a pomoc poskytovaná na základe schémy pomoci, pre ktorú sa vyžaduje notifikácia; 51) „schéma prerušiteľnosti“ je opatrenie na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny navrhnuté tak, aby sa ním zabezpečovala stabilná frekvencia elektrizačnej sústavy alebo riešili krátkodobé problémy s bezpečnosťou dodávok, a to aj prerušovaním zaťaženia; 52) „mikropodnik“ je podnik, ktorý spĺňa podmienky pre mikropodniky stanovené v odporúčaní Komisie o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (32); 53) „riešenie blízke prírode“ je riešenie, ktoré je inšpirované a podporované prírodou, je nákladovo efektívne a zároveň poskytuje environmentálne, sociálne a hospodárske prínosy, pomáha budovať odolnosť a prináša do miest, krajinných a morských oblastí väčší počet diverzifikovaných, prírodných a prírode blízkych prvkov a procesov prostredníctvom miestne prispôsobených a systematických zásahov efektívne využívajúcich zdroje; 54) „opatrenie zamerané na preťaženie sústavy“ je opatrenie na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny navrhnuté tak, aby sa ním kompenzovala nedostatočnosť elektrizačnej prenosovej alebo distribučnej sústavy; 55) „znečisťujúca látka“ je znečisťujúca látka v zmysle článku 2 bodu 10 nariadenia (EÚ) 2020/852; 56) „znečisťovateľ“ je znečisťovateľ v zmysle vymedzenia v bode 3 prílohy k odporúčaniu Rady 75/436/Euratom, ESUO, EHS (33); 57) „znečisťovanie“ je znečisťovanie v zmysle článku 3 bodu 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (34); 58) „zásada ,znečisťovateľ platí‘“ je zásada, podľa ktorej by mal náklady na opatrenia na odstraňovanie znečistenia znášať znečisťovateľ, ktorý spôsobuje znečistenie; 59) „príprava na opätovné použitie“ je príprava na opätovné použitie v zmysle článku 3 bodu 16 smernice 2008/98/ES; 60) „infraštruktúra nabíjacích staníc“ je pevná alebo mobilná infraštruktúra, ktorá umožňuje dodávanie elektriny ekologickým vozidlám alebo ekologickým mobilným servisným zariadeniam; 61) „zhodnocovanie“ je zhodnocovanie v zmysle článku 3 bodu 15 smernice 2008/98/ES; 62) „recyklácia“ je recyklácia v zmysle článku 3 bodu 17 smernice 2008/98/ES; 63) „referenčný projekt“ je príklad bežného projektu v kategórii oprávnených príjemcov schémy pomoci; 64) „infraštruktúra čerpacích staníc“ je pevná alebo mobilná infraštruktúra na dopĺňanie vodíka, zemného plynu v plynnej forme (stlačený zemný plyn, ďalej len „CNG“) a kvapalnej forme (skvapalnený zemný plyn, ďalej len „LNG“), bioplynu a biopalív vrátane pokročilých biopalív alebo syntetických palív vyrábaných pomocou energie z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkovej energie; 65) „obnova“ sú opatrenia environmentálneho manažérstva zamerané na obnovenie úrovne fungovania ekosystému na znehodnotených plochách, ktorých cieľom je skôr obnovenie a priebežné poskytovanie ekosystémových služieb ako biodiverzity a integrity prirodzeného alebo poloprirodzeného referenčného ekosystému; 66) „sanácia“ sú opatrenia environmentálneho manažérstva, ako napríklad odstránenie a detoxifikácia kontaminantov alebo prebytočných živín z pôdy a vody, ktorých cieľom je odstrániť zdroje znehodnocovania; 67) „elektrina z obnoviteľných zdrojov“ je elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001; 68) „komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 16 smernice 2018/2001; 69) „energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov alebo obnoviteľná energia v zmysle článku 2 bodu 1 smernice (EÚ) 2018/2001; 70) „vodík z obnoviteľných zdrojov“ je vodík vyrobený z energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s metodikami pre kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu stanovenými v smernici (EÚ) 2018/2001; 71) „kvapalné a plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu“ sú kvapalné/plynné palivá v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v zmysle článku 2 bodu 36 smernice (EÚ) 2018/2001; 72) „primeranosť zdrojov“ je stupeň vyrobenej kapacity, ktorá sa považuje za primeranú na splnenie úrovne dopytu v ponukovej oblasti v akomkoľvek danom období na základe použitia obvyklého štatistického ukazovateľa používaného organizáciami, ktoré inštitúcie Únie považujú za organizácie zohrávajúce zásadnú úlohu pri vytváraní jednotného trhu s elektrinou, ako je napríklad Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E); 73) „efektívnosť využívania zdrojov“ je znižovanie množstva vstupov potrebných na výrobu jednotky výkonu alebo nahrádzanie primárnych vstupov sekundárnymi; 74) „obnova“ je proces pomoci pri obnove ekosystému na účely ochrany biodiverzity a zvýšenia odolnosti ekosystému, najmä voči zmene klímy. Obnova ekosystémov obsahuje opatrenia na zlepšenie stavu ekosystému a opätovné vytvorenie alebo zavedenie ekosystému v prípade straty pôvodného stavu, ako aj na zlepšenie odolnosti ekosystému voči zmene klímy a jeho adaptácie na zmenu klímy; 75) „opätovné použitie“ je opätovné použitie v zmysle článku 3 bodu 13 smernice 2008/98/ES a zahŕňa všetky činnosti, pri ktorých sa výrobky alebo diely, ktoré nie sú odpadom, opätovne použijú na iný účel, než na aký boli pôvodne vyrobené; 76) „malý podnik“ je podnik, ktorý spĺňa podmienky pre malé podniky stanovené v odporúčaní Komisie o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov; 77) „malý a stredný podnik“ (MSP) je podnik, ktorý spĺňa podmienky stanovené v odporúčaní Komisie o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov; 78) „malá spoločnosť so strednou trhovou kapitalizáciou“ je podnik, ktorý nie je MSP a ktorého počet zamestnancov vypočítaný v súlade s článkami 3 až 6 prílohy I k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 651/2014 (35) nepresahuje 499, ktorého ročný obrat nepresahuje 100 miliónov EUR, prípadne ktorého ročná súvaha nepresahuje 86 miliónov EUR. Viaceré subjekty sa budú považovať za jeden podnik za predpokladu splnenia niektorej z podmienok uvedených v článku 3 bode 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 651/2014; 79) „inteligentné nabíjanie“ je nabíjanie, pri ktorom sa intenzita elektriny dodávanej do batérie upravuje v reálnom čase na základe informácií získaných prostredníctvom elektronickej komunikácie; 80) „inteligentná pripravenosť“ je schopnosť budov alebo stavebných jednotiek prispôsobiť svoju prevádzku potrebám používateľa vrátane optimalizácie energetickej hospodárnosti a celkovej energetickej hospodárnosti a prispôsobiť svoju prevádzku signálom zo siete; 81) „štandardná zodpovednosť za vyrovnávanie odchýlky“ je nediskriminačná zodpovednosť za vyrovnávanie odchýlky v prípade všetkých technológií, pričom žiadny výrobca nie je vyňatý z tejto zodpovednosti za vyrovnávanie odchýlky stanovenej v článku 5 nariadenia (EÚ) 2019/943; 82) „začatie prác“ je prvý záväzok firmy (napríklad na objednávku zariadenia alebo začatie výstavby), na základe ktorého je investícia nezvratná. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napríklad získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti, sa nepovažujú za začatie prác. V prípade prevzatia podniku znamená „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutým podnikom; 83) „strategická rezerva“ je kapacitný mechanizmus, v rámci ktorého sa kapacita výroby elektriny, napríklad reakcia na strane výroby, uskladňovania alebo spotreby, zachováva mimo trhu s elektrinou a nasadzuje sa len za osobitných okolností; 84) „celkové náklady na vlastníctvo“ sú celkové náklady na nákup a vlastníctvo vozidla počas celej jeho životnosti vrátane nákladov na nákup alebo lízing vozidla, nákladov na palivo, nákladov na údržbu a opravy, nákladov na poistenie, finančných nákladov a daní; 85) „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je prevádzkovateľ prenosovej sústavy v zmysle článku 2 bodu 35 smernice (EÚ) 2019/944; 86) „vozidlo“ je ktorýkoľvek z týchto dopravných prostriedkov: a) cestné vozidlo kategórie M1, M2, N1, M3, N2, N3 alebo L; b) plavidlo vnútrozemskej alebo námornej a pobrežnej osobnej alebo nákladnej dopravy; c) železničné koľajové vozidlo; d) lietadlo; 87) „spracovanie“ je spracovanie v zmysle článku 3 bodu 14 smernice 2008/98/ES; 88) „minimálna úroveň zdanenia v Únii“ je minimálna úroveň zdanenia stanovená v právnych predpisoch Únie; v prípade energetických výrobkov a elektriny je to minimálna úroveň zdanenia stanovená v prílohe I k smernici Rady 2003/96/ES (36); 89) „norma Únie“ je: a) záväzná norma Únie, v ktorej sa stanovujú požadované úrovne ochrany životného prostredia, ktoré majú jednotlivé podniky dosiahnuť, okrem noriem alebo cieľov stanovených na úrovni Únie, ktoré sú záväzné pre členské štáty, nie však pre jednotlivé podniky; b) povinnosť využívať najlepšie dostupné techniky, ako sa vymedzujú v smernici 2010/75/EÚ, a zabezpečiť, aby úrovne emisií neboli vyššie ako úrovne emisií, ktoré by sa dosiahli pri uplatňovaní najlepších dostupných techník; ak sú úrovne emisií spojené s najlepšími dostupnými technikami (37) vymedzené vo vykonávacích aktoch prijatých v súlade so smernicou 2010/75/EÚ alebo podľa iných uplatniteľných smerníc, na účely týchto usmernení sa budú uplatňovať uvedené úrovne; ak budú tieto úrovne vyjadrené ako rozsah, uplatní sa limit, pri ktorom došlo v dotknutom podniku k prvému dosiahnutiu najlepších dostupných techník; 90) „odpad“ je odpad v zmysle článku 3 bodu 1 smernice 2008/98/ES; 91) „odpadové teplo“ je odpadové teplo v zmysle článku 2 bodu 9 smernice (EÚ) 2018/2001.