O týchto otázkach sa počas postupu udelenia absolutória intenzívne diskutovalo a budú súčasťou celkového procesu úvah v súvislosti s vypracovaním ďalšieho viacročného finančného rámca (VFR). Bielou knihou Komisie o budúcnosti Európy uverejnenou v marci 2017 sa otvorila celková diskusia o Európe v roku 2025, do ktorej patrí aj finančný výhľad Európy, podrobne uvedený v diskusnom dokumente z 28. júna 2017 o budúcnosti financií EÚ.

Spravodajca, pán Zeller, uviedol, že z rozpočtu EÚ na rok 2015 sa museli podporiť dlhodobejšie politické ciele, napríklad politické priority Komisie a stratégia Európa 2020, a zároveň sa museli riešiť krízové situácie v rôznych oblastiach politiky vrátane migrácie. V tejto súvislosti otvoril otázky, ako v budúcnosti dosiahnuť lepšiu vyváženosť medzi politickými prioritami a rozpočtovými zdrojmi a ako zabezpečiť parlamentnú kontrolu všetkých finančných prostriedkov spojených so stratégiami EÚ.

Postup udeľovania absolutória za rozpočtový rok 2015 sa teda vyznačoval plodnou medziinštitucionálnou výmenou názorov na zlepšenie hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ v prospech občanov EÚ. Počas záverečnej diskusie v Európskom parlamente v apríli 2017 podporili kľúčoví aktéri z Európskeho parlamentu a Rady dôraznejšie zameranie na výsledky, čím potvrdili, že dosahovanie výsledkov pomocou rozpočtu EÚ je rovnako dôležité ako zabezpečenie dodržiavania formálnych pravidiel. Je to plne v súlade s iniciatívou Komisie „Rozpočet EÚ zameraný na výsledky“, ktorej cieľom je posilnenie systematického zamerania na výkonnosť a výsledky a zároveň zabezpečenie jednoduchšieho pochopenia cieľov a vplyvov rozpočtu EÚ zo strany občanov a zainteresovaných strán. Európsky dvor audítorov sa okrem toho zaviazal, že bude naďalej vypracúvať svoje výročné správy a bude sa viac zameriavať na aspekty výkonnosti.

Pri diskusiách a schvaľovaní sa VFR považuje za balík s právnymi predpismi o vlastných zdrojoch. Keďže sa ním stanovujú ročné stropy pre viazané rozpočtové prostriedky v hlavných odvetviach činnosti Únie a ročné stropy pre platobné rozpočtové prostriedky, právne predpisy o výdavkových programoch sa navrhujú tak, aby zohľadňovali politické a rozpočtové rozhodnutia prijaté v rámci VFR a boli s nimi v súlade. Právne predpisy preto vo všeobecnosti obsahujú doložky o preskúmaní zosúladené s príslušným obdobím trvania VFR.

Európsky parlament požadoval aj to, aby sa do programu ďalšieho zasadnutia expertov na stratégiu Rozpočet zameraný na výsledky začlenili návrhy Európskeho dvora audítorov z informačného dokumentu o preskúmaní v polovici trvania a odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje. Komisia skupine navrhne diskusiu o otázkach vznesených Európskym parlamentom. Pokiaľ ide o prvky priamo súvisiace s výkonnosťou rozpočtu, o všeobecných úvahách týkajúcich sa napríklad podávania správ o výkonnosti a používania informácií o výkonnosti v procese rozhodovania o rozpočtovom cykle sa už na zasadnutiach expertov diskutovalo a bude sa aj naďalej. Komisia vypracuje analýzu možností začlenenia odporúčaní skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje do práce skupiny expertov. Skúsenosti, ktoré sa vymenia na zasadnutiach expertov, sa zohľadnia pri príprave výročnej konferencie o stratégii Rozpočet EÚ zameraný na výsledky v roku 2017.

Európsky parlament vyzýva Komisiu aj na zohľadnenie Parížskej dohody s cieľom zvýšiť v rozpočte EÚ cieľ týkajúci sa výdavkov súvisiacich s klímou z 20 % na 30 %. Komisia vysvetlila svoje stanovisko k uskutočniteľnosti významných zmien v súčasnom VFR vo svojich odpovediach na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 31/2016 , v ktorej sa posudzuje pokrok Komisie v oblasti dosahovania cieľa, aby sa 20 % výdavkov z rozpočtu vynakladalo na klímu, ktorý z rozpočtu EÚ vytvára priekopníka v rámci podpory uplatňovania hľadiska klímy.

Komisia sa bude naďalej usilovať o zosúladenie rozpočtových výdavkov s politickými cieľmi EÚ v kontexte existujúceho legislatívneho rámca. V rámci preskúmania súčasného VFR v polovici trvania už Komisia prijala kroky na posilnenie schopnosti rozpočtu riešiť priority EÚ. V návrhoch Komisie týkajúcich sa budúcich rozpočtov EÚ (a budúcich VFR) sa riadne zohľadnia politické priority Únie a medzinárodné záväzky. Cieľom v rámci VFR po roku 2020 je zosúladený, účinný a efektívny súbor programov EÚ na plnenie politických priorít.

1.2.„Tieňové rozpočty“ by sa mali začleniť do rozpočtu Únie (ods. 24 – 27)

Od Komisie sa vyžaduje, aby navrhla opatrenia na zlepšenie systému financovania Únie na účely plnenia rozpočtu EÚ, ktorými sa zabezpečí transparentnosť a zodpovednosť; predložila posúdenie vplyvu Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) na ostatné programy a finančné nástroje; zabezpečila súlad finančných nástrojov so stratégiou EÚ; a vypracovala oznámenie o tzv. „tieňových rozpočtoch“.

Komisia poznamenáva, že niektoré z týchto mechanizmov boli vytvorené ako reakcia na krízu eurozóny a majú medzivládnu povahu. Preto nepatria do rámca rozpočtu EÚ. Ďalšie nástroje, napríklad EFSI a Európsky investičný fond, dopĺňajú tradičnejšie mechanizmy na plnenie rozpočtu EÚ s cieľom rozšíriť jeho dosah a zvýšiť pákový efekt.

Súčasná finančná architektúra EÚ preto umožňuje mobilizáciu prostriedkov na nové potreby a dosahovanie väčšieho množstva výsledkov za menej peňazí. Vplyv nástrojov v rozpočte EÚ sa vysvetľuje v ročnej účtovnej závierke EÚ, ktorej audit vykonáva Európsky dvor audítorov. Predkladajú sa aj osobitné správy o finančných nástrojoch, trustových fondoch a nástroji pre utečencov v Turecku, čím sa zabezpečuje transparentnosť a zodpovednosť.

Pokiaľ ide o oznámenie o tejto otázke, ktoré požadoval Európsky parlament, Komisia poznamenáva, že Bielou knihou o budúcnosti Európy v roku 2025 sa otvorila celková diskusia a proces úvah, ktoré predchádzajú prípravám ďalšieho VFR. V tejto súvislosti Komisia nedávno prijala diskusný dokument o budúcnosti financií EÚ. Otázka finančnej architektúry EÚ bude tvoriť súčasť celkového procesu úvah v súvislosti s prípravou ďalšieho VFR.

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť finančných nástrojov so stratégiou EÚ, Komisia zdôrazňuje, že finančné nástroje majú slúžiť politikám EÚ. Neohrozujú schválené politiky a nemali by sa vnímať ako hrozba pre akúkoľvek politiku. Ich používanie v budúcnosti bude závisieť od úrovne ambícií rozpočtu a politík EÚ a od toho, či predstavujú nástroj vhodný na to, aby slúžil týmto politikám.

Už návrh Komisie na preskúmanie nariadenia o rozpočtových pravidlách/súhrnného nariadenia je zameraný na začlenenie rôznych systémov financovania Únie, najmä trustových fondov, fondov pre strategické investície, záručných fondov, nástrojov, finančných nástrojov a makrofinančnej pomoci do jednotného regulačného rámca nariadenia o rozpočtových pravidlách, a najmä do jeho hlavy X. Okrem toho sa čo najviac zjednodušujú pravidlá pre štrukturálne a investičné fondy a fondy spravované Komisiou. O návrhu sa v súčasnosti diskutuje s Európskym parlamentom a Radou. Komisia preto víta každý návrh Parlamentu, ktorý je zameraný na ďalšie zlepšenie riešenia týchto problémov.

Pokiaľ ide o požiadavku na prehodnotenie posúdenia dlhového nástroja v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) ex ante vzhľadom na vytvorenie EFSI a požiadavku na predloženie posúdenia vplyvu EFSI, Komisia sa domnieva, že vývoj na trhu po zavedení finančného nástroja by sa mal posudzovať v rámci preskúmania daného nástroja v polovici trvania.

Vzhľadom na uvedené Komisia súhlasí s tým, že posúdi súdržnosť dlhového nástroja NPE s ostatnými iniciatívami EÚ vrátane EFSI v rámci preskúmania NPE v polovici trvania, ktoré práve prebieha, pričom jeho ukončenie sa očakáva na konci roka 2017, a to po dokončení hodnotiacej správy externých konzultantov. Okrem toho sa zverejní dodatok k posúdeniu NPE ex ante, v ktorom sa zohľadňujú investičné potreby po zavedení EFSI a potenciál kapitálového nástroja v odvetviach NPE.

Komisia môže navyše v prípade potreby v rámci hodnotenia EFSI predložiť aj posúdenie vplyvu EFSI na ostatné finančné nástroje.

2.Rozpočtové a finančné hospodárenie (ods. 40 – 42)

Európsky parlament a Rada predložili tri hlavné požiadavky týkajúce sa monitorovania nesplatených záväzkov; zavedenia každoročne aktualizovaných dlhodobých prognóz peňažných tokov a potreby zvážiť obmedzenia kapacít v niektorých členských štátoch a poskytnúť im technickú pomoc s cieľom zvýšiť mieru využívania prostriedkov, a to najmä v oblasti európskych štrukturálnych a investičných fondov.

Pokiaľ ide o nesplatené záväzky, Komisia bude naďalej prijímať opatrenia voči členským štátom na ich znižovanie a zabezpečí častejšie využívanie čistých opráv v oblasti súdržnosti pri dodržaní regulačného rámca.

Pokiaľ ide o podporu členských štátov, Komisia už zriadila pracovnú skupinu pre lepšie vykonávanie, ktorej úlohou je zlepšiť čerpanie európskych štrukturálnych a investičných fondov v niektorých členských štátoch a zároveň zabezpečiť úplné zachovanie zákonnosti a riadnosti výdavkov v rámci stanovenom vo VFR a v príslušných právnych predpisoch. Komisia chce zabezpečiť, aby sa z činnosti pracovnej skupiny vyťažilo maximum, a zameria sa na uplatňovanie proaktívneho a cieleného prístupu k členským štátom s úmyslom podporiť čerpanie financovania v rámci politiky súdržnosti v období rokov 2014 – 2020.

Pokiaľ ide o aktualizovaný dlhodobý peňažný tok, v oznámení o preskúmaní VFR v polovici trvania Komisia predložila prognózu platieb posudzujúcu udržateľnosť súčasných stropov a zahŕňajúcu odhad zrušení viazanosti a vývoja nesplatených záväzkov (reste à liquider) do konca aktuálneho VFR.

Komisia bude neustále monitorovať plnenie a príslušne aktualizovať svoje prognózy.