SK Úradný vestník Európskej únie C 232/23

Stanovisko Výboru regiónov „Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora“

(2010/C 232/04)

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

1. Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora (KOM(2009) 248 v konečnom znení) je významným dokumentom z hľadiska rozvoja Európskej únie. Vytvára rámec pre regionálnu spoluprácu v Pobaltí a zároveň otvára cestu pre vznik nového makroregiónu v rámci Európskej únie. Rozšírenie Európskej únie podporilo z politický trend vytvárania makroregiónov. Členské krajiny, ktoré sú si z geografického hľadiska blízke, majú rovnaké problémy a ciele, čo vedie k tomu, že sa riešenia usilujú nájsť pomocou regionálnej spolupráce.

2. Európska komisia v oznámení uvádza, že región Baltského mora je veľmi rôznorodá oblasť, krajiny majú mnoho spoločných záujmov a sú od seba vzájomne závislé najrôznejšími spôsobmi. V oznámení sa ďalej uvádza, že región Baltského mora by mohol byť vzorom regionálnej spolupráce, kde sa môžu časom otestovať a rozvinúť nové myšlienky a prístupy ako príklady najlepšej praxe. Výbor regiónov by chcel zdôrazniť, že stratégia by mala podporovať ciele kohéznej politiky EÚ. Na regionálnej a nižšej úrovni existujú značné rozdiely v oblasti verejných služieb a infraštruktúry.

3. Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora je v prvom rade záležitosťou vnútornej politiky EÚ, ktorá pokrýva tak činnosti spadajúce do kompetencie EÚ, ako aj činnosti, ktoré sú mimo nej. Cieľom realizácie stratégie je podporiť prostredníctvom uplatňovania integrovaného prístupu lepšiu koordináciu opatrení a účinnejšiu legislatívu.

4. Komisia v oznámení uvádza, že: „Lepšia koordinácia a strategickejšie využitie programov Spoločenstva sú, najmä v čase krízy, kľúčovými prvkami, ktorými sa zabezpečí, aby finančné prostriedky a politiky v regióne plne prispievali k stratégii.“ Vo viacerých súvislostiach sa už zdôrazňovalo, že táto stratégia musí byť prínosom pre EÚ. Súčasný finančný a právny rámec tiež ponúka množstvo príležitostí na efektívne opatrenia prostredníctvom užšej spolupráce a koordinácie.

5. Európska stratégia pre región Baltského mora je dokumentom, ktorý je dôležitý nielen pre Pobaltie, ale aj pre iné vznikajúce makroregióny v Európe. Pobaltie je pilotnou oblasťou pre vytváranie makroregiónov v EÚ. Riešenia na podporu a zavádzanie stratégie do praxe, ku ktorým sa dospeje v Pobaltí, budú slúžiť ako vzory a vytvoria osvedčené postupy pre iné potenciálne makroregióny. Aktéri na regionálnej a miestnej úrovni, ktorí pôsobia v regióne Baltského mora, vytvoria postupy pre ostatné regióny v Európe. Komisia napríklad pripravuje strategický dokument pre oblasť Dunaja. Diskutuje sa aj o tom, že je potrebné vypracovať strategické dokumenty pre ostatné makroregióny.

6. Vznik makroregiónov nie je v EÚ jasnou záležitosťou. Z hľadiska regiónov a miestnych spoločenstiev je potrebné, aby vzájomne intenzívnejšie spolupracovali a túto spoluprácu rozšírili aj na ďalšie oblasti politiky EÚ, medzi ktorými by sa mala prelínať. Makroregióny by sa nemali stať novou inštitucionálnou úrovňou medzi EÚ a členskými krajinami, ale mali by byť nástrojom spolupráce medzi regiónmi, členskými krajinami a EÚ. Makroregióny budú môcť byť pre európsku integráciu prínosom len vtedy, ak posilnia spoluprácu medzi celoštátnou a miestnou a regionálnou úrovňou, a prispejú tak k účinnejšej politike EÚ.

7. V oznámení sa uvádza, že rozsah makroregiónov sa líši v závislosti od témy. V podstate je to interná stratégia EÚ, ktorá zahŕňa osem členských krajín. V oznámení sa však zdôrazňuje, že na riešenie mnohých regionálnych problémov je nevyhnutná aj úzka spolupráca medzi EÚ a Ruskom. Výbor regiónov by rád poukázal na skutočnosť, že aj Nórsko je významným partnerom v regióne Baltského mora a nie je členom EÚ. Okrem toho treba konštruktívne spolupracovať aj s Bieloruskom.

Vonkajší rozmer

8. Hoci sú regionálne stratégie internými stratégiami EÚ, majú tiež potenciálny význam pre krajiny, ktoré členmi EÚ nie sú, ale susedia s makroregiónmi. V Pobaltí sú to dve krajiny, ktoré susedia s regiónom Baltského mora: Nórsko a Rusko. Nórsko už je s regiónom Baltského mora prepojené prostredníctvom Dohody o EHP. Táto dohoda umožňuje Nórsku zapojiť sa do vnútorného trhu EÚ. V tejto súvislosti sa postavenie Nórska nezmení. Stratégia pre Pobaltie však zahŕňa aj oblasti politiky, ktoré nie sú súčasťou Dohody o EHP. Jedným z takýchto sektorov je napríklad námorná politika EÚ, ktorá má pre Nórsko veľký význam, a pri uplatňovaní ktorej Nórsko zohráva jednu z hlavných úloh.

9. Postavenie Ruska a jeho vzťahy s EÚ sú iná záležitosť. Tieto vzťahy upravujú osobitné dohody a programy. Ich základom je Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Ruskou federáciou a EÚ a jej členskými krajinami (1994). Okrem toho existuje veľké množstvo dohôd medzi Ruskom a EÚ, ktoré sa zaoberajú špecifickými otázkami. Existuje tiež mechanizmus politickej konzultácie medzi oboma stranami. Zavádzanie týchto dohôd do praxe nepokročilo tak, ako sa očakávalo, a nepodarilo sa dosiahnuť ani podpísanie revidovanej dohody o partnerstve a spolupráci, a to aj napriek vynaloženému úsiliu.

10. Vzťahy medzi Ruskom a EÚ v regióne Baltského mora sú do veľkej miery založené na bilaterálnych vzťahoch a programoch.

11. Oznámenie Komisie o stratégii Európskej únie pre región Baltského mora zdôrazňuje politiku Severnej dimenzie EÚ. Uvádza sa v ňom, že: „… vzťahy s tretími krajinami by sa mali organizovať najmä prostredníctvom Severnej dimenzie s možnosťou využiť alternatívne prepojenia, ak sú užitočné.“

12. Politika Severnej dimenzie – politická stratégia EÚ – dopĺňa stratégiu pre Pobaltie. A práve prostredníctvom politiky Severnej dimenzie je aj Island zapojený do spolupráce v regióne Baltského mora.

13. Pri zavádzaní stratégie do praxe by sa mali viac zohľadňovať otázky týkajúce sa vonkajšieho rozmeru stratégie. Rozsah vonkajšieho rozmeru Pobaltia by mal byť rozšírený tak, aby zahŕňal aj krajiny povodia Baltského mora: Bielorusko a Ukrajinu. Užšie zapojenie týchto krajín do implementácie stratégie by ich pomohlo priblížiť k európskym hodnotám.

14. Úspešné zavádzanie stratégie pre Pobaltie bude závisieť od zapojenia tretích krajín v tomto regióne. V oblastiach ako napríklad životné prostredie, doprava, logistika a národná bezpečnosť je potrebná spolupráca, ktorá presahuje vonkajšie hranice EÚ. Energetická politika v regióne Baltského mora je tiež oblasťou politiky Pobaltia, ktorá prekračuje vonkajšie hranice EÚ.

15. Zavádzanie stratégie pre Pobaltie do praxe má formu projektov na najnižšej úrovni. Nevyžaduje si to nutne rozsiahle politické prepojenia. A práve tu, v kontexte miestnych praktických projektov, je možnosť ukázať, že spolupráca, napríklad s Ruskom, prináša vzájomný prospech.

16. Regióny a obce zohrávajú pri uplatňovaní vnútornej a vonkajšej dimenzie stratégie významnú úlohu. Regióny a obce sú zapojené do mnohých partnerstiev, ktoré presahujú vonkajšiu hranicu EÚ. Partnerstvá (družby) miest napríklad často ponúkajú príležitosti využiť rôzne prvky stratégie. Na to, aby sa v stratégii dosiahol pokrok, musia EÚ a iní aktéri regiónu nájsť a vytýčiť možnosti na posilnenie vonkajšieho rozmeru stratégie, aby tak zlepšili jej zavádzanie do praxe.

17. V regióne Baltského mora sa využívajú bežné finančné programy a nástroje EÚ. Osobitným problémom je využiť tieto nástroje tak, aby slúžili na dosahovanie cieľov, ktoré sú stanovené v stratégii pre Pobaltie. Táto otázka má o to väčší význam, že oznámenie Komisie neobsahuje žiadne návrhy na osobitné financovanie alebo dodatočné zdroje. Treba zabezpečiť, aby príslušné existujúce zdroje EÚ mohli byť teraz a v budúcom programovom období plne využité na dosiahnutie cieľov stratégie.

18. Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora je (a musí byť) založená na uplatňovaní princípu subsidiarity. Inými slovami, stratégia by sa primárne mala zameriavať na riešenie problémov, ktoré sa nedajú vyriešiť len na celoštátnej alebo miestnej úrovni. Oznámenie predstavuje priority stratégie formou štyroch kľúčových úloh:

— zabezpečiť vytvorenie udržateľného životného prostredia,

— posilniť prosperitu regiónu,

— zlepšiť dostupnosť a atraktívnosť regiónu,

— zabezpečiť bezpečnosť v regióne.

19. Na implementáciu stratégie má slúžiť osobitný akčný plán, ktorý je súčasťou oznámenia Komisie. Akčný plán má tri úrovne. Najprv stanovuje štyri piliere, ktoré zodpovedajú už uvedeným štyrom hlavným úlohám. Piliere sú rozdelené do 15 prioritných oblastí, ktoré sú potom rozdelené do 78 hlavných projektov. Prioritné oblasti boli vybrané z hľadiska uplatňovania stratégie, buď na základe toho, že podporujú dosiahnutie cieľov, alebo preto, že poskytujú možnosť riešiť hlavné problémy regiónu Baltského mora. Témy, ktorými sa zaoberajú, sú všeobecné a často pomerne veľmi široké. Naopak, hlavné projekty sú konkrétne a viac prakticky zamerané.

20. Pri príprave stratégie sa Komisia zapojila do rozsiahleho konzultačného procesu so zainteresovanými stranami, ktorý mal tieto tri hlavné zložky: neoficiálne dokumenty od vlád a iných úradných orgánov v regióne; podujatia pre zainteresované strany s cieľom umožniť úradníkom a účastníkom z mimovládneho a súkromného sektora podeliť sa o svoje skúsenosti; verejné konzultácie prostredníctvom internetovej stránky Europa, do ktorých sa zapojilo množstvo aktérov pôsobiacich v regióne Baltského mora.

21. Celkovo sa do konzultačného procesu zapojilo 109 zainteresovaných strán, vrátane všetkých ôsmich členských štátov z regiónu a troch štátov, ktoré nepatria do EÚ (Rusko, Nórsko a Bielorusko). Okrem toho svoj názor vyjadrilo 48 medzivládnych organizácií a 31 miestnych a regionálnych orgánov, ako aj 19 zástupcov súkromného sektora. Konzultačný proces priniesol množstvo nápadov a návrhov regionálnych zainteresovaných strán, pokiaľ ide o prípravu stratégie.

22. Strany, ktoré sa zapojili do konzultácií, najmä zástupcovia organizácií a regionálnych a miestnych orgánov, by mali mať možnosť sústavne sa zapájať do rozvoja stratégie. Výbor regiónov sa domnieva, že je potrebné venovať veľkú pozornosť hodnoteniu a krokom, ktoré vyplynú z oznámenia Komisie a akčného plánu, ktorý je jeho súčasťou. Návrh, ktorý bo obsiahnutý v oznámení, a to každoročne usporiadať fórum, je dobrý, avšak nie je dostačujúci. Výbor sa domnieva, že hodnotenie by malo byť priebežné a všetky zainteresované strany, ktoré majú záujem, by mali mať aj možnosť zapojiť sa do tohto hodnotenia.

23. Na základe konzultačného procesu Komisia dospela k záveru, že na zavedenie stratégie nie je potrebné vytvárať nové inštitúcie. V regióne Baltského mora už existuje množstvo schém spolupráce, a preto nie je dôvod vytvárať ďalšie, ktoré by mohli len zvýšiť administratívne náklady bez toho, aby prispeli k efektívnej činnosti. V regióne Baltského mora existujú stovky rôznych organizácií a sietí. Mnohé z nich vznikli na začiatku 90. rokov po skončení studenej vojny, aby pomohli krajinám, ktoré sa usilovali o členstvo v EÚ.

24. Mnohé z týchto početných organizácií a sietí v regióne však stratili opodstatnenie a prestali byť potrebné po rozšírení v roku 2004. Nie všetky organizácie, ktoré boli pôvodne založené na podporu členstva v EÚ, boli schopné nájsť si novú rolu a úlohy. Stratégia pre Pobaltie a jej realizácia môžu takýmto organizáciám poskytnúť nové úlohy. Je potrebné, aby všetky zúčastnené strany spoločne zvážili a posúdili, aká rozsiahla sieť je vhodná na zavádzanie stratégie pre Pobaltie.

25. Aktívne zapojenie organizácií a sietí si vyžaduje rozsiahlu informačnú a komunikačnú kampaň o obsahovej stránke stratégie a o tom, aké možnosti prináša. Komisia však na tento aspekt vo svojom oznámení neupozorňuje. Výbor regiónov odporúča, aby Komisia požiadala svoje zastúpenia v členských štátoch, aby zorganizovali široké informačné činnosti dostatočného rozsahu.

26. Výbor by však chcel zdôrazniť, že spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi sa po rozšírení zintenzívnila a organizácie a siete, ktoré tieto orgány vytvorili, vyvíjajú aktívnejšiu činnosť. Tieto skupiny prejavili počas konzultačného procesu značný záujem a názory, ktoré prezentovali, boli často veľmi dobre pripravené.

27. Komisia vo svojom oznámení uvádza tiež toto: „Stratégia nestačí. Potrebné sú činy - konkrétne, viditeľné činy - na riešenie problémov, ktoré región ťažia. Vo svojom akčnom pláne preto Komisia trvá na tom, aby členské štáty a iné zainteresované strany prevzali zodpovednosť ako vedúci partneri pre konkrétne prioritné oblasti a hlavné projekty …“.

28. Výbor regiónov by rád upozornil na to, že táto požiadavka nebola v prvej schvaľovacej fáze stratégie splnená. Podľa akčného plánu nesú zodpovednosť za zavádzanie prioritných oblastí do praxe v prvom rade členské krajiny. Len jedna z 15 prioritných oblastí bola pridelená regionálnej úrovni, a to tá, ktorá sa týka rozvoja regionálnej politiky cestovného ruchu, kde za koordináciu zodpovedá spolková krajina Mecklenburg-Vorpommern. V tej istej prioritnej oblasti za podporu verejného zdravia zodpovedá partnerstvo v oblasti verejného zdravia a sociálneho blahobytu v rámci Severnej dimenzie (Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing – NDPHS). Cieľom je, aby sa prioritné oblasti zavádzali do praxe v úzkej spolupráci s Komisiou.

29. V čase, keď bolo oznámenie zverejnené, nemali regióny vedúcu úlohu ani v jednom z (78) hlavných projektov. Hlavné projekty sú presne tie projekty, kde by regióny mohli zohrávať podstatnú úlohu. Výbor regiónov sa domnieva, že keď sa budú v budúcnosti prijímať rozhodnutia o hlavných projektoch, regióny a obce by mali mať možnosť aktívne sa zapojiť do ich realizácie.

Implementácia stratégie

30. Výbor regiónov podotýka, že oznámenie len vo veľmi malom rozsahu naznačuje proces implementácie stratégie. Stratégia pre Pobaltie je pilotným projektom nového druhu makroregionálnej spolupráce, ktorej kľúčovými prvkami sú zapojenie aktérov na rôznych úrovniach verejnej správy a koordinovaná činnosť. Výbor regiónov nabáda Komisiu, aby osobitný dôraz kládla na podporu pružnej, ale účelnej realizácie a riadenia stratégie.

31. V oznámení sa stanovuje trojstupňový prístup k implementácii, ktorý sa do veľkej miery zhoduje s modelom viacúrovňového riadenia. Predložený prístup je v súlade s metódou Spoločenstva, ktorá sa využíva v Európskej únii. Návrh stanovuje, že implementácia je viazaná na štandardné postupy EÚ. Rada, na základe odporúčaní Komisie, nesie zodpovednosť za politický rozvoj. Úlohou Komisie je aj predkladať Rade pravidelne správy o pokroku v rámci stratégie. Výbor sa domnieva, že uplatňovanie metódy Spoločenstva je dôležité, lebo zaručuje, že sa použije viacúrovňové riadenie. To zase zaručí, že miestna a regionálna bude mať svoje miesto v implementácii stratégie.

32. V súlade so zásadou viacúrovňového riadenia zohráva pri zavádzaní stratégie do praxe kľúčovú rolu Komisia. Komisia bude zodpovedná za „koordináciu, monitorovanie, podávanie správ, uľahčovanie implementácie a následné činnosti. V spolupráci so zainteresovanými stranami regiónu by mala pripravovať pravidelné správy o pokroku a využívať svoju právomoc iniciatívy na predkladanie návrhov na úpravu stratégie a akčného plánu v prípade potreby. Koordinácia by mala mať dohľad nad tým, ako využívanie finančných prostriedkov prispieva k prioritám stratégie.“

33. Oznámenie neobsahuje žiadne návrhy týkajúce sa organizácie práce Komisie s ohľadom na stratégiu. Východiskovým bodom je, že „orgány zodpovedné za programovanie môžu revidovať kritériá prideľovania a umožňovať výber projektov spojených so stratégiou. Komisia tiež v prípade potreby uvíta príslušné zmeny programov.“ Existuje nebezpečenstvo, že vzhľadom na množstvo oblastí, v ktorých nesie Komisia zodpovednosť, nebude v rámci Komisie vyčlenené dostatočné množstvo prostriedkov na realizáciu tejto stratégie. Mohlo by preto byť užitočné vytvoriť v rámci Komisie viacsektorový pracovný tím zložený z úradníkov, ktorí by sa zaoberali otázkami súvisiacimi so stratégiou. Komisia zohráva pri zavádzaní tejto stratégie do praxe tak významnú úlohu, že by mala mať k dispozícii primerané zdroje na plánovanie, monitorovanie, koordináciu a vypracúvanie správ.

34. Tretia úroveň implementácie zahŕňa „partnerov“. Praktická realizácia je základom implementácie stratégie. Dokument Komisie poskytuje len stručný opis tejto úrovne. Základnou myšlienkou je, že realizácia v praxi a orgány, ktoré sa na nej podieľajú, musia byť v súlade s cieľmi stratégie. Aj tu zohráva Komisia kľúčovú úlohu: „Komisia bude pracovať v spolupráci s ostatnými inštitúciami, členskými štátmi a regiónmi, medzinárodnými finančnými inštitúciami, medzinárodnými programovacími orgánmi a medzivládnymi organizáciami ako HELCOM s cieľom identifikovať koordinačné orgány na úrovní prioritných oblastí a vedúcich partnerov hlavných projektov.“

35. Komisia vo svojom oznámení definuje makroregión ako „oblasť pokrývajúcu viacero administratívnych regiónov, avšak s dostatočnou mierou spoločných problémov na to, aby bol jednotný strategický prístup odôvodnený“. Definícia odkazuje na administratívne regióny a nie na krajiny, čo znamená, že aktéri regionálnych a miestnych orgánov sú považovaní za partnerov na rovnakej úrovni ako národné vlády, keďže tvoria základ regiónu. Výbor regiónov zastáva názor, že regionálni a miestni aktéri by mali mať v tomto procese významné miesto. Regionálni a miestni aktéri sú úrovňou, ktorá je najbližšia občanom. Ich zjavný príspevok by mohol priblížiť stratégiu občanom, čo je najdôležitejším predpokladom pre jej úspech. Blízkosť k občanom a legitímnosť sú podmienky, bez ktorých nemožno pomýšľať na úspech tejto stratégie. Tieto zásady sa dajú najlepšie uplatňovať v rámci partnerstva s aktérmi na regionálnej a miestnej úrovni.

36. Miestna a regionálna úroveň má tiež dobrú znalosť podmienok a potrieb regiónu Baltského mora. Regionálni a miestni aktéri majú dlhoročné využiteľné skúsenosti v oblasti vzájomnej spolupráce a spolupráce s MVO. Stojí za to pripomenúť, že miestni a regionálni aktéri majú aj dlhoročné skúsenosti s tripartitnými aktivitami s Európskou komisiou a vládami členských krajín pri riadení finančných nástrojov EÚ a opatrení. Sú kompetentnými orgánmi, pokiaľ ide o politiku EÚ vo všeobecnosti. Okrem toho treba podotknúť, že regionálni a miestni aktéri prejavili značný záujem a zapojili sa do konzultácií so zainteresovanými stranami.

37. Výbor regiónov dúfa, že Komisia uzná význam úlohy, ako aj schopností regionálnych a miestnych aktérov pri implementácii stratégie. Regionálna a miestna úroveň by mala mať kľúčové postavenie, ako stály partner v systéme viacúrovňového riadenia, pri identifikácii a výbere koordinačných orgánov na úrovni prioritných oblastí a vedúcich partnerov hlavných projektov.

38. Výbor regiónov s uspokojením konštatuje, že na žiadosť Európskeho parlamentu boli z rozpočtu EÚ vyčlenené finančné prostriedky na podporu stratégie. Výbor sa domnieva, že tieto prostriedky skromného – v porovnaní s tým, čo je potrebné – rozsahu sú prvým nádejným krokom, a dúfa preto, že v budúcich rokoch bude ich objem vyšší. Výbor sa domnieva, že tieto prostriedky by mali byť špeciálne využité tak, aby rozšírili schopnosti a možnosti regiónov a početných skupín zainteresovaných strán, ktoré pôsobia v regióne Baltského mora, zapojiť sa do procesu zlepšovania realizácie stratégie.

39. Výbor regiónov podporuje myšlienku každoročne usporiadať fórum, nemyslí si však, že je to dostatočné, pokiaľ ide o monitorovanie uplatňovania stratégie. Nestačí, že fórum „umožní stretnutie partnerov zodpovedných za rôzne aspekty stratégie vrátane partnerov zo zainteresovaných tretích strán zamerané na posúdenie a prediskutovanie pokroku stratégie a ktoré by malo dať odporúčania v oblasti implementácie“. Dohľad nad realizáciou stratégie si vyžaduje aj explicitnejšie monitorovanie v spojení s realizáciou v praxi. Treba nájsť možnosti, ako čo najviac šíriť informácie o výsledkoch jednotlivých opatrení. Takisto treba nájsť spôsob, ako zbierať existujúce údaje o regióne Baltského mora a podporiť tak plnenie cieľov stratégie.

40. V akčnom pláne sa často poukazuje na význam zapojenia zainteresovaných strán. Úspešná realizácia stratégie si bude vyžadovať silné politické odhodlanie aktérov v regióne. Hlavnou otázkou bude zabezpečiť a dodržať politické záväzky. Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora bola zverejnená za mimoriadnych okolností, uprostred vážnej celosvetovej krízy.

41. Hospodársky región Baltského mora kríza vážne postihla. Ešte prednedávnom bol hospodársky región Baltského mora najrýchlejšie sa rozvíjajúcim regiónom v Európe. Teraz, v júni 2009, v čase, kedy Komisia uverejnila tento akčný plán, je to jeden z regiónov, ktoré kríza postihla najvýraznejšie. Existencia krízy môže byť faktorom, ktorý pomôže urýchliť zavedenie akčného plánu. Stratégia pre Pobaltie by mohla byť novou prísadou v úsilí prekonať túto hospodársku krízu. Na druhej strane sa však v akčnom pláne odhaduje, že by v dôsledku krízy v sektore verejných financií mohlo v porovnaní s harmonogramom dôjsť k omeškaniu pri realizácii opatrení stratégie.

42. Predpoklad, že zainteresované strany sa zaviažu plniť stratégiu, sa zakladá na aktívnej účasti, ktorou sa prezentovali počas prípravy stratégie. Vlády členských krajín sú na najdôležitejšom mieste, pokiaľ ide o záväzky. Vlády stanovia ciele stratégie a rozhodnú o jej širších usmerneniach a prioritách. Zohrávajú však kľúčovú úlohu aj pri vzbudzovaní záujmu a podporujú prijímanie záväzkov zo strany iných aktérov v regióne. Vlády musia prostredníctvom svojich rozhodnutí vytvoriť podmienky, ktoré povedú zainteresované strany k aktívnej účasti.

43. V regióne Baltského mora boli vytvorené inštitúcie pre medzivládnu spoluprácu. Spolupráca medzi severskými krajinami, ktorá sa začala v 50. rokoch, má svoje vlastné orgány, konkrétne Severskú radu a Severskú radu ministrov. Obdobne si tri pobaltské krajiny vytvorili Pobaltskú radu ministrov a Pobaltskú radu. V roku 1992 boli vytvorené dve organizácie, ktoré pokrývajú celú oblasť Baltského mora: Rada krajín Baltského mora (CBSS) a príslušný orgán parlamentného zastúpenia, Parlamentná konferencia Baltského mora (BSPC).

44. Na to, aby sa zintenzívnila medzivládna spolupráca, nie je potrebné vytvárať nové orgány. Je však potrebné, aby boli existujúce inštitúcie účinnejšie a využívali sa ako nástroje na zavedenie stratégie pre Pobaltie. Stratégia by zároveň týmto inštitúciám otvorila nové možnosti činnosti.

45. Úlohou troch organizácií parlamentného zastúpenia by mohlo byť poskytovať politikom fórum, na ktorom by mohli diskutovať o politike pre Pobaltie. To by pomohlo zvýšiť záujem politických strán a poslancov a posilniť ich úsilie o realizáciu politiky pre Pobaltie. Z hľadiska implementácie stratégie pre Pobaltie by to mohlo mať rozhodujúci význam.

46. Okrem toho sú ostatné organizácie a orgány pre spoluprácu v regióne Baltského mora potenciálnymi nástrojmi implementácie stratégie pre Pobaltie a, predovšetkým, na zabezpečenie záväzkov zainteresovaných strán dosiahnuť jej ciele. Stratégia pre Pobaltie tiež môže podnietiť k novej činnosti mnohé organizácie, ktoré stratili svoje opodstatnenie.