DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. KONTEXT NÁVRHU

Dôvody a ciele návrhu Populácie hlbokomorských rýb sú populácie, ktoré boli ulovené vo vodách mimo hlavných rybolovných oblastí kontinentálnych šelfov. Rozprestierajú sa na kontinentálnych svahoch alebo v blízkosti podmorských pohorí. Väčšina týchto druhov rastie pomaly a žije dlho, a preto je zvlášť ohrozená rybolovnou činnosťou. Ďalším dôležitým faktorom určujúcim mieru ohrozenia druhu rybolovom je aj to, či sa na dané druhy môže zamerať rybolov v miestnych oblastiach, predovšetkým v čase trenia. To je prípad hoplosteta oranžového, mieňa modrého a beryxov. Ako sa hlbokomorský rybolov neobmedzí, rybárske podniky podobne ako v prípade všetkých voľne žijúcich populácií rýb súťažia o to, kto sa zmocní voľných zdrojov bez toho, aby sa dostatočne zohľadnila udržateľná miera využívania. To bol jednoznačne prípad niektorých hlbokomorských druhov pred reguláciou zavedenou Európskou úniou v roku 2003. Napríklad vzácny hoplostet oranžový je v severozápadných vodách zdecimovaný, rovnako ako aj vzácny pagel bledý v Biskajskom zálive. Obmedzenie rybolovnej činnosti je preto nevyhnutným verejným zásahom s cieľom predísť poklesu príjmu rybárov, preorientovať využívanie smerom k vyšším dlhodobým výnosom a obmedziť vplyv na ekosystém a potravinovú sieť v dôsledku náhlych poklesov veľkosti určitých populácií rýb. V prípade hlbokomorských druhov je verejný zásah obzvlášť dôležitý vzhľadom na skutočnosť, že obnova vyčerpaných pomaly rastúcich populácií môže trvať veľmi dlho alebo sa vôbec nemusí podariť. Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) poskytuje každé dva roky podrobný prieskum biologického stavu populácií hlbokomorských rýb. Najaktuálnejšie odporúčanie poskytla v júni 2012. Návrh, na základe ktorého sa určujú rybolovné možnosti, je založený na ďalšom prieskume, ktorý v júli 2012 uskutočnil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF) v nadväznosti na prácu ICES. To poskytuje základy určenia rybolovných možností týkajúcich sa populácií hlbokomorských rýb v súlade so zásadou zakotvenou v článku 2 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002, podľa ktorej rozhodovací proces v rámci spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva musí vychádzať zo spoľahlivých vedeckých odporúčaní, ktoré vedú k včasným výsledkom. Komisia preto zaviedla prax predkladania návrhov nariadení týkajúcich sa rybolovných možností postupne, tak ako sú vedecké odporúčania k dispozícii. Komisia navyše posúdila efektívnosť všeobecného režimu prístupu k rybolovu hlbokomorských populácií [nariadenie Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob[1]] a vypracovala posúdenie vplyvu možností s cieľom posilniť tento režim vrátane rozsiahleho procesu konzultácií. Na tomto základe 19. júla 2012 Komisia predložila návrh na revíziu režimu prístupu, ktorý zahŕňa posilnený systém udeľovania povolení a postupné vyraďovanie takého rybárskeho výstroja, ktoré sa používa špeciálne na lov hlbokomorských druhov menej udržateľným spôsobom. Konkrétne ide o vlečné siete na lov pri dne a nastavovacie žiabrovky. Komisia takisto navrhla osobitné pravidlá zhromažďovania údajov o hlbokomorskom rybolove.

Všeobecný kontext Rybolov hlbokomorských druhov je regulovaný Európskou úniou od roku 2003, pokiaľ ide o celkový povolený výlov (TAC) pre jednotlivé druhy a oblasti a pokiaľ ide o maximálne rybolovné úsilie uplatniteľné v severovýchodnom Atlantiku. Nariadením Rady (EÚ) č. 1225/2010 z 13. decembra 2010, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ na roky 2011 a 2012, pokiaľ ide o populácie rýb určitých hlbokomorských druhov[2], sa stanovil celkový povolený výlov určitých hlbokomorských druhov na roky 2011 a 2012. , Dostupné informácie o hlbokomorských populáciách, na ktoré sa vzťahuje tento návrh, v žiadnom z prípadov, len s dvoma výnimkami, neumožňujú vedcom v plnej miere posúdiť stav populácií, ani pokiaľ ide o veľkosť populácie, ani pokiaľ ide o úhyn rýb pri rybolove. Existuje na to niekoľko dôvodov: tieto druhy často dlho žijú a pomaly rastú, čo veľmi komplikuje rozdelenie ich populácie do vekových tried a posúdenie vplyvu rybolovu na populáciu podľa zmien v dĺžke alebo vekovej štruktúre úlovkov. Rýchlosť regenerácie populácií vďaka mladým rybám nie je známa. Populácie sú rozšírené v hlbinách, ktoré sa z praktických dôvodov ťažko skúmajú. Údaje z vedeckých prieskumov často nie sú dostupné v dôsledku obmedzeného obchodného významu týchto populácií, alebo nepokrývajú celú oblasť rozšírenia. Rybolovné činnosti, z ktorých niektoré sú pomerne nové, sa iba sčasti zameriavajú na tieto druhy. Napriek týmto vnútorným ťažkostiam viedli vedecké odporúčania, ktoré v júni 2012 vydali ICES a v júli 2012 STEFC, k pokroku, najmä pokiaľ ide o populácie, ktoré poskytujú najväčšie rybolovné možnosti. V prípade hlavnej populácie dlhochvosta tuponosého bolo možné určiť úrovne rybolovu, ktoré, ak sa dodržia, povedú k maximálnemu udržateľnému výnosu (maximum sustainable yield – MSY) tohto zdroja. Pokiaľ ide o ďalší dôležitý druh, stuhochvosta čierneho, v odporúčaní, hoci založenom na tendenciách a nie na úplnom odhade stavu populácie, sa uvádzajú presné pokyny, ako dosiahnuť MSY v roku 2015. To prináša jasné ciele riadenia, ktoré sa môžu stať základom dlhodobého udržateľného využívania týchto populácií. Určenie a rozdelenie možností rybolovu patrí do výlučnej právomoci Únie. V článku 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa stanovujú povinnosti týkajúce sa udržateľného využívania živých vodných zdrojov. Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami, okrem iného s dohodou o uplatňovaní dohovoru Organizácie spojených národov o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti z roku 1995 (ďalej len: „dohoda OSN o populáciách rýb“). Najmä ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané, musí byť regulačný orgán opatrnejší. Podľa článku 6 ods. 2 dohody OSN o populáciách rýb z roku 1995 sa nedostatok adekvátnych vedeckých informácií nesmie používať ako dôvod na odloženie alebo nevykonávanie ochranných a riadiacich opatrení. Úpravy TAC plánované v tomto návrhu zodpovedajú usmerneniu stanovenému vo vedeckých odporúčaniach a odrážajú zásady riadenia stanovené v dohode OSN o populáciách rýb z roku 1995 a v medzinárodných usmerneniach Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na šírom mori z roku 2008, ktoré sa nedávno potvrdili na Valnom zhromaždení OSN (rezolúcie 61/105 v roku 2007, 64/72 v roku 2009 a naposledy 66/231 v roku 2011). Aj keď aj iné krajiny, ktoré sa zaoberajú rybolovom, najmä Nórsko, Island, Faerské ostrovy a Rusko, využívajú veľké množstvo hlbokomorských populácií a aj napriek tomu, že s týmito krajinami venujúcimi sa rybolovu je potrebné dosiahnuť dohodu o zosúladených riadiacich opatreniach, alebo pokiaľ sa populácie nachádzajú v medzinárodných vodách, s Komisiou pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), až do uzavretia týchto dohôd sú potrebné jednostranné opatrenia vzťahujúce sa na plavidlá Európskej únie, aby sa predišlo nepriaznivým dôsledkom neregulovaného rybolovu, ktoré už boli opísané.

Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu sa stanovujú v nariadení Rady (EÚ) č. 1225/2010 a uplatňujú sa do 31. decembra 2012. Súvisia s už uvedeným nariadením Rady (ES) č. 2347/2002, v ktorom sa v prílohe I uvádzajú z obchodného hľadiska najdôležitejšie druhy hlbokomorských rýb, v prípade ktorých sa Komisia snaží dosiahnuť obmedzenia úlovkov.

Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ako aj s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja.

2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Konzultácie so zainteresovanými stranami

Konzultačné metódy, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov Návrh sa vypracoval na základe zásad a usmernení stanovených v oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2013 [COM(2012)278 final], v ktorom Komisia vysvetlila svoje stanoviská a zámery týkajúce sa návrhov rybolovných možností na rok 2013 pre všetky populácie. Ako sa uvádza v názve oznámenia, Komisia vykonáva na jeho základe rozsiahlu konzultáciu so zainteresovanými stranami, občianskou spoločnosťou, členskými štátmi a širokou verejnosťou.

Získavanie a využívanie expertízy Príslušnými vedeckými/odbornými oblasťami sú biológia rybolovu a ekonomika rybolovu. Komisia uskutočnila konzultácie s ICES, nezávislým medzinárodným vedeckým orgánom, a zorganizovala plenárne zasadnutie STECF. Odporúčanie ICES vychádza z rámcového odporúčania vypracovaného v rámci ICES a použitého v súlade s Memorandom o porozumení medzi ICES a Komisiou, ako jedným z klientov ICES. STECF vydáva svoje odporúčanie na základe mandátu, ktorý dostáva od Komisie. Všetky správy STECF sú dostupné po formálnom schválení Komisiou na jej webovej stránke. Všetky správy ICES sú k dispozícii na jej webovej stránke. V prípade mnohých populácií rýb zahrnutých v tomto návrhu nie je k dispozícii dostatok údajov, ktoré by vypovedali o udržateľnosti ich rybolovu. Vedecké odporúčania sa v týchto prípadoch riadia zásadou predbežnej opatrnosti a odporúčaním znížiť výlov oproti súčasným úrovniam, kým sa stav populácie evidentne nezvýši. Uvádzajú sa presné pokyny o úrovni znížení výlovu. Toto odporúčanie sa považuje za smerodajné a funguje ako usmernenie na stanovenie úrovní TAC. Komisia vo všeobecnosti, a aj vzhľadom na zásadu predbežnej opatrnosti, vníma potrebu navrhnúť zníženia TAC v súlade s odporúčaním a v ňom navrhovanom pomere. Z 24 položiek TAC v tomto nariadení sa viaceré týkajú veľmi obmedzenej tonáže. V prípade týchto malých TAC sa odporúčajú preventívne zníženia. Existujúce kvóty sú však nízke a sú určené na pokrytie nevyhnutných vedľajších úlovkov a z tohto dôvodu sa TAC ponechávajú na súčasnej úrovni s cieľom predísť zavedeniu povinnosti vyhadzovať úlovky do mora. Týka sa to predovšetkým vedľajších úlovkov mieňa modrého, dlhochvosta tuponosého a stuhochvosta čierneho mimo hlavných rybolovných oblastí. Pokiaľ ide o populácie, ktorých stav je naďalej obzvlášť znepokojivý, TAC zostanú v súlade s týmto odporúčaním na nulovej úrovni. Patria medzi ne populácie hoplosteta oranžového, ktoré sa považujú za vyčerpané. Pokiaľ ide o populácie hlbokomorských žralokov, začiatkom októbra sa očakáva nové vedecké odporúčanie, preto sa v tomto návrhu uvádzajú ako pro memoria (pm). Stav mieňa modrého a pagela bledého sa považuje za zlý. V ich prípade, ako aj v prípade populácií beryxov a mieňovcov rodu Phycis, sa odporúča preventívne zníženie výlovu. V tomto návrhu je naopak pomerne kladné odporúčanie týkajúce sa cielene lovených populácií, najmä hlavného lovu dlhochvosta tuponosého a stuhochvosta tmavého. Po opakovanom znížení rybolovných možností sa vo vedeckých odporúčaniach na rok 2012 potvrdzuje tendencia, ktorá bola pozorovaná už pred dvoma rokmi, a síce, že miera využívania týchto dvoch populácií v priebehu niekoľkých rokov nemala podľa všetkého nežiaduci účinok na ich stav. V tomto roku sa ICES a STECF podarilo dokončiť presnejšie vyhodnotenie stavu týchto zdrojov, z ktorého vyplýva, že ich stav je dobrý. To umožňuje zväčšiť rozsah rybolovných možností lovu stuhochvosta tmavého a zachovať stálu úroveň výlovu v prípade väčšej populácie dlhochvosta tuponosého v západných vodách. Pokračujúca revízia a zdokonaľovanie systému prístupu k rybolovu hlbokomorských druhov zohráva úlohu prostriedku na tvorbu potrebných opatrení s cieľom podporiť rybolovné stratégie, ktoré zmierňujú nepriaznivé účinky na ohrozené morské ekosystémy a znižujú počet úlovkov odhodených do mora. Tam, kde významnú časť odporúčanej úrovne výlovu realizujú nečlenské štáty, sa táto skutočnosť vzala do úvahy a uvedené odporúčanie sa na rybolov EÚ uplatnilo v súlade s týmto vývojom. Posúdenie vplyvu Stanovenie rybolovných možností sa vyžaduje v článku 43 ods. 3 ZFEÚ. Návrh sa netýka iba krátkodobých rozhodnutí, ale je aj súčasťou dlhodobejšieho prístupu, pomocou ktorého sa úroveň rybolovu postupne znižuje na dlhodobo udržateľné úrovne. Prístup prijatý v návrhu bude mať krátkodobo za následok zníženie TAC, ale keď sa nadmerne využívané populácie obnovia, rybolovné možnosti by mali ostať stabilné alebo by sa mali zvýšiť v závislosti od preventívnych odporúčaní. Predpokladá sa, že strednodobými až dlhodobými dôsledkami uvedeného prístupu bude znížený vplyv na životné prostredie následkom poklesu rybolovného úsilia, zníženie počtu plavidiel a/alebo priemerného rybolovného úsilia na jedno plavidlo a nezmenené alebo zvýšené vykládky tých druhov, v prípade ktorých sa ukáže, že znesú trvalú rybolovnú činnosť. Dosiahnuté zníženie rybolovného úsilia a veľkosti flotily zameranej na hlbokomorský rybolov od roku 2003 ukazuje, že táto politika sa vykonáva v praxi. Niektoré prvé pozitívne signály z indexov populácií potvrdzujú, že očakávania, pokiaľ ide o strednodobé až dlhodobé dôsledky, stále platia.

3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

V tomto návrhu sa prostredníctvom nariadenia ustanovujú pre rybárske flotily EÚ obmedzenia úlovkov obchodne najvýznamnejších hlbokomorských druhov vo vodách EÚ a v medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku s cieľom dosiahnuť cieľ spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, ekonomicky a sociálne udržateľnej úrovni. Opiera sa o článok 43 ods. 3 ZFEÚ. Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) ZFEÚ. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: Spoločná politika v oblasti rybného hospodárstva je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.

So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 členské štáty môžu voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty majú teda široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie rybolovných možností, ktoré im boli pridelené.

Návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každé dva roky a verejné a súkromné prostriedky na jeho implementáciu sú už k dispozícii.

4. VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE

Zjednodušenie

Návrh vo všeobecnosti nezjednodušuje riadenie rybolovných kvót, ani ho nekomplikuje.

Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti

Tento návrh sa týka nariadenia, ktoré sa vzťahuje na obdobie 2013 a 2014. Nástroje riadenia a úrovne rybolovných možností budú najneskôr v priebehu roku 2014 preskúmané, aby sa mohlo vypracovať následné nariadenie. Doložka o revízii nie je v tomto nariadení potrebná.

Podrobné vysvetlenie návrhu ZFEÚ sa podľa článku 43 ods. 3 ustanovuje, že Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia „týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností“. Tento návrh sa obmedzuje na určenie rybolovných možností a ich pridelenie, ako aj na podmienky, ktoré funkčne súvisia s využitím uvedených rybolovných možností. Pokiaľ ide o obmedzovanie úlovkov, návrh je v súlade so zásadami takzvaného prípravného procesu, ktoré sa uvádzajú v oznámení Komisie o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva [KOM(2006) 246 v konečnom znení], a v oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2013 [KOM(2012) 278 final], v ktorom Komisia uvádza svoje názory a zámery týkajúce sa jej návrhov rybolovných možností až do vydania vedeckého odporúčania o stave populácií na rok 2013. V oddiele 6 daného oznámenia sa uvádzajú názory Komisie na to, ako sa majú stanoviť rybolovné možnosti, a pri príprave tohto návrhu sa vo vzťahu k 24 položkám TAC, ktoré sú v ňom obsiahnuté, rešpektovali tieto pravidlá: · Pokiaľ sa poskytne vedecké odporúčanie na základe komplexných údajov, ako aj kvantitatívnej analýzy a prognóz podľa „rámca MSY“ rady ICES, TAC by sa mali stanoviť podľa vedeckého odporúčania. Ak je takéto odporúčanie k dispozícii, malo by sa priamo použiť na stanovenie úrovní kvót alebo rybolovného úsilia, aj keď by sa mohlo akceptovať postupné zavedenie tohto rámca do roku 2015, pokiaľ by to bolo v súlade s odporúčaním. V tomto návrhu sa toto usmernenie týka dvoch položiek TAC pre dlhochvosta tuponosého. · Ak sa orientačné vedecké odporúčanie poskytne na základe kvalitatívnej analýzy dostupných informácií (aj vtedy, ak ide o neúplné informácie, alebo ak odporúčanie zahŕňa odborný posudok), malo by sa použiť ako základ pre rozhodnutia o TAC: v súlade s týmto usmernením sa v tomto návrhu navrhuje znížiť úroveň TAC v prípade 8 položiek. Dodržanie tohto usmernenia v prípade 2 položiek týkajúcich sa stuhochvosta tmavého znamená zvýšenie úrovne TAC. · Ak neexistuje žiadne vedecké odporúčanie, je potrebné riadiť sa preventívnym prístupom: to sa týka 11 položiek TAC v tomto návrhu, vrátane šiestich, pre ktoré platí preventívna nulová úroveň TAC. Návrh je ďalej v súlade s oznámením Komisie o zavádzaní trvalej udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu [KOM(2006) 360 v konečnom znení].

2012/0282 (NLE)

Návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa na roky 2013 a 2014 určujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 43 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

(1) Podľa článku 43 ods. 3 zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.

(2) Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3] sa vyžaduje, aby sa stanovili opatrenia, ktorými by sa spravoval prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom by sa zohľadnili dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).

(3) Úlohou Rady je prijímať opatrenia, ktorými sa určujú a prideľujú rybolovné možnosti podľa rybolovnej oblasti alebo skupiny rybolovných oblastí, čo podľa potreby zahŕňa aj určité podmienky, ktoré sú s nimi funkčne spojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členskými štátmi spôsobom, ktorým sa každému členskému štátu zabezpečí relatívna stabilita rybolovných činností pre každú populáciu alebo rybolovnú oblasť, a s náležitým ohľadom na ciele spoločnej politiky rybného hospodárstva stanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002.

(4) Celkový povolený výlov (TAC) by sa mal stanovovať na základe dostupného vedeckého odporúčania, pričom by sa mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické aspekty a zároveň by sa malo zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými odvetviami rybolovu, ako aj na základe názorov vyjadrených počas konzultácií so zainteresovanými stranami, a to najmä na stretnutiach s príslušnými regionálnymi poradnými radami.

(5) Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami a zásadami, ako napr. s dohodou o uplatňovaní dohovoru Organizácie spojených národov o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti[4] z roku 1995 a s podrobnými zásadami riadenia stanovenými v medzinárodných usmerneniach Organizácie spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na otvorenom mori z roku 2008, podľa ktorých by mal najmä regulačný orgán postupovať opatrnejšie, ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané. Nedostatok primeraných vedeckých informácií by sa nemal využívať ako dôvod na odloženie realizácie ochranných alebo riadiacich opatrení alebo na ich nerealizovanie.

(6) V najaktuálnejšom vedeckom odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a výboru STECF sa uvádza, že väčšina hlbokomorských populácií sa loví neudržateľným spôsobom a na zabezpečenie udržateľnosti týchto populácií by sa pre ne mali znížiť rybolovné možnosti, kým vývoj stavu týchto populácií nezačne vykazovať pozitívny trend. ICES ďalej odporučila, aby sa nepovolil žiaden cielený lov hoplosteta oranžového v žiadnej oblasti ani cielený lov určitých populácií mieňa modrého a pagela bledého.

(7) Rybolovné možnosti, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských populácií rýb, a ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[5], sa stanovujú na dva roky, okrem prípadu určitých populácií mieňa modrého a striebristky severnej. V súčasnosti sa nariadením Rady (EÚ) č. 1225/2010 určujú rybolovné možnosti pre roky 2011 a 2012.

(8) V súlade s nariadením Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok[6], a najmä v súlade s jeho článkom 1 ods. 1 a článkom 2, má Rada pri určovaní TAC rozhodnúť, pri ktorých populáciách sa uplatní preventívny TAC a pri ktorých analytický TAC. Preventívny TAC by sa mal uplatňovať na populácie rýb, v prípade ktorých nie je k dispozícii žiadne vedecky podložené vyhodnotenie rybolovných možností, a najmä pre rok, v ktorom sa celkové povolené výlovy majú stanoviť; vo všetkých ostatných prípadoch sa použije analytický TAC. Vzhľadom na odporúčania rady ICES a výboru STECF, najmä na prevládajúcu neexistenciu riadnych vedecky podložených vyhodnotení relevantných rybolovných možností, by sa na väčšinu populácií dotknutých týmto nariadením mal vzťahovať preventívny TAC.

(9) S cieľom zabezpečiť živobytie rybárov Únie je dôležité otvoriť tieto oblasti rybolovu od 1. januára 2013,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1 Predmet

Týmto nariadením sa na roky 2013 a 2014 určujú ročné rybolovné možnosti rybárskych plavidiel EÚ vo vodách EÚ a v určitých vodách mimo EÚ, v ktorých sa vyžaduje obmedzenie výlovu, pokiaľ ide o populácie rýb určitých hlbokomorských druhov.

Článok 2 Vymedzenia pojmov

1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

a) „plavidlo EÚ“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;

b) „vody EÚ“ sú vody, ktoré podliehajú zvrchovanosti alebo právomoci členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;

c) „celkový povolený výlov“ (TAC) je množstvo, ktoré je možné každý rok uloviť a vyložiť z každej populácie rýb;

d) „kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine;

e) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepodliehajú zvrchovanosti ani súdnej právomoci žiadneho štátu.

2. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie zón:

a) zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 218/2009[7];

b) zóny CECAF (Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku) sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 216/2009[8];

Článok 3 Celkový povolený výlov a prideľovanie

Celkový povolený výlov (TAC) hlbokomorských druhov ulovených plavidlami EÚ vo vodách EÚ alebo v určitých vodách mimo EÚ, rozdelenie takéhoto TAC medzi členské štáty a podmienky, ktoré sú s ním funkčne spojené, sa ustanovujú v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 4 Osobitné ustanovenia o rozdelení

1. Prideľovanie rybolovných možností členským štátom podľa tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:

a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

b) odpočty alebo prerozdelenia podľa článku 37 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009[9] alebo článku 10 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1006/2008[10];

c) dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;

d) zadržané množstvá podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 847/96;

e) zníženia vykonané podľa článkov 37, 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.

2. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, zatiaľ čo článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňujú na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC, ak sa v prílohe k tomuto nariadeniu neuvádza inak.

Článok 6 Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkov

Ryby z populácií, pre ktoré je stanovený TAC, sa ponechávajú na palube alebo vykladajú, len ak tieto úlovky ulovili plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu, ktorý je držiteľom kvóty, a táto kvóta ešte nie je vyčerpaná.

Článok 7 Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli

Za Radu

predseda

PRÍLOHA

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES.

ČASŤ 1 Vymedzenie druhov a skupín druhov

1. V zozname v časti 2 tejto prílohy sa populácie rýb uvádzajú v abecednom poradí latinských názvov druhov. Hlbokomorské žraloky sa však uvádzajú na začiatku tohto zoznamu. Bežné názvy a zodpovedajúce vedecké (latinské) názvy sa na účely tohto nariadenia uvádzajú v tejto tabuľke:

Bežný názov || Vedecký názov

stuhochvost čierny || Aphanopus carbo

beryxy || Beryx spp.

dlhochvost tuponosý || Coryphaenoides rupestris

hoplostet oranžový || Hoplostethus atlanticus

mieň modrý || Molva dypterygia

pagel bledý || Pagellus bogaraveo

mieňovec európsky || Phycis blennoides

2. Na účely tohto nariadenia sú „hlbokomorské žraloky“ tieto druhy:

Bežný názov || Vedecký názov

žraloky rodu Apristurus žralok volánikový || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus

žraloky druhu Centrophorus granulosus || Centrophorus granulosus

ostroňovec listošupinatý || Centrophorus squamosus

pailona hladká || Centroscymnus coelolepis

žraloky druhu Centroscymnus crepidater || Centroscymnus crepidater

žraloky druhu Centroscyllium fabricii || Centroscyllium fabricii

ostroňovec zobákonosý || Deania calcea

svietivec riasnatopyský || Dalatias licha

svetloň veľký || Etmopterus princeps

svetloň zamatový || Etmopterus spinax

žraloky druhu Galeus melastomus || Galeus melastomus

žraloky druhu Galeus murinus || Galeus murinus

šesťžiabrovec tuponosý || Hexanchus griseus

žraloky druhu Oxynotus paradoxus || Oxynotus paradoxus

žraloky druhu Scymnodon ringens || Scymnodon ringens

ospalec grónsky || Somniosus microcephalus

||

ČASŤ 2 Ročné rybolovné možnosti uplatniteľné na plavidlá EÚ v oblastiach, v ktorých existujú TAC podľa druhov a podľa oblastí (v tonách živej hmotnosti)

Druh: || hlbokomorské žraloky || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII, VIII a IX (DWS/56789-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Nemecko || pm || pm

Estónsko || pm || pm

Írsko || pm || pm

Španielsko || pm || pm

Francúzsko || pm || pm

Litva || pm || pm

Poľsko || pm || pm

Portugalsko || pm || pm

Spojené kráľovstvo || pm || pm

Únia || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Druh: || hlbokomorské žraloky || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (DWS/10-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Portugalsko || pm || pm

Únia || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Druh: || hlbokomorské žraloky, Deania histricosa a Deania profundorum || Zóna: || medzinárodné vody zóny XII (DWS/12INT-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Írsko || pm || pm

Španielsko || pm || pm

Francúzsko || pm || pm

Spojené kráľovstvo || pm || pm

Únia || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Druh: || stuhochvost čierny Aphanopus carbo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (BSF/1234-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Nemecko || 3 || 3

Francúzsko || 3 || 3

Spojené kráľovstvo || 3 || 3

Únia || 9 || 9

|| ||

TAC || 9 || 9

Druh: || stuhochvost čierny Aphanopus carbo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII a XII (BSF/56712-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Nemecko || 30 || 36

Estónsko || 15 || 18

Írsko || 75 || 90

Španielsko || 149 || 178

Francúzsko || 2 090 || 2 510

Lotyšsko || 97 || 117

Litva || 1 || 1

Poľsko || 1 || 1

Spojené kráľovstvo || 149 || 178

Ostatné(1) || 8 || 9

Únia || 2 615 || 3 138

|| ||

TAC || 2 615 || 3138

(1) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov.

Druh: || stuhochvost čierny Aphanopus carbo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX a X (BSF/8910-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Španielsko || 11 || 12

Francúzsko || 27 || 29

Portugalsko || 3 477 || 3 650

Únia || 3 515 || 3 691

|| ||

TAC || 3 515 || 3 691

Druh: || stuhochvost čierny Aphanopus carbo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Portugalsko || 3 094 || 2 475

Únia || 3 094 || 2 475

|| ||

TAC || 3 094 || 2 475

Druh: || beryxy Beryx spp. || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV (ALF/3X14-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Írsko || 9 || 9

Španielsko || 69 || 63

Francúzsko || 19 || 17

Portugalsko || 199 || 182

Spojené kráľovstvo || 9 || 9

Únia || 305 || 280

|| ||

TAC || 305 || 280

Druh: || dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II a IV (RNG/124-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Dánsko || 1 || 1

Nemecko || 1 || 1

Francúzsko || 10 || 10

Spojené kráľovstvo || 1 || 1

Únia || 13 || 13

|| ||

TAC || 13 || 13

Druh: || dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (RNG/03-)(1)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Dánsko || 643 || 515

Nemecko || 4 || 3

Švédsko || 33 || 26

Únia || 680 || 544

|| ||

TAC || 680 || 544

(1) Nie je povolený cielený rybolov dlhochvosta tuponosého v ICES zóne IIIa až do ukončenia konzultácií medzi Európskou úniou a Nórskom.

Druh: || dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón Vb, VI, VII (RNG/5B67-)

Rok || 2013(1) || 2014(1) || Analytický TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

Nemecko || 5 || 5

Estónsko || 43 || 38

Írsko || 190 || 165

Španielsko || 48 || 41

Francúzsko || 2 409 || 2 096

Litva || 55 || 48

Poľsko || 28 || 25

Spojené kráľovstvo || 141 || 123

Ostatné(2) || 5 || 5

Únia || 4 500 || 4 500

|| ||

TAC || 4 500 || 4 500

(1) Môže sa uloviť najviac 8 % každej kvóty vo vodách EÚ a medzinárodných vodách zón VIII, IX, X, XII a XIV (RNG/*8X14-). (2) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov.

Druh: || dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX, X, XII a XIV (RNG/8X-14-)

Rok || 2013(1) || 2014(1) || preventívny TAC

Nemecko || 22 || 19 ||

Írsko || 5 || 4 ||

Španielsko || 2 405 || 2 047 ||

Francúzsko || 111 || 94 ||

Lotyšsko || 39 || 33 ||

Litva || 5 || 4 ||

Poľsko || 753 || 641 ||

Spojené kráľovstvo || 10 || 8 ||

Únia || 3 350 || 2 850 ||

|| ||

TAC || 3 350 || 2 850

(1) Môže sa uloviť najviac 8 % každej kvóty vo vodách EÚ a v medzinárodných vodách zón Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).

Druh: || hoplostet oranžový Hoplostethus atlanticus || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny VI (ORY/06-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Írsko || 0 || 0

Španielsko || 0 || 0

Francúzsko || 0 || 0

Spojené kráľovstvo || 0 || 0

Únia || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Druh: || hoplostet oranžový Hoplostethus atlanticus || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny VII (ORY/07-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Írsko || 0 || 0

Španielsko || 0 || 0

Francúzsko || 0 || 0

Spojené kráľovstvo || 0 || 0

ostatné || 0 || 0

Únia || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Druh: || hoplostet oranžový Hoplostethus atlanticus || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII a XIV (ORY/1CX14)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Írsko || 0 || 0

Španielsko || 0 || 0

Francúzsko || 0 || 0

Portugalsko || 0 || 0

Spojené kráľovstvo || 0 || 0

Únia || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Druh: || mieň modrý Molva dypterygia || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón II a IV (BLI/24-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Dánsko || 3 || 3

Nemecko || 3 || 3

Írsko || 3 || 3

Francúzsko || 21 || 14

Spojené kráľovstvo || 12 || 10

Ostatné(1) || 3 || 3

Únia || 45 || 36

|| ||

TAC || 45 || 36

(1) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov.

Druh: || mieň modrý Molva dypterygia || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (BLI/03-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Dánsko || 3 || 2

Nemecko || 1 || 1

Švédsko || 3 || 2

Únia || 6 || 5

|| ||

TAC || 6 || 5

Druh: || pagel bledý Pagellus bogaraveo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón VI, VII a VIII (SBR/678-)

Rok || 2013(1) || 2014(1) || preventívny TAC

Írsko || 5 || 4

Španielsko || 138 || 110

Francúzsko || 7 || 6

Spojené kráľovstvo || 17 || 14

Ostatné(2) || 5 || 4

Únia || 172 || 138

|| ||

TAC || 172 || 138

(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať pri vykládke minimálnu veľkosť 30 cm (celková dĺžka). (2) Výhradne na účely vedľajších úlovkov. V rámci tejto kvóty nie je povolený cielený rybolov.

Druh: || pagel bledý Pagellus bogaraveo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny IX (SBR/09-)

Rok || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || preventívny TAC

Španielsko || 491 || 393

Portugalsko || 133 || 107

Únia || 624 || 500

|| ||

TAC || 624 || 500

(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať pri vykládke minimálnu veľkosť 30 cm (celková dĺžka). (2) Môže sa uloviť najviac 8 % každej kvóty vo vodách EÚ a v medzinárodných vodách zón VI, VII a VIII (SBR/*678-).

Druh: || pagel bledý Pagellus bogaraveo || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (SBR/10-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Španielsko || 8 || 6

Portugalsko || 893 || 715

Spojené kráľovstvo || 8 || 6

Únia || 909 || 727

|| ||

TAC || 909 || 727

Druh: || mieňovec európsky Phycis blennoides || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (GFB/1234-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Nemecko || 7 || 6

Francúzsko || 7 || 6

Spojené kráľovstvo || 11 || 8

Únia || 25 || 20

|| ||

TAC || 25 || 20

Druh: || mieňovec európsky Phycis blennoides || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII (GFB/567-)

Rok || 2013(1) || 2014(1) || preventívny TAC

Nemecko || 8 || 6

Írsko || 208 || 166

Španielsko || 470 || 376

Francúzsko || 285 || 228

Spojené kráľovstvo || 651 || 522

Únia || 1 622 || 1 298

|| ||

TAC || 1 622 || 1 298

(1) Môže sa uloviť najviac 8 % každej kvóty vo vodách EÚ a v medzinárodných vodách zón VIII a IX (GFB/*89-).

Druh: || mieňovec európsky Phycis blennoides || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII a IX (GFB/89-)

Rok || 2013(1) || 2014(1) || preventívny TAC

Španielsko || 194 || 155

Francúzsko || 12 || 10

Portugalsko || 8 || 6

Únia || 214 || 171

|| ||

TAC || 214 || 171

(1) Môže sa uloviť najviac 8 % každej kvóty vo vodách EÚ a v medzinárodných vodách zón V, VI, VII (GFB/*567-).

Druh: || mieňovec európsky Phycis blennoides || Zóna: || vody EÚ a medzinárodné vody zón X a XII (GFB/1012-)

Rok || 2013 || 2014 || preventívny TAC

Francúzsko || 7 || 6

Portugalsko || 29 || 23

Spojené kráľovstvo || 7 || 6

Únia || 43 || 35

|| ||

TAC || 43 || 35 ||

[1] Ú. v. EÚ L 351, 28.12.2002, s. 6.

[2] Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010, s. 1.

[3] Ú. v. EÚ L 358, 31.12.2002, s. 59.

[4] Dohoda o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 16).

[5] Ú. v. EÚ L 351, 28.12.2002, s. 6.

[6] Ú. v. EÚ L 115, 09.05.1996, s. 3.

[7] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 70).

[8] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v určitých oblastiach s výnimkou severného Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 1).

[9] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

[10] Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33.