SK Úradný vestník Európskej únie C 44/173

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Smerom k integrácii námorného dozoru: Spoločné prostredie na zdieľanie informácií pre námornú oblasť EÚ“

KOM(2009) 538 v konečnom znení

2011/C 44/32

Spravodajca: pán LIOLIOS

Európska komisia sa 15. októbra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Smerom k integrácii námorného dozoru: Spoločné prostredie na zdieľanie informácií pre námornú oblasť EÚ“

KOM(2009) 538 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. júna 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 464. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júla 2010 (schôdza zo 14. júla 2010) prijal 164 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV víta toto oznámenie a podporuje súbor možných opatrení pre integrovaný námorný dozor s cieľom skutočne porozumieť všetkým činnostiam vykonávaných na mori, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť, ochranu, ekonomiku alebo životné prostredie v Európskej únii a jej členských štátoch.

1.2 EHSV v zásade súhlasí s odporúčaniami uvedenými v oznámení a myslí si, že vďaka zavedeniu pravidiel pre šírenie údajov a zaobchádzanie s nimi, ako aj kontrolných mechanizmov zo/do všetkých zúčastnených organizácií, sa zlepší pochopenie situácie v námornej oblasti.

1.3 EHSV podotýka, že oznámenie o dozore je pozitívnym príspevkom k zvýšeným problémom v oblasti bezpečnosti, ktorým čelí EÚ, vrátane ilegálneho prisťahovalectva, obchodovania s ľuďmi, predaja drog, ako aj efektívnej a účinnej ochrany životného prostredia a života a zdravia občanov EÚ.

1.4 EHSV pripúšťa, že udržateľnosť integrovanej námornej politiky pre EÚ závisí od udržateľnosti jej politických opatrení a integrovaný námorný dozor patrí medzi ne. Preto by mal byť vytvorený navrhnutý systém integrovaného námorného dozoru, aby sa trvalo poskytovali presné, včasné, kvalitné a nákladovo efektívne údaje vtedy, keď to bude potrebné, a tam, kde to bude potrebné, a z presne požadovaného dôvodu. Preto sa musí zvážiť aj možnosť rozšírenia systému integrovaného námorného dozoru.

1.5 EHSV podporuje spoločný mechanizmus širokého dozoru EÚ založený na harmonizovanom právnom rámci, ktorý zabezpečí zdieľanie citlivých a necitlivých informácií medzi inštitúciami, agentúrami a používateľmi z členských štátov EÚ.

1.6 EHSV uznáva, že námorná oblasť je z medzinárodného hľadiska veľmi dôležitá, a zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť technické a právne normy a preskúmať možnosti spolupráce s tretími krajinami.

1.7 EHSV si myslí, že prepojenie systémov námorného dozoru si vyžaduje dôkladné zváženie rôznych právnych otázok spojených s výmenou informácií zhromaždených na rôzne účely a z rôznych zdrojov. Členské štáty majú rôzne povinnosti a dôvernosť údajov a ochrana osobných údajov sú kľúčové otázky. Stále je však potrebné vymedziť charakter príslušných dát, účely (a metódy) výmeny a potenciálnych príjemcov údajov, potrebné bezpečnostné opatrenia s ohľadom na dôvernosť a bezpečnosť údajov a ochranu osobných údajov tam, kde je to potrebné.

1.8 EHSV navrhuje, že by sa mali údaje šíriť na základe zásady nevyhnutnosti získať dané informácie, aby sa zabezpečila ochrana údajov a aby sa zabránilo nadmernému hromadeniu údajov. Takisto je povinné jasne stanoviť mieru dôvernosti, ako aj úroveň zodpovednú za používanie údajov, prostredníctvom rozvoja konkrétnej a transparentnej schémy udeľovania prístupových práv.

1.9 EHSV chápe, že potvrdenie zhromaždených údajov je dôležitá a zložitá úloha, a navrhuje, aby bol vytvorený rámec, ktorý bude zhromažďovať údaje a overovať ich správnosť, ako aj zaručovať bezpečnosť informácií počas procesu ich šírenia.

1.10 EHSV sa zasadzuje za to, aby sa dodržiaval stanovený plán, ktorý povedie k zavedeniu integrovaného námorného dozoru, pričom by sa pri riešení právnych a technických aspektov integrácie informácií mali využiť skúsenosti získané v rámci pilotných projektov a expertných skupín, ako aj hodnotenie vplyvu.

1.11 EHSV odporúča vytvoriť jednotné mechanizmy národnej koordinácie a jedno informačné centrum pre každú národnú skupinu užívateľov (komunitu), aby sa uľahčilo vytvorenie a fungovanie integrovaného námorného dozoru.

1.12 Vzhľadom na množstvo systémov, ktoré existujú, EHSV navrhuje vyhnúť sa prekrývaniu existujúcich systémov, aby sa v dôsledku integrovaného námorného dozoru nezmenil spôsob, akým sa informácie zhromažďujú, ale spôsob, akým sa šíria.

1.13 EHSV vyzýva EÚ, aby sa zamerala na vytvorenie centrálnejšie riadenej siete, kde sa koordinácia dosiahne prostredníctvom formálnej štruktúry siete a centrálnej komunikácie.

1.14 V snahe zachovať vzájomné prepojenie skupín užívateľov EHSV navrhuje, aby EÚ stanovila jasnú a pevnú platformu, pokiaľ ide o schému udeľovania prístupu, založenú na spoločnom chápaní rôznych politických názorov v rámci EÚ, ako aj na efektívnom fungovaní. Držitelia poskytnutých prístupových práv budú musieť dodržiavať nariadenie EÚ o transparentnosti.

1.15 V rámci štruktúry prijatého systému by mali existovať mechanizmy spätnej väzby, aby bolo možné systém upravovať a aktualizovať, okrem iného aj so zreteľom na vyvíjajúci sa právny rámec.

1.16 EHSV odporúča, aby rozvinuté riadenie bezpečnostných rizík zostalo najvyššou prioritou európskej námornej oblasti. Preto je vhodnejšia stupňovitá architektúra, ktorá zabezpečuje platnosť a bezpečnosť údajov.

2. Úvod

2.1 15. októbra 2009 Komisia zverejnila oznámenie s názvom „Smerom k integrácii námorného dozoru: Spoločné prostredie na zdieľanie informácií pre námornú oblasť EÚ“ (KOM(2009) 538 v konečnom znení) a na základe článku 262 Zmluvy o ES sa obrátila na Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vyjadril svoje stanovisko k tejto téme.

2.2 V oznámení „Integrovaná námorná politika Európskej únie“ sa Európska komisia zaviazala, že do roku 2013 „prijme kroky na užšie prepojenie systému dozoru existujúcich monitorovacích a lokalizačných systémov používaných na námornú bezpečnosť a ochranu, na ochranu morského životného prostredia, na kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a na ďalšie činnosti na uplatňovanie práva“.

2.3 EÚ už ustanovila niekoľko iniciatív v oblasti dozoru, ktoré integrujú viac ako jednu aktivitu sektora: monitorovací systém pre lodnú dopravu obsahujúci údaje o pohybe lodí a nákladov, ktoré zhromažďujú a navzájom si vymieňajú členské štáty, SafeSeaNet (smernica 2002/59/ES) (1), výmena námorných údajov medzi námornými úradmi členských štátov, ktorá má za cieľ zabrániť nehodám a znečisteniu morí, ako aj zvýšiť účinnosť reakcie v prípade incidentov alebo nehôd na mori.

2.4 Preto sa používa Európsky server indexov (European Index Server – EIS) a pracuje sa na vytvorení systému STIRES pre prenos a výmenu dopravných informácií zo siete SafeSeaNet (SafeSeaNet Traffic Information Relay and Exchange System). Okrem toho sa momentálne zhromažďujú údaje o námornej doprave na krátke vzdialenosti a v budúcnosti bude Dátové stredisko Európskej únie pre identifikáciu a sledovanie lodí na veľké vzdialenosti na požiadanie poskytovať v spolupráci s členskými štátmi aj údaje o námornej doprave na veľké vzdialenosti (EU LRIT DC – Union Long Range Identification and Tracking Data Centre – rezolúcie Námorného bezpečnostného výboru IMO MSC 202 (81) a MSC 211 (81), ktoré pozmeňujú a dopĺňajú Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori, 1974 (SOLAS). Rozvoj Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR) ďalej počíta s integrovaným riešením dozoru pre EÚ.

2.5 Okrem vyššie uvedeného toto oznámenie prihliada na všetky ďalšie relevantné kroky, ktoré EÚ podnikla, vrátane vytvorenia Európskej námornej bezpečnostnej agentúry (EMSA), Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), Európskej obrannej agentúry (EDA) a modrej knihy pre dopravu. Paralelne budú spustené dva pilotné projekty, ktoré v rámci prebiehajúcich operácií otestujú, ako môže integrácia námorného dozoru fungovať v praxi. Jeden bude spustený v oblasti Stredozemného mora a druhý v úmorí severných európskych morí.

2.6 Cieľom navrhovanej politiky integrovaného námorného dozoru nie je vytvoriť dodatočný systém dozoru, ale vybudovať rozhrania a následne integrovať existujúce systémy v jednotlivých sektoroch a na jednotlivých hraniciach, aby sa zlepšila efektivita národných úradov poverených implementáciou činností dozoru a aby sa zvýšila nákladová efektívnosť činností vykonávaných na mori. V rámci úsilia o vytvorenie bezpečnej medzisektorovej siete, ktorá by dokázala spĺňať neustále sa zvyšujúce požiadavky na poskytovanie spoločného a uznávaného prehľadu o situácii, bude nutné dôkladne premyslieť otázku prístupových práv a bezpečnostné ustanovenia pre užívateľov.

2.7 EHSV uznáva, že zavedenie integrovaného námorného dozoru zahŕňa komplexné, viacstranné a početné aktivity, ktoré sa často prekrývajú, ktoré sú však v záujme EÚ ako celku.

2.8 EHSV víta toto oznámenie ako základ pre integráciu aktuálne existujúcich samostatných systémov do spoločného prostredia na zdieľanie informácií, ktoré bude podporovať budúcu európsku dopravnú námornú politiku, chrániť životné prostredie a európske lodné služby pre celosvetový aj európsky obchod, a tiež zlepšovať každodenný život občanov EÚ, najmä tých, ktorí obývajú prímorské oblasti na vonkajších hraniciach EÚ.

2.9 EHSV zdôrazňuje, že toto oznámenie prichádza v dôležitom období závažných problémov, ktoré ovplyvňujú námornú dopravu: a) svetová ekonomická a finančná kríza, ktorá zhoršuje štrukturálnu a cyklickú lodnú krízu, b) ilegálne prisťahovalectvo, ku ktorému dochádza najmä na južných a východných hraniciach EÚ, c) ilegálne činnosti vrátane obchodovania s ľuďmi, obchodu so zbraňami a drogami, d) citlivý materiál pre vojenské a jadrové zariadenia, pričom všetky tieto otázky je potrebné sledovať a riešiť.

2.10 EHSV zdôrazňuje aj fakt, že je potrebné riešiť aj otázky bezpečnosti a pirátstva, ktoré ovplyvňujú námorné služby EÚ vo vodách mimo EÚ (teda Východná Afrika, Indonézia atď.).

3. Oznámenie o integrácii námorného dozoru prostredníctvom spoločného prostredia na zdieľanie informácií pre námornú oblasť EÚ

3.1 Ako už EHSV uviedol vo svojom predchádzajúcom stanovisku (2), „schvaľuje návrhy týkajúce európskej siete námorného dozoru a zlepšenej spolupráce medzi pobrežnými strážami jednotlivých členských štátov. Takéto opatrenia podporia námornú bezpečnosť a ochranu, kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a ochranu morského životného prostredia. […] EHSV znovu pripomína, že v oblasti dvojstranných dohôd s tretími krajinami o vstupe na palubu lode je žiaduci koordinovaný prístup, aby sa upokojili zvýšené obavy o bezpečnosť. Výbor požaduje opatrenia na úrovni EÚ na potlačenie rastu útokov na obchodné lode a prípadov ozbrojených lúpeží a pirátstva na mori, predovšetkým v juhovýchodnej Ázii a Afrike“.

3.2 EHSV víta toto oznámenie a podporuje súbor možných opatrení, ktorými by EÚ mohla prispieť k bezpečnejšiemu a istejšiemu poskytovaniu služieb v námornej oblasti. EHSV v zásade súhlasí s týmto oznámením a víta ďalšie vylepšenia, ktoré prispejú k rýchlemu zavedeniu integrovaného námorného dozoru.

3.3 Toto oznámenie o stratégii EÚ pre lepšiu integráciu systémov dozoru stanovuje štyri hlavné zásady pre vývoj spoločného prostredia na zdieľanie informácií, ktorými sú: 1) prístup prepájajúci všetky skupiny užívateľov, 2) budovanie technického rámca pre interoperabilitu a budúcu integráciu, 3) výmena informácií medzi civilnými a vojenskými úradmi a 4) osobitné právne predpisy na zavedenie tohto spoločného prostredia na zdieľanie informácií. Keďže toto oznámenie vymedzuje hlavné zásady, stanovisko sa obmedzí na súbor navrhovaných zásad. Na to, aby sa tieto zásady mohli zmeniť na legislatívne kroky, bude samozrejme potrebné ďalšie zlepšovanie.

3.4 EHSV potvrdzuje, že v dôsledku globálneho charakteru európskej lodnej dopravy je veľmi dôležité uvedomiť si, aká je situácia, pretože a) pohyb lodí predstavuje priestorový a dočasný dynamický systém, b) bezpečnosť, istota a environmentálne aspekty nie sú obmedzené hranicami a c) rozhodnutia prijaté jednou entitou by mohli ovplyvniť aj ostatné systémy.

3.5 Je nevyhnutné zdôrazniť, že treba vyriešiť dva problémy, rámec verejnej politiky a funkčnosť systému. Implementáciu integrovaného námorného dozoru by mohla skomplikovať dôvernosť informácií alebo iné problémy na úrovni členských štátov, preto sa musí tento systém zdokonaliť, aby sa dal jasne využívať v praxi.

3.6 EHSV si myslí, že pri zavádzaní integrovaného námorného dozoru do praxe vyvstávajú tri hlavné otázky: právna, technická/technologická a riadiaca. Najdôležitejšie právne otázky sa zrejme vzťahujú na dôvernosť, vzhľadom na to, že ide o zmes osobných, obchodných a vojenských údajov. Okrem toho opatrenia týkajúce sa údajov(bezpečnosť) môžu zakazovať alebo obmedzovať vzájomnú výmenu (alebo ďalšie používanie) niektorých údajov.

3.7 Pokiaľ ide o dôvernosť, ustanovenia kľúčových monitorovacích a dozorných nástrojov kvalifikujú veľké množstvo údajov získaných pri námornom dozore ako (komerčne) dôverné údaje. V dôsledku toho bude spracovanie týchto údajov ovplyvňovať povinnosť dôvernosti a profesionálne tajomstvo osôb oprávnených na prístup k týmto údajom.

3.8 Aktuálne systémy majú unisektorovú podstatu, obmedzujú ich však otázky spojené s dôvernosťou. Rozšírenie spoločného využívania údajov mimo tohto sektora by mohlo vyvolať ďalšie problémy a otázky v súvislosti s dôvernosťou vzhľadom na množstvo ďalších aktérov, ktorí budú zapojení.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 EHSV schvaľuje a podporuje zásady stanovené v oznámení o integrovanom námornom dozore.

4.2 EHSV uznáva, že je potrebné uskutočniť ďalšiu analýzu z hľadiska politických, právnych, trhových a technologických perspektív, ktorá by viedla k vypracovaniu osobitného akčného plánu na implementáciu integrovaného námorného dozoru, a zdôrazňuje právne a technologické výzvy. Táto analýza povedie k vytvoreniu špecifického plánu implementácie s presným časovým rámcom a mohla by byť založená na skúsenostiach získaných z projektov ako SafeSeaNet, Freightwise, e-Freight a AIS, ako aj zo všetkých relevantných iniciatív.

4.3 EHSV opakovane zdôrazňuje, že skôr než budú prijaté určité rozhodnutia, je dôležité preskúmať výsledky aktuálne bežiacich pilotných projektov. Pilotné projekty musia byť zamerané na obchodné nastavenia a správy pôsobiace v príslušných námorných oblastiach EÚ. Okrem toho by mali tieto pilotné projekty informovať aj o dlhodobej udržateľnosti integrovaného námorného dozoru. Z tohto hľadiska nám spustenie dodatočných pilotných projektov pomôže lepšie pochopiť jednotlivé otázky pri vytváraní integrovaného námorného dozoru. Ďalej by sa mali stanoviť špecifické časové rámce, ktoré by sa mali sledovať, aby mohli byť tieto pilotné projekty včas dokončené.

4.4 EHSV by chcel zdôrazniť, že stratégia integrovaného námorného dozoru by sa z hľadiska implementácie spoločného využívania údajov mohla inšpirovať ďalšími postupmi uplatňovanými v dopravnom sektore, vrátane jednotného prepravného dokladu, ktorý sa považuje za ekvivalentnú schému spoločného využívania informácií z obchodnej perspektívy (prepravný doklad sa v súčasnosti požaduje s cieľom sledovať prepravu tovaru, nariadenie (EHS) č 11/60 a smernica 92/106/EHS; podľa Akčného plánu pre logistiku v nákladnej doprave sa vypracuje jednotný európsky prepravný doklad, ktorý sa môže použiť pri všetkých spôsoboch dopravy, čím sa posilní rámec, ktorý ponúkajú multimodálne nákladné listy alebo multimodálne konosamenty). Okrem toho by mala byť výmena informácií prebiehať v jazyku, ktorý je v námornom sektore najpoužívanejší.

4.5 Udržateľnosť integrovaného námorného dozoru sa musí zabezpečiť prostredníctvom možnosti ďalšieho rozširovania tohto systému, aby sa zabezpečila integrácia budúcich samostatných systémov dozoru.

4.6 Pokiaľ ide o zdieľanie informácií, EHSV podporuje princíp „toľko informácií, koľko je potrebné, na základe potreby poznania v súlade s podmienkami používania[…]“ namiesto princípu „[…]toľko informácií, koľko je možné[…]“. O informácie sa musia deliť všetky skupiny užívateľov na základe jasného rámca, ktorý zabezpečuje ochranu osobných údajov a ostatných citlivých údajov. A navyše je povinné kontrolovať šírenie mimo organizácie „príjemcu“, teda dodržiavať právne rámce EÚ.

4.7 Pokiaľ ide o technické aspekty, EHSV odporúča platformy typu „open source“ na podporu dizajnu, rozvoja, spúšťania a údržby príslušných riešení. Jadro systému by malo poskytovať: a) ontológiu námornej oblasti pre automatickú výmenu údajov; b) nástroje na dizajn, simuláciu, analýzu výkonnosti a optimalizáciu riešení dozoru; c) register služieb; d) nástroje na pomoc pri riešení konfliktov vzájomnej spolupráce; e) mechanizmy na automatické objavovanie a integráciu vhodných služieb; f) bezpečnú interoperabilitu a g) mechanizmy kontroly a auditu.

4.8 EHSV súhlasí s navrhovanou stupňovitou štruktúrou systému. Tento prístup umožní dosiahnuť dokonalú štruktúru typu „cloud architecture“, ktorú momentálne používajú všetci IT developeri. Predsa len by bolo treba mať na zreteli, že pri takejto štruktúre viac hrozí, že bude narušená bezpečnosť, a teda by sa mali prijať mechanizmy na zvýšenie bezpečnosti. Hierarchické rozhodovanie v rámci organizácie a rámec prístupu k údajom by však mohli zlepšiť dôvernosť údajov.

4.9 EHSV berie na vedomie dostupnosť technologických prostriedkov na zhromažďovanie, homogenizáciu a šírenie významných údajov pre všetky zainteresované strany a nalieha na EÚ, aby stanovila spoločné platformy, ktoré efektívne využijú všetky zainteresované strany vo všetkých členských štátoch. A navyše, pokiaľ ide o predchádzanie dvojitému zhromažďovaniu a ukladaniu údajov, mali by sa vyvinúť mechanizmy, ktoré takýmto problémom zabránia.

4.10 Pokiaľ ide o prvú zásadu stanovenú v oznámení, EHSV navrhuje aktívny pokus smerom k ustanoveniu spoločných noriem a pravidiel údajov na úrovni sektorov aj na funkčnej úrovni na zlepšenie kvality údajov.

4.11 Keďže námorná oblasť je široká, bezpečnosť údajov môže byť potenciálne oslabená v dôsledku flexibilného prostredia zdieľania informácií a potenciálnej hrozby, ktorá z toho vyplýva.

4.12 EHSV si myslí, že vzájomná technická spolupráca je dôležitá a mala by viesť k zjednodušeniu výmeny údajov medzi všetkými zainteresovanými priemyselnými a vládnymi účastníkmi (vrátane vzťahov Administratíva/Administratíva – A2A, Administratíva/Obchod – A2B a Obchod/Obchod – B2B).

4.13 Pokiaľ ide o tretiu zásadu stanovenú v tomto oznámení, EHSV potvrdzuje, že ďalšia analýza integrácie civilného a vojenského prepojenia je nevyhnutná na lepšiu integráciu údajov a na zjednodušenie lepšieho využívania informácií. EHSV súhlasí s tým, že o informácie získané v rámci systému dozoru by sa mali deliť civilné a vojenské orgány. EHSV opakovane zdôrazňuje potrebu ustanoviť hlavné mandáty; mali by byť zavedené spoločné normy a prevádzkové postupy pre prístup a používanie príslušných informácií, aby sa umožnila legálna dvojsmerná výmena informácií, pri ktorej je používanie informácií viazané zákonmi Spoločenstva.

4.14 Pokiaľ ide o štvrtú zásadu stanovenú v tomto oznámení, EHSV by chcel zdôrazniť potrebu ďalšej analýzy vzťahujúcej sa na ochranu osobných údajov v rozsahu tohto dokumentu a nalieha na EÚ, aby znovu zvážila a prijala všetky potrebné činnosti, ktoré zaručia bezpečnosť citlivých údajov. Hoci to v danom procese prináša istú záťaž, teda vybudovanie takéhoto systému, považuje sa to za základnú a nevyhnutú zásadu.

4.15 EHSV súhlasí so sektorovým prístupom k zdieľaniu informácií, ktorý je navrhnutý v smernici. V každom prípade by sa mali stanoviť špecifické usmernenia, pokiaľ ide o udeľovanie prístupových práv kompetentným úradom a oprávnenému personálu.

4.16 EHSV vyzýva Komisiu, aby ďalej preskúmala existenciu bilaterálnych dohôd o zdieľaní informácií medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami a v prípade potreby posilnila acquis communautaire (nariadenia 4055/86 a 4058/86).

4.17 Pokiaľ ide o otázku údajov získaných z vesmíru, osobitný dôraz sa kladie na GMES. Okrem toho by si EHSV želal, aby bolo v oznámení uvedené aj používanie navigačného systému Galileo.

4.18 EHSV chápe, že spracovanie osobných údajov na vojenské účely, účely národnej bezpečnosti a pri presadzovaní trestného práva zostáva v súčasnosti mimo všeobecného právneho rámca pre ochranu dát. EHSV súhlasí so závermi štúdie (Európska komisia, Právne aspekty námorného monitorovania a námorného dozoru („Legal Aspects Of Maritime Monitoring & Surveillance Data“) – Konečná správa o rámcovej zmluve na poskytovanie služieb, č. FISH/2006/09 – LOT2), ktorú si objednala Komisia pre právne aspekty námorného dozoru, ktorá jasne stanovuje, že ochrana údajov je najvyššia povinnosť EÚ a musí sa zabezpečovať na úrovni Spoločenstva aj členských štátov. Počíta sa s tým, že sa budú požadovať bezpečnostné záruky v prípade, že by osobné údaje mali využívať orgány spadajúce do rozsahu právneho rámca existujúceho pre ochranu údajov (napr. orgány pre dohľad nad rybolovom) a orgány, na ktoré (momentálne) sa tento rámec nevzťahuje (napr. vojenské, štátno-bezpečnostné alebo právne donucovacie orgány).

4.19 EHSV považuje za veľmi dôležité vytvoriť právny rámec, ktorý by riešil otázky ako kvalita údajov, ďalšie používanie údajov, bezpečnosť údajov, mechanizmy udeľovania prístupu, charakter údajov, účely (a spôsoby) ich výmeny, potenciálni príjemcovia údajov, potrebné bezpečnostné záruky rešpektujúce dôvernosť a bezpečnosť niektorých údajov, ochrana osobných údajov a príslušné postupy atď.

4.20 EHSV si myslí, že údaje by sa mali zdieľať na princípe „čo, prečo, ako dlho a s kým“. Predovšetkým je dôležité stanoviť orgány, ktoré budú oprávnené kontrolovať, šíriť a prijímať údaje v rámci EÚ a, obozretnejšie, aj mimo nej.

4.21 EHSV žiada Európsku komisiu, aby zverejňovala výročnú správu o realizácii a výsledkoch svojich aktivít v oblasti námorného dozoru.

V Bruseli 14. júla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 10 – 27.

(2) Stanovisko EHSV na tému „Integrovaná námorná politika Európskej únie“, Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 31 – 36.