Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade - Stratégia rozšírenia a hlavné výzvy 2006 – 2007 Spolu s priloženou osobitnou správou o kapacite EÚ pre začlenenie nových členov {SEK(2006) 1383} {SEK(2006) 1384} {SEK(2006) 1385} {SEK(2006) 1386} {SEK(2006) 1387} {SEK(2006) 1388} {SEK(2006) 1389} {SEK(2006) 1390} /* KOM/2006/0649 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.11.2006 KOM(2006) 649 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozšírenia a hlavné výzvy 2006 – 2007 Spolu s priloženou osobitnou správou o kapacite EÚ pre začlenenie nových členov {SEK(2006) 1383}{SEK(2006) 1384}{SEK(2006) 1385}{SEK(2006) 1386}{SEK(2006) 1387}{SEK(2006) 1388}{SEK(2006) 1389}{SEK(2006) 1390} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozšírenia a hlavné výzvy 2006 – 2007 Spolu s priloženou osobitnou správou o kapacite EÚ pre začlenenie nových členov 1. ÚVOD Rozšírenie je prioritou rozvoja EÚ už niekoľko desaťročí. Je veľmi prirodzené, že úlohou európskej integrácie je prekonať rozdelenie Európy a prispieť tak k pokojnému zjednoteniu kontinentu. Z politického hľadiska prispelo rozšírenie EÚ k významným zmenám, ako napríklad k pádu diktatúry a komunizmu. Rozšírenie prispelo k upevneniu demokracie, ľudských práv a stability na celom kontinente. Rozšírenie odráža silu EÚ, ktorá dosiahla viac prostredníctvom svojej príťažlivosti, ako toho mohla dosiahnuť inými prostriedkami. Z hospodárskeho hľadiska prispelo rozšírenie k prosperite a konkurencieschopnosti, čo umožnilo rozšírenej Únii lepšie čeliť problémom globalizácie. Toto prinieslo priame výhody pre Európu ako celok. Rozšírenie zvýšilo váhu EÚ v celosvetovom meradle a pomohlo jej stať sa silnejším medzinárodným subjektom. Pristúpenie Bulharska a Rumunska 1. januára 2007 ukončí piate rozšírenie po tom, čo v máji 2004 pristúpilo desať členských štátov. Dôsledná príprava umožnila hladkú integráciu týchto štátov do inštitúcií a politík EÚ. Desať nových členských štátov dosiahlo výbornú úroveň súladu s právnymi predpismi EÚ a významne prispelo k práci inštitúcií EÚ. Vytvorili zvýšenú úroveň hospodárskej aktivity, obchodu a investícií a vytvorili vysoký stupeň hospodárskeho rastu. Súčasný program rozšírenia zahŕňa krajiny západného Balkánu a Turecko. Týmto krajinám bola ponúknutá perspektíva členstva v EÚ po tom, čo splnia potrebné podmienky. Krajiny sa nachádzajú na rôznych úrovniach rozvoja na ceste k EÚ. Chorvátsko a Turecko vedú rokovania o svojom pristúpení. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko sa stala kandidátskou krajinou v decembri 2005. Ostatné krajiny západného Balkánu zaznamenávajú pokrok v plnení svojej európskej perspektívy. Program rozšírenia EÚ čelí v rokoch 2006 – 2007 niekoľkým základným otázkam. Tieto otázky sa týkajú najmä rokovaní o pristúpení s Tureckom, otázky budúceho štatútu Kosova, vzťahov so Srbskom, ako aj prevzatia väčšej vlastnej zodpovednosti za vládnutie v Bosne a Hercegovine. Tieto záležitosti sú samé o sebe dôležité a dotýkajú sa tiež geopolitických otázok súvisiacich s bezpečnosťou a stabilitou Európy ako celku. Cesta k členstvu je sama o sebe hodnotná, aj keď k pristúpeniu dôjde o mnoho rokov neskôr. Keďže táto cesta zahŕňa mnoho výziev, EÚ musí zostať zaangažovaná počas celého procesu. Predvstupová stratégia a rokovania s kandidátmi a potenciálnymi kandidátmi by mali dôsledne pokračovať a mali by naplno rešpektovať dohodnuté podmienky. EÚ poskytne finančnú podporu prostredníctvom novovytvoreného nástroja predvstupovej pomoci od januára 2007. Táto finančná pomoc sa bude zameriavať na priority stanovené v prístupových partnerstvách a európskych partnerstvách. Rozšírenie EÚ je historickým projektom založeným na vízií zjednotenej Európy a jej globálnej úlohy. Je potrebné, aby sa vo všeobecnosti na tomto projekte podieľali ľudia Európy a podporovali ho s cieľom zabezpečiť jeho úplnú demokratickú legitimitu. Demokraticky zvolené orgány v každom členskom štáte a v Únii prijímajú kľúčové rozhodnutia vedúce k pristúpeniu krajiny. Členské štáty sa musia ujať slova a vysvetliť prečo je rozšírenie v záujme EÚ. Komisia je pripravená zlepšiť tok objektívnych informácií vo forme prijateľnej pre užívateľa a spolupracovať s členskými štátmi a Európskym parlamentom s cieľom efektívnejšie komunikovať s verejnosťou o otázkach procesu rozšírenia. Európska rada bude na svojom zasadnutí v decembri 2006 viesť diskusiu o rozšírení. Rada vo svojich záveroch z decembra 2005 uviedla, že stratégia navrhnutá Komisiou minulý rok položila dobrý základ diskusií o rozšírení v roku 2006. V tejto stratégii sa zdôrazňuje, že starostlivo riadené rozšírenie môže európsku integráciu rozšíriť a prehĺbiť. Zakladá sa na troch základných princípoch: konsolidácii existujúcich záväzkov voči krajinám zúčastňujúcim sa procesu, uplatňovaní spravodlivých a prísnych podmienok a zintenzívnení informovanosti verejnosti o rozšírení. EÚ zobrala obavy súvisiace s tempom rozšírenia vážne. S cieľom vyhnúť sa prílišnému rozšíreniu záväzkov sa súčasná politika rozšírenia EÚ zakladá na konsolidácii, čo znamená, že EÚ veľmi opatrne prijíma nové záväzky, avšak rešpektuje existujúce záväzky voči krajinám, ktoré sú už súčasťou procesu. Pre všetky kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny platia prísne podmienky. Akékoľvek nové kroky v procese pristúpenia závisia od pokroku v uskutočňovaní politických a hospodárskych reforiem každej jednotlivej krajiny. Keďže ide o dlhodobý proces, je potrebné motivovať krajiny k pokračovaniu v reformách. Takisto je potrebné, aby EÚ zvýšila transparentnosť procesu. Samotné inštitúcie EÚ je potrebné reformovať v súlade so závermi Európskej rady z júna 2006. Nové inštitucionálne usporiadanie by sa malo dosiahnuť skôr, ako bude ďalší nový člen pripravený na vstup do Únie. Financovanie EÚ je ďalšou dôležitou otázkou pre budúcnosť. Schopnosť EÚ prijímať nových členov a zároveň udržať dynamiku integrácie bude v budúcnosti ešte dôležitejšie. V osobitnej správe Komisie priloženej k tomuto dokumentu sa stanovuje koncepcia, ktorou sa má zabezpečiť, aby si EÚ udržala schopnosť fungovať efektívne a zároveň plnila program rozšírenia, ktorého úlohou je plniť ciele nasledujúcich rokov. Nie všetky európske krajiny sú zapojené do procesu rozšírenia. EÚ vytvorila rad vzťahov s ostatnými krajinami, vrátane prostredníctvom Európskeho hospodárskeho priestoru, bilaterálnych vzťahov so Švajčiarskom, európskej susedskej politiky a strategického partnerstva s Ruskom. Európska susedská politika sa zameriava na zlepšenie prosperity, stability a dobrej správy vecí verejných v krajinách, ktoré susedia s EÚ, prostredníctvom hlbšieho politického vzťahu a hospodárskej integrácie. Komisia čoskoro predloží návrhy na posilnenie európskej susedskej politiky. Na základe existujúcej stratégie EÚ stanovuje súčasný dokument koncepciu s cieľom využiť skúsenosti z piateho rozšírenia, podporiť krajiny na ich ceste k členstvu, posilniť podporu verejnosti pre ďalšie rozšírenia, riešiť výzvy súvisiace s rozšírením a zabezpečiť integračnú kapacitu EÚ. Toto predstavuje základ pre vytvorenie obnoveného konsenzu o rozšírení. 2. PIATE ROZšÍRENIE Rozšírenie preukázalo svojou trvalou hodnotou, že je jednou z najúčinnejších politík EÚ, ktorá úspešne prispieva k mieru, stabilite a demokratickému rozvoju na celom kontinente. Desať členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, pokračujú v hladkej integrácií do inštitúcií a politík EÚ. Demokratické politické systémy nových členských štátov fungujú aj naďalej v celku dobre. Tieto štáty dosiahli výbornú úroveň súladu s právnymi predpismi EÚ a významne prispeli k práci inštitúcií EÚ. Inštitúcie EÚ fungujú aj naďalej efektívne. Rozšírenie pridalo EÚ na váhe v rámci politického a hospodárskeho života a zvýšilo silu pri rokovaniach EÚ na rôznych fórach. Takisto obohatilo kultúrne dedičstvo Únie. Rozšírenie prispelo k zvýšeniu bezpečnosti a stability v Európe a bolo takisto hospodárskym prínosom. Nové členské štáty rýchlo dobiehajú staré členské štáty. Staré členské štáty ťažia z nových obchodných a investičných príležitostí. Rozšírenie vo všeobecnosti prospelo hospodárstvu EÚ a pomohlo mu tak lepšie čeliť problémom globalizácie[1]. Postupné prijímanie eura novými členskými štátmi, ktoré začne Slovinsko 1. januára 2007, bude aj naďalej prispievať k tomuto pozitívnemu trendu. Rozšírenie Únie viedlo k účinnejšej deľbe práce a vyzbrojilo EÚ, aby mohla lepšie čeliť konkurencii v celosvetovom meradle. Vo všeobecnosti pôsobilo posledné rozšírenie ako katalyzátor hospodárskeho rastu a modernizácie v EÚ. Množstvo významných štúdií tento fakt nedávno potvrdili. Konkrétne výhody je napríklad možné vidieť v troch členských štátoch, ktoré po vstupe desiatich nových členských štátov zaviedli voľný pohyb práce. Tieto krajiny pocítili výhody vo forme zvýšeného národného dôchodku a daňových príjmov, ako aj zmenšovania tieňovej ekonomiky. Pracovníci z nových členských štátov prispeli k prekonaniu nedostatkov v oblasti odbornej pracovnej sily na pracovnom trhu a dobre sa prispôsobili novému kultúrnemu prostrediu[2]. Na základe týchto skúseností ďalších päť členských štátov otvorilo svoje pracovné trhy a ďalšie dva ich otvorili čiastočne[3]. Príprava Bulharska a Rumunska na členstvo v EÚ postupovala v súlade s prísnymi podmienkami a za plnej podpory EÚ. V priebehu prístupových rokovaní zaviedli obe krajiny ďalekosiahle reformy. Napriek tomu monitorovacie správy Komisie z októbra 2005, mája 2006 a septembra 2006 poukázali na oblasti, ohľadom ktorých existujú určité obavy a v ktorých je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie. V dôsledku dosiahnutého úspechu budú Bulharsko a Rumunsko schopné prevziať na seba práva a povinnosti súvisiace s členstvom od 1. januára 2007. V správe zo septembra boli stanovené prísne podmienky na zabezpečenie kontinuálneho pokroku reformného procesu v týchto krajinách pred a po pristúpení. Správa sa takisto zameriavala na ustanovenia stanovené v acquis a v Zmluve o pristúpení na zabezpečenie toho, aby inštitúcie a politiky EÚ fungovali aj naďalej efektívne. Komisia nebude váhať využiť tieto mechanizmy kedykoľvek to bude potrebné. Vstup Bulharska a Rumunska dokazuje krajinám v skoršej fáze prípravy na členstvo, že ich konečný cieľ je možné dosiahnuť. Takisto poskytuje niektoré skúsenosti, ktoré sa v súčasnosti zapracúvajú do predvstupovej stratégie. Z toho je jasné, že otázky súvisiace s reformou súdnictva a bojom proti korupcii a organizovanému zločinu je potrebné riešiť včas. Komisia napríklad zvyšuje povedomie o tom, ako najlepšie zabezpečiť nezávislosť, nestrannosť a efektivitu súdnictva a predchádzať korupcii. Okrem toho Komisia zdôrazňuje potrebu trvalých reforiem vo verejnej správe. Zodpovedná a efektívna štátna služba založená na profesionálnych kritériách kariérneho rastu umožňuje krajine efektívne sa pripraviť na vstup a následne fungovať ako členský štát. Je to výhodné pre krajinu ako celok. Piate rozšírenie bolo vo všeobecnosti veľmi úspešné. Výhody bude možné cítiť ďalších niekoľko rokov. Viac ako 100 miliónov nových občanov EÚ s rastúcimi príjmami pomôže posunúť európske hospodárstvo vpred. Rozšírenie prinieslo do Európy vyšší stupeň demokracie a právneho štátu. Posilnilo bezpečnosť všetkých občanov EÚ a zvýšilo prosperitu v rámci Únie. 3. PROCES ROZšÍRENIA Politika rozšírenia EÚ sa v súčasnosti zakladá na troch princípoch: konsolidácii záväzkov, podmienečnosti a komunikácii. Konsolidácia programu rozšírenia EÚ znamená, že Únia je opatrná pokiaľ ide o preberanie nových záväzkov, avšak rešpektuje existujúce záväzky voči krajinám, ktoré sú už súčasťou procesu rozšírenia. EÚ začala prístupové rokovania s Tureckom a Chorvátskom a ponúkla európsku perspektívu ostatným krajinám západného Balkánu. Tento záväzok je silným podnetom pre krajiny v presadzovaní reforiem. Pre všetky kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny platia prísne ale spravodlivé podmienky. Každý krok vpred závisí od pokroku každej jednotlivej krajiny v plnení nevyhnutných podmienok v každom jednotlivom stupni procesu pristúpenia. Tento prístup umožňuje konsolidáciu reforiem a prípravu nových členských štátov na splnenie povinností po ich pristúpení. Aby bolo rozšírenie úspešné, EÚ musí zabezpečiť podporu svojich občanov. Členské štáty musia prevziať vedenie, pokiaľ ide o efektívne informovanie o procese rozšírenia a najmä o výhodách, ktoré rozšírenie ponúka občanom EÚ. Demokratická legitimita zostáva veľmi dôležitá v procese pristúpenia k EÚ. 3.1. Prístupové rokovania Prístupové rokovania s Chorvátskom a Tureckom, ktoré sa začali v októbri 2005 po jednomyseľnom súhlase členských štátov, poskytujú ďalšiu podporu politickej a hospodárskej reformy v týchto krajinách a dobrých vzťahov s ich susedmi. Rokovania spočívajú v jasných a prísnych rokovacích rámcoch, na ktorých sa Rada jednomyseľne dohodla. Tempo rokovaní závisí od tempa reforiem v jednotlivých krajinách. Počas prístupových rokovaní sa stanovia dojednania, v rámci ktorých sa kandidátske krajiny zaviažu uplatňovať celý súbor právnych predpisov a politík EÚ známych ako acquis. Krajiny musia acquis prijať a uplatňovať a tiež musia dodržiavať politické ciele zmlúv. Rokovania umožňujú kandidátskym krajinám a EÚ dohodnúť sa na opatreniach, ktoré môžu byť nevyhnutné na uľahčenie integrácie. Každá krajina sa hodnotí na základe vlastných zásluh. Rokovania ponúkajú krajinám príležitosť preukázať ich schopnosť dokončiť nevyhnutné reformy a splniť všetky požiadavky na členstvo. Rokovania prebiehajú štruktúrovaným spôsobom. Od októbra 2005 sa v rámci procesu „previerky“ stretli stovky odborníkov z Turecka, Chorvátska a Komisie, aby objasnili acquis, ohodnotili úroveň krajín v oblasti zosúlaďovania právnych predpisov a preskúmali ich plány súvisiace s implementáciou. Proces previerky bol práve ukončený pre všetky kapitoly acquis. Po preverení kapitoly členské štáty rozhodnú na základe odporúčania Komisie o tom, či je príslušnú kapitolu možné otvoriť na prerokovanie alebo, ktoré referenčné hodnoty by mali kandidátske krajiny splniť pred tým, ako sa začnú rokovania. Pri začatí rokovaní Únia predloží svoju spoločnú pozíciu vrátane referenčných hodnôt, ktoré je potrebné splniť, aby sa mohla kapitola predbežne uzavrieť. Referenčné hodnoty sú novým nástrojom, ktorý bol zavedený ako výsledok skúseností nadobudnutých z piateho rozšírenia. Ich účelom je zlepšiť kvalitu rokovaní tým, že motivujú kandidátske krajiny uskutočniť potrebné reformy v počiatočnom štádiu. Referenčné hodnoty je možné merať a sú prepojené s kľúčovými elementmi kapitoly o acquis. Referenčné hodnoty pre začatie rokovaní sa vo všeobecnosti týkajú kľúčových prípravných opatrení súvisiacich s budúcim zosúladením právnych predpisov (ako napr. stratégie alebo akčné plány) a plnenia povinností vyplývajúcich zo zmluvy, ktoré odrážajú požiadavky acquis. Referenčné hodnoty pre ukončenie rokovaní sa týkajú legislatívnych opatrení, administratívnych alebo súdnych orgánov, ako aj výsledkov implementácie acquis. Kapitoly z oblasti hospodárstva zahŕňajú takisto kritérium fungujúceho trhového hospodárstva. V prípade, že kandidátska krajina prestane spĺňať referenčné hodnoty pre otvorenie rokovaní v rámci prerokúvanej kapitoly, Komisia môže navrhnúť, aby sa rokovania týkajúce sa tejto kapitoly prerušili. V prípade, že krajina prestane spĺňať referenčné hodnoty pre ukončenie rokovaní v rámci kapitoly, ktorá bola dočasne uzatvorená, Komisia môže členským štátom navrhnúť, aby sa prístupové rokovania týkajúce sa tejto kapitoly opätovne začali. Únia očakáva od krajín vedúcich rokovania, aby plnili politické kritériá a aby počas celých rokovaní pracovali na dosiahnutí vyšších štandardov. Výsledky dialógu s krajinami o ich úspechu pri riešení problémov v oblasti politických kritérií budú zahrnuté do procesu rokovaní. Komisia pripraví dialóg s členskými štátmi a vypracuje správu, ktorú im na príslušných zasadnutiach Rady odovzdá. Okrem toho súčasný rokovací rámec obsahuje kapitolu o súdnictve a základných právach, v rámci ktorej sa majú riešiť politické otázky. Toto umožňuje prísne sledovanie pokroku v kľúčových oblastiach. Súčasné rokovacie rámce umožňujú, aby sa prístupové rokovania prerušili v prípade vážneho a trvalého porušenia princípov slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu. Zvýšená pozornosť venovaná politickým reformám zlepší kvalitu prístupových rokovaní a stimuluje nevyhnutné reformy v kandidátskych krajinách. Odteraz budú výsledky dialógu s krajinami o ich hospodárskych reformách takisto zahrnuté do procesu rokovaní. Komisia pripraví dialóg s členskými štátmi a vypracuje správu, ktorú im na príslušných zasadnutiach Rady odovzdá. Tento dialóg sa zameriava na splnenie ekonomických kritérií a na konvergenciu s ekonomikami EÚ. Je potrebné, aby pristupujúce krajiny boli pred pristúpením fungujúcimi trhovými hospodárstvami, ktoré budú konkurencieschopné na vnútornom trhu. Predvstupová pomoc sa bude viac zameriavať na splnenie tohto cieľa. 3.2. Predvstupová stratégia Prístupové partnerstvá a európske partnerstvá tvoria hlavnú zložku predvstupovej stratégie. Na základe zistení správ Komisie o pokroku jednotlivých krajín partnerstvá stanovili priority pre tieto krajiny, v rámci ktorých musia dosiahnuť pokrok na ceste k cieľu členstva v EÚ. Tieto partnerstvá takisto stanovujú rámec pomoci EÚ na dosiahnutie tohto cieľa. Súčasné partnerstvá schválila Rada začiatkom tohto roka. Komisia ich plánuje preskúmať koncom roka 2007. Potom, ako Čierna Hora vyhlásila svoju nezávislosť, Komisia navrhuje pre túto krajinu európske partnerstvo. Nástroj predvstupovej pomoci Od 1. januára 2007 bude Komisia využívať nový finančný nástroj – Nástroj predvstupovej pomoci (IPA) na podporu modernizácie, reformy a zosúlaďovania právnych predpisov s acquis. Tento nástroj úplne nahradí predchádzajúce nástroje pomoci ako Phare, Cards, Ispa a Sapard. Kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny môžu čerpať finančné prostriedky z nového nástroja. Jednotný súbor pravidiel a postupy, ako i viac flexibility, poskytnú väčší efekt a lepšie zhodnotenie finančných prostriedkov v rámci prideľovania finančných prostriedkov EÚ. Krajiny západného Balkánu a Turecko získajú v priebehu nasledujúcich siedmich rokov približne 11,5 miliárd EUR. Komisia predkladá viacročný finančný rámec, v ktorom stanovuje indikatívne sumy v rámci prideľovania finančných prostriedkov IPA pre jednotlivú krajinu a jednotlivú hlavnú zložku. Keďže významné úlohy súvisiace s obnovou po konflikte v Srbsku, Čiernej Hore, ako aj v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko boli dosiahnuté, Európska agentúra pre obnovu postupne ukončí svoje činnosti do roku 2008. Delegácie Komisie a keď budú pripravené aj samotné orgány krajín prevezmú implementáciu pomoci, pričom priority budú prispôsobené novej realite. Zavedenie nástroja IPA takisto poskytuje príležitosť pre užšiu koordináciu s Európskou investičnou bankou, Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, Svetovou bankou a inými medzinárodnými finančnými inštitúciami. Komisia bude stavať na existujúcej spolupráci, aby tak spolu so svojimi partnermi zabezpečila zmobilizovanie čo najefektívnejšej kombinácie grantov a pôžičiek na podporu modernizácie a rozvoja v celom regióne. Implementácia stratégie pre krajiny západného Balkánu Všetky krajiny západného Balkánu dosiahli pokrok pri uskutočňovaní európskej perspektívy v súlade so stratégiou predloženou Komisiou minulý rok v strategickom dokumente Komisie o rozšírení. Každá krajina napreduje podľa vlastných zásluh, v závislosti od jej úspechu pri plnení požiadaviek. Obzvlášť dôležitým elementom pre EÚ pri posudzovaní žiadosti o členstvo sú uspokojivé výsledky plnenia povinností v súlade s dohodami o stabilizácií a pridružení (vrátane ustanovení súvisiacich s obchodom). EÚ na stretnutí v Salzburgu v marci 2006 opätovne zopakovala svoj záväzok vyplývajúci zo Solúnskeho programu, že budúcnosť krajín západného Balkánu je v Európskej únii a vyzvala krajiny, aby prevzali silnejšiu spoluzodpovednosť za proces v oblasti regionálnej spolupráce. Regionálna spolupráca je aj naďalej veľmi dôležitá so zreteľom na dlhotrvajúcu stabilitu, hospodársky rozvoj a urovnanie sporov na západnom Balkáne. Krajiny juhovýchodnej Európy sa tento rok dohodli na zriadení nového rámca so zvýšenou spoluzodpovednosťou založeného na procese spolupráce juhovýchodnej Európy. Bude zriadená Rada pre regionálnu spoluprácu, v rámci ktorej sa budú stretávať predstavitelia juhovýchodnej Európy spolu s predstaviteľmi medzinárodného spoločenstva. Komisia veľmi podporuje tento proces. Komisia takisto víta vstup do platnosti Zmluvy o Energetickom spoločenstve v roku 2006 a Dohody o spoločnom európskom vzdušnom priestore. EÚ bude podporovať priamy osobný kontakt, v rámci ktorého chce študentom a výskumným pracovníkom ponúknuť viac štipendií a zjednodušiť postup udeľovania víz. Chorvátski občania sú oslobodení od krátkodobých víz. Komisia navrhla Rade, aby ju oprávnila viesť rokovania týkajúce sa dohôd o zjednodušení vízového režimu s ostatnými krajinami v regióne, s cieľom uzavrieť tieto dohody v roku 2007. Návrh sa takisto vzťahuje na dohodu o readmisii, okrem Albánska, s ktorým už EÚ podpísala dohodu o readmisii. Okrem toho bude EÚ aj naďalej poskytovať pomoc v kľúčových oblastiach ako je energetika, doprava a hospodárska spolupráca. Krajiny juhovýchodnej Európy začali v apríli 2006 rokovania týkajúce sa regionálnej dohody o voľnom obchode a stanovili si za cieľ uzatvoriť túto dohodu do konca roku 2006. Komisia a Pakt stability plne podporujú tento proces[4]. EÚ čoskoro prijme do svojich dohôd s Chorvátskom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko ustanovenia o diagonálnej kumulácii pravidiel o pôvode a neskôr aj do dohôd s ďalšími krajinami. Stimuluje to obchod a investície v regióne. Albánsko, Chorvátsko a Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko už sú členmi WTO. Úsilie, ktoré budú musieť Bosna a Hercegovina, Čierna Hora a Srbsko vyvinúť v blízkej budúcnosti na to, aby vstúpili do WTO, im takisto pomôže pri prehlbovaní ich regionálnych obchodných zväzkov, uskutočňovaní hospodárskych reforiem a pri implementovaní budúcich dohôd o stabilizácií a pridružení. 4. ZABEZPEčENIE PODPORY VEREJNOSTI PRE ROZšÍRENIE Program rozšírenia poskytuje Únii spôsoby a prostriedky na riešenie mnohých spomenutých výziev. Vyhliadka pristúpenia k EÚ ponúknutá krajinám západného Balkánu a Turecku predstavuje dôležitý katalyzátor reforiem v týchto krajinách. Vo všeobecnosti ide o jasné výhody pre EÚ v zmysle rastu, stability a bezpečnosti. Verejnosť však musí byť o týchto výhodách lepšie informovaná. Je potrebné počúvať občanov, riešiť ich problémy a poskytnúť im vecné informácie. Členské štáty musia prevziať vedenie, pričom im bude pomáhať Európsky parlament a Komisia. Členské štáty spolu s podporou regionálnych a miestnych orgánov a subjektov občianskej spoločnosti, ktoré sú k verejnosti najbližšie, musia informovať o výhodách, ktoré priniesla politika rozšírenia občanom rozšírenej EÚ. S cieľom zabezpečiť podporu verejnosti pre rozšírenie v budúcnosti, je potrebné zvýšiť vzájomné porozumenie. Preto Komisia začala v roku 2005 dialóg občianskej spoločnosti medzi EÚ a kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami. Cieľom tohto programu je podporovať interakciu medzi mimovládnymi organizáciami, napr. výmena študentov, študijné pobyty žurnalistov, ako aj výmena medzi ženskými organizáciami, odborovými organizáciami a obchodnými spoločenstvami. Komisia prijme tieto opatrenia: - Komisia podporuje zvýšenie transparentnosti. Odporúča, aby sa kontrolné správy, referenčné hodnoty pre otvorenie rokovacích kapitol, ako aj konečné spoločné pozície EÚ uverejňovali. - Komisia rozšíri svoju podporu na dialóg občianskej spoločnosti, v rámci ktorého bude stavať na opatreniach doposiaľ prijatých pre Turecko a krajiny západného Balkánu. - Komisia bude viac podporovať priame osobné kontakty v oblastiach vzdelávania, výskumu a kultúry. - Komisia bude aj naďalej monitorovať verejnú mienku týkajúcu sa rozšírenia a počúvať obavy verejnosti. S cieľom účinnejšie informovať o politike rozšírenia bude Komisia pracovať prostredníctvom svojich zastúpení v členských štátoch a delegácií v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách. - Komisia vypracuje vhodné informácie týkajúce sa politických otázok rozšírenia v bežne zrozumiteľnom jazyku pre širokú verejnosť a pre odborníkov, najmä prostredníctvom špecializovaných internetových stránok. Takisto objasní praktické stránky procesu, najmä ako sú využívané podmienečnosť a hodnotenia dopadu. 5. HLAVNÉ VÝZVY V ROKU 2007 5.1. Zostávajúce výzvy z piateho rozšírenia Dosiahnutie celkového urovnania otázky Cypru a zjednotenie ostrova zostáva aj naďalej dôležitou výzvou. Komisia víta kroky prijaté v roku 2006 predstaviteľmi grécko-cyperskej a turecko-cyperskej komunity pokiaľ ide o opätovné začatie procesu vedúceho k úplnému vysporiadaniu pod záštitou OSN. Toto úsilie je potrebné v roku 2007 podstatne zintenzívniť. Komisia je pripravená podporiť takéto úsilie rovnako, ako tomu bolo v minulosti. Rada prijala dve z troch opatrení, ktoré navrhla Komisia na ukončenie izolácie turecko-cyperskej komunity. Voľný pohyb gréckych a tureckých Cyperčanov, ako aj ostatných občanov EÚ v rámci celého ostrova bol zaručený prostredníctvom nariadenia o zelenej línii. Program pomoci pre turecko-cyperskú komunitu bol prijatý a v súčasnosti sa vykonáva. Nariadenie o priamom obchode so severnou časťou Cypru navrhnuté Komisiou je kľúčovým nástrojom, ktorý je ešte potrebné prijať. S cieľom umožniť jeho rýchle prijatie je potrebné zvýšené úsilie a ochota prijať kompromis. 5.2. Kandidátske krajiny Chorvátsko V roku 2006 Chorvátsko aj naďalej dosahovalo pokrok pri plnení politických a ekonomických kritérií a kritérií acquis, ako aj pri implementovaní jeho dohody o stabilizácií a pridružení. Hlavnou výzvou pre rok 2007 bude pokračovanie v dosiahnutom pokroku a urýchlenie tempa reforiem, najmä v kľúčových oblastiach reformy súdnictva a verejnej správy, boja proti korupcii, ako aj hospodárskej reformy. Chorvátsko musí udržať dynamiku v oblasti integrácie do EÚ prostredníctvom dôslednej implementácie svojich záväzkov ako napr. v oblasti štátnej pomoci a nehnuteľného majetku. Chorvátsko by malo pokračovať v programe legislatívneho zosúladenia a ďalej zvýšiť kapacitu verejnej správy. Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca zostávajú aj naďalej kľúčové a prioritou by malo byť nájsť riešenia na neuzavreté bilaterálne otázky, najmä pokiaľ ide o demarkáciu hraníc. Práva menšín a návrat utečencov si budú vyžadovať nepretržitú veľkú pozornosť. Prístupové rokovania s Chorvátskom sa začali dobre. Chorvátsko prijalo dôležité kroky v nadväznosti na vykonanie kontroly v mnohých oblastiach s cieľom prispôsobiť svoje právne predpisy. Chorvátsko je v procese rozvoja potrebných administratívnych kapacít. Na základe tohto rozvoja a za predpokladu, že Chorvátsko sa bude venovať uvedeným otázkam, je možné očakávať, že rokovania budú pokračovať dobrým tempom. Turecko V roku 2006 Turecko aj naďalej dosahovalo pokrok v reformách, najmä v poslednej dobe prijatím niektorých prvkov 9. reformného balíčka. Okrem toho sa vďaka politike nulovej tolerancie počet hlásených prípadov mučenia a zlého zaobchádzania vo všeobecnosti znížil, hoci situácia na juhovýchode krajiny je z tohto hľadiska stále povážlivá. Tempo reforiem sa však spomalilo. V roku 2007 bude dôležité vynaložiť rozhodné úsilie s cieľom rozšíriť dynamiku reformy v celom Turecku. Je nevyhnutné okamžite zabezpečiť slobodu prejavu zrušením alebo zmenením a doplnením článku 301 trestného zákona a všeobecným zosúladením legislatívy s európskymi normami. Okrem slobody prejavu sú potrebné ďalšie snahy na posilnenie slobody vierovyznania, práv žien a práv odborových organizácií. Je potrebné presadzovať demokratickú civilnú kontrolu nad armádou a ďalej zosúlaďovať presadzovanie práva a súdnu prax v zmysle reforiem. Turecko musí súčasne riešiť vážne hospodárske a sociálne problémy na juhovýchode krajiny a zaručiť úplné uplatňovanie práv a slobôd zo strany kurdskej populácie. Prístupové partnerstvo prijaté 1. januára 2006 je meradlom pokroku v reformách. Kľúčové zostávajú dobré susedské vzťahy. Komisia zosilní monitorovanie plnenia politických kritérií. Ako je uvedené vo vyhlásení Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov z 21. septembra 2005, EÚ očakáva od Turecka úplné, nediskriminačné implementovanie dodatočného protokolu k Ankarskej dohode a odstránenie všetkých prekážok súvisiacich s voľným pohybom tovaru, vrátane obmedzení týkajúcich sa spôsobu dopravy. Neimplementovanie záväzkov v plnom rozsahu ovplyvní celkový vývoj rokovaní. V prípade, že Turecko svoje záväzky nesplní, Komisia poskytne príslušné odporúčania pred decembrovým zasadnutím Európskej rady. Takisto je nevyhnutné, aby tak, ako je stanovené v prístupovom partnerstve, Turecko prijalo príslušné kroky súvisiace s normalizáciou bilaterálnych vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ čo možno najskôr. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko Označenie Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko za kandidátsku krajinu v decembri 2005 bolo vyjadrením uznania tejto krajine za výsledky dosiahnuté v reformách. Takisto to bolo akýmsi povzbudením k pokračovaniu v reformách na ceste k plneniu európskej perspektívy krajiny. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dosahovala pokrok naďalej aj v roku 2006, avšak tempo bolo pomalšie. Voľby v júli sa uskutočnili vo všeobecnosti v súlade s medzinárodnými štandardami. Nedostatky, ktoré sa vyskytli, je potrebné riadne riešiť. Vláda stále čelí konkrétnym výzvam v oblasti implementácie reforiem polície a súdnictva, v boji proti korupcii, ako aj v úplnej implementácii dohody o stabilizácií a pridružení. S cieľom podporiť klímu vhodnú pre reformy, implementácia Ochridskej dohody je aj naďalej veľmi dôležitá. Je vo všeobecnosti dôležité, aby reformné snahy boli v najbližšej dobe podporované na základe spolupráce a politického konsenzu. Ak sa má v prístupovom procese dosiahnuť pokrok, prioritou by malo byť zrýchlenie tempa reforiem v kľúčových oblastiach. 5.3. Potenciálne kandidátske krajiny Albánsko Albánsko aj naďalej prispieva k stabilite v regióne, najmä prostredníctvom svojho rozvážneho postoja k situácii v susedných krajinách. Podpisom dohody o stabilizácií a pridružení tento rok sa vo vzťahoch medzi EÚ a Albánskom zaznamenal pokrok. Súčasnou prioritou je zamerať sa na implementáciu dočasnej dohody, ktorá vstúpi do platnosti 1. decembra 2006 a ktorá sa vzťahuje na obchodné záležitosti. S podporou EÚ rieši Albánsko výzvy súvisiace s politickou, súdnou a hospodárskou reformou, ako aj bojom proti korupcii a organizovaným zločinom. Tieto témy zostanú prioritou aj v nasledujúcom období. Bosna a Hercegovina Európska perspektíva je veľmi dôležitá pri podporovaní všetkých strán v Bosne a Hercegovine presadzovania politickej a hospodárskej reformy. Neobmedzená spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) je základnou súčasťou podmienok, ktorých splnenie môže krajinu priblížiť k EÚ. Zrušenie Úradu vysokého predstaviteľa (OHR) umožní ľuďom a inštitúciám krajiny prevziať skutočnú vlastnú zodpovednosť za spoločný osud. Ukončenie rokovaní týkajúcich sa dohody o stabilizácií a pridružení a jej implementovanie posilní európsku perspektívu krajiny. Ak budú podmienky splnené, tieto rokovania je možné ukončiť za pár mesiacov. Ústavný vývoj je potrebný na vybudovanie funkčnejšieho, právne udržateľnejšieho a demokratickejšieho štátu. Po zrušení OHR sa bude EÚ musieť venovať otázke svojho vlastného zastúpenia v krajine v budúcnosti. Čierna Hora Čierna Hora získala nezávislosť v júni 2006 po referende uskutočnenom slobodným a regulárnym spôsobom v súlade s podmienkami dohodnutými s Európskou úniou. Po vyhlásení nezávislosti začala Čierna Hora rokovania týkajúce sa samostatnej dohody o stabilizácií a pridružení (SAA) v súlade s novými smernicami urýchlene dohodnutými Radou. Prostredníctvom spolupráce s EÚ má Čierna Hora príležitosť vyriešiť výzvy súvisiace s budovaním štátu v rámci stabilného a bezpečného predvstupového procesu. Aby bolo možné uzavrieť rokovania o SAA v nadchádzajúcich mesiacoch, bude potrebné udržať tempo reforiem a pokračovať v spolupráci s ICTY. Čierna Hora musí vykonať veľa práce, ak chce posilniť svoje inštitúcie dostatočne na to, aby sa mohla posunúť vpred. Kľúčové opatrenia sú stanovené v navrhnutom európskom partnerstve predloženom spolu s týmto oznámením. Uprednostniť je potrebné reformu súdnictva a boj proti organizovanému zločinu a korupcii. Čierna Hora musí zlepšiť kapacity verejnej správy so zreteľom na implementáciu dohody o stabilizácií a pridružení. Srbsko Srbsko je potrebné pochváliť za jeho konštruktívny prístup pokiaľ ide o nezávislosť Čiernej Hory. Nová ústava by mala dať základ posilneniu systému riadenia krajiny. Srbsko zaznamenalo úspech v zabezpečovaní makroekonomickej stability, podporovaní privatizácie a priťahovaní zahraničných priamych investícií. Hospodárska integrácia s EÚ pokročila. Srbsko takisto dosiahlo ďalší pokrok v reforme verejnej správy. V rokovaniach s EÚ týkajúcich sa dohody o stabilizácií a pridružení preukázala srbská verejná správa významnú inštitucionálnu kapacitu. To je dobrým predpokladom Srbska dobehnúť ostatné krajiny v regióne na ceste do EÚ potom, ako splní podmienky pre obnovenie rokovaní o SAA. Komisia nepodceňuje rozsah výziev, ktorým Srbsko čelí v súčasných politických podmienkach. Srbsko musí prijať konštruktívny postoj pokiaľ ide o Kosovo. Vyhliadky konečného pristúpenia k EÚ musia byť vierohodné a viditeľné pre srbské obyvateľstvo prostredníctvom skorého opätovného začatia a rýchleho uzavretia rokovaní týkajúcich sa dohody o stabilizácií a pridružení po tom, čo budú splnené podmienky neobmedzenej spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). EÚ takisto pracuje na tom, aby privinula srbské obyvateľstvo do európskych štruktúr prostredníctvom zjednodušenia vízového režimu[5] a prostredníctvom pomoci Srbsku plnohodnotnejšie sa zúčastňovať na programoch Spoločenstva v oblastiach ako sú vzdelávanie, mládež, výskum a kultúra. Kosovo[6] EÚ naďalej spolupracuje s Kosovom prostredníctvom monitorovania štandardov, poskytovania pomoci a práce s Dočasnou misiou Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK), ako aj podporovania procesu určenia štatútu prebiehajúceho pod záštitou osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN Martti Ahtisaariho. Ihneď, ako Bezpečnostná rada Organizácie spojených národov štatút schváli, EÚ bude zohrávať hlavnú úlohu pri jeho upevnení a implementovaní. Vysporiadanie otázky štatútu musí byť politicky a právne jasné a takisto je potrebné stanoviť víziu pre budúci rozvoj Kosova. Otázka štatútu Kosova je sui generis a preto nepredstavuje žiaden precedens. Toto dá orgánom Kosova ďalší stimul, aby pokračovali v reformách, ktoré sú potrebné v kľúčových oblastiach právneho štátu, hospodárstva, verejnej správy a poskytne základ pre úspešný posun právomocí z UNMIK. Ústrednou otázkou zostávajú práva menšín, ako aj ich účasť v inštitúciách Kosova. Európska perspektíva je dôležitá na to, aby všetkým zainteresovaným stranám poskytla víziu spoločnej budúcnosti v Európskej únii. 6. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Na základe uvedenej analýzy Komisia navrhuje tieto závery: 1. Rozšírenie EÚ spočíva aj naďalej na troch princípoch, t. j. konsolidácii, podmienečnosti a komunikácii. EÚ rešpektuje záväzky prijaté voči krajinám, ktoré sú už súčasťou procesu, je však opatrná pri preberaní akýchkoľvek nových záväzkov. Tempo prístupového procesu závisí od tempa reforiem v príslušnej kandidátskej krajine. 2. Súčasná stratégia rozšírenia vytvára spolu so spôsobmi a prostriedkami na zabezpečenie kapacity EÚ pre začlenenie nových členov základ pre obnovený konsenzus o rozšírení. 3. Kapacita EÚ pre začlenenie nových členov je určená dvoma faktormi: 4. udržiavanie dynamiky na posilnenie a prehĺbenie európskej integrácie zabezpečením schopnosti EÚ fungovať. Je to v záujme súčasných a budúcich občanov EÚ. 5. zabezpečenie toho, aby boli kandidátske krajiny pri ich vstupe pripravené prevziať záväzky vyplývajúce z členstva prostredníctvom splnenia prísnych podmienok. Komisia to hodnotí na základe prísnej podmienečnosti. 6. Integračná kapacita EÚ sa bude vo všetkých kľúčových štádiách prístupového procesu preskúmavať. Komisia poskytne vo svojich stanoviskách týkajúcich sa žiadostí o členstvo a v priebehu prístupových rokovaní hodnotenia dopadu pristúpenia na kľúčové politické oblasti. To pomôže členským štátom definovať spoločné pozície EÚ pre rokovania o príslušných kapitolách vrátane, ak to bude potrebné, prechodné obdobia alebo iné opatrenia. 7. Pri hodnotení rozpočtového dopadu budúcich pristúpení Komisia preskúma dopad na kľúčové politiky, najmä poľnohospodársku a kohéznu politiku. 8. EÚ musí zabezpečiť, aby mohla udržať a prehĺbiť svoj vlastný rozvoj a zároveň pokračovať v programe rozšírenia. Inštitucionálna reforma je potrebná na zlepšenie efektívnosti rozhodovania rozšírenej EÚ. Nové inštitucionálne usporiadanie by sa malo dosiahnuť skôr, ako bude ďalší nový člen pripravený na vstup do Únie. 9. Komisia bude ďalej zlepšovať kvalitu procesu pristúpenia. Referenčné hodnoty je možné stanoviť pre otváranie aj uzatváranie rokovacích kapitol a tieto budú základom pre prerušenie alebo opätovné otvorenie rokovaní o jednotlivých kapitolách. Výsledky politického a hospodárskeho dialógu budú zahrnuté do procesu rokovania. Problematické otázky ako napr. reforma súdnictva a boj proti korupcii je potrebné riešiť v počiatočnom štádiu prístupového procesu. 10. S cieľom zvýšiť transparentnosť Komisia navrhuje, aby sa zverejňovali kľúčové dokumenty súvisiace s rokovaním vrátane hodnotení dopadu, kontrolných správ, referenčných hodnôt na otvorenie kapitol a spoločných pozícií EÚ k rokovaniam. 11. Je potrebné zabezpečiť podporu verejnosti pre rozšírenie. Na zabezpečenie tejto podpory, ako aj dôvery v integračnú kapacitu EÚ je potrebné udržať precíznosť procesu a prísnu podmienečnosť. O rozšírení takisto musíme lepšie informovať. Je potrebné počúvať občanov, riešiť ich problémy prostredníctvom primeraných politík a poskytovať vecné informácie. Členské štáty musia v tejto súvislosti zohrávať vedúcu úlohu. Komisia sa bude na tom aktívne podieľať spolu s Európskym parlamentom, národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj s občianskou spoločnosťou. 12. Chorvátsko začalo dobre pokiaľ ide o prístupové rokovania. Krajina prijala dôležité kroky v nadväznosti na kontrolu v mnohých oblastiach s cieľom prispôsobiť svoje právne predpisy a je v procese rozvoja potrebných administratívnych kapacít. Chorvátsko však musí značne pokročiť s cieľom dosiahnuť hlavné výzvy ako napr. reformu súdnictva, boj proti korupcii, hospodársku reformu a musí naďalej plne spolupracovať s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Kľúčové zostávajú dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca. 13. Turecko aj naďalej dostatočne spĺňa kodaňské kritériá a pokračuje v politických reformách. Tempo sa však v priebehu posledného roka spomalilo. Významné úsilie je potrebné vynaložiť, najmä pokiaľ ide o slobodu prejavu. Zlepšenia v ďalších oblastiach sú potrebné najmä pokiaľ ide o práva nemoslimských náboženských komunít, práva žien, práva odborov a civilnú kontrolu armády. Turecko je možné považovať za fungujúce trhové hospodárstvo a takisto dosiahlo pokrok, pokiaľ ide o schopnosť prijať záväzky vyplývajúce z členstva. Kľúčové zostávajú dobré susedské vzťahy. 14. Ako je uvedené vo vyhlásení Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov z 21. septembra 2005, EÚ očakáva od Turecka úplné, nediskriminačné implementovanie dodatočného protokolu k Ankarskej dohode a odstránenie všetkých prekážok súvisiacich s voľným pohybom tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa spôsobu dopravy. Neimplementovanie záväzkov v plnom rozsahu ovplyvní celkový vývoj rokovaní. V prípade, že Turecko svoje záväzky nesplní, Komisia predloží príslušné odporúčania pred decembrovým zasadnutím Európskej rady. Takisto je nevyhnutné, aby tak, ako je stanovené v prístupovom partnerstve, Turecko prijalo príslušné kroky súvisiace s normalizáciou bilaterálnych vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ čo možno najskôr. 15. Označenie Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko za kandidátsku krajinu v decembri 2005 bolo krajine vyjadrené uznanie za dosiahnuté reformné úspechy. Krajina aj v roku 2006 dosahovala pokrok, avšak pomalším tempom. Všetky krajiny západného Balkánu dosiahli pokrok v súlade so stratégiou stanovenou Komisiou minulý rok. Každá krajina postupuje vpred podľa vlastných zásluh. Uspokojivé výsledky implementácie záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácií a pridružení (vrátane ustanovení súvisiacich s obchodom) sú významným prvkom pre EÚ pri posudzovaní žiadosti o členstvo. PRÍLOHA 1 Osobitná správa o kapacite EÚ pre začlenenie nových členov ÚVOD Táto osobitná správa predstavuje celistvú súčasť strategického dokumentu o rozšírení na rok 2006. V nadväznosti na žiadosť Európskej rady vyslovenej na jej zasadnutí v júni 2006 sa táto osobitná správa zameriava na strednodobé a dlhodobé otázky týkajúce sa kapacity EÚ pre začlenenie nových členov. Stanovuje sa v nej prístup s cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla udržať a prehĺbiť svoj vlastný rozvoj v zmysle politík a inštitúcií a zároveň pokračovať v programe s kľúčovými výzvami súčasného sveta. V roku 1993 Európska rada v Kodani dospela k záveru, že „kapacita Únie absorbovať nových členov a zároveň udržať dynamiku európskej integrácie je dôležitým hľadiskom vo všeobecnom záujme Únie, ako aj kandidátskych krajín“. Ako je stanovené v strategickom dokumente Komisie z roku 2005 a bolo potvrdené na zasadnutí Európskej rady z júna 2006, v tempe rozšírenia je potrebné zohľadniť integračnú kapacitu EÚ. EÚ musí zabezpečiť, aby mohla udržať a prehĺbiť svoj vlastný rozvoj a zároveň pokračovať v programe rozšírenia. Inštitucionálna reforma je potrebná na zlepšenie efektívnosti rozhodovania rozšírenej EÚ. Nové inštitucionálne usporiadanie by sa malo dosiahnuť skôr, ako bude ďalší nový člen pripravený na vstup do Únie. Rozšírenie znamená podelenie sa o projekt spočívajúci v spoločných princípoch, politikách a inštitúciách. Únia musí zabezpečiť, aby dokázala udržať kapacitu konať a rozhodovať v súlade so spravodlivou rovnováhou v rámci inštitúcií, rešpektovať rozpočtové obmedzenia a implementovať ambiciózne spoločné politiky, ktoré fungujú spoľahlivo a dosahujú dané ciele. Absorpčná alebo skôr integračná kapacita EÚ je určovaná rozvojom politík a inštitúcií EÚ a transformáciou žiadateľov na dobre pripravené členské štáty. Kapacita budúcich členov súvisiaca s pristúpením k Únii je Komisiou prísne hodnotená na základe striktnej podmienečnosti. Integračná kapacita znamená, či EÚ môže prijať nových členov v danom momente alebo za dané obdobie bez toho, aby ohrozila politické ciele stanovené v zmluvách. A preto je to v prvom rade funkčné poňatie. Komisia bude v budúcnosti pripravovať hodnotenia dopadu vo všetkých kľúčových štádiách procesu pristúpenia. Pri týchto hodnoteniach sa budú do úvahy brať osobitné črty každej krajiny. EÚ bola rozšírená päťkrát; rozšírila sa zo šiestich na 25 a čoskoro 27 členských štátov. Tieto rozšírenia vo veľkej miere prispeli k zjednoteniu Európy, podpore demokracie, ľudských práv a stabilite na celom kontinente. Stimulovali rozvoj nových politík EÚ v oblastiach ako hospodárska a sociálna kohézia, vonkajšie vzťahy a ochrana životného prostredia. Vnútorný trh, schengenský priestor a euro boli vytvorené paralelne. Piate rozšírenie v roku 2004, čoskoro doplnené pristúpením Bulharska a Rumunska, zvýšilo dôležitosť EÚ vo svete a znamenalo osobitný hospodársky prínos v zmysle obchodu a investícií a hospodárskeho rastu. Zároveň EÚ aj naďalej vytvára a implementuje nové politiky, napríklad v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Rozširovanie EÚ postupovalo paralelne s prehlbovaním európskej integrácie. Súčasný program rozšírenia spočívajúci na stratégii pozostávajúcej z troch základných princípov: konsolidácie, podmienečnosti a komunikácie. Vzťahuje sa na krajiny západného Balkánu a Turecko, ktoré sú na rôznych úrovniach, pokiaľ ide o ich pripravenosť na vstup do EÚ. Európska rada dala týmto krajinám jasnú perspektívu členstva EÚ po tom, ako splnia potrebné podmienky. EÚ je opatrná pri preberaní nových záväzkov, avšak rešpektuje existujúce záväzky voči krajinám, ktoré sú už súčasťou procesu. V súčasnosti je nepravdepodobné, že by v budúcnosti pristúpila veľká skupina krajín súčasne. Kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny sa v zmysle politického a hospodárskeho rozvoja a administratívnej kapacity značne líšia. Na základe súčasného stavu predvstupových príprav je pravdepodobné, že sa ďalšie pristúpenia uskutočnia v strednodobom až dlhodobom hľadisku. EÚ môže úspešne privítať nové krajiny za predpokladu, že sama dosiahla pokrok a kandidátske krajiny môžu splniť svoje záväzky ako členské štáty. Je tiež potrebné, aby boli na ďalšie rozšírenie pripravení aj občania EÚ a aby lepšie chápali o čo ide. To zvýši demokratickú legitimitu procesu, pokiaľ ide o vnímanie verejnosti. Prístup predložený v tomto dokumente spočíva v: - zabezpečení kapacity EÚ udržať dynamiku európskej integrácie; - zabezpečení, aby kandidátske krajiny splnili prísne podmienky; - lepšej komunikácii. V posledných rokoch sa aktuálnou stala otázka týkajúca sa konečných hraníc Európskej únie. To umožnilo Komisii navrhnúť niekoľko záverov. Termín „európsky“ zahŕňa geografické, historické a kultúrne elementy, ktoré všetky prispievajú do európskej identity. Spoločné skúsenosti pokiaľ ide o myšlienky, hodnoty a historickú vzájomnú pôsobnosť nie je možné vyjadriť v nekonečnom jednoduchom vzorci a je potrebné, aby ich každá nasledujúca generácia prehodnotila. Právny základ rozšírenia spočíva v článku 49 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje, že „ O členstvo v Únii môže požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje zásady uvedené v článku 6 ods. 1 “. Toto ustanovenie v zmluve však neznamená, že o členstvo musí požiadať každá európska krajina alebo že EÚ musí prijať všetky žiadosti. Európska únia je definovaná v prvom rade svojimi hodnotami. KRÁTKY PREHĽAD INTEGRAČNEJ KAPACITY EÚ Únia prehodnotila svoju kapacitu pre začlenenie nových členov pri predchádzajúcich rozšíreniach. Stanoviská Komisie týkajúce sa žiadostí o členstvo predstavovali základ pre Radu pri rozhodovaní o začatí prístupových rokovaní. V ich rámci sa hodnotila schopnosť kandidátskych krajín prevziať na seba záväzky vyplývajúce z členstva vrátane ich schopnosti prevziať politiky EÚ. Stanoviská takisto poskytli za prvé štyri rozšírenia všeobecnú analýzu dopadu pristúpenia na Úniu v oblastiach ako napr. fungovanie rotujúceho predsedníctva Rady, odhady čistých finančných prevodov spočívajúcich v súčasných spoločných politikách alebo nárast úradných jazykov EÚ. Komisia predložila v roku 2004 štúdiu týkajúcu sa otázok, ktoré vyvstali z možného členstva Turecka, spolu s odporúčaním na začatie prístupových rokovaní. V štúdii sa spomína, že potrebné prípravy na pristúpenie budú siahať až do ďalšieho desaťročia. V štúdii sa uvádzajú odhady dopadu na rozpočet po pristúpení Turecka a vymedzujú oblasti, v ktorých by to vyvolalo osobitné problémy: poľnohospodárstvo, kohézia, energetika, migrácia, vonkajšie hranice a zahraničná politika. Pri príprave minulých rozšírení Komisia preskúmala v osobitných politických dokumentoch dôsledky pre EÚ vyplývajúce z otázok, ktoré sú spoločné pre viacero žiadostí o členstvo. Komisia zdôraznila posilnenie inštitúcií EÚ, podporu hospodárskej integrácie a rozvoj spoločných politík, ktoré predstavujú predpoklady európskej integrácie. Komisia v roku 1997 zhodnotila pravdepodobný dopad piateho rozšírenia a navrhla reformy v politickej a rozpočtovej oblasti v rámci príprav na rozšírenie. Kľúčovým cieľom „Agendy 2000“ bolo zabezpečiť, aby politiky EÚ boli pripravené na rozšírenie. Pokiaľ ide o hospodárstvo, EÚ začala s prípravou piateho kola rozšírenia už v roku 1991, kedy EÚ podpísala prvé európske dohody s krajinami strednej a východnej Európy. V dôsledku týchto dohôd sa EÚ rýchlo stala prvým obchodným partnerom týchto krajín. Väčšina bilaterálneho obchodu s priemyselným tovarom medzi EÚ a týmito krajinami bola liberalizovaná ešte pred pristúpením, čo značne uľahčilo hospodársku integráciu. Hospodársku integráciu s Tureckom uľahčuje colná únia, ktorá stimulovala hospodárske reformy a dynamizmus. Krajiny západného Balkánu sú pripravené vďaka dohodám o stabilizácií a pridružení, ktoré poskytujú postupnú liberalizáciu a hospodársku pomoc. Simultánne rozšírenie a modernizácia Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) pripravuje cestu pre hlbšiu hospodársku integráciu v juhovýchodnej Európe. Hodnotenie kapacity EÚ pre začlenenie nových členov pokračovalo počas prístupových rokovaní. Komisia navrhla opatrenia na riešenie dopadu rozšírenia na existujúce členské štáty v určitých oblastiach politiky. V rámci piateho rozšírenia zahŕňali tieto oblasti pohyb pracovníkov a cestnú dopravu. Hodnotenie Komisie rozpočtových súm potrebných na financovanie piateho rozšírenia poskytlo základ pre uzatvorenie rokovaní, ako aj pre platby v poľnohospodárstve. Únia pomáhala žiadateľským krajinám v ich príprave na prevzatie budúcich záväzkov vyplývajúcich z členstva. Pre piate rozšírenie vytvorila predvstupovú stratégiu. Táto zahŕňala podrobné monitorovanie a pravidelné podávanie správ o pokroku dosiahnutom jednotlivými krajinami, stanovenie priorít prostredníctvom prístupových partnerstiev a finančnú pomoc. Ďalekosiahle dohody o pridružení umožnili týmto žiadateľským krajinám prevziať na seba niektoré z práv a záväzkov vyplývajúcich z acquis pred pristúpením v oblastiach jednotného trhu, ako sú napríklad politika hospodárskej súťaže, duševné vlastníctvo, námorná doprava a osvedčovanie priemyselných výrobkov. Kandidátske krajiny sa podieľali na činnostiach v agentúrach a výboroch EÚ. Potom, ako boli prístupové zmluvy podpísané, sa pristupujúce krajiny zúčastňovali na zákonodarnom procese ako pozorovatelia. Táto stratégia, ktorá sa zameriavala na dôkladnú prípravu samotných kandidátskych krajín, uľahčila ich hladkú integráciu do EÚ. Dva roky po pristúpení dosiahlo desať nových členských štátov výbornú úroveň súladu s právnymi predpismi EÚ, ako je zdôraznené v hodnotiacej tabuľke vnútorného trhu a správach Komisie o implementovaní právnych predpisov EÚ. Hospodársky dopad ich pristúpenia je pozitívny. Inštitúcie aj naďalej fungujú a prijímajú rozhodnutia; noví členovia zohrávajú aktívnu úlohu. Komisia vykonala štúdiu týkajúcu sa hospodárskej dimenzie rozšírenia dva roky po rozšírení 1. mája 2004. Štúdia ukázala, že skúsenosť z posledných dvoch rokov bola prevažne pozitívna[7]. Rozšírenie smerom na východ podporilo prudký rast a vytvorilo nové pracovné miesta v európskom hospodárstve. Starostlivá príprava rozšírenia v poslednom desaťročí bola kľúčom k dosiahnutiu tohto úspešného výsledku. Väčšina občanov v EÚ a kandidátskych krajinách podporovala rozšírenie. Napriek tomu, ide o veľa a isté obavy a nedorozumenia súvisiace s rozšírením zostávajú prítomné vo verejnej mienke. Je potrebné to riešiť. INTEGRAČNÁ KAPACITA EÚ DNES Únia musí zabezpečiť, že si dokáže udržať kapacitu fungovať v záujme svojich občanov dnes a v budúcnosti. Zatiaľ čo sa Únia vnútorne pripravuje na ďalšie inštitucionálne reformy, starostlivo riadený proces pristúpenia bude pokračovať. V tejto časti je uvedený prístup hodnotenia kapacity EÚ pre rozšírenie v budúcnosti zohľadňujúci skúsenosti z minulosti. Zabezpečenie kapacity EÚ udržať dynamiku európskej integrácie Kapacita Únie udržať dynamiku európskej integrácie pri jej rozširovaní pozostáva z troch hlavných komponentov: inštitúcií, spoločných politík a rozpočtu. Únia musí zabezpečiť, že jej inštitúcie budú aj naďalej efektívne konať, jej politiky budú spĺňať vytýčené ciele a jej rozpočet bude úmerný cieľom a finančným zdrojom. Inštitúcie EÚ nepotrebuje nové inštitucionálne opatrenia iba kvôli rozšíreniu. EÚ ich potrebuje na to, aby mohla súčasná Únia fungovať lepšie. Únia musí zabezpečiť, aby boli jej inštitúcie a rozhodovací proces aj naďalej efektívne a zodpovedné, kvôli súčasným členským štátom, ako aj so zreteľom na ďalšie rozšírenie. V rámci predchádzajúcich rozšírení tvorila integrácia pristupujúcich krajín do inštitúcií EÚ časť prístupových rokovaní. Vyplývajúce úpravy inštitucionálnych ustanovení boli vykonané v príslušných zmluvách o pristúpení. Posledné rozšírenie predchádzali inštitucionálne reformy. Inštitucionálne ustanovenia zmlúv o pristúpení s desiatimi novými členskými štátmi, ktoré pristúpili v roku 2004, a s Bulharskom a Rumunskom sú založené na Zmluve z Nice. Zmluva z Nice poskytuje pravidlá pre 27 členských štátov, t. j. po pristúpení Bulharska a Rumunska. V zmluve sa však stanovuje, že ak Únia pozostáva z 27 členských štátov, počet členov Komisie bude nižší ako je počet členských štátov. Počet členov Komisie stanoví Rada konajúc jednomyseľne. Toto pravidlo sa uplatňuje na prvú Komisiu po pristúpení 27. členského štátu. Rada takisto prijme vykonávacie opatrenia týkajúce sa rotačného systému založeného na princípe rovnosti. V Zmluve z Nice sa nestanovujú úpravy týkajúce sa zloženia a fungovania iných inštitúcií Únie zloženej z viac ako 27 členských štátov. Pridelenie kresiel v Európskom parlamente a váženie hlasov v Rade je veľmi dôležité, pokiaľ ide o schopnosť EÚ prijímať rozhodnutia. Pred ďalším rozšírením bude preto EÚ musieť prijať rozhodnutie týkajúce sa rozsahu a podstaty inštitucionálnych reforiem. Rozšírenie bude mať takisto praktické následky na fungovanie inštitúcií, ako napr. používanie jazykov. Hodnotenie dopadu rozšírenia na inštitúcie EÚ bude zahrnuté do stanovísk Komisie týkajúcich sa všetkých budúcich žiadosti o členstvo v EÚ. Pred tým, ako bude ďalší nový člen pripravený vstúpiť do EÚ, by sa malo dosiahnuť nové inštitucionálne usporiadanie. Vo veľkom záujme budúcich možných členských štátov, ako aj rozšírenej Únie je, aby EÚ fungovala lepšie. Politiky EÚ Rozšírenia v minulosti posilnili politiky EÚ, pretože nové členské štáty obohatili európske podnikanie o ich vlastné národné skúsenosti a politické smerovania. Súčasné acquis čiastočne odráža dopad rozšírení v minulosti v takých rozdielnych oblastiach ako kohézna politika, poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, ochrana životného prostredia, vonkajšie vzťahy, transparentnosť, povinnosť skladať účty a európske občianstvo. Niektoré politiky EÚ by priniesli ešte väčšie výhody, keby boli rozšírené do viacerých krajín a uplatnené za správnych podmienok ako napr. v oblasti vnútorného trhu alebo oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Je potrebné, aby bola Únia v priebehu rozširovania schopná aj naďalej rozvíjať a implementovať spoločné politiky vo všetkých oblastiach. Hodnotenie dopadu rozšírenia na politiky EÚ sa uskutoční vo všetkých kľúčových štádiách procesu rozšírenia. Každé stanovisko Komisie týkajúce sa žiadosti krajiny o členstvo v EÚ bude v budúcnosti zahŕňať hodnotenie dopadu pristúpenia príslušnej krajiny na politiky EÚ. Takisto sa to zohľadní v rámci, ktorým sa stanovuje štatút prístupových rokovaní. Rokovacie rámce pre Chorvátsko a Turecko predstavujú rad opatrení umožňujúcich týmto krajinám hladké integrovanie do politík EÚ. Takisto sú v nich stanovené opatrenia na zabezpečenie riadneho fungovania politík EÚ po rozšírení, ako napr. prechodné obdobia, výnimky, osobitné opatrenia a trvalé ochranné opatrenia. Počas hodnotenia rozpočtového dopadu rozšírenia Komisia preskúma dopad rozšírení v budúcnosti na poľnohospodárstvo a kohézne politiky. Zohľadní pritom budúci vývoj týchto politík. Počas prístupových rokovaní Komisia poskytne dôkladné hodnotenia dopadu pristúpenia na kľúčové oblasti politiky vrátane pohybu osôb, správy hraníc, poľnohospodárstva, kohéznej politiky a dopravy. Podobné hodnotenia sa vykonajú v oblasti energetickej politiky a zahraničnej a bezpečnostnej politiky so zohľadnením strategického dôvodu EÚ pre rozšírenie v zmysle zvýšenej stability, prínosu zahraničnej a bezpečnostnej politiky alebo zabezpečenia dodávok energie. Tieto hodnotenia umožnia členským štátom určiť spoločnú pozíciu EÚ pre rokovania v rámci príslušných kapitol vrátane, tam kde to je vhodné, prijať prechodné obdobia alebo iné opatrenia s úplným vedomím pravdepodobného dopadu. Rozpočet EÚ Je potrebné, aby Únia mohla aj naďalej financovať svoje politiky udržateľným spôsobom. Dopad rozšírenia na rozpočet EÚ sa bude starostlivo hodnotiť počas celého procesu rozšírenia. Každé stanovisko Komisie týkajúce sa žiadosti krajiny o členstvo v EÚ bude poskytovať odhady rozpočtového dopadu. Pred ďalším rozšírením bude EÚ musieť rozhodnúť o celkových požadovaných rozpočtových prostriedkoch. Vyplývajúc z uvedeného Komisia navrhne v rámci budúcich prístupových rokovaní balík potrebných finančných prostriedkov. Analýza Komisie bude zohľadňovať rozpočtové aspekty, ako aj zvýšenú hospodársku dynamiku vytvorenú pristúpeniami. Zabezpečovanie splnenia prísnych podmienok kandidátskymi krajinami Splnenie podmienečnosti je jedným z pilierov stratégie rozšírenia Komisie. Dobrá príprava kandidátskych krajín uľahčuje ich hladkú integráciu do EÚ. Keďže sa rozsah činností EÚ rozšíril, ďalšie zlepšovanie kvality príprav sa stalo veľmi dôležitým. To si vyžaduje prísne uplatňovanie podmienok počas predvstupovej fázy a dôkladne plnenie požiadaviek v každej fáze prístupového procesu. Ako súčasť predvstupovej stratégie bude Komisia úzko monitorovať pokrok dosiahnutý jednotlivou kandidátskou krajinou. Toto monitorovanie bude spočívať v politických, ekonomických a acquis kritériách členstva. Komisia bude obzvlášť venovať pozornosť vytvoreniu štruktúr potrebných na zabezpečenie právneho štátu. To zahŕňa administratívne a súdne kapacity, ako aj boj proti podvodom a korupcii. Tieto záležitosti by sa mali riešiť v počiatočnom štádiu predvstupového procesu. Na základe svojich zistení Komisia navrhne krátkodobé a dlhodobé reformné priority prístupového alebo európskeho partnerstva vzťahujúceho sa na jednotlivé krajiny. Tieto rámcové politiky sa osvedčili ako účinné prostriedky na stanovenie priorít počas prípravy piateho rozšírenia. Komisia bude pravidelne navrhovať aktualizácie. Finančná pomoc na podporu kandidátskych krajín sa bude zameriavať na reformy stanovené ako partnerské priority. Zavedenie jednotného nového finančného nástroja v roku 2007 na pokrytie všetkých predvstupových potrieb bude mať za následok, že podpora EÚ na prípravy súvisiace s členstvom bude ešte efektívnejšia. Dohody o pridružení s kandidátskymi krajinami zohrávajú hlavnú úlohu v procese príprav týchto krajín. Komisia preverí dodržiavanie súladu so záväzkami. Primerané výsledky implementácie bilaterálnych záväzkov sú významným prvkom pre EÚ pri posudzovaní žiadosti o členstvo. Pokrok v rámci prístupových rokovaní sa určí stupňom úspešnosti pri plnení prístupových požiadaviek stanovených v rokovacích rámcoch a ohodnotí na základe zásluh jednotlivej krajiny. Od kandidátskych krajín sa bude očakávať, aby preukázali úspech tým, že dosiahnu presné referenčné hodnoty pred tým, ako sa otvorí alebo uzavrie rokovacia kapitola. V prípade, že sa im nepodarí dosiahnuť referenčnú hodnotu, je možné, že to bude mať za následok pozastavenie alebo opätovné otvorenie rokovaní o príslušnej kapitole. V budúcnosti bude existovať užšie prepojenie medzi pokrokom dosiahnutým v politických reformách a celkovým tempom rokovaní. Výsledky dialógu s krajinami o ich pokroku pri plnení politických kritérií členstva budú priamo zahrnuté do rokovacieho procesu. Komisia pripraví dialóg s členskými štátmi a vypracuje správu, ktorú im na príslušných zasadnutiach Rady odovzdá. V rámci Rady boli stanovené nové opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa úradníci z členských štátov zodpovední za monitorovanie pokroku v oblasti reforiem a úradníci zodpovední za prístupové rokovania stretli v rámci jednej pracovnej skupiny. Okrem toho obsahuje súčasný rokovací rámec kapitolu o súdnictve a základných právach, v rámci ktorej by sa mali riešiť politické záležitosti. Toto umožňuje prísne sledovanie pokroku v kľúčových oblastiach. Prístupové rokovania môžu byť prerušené v prípade vážneho a trvalého porušenia princípov slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu. V budúcnosti budú výsledky dialógu s krajinami o ich hospodárskych reformách takisto zahrnuté do procesu rokovaní. Komisia pripraví dialóg s členskými štátmi a vypracuje správu, ktorú im na príslušných zasadnutiach Rady odovzdá. Tento dialóg sa zameriava na splnenie ekonomických kritérií a na konvergenciu s ekonomikami EÚ. Je potrebné, aby boli pristupujúce krajiny pred pristúpením fungujúcimi trhovými hospodárstvami, ktoré budú konkurencieschopné na vnútornom trhu. Predvstupová pomoc sa bude viac zameriavať na splnenie tohto cieľa. Spolu s rokovacím rámcom a stanovením referenčných hodnôt na otvorenie alebo uzatvorenie rokovacích kapitol zabezpečia tieto opatrenia dôsledný prístup k prístupovým rokovaniam. Hoci by si krajiny možno chceli stanoviť svoj vlastný cieľový dátum pristúpenia, aby tak mohli riadiť svoje reformné úsilie, EÚ by sa mala zdržať stanovenia takýchto dátumov až pokiaľ nebudú prístupové rokovania takmer ukončené. Mal by sa dodržať taký princíp, že dátum pre ukončenie prístupových rokovaní bude závisieť od pokroku dosiahnutého samotnou krajinou. Lepšia komunikácia Demokratická legitimita je dôležitá pre proces rozšírenia EÚ. Každé kľúčové rozhodnutie smerujúce k pristúpeniu krajiny sa prijíma jednomyseľne demokraticky zvolenými vládami členských štátov a kandidátskych krajín. Národné parlamenty ratifikujú toto rozhodnutie. Európsky parlament, ktorého členovia sú volení priamo, musí dať svoj súhlas. Demokratická legitimita znamená Európu, ktorá počúva očakávania svojich občanov a ktorá rieši ich problémy prostredníctvom primeraných politík. Pre všetky svoje politiky vrátane politiky rozšírenia musí EÚ získať podporu svojich občanov. Udržanie precíznosti v procese a prísnej podmienečnosti, ako aj dôvery v integračnú kapacitu EÚ je nevyhnutné na zabezpečenie tejto podpory. Okrem toho, lepšia komunikácia je dôležitou súčasťou politiky rozšírenia EÚ. Predchádzajúce rozšírenia vo všeobecnosti získali podporu verejnej mienky, viedli však takisto k pochybnostiam a nedorozumeniam. Občania musia byť v budúcnosti lepšie pripravení na rozšírenia. EÚ musí lepšie oboznamovať o výhodách a výzvach súvisiacich s rozšírením. Je najmä úlohou členských štátov a kandidátskych krajín, aby objasnili a hájili alternatívy pre ktoré sa rozhodli. Vedúci predstavitelia na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni sú tými najpovolanejšími chápať obavy svojich voličov a priamo s nimi komunikovať. Členské štáty, ktoré sú takisto zodpovedné za proces rozšírenia, musia lepšie vysvetliť svojim občanom skutočné výhody, ktoré od rozšírenia očakávajú. Komisia bude zohrávať svoju úlohu spolu s Európskym parlamentom, vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, akademickými inštitúciami a skupinami odborníkov (think tank), ako aj občianskou spoločnosťou. Komisia zlepší najmä dostupnosť faktických informácií vo forme vhodnej pre užívateľa. Týka sa to záležitostí súvisiacich s politikou rozšírenia, ako aj praktických aspektov, akými sú uplatňovanie podmienok prostredníctvom monitorovania reforiem, stanovenie referenčných hodnôt a uskutočnenie hodnotení dopadu. Únia, jej členské štáty a kandidátske krajiny musia zintenzívniť svoje úsilie na podporu spoločných vedomostí a vzájomného pochopenia a rozvoj spoluzodpovednosti za spoločný európsky projekt. Úsilie musí pretrvávať mnohé roky. Dialóg s občianskou spoločnosťou v Turecku v roku 2004, ktorý sa ďalej rozšíril na krajiny západného Balkánu v roku 2006 by sa mal ďalej rozvíjať. Komisia chce rozšíriť tento dialóg na ďalšie sektory spoločnosti a hospodárstva. Bude tak konať v spolupráci s Hospodárskym a sociálnym výborom, Výborom regiónov, ako aj ostatnými orgánmi pôsobiacimi v oblasti. Je dôležité do tohto dialógu zapojiť občanov a riešiť obavy a nedorozumenia. Komisia podporuje väčšiu transparentnosť ako prostriedok na priblíženie procesu rozšírenia bližšie k občanom. Komisia už uverejňuje svoje stanoviská k žiadostiam o členstvo, ako aj správy týkajúce sa pokroku jednotlivých krajín. Takisto uverejnila rokovacie rámce pre Chorvátsko a Turecko. Ďalšie kľúčové dokumenty súvisiace s prístupovými rokovaniami by sa mali v súčasnosti uverejniť. V rámci piateho rozšírenia to bola skúsenosť niekoľkých kandidátskych krajín so zreteľom na ich vlastnú pozíciu v rámci rokovania. Komisia sa domnieva, že kontrolné správy, referenčné hodnoty pre otvorenie rokovacích kapitol, ako aj rokovacie pozície EÚ by sa mali uverejniť prostredníctvom internetu. Prístup navrhnutý v tejto správe posilní demokratický základ procesu rozšírenia. Je v záujme všetkých zúčastnených strán v tomto procese, aby sa vyhli rozdielu medzi tvorcami politiky na jednej strane a verejnosťou na strane druhej. Skúsenosti nadobudnuté počas piateho rozšírenia pomôžu Únii v pokračovaní procesu v nasledujúcich rokoch. PRÍLOHA 2 Závery týkajúce sa Albánska, Bosny a Hercegoviny, Chorvátska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory, Srbska, Kosova[8], Turecka Albánsko Pokiaľ ide o politické kritéria , Albánsko zaznamenalo určitý pokrok v oblasti demokracie a právneho štátu, ako aj v oblasti boja proti korupcii, čo je kľúčovou prioritou európskeho partnerstva. Zachovala sa konštruktívna politika voči regiónu. Pokiaľ ide o ostatné priority partnerstva, ešte je potrebné vykonať mnoho práce. Dosiahol sa určitý pokrok v oblasti demokracie a právneho štátu . Tento pokrok však nebol rovnomerný. Parlament preberá plnú politickú úlohu a jeho výbor pre európsku integráciu bol veľmi aktívny. Parlament je v súčasnosti transparentnejší a jeho vzťahy s ostatnými ústavnými orgánmi boli efektívne, aj naďalej však čelí nedostatkom technického a administratívneho charakteru. Väčšia spolupráca je potrebná medzi vládou a opozíciou s cieľom umožniť napredovanie dôležitej práce, ako volebnej reformy a riešenia záväzkov stanovených v dohode o stabilizácií a pridružení (SAA). Vláda prijala plán na plnenie záväzkov európskeho partnerstva a SAA. Vytvára štruktúry na koordináciu obsahu reforiem EÚ a na riadenie zdrojov potrebných na ich implementáciu. Koordinácia medzi týmito štruktúrami je nevyhnutná. Potrebné je lepšie využívať expertízu pri tvorbe legislatívnych návrhov. Reštrukturalizáciou mnohých ministerstiev sa dočasne znížila kapacita v niektorých oblastiach verejnej správy. V súčasnosti je potrebné pokračovať v zmenách s cieľom posilniť efektívnosť. Uskutočnili sa určité zmeny v oblasti zamestnancov bez toho, aby sa venovala náležitá pozornosť zákonu o štátnej službe. Menovanie do verejnej správy je aj naďalej politicky ovplyvňované. Riadenie verejnej služby, kariérna štruktúra a platy sú aj naďalej slabé. Nový právny predpis by mal prispieť k zlepšeniu kariérnej štruktúry a metód prideľovania prípadov sudcom. Transparentnosť v súdnom systéme sa o niečo zvýšila. Dosiahol sa určitý pokrok v oblasti vykonávania rozsudkov. Celkový pokrok týkajúci sa zlepšenia systému súdnictva bol však obmedzený. Pokrok je potrebné dosiahnuť v zlepšení náborových postupov sudcov a pracovných podmienok pre súdnych administrátorov. Kompetencie dvoch súdnych inšpektorátov je potrebné riadne rozdeliť. Spoluprácu medzi políciou a súdnou mocou je potrebné zlepšiť. Výkon súdnych rozsudkov je aj naďalej vo všeobecnosti nedostatočný. Je potrebná právna istota s cieľom poskytnúť pozitívnu klímu pre obchod a investície. Boj proti korupcii vyústil do rozsiahleho prepúšťania vo verejnej službe. Zvýšil sa počet zamestnancov verejnej správy obžalovaných z korupcie. Vytvorila sa antikorupčná pracovná skupina na vysokej úrovni a zlepšil sa zákon o konflikte záujmov. Vysoký inšpektorát pre odhaľovanie a overovanie aktív je v súčasnosti efektívnejší a boli prijaté kroky na zvýšenie transparentnosti v oblasti verejnej správy. Ústavný súd zakročil tam, kde antikorupčné opatrenia prekročili ústavné obmedzenia. Potrebné sú ďalšie inštitucionálne opatrenia zamerané na predchádzanie korupcii, keďže tento fenomén aj naďalej predstavuje vážny problém. Boj proti korupcii je prioritou pre implementovanie SAA. Obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti ľudských práv a ochrany menšín . Školenie zamerané na ľudské práva pre pracovníkov v oblasti súdnictva je povinné. Pravidlá týkajúce sa zadržania pred súdnym procesom boli zdokonalené. Albánsky ombudsman bol aktívnejší v oblasti ľudských práv. Uplatňovanie medzinárodných noriem súvisiacich s prevenciou mučenia, podmienkami vo väzení a právami zadržaných osôb najmä vo vyšetrovacej väzbe sú však aj naďalej slabé. Nedávne zmeny v súvislosti so zložením kontrolného orgánu médií by sa mali vhodne implementovať. Právny rámec pre slobodu médií je aj naďalej nedostatočný a slabo implementovaný. Kľúčovou prioritou európskeho partnerstva je podpora slobody médií. Nová výkonná agentúra môže urýchliť reštitúcie majetku, ktorá je tiež kľúčovou prioritou partnerstva, proces je však v súčasnosti veľmi pomalý. S cieľom splniť záväzky stanovené v dohode o stabilizácií a pridružení je veľmi dôležité zaručiť istotu na vlastníctvo majetku. Albánsko začalo s vypracovaním právneho rámca na ochranu menšín; implementovanie medzinárodných záväzkov je však aj naďalej neúplné a je potrebné ďalšie úsilie na podporu tolerancie. Stratégia Albánska týkajúca sa rómskej populácie vyústila do určitých záslužných iniciatív, trpí však nedostatkom zdrojov. Rómske deti sú obzvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o obchodovanie s ľuďmi. Pokiaľ ide o regionálne otázky a medzinárodné záväzky , Albánsko aj naďalej zohráva pozitívnu úlohu. Albánsko je aktívnym členom regionálnych iniciatív v politickej, obchodnej, hospodárskej, energetickej oblasti, ako aj v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a letectva. Albánsko ďalej rozvinulo svoje vzťahy so susednými a inými krajinami v regióne, najmä zachovávaním konštruktívnej pozície pokiaľ ide o Kosovo. Pokiaľ ide o hospodárske kritéria, Albánsko vo všeobecnosti dosiahlo makroekonomickú stabilitu. To prispelo k pokroku Albánska na ceste k fungujúcemu trhovému hospodárstvu. Takisto je potrebné vynaložiť ďalšie významné reformné úsilie, aby sa umožnilo Albánsku vysporiadať sa s konkurenčným tlakom a trhovým činiteľom v rámci Únie. Politický konsenzus v základných otázkach hospodárskej politiky bol vo všeobecnosti zachovaný. Albánsko vo všeobecnosti udržalo makroekonomickú stabilitu. Hospodársky rast je aj naďalej silný a viedol k zníženiu úrovne chudoby. Zmes makroekonomickej politiky zostala primeraná. Monetárna politika bola dôveryhodná a podarilo sa jej udržať nízku mieru inflácie. Fiškálna konsolidácia pokročila ďalej a reforma verejnej správy a správy daní prispela k lepšej fiškálnej pozícii. Administratívne prekážky súvisiace so vstupom na trh boli znížené. Deficit vonkajších účtov sa však výrazne zväčšil a vývozná základňa zostala veľmi slabá. Je potrebné zlepšiť právny rámec Albánska týkajúci sa obstarávania, privatizácie a koncesií. Nedostatky v podnikateľskom prostredí ako napr. právna neistota a slabé stránky v uplatňovaní právnych predpisov, slabá infraštruktúra alebo nespoľahlivé dodávky energie brzdia hospodársky rozvoj. Presadzovanie vlastníckych práv bolo aj naďalej nedostatočné a iba nepatrný pokrok sa dosiahol v zlepšovaní efektívnosti súdneho systému. Posilnenie regulačného a dozorného rámca nebankového finančného sektora predstavuje veľkú výzvu. Je potrebné aj naďalej pridať v úsilí súvisiacom s riešením a formalizovaním rozsiahlej šedej ekonomiky. Privatizačný proces ešte nie je ukončený a reštrukturalizáciu štátom vlastnených podnikov, najmä elektrárenských zariadení, je potrebné bezodkladne realizovať. Albánsko dosiahlo pokrok v oblasti zosúlaďovania svojich právnych predpisov, politík a kapacít s európskymi štandardami , najmä v oblastiach boja proti organizovanému zločinu, ciel a hospodárskej súťaže. Presadzovanie reforiem v oblastiach, ako sú verejné obstarávanie, duševné vlastníctvo a veterinárna a fytosanitárna kontrola, je nevyhnutné pre úspešné implementovanie SAA. Pokrok sa dosiahol v niektorých oblastiach vnútorného trhu , avšak v ostatných oblastiach bude potrebné ešte veľa urobiť, aby Albánsko splnilo záväzky stanovené v SAA. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti prijímania a monitorovania noriem. Posilňujú sa kapacity pre akreditáciu, metrológiu a dohľad nad trhom, avšak sú potrebné legislatívne zlepšenia, ako aj lepšia koordinácia. Zlepšila sa koherencia štruktúr pre spotrebiteľa a ochrana zdravia. Je potrebné ich teraz posilniť. SAA zahŕňa záväzky týkajúce sa pohybu pracovníkov, slobody poskytovať služby a slobody usadiť sa. Nebol zaznamenaný žiaden významný rozvoj týkajúci sa pohybu pracovníkov. Diskriminácia súvisiaca s registračnými poplatkami pre zahraničné spoločnosti bola odstránená. Postupy súvisiace s registráciou podnikov boli zjednodušené, avšak aj naďalej sú pomerne nejasné. Naďalej zostávajú prekážky súvisiace s usadením sa a obmedzenia súvisiace s pohybom kapitálu. Na implementovanie SAA je veľmi dôležitý účinný colný systém. V dôsledku značných colných reforiem sa zvýšili colné príjmy. Pokrok sa dosiahol v oblasti informatizácie, colných pravidiel a riadenia pôvodu. Posilnila sa spolupráca medzi policajnými a colnými orgánmi. Teraz je potrebné zlepšiť infraštruktúru a ďalej zosúlaďovať acquis . Zjednodušila sa daňová správa a dosiahol sa pokrok v oblasti informatizácie a analýzy rizika. Teraz je potrebné ďalšie zosúlaďovanie s právnymi predpismi EÚ a súhrnná stratégia výberu daní, ako aj stratégia kontroly. Albánsko prevzalo na seba záväzky v oblasti hospodárskej súťaže stanovené v SAA. Fungovanie úradu pre hospodársku súťaž sa pokiaľ ide o antitrustové predpisy zlepšilo, je však brzdené kvôli nedostatku a neskúsenosti personálu. Prípravy SAA zamerané na štátnu pomoc sú na dobrej ceste. Právny rámec a inventarizácia sú už kompletné. Ešte je potrebné zabezpečiť prevádzkovú nezávislosť úradu pre štátnu pomoc. Nový zákon o verejnom obstarávaní sa ešte prerokúva a školenia o verejnom obstarávaní sa rozšírili, súčasný právny rámec však nie je v súlade s acquis. Agentúra pre verejné obstarávanie je aj naďalej slabá. S cieľom zlepšiť riadenie verejného sektora, kľúčovej priority európskeho partnerstva a splniť záväzky stanovené v SAA, je pokrok v tejto oblasti nevyhnutný. Pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva, vytvorila sa databáza obchodných značiek a patentov. V rámci colnej správy bola zriadená jednotka pre právo duševného vlastníctva. Úrad pre autorské právo však ešte nie je v prevádzke a presadzovanie práv duševného vlastníctva je stále nedostatočné. S cieľom splniť záväzky stanovené v SAA je potrebné značné posilnenie. Obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti zamestnanosti. Určitý pokrok je možné zaznamenať v oblasti vzdelávania vrátane schvaľovania národných stratégií pre stredoškolskú a odbornú prípravu. Podiel účasti na vzdelávaní je však aj naďalej relatívne nízky. Pokrok je možné zaznamenať v niektorých sektorových politikách . Pokiaľ ide o priemysel a MSP , zaviedol sa zrevidovaný akčný plán týkajúci sa odstránenia administratívnych prekážok v obchode a zriadila sa nová zastrešujúca organizácia na podporu investícií, vývozu a MSP. Pokrok v oblasti zlepšovania podnikateľského prostredia a znižovania neformálnej ekonomiky je však stále pomalý. Veľmi obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti poľnohospodárstva. Došlo k zvýšeniu predaja a investícií, pokiaľ ide o niektoré výrobky, produktivita a hospodárska súťaž sú však aj naďalej nízke. Aj naďalej je nedostatočné dodržiavanie súladu s veterinárnymi a fytosanitárnymi požiadavkami EÚ, ktoré sú dôležité pre úspešné implementovanie obchodných podmienok stanovených v SAA a dočasnej dohode. Útvar rybného hospodárstva kontroluje vykládku rýb, avšak aj naďalej pretrváva nelegálne poškodzovanie rybných zdrojov. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti horizontálnych právnych predpisov pokiaľ ide o životné prostredie, ako aj dopravu, avšak implementovanie a rozvoj infraštruktúry sú aj naďalej nedostatočné. Sektor energetiky je stále veľmi slabý. Albánsko ratifikovalo Zmluvu o energetickom spoločenstve a začalo prijímať príslušné právne predpisy, avšak straty súvisiace s elektrickou energiou sa zvýšili a miera inkasa faktúr sa znížila. Albánsko zaostáva v príprave na preberanie záväzkov stanovených v SAA, ktoré sa týkajú informačnej spoločnosti a médií. Je potrebné implementovať a presadzovať liberalizačné právne predpisy, pokiaľ ide o elektronické komunikácie a informačné technológie. Regulačný rámec ešte nie je v súlade s acquis . Regulácia telekomunikačných činností nie je dostatočne efektívna. Pokiaľ ide finančnú kontrolu, vláda schválila politický dokument o verejnej vnútornej finančnej kontroly. Dosiahol sa právny a regulačný pokrok, stále je však v začiatočnom štádiu. V oblasti štatistiky sa dosiahol primeraný pokrok. Pokrok sa dosiahol v niektorých oblastiach v rámci oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti . Všetky oblasti si však vyžadujú rozhodnú a trvalú pozornosť. Zlepšila sa odborná príprava a bezpečnosť dokumentov pri udeľovaní víz. Neexistujú centralizované siete informačných technológií a ďalšie právne zmeny sú potrebné. Nové vybavenie a lepšia koordinácia prispeli k pokroku v oblasti správy hraníc , neuplatňuje sa však ešte stratégia integrovanej správy hraníc. Je potrebné posilniť infraštruktúru správy hraníc. Právne predpisy týkajúce sa azylu sú v súlade s medzinárodnými normami, implementáciu je však potrebné zlepšiť. Albánsko zlepšilo svoju vnútornú koordináciu a spoluprácu so susednými krajinami v oblasti boja s ilegálnou migráciou . Je dôležité, aby Albánsko zabezpečilo dostatok personálu na splnenie záväzkov stanovených v dohodách o readmisii. Pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí, finančná spravodajská jednotka (FSJ) a prokuratúra boli posilnené a medzinárodná spolupráca zlepšená, obe je však potrebné aj naďalej posilniť a legislatívny rámec je potrebné ďalej rozvíjať. Väčší politický impulz a lepšia medzinárodná spolupráca viedli k zvýšenému počtu zatknutých obchodníkov s drogami veľkého rozsahu, potrebná je však lepšia kapacita spravodajstva v oblasti trestnej činnosti, vnútroštátna koordinácia medzi agentúrami, ako aj postupy súvisiace s nakladaním so zhabanými drogami. Obchodovanie s drogami je stále vážnym problémom. Usilovne sa pracuje na zlepšení organizácie policajných orgánov. Spolupráca medzi colnými orgánmi a spravodajskými službami sa zlepšila, potrebné je však zlepšiť štruktúry správy prípadov a vnútornej kontroly. Pokrok sa dosiahol v kľúčovej priorite európskeho partnerstva, boji proti organizovanému zločinu. Silná politická vôľa riešiť problematiku organizovaného zločinu viedla k policajným operáciám proti hlavným zločineckým skupinám. Značne sa zlepšila operačná spolupráca so susednými krajinami Albánska. O niečo sa zlepšila spolupráca medzi policajnými orgánmi a súdnymi orgánmi na centrálnej úrovni. Ešte však zostáva veľa priestoru na zlepšenie konkrétnych výsledkov. Potrebná je lepšia koordinácia medzi policajnými orgánmi a súdnymi orgánmi na miestnej úrovni a väčšie úsilie s cieľom bojovať proti vysokej korupcii v rámci týchto orgánov. Potrebná je lepšia ochrana svedkov. Vláda prijala národnú stratégiu proti obchodovaniu s ľuďmi a zdokonalila štruktúry na jej implementáciu. Pokračujú úspešné trestné stíhania a odsúdenia pašerákov. Pašeráctvo však zostáva aj naďalej problémom. Potrebné sú ďalšie zdroje a lepšia vnútroštátna a medzinárodná koordinácia. Hoci je potrebné posilniť infraštruktúru a spoluprácu medzi agentúrami, policajné riaditeľstvo pre oblasť boja proti terorizmu zabavilo veľké množstvo zbraní. Situácia pokiaľ ide o ochranu osobných údajov zostáva povážlivá. Bosna a Hercegovina Pokrok Bosny a Hercegoviny pri dosahovaní politických kritérií pokračoval, hoci pomalším tempom. Kľúčové politické priority stanovené v európskom partnerstve boli iba čiastočne riešené. Niekoľko dôležitých záležitostí zostáva vyriešiť pred tým, ako sa budú môcť rokovania v súvislosti s dohodou o stabilizácií a pridružení uzavrieť. V oblasti demokracie a právneho štátu sa dosiahol čiastočný pokrok. Všeobecné voľby 1. októbra boli prvými voľbami od Daytonskej/Parížskej dohody, ktoré boli výlučne zorganizované orgánmi Bosny a Hercegoviny. V predbežných záveroch Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) OBSE bolo uvedené, že tieto voľby boli krokom vpred v konsolidácii demokracie a právneho štátu a vo všeobecnosti sa uskutočnili v súlade s medzinárodnými štandardami. Keďže sa však nepodarilo zmeniť a doplniť ústavu, voľby nemohli byť úplne v súlade s požiadavkami Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP). S cieľom zabezpečiť, aby ministerstvá a inštitúcie na úrovni štátu mali potrebné zdroje na implementovanie svojich úloh, boli prijaté určité kroky, avšak na splnenie tejto kľúčovej priority európskeho partnerstva je potrebné väčšie úsilie. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý, pokiaľ ide o poskytnutie dostatočných technických zdrojov a personálu pre štátne parlamentné zhromaždenie . Koordinácia medzi štátom a jednotlivými subjektmi je neprimeraná a žiadne nové mechanizmy neboli zavedené na zlepšenie tejto situácie. Celkové účinkovanie výkonných a legislatívnych inštitúcií je stále nedostatočné. Úspechy Bosny a Hercegoviny za posledné roky v zmysle stability a bezpečnosti umožnili Rade pre nastolenie mieru rozhodnúť o zrušení Úradu vysokého predstaviteľa (OHR) k 30. júnu 2007. Toto rozhodnutie sa na začiatku roka 2007 prehodnotí. Prijatie súhrnnej stratégie pre reformu verejnej správy sa čiastočne dotýkalo kľúčovej priority európskeho partnerstva. Zákon týkajúci sa štátneho ombudsmana bolo takisto pozitívnym posunom. Koordinačný úrad verejnej správy bol posilnený a agentúry pre štátnu službu zdokonalili postupy výberu zamestnancov. Na posilnenie celkovej administratívnej kapacity je v súčasnosti nevyhnutná implementácia reformy verejnej správy. Malý pokrok sa dosiahol pokiaľ ide o kľúčovú otázku reformy polície . Činnosť riaditeľstva pre reštrukturalizáciu policajných orgánov bola zdržaná najmä kvôli prístupu Republiky srbskej. To viedlo k oneskoreniam implementovania dohody o reštrukturalizácii policajných orgánov z októbra 2005, ktorá je kľúčovou prioritou európskeho partnerstva. Pokiaľ ide o systém súdnictva, justičný systém , štátny súd, prokuratúra a vysoká rada sudcov a prokuratúry plnili svoje úlohy dobre. Postupne získavajú vlastnú zodpovednosť a znižujú stupeň závislosti od medzinárodného spoločenstva. Napriek tomu je potrebné nezávislosť súdneho systému naďalej posilniť a zvýšiť jeho efektivitu. Prijala sa nová stratégia boja proti korupcii. Korupcia zostáva v Bosne a Hercegovine vážnym problémom. Prípady je potrebné dôkladnejšie vyšetrovať a stíhať. Obmedzený pokrok sa dosiahol v súvislosti s ľudskými právami a ochranou menšín . Výbor pre ľudské práva v rámci ústavného súdu aj naďalej fungoval efektívne. Presadzovanie pravidiel súvisiacich s ľudskými právami a riadne implementovanie medzinárodných dohovorov o ľudských právach si vyžadujú väčšiu pozornosť. Etnická diskriminácia zostáva kritickou otázkou. Je potrebné vynaložiť viac úsilia na boj s neznášanlivosťou a na zlepšenie podmienok vo väzeniach. Je potrebné prijať konkrétne kroky na podporu rómskej menšiny. V rámci slobody prejavu a médií sa prijali právne predpisy týkajúce sa verejnoprávneho vysielania na štátnej úrovni. V Republike srbskej sa prijali príslušné právne predpisy na úrovni subjektov, avšak nie v rámci federácie. Implementácia reformy verejnoprávneho vysielania bola čiastočná. Príslušná priorita európskeho partnerstva nebola úplne splnená. Fond pre návrat utečencov je funkčný a Bosna a Hercegovina sa aktívne podieľala na sarajevskom procese. Ďalšie opatrenia sú nevyhnutné na podporu návratu utečencov a osôb vysídlených v rámci vlastnej krajiny a najmä na podporu ich sociálnej a hospodárskej integrácie. Obmedzený pokrok sa dosiahol vo vzťahu k regionálnym otázkam a medzinárodným záväzkom . Čiastočné úsilie bolo vynaložené na zabezpečenie spolupráce s ICTY, čo je kľúčovou prioritou európskeho partnerstva, zostal však priestor na zlepšenie. Je potrebné vyvinúť ďalšie aktivity na lokalizovanie obvinených osôb zostávajúcich na slobode, ako aj na boj so skupinami, ktoré ich podporujú. Dosiahol sa pokrok v oblasti trestného stíhania vojnových zločinov štátnym súdom. Je potrebné zlepšiť trestné stíhanie na úrovni subjektov. Vzťahy Bosny a Hercegoviny so susednými krajinami sú aj naďalej dobré. Niektoré bilaterálne otázky, najmä pokiaľ ide o demarkáciu hraníc a obchod, je ešte potrebné riešiť. Pokiaľ ide o hospodárske kritéria, Bosna a Hercegovina dosiahla obmedzený pokrok na ceste k fungujúcemu trhovému hospodárstvu. Takisto je potrebné vyvinúť ďalšie značné úsilie na to, aby bolo možné vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v rámci Únie. Prehĺbila sa koordinácia fiškálnych politík a daň z pridanej hodnoty (DPH) bola úspešne zavedená v rámci celej krajiny v januári 2006. Analytická kapacita na podporu tvorby politiky sa o istý stupeň zlepšila. Hospodársky rast je aj naďalej silný. Fiškálna konsolidácia pokračuje. Objem vykazovaného vývozu sa v prvej polovici roku 2006 zvýšil vďaka zavedeniu DPH a zvýšenej produkcii niektorých komodít. Privatizácia pokračovala najmä v Republike srbskej a prijali sa určité právne zmeny na podporu reštrukturalizácie podnikov. Reformy v mnohých oblastiach však zostali pomalé. Aj naďalej pretrváva veľmi veľká nerovnováha obchodného a bežného účtu, čo odráža nedostatočnú dynamiku podnikateľského sektora a vysokej súkromnej spotrebe. Základ pre hospodársky rast je aj naďalej obmedzený. Fiškálny postoj krajiny riadne neodzrkadľuje veľkú makroekonomickú nerovnováhu. Rozhodovací proces týkajúci sa hospodárskej a fiškálnej politiky v krajine zostáva aj naďalej komplexný a nedostatočne koordinovaný. Okrem toho sa tlaky na verejné výdavky zvýšili napriek tomu, že už boli relatívne vysoké. Takisto je efektivita verejných výdavkov stále pomerne nízka. Podnikateľské prostredie a riadenie spoločností zostali aj naďalej vo všeobecnosti slabé. Privatizácia a reštrukturalizácia podnikov bola pomalá, najmä pokiaľ ide o federáciu. Veľké časti podnikateľského sektora sú stále nedostatočne reštrukturalizované. Bosna a Hercegovina dosiahla obmedzený pokrok v oblasti zosúlaďovania svojich právnych predpisov a politík s európskymi štandardami. Bosna a Hercegovina bude musieť ešte zvýšiť svoju kapacitu, aby mohla plniť požiadavky európskeho partnerstva v tomto ohľade. Pokiaľ ide o vnútorný trh , v oblasti voľného pohybu tovaru sa nedosiahlo veľa. Prípravy v oblasti normalizácie, osvedčovania, metrológie a dohľadu nad trhom sú stále v počiatočnom štádiu a nové právne predpisy nie sú riadne implementované. Nedostatok orgánov na posudzovanie zhody a postupov aj naďalej obmedzuje vývoznú kapacitu. Zavedenie štruktúry dohľadu nad trhom zakladajúcej sa na právnych predpisoch týkajúcich sa výrobkov a postupné ukončenie protichodných kontrol pred uvedením na trh si vyžadujú bezodkladné prijatie opatrení. Nie je možné informovať o nejakom konkrétnom rozvoji v oblasti pohybu pracovníkov. Obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti služieb a žiadne významné zmeny nenastali vo vzťahu k právu usadiť sa a oblasti práva obchodných spoločností. Bankový dozor nedosiahol štátnu úroveň a zostáva zodpovednosťou subjektu. V oblasti voľného pohybu kapitálu nedošlo k významnému pokroku, prípravy Bosny a Hercegoviny sa však v tejto oblasti už začali. Obmedzený dodatočný pokrok sa dosiahol vo vzťahu k colným pravidlám. Colné právne predpisy existujú a sú prevažne zosúladené s acquis. Je potrebné zabezpečiť ich úplnú implementáciu, najmä v oblastiach akými sú pôvod, hodnotenie a zjednodušené postupy. Úspešné zavedenie dane z pridanej hodnoty (DPH) bolo, pokiaľ ide o dane, pozitívnym posunom. Obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti priamych daní. Pokiaľ ide o hospodársku súťaž , Bosna a Hercegovina neustále dosahuje pokrok v oblasti antitrustovej kontroly, žiaden pokrok sa však nedosiahol so zreteľom na štátnu pomoc. Určitý vývoj nastal v oblasti verejného obstarávania, najmä zavedením agentúry pre verejné obstarávanie a kontrolného úradu pre verejné obstarávanie. Obmedzený pokrok sa dosiahol pokiaľ ide o implementovanie a presadzovanie práv duševného vlastníctva. K nejakému posunu došlo v oblasti politiky zamestnanosti. Trh práce Bosny a Hercegoviny zostáva aj naďalej sužovaný nezamestnanosťou, vysokou mierou roztrieštenosti a nedostatkom vhodnej politiky zamestnanosti. Obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti vzdelávania . Zákon týkajúci sa vysokoškolského vzdelávania a iné kľúčové právne predpisy ešte neboli prijaté. Odlúčenie detí v školách podľa etnických línií zostáva aj naďalej vážnym problémom. Nepatrný dodatočný pokrok sa dosiahol smerom k zabezpečeniu existencie skutočného vnútorného trhu v rámci Bosny a Hercegoviny, čo predstavuje kľúčovú prioritu európskeho partnerstva. Pokiaľ ide o sektorové politiky , žiaden významný pokrok nie je možné zaznamenať v oblasti priemyslu a malých a stredných podnikov (MSP). Priemyselná stratégia a rozvojová stratégia MSP ešte neboli prijaté. Vo všeobecnosti sa dosiahol obmedzený pokrok v oblasti poľnohospodárstva. Politika sa rozvíja na úrovni subjektov a koordinácia nie je dostatočná. Rozvoj súhrnnej poľnohospodárskej stratégie je oneskorený čiastočne z dôvodu chýbajúceho nevyhnutného právneho a inštitucionálneho rámca na štátnej úrovni. Implementačné právne predpisy boli prijaté vo veterinárnej oblasti. Implementácia zostáva aj naďalej nedostatočná najmä z dôvodu neprimeraných ľudských a finančných zdrojov a nedostatočnej koordinácie medzi veterinárnymi službami na úrovni štátu a na úrovni subjektov. Prípravy Bosny a Hercegoviny v oblasti životného prostredia sú stále v počiatočnom štádiu. Právne predpisy týkajúce životného prostredia na štátnej úrovni s cieľom vytvoriť rámec pre celonárodnú harmonizovanú ochranu životného prostredia neboli prijaté a nebola tiež zriadená agentúra pre životné prostredie na úrovni štátu. Trvalý pokrok pokračuje, pokiaľ ide účasť Bosny a Hercegoviny v oblasti rozvoja transeurópskej dopravnej siete. Bosna a Hercegovina implementuje Memorandum o porozumení o rozvoji základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe z júna 2004. Podpísala dohodu o spoločnom európskom vzdušnom priestore (ECAA) zameranú na vytvorenie jednotného európskeho trhu leteckej dopravy, na ktorom sa uplatňujú normy leteckej dopravy EÚ. Dosiahla významný pokrok v oblasti zosúlaďovania právnych predpisov s acquis týkajúcim sa leteckej dopravy. Určitý pozitívny pokrok sa dosiahol v oblasti energetiky. Zmluva o energetickom spoločenstve bola ratifikovaná. V sektore elektrickej energie bol rozviazaný prevod a v súlade s právom bol zriadený nezávislý operátor systému (ISO) a vysielacia spoločnosť (Transco). Napriek tomu je ešte potrebné ukončiť prevod aktív a záväzkov medzi ISO a spoločnosťou Transco. Preto sú tieto útvary ešte nie plne funkčné. Celoštátna energetická stratégia ešte nie je rozvinutá. Pokiaľ ide o oblasť informačná spoločnosť a média, nezávislý regulačný orgán pre komunikácie bol aktívny v rámci príprav efektívnej hospodárskej súťaže na telekomunikačnom trhu. Obmedzený pokrok sa však dosiahol v oblasti verejnoprávneho vysielania a pokiaľ ide o zriadenie informačnej agentúry. Žiadny významný pokrok sa nedosiahol v oblasti verejnej vnútornej finančnej kontroly (PIFC). Prijali sa kroky v oblasti štatistiky , najmä pokiaľ ide o podpísanie dohody o spolupráci medzi štatistickými inštitúciami krajiny na štátnej úrovni a na úrovni subjektov. Napriek tomu je potrebné vynaložiť značné úsilie s cieľom zriadiť v Bosne a Hercegovine efektívny štatistický systém, ktorý bude v súlade s EÚ. V oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti sa dosiahol určitý pokrok, pokiaľ ide o udeľovanie víz, správu hraníc, azyl a migráciu. Zrušenie vízovej povinnosti pre všetkých občanov EÚ bolo potvrdené. Bosna a Hercegovina uzavrela niekoľko dohôd o readmisii s členskými štátmi EÚ a tretími krajinami a vyjadrila, že je pripravená viesť rokovania týkajúce sa takejto dohody na úrovni EÚ. Znížil sa počet udelených víz na hraničných prechodoch. Ďalší pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o zriadenie fungujúceho azylového systému a riešenie otázky ilegálnej migrácie. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti správy hraníc aktualizáciou národnej stratégie pre integrovanú správu hraníc z roku 2005 a finalizáciou akčného plánu pre integrovanú správu hraníc. Chýbajú však finančné prostriedky na ich implementáciu. Potrebné je zlepšiť hraničné kontroly. Nedostatky súvisiace s náborom pracovníkov a vybavenie je stále potrebné riešiť vo všetkých oblastiach. Obmedzený pokrok sa dosiahol pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí. Finančná spravodajská jednotka (FSJ) v rámci štátnej agentúry pre vyšetrovanie a ochranu (SIPA) aj naďalej nemá dostatok pracovníkov. Žiadne nové právne predpisy na boj proti praniu špinavých peňazí neboli prijaté a presadzovanie právnych predpisov je stále nepostačujúce. Prijali sa určité kroky v súvislosti s bojom proti drogám prijatím zákona o prevencii nelegálneho používania narkotík a prekurzorov. Ešte stále chýba politika pre oblasť drog na úrovni štátu v súlade s normami EÚ. Bosna a Hercegovina dosiahla určitý pokrok, pokiaľ ide o boj proti organizovanému zločinu, obchodovaniu s ľuďmi a terorizmu. Prijala sa národná stratégia na boj s organizovaným zločinom. Právny rámec týkajúci sa boja s organizovaným zločinom síce existuje, no je potrebné ďalej zlepšiť implementovanie právnych predpisov. SIPA bola aktívnejšia pri vyšetrovaní a zatýkaní. Teraz je potrebné, aby dosiahla svoju plnú kapacitu, najmä pokiaľ ide o personál. V súčasnosti sa implementuje národný akčný plán na boj proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2005 - 2007. Nekonzistencia medzi právnymi predpismi na úrovni štátu a subjektov aj naďalej brzdí trestnému stíhaniu. Bosna a Hercegovina prijala stratégiu na boj proti terorizmu. Pokiaľ ide o ochranu údajov, bol prijatý zákon o ochrane osobných údajov, avšak agentúra na ochranu údajov ešte nebola zriadená. Situácia pokiaľ ide o ochranu osobných údajov je aj naďalej povážlivá Chorvátsko Chorvátsko aj naďalej spĺňa politické kritériá . Zo všeobecného hľadiska bol dosiahnutý pokrok, avšak v mnohých oblastiach je potrebné ďalšie trvalé úsilie. Krátkodobé priority prístupového partnerstva boli čiastočne riešené. Došlo k ďalšiemu posilneniu demokracie a právneho štátu . Stále však existuje značný priestor na zlepšenie v oblasti súdnictva, verejnej správy a boja proti korupcii. Výrazné zlepšenia v týchto oblastiach sú nevyhnutným predpokladom na vytvorenie pevných základov pre plnú implementáciu acquis . Práce na príprave stratégie reformy verejnej správy sa začali. Vláda v septembri 2006 prijala dokument, v ktorom sa zaviazala vypracovať návrh revidovaného zákona o všeobecnom správnom konaní do júla 2007. Prijatie celkového strategického rámca na riešenie tejto kľúčovej otázky však už dlho mešká. Existujúci právno-správny systém je ťažkopádny a je potrebné ho zjednodušiť. Široký rozsah diskrečnej právomoci v rámci právnych predpisov vedie k neefektívnosti a právnej neistote a uľahčuje korupciu. Nový zákon o štátnej službe nadobudol účinnosť v januári 2006 a boli prijaté niektoré súvisiace vykonávacie predpisy. Štátna služba je však naďalej vystavená prílišnému politickému vplyvu, vysokej fluktuácii zamestnancov a nedostatku kvalifikovaných pracovníkov. Implementácia stratégie reformy súdnictva , ktorá je kľúčovou prioritou prístupového partnerstva, sa začala. Legislatívne a organizačné zmeny boli zamerané na zlepšenie fungovania súdnictva. Počet nevybavených prípadov sa znížil, ale stále zostáva vysoký. Reforma je v počiatočnej fáze a justičný systém naďalej vykazuje výrazné nedostatky. Je potrebné urobiť viac na skrátenie dĺžky súdnych konaní, zlepšenie riadenia prípadov, racionalizáciu siete súdov a zabezpečenie riadneho výkonu súdnych rozhodnutí. Na zaistenie nestrannosti je potrebné vylepšiť postupy vymenúvania, odbornej prípravy a disciplinárneho postihovania justičných úradníkov. V marci 2006 bol prijatý nový protikorupčný program. Došlo tiež k posilneniu Úradu boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti (USKOK). V poslednej dobe boli prijaté opatrenia v niektorých doteraz nevyšetrených prípadoch korupcie. Tieto aktivity čiastočne riešia jednu z kľúčových priorít v rámci prístupového partnerstva. Korupcia však zostáva vážnym problémom. Mnohé obvinenia z korupcie zostávajú nevyšetrené a korupčné praktiky zvyčajne nie sú potrestané. Implementácia protikorupčného programu je len v počiatočnej fáze. Je potrebné ešte viac posilniť úrad USKOK a iné orgány podieľajúce sa na tomto programe a zlepšiť ich vzájomnú koordináciu. Plná implementácia programu a silná politická vôľa vystupňovať úsilie sú potrebné, a to najmä vo vzťahu ku korupcii na vysokej úrovni. V oblasti ľudských práv a ochrany menšín sa naďalej dosahuje pokrok, hoci pomalým tempom. Náležitý právny rámec je vytvorený, avšak je potrebné urýchliť reálnu implementáciu právnych predpisov. V júni 2006 bol zmenený a doplnený trestný zákon. V tomto rámci medzi iným došlo k zrušeniu trestu odňatia slobody za urážku na cti a zahrnutiu širšej definície „nenávistného trestného činu“. Pokiaľ ide o menšiny, došlo k výraznému zvýšeniu financovania a vláda venovala väčšiu pozornosť akčnému plánu v rámci iniciatívy Dekáda začleňovania rómskej populácie. Poprední politici preukázali odhodlanie integrovať menšiny. Je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na boj proti neznášanlivosti a na podporu zmierenia, ako aj na riadne vyšetrenie a trestné stíhanie osôb zodpovedných za jasne etnicky motivované trestné činy. Implementácia ústavného zákona o národnostných menšinách postupuje aj naďalej pomaly, najmä pokiaľ ide o jeho ustanovenia týkajúce sa zamestnávania príslušníkov menšín. Tieto otázky sú kľúčovými prioritami v rámci prístupového partnerstva. Komplexná stratégia a akčný plán týkajúce sa všetkých foriem diskriminácie ešte neboli prijaté. Vyskytli sa prípady politického ovplyvňovania médií. Boli prijaté plány zamerané na posilnenie práv žien a detí a ich implementácia by teraz mala začať prebiehať. Pokiaľ ide o regionálne otázky a medzinárodné záväzky , plná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) pokračovala tak, ako to vyžaduje jedna z kľúčových priorít prístupového partnerstva a celkové dodržiavanie dohôd z Daytonu a Erdutu bolo zaistené. Trestné stíhanie vojnových zločinov v Chorvátsku sa naďalej zlepšovalo. Je však potrebné v plnej miere vyriešiť problém zaujatosti vo vzťahu k obžalovaným Srbom. Hoci sa problematikou ochrany svedkov vážne zaoberá štátny prokurátor, táto otázka nie je dostatočne riešená v širšom rámci justičného systému. Pokrok v oblasti návratu utečencov, jednej z kľúčových priorít prístupového partnerstva, bol nerovnomerný. Zatiaľ čo otázky rekonštrukcie a opätovného nadobudnutia vlastníctva boli vo všeobecnosti riešené dobre, implementácia programov poskytovania ubytovania bývalým držiteľom nájomných práv, ktorí sa chcú vrátiť do Chorvátska, je obzvlášť slabá. Žiaden pokrok nebol dosiahnutý v oblasti uznávania dôchodkových nárokov. Je potrebné urýchliť snahy o vytvorenie hospodárskych a sociálnych podmienok nevyhnutných pre udržateľnosť návratu utečencov. Všeobecný pokrok sa aj naďalej dosahoval v oblasti regionálnej spolupráce. Je potrebné ho udržať. Len malý pokrok sa však podarilo dosiahnuť pri hľadaní konečných riešení rôznych pretrvávajúcich dvojstranných problémov medzi Chorvátskom a jeho susedmi, najmä pokiaľ ide o demarkáciu hraníc. Táto