[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 14.6.2007 KOM(2007) 332 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU PRE REGIÓNY Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti Iniciatíva i2010 Akčný plán: informačné a komunikačné technológie pre starnúcu spoločnosť {SEC(2007)811} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU PRE REGIÓNY Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti Iniciatíva i2010 Akčný plán: informačné a komunikačné technológie pre starnúcu spoločnosť (Text s významom pre EHP) 1. IKT pre starnúcu spoločnosť: sociálna nevyhnutnosť a ekonomická príležitosť 3 1.1. Úvod 3 1.2. Akčný plán dôstojného starnutia v informačnej spoločnosti 4 2. Prekonávanie prekážok a využívanie príležitostí 5 2.1. Pochopenie starších používateľov 5 2.2. Viditeľnosť a transparentnosť trhu 6 2.3. Regulačné prekážky 6 2.4. Technické prekážky 7 2.5. Prekážky základného prístupu a nedostatok adekvátnych riešení 7 2.6. Iné prekážky 7 3. Ciele a akcie akčného plánu v oblasti IKT a starnutia 8 3.1. Zvyšovanie informovanosti a vytváranie konsenzu 9 3.2. Vytvorenie umožňujúcich podmienok 9 3.3. Podpora zavádzania IKT 10 3.4. Príprava na budúcnosť 11 4. Záver 11 1. IKT PRE STARNÚCU SPOLOčNOSť: SOCIÁLNA NEVYHNUTNOSť A EKONOMICKÁ PRÍLEžITOSť 1.1. Úvod Obyvateľstvo Európy starne: priemerná dĺžka života sa zvýšila z 55 rokov v roku 1920 na dnešných vyše 80 rokov. Pri odchode do dôchodku generácie obdobia prudkého nárastu pôrodnosti sa počet ľudí vo veku od 65 do 80 rokov v rokoch 2010 až 2030 zvýši takmer o 40 %. Táto demografická zmena stavia európsku spoločnosť a európske hospodárstvo pred veľké výzvy[1]. Pri ich riešení môžu informačné a komunikačné technológie (ďalej len „IKT“) zohrať významnú úlohu. IKT môžu pomôcť starším osobám zvýšiť si kvalitu života, dlhšie si udržať zdravie a žiť nezávisle. Vznikajú inovatívne riešenia, ktoré pomôžu pôsobiť proti problémom súvisiacim s pamäťou, zrakom, sluchom a pohyblivosťou, ktoré sú vekom čoraz naliehavejšie[2]. IKT tiež umožňujú starším osobám zostať aktívnymi v práci alebo vo svojom spoločenstve. Ich nazhromaždené skúsenosti a zručnosti predstavujú hodnotné aktíva, najmä vo vedomostnej spoločnosti . Nároky na zdravotnícke a sociálne služby budú so zvyšovaním počtu veľmi starých a fyzicky slabých ľudí (skupina osôb starších ako 80 rokov sa do roku 2050 zdvojnásobí) narastať, zatiaľ čo finančná udržateľnosť týchto služieb už teraz vyvoláva veľké obavy[3]. IKT umožnia efektívnejšie riadiť a poskytovať zdravotnú a sociálnu starostlivosť, ako aj zlepšiť príležitosti pre starostlivosť v rámci spoločenstva a starostlivosť o seba a inováciu služieb. Značné prínosy možno získať pre celé hospodárstvo i celú spoločnosť . Hoci staršia populácia má veľkú kúpnu silu a starnutie sa stáva celosvetovým javom, trh IKT pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti je stále v počiatočnej fáze a ešte plne nezabezpečuje dostupnosť a realizáciu riešení, ktoré umožňujú IKT. Dôvody spočívajú v nízkej informovanosti o príležitostiach a potrebách používateľov a v nedostatočnom sprostredkovaní skúseností, fragmentácii schém náhrady a osvedčovania, v nedostatku vzájomnej prevádzkovateľnosti a vo vysokých nákladoch na vývoj a potvrdzovanie. Komisia sa preto rozhodla spustiť akčný plán dôstojného starnutia v informačnej spoločnosti , ktorý predkladá v tomto oznámení, ako bol vyhlásený v iniciatíve i2010[4]. Cieľom akčného plánu je nielen umožniť lepšiu kvalitu života starších ľudí pri značných úsporách nákladov na zdravotnú a sociálnu starostlivosť, ale aj pomôcť vytvoriť v Európe silnú priemyselnú základňu pre IKT a starnúcu spoločnosť. Akčný plán predstavuje prvú reakciu Európskej komisie na vyhlásenie ministrov o eZačlenení (e-Inclusion)[5] z ich konferencie v Rige v roku 2006 a podporuje politiku EÚ v oblasti rastu a konkurencieschopnosti v revidovanom znení Lisabonskej agendy, demografickej zmeny, zamestnanosti, zdravia a rovnakých príležitostí[6]. Komisia navrhne aj podporu pre nový výskumný program európskych krajín o „Dôstojnom starnutí v informačnej spoločnosti“ na základe článku 169 zmluvy. 1.2. Akčný plán dôstojného starnutia v informačnej spoločnosti Tento akčný plán je určený na vytvorenie politického a priemyselného podnetu na vynaloženie značného úsilia vo vývoji a rozvinutí užívateľsky priaznivých nástrojov a služieb IKT, zameranie hlavného prúdu na potreby používateľov a podporu iných oblastí politiky v riešení problémov spojených so starnutím. Podporuje akčný plán Komisie na roky 2003 - 2010 pre ľudí so zdravotným postihnutím[7]. Jeho predmetom sú trhové prekážky pre služby a nástroje IKT a vytváranie príležitostí najmä pre dnešných a budúcich starších ľudí zvyšovaním povedomia, vypracúvaním spoločných stratégií, odstraňovaním technických a regulačných prekážok a presadzovaním realizácie, spoločného výskumu a inovácií. Koordinuje existujúce snahy pridávaním viacerých nových akcií s cieľom integrovať, doplniť a posilniť existujúcu prácu. Akčný plán je zameraný na tri oblasti potrieb používateľov: Dôstojné starnutie v práci alebo „aktívne starnutie v práci“: zostať dlhšie aktívni a produktívni pri lepšej kvalite práce a vyváženosti medzi prácou a súkromným životom za pomoci ľahko dostupných IKT, inovatívnych postupov pre adaptabilné, pružné pracoviská, zručností a spôsobilostí IKT, štúdia za podpory IKT (elektronické zručnosti - e-skills, resp. elektronické vzdelávanie - e-learning). Dôstojné starnutie v spoločenstve : zostať spoločensky aktívni a tvoriví[8] prostredníctvom riešení IKT pre vytváranie sociálnych sietí, ako aj prístupu k verejnoprospešným a komerčným službám, a tým zlepšovať kvalitu života[9] a znižovať spoločenskú izolovanosť (čo je jeden z hlavných problémov starších ľudí vo vidieckych, riedko osídlených oblastiach, ako aj v mestských oblastiach s obmedzenou podporou rodiny). Dôstojné starnutie doma : dlhšie užívať zdravší každodenný život a jeho vyššiu kvalitu s podporou techniky a pritom si zachovať vyššiu mieru nezávislosti, samostatnosti a dôstojnosti. Európske odvetvie IKT (vrátane MSP), poskytovatelia zdravotnej a sociálnej starostlivosti môžu vytvoriť mnohé zložky na poskytovanie služieb zameraných na starnúcich zákazníkov. Súkromno-verejné partnerstvá sa môžu zapojiť do rozsiahleho potvrdzovania užívateľskej akceptácie a nákladovej efektívnosti originálnych riešení. Ak Európa včas zareaguje na výzvy a prekoná technické, regulačné prekážky a prekážky v oblasti správania sa, môže sa IKT pre dôstojné starnutie stať motorom pre zamestnanosť a rast[10] a úspešným vedúcim trhom pre Európu[11]. IKT pre dôstojné starnutie: sociálna nevyhnutnosť a ekonomická príležitosť Informačná spoločnosť môže umožniť starším ľuďom, aby sa plne zúčastňovali na živote spoločnosti a v hospodárstve – kedy a kde si to budú želať, aby boli aktívni ako plne oprávnení občania; a súčasne vytvárať prínos pre podniky a celé hospodárstvo i spoločnosť. 2. PREKONÁVANIE PREKÁžOK A VYUžÍVANIE PRÍLEžITOSTÍ 2.1. Pochopenie starších používateľov Trh produktov a služieb pre IKT a starnúcu spoločnosť je ešte stále vo svojich raných štádiách. Nízka informovanosť trhu a jeho malá viditeľnosť , nedostatok štandardov a vzájomnej prevádzkovateľnosti, neistota ohľadne udržateľnosti obchodných modelov predstavujú prekážky pre jeho realizáciu. Fragmentácia vedie k mnohým rôznym nákladným riešeniam. Etické otázky a všeobecný nedostatok koordinácie, spolupráce medzi používateľmi a výrobným odvetvím a spoločných stratégií brzdia jeho realizáciu. Pri odstraňovaní týchto prekážok - a využívaní príležitosti - musia byť používatelia v centre pozornosti. Tu sú zvýraznené dve charakteristiky používateľov. Starší ľudia, keď sa stretávajú s novými technológiami, sa môžu ocitnúť v pomerne slabom postavení . Môže to byť spôsobené ich osobnou situáciou (príjem, vzdelanie, zemepisná poloha, zdravie, možné postihnutia a rodové otázky), zložitosťou technológií alebo sprostredkovaním odborníkmi (lekári, rehabilitační experti, experti na nezávislé bývanie a úpravy pracoviska), oficiálnymi a neoficiálnymi poskytovateľmi starostlivosti a rodinnými príslušníkmi. Okrem toho, produkty a služby často nie sú prispôsobené na uspokojenie osobitných potrieb starších ľudí, alebo nie sú adekvátne dostupné, čo zvyšuje ich pocit frustrácie a závislosti. Pokiaľ sa neprijmú príslušné opatrenia, táto situácia bude platiť aj pre „budúcich starých ľudí“ vzhľadom na rýchly technický rozvoj. V prípade zdravotnej a sociálnej starostlivosti sa schémy náhrady a osvedčovania často zakladajú na zložitých postupoch. Ak v niečom zlyhávajú, staršie osoby sa cítia úplne bezmocné. Vyvažujúcim a dôležitým trendom v IKT je posilňovanie právomocí používateľov . Starší používatelia môžu byť oveľa lepšie informovaní než predtým, a preto sa môžu vo zvýšenej miere starať o svoje zdravie, telesnú kondíciu a nezávislé bývanie s pomocou informácií na internete, tematických televíznych kanáloch, ako aj riešení otázok každodenného života, osobného zdravia a telesnej kondície, ktoré umožňujú IKT. Okrem toho, vo viacerých krajinách sa prehodnocujú systémy starostlivosti a poistenia s cieľom kontrolovať náklady a zvýšiť efektívnosť a kvalitu prenášaním zodpovedností z orgánov správy na samotných občanov a súkromný sektor. 2.2. Viditeľnosť a transparentnosť trhu Nedostatočná informovanosť v časti európskeho odvetvia IKT[12], sprostredkovateľov a konečných používateľov o podporných technológiách je kľúčovým faktorom v otázke, prečo sme sa trhom IKT doteraz adekvátne nezaoberali. Starší používatelia majú často obmedzené vedomosti o možných riešeniach. Existuje len malý počet systematických prehľadov a porovnávacích posúdení technológií na informovanie spotrebiteľov. Dokonca aj stupne informovanosti o užívateľsky priaznivých črtách (dostupnosti) technológií hlavného prúdu pre pracoviská sú rozličné. Aplikácie pre telemedicínu a podporu starostlivosti doma sú osvedčené, no ich využitie je stále obmedzené v dôsledku nedostatočnej informovanosti o ich možnostiach medzi potenciálnymi príjemcami, napríklad miestnymi orgánmi. Odvetvie má stále obmedzené poznatky o porovnateľných požiadavkách používateľov, ako sú sociálno-ekonomické faktory, rodové potreby a úrovne príjmov, ktoré môžu zdržiavať prístup k IKT, osobné postoje a vnímavosť k IKT, a dokonca o životných štýloch. Spoločnosti a miestne orgány preto ešte stále konajú podľa metódy pokusov a chýb. Nedostatok systematického prístupu k trhovému vývoju vedie k vysokým nákladom na výskum a potvrdenie trhu. Nedostatok transparentnosti uplatniteľných pravidiel a predpisov, vrátane podporných schém pre inovatívne riešenia, prekáža tak používateľom, ako aj odvetviu a vedie k nákladným riešeniam. Trhový vývoj trpí aj všeobecne nedostatočnou výmenou praktických skúseností . Napríklad, nejestvuje žiadny referenčný „najlepší druh“ realizácie moderných domovov pre nezávislé bývanie alebo úpravy pracoviska. Inovatívne osvedčené postupy sú často obmedzené na malé realizácie v dôsledku fragmentovaných prístupov k zdieľaniu rizík a nedostatku prezieravých akcií rozvinutia (vrátane inovatívnych metód obstarávania). Znížený rozsah technologického šírenia, nedostatočná informovanosť o nákladovej efektívnosti a prijatia na strane používateľov, ako aj technologické problémy (napr. vzájomná prevádzkovateľnosť) sú prekážkami pre zvyšovanie investícií. 2.3. Regulačné prekážky Skutočnosť, že členské štáty odlišne uplatňujú ustanovenia o zdravotnom postihnutí v smerniciach týkajúcich sa regulačného rámca pre elektronické komunikovanie, predstavuje prekážku pre zdravotne postihnutých ľudí - z ktorých mnohí patria do kategórie starších osôb - v prístupe ku komunikačným službám a pri ich využívaní a rozdrobuje trh s dostupnými technológiami. Nedostatok spoločných noriem a postupov posudzovania zhody je prekážkou pre existujúce nové služby a technológie, ako sú moderné domovy, integrované systémy IKT pre zdravotnú a sociálnu starostlivosť a podporné technológie na dosiahnutie masových trhov a na poskytovanie príležitostí pre konkurencieschopnosť. Rozdiely medzi členskými štátmi v schémach náhrady v sociálnej a zdravotnej starostlivosti a neistoty ohľadne právnych požiadaviek lekárskej certifikácie pre služby, ktoré umožňujú IKT (ako je tele-medicína a nezávislé bývanie) znižujú možnosti schém kolektívneho poistenia pokryť zvýšené náklady na tieto služby a sú prekážkou pre ich rozvoj a realizáciu. 2.4. Technické prekážky Prístup, dostupnosť a užívateľsky priaznivý charakter zariadení a služieb sú nevyhnutné predpoklady na inkluzívne poskytovanie dokonalých služieb pre starnúcu spoločnosť. Produkty a služby hlavného prúdu IKT sa len zriedka zaoberajú potrebami staršieho obyvateľstva, napr. tými, ktoré sú spojené s viacnásobnými progresívnymi zdravotnými poruchami súvisiacimi s vekom. Trhy majú tendenciu prehliadať potreby používateľov: existuje málo usmernení, dobrovoľných a povinných štandardov a súvisiacich regulačných rámcov. Technologické riešenia pre koncových používateľov často vyžadujú spojenie a vzájomné prepojenie rôznorodých služieb a nástrojov spôsobom, ktorý je mimo schopností väčšiny konečných používateľov[13]. Samotné trhy však nemajú nevyhnutné podnety, aby zaručili vzájomnú prevádzkovateľnosť a modularitu rôznych zariadení a služieb, čím zvyšujú náklady pre konečných používateľov, ktorí nemajú finančné výhody z veľkosériovej výroby, a brzdí sa vnútorný trh pre IKT a starnúcu spoločnosť. 2.5. Prekážky základného prístupu a nedostatok adekvátnych riešení Starší ľudia sú vystavení osobitnému riziku, že prídu o prínos informačnej spoločnosti, pretože mnohí z nich nemajú základný prístup ku komunikačným sieťam, t. j. k širokopásmovým a informačným technológiám. Len 10 % ľudí vo veku nad 65 rokov pravidelne používa internet v porovnaní s priemernými 47 % pre EÚ-25[14]. Dôvodmi obmedzeného prístupu sú najčastejšie nedostatočná motivácia, finančné prostriedky, digitálna kvalifikovanosť a vyhovujúca inštruktáž. Trh v súčasnosti neinvestuje dostatočne do inovácií pre zmysluplné a finančne dostupné riešenia pre starších používateľov, ako sú integrované a ľahko použiteľné nezávislé služby a služby pre zdravé bývanie. Je potrebné vymaniť sa zo začarovaného kruhu nedostatočných adekvátnych riešení, informovanosti, úspor z veľkosériovej výroby a noriem a udržateľných obchodných modelov, ktorý opätovne vedie k nedostatočným investíciám do výskumu a inovatívnych riešení. 2.6. Iné prekážky Riešenia môžu byť prínosné len vtedy, ak majú používatelia prístup k základným zariadeniam IKT, príslušné vzdelanie a motiváciu a ak sa správne riešia etické a psychologické otázky . Nejestvuje žiadny osobitný referenčný bod pre etiku v IKT pre starnúcu spoločnosť, napríklad v zaručení ľudskej dôstojnosti a samostatnosti, kde si riešenia vyžadujú určitý stupeň monitorovania a zasahovania. Pri IKT pre starnúcu spoločnosť je výrazný nedostatok koordinácie, čo odráža fragmentáciu na strane dopytu a ponuky . Situácia sa možno trochu zlepšuje v odvetví hlavného prúdu (IKT, zdravie) so vznikom nových odvetvových aliancií, no odvetvie podporných technológií zostáva vysoko fragmentované. Organizácie používateľov v Európe sú ešte stále menšie ako podobné organizácie napríklad v USA a Kanade, čo obmedzuje ich vplyv v partnerstvách s odvetvím a orgánmi. Napokon, nedostatok koordinácie a spolupráce trhových subjektov v celom reťazci poskytovania služieb je jednou z najdôležitejších príčin týchto prekážok. Spolupráca v celom odvetví, medzi používateľmi a orgánmi je veľmi dôležitá pre dosiahnutie vysokého stupňa viditeľnosti a informovanosti, demonštrovanie väčšej nákladovej efektívnosti, zvýšenie transparentnosti pri súčasnom pochopení potrieb používateľov, nájdenie riešení pre vzájomnú prevádzkovateľnosť, vyrovnanie regulačných rámcov, spoločné znášanie rizík vo výskume a inováciách a všeobecne pre monitorovanie dosiahnutého pokroku. Ilustrácia potenciálu - Majetok a príjmy Európanov vo veku nad 65 rokov predstavujú viac ako 3 000 miliárd EUR. - Trh s aplikáciami pre moderné domovy (pomoc súvisiaca s vekom pri nákupoch, obliekaní, nezávislom pohybe) sa v období rokov 2005 až 2020 strojnásobí - z 13 miliónov na 37 miliónov ľudí. - V roku 2005 malo 68 miliónov ľudí viaceré formy poškodenia zdravia súvisiaceho s vekom. Tento počet sa do roku 2020 zvýši na 84 miliónov. - Včasné prepustenie pacientov z nemocnice v dôsledku zavedenia mobilného monitorovania zdravotného stavu by len v Nemecku ušetrilo ročne 1,5 miliardy EUR. - Na základe výskumných projektov EÚ sa vyvinuli technológie pre personalizované usmernenie trasy; starostlivosť doma a diaľkové monitorovanie a poradenstvo v otázkach zdravia; inteligentné alarmy; prirodzené rozhrania pre dostupné IKT. 3. CIELE A AKCIE AKčNÉHO PLÁNU V OBLASTI IKT A STARNUTIA Akčný plán v oblasti dôstojného starnutia v informačnej spoločnosti má za cieľ zrýchliť poskytovanie prínosov pre občanov, spoločnosti a orgány v Európe: - pre občanov – lepšiu kvalitu života a lepšie zdravie predĺženým nezávislým bývaním, aktívnym starnutím v práci, čo zabezpečí, že starší pracovníci môžu pravidelne obnovovať svoju kvalifikáciu a zvyšovať účasť v živote spoločnosti; - pre spoločnosti – zvýšenú veľkosť trhu a trhové príležitosti na vnútornom trhu pre IKT a starnúcu spoločnosť v Európe, kvalifikovanejšiu a produktívnejšiu pracovnú silu a silnejšiu pozíciu na rastúcich trhoch na celom svete; - pre orgány – zníženie nákladov, zvýšenú efektívnosť a lepšiu celkovú kvalitu systémov zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Štruktúra akčného plánu sa opiera o štyri oblasti: 1. zvyšovanie informovanosti a vytvorenie konsenzu a spoločných stratégií, 2. vytvorenie umožňujúcich podmienok, 3. zrýchlenie realizácie a investovania do potvrdených riešení, 4. koordinácia snáh v príprave na budúcnosť prostredníctvom výskumu a inovácií. 3.1. Zvyšovanie informovanosti a vytváranie konsenzu Predpokladom úspechu je informovanosť o príležitostiach a prekážkach. Informovanie do značnej miery spadá do zodpovednosti vedúcich subjektov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Pridaná hodnota na európskej úrovni spočíva v tom, že sa otázkam IKT a starnutia pridelí popredné miesto v politike EÚ. Potrebné sú spoločné vízie, stratégie a partnerstvá so zapojením zainteresovaných subjektov: starších osôb a ich predstaviteľov, ministerstiev a verejných orgánov na národnej a regionálnej úrovni, odvetvia a poskytovateľov, zamestnávateľov, verejných a súkromných zdravotných poisťovateľov, výskumných a vysokoškolských pracovníkov, telekomunikačných a stavebných spoločností a normalizačných orgánov. Príkladom je dosiahnutie integrovaných riešení pre nezávislé bývanie: právne, technické, finančné prekážky a pochopenie potrieb používateľov je potrebné riešiť spojenými akciami v oblasti regulovania, výskumu, potvrdzovania a rozvinutia a zvyšovania informovanosti so zapojením všetkých subjektov. Komisia preto umožní v roku 2007 realizovať snahy obchodných zainteresovaných subjektov a organizácií občianskej spoločnosti vytvoriť platformu inovácií pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti (ako fórum spolupráce na agendách strategických inovácií zaoberajúce sa výskumom, rozvinutím a realizáciou) s cieľom vypracovať spoločné orientačné mapy, výkladné skrine a cestu realizácie v celom reťazci poskytovania. Na rokovaniach ministrov v rámci portugalského predsedníctva Rady ministrov, ktoré sa uskutočnia v druhej polovici roku 2007, sa posúdia návrhy politiky, ktorou sa má presadiť používanie IKT pre aktívne starnutie v práci. Osobitná pozornosť sa bude venovať aj problémom starších žien v informačnej spoločnosti. IKT pre dôstojné starnutie bude hlavným príspevkom k európskej iniciatíve eZačlenenie (e-Inclusion) v roku 2008 a vytvorí sa internetový portál pre IKT a starnutie. 3.2. Vytvorenie umožňujúcich podmienok Komisia v rokoch 2007 a 2008 prikročí k ďalšiemu posudzovaniu trhových prekážok brániacich realizácii technológií pre nezávislé bývanie a vypracuje odporúčania pre ďalšie kroky. Vzhľadom na možnosti rádiofrekvenčnej identifikácie (RFID) v systémoch pre nezávislé bývanie Komisia posúdi dôsledky a možnosti týchto technológií. V roku 2007 bude pracovať na odporúčaní členským štátom v súvislosti s dôsledkami pre súkromie a bude presadzovať investície do ďalšieho výskumu RFID a veľkých prototypov[15]. Komisia umožní, aby snahy členských štátov splnili ciele vyhlásenia ministrov z Rigy, pokiaľ ide o určenie možností, cieľových dátumov a poskytnutie usmernenia na odstránenie právnych a technických prekážok pre zavádzanie používania technológií pre nezávislé bývanie (napr. rôzne schémy náhrady a osvedčovania; nedostatok vzájomnej prevádzkovateľnosti systémov IKT). Komisia bude najmä pracovať s predstaviteľmi členských štátov v relevantných podskupinách i2010 s cieľom sprístupniť informácie o existujúcich národných regulačných a organizačných prístupoch a o metódach výmeny. So zreteľom na vzájomný vzťah medzi zdravotným postihnutím a starnutím členské štáty by mali posilniť uplatňovanie súčasných právnych požiadaviek na prístupnosť elektronických technológií (e-Accessibility) a podporu normalizácie v tejto oblasti. Komisia sa chopí aj príležitosti prehodnotiť regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu (e-Communications) s posúdením potreby doplňujúcich právnych predpisov, ako to oznámila vo svojom oznámení o prístupnosti elektronických technológií (e-Accessibility) v roku 2005[16]. V súlade s akčným plánom pre elektronické zdravotné služby (e-Health)[17] Komisia vydá v roku 2007 odporúčanie o ich vzájomnej prevádzkovateľnosti , ktorého predmetom budú základné údaje o infraštruktúre elektronických zdravotných služieb (zhrnutie údajov o pacientoch, súbor údajov pre pohotovosť). Členské štáty, zainteresované obchodné subjekty, organizácie používateľov, regionálne a miestne organizácie by mali presadzovať základný prístup k službám IKT pre starnúcu spoločnosť prostredníctvom širokopásmových technológií a zvyšovať digitálne schopnosti starších ľudí, čím by sa do roku 2010 o polovicu zmenšila priepasť v prístupe k internetu v súlade s vyhlásením ministrov z Rigy. Komisia umožní výmenu osvedčených postupov a prístup k programom, službám, riešeniam a hromadným iniciatívam zainteresovaných subjektov prostredníctvom internetového portálu, ktorý bude vytvorený. Komisia preskúma aj politiky zamerané na podporu digitálnych schopností pre staršie skupiny v rokoch 2007/2008 a vyhodnotí dosiahnutý pokrok. Ministri sa na rokovaní v rámci slovinského predsedníctva v prvej polovici roku 2008 budú zaoberať etickými otázkami v oblasti IKT pre starnúcu spoločnosť. Prostredníctvom výskumu, analýz a pilotných projektov zameraných na potvrdenie trhu bude Komisia podporovať odvetvia a organizácie používateľov pri riešení etických problémov a využívaní príležitostí na vypracovanie etického usmernenia. 3.3. Podpora zavádzania IKT Nedostatok potvrdenia vplyvov potenciálnych riešení na základe sociálno-ekonomického posúdenia a potvrdenia zvýšenia je v súčasnosti prekážkou pre rozsiahlu realizáciu. Komisia spustí sadu pilotných projektov v časti IKT Programu konkurencieschopnosti a inovácií (PKI), ktorý uskutočňuje odvetvie, poskytovatelia služieb, regionálne, miestne a národné orgány pri začiatočnom zameraní v roku 2007 na nezávislé bývanie a monitorovanie chronických chorôb. Komisia bude tiež podporovať miestne, regionálne a národné orgány, aby stanovili referenčné hodnoty, využívali možnosti IKT pre aktívne starnutie v práci (v PKI) a vytvárali väzby na štrukturálne fondy a inovatívne verejné obstarávanie pre IKT a starnúcu spoločnosť. Komisia zavedie európsku schému udeľovania cien za moderné domovy a aplikácie nezávislého bývania . Do roku 2008 Komisia uzná v každom členskom štáte jednu vzorovú lokalitu moderného domova v rámci i2010, pričom ich počet by sa do roku 2010 mal výrazne zvýšiť, čo povedie k vzniku európskej siete na výmenu skúseností a osvedčených postupov. Komisia povzbudzuje profesionálne združenia, odvetvie, akademické obce a užívateľské organizácie, aby zaviedli inštruktážne programy, vrátane dostupnosti internetových stránok, dostupnosti hlavného prúdu nástrojov a služieb IKT a univerzálneho návrhu. Komisia bude presadzovať synergie s prebiehajúcimi projektmi EÚ s cieľom umožniť študijný program na úrovni Masters v návrhu pre všetkých opierajúci sa o záväzok odvetvových partnerov a užívateľských organizácií. 3.4. Príprava na budúcnosť IKT pre starnúcu spoločnosť sú zatiaľ len vo svojej začiatočnej fáze: veda a technika sa vyvíja rýchlo a je prísľubom pre čoraz väčšmi užívateľsky priaznivé, inteligentné a nákladovo efektívne riešenia. Vedúce postavenie v inováciách môže byť kľúčovým faktorom úspechu pre európske odvetvie. Zrýchľovanie a udržiavanie poskytovania prínosu inovácií vyžaduje spoločné výskumné agendy, spoločné využívanie vzácnych zdrojov a vytváranie spoločných platforiem. Komisia už zintenzívnila výskum v oblasti IKT pre starnúcu spoločnosť vo výzvach ako sú elektronické zdravotné služby (e-Health) a eZačlnenie (e-Inclusion) 7. rámcového programu o technológiách informačnej spoločnosti so zvýšeným zameraním na zapájanie používateľov a uplatňovanie IKT priaznivých pre vek. Spojí výskumné a vývojové projekty EÚ a iné projekty s cieľom prispieť k spoločnému rámcu vzájomnej prevádzkovateľnosti pre riešenia a služby IKT pre starnúcu spoločnosť. Na základe článku 169 zmluvy Komisia navrhuje Parlamentu a Rade, aby podporili novú výskumnú iniciatívu „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“ zameranú na koordinovanie výskumných programov členských štátov v oblasti IKT pre starnúcu spoločnosť (vypracovanú prostredníctvom akcie Bývanie s podporu okolia). Táto iniciatíva bude stimulovať trhovo orientovaný výskum aplikácií pre nezávislé bývanie. Prepojí sa ňou dlhodobejší výskum uskutočňovaný podľa 7. rámcového programu s veľkými inovatívnymi projektmi v rámci PKI. Komisia vyzýva aj európske technologické platformy, aby sa najmä vo svojich strategických výskumných agendách zaoberali otázkami IKT a starnúcej spoločnosti. 4. ZÁVER V akčnom pláne dôstojného starnutia v informačnej spoločnosti sa určujú prioritné oblasti a opatrenia, v ktorých môžu IKT najlepšie prispieť k riešeniu problémov a využitiu príležitostí v oblasti starnutia európskeho obyvateľstva. Zaoberá sa hlavnými prekážkami, pokiaľ ide o pripravenosť trhu, adekvátnosť a finančnú dostupnosť produktov a služieb a udržateľnosť poskytovania služieb a obchodných modelov. Akčný plán sa opiera o zvýšenú spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými subjektmi a má za cieľ uvoľniť sľubný potenciál IKT a starnutia v Európe i mimo nej. Komisia vyzýva všetky zainteresované subjekty v občianskej spoločnosti, orgány a podniky, aby konali v partnerstve v snahe dosiahnuť ciele iniciatívy pre dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti. Komisia vyzýva členské štáty, aby aktívne podporovali a realizovali akcie. Vyzýva Európsky parlament, aby podporil posilňovanie práv a príležitostí starších ľudí v informačnej spoločnosti, v kontexte legislatívneho rámca a programov EÚ, a tak umožnil plnú účasť všetkých v európskom hospodárstve a spoločnosti. [1] KOM(2005) 658; KOM(2006) 57 . [2] 45 % ľudí vo veku 75 a viac rokov má znížené možnosti vo svojich každodenných životných činnostiach. [3] Výdavky na dôchodkovú, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa v najbližších desaťročiach zvýšia o 4 - 8 % HDP. Pomer počtu pracujúcich (na udržanie týchto výdavkov) k počtu dôchodcov klesne do roku 2050 z 5:1 na 2:1. [4] KOM(2005) 229: pilotná iniciatíva i2010 „ o potrebách starnúcej spoločnosti, konkrétnejšie o starostlivosti o ľudí v starnúcej spoločnosti, ktorá sa zaoberá technológiami pre blahobyt, nezávislé bývanie a zdravie.“ [5] Rižská konferencia ministrov o IKT a inkluzívnej spoločnosti a Rižské vyhlásenie ministrov, jún 2006. [6] Pozri KOM(2005) 658, , KOM(2006) 30, KOM(2005) 525, správa skupiny Aho; smernica Rady 2000/78/ES; SEK(2006) 1195; KOM(2003) 650. [7] KOM(2003)650 [8] Napr. používaním Internetu 2.0 / Web 2.0; digitálnej televízie - za predpokladu jej dostupnosti pre všetkých; a mobilných komunikácií. [9] V súlade s iniciatívou Rok 2007 - Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých. [10] Sieť Silver Economy. [11] Správa Aho, [12] 48 % osôb vo veku nad 50 rokov má pocit, že súčasné vybavenie a služby IKT sa adekvátne nezaoberajú ich potrebami - Senior Watch. [13] Napr. spájanie podporných technológií s technológiami hlavného prúdu. [14] Eurostat, Prieskum Spoločenstva z roku 2006 o využívaní IKT v domácnosti a jednotlivcami. [15] KOM(2007) 96. [16] KOM(2005) 425. [17] KOM(2004) 356.