SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 8. 8. 2014  
COM(2014) 508 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
o poslaní a organizácii Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
o poslaní a organizácii Európskeho výb oru pre systémové riziká (ESRB) 
1. Ú VOD 
Celosvetová finan čná kríza v roku 2008 odha lila nedostatky regula čného rámca 
Európskej únie a jej rámca pre doh ľad. Dohľad charakterizovala pretrvávajúca 
fragmentácia medzi jednotlivými štátmi, nedostato čné zameranie na vzájomnú 
závislosť v rámci finan čného systému, nedostato čná výmena informácií a 
koordinácia medzi orgánmi doh ľadu a nedostato čný dôraz na makroprudenciálny 
dohľad. Na základe odporú čaní uvedených v de Larosièrovej správe z roku 20091 
bol v roku 2010 ako sú časť európskeho systému finan čného dohľadu (ESFS), ktorý 
zahŕňa aj tri európske odvetvové orgány mikroprudenciálneho doh ľadu (t. j. 
európske orgány doh ľadu alebo ESA)2, zriadený nový orgán zodpovedný za 
makroprudenciálny doh ľad v celej EÚ – Európsky výbor pre systémové riziká 
(ESRB). 
V súlade s článkom 20 nariadenia, ktorým sa zria ďuje ESRB3, sa v tejto správe s 
prihliadnutím na skúsenosti z uplynul ých troch rokov preskúmava poslanie a 
organizácia ESRB vrátane otázok týka júcich sa vymenovania predsedu ESRB. 
Podľa článku 5 ods. 1 nariadenia je za predsedu ESRB na prvé funk čné obdobie 
piatich rokov od nadobudnutia ú činnosti nariadenia (t. j. od 16. decembra 2010) 
vymenovaný prezident ECB.  Na nasledujúce funk čné obdobia sa predseda ESRB 
určí v súlade s podmienkami, ktoré sa majú stanovi ť. Táto správa je takisto reakciou 
na požiadavku na podávanie správ pod ľa článku 8 druhého nariadenia o ESRB4, v 
ktorom sa vymedzujú podmienky podpor y, ktorú ECB poskytuje ESRB.  
V záujme konzistentnosti a vzh ľadom na to, že uvedené štyri orgány sú sú časťou 
toho istého systému doh ľadu, sa Komisia rozhodla vykona ť preskúmanie ESRB 
súbežne s preskúmaním ESA, aby dve sprá vy o preskúmaní (jednu v súvislosti s 
ESRB a druhú v súvislosti s ESA) mohla prija ť a uverejni ť súčasne. Účelom tejto 
správy je posúdi ť poslanie a organizáciu ESRB od jeho zriadenia v súlade s 
doložkami o preskúmaní dvoch nariadení o ESRB. Okrem svojich bezprostredných skúseností, ktoré Komisia získala ako člen generálnej rady ESRB a iných riadiacich 
alebo poradných orgánov ES RB, Komisia pri preskúman í ESRB vychádzala aj z 
rôznych ďalších zdrojov. V prvom rade Komisia analyzovala dôkazy z verejného 
vypočutia, ktoré sa v súvislosti s pres kúmaním ESFS konalo 24. mája 2013. V 
druhom rade Komisia posúdila pripomienky, kt oré dostala ako spätnú väzbu v rámci 
procesu konzultácií prebiehajúcich od 26. apríla do 31. júla 2013. Tento proces 
pozostával z verejných konzultácií a cielen ých konzultácií, ktoré boli zamerané aj 
na podrobnejšie a tec hnickejšie otázky ur čené ESA, vnútroštátnym orgánom, 
príslušným inštitúciám a agentúram, ako aj k ľúčovým zainteresovaným stranám. 
Komisia dostala spolu 137 odpovedí (94 v rá mci verejných konzultácií a 43 v rámci 
                                                
 
1 Správa skupiny na vysokej úrovni pre finan čný dohľad (ktorej predsedal Jacques de Larosière) z 25. 
februára 2009, http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2 Nariadenia, ktorými sa zria ďujú ESA, pozri v Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.  
3  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 
o makroprudenciálnom doh ľade Európskej únie nad finan čným systémom a o zriadení Európskeho 
výboru pre systémové riziká (nariadenie o ESRB) (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1). 
4  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1096/2010 zo 17. novembra 2010, ktorým sa Európskej centrálnej banke 
udeľujú osobitné úlohy týkajúce sa fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká (Ú. v. EÚ L 
331, 15.12.2010, s. 162). 
 
3 cielených konzultácií). V tre ťom rade Komisia zvážila  príspevok skupiny na 
vysokej úrovni pre preskúmanie ESRB5 (táto skupina pôsobí v rámci ESRB), ako aj 
spoločné stanovisko ESA k preskúmaniu ESRB6. Komisia okrem toho zoh ľadnila 
ďalšie štúdie a správy v tejto s úvislosti, ktoré predložil MMF7. V poslednom rade sa 
dôkladne zvážila aj št údia o preskúmaní ESRB, ktorú dal vypracova ť Európsky 
parlament8, ako aj uznesenie Európskeho parlamentu s odporú čaniami pre Komisiu 
o revízii ESFS9 a predchádzajúce diskusie. Komisia pri zoh ľadnení informácií z 
týchto rôznych externých zdrojov ( ďalej len „zainteresované strany“) za čala s 
posudzovaním požadovaným v príslušných právnych predpisoch10.  
Posúdenie fungovania ESRB v tomt o momente predstavuje náro čnú úlohu z dvoch 
hlavných dôvodov. V prvom rade je ne ľahké posúdi ť výsledky ESRB ako 
makroprudenciálneho orgánu, ktorý sa má zaobera ť vyhliadkami do budúcnosti, 
keďže bol zriadený v čase vrcholenia finan čnej krízy, zatia ľ čo jeho hlavnou úlohou 
je predchádza ť vzniku takýchto kríz . V druhom rade budú ma ť na úlohu ESRB 
vplyv dve prebiehajúce významné reformy finan čného rámca. Konkrétne ide o 
zriadenie jednotného mechanizmu doh ľadu (SSM)11 v eurozóne – a v členských 
štátoch mimo eurozóny, ktoré nadviazali úzku spoluprácu s ECB, – a ustanovenia o 
makroprudenciálnych nástrojoch v novej smernici a nariadení o kapitálových 
požiadavkách (CRD IV/CRR)12. Napriek tomu sa na sledujúce oddiely venujú 
doterajším aktivitám ESRB, pri čom sa zdôraz ňujú hlavné pozitíva a dosiahnuté 
výsledky ESRB a identifikuje sa priest or na prípadné zlepšenie.  
                                                 
5  ESRB, skupina na vysokej úrovni pre preskúmanie ESRB, príspevok k preskúmaniu ESRB (ktoré je 
naplánované v nariadení o ESRB), marec 2013:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6  Spolo čné stanovisko ESA – preskúmanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB, 17. 
decembra 2013, ESA-2013-035) 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf). 
7  Európska únia: Uverejnenie dokumentácie k programu posúdenia finan čného sektora – technická 
poznámka k makroprudenciálnemu doh ľadu a úlohe ESRB, správa MMF o krajinách č. 13/70, 
marec 2013. 
8 Európsky parlament, Preskúmanie nového európskeho systému finan čného doh ľadu (ESFS) – časť 2: 
práca Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) [autori: Samuel McPhilemy a John Roche 
(Oxford Analytica), október 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf.  
9  Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2014 s odporú čaniami pre Komisiu o revízii 
Európskeho systému orgánov finan čného dohľadu (ESFS) (2013/2166(INL)):  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//SK.  
10  Pozri článok 20 nariadenia o ESRB a článok 8 nariadenia Rady (EÚ) č. 1096/2010. O čakáva sa 
stanovisko ECB. 
11  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje 
osobitnými úlohami, pokia ľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho doh ľadu nad úverovými 
inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63) (nariadenie, ktorým sa zria ďuje SSM). 
12  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych 
požiadavkách na úverové inštitúcie a investi čné spoločnosti a o zmene nariadenia č. 648/2012 
(Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1) a smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2013/36/EÚ z 26. júna 
2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom doh ľade nad úverovými inštitúciami a 
investičnými spolo čnosťami, a o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 
2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338). 
 
4 2. F UNGOVANIE ESRB  (POSLANIE A ORGANIZÁCIA ) OD JEHO ZRIADENIA  
2.1. Poslanie ESRB 
Mandát ESRB sa v nariadení o ESRB vymedzuje všeobecným spôsobom ESRB je 
zodpovedný za makroprudenciálny doh ľad nad finan čným systémom v Únii 
s cieľom prispieva ť k predchádzaniu alebo zmier ňovaniu systémových rizík pre 
finančnú stabilitu v Únii, ktoré vypl ývajú z vývoja v rámci finan čného systému. 
Prispieva k bezproblémovému fun govaniu vnútorného trhu, a tým zabezpe čuje 
udržateľnú mieru prispievania finan čného sektora k hospodárskemu rastu. V 
nariadení o ESRB sa systémové riziko vymedzuje ako „riziko narušenia finan čného 
systému, ktoré môže ma ť závažné negatívne dôsledky pre vnútorný trh a reálnu 
ekonomiku. Všetky druhy finan čných sprostredkovate ľov, trhov a infraštruktúry 
môžu byť do určitej miery systémovo významné“13.  
V nariadení o ESRB sa zdôraz ňuje preventívna úloha ESRB  v tom zmysle, že by 
mal „prispieva ť k predchádzaniu systémových rizík“ a „(zabráni ť) obdobiam 
rozsiahlych finan čných otrasov“. Okrem toho by mal ESRB „(identifikova ť) 
systémové riziká a (ur čiť) poradie ich dôležitosti“. 
ESRB pri vykonávaní svojho makroprud enciálneho mandátu plní nieko ľko 
kľúčových funkcií: Monitoruje a posudzuje riziká a v poslednom rade v prípade 
potreby vydáva varovania a odporú čania na nápravné opatrenia14. Okrem 
politických odporú čaní ESRB uverejnil viacero doku mentov o svojich aktivitách a 
analytickej práci: štvr ťročný prehľad rizík, správy poradného výboru pre vedecké 
otázky a ďalšie občasníky a komentáre, ako aj dve výro čné správy. Pod ľa nariadenia 
o ESRB môže ESRB vydáva ť len nezáväzné varovania a odporú čania, na ktoré sa 
však vzťahuje pravidlo „konaj alebo vysvetli“ . Využívanie nezáväzných nástrojov 
umožňuje ESRB vo ľne spolupracova ť s ktorýmko ľvek verejným orgánom, ktorý sa 
zaoberá finan čnými otázkami, a poskytuje vä čší priestor pri vypracúvaní 
odporúčaní. ESRB využíva svoj vplyv a auto ritu (t. j. moc reputácie), aby 
zabezpečil, že sa v nadväznosti na je ho varovania a politické odporú čania prijmú 
primerané opatrenia. Varovania a odporú čania sa v jednotlivých prípadoch môžu 
zverejniť na základe rozhodnutia generálnej  rady ESRB. ESRB doteraz zverejnil 
sedem politických odporú čaní15.  
Vzhľadom na nadobudnutie ú činnosti makroprudenciálneho rámca CRD 
IV/CRR 1. januára 2014 ESRB ro zvíja analytický a organiza čný rámec, aby 
mohol za čať vykonáva ť nové úlohy, ktorými bol poverený na základe právnych 
predpisov. Ide o vydávanie stanovísk a/alebo odporú čaní členským štátom v 
súvislosti s využívaním nových makr oprudenciálnych nástrojov (t. j. 
proticyklických kapitálových vankúšov, va nkúšov na krytie systémového rizika), 
ktoré môžu zah ŕňať možnosť ukladať prísnejšie prudenciálne požiadavky pod ľa 
článku 458 CRR (tzv. doložka flexibility). ESRB s cie ľom sfunk čniť 
                                                 
13  Pozri článok 2 písm. c) nariadenia o ESRB. 
14  Pozri článok 3 nariadenia o ESRB. 
15  Odporú čanie o poskytovaní úverov v cudzej mene (Ú. v. EÚ C 342, 22.11.2011, s. 1), odporú čanie o 
financovaní v amerických dolároch (Ú. v. EÚ C 72, 10.3.2012, s. 1), odporú čanie o 
makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 2),  odporú čanie 
o financovaní úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ C 119, 25.4.2013, s. 1), odporú čanie o fondoch 
peňažného trhu (Ú. v. EÚ C 146, 25.5.2013, s. 1), odporú čanie o predbežných cie ľoch a nástrojoch 
makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ  C 170, 15.6.2013, s. 1), odporú čanie o usmerneniach pre 
stanovenie mier proticyklického vankúša (ESRB/2014/1, 30.6.2014). 
 
5 makroprudenciálny rámec uverejnil v marci 2014 hlavnú správu16, v ktorej prvý raz 
poskytol preh ľad nového makroprudenciálneho rámca v EÚ, ako aj podrobnú 
príručku17, ktorá má vnútroštátnym orgánom poskytova ť usmernenia na využívanie 
nových nástrojov. V budúcnosti bude  v tejto oblasti zohráva ť kľúčovú úlohu aj 
ECB. Pod ľa článku 5 nariadenia, ktorým sa zria ďuje SSM, bude ma ť ECB osobitné 
makroprudenciálne právomoci v členských štátoch eurozóny a členských štátoch 
mimo eurozóny, ktoré nadviazali úzku spoluprácu s ECB, a bude môc ť ukladať 
najmä prísnejšie požiadavky na makroprude nciálne vankúše, než sú požiadavky 
prijaté na vnútroštátnej úrovni.  
2.2. Organizácia ESRB 
ESRB má zložitú organiza čnú štruktúru, ktorá odzrkad ľuje túžbu zhromaždi ť 
potrebné odborné znalosti na vnútroštátnej úrovni – zah ŕňajúcej národné 
centrálne banky a orgány doh ľadu – aj na európskej úrovni – zah ŕňajúcej ECB, 
Komisiu, Hospodársky a finan čný výbor a ESA.  Inštitucionálny rámec ESRB tvorí 
generálna rada, riadiaci výbor, poradný výbor pre technické otázky a poradný výbor 
pre vedecké otázky. Tieto rôzne fóra pri ich práci podporuje sekretariát ESRB18. 
Generálna rada, ktorá má v sú časnosti 67 členov, je hlavným rozhodovacím 
orgánom ESRB. Každý zo sú časných 38 členov generálnej rady s hlasovacím 
právom má jeden hlas19 a generálna rada sa zvy čajne rozhoduje na základe 
jednoduchej vä čšiny. Na prijatie odporú čania alebo zverejnenie varovania alebo 
odporúčania sa vyžaduje dvojtretinová vä čšina20. Členov generálnej rady bez 
hlasovacieho práva (v sú časnosti ich je 29) tvorí jeden predstavite ľ na vysokej 
úrovni príslušného vnútroštátneho orgánu doh ľadu za každý členský štát a predseda 
Hospodárskeho a finan čného výboru. Spôsoby hlasovania generálnej rady 
považovali zainteresované strany vo vše obecnosti za primerané. Za prípravu 
zasadnutí generálnej rady je  zodpovedný riadiaci výbor, ktorý je zložený zo 14 
členov generálnej rady. Poradný výbor pre technické otázky odzrkad ľuje zloženie 
generálnej rady na techni ckejšej úrovni. Poradný výbor  pre vedecké otázky bol 
zriadený s cie ľom vnies ť do práce ESRB odlišnú, objektívnejšiu vedeckú 
perspektívu. Tento výbor tvorí 15 členov, ktorí majú rôzne zru čnosti a odborné 
znalosti. 
ESRB využíva analytickú, finan čnú a administratívnu podporu ECB.  V čase 
zriadenia ESRB viedlo k výberu ECB ako hostite ľskej inštitúcie nieko ľko dôvodov. 
Hlavným cie ľom bolo využi ť jej existujúce odborné znalosti v oblasti finan čnej 
stability. Za výhodu sa považovala aj vzájomná blízkos ť makroprudenciálnej 
politiky a menovopolitickej funkcie. Skuto čnosť, že ESRB by mohol využíva ť 
                                                 
16  Hlavná správa o makroprudenciálnej politike v bankovom sektore:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8.  
17  Príručka ESRB o sfunk čnení makroprudenciálnej politiky v bankovom sektore:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9.  
18  Článok 2 písm. e) nariadenia Rady (EÚ) č. 1096/2010. 
19  Prezident a viceprezident ECB, guvernéri národných centrálnych bánk, člen Komisie, predseda 
európskeho orgánu doh ľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), predseda európskeho orgánu 
dohľadu (Európskeho orgánu pre pois ťovníctvo a dôchodkové poiste nie zamestnancov), predseda 
európskeho orgánu doh ľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy), predseda a dvaja 
podpredsedovia poradného výboru pre vedecké otázky, predseda poradného výboru pre technické 
otázky. 
20  Článok 10 nariadenia o ESRB. 
 
6 analytickú, finan čnú a administratívnu podporu ECB, sa považovala za jeden z 
faktorov, ktorý pomôže jeho budúcemu úspechu. Čo je dôležitejšie, ESRB by mohla 
priniesť prospech vidite ľnosť, nezávislos ť a silná reputácia ECB. Z rovnakého 
dôvodu sa rozhodlo, že prvým predsedom ESRB by mal by ť prezident ECB, a to na 
funkčné obdobie piatich rokov. Ke ďže ESRB nemá žiadne záväzné právomoci, ale 
využíva morálne presvied čanie a vzájomný tlak, za predsedu ESRB sa považovalo 
za vhodné vybra ť uznávanú a dôveryhodnú osobnos ť. V doložke o preskúmaní 
uvedenej v nariadení o ESRB sa výsl ovne uvádzajú podmienky vymenovania alebo 
voľby predsedu ESRB21. 
ESRB sa zodpovedá Parlamentu a Rade. Od ESRB sa vyžaduje, aby poskytoval 
informácie o svojich činnostiach Európskemu parlamentu a Rade22. Predseda ESRB 
je pozvaný na vypo čutie v Európskom parlamente aspo ň raz do roka a v prípade 
rozsiahlych finan čných otrasov aj častejšie. Vypo čutia predsedu ESRB sa vo 
všeobecnosti konajú v nadväznosti na vypo čutia prezidenta ECB. Predseda ESRB 
vedie aspo ň dvakrát ro čne aj dôverné ústne jednania s predsedom a podpredsedami 
Výboru pre hospodárske a menové v eci Európskeho parlamentu.  
ESRB je sú časťou ESFS a v zakladajúcich nariadeniach sa osobitná pozornos ť 
venovala spolupráci medzi ESRB a ESA. Jedným z hlavných ponau čení 
vyplývajúcich z finan čnej krízy bolo, že v záujme stabilného finan čného systému by 
orgány mikroprudenciálneho doh ľadu mali úzko spolupracova ť s novými orgánmi 
makroprudenciálneho doh ľadu. Obidva piliere nového systému doh ľadu zohrávajú 
kľúčovú úlohu z h ľadiska dosahovania cenných synergií medzi mikro a makro 
úrovňou, vzájomného posil ňovania vplyvu na finan čnú stabilitu a využívania 
prínosov vyplývajúcich z plne  integrovaného rámca pre doh ľad. Úzka spolupráca sa 
zabezpečuje prostredníctvom krížového členstva v týchto štyroch orgánoch. 
V nariadeniach o ESA23 sa takisto uvádzajú postupy, ktorými sa majú ESA riadi ť 
pri plnení odporú čaní ESRB, a takisto sa uvádza, ako by ESA mali využíva ť svoje 
právomoci na zaistenie v časných následných opatrení v nadväznosti na odporú čania 
určené jednému alebo viacerým prís lušným vnútroštátnym orgánom doh ľadu. 
Spolupráca medzi ESRB a ESA je takisto dô ležitá v oblasti stresového testovania.  
3. P OSÚDENIE PRÁCE ESRB:  HLAVNÉ POZITÍVA A PRIESTOR NA ZLEPŠENIE  
Zainteresované strany boli v mnohých as pektoch spokojné s prácou ESRB v prvých 
rokoch od jeho zriadenia. Takmer všetky zdôraznili význam makroprudenciálneho 
dohľadu, ako aj potrebu koordi nácie pri využívaní makropr udenciálnych nástrojov v 
členských štátoch. Zainteresované strany však  boli vo všeobecnosti toho názoru, že 
na vypracovanie odôvodneného stan oviska k vplyvu varovaní a odporú čaní ESRB je 
ešte priskoro. ESRB práve dokon čil svoj rámec pre posúdenie vplyvu, takže na 
získanie lepšieho a dôkladnejšieho preh ľadu reakcií adresátov treba viac času. 
Hoci sa ESRB považuje za k ľúčovú súčasť ESFS, mnohé zainteresované strany 
identifikovali priestor na  zlepšenie, a to najm ä v súvislosti s organiza čnou identitou, 
vnútorným riadením a dostupnými nástrojmi (t. j. varovaniami a odporú čaniami).   
                                                 
21  Pozri článok 20 v spojení s článkom 5 nariadenia o ESRB. 
22  Pozri článok 19 nariadenia o ESRB. 
23  Pozri článok 36 nariadení, ktorými sa zria ďujú ESA (pozri poznámku pod čiarou 2). 
 
7 3.1. H LAVNÉ POZITÍVA  
Pozitíva a dosiahnuté úspechy ESRB vyzdvihlo mnoho zainteresovaných strán. 
ESRB využíva jedine čné a rozsiahle odborné znalos ti, podarilo sa mu zvýši ť 
informovanos ť tvorcov politiky o otázkach finan čnej stability a za čal rozvíja ť 
užitočnú a sľubnú analytickú prácu, najmä v súvislosti so vzájomnou 
prepojenos ťou.  
Pokiaľ ide o mandát a právomoci ESRB, prevažná vä čšina zainteresovaných 
strán sa zhodla na tom, že rozsah mandátu ESRB je dostato čný. Všetky 
zainteresované strany vyjadrili spokojnos ť s tým, že tento mandát má výh ľadový a 
preventívny charakter. Všetky zainter esované strany takisto vyjadrili spokojnos ť s 
tým, že varovania a odporú čania ESRB sú nezáväzné, čo sa zdá v súlade s rozsahom 
mandátu a právomocí ESRB. Žiadna zo zai nteresovaných strán nepovažovala za 
potrebné prija ť zmeny v tejto oblasti. Široký kons enzus panuje v tom, že pravidlo 
„konaj alebo vysvetli“ by malo zosta ť kľúčovou súčasťou systému varovaní a 
odporúčaní, ktorý by mal by ť schopný v časnej a flexibilnej reakcie. 
Počas krízy bol ESRB jedine čným fórom na diskusiu  na najvyššej úrovni medzi 
centrálnymi bankami, vnútroštátnymi orgánmi doh ľadu a európskymi orgánmi 
zaoberajúcimi sa otázkami finan čnej stability. ESRB spáj a širokú škálu odborných 
znalostí z rôznych finan čných sektorov a krajín, čo mnoho zainteresovaných strán 
uznalo za jedno z hlavných pozitív. Úlohu sekretariátu ESRB zainteresované strany 
vo všeobecnosti hodnotili pozitívne. Tento sekretariát zohrával k ľúčovú úlohu pri 
stanovovaní interných postupov, vypracúvaní  pracovných metód a nástrojov (napr. 
webovej lokality a IT aplikácií ESRB), ako aj pri ú činnej príprave a organizovaní 
zasadnutí. Takisto sa aktívne zapájal do an alytickej práce ESRB. Zdroje pridelené 
sekretariátu ESRB však niektoré zainte resované strany považovali za nedostato čné. 
ESRB prispel k tomu, aby sa finan čné politiky a právne predpisy rozšírili o 
makroprudenciálny rozmer. Makroprudenciálna politika bola hlavnou inováciou v 
de Larosièrovej správe. Pred zriadení m ESRB nebol do makroprudenciálneho 
dohľadu aktívne zapojený žiadny orgán v Európskej únii. Zatia ľ čo ESA vychádzali 
hlavne z výsledkov činností vykonaných na vnút roštátnej úrovni, oblas ť právomoci 
ESRB bola prevažne neprebádaným územím. Vzh ľadom na svoje činnosti a hlavne, 
ale nielen prostrední ctvom varovaní a odporú čaní sa ESRB podarilo dosiahnu ť to, 
aby tvorcovia politiky viac zoh ľadňovali obavy spojené so systémovým rizikom a 
finančnou stabilitou.  
ESRB zohráva k ľúčovú úlohu pri vytváraní makroprudenciálneho rámca v 
Európskej únii. Poradný výbor pre technické otázky sa aktívne angažuje v procese 
vytvárania jednotného rámca vo všetkých členských štátoch. Na tento ú čel pripravil 
dve odporú čania, ktoré prijala a uverejnila gene rálna rada. Jedno sa týkalo potreby 
zriadiť vnútroštátne orgány makroprudenciálneho doh ľadu s osobitným mandátom a 
druhé zas cie ľov a nástrojov makroprudenc iálnych politík. Odporú čanie týkajúce sa 
orgánov makroprudenciálneho doh ľadu malo ve ľmi konkrétny dôsledok. V reakcii 
na toto odporú čanie, ako aj v dôsledku nadobudnutia ú činnosti CRD IV/CRR v 
januári 2014, v ktorých sa od členských štátov vyžaduje, aby vymenovali „ur čený 
orgán“ zodpovedný za aktiváciu nových makroprudenciálnych vankúšov, všetky 
členské štáty zriadili alebo zria ďujú vnútroštátne orgány makroprudenciálneho 
dohľadu (hoci treba uvies ť, že nie všetky z týchto orgánov majú v sú časnosti v 
ESRB aj svoje zastúpenie).  N ová úloha ESRB ako koordinátora 
makroprudenciálnych politík členských štátov na základe CRD IV/CRR je v súlade 
s cieľom zakotveným v nariadení o ESRB, pod ľa ktorého by mal ESRB priamo 
 
8 prispievať k integrovanej štruktúre doh ľadu Únie nevyhnutnej na podporu v časných 
a konzistentných politických reakcií medzi členskými štátmi, čím by sa predišlo 
rozdielnym prístupom a zlepšilo by sa fungovanie vnútorného trhu. Vzh ľadom na 
pripravované makroprudenciálne právomoci ECB v eurozóne a v členských štátoch 
mimo eurozóny, ktoré nadviazali úzku spol uprácu s ECB, bude potrebné zabezpe čiť 
primeranú spoluprácu medzi ECB a ESRB. 
ESRB vyvíja dôležitú analytickú prácu v prierezových makroprudenciálnych 
otázkach (súvisiacich napríklad s nadmerným po čtom bánk či so vzájomnou 
prepojenos ťou). V tejto súvislosti sú obzvláš ť zaujímavé výsledky jeho práce v 
nedávnom období týkajúce sa kanálov „šíren ia nákazy“ prostredníctvom swapov na 
kreditné zlyhanie alebo medzibankového financovania. Mnohé zainteresované 
strany zdôraznili význam te jto práce a navrhujú, aby sa ďalej rozvíjala.  S cie ľom 
zabezpečiť, aby bolo posúdenie makroprudenciáln eho rizika založené na úplných a 
presných informáciách, je nevyhnutné, a by sa orgány mikroprudenciálneho doh ľadu 
zapájali do práce ESRB a ESRB do práce ESA.  Vo všeobecnosti prevláda názor, že 
spolupráca medzi ESRB a ESA fungovala dob re, ale mnohé zainteresované strany 
by uvítali viac spolo čnej práce – napríklad vypracovanie spolo čného preh ľadu rizík. 
Za zmienku stojí aj čoraz významnejšia úloha ESRB pr i stresovom testovaní, ktorú 
uvítali mnohé zainteresované strany.  
Súčasné opatrenia týkajúce sa zodpovednosti považovali zainteresované strany za 
primerané , keďže umožňujú riadny dialóg a zárove ň zabezpečujú úplnú dôvernos ť 
citlivých informácií. 
3.2. P RIESTOR NA ZLEPŠENIE  
Priestor na prípadné zlepše nie, ktorý identifikovali zain teresované strany, sa týka 
hlavne troch aspektov: organiza čnej identity ESRB, vnútor nej organizácie ESRB a 
jeho pracovných štruktúr a nástrojov a prá vomocí, ktoré má k dispozícii a ktoré by 
sa mohli rozšíri ť s cieľom posilni ť funkciu v časného varovania. 
3.2.1.  Organiza čná identita  
Keďže bola funkcia predsedu ESRB zverená  na prvých pä ť rokov od zriadenia 
ESRB prezidentovi ECB , ESRB profitovala z vidite ľnosti, nezávislosti a silnej 
reputácie ECB. Vzh ľadom na to, že mandát prvého predsedu uplynie pä ť rokov po 
nadobudnutí ú činnosti nariadenia o ESRB, čiže 16. decembra 2015, nariadenie sa v 
záujme právnej jasnosti bude musie ť zrevidova ť.  Keďže ESRB nemá žiadne 
záväzné právomoci, ale využíva morálne presvied čanie a vzájomný tlak, je dôležité, 
aby bola za predsedu ESRB vybran á uznávaná a dôveryhodná osobnos ť.  
Mnohé zainteresované strany zdôraznili potrebu posilni ť identitu ESRB.  Mnohé 
zainteresované strany trvali na tom, že je potrebné posilni ť autonómiu ESRB, 
pričom by mal ma ť možnosť aj naďalej využíva ť odborné znalosti ECB a ťažiť z jej 
reputácie. Touto otázkou sa zaoberal vo svoj om uznesení aj Európsky parlament. V 
tejto súvislosti niektoré zaint eresované strany navrhli možnos ť duálnej riadiacej 
štruktúry. Predsedom ESRB by bol aj na ďalej prezident ECB, ale vytvorila by sa 
nová funkcia výkonného riadite ľa na plný pracovný čas. Zatiaľ čo prezident ECB by 
aj naďalej predsedal generálnej rade ES RB (najvyššiemu rozhodovaciemu orgánu 
ESRB), výkonný riadite ľ by bol zodpovedný za každodennú činnosť ESRB a ESRB 
by mohol zastupova ť aj v určitých kľúčových fórach (napríklad v Hospodárskom a 
finančnom výbore). Myšlienku vymenova ť „výkonného predsedu“ odporu čil vo 
svojom uznesení aj Európsky parlament.  
 
9 3.2.2.  Vnútorná organizácia a pracovné štruktúry  
Podľa názoru vä čšiny zainteresovaných strán by sa sú časná štruktúra ESRB a jeho 
mechanizmy riadenia mohli zlepši ť s cieľom zefektívni ť rozhodovací proces.  
Počet členov generálnej rady by sa mohol zníži ť. Veľký počet členov generálnej 
rady (67) ozna čili za možný problém takmer všetky zainteresované strany a niektoré 
z nich poukázali na podobný problém v súvislosti s poradným výborom pre technické otázky. Hoci sa zhromaž ďovanie širokej škály odborných znalostí 
považuje vo všeobecnosti za výhodu, mnohé zainteresované strany zdôraznili, že 
súčasná veľkosť generálnej rady prináša z h ľadiska priebehu zasadnutí a diskusií, 
možnosti vymie ňať si dôverné a citlivé informácie a bezproblémového 
rozhodovania nevýhody. Riadiaci výbor, ktorý má menší po čet členov (14 členov 
generálnej rady), je na diskusiu o citlivých otázkach vhodne jší, ale nie je 
splnomocnený rozhodova ť, a jeho úloha sa preto obmedzuje na prípravu zasadnutí 
generálnej rady. Niektoré zainter esované strany navrhli, že častejšie zasadnutia 
riadiaceho výboru by mohli prispie ť k posilneniu jeho úlohy. Mnohé zainteresované 
strany tvrdili, že existuje priestor na to, aby sa znížil po čet členov generálnej rady 
(napríklad znížením po čtu zástupcov členských štátov len na jedného) alebo aby sa 
viac právomocí zverilo riadiacemu výboru, kt orého zloženie by sa takisto mohlo 
upraviť, a to hlavne, ale nie výlu čne z dôvodu vytvorenia SSM.  
Niektoré zainteresované strany takisto navrhli možnos ť zmeniť zloženie 
generálnej rady v záujme vyváženia priorít ESRB v jednotlivých sektoroch a 
posilnenia európskej perspektívy. Č
lenovia by napríklad mohli zastupova ť viaceré 
inštitúcie v rámci toho istého členského štátu alebo dokonca viaceré členské štáty. 
Ďalším zisteným faktorom, ktorý by mohol prispieva ť k určitej zaujatosti v 
prospech bankového sektora, by bolo zložen ie sekretariátu ESRB zo zamestnancov 
centrálnych bánk, ktorí by sa prirodzene zameriavali vi ac na otázky bankovníctva 
(väčšina národných centrálnych bánk je zodpovedná za bankový doh ľad) než na iné 
finančné sektory. Okrem toho sa musí zoh ľadniť, že hlavným zdrojom systémového 
rizika sú obvykle banky, takže dôvodom toht o zamerania je aj vyššie riziko, ktoré 
bankový sektor so sebou prináša.  
Bola navrhnutá možnos ť preskúma ť zloženie dvoch poradných výborov. Názory 
na prácu dvoch poradných výborov vyjadrené po čas konzultácií sa rozchádzali. 
Pokiaľ ide o poradný výbor pre technické ot ázky, mnohí respondenti sa pochvalne 
vyjadrili o pravidelných príspevkoc h tohto výboru do pracovného programu 
generálnej rady ESRB. Iní však zdôraznili, že  sa príliš orientuj e na bankový sektor a 
že jeho prístup k systémovému  riziku charakterizuje ur čitá zaujatos ť v prospech 
niektorých štátov. Bola navrhnutá možnos ť znížiť počet členov poradného výboru 
pre technické otázky, podobne ako v prípad e riešenia pre generálnu radu. Pokia ľ ide 
o poradný výbor pre vedecké otázky, zaint eresované strany skonštatovali, že 
prispieva menej než poradný výbor pre technické otázky. Z h ľadiska obsahu sa však 
jeho práca vo všeobecnosti považuje za inova čnejšiu a originálnejšiu než práca 
poradného výbor pre technické otázky.  Niektorí respondenti navrhli zlú čiť tieto dva 
výbory s cie ľom skombinova ť pracovnú metódu poradného výboru pre technické 
otázky s originálnym prístupom poradného výboru pre vedecké otázky.  
3.2.3.  Súbor nástrojov ESRB 
O komunikácii a spolupráci ESRB s osta tnými inštitúciami a orgánmi si mnohé 
zainteresované strany myslia, že by sa dala zdokonali ť a že v nadmernej miere 
využíva formálne nástroje, ktorými sú varovania a odporú čania. 
 
10 Zainteresované strany požadovali vä čšiu transparentnos ť ako prostriedok na 
posilnenie pravidla „konaj alebo vysvetli“ (napríklad zverej ňovaním varovaní a 
odporúčaní, väčšou transparentnos ťou následných opatrení zo strany adresátov 
atď.). 
Zainteresované strany takisto navrhli, že  pravidlo „konaj alebo vysvetli“ by sa 
mohlo posilni ť prostredníctvom lepšej spolupráce s európskymi orgánmi, hlavne s 
Hospodárskym a finan čným výborom.  Lepšia spolupráca v skorej fáze by mohla 
posilniť vplyv opatrení ESRB a zvýši ť informovanos ť členských štátov o vplyve ich 
politických rozhodnutí na finan čnú stabilitu. Niektoré zainteresované strany – najmä 
v správe expertov na vysokej úrovni z poradného výboru pre technické otázky a 
poradného výboru pre vedecké otázky – zdôr aznili, že k lepšej spolupráci s 
potenciálnymi adresátmi v skorej fáze by mohla prispie ť funkcia výkonného 
riaditeľa ESRB na plný pracovný čas24, čím by sa zvýšila ú činnosť opatrení ESRB. 
Pokiaľ ide o intervenciu ESRB v oblasti právnych predpisov, niektoré 
zainteresované strany navrhli jej prípadné lepšie vymedzenie  s cieľom predís ť 
zapojeniu vo ve ľmi neskorej fáze legislatívneho procesu alebo dokonca až vo fáze 
po prijatí právnych predpisov. Doru čením pripomienok v skorej fáze by sa dalo 
predchádza ť nedostatkom spôsobeným zapojením v neskorej fáze, ako to bolo v 
prípade CRD IV/CRR. V tejto súvislosti zaz neli argumenty v prospech obmedzenia 
zapojenia ESRB len na identifikáciu oblas tí, v ktorých by sa v budúcnosti mali 
prijímať legislatívne opatrenia. Iné zainteres ované strany navrhli, že s ESRB by sa 
mohli uskuto čniť konzultácie pred prijatím legislatívneho návrhu v oblasti finan čnej 
stability.  
Medzi zainteresovanými stranami prevláda názo r, že existuje priestor na zlepšenie 
vonkajšej komunikácie ESRB. Úlohou ESRB je monitorova ť a posudzova ť riziká 
pre finančný systém, ale pri vykonávaní makropr udenciálnych politík na zmiernenie 
týchto rizík je závis lý od iných orgánov a členských štátov. Jeho výsledky teda 
závisia od spôsobu, akým riadi svoje vz ťahy s inými zainteresovanými stranami a 
členskými štátmi. ESRB takisto využív a informácie týchto orgánov ako podklady 
pri svojej práci. Niektoré zainteresované st rany sa domnievajú, že existuje priestor 
na zlepšenie kvality a na časovania vnútornej komunikácie ESRB s ďalšími orgánmi 
v rámci ESFS a Európskeho systému centrál nych bánk (ESCB), ale aj komunikácie 
vo vzťahu k zahrani čným a medzinárodným partnerom (Rada USA pre doh ľad nad 
finančnou stabilitou, Rada pre finan čnú stabilitu, Bazile jský výbor pre bankový 
dohľad, MMF), ú častníkom trhu a širokej vere jnosti. Prípadná úloha výkonného 
riaditeľa na plný pracovný čas by mohla pomôc ť viac zvidite ľniť ESRB a u ľahčiť 
proaktívnejšiu a ucelenejšiu komunika čnú stratégiu.  
Zainteresované strany identifikovali potrebu zlepši ť postupy na výmenu údajov 
medzi ESRB a ESA v rámci ESFS.  Existujúci postup schva ľovania, 
prostredníctvom ktorého ESRB získava údaje, je podrobný a zd ĺhavý, čo môže 
negatívne poznamena ť načasovanie a vplyv jeho výstupov.  Mnohé kroky 
schvaľovania sa vykonávajú dvojmo. Zazneli argumenty, že tieto postupy by sa v 
záujme zvýšenia efektívnosti a ú činnosti mali zjednoduši ť. V dôsledku oneskorenia 
prístupu k údajom sa môže sta ť, že ESRB nebude schopný vydáva ť varovania a 
odporúčania pred tým, než sa vyjasní kone čná podoba rizík, čo by mohlo 
nepriaznivo ovplyvni ť jeho schopnos ť včasného varovania. 
                                                 
24  Pozri oddiel 3.2.1. 
 
11 Súbor nástrojov ESRB by sa mohol rozšíri ť tak, aby zah ŕňal viac „mäkkých 
právomocí“ . ESRB v uplynulých tr och rokoch vydal súbor formálnych odporú čaní. 
Niektoré zainteresované strany kritizovali na časovanie odporú čaní ESRB, ke ďže 
niektoré odporú čania boli vydané neskoro a v jednom prípade dokonca až po 
vyriešení problému. Ako pravdepodobné prí činy oneskorenia bol identifikovaný 
postup prijímania odporú čaní ESRB generálnou radou a skuto čnosť, že 
vypracúvanie návrhov odporú čaní ESRB prebieha ve ľmi formálnym spôsobom. 
Adresáti ich v niektorých prípadoch považovali za príliš formálne, čo ich viedlo k 
tomu, že zaujali defenzívny postoj. Pozvo ľný prístup by mohol posilni ť vplyv 
opatrení ESRB a umožni ť konštruktívny dialóg s prípadnými adresátmi v skorej 
fáze. „Mäkké právomoci“ ESRB by sa mohli rozšíri ť napríklad prostredníctvom 
zverejnených listov alebo verejných vyhl ásení ako prostriedkov na zvýšenie 
flexibility funkcie v časného varovania. Zaznel návr h, že v tejto súvislosti by 
pozitívnu úlohu mohla zohráva ť osoba výkonného riadite ľa ESRB na plný pracovný 
čas tým, že by zvýšila vidite ľnosť ESRB, a tým aj jeho schopnos ť uplatňovať svoj 
vplyv pred tým, než sa vydajú formálne varovania a odporú čania. 
4. Z ÁVER  
Je neľahké posúdi ť výsledky ESRB ako makroprudenciá lneho orgánu, ktorý sa má 
zaoberať vyhliadkami do budúcnosti, ke ďže bol zriadený len nedávno. Z 
pripomienok zainteres ovaných strán doru čených Komisii však vyplýva, že ESRB sa 
počas prvých troch rokov svojej  existencie dokázal etablova ť ako kľúčová súčasť 
európskeho rámca pre doh ľad. Zainteresované strany uznali, že po čas krízy bol 
ESRB jedine čným fórom na diskusiu o otázkach finan čnej stability a že pomohol 
zvýšiť informovanos ť tvorcov politiky o makroprudenciálnom rozmere finan čných 
politík a právnych predpis ov. ESRB zostáva dôležitou sú časťou ESFS. 
So zreteľom na tieto úspechy však stojí za to upriami ť pozornos ť na dôležité 
aspekty rámca ESRB v záujme zvýšenia  efektívnosti makroprudenciálneho doh ľadu 
na úrovni EÚ.  
Určité zlepšenia môže ESRB dosiahnu ť v krátkodobom horizonte, pri čom tieto 
zlepšenia by si nevyžadovali zmenu legisl atívneho rámca. Týka sa to napríklad 
týchto zlepšení:  
– Proaktívnejšia komunika čná stratégia a spolupráca s potenciálnymi 
adresátmi v skoršej fáze.  Konkrétne by sa mohla zabezpe čiť lepšia výmena 
informácií s Hospodárskym a finan čným výborom, ako aj výraznejšie zapojenie 
ESRB do diskusií a zasadnutí tohto výbor u. ESRB by takisto mohol viac využíva ť 
„mäkké právomoci“, napríklad prostrední ctvom zverejnených lis tov alebo verejných 
vyhlásení ako prostriedkov na z výšenie flexibility funkcie v časného varovania ešte 
pred vydaním formálnych  varovaní alebo odporú čaní. 
– Častejšie zasadnutia riadiaceho výboru.  Toto zlepšenie by mohlo by ť 
spôsobom, ako posilni ť úlohu riadiaceho výboru tým, že by sa mu umožnilo 
dôkladnejšie monitorova ť prácu pracovných štruktúr ESRB v čase medzi 
jednotlivými zasadnutiami generálnej rady. 
– Menšia formálnos ť pri vypracúvaní návrhov odporú čaní ESRB.  Toto 
zlepšenie by mohlo prispie ť k skráteniu lehôt na prijímanie odporú čaní a k zvýšeniu 
reakčnej schopnosti ESRB, čím by sa posilnila jeho funkcia v časného varovania.  
– Vyváženie priorít a zameranie aj na iné oblasti než na riziká v bankovom 
sektore.  ESRB za čal rozširova ť svoj záber a jeho práca v nedávnom období sa 
 
12 čoraz viac sústre ďuje na nebankové otázky. Tento tr end je vítaný a malo by sa v 
ňom pokra čovať, keďže je dôležitý z h ľadiska zachovania medziodvetvového 
rozmeru mandátu ESRB. 
Mnohé otázky, ktoré identif ikovali zainteresované stra ny a ktoré si vyžadujú ďalšiu 
pozornosť, sa zárove ň týkajú samotných nariadení, ktorými sa zria ďuje ESRB. Ide 
hlavne o opatrenia týkajú ce sa predsedníctva (ke ďže prezident ECB bol 
vymenovaný na prvé funk čné obdobie piatich rokov, t. j. do 16. decembra 2015), 
vytvorenie funkcie výkonného riadite ľa na plný pracovný čas, zmeny v 
rozhodovacej štruktúre (napríklad zmeny v zložení generálnej rady a riadiaceho 
výboru, zníženie po čtu členov generálnej rady, posiln enie rozhodovacích právomocí 
riadiaceho výboru at ď.). Komisia má v úmysle ďalej preskúma ť technické a právne 
aspekty jednotlivých nastolených otázok a spusti ť prípravné práce na posúdenie 
prípadných možností riešenia týchto otázok. V rámci tejto práce sa preskúma najmä:  
– Organiza čná identita: Je potrebné zvýši ť viditeľnosť a autonómiu ESRB a 
zároveň mu umožni ť, aby mohol aj na ďalej využíva ť odborné znalosti ECB a ťažiť 
z jej reputácie. Komisia sa  touto otázkou bude zaobera ť aj naďalej. Jednou z 
možností, ktorá by sa mohla ďalej preskúma ť, je možnos ť duálnej riadiacej 
štruktúry s prezidentom ECB a ko predsedom a novým výkonným riadite ľom na 
plný pracovný čas zodpovedným za každodennú činnosť ESRB. 
– Vnútorné riadenie:  Súčasnej vnútornej štrukt úre by mohla prospie ť reforma. 
Konkrétne existuje priestor na zef ektívnenie rozhodovacích mechanizmov 
generálnej rady a riadiaceho výboru znížením po čtu členov generálnej rady alebo 
delegovaním/presunom viacerých právomocí na  riadiaci výbor. Takisto by sa dala 
zlepšiť efektívnos ť a účinnosť podporných poradných výborov.  
– Súbor nástrojov:  ESRB v uplynulých troch rokoch vydal súbor formálnych 
varovaní a odporú čaní. Existuje však priestor na  rozšírenie súboru nástrojov ESRB 
tak, aby ESRB viac využíval „mäkké právom oci“ v záujme zvýšenia flexibility a 
posilnenia v časnej intervencie. Na druhej stra ne existuje priestor na možné 
jednoznačnejšie vymedzenie úlohy ESRB v súvislosti s legislatívnymi zmenami. 
Komisia pri práci v technickej  a právnej oblasti bude môc ť zohľadniť dôležité prvky 
celkového finan čného usporiadania, ktoré ešte v sú časnosti nie sú zavedené. Ide o 
rôzne piliere bankovej únie, ktoré ešte  neboli plne zavedené, proces zria ďovania 
vnútroštátnych orgánov makroprudenciálneho doh ľadu v členských štátoch a 
vytváranie makroprudenciálnej zodpovednosti v rámci ECB/SSM. Pred tým, než sa 
navrhne akéko ľvek prípadné legislatívne opatren ie na reformu ESRB, je potrebné 
získať lepší preh ľad o všetkých týchto prvkoch, ke ďže tieto budú ma ť jednozna čný 
vplyv na podobu návrhu.