P6_TA(2006)0203
Lepšie zákonodarstvo 2004
Uznesenie Európskeho parlamentu o lepšom zákonodarstve 2004: uplatňovanie zásady subsidiarity
–12. výročná správa (2005/2055(INI))
Európsky parlament,
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júna 2002 o hodnotení vplyvu (KOM(2002)0276),
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júna 2002 o akčnom pláne „Zjednodušovanie a zlepšovanie
regulatívneho prostredia“ (KOM(2002)0278),
—so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu o lepšom zákonodarstve zo 16. decembra 2003 (1),
uzatvorenú medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou,
—so zreteľom na svoje uznesenie z 20.apríla 2004 o hodnotení vplyvu právnych predpisov Spoločenstva
a o konzultačných postupoch (2),
—so zreteľom na závery Rady pre konkurencieschopnosť z 25. –26. novembra 2004,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie s názvom „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť
v Európskej únii“ zo 16. marca 2005 (KOM(2005)0097),
—so zreteľom na správu Komisie s názvom „Lepšia tvorba práva 2004“ z 21. marca 2005
(KOM(2005)0098),
—so zreteľom na usmernenie Komisie pre hodnotenie vplyvu z 15. júna 2005 a jeho prílohy
(SEK(2005)0791),
—so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom „Výsledok skríningu návrhov právnych predpisov
v legislatívnom procese“ z 27. septembra 2005 (KOM(2005)0462),
—so zrete ľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o lepšej tvorbe právnych
predpisov a o zlepšovaní implementácie a vykonávania právnych predpisov EÚ z 28. septembra2005 (
3),
—so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom „Spoločná metodika EÚ na hodnotenie administratívnych
nákladov uložených právnymi predpismi“ z 21. októbra 2005 (KOM(2005)0518),
—so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2005 o legislatívnom a pracovnom programe Komisie
na rok 2006 (4),
—so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu,
—so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A6-0082/2006),
A. keďže Komisia vo svojom oznámení o lepšej právnej úprave pre rast a zamestnanosť v Európskej únii
jasne spája dosiahnutie lisabonských cieľov s lepšou právnou úpravou,
B. keďže prioritným cieľom politiky Európskej únie by malo byť vytvorenie transparentného, jasného, účin-
ného a vysokokvalitného regulačného prostredia,
C. keďže regulačné prostredie, v ktorom fungujú podniky, je určujúcim činite ľom ich konkurencieschop-
nosti, trvalo udržateľného rastu a v dôsledku toho aj ich schopnosti zamestnávať ľudí,7.12.2006 C 297 E/128 Úradný vestník Európskej únie
V utorok 16. mája 2006SK
(1) Ú.v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.
(2) Ú.v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 146.
(3) Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 39 a s. 52.
(4) Prijaté texty, P6_TA(2005)0524.
D. keďže hodnotenie vplyvu v kontexte nových právnych predpisov a zjednodušovania súčasných právnych
predpisov by mohlo prispieť k lepšiemu posúdeniu ich sociálnych, hospodárskych, environmentálnych
a zdravotných vplyvov a mohlo by znížiť administratívne zaťaženie, ktoré podkopáva konkurencieschop-
nosť európskych podnikov, a najmä malých a stredných podnikov (MSP),
E. keďže európski zákonodarcovia sa u občanov a podnikov v EÚ nete šia príliš dobrej povesti najmä preto,
že právne predpisy, ktoré sú často výsledkom rozsiahlych politických kompromisov, nie sú jasné
ačlenské štáty nie sú schopné alebo ochotné správne ich uplatňovať,
F. keďže Komisia pri navrhovaní právnych predpisov dáva možnosť niektorým zainteresovaným stranám
reagovať prostredníctvom konzultácií a rôznych pracovných skupín, ale keďže predmet týchto konzul-
tácií, účastníci a spôsob, akým Komisia zohľadňuje ich výsledky, nie sú dostatočne transparentné,
G. keďže vo vyššie uvedenom uznesení z 20. apríla 2004 sa Európsky parlament vyjadril veľkou väčšinou
v prospech využívania hodnotenia vplyvu v EÚ s cieľom zlepšiť právne predpisy a keďže Rada a Komisia
v početných dokumentoch zdôraznili význam hodnotenia vplyvu,
H. keďže hodnotenie vplyvu, ktoré uskuto čňuje Komisia, sa nevykonáva vždy dôsledne rovnakým
spôsobom, a máva preto nerovnakú kvalitu, a keďže hodnotenie vplyvu často pripomína skôr odôvod-
nenie návrhu než skutočné objektívne hodnotenie,
I. keďže veľký podiel vykonávacích (alebo sekundárnych) právnych predpisov sa prijíma prostredníctvom
komitologického postupu bez riadnej kontroly zo strany Európskeho parlamentu a bez hodnotenia
vplyvu,
J. keďže tvorba právnych predpisov je čiastočne procesom učenia sa, v rámci ktorého sa možno poučiť
z predchádzajúcich chýb; keďže účinky právnych predpisov nie sú dostatočne transparentné a keďže
správy Komisie o vykonávaní právnych predpisov Spoločenstva sa venujú len ich vykonávaniu
včlenských štátoch a neposkytujú pohľad na to, či predmetný právny predpis splnil stanovené ciele
v praxi,
1. zdôrazňuje potrebu, aby boli všetky právne predpisy Spoločenstva prijímané plne v súlade so zásadami
subsidiarity a proporcionality;
2. podporuje cieľ zlepšiť európske právne predpisy s cieľom posilnenia rastu a pracovných miest
a zdôrazňuje potrebu integrovaného a dôsledného prístupu k iniciatívam pre „lepšiu právnu úpravu“ , ktoré
by podporovali tri lisabonské piliere v prípade nepriaznivého vývoja na trhu; zdôrazňuje, že iniciatívy pre
„lepšiu právnu úpravu “sa musia uplatňovať transparentným a demokratickým spôsobom;
3. podporuje zákonodarstvo založené na zásadách a zamerané na kvalitu, a nie na kvantitu; považuje
diskusiu o „lepšej právnej úprave“ za príležitosť uvažovať o zákonodarstve ako o procese, ktorého cieľom je
dosiahnuť jasne definované politické ciele angažovaním a zapojením všetkých zúčastnených strán počas všet-
kých etáp tohto procesu od prípravy až po vykonávanie;
4. odporúča, aby sa program „lepšej právnej úpravy“ predtým, ako sa bude v širšej miere uplatňovať,
v niektorých oblastiach testoval a starostlivo vyhodnotil; považuje skúsenosti s Lamfalussyho procesom pri
právnych predpisoch v oblasti finan čných trhov a najmä dialóg medzi regulátormi a účastníkmi trhu za
hodnotný príklad dynamického legislatívneho procesu;
5. zastáva názor, že Lamfalussyho proces je užitočným mechanizmom; domnieva sa, že zbližovanie
postupov dohľadu je kľúčové; víta v tejto súvislosti prácu výborov 3. úrovne a podporuje ich požiadavkytýkajúce sa súboru primeraných nástrojov; je presvedčený o tom, že ak sa orgánom dohľadu poskytne
priestor pre manévrovanie, do značnej miery to odstráni potrebu technických podrobností v právnych pred-pisoch a pravdepodobne to umožní vytvoriť primeranejšie pravidlá pre dynamický trh; zdôrazňuje však, že
to nikdy nemôže spochybniť politickú zodpovednosť za konečné ciele príslušných právnych predpisov; trvá
na tom, aby zákonodarcovia starostlivo sledovali tento proces, a opakovane pripomína, že legislatívne právo-
moci Európskeho parlamentu by mali byť plne rešpektované;7.12.2006 C 297 E/129 Úradný vestník Európskej únie
V utorok 16. mája 2006SK
6. pripomína, že je potrebné, aby bol každý legislatívny návrh sprevádzaný hodnotením vplyvu, čo sa
uvádza vo vyššie uvedenom uznesení z 20. apríla 2004, a to umožní priamo určiť sociálne, hospodárske
a environmentálne dôsledky, ako i stanoviť politické alternatívy, ktoré má zákonodarca v danom scenári
k dispozícii;
7. domnieva sa, že ak Komisia predkladá návrh na žiadosť jedného alebo viacerých členských štátov, je to
potrebné uviesť;
8. zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa jasné usmernenia a štruktúry na hodnotenie vplyvu, ktoré zverejnila
Komisia v júni 2005, uplatňovali jednotne a bezodkladne vo všetkých generálnych riaditeľstvách;
9. víta vypracovanie hodnotení vplyvu v prípravnej fáze, upozorňuje však, že tieto hodnotenia nemôžu
nahradiť politickú diskusiu o výhodách a nevýhodách právnych predpisov; zdôrazňuje, že záujmy spotrebi-
teľov, spoločností a občanov nemožno obmedziť iba na analýzu nákladov a prínosov; zastáva názor, že
vykonávanie právnych predpisov by malo patriť do plnej zodpovednosti samotných inštitúcií v súlade s ich
politickými prioritami; požaduje plnú transparentnosť počas prípravnej fázy, ako aj odôvodnenia založené
na požadovaných výsledkoch a v prípade potreby aj ďalšie spresnenie; trvá na dôležitosti spoločných usmer-
není, ktoré plne zohľadňujú tri lisabonské piliere; a trvá na primeranom rozpočte;
10. zdôrazňuje, že Komisia by mala do svojho hodnotenia vplyvu konkrétnejšie zahrnúť dôsledky neprí-
tomnosti právnych predpisov z hľadiska stratených prínosov, najmä v súvislosti so zdravím, prosperitoua trvalou udržateľnosťou; zdôrazňuje, že Komisia by mala tiež čím skôr uviesť do praxe metódu, ktorú
vytvorila na kvantifikovanie administratívnej záťaže v rámci hodnotenia vplyvu; konštatuje, že takáto metóda
je potrebná na porozumenie nákladom spojeným s uplatňovaním a vykonávaním právnych predpisov; jetoho názoru, že definitívna metodológia sa musí do hodnotenia vplyvu zapracovať najneskôr do roku 2006;
11. považuje za nevyhnutné, aby sa kvalita hodnotenia vplyvu v záujme jeho jednotného uplatňovania
zo strany Komisie podrobila nezávislej kontrole; nebude brať do úvahy žiadne návrhy bez toho, aby boli
doložené nezávisle kontrolovaným hodnotením vplyvu, okrem výnimočných prípadov, keď Európsky parla-
ment jednotlivo upustí od tejto požiadavky;
12. želá si, aby sa „lepšia právna úprava “riadila globálnym prístupom, ktorý by v plnej miere zapájal
Európsky parlament, Radu a Komisiu, ako aj členské štáty a v rámci ktorého by boli konzultované všetky
zúčastnené strany s cieľom zapojiť občanov, ktorí nedávno v niektorých členských štátoch preukázali nedo-
statok dôvery v európsky projekt; odporúča zvýšenie účasti a zapojenia spotrebiteľov a zástupcov zames-
tnancov do konzultačných procesov;
13. zdôrazňuje, že konzultácia zúčastnených strán počas prípravnej fázy sa odlišuje od rokovania
so zainteresovanými stranami počas legislatívneho procesu, a vyjadruje obavy v súvislosti s tendenciouKomisie viesť dvojstranné rokovania s jednotlivými členskými štátmi pred predložením legislatívnych
návrhov, čo niekedy vedie k prijímaniu zvláštnych, nekonzistentných a rozporuplných ustanovení, k neúčasti
alebo výnimkám v prospech konkrétnych členských štátov, čo deformuje rovnaké podmienky;
14. považuje za potrebné, aby počas prípravy právnych predpisov a hodnotenia vplyvu mali zaintereso-
vané strany možnosť a dostatok času na oznámenie svojich reakcií a aby ich Komisia informovala, ako ich
reakcie zohľadnila v návrhu; zastáva názor, že v tejto súvislosti musí Komisia zachovať maximálnu transpa-
rentnosť tým, že zverejní reakcie zainteresovaných strán a hodnotenie vplyvu vo verejne dostupnom registri;
15. konštatuje, že veľká časť vykonávacích predpisov sa prijíma prostredníctvom tzv. komitológie, t.j.
postupu vo výboroch; zastáva názor, že tieto právne predpisy musia spĺňať rovnaké požiadavky na kvalitu
ako nimi vykonávané právne predpisy, a budú preto musieť podliehať hodnoteniu vplyvu, hneď ako bude
k dispozícii potrebné know-how a nástroje;7.12.2006 C 297 E/130 Úradný vestník Európskej únie
V utorok 16. mája 2006SK
16. je presvedčený o tom, že ak bude legislatívna právomoc Európskeho parlamentu rešpektovaná v rámci
komitológie, bude Európsky parlament ochotnejší sústrediť sa na všeobecné zásady a podporovať legislatívne
zjednodušovanie a inovácie;
17. znovu zdôrazňuje, že aj Európsky parlament a Rada môžu podať podstatné pozmeňujúce
a doplňujúce návrhy k návrhom Komisie, ktoré sú predmetom hodnotenia vplyvu, a zdôrazňuje, že uvedené
hodnotenie vplyvu má zmysel len vtedy, ak sa použije rovnaká metóda ako v prípade Komisie;
18. vyzýva Radu a Komisiu, aby v rámci medziinštitucionálnych konzultácií vypracovali v blízkej budúc-
nosti metódu a postup Spoločenstva na uplatňovanie hodnotenia vplyvu v európskom politickom procese
a aby dosiahli konkrétne dohody do septembra 2006;
19. upozorňuje, že metódy „lepšej právnej úpravy“ by mali zohľadňovať vyváženosť moci a príslušné
úlohy Európskeho parlamentu, Rady a Komisie; želá si, aby Európsky parlament prispieval rozvážnym
a jednotným spôsobom na základe predchádzajúcich skúseností; zdôrazňuje, že je potrebné, aby inovácie
v legislatívnom procese mali politickú podporu;
20. domnieva sa, že výrazne technické právne predpisy by nemali viesť k tomu, aby boli spoluzákonodar-
covia vylúčení z demokratického zákonodarného procesu, ale skôr by ich mali stimulovať k tomu, aby sa
sústredili na hlavné politické zásady a ciele a na to, ako ich zavádzať do praxe, a aby pritom prešli
z normatívneho na pohotový a participačný prístup a využívali technické know-how a kapacity regulačnýchorgánov, ktoré musia právne predpisy uplatňovať;
21. vyzýva členské štáty, aby si vymieňali skúsenosti s používaním hodnotenia vplyvu a aby hodnoteniu
vplyvu podrobili aj vnútroštátne právne predpisy;
22. víta zvýšené zapojenie národných parlamentov do pracovného programu Komisie, ale varuje pred
náhodným výberom návrhov na základe subsidiarity a proporcionality; žiada, aby všetky nové návrhy obsa-
hovali prehľad existujúcich právnych predpisov v príslušnej oblasti a vysvetlenie úlohy nového právneho
predpisu v tomto rámci; žiada, aby boli Rade a Európskemu parlamentu ponúknuté rôzne možnosti vrátane
spoľahlivej analýzy príslušných dôsledkov v súvislosti s očakávaniami občanov, troma lisabonskými piliermi,nákladmi a administratívnou záťažou, najmä pre MSP;
23. v záujme zabezpečenia právneho rámca jednotného pre celú EÚ vyzýva Komisiu, aby zaručila, že tento
právny rámec nebude narušený Radou prostredníctvom odchylných ustanovení v prospech konkrétnychčlenských štátov;
24. vyzýva Komisiu, aby najneskôr do troch rokov od nadobudnutia účinnosti nového právneho predpisu
informovala Európsky parlament o jeho praktických vplyvoch; zaujíma sa predovšetkým o to, či právny
predpis splnil pôvodný účel, aké dôsledky má na medzinárodnú konkurencieschopnosť príslušného odvetvia,
v neposlednom rade z hľadiska rôznych nariadení (alebo neexistencie nariadení) v krajinách zúčastňujúcichsa na súťaži, a ako sa právny predpis dodržiava v praxi; žiada Komisiu aj o to, aby kvantitatívne výsledky
hodnoteniu vplyvu pravidelne podrobila kritickej analýze s cieľom určiť, či použitá metóda poskytuje spoľa-
hlivé predpovede, a aby informovala Európsky parlament o výsledkoch;
25. zdôrazňuje, že je potrebné, aby Európsky parlament, a najmä zodpovedný spravodajca zohrávali aktív-
nejšiu úlohu pri monitorovaní vykonávania európskych právnych predpisov v členských štátoch, a využívali
existujúcu sieť, ktorá spája Európsky parlament a národné a/alebo regionálne parlamenty;
26. zastáva názor, že transpozícia právnych predpisov ES by sa mala dôsledne a proaktívne sledovať, aby
sa zabránilo odlišným výkladom a prikrášľovaniu; želá si, aby Komisia zohrávala pri transpozícii aktívnu
úlohu spolu s orgánmi dohľadu a skupinami odborníkov, a to tak na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnejúrovni, keďže včasná analýza prípadných nástrah môže zamedziť omeškaniam a zbytočnému zaťaženiu
podnikov; navrhuje, aby Európsky parlament v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi partnermi vypracoval
primeraný postup sledovania transpozície;7.12.2006 C 297 E/131 Úradný vestník Európskej únie
V utorok 16. mája 2006SK
27. uznáva, že tzv. metóda otvorenej koordinácie je dôležitým nástrojom politiky v kontexte lisabonskej
stratégie; zdôrazňuje však, že táto metóda nemôže by ťpovažovaná za všeobecnú náhradu formálnejších
koordinačných opatrení a opatrení spoločnej politiky v tomto kontexte; trvá na tom, aby bol Európskyparlament plne informovaný o vývoji postupov metódy otvorenej koordinácie a vyzýva Komisiu, aby predlo-žila hodnotiacu správu týkajúcu sa tejto metódy; trvá na tom, že otvorená metóda koordinácie sa nesmie stať
paralelným, netransparentným legislatívny postupom, ktorý by oslaboval postupy ustanovené v Zmluve o ES
a ohrozoval parlamentnú kontrolu;
28. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
P6_TA(2006)0204
Vykonávanie, dôsledky a vplyv platných právnych predpisov v oblasti vnútor-
ného trhu
Uznesenie Európskeho parlamentu o vykonávaní, dôsledkoch a vplyve platných právnych predpisov
v oblasti vnútorného trhu (2004/2224(INI))
Európsky parlament,
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júna 2002 o hodnotení vplyvu (KOM(2002)0276),
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júna 2002 nazvané „Zjednodušenie a zlepšenie regulačného
prostredia“ (KOM(2002)0278),
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2002 o lepšom monitorovaní uplatnenia práva
Spoločenstva (KOM(2002)0725),
—so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu o lepšom zákonodarstve zo 16. decembra 2003 (1) uzatvo-
renú medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou,
—so zrete ľom na svoje uznesenie z 20. apríla 2004 o vplyve právnych predpisov Spoločenstva
a konzultačného postupu (2),
—so zreteľom na závery Rady pre konkurencieschopnosť z 25. a 26. novembra 2004,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie zo 16. marca 2005 nazvané „Lepšia právna úprava pre rast
a zamestnanosť v Európskej únii“ (KOM(2005)0097),
—so zreteľom na správu Komisie z 21. marca 2005 nazvanú „Lepšia tvorba práva 2004“
(KOM(2005)0098),
—so zreteľom na usmernenia Komisie k hodnoteniu vplyvu z 15. júna 2005 a ich prílohy
(SEK(2005)0791),
—so zrete ľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o lepšej tvorbe právnych
predpisov a o zlepšovaní implementácie a vykonávania právnych predpisov EÚ z 28. septembra2005 (
3),
—so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. januára 2005 nazvané „Druhá správa o implementácii stratégie
vnútorného trhu na roky 2003-2006“ (KOM(2005)0011),7.12.2006 C 297 E/132 Úradný vestník Európskej únie
V utorok 16. mája 2006SK
(1) Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 146.
(3) Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 39 a s. 52.