Návrh nariadenie Rady o vytvorení „spoločného podniku ENIAC“ - Zhrnutie hodnotenie vplyvu [KOM(2007)356, v konečnom znení SEK(2007) 851] /* SEK/2007/0852 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 22. 6. 2007 SEK(2007) 852 PRACOVNÝ MATERIÁL ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k Návrh NARIADENIE RADY o vytvorení „spoločného podniku ENIAC“ Zhrnutie HODNOTENIE VPLYVU [KOM(2007)356, v konečnom znení SEK(2007) 851] ÚVOD Pre nanoelektroniku je plánovaná spoločná technologická iniciatíva (STI), verejno-súkromné partnerstvo medzi priemyselným odvetvím, členskými štátmi a Komisiou, ktorého hlavné ciele sú: - zvýšiť a skoordinovať do jediného programu zdroje potrebné na kooperatívny výskum a vývoj v Európe podporovaný priemyselným odvetvím a výsledky preniesť do hlavných sektorov využitia; - zvýšiť úroveň strategických partnerstiev a iniciatív medzi európskymi partnermi a poskytnúť európskemu priemyslu kritický objem z hľadiska zdrojov a právomocí, ktorý mu umožní hrať významnú úlohu na globálnej úrovni; - experimentovať s novým spôsobom vykonávania priemyselného výskumu a vývoja, ktorý efektívne predvída meniace sa obchodné a výskumné modely lepšie prispôsobené potrebám priemyslu, najmä MSP, po prvý raz uskutočneným spojením vnútroštátnych, európskych a súkromných finančných prostriedkov. Tento dokument sa zameriava na analýzu vplyvu takejto STI na základe výsledkov rozsiahlych konzultácií Komisie so zainteresovanými stranami v oblasti nanoelektroniky. PROBLÉMY A ÚLOHY Nanoelektronika je všadeprítomná a dnes je motorom inovácie v mnohých oblastiach vrátane mobilnej komunikácie, dopravy, výpočtovej techniky, spotrebných výrobkov a automatizácie výroby. To jej dáva veľký hospodársky vplyv, resp. vysokú sociálno-ekonomickú relevantnosť pre bezpečnosť, zdravotníctvo, starnutie, úsporu energií a monitorovanie životného prostredia. Európa si musí chrániť schopnosť navrhovať a vyrábať svoje výrobky podľa vlastných štandardov vysokej kvality, udržateľnosti a priateľskosti k životnému prostrediu. Nanoelektronika je globálny trh (265 miliárd USD v roku 2005), ktorý priamo stimuluje väčšie odvetvie elektroniky (1340 miliárd USD), ale Európa trhový podiel nezískava. Európa je čistý dovozca nanoelektroniky: 12 % celosvetovej výrobnej kapacity polovodičov sa nachádza v Európe, pričom sa tu spotrebuje 20 % polovodičov vyrobených vo svete. Globálna konkurencia, najmä z krajín ako Taiwan, Kórea, Čína a USA, je tvrdá. Menia sa obchodné modely. Nanoelektronika sa stáva globálnou činnosťou. Spoločnosti integrovaného dizajnu a výroby (IDV) sa čoraz viac spoliehajú na „zlievarne“ (továrne tretích strán) a vo vlastných továrňach robia len operácie s pridanou hodnotou, alebo dokonca nemajú nijaké vlastné továrne a pri svojom výskume a vývoji spolupracujú v znalostných ekosystémoch a k najpokrokovejším technológiám sa dostávajú prostredníctvom strategických aliancií. Je to výsledok rastúcich kapitálových investícií (napr. na typickú megatováreň treba 5,5 miliárd EUR) potrebných na výskum a výrobu novej generácie súčiastok. Je to viac, než si môžu dovoliť jednotlivé spoločnosti (s výnimkou Intelu) z hľadiska návratnosti investícií a podielu investovaného do výskumu (18 %). V dôsledku toho prebieha generický výskum nanoelektronickej technológie v niekoľkých veľkých alianciách, zatiaľ čo výroba tejto pokrokovej komodity prebieha v niekoľkých megatovárňach. Európa musí zabezpečiť, aby jej spoločnosti mohli v týchto globálnych alianciách zohrávať strategickú úlohu a udržali dostupnosť operácií s pridanou hodnotou vrátane vyspelej výroby v Európe pre európskych partnerov (vrátane MSP činných v oblasti vybavenia, podpory, systémovej integrácie a dizajnu). Jedným z hlavných konkurenčných rizík je „technologické vylúčenie“. Európski dodávatelia sa môžu ocitnúť za svojimi konkurentmi tak ďaleko, že nebudú schopní ich dobehnúť. Menia sa modely výskumu. Európa musí ďalej zaistiť, aby mohol výskum prebiehať na európskej pôde, aby sa v Európe zachovali pracovné miesta s vysokou pridanou hodnotou. To si vyžaduje posun od lineárneho modelu, kde sa výsledky výskumu prenášajú z univerzít do ústavov a priemyslu, k modelu, kde výskum prebieha v spolupráci hlboko v priemyselnej sieti, ktorá podporuje znalostné ekosystémy. Okrem toho musí výskum produkovať dostatočný kritický objem a umožňovať zdieľaný prístup k drahým moderným infraštruktúram, a tak podporiť európsky priemysel a jeho výskumných pracovníkov v akciách svetovej úrovne. Premiestnenie nanoelektronickej výroby predstavuje skutočné riziko, mohlo by totiž viesť aj k premiestneniu činností s pridanou hodnotou do iných častí sveta. Niektoré krajiny si vytvorili osobitné stimuly, aby prilákali a udržali zahraničné investície do polovodičov, zatiaľ čo EÚ chýba na podporu tohto kľúčového priemyslu dedikovaný sektorový prístup. Európa musí reagovať porovnateľnými opatreniami. Výkon a funkčnosť výrobkov rastie. Pokroky v miniaturizácii umožňujú všade nasadiť IKT, ktorá zabezpečuje dokonalejšiu funkčnosť, vyššiu inteligenciu a osobnejšie výrobky a služby. Tieto operácie s pridanou hodnotou sú kľúčovými prvkami diverzifikácie výrobkov a silnej európskej spôsobilosti. Tvoria základ európskeho strategického plánu výskumu (SPV), ktorý kombinuje miniaturizáciu s ďalšími prvkami systémovej integrácie a zameriava sa na kľúčové trhy, na ktorých vedie Európa. Program má v znalostnej spoločnosti obrovský hospodársky potenciál. Európa si jednoducho nemôže dovoliť zmeškať túto príležitosť a dopustiť, aby jej spoločenský pokrok a blahobyt závisel od pokroku v ostatných regiónoch sveta. Odvetvie polovodičov bude musieť čeliť aj skracovaniu životného cyklu výrobkov v kombinácii s ich rastúcou zložitosťou. Udržať krok s inováciou v tomto sektore v skutočnosti umožní len výrazná investícia do pokrokového výskumu a vývoja. Technologické výzvy sú mnohoraké. Ako sa technológie zmenšujú do nanodomény, výskum sa stále viac stáva multidisciplinárnym. Pre budúci pokrok je zásadne dôležité spojiť európske spôsobilosti. Zvyšujúca sa zložitosť prekonávania technologických prekážok si vyžaduje zvýšené ľudské úsilie a drahú infraštruktúru. Na dosahovanie nových míľnikov je potrebná mobilizácia všetkých zdrojov a celosvetová spolupráca. Zároveň sa očakáva, že za 10 – 15 rokov dosiahne tradičná miniaturizácia svoje hranice. Treba začať s činnosťami, ktoré nás pripravia na prekonanie zmeny v tradičnej veľkosti zariadení. Časť výskumu a vývoja sa musí zamerať na zlepšovanie efektívnosti výroby. Schopnosti navrhovať nové výrobky zaostávajú za technickým pokrokom. Skladba európskeho výskumu sa musí presmerovať tak, aby lepšie zohľadňovala technologické príležitosti, a bude potrebovať viac investícií do aplikovaného výskumu. To si vyžaduje zásadný posun od úzko zameraného vedeckého či technického myslenia k multidisciplinárnemu systémovému mysleniu. Verejné investície Európy do výskumu nanoelektroniky sú roztrieštené: Eureka, rámcový program (RP), vnútroštátne/regionálne iniciatívy (vrátane rôznych „pôles de compétitivité“). V dôsledku toho potrebuje výskumná architektúra Európy presvedčivý, efektívny koordinovaný prístup v oblasti nanoelektroniky. Zlyhania trhu odôvodňujú verejný zásah do oblasti nanoelektroniky. Základné znalosti, vývoj nového vybavenia, materiálov a nástrojov dizajnu sú prierezové činnosti, ktoré sa často využívajú, ťažko sa ochraňujú, vytvárajú mnoho únikov vedomostí a majú sa považovať za „verejné dobro“. Výskum je špekulatívny a využívanie výsledkov je neisté s tvrdou globálnou konkurenciou, ktorá vytvára nedokonalé a asymetrické informácie. Pre MSP zapojené do špičkových inovačných projektov môže byť ťažké dosiahnuť kritický objem, aby mohli konkurovať na celosvetovej úrovni. Prenikanie nanoelektroniky do širokej palety priemyselných odvetví, úloh verejného sektora a nových foriem spoločenského využitia znemožňuje aktérom výskumu a vývoja zožať všetky plody svojho úsilia. Tak vznikajú najväčšie úniky výskumu a vývoja a pozitívne vonkajšie vplyvy. Verejný zásah do predkonkurenčného výskumu a vývoja oprávňujú aj problémy s koordináciou a vytváraním sietí medzi aktérmi trhu, verejným sektorom a medzisektorovými oblasťami použitia. Poli TIKA Zainteresované strany si uvedomili kritickú povahu problémov a združili sa v európskej technologickej platforme (ETP) ENIAC, v ktorej všetci možní aktéri pracujú spolu na posilňovaní vedúceho postavenia EÚ v oblasti dizajnu, integrácie a dodávok nanoelektroniky. Platforma vydala európsky strategický plán výskumu, ktorý načrtáva evolúciu tejto oblasti od strednodobej po dlhodobú perspektívu a určuje pre Európu viacero dôležitých technologických a regulačných úloh. Navrhovaná STI ENIAC je jedným z pilierov implementácie technologických a ekonomických cieľov ETP ENIAC. STI má prispieť k zdieľaniu prudko rastúcich nákladov na výskumné a vývojové činnosti a infraštruktúry, prevziať alebo udržať si vedenie v diverzifikačných aplikáciách polovodičových technológií, riadiť prelomy v technológii a dizajne, aby zaplnila stále širšiu medzeru medzi tým, čo je technologicky dosiahnuteľné, a tým, čo je ekonomicky uskutočniteľné, poskytnúť MSP efektívne nástroje na podporu ich inovačného procesu a fungovať na globálnej úrovni. Vyhodnotilo a vyradilo sa niekoľko možností implementácie STI. Tie siahajú od ničnerobenia (všetko po starom) až po účasť členských štátov na spoločných akciách (s rôznymi právnymi modelmi). Prístup, v ktorom sa kombinujú výhody európskej integrácie s rýchlym zladením cieľov a priemyselných politík a s pružnosťou v účasti a vnútroštátnej angažovanosti členských štátov, môže rozvíjať len nová akcia na úrovni Spoločenstva. Analýza potenciálnych možností implementácie STI ENIAC dospela k záveru, že jedinou možnosťou, ktorá zodpovedá prekážkam a požiadavkám na dosiahnutie cieľov, je model „spoločného podniku“ na základe článku 171 Zmluvy. Ide o dlhodobú štruktúru s právnou subjektivitou, ktorá a) zabezpečuje právny rámec spolupráce všetkých verejných i súkromných zainteresovaných strán, b) je schopná prijímať finančné prostriedky z rôznych zdrojov a c) je schopná uvádzať do praxe veľké iniciatívy dlhšieho trvania. Ďalej sa očakáva, že STI vytvorí doplňujúcu hodnotu z hľadiska mimoriadnych výdavkov na výskum a vývoj vďaka predpokladanej investícii ES vo výške 450 miliónov EUR, ktorá získa pre program v hodnote 3 miliardy EUR ďalšiu vnútroštátnu podporu a väčšie finančné prostriedky z priemyslu (1 euro príspevku ES tak podľa očakávania vyvolá výskumné a vývojové úsilie v hodnote 6 až 7 EUR). A čo je ešte dôležitejšie, STI vytvorí „doplňujúcu hodnotu správania“ z hľadiska spustených európskych projektov spolupráce, akcelerácie výsledkov výskumu a vývoja, rozšíreného rozsahu, pôsobnosti a zložitosti projektov. ŠTRUKTÚRA A RIADENIE Zakladajúcimi členmi spoločného podniku (SP) ENIAC budú členské štáty, ES a vykonávatelia výskumu a vývoja (priemyselné a výskumné organizácie zoskupené v združení s názvom AENEAS). Neskôr sa môžu k SP pridružiť aj ďalší členovia. Stanovy združenia AENEAS musia dodržiavať všeobecné zásady spravodlivosti, otvorenosti a transparentnosti pristúpenia. Výzvy na predkladanie návrhov sú verejné a a zúčastniť sa ich môžu všetky organizácie, nielen členovia združenia. Riadiacu štruktúru spoločného podniku tvorí správna rada, výbor pre priemyselné odvetvie a výskum, rada verejných orgánov (RVO) a výkonný riaditeľ so sekretariátom. SP vypracuje viacročný pracovný program na základe SPV, podľa ktorého sa výskumné a vývojové činnosti implementujú prostredníctvom otvorených výziev na predkladanie návrhov. Členské štáty SP sa každoročne zaviažu vyčleniť zdroje, ktoré sa použijú hlavne na financovanie ich príslušných národných účastníkov. Aj ES vyčlení rozpočtové prostriedky (z príspevku z RP). Priemyselné odvetvie sa zaviaže na porovnateľné nepeňažné príspevky tvoriace viac ako 50 % jeho nákladov. Okrem toho priemyselné odvetvie pokryje približne dve tretiny prevádzkových nákladov a nákladov nesúvisiacich s výskumom a vývojom SP príspevkami v hotovosti. HOSPODÁRSKY VPLYV Európske verejné fondy fungujú ako magnet pre ďalšie súkromné a vnútroštátne investície. Mnohé vnútroštátne politiky sa harmonizujú s európskymi. Na podporu týchto technológií členské štáty uvádzajú do chodu niekoľko nových strategických iniciatív. Táto iniciatíva sa týka celého hodnotového reťazca nanoelektroniky. Preto je nesmierne dôležité vybudovať pre európske špičkové spoločnosti oporné body, aby tu zostali. Takýmito opornými bodmi budú strediská kompetencie a vzniknú podporovaním prepojení medzi spoločnosťami a výskumnými ústavmi. Okrem toho strategické aliancie medzi dodávateľmi nanoelektronických súčiastok a systémovými dizajnérmi poskytnú viac stimulov na udržanie znalostí v Európe a vytváranie diverzifikovaných výrobkov s európskou príchuťou. Dosahovanie technických cieľov STI vynesie Európu na úroveň ostatných globálnych aktérov, lebo sa bude považovať za strategicky významného partnera v globálnych alianciách z hľadiska diverzifikácie a integrácie zložitých systémov. STI odstráni neistotu vytvorením stability na investovanie do dlhodobej iniciatívy. Nové mechanizmy ponúknu atraktívnejší režim najmä pre MSP. Ďalším prínosom STI v porovnaní s bežnou koexistenciou rôznych systémov je zvýšená efektívnosť výdavkov na úrovni EÚ, úspory očakávané zo zrušenia prípravy návrhov v rôznych jazykoch, jednotné postupy vykazovania projektu a zvýšená úspešnosť v dôsledku garantovaných harmonizovaných postupov financovania. SOCIÁLNY A ENVIRONMENTÁLNY DOSAH STI prispeje k zachovaniu a vytvoreniu väčšieho počtu kvalitnejších pracovných miest v súlade s obnovenou lisabonskou stratégiou. K vytvoreniu niekoľko tisíc pracovných miest v Európe povedie najmä väčšie využívanie výrobkov a služieb založených na nanoelektronike. STI sa orientuje na víziu „inteligencie prostredia“: prostredia, ktoré si uvedomuje našu prítomnosť a reaguje na naše potreby. STI sa zameriava na takéto prostredia so šiestimi oblasťami použitia: zdravotníctvo, energetika, mobilita a doprava, bezpečnosť a ochrana, komunikácia a vzdelávanie a životné prostredie. Všetky sú spoločensky vysoko relevantné a prispievajú k zlepšovaniu kvality života a blahobytu v našej spoločnosti. Ak verejný sektor nezasiahne adekvátnou podporou, je jasné, že jednotlivé firmy nemôžu očakávať dostatočnú návratnosť, aby odôvodnili takú výšku investícií na výskum a vývoj, ktorá by bola spoločensky optimálna. Nanoelektronika je napríklad zásadne dôležitá v inteligentných prenosných systémoch potrebných na znižovanie spotreby energie v domácnostiach, závodoch a dopravných systémoch, čo je kľúčový faktor ochrany životného prostredia. Všetky elektronické systémy používajú elektrinu a sú súčasťou všeobecného trendu „elektrifikácie“ spoločnosti. Používanie elektronických systémov však umožňuje lepšie riadiť a kontrolovať aj efektívnosť spotreby energie. Toto je primárny účel mnohých aplikácií. Okrem toho je znížená spotreba energie v elektronických prístrojoch dôležitým a trvalým technickým cieľom. A navyše kľúčovou oblasťou využitia STI je samotné monitorovanie a riadenie životného prostredia. Nanoelektronika sa musí vyvíjať bezpečným a zodpovedným spôsobom v súlade s bezpečnou, integrovanou a zodpovednou stratégiou Európskej komisie pre nanovedy a nanotechnológie pre Európu uvedenú v jej oznámeniach „Smerom k európskej stratégii pre nanotechnológie“ KOM(2004) 338 a „Nanovedy a nanotechnológie: Akčný plán pre Európu 2005 – 2009“ (KOM(2005) 243). Stratégia potvrdzuje, že vývoj nanotechnológie a nanočastíc by sa mal zaoberať všetkými možnými rizikami pre zdravie obyvateľstva, bezpečnosť, životné prostredie a spotrebiteľov v prvom rade generovaním údajov potrebných na hodnotenie rizika, integrovaním hodnotenia rizika do každého kroku životného cyklu výrobkov na báze nanotechnológie a prispôsobením súčasných metodík a v prípade potreby vývojom nových. Vytvorenie spoločného podniku pre nanoelektroniku spojí všetky zainteresované strany, aby tieto dôležité otázky prediskutovali, dohodli sa na spoločných spôsoboch riešenia všetkých možných rizík a špecifickejšie, aby vyzvali k spoločným opatreniam na podporu environmentálne vhodného riadenia životného cyklu nanoelektroniky. VÝHODY A RIZIKÁ Celková finančná podpora EK v oblasti nanoelektroniky sa v priebehu 7RP zvýši. Riziká pre RP sú veľmi nízke. Príspevok ES je podmienený príspevkami členských štátov a tvoria ho ročné záväzné prísľuby/úhrady v závislosti od postupu STI. Očakáva sa, že časť činností v oblasti nanoelektroniky, ktoré sú v súčasnosti podporované v rámci skupín programu Eureka, sa progresívne integruje do STI ENIAC. A čo ak sa nič neurobí? Európe v takom prípade hrozí, že spôsobilosť integrovať nové funkčnosti do inteligentných systémov bude sledovať rovnaký trend sťahovania výroby do zámoria, ako v prípade iných komodít, čo z dlhodobého hľadiska oslabí schopnosť produkovať v Európe pridanú hodnotu v elektronických systémoch. To by zapríčinilo dramatický pokles konkurencieschopnosti všeobecne, najmä preto, že nanoelektronika je na spodku širokého potravinového reťazca, ktorý je základom znalostnej spoločnosti a motorom pre celé budúce hospodárstvo. Malo by to vážne dôsledky aj pre množstvo vysoko kvalitných pracovných miest nielen v sektore hardvéru, ale aj pri všetkých ostatných činnostiach závislých od inovácie hardvéru. V záujme vyhnutia sa tomuto zničujúcemu scenáru sa našla politická vôľa lepšie chrániť európsku spôsobilosť na európskej pôde a povzbudiť strategické aliancie k vytváraniu znalostných ekosystémov, ako aj posilňovať prítomnosť Európy v globálnych alianciách. Monitor OVANIE STI bude prebiehať súčasne so 7RP a podliehať podobným postupom monitorovania a hodnotenia. SPV ENIAC poskytuje základ hodnotení, ktorých kritériá môžu zahŕňať zvyšovanie investícií, efektívnosť postupov, technologický pokrok, netechnologické činnosti a zapojenie MSP a nových aktérov. Predpokladajú sa dve hodnotenia monitorovania: jedno v strede a jedno na konci životného cyklu spoločného podniku. ZÁVER STI o nanoelektronike má podľa návrhu pomôcť zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy v nanoelektronike. Integrovaná európska iniciatíva dlhšieho trvania vytvorená na prepojenie rôznych potrebných spôsobilostí prehĺbi strategické aliancie medzi európskymi partnermi, čím zabezpečí dostatočný kritický objem z hľadiska zdrojov, prístupu k infraštruktúre a spôsobilosti konkurovať alebo spolupracovať na celosvetovej úrovni.