SK Úradný vestník Európskej únie CE 261/8

Štvrtok 10. mája 2012

Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom - Výročná správa 2010

P7_TA(2012)0196

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2012 o ochrane finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa 2010 (2011/2154(INI))

2013/C 261 E/02

Európsky parlament,

— so zreteľom na svoje uznesenia o predchádzajúcich výročných správach Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF),

— so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 29. septembra 2011 s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa 2010 (COM(2011)0595) a na jej sprievodné dokumenty (SEC(2011)1107, SEC(2011)1108 a SEC(2011)1109) (1),

— so zreteľom na jedenástu správu o činnosti úradu OLAF – Výročná správa za rok 2011 (2),

— so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2010 spolu s odpoveďami inštitúcií (3),

— so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Dvoru audítorov o stratégii Komisie pre boj proti podvodom (COM(2011)0376),

— so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o ochrane finančných záujmov Európskej únie pomocou trestného práva a administratívnymi vyšetrovaniami – Integrovaná politika ochrany peňazí daňových poplatníkov (COM(2011)0293),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. septembra 2011 o úsilí Európskej únie v odstraňovaní rozdielov medzi protikorupčnými právnymi predpismi a skutočnosťou (4), svoje vyhlásenie z 18. mája 2010 o úsilí Európskej únie v boji proti korupcii (5) a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Boj proti korupcii v EÚ (COM(2011)0308),

— so zreteľom na článok 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

— so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6),

— so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2011 o ochrane finančných záujmov Spoločenstiev – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2009 (8),

— so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0121/2012),

A. keďže EÚ a jej členské štáty majú spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov EÚ a boj proti podvodom a keďže úzka spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi je nevyhnutná,

B. keďže prvoradou povinnosťou členských štátov je plnenie približne 80 % rozpočtu Európskej únie, ako aj výber vlastných zdrojov, okrem iného v podobe DPH a colných poplatkov,

C. keďže v roku 2010 dosiahol celkový finančný dosah nezrovnalostí, ktoré zistili kontrolné systémy, sumu 2 193 miliónov EUR v porovnaní so sumou 1 757 miliónov EUR v roku 2009,

D. keďže podľa Európskeho dvora audítorov sa v platbách súvisiacich s účtovnou závierkou vyskytli vecné chyby, pričom odhadovaná chybovosť predstavovala 3,7 % pre rozpočet EÚ ako celok; keďže kontrolné systémy sa ukázali pri zabezpečovaní správnosti platieb iba ako čiastočne účinné a keďže hlavnými príčinami chybovosti sú chyby týkajúce sa oprávnenosti a verejného obstarávania,

E. keďže vo väčšine prípadov sa Európsky dvor audítorov domnieva, že orgány členských štátov mali k dispozícii dostatočné množstvo informácií, aby pred uskutočnením platieb odhalili a napravili prinajmenšom niektoré z chýb, a keďže Európsky dvor audítorov sa domnieva, že je tu stále priestor na zlepšenie nápravných mechanizmov a audítorských činností členských štátov,

Všeobecný pohľad

1. zdôrazňuje, že svetová finančná kríza, a predovšetkým kríza eurozóny, ktorej EÚ v súčasnosti čelí, si vyžaduje zavedenie osobitných opatrení s cieľom zabezpečiť primeranú ochranu finančných záujmov EÚ, pokiaľ ide o príjmy, ktoré priamo súvisia s finančnými záujmami jej členských štátov; domnieva sa, že dôslednejšie uplatňovanie fiškálnej politiky môže vyviesť Európu z krízy, a to najmä zmenšením rozsahu sivej ekonomiky EÚ, ktorá podľa odhadov tvorí približne jednu pätinu oficiálneho HDP (9);

2. zdôrazňuje potenciál elektronickej verejnej správy zvýšiť transparentnosť a zlepšiť boj proti podvodom a korupcii, a tým ochrániť verejné financie; upozorňuje, že Európa zaostáva za svojimi priemyselnými partnermi, a to okrem iného pre nedostatočnú interoperabilitu systémov (10); zdôrazňuje, že predovšetkým v čase krízy musí Európa zintenzívniť svoje úsilie o dosiahnutie novej generácie elektronickej verejnej správy, ktorá by v oblasti verejných financií priniesla viac transparentnosti;

3. upozorňuje na skutočnosť, že elektronické, bezhotovostné transakcie sa dokumentujú, a teda sťažujú možnosť podieľania sa na sivej ekonomike, a že medzi mierou elektronických platieb v určitej krajine a jej sivou ekonomikou zjavne existuje výrazná vzájomná súvislosť (11); podnecuje členské štáty, aby znižovali limity pre povinné bezhotovostné platby;

4. zdôrazňuje potrebu spoľahlivých štatistických údajov o rozsahu podvodov a korupcie a predovšetkým o miere daňových a colných podvodov a zneužívania finančných prostriedkov EÚ zo strany organizovaného zločinu; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nie je napriek opakovaným výzvam Parlamentu schopná takéto údaje poskytnúť;

Všeobecné pripomienky

5. pripomína, že podvod je úmyselným protiprávnym konaním, ktoré je trestným činom, a že nezrovnalosť znamená nedodržanie určitého pravidla, a s poľutovaním konštatuje, že správa Európskej komisie sa otázkou podvodu nezaoberá dôsledne a k nezrovnalostiam pristupuje veľmi zoširoka; pripomína, že článok 325 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa týka podvodov, a nie nezrovnalostí, a žiada, aby sa medzi podvodmi a chybami robil rozdiel; žiada, aby sa korupcia riešila spolu s podvodmi;

6. konštatuje, že v roku 2010 sa finančný vplyv nezrovnalostí v oblasti výdavkov zvýšil a dosiahol sumu 1,8 miliardy EUR (resp. 1,27 % pridelených prostriedkov), pričom v roku 2009 dosiahol 1,4 miliardy EUR (resp. 1,13 %); takisto sa zvýšil finančný dosah v oblasti príjmov: 393 miliónov EUR (alebo 1,88 % celkových vyzbieraných tradičných vlastných zdrojov v hrubom), pričom v roku 2009 dosiahol 357 miliónov EUR (alebo 1,84 %);

7. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že značné sumy finančných prostriedkov EÚ sa stále vynakladajú nevhodným spôsobom, a vyzýva Komisiu, aby prijala rozhodné opatrenia s cieľom vymôcť viac chybne vyplatených súm, brať členské štáty vo väčšej miere na zodpovednosť, pokiaľ ide o sumy, ktoré treba v rámci nezrovnalostí ešte vrátiť, zlepšiť predchádzanie a zisťovanie nezrovnalostí a prípadov podvodov a okamžite pozastaviť platby, ako aj uplatňovať účinné sankcie v prípadoch zneužitia finančných prostriedkov EÚ;

8. berie na vedomie, že v roku 2010 sa počet zaznamenaných nezrovnalostí vo všetkých oblastiach okrem predvstupových fondov a tradičných vlastných zdrojov zvýšil a že tento nárast súvisí s uzávierkou vykonávacieho obdobia 2000 – 2006 Kohézneho fondu a so zlepšeniami systému správy nezrovnalostí (Irregularities Management System – IMS);

9. zdôrazňuje, že aj keď sa systém správy nezrovnalostí (IMS) zmodernizoval a zlepšil a väčšina členských štátov zvýšila objem podávaných správ, čo viedlo k zlepšeniu ich kvality a spoľahlivosti, ešte stále existujú rozdiely v tom, ako členské štáty pristupujú k oznamovaniu nezrovnalostí, a teda aj pochybnosti o primeranosti vnútroštátnych systémov oznamovania; vyzýva všetky členské štáty, aby v plnej miere zaviedli systém IMS, naďalej zvyšovali úroveň dodržiavania pravidiel oznamovania a zároveň zvýšili rýchlosť oznamovania nezrovnalostí;

10. okrem toho vyjadruje znepokojenie nad tým, že niektoré členské štáty ešte stále v plnej miere nevyužívajú elektronický systém oznamovania; vyzýva tieto členské štáty, aby túto situáciu bezodkladne napravili;

11. opakovane vyjadruje poľutovanie nad závažnými pochybnosťami o kvalite informácií, ktoré poskytujú členské štáty, a konštatuje, že niektoré členské štáty naďalej oznamujú veľmi malý počet zistených nezrovnalostí a prípadov podvodov, a vyzýva Komisiu, aby informovala Európsky parlament o tom, či sú vnútroštátne systémy kontrol v uvedených členských štátoch účinné;

12. pripomína, že právne predpisy EÚ od členských štátov vyžadujú, aby oznamovali všetky nezrovnalosti najneskôr do dvoch mesiacov po skončení štvrťroka, v ktorom bola nezrovnalosť prvýkrát zistená správnym alebo súdnym orgánom a/alebo v ktorom sa objavili nové informácie o oznamovanej nezrovnalosti; vyzýva členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie, a to vrátane zefektívnenia vnútroštátnych administratívnych postupov, s cieľom dodržať požadované termíny a skrátiť časový odstup medzi zistením a oznámením nezrovnalosti; vyzýva členské štáty, aby v boji proti podvodom v prvom rade vystupovali ako ochrancovia prostriedkov daňových poplatníkov;

13. zdôrazňuje nevyhnutnosť spoľahlivých štatistických údajov o rozsahu podvodov a korupcie, najmä tých, ktoré sa týkajú daňových a colných podvodov a organizovanej trestnej činnosti zameranej na zneužívanie finančných prostriedkov EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ani napriek opakovaným žiadostiam Európskeho parlamentu uvedené údaje neposkytla;

14. vyjadruje sklamanie nad skutočnosťou, že Komisia nie je schopná určiť skutočný rozsah nezrovnalostí a podvodov a že preto nie je možné posúdiť celkový rozsah nezrovnalostí a podvodov v jednotlivých členských štátoch ani určiť a potrestať členské štáty s najvyššou mierou nezrovnalostí a podvodov, ako v roku 2009 požadoval Európsky parlament;

15. upozorňuje na to, že za posledných pár rokov boli vyvinuté nové spôsoby merania korupcie a podvodov, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby bez akéhokoľvek ďalšieho odkladu iniciovala opatrenia s cieľom uplatňovať tieto nové nástroje merania a poskytnúť posúdenie rozsahu korupcie a podvodov pri využívaní finančných prostriedkov EÚ a sprenevere príjmov EÚ; tým sa umožní zhodnotiť účinnosť ochrany finančných prostriedkov EÚ pred zneužitím a príjmov EÚ pred spreneverou;

16. žiada, aby zodpovednosť za vytvorenie nástrojov merania podvodov a korupcie, pokiaľ ide o finančné prostriedky EÚ, na seba prevzala Komisia v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom, Európskym dvorom audítorov a ďalšími audítorskými a kontrolnými orgánmi EÚ;

17. konštatuje, že takzvané pravidlo 50/50 (12), ktoré sa uplatňuje v poľnohospodárstve, je účinný stimul pre členské štáty na urýchlenie a dokončenie postupov vymáhania; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je možné uplatňovať tento mechanizmus spätného získania takisto na ostatné odvetvia (oblasť súdržnosti a predvstupová oblasť) a takisto či by podľa tohto pravidla bolo vhodné skrátiť lehotu na opatrenia týkajúce sa vymáhania o polovicu, t. j. na dva a štyri roky;

18. konštatuje, že vo výročnej správe Európskeho dvora audítorov na rok 2010 sa uvádza, že pri platbách vo finančných výkazoch na rok 2010 bol zistený veľký počet chýb, ktoré dosiahli 3,7 % všetkých rozpočtových výdavkov EÚ, t. j. približne 4,5 miliardy EUR;

19. konštatuje, že v správe Európskeho dvora audítorov sa ďalej uvádza, že orgány členských štátov mali pred schválením platieb dostatok informácií, aby zistili niektoré z chýb a napravili ich alebo im predišli;

Príjmy - Vlastné zdroje

20. poukazuje na to, že náležitý výber DPH a colných poplatkov má priamy vplyv tak na hospodárstvo jednotlivých členských štátov, ako aj na rozpočet EÚ; zdôrazňuje, že zlepšenie systémov výberu príjmov by malo byť pre všetky členské štáty, a predovšetkým tie, ktoré v súčasnej hospodárskej situácii čelia najväčším problémom, prvoradou prioritou;

21. upozorňuje na to, že dôraz by sa mal začať klásť na efektívnejší výber príjmov; zdôrazňuje, že daňové podvody vedú k obrovským stratám v rozpočte EÚ a hospodárstvach jednotlivých členských štátov, čím sa zhoršuje dlhová kríza; pripomína, že náklady na existujúcu sivú ekonomiku znášajú tí občania, ktorých príjem je ľahko zdokumentovateľný a zistiteľný;

22. konštatuje, že údaje, ktoré poskytli členské štáty a ktoré sa týkajú nezrovnalostí v oblasti tradičných vlastných zdrojov, sa podstatne líšia, a preto sa domnieva, že klasifikácia nezrovnalostí a prípadov podvodov v databáze vlastných zdrojov OWNERS nie je celkom spoľahlivá; vyzýva Komisiu, aby zistila, ako je možné zlepšiť uvedenú databázu a zabezpečiť spoľahlivosť a porovnateľnosť poskytovaných údajov;

23. vyzýva Komisiu, aby sa naďalej zameriavala na vykonávanie stratégií členských štátov v oblasti colných kontrol, najmä v oblasti vysokorizikového dovozu, a zlepšila činnosti súvisiace so zistením nezrovnalostí a prípadov údajného podvodu v oblasti tradičných vlastných zdrojov;

24. vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že pašovanie, najmä pašovanie cigariet, je pre EÚ naďalej veľkým problémom, výsledkom ktorého je strata podstatných zdrojov z vnútroštátnych rozpočtov a rozpočtu EÚ; víta akčný plán, ktorý vypracovala Komisia na boj proti pašovaniu cigariet a alkoholu na východnej hranici EÚ, ako aj obnovenie colnej spolupráce s Čínou a Ruskom koncom roka 2010 a strategický rámec pre colnú spoluprácu, ktorý podpísali obidve krajiny;

25. víta výsledky spoločnej colnej operácie členských štátov s názvom Sirocco, ktorá sa konala v júni 2010 a ktorú koordinoval Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), počas ktorej bolo zadržaných približne 40 miliónov cigariet, 1,2 tony tabaku na ručne šúľané cigarety, 7 000 litrov alkoholu a 8 miliónov iných falšovaných výrobkov;

26. konštatuje, že veľký podiel príjmov pochádza z dane z pridanej hodnoty (DPH), a preto je potrebné, aby Komisia a členské štáty monitorovali a účinne reagovali na súčasné aj nové trendy v podvodoch; víta zelenú knihu Komisie o budúcnosti DPH a žiada predloženie konkrétnych návrhov týkajúcich sa reformy DPH;

Straty v oblasti DPH

27. poukazuje na to, že podľa štúdie, ktorú si dala vypracovať Európska komisia (13), je odhadovaný priemerný výpadok DPH v EÚ (14) na úrovni 12 %; osobitne upozorňuje na skutočnosť, že tento výpadok DPH dosiahol znepokojujúcu úroveň 30 % v Grécku a 22 % v Taliansku, teda v krajinách, ktoré prechádzajú najzložitejšou dlhovou krízou a ktorých stav ohrozuje hospodársku stabilitu celej EÚ 27;

28. zdôrazňuje, že výpadky DPH sa okrem vyhýbaniu sa plateniu dane a stratám v dôsledku platobnej neschopnosti dajú pripísať aj podvodom a že straty v oblasti DPH, ktoré predstavujú miliardy EUR, je možné kompenzovať iba prostredníctvom úsporných opatrení, ktoré sa dotýkajú tých občanov EÚ, ktorých príjem je ľahko zistiteľný;

29. upozorňuje na skutočnosť, že model výberu DPH sa od svojho zavedenia nezmenil; zdôrazňuje, že je vzhľadom na množstvo zmien technologického a hospodárskeho prostredia, ktoré sa uskutočnili, zastaraný;

Straty v oblasti ciel

30. zdôrazňuje, že príjmy z colných poplatkov sú významnou súčasťou tradičných vlastných zdrojov EÚ a zdrojom príjmu vlád členských štátov, ktoré si ponechávajú 25 % na pokrytie nákladov spojených s ich výberom; opakuje, že efektívne predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom v tejto oblasti chráni finančné záujmy Únie a má závažný dosah na vnútorný trh, a to tým, že odstraňuje nespravodlivú výhodu tých hospodárskych subjektov, ktoré sa vyhýbajú colným povinnostiam, v porovnaní s tými, ktoré si v tejto súvislosti plnia svoje povinnosti;

31. zdôrazňuje, že správne fungovanie colného systému má priamy vplyv na výpočet DPH;

32. v tejto súvislosti pripomína, že Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 13/2011 (15) poukazuje na zistenie, že len uplatňovanie colného režimu 42 (16) v roku 2009 viedlo v siedmich členských štátoch, v ktorých Dvor audítorov vykonal audit, k odhadovanej strate približne 2 200 miliónov EUR (17), čo predstavuje 29 % DPH, ktorá je teoreticky uplatniteľná na zdaniteľnú sumu celkového objemu dovozu v rámci colného režimu 42 v roku 2009 v týchto siedmich krajinách;

33. poukazuje na to, že Európsky dvor audítorov našiel pri kontrole zjednodušených colných postupov, ktoré tvoria 70 % všetkých colných postupov, závažné nedostatky; upozorňuje na to, že tieto postupy viedli k bezdôvodným stratám v rámci rozpočtu Únie a k narušeniu obchodnej politiky EÚ; zdôrazňuje, že zistené nedostatky spočívali okrem iného v nízkej kvalite alebo nevyhovujúcej zdokumentovanosti auditov a v nedostatočnom využívaní metód automatizovaného spracovania údajov na vykonanie kontrol počas spracúvania zjednodušených postupov;

Výdavky

Poľnohospodárstvo

34. konštatuje, že v roku 2010 sa zvýšilo oznamovanie nezrovnalostí a prípadov podozrení z podvodu, zatiaľ čo ich finančný dosah sa zvýšil z 13 miliónov EUR v roku 2009 na 69 miliónov EUR v roku 2010;

35. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že situácia týkajúca sa celkovej sumy späť získaných finančných prostriedkov je naďalej neuspokojivá: v rozpočtovom roku 2010 členské štáty vymohli 175 miliónov EUR, čo je 42 % dlhov Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) z roku 2007 a po tomto roku, zatiaľ čo zvyšná celková suma na vymáhanie ku koncu finančného roka 2010 bola 1,2 miliardy EUR, kým členské štáty v rámci pravidla 50/50 previedli zo svojich vnútroštátnych rozpočtov do rozpočtu EÚ len 300 miliónov EUR; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nezohľadnila žiadosť Európskeho parlamentu a v správe za rok 2010 s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie mu neposkytla informácie o pokroku v tejto oblasti; opakovane vyzýva Komisiu, aby prijala všetky nevyhnutné opatrenia na zavedenie účinného systému vymáhania finančných prostriedkov a aby Európskemu parlamentu neustále poskytovala informácie;

36. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v roku 2010 niektoré členské štáty nedodržali lehoty na oznámenie nezrovnalostí; súhlasí s Komisiou, že je nevyhnutné, aby všetky členské štáty zdokonalili predkladané správy; pripomína, že Fínsko, Rakúsko a Holandsko sa zaviazali dodržiavať požiadavky na predkladanie správ, a vyzýva Komisiu, aby vo výročnej správe s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom poskytla informácie o pokroku, ktorý tieto členské štáty dosiahli v roku 2011;

37. vyjadruje znepokojenie nad tým, že v roku 2010 Taliansko a členské štáty EÚ 12 klasifikovali viac ako 90 % z oznámených prípadov nezrovnalostí ako „podozrenie z podvodu“; vyzýva členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia vrátane úzkej spolupráce s európskymi inštitúciami na riešenie všetkých príčin, ktoré vedú k podvodom týkajúcim sa finančných prostriedkov EÚ;

38. vyjadruje znepokojenie nad podozrivo nízkou mierou podozrení z podvodov, ktoré oznámili Francúzsko, Nemecko, Španielsko a Spojené kráľovstvo, a to predovšetkým vzhľadom na veľkosť týchto štátov a ich získanú finančnú podporu, ako sa uvádza v správe Komisie o ochrane finančných záujmov Európskej únie; domnieva sa, že z tohto dôvodu vyvstávajú odôvodnené pochybnosti, či sa dodržiavajú zásady oznamovania; nalieha na Komisiu, aby zahrnula podrobné informácie o uplatňovanej metodike oznamovania v týchto členských štátoch a o ich schopnosti odhaľovať podvody; opäť vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala účinnosť systémov dohľadu a kontroly v členských štátoch a zabezpečila, aby informácie o miere nezrovnalostí v členských štátoch odrážali skutočnú situáciu; vyzýva Komisiu, aby v správe s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie poskytla informácie o opatreniach prijatých v tejto oblasti v roku 2011;

Politika súdržnosti

39. z údajov poskytnutých vo výročnej správe o ochrane finančných záujmov Európskej únie za rok 2010 vyplýva, že približne 70 % všetkých oznámených prípadov nezrovnalostí sa týkalo politiky súdržnosti, pričom v roku 2010 mala oblasť politiky súdržnosti najvyššiu mieru úspešnosti vymáhania (viac ako 60 %); zdôrazňuje, že podľa poskytnutých údajov nie je možné objektívne posúdiť skutočný počet nezrovnalostí a prípadov podvodov v tejto oblasti, keďže veľký počet oznámených nezrovnalostí a (alebo) prípadov podvodu môže súvisieť so zavedením systému IMS v roku 2009;

40. víta pokrok dosiahnutý v roku 2010 v súvislosti so spätne získanými sumami za programovacie obdobie 2000 – 2006, ktoré predstavovali 70 %, resp. 2,9 miliardy EUR chybne vyplatených finančných prostriedkov, pričom v roku 2009 dosiahla táto miera 50 %;

41. konštatuje, že v roku 2010 Dánsko, Francúzsko, Malta, Holandsko, Švédsko a Slovinsko neoznámili v tejto oblasti žiaden prípad nezrovnalosti, čo vzbudzuje pochybnosti, či sa systém IMS uplatňuje správne; vyjadruje znepokojenie nad nízkou mierou vymáhania v Maďarsku, Českej republike a Slovinsku (približne 20 % a menej); vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia, vyšetrila príčiny a v správe za nasledujúci rok s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie informovala Európsky parlament o dosiahnutom pokroku;

42. zdôrazňuje, že – ako ukazujú údaje poskytnuté v správe za rok 2010 s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – z analýzy tých kategórií nezrovnalostí, ktoré sa najviac oznamujú, vyplýva, že nezrovnalosti sa najčastejšie zisťujú v realizačnej fáze projektového cyklu a k najväčšiemu finančnému dosahu dochádza vo fáze výberu a obstarávania; zdôrazňuje, že na základe transparentného, jasného a pružného systému verejného obstarávania, aktívnejšieho využívania elektronického systému verejného obstarávania a stanovenia všeobecných zásad obstarávania na úrovni EÚ by bolo možné zabezpečiť efektívnejšie využitie finančných prostriedkov členských štátov a EÚ; očakáva, že Komisia účinne vykoná reformu systému verejného obstarávania;

Predvstupové fondy

43. vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že predvstupové fondy majú najnižšiu mieru úspešnosti vymáhania výdavkov: v roku 2010 táto miera sotva dosiahla 10 % v porovnaní s 27 %; so znepokojením konštatuje, že miera vymáhania v období rokov 2002 – 2006 je stále nízka (približne 30 %), najmä v Bulharsku, Turecku, Litve a Lotyšsku, a vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby prijímajúce krajiny uviedli dôvody nízkej miery úspešnosti vymáhania, zlepšili svoje výsledky a aktualizovali chýbajúce informácie o dokončených postupoch vymáhania;

44. konštatuje, že v roku 2009 sa najväčší počet nezrovnalostí a prípadov podvodu týkal využívania finančných zdrojov programu SAPARD v Rumunsku a Bulharsku; víta skutočnosť, že Bulharsko dosiahlo veľký pokrok pri posilnení vnútroštátnych systémov kontroly, t. j. že v roku 2010 veľký podiel prípadov nezrovnalostí a podozrení z podvodu nezistili vonkajšie, ale domáce alebo vnútroštátne kontrolné orgány a inšpektori; vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina nezrovnalostí a podozrení z podvodu v Rumunsku sa v súčasnosti zistí po inšpekciách vykonaných útvarmi EÚ alebo na ich žiadosť; vyzýva Komisiu, aby v záujme zlepšenia situácie úzko spolupracovala s rumunskými orgánmi;

45. víta cieľ Komisie podporovať nových príjemcov (Turecko, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Čierna Hora) v ich úsilí o zavedenie systému IMS;

OLAF

46. opakovane pripomína, že je nevyhnutné pokračovať v posilňovaní nezávislosti, účinnosti a efektívnosti úradu OLAF;

47. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili účinné a včasné vykonávanie odporúčaní vydaných na základe prešetrení prípadov úradom OLAF;

48. domnieva sa, že členské štáty by mali byť povinné každoročne informovať o opatreniach v nadväznosti na prípady, ktoré ich justičným orgánom zaslal OLAF, vrátane trestných a finančných sankcií uložených v takýchto prípadoch;

Verejné obstarávanie, väčšia transparentnosť a boj proti korupcii

49. vyzýva Komisiu, príslušné agentúry Únie a členské štáty, aby prijali opatrenia a poskytli zdroje na zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky EÚ nestali predmetom korupcie, aby sa prijali odrádzajúce sankcie v prípade zistenia korupcie al;ebo podvodu a aby sa urýchlilo zabavovanie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, ktorý je spojený s podvodmi, daňovými podvodmi a trestnou činnosťou súvisiacou s praním špinavých peňazí;

50. zdôrazňuje, že v oznámení Komisie z roku 2011 s názvom Boj proti korupcii v EÚ sa odhaduje, že v EÚ sa ročne z dôvodu korupcie stratí 120 miliárd EUR, čo spôsobuje finančné škody, znižuje objem verejných financií a oslabuje dôveru v demokratické inštitúcie; okrem toho zdôrazňuje, že v uznesení Parlamentu z roku 2011 o úsilí EÚ v boji proti korupcii sa uvádza, že korupcia vedie k zneužívaniu verejných financií vo všeobecnosti i finančných prostriedkov EÚ, ktoré odvádzajú daňoví poplatníci, a k deformácii trhu, a vyzýva – ako aj vo svojom vyššie uvedenom vyhlásení – Komisiu a príslušné orgány Únie na zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky EÚ nestávali predmetom korupcie;

51. víta rozhodnutie Európskeho parlamentu ustanoviť osobitný výbor pre organizovanú trestnú činnosť, korupciu a pranie špinavých peňazí;

52. víta skutočnosť, že Malta 20. januára 2011 ratifikovala Dohovor o ochrane finančných záujmov EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že dohovor ešte neratifikovala Česká republika, a vyzýva tento členský štát, aby túto situáciu čo najskôr napravil; zároveň vyzýva Estónsko, aby ratifikovalo protokol z 29. novembra 1996 o výklade tohto dohovoru Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev v rámci rozhodovania o prejudiciálnych otázkach;

53. pripomína, že program Hercule II je Komisiou (úradom OLAF) riadený finančný nástroj v oblasti ochrany finančných záujmov EÚ a prevencie súvisiacej trestnej činnosti vrátane pašovania cigariet; poznamenáva, že pri strednodobom hodnotení programu Hercule II sa potvrdila pridaná hodnota tohto programu; zastáva názor, že nástupca tohto nástroja, t. j. program Hercule III, by mal naďalej zlepšovať technické vybavenie v členských štátoch, financovať prístup do databáz kľúčových pre vyšetrovanie orgánov členských štátov a úradu OLAF a bojovať proti pašovaniu a falšovaniu cigariet v súlade s právne záväznými dohodami s tabakovými výrobcami;

54. opätovne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli, zaviedli a pravidelne hodnotili jednotné systémy verejného obstarávania s cieľom zabrániť podvodom a korupcii, aby stanovili a uplatňovali jednoznačné podmienky účasti na verejnom obstarávaní a kritériá, na základe ktorých sa uskutočňujú rozhodnutia o verejnom obstarávaní, a aby okrem toho prijali a zaviedli do praxe systémy revízie rozhodnutí o verejnom obstarávaní na úrovni jednotlivých štátov, zabezpečili transparentnosť a zodpovednosť v oblasti verejných financií a prijali a zaviedli do praxe systémy riadenia rizík a vnútornej kontroly;

55. víta, že Komisia v januári roku 2011 uviedla Zelenú knihu o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ s názvom Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania; poukazuje na to, že hodnotiaca správa týkajúca sa danej konzultácie bola prijatá koncom júna 2011 a že v decembri 2011 Komisia schválila svoje návrhy reformy základných pravidiel EÚ v oblasti verejného obstarávania (smernice 2004/17/ES a 2004/18/ES);

Nadväzné kroky

56. žiada Komisiu, aby informovala Parlament o tom, aké iné ukazovatele, zdroje alebo metódy, okrem informácií, ktoré dostáva od poskytovateľov informácií alebo informátorov, môže využiť s cieľom určiť, v ktorých oblastiach financovania EÚ alebo príjmov EÚ je zvýšená miera podvodov;

57. vyzýva Komisiu, aby ochraňovala a podporovala investigatívnu a nezávislú žurnalistiku, ktorá je kľúčovým prvkom boja proti zločinu, podvodu a korupcii pri správe európskych finančných prostriedkov;

58. vyzýva Komisiu, aby posúdila, či vyšetrované prípady podvodov vyplývajúce z údajov od poskytovateľov informácií alebo informátorov zodpovedajú oblastiam, v ktorých sa na základe nezávislých kritérií alebo ukazovateľov očakáva možnosť vysokej miery podvodov; ak nezodpovedajú, vyzýva Komisiu, aby posúdila iné metódy iniciovania vyšetrovaní v oblastiach, kde sa podozrenia z podvodu skrývajú pod právnymi predpismi mlčanlivosti v trestnej veci, ktoré bránia úniku informácií od poskytovateľov informácií alebo informátorov;

59. vzhľadom na skutočnosť, že táto situácia sa opakuje už viacero rokov, t. j. že členské štáty neposkytujú údaje včas alebo že údaje, ktoré poskytujú, sú nepresné a neporovnateľné, a preto nie je možné objektívne posúdiť skutočný rozsah podvodov v členských štátoch, a keďže Európsky parlament, Komisia a OLAF nemôžu vykonávať svoje funkcie, pokiaľ ide o posúdenie situácie a predkladanie ďalších návrhov, zdôrazňuje, že uvedenú situáciu nie je možné tolerovať, a vyzýva Komisiu, aby prijala úplnú zodpovednosť za vymáhanie neoprávnene vyplatených prostriedkov zo strany členských štátov a aby zhromažďovala požadované homogénne porovnateľné údaje a zaviedla zásady oznamovania v prípade všetkých členských štátov;

*

* *

60. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie, Európskemu dvoru audítorov, dozornému výboru Európskeho úradu pre boj proti podvodom a Európskemu úradu pre boj proti podvodom.

(1) http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2010_sk.pdf

(2) http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/rep_olaf_2010_en.pdf

(3) Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 1.

(4) Prijaté texty, P7_TA(2011)0388.

(5) Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 62.

(6) Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(7) Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

(8) Prijaté texty, P7_TA(2011)0142.

(9) Rozsah a rozvoj sivej ekonomiky 31 európskych krajín a 5 ďalších krajín OECD od roku 2003 do roku 2011 (Size and Development of the Shadow Economy of 31 European and 5 other OECD Countries from 2003 to 2011), Friedrich Schneider, k dispozícii na webovej stránke http://www.econ.jku.at/members/Schneider/files/publications/2011/ShadEcon31.pdf

(10) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Digitálna agenda pre Európu (COM(2010)0245).

(11) Sivá ekonomika v Európe, 2010: Používanie elektronických systémov platby na boj proti sivej ekonomike (The Shadow Economy in Europe: Using Electronic Payment Systems to Combat the Shadow Economy), 2010 Friedrich Schneider, A.T. Kearney, 2010.

(12) Na základe tohto pravidla môže Komisia vymáhať 50 % neregulárnych platieb z rozpočtov členských štátov, ktoré sa nevymáhali v štvorročnej lehote alebo v osemročnej lehote, ak sa vedú súdne konania týkajúce sa vymáhania platieb. Toto pravidlo sa uplatňuje s cieľom zabezpečiť urýchlené vymáhanie neoprávnene vyplatených prostriedkov.

(13) Štúdia o kvantifikácii a analýze výpadkov DPH v 25 členských štátoch EÚ, ktorú pre Komisiu vypracovala spoločnosť Reckon LLP.

(14) Rozdiel medzi skutočnými príjmami z DPH a tým, čo by členské štáty mali teoreticky získať na základe ich hospodárskeho výkonu.

(15) Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 13/2011 s názvom Predchádza sa prostredníctvom kontroly colného režimu 42 úniku DPH a odhaľuje sa ním únik DPH?.

(16) Režim, ktorý využíva dovozca na získanie oslobodenia od DPH, keď sa dovážaný tovar prepravuje do iného členského štátu a keď sa DPH odvádza v členskom štáte určenia.

(17) Z toho straty vo výške 1 800 miliónov EUR vznikli v siedmich vybraných členských štátoch a 400 miliónov EUR v 21 členských štátoch určenia dovážaného tovaru vo vzorke.