[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 18.7.2007

SEK(2007) 981

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k

OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBOU A VÝBORU REGIÓNOV Posilnenie vnútorného trhu so službami mobilnej televízie Zhrnutie hodnotenia vplyvu {KOM(2007) 409 v konečnom znení}{SEK(2007) 980}

ZHRNUTIE

1. ÚVOD

V TOMTO HODNOTENÍ VPLYVU SA OPISUJÚ MOžNOSTI, KTORÉ ZVAžUJE KOMISIA PRI PRÍPRAVE SVOJHO OZNÁMENIA O „Posilnení vnútorného trhu so službami mobilnej televízie“ . Hlavným cieľom oznámenia je podporiť zavedenie vznikajúceho trhu so službami mobilnej televízie (M-TV) v celej EÚ. Načasovanie oznámenia sa zvolilo s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatňovali všetky podmienky potrebné na úspešné zavedenie služieb v EÚ.

Uskutočnili sa rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami. Útvary Komisie predovšetkým uľahčili zriadenie skupiny zastrešujúcej odvetvia priemyslu, Európskej rady pre mobilné vysielanie (EMBC) , v rámci ktorej sa stretli všetci zainteresovaní predstavitelia hlavných odvetví vrátane vysielateľov, výrobcov, poskytovateľov obsahu a telekomunikačných operátorov. EMBC v marci 2007 vydala odporúčania o technológiách, spektre a otázkach regulácie.

2. MOBILNÁ TELEVÍZIA AKO OTÁZKA, KTOROU SA ZAOBERÁ EÚ

Mobilná televízia predstavuje novú konvergentnú technológiu, ktorá spája predovšetkým dve významné odvetvia priemyslu EÚ: mobilné komunikácie a audiovizuálne služby. Má veľký potenciál v súvislosti s rastom a pracovnými miestami v EÚ, a to nielen v rámci dvoch odvetví priemyslu, ktoré sú do tohto procesu zapojené najviac, ale aj v rámci niekoľkých súvisiacich oblastí, akými sú napríklad priemysel obsahu a reklamný priemysel.

Očakáva sa, že M-TV prinesie značné výhody spotrebiteľom v EÚ, keďže im umožňuje prístup k televíznym programom na hocijakom mieste a v hocijakom čase, a zároveň majú prístup k bohatému, rôznorodému a personalizovanému audiovizuálnemu obsahu. To bude mať za následok vznik nových spôsobov využívania audiovizuálneho obsahu a interakcie s ním a vďaka nim by sa mobilná televízia mohla stať novým životným štýlom, a nielen novou technologickou platformou.

Zavedenie a rozšírenie služieb M-TV v EÚ však doteraz charakterizovalo pomalé tempo a Európa riskuje stratu svojej konkurenčnej výhody v oblasti mobilných služieb a premárnenie veľkej príležitosti na rast a inováciu, pokiaľ sa v celej Európe nedosiahne postačujúci miera koordinácie. Kľúčom k rozsiahlemu nábehu poskytovania týchto inovačných služieb v EÚ je stanovenie primeraných podmienok, za ktorých sa účastníkom umožní využívať výhody plynúce z vnútorného trhu EÚ, a to najmä potrebné úspory z rozsahu .

To je dôvod, prečo Komisia považuje za potrebné stanoviť stratégiu EÚ v oblasti M-TV , ktorou bude možné riešiť hlavné otázky regulácie a ktorou sa prispeje k formovaniu činnosti priemyslu, vnútroštátnych orgánov a všetkých zainteresovaných strán. Ciele oznámenia a súvisiaceho hodnotenia vplyvu sa musia zohľadňovať v kontexte iniciatívy Komisie i2010 [1] a regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikácie . Súčasné oznámenie je tak nevyhnutné pri presadzovaní nástupu nových inovačných služieb.

3. TECHNOLÓGIE MOBILNEJ TELEVÍZIE

Jednoducho povedané, pri „mobilnej televízií“ ide o prenos audiovizuálneho obsahu do mobilných zariadení . Takýto prenos môže mať rôzne podoby – od živého prenosu po časovo posunutý prenos alebo prenos na požiadanie. Okrem toho sa prenos služieb mobilnej televízie môže uskutočniť prostredníctvom rozličných sietí, ktoré zahŕňajú bunkové/mobilné komunikácie, pozemné vysielanie, satelitné siete a internet.

Významný rozdiel existuje medzi službami mobilnej televízie „zasielanie“ (unicast, komunikácia „bod-bod“) a „vysielanie“ (broadcast, komunikácia „bod-multibod“). Prenos na požiadanie alebo časovo posunutý prenos na požiadanie sú príklady na zasielanie, zatiaľ čo tradičné televízne programy sa zvyčajne vysielajú. Zasielanie je v súčasnosti veľmi bežné a väčšina prevádzkovateľov využíva existujúce bunkové siete mobilných komunikácií (2,5 alebo 3G/UMTS) na prenos televízneho obsahu do mobilných zariadení.

Vysielaná mobilná televízia je ešte stále v počiatočnom štádiu. Hlavná technológia, ktorá sa využíva pri pilotných a komerčných vysielaniach digitálnej pozemnej mobilnej televízie v Európe, je: DVB-H (Digital Video Broadcast transmission to Handheld terminals - prenos digitálneho vysielania do ručných zariadení) založená na normách DVB-T. Ostatné technológie zahŕňajú T-DMB (Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting - pozemné digitálne multimediálne vysielanie, technológia založená na normách T-DAB) a MediaFLO (Media Forward Link Only). Existujú takisto hybridné satelitné/pozemné systémy , akým je napríklad DVB-SH , ktorý sa prevádzkuje v rámci satelitných pásiem.

V súčasnosti je v EÚ najrozšírenejšou normou využívanou pri pilotnom vysielaní a/alebo komerčnom vysielaní v 15 členských štátoch DVB-H . DVB-H predstavuje jedinú normu, ktorou je možné zabezpečiť spätnú kompatibilitu s DVB-T - normou využívanou pri vysielaní digitálnej pozemnej televízie v EÚ.

4. ROZSAH PÔSOBNOSTI

V oznámení a súvisiacom hodnotení vplyvu sa riešia otázky súvisiace s regulačným rámcom pre služby elektronickej komunikácie a sú nimi napríklad technológie a normy, režimy udeľovania povolení a politika spektra a pozornosť sa sústreďuje výhradne na vysielanú pozemnú mobilnú televíziu .

Otázky týkajúce sa obsahu nie sú zahrnuté, pretože sa už riešia v rámci skupiny osobitných právnych a politických iniciatív v kontexte audiovizuálnej politiky EÚ. Predovšetkým návrh novej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách sa bude takisto vzťahovať na audiovizuálny obsah prinášaný cez mobilné platformy.

Audiovizuálne služby poskytované prostredníctvom sietí mobilných komunikácií , akými sú napríklad 3G/UMTS, sú takisto mimo rozsahu pôsobnosti oznámenia a súvisiaceho hodnotenia vplyvu, pretože využívaním týchto sietí sa nenastoľujú nové otázky politiky v zmysle technológií, spektra a režimov na udeľovanie povolení.

5. SÚčASNÝ STAV NA TRHU EÚ

V súčasnosti je trh vysielanej M-TV ešte stále v počiatočnom štádiu vývoja a s komerčným vysielaním začali zatiaľ štyri členské štáty: Taliansko, Nemecko, Fínsko a Spojené kráľovstvo. V súvislosti so zavedením služieb sme však svedkami určitého rozmachu. Rok 2006 bol kľúčovým rokom v zmysle pilotných vysielaní a oznámení. Očakáva sa, že rok 2007 bude rokom spustenia komerčných vysielaní a celoštátne vysielanie sa plánuje v Nemecku, Francúzsku a Španielsku. Rok 2008 sa považuje za cieľový rok pre odvetvia priemyslu v súvislosti s zavedením služieb mobilnej televízie kvôli významným športovým udalostiam, akými sú napríklad majstrovstvá Európy vo futbale a olympijské hry, ktoré sa stanú významnou skúškou týchto nových služieb.

Tabuľka 1 – Súčasný stav M-TV v EÚ 27

Technológia | Členské štáty, v ktorých sa technológia používa |

Pilotné vysielanie | Komerčné vysielanie |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK |

MediaFLO | FR, UK |

5.1. Zistené problémy

Útvary Komisie vyčlenili tri hlavné oblasti , ktoré sú významné pre úspešné zavedenie M-TV do EÚ: 1) technológia a normy, 2) regulačné prostredie, predovšetkým režimy udeľovania povolení a 3) dostupnosť spektra a harmonizácia. Vo všetkých oblastiach je dôležitý aj aspekt vnútorného trhu .

5.1.1. Technológia

Situácia v EÚ je charakterizovaná prítomnosťou viacerých noriem prenosu M-TV. Problém, ktorému čelíme, predstavuje prípadné rozdelenie vnútorného trhu, spôsobené veľkým množstvom technických možností pre mobilnú televíziu . Podobné problémy sa vyskytli v minulosti v súvislosti s interoperabilitou mobilných komunikácií a interoperabilitou interaktívnej televízie a televízie s vysokým rozlíšením (HDTV) a riešili sa rôznymi spôsobmi, ktoré predstavovali širokú škálu od harmonizácie noriem (GSM, UMTS) až po presadzovanie priemyselných dohôd (označenie „HD ready“).

Je pravdepodobné, že rozdelený európsky trh bude mať za následok zníženie úspor z rozsahu, oddialenie nábehu služieb a drahšie zariadenia. V prípade nových technológií, akou je aj M-TV, je dosiahnutie kritického množstva v primeranom čase rozhodujúce pre ich úspešné zavedenie a rozšírenie.

Technológia – kľúčová otázka nastolená v hodnotení vplyvu je: Čo je potrebné urobiť preto, aby sa úspory z rozsahu (v rámci vnútorného trhu) dosiahli čo najskôr, aby odvetvia priemyslu EÚ a spotrebitelia mohli využívať výhody plynúce zo zavedenia služieb M-TV?

5.1.2. Režimy udeľovania povolení

Vnútroštátne prístupy k povoľovaniu služieb M-TV sa môžu značne odlišovať. To sa potvrdilo v procese zisťovania skutočností, ktorý začali útvary Komisie v roku 2006.

V mnohých členských štátoch M-TV podlieha všeobecnému režimu, ktorý sa uplatňuje na vysielanie. V ostatných členských štátoch neexistujú žiadne konkrétne predpisy, alebo sa o regulačnom rámci pre tieto nové služby stále diskutuje. Touto situáciou sa vytvára vysoký stupeň regulačnej neistoty a v niektorých prípadoch právne vákuum , ktoré má negatívny vplyv na prevádzkovateľov M-TV.

Režimy udeľovania povolení musia byť opodstatnené v zmysle vnútorného trhu a cieľom by mala byť snaha vytvoriť rovnaké pravidlá , pri ktorých sa rôznym účastníkom umožní súťažiť za podobných podmienok. Určitá miera súladu regulačných prístupov v celej EÚ je potrebná s cieľom objasniť príslušné právne predpisy a vytvoriť regulačné prostredie, ktorým sa bude napomáhať inováciám a investíciám.

Režimy udeľovania povolení – kľúčová otázka nastolená v hodnotení vplyvu je: Čo je potrebné urobiť preto, aby služby M-TV mohli využívať výhody plynúce z priaznivého regulačného prostredia v celej EÚ?

5.1.3. Spektrum

Kľúčovým faktorom, ktorý má vplyv na úspešné zavedenie mobilnej televízie, je včasný prístup k rádiovému frekvenčnému spektru . Hlavnú výzvu predstavuje potreba zabezpečiť, aby boli požadované zdroje frekvenčného spektra bezodkladne k dispozícii vo všetkých európskych regiónoch. Aby sa dosiahol tento cieľ, je potrebné: 1) bezodkladne určiť rozhodujúce zdroje spektra; 2) prehodnotiť všetky potreby súvisiace s harmonizáciou alebo koordináciou na európskej úrovni, okrem iného aj preto, aby sa zabezpečili úspory z rozsahu; 3) predvídať budúci dopyt po týchto určených zdrojoch spektra v zmysle kvantity aj kvality a zároveň zosúladiť tieto zdroje s rozvíjaním dostupnosti spektra v rámci jednotlivých štátov a Európy.

V tomto štádiu sa určili dve hlavné pásma spektra, ktoré sú významné pre M-TV a ktoré sa majú zvážiť na úrovni EÚ : takzvané pásmo L a spektrum UHF.

Rozhodujúcim faktorom, ktorý má vplyv na dostupnosť spektra UHF, je prechod z vysielania analógovej pozemnej televízie na digitálne vysielanie v tejto časti spektra. EÚ stanovila rok 2012 ako konečný termín na prechod z vysielania analógovej pozemnej televízie na digitálne vysielanie, s čím súhlasili Rada aj Európsky parlament, a je pravdepodobné, že ho väčšina členských štátov dodrží. V oznámení Komisie o digitálnej dividende , ktoré je naplánované na posledný štvrťrok 2007, sa stanoví stratégia Komisie na používanie spektra uvoľneného vďaka prechodu na digitálne vysielanie a pozornosť sa bude venovať predovšetkým pásmu UHF.

Spektrum UHF (470 – 862 MHz) uprednostňuje väčšina prevádzkovateľov kvôli jeho technickým vlastnostiam. Používanie tohto spektra je však obmedzené z dôvodu odlišných vnútroštátnych politík v oblasti digitálnej dividendy a nedostatku koordinácie zo strany EÚ. Útvary Komisie požiadali členské štáty, aby vymedzili subpásmo pre služby mobilnej televízie v rámci digitálnej dividendy.

Pásmo L (1452 – 1492 MHz) by sa mohlo využiť ako náhradné riešenie v rámci niekoľkých trhov, na ktorých nie je k dispozícii žiadne iné pásmo spektra. V rámci tohto pásma je v súčasnosti možné využívať len určité technológie. Komisia navrhla otvoriť používanie tohto pásma s cieľom zahrnúť väčšiu škálu technológií[2].

Spektrum – kľúčová otázka nastolená v hodnotení vplyvu je: Čo je potrebné urobiť preto, aby bolo primerané spektrum pre M-TV k dispozícii v rámci celej EÚ?

6. MOžNOSTI POLITIKY

V súvislosti s každou z troch hlavných určených oblastí politiky (technológie, režimy na udeľovanie povolení a spektrum) sa v hodnotení vplyvu určujú a hodnotia tri hlavné možnosti politiky, ktoré sú zhrnuté v uvedenej tabuľke.

Tabuľka 2: Možnosti politiky

Otázka/oblasť politiky | Technológia | Režimy na udeľovanie povolení | Spektrum |

Možnosti politiky | Možnosť politiky č. 1 | uplatňovanie jednej záväznej normy v celej EÚ | jeden režim udeľovania povolení v celej EÚ | harmonizované prideľovanie spektra v EÚ |

Možnosť politiky č. 2 | presadzovanie priemyselnej dohody o spoločnej norme, a v prípade neexistencie takej dohody uplatňovanie spoločnej normy, ktorá bude záväzná | nezáväzný rámec | mierne opatrenia |

Možnosť politiky č. 3 | zachovanie súčasného stavu | nerobiť nič (t. j. neprijímať žiadne špecifické opatrenia) | nerobiť nič (t. j. neprijímať žiadne špecifické opatrenia) |

7. ZÁVERY

Podrobným zhodnotením každej z možností sa došlo k nasledujúcim záverom.

Technológia

Ako reakcia na výzvu súvisiacu s technológiami by spoločná norma v rámci celej EÚ priniesla výhody v zmysle úspor z rozsahu, rýchleho nábehu služieb M-TV, lacnejších zariadení a konkurencieschopnosti EÚ. Pri dosahovaní tohto cieľa by sa priemyselná dohoda o spoločnej norme, posilnená prípadným právnym opatrením, vďaka ktorému by sa táto norma stala záväznou ( možnosť 2 ), javila ako primeranejšia v porovnaní s prijatím administratívneho rozhodnutia o konkrétnej norme ( možnosť 1 ). Proces, ktorý zahŕňa priemyselné odvetvia, by bolo možné lepšie prispôsobiť zmenám v používaní technológií a je pravdepodobné, že jeho prostredníctvom by sa znížili „migračné náklady“, t. j. náklady pre predstaviteľov priemyslu, ktoré už investovali do iných noriem alebo multinoriem. Okrem toho by sa tým znížila administratívna záťaž pre EÚ a vnútroštátne orgány.

Súčasťou tohto procesu by mohli byť takisto opatrenia na podporu a presadzovanie zo strany Komisie a v prípade potreby prvky spoluregulácie ako napríklad uverejnenie normy v zozname noriem. Komisia by pravidelne monitorovala pokrok, ktorý sa dosiahol v rámci odvetví priemyslu v tejto súvislosti, a hodnotila by, či je pokrok smerom k spoločnej norme postačujúci.

Režimy udeľovania povolení

Čo sa týka režimov udeľovania povolení , teoreticky najlepšiu možnosť by predstavoval celoeurópsky režim na udeľovanie povolení pre M-TV ( možnosť 1 ) s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v celej EÚ. V súčasnosti však neexistuje žiadny právny mechanizmus, ktorým by sa mohol uplatňovať takýto celoeurópsky systém povolení. V návrhoch Komisie uverejnených za účelom diskusie v kontexte súčasného hodnotenia regulačného rámca pre služby elektronickej komunikácie boli zahrnuté okrem iného aj ustanovenia o orgánoch na úrovni EÚ, ktoré by udeľovali povolenia. Aj keby sa tieto návrhy schválili, nadobudli by účinnosť príliš neskoro na to, aby sa uplatňovali pre M-TV. Momentálne sa javí ako najvhodnejšia možnosť 2 , pri ktorej by Komisia prostredníctvom miernych, nezáväzných opatrení stanovila právny rámec na povolenie služieb M-TV s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky a právnu istotu pre služby M-TV v Európe.

Spektrum

Harmonizovaný prístup EÚ v súvislosti s určením a pridelením pásiem frekvenčného spektra pre M-TV ( možnosť 1 ) by mal výhodu pri zabezpečovaní istoty v celej EÚ spojenej s dostupnosťou spektra pre tieto služby, a ponúkal by teda možnosť preniknúť na rozsiahly trh hneď na začiatku. Tým by sa spätne vo veľkej miere posilnili podnikateľské zámery v súvislosti s M-TV, keďže spektrum predstavuje rozhodujúci faktor.

V prípade, že je možné uskutočniť harmonizáciu, opatrenia na úrovni EÚ by sa javili ako najlepšie riešenie, podobne ako v prípade pásma L. V prípade, že harmonizáciu nie je možné uskutočniť, prinajmenšom nie v počiatočnej fáze, podobne ako v prípade pásma UHF, využili by sa mierne opatrenia ( možnosť 2 ) s cieľom povzbudiť členské štáty, aby uskutočnili opatrenia koordinovaným spôsobom, keď a ak sa naskytnú možnosti v pásme UHF. V závislosti od pásiem spektra by sa preto javila ako najlepšia možnosť kombinácia možností 1 a 2 pri dosahovaní cieľa zabezpečiť, aby sa primerané spektrum sprístupnilo pre služby M-TV v celej Európe.

V každom prípade sa za cieľ považuje nájsť čo najmenej zaťažujúci prístup pri dosahovaní požadovaných cieľov.

[1] i2010 / KOM(2005) 229(http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Výbor pre rádiové frekvenčné spektrum (RSC) (2006): poverenie Komisie, ktoré sa týka pásma L (http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).