/* KOM/2011/0346 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU (VIS) V ROKU 2010(podľa článku 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES)





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÉHO SYSTÉMU (VIS) V ROKU 2010 (podľa článku 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES) 1. Úvod 2 2. Právny rámec VIS 2 3. Pokrok v sledovanom období 2 3.1. Vývoj centrálneho systému 2 3.2. Vývoj systému biometrickej identifikácie (BMS) 3 3.3. Komunikačný mechanizmus VIS Mail 3 3.4. Príprava prevádzky a sieť 3 3.5. Plánovanie členských štátov na vnútroštátnej úrovni 4 3.6. Prepracovanie harmonogramu VIS 4 4. Informačná kampaň 5 5. Riadenie projektu 5 5.1. Plánovanie a rozpočet 5 5.2. Riadenie rizík 6 6. Skupina „Priatelia VIS“ 6 7. Záver 7 8. Príloha: Pracovné skupiny VIS 8 8.1. Výbor SISVIS 8 8.2. Stretnutia projektových manažérov (NPM) VIS na vnútroštátnej úrovni 8 8.3. Poradná skupina pre skúšky (TAG) 8 8.4. Expertná skupina pre VIS Mail (VIS MEG) 8 1. ÚVOD Komisia v súlade s článkom 6 rozhodnutia Rady 2004/512/ES z 8. júna 2004, ktorým sa vytvára Vízový informačný systém[1] predkladá Rade a Európskemu parlamentu siedmu správu o pokroku vývoja vízového informačného systému (VIS)[2]. Táto správa sa týka práce, ktorú Komisia vykonala od januára do decembra 2010. 2. Právny rámec VIS Od 5. apríla 2010 sa uplatňuje vízový kódex[3]. Vízový kódex ruší Spoločné konzulárne pokyny, ktoré boli predtým zmenené a doplnené, aby poskytli právny rámec pre zber biometrických identifikátorov. Vízový kódex tiež ustanovuje postup prijímania a spracovávania žiadostí o udelenie víza. Dňa 4. mája 2010 prijala Komisia bezpečnostný plán na prevádzku vízového informačného systému[4]. Toto rozhodnutie sa uplatňuje od dátumu stanoveného Komisiou v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia (ES) č. 767/2008, t. j. od dátumu začatia prevádzky VIS. Účinnosť tohto rozhodnutia sa končí, keď riadiaci orgán prevezme svoje povinnosti. V roku 2010 neboli okrem tohto rozhodnutia prijaté žiadne iné právne nástroje týkajúce sa VIS. 3. Pokrok v sledovanom období 3.1. Vývoj centrálneho systému V prvej polovici sledovaného obdobia sa pracovalo na dokončení skúšky systémového riešenia, druhej zo štyroch hlavných skúšok centrálneho systému. Členské štáty viedli rozsiahle debaty o korigujúcich opatreniach na podnet hlavného zmluvného partnera pre vývoj, ktorý koncom roka 2009 v priebehu skúšky systémového riešenia zistil, že nebude schopný dodržať pôvodné požiadavky stanovené v dohode o úrovni poskytovaní služieb. V júni 2010 bolo schválené revidované znenie dohody o úrovni poskytovaní služieb, ktoré zaručuje, že prevádzka systému sa uvedie do chodu v plánovanom termíne a udrží sa až do ukončenia jeho umiestnenia v rámci jednotlivých regiónov. Na základe doteraz vykonaných skúšok sa pre niektoré aspekty upravili špecifické kritériá pre komunikáciu medzi členskými štátmi a VIS. V marci 2010 bola uverejnená verzia 1.85 dokumentu o riadení prepojenia VIS, v ktorej boli zahrnuté dohody s členskými štátmi o službách vyhľadávania. Po malých úpravách bola v septembri 2010 členským štátom poskytnutá konečná verzia daného dokumentu č. 1.87. Sú to technické špecifikácie, ktoré používajú členské štáty pri vývoji vlastných vnútroštátnych systémov, aby sa mohli napojiť na VIS. Verzia 1.46 podrobných technických špecifikácií im bola doručená v marci 2010. Konečná verzia 1.48 bola členským štátom poskytnutá v septembri 2010. Po úspešnom ukončení skúšky systémového riešenia sa v auguste 2010 začali skúšky za účasti členských štátov a na konci sledovaného obdobia ešte prebiehali. Vzhľadom na zmeny uvedené v priebehu plánovania skúšok nebolo možné dodržať lehotu na uvedenie VIS do prevádzky, ktorá bola pôvodne stanovená na december 2010. Rade SVV a Európskemu parlamentu[5] bolo 7. októbra 2010 doručené oznámenie o revidovanom harmonograme uvedenia systému do prevádzky, ktoré bolo stanovené na jún 2011 (pozri oddiel 3.6). 3.2. Vývoj systému biometrickej identifikácie (BMS) Po ukončení skúšok predbežného prijatia systému bol v roku 2010 ukončený vývoj systému biometrickej identifikácie, ktorý umožní v rámci VIS využívať systém vyhľadávania zhody odtlačkov prstov. Počas sledovaného obdobia, kedy prebiehali skúšky systémového riešenia aj prevádzkové skúšky systému, neboli zaznamenané žiadne problémy. Členské štáty naďalej používali na vyhľadávanie odtlačkov prstov softvérové nástroje, ktoré im poskytol hlavný zmluvný partner pre vývoj systému biometrickej identifikácie. Niektorým štátom sa podarilo výrazne zlepšiť kvalitu odtlačkov prstov, hlavne vďaka pilotným projektom na konzulátoch. Po ukončení záverečných skúšok plánovaných prevádzkových tímov v máji 2011, bude systém schopný prevádzky a môže sa uviesť do chodu. 3.3. Komunikačný mechanizmus VIS Mail Počas roku 2010 sa dosiahol významný pokrok pri skúšaní a napojení členských štátov do komunikačného mechanizmu VIS Mail, a v súčasnosti nebol mechanizmus odskúšaný už len v niektorých štátoch schengenského priestoru. Počas sledovaného obdobia sa do centrálneho poštového servera doplnili niektoré ďalšie vlastnosti (štatistika a ohlasovanie údajov, zdokonalený systém protivírusovej ochrany). Odborníci z expertnej skupiny pre VIS Mail z veľkej časti súhlasili, že mechanizmus bol dostatočne odskúšaný a preukázal prevádzkyschopnosť v súlade so základnými požiadavkami. V tomto období sa odborníci venovali hlavne návrhu špecifikácií pre druhú fázu mechanizmu VIS Mail. Táto fáza sa začne dva roky po spustení VIS do prevádzky a v rámci nej bude VIS Mail vykonávať funkcie Schengenskej konzultačnej siete. Návrh príslušných špecifikácií mechanizmu VIS Mail je preto veľmi zložitá a časovo náročná úloha. Napriek tomu sa vo vývoji dosiahol veľký pokrok a predpokladá sa, že sa práce na ňom ukončia podľa harmonogramu. 3.4. Príprava prevádzky a sieť V priebehu roku 2010 boli pracovníci centrálnej jednotky v Štrasburgu a záložnej centrálnej jednotky v Salzburgu odborne vyškolení v používaní a údržbe VIS. Zároveň sa Bulharsko napojilo na sieť s-TESTA, a Rumunsko pokročilo v prípravách na napojenie. V sledovanom období boli činnosti týkajúce sa siete zamerané najmä na a) zabezpečenie činnosti nepovinného „mechanizmu zlyhania“ z primárneho miesta na záložné miesto a b) skúšanie centrálneho poštového serveru (pozri oddiel 3.3.). V prípade zlyhania vnútroštátneho systému zabezpečuje „mechanizmus zlyhania“ nepretržitosť prevádzky tým, že členským štátom umožňuje fungovanie na záložnom vnútroštátnom systéme. V roku 2010 sa úspešne vykonala „skúška zlyhania“ v ďalších troch členských štátoch. Celkovo sa tak skúška vykonala v ôsmych členských štátoch. Skúšanie bude pokračovať v tých členských štátoch, ktoré majú záujem implementovať toto riešenie. 3.5. Plánovanie členských štátov na vnútroštátnej úrovni Okrem dostupnosti centrálneho VIS zohráva v sprevádzkovaní systému rozhodujúcu úlohu aj pokrok vo vývoji vnútroštátnych projektov. Stupeň vývoja na vnútroštátnej úrovni je rôzny podľa situácie v jednotlivých členských štátoch. Prostredníctvom mechanizmu mesačného podávania správ vytvoreného v rámci skupiny Priatelia VIS (pozri oddiel 6) všetky členské štáty zhodne uviedli, že stanovené termíny dodržia. Projekt VIS v sledovanom období pokročil aj v testovaní zhody v rámci členských štátov a vo vývoji väčšiny vnútroštátnych systémov. Do konca sledovaného obdobia ukončilo 23 z 25 terajších členských štátov a krajín schengenského priestoru skúšky zhody podľa pôvodného plánu[6]. Skúšky zhody sa majú vykonať už len v niekoľkých účastníckych štátoch, ktorým boli začiatkom roku 2011 na tento účel pridelené časové rezervy. Napriek tomu, že členské štáty uviedli, že do dodania centrálneho systému budú všetky vnútroštátne systémy plne pripravené, na základe viacerých hlásení (pozri kapitolu 5.2) o prípravách na konzulátoch a hraničných priechodoch sa odhalilo množstvo nejasností. Treba poznamenať, že členský štát, ktorý mal v roku 2009 vážne zmluvné ťažkosti bol už v roku 2010 schopný začať s vývojom svojho vnútroštátneho systému. Skúšky zhody v danom členskom štáte boli naplánované na január 2011. V decembri 2010 sa v rámci konzulárnych príprav na zavedenie systému v prvej oblasti (severná Afrika) uskutočnila misia v Káhire. Cieľom misie bolo priamo na mieste získať informácie o stupni pripravenosti konzulárnych úradov členských štátov najmä čo sa týka zberu biometrických údajov žiadateľov o udelenie víza a ich prenosu do VIS. Počas misie sa stretlo predsedníctvo EÚ a Komisia s členskými štátmi na stretnutí miestnej schengenskej spolupráce. Pri tejto príležitosti navštívili predstavitelia EÚ aj miestne konzulárne úrady. Ukázalo sa, že je potrebné zlepšiť technickú odbornú prípravu a zintenzívniť komunikáciu. Z tohto dôvodu sa v priebehu roku 2011 uskutočnia ďalšie misie v mestách v severoafrickej oblasti. 3.6. Prepracovanie harmonogramu VIS Kvôli neskorému, hoci úspešnému, ukončeniu skúšok systémového riešenia sa Komisia a členské štáty rozhodli prehodnotiť celkový harmonogram projektu. Pri prehodnocovaní sa prihliadalo na reálnu schopnosť hlavného zmluvného partnera Komisie dodať centrálny systém a na reálnu pripravenosť členských štátov na zavedenie systému na vnútroštátnej úrovni v konzulátoch a na vonkajších hraniciach. Nový harmonogram necháva priestor aj pre nové, nepredvídané problémy, ktoré môžu nastať. Po oznámení nového harmonogramu pracovnej skupine projektových manažérov členských štátov na vnútroštátnej úrovni (24. júna 2010), skupine Priatelia VIS (7. júla 2010) a Strategickému výboru pre prisťahovalectvo, hranice a azyl (22. júna 2010) bol 7. októbra Rade SVV oznámený tento nový celkový harmonogram projektu[7]: - Prevádzkové skúšky systému (OST – Operational System Tests ): Od 23. augusta 2010 do 14. februára 2011 - Skúšky predbežného prijatia systému (PSAT – Provisional System Acceptance Tests): Od 23. marca 2011 do 15. júna 2011 - Pripravenosť centrálneho systému na prevádzku: do 24. júna 2011. Na konci sledovaného obdobia prebiehal projekt podľa nového celkového harmonogramu. 4. Informačná kampaň Dňa 20. decembra 2010 podpísala Komisia dohodu so zmluvným partnerom pre podávanie informácií a komunikáciu, podľa ktorej mal zabezpečiť návrh a tlač informačných materiálov týkajúcich sa VIS. Externý dodávateľ v spolupráci s Komisiou navrhne, vytlačí a podľa potreby preloží letáky, plagáty a iné informačné materiály, ktoré majú na príslušné účely použiť členské štáty a Komisia pred a po uvedení VIS do prevádzky. Zmluvný partner bude v zásadných otázkach konzultovať text a návrh informačných materiálov s členskými štátmi. Konzultácie sú plánované na prvú polovicu roku 2011. 5. Riadenie projektu 5.1. Plánovanie a rozpočet Celkové disponibilné viazané rozpočtové prostriedky na VIS predstavovali v roku 2010 sumu 30,3 mil. EUR. Z dôvodu zdržania kvôli skúškam systémového riešenia sa časť rozpočtových prostriedkov určených na činnosti, ktoré sa mali pôvodne uskutočniť v roku 2010, a boli odsunuté na rok 2011, presunula do nového rozpočtového obdobia. Na konci sledovaného obdobia bolo viazaných 63,06 % celkových rozpočtových prostriedkov na VIS a vyplatených 85,10 % z platobných rozpočtových prostriedkov. Rozpočtový riadok pre VIS má číslo 18.02.05. Viazané a platobné rozpočtové prostriedky na VIS v roku 2010 Viazané rozpočtové prostriedky k dispozícii | Vyčerpané | Spolu v % | Platobné rozpočtové prostriedky k dispozícii | Vyčerpané | Spolu v % | 30 327 909,00 EUR | 19 124 611,00 EUR | 63,06 % | 27 619 392,52 EUR | 23 503 936,08 EUR | 85,10 % | V marci 2010 bol vystavený príkaz na vymáhanie zmluvnej pokuty vo výške 7,6 mil. EUR za meškanie spôsobené skúškou systémového riešenia v roku 2009. 5.2. Riadenie rizík V sledovanom období sa metodika riadenia rizík oproti predchádzajúcemu obdobiu nezmenila. Komisia každý mesiac stanoví hlavné riziká projektu (na centrálnej aj vnútroštátnej úrovni) a na stretnutí projektových manažérov VIS na vnútroštátnej úrovni ich prezentuje členským štátom. Pri vykonávaní tejto činnosti komisii pomáha zmluvný partner pre zabezpečenie kvality. Riziká sa aj v tomto roku prerokúvali v rámci skupiny Priatelia VIS. Komisia spolu s predsedníctvom EÚ spolupracovali pri hodnotení hlavných rizík a pri ich rozčlenení podľa vplyvu na projekt. Pre každé riziko sú identifikované činnosti na ich zmiernenie. Komisia vedie aj register činností na vysokej úrovni a následne sleduje ich vykonávanie. Na konci roka 2010 patrili medzi najzávažnejšie identifikované riziká: i) oneskorenie prevádzkovej skúšky systému v porovnaní s novým harmonogramom, ii) pripravenosť členských štátov na skúšky predbežného prijatia systému, iii) oneskorenie príprav na spustenie systému do prevádzky na konzulátoch a hraniciach v niektorých členských štátoch, iv) oneskorenie príprav na prevádzkové riadenie. Pre každé z týchto rizík sú identifikované činnosti a Komisia, členské štáty a hlavný zmluvný partner pre vývoj úzko spolupracujú na obmedzení vplyvu týchto rizík na projekt. 6. Skupina „Priatelia VIS“ Skupina Priatelia VIS sa stretla počas sledovaného obdobia sedemkrát – trikrát počas španielskeho predsedníctva (2010/I) a štyrikrát počas belgického predsedníctva (2010/II). Tieto neformálne stretnutia na vysokej úrovni predstavujú fórum, na ktorom sa môžu konať transparentné diskusie o všetkých záležitostiach súvisiacich s VIS. Program stretnutí stanovovalo predsedníctvo v koordinácii s Komisiou a Generálnym sekretariátom Rady. Medzi bodmi programu patrili aj informácie Komisie o aktuálnom stave VIS, výsledky o vnútroštátnom pokroku zo systému podávania správ a správa o rizikách. V prvej polovici roku 2010 boli členské štáty požiadané, aby pred každým stretnutím skupiny Priatelia VIS poslali svoje aktuálne odpovede na dotazník. Otázky v dotazníku boli zamerané na všeobecnú technickú pripravenosť členských štátov vzhľadom na vývoj vnútroštátnych systémov, a na pripravenosť konzulátov na uvedenie VIS do chodu v prvých oblastiach a na hraničných priechodoch s alebo bez použitia systému overovania biometrických údajov. Dotazník obsahuje aj konkrétnejšie otázky o odbornej príprave a ďalších etapách. Niekoľko členských štátov však neuviedlo presné dátumy pre dodržanie konkrétnych termínov, čo znemožnilo predsedníctvu a Komisii, aby si vytvorila úplný obraz o pokroku dosiahnutom vo všetkých členských štátoch. Preto sa v druhej polovici roku 2010 dotazník aktualizoval, a tentoraz bol zameraný výlučne na prvú oblasť, kde bude systém zavedený, a na hraničné priechody na vonkajších hraniciach. Odpovede na aktualizovaný dotazník boli v niektorých prípadoch opäť nejasné, hlavne na otázky týkajúce sa vonkajších hraníc. V dôsledku toho požiadalo predsedníctvo EÚ členské štáty, aby predložili hraničné plány umiestnenia systému, ktoré umožnia riadny dohľad nad vývojom situácie na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach v jednotlivých členských štátoch. +Tentoraz boli výsledky uspokojivejšie. Nasledujúce predsedníctvo sa rozhodlo zachovať tento systém podávania správ aj v roku 2011. 7. Záver Tento rok sa úspešne ukončila druhá hlavná etapa systémových skúšok (skúška systémového riešenia) a v siedmych členských štátoch sa začala tretia etapa (prevádzková skúška systému). Na vnútroštátnej úrovni väčšina členských štátov v priebehu tohto roku významne pokročila vo vývoji vlastných vnútroštátnych systémov. Koncom sledovaného obdobia všetky štáty uviedli, že do júna 2011 budú pripravené na pripojenie do systému VIS. V roku 2011 bude EÚ pozorne sledovať jednotlivé členské štáty a navštívi konzulárne úrady v oblastiach, kde sa systém zavedie najprv, aby tak dohliadla na riadny priebeh administratívnych príprav v jednotlivých členských štátoch. V októbri 2011 bol Rade SVV predložený nový celkový harmonogram projektu, podľa ktorého by mal byť VIS technicky pripravený na uvedenie do prevádzky v júni 2011. Všetky zúčastnené strany projektu opätovne potvrdili svoj záväzok úzko spolupracovať na uvedení VIS do prevádzky a na minimalizácii rizík uvedených v kapitole 5.2. Komisia zároveň pravidelne poskytovala Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci informácie o vývoji projektu VIS a jeho aktuálnom stave, a bude tak robiť aj v budúcnosti. 8. PRÍLOHA: PRACOVNÉ SKUPINY VIS 8.1. Výbor SISVIS V roku 2010 sa nekonalo žiadne stretnutie Výboru SISVIS v zložení pre otázky súvisiace s VIS[8]. Výbor bude aj v roku 2011 naďalej zodpovedný za prijímanie rozhodnutí súvisiacich s VIS v rámci komitologického postupu. 8.2. Stretnutia projektových manažérov (NPM) VIS na vnútroštátnej úrovni V priebehu sledovaného obdobia útvary Komisie zorganizovali desať stretnutí projektových manažérov VIS členských štátov, na ktorých sa diskutovalo o stave projektu VIS, podrobných technických otázkach, otázkach plánovania, rizikách a činnostiach na centrálnej a vnútroštátnej úrovni. 8.3. Poradná skupina pre skúšky (TAG) Počas vykazovaného obdobia sa poradná skupina pre skúšky, poradná pracovná skupina výboru SISVIS (v zložení pre VIS), stretávala pomerne často alebo organizovala konferenčné hovory z dôvodu obdobia intenzívneho skúšania. Jej úlohou je zabezpečiť, aby sa pri riešení otázok súvisiacich so skúškami postupovalo systematicky, a poskytovať poradenstvo ohľadom ukončenia cyklov skúšok VIS. Formuluje odporúčania v súvislosti so skúškami VIS počas všetkých ich fáz, a to najmä v prípade priamej účasti členských štátov. 8.4. Expertná skupina pre VIS Mail (VIS MEG) Táto skupina sa počas vykazovaného obdobia stretávala raz mesačne s cieľom podporiť implementáciu komunikačného mechanizmu VIS Mail. Komisia a členské štáty spolupracovali na systéme VIS Mail so zmluvným partnerom pre sieť a podporu im poskytuje zmluvný partner pre podporu a zabezpečenie kvality. [1] Ú. v. EÚ L 213, 15.6.2004, s. 5. [2] Štvrtá správa, t. j. správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vývoji vízového informačného systému (VIS) v roku 2009 bola uverejnená ako dokument KOM(2010) 588 v konečnom znení zo dňa 22. 10. 2010. [3] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15 septembra 2008, s. 1) [4] Rozhodnutie Komisie 2010/260/EÚ zo 4. mája 2010 o bezpečnostnom pláne na prevádzku vízového informačného systému (Ú. v EÚ L 112, 5. mája 2010, s. 25). [5] Listom komisárky Malmströmovej pánovi Lopezovi Aguilarovi, predsedovi parlamentného výboru LIBE, z dňa 12. októbra 2010. [6] Lichtenštajnsko tiež ukončilo svoje skúšky zhody, ale ešte stále neuplatňuje Schengenské acquis. [7] Listom komisárky Malmströmovej pánovi Lopezovi Aguilarovi, predsedovi parlamentného výboru LIBE, z dňa 12. októbra 2010. [8] Zriadený článkom 51 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II).