SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli, xxx [verzia zo 16. 05. 2008] 
SEK(2008) yyy 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprievodný dokument  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
„Obnovený záväzok v prospech sociálnej Európy: Posilnenie otvorenej metódy 
koordinácie v oblasti sociál nej ochrany a sociálneho za čleňovania“ 
  
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
 
KOM(2008) xxx v kone čnom znení 
{SEK(2008) xxx} 
SK 2   SK Posúdenie vplyvu sa vz ťahuje na oznámenie „Obnovený záv äzok v prospech sociálnej 
Európy: Posilnenie otvorenej metódy koordiná cie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho 
začleňovania“. Toto oznámenie, uvedené v pracovnom programe Komisie na rok 2008 ako 
prioritná iniciatíva, je teraz sú časťou balíka, ktorý bude sprevádza ť obnovenú sociálnu 
agendu. 
Od roku 2000 sa otvorená metóda koordinácie (OMK) postupne uplat ňovala na politiku 
sociálneho za čleňovania, politiku dôchodkového zabezpe čenia a politiku zdravotnej 
a dlhodobej starostlivosti. V roku 2006 sa tieto  tri osobitné oblas ti politík zjednodušili 
integráciou do jednej OMK soci álnej ochrany a sociálneho za čleňovania (ďalej len „sociálna 
OMK“).  
Táto metóda koordinácie zah ŕňa dohodu o spolo čných cieľoch EÚ, v ktorej sa ako hybná sila 
celého procesu stanovujú spolo čné ciele na vysokej úrovni, vymedzenie radu spolo čných 
ukazovate ľov, aby bolo možné sledova ť dosiahnutý pokrok k spolo čným cieľom, prípravu 
národnej strategickej správy vypracovanú členskými štátmi, v ktorej  sa menia dohodnuté ciele 
na konkrétne politiky, a spolo čné posúdenie pokroku a politických snáh pripravené 
Európskou komisiou a členskými štátmi v rámci Výboru pre sociálnu ochranu. 
Celkové posúdenie výsledkov sociálnej OMK rôznymi aktérmi zú častnenými na procese bolo 
prevažne pozitívne. Sociálnou OMK sa podporilo vzájomné u čenie a širšia ú časť 
zainteresovaných strán, zvýšilo sa pove domie o viacrozmerno m charaktere vylú čenia 
a chudoby, podnietila sa modernizácia systémov sociálnej ochrany, presadil sa spolo čný 
prístup k spolo čným výzvam a zvidite ľnili sa vznikajúce spolo čné problémy.  
Plnenie spolo čných cieľov bolo však príliš pomalé alebo nedosta čujúce. Bolo by síce nereálne 
očakávať, že proces otvorenej koordinácie založený na dobrovo ľnej spolupráci medzi 
členskými štátmi by mohol v časovo obmedzenom období vies ť k výrazným výsledkom, 
existuje však široká zhoda v tom, že potenciál OMK je ešte stále do zna čnej miery nevyužitý, 
mnohé nedostatky by sa mali odstráni ť a že strategick é posilnenie metódy by istým spôsobom 
prispelo k lepšiemu plneniu spolo čných cieľov. 
V analýze sa poukazuje na nedostato čnú angažovanos ť a nedostato čné zvidite ľnenie, ako aj 
na potrebu lepšej horizontálnej koordinácie politík a na zoh ľadňovanie problematiky sociálnej 
ochrany a sociálneho za čleňovania vo všetkých relevantných oblastiach politiky. Okrem toho 
treba pevnejší analytický základ politiky a vä čšiu účasť regionálnych a miestnych aktérov 
na procese sociálnej OMK. Zástupcovia ob čianskej spolo čnosti by mali tiež zohráva ť väčšiu 
rolu a proces vzájomného u čenia by sa mal zdokonali ť.  
Potrebu posilnenia sociálnej OMK podporuje nieko ľko udalostí v oblasti inštitucionálneho 
a politického rozvoja. Popri obnovenej sociálne j agende existuje nádej, že nadobudne platnos ť 
Lisabonská zmluva (s požiadavkou na zoh ľadnenie v ostatných politikách); blíži sa tiež 
Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylú čeniu (2010) a iniciatíva Komisie v oblasti 
aktívneho za čleňovania. 
SK 3   SK S cieľom posúdi ť význam posilnenej sociálnej OMK a ur čiť najúčinnejšie spôsoby jej 
dosiahnutia boli hlbšie preskúman é tri politické alternatívy1.  
Prvá alternatíva je  opísaná ako „status quo“ (zachovanie sú časného stavu). Zoh ľadňuje sa pri 
nej skuto čnosť, že sociálna OMK je vo svojej podstate evolu čný proces, a ak by sa aj 
nepodrobila žiadnym ve ľkým zmenám, bude sa na ďalej vyvíja ť prostredníctvom čiastkových 
zmien a postupného zlepšovania pracovných metód.  
Druhá alternatíva je opísaná ako „celková revízia a zásadné pr epracovanie“ procesu, čím sa 
rozšíri rozsah pôsobenia sociálnej OMK a proces sa upraví tak, aby zah ŕňal všetky rozmery 
sociálnych politík EÚ s cie ľom zabezpe čiť účinné zohľadňovanie v rámci ďalších politík 
a stať sa akousi „sociálnou lisabonskou agendou“.  
Tretia alternatíva je definovaná ako „komplexné a ambiciózne posilnenie v rámci sú časnej 
štruktúry“. Táto alternatíva vychádza z prístupu, ktorý sa v sociálnej OMK dosia ľ používal 
(konsenzuálny a postupný pokrok), zárove ň je však „strategická” a „orientovaná 
na budúcnos ť”, pretože zavádza do systému novú dynamiku. Poskytuje priestor 
na preskúmanie nových nástrojov a pracovných metód, ktoré by boli overované a zavádzané 
v úzkej spolupráci s členskými štátmi s cie ľom dodať procesu novú silu a optimalizova ť jeho 
vykonávanie.  
Pri porovnávaní alternatívnych možností by sa malo rozlišova ť medzi procesným a hmotným 
vplyvom navrhovaných zmien.  
Posúdenie vplyvu je hlavne zamerané na pro cesné aspekty a aspekty verejnej správy. 
Predpokladá sa, že ú činnejšia koordinácia a vzájomné u čenie bude ma ť pozitívny vplyv 
na dosiahnutie spolo čných cie ľov: zníženie chudoby, udržate ľnejšie a primeranejšie 
dôchodkové systémy, spravodlivé a ú činné systémy zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. 
V duchu spolo čných sociálnych cie ľov sa tiež predpokladá, že le pšia sociálna ochrana 
a sociálne za čleňovanie prispejú k stratégii pre rast a zamestnanos ť a vo všeobecnejšom 
zmysle k udržate ľnému hospodárskemu rozvoju. Napríklad politiky aktívneho za čleňovania 
môžu nielen zníži ť chudobu, ale aj zvýši ť ponuku pracovnej sily. Dôchodkové reformy môžu 
nielen prispie ť k medzigenera čnej rovnosti, ale tiež zvýši ť mieru zamestnanosti a zabezpe čiť 
udržateľnosť verejných financií. Podobne kvalitné sy stémy zdravotnej starostlivosti nielen 
podporujú blaho jednotlivcov, ale majú aj pozitívny vplyv na ponuku pracovnej sily 
a pracovnú produktivitu.  
Napriek tomu je jasné, sociálna OMK môže u ľahčiť dosiahnutie týchto cie ľov iba v situácii, 
keď hlavnú zodpovednos ť za politiku sociálneho za čleňovania a sociálnej ochrany budú 
naďalej niesť členské štáty. Preto treba nájs ť odpoveď na tieto otázky: „Prispejú navrhované 
opatrenia k tomu, aby sa zo sociálnej OM K stal primeraný a životaschopný mechanizmus 
koordinácie medzi vnútroštátnou a európskou úrov ňou? Premenia ju na vhodnejší nástroj na 
dosahovanie spolo čných sociálnych cie ľov?“  
Inými slovami, posudzovanie príslušných opatren í v rámci jednotlivých alternatív je skôr 
kvalitatívnym posudzovaním ich možných vpl yvov na sociálnu OMK, ako ich dôsledkov 
                                                 
1 Dve politické alternatívy – úplné upustenie od sociálnej OMK a jej plné za členenie do stratégie pre rast 
a zamestnanos ť – boli zvažované, neboli však podrobené h ĺbkovej analýze. Dôvody sú vysvetlené 
v posúdení vplyvu. 
SK 4   SK pokiaľ ide o kone čné výsledky danej politiky. Z t ohto dôvodu sa samostatne neposúdil 
celkový sociálny, hospodársky a environmentálny vplyv uvedených alternatív. Mikroekonomické aspekty (administratívne nákl ady, dôsledky na zdroje) sa však v analýze 
vplyvu riadne zoh ľadňujú, pričom sa posudzuje „uskuto čniteľnosť“ rôznych alternatív.  
V posúdení vplyvu sú navrhova né opatrenia zoskupené na základe štyroch cie ľov oznámenia: 
väčšia angažovanos ť a zvidite ľnenie procesu, upevnenie pozitívneho prepojenia s ostatnými 
politikami EÚ, posilnenie analytického základu procesu a zvýšenie zodpovednosti členských 
štátov. Neskôr sú hodnotené z h ľadiska ve ľkosti ich vplyvu na riešené problémy a ich 
uskutočniteľnosti. Pojem uskuto čniteľnosť sa vzťahuje na politické prijatie, dostupnos ť 
ľudských a finan čných zdrojov, administratívne za ťaženie a dostupnos ť základných nástrojov. 
Analýza poukazuje na tieto výsledky: 
Alternatíva 1:  „status quo“
:  
Postupné zmeny uskuto čnené zavedením nieko ľkých vopred dohodnutých zlepšení budú ma ť 
pravdepodobne pozitívny, avšak vo všeobecn osti pomalý a obmedzený vplyv na uvedené 
problémy. S touto alternatívou  sa navyše spája riziko, že  sociálna OMK sa stane obe ťou 
„procesnej únavy“ a bude postupne stráca ť dôveryhodnos ť a dôveru svojich aktérov 
a podporovate ľov. V každom prípade pravdepodobnos ť, že tieto obmedzené zlepšenia budú 
postačovať na posilnenie a zefektí vnenie sociálnej OMK do takej miery, aby mohla 
zabezpečiť lepšie plnenie spolo čných sociálnych cie ľov a posilni ť sociálny rozmer európskej 
integrácie, sa zdá by ť nízka.  
Uskutočniteľnosť sa na druhej strane zdá by ť vysoká.  V skutočnosti už Komisia a členské 
štáty väčšinu týchto opatrení prijali (pozri spolo čnú správu z roku 2008). Potreba 
(obmedzeného) zvýšenia ľudských a finan čných zdrojov (dôkladnejšie monitorovanie, lepšie 
šírenie výsledkov, posilnenie analytického rámca, at ď.) sa dá uspokoji ť prostredníctvom 
zvýšenia ú činnosti a vä čšieho využívania expertízy ex terných odborníkov. Neexistuje 
jednoznačný vplyv na administratívne za ťaženie členských štátov. 
Alternatíva 2:  „celková revízia a zás adné prepracovanie“:  
Opatrenia predpokladané v rámci tejt o alternatívy pravdepodobne do zna čnej miery vyriešia 
zistené nedostatky a podstatne posilnia proces. Vo vä čšine prípadov sú navrhnuté tak, aby 
zabezpečili takmer „ideálne“ fungovanie systém u prostredníctvom kombinácie výrazne 
prísnejších postupov a masívnych investícií do zdrojov. Napriek všetkému však táto 
alternatíva nie je bez rizík. Predovšetkým platí, že sociálna OMK funguje na základe 
konsenzu a zásady subsidiarity. Výrazné sprísnenie postupov, ktoré navrhuje Komisia, môžu členské štáty odmietnu ť a nebude ma ť preto očakávaný vplyv z h ľadiska zodpovednosti. Je 
možné, že radikálna reforma metódy sotva pár rokov po jej reštruktura lizácií a „zefektívnení“ 
nebude pochopená a do ur čitej miery stratí sympatie  aktérov, ktorí poskytovali podporu 
a pomáhali pri príprave sociálnej OMK v jej sú časnej podobe.  
Uskutočniteľnosť tejto politickej alterna tívy v krátkej až strednej dobe  sa zdá nízka. Ako sa 
už uviedlo, politické prijatie zo strany členských štátov nie je ani z ďaleka zaru čené. I keď sa 
všeobecne uznáva, že úlohou Európy je pomáha ť členským štátom vyrovna ť sa s dôležitými 
sociálnymi výzvami, členské štáty ve ľmi lipnú na svojich výsadách a právomociach 
v sociálnej oblasti, a zr ejme nebudú ochotné prija ť niektoré (alebo vä čšinu) z opatrení 
predpokladaných pod ľa tohto scenára. V sú časnosti zmluva neobsahuje žiadne ustanovenia, 
SK 5   SK na základe ktorých by sa mohli vydáva ť jednotlivé odporú čania. Táto politická alternatíva 
navyše po číta so zna čnými investíciami do ľudských a finan čných zdrojov. Povedie tiež 
k zvýšenému administratívnemu za ťaženiu verejných správ, pretože sa od nich bude 
vyžadova ť, aby podávali ďalšie správy, usilovali sa o vnú tornú koordináciu a zapojenie 
zúčastnených strán. 
Alternatíva 3:  „komplexné a ambiciózne posilnenie v rámci sú časnej štruktúry“:   
Táto alternatíva môže ma ť i napriek tomu, že zachováva rámec sú časnej štruktúry výrazný 
vplyv na uvedené ciele, a to v ďaka spojeniu prebiehajúceho zlepšovania a postupného 
„zapracovania“ inova čných prvkov. Postupné vymedzovanie cie ľov na úrovni EÚ alebo 
na vnútroštátnej úrovni, ak by bolo odôvodnené vývojom spolo čného analytického rámca, by 
určite viedlo k zvýšenej politickej vidite ľnosti procesu. Ako vidno z príkladov krajín, ktoré 
ich prijali, kvantifikova né ciele môžu zvýši ť zodpovednos ť verejných správ a pomôc ť im 
ujasniť si priority v rámci všetkých relevantných politických oblastí a úrovní verejných správ, 
ak sa opierajú o pevný analytický základ. Posi lnená analytická kapacita a vzájomné u čenie by 
zlepšilo kvalitu tvorby politík v sociálnej oblasti. Rozvoj spolo čného analytického rámca by 
pomohol členským štátom ur čiť kľúčové výzvy, ktorým spolo čne čelia, a umožnil by im 
navzájom sa u čiť jeden od druhého v tých oblastiach, kt oré ich zaujímajú najviac. Premietal 
by sa tiež do ďalších politík Spolo čenstva a týmto spôsobom by aj v iných oblastiach 
dochádzalo k tvorbe politík založených na konkrét nych údajoch. Posilnilo by sa tak pozitívne 
prepojenie s inými politikami vrátane hospodárskej politiky.  
Väčšina opatrení predpokladaných pod ľa tejto politickej alternatívy sa zdá uskuto čniteľná. Aj 
tu platí, že prepojenie s ostatnými politikami do ve ľkej miery závisí od faktorov, ktoré sú 
mimo sféry sociálnej OMK. I ke ď najpodstatnejšie zmeny budú „zapracovávané“ iba 
postupne, budú nutné ur čité investície do ľudských zdrojov. Pokia ľ ide o finan čné zdroje, 
mali by zhruba sta čiť tie, ktoré boli udelené v rámci programu PROGRESS. Vo všeobecnosti 
si bude nieko ľko navrhnutých opatrení (cielené zamera nie, dôkladnejšie monitorovanie, at ď.) 
vyžadova ť politickú podporu a angažovanos ť zo strany členských štátov. Na vnútroštátnej 
úrovni bude ma ť lepšia koordinácia v rôznych oblasti ach politiky (horizont álna koordinácia 
a zohľadňovanie v iných politikách ) a na rôznych stup ňoch verejnej správy (vertikálna 
koordinácia) za následok tiež ur čité zvýšenie administratívneho za ťaženia, ktoré by malo však 
priniesť zodpovedajúce „výnosy“ vo forme efektívnosti a ú činnosti. 
Na záver posúdenia vplyvu sa zdôraz ňuje, že najlepšou je tretia alte rnatíva. Táto alternatíva sa 
najviac blíži k riešeniu uvedených probl émov bez toho, aby nadmerne narušila sú časné 
spôsoby práce v Komisii a členských štátoch. Uskuto čnenie tejto alternatívy by malo by ť 
postupné nielen vzh ľadom na jej dôsledky na zdroje, ale aj z dôvodu potreby poriadne 
prerokova ť a „zakotvi ť“ predpokladané zlepšenia s členskými štátmi a zainteresovanými 
stranami.