Závažné podozrenia z korupcie a obchodovania s vplyvom v súdnictve sa začali skúmať až po tlakoch znútra a zvonka, pričom príslušné orgány neboli schopné alebo boli neochotné začať proaktívne vyšetrovanie. Na nezrovnalosti odhalené na sofijskom mestskom súde koncom roku 2014 sa poukazovalo aj v poslednej správe v rámci MSO, kde sa uvádzalo, že podľa pôvodnej odpovede NSR považovala Rada uvedenú záležitosť za málo významnú. Najvyššia súdna rada odštartovala proces uplatňovania náhodného prideľovania vecí na bulharských súdoch zavedením nového centralizovaného IT systému pre celé súdnictvo v októbri 2015, ktorým by sa mal vyriešiť pretrvávajúci problém uvádzaný v predchádzajúcich správach v rámci MSO. Najvyššia súdna rada však nejavila ochotu reagovať na podozrenia týkajúce sa závažných pochybení kľúčových sudcov na sofijskom mestskom súde. Disciplinárne opatrenia nasledovali až oveľa neskôr, keď už viaceré závažné kauzy musel predložiť sám minister spravodlivosti .

Mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania (MSO) bol zriadený pri pristúpení Bulharska do Európskej únie v roku 2007. Bolo dohodnuté, že v kľúčových oblastiach bude potrebné ďalšie úsilie na riešenie nedostatkov v reforme súdnictva, v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Odvtedy sa v správach v rámci MSO dokumentuje pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo, a cieľom správ je pomôcť zameriavať úsilie bulharských orgánov prostredníctvom konkrétnych odporúčaní. Správy Komisie a závery Rady ministrov mapovali vývoj v Bulharsku a stanovovali odporúčania do budúcnosti. Táto správa obsahuje súhrn opatrení prijatých v uplynulom roku a odporúčania na ďalšie opatrenia. Je výsledkom starostlivého procesu analýzy Komisie a vychádza z úzkej spolupráce s bulharskými orgánmi, občianskou spoločnosťou a ďalšími zainteresovanými stranami. Komisia sa mohla oprieť aj o konkrétnu podporu odborníkov z radov súdnych úradníkov v iných členských štátoch, ktorí jej poskytli pohľad z odbornej praxe.

Hlavným určujúcim faktorom pre kvalitu a efektívnosť súdnictva musí byť rozsah, v akom systém ako celok zabezpečuje spravodlivosť – či sa občania môžu spoľahnúť na súdny systém, že zabezpečí spravodlivé odškodnenie, či stíhanie páchateľov trestnej činnosti je účinné, či sa uplatňuje spravodlivosť a či sa jeho uplatňovanie vníma tak, že je v súlade so zákonom. Problémy tohto charakteru sa zvýraznili v tomto roku, keď Európsky súd pre ľudské práva uviedol, že „už vo viac než 45 rozsudkoch proti Bulharsku zistil, že príslušné orgány nesplnili svoju povinnosť vykonávať účinné vyšetrovanie a usúdil, že tieto opakujúce sa nedostatky odhalili existenciu systémového problému“ .Hoci tu ide evidentne o otázku presadzovania práva ako celku, je jasné, že problémy v rámci prokuratúry a súdnictva pretrvávajú.

Za každodenné riadenie súdnictva zodpovedá Najvyššia súdna rada (NSR) vrátane otázok týkajúcich sa vymenúvania, hodnotenia, odbornej prípravy, disciplinárneho konania a riadenia relatívnej pracovnej záťaže medzi sudcami a justičnými orgánmi. V predchádzajúcich správach v rámci MSO sa poukazovalo na nerovnomerné pracovné zaťaženie medzi súdmi ako na problém kvality a efektívnosti súdnych konaní, a možno aj nezávislosti sudcov . Vysoká pracovná záťaž postihuje najmä väčšie súdy, predovšetkým súdy v Sofii, zatiaľ čo pracovná záťaž na iných súdoch je nízka. V roku 2015, rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, sa NSR pokúsila riešiť nerovnováhu v pracovnom zaťažení súdov otvorením nových pracovných miest na väčšmi preťažených súdoch, pričom zároveň rušila pracovné miesta na iných súdoch s menším pracovným zaťažením. Tento prístup však mal dosiaľ iba zanedbateľný vplyv. Komplexnejšie riešenie sa čaká od vypracovania harmonizovaných noriem pracovného zaťaženia, ako aj od širšej sociálno-ekonomickej analýzy regionálnych súdov, pričom obidve tieto úlohy vykonáva určený podvýbor NSR. Táto analytická činnosť dospela k záveru v roku 2015 a jej výsledky by teraz mali poskytnúť základ pre systematickejšie riadenie ľudských zdrojov, a možno aj pre reorganizáciu súdov. Zámerom NSR je v prvom kroku predložiť návrhy týkajúce sa štruktúry krajských súdov na verejnú konzultáciu v roku 2016. Nové harmonizované normy pracovného zaťaženia by mali NSR poskytnúť aj údaje umožňujúce zjednotiť aj ďalšie časti systému vrátane okresných alebo odvolacích súdov a správnych súdov. Aj bez takýchto reforiem by už normy poskytovali lepšie východisko pre riadenie rozdelenia personálnych zdrojov medzi jednotlivé časti systému. Takéto rozhodnutia, hoci sú často citlivé, sú potrebné na zlepšenie celkovej kvality a efektívnosti v podmienkach obmedzených zdrojov .

Všeobecnejšie bude potrebné nadviazať na stratégiu reformy súdnictva prostredníctvom manažérskych rozhodnutí v celom rade oblastí. Obzvlášť významným príkladom, kde legislatívne a manažérske rozhodnutia musia ísť ruka v ruke, je zavedenie elektronickej justície. Bude nadmieru dôležité vytvoriť kapacity schopné zvládnuť zložité riadiace a technické postupy potrebné na zabezpečenie riadneho vykonávania elektronickej justície vrátane oblastí, ako je ochrana údajov a bezpečnosť.

Disciplinárne konania predstavujú ďalšiu oblasť, kde by normy pracovného zaťaženia mohli byť užitočné, najmä ako prostriedok, ktorým sa vytvára objektívnejší základ pre sankcie v prípadoch nedodržania procesných lehôt . Problémy v tejto oblasti sú však zrejme hlbšie zakorenené, pričom sudcovia majú všeobecne dojem, že rozhodnutia NSR nie sú transparentné ani objektívne. Tento problém by sa mohol vyriešiť stanovením jasných noriem týkajúcich sa disciplinárneho konania a postihov a systematickejším oznamovaním s vysvetlením nadväznosti jednotlivých rozhodnutí na všeobecné normy. Nedostatok jasných noriem je obzvlášť problematický, keď sa pri konaniach odvoláva na porušenie etického kódexu alebo na činy, ktoré podkopávajú prestíž súdnictva , keď presný rozsah disciplinárnej zodpovednosti je nejasný. V takýchto prípadoch by mohlo vzniknúť riziko svojvoľných rozhodnutí, čo by odrádzalo sudcov, aby verejne hovorili o legitímnych záležitostiach.

Prokuratúra zohráva kľúčovú úlohu v rámci celkového systému súdnictva. Vládna stratégia reformy súdnictva stanovuje za cieľ širšiu reformu prokuratúry, ktorá vychádza z nezávislej analýzy. Medzi kľúčové ciele by patrila výchova k silnejšiemu zmyslu pre iniciatívu v rámci menej hierarchickej kultúry a posilňovanie zodpovednosti a dôvery verejnosti v prokuratúru ako celok. Takáto reforma by vychádzala z krokov, ktoré už boli prijaté v posledných rokoch, ako aj z plánovanej reformy bulharského trestného súdnictva. Potrebu hlbšej reformy prokuratúry potvrdzuje neustály nedostatok presvedčivých výsledkov v prípadoch korupcie na vysokej úrovni a organizovanej trestnej činnosti a táto potreba je opakovanou témou diskusie v kruhoch nezávislých pozorovateľov v Bulharsku. V správach v rámci MSO sa opakovane odporúča, že najlepším spôsobom, ako stanoviť jasné kroky do budúcna, je objektívna analýza prípadov týkajúcich sa vyššie postavených osôb, ktoré neboli úspešne ukončené.

2.2. Korupcia

Štvrté a piate referenčné kritérium pre Bulharsko v rámci MSO sa týka potreby účinných opatrení proti korupcii vrátane korupcie na vysokej úrovni, ako aj korupcie všeobecnejšie vo verejných inštitúciách. Bulharsko stále patrí medzi členské štáty s najvyššou vnímanou úrovňou korupcie a korupcia sa považuje za jednu z najdôležitejších prekážok pri podnikaní v Bulharsku . V predchádzajúcich správach v rámci MSO sa poukazovalo na nedostatočné úsilie vyvinuté v minulosti v tejto oblasti . Inštitúcie, ktoré boli zriadené na boj proti korupcii, sú charakterizované ako roztrieštené, nekoordinované a nepripravené na výzvu.

V roku 2015 tieto problémy napokon uznali bulharské orgány, pretože vláda prijala novú komplexnú národnú stratégiu na boj proti korupcii. Táto stratégia predstavuje dôležitý krok vpred, keďže obsahuje jasnú analýzu výziev a navrhuje sa v nej súbor konkrétnych opatrení na riešenie zistených problémov. Dôležitou otázkou teraz bude zabezpečiť jej realizáciu . Národná koordinačná rada, ktorá bola zriadená, má koordinovať úsilie a monitorovať pokrok. Rada však bude takisto inštitúciou na politickej úrovni a aby bola úspešná, bude potrebovať politickú podporu na najvyššej úrovni a opierať sa o účinné operačné štruktúry. Úroveň politickej podpory nového prístupu spochybnila skutočnosť, že vládny návrh nového protikorupčného zákona neprešiel prvým čítaním v národnom zhromaždení v septembri 2015. Návrh zákona bol vypracovaný s cieľom podporiť nový prístup solídnym inštitucionálnym základom: ustanovuje sa v ňom zriadenie jednotného protikorupčného orgánu, zodpovedného za kontrolu konfliktu záujmov a majetkových priznaní vysokopostavených verejných činiteľov a za vyšetrovanie možnej korupcie a nezákonného obohacovania sa . Návrh zákona okrem toho obsahoval reformu režimu na kontrolu konfliktu záujmov a súkromného majetku verejných činiteľov.

Zamietnutie tohto návrhu zákona v septembri bolo nepríjemným prekvapením pre vládu a viedlo k ďalšiemu odkladu hlavnej iniciatívy vlády zameranej proti korupcii vysokopostavených verejných činiteľov. Značná časť rozpravy sa týkala používania anonymných podnetov, pričom sa ukázala nejasnosť, pokiaľ ide o prijímanie anonymných podnetov, resp. potrebu jednoznačne identifikovať dôkazy pre súd. Hoci vláda prisľúbila, že v roku 2016 dosiahne pokrok pri schvaľovaní zákona, jej prvé zlyhanie vyvolalo znepokojenie nad mierou konsenzu pri riešení korupcie na vysokej úrovni a realizácii novej protikorupčnej stratégie. Opätovné predloženie a prijatie tohto zákona, ako aj následné vytvorenie novej inštitúcie budú dôležitou skúškou odhodlanosti Bulharska v roku 2016.

Ako súčasť svojej stratégie boja proti korupcii spustila bulharská vláda viacero ďalších iniciatív zameraných všeobecnejšie na boj proti korupcii vo verejnej správe. Patrí sem okrem iného reforma správnych inšpektorátov, opatrenia na zlepšenie systému verejného obstarávania a príprava odvetvových protikorupčných plánov obsahujúcich preventívne opatrenia vo viacerých konkrétnych odvetviach považovaných za vysoko rizikové, pokiaľ ide o korupciu na nižších miestach . Tieto opatrenia bude potrebné nepretržite ďalej sledovať, predovšetkým v prípadoch, keď sú potrebné zmeny v právnych predpisoch .

Bulharsko napokon potrebuje vykázať výsledky v podobe úspešného vyšetrovania a stíhania prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktorých výsledkom sú právoplatné odsudzujúce rozsudky na súde. Prokuratúra uplatňuje pragmatický prístup k zvyšovaniu kapacity prostredníctvom organizačných zmien a užšej spolupráce s ostatnými príslušnými službami. Posledným krokom v tejto stratégii bolo zriadenie posilnenej medziagentúrnej jednotky v apríli, ktorá je pričlenená k prokuratúre mesta Sofia a je zameraná na vyšetrovanie a stíhanie korupcie na vysokej úrovni . Existujú náznaky, že táto užšia spolupráca medzi službami v rámci špecializovanej štruktúry začína byť pozitívnym prínosom. Viaceré prípady boli podané na súd . Viaceré prípady sa vyšetrujú. Posúdenie úsilia Bulharska v boji proti korupcii na vysokej úrovni však bude závisieť od toho, či budú vydané a vykonané právoplatné rozsudky. Výsledky sú zatiaľ obmedzené, pokiaľ ide o právoplatné odsudzujúce rozsudky v prípadoch korupcie na vysokej úrovni .

2.3. Organizovaná trestná činnosť

Šieste kritérium MSO sa týka boja proti organizovanej trestnej činnosti. V roku 2012 Bulharsko zriadilo špecializovaný súd a prokuratúru pre organizovanú trestnú činnosť, ktoré teraz začínajú prinášať určité výsledky, pokiaľ ide o prípady podané na súd a počet odsudzujúcich rozsudkov. Pre prípady týkajúce sa závažnej organizovanej trestnej činnosti sú aj naďalej prekážkou zložité ustanovenia a formalistické trestné konania . Stále existujú náznaky závažného zastrašovania svedkov, čo narúša príslušné prípady. Bulharsko ešte musí vykázať solídne výsledky svedčiace o tom, že v prípadoch závažnej organizovanej trestnej činnosti boli vydané a vykonané právoplatné rozsudky. Závažnosť problému sa nedávno opäť dostala do popredia v súvislosti s niekoľkými vraždami so zjavným napojením na organizovaný zločin. Značný počet nájomných vrážd z posledných rokov zostáva stále nevyriešený .

V roku 2015 Bulharsko zmenilo svoj trestný poriadok s cieľom riešiť problémy, na ktoré sa poukazovalo v predchádzajúcich správach v rámci MSO, pokiaľ ide zločincov na úteku a skutočnosť, že špecializovaná prokuratúra je preťažovaná menej závažnými prípadmi, ktoré nie sú spojené s organizovanou trestnou činnosťou. Je ešte príliš skoro hodnotiť dosah týchto zmien. V súvislosti s problémom zločincov na úteku sa zistili aj nové problémy, tentoraz viac organizačnej povahy, a prebieha práca na ich riešení.

Bulharsko v roku 2012 zmenilo aj zákon o konfiškácii aktív z trestnej činnosti. V priebehu toho, ako sa prípady začaté podľa starého zákona uzatvárajú a na ich miesto prichádzajú nové, skúsenosti s novým zákonom odhaľujú rad problémov, ktoré si vyžadujú legislatívne zmeny. Komisia pre konfiškáciu majetku pripravila podrobné návrhy na riešenie problémov, ktoré si zasluhujú urýchlené posúdenie v Národnom zhromaždení.

Osobitná vyšetrovacia služba zaoberajúca sa organizovanou trestnou činnosťou bola na začiatku roka 2015 pričlenená späť k ministerstvu vnútra po tom, čo bola od roku 2013 zaradená pod Štátnu agentúru pre národnú bezpečnosť (ŠANB). Tentoraz bol presun zorganizovaný lepšie než v roku 2013, ale aj tak spôsobil určité narušenie činnosti. Teraz bude dôležité, aby riaditeľstvo pre organizovanú trestnú činnosť získalo stabilitu a zdroje, ktoré potrebuje pre svoju prácu. Viaceré právne problémy boli zistené v zákone, na základe ktorého sa vykonáva presun, najmä pokiaľ ide o právne vymedzenie právomoci riaditeľstva pre organizovanú trestnú činnosť, ktoré podľa všetkého zbytočne obmedzuje jeho činnosť.

3. ZÁVERY A ODPORÚČANIA

V roku 2015 Bulharsko vykonalo niekoľko dôležitých krokov, aby sa reforma vrátila späť na program dňa po období, kedy sa zdalo, že politická nestabilita zastavila pokrok. Uvedené dve stratégie týkajúce sa reformy súdnictva a boja proti korupcii predstavujú podrobnú osnovu činnosti. Je však jasné, že premietnuť tieto stratégie do konkrétneho a hmatateľného pokroku bude značnou výzvou pre rok 2016. Bol prijatý celý rad iniciatív a niektoré z nich zaznamenali určitý konkrétny pokrok. V decembri Bulharsko zmenilo svoju ústavu. Hoci tieto zmeny obsahovali aj niektoré významné odchýlky od pôvodného textu, ich prijatie je napriek tomu významným krokom smerom k reforme Najvyššej súdnej rady. Teraz bude treba tieto zmeny ďalej sledovať, aby sa uzákonil celý rozsah zmien obsiahnutých v reforme súdnictva. Iné iniciatívy, predovšetkým stratégia boja proti korupcii, čelili prekážkam, pričom návrh zákona, ktorým sa má zriadiť nový jednotný protikorupčný orgán, Národné zhromaždenie zamietlo. Vláda oznámila svoj zámer predložiť nový návrh v pozmenenej forme, ale zamietnutie zvýraznilo nedostatok politického konsenzu v pozadí reformného procesu.

Pomalý pokrok v otázke korupcie na vysokej úrovni či organizovanej trestnej činnosti a neistá reakcia a nedostatočné následné opatrenia v osobitne kontroverzných prípadoch, ako boli chýry okolo sofijského mestského súdu v roku 2014, aj naďalej podkopávajú dôveru verejnosti, pokiaľ ide o schopnosť bulharských orgánov zabezpečiť spravodlivosť. Systémový problém konštatovaný Európskym súdom pre ľudské práva, pokiaľ ide o povinnosť Bulharska vykonávať účinné vyšetrovanie nezákonnosti, sa odráža aj v sérii správ v rámci MSO, v reakciách bulharských orgánov však pretrváva nedostatok rozhodnosti na odstránenie týchto problémov. Mnohé z odporúčaní uvedených v správe z roku 2015 zostávajú naďalej v platnosti.