SK Úradný vestník Európskej únie C 241/3

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 241/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„MAGIUN DE PRUNE TOPOLOVENI“

ES č.: RO-PGI-0005-0763-04.03.2009

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1. Názov:

„Magiun de prune Topoloveni“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Rumunsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Magiun de prune Topoloveni je jemný džem, homogénny bez nahromadených hrudiek masy alebo zvyškov šupiek, na povrchu lesklý vďaka miestnemu spôsobu výroby. Magiun de prune Topoloveni sa vyrába z kvalitných sliviek, dôkladne vytriedených vo fáze úplného dozretia. Šupka sliviek je súčasťou konečného výrobku, čím sa zvyšuje jeho výživná hodnota, pretože je známe, že šupka obsahuje najväčšiu časť aktívnych biologických látok fytonutrientov (antioxidanty, vitamíny, rozpustné a nerozpustné vlákniny atď.).

Farba magiun de prune je tmavohnedá vďaka zrelým slivkám a ovplyvňuje ju aj dlhší čas varenia vo fáze zahusťovania.

Magiun de prune má príjemnú sladkokyslú chuť dobre vyzretých sliviek s príjemnou a silnou arómou, bez cudzorodej chute či zápachu pripálenia, prekvasenia alebo plesne.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

Pri výrobe Magiun de prune Topoloveni sa používajú dozreté slivky, ktoré pochádzajú z pestovania tzv. sivých sliviek (Prunus domestica L. ssp domestica) a ich derivátov: Stanley, Pitestean, Tuleu timpuriu, Tuleu gras, Grasa ameliorata, Grasa Romanesca, Bistriteana, Vinata Romaneasca, Brumarii, Valcean, Centenar, Pescarus, Dimbovita, Tomnatici de Caran Sebes, Silvia, Boambe de Leordeni.

Ovocie týchto odrôd má požadované vlastnosti na výrobu džemu, a to vďaka vysokému obsahu glycidov (prírodný cukor) a vitamínu C, ktoré sa dosahujú pri úplnom dlhodobom dozrievaní sliviek pri miernej teplote.

Iba dobre zrelé a dôkladne vytriedené ovocie sa môže použiť vo výrobnom procese Magiun de prune Topoloveni. Ovocie musí byť zdravé, zo sadov, kde sa nepoužíva chemické ošetrovanie vo veľkej miere, bez známok hniloby, mechanických poškodení alebo viditeľných poškodení hmyzom, roztočmi či inými škodcami.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti:

Podnik, v ktorom prebieha proces kvasenia sliviek na získanie Magiun de prune Topoloveni, sa musí nachádzať v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

Príjem: Slivky sa preberajú v oddelení spracovania a uskladňujú v priestoroch určených konkrétne na tento účel, chladných, čistých a bez cudzorodých zápachov.

Umývanie: vykonáva sa mechanicky v umývačkách s oplachovacími sprchami s pitnou studenou vodou. Umývanie prebieha pod stálym dohľadom, aby do konečného výrobku neprenikol piesok alebo iné nečistoty.

Triedenie: Umyté slivky sa posúvajú pohyblivým pásom, aby sa odhalili a odstránili nevyhovujúce slivky.

Tepelné spracovanie: Spočíva v zaparení v špeciálnych antikorových nádobách za pomoci technickej pary pri teplote 80 °C a pod tlakom 1,5 at počas 4 až 5 minút.

Pasírovanie prebieha v dvoch etapách: prvá etapa sa uskutočňuje na sitách s veľkosťou očiek najviac 3 mm a druhá etapa prebieha na sitách s veľkosťou očiek 1,8 až 2 mm, aby slivková hmota bola čo najviac čistá a homogénna.

Zahusťovanie: Slivková hmota sa zahusťuje varením v otvorených kotloch s dvojitými stenami, až kým nedosiahne minimálnu hustotu 55 % sušiny, čím sa získa Magiun de prune Topoloveni. Zahusťovanie spočíva v odparení vody zo sliviek pri kontrolovanej teplote. Vykonáva sa pomocou technologickej pary, ktorá cirkuluje medzi dvojitými stenami kotlov, až kým výrobok nedosiahne hustotu 50 až 52 stupňov Brix za 9 až 12 hodín, v závislosti od obsahu sušiny v surovine.

Kotly s dvojitými stenami sú vybavené miešačkami typu drevenej kotvy, ktoré zabezpečujú stálu homogenizáciu slivkovej hmoty, aby sa predišlo priliepaniu alebo karamelizácii. Zahustenie kontroluje kvalifikovaný personál pomocou prenosného refraktometra na stanovenie kvality konečného výrobku. Neodporúča sa predlžovať čas varenia po získaní hustoty 60 stupňov Brix, pretože Magiun de prune Topoloveni môže získať zápach a chuť pripáleniny a skrátenie času varenia môže viesť ku kvaseniu konečného výrobku.

Dávkovanie – ochladzovanie: Dávka Magiun de prune Topoloveni sa rozdeľuje rovnomerne do troch sudov s objemom 200 l, potiahnutých plastovými vrecami (potravinárska fólia), ručne za pomoci veľkých drevených lyžíc, v tenkých vrstvách, aby sa urýchlil proces chladenia na teplotu uskladňovacieho prostredia v špeciálne zariadených priestoroch.

Sudy vystlané potravinárskou fóliou sa plnia postupne počas 5 až 7 dní, kým prebieha proces úplného vychladnutia Magiun de prune Topoloveni, v závislosti od teploty skladovacieho priestoru. Stupeň vychladnutia sa overuje organolepticky lopatkou alebo drevenou lyžicou.

Pridávanie konzervačných látok alebo sladidiel, bez ohľadu na kvalitu použitej suroviny, je zakázané.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

Balenie a uskladňovanie sa vykonáva vo vymedzenej zemepisnej oblasti, resp. v meste Topoloveni, aby sa zachovali nezmenené vlastnosti Magiun de prune Topoloveni. Proces zrenia a sušenia Magiun de prune Topoloveni musí byť prísne dodržaný.

Fyzikálno-chemické a biologické prvky, ktoré pôsobia pod vplyvom vzduchu a tepla z okolitého prostredia sudov, môžu narušiť farbu, vôňu a chuť džemu, ak proces spracovania nie je vhodný.

Počas spracovania a chladenia sa výrobok povinne kontroluje, aby sa zabránilo vzniku procesu kondenzácie, čiže prítomnosti vody v mikronických množstvách, ktoré by uľahčili rozvoj mikroorganizmov – baktérií, kvasenia a plesní.

Magiun de prune Topoloveni sa balí do sudov a nádob.

Voľné balenie sa robí do sudov, do ktorých sa vloží potravinárska fólia (plastové vrece). Sudy s džemom sa vychladia, vyčistia sa okraje plastových vriec (potravinárska fólia), zložia sa, pridá sa nový plastový disk (potravinárska fólia) a potom sa sudy tesne uzavrú krytmi.

Balenie do sudov je potrebné, pretože ako surovina sa používajú iba dobre zrelé slivky, ktoré sa dajú získať iba v krátkom období roka, najviac 60 dní ročne (od 15. augusta – do 15. októbra najneskôr). Pri balení do sudov sa výrobok nepasterizuje.

Pri balení do sklenených nádob sa jednotlivá dávka Magiun de prune Topoloveni dávkuje automaticky (na baliacej linke). Nádoby sa uzatvoria vrchnákom a smerujú na pasterizáciu, ktorá prebieha za týchto podmienok:

— pri nádobe s objemom 350 g sa teplota za 15 min. zvýši na 100 °C a udržiava sa tak 25 min. a potom sa v priebehu 15 min. stiahne na počiatočnú úroveň,

— pri nádobe s objemom 800 g sa teplota zvýši za 15 min. na 105 °C a udržiava sa tak 45 min. a potom sa v priebehu 15 min. stiahne na počiatočnú úroveň.

Nádoby s Magiun de prune Topoloveni sa vyberú z autoklávu, vložia sa do kontajnerov a uskladnia do špeciálne zariadených priestorov, resp. do čistých chladných skladov (max. teplota 20 °C), dobre vetraných, bez rizika mínusových teplôt, bez cudzorodých zápachov.

Na sparenie sliviek, zahustenie slivkovej masy a poslednú fázu procesu výroby Magiun de prune Topoloveni, resp. plnenie do sudov, je potrebný istý čas, čo je charakteristické pre Magiun de prune Topoloveni.

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

Označovanie prebieha v skladovacom priestore a uskutočňuje sa v súlade s platnými právnymi predpismi.

Na každom balení je etiketa výrobcu, na ktorej musí byť uvedený názov „Magiun de prune Topoloveni“.

Po zápise do registra Spoločenstva musí byť na etikete obalu vedľa názvu výrobku „Magiun de prune Topoloveni“ uvedený výraz „chránené zemepisné označenie“ alebo skratka CHZO.

Na pravej strane etikety sa uvedie značka certifikácie výrobku „LAREX CERT“ kontrolného a certifikačného orgánu.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť výroby Magiun de prune Topoloveni zahŕňa túto administratívnu oblasť:

— mesto Topoloveni

— obec Vițichești

— obec Țigănești

— obec Boțarcani

— obec Gorănești

— obec Crințești

— obec Inuri

— obec Goleștii Badii.

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Ovocinárska oblasť Topoloveni je vhodná na pestovanie sliviek vďaka miernej kontinentálnej klíme a pôdnym a klimatickým podmienkam tejto oblasti, zvlášť na svahoch s priemernými vyššími ročnými teplotami ako v iných ovocinárskych oblastiach. Pre oblasť je charakteristická podzolová pôda, hnedočerveného typu.

Prevládajúci typ pôdy je hnedozem, počínajúc luvizemami po erodované hnedozeme, koluviálne a aluviálne (naplavené), s priemerným alebo zníženým obsahom ornice.

Oblasť má priaznivé klimatické podmienky na pestovanie ovocných stromov. Viacročná priemerná teplota je 9,7 °C, absolútna maximálna teplota je 38,8 °C a absolútna minimálna teplota – 24,4 °C. Ročný úhrn zrážok je 663,3 mm.

Prvé jesenné mrazy sa objavujú koncom októbra a posledné sú zaznamenané do polovice apríla a celkom výnimočne aj neskôr.

Podiel rôznych odrôd sa líši v závislosti od každoročnej klímy.

Slivky sa pestujú na približne 25 % z celkovej plochy pozemkov, vyhradených na pestovanie ovocia, pričom slivkové sady predstavujú asi 17 000 ha v župe Arges.

Zručnosť miestnych obyvateľov pri triedení sliviek a dodržiavanie procesu varenia a zrenia, resp. organoleptické overovanie výrobku, prispeli k zachovaniu a zdokonaleniu spôsobu výroby džemu v tejto zemepisnej oblasti.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Magiun de prune Topoloveni je konzistentný výrobok získaný zo sliviek zozbieraných v čase úplnej zrelosti, pozorne vytriedených a potom varených v špeciálnych kotloch (s dvojitými stenami), nie nad priamym ohňom a pri neustálom miešaní drevenými miešadlami. V dôsledku vyparenia vody je Magiun de prune Topoloveni bohatý na potravinové vlákniny (34,2 %) rozpustné i nerozpustné, neobsahuje pridané cukry alebo akýkoľvek iný druh sladidiel a má arómu, chuť a vôňu sliviek.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Spojitosť Magiun de prune Topoloveni s oblasťou produkcie spočíva najmä v povesti založenej na dlhodobej špecifickej výrobnej tradícii a na vynikajúcich zdravotných účinkoch, za ktoré vďačí zručnosti a schopnostiam miestnych obyvateľov, ktorí využívajú miestny postup.

Miestny spôsob výroby spočíva v spracovaní istých odrôd sliviek, a to varením v kotloch s dvojitými stenami, ktoré sú otvorené, pri neustálom miešaní slivkovej hmoty až do získania džemu, a to pomaly za dlhý čas, bez pridania cukru alebo iných konzervačných látok.

Zručnosť a skúsenosť miestnych obyvateľov je odlišná od spôsobov používaných v iných oblastiach Rumunska alebo v susedných oblastiach, pretože proces varenia a zahusťovania sa vykonáva v otvorených zdvojených kotloch, a nie vo vákuovom prostredí.

Miestny spôsob výroby džemu sa dlhodobo odovzdával z generácie na generáciu, pričom sa zachovala jeho dobrá povesť jednak vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ako aj v celej krajine.

Džem, zaznamenaný v etnografických dokumentoch, predstavoval významný výrobok pre veľkú väčšinu obyvateľov oblasti Topoloveni, a bol to pre nich aj zdroj príjmov. Trh Topolovenilor, hlavný výmenný obchodný trh v oblasti, si získal veľmi dobrú povesť v celej južnej podkarpatskej oblasti súvislosti s predajom výrobkov zo sliviek a najmä džemu magiun.

Vďaka procesu odparenia vody zo sliviek varením, zahusťovaním sliviek pri kontrolovaných teplotách a homogenizáciou pri nepretržitej činnosti drevených miešadiel sa zaručila kvalita a osobitné vlastnosti Magiun de prune Topoloveni. Tieto technologické fázy (etapy) nie sú známe v iných oblastiach.

Povesť Magiun de prune Topoloveni súvisí s dlhodobou tradíciou výroby džemu v Topoloveni. Podľa miestnych archívov tradícia výroby džemu v tejto oblasti sa začína v roku 1914, keď miestna rodina Maximiliána Popovici založila prvý závod na výrobu džemu.

V roku 1941 závod prevzalo ministerstvo pôdohospodárstva pod názvom Kooperatíva v Topoloveni (Cooperativa din Topoloveni), a to s cieľom zvýšiť výrobnú kapacitu slivkového džemu. V roku 1972 závod premenovali na Intreprinderea de legume si fructe Pitesti (podnik zeleniny a ovocia v Pitesti). Neskôr v roku 1981 podnik prevzala miestna správa pod názvom Intreprinderea de prelucrare si industrializare a legumelor si fructelor Topoloveni (podnik na spracovanie zeleniny a ovocia Topoloveni). Vlastníkom podniku je od roku 2001 spoločnosť SC Sonimpex Serv Com SRL. Výroba Magiun de prune Topoloveni dosahuje dnes objem asi 200 ton ročne.

O povesti, ktorá sprevádza Magiun de prune Topoloveni, svedčia aj články v tlači a publikácie (odborné práce), ktoré vychádzajú bežne v miestnej a celonárodnej tlači (Jurnal Național, Adevărul, the Money Channel, Gândul, Capital) a ocenenia, ktoré získal už od roku 2002 na výstavách, resp. na Národnom salóne konzerv, organizovanom Generálnym zväzom priemyselníkov Rumunska (magiun získal mimoriadnu cenu „Marca de Aur“). Magiun de prune Topoloveni získal v roku 2010 ocenenie ITQI (International Taste & Quality Institute).

V období rokov 2008 – 2010 bolo v miestnych a národných masmédiách odvysielaných mnoho príspevkov propagujúcich osobitné vlastnosti Magiun de prune Topoloveni. Autentickosť Magiun de prune Topoloveni je zabezpečená aj zachovaním spôsobu odbytu a predaja na podobných trhoch, ako je ten v Topoloveni.

Miestnu špecifickosť potravín, pokiaľ ide o tradičnú konzumáciu džemu, vyzdvihla aj prezentácia (degustácia) výrobku na národných a medzinárodných veľtrhoch a výstavách (Saptamana Verde-Berlin, Fruit Logistica-Berlin, Alimentaria-Barcelona).

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Webová stránka http://www.mapam.ro, link „Agricultura“ rubrika „produse alimentare“

http://www.madr.ro/pages/page.php?self=01&sub=0103&art=010305&var=010302

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.