SK Úradný vestník Európskej únie C 175/87

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií“

KOM(2008) 241 v konečnom znení

(2009/C 175/16)

Európska komisia sa 13. mája 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií“

KOM(2008) 241 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. novembra 2008. Spravodajcom bol pán Hernández Bataller.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 449. plenárnom zasadnutí 3. a 4. decembra 2008 (schôdza zo 4. decembra 2008) prijal 123 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 21 sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že trvalo udržateľný rozvoj by mal byť jedným z prioritných aspektov politiky EÚ. Jedným zo spôsobov, ako tento udržateľný rozvoj dosiahnuť, je energetická účinnosť, rozvoj nových alternatívnych zdrojov energie („obnoviteľných“, „čistých“ či „ekologických“) a napokon prijatie opatrení na boj proti klimatickým zmenám v záujme zníženia emisií CO2.

1.2 Oznámenie, ktoré Komisia predložila je v tomto smere krokom vpred. Komisia v ňom navrhuje podporu národných a regionálnych programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja (VTR), pričom informačné a komunikačné technológie (IKT) považuje za hnací motor energetickej účinnosti.

1.3 Výbor súhlasí s názorom Komisie, že prínos IKT k dosiahnutiu cieľov trvalo udržateľného rozvoja je dvojitý: na jednej strane výskum, vývoj a inovácia zložiek, zariadení a služieb IKT umožnia dosiahnuť pri ich používaní úsporu energie. Na strane druhej, používanie IKT v rôznych odvetviach hospodárstva, či už pri výrobe alebo spotrebe, umožní „dematerializáciu“ mnohých postupov a nahradenie fyzických a materiálnych výmen službami online, čo takisto prinesie istú úsporu energie. Výbor okrem toho tiež považuje za dôležité začleniť opatrenia na úsporu energie do celého procesu výroby a používania technologických zariadení a nezameriavať sa iba na energeticky efektívnu spotrebu počas životnosti daného zariadenia.

1.4 V súlade s týmito cieľmi je zámerom oznámenia Komisie otvoriť počiatočnú fázu získavania informácií a vypracovania analýzy. Na ich základe bude zostavené druhé oznámenie, v ktorom budú vytýčené hlavné smery činnosti (1). Výbor však napriek tomu považuje za nevyhnutné presadzovať činnosti zamerané na zlepšenie energetickej účinnosti v krátkodobom a strednodobom časovom horizonte.

1.5 Dôležitým faktorom pre dosiahnutie energetickej účinnosti je z hľadiska ponuky nahradenie zariadení, ktoré majú vysokú spotrebu energie, pretože sú buď technologicky zastarané alebo opotrebované. Vyše 50 % elektrospotrebičov používaných v európskych domácnostiach má viac než 10 rokov a je možné ich považovať za energeticky neúčinné. Ako predbežný krok či alternatívu k vypracovávaniu príslušných smerníc môže Komisia podnietiť stanovenie kritérií pre priemysel, ktoré by za pomoci vlád jednotlivých štátov a organizácií spotrebiteľov a používateľov uľahčili plány na obnovu týchto zariadení.

1.6 Výbor sa napríklad domnieva, že zavedenie pozemného digitálneho televízneho vysielania v jednotlivých členských štátoch by sa malo využiť na obnovenie prijímačov, t. j. nahradenie tradičných obrazoviek s katódovými trubicami (cathode-ray tube – CRT) obrazovkami z tekutých kryštálov (liquid crystal display – LCD). To znamená napríklad podporovať (na základe dohôd s výrobcami a spotrebiteľskými organizáciami) výrobu a predaj integrovaných zariadení, ktoré zaručia interaktivitu, namiesto zaobstarávania prídavných dekodérov, ktoré sa pripájajú k analógovým televíznym prijímačom. Z odborných štúdií vyplýva, že CRT televízory spotrebujú trikrát viac energie ako LCD televízory a ich spotreba v pohotovostnom režime (stand by) je vyššia až o 60 %.

1.7 Podobný prístup môže Komisia zaujať aj v iných oblastiach, ako je napr. elektrická sieť (výroba a rozvod), inteligentné budovy a inteligentné osvetlenie – to znamená rozvoj elektronického obchodovania s elektrinou a technologické inovácie v oblasti jej výroby a rozvodu, systémy riadenia, účtovníctva a vizualizácie energetických úspor v budovách a ďalší rozvoj inteligentného osvetlenia (interiérového, vonkajšieho a pouličného) za využitia zdrojov svetla, ktoré dokážu reagovať na okolité prostredie a podľa potreby elektronicky upravovať intenzitu osvetlenia.

Je napríklad známe, že pri výrobe a vývoji počítačov sa spotrebuje trikrát viac energie ako tieto počítače spotrebujú počas doby svojej životnosti. Do úvahy treba vziať aj vysokú energetickú spotrebu internetových serverov a vyhľadávačov. V tejto oblasti je potrebné vypracovať špecifické riešenia a zohľadniť pritom prudký nárast používania internetu, ako aj zvýšenie spotreby energie, ktoré je spojené s technologickou konvergenciou. Takisto je veľmi dôležité využiť úsporu energie, ktorá by sa mohla dosiahnuť používaním interoperabilných a technologicky štandardizovaných zariadení. To by viedlo k zníženiu počtu prístrojov a k ich väčšiemu využitiu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (2).

Spotrebitelia môžu významne prispieť k úspore energie prostredníctvom adekvátneho využívania nových technológií: takisto v tomto prípade umožní rozvoj počítačových programov a technológií rýchly a jednoduchý prístup k informáciám o efektívnom používaní zariadení, ako aj vyčíslenie možnej úspory energie. Môžu napríklad obmedziť čas, kedy sú počítače a prídavné zariadenia zapnuté, len na dobu, kedy sa používajú, vyhnúť sa používaniu šetriča obrazovky alebo režimu nízkej spotreby, optimalizovať používanie tlačiarní, atď. Vo všeobecnosti sa uvádza, že „skrytá spotreba energie“, ktorú majú spotrebiče v spomínanom pohotovostnom režime (stand by) môže tvoriť až 12 % z celkovej spotreby elektriny domácnosti ročne. Spotreba energie prudko stúpa, ak sa technológie využívajú nevhodným spôsobom a ak sa zároveň používajú zastarané prístroje. Pochopiteľne, nevyhnutnosť náhrady zariadení znamená pre spotrebiteľov značné výdavky, ktoré by sa v určitých prípadoch mali hradiť formou sociálnych dávok.

1.8 Toto usmerňovanie by sa malo doplniť osvedčeniami o kvalite a uvádzaním presných a jasných informácií pre používateľov o energetickej účinnosti výrobkov na ich označení, o ich „environmentálnej“ či „uhlíkovej stope“, atď., v záujme zvýšenia informovanosti občanov a usmernenia ich dopytu, ako aj podpory efektívneho a udržateľného využívania energie. Potenciálne skúsenosti s IKT v oblasti audiovizuálnych zariadení, elektronickej komunikácie, elektroenergetiky, inteligentných budov či osvetlenia by sa dali využiť pri vypracovávaní opatrení na úsporu energie v iných dôležitých odvetviach, kde sa už Komisia začala angažovať, ako napr. v automobilovom a výrobnom priemysle či v doprave.

Výbor žiada Komisiu, aby sa aktívne zapojila do informovania spotrebiteľov, podnikov, verejnej správy, atď. a pomocou rôznych médií a prostriedkov organizovala kampane na zvyšovanie povedomia.

1.9 Komisia by tiež mala podnecovať rozvoj štandardizovaných a dôveryhodných ukazovateľov na meranie a vyhodnocovanie úspory energie, ktorú je možné dosiahnuť používaním IKT. Prispelo by to k zníženiu čoraz častejšieho podvodného či zavádzajúceho používania koncepcií „zelenej“ alebo „čistej“ energie ako čisto marketingovej stratégie bez reálneho opodstatnenia, dokázateľného a merateľného formou úspory energie a zníženia emisií. Vytvorenie týchto ukazovateľov by pomohlo objasniť, či sa jedná o nekorektný obchodný postup alebo nie, najmä v prípade reklám používajúcich argumenty ekologického marketingu.

V súčasnom období privatizácie a liberalizácie energetického trhu je dôležité podporovať podniky v investovaní do energetickej úspory a udržateľnosti, a presvedčiť ich, aby tieto investície chápali ako obchodnú príležitosť s potenciálom pre stabilnú a kvalifikovanú zamestnanosť.

1.10 Výbor považuje za nevyhnutné posilniť v EÚ politický impulz na zabezpečenie zdrojov potrebných na dosiahnutie navrhnutých cieľov v oblasti úspory energie, a to prostredníctvom povinných opatrení týkajúcich sa vybavenia, ktoré majú doplniť nedostatky v národných plánoch v tejto oblasti. Činnosť Spoločenstva v tejto sfére, spočívajúca v prijatí smernice, by doplnila aktivity členských štátov bez toho, aby sa znížil význam podpory Komisie pri zavádzaní kódexov osvedčených postupov na vnútroštátnej úrovni a pri realizácii porovnávacích štúdií o energetickej optimalizácii. Táto podpora by slúžila ako stimul v rámci EÚ a podnecovala by podniky k vypracovávaniu správ o úspore energie.

2. Zhrnutie

2.1 Úvod

2.1.1 Oznámenie Komisie je súčasťou:

— priorít, ktoré stanovili najvyšší predstavitelia štátov a vlád na zasadnutí Európskej rady na jar 2007 a ktoré poukazujú na to, že je nevyhnutné riešiť problematiku klimatických zmien, zabezpečiť dostatok energie za konkurencieschopné ceny a jej bezpečnú dodávku a vypracovať model udržateľného rozvoja pre 21. storočie. Na uvedenom zasadnutí Rady bol dosiahnutý konsenzus v otázke potreby zaradiť kombinovanú energeticko-klimatickú politiku do centra politických programov EÚ. Rada zároveň vytýčila jasné a právne záväzné ciele ako symbol pevného odhodlania v danej oblasti. Komisia považuje za nevyhnutné oddeliť v budúcnosti napredujúci rast hospodárstva EÚ, ktorý je potrebný na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho začlenenia, od spotreby energie. Informačné a komunikačné technológie (IKT) (3) zohrávajú významnú úlohu pri znižovaní energetickej náročnosti a zvyšovaní energetickej účinnosti hospodárstva,

— balíka opatrení, ktorý Európska komisia prijala 23. januára 2008 a ktorý dokazuje, že uvedené ciele sú nielen z technologického a ekonomického hľadiska uskutočniteľné, ale zároveň predstavujú jedinečnú obchodnú príležitosť pre tisícky spoločností v EÚ,

— Európskeho strategického plánu energetických technológií, ako aj mnohých iných opatrení, ktoré zaviedla Európska komisia v rámci boja proti klimatickým zmenám.

2.2 Všeobecné pripomienky

2.2.1 Vzhľadom na uvedené súvislosti je zámerom predloženého oznámenia podnietiť otvorenú diskusiu medzi zainteresovanými stranami v rozličných vybraných oblastiach, ako je samotné výrobné odvetvie IKT, elektroenergetika, inteligentné budovy a inteligentné osvetlenie. To znamená začať proces získavania informácií a vypracovania analýz, ale aj konzultácií a spolupráce za účasti čo najväčšieho počtu zainteresovaných strán: inštitúcií EÚ (Európsky parlament, Výbor regiónov, Európsky hospodársky a sociálny výbor), členských štátov, priemyslu, výskumných ústavov a spotrebiteľov. Títo aktéri môžu zohrávať dôležitú úlohu pri skúšobnom používaní nových zariadení a komponentov.

Komisia by mala vo väčšej miere podporiť účasť spotrebiteľov a používateľov na dosahovaní cieľov úspory energie prostredníctvom IKT, a to tak, aby inteligentné boli nielen systémy na úsporu energie, ale aby aj občania využívali tieto systémy rozumným spôsobom. Existuje viacero postupov na začlenenie tejto spoluúčasti do procesov výskumu, vývoja a inovácií. Jedným z nich je európska sieť „živých laboratórií“ (living labs), ktoré umožňujú zoznámiť sa priamo s názormi, postojmi a správaním používateľov práve prostredníctvom automatického pozorovania pomocou samotných IKT.

2.2.2 Synergie a dohody o osvedčených postupoch, ktoré sa môžu rozvíjať v rámci tohto procesu umožnia posilniť pilotné iniciatívy a podporiť výskum a technologický vývoj. V špecifickej oblasti IKT by výskum v oblasti úspory energie prebiehal v rámci vnútroštátnych a regionálnych programov, programu EÚ pre konkurencieschopnosť a inováciu a príslušných operačných programov financovaných zo zdrojov kohéznej politiky. To by podniky motivovalo k tomu, aby vyhodnocovali svoju „environmentálnu stopu“ a na základe tejto analýzy prijímali rozhodnutia založené na kombinácii pokročilých komunikačných sietí a obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť úsporu energie (tzv. „negawatty“).

2.2.3 EHSV sa už viackrát vyjadril k významu IKT pre dosiahnutie štrukturálnych zmien a ich dôležitému prínosu k rozvoju inovácií, o. i. vo svojich stanoviskách na tému nanotechnológií (4), biotechnológií (5), výskumu v oblasti zdravotníctva a najmä v stanovisku o informačných technológiách (6). Siedmy rámcový program sa týmito otázkami zaoberá hlavne na horizontálnej úrovni. Pokiaľ ide o opatrenia v oblasti výskumu a vývoja, je z ekonomického a environmentálneho hľadiska nevyhnutné používať najmodernejšie technológie a vyčleniť viac prostriedkov z rozpočtu Spoločenstva na podporu výskumu a inovácie (7).

2.3 Konkrétne pripomienky

Komisia analyzuje hlavne odvetvie elektroenergetiky, ktoré v súčasnosti prechádza rozsiahlymi zmenami. Tie sa vyznačujú: liberalizáciou trhu, rozšírením miestnych energetických sietí, začlenením obnoviteľných zdrojov energie, rozšírením kombinovanej výroby elektriny a tepla a mikrovýroby energie (mikrosiete, virtuálne elektrárne), skrátením reťazca medzi výrobou a spotrebou energie, energetickým vyvážením medzi jednotlivými užívateľmi a novými požiadavkami obyvateľov.

2.3.1.1 Otázke zlepšenia elektrickej siete, od výroby po jej rozvod, vrátane zvýšenia jej účinnosti v záujme prechádzania energetickým stratám, sa venuje hodnotenie akčného plánu energetickej účinnosti. EHSV čoskoro vydá na túto tému stanovisko, na ktoré by sme sa chceli v tejto súvislosti odvolať (8).

2.3.1.2 Komisia venuje pozornosť aj možnostiam úspory energie, ktoré prinášajú inteligentné budovy, bez ohľadu na to, či sa využívajú na bývanie alebo na komerčné účely. V tejto oblasti sa hovorí najmä o rozvoji systémov riadenia energie, merania a vizualizácie spotreby energie, ktoré takisto prispejú k zvýšeniu povedomia užívateľov o spotrebe. Je potrebné zohľadniť skutočnosť, že v Európe sa vyše 40 % energie spotrebúva v budovách.

2.3.1.3 Výbor je presvedčený (9), že je potrebné nájsť nové kultúrne stimuly a podnety, ktoré by slúžili jednak na kompenzáciu vyšších nákladov a jednak na zvýšenie záujmu o:

— projektový výskum,

— preskúmanie stavebných metód,

— používanie kvalitnejších materiálov v stavebníctve,

— nové štrukturálne riešenia.

2.3.1.4 EHSV opakuje (10), že z hľadiska konečného užívateľa je potrebné venovať primeranú pozornosť prekážkam, ktoré brzdia presadzovanie a uplatňovanie koncepcie energetickej účinnosti budov v Európe. Sú to prekážky technickej, ekonomickej, finančnej, právnej, administratívnej, byrokratickej a inštitucionálnej povahy, prekážky týkajúce sa riadenia, sociálneho správania či nedostatočného uplatňovania integrovaného prístupu (nevyváženosť medzi kúrením a chladením, nezohľadňovanie klimatických podmienok atď.).

Inteligentné domy prispievajú k zvýšeniu kvality života, pohodlia a bezpečnosti ich obyvateľov a tiež k dosiahnutiu ekonomických a energetických úspor. Prepojenosť ponúka prístup ku komunikačným službám (príjem, adaptácia a šírenie signálu rozhlasového a televízneho vysielania prostredníctvom pozemných a satelitných vĺn, ADSL, káblového rozvodu, elektrickej siete), a tiež k iným službám, ktoré sú veľmi účinné z hľadiska úspory energie: detektory úniku plynu a vody, nadmerná spotreba elektriny spôsobená rôznymi závadami, automatický zavlažovací systém, klimatizácia.

Používanie aktívnych a pasívnych prostriedkov na zlepšenie environmentálnych podmienok obytných budov môže znížiť ich spotrebu až o 50 %. Podľa niektorých štúdií je možné kombináciou čistých energií a mechanických systémov environmentálnej kontroly znížiť spotrebu až o 70 %.

Ďalší rozvoj inteligentného osvetlenia (interiérového, vonkajšieho aj pouličného) umožní využívanie zdrojov svetla, ktoré dokážu reagovať na okolité prostredie a podľa potreby elektronicky upravovať intenzitu osvetlenia. Na trhu sú už dostupné technológie ako diódy vyžarujúce svetlo (LED – light-emitting diodes) alebo najnovšie organické diódy vyžarujúce svetlo (OLED – organic light emitting diodes), ktoré majú veľký potenciál v oblasti úspory energie. Približne pätina svetovej elektrickej energie sa spotrebúva na osvetlenie.

2.3.2.1 EHSV súhlasí s podporou a presadzovaním dobrovoľných dohôd zameraných na zavádzanie čoraz inteligentnejšieho energeticky úspornejšieho osvetlenia vo všetkých vonkajších a vnútorných verejných priestoroch.

2.3.2.2 Jedným zo spôsobov ako usmerňovať a analyzovať štrukturálnu zmenu môže byť podpora „ekologického obstarávania“ v rámci odvetvia IKT, zameraná na dosiahnutie neutrálnej uhlíkovej bilancie odvetvia prostredníctvom uzatvárania dobrovoľných dohôd v rámci pilotných projektov.

Komisia by mala napomôcť tomu, aby podniky, ktoré investujú do zníženia svojej „environmentálnej stopy“, mali okrem prospechu zo znížených nákladov vyplývajúcich z úspory energie aj pozitívnejší obraz v očiach spotrebiteľov. Podniky by sa v rámci svojho environmentálneho riadenia mali samozrejme zamerať aj na náležitú recykláciu elektronických komponentov, odpadu a prebytkov. S recykláciou by sa malo počítať už pri samotnej výrobe zariadenia, a to tak, aby sa väčšia časť použitých materiálov a komponentov dala opätovne použiť. Vzhľadom na význam tejto problematiky vypracováva EHSV stanovisko z vlastnej iniciatívy na túto tému, v ktorom sa vyjadrí k problematike nakladania s odpadom z elektrických a elektronických zariadení.

2.3.2.3 EHSV už odporučil (11) presadzovať rozvoj zeleného (ekologického) verejného obstarávania prostredníctvom definovania technických kritérií ekologických výrobkov, počnúc výrobkami, ktoré majú najmenej nepriaznivý vplyv na životné prostredie, zohľadnením nákladov na životný cyklus výrobku alebo služby so všetkými jeho špecifikami, vytvorením špecifickej on-line databázy, aktualizáciou smerníc Európskeho spoločenstva týkajúcich sa verejného obstarávania, do ktorých by sa mali doplniť informácie o normách, systémoch certifikácie EMS, environmentálnych označeniach a ekodizajne, a napokon uverejnením národných akčných plánov zameraných na zelené verejné obstarávanie. V súlade s priaznivým postojom Komisie voči malým a stredným podnikom a vzhľadom na ich význam z hľadiska výroby a zamestnanosti by sa spomínaná podpora mala zamerať najmä na tieto podniky.

IKT majú vhodné predpoklady na to, aby prispeli k zmierneniu vplyvu klimatických zmien (12), pretože výrobky a služby IKT môžu pomôcť nahradiť hmotné prostriedky a obmedziť cestovanie (napr. podpora systémov videokonferencií). Spotreba primárnej energie a tým aj emisií CO2 by sa takisto dala výrazne znížiť napr. zavedením nových foriem práce (teleworking – práca na diaľku), elektronických faktúr, diaľkového štúdia alebo používaním on-line formulárov.

2.3.3.1 Novým zdrojom príjmu pre podniky môže byť poskytovanie riešení IKT súvisiacich so službami, ktoré prispievajú k zvýšeniu účinnosti iných odvetví, ako je:

— podpora hľadania a využívania možností na zníženie emisií skleníkových plynov,

— vypracovanie zoznamu možností na zníženie emisií skleníkových plynov pre podniky alebo odvetvia,

— podpora rozvoja projektov na zvýšenie energetickej účinnosti v rámci podnikov,

— identifikácia možností na zníženie emisií v odvetví služieb,

— považovanie emisií skleníkových plynov za ukazovateľ nákladov a výnosov pri hodnotení nových projektov.

2.3.3.2 Pre podniky pôsobiace v odvetví IKT by mohlo byť užitočné zriadenie „kancelárií pre klimatické zmeny“, ktoré by o. i. mali za cieľ riešiť tieto otázky:

— zvýšiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo nadbytočnej energie,

— zabezpečiť súlad postupov s energetickou politikou organizácie a zlepšiť energetickú účinnosť príslušných postupov,

— identifikovať najlepšie postupy, ktoré sa už uplatnili v rozličných projektoch v minulosti a presadzovať ich uplatňovanie v budúcnosti,

— vytýčiť ciele na zníženie emisií CO2,

— získať od externej organizácie akreditáciu pre svoj systém energetického hospodárstva,

— vypracovávať posudky v oblasti energetiky a zisťovať, v ktorých oblastiach je spotreba najvyššia.

V Bruseli 4. decembra 2008 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI Generálny tajomník Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Martin WESTLAKE

(1) Jedným z príkladov prípravných prác k tomuto získavaniu informácií a vypracovaniu analýzy je nedávna štúdia Komisie s názvom „The implications of ICT for Energy Consumption“ (e-Business Watch, Study report no 09/2008, http://www.ebusiness-watch.org/studies/special_topics/2007/documents/Study_09 – 2008_Energy.pdf).

(2) Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 29.

(3) Pojem IKT sa vzťahuje na mikro- a nanoelektronické komponenty a systémy a zároveň na technológie budúcnosti, ako napr. fotoniku, ktoré sú prísľubom oveľa väčšej výkonnosti výpočtovej techniky pri nepatrnom podiele súčasnej spotreby energie a jednoducho ovládateľných energeticky účinných osvetľovacích zariadení s veľkým jasom.

(4) Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 22.

(5) Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, s. 13, Ú. v. EÚ C 61, 14.3.2003, s. 22 a Ú. v. ES C 94, 18.4.2002, s. 23.

(6) Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 44.

(7) Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 9, spravodajca: pán Wolf, pomocný spravodajca: pán Pezzini, „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)“.

(8) Stanovisko CESE 1513/2008 spravodajca: pán Iozia, „Energetická účinnosť – posúdenie národných akčných plánov“.

(9) Stanovisko CESE spravodajca: pán Pezzini, Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 62, „Energetická účinnosť budov – prínos konečných užívateľov“ (prieskumné stanovisko).

(10) Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 62. Bod 1.11.

(11) Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 1„Ekologické spôsoby výroby“, spravodajkyňa: pani Darmanin.

(12) Podľa údajov Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) by toto odvetvie mohlo prispieť k zníženiu vyše 48,4 miliónov ton CO2 v pridružených odvetviach, ak by sa vhodným spôsobom zaviedli do praxe riešenia založené na telekomunikáciách (zdravotníctvo, mestská mobilita, verejná správa atď.).