Akčný plán digitálneho vzdelávania vychádza z dvoch oznámení prijatých v máji 2017: „Nový program EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie“ a „Rozvoj škôl a excelentná výučba: kľúč pre výborný štart do života“. Podporuje prácu na jednotnom digitálnom trhu, ako aj nový program v oblasti zručností pre Európu.

Zo zistení Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) vyplýva, že príslušní aktéri namiesto čakania na zmenu aktívne využívajú digitálne príležitosti na zlepšenie vzdelávania a odbornej prípravy. Inovačný a podnikateľský duch by mala v sektore vzdelávania a odbornej prípravy živiť a podporovať jasná politická vôľa a snaha o to, aby inovácia slúžila všetkým. Inovačné praktiky treba šíriť, treba o nich diskutovať, treba ich presadzovať a podľa možností ich preberať. Koncepcie, nástroje, metódy, procesy, systémové a dizajnérske myslenie musia byť prístupnejšie odborníkom zo vzdelávacej praxe, ktorí obyčajne nemajú úplný prehľad o tom, čo je odskúšané a overené inde (niekedy aj hneď u susedov).

Pokrok v digitálnej sfére prináša európskym žiakom, študentom a pedagógom aj nové výzvy. Algoritmy, ktoré využívajú stránky sociálnych sietí a spravodajské portály, môžu výrazne posilniť zaujatosť a šírenie falošných správ; zároveň sa v digitálnej spoločnosti čoraz viac skloňuje ochrana osobných údajov. Mládež i dospelí sú vystavení hrozbám kybernetického šikanovania, obťažovania a predátorského správania, ale i znepokojivému online obsahu. Každodenné vystavenie digitálnym údajom, ktoré z veľkej časti riadia skryté algoritmy, prináša svoje riziká, takže potreba kritického myslenia a schopnosti pôsobiť v digitálnom prostredí pozitívne a správať sa zodpovedne je silnejšia než kedykoľvek predtým. Neustále sa vyvíja požadovaná mediálna gramotnosť a široká paleta potrebných digitálnych zručností a schopností (vrátane oblastí ako bezpečnosť a ochrana súkromia), no ich šírenie medzi širokou verejnosťou a pokročilejšími povolaniami a sektormi je naďalej problematické.

K zlepšeniu výsledkov vzdelávania, posilneniu rovnosti a zefektívneniu môže prispieť inovácia vo vzdelávacích systémoch, ktorá sa chápe ako zavádzanie nových služieb, technológií a kompetencií vzdelávacími inštitúciami. Najúčinnejšia a najudržateľnejšia je vtedy, keď sa jej chopia dobre pripravení učitelia a začlení sa do jasne formulovaných cieľov výučby. Treba urobiť viac pre optimálne využitie digitálnych prostriedkov pri dosahovaní cieľov vzdelávania.

Vzdelávaniu by mohlo prospieť otváranie učební, praktické skúsenosti a projekty, ale i nové učebné nástroje, materiály a otvorené vzdelávacie zdroje. Spolupráca online môže študentom otvoriť nové možnosti. Prístup k digitálnym technológiám a ich využívanie môže pomôcť preklenúť priepasť medzi prominentnými študentmi a tými so slabším sociálno-ekonomickým zázemím. Personalizovaná výučba môže zvýšiť motiváciu vďaka zameraniu na jednotlivých študentov. Pokrok v integrácii technológií do vzdelávania je však stále obmedzený.

Hoci reformné úsilie každoročne napreduje, medzi jednotlivými členskými štátmi EÚ i v rámci nich pretrvávajú rozdiely, najmä z pohľadu digitálnej infraštruktúry a zručností, čo bráni inkluzívnemu rastu. Táto situácia najviac ovplyvňuje zraniteľné skupiny obyvateľstva. Zjavným pretrvávajúcim problémom je navyše nezáujem dievčat o štúdium informačných a komunikačných technológií (IKT) a vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM). Vedie to k strate sociálnych i hospodárskych príležitostí a riziku prehlbovania rodových rozdielov.

S rýchlym vývojom nových technológií ako umelá inteligencia, robotika, cloud computing či blockchain bude digitálna transformácia v Európe akcelerovať. Tak ako predošlé veľké technologické revolúcie, aj digitalizácia ovplyvňuje spôsob života ľudí, ich interakciu, štúdium i prácu. Niektoré pracovné miesta zaniknú, iné sa nahradia, vzniknú nové; mnoho pozícií a odvetví sa pretransformuje a objavia sa nové činnosti. Človek preto musí do svojich digitálnych zručností investovať po celý život.

Vzdelávanie a odborná príprava sú tou najlepšou investíciou do budúcnosti Európy. Zohrávajú kľúčovú úlohu v podpore rastu, inovácie a tvorby pracovných miest. Európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy musia ľuďom poskytnúť perspektívne znalosti, zručnosti a schopnosti, aby mohli inovovať a prospievať. Dôležitú rolu majú aj z hľadiska budovania európskej identity, ktorá vychádza zo spoločných hodnôt a kultúr. Vzdelávanie by malo mládeži umožniť vyjadriť sa a aktívne sa zapájať do formovania budúcnosti Európy postavenej na demokracii, solidarite a začlenení. Digitálne technológie obohacujú učenie v mnohých smeroch a ponúkajú vzdelávacie príležitosti, ktoré musia byť dostupné všetkým. Sprístupňujú nedozerné obzory informácií a zdrojov.

·umožniť študentom dôveryhodne preukázať totožnosť v súlade so zásadou „stačí len raz“,

Aby sa inovácia a technológie dostali do učební, potrebujú pedagógovia vhodné prostredie, infraštruktúru, zariadenia a podporu vedenia. Prínos digitálnych technológií pre študentov i zamestnancov škôl si vyžaduje prístup, ktorý zlučuje prípravu učiteľov, osnovy a učebné materiály prispôsobené digitálnym modelom výučby. Takýto organizačný prístup k zavádzaniu digitálnych technológií do výučby je zohľadnený v nástroji sebahodnotenia s názvom SELFIE, ktorý už pilotne vyskúšali školy v 14 krajinách.

Kľúčovou súčasťou digitálneho vzdelávania je zaistiť rovnosť a kvalitu prístupu a infraštruktúry. Tzv. digitálna priepasť má mnoho rozmerov, no v boji proti nerovnostiam a vylúčeniu musí byť východiskovým bodom zlepšenie prístupu k technológiám a pripojeniu pre všetky deti vo vzdelávacom systéme. Rozdiely v kvalite prístupu a infraštruktúry treba riešiť, pretože vysoká kvalita znamená inovačnejší a plnohodnotnejší vzdelávací proces.

Digitálne technológie prenikajú do našej spoločnosti a hospodárstva čoraz viac. Technológia má mnoho podôb a tvorí veľkú súčasť nášho pracovného prostredia i životného štýlu. Medzi využívaním digitálnych technológií v bežnom živote a vo vzdelávaní je však rozdiel. Potenciál digitálnych technológií zlepšiť vzdelávanie je obrovský a z veľkej časti nevyužitý.

·digitálne prepojiť informačné systémy inštitúcií vysokoškolského vzdelávania,

·umožniť zabezpečenú výmenu a overovanie údajov a akademických záznamov študentov,

·obmedziť administratívne postupy,

·umožniť prístup k službám, na ktoré majú študenti nárok pri príchode do hostiteľskej krajiny.

Iniciatíva elektronickej karty študenta EÚ má za cieľ skvalitniť mobilitu študentov v Európe. Do roku 2025 by všetci študenti zapojení do programu Erasmus+ mali mať pri príchode do zahraničia nárok na automatické uznanie národnej totožnosti a statusu študenta vo všetkých členských štátoch EÚ, ako aj na prístup k službám vysokých škôl (napr. študijné materiály, zápis, knižnice). 20 000 žiakov a 4 000 učiteľov dostane podporu na študijné výmeny, ktoré doplnia prebiehajúcu prácu a spoluprácu na digitálnych projektoch a nadviažu na ňu.

Ďalší postup:

1.Riešiť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ v pripojiteľnosti z hľadiska zavádzania širokopásmových služieb s veľmi vysokou kapacitou na všetkých európskych školách, a to: i) zvyšovaním informovanosti o prínosoch pre školy a dostupných možnostiach financovania; ii) podporou pripojení, napr. formou poukazov zacielených na znevýhodnené oblasti, a zabezpečením úplnej implementácie súboru nástrojov pre vidiecke oblasti; iii) zverejňovaním informácií o pokroku. 2.Podporovať digitálnu pripravenosť všeobecných i odborných škôl posilňovaním digitálnej kapacity a sprístupnením sebahodnotiaceho nástroja SELFIE jednému miliónu učiteľov, školiteľov a učiacich sa do konca roka 2019 vo všetkých členských štátoch EÚ a na západnom Balkáne; podporovať mentorský program na vnútroštátnej/regionálnej úrovni s podporou informačnej platformy na úrovni EÚ. 3.Poskytnúť rámec na vydávanie digitálne osvedčených kvalifikácií a validáciu digitálne získaných zručností v podobe, ktorá je dôveryhodná, viacjazyčná a ktorú možno uchovať v profesijných profiloch (životopisoch) ako Europass. Tento rámec bude plne v súlade s Európskym kvalifikačným rámcom pre celoživotné vzdelávanie (EQF) a Európskou klasifikáciou zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO).



4.2. Priorita 2: Rozvoj digitálnych zručností a kompetencií relevantných pre digitálnu transformáciu

Aby občania nadobudli digitálne zručnosti a mohli fungovať a prosperovať v digitálnej spoločnosti, potrebujú kompetencie, ktoré im pomôžu prekonať výzvy digitálnej transformácie a využiť príležitosti, ktoré ponúka. Digitálne zručnosti znamenajú základné schopnosti popri literárnej a matematickej gramotnosti potrebné vo všetkých sférach života, no mnoho občanov ich má obmedzené alebo zastarané. Pozornosť treba zamerať na populáciu ako takú, keďže všetci občania musia mať (na rôznych úrovniach) prehľad o všetkých aspektoch digitálnej kompetencie, no zároveň treba ísť do hĺbky – najmä pri špecializovaných informatických zručnostiach, ktoré si vyžadujú povolania v sektore IKT.

Digitálna kompetencia je súčasťou revidovaného Európskeho referenčného rámca kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie, ktorými by mali disponovať všetci občania. Digitálna kompetencia znamená sebaisté a kritické využívanie digitálnych technológií a zahŕňa znalosti, zručnosti a prístupy, ktoré všetci občania potrebujú v dynamickej digitálnej spoločnosti. Európsky rámec digitálnych kompetencií pre občanov opisuje digitálnu kompetenciu v piatich oblastiach: gramotnosť v oblasti informácií a údajov; komunikácia a spolupráca; digitálny obsah a jeho tvorba; bezpečnosť a pohoda; riešenie problémov. Nedávno uverejnený Európsky rámec digitálnych kompetencií pre pedagógov usmerňuje pedagógov pri tvorbe modelov digitálnych kompetencií. Oba tieto rámce spoločne poskytujú hĺbkový a použiteľný referenčný model na systematickú podporu digitálnej kompetencie.

Digitálna revolúcia bude naďalej dramaticky meniť spôsob života, práce a štúdia Európanov. Hoci to prináša nevídané príležitosti, ak sa nevyvinú digitálne kompetencie, hrozia aj závažné riziká. V rámci programu v oblasti zručností odporúča iniciatíva ciest zvyšovania úrovne zručností, aby členské štáty koherentne zabezpečili zlepšovanie digitálnych zručností (ale aj literárnej a matematickej gramotnosti) mnohých miliónov dospelých so slabou úrovňou zručností alebo nízkou kvalifikáciou, keďže je to skupina, u ktorej je táto potreba najnaliehavejšia. Okrem toho sa odhaduje, že v súčasnosti si určitú úroveň digitálnych zručností vyžaduje 90 % pracovných pozícií, a ak Európanov všetkých vekových kategórií nevybavíme digitálnymi zručnosťami, reálne hrozí, že Európa stratí svoju najväčšiu konkurenčnú výhodu, ktorou je kvalifikovaná a vzdelaná pracovná sila.

Získavanie digitálnych zručností sa musí začať už v ranom veku a musí pokračovať po celý život. Môže byť súčasťou školských osnov alebo kurzov po škole. Mladí Európania s nadšením surfujú na webe, používajú aplikácie a hrajú hry, no musia sa naučiť aj štruktúry a základné algoritmy na pozadí týchto fenoménov, aby sa stali lídrami a tvorcami digitálneho obsahu. Úspešným krokom týmto smerom je iniciatíva codeweek.eu, ktorá v roku 2016 oslovila takmer milión ľudí na celom svete. Po tejto skúsenosti bude iniciatíva rozšírená s cieľom motivovať všetky európske školy k účasti na Európskom týždni programovania v spolupráci s orgánmi členských štátov EÚ, ambasádormi týždňa programovania, so sieťou eTwinning, s koalíciou pre digitálne zručnosti a pracovné miesta a ďalšími súvisiacimi činnosťami.

Treba klásť väčší dôraz na účinné riešenie výziev, ktoré digitálna transformácia prináša v oblasti bezpečnosti online a kybernetickej hygieny. Musíme posilniť kritické myslenie a mediálnu gramotnosť detí a mládeže, aby vedeli posúdiť a prekonať všadeprítomnú hrozbu falošných správ, kybernetického šikanovania, radikalizácie, kyberneticko-bezpečnostných hrozieb a podvodov. Dokonca aj najmenšie deti sú v každodennom kontakte s digitálnymi technológiami, no nerozumejú ich rizikám a rodičom robí starosti nevhodný obsah a ďalšie riziká, no nevedia, ako ich riešiť. Zároveň v Európe narastá frekvencia kybernetických útokov, narušenia bezpečnosti údajov a iných nezákonných činností online. V septembrovom oznámení o kybernetickej bezpečnosti Komisia vyzvala členské štáty EÚ, aby sa zaviazali zahrnúť kybernetickú bezpečnosť do svojich osnov vzdelávania a odbornej prípravy.

Európa nevyhnutne potrebuje odstraňovanie rodových rozdielov vzdelávaním v digitálnej a podnikateľskej oblasti, ak má naplno využiť prínosy digitálnej revolúcie. Dievčatá i chlapci majú o digitálne technológie podobný záujem a aj potrebné schopnosti, no menej dievčat tento záujem rozvíja v rámci štúdia alebo kariéry. Dievčatá a mladé ženy potrebujú pozitívne príklady, vzory a podporu, aby prekonali stereotypy a uvedomili si, že aj ony si môžu vybudovať napĺňajúcu a úspešnú kariéru v sektoroch IKT a STEM. Väčšie zastúpenie žien v týchto kariérnych smeroch pomôže Európe naplniť svoj digitálny potenciál a zaistí, aby ženy zohrávali rovnocennú úlohu pri formovaní digitálneho sveta. V radoch profesionálov EÚ v oblasti IKT zastupujú ženy menej než pätinu.

Rozvoj kvalifikovaných odborníkov na IKT má zásadný význam pre konkurencieschopnosť. Pokročilé digitálne zručnosti sú dôležité na podporu ďalšej generácie analytikov, výskumných pracovníkov a novátorov. Hĺbkové digitálne odborné znalosti sú však potrebné v mnohých povolaniach, nielen IKT. Napríklad lekári analyzujú trendy šírenia chorôb a potrebujú tak medicínske, ako aj rozsiahle pokročilé digitálne kompetencie. Všeobecnejšie možno konštatovať, že v súčasnosti tri štvrtiny všetkých výskumných pracovníkov nemajú absolvovanú žiadnu prípravu v oblasti otvoreného prístupu či správy otvorených údajov. V rámci výskumu a inovácií zameraných na občanov a riešenie spoločenských výziev by sa mali lepšie využívať otvorené údaje a kolaboratívne digitálne technologické nástroje a metódy.





Ďalší postup: