PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh NARIADENIE RADY o spoločnom podniku Čisté nebo 2 /* SWD/2013/0258 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh NARIADENIE RADY o spoločnom podniku Čisté nebo 2 V zhrnutí sa opisujú hlavné zistenia a závery správy o posúdení vplyvu pripojenej k návrhu Komisie na nariadenie Rady, ktoré vymedzuje ciele, právne postavenie a prevádzkové pravidlá spoločného podniku Čisté nebo (ďalej len „SP Čisté nebo) na obdobie 2014–2024. Návrh je v súlade s bielou knihou Komisie s názvom „Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje“, v ktorej sa zdôrazňuje, že spoločné európske úsilie prinesie najväčšiu európsku pridanú hodnotu v takých oblastiach ako ekologické, bezpečné a nehlučné vozidlá pre všetky druhy dopravy, a s oznámením Komisie na tému partnerstva v oblasti výskumu a inovácií, v ktorom sa zdôrazňuje, že koncepcia partnerstva vo verejno-súkromných partnerstvách môže pomôcť riešiť hlavné spoločenské výzvy a posilniť konkurenčné postavenie Európy. Návrh je založený na návrhu programu Komisie „Horizont 2020“, ktorý poskytuje právny základ pre budúce verejno-súkromné partnerstvá EÚ v oblasti výskumu a inovácií. 1. Vymedzenie problému 1.1. Problém, ktorý si vyžaduje opatrenia 1.1.1. Letecká doprava má značný vplyv na životné prostredie, ktorý sa zvyšuje s rastom leteckej prevádzky Súčasná letecká doprava sa podieľa približne na 7 % všetkých emisií produkovaných odvetvím dopravy a asi na 2 % celkových emisií CO2 na svete, ale jej podiel sa rýchle zvyšuje s rastom leteckej prevádzky. Lety v Európe sa od roku 2009 do roku 2030 zdvojnásobia a mimo Európy bude rast dokonca ešte väčší. S takouto prognózou sa emisie podstatne zvýšia, ak sa neprijmú žiadne zmierňujúce opatrenia. Je naliehavé, aby sa výrazne znížil vplyv leteckej dopravy na životné prostredie, ak má Európa splniť ciele v oblasti klímy a energetiky. 1.1.2. Vedúce postavenie EÚ v oblasti priemyslu je ohrozené zvyšujúcou sa medzinárodnou konkurenciou Letecký sektor EÚ má vo svete jedno z vedúcich postavení, pokiaľ ide o výrobu, zamestnanosť a vývoz, s ročným obratom prekračujúcim 100 miliárd EUR, a zamestnáva približne 500 000 pracovníkov. Napriek vedúcemu postaveniu je letecký sektor EÚ čím ďalej tým viac konfrontovaný so silnými, tradičnými alebo vznikajúcimi medzinárodnými konkurentmi, ktorí značne investujú do programov výskumu a vývoja. Aby si letecký sektor EÚ udržal svoju konkurencieschopnosť, mal by sa zamerať na vývoj inovačných technológií s lepšími výsledkami v oblasti životného prostredia a palivovou úspornosťou a poskytovať konkurencieschopné a kvalitné výrobky. 1.1.3. Súčasné verejno-súkromné partnerstvo v EÚ v letectve si vyžaduje zlepšenia Spoločný podnik (SP) Čisté nebo, verejno-súkromné partnerstvo medzi Európskou komisiou a leteckým sektorom, od svojho založenia v roku 2008 úspešne stimuluje rozvoj vo smere k strategickým environmentálnym cieľom. V roku 2010 bol v prvom predbežnom hodnotení[1] urobený záver, že koncepcia SP je pre jeho ciele vhodná. Stanovila sa v ňom aj jednoznačná potreba zlepšiť operačný a právny rámec. Okrem toho skupina šerpov[2] uznala potrebu zjednodušiť právny rámec, aby bol vhodný na účel vytvorenia a vykonávania verejno-súkromných partnerstiev vo výskume v budúcnosti. Poskytla pracovné odporúčania s cieľom zvýšiť efektívnosť a svoje fungovanie ako nástroja na riadenie iniciatívy. 1.2. Politický kontext V stratégii Európa 2020 sa stanovuje záväzok EÚ znížiť všetky emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020. V bielej knihe o doprave sa uznáva, že doprava má veľký podiel na týchto emisiách a navrhuje sa ich zníženie o 60 % od roku 1990 do roku 2050. Stratégia Európa 2020 požaduje aj „Úniu inovácii“ s cieľom zvládnuť spoločenské výzvy, a najmä podporuje ekologickejšie a konkurencieschopnejšie hospodárstvo efektívnejšie využívajúce zdroje. V programe Horizont 2020 sa navrhuje cieľ inteligentnej, ekologickej a integrovanej dopravy zameraný okrem iného na zabezpečenie dopravy efektívne využívajúcej zdroje s rešpektovaním životného prostredia, ako aj celosvetového vedúceho postavenia odvetvia európskej dopravy. Skupina na vysokej úrovni pre letecký výskum, ktorá uznala vyvíjajúce sa výzvy, vydala v roku 2011 „Letecké cesty 2050“ – novú víziu pre odvetvie európskeho letectva spracovanú spolu s cieľmi stratégie Európa 2020 a bielou knihou o doprave v dohode s hlavnými verejnými a súkromnými aktérmi v Európe. Rieši výzvy životného prostredia a konkurencieschopnosti a navrhuje náročné ciele pre udržateľné a konkurencieschopné odvetvie leteckej dopravy na rok 2050[3]. Dopĺňa ju nový strategický program v oblasti výskumu a inovácií Poradného výboru pre výskum a inovácie v oblasti európskeho letectva (ACARE) a bude usmerňovať budúce opatrenia v programoch verejného a súkromného financovania spolu so spoločným plánom. 2. Analýza subsidiarity 2.1. Právo EÚ konať Právo konať v tejto oblasti poskytuje Európskej únii článok 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý výslovne umožňuje vytvárať spoločné podniky alebo akékoľvek iné štruktúry potrebné na efektívne vykonávanie výskumu, technologického rozvoja a demonštračných programov EÚ. 2.2. Potreba zásahu verejného sektora, subsidiarita a európska pridaná hodnota Zlepšenie výsledkov leteckých technológií v oblasti životného prostredia je zložitý a nákladný proces, ktorý si vyžaduje dlhodobé vynakladanie finančných prostriedkov. Odvetvie nemôže riešiť technologickú úlohu samé kvôli nákladom a rizikám spojeným s výskumom a vývojom a z toho dôvodu, že investujúce firmy nemôžu využiť všetky spoločenské prínosy ekologickejšej leteckej dopravy. Aj technologická spôsobilosť potrebná na inovačné riešenia v letectve je vysoko špecializovaná, doplnková a nie je rovnomerne rozdelená medzi všetkými členskými štátmi EÚ. Miera a rozsah programu výskumu pre environmentálne vylepšenie lietadiel prekračuje rámec kapacity jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o príslušný finančný záväzok, ako aj výskumnú kapacitu. Rozsiahly program s dobre štruktúrovaným a účelovo zameraným programom výskumu dohodnutým medzi verejnými a súkromnými partnermi, ktorí spája dohromady rôzne odborné schopnosti a subjekty v celej Európe, a s finančným zapojením verejného a súkromného sektora na úrovni EÚ, môže stimulovať potrebný technický pokrok a dosiahnuť rozsiahle spoločenské, hospodárske a environmentálne ciele. 2.3. Skúsenosti s predchádzajúcich programov Čisté nebo bolo úspešné v získaní širokej a rozsiahlej účasti všetkých hlavných zainteresovaných strán vrátane veľkého počtu malých a stredných podnikov. Celkovo 12 vedúcich firiem, 74 firiem s pridruženým členstvom a viac ako 400 partnerských spoločností spolupracuje s cieľom riešiť environmentálne ciele a spoločne určeným spôsobom preukázať a potvrdiť platnosť potrebných technologických inovácií. Program sa zameriava na zásadné koncepcie nových technológií, ktoré by inak pre súkromný sektor predstavovali nezvládnuteľné riziko, a zaisťuje potrebnú finančnú stabilitu pre investovanie do inovácií meniacich situáciu v inak nedosiahnuteľných časových rámcoch. Je tiež úzko spojený so SP SESAR, ktorý vyvíja technológie manažmentu letovej prevádzky v súlade s iniciatívou EÚ „Jednotné európske nebo“. Napriek tomuto úspechu sa niektoré body musia v budúcnosti lepšie riešiť, napr. zvýšenie otvorenosti činností, zvýšenie podielu otvorených výziev na predloženie ponúk a prispôsobenie právneho rámca daným potrebám s cieľom podporiť efektívne riadenie a nákladovú efektívnosť. 3. Ciele Cieľom iniciatívy je zlepšiť konkurencieschopnosť a vplyv leteckých technológií na životné prostredie v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020, bielej knihy o doprave a záväzku programu Horizont 2020, ktorý sa týka inteligentnej, ekologickej a integrovanej dopravy. Spoločný podnik Čisté nebo 2 má tieto ciele: 1. Prispieť k dokončeniu výskumných činnosti začatých podľa nariadenia (ES) č. 71/2008 a k vykonávaniu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2013 z... 2013, ktorým sa stanovuje rámcový program Horizont 2020, a najmä záväzok inteligentnej, ekologickej a integrovanej dopravy na základe priority „Spoločenské výzvy“ rozhodnutia Rady (EÚ) č. .../2013/EÚ [z .... 2013, ktorým sa stanovuje špecifický program Horizont 2020]. 2. Prispieť k cieľom spoločnej technologickej iniciatívy Čisté nebo 2, najmä integrovať, preukázať a potvrdiť platnosť technológií spôsobilých: a) zvýšiť účinnosť leteckého paliva a znížiť tým emisie CO2 o 20 až 30 % v porovnaní s najmodernejšími lietadlami uvádzanými do prevádzky od roku 2014; b) znížiť emisie NOx a emisie hluku o 20 až 30 % v porovnaní s najmodernejšími lietadlami uvádzanými do prevádzky od roku 2014[4]. 4. Možnosti politiky Program Horizont 2020 sa bude vykonávať prostredníctvom spoločných výskumných projektov doplnených verejno-súkromným partnerstvom. Zvažované možnosti sú: 1. Scenár bez prijatia opatrení Táto možnosť zahŕňa pokračovanie súčasnej iniciatívy Čistého neba v rámci programu Horizont 2020 s rozšírením činností na účel dosiahnutia stanovených cieľov. Opiera sa o pokračovanie činnosti spoločného podniku Čisté nebo v rámci programu Horizont 2020 v jeho súčasnej podobe a ponecháva jeho vykonávacie opatrenia. 2. Vytvorenie zmluvného verejno-súkromného partnerstva na vykonávanie nového programu (cPPP – contractual private-public partnership). Cieľom možnosti je stanoviť spolu s odvetvím spoločný program na dosiahnutie cieľov. Program sa vykonáva prostredníctvom zmluvného verejno-súkromného partnerstva s použitím spoločných výskumných projektov riadených útvarmi Komisie alebo výkonnou agentúrou. Súčasný program Čisté nebo na základe RP7 skončí podľa pôvodného plánu v roku 2017. 3. Vytvorenie spoločnej technologickej iniciatívy (JTI) prostredníctvom modernizovaného spoločného podniku s cieľom vykonávania nového programu (Čisté nebo 2 – CS2 (Clean Sky 2)). Táto možnosť vytvára nový program vo forme spoločnej technologickej iniciatívy, ktorú vykonáva spoločný podnik. Je zameraná na dosiahnutie stanovených cieľov riešením integrovaného predvádzania technológie na úrovni veľkých systémov. Aspekty riadenia a štruktúry programu sa zlepšia a upravia, aby sa dosiahlo ďalšie zvýšenie efektívnosti a účinnosti. 4.1. Zamietnuté možnosti „Možnosť žiadneho financovania zo strany EÚ“ – prerušenie verejnej podpory pre výskum a inovácie v letectve na európskej úrovni – bola zamietnutá, pretože je v rozpore s ustanoveniami programu Horizont 2020, ktoré riešia leteckú dopravu ako záväzok. „Len regulačná možnosť“ sa nepovažuje za takú, ktorá by umožnila ľahko dosiahnuť ambiciózne ciele v leteckom sektore, pretože by si vyžadovala celosvetovú dohodu o jej realizácii a ciele výkonnosti by v dôsledku toho boli menej náročné. Možnosť „Žiadne verejno-súkromné partnerstvo“ nebola posúdená ako optimálna na presadzovanie vytýčených cieľov, pretože vykonávanie mnohých menších projektov namiesto rozsiahleho integrovaného programu demonštrátorov by mohlo spôsobiť najmenej desaťročné meškanie v dosiahnutí konečnej technickej vyspelosti v porovnaní s inými možnosťami. Takýmto meškaním by sa stratila príležitosť začleniť výsledky do ďalšej generácie lietadiel pred ich uvedením do prevádzky[5] a vplyv by bol malý. 5. Porovnanie možností 5.1. Ako sa možnosti porovnávali Metodika posudzovania je založená na vplyve technológií zavádzaných u lietadiel budúcej generácie, ktorý sa očakáva v časovom rámci 2025 – 2030[6]. Každá možnosť sa posudzuje s ohľadom na zníženie emisií vyplývajúce z technológií, ktoré je schopná zaistiť. Tri určené možnosti politiky sa porovnávali s ohľadom na hlavné vplyvy a kritéria: · hospodársky vplyv (pracovné miesta, malé a stredné podniky, konkurencieschopnosť), · vplyv na životné prostredie (emisie), · sociálny vplyv (verejné zdravie, prínosy pre spoločnosť), · administratívny vplyv (prevádzkové náklady, zjednodušená štruktúra, efektívnosť riadenia), · vplyv na výskum a vývoj (technológia, predvádzanie, kontinuita, roztrieštenosť, integrácia, časový harmonogram, nákladová efektívnosť). 5.2. Porovnanie možností a posúdenie nákladovej efektívnosti Posúdenie ukazuje, že sa preferuje možnosť Čisté nebo 2, ktorá poskytuje najlepšie prostriedky na dosiahnutie cieľov. Má veľmi dobrú synergiu so súčasným výskumným programom a môže sa opierať o technológie a demonštrátorov vyvinuté v rámci Čistého neba, pričom zabezpečuje plynulý prechod. Možnosť Čisté nebo 2 má najväčší potenciál včas začleniť a potvrdiť nové technológie na vyššej úrovni systému, a očakáva sa teda, že značne prispeje k riešeniu environmentálnych a spoločenských úloh. Možnosť „Scenár bez prijatia opatrení“ by mala menší vplyv, pretože nové technológie by sa začali vyvíjať neskôr a boli by potrebné ďalšie investície a intenzívna práca na integrácii a zdokonalení. V prípade možnosti „Zmluvné verejno-súkromné partnerstvo“ by sa potrebný výrazný technický pokrok dosiahol ťažšie a pomalšie z dôvodu vykonávacích opatrení, ročných rozhodnutí o rozpočte a obsahu viacročného plánu a nižšej úrovne zapojenia odvetvia. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv, očakáva sa, že možnosť Čisté nebo 2 bude mať väčšie prínosy v porovnaní s inými možnosťami. Okrem toho analýza nákladov a prínosov ukazuje, že Čisté nebo 2 realizované prostredníctvom spoločného podniku je prinajmenšom nákladovo neutrálne alebo trochu priaznivejšie počas vykonávania programu Komisiou alebo výkonnými agentúrami na základe rámcového programu, keď sa administratívne náklady rovnomerne rozdelia medzi verejných a súkromných členov. Možnosť Čisté nebo 2 sa uprednostňuje aj podľa výsledkov verejných konzultácií. Odvetvie ju podporuje s predbežným návrhom na pokračovanie činností. 5.3. Porovnanie vplyvu Tabuľka dole zhrnuje porovnanie rôznych možností vo vzťahu k referenčnej možnosti scenára bez prijatia opatrení. Možnosť Kritéria || Scenár bez prijatia opatrení (BAU) || Zmluvné PPP (cPPP) || Obnovená JTI (Čisté nebo 2) Efektívnosť || || || Kritické množstvo || = || - || + Vplyv na MSP || = || - || = Pákový efekt || = || - || = Vplyv na inovácie || = || = || + Vplyv na životné prostredie || = || = || + Hospodársky vplyv || = || = || + Sociálny vplyv || = || - || + Účinnosť || || || Administratívne náklady || = || - || + Administratívna jednoduchosť || = || = || + Súlad || || || Súlad s programami členských štátov || = || - || = 6. Rozsah pôsobnosti Čistého neba 2 Možnosť Čisté nebo 2 rieši najsľubnejšie nové letecké technológie, ktoré sú schopné zlepšiť výsledky v oblasti životného prostredia a konkurencieschopnosť leteckého sektora EÚ, a bude sa opierať o technológie a demonštrátorov vyvinuté v rámci Čistého neba. Pre Čisté nebo 2 sa navrhujú dva doplnkové druhy činností demonštrátorov: · Traja demonštrátori (platformy demonštrátorov inovačných lietadiel) na vyššej úrovni integrácie úplných platforiem lietadiel. Budú vykonávať konečné skúšky systému vo všetkých leteckých segmentoch (veľké a regionálne lietadla, rotorové lietadlá) na najvyššej úrovni výskumu. · Traja prierezoví demonštrátori integrovaných technológií zameraní na nosnú konštrukciu lietadla, motor a systémy vrátane elektrického rolovania a udržateľnej životnosti. Technologický hodnotiteľ zabezpečí sústavné posudzovanie vedeckého a technického pokroku a jeho potenciálny vplyv na životné prostredie. Program bude založený na úspešných charakteristických vlastnostiach Čistého neba, ako je charakter typu projektu s relatívne malým počtom dôkladných, účelovo zameraných demonštrátorov a s jednoznačne stanovenými termínmi. Prechod z Čistého neba na Čisté nebo 2 bude postupný a bude zabezpečená technická a manažérska kontinuita. Súčasný odhad odvetvia týkajúci sa nákladov programu je 4,05 miliardy EUR. Európska únia z rozpočtu programu Horizont 2020 prispeje sumou 1,8 miliardy EUR. Priemyselní partneri prispejú sumou 2,25 miliardy EUR, z čoho budú 1 miliardu EUR predstavovať dodatočné činnosti. 7. Monitorovanie a hodnotenie Monitorovanie a hodnotenie pokroku spoločného podniku Čisté nebo 2 budú vykonávať externé aj interné subjekty. Interné hodnotenie pokroku sa bude vykonávať takto: po prvé, výkonná skupina spoločného podniku bude monitorovať plnenie rozpočtu a postup v technickej práci; po druhé, technické preskúmanie uskutočnia každý rok nezávislí externí odborníci; a po tretie, Poradný výbor pre vedu a techniku bude analyzovať výsledky preskúmania a poskytne posúdenie. Na základe tohto posúdenia bude spracovaná výročná správa o činnosti, ktorú príjme a uverejní správna rada. Hodnotenie nezávislých odborníkov bude organizovať Európska komisia s použitím dôkladne stanovených technických, manažérskych a finančných hlavných ukazovateľov výkonnosti: hodnotenie pred začiatkom programu (ex-ante), predbežné posúdenia a hodnotenie po dokončení programu (ex-post). Podobne ako v prípade súčasného programu Čisté nebo sa technologický hodnotiteľ ponechá ako dôležitý nástroj na meranie vplyvu a jeho úloha sa posilní. Umožní podrobné posúdenie environmentálnych prínosov spojených s novými technológiami a bude merať vplyv rôzneho technického pokroku v porovnaní s konkrétnymi cieľmi. [1] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/clean_sky_interim_evaluation_15-12-2010.pdf [2] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [3] Napr. 75 % zníženie emisií CO2 na osobokilometer, 90% zníženie emisií NOx a 65 % zníženie emisií vnímaného hluku do roku 2050 v porovnaní s referenčným rokom 2000. [4] Najmodernejšie lietadlá sú novou základnou líniou zavedenou pre budúce iniciatívy. V súčasnej dobe sa výsledky Čistého neba porovnávajú s referenčnými lietadlami roku 2000. Najmodernejšie lietadlá (napr. Airbus A320-NEO, Boeing 737-MAX, Boeing 787, Airbus A350) už dosahujú 15% zníženie emisií CO2 v porovnaní s lietadlami z roku 2000. [5] Odhad na roky 2025–2030. [6] Kvôli zvláštnostiam vývoja lietadiel sa nové technológie nezahrnuté do budúcej generácie zavedú o jednu generáciu neskôr. Čas medzi dvoma generáciami je obvykle 10 až 15 rokov (nasledujúca generácia okolo rokov 2040 – 2045).