V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje potrebu poskytnúť finančným spravodajským jednotkám primerané zdroje na plnenie ich úloh, ako sa to vyžaduje podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho, ako sa vyžaduje v článku 65 ods. 2 piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, Komisia do júna 2019 posúdi rámec spolupráce jednotiek FIU s tretími krajinami, ako aj prekážky a príležitosti na posilnenie spolupráce medzi jednotkami FIU v Únii, a to vrátane možnosti zavedenia mechanizmu spolupráce a podpory.

Návrhom sa uľahčuje aj spolupráca medzi jednotkami FIU a medzi jednotkami FIU a príslušnými orgánmi. Vymedzuje sa v ňom typ informácií (finančné informácie, finančné analýzy, informácie o presadzovaní práva), ktoré môžu príslušné orgány a jednotky FIU požadovať, a uvádza úplný zoznam trestných činov, o ktorých si môžu jednotlivé orgány vymieňať informácie, a to vždy na základe jednotlivých prípadov, čo znamená za konkrétny prípad, ktorý sa vyšetruje. Stanovujú sa v ňom lehoty, v rámci ktorých by si mali jednotky FIU vymieňať informácie, a vyžaduje sa používanie zabezpečeného komunikačného kanála, aby sa zlepšila a zrýchlila ich výmena. A nakoniec sa od členských štátov vyžaduje, aby určili všetky príslušné orgány, ktoré majú oprávnenie žiadať o informácie. Zabezpečuje sa tým širšia a efektívnejšia, ale zároveň aj primeraná výmena informácií.

V tomto návrhu sa preto stanovujú opatrenia na uľahčenie využívania finančných a iných informácií na efektívnejšie predchádzanie zločinom a boja proti nim, a to aj cezhranične. Konkrétne sa tým zlepšuje včasný prístup príslušných orgánov k informáciám, ktoré sa nachádzajú v centralizovaných registroch bankových účtov alebo systémoch vyhľadávania údajov, ktoré sa zriadili štvrtou smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí. Udržiava sa tým aj vysoká úroveň ochrany základných práv, konkrétne práva na ochranu osobných údajov, a zmierňuje administratívne zaťaženie príslušných orgánov aj bankového sektora súvisiace s postupom plošných žiadostí. Priamy prístup je najbezprostrednejším typom prístupu k finančným informáciám.

Okrem toho Európsky parlament vyjadril ľútosť nad „nedostatočnou harmonizáciou prístupov členských štátov k boju proti finančnej trestnej činnosti“ a vyzval Úniu, aby riešila potrebu efektívnejšej výmeny informácií a užšej spolupráce medzi dotknutými vnútroštátnymi orgánmi na dosiahnutie lepších výsledkov, a to aj uzákonením potrebných právnych predpisov Únie.

Pokiaľ ide o spoluprácu medzi jednotkami FIU a jednotkami FIU a príslušnými orgánmi, jednotky FIU aj príslušné orgány naďalej čelia prekážkam pri vzájomnej interakcii, a to aj napriek tomu, že sa táto spolupráca upravuje už vo štvrtej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. V decembri 2016 predložilo 28 jednotiek FIU v EÚ spoločnú správu o mapovaní, v ktorej sa identifikujú tieto prekážky a navrhujú riešenia. V pracovnom dokumente útvarov Komisie o zlepšení spolupráce medzi jednotkami FIU, ktorý bol uverejnený v júni 2017, sa zohľadňujú výsledky správy o mapovaní a identifikujú problémy, ktoré by sa mohli riešiť usmerneniami a posilnenou spoluprácou v rámci platformy EÚ pre jednotky FIU, ako aj ďalšie problémy, ktoré vyžadujú regulačné riešenia.

V tomto návrhu sa teda príslušným orgánom poskytuje priamy prístup k národným centralizovaným registrom bankových účtov alebo systémom vyhľadávania údajov. K príslušným orgánom, ktorým sa poskytuje prístup, patria aj daňové úrady a protikorupčné orgány, ktoré majú v rámci vnútroštátneho práva právomoc vyšetrovať trestné činy. Platí to aj pre úrady pre vyhľadávanie majetku, ktoré zodpovedajú za vypátranie a identifikáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti s cieľom jeho možného zaistenia a konfiškácie. Ak sa má zaistiť, aby sa „trestný čin neoplácal“ a aby páchatelia prišli o svoje zisky, úradom pre vyhľadávanie majetku sa musia zabezpečiť primerané nástroje na prístup k informáciám, ktoré sú potrebné na vykonávanie ich úloh. Nepriamy prístup prostredníctvom národných ústrední v členských štátoch sa poskytne aj Europolu. Europol nevykonáva vyšetrovania trestných činov, ale podporuje akcie členských štátov. Bez prístupu k finančným informáciám, a to aj tým, ktoré sa nachádzajú v národných centralizovaných registroch bankových účtov alebo systémoch vyhľadávania údajov, nemôže Europol plne využívať potenciál svojich analytických možností. Tieto obmedzenia sa zdôraznili a vysvetlili v správe Europolu „Od podozrenia k činu“, uverejnenej v roku 2017.

Plošná žiadosť znamená, že príslušný orgán musí čakať na odpovede jednotlivých finančných inštitúcií. Prináša to reálne riziko oneskorenia, ktoré môže ohroziť vyšetrovanie trestného činu. Má to dôsledky aj pre cezhraničnú spoluprácu. Čas potrebný na získanie finančných informácií z bánk v rôznych členských štátoch býva rôzny a môže ešte viac oneskoriť spoluprácu. V článku 32a ods. 4 piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa vyžaduje, aby Komisia do júna 2020 predložila správu Európskemu parlamentu a Rade s posúdením možnej budúcej prepojenosti centralizovaných registrov bankových účtov. Komisia svoje posúdenie a zistenia predstaví v polovici roka 2019.

Väčšina príslušných orgánov v súčasnosti nemá priamy prístup k informáciám o totožnosti majiteľov bankových účtov, ktoré sa nachádzajú v centralizovaných registroch bankových účtov alebo systémoch vyhľadávania údajov. Takéto registre a systémy v súčasnosti fungujú v 15 členských štátoch, pričom iba v 6 členských štátoch k nim majú príslušné orgány (a aj to nie všetky) priamy prístup. Preto o informácie zvyčajne žiadajú buď prostredníctvom plošných žiadostí zasielaných všetkým finančným inštitúciám vo svojom členskom štáte, alebo ak získali nepriamy prístup, prostredníctvom žiadosti adresovanej sprostredkovateľovi.

Spoluzákonodarcovia Únie sa v decembri 2017 dohodli na množstve významných zmien štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí): Patria k nim povinné zriadenie národných centralizovaných registrov bankových účtov alebo systémov vyhľadávania údajov vo všetkých členských štátoch, ku ktorým by mali prístup finančné spravodajské jednotky (ďalej len „FIU“) a orgány pre boj proti praniu špinavých peňazí.

Na vyšetrovanie zločinov sú potrebné včasné informácie. Nedostatok finančných informácií môže mať za následok nevyužitie príležitostí na vyšetrenie zločinov, narušenie páchania trestnej činnosti, odhalenie plánov teroristických útokov a odhalenie a zaistenie príjmov z trestnej činnosti. Nedostatok informácií o všetkých účtoch patriacich podozrivému môže mať za následok iba čiastočné zaistenie majetku, čo môže podozrivého varovať, aby neodhalené prostriedky z ostatných účtov premiestnil. Mnohé vyšetrovania dospejú do slepej uličky, pretože sa nepodarí zabezpečiť včasný, presný a komplexný prístup k relevantným finančným údajom.

Návrhom sa uľahčuje spolupráca medzi jednotkami FIU, ako aj medzi jednotkami FIU a príslušnými orgánmi. Tento rámec na výmenu informácií sa poskytuje za osobitných podmienok a obmedzuje sa na konkrétnu trestnú činnosť (pranie špinavých peňazí a predikatívne trestné činy, financovanie terorizmu) a na závažnú trestnú činnosť. Obsahuje množstvo záruk na ochranu súkromia a osobných údajov, vždy s cieľom zlepšenia vnútroštátnej a cezhraničnej spolupráce a výmeny informácií, ako aj zabraňovania páchateľom vo využívaní rozdielov medzi jednotlivými vnútroštátnymi právnymi predpismi vo svoj prospech. Prípady a podmienky, za ktorých sa povoľuje výmena finančných údajov, sa taktiež obmedzujú na úplný zoznam príslušných orgánov. Tieto príslušné orgány budú mať ako jediné prístup k finančným údajom a právo vymieňať si ich, a to na základe stanoveného zoznamu trestných činov a vnútroštátnych procesných záruk, ako aj zabezpečenia ochrany súkromia.

Účelom navrhovanej iniciatívy je udeliť určitým príslušným orgánom priamy prístup k národným centralizovaným registrom bankových účtov alebo systémom vyhľadávania údajov. Od členských štátov sa vyžaduje, aby spomedzi svojich príslušných orgánov s právomocami v oblasti predchádzania trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania určili príslušné orgány s právomocou na prístup k týmto registrom a vyhľadávanie v nich. Patria k nim úrady pre vyhľadávanie majetku a národné ústredne Europolu. Okrem toho sa Europolu poskytne nepriamy prístup na základe jednotlivých prípadov k informáciám, ktoré sa nachádzajú v národných centralizovaných registroch bankových účtov alebo systémoch vyhľadávania údajov, aby mohol plniť úlohy v súlade so svojím mandátom.

V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 ZEÚ sa tento návrh obmedzuje na to, čo je potrebné a primerané na uľahčenie využívania a výmeny relevantných finančných a iných informácií orgánmi verejnej moci, ktorých povinnosťou je chrániť občanov Únie.

Činnosť Únie sa zameriava na vytvorenie pridanej hodnoty prostredníctvom harmonizovaného prístupu, ktorým by sa posilnila vnútroštátna a cezhraničná spolupráca pri finančných vyšetrovaniach zločinov a terorizmu. Okrem toho opatrenia na úrovni Únie pomôžu zabezpečiť zosúladenie ustanovení, a to aj tých, ktoré sa týkajú ochrany údajov. Ak by naopak členské štáty prijímali právne predpisy samostatne, bolo by dosiahnutie harmonizácie záruk zložité.

V súlade so zásadou subsidiarity stanovenej v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť ciele tohto návrhu jednotlivo, a preto sa môžu lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Návrh nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. V súlade s existujúcimi pravidlami majú podľa tohto návrhu členské štáty právo prijímať alebo zachovávať prísnejšie opatrenia, než sú opatrenia stanovené v práve Únie.

Podľa článku 67 ZFEÚ je cieľom Únie poskytnúť občanom vysokú úroveň bezpečnosti predchádzaním trestnej činnosti a bojom proti nej. Činnosť Únie sa môže v tejto oblasti vyvíjať len vtedy, ak tento cieľ nedokážu na dostatočnej úrovni dosiahnuť jednotlivé členské štáty a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, a len v rozsahu, ktorý je na to potrebný.

·verejná konzultácia (akákoľvek zainteresovaná strana môže poskytnúť spätnú väzbu v priebehu 12 týždňov od 17. októbra 2017 do 9. januára 2018);

·konzultácia týkajúca sa úvodného posúdenia vplyvu (v období od 9. augusta 2017 do 6. septembra 2017, počas ktorého mohla každá zainteresovaná strana poskytnúť spätnú väzbu);

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Tento návrh má podobu smernice, pretože sa v ňom stanovuje iba cieľ, ktorý musia členské štáty dosiahnuť, pričom spôsob jeho dosiahnutia určia samé vo vlastných právnych predpisoch. Iné prostriedky by neboli primerané, pretože cieľom opatrenia je aproximácia právnych predpisov členských štátov, ktorých orgánom sa udeľuje prístup k národným centralizovaným registrom bankových účtov alebo systémom vyhľadávania údajov. Preto nie je vhodný žiadny iný nástroj okrem smernice.

ii) prístup príslušných orgánov k finančným informáciám prostredníctvom jednotiek FIU v prípade, ak jednotky FIU neposkytujú priamy prístup príslušným orgánom k svojim databázam; policajné jednotky FIU sú však schopné jednoducho reagovať na žiadosti o informácie od príslušných orgánov; v prípade administratívnych jednotiek FIU to nie je také ľahké;

·v iniciatíve by sa mala zabezpečiť plná ochrana základných práv jednotlivcov na ochranu osobných údajov.

·V možnosti C sa skúmali kategórie orgánov, ktoré by mohli využívať výhody prístupu k informáciám a výmeny informácií. Možnosť C.1 obsahovala príslušné orgány zo smernice o ochrane údajov pre príslušné orgány a v možnosti C.2 sa spolupráca rozširovala na ďalšie orgány, konkrétne úrady pre vyhľadávanie majetku, Europol a OLAF.

·Možnosť A sa týkala typov trestných činov, ktorým sa má predchádzať a proti ktorým sa má bojovať, o ktorých by príslušné orgány mohli získavať a vymieňať si informácie.

Konzultácie sa začali online prieskumom EÚ, ktorý bol spustený14. apríla 2016 a ktorého cieľom bolo získať informácie od jednotiek FIU. Tento prieskum obsahoval deväť tematických oblastí, od vnútroštátnych vlastností jednotiek FIU až po kapacitu zapojenia do spolupráce medzi jednotkami FIU v rôznych formách, a obsahoval 290 otázok.

V rámci platformy FIU Únie sa vykonáva mapovanie na identifikáciu praktických prekážok prístupu k informáciám, ich výmeny a využívania, ako aj operačnej spolupráce s cieľom poskytnúť výsledky do konca roka 2016.

Pokiaľ ide o procesné práva, odstránenie potreby povolenia súdu, ktoré existuje v niektorých členských štátoch, by malo veľmi závažný dosah. Preto budú na výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami a príslušnými orgánmi vzťahovať vnútroštátne procesné záruky.

Europolu bude taktiež udelený nepriamy prístup k informáciám z národných centralizovaných registrov bankových účtov alebo systémov vyhľadávania údajov, a to prostredníctvom európskych národných ústrední, a ponúknutá možnosť výmeny údajov s finančnými spravodajskými jednotkami na účely plnenia úloh (podpora a posilňovanie činností členských štátov v oblasti predchádzania, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania konkrétnych trestných činov v jeho právomoci) v súlade s jeho mandátom. Uplatňujú sa všetky záruky uvedené v kapitolách VI a VII nariadenia (EÚ) 2016/794.

Pokiaľ ide o právo na súkromie podľa článku 7 charty, napriek tomu, že vzhľadom na počet ľudí, ktorých to ovplyvní, je vplyv veľký, zásah bude svojou závažnosťou relatívne obmedzený, keďže prístupné a vyhľadávateľné údaje sa netýkajú finančných transakcií ani zostatkov na účte. Bude sa týkať len obmedzeného súboru informácií (napr. o mene, dátume narodenia, čísle bankového účtu majiteľa), ktoré sú nevyhnutné na určenie toho, v ktorých bankách má vyšetrovaný subjekt bankové účty.

Touto iniciatívou sa príslušným orgánom poskytne prístup k mechanizmom, ktorými sa centralizujú osobné údaje fyzických osôb alebo z ktorých možno osobné údaje získať. Bude to mať vplyv na základné práva dotknutých osôb. Konkrétne to bude znamenať zásah do práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov podľa článkov 7 a 8 Charty základných práv EÚ.

Priamy prístup k centralizovaným registrom bankových účtov a systémom vyhľadávania údajov sa na základe uprednostňovanej možnosti povoľuje, keďže obsahujú obmedzené informácie. Zásah do práva na ochranu osobných údajov sa bude v rámci uprednostňovanej možnosti minimalizovať. Práva na prístup sú obmedzené a sú zacielené iba na orgány, ktoré sú v jednotlivých prípadoch potrebné, čím sa zabezpečuje primeranosť zásahu do ochrany osobných údajov.

Uprednostňovanou možnosťou, pokiaľ ide o prístup k centralizovaným registrom bankových účtov, je prijatie legislatívneho nástroja EÚ, ktorým by sa príslušným orgánom poskytoval priamy prístup. Tento prístup by sa mal poskytovať na účely vyšetrovania všetkých foriem zločinov uvedených v článku 3 ods. 1 nariadenia o Europole. Prístup Europolu by mal byť nepriamy, ale pri vyšetrovaniach podporených Europolom by sa mal využívať prístup k informáciám v centralizovaných registroch bankových účtov.

V článku 1 sa stanovuje predmet úpravy, v ktorom sa uvádza, že aktom sa má uľahčiť prístup príslušných orgánov k finančným informáciám a informáciám o bankových účtoch na účely predchádzania závažným trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania. Stanovuje sa v ňom aj to, že aktom sa uľahčuje prístup finančných spravodajských jednotiek k informáciám o presadzovaní práva.

S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie predpokladaných opatrení a monitorovať ich výsledky bude Komisia úzko spolupracovať s relevantnými zainteresovanými stranami z vnútroštátnych orgánov členských štátov. Komisia prijme program na monitorovanie výstupov, výsledkov a vplyvov tejto smernice. V monitorovacom programe sa stanoví spôsob zhromažďovania údajov a potrebných dôkazov, ako aj interval ich zhromažďovania. Členské štáty by mali Komisii každoročne predkladať niektoré informácie, ktoré sa považujú na mimoriadne dôležité na efektívne monitorovanie uplatňovania tohto nariadenia. V každoročnej správe predkladanej členskými štátmi by sa malo informovať najmä o počte vyhľadávaní vykonaných určenými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na účely získania informácií o bankových účtoch z národných centralizovaných registrov bankových účtov a/alebo systémov vyhľadávania údajov, ako aj o podmienkach vydávania žiadostí, dôvodoch zamietnutia, podmienkach ďalšieho využívania, lehotách na odpovedanie na žiadosť, uplatňovaní záruk pri spracovaní osobných údajov a o medzinárodnej spolupráci a výmene informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami a príslušnými orgánmi.

Komisia vyhodnotí aj efektívnosť, účinnosť, relevantnosť, súdržnosť a pridanú hodnotu EÚ výsledného právneho rámca, a to najskôr po uplynutí šiestich rokov od dátumu transpozície, aby sa zabezpečil dostatok údajov o fungovaní smernice. Súčasťou hodnotenia budú konzultácie so zainteresovanými stranami na získanie spätnej väzby o účinkoch legislatívnych zmien. Referenčná hodnota, ktorej pokrok sa bude merať, predstavuje základnú situáciu pri nadobudnutí účinnosti legislatívneho aktu. Komisia predloží správu o fungovaní smernice Európskemu parlamentu a Rade. Správa bude obsahovať aj hodnotenie dodržiavania základných práv a zásad uznaných v Charte základných práv Európskej únie.

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 87 ods. 2,

(3)Vo svojom akčnom pláne na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu sa Komisia zaviazala preskúmať možnosť vyhradeného právneho nástroja na rozšírenie prístupu orgánov členských štátov, konkrétne orgánov s právomocami v oblasti predchádzania trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania, úradov pre vyhľadávanie majetku, daňových úradov a protikorupčných orgánov, k centralizovaným registrom bankových údajov. Okrem toho sa v akčnom pláne z roku 2016 vyzýva aj na zmapovanie prekážok brániacich prístupu k informáciám a operačnej spolupráci medzi finančnými spravodajskými jednotkami, ako aj výmene týchto informácií a ich používaniu.

(4)V smernici (EÚ) 2015/849 sa od členských štátov vyžaduje, aby zaviedli centralizované registre bankových účtov alebo systémy vyhľadávania údajov, ktorými sa umožní včasná identifikácia osôb vlastniacich bankové a platobné účty a bezpečnostné schránky.

(5)Podľa smernice (EÚ) 2015/849 majú finančné spravodajské jednotky k informáciám z týchto registrov priamy prístup a sú prístupné aj pre vnútroštátne orgány s právomocami v oblasti predchádzania praniu špinavých peňazí, predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu.

(6)Bezprostredný a priamy prístup k informáciám z centralizovaných registrov bankových účtov je často nevyhnutným predpokladom úspechu vyšetrovania trestného činu alebo včasnej identifikácie, vypátrania a zaistenia súvisiaceho majetku s cieľom jeho konfiškácie. Priamy prístup je najbezprostrednejším typom prístupu k informáciám z centralizovaných registrov bankových účtov. V tejto smernici sa preto stanovujú pravidlá udeľovania priameho prístupu k informáciám z centralizovaných registrov bankových účtov určeným orgánom členských štátov a iným príslušným orgánom s právomocami v oblasti predchádzania trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania.

(7)Vzhľadom na to, že v každom členskom štáte je množstvo orgánov, ktoré majú právomoci v oblasti predchádzania trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania, a s cieľom zabezpečiť primeraný prístup k finančným a iným informáciám podľa tejto smernice by mali byť členské štáty povinné určiť, ktoré orgány sú oprávnené na získanie prístupu k centralizovaným registrom bankových účtov a žiadanie o informácie od finančných spravodajských jednotiek na účely tejto smernice.

(8)K určeným príslušným orgánom by mali patriť aj úrady pre vyhľadávanie majetku, ktoré by mali mať priamy prístup k informáciám z centralizovaných registrov bankových účtov na účely predchádzania konkrétnym závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania alebo na účely podpory konkrétneho vyšetrovania trestného činu vrátane identifikácie, vypátrania a zaistenia majetku.

(9)V rozsahu, v akom majú daňové úrady a protikorupčné orgány podľa vnútroštátneho práva právomoci v oblasti predchádzania trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania, by sa aj tie mali považovať za orgány, ktoré môžu byť určené na účely tejto smernice. Administratívne vyšetrovania by nemali patriť do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

(10)Páchatelia trestných činov, a konkrétne zločinecké skupiny a teroristi, často pôsobia v rôznych členských štátoch a ich majetok vrátane bankových účtov sa často nachádza v iných členských štátoch. Vzhľadom na cezhraničný rozmer závažnej trestnej činnosti vrátane terorizmu a súvisiace finančné činnosti je často potrebné, aby príslušné orgány uskutočňujúce vyšetrovania získali prístup k informáciám o bankových účtoch, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch.

(11)Informácie, ktoré získajú príslušné orgány z národných centralizovaných registrov bankových účtov, sa môžu vymieňať s príslušnými orgánmi so sídlom v inom členskom štáte v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2006/960/SVV a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ.

(12)Smernicou (EÚ) 2015/849 sa podstatne posilnil právny rámec Únie, ktorým sa riadi činnosť a spolupráca finančných spravodajských jednotiek. K právomociam finančných spravodajských jednotiek patrí aj právo na prístup k finančným a administratívnym informáciám, ako aj k informáciám o presadzovaní práva, ktoré sú potrebné na boj proti praniu špinavých peňazí, súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu. V práve Únie sa však nestanovujú všetky konkrétne nástroje a mechanizmy, ktoré musia mať finančné spravodajské jednotky k dispozícii na získanie prístupu k takýmto informáciám a plnenie svojich úloh. Keďže za stanovenie organizačnej povahy finančných spravodajských jednotiek a rozhodovanie o nej sú výhradne zodpovedné členské štáty, jednotlivé finančné spravodajské jednotky majú rôzne stupne prístupu k regulačným databázam, čo má za následok nedostatočnú výmenu informácií medzi orgánmi presadzovania práva alebo orgánmi trestného stíhania a finančnými spravodajskými jednotkami.

(13)S cieľom zvýšiť právnu istotu a operačnú efektívnosť by sa mali v tejto smernici stanoviť pravidlá na posilnenie schopnosti finančných spravodajských jednotiek vymieňať si informácie o všetkých závažných trestných činoch s určenými príslušnými orgánmi.

(14)V tejto smernici by sa mal jednoznačne stanoviť aj právny rámec, ktorým by sa finančným spravodajským jednotkám umožnilo žiadať o relevantné údaje určených príslušných orgánov na účely účinného predchádzania praniu špinavých peňazí, súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu a boja proti nim.

(15)Výmena informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami a príslušnými orgánmi by sa mala povoliť len vtedy, keď je to v jednotlivých prípadoch potrebné, a to buď na účely predchádzania závažným trestným činom alebo praniu špinavých peňazí, súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania.

(16)S cieľom účinnejšie predchádzať praniu špinavých peňazí, súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu a boja proti nim, ako aj posilniť svoju úlohu pri poskytovaní finančných informácií a analýz by mala byť finančná spravodajská jednotka oprávnená na výmenu informácií alebo analýz, ktoré má vo vlastníctve alebo ktoré možno získať od povinných subjektov na žiadosť inej finančnej spravodajskej jednotky alebo príslušného orgánu vo svojom členskom štáte. Touto výmenou by sa nemala ohroziť aktívna úloha finančnej spravodajskej jednotky pri poskytovaní svojich analýz ostatným finančným spravodajským jednotkám, ak sa v týchto analýzach odhaľujú skutočnosti, vykonávanie alebo podozrenie na vykonávanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré sú v priamom záujme týchto ostatných finančných spravodajských jednotiek. Finančná analýza obsahuje operačnú analýzu zameranú na jednotlivé prípady a konkrétne ciele alebo na príslušné vybraté informácie, a to v závislosti od typu a objemu získaných zverejnených informácií a očakávaného využitia informácií po ich poskytnutí, ako aj strategickú analýzu, v ktorej sa rieši pranie špinavých peňazí, ako aj trendy a vzorce financovania terorizmu. Touto smernicou by však nemal byť dotknutý organizačný štatút a úloha zverená finančným spravodajským jednotkám podľa vnútroštátneho práva členských štátov.

(17)Lehoty na výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami sú potrebné na zabezpečenie rýchlej, efektívnej a jednotnej spolupráce. Výmena informácií potrebných na riešenie cezhraničných prípadov a na vyšetrovania by sa mala uskutočňovať rovnakou rýchlosťou a s rovnakou prioritou ako pri podobných vnútroštátnych prípadoch. Mali by sa stanoviť lehoty, aby sa zabezpečila efektívna výmena informácií v primeranej lehote alebo aby sa dodržali procesné obmedzenia. V riadne odôvodnených prípadoch, v ktorých sa žiadosť týka osobitne závažných trestných činov, ako sú teroristické trestné činy a trestné činy súvisiace s teroristickou skupinou alebo činnosťami, ako sú stanovené v práve Únie, by sa mali stanoviť kratšie lehoty.

(18)Na výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami by sa mali používať bezpečnostné zariadenia na výmenu informácií, najmä decentralizovaná počítačová sieť FIU.net (ďalej len „FIU.net“), ktorú od 1. januára 2016 spravuje Europol, alebo jej nástupca, ako aj techniky, ktoré ponúka sieť FIU.net.

(19)Vzhľadom na citlivosť finančných údajov, ktoré by mali finančné spravodajské jednotky analyzovať a potrebné záruky ochrany údajov by sa v tejto smernici mali konkrétne stanovovať typ a rozsah informácií, ktoré sa môžu vymieňať medzi finančnými spravodajskými jednotkami a určenými príslušnými orgánmi. Touto smernicou by sa nemali meniť žiadne v súčasnosti platné metódy zberu údajov.

(20)Na základe konkrétnych právomocí a úloh, ktoré sa stanovujú v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794, poskytuje Europol podporu cezhraničným vyšetrovaniam členských štátov v oblasti prania špinavých peňazí medzinárodných zločineckých skupín. Podľa nariadenia (EÚ) 2016/794 predstavujú národné ústredne Europolu styčné orgány medzi Europolom a orgánmi členských štátov s právomocou v oblasti vyšetrovania trestných činov. S cieľom poskytovať Europolu informácie potrebné na vykonávanie jeho úloh by mali členské štáty zabezpečiť, aby finančné spravodajské jednotky odpovedali na žiadosti Europolu podané prostredníctvom príslušnej národnej ústredne Europolu o finančné informácie a finančné analýzy. Členské štáty by mali zabezpečiť aj to, aby ich národné ústredne Europolu odpovedali na žiadosti Europolu o informácie o bankových účtoch. Žiadosti Europolu musia byť riadne odôvodnené. Musia sa podávať na základe jednotlivých prípadov v rámci povinností Europolu a s cieľom plnenia jeho úloh.

(21)V tejto smernici by sa mala zohľadňovať aj skutočnosť, že v súlade s článkom 43 nariadenia (EÚ) 2017/1939 sú delegovaní európski prokurátori Európskej prokuratúry splnomocnení na získavanie všetkých relevantných informácií z vnútroštátnych databáz vedených na účely vyšetrovania trestných činov a presadzovania práva, ako aj z iných relevantných registrov orgánov verejnej moci vrátane centralizovaných registrov bankových účtov a systémov vyhľadávania údajov, a to za rovnakých podmienok, aké sa uplatňujú na podobné prípady podľa vnútroštátneho práva.

(22)S cieľom dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi efektívnosťou a vysokou úrovňou ochrany údajov by mali byť členské štáty povinné zabezpečiť spracovanie citlivých finančných informácií, ktoré môžu odhaliť rasový alebo etnický pôvod osoby, jej politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, členstvo v odboroch, zdravotný stav, sexuálny život alebo sexuálnu orientáciu, len v rozsahu, v akom sú nevyhnutne potrebné a relevantné pre konkrétne vyšetrovanie.