SPRÁVA KOMISIE

Slovensko



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

1. Úvod

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

Z údajov, ktoré slovenské orgány oznámili 14. apríla 2020 a ktoré následne overil Eurostat, vyplýva, že deficit verejných financií na Slovensku dosiahol v roku 2019 výšku 1,3 % HDP, zatiaľ čo hrubý dlh verejných financií sa nachádzal na úrovni 48 % HDP. Na základe listu, ktorý slovenské orgány 11. mája zaslali Komisii, plánuje Slovensko v roku 2020 deficit na úrovni 8,4 % HDP, zatiaľ čo dlh sa plánuje na úrovni 61,2 % HDP.

Plánovaný deficit na rok 2020 predstavuje dôkaz prima facie o existencii nadmerného deficitu podľa vymedzenia v Pakte stability a rastu.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia preto vypracovala túto správu, v ktorej sa analyzuje dodržiavanie kritéria deficitu vymedzeného v zmluve zo strany Slovenska. Dlhové kritérium možno považovať za splnené, keďže miera zadlženosti je v roku 2019 pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Zohľadňujú sa v nej všetky závažné faktory a náležite sa prihliada na zásadný hospodársky otras, ktorý súvisí s pandémiou COVID-19.

Tabuľka 1. Deficit a dlh verejných financií (% HDP)

2016 2017 2018 2019 2020 KOM 2021 KOM Kritérium deficitu Saldo verejných financií –2,5 –1,0 –1,0 –1,3 –8,5 –4,2 Dlhové kritérium Hrubý dlh verejných financií 52,0 51,3 49,4 48,0 59,5 59,9

Zdroj: Eurostat, prognóza Komisie z jari 2020

2.Kritérium deficitu

Na základe listu, ktorý slovenské orgány 11. mája zaslali Komisii, sa očakáva, že deficit verejných financií na Slovensku v roku 2020 dosiahne 8,4 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Zvýšenie deficitu je odrazom plánovaného stimulu vo výške 2,5 % HDP a účinkov hospodárskeho poklesu.

Plánované prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve je v roku 2020 výnimočné, keďže je dôsledkom prudkého hospodárskeho poklesu. Vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19 sa v prognóze Komisie z jari 2020 predpokladá, že v roku 2020 dôjde k poklesu reálneho HDP o 6,7 %.

Na základe prognózy Komisie z jari 2020, v ktorej sa predpokladá, že deficit verejných financií bude v roku 2021 nad úrovňou 3 % HDP, nie je plánované prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve dočasné.

Stručne povedané, plánovaný deficit je v roku 2020 výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP, ktorá je stanovená v zmluve. Podľa vymedzenia v zmluve a v Pakte stability a rastu sa plánované prekročenie považuje za výnimočné, no nie dočasné. Z analýzy teda vyplýva, že kritérium deficitu na účely zmluvy a nariadenia (ES) č. 1467/97 prima facie nie je splnené.

3. Závažné faktory

V článku 126 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že ak členský štát nesplní požiadavky vyplývajúce z jedného alebo z oboch uvedených kritérií, Komisia pripraví správu. Uvedená správa „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“.

Uvedené faktory sú ďalej objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97, v ktorom sa takisto stanovuje, že treba náležite zohľadniť „všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii“.