EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu29. 5. 2018 COM(2018) 375 final 2018/0196(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Komisia prijala 2. mája 2018 návrh ďalšieho viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027. V diskusnom dokumente o financiách EÚ, ako aj v hodnotení ex post a vo verejnej konzultácii bolo zjednodušenie vymedzené ako kľúčový cieľ. Zo skúseností vyplýva, že pravidlá sú príliš zložité a roztrieštené medzi fondy a formy financovania, výsledkom čoho je zbytočné zaťaženie manažérov programov a konečných prijímateľov. V tomto návrhu všeobecného nariadenia (VN) sa vymedzia spoločné ustanovenia pre všetkých sedem fondov zdieľaného riadenia. Týmto návrhom sa nenahradí existujúce nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa budú naďalej riadiť programy prijaté v období 2014 – 2020. Zníži sa však roztrieštenosť pravidiel zavedením spoločného súboru základných pravidiel pre sedem fondov: ·KF: Kohézny fond ·ENRF: Európsky námorný a rybársky fond ·EFRR: Európsky fond regionálneho rozvoja ·ESF+: Európsky sociálny fond plus ·AMIF: Fond pre azyl a migráciu ·BMVI: Nástroj pre riadenie hraníc a víza ·ISF: Fond pre vnútornú bezpečnosť V týchto návrhoch sa za dátum začatia uplatňovania stanovuje 1. január 2021 a predkladajú sa Únii 27 členských štátov v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho zámere vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo Európskej rade doručené 29. marca 2017. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ V článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Komisia spolu s členskými štátmi plní rozpočet v súlade s ustanoveniami nariadení vydaných podľa článku 322 ZFEÚ. Článok 322 ods. 1 písm. a) ZFEÚ tvorí právny základ na prijatie nariadení, ktorými sa stanovujú rozpočtové pravidlá upravujúce najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu a predkladania a auditu účtov. Zásada subsidiarity sa nevzťahuje na rozpočtové pravidlá, v prípade ktorých je jasné, že iba Únia môže alebo dokonca musí konať. Činnosť EÚ týkajúca sa európskych štrukturálnych a investičných fondov je odôvodnená na základe cieľov stanovených v článku 174 ZFEÚ. Právo konať je zakotvené v článku 175 ZFEÚ, v ktorom sa Únia vyslovene vyzýva, aby uskutočňovala túto politiku prostredníctvom štrukturálnych fondov, v spojení s článkom 177, v ktorom je vymedzená úloha Kohézneho fondu. Ciele ESF, EFRR a Kohézneho fondu sú vymedzené v článkoch 162, 176 a 177 ZFEÚ v uvedenom poradí. Opatrenia týkajúce sa poľnohospodárstva a rybárstva sú odôvodnené v článku 39 ZFEÚ. Podľa článku 174 je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami. Medzi posledné patria najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny. Podľa článku 349 ZFEÚ je potrebné prijať osobitné opatrenia vzhľadom na hospodársku a sociálnu štruktúru najvzdialenejších regiónov, ktorá je ovplyvnená určitými osobitnými charakteristikami, ktoré negatívne pôsobia na rozvoj týchto území. Nariadenie, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu, je založené na článku 78 ods. 2 a článku 79 ods. 2 a ods. 4 ZFEÚ. Nariadenie, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti riadenia hraníc a víz, je založený na článku 77 ods. 2 ZFEÚ. Nariadenie, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť, je založené na článku 82 ods. 1, článku 84 a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Článok 317 ZFEÚ tvorí právny základ pre spoločný súbor pravidiel týkajúcich sa plnenia rozpočtu v spolupráci s členskými štátmi. Článok 322 ZFEÚ vymedzuje ich rozsah pôsobnosti a postupy na ich vytvorenie.

Subsidiarita a proporcionalita jednotlivých vyššie uvedených fondov sú stanovené v dôvodovej správe pre každý fond. Všeobecné nariadenie však okrem toho prispieva: ·k subsidiarite podporovaním zdieľaného riadenia: keďže programy neriadi priamo Európska komisia, ale sa implementujú v partnerstve s členskými štátmi, ·k proporcionalite zjednotením a konsolidáciou pravidiel (a tým aj znížením zaťaženia zainteresovaných strán). Podľa článku 11 ZFEÚ by požiadavky na ochranu životného prostredia mali byť začlenené do vymedzenia a implementácie politík a činností Únie, a to predovšetkým vzhľadom na podporu udržateľného rozvoja, a práve na to poukazuje toto nariadenie. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Rôzne fondy majú svoje vlastné hodnotenia a mnohé zistenia sú najrelevantnejšie pre ich špecifické nariadenia. Na všeobecné nariadenie sa vzťahujú tieto kľúčové zistenia. 1. Zjednodušenie: potreba znížiť administratívnu záťaž. To bolo kľúčovým a opakovaným zistením pri hodnotení všetkých fondov: ·Z hodnotení ex post EFRR a Kohézneho fondu vyplynulo, že systémy riadenia, kontroly a auditu boli príliš zložité. To viedlo k administratívnej neistote a oneskoreniam v implementácii. Zložitosť predstavovala problém najmä v krajinách EÚ-15 s relatívne menším objemom financovania, kde je proporcionalita nevyhnutná. ·V hodnotení ESF sa zistilo, že treba zjednodušiť štruktúru financovania (t. j. rozsah a zloženie nástrojov), ako aj proces implementácie. ·Z hodnotenia ENRF vyplynulo, že administratívna záťaž bola príliš vysoká. To spôsobilo odrádzajúco na uchádzačov pri podaní žiadosti o podporu. Okrem toho sa zdá, že zložitosť niektorých projektov vytvorila pre potenciálnych prijímateľov odrádzajúci efekt, a to najmä v prípadoch, keď bola zapojená veľká sieť partnerov. ·V hodnoteniach príslušných zložiek AMF, BMVI a ISF v polovici obdobia sa takisto zistila potreba zjednodušenia. Obzvlášť sa odporúčalo použitie zjednodušeného vykazovania nákladov. Na tento aspekt sa poukazuje v celom všeobecnom nariadení. K významným príkladom patrí hlava V (napríklad zjednodušené vykazovanie nákladov, platby na základe podmienok, zrušenie osobitných pravidiel pre veľké projekty a investície vytvárajúce príjmy) a hlava VI (zjednodušená a primeranejšia kontrola a audit). 2. Potreba flexibility pri reakcii na vznikajúce potreby: ·Hodnotenie ex post EFRR a Kohézneho fondu ukázalo, že prispôsobenie programov v čase hospodárskej krízy predstavovalo jeden z úspešných príbehov v období 2007 –2013 a malo by sa na ňom stavať. ·V hodnotení ex post ESF sa flexibilita označila za jeden z kľúčových bodov, ktorý treba zlepšiť. ·Z hodnotení predchodcov AMIF, BMVI a ISF v polovici obdobia vyplynulo, že tieto fondy primerane reagovali na migračnú a bezpečnostnú krízu. Potrebné sú však flexibilnejšie mechanizmy na alokáciu finančných prostriedkov. Tento bod sa rozoberá v hlave III (podľa ktorej je možno vykonať malé prevody bez potreby úpravy programu) a hlave II (alokácie na program sú stanovené na prvých 5 rokov, a potom sa na posledné 2 roky alokujú na základe preskúmania), zatiaľ čo doplnkové pravidlá pre AMIF, BMVI a ISF sú stanovené v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy. Okrem toho možnosť využívať záručný nástroj InvestEU zvyšuje flexibilitu pre členské štáty. 3. Potenciál finančných nástrojov (FN): ·Z hodnotenia ex post EFRR a Kohézneho fondu vyplynulo, že finančné nástroje majú potenciál byť účinnejším prostriedkom financovania investícií v niektorých oblastiach politiky, pri ich implementácií však dochádza k oneskoreniam, čo sťažuje rozšírenie ich používania. ·V hodnotení programu EaSI v polovici obdobia sa zistilo, že odlišné pravidlá sťažujú využitie komplementarity medzi fondmi. V hodnotení sa odporúčalo zjednodušenie a zosúladenie pravidiel FN.

Tento bod sa rozoberá v hlave V, kde sa zjednodušuje implementácia FN a zosúlaďujú mnohé ustanovenia s ustanoveniami pre granty. •Verejné konzultácie Komisia uskutočnila tieto verejné konzultácie: ·fondy EÚ v oblasti politiky súdržnosti (10. januára 2018 až 9. marca 2018), ·konzultácia so zainteresovanými stranami v kontexte hodnotenia ex post ENRF (február až máj 2016), ·fondy EÚ v oblasti migrácie (10. januára 2018 až 9. marca 2018), ·fondy EÚ v oblasti bezpečnosti (10. januára 2018 až 9. marca 2018). V konzultáciách so zainteresovanými stranami sa zaznamenala podobná poznámka k hodnoteniam ex post – hlavným záverom, ktorý je dôležitý pre VN, je zjednodušenie (najmä pokiaľ ide o postupy auditu a kontroly), po ktorom nasleduje flexibilita: ·V rámci konzultácie o politike súdržnosti zainteresované strany zistili, že zložité postupy sú rozhodne hlavnou prekážkou úspechu, po ktorých nasledujú prísne požiadavky na audit a kontrolu, nedostatok flexibility, ťažkosti pri zabezpečovaní finančnej udržateľnosti a oneskorenia v platbách. ·V prípade fondu ENRF sa za najväčší nedostatok považuje komplexný administratívny systém realizácie a mnohé zainteresované strany vyzývajú na radikálne zjednodušenie a flexibilitu. Intervenčná logika sa považuje za príliš nepružnú, a preto neumožňuje členským štátom riešiť ich vlastné špecifiká. ·Pri konzultáciách v oblastiach migrácie a bezpečnosti sa zistilo, že respondenti výrazne podporovali jednoduchšie poskytovanie a väčšiu flexibilitu (najmä pokiaľ ide o schopnosť reagovať na krízu súvisiacu s migráciou a bezpečnosťou). Obavy, ktoré vyjadrili zainteresované strany, sa riešia v rôznych opatreniach na zjednodušenie v celom VN (pozri nižšie). •Náklady na odborné znalosti a administratívne náklady Pokiaľ ide o odborné znalosti, zvolala sa skupina odborníkov na vysokej úrovni s cieľom prediskutovať zjednodušenie politiky súdržnosti. Dospela k týmto záverom: ·Zosúladenie pravidiel medzi jednotlivými fondmi EÚ. Túto obavu čiastočne rieši rozsah pôsobnosti súčasného nariadenia. ·Menej pravidiel, jasnejšie a stručnejšie pravidlá. Ako už bolo uvedené vyššie, súčasné nariadenie obsahuje mnohé zjednodušenia. ·Skutočná subsidiarita a proporcionalita: využitie vnútroštátnych systémov a postupov riadenia a kontroly v oveľa väčšom rozsahu. To sa rozoberá v hlave VI (pozri nižšie). ·Stabilný, ale flexibilný rámec: nie je potrebné znovu menovať inštitúcie na ďalšie programové obdobie. Programy by sa mali takisto ľahšie upravovať. Toto sa rozoberá v hlave VI a hlave III, v uvedenom poradí. ·Zásada jednotného auditu: rozšírenie zásady jednotného auditu. Toto sa rozoberá v hlave VI. V skutočnosti existujú dôkazy o značných administratívnych nákladoch spojených s EFRR a Kohéznym fondom, ktoré sa v nedávnej štúdii odhadli na 3 % priemerných programových nákladov pre EFRR a 2,2 % pre Kohézny fond. Administratívna záťaž pre prijímateľov (vrátane MSP) je vyššia.

Mnohé zjednodušenia vo VN sa dajú ťažko vopred finančne vyčísliť, ale v štúdii sa dospelo k týmto odhadom: ·Väčšie využitie zjednodušeného vykazovania nákladov (alebo platieb založených na podmienkach) v prípade EFRR a Kohézneho fondu by mohlo podstatne znížiť celkové administratívne náklady o 20 až 25 %, ak by sa táto možnosť celoplošne uplatňovala. ·Primeranejší prístup ku kontrolám a auditom by znamenal značné zníženie počtu overovaní a záťaže spojenej s auditom programov „s nízkym rizikom“, čím by sa znížili celkové administratívne náklady EFRR a Kohézneho fondu o 2 % – 3 % a náklady na dotknuté programy o oveľa väčší objem. •Posúdenie vplyvu Samotné VN nie je predmetom posúdenia vplyvu, pretože sa v ňom stanovujú spoločné pravidlá a mechanizmus realizácie pre iné politiky. K príslušným fondom sú pripojené vlastné posúdenia vplyvu. •E-súdržnosť a výmena údajov Programy v období 2014 – 2020 s výnimkou predchodcov AMIF, BMVI a ISF si vyžadovali systém elektronickej výmeny údajov medzi prijímateľmi a riadiacimi orgánmi, ako aj medzi rôznymi orgánmi systému riadenia a kontroly. V súčasnom nariadení sa nadväzuje na túto skutočnosť a ďalej sa rozvíjajú určité aspekty zhromažďovania údajov. Všetky údaje potrebné na monitorovanie pokroku pri implementácii vrátane výsledkov a výkonnosti programov sa budú teraz zasielať elektronicky a každé dva mesiace Komisii, čo znamená, že otvorená platforma údajov bude aktualizovaná takmer v reálnom čase. Údaje o prijímateľoch a operáciách sa podobne budú uverejňovať elektronicky na vyhradenom internetovom sídle, ktoré spravuje riadiaci orgán. Tým sa úspechy viac zviditeľnia a zlepší sa komunikácia. •Základné práva Zavedením základnej podmienky na zabezpečenie dodržiavania Charty základných práv EÚ bude mať toto nariadenie pozitívny vplyv na dodržiavanie a ochranu všetkých základných práv pri riadení všetkých siedmich fondov. Dodržiavania právneho štátu je zahrnuté v samostatnom nariadení na základe článku 322 ZFEÚ. 4.VPLYV NA ROZPOČET V návrhu viacročného finančného rámca predloženého Komisiou sa vyčleňuje suma 330 miliárd EUR na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť na obdobie 2021 – 2027. Politika súdržnosti spolu 330 624 Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) 200 629 ·Investovanie do zamestnanosti a rastu 190 752 ·Európska územná spolupráca 8 430 ·Najvzdialenejšie regióny a riedko obývané oblasti 1 447 Kohézny fond (KF) 41 349 ·z toho príspevok na NPE – Doprava 10 000 Európsky sociálny fond+ (1) 88 646 (1) Táto suma nezahŕňa sumu pre zdravie, zamestnanosť a sociálnu inováciu (1 042 miliónov EUR). Ide o najväčšie finančné okruhy pokryté všeobecným nariadením. Návrh Komisie na financovanie ENRF, AMIF, BMVI a ISF bude zahrnutý do špecifických nariadení pre jednotlivé fondy. 5.ZHRNUTIE OBSAHU NARIADENIA

Hlavné ciele štruktúry a ustanovení navrhovaného všeobecného nariadenia: 1.Podstatne znížiť zbytočnú administratívnu záťaž pre prijímateľov a riadiace orgány a zachovať pritom vysoký stupeň uistenia zákonnosti a riadnosti. To je kľúčovou smerodajnou zásadou reformy a patria sem početné zjednodušenia a zosúladenia vo všetkých nariadeniach, avšak najmä: i)zachovanie systémov riadenia a kontroly (a ostatných opatrení, ktoré uľahčujú začatie programu), väčšie využitie primeraných opatrení, kde sa programy s nižším rizikom môžu viac opierať o vnútroštátne systémy; ii)využitie zjednodušeného vykazovania nákladov a platieb založených na podmienkach; iii)finančné nástroje. 2.Zvýšiť flexibilitu pri prispôsobovaní programových cieľov a zdrojov na základe meniacich sa okolností a takisto z hľadiska dobrovoľných príspevkov do priamo riadených nástrojov na úrovni EÚ. 3.Viac zosúladiť programy s prioritami EÚ a zvýšiť ich účinnosť. To zahŕňa: i)zosúladenie intervenčnej logiky a podávania správ s okruhmi VFR a požiadavky na zvýšenú koncentráciu na prioritné oblasti; ii)silnejšiu previazanosť s procesom európskeho semestra; iii)stanovenie zmysluplnejších základných podmienok, ktoré treba zachovať počas celého obdobia implementácie. Hlava I: Ciele a všeobecná podpora Všeobecné nariadenie spája sedem európskych fondov realizovaných na základe zdieľaného riadenia. Cieľom je vytvoriť spoločný súbor zjednodušených a konsolidovaných pravidiel, znížiť administratívnu záťaž pre orgány zodpovedné za programy a pre prijímateľov. V tomto prípade sa vychádza zo silného dôrazu na zdieľané riadenie a partnerstvo, ktoré sa ako červená niť ťahá všetkými nariadeniami. Článok 5 poskytuje základ pre zdieľané riadenie, článok 6 pre partnerstvo s regionálnymi a miestnymi orgánmi, mestskými a verejnými orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi, sociálnou spoločnosťou a subjektmi, ktoré podporujú sociálne začleňovanie, základné práva, rodovú rovnosť a nediskrimináciu a práva ľudí so zdravotným postihnutím. V návrhu viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027 predloženého Komisiou sa stanovuje ambiciózny cieľ uplatnenia hľadiska klímy vo všetkých programoch EÚ, a to vo výške 25 % výdavkov na ciele v oblasti klímy. Príspevok tohto programu na plnenie tohto celkové cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému EÚ na zaznamenávanie klímy na vhodnej úrovni členenia vrátane použitia precíznejších metodík, ak sú dostupné. Komisia bude ďalej ročne predkladať informácie, pokiaľ ide o viazané rozpočtové prostriedky v kontexte ročného návrhu rozpočtu. Na podporu plného využitia potenciálu programu, a síce prispievať k cieľom v oblasti klímy, sa bude Komisia snažiť identifikovať relevantné akcie počas procesov prípravy programu, implementácie, preskúmania a hodnotenia. Hlava II: Strategický prístup Jedenásť tematických cieľov použitých v období 2014 – 2020 sa v tomto nariadení zjednodušilo na päť jasných cieľov politiky: 1.inteligentnejšia Európa – inovatívna a inteligentná transformácia hospodárstva; 2.ekologickejšia, nízkouhlíková Európa;

3.prepojenejšia Európa – mobilita a regionálna pripojiteľnosť IKT; 4.sociálnejšia Európa – vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv. 5.Európa bližšie k občanom – udržateľný a integrovaný rozvoj mestských, vidieckych a pobrežných oblastí prostredníctvom miestnych iniciatív. Okrem toho ciele politiky pre AMIF, BMVI a ISF boli stanovené v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy. Toto zjednodušenie umožní synergiu a flexibilitu medzi rôznymi zložkami v rámci daného cieľa a odstráni umelé rozdiely medzi rôznymi politikami, ktoré prispievajú k rovnakému cieľu. Zároveň stanovuje základ pre tematickú koncentráciu pre EFRR a ESF. „Ex ante kondicionality“ použité v období 2014 – 2020 sú nahradené „základnými podmienkami“. Je ich menej a sú viac zamerané na ciele príslušného fondu a – na rozdiel od obdobia 2014 – 2020 – sa monitorujú a uplatňujú počas celého obdobia. Táto zásada sa posilní: Členské štáty nebudú môcť vykazovať výdavky súvisiace so špecifickými cieľmi, pokiaľ nie je základná podmienka splnená. Tým sa zaručí, že spolufinancované operácie sú v súlade s politickým rámcom EÚ. S cieľom vychádzať z osvedčeného postupu orientácie na výkonnosť navrhuje sa zachovať výkonnostný rámec v zjednodušenej a jasnejšej podobe. Podobne sa zachová kondicionalita súvisiaca s európskym semestrom, ktorá sa však zjednoduší. Najmä odporúčania pre jednotlivé krajiny sa budú zohľadňovať pri programovaní minimálne pri týchto dvoch príležitostiach: na začiatku programovania a počas preskúmania v polovici obdobia. Zachovajú sa opatrenia na podporu riadnej správy hospodárskych záležitostí. Pozastavenia však budú spojené len so záväzkami, nie s platbami, aby sa predišlo zhoršeniu hospodárskych kríz. Všeobecné nariadenie vytvorí flexibilitu pre EFRR, ESF+ a Kohézny fond. Na začiatku sa naprogramuje iba prvých 5 rokov. Alokácie na posledné dva roky sa uskutočnia na základe dôkladného a hĺbkového preskúmania v polovici obdobia, čo povedie k zodpovedajúcemu preprogramovaniu v roku 2025. V preskúmaní sa prehodnotia počiatočné priority a ciele programov, pričom sa zohľadní: pokrok v napĺňaní cieľov do konca roku 2024, zmeny v sociálno-ekonomickej situácii, nové výzvy identifikované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Vychádza sa z konceptu výkonnostného rámca a výkonnostnej rezervy a posilňuje sa ďalej aspekt výkonnosti politiky vrátane preprogramovania. Výkonnostná rezerva sa však preruší. Synergia medzi rôznymi nástrojmi EÚ sa bude podporovať cez proces strategického plánovania, v ktorom sa určia spoločné ciele a spoločné oblasti pre činnosti v rámci rôznych programov, ako sú napr. spoločná poľnohospodárska politika (SPP), Európsky horizont, Nástroj na prepájanie Európy (NPE), program Digitálna Európa, program Erasmus+, Fond InvestEU, LIFE, Erasmus+ a vonkajší nástroj. Hlava III: Programovanie Obsah programov bude jednoduchší a strategickejší. V záujme harmonizácie a urýchlenia procesu programovania a implementácie na začiatku obdobia je k tomuto nariadeniu pripojený spoločný vzor pre programy EFRR, Kohézny fond, ESF+ a ENRF a osobitné vzory pre AMIF, BMVI a ISF. Aby bolo programovanie flexibilnejšie, bude stanovená prahová hodnota 5 % na úrovni priority, pod ktorou bude možné upraviť alokácie v rámci programu bez potreby formálnej zmeny programu. S cieľom riešiť osobitné výzvy na subregionálnej a miestnej úrovni všeobecné nariadenie zavádza zjednodušený prístup k miestnemu rozvoju vedenému komunitou (vrátane možnosti vymenovať vedúci fond, znížiť administratívnu záťaž pre prijímateľov). Všeobecné nariadenie takisto harmonizuje prístup k iným územným nástrojom vrátane existujúcich integrovaných územných investícií. Obsahuje aj ustanovenia, ktoré umožňujú dobrovoľný prevod zdrojov na päť politických okien nástrojov InvestEU, aby sa mohol využívať mechanizmus rozpočtovej záruky na úrovni EÚ. Členské štáty by ďalej mali možnosť požiadať o prevod maximálne 5 % finančných alokácií programu z ktoréhokoľvek fondu do ktoréhokoľvek iného fondu v rámci zdieľaného riadenia alebo do ktoréhokoľvek nástroja v rámci priameho alebo nepriameho riadenia. To by uľahčilo napĺňanie cieľov stanovených pre programy počas ich implementácie. Zjednodušil sa prístup k technickej pomoci členských štátov. Zaviedol sa mechanizmus paušálnej sadzby, ktorý umožní navýšenie každej priebežnej platby o 2,5 % až 6 % v závislosti od fondu, čím sa platba technickej pomoci zo strany EÚ spojí s pokrokom pri implementácii. Okrem toho môžu opatrenia na budovanie administratívnych kapacít pokračovať vo forme platieb na základe podmienok. Hlava IV: Monitorovanie, hodnotenie, informácie a komunikácia Elektronické údaje umožňujú kombináciu zjednodušenia a transparentnosti. V období 2014 – 2020 s výnimkou predchodcov AMIF, BMVI a ISF bolo treba vytvoriť systém elektronickej výmeny údajov medzi prijímateľmi a riadiacimi orgánmi, ako aj medzi rôznymi orgánmi systému riadenia a kontroly. V súčasnom nariadení sa nadväzuje na túto skutočnosť a ďalej sa rozvíjajú určité aspekty z hľadiska zhromažďovania údajov. Všetky údaje potrebné na monitorovanie pokroku pri implementácii vrátane výsledkov a výkonnosti programov sa budú teraz prenášať elektronicky a každé dva mesiace, čo znamená, že otvorená platforma údajov bude aktualizovaná takmer v reálnom čase. Navrhuje sa, aby sa monitorovacím výborom poskytla významnejšia úloha pri dohľade nad výkonnosťou programu a všetkých faktorov ovplyvňujúcich túto skutočnosť. V záujme transparentnosti sa bude požadovať, aby boli dokumenty predložené monitorovacím výborom verejne dostupné. V prípade všetkých fondov bude ročné preskúmanie výkonnosti príležitosťou na politický dialóg o kľúčových otázkach implementácie a výkonnosti programu. Častý prenos údajov umožňuje zjednodušiť proces preskúmania výkonnosti. V prípade fondov politiky súdržnosti to umožňuje vyradenie dokumentu o výročnej správe – výročné hodnotiace zasadnutie bude založené na najnovších výsledkoch a predloženom obmedzenom súbore kvalitatívnych informácií. Pokiaľ ide o viditeľnosť a komunikáciu, boli posilnené povinnosti orgánov zodpovedných za programy a prijímateľov. Požiadavky na spoločnú komunikáciu, transparentnosť a viditeľnosť zaručia koherentnejšie, účinnejšie a efektívnejšie komunikačné opatrenia.

Hodnotenia sa uskutočnia v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcej legislatívy a politiky by mali tvoriť základ pre posúdenia vplyvu možností ďalšieho konania. V hodnoteniach sa posúdia účinky programu na mieste na základe programových ukazovateľov a cieľov a podrobnej analýzy stupňa, do akého je program relevantný, účinný, efektívny, poskytuje pridanú hodnotu EÚ a je koherentný s inými politikami EÚ. Hodnotenia budú zahŕňať získané poznatky, problémy a príležitosti na ďalšie zlepšenie akcií a ich vplyvov. Hlava V: Finančná podpora Na zníženie administratívnej záťaže všeobecné nariadenie systematizuje a zvyšuje používanie zjednodušeného vykazovania nákladov, t. j. paušálna refundácia, štandardná stupnica jednotkových nákladov alebo jednorazové platby. Aby sa tieto možnosti dali ľahšie uplatňovať, všeobecné nariadenie zjednodušuje pravidlá a metódy výpočtu, čím poskytuje viac štandardných možností, ktoré sa opierajú o súhrnný návrh Komisie. Možnosťou platieb založených na podmienkach sa takisto prispeje k zameraniu na výkonnosť, čím sa umožnia platby na základe dosiahnutej a overenej výkonnosti. Finančné nástroje budú kľúčovým mechanizmom realizácie pre investície vytvárajúce príjem alebo úspory nákladov v období 2021 – 2027. Ustanovenia na ich použitie boli zjednodušené a zmodernizované s cieľom zabezpečiť lepšiu a jednoduchšiu implementáciu, ako aj rýchlejšie stanovenie: ·Finančné nástroje budú od začiatku lepšie začlenené do programovania a implementačného procesu a ex ante posúdenie sa náležite zjednoduší. ·Riadiace orgány budú mať tie isté základné flexibilné implementačné možnosti – riadenie, za ktoré zodpovedá riadiaci orgán, alebo priame riadenie riadiacim orgánom – avšak súvisiace podmienky sa zjednodušili. ·Kombinácia zdrojov EÚ bude možná v rámci jedného súboru pravidiel. Nebude už dochádzať k množeniu rôznych pravidiel uplatňovaných na podobné situácie. ·Na kombináciu grantov s finančnými nástrojmi sa navrhuje flexibilita. ·Pravidlá oprávnenosti boli objasnené a pravidlá týkajúce sa nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením boli zjednodušené, pričom ostávajú naďalej orientované na výkonnosť, aby podporili účinné riadenie. ·Pravidlá týkajúce sa platieb boli značné zjednodušené, pričom sa zachovalo základné dôležité prepojenie medzi platbami do finančných nástrojov a príslušnými úhradami vyplatenými konečným prijímateľom. ·V záujme umožnenia plynulejšieho toku z jedného obdobia do ďalšieho sa vykonala jednoduchá kodifikácia spätných tokov a recyklácie finančných prostriedkov. ·Nebude existovať ďalšie osobitné podávanie správ o finančných nástrojoch, keďže sú začlenené do rovnakého systému podávania správ ako ostatné formy financovania. Ďalšie zjednodušenia: ·Kombinácia rôznych fondov – ako aj finančných nástrojov a grantov – je stanovená v jednoduchých pravidlách. ·Už nebudú existovať špecifické pravidlá pre investície vytvárajúce príjem. ·Nebude existovať žiadny proces týkajúci sa veľkých projektov (namiesto toho bude strategické projekty sledovať monitorovací výbor). ·Financovanie sa zjednoduší, napríklad vďaka známky excelentnosti. Aby sa zabránilo plytvaniu v súťažiach so subvenciami, boli posilnené ustanovenia o premiestňovaní podnikov. Hlava VI: Riadenie a kontrola

Úlohy a zodpovednosť jednotlivých subjektov v systéme riadenia a kontroly sú stanovené jasnejšie. Nie je potrebný proces určovania. Ustanovenia podporujú zachovanie existujúcich systémov a jednoduchšie pravidlá pre určenie nových subjektov. Požiadavky oprávnenosti pomôžu zabezpečiť, aby len kvalitné operácie s najvyšším príspevkom k dohodnutým cieľom a s najlepším pomerom nákladov a prínosov dostali podporu. Takisto sa navrhuje systematicky kontrolovať, či je operácia finančné udržateľná a či jej environmentálny skríning vychádzal z najnovších požiadaviek. Počet kontrol a auditov sa výrazne zníži. Tým sa zmenší administratívna záťaž pre orgány zodpovedné za program a pre prijímateľov. Okrem ustanovení v predchádzajúcich hlavách na zníženie zaťaženia spojeného s auditom sa v tejto hlave ďalej znižuje záťaž pomocou týchto krokov: ·rozšírenie zásady jedného auditu, ·menší počet kontrol, ·pokiaľ ide o programy s nižšou mierou chybovosti posilnený primeraný prístup založený na dobre fungujúcom národnom systéme s režimom minimálneho auditu na účely uistenia. Návrhy projektov, ktoré dostali známku excelentnosti v rámci Európskeho horizontu, už nebudú musieť prechádzať ďalším procesom podávania žiadosti a výberu, ak sú konzistentné so stratégiou pre inteligentnú špecializáciu daného programu. Tým sa zníži záťaž pre manažérov aj prijímateľov. Podobne by sa tento prístup mohol rozšíriť na iné nástroje EÚ, ako LIFE+ alebo Erasmus+. Hlava VII: Finančné riadenie, predloženie a preskúmanie účtov a finančné opravy Systém ročných účtov zostáva zachovaný vrátane zachovania 10 % súm vykázaných v priebežných platbách. Predkladanie žiadostí o platby sa bude riadiť pravidelným harmonogramom a bude sa uskutočňovať štyrikrát ročne. Pri nulových účtoch sa nebude vyžadovať príslušný postup. Tento oddiel obsahuje aj pravidlá zrušenia viazanosti. Aby vďaka zjednodušeniu mohli programy znížiť oneskorenia a aby sa podporilo správne finančné riadenie, ako aj včasná implementácia, všeobecné nariadenie obsahuje pravidlo „n + 2“. Z rovnakých dôvodov sa úroveň zálohovej platby znížila na ročnú platbu vo výške 0,5 % celkovej podpory z fondov. Preto v záujme zabezpečenie dostatočných zdrojov môže byť revízia ročných úprav zálohových platieb pre EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF v období 2014 – 2020 nevyhnutná. Hlava VIII: finančný rámec Táto hlava stanovuje finančné alokácie a spolufinancovanie založené na kategóriách regiónov a uplatňuje sa na EFRR, ESF+ a Kohézny fond. Všeobecné nariadenie takisto vracia miery spolufinancovania pre tieto tri fondy na úrovne pred finančnou krízou. Miery spolufinancovanie EÚ pre tieto trie fondy sa v období 2007 – 2013 zvýšili. Bola to reakcia na finančnú krízu, aby sa udržali dôležité investície v čase napätých verejných rozpočtov. Vysoké miery spolufinancovania EÚ už nie sú potrebné a nižšie miery podporujú „zodpovednosť“. Nižšie miery spolufinancovania EÚ takisto zvýšia celkový rozpočet politiky súdržnosti pri zohľadnení národných príspevkov. To prispeje aj k finančnej flexibilite, ktorú majú členské štáty, keďže miery spolufinancovania na úrovni programu a priorít by sa mohli stanovovať flexibilne. Hlava IX: delegovanie právomoci, vykonávacie, prechodné a záverečné ustanovenia S cieľom zabezpečiť skoré začatie vykonávania v ďalšom období sa všetky potrebné legislatívne ustanovenia zahrnú do legislatívneho balíka (buď do VN, alebo do špecifických nariadení pre jednotlivé fondy). Predovšetkým sa výrazne znižuje počet udelení právomoci, ktorý sa zachováva na minimálnej úrovni. Zabráni sa tým možným oneskoreniam pri vypracúvaní a prijímaní sekundárnych právnych predpisov. Zabezpečuje sa tak aj vnútorná koherentnosť legislatívnych ustanovení a predvídateľnosť pre zainteresované strany, keďže všetky platné pravidlá EÚ budú na jednom mieste. Zavedú sa podmienky pre operácie, ktoré podliehajú fázovej implementácii, s cieľom zabezpečiť jasnosť a právnu istotu okolností, za ktorých je postupné vykonávanie prijateľné. 2018/0196 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 177, článok 322 ods. 1 písm. a) a článok 349, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia sa v záujme posilnenia svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti má zameriavať na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch alebo ostrovoch a že mimoriadnu pozornosť treba venovať vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami. V článku 175 ZFEÚ sa vyžaduje, aby Únia podporovala dosiahnutie týchto cieľov prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu – usmerňovacej sekcie, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskej investičnej banky a ďalších nástrojov. V článku 322 ZFEÚ sa stanovuje základ pre prijatie rozpočtových pravidiel upravujúcich postup zostavovania a plnenia rozpočtu a predkladania a auditu účtov, ako aj kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. (2)S cieľom ďalej rozvíjať koordinovanú a harmonizovanú implementáciu fondov Únie, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia, konkrétne Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európsky sociálny fond plus (ďalej len „ESF+“), Kohézny fond, opatrenia financované v rámci zdieľaného riadenia, pokiaľ ide o Európsky námorný a rybársky fond (ďalej len „ENRF“), Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „AMIF“), Fond pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „ISF“) a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“), by sa mali stanoviť rozpočtové pravidlá založené na článku 322 ZFEÚ pre všetky tieto fondy (ďalej len „fondy“), v ktorých sa jasne určí rozsah pôsobnosti príslušných ustanovení. Okrem toho by sa mali stanoviť spoločné ustanovenia na základe článku 177 ZFEÚ, ktoré sa budú vzťahovať na špecifické pravidlá pre jednotlivé politiky EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF. (3)V dôsledku špecifík každého fondu by sa na doplnenie ustanovení tohto nariadenia mali v samostatných nariadeniach (ďalej len „špecifické nariadenia pre jednotlivé fondy“) stanoviť osobitné pravidlá uplatniteľné na jednotlivé fondy, ako aj na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) v rámci EFRR. (4)Najvzdialenejšie regióny a severné riedko osídlené regióny by mali mať prospech z osobitných opatrení a dodatočného financovania podľa článku 349 ZFEÚ a článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení z roku 1994. (5)Pri implementácii fondov by sa mali dodržiavať horizontálne princípy vymedzené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásad subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 ZEÚ, berúc do úvahy Chartu základných práv Európskej únie. Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska, ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Fondy by nemali podporovať akcie, ktoré prispievajú k akejkoľvek forme segregácie. Ciele fondov by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článku 11 a článku 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu musia byť operácie, ktoré sú prospešné pre podniky, v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci stanovenými v článku 107 a článku 108 ZFEÚ. (6)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, obstarávania, cien, nepriamej implementácie a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa týkajú aj ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov, pokiaľ ide o právny štát, v členských štátoch, keďže dodržiavanie zásad právneho štátu je základným predpokladom správneho finančného riadenia a účinného financovania z prostriedkov EÚ. (7)Ak má Komisia stanovenú lehotu na prijatie akékoľvek opatrenia voči členským štátom, mala by zobrať do úvahy všetky potrebné informácie a dokumenty včas a účinným spôsobom. Ak sú predložené dokumenty členských štátov neúplné alebo nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia a špecifických nariadení pre jednotlivé fondy, teda neumožňujú Komisii prijať opatrenie na základe úplných informácií, táto lehota by sa mala pozastaviť dovtedy, kým členské štáty nesplnia regulatórne požiadavky. (8)V záujme dosiahnutia priorít Únie by mali fondy sústrediť svoju podporu na obmedzený počet cieľov politiky v súlade so svojimi úlohami a cieľmi vychádzajúcimi zo zmluvy. Ciele politiky pre AMIF, ISF a BMVI by mali byť stanovené v príslušných špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy. (9)V záujme zohľadnenia významu boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody, ako aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja fondy prispejú k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov na podporu cieľov v oblasti klímy. (10)Časť rozpočtu Únie pridelenú na fondy by Komisia mala plniť v rámci zdieľaného riadenia s členskými štátmi v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) [číslo nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Preto by pri implementácii fondov v rámci zdieľaného riadenia Komisia a členské štáty mali dodržiavať zásady uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ako sú zásady správneho finančného riadenia, transparentnosti a nediskriminácie.

(11)Pri implementácii fondov je kľúčovým prvkom zásada partnerstva, ktorá vychádza z prístupu viacúrovňového riadenia a zabezpečuje zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. S cieľom zaistiť kontinuitu pri organizácii partnerstva by sa malo naďalej uplatňovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014. (12)Na úrovni Únie je európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík rámcom na určenie národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty vypracujú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu týchto reformných priorít. Tieto stratégie by sa mali predložiť spolu s každoročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na stanovenie a koordináciu prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporované z vnútroštátnych finančných prostriedkov a finančných prostriedkov Únie. Mali by slúžiť aj na koherentné využívanie finančných prostriedkov Únie a na maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať najmä z fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a fondu InvestEU. (13)Členské štáty by mali stanoviť, ako sa budú pri príprave programových dokumentov zohľadňovať príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a príslušné odporúčania Rady prijaté v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ. Počas programového obdobia 2021 – 2027 (ďalej len „programové obdobie“) by členské štáty mali pravidelne informovať monitorovací výbor a Komisiu o pokroku pri implementácii programov na podporu odporúčaní pre jednotlivé krajiny. V rámci preskúmania v polovici obdobia by členské štáty mali okrem iného zvážiť potrebu úprav programov v záujme zohľadnenia príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých alebo upravených od začiatku programového obdobia. (14)Pokiaľ ide o ich programy, ako aj finančné potreby pridelené na investície do nízkouhlíkových technológií, členské štáty by mali zohľadniť obsah svojho návrhu národného plánu v oblasti energetiky a klímy, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia o riadení energetickej únie, ako aj výsledky procesu, z ktorého vyplynú odporúčania Únie týkajúce sa týchto plánov. (15)Partnerská dohoda vypracovaná každým členským štátom by mala byť strategickým dokumentom, ktorým sa riadia rokovania o návrhoch programov medzi Komisiou a dotknutým členským štátom. S cieľom znížiť administratívnu záťaž by nemalo byť potrebné meniť partnerskú dohodu počas programového obdobia. Aby sa uľahčilo programovanie a predišlo prekrývaniu obsahu v programových dokumentoch, môžu byť partnerské dohody súčasťou programu. (16)Každý členský štát by mal mať flexibilitu prispieť do fondu InvestEU na účely poskytnutia rozpočtových záruk na investície v tomto členskom štáte. (17)Na zabezpečenie nevyhnutných predpokladov účinného a efektívneho využívania podpory Únie poskytnutej z fondov by sa mal vypracovať obmedzený zoznam základných podmienok, ako aj stručný a vyčerpávajúci súbor objektívnych kritérií na ich posúdenie. Každá základná podmienka by sa mala viazať na špecifický cieľ a mala by sa automaticky uplatňovať v prípadoch, keď je špecifický cieľ vybraný na podporu. Ak tieto podmienky nie sú splnené, výdavky týkajúce sa operácií v rámci súvisiacich špecifických cieľov by sa nemali zahrnúť do žiadostí o platbu. Aby sa zachoval priaznivý investičný rámec, malo by sa pravidelne monitorovať priebežné plnenie základných podmienok. Takisto je dôležité zabezpečiť, aby sa operácie vybrané na podporu vykonali v súlade so zavedenými stratégiami a plánovacími dokumentmi na zabezpečenie splnenia základných podmienok, čím sa zaručí, že všetky spolufinancované operácie sú v súlade s politickým rámcom Únie. (18)Členské štáty by mali vytvoriť výkonnostný rámec pre každý program, ktorý pokrýva všetky ukazovatele, čiastkové ciele a cieľové hodnoty na účely monitorovania, podávania správ a hodnotenia výkonnosti programov. (19)Členský štát by mal vykonať preskúmanie v polovici obdobia každého programu podporovaného z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu. Týmto preskúmaním by sa malo zabezpečiť plnohodnotné prispôsobenie programov na základe výkonnosti programov a zároveň sa poskytne príležitosť na zohľadnenie nových výziev a príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny vydaných v roku 2024. Súčasne by mala Komisia v roku 2024 spolu s technickou úpravou pre rok 2025 preskúmať celkové alokácie všetkých členských štátov v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu politiky súdržnosti na roky 2025, 2026 a 2027, a to v súlade s alokačnou metódou stanovenou v príslušnom základnom akte. Uvedené preskúmanie spolu s výsledkami preskúmania v polovici obdobia by mali mať za následok zmeny programu, na základe ktorých sa upravia finančné alokácie na roky 2025, 2026 a 2027. (20)Mechanizmy na zabezpečenie prepojenia medzi politikami financovania z prostriedkov Únie a správou hospodárskych záležitostí Únie by sa mali ďalej spresniť, aby mohla Komisia predložiť Rade návrh na čiastočné alebo úplné pozastavenie záväzkov týkajúcich sa jedného alebo viacerých programov dotknutého členského štátu, ak tento členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti s procesom správy hospodárskych záležitostí. S cieľom zabezpečiť jednotné vykonávanie tohto nariadenia a s ohľadom na význam finančných účinkov opatrení, ktoré sa ukladajú podľa tohto nariadenia, by sa na Radu mali preniesť vykonávacie právomoci, pričom Rada by mala konať na základe návrhu Komisie. S cieľom uľahčiť prijímanie rozhodnutí, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie účinných opatrení v súvislosti s procesom správy hospodárskych záležitostí, by sa malo uplatňovať hlasovanie na základe pravidla obrátenej kvalifikovanej väčšiny. (21)Je potrebné stanoviť spoločné požiadavky, pokiaľ ide o obsah programov, pričom sa zohľadní osobitný charakter každého fondu. Tieto spoločné požiadavky môžu dopĺňať pravidlá pre jednotlivé fondy. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX] (ďalej len „nariadenie o EÚS“) by sa mali stanoviť osobitné ustanovenia o obsahu programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg). (22)S cieľom zabezpečiť pružnosť pri implementácii programov a znížiť administratívnu záťaž by sa mali povoliť obmedzené finančné prevody medzi prioritami toho istého programu bez toho, aby bolo potrebné rozhodnutie Komisie o zmene programu. Na zabezpečenie aktuálnych informácií o finančných alokáciách pre každú prioritu by sa mali Komisii predložiť upravené finančné tabuľky. (23)V záujme posilnenia prístupu integrovaného územného rozvoja by sa investície vo forme územných nástrojov, ako sú integrované územné investície (ďalej len „IÚI“), miestny rozvoj vedený komunitou alebo akýkoľvek iný územný nástroj v rámci cieľa politiky „Európa bližšie k občanom“ podporujúci iniciatívy, ktoré si daný členský štát vytvoril na investície plánované pre EFRR, mali zakladať na stratégiách územného a miestneho rozvoja. Na účely IÚI a územných nástrojov navrhnutých členskými štátmi by sa mali stanoviť minimálne požiadavky na obsah územných stratégií. Za vypracovanie a schválenie týchto územných stratégií by mali byť zodpovedné príslušné orgány alebo subjekty. Zapojenie príslušných orgánov alebo subjektov do implementácie územných stratégií by sa malo zaručiť tým, že sa zabezpečí, aby boli zodpovedné za výber operácií, ktoré sa majú podporiť, alebo zapojené do tohto výberu. (24)V záujme lepšej mobilizácie potenciálu na miestnej úrovni je potrebné posilniť a uľahčiť miestny rozvoj vedený komunitou. Mal by zohľadniť miestne potreby a potenciál, ako aj príslušné sociálno-kultúrne charakteristiky a mal by zabezpečiť štrukturálne zmeny, budovať kapacitu komunít a stimulovať inováciu. V záujme realizácie stratégií miestneho rozvoja by sa mali posilniť úzka spolupráca a integrované využívanie fondov. Zodpovednosť za návrh a vykonávanie stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou by v zásade mali mať miestne akčné skupiny, ktoré zastupujú záujmy komunity. V záujme uľahčenia koordinovanej podpory stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou z rôznych fondov a na uľahčenie ich implementácie by sa malo umožniť využívanie prístupu „hlavného fondu“. (25)S cieľom znížiť administratívnu záťaž by sa technická pomoc na podnet členského štátu mala implementovať prostredníctvom paušálnej sadzby na základe pokroku v implementácii programu. Táto technická pomoc sa môže doplniť cielenými administratívnymi opatreniami zameranými na budovanie kapacít s využitím metód refundácie, ktoré nie sú spojené s nákladmi. Akcie a ciele, ako aj príslušné platby Únie môžu byť dohodnuté v pláne a viesť k platbám za výsledky v praxi. (26)Je vhodné objasniť, že ak členský štát navrhne Komisii, aby sa priorita programu alebo jeho časti podporovala prostredníctvom systému financovania, ktorý nie je spojený s nákladmi, dohodnuté akcie, ciele a podmienky by mali súvisieť s konkrétnymi investíciami realizovanými v rámci programov zdieľaného riadenia v tomto členskom štáte alebo regióne. (27)Členské štáty by mali zriadiť monitorovacie výbory na účely preskúmania výkonnosti programov. V prípade EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu by výročné správy o vykonávaní mali byť nahradené každoročným štruktúrovaným dialógom o politike na základe najnovších informácií a údajov o implementácii programov, ktoré sprístupní členský štát. (28)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 existuje potreba hodnotiť fondy na základe informácií získaných prostredníctvom špecifických požiadaviek monitorovania a zároveň predchádzať nadmernej regulácii a administratívnej záťaži, najmä vo vzťahu k členským štátom. Ak je to vhodné, môžu tieto požiadavky zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov fondov v praxi. (29)S cieľom zabezpečiť dostupnosť komplexných aktuálnych informácií o implementácii programov by sa malo vyžadovať častejšie elektronické podávanie správ o kvantitatívnych údajoch. (30)V záujme prípravy súvisiacich programov a činností na nasledujúce programové obdobie by Komisia mala vykonať posúdenie fondov v polovici obdobia. Na konci programového obdobia by Komisia mala vykonať hodnotenie ex post fondov, ktoré by sa malo zamerať na vplyv fondov.

(31)Orgány zodpovedné za programy, prijímatelia a zainteresované strany v členských štátoch by mali zvýšiť informovanosť o výsledkoch financovania z prostriedkov Únie a primerane informovať širokú verejnosť. Činnosti na zabezpečenie transparentnosti, informovania a viditeľnosti sú nevyhnutné na zviditeľnenie akcií Únie v praxi a mali by byť založené na pravdivých, presných a aktuálnych informáciách. Aby boli tieto požiadavky vykonateľné, orgány zodpovedné za programy a Komisia by mali mať v prípade nesúladu možnosť uplatniť nápravné opatrenia. (32)Riadiace orgány by mali uverejňovať štruktúrované informácie o vybraných operáciách a prijímateľoch na webovom sídle programu, z ktorého sa poskytuje podpora na operáciu, s prihliadnutím na požiadavky na ochranu osobných údajov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. (33)S cieľom zjednodušiť využívanie fondov a znížiť riziko chýb je vhodné vymedziť formy príspevku Únie členským štátom a formy podpory poskytovanej členskými štátmi prijímateľom. (34)Pokiaľ ide o granty, ktoré sa poskytujú prijímateľom, členské štáty by mali čoraz viac využívať zjednodušené vykazovanie nákladov. Prahová hodnota spojená s povinným používaním zjednodušeného vykazovania nákladov by mala byť viazaná na celkové náklady operácie s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými operáciami pod prahovou hodnotou, bez ohľadu na to, či podpora má verejný alebo súkromný charakter. (35)S cieľom umožniť okamžité uplatňovanie paušálnych sadzieb každá paušálna sadzba stanovená členskými štátmi v období 2014 – 2020 na základe spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metódy výpočtu by sa mala naďalej uplatňovať na podobné operácie podporované podľa tohto nariadenia bez toho, aby bola potrebná nová metóda výpočtu. (36)S cieľom optimalizovať využívanie spolufinancovaných investícií do životného prostredia by sa mala zabezpečiť synergia s programom LIFE pre životné prostredie a ochranu klímy, najmä na základe strategických integrovaných projektov a strategických projektov v oblasti prírody programu LIFE. (37)V záujme zabezpečenia právnej zrozumiteľnosti je vhodné špecifikovať obdobie oprávnenosti výdavkov alebo nákladov súvisiacich s operáciami podporovanými z fondov podľa tohto nariadenia a obmedziť podporu pre dokončené operácie. Treba objasniť aj dátum, od ktorého sa výdavky stanú oprávnenými na podporu z fondov v prípade prijatia nových programov alebo zmien v programoch, vrátane výnimočnej možnosti predĺžiť obdobie oprávnenosti na začiatok prírodnej katastrofy, ak vznikne naliehavá potreba mobilizovať zdroje v rámci reakcie na takúto katastrofu. (38)V záujme účinnosti, spravodlivosti a udržateľného vplyvu fondov by sa mali zaviesť ustanovenia, ktoré zaručia, že investície do infraštruktúr alebo produktívne investície sú trvalé a predídu využívaniu fondov na neoprávnené zvýhodnenie. Riadiace orgány by mali venovať osobitnú pozornosť tomu, aby nepodporovali pri výbere operácií premiestnenie a aby zaobchádzali s neoprávnene vyplatenými sumami na operácie, ktoré nespĺňajú požiadavku trvalosti, ako s nezrovnalosťami. (39)Podpora z Kohézneho fondu a EFRR by sa v spoločných programoch v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu mohla kombinovať s podporou z ESF+, aby sa zlepšila komplementarita a zjednodušila implementácia. (40)V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie, by sa malo vyvíjať úsilie o synergiu najmä medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi vrátane nástroja na realizáciu reforiem. Táto synergia by sa mala dosiahnuť na základe kľúčových mechanizmov, a to uznania paušálnych sadzieb pre oprávnené náklady z programu Európsky horizont v prípade podobnej operácie a možnosť kombinovať v rámci tej istej operácie financovanie z rôznych nástrojov Únie za predpokladu, že sa pritom vyhne dvojitému financovaniu. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť pravidlá, ako predísť doplnkovému financovaniu z fondov. (41)Finančné nástroje by sa nemali použiť na podporu činností refinancovania, ako je nahradenie existujúcich dohôd o úvere alebo iných foriem financovania investícií, ktoré už boli fyzicky ukončené alebo v plnej miere implementované k dátumu investičného rozhodnutia, ale skôr na podporu akéhokoľvek typu nových investícií v súlade so základnými cieľmi politiky. (42)Rozhodnutie financovať podporné opatrenia prostredníctvom finančných nástrojov by sa malo prijať na základe ex ante posúdenia. V tomto nariadení by sa mali stanoviť minimálne povinné prvky ex ante posúdení a členským štátom by sa malo umožniť využiť ex ante posúdenie vykonané v období 2014 – 2020, v prípade potreby aktualizované, aby sa zabránilo administratívnej záťaži a zdržaniam pri zriaďovaní finančných nástrojov. (43)S cieľom uľahčiť implementáciu určitých typov finančných nástrojov, ak sa predpokladá doplnková grantová podpora, je možné uplatňovať pravidlá týkajúce sa finančných nástrojov na takúto kombináciu v rámci operácie pomocou jedného finančného nástroja. Mali by sa stanoviť osobitné podmienky, ktoré by v takýchto prípadoch zabránili dvojitému financovaniu. (44)S cieľom riešiť osobitné potreby cieľových regiónov by riadiace orgány mali mať možnosť rozhodnúť o najvhodnejších možnostiach implementácie finančných nástrojov, pričom plne dodržiavajú uplatniteľné pravidlá štátnej pomoci a verejného obstarávania, ktoré sa už objasnili v programovom období 2014 – 2020. (45)V súlade so zásadou a pravidlami zdieľaného riadenia by členské štáty a Komisia mali zodpovedať za riadenie a kontrolu programov a poskytovať uistenie o zákonnosti a riadnosti využívania fondov. Keďže členské štáty by mali mať za toto riadenie a kontrolu primárnu zodpovednosť a mali by zabezpečiť, aby operácie podporované z fondov boli v súlade s uplatniteľným právom, mali by sa v tejto súvislosti stanoviť ich povinnosti. V tomto kontexte by sa mali stanoviť aj právomoci a povinnosti Komisie. (46)S cieľom urýchliť začiatok implementácie programu by sa malo umožniť zachovanie vykonávacích opatrení z predchádzajúceho programového obdobia. Pokiaľ nie sú potrebné nové technológie, malo by sa zachovať používanie počítačového systému, ktorý už bol vytvorený na predchádzajúce programové obdobie a podľa potreby upravený. (47)S cieľom zefektívniť funkcie riadenia programu by sa mala zachovať integrácia účtovných funkcií s funkciami riadiaceho orgánu v prípade programov podporovaných z AMIF, ISF a BMVI a túto možnosť by mali mať aj ostatné fondy. (48)Keďže riadiaci orgán nesie hlavnú zodpovednosť za účinnú a efektívnu implementáciu fondov, a teda plní značný počet funkcií, mali by sa podrobne uviesť jeho funkcie v súvislosti s výberom projektov, riadením programov a podporou monitorovacieho výboru. Vybrané operácie by mali byť v súlade s horizontálnymi princípmi. (49)S cieľom optimalizovať synergiu medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi by sa malo zjednodušiť poskytovanie podpory pre operácie, ktoré už dostali certifikáciu známky excelentnosti. (50) Na zabezpečenie primeranej rovnováhy medzi účinnou a efektívnou implementáciou fondov a súvisiacimi administratívnymi nákladmi a administratívnou záťažou frekvencia, rozsah a pôsobnosť overovaní zo strany riadiaceho orgánu by sa mali zakladať na posúdení rizika, pri ktorom sa zohľadnia faktory, ako sú typ vykonávaných operácií, prijímatelia, ako aj úroveň rizika identifikovaného na základe predchádzajúcich overovaní zo strany riadiaceho orgánu a auditov.

(51)Orgán auditu by mal vykonávať audity a zabezpečiť, že audítorské stanovisko poskytnuté Komisii je spoľahlivé. Mal by zabezpečiť aj to, že audítorské stanovisko by malo Komisii poskytnúť uistenie o týchto troch bodoch: zákonnosť a riadnosť deklarovaných výdavkov, účinné fungovanie systémov riadenia a kontroly a úplnosť, presnosť a pravdivosť účtov. (52)Malo by byť možné znížiť požiadavky na overovanie a audit, ak existuje uistenie, že program funguje účinne počas posledných dvoch po sebe nasledujúcich rokov, pretože to dokazuje, že fondy sa implementujú účinne a efektívne počas dlhšieho obdobia. (53)Na zníženie administratívnej záťaže prijímateľov a administratívnych nákladov by sa malo špecifikovať konkrétne uplatňovanie zásady jedného auditu pre fondy. (54)Na zlepšenie finančného riadenia by mal byť stanovený zjednodušený systém zálohových platieb. Systémom zálohových platieb by sa malo zabezpečiť, že členský štát má od začiatku implementácie programu prostriedky na poskytovanie podpory prijímateľom. (55)S cieľom znížiť administratívnu záťaž pre členské štáty, ako aj pre Komisiu by sa mal stanoviť povinný harmonogram štvrťročných žiadostí o platbu. Na platby Komisie by sa malo naďalej vzťahovať 10 % zadržanie až do platby ročného zostatku účtov, keď Komisia bude môcť dospieť k záveru, že účty sú úplné, presné a pravdivé. (56)S cieľom znížiť administratívnu záťaž by sa mal zjednodušiť postup ročného schválenia účtov stanovením jednoduchších spôsobov vyplácania a vymáhania súm, pri ktorých neexistuje dohoda medzi Komisiou a členským štátom. (57)Na úrovni členských štátov a Komisie by sa mali stanoviť a uplatňovať proporcionálne opatrenia v záujme ochrany finančných záujmov a rozpočtu Únie. Komisia by mala mať možnosť prerušiť lehotu na platbu, pozastaviť priebežné platby a uplatniť finančné opravy, pokiaľ sú splnené príslušné podmienky. Komisia by mala dodržať zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu, závažnosť a frekvenciu nezrovnalostí a ich finančné dôsledky pre rozpočet Únie. (58)Členské štáty by mali takisto predchádzať všetkým nezrovnalostiam vrátane podvodu zo strany prijímateľov, odhaľovať ich a účinne riešiť. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže navyše vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadeniami (Euratom, ES) č. 2988/95 a č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici (EÚ) 2017/1371 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva. Členské štáty by mali prijať nevyhnutné opatrenia na to, aby každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovali pri ochrane finančných záujmov Únie, udelili Komisii, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF), Európskej prokuratúre (EPPO) a Európskemu dvoru audítorov (ECA) nevyhnutné práva a prístup a zabezpečili, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. Členské štáty by mali Komisii podávať správy o zistených nezrovnalostiach vrátane podvodu a o ich ďalšom postupe, ako aj o následných opatreniach v súvislosti s vyšetrovaniami úradu OLAF. (59)V záujme posilnenia finančnej disciplíny je vhodné vymedziť mechanizmy na zrušenie viazanosti rozpočtových záväzkov na úrovni programov. (60)S cieľom presadiť ciele ZFEÚ týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti by sa v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu mali podporiť všetky regióny. Na poskytnutie vyváženej a postupnej podpory a odzrkadlenie úrovne hospodárskeho a sociálneho rozvoja by sa mali zdroje v rámci uvedeného cieľa alokovať z EFRR a ESF+ na základe alokačného kľúča, ktorý zohľadňuje predovšetkým HDP na obyvateľa. Členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa nepresahuje 90 % priemeru Únie, by mali v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu získať podporu z Kohézneho fondu. (61)Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určenie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory z fondov. Na tieto účely by malo určenie regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zmeneným nariadením Komisie (ES) č. 868/2014. (62)S cieľom stanoviť primeraný finančný rámec pre EFRR, ESF+ a Kohézny fond by Komisia mala vypracovať ročné rozdelenie dostupných alokácií podľa členských štátov v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu spolu so zoznamom oprávnených regiónov, ako aj alokácií pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg). Vzhľadom na to, že národné alokácie členských štátov by sa mali stanoviť na základe štatistických údajov a prognóz dostupných v roku 2018, a vzhľadom na neistý charakter prognóz, by Komisia mala v roku 2024 preskúmať celkové alokácie všetkých členských štátov na základe najaktuálnejších štatistík dostupných v tom čase a ak kumulatívny rozdiel dosiahne viac ako ± 5 %, tieto alokácie na roky 2025 až 2027 by mala upraviť, aby sa výsledky preskúmania v polovici obdobia a vykonaná technická úprava zároveň zohľadnili v zmenách programov. (63)Projekty transeurópskych dopravných sietí v súlade s nariadením (EÚ) [nové nariadenie o NPE] sa budú aj naďalej financovať z Kohézneho fondu prostredníctvom zdieľaného riadenia a priameho spôsobu implementácie v rámci Nástroja na prepájanie Európy (ďalej len „NPE“). Na základe úspešného prístupu v rámci programového obdobia 2014 – 2020 by sa z Kohézneho fondu malo do NPE na tento účel previesť 10 000 000 000 EUR. (64)Určité množstvo zdrojov z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu by sa malo alokovať na Európsku mestskú iniciatívu, ktorú by mala vykonávať Komisia prostredníctvom priameho alebo nepriameho riadenia. (65)S cieľom zabezpečiť primeranú alokáciu na kategórie regiónov by celkové alokácie pre členské štáty v prípade menej rozvinutých, prechodných a rozvinutejších regiónov v zásade nemali byť prevoditeľné medzi kategóriami. Členské štáty by v záujme naplnenia svojich potrieb riešiť konkrétne výzvy napriek tomu mali mať možnosť požiadať o prevod z alokácií pre rozvinutejšie regióny alebo pre prechodné regióny na menej rozvinuté regióny a toto rozhodnutie by mali odôvodniť. S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné zdroje pre menej rozvinuté regióny by sa mal stanoviť strop pre prevody na rozvinutejšie regióny alebo prechodné regióny. Nemal by byť možný prevod zdrojov medzi jednotlivými cieľmi. (66)V súvislosti s výnimočnými a osobitnými okolnosťami ostrova Írsko a vzhľadom na podporu spolupráce medzi jeho severnou a južnou časťou v rámci Veľkopiatkovej dohody by mal pokračovať cezhraničný program PEACE PLUS a mal by nadviazať na činnosť predošlých programov, Peace a INTERREG, medzi pohraničnými grófstvami Írska a Severného Írska. Vzhľadom na svoj praktický význam by sa mal tento program podporiť osobitnou alokáciou na ďalšiu podporu mierových akcií a akcií na zmierenie a takisto by mal program dostať primeraný podiel z alokácie pre Írsko v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg). (67)Treba stanoviť maximálne miery spolufinancovania v oblasti politiky súdržnosti podľa kategórie regiónov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásady spolufinancovania prostredníctvom vhodnej úrovne verejnej alebo súkromnej vnútroštátnej podpory. Tieto miery by mali odrážať úroveň hospodárskeho rozvoja regiónov, pokiaľ ide o HDP na obyvateľa vo vzťahu k priemeru EÚ-27. (68)S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu prvkov obsiahnutých v určitých prílohách k tomuto nariadeniu, t. j. pokiaľ ide o dimenzie a kódy pre typy intervencie, vzory partnerských dohôd a programov, vzory na prenos údajov, používanie znaku Únie, prvky týkajúce sa dohôd o financovaní a strategických dokumentov, audítorsky záznam, systémy elektronickej výmeny údajov, vzory pre opis systému riadenia a kontroly, vyhlásenie riadiaceho subjektu, audítorské stanovisko, výročnú kontrolnú správu, stratégiu auditu, žiadosti o platbu, účty, ako aj určenie úrovne finančných opráv. (69)Okrem toho by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o stanovenie kritérií na určenie prípadov nezrovnalostí, ktoré sa majú oznamovať, vymedzenie jednotkových nákladov, jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi uplatniteľnými na všetky členské štáty, ako aj stanovenie bežných štandardizovaných metód výberu vzoriek. (70)Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme zaistenia rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty poskytujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú stály prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa venujú príprave delegovaných aktov.

(71)Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na prijímanie partnerských dohôd, prijímanie alebo zmenu programov, ako aj na uplatňovanie finančných opráv. Vykonávacie právomoci týkajúce sa formátu, ktorý sa má používať na podávanie správ o nezrovnalostiach, na elektronické údaje, ktoré sa majú zaznamenávať a uchovávať, ako aj na vzor záverečnej správy o výkonnosti, by sa mali realizovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. Napriek všeobecnej povahe týchto aktov by sa mal používať konzultačný postup, keďže stanovujú len technické aspekty, formuláre a vzory. Vykonávacie právomoci vo vzťahu k stanoveniu rozdelenia finančných alokácií pre EFRR, ESF+ a Kohézny fond by sa mali prijať bez komitologických postupov, keďže len odrážajú uplatnenie vopred určenej metodiky výpočtu. (72)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 alebo akékoľvek iné akty uplatniteľné na programové obdobie 2014 – 2020 by sa mali naďalej uplatňovať na programy a operácie podporované z fondov zahrnutých v programovom období 2014 – 2020. Keďže podľa očakávania sa obdobie implementácie nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 predĺži do programového obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a s cieľom zabezpečiť kontinuitu vykonávania určitých operácií schválených uvedeným nariadením, mali by sa zaviesť ustanovenia týkajúce sa jednotlivých fáz. Každá jednotlivá fáza fázovanej operácie, ktorá sleduje rovnaký celkový cieľ, by sa mala implementovať v súlade s pravidlami programového obdobia, v rámci ktorého dostáva finančnú podporu. (73)Ciele tohto nariadenia, a to posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a stanovenie spoločných rozpočtových pravidiel pre časť rozpočtu Únie, ktorá sa plní v rámci zdieľaného riadenia, nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť na jednej strane z dôvodu rozsahu rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov, ako aj obmedzenia finančných zdrojov členských štátov a regiónov, a na druhej strane z dôvodu potreby koherentného implementačného rámca, ktorý sa vzťahuje na viaceré fondy Únie v rámci zdieľaného riadenia. Keďže tieto ciele možno preto lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (74)Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie, PRIJALI TOTO NARIADENIE: HLAVA I

CIELE A VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ PODPORY KAPITOLA I

Predmet úpravy a vymedzenie pojmov Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1.V tomto nariadení sa stanovujú: a)rozpočtové pravidlá pre Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európsky sociálny fond plus (ďalej len „ESF+“), Kohézny fond, Európsky námorný a rybársky fond (ďalej len „ENRF“), Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „AMIF“), Fond pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „ISF“) a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“) (ďalej len „fondy“); b)spoločné ustanovenia uplatniteľné na EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF. 2.Toto nariadenie sa neuplatňuje na zložky ESF+ „zamestnanosť a sociálna inovácia“ a „zdravie“ a na priamo alebo nepriamo riadené časti, pokiaľ ide o ENRF, AMIF, ISF a BMVI, s výnimkou technickej pomoci na podnet Komisie. 3.Na AMIF, ISF a BMVI sa neuplatňujú články 4 a 10, v hlave II kapitola III, v hlave III kapitola II a hlava VIII. 4.Hlava VIII sa neuplatňuje na ENRF. 5.Na programy Interreg sa neuplatňuje: v hlave II kapitole II článok 11 a kapitole III článok 15; v hlave III kapitola I; v hlave IV kapitole I články 33 až 36 a článok 38 ods. 1 až 4, v kapitole II článok 39, v kapitole III článok 45; v hlave VI kapitole II články 67, 71, 73 a 74 a kapitola III. 6.V ďalej uvedených špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy sa môžu stanoviť doplňujúce pravidlá k tomuto nariadeniu, ktoré nesmú byť s týmto nariadením v rozpore. Toto nariadenie má prednosť aj v prípade pochybností, či uplatňovať toto nariadenie alebo špecifické nariadenia pre jednotlivé fondy: a)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o EFRR a KF“); b)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o ESF+“); c)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o EÚS“); d)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o ENRF“);

e)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o AMIF“); f)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o ISF“); g)nariadenie (EÚ) [...] (ďalej len „nariadenie o BMVI“). Článok 2

Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny“ sú odporúčania Rady prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ týkajúce sa štrukturálnych výziev, ktoré je vhodné riešiť prostredníctvom viacročných investícií patriacich do rozsahu pôsobnosti fondov, ako je stanovené v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy, ako aj v príslušných odporúčaniach prijatých v súlade s článkom [XX] nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [číslo nového nariadenia o riadení energetickej únie]; 2.„uplatniteľné právo“ je právo Únie a vnútroštátne právo týkajúce sa jeho uplatňovania; 3.„operácia“ je: a)projekt, zmluva, akcia alebo skupina projektov, ktoré boli vybrané v rámci príslušných programov; b)v kontexte finančných nástrojov – programový príspevok na finančný nástroj a následná finančná podpora, ktorú poskytuje konečným prijímateľom uvedený finančný nástroj; 4.„operácia strategického významu“ je operácia, ktorá rozhodujúcim spôsobom prispieva k plneniu cieľov programu a ktorá je predmetom osobitných monitorovacích a komunikačných opatrení; 5.„priorita“ je v kontexte AMIF, ISF a BMVI špecifický cieľ; v kontexte ENRF je to „typ oblastí podpory“, ako sa uvádza v nomenklatúre stanovenej v prílohe III k nariadeniu o ENRF; 6.„špecifický cieľ“ v kontexte ENRF je „oblasť podpory“, ako sa uvádza v prílohe III k nariadeniu o ENRF; 7.„sprostredkovateľský orgán“ je každý verejnoprávny či súkromnoprávny subjekt, za ktorého činnosť je zodpovedný riadiaci orgán alebo ktorý vykonáva funkcie alebo úlohy v mene tohto orgánu; 8.„prijímateľ“ je: a)verejnoprávny či súkromnoprávny subjekt, subjekt s právnou subjektivitou či bez nej alebo fyzická osoba, ktoré sú zodpovedné za iniciovanie alebo za iniciovanie aj vykonávanie operácií; b)v kontexte verejno-súkromných partnerstiev – verejnoprávny subjekt, ktorý iniciuje operáciu verejno-súkromného partnerstva, alebo súkromný partner vybraný na jej vykonávanie; c)v kontexte schém štátnej pomoci – podnik, ktorému sa poskytuje pomoc; d)v kontexte finančných nástrojov – subjekt, ktorý implementuje holdingový fond, alebo ak neexistuje štruktúra holdingového fondu, – subjekt, ktorý implementuje osobitný fond, alebo ak finančný nástroj riadi riadiaci orgán, – riadiaci orgán; 9.„fond malých projektov“ je operácia v rámci programu Interreg zameraná na výber a implementáciu projektov s obmedzeným objemom finančných prostriedkov;

10.„cieľová hodnota“ je vopred dohodnutá hodnota, ktorú treba dosiahnuť na konci programového obdobia, pokiaľ ide o ukazovateľ zahrnutý v rámci špecifického cieľa; 11.„čiastkový cieľ“ je strednodobá hodnota, ktorú treba dosiahnuť v určitom časovom bode počas programového obdobia, pokiaľ ide o ukazovateľ zahrnutý v rámci špecifického cieľa; 12.„ukazovateľ výstupu“ je ukazovateľ na meranie špecifických cieľov intervencie; 13.„ukazovateľ výsledku“ je ukazovateľ na meranie krátkodobých účinkov podporovaných intervencií s osobitným dôrazom na priamych adresátov, cieľovú populáciu alebo používateľov infraštruktúry; 14.„operácia verejno-súkromného partnerstva“ je operácia, ktorá sa vykonáva v rámci partnerstva medzi verejnými orgánmi a súkromným sektorom v súlade s dohodou o verejno-súkromnom partnerstve a ktorej cieľom je poskytovať verejné služby prostredníctvom zdieľania rizika, využívania expertízy súkromného sektora alebo dodatočných zdrojov kapitálu; 15.„finančný nástroj“ je štruktúra, na základe ktorej sa poskytujú finančné produkty; 16.„finančný produkt“ je kapitálová alebo kvázi kapitálová investícia, úvery a záruky vymedzené v článku 2 nariadenia (EÚ, Euratom) [...] („nariadenie o rozpočtových pravidlách“); 17.„konečný prijímateľ“ je právnická alebo fyzická osoba, ktorá dostáva podporu z fondov prostredníctvom prijímateľa finančných prostriedkov z fondu malých projektov alebo z finančného nástroja; 18.„programový príspevok“ je podpora z fondov a spolufinancovanie z národných verejných a prípadne súkromných zdrojov pre finančný nástroj; 19.„orgán implementujúci finančný nástroj“ je orgán, ktorý sa riadi verejným alebo súkromným právom a vykonáva úlohy holdingového fondu alebo osobitného fondu; 20.„holdingový fond“ je fond zriadený riadiacim orgánom v rámci jedného alebo viacerých programov na implementáciu finančných nástrojov prostredníctvom jedného alebo viacerých osobitných fondov; 21.„osobitný fond“ je fond zriadený riadiacim orgánom alebo holdingovým fondom s cieľom poskytovať finančné produkty konečným prijímateľom; 22.„pákový efekt“ je suma refundovateľného financovania poskytnutého konečným prijímateľom vydelená sumou príspevku z fondov; 23.„multiplikačný pomer“ v kontexte záručných nástrojov je pomer medzi hodnotou príslušných poskytnutých nových úverov, kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií a sumou programového príspevku vyčlenenou, ako sa dohodlo v záručných zmluvách, na úhradu očakávaných a neočakávaných strát z uvedených nových úverov, kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií; 24.„náklady na riadenie“ sú priame alebo nepriame náklady refundované na základe dokladu o výdavkoch vynaložených v dôsledku implementácie finančných nástrojov; 25.„poplatky za riadenie“ sú cena za poskytnuté služby, ako sa stanovuje v dohode o financovaní medzi riadiacim orgánom a orgánom implementujúcim holdingový fond alebo osobitný fond a, ak je to vhodné, medzi orgánom implementujúcim holdingový fond a orgánom implementujúcim osobitný fond; 26.„premiestnenie“ je presun rovnakej alebo podobnej činnosti alebo jej časti v zmysle článku 2 bodu 61a nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 ZFEÚ; 27.„verejný príspevok“ je každý príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu národných, regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej správy alebo každého Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) zriadeného v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006, rozpočtu, Únie, ktorý môžu fondy čerpať, rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo rozpočtu združení orgánov verejnej správy alebo verejnoprávnych subjektov, a na účely stanovenia miery spolufinancovania pre programy alebo priority ESF+ môže zahŕňať prípadné finančné zdroje, na ktoré prispeli spoločne zamestnávatelia a pracovníci; 28.„účtovný rok“ je obdobie od 1. júla do 30. júna nasledujúceho roka s výnimkou prvého účtovného roka programového obdobia, v prípade ktorého je to obdobie od dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2022; v prípade posledného účtovného roka je to obdobie od 1. júla 2029 do 30. júna 2030; 29.„nezrovnalosť“ je akékoľvek porušenie uplatniteľného práva vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, ktorý sa zúčastňuje na implementácii fondov, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie rozpočtu Únie tým, že by bol zaťažený neoprávneným výdavkom;

30.„závažný nedostatok“ je nedostatok v rámci účinného fungovania systému riadenia a kontroly programu, v súvislosti s ktorým sa vyžaduje výrazné zlepšenie v systémoch riadenia a kontroly, a v prípade, že kľúčové požiadavky 2, 4, 5, 9, 12, 13 a 15 stanovené v prílohe X alebo dve alebo viaceré z ďalších kľúčových požiadaviek sa posudzujú ako kategórie 3 a 4 uvedenej prílohy; 31.„celková miera chybovosti“ je súčet projektovaných náhodných chýb a prípadne aj systémových chýb a neopravených neobvyklých chýb vydelených populáciou; 32.„zostatková miera chybovosti“ je celková miera chybovosti po odpočítaní finančných opráv uplatnených členským štátom, ktoré majú za cieľ znížiť riziká zistené orgánom auditu pri auditoch operácií; 33.„dokončená operácia“ je operácia, ktorá bola fyzicky dokončená alebo plne vykonaná a v súvislosti s ktorou prijímatelia vykonali všetky súvisiace platby a bol im vyplatený príslušný verejný príspevok; 34.„jednotka vzorky“ je jedna z jednotiek, môže ísť o operáciu, projekt v rámci operácie alebo žiadosť o platbu predloženú prijímateľom, na ktoré je populácia rozdelená na účely výberu vzoriek; 35.„viazaný účet“ je v prípade operácie verejno-súkromného partnerstva bankový účet zabezpečený písomnou dohodou medzi verejným subjektom ako prijímateľom a súkromným partnerom, schválený riadiacim orgánom alebo sprostredkovateľským orgánom a používaný na platby počas a/alebo po uplynutí obdobia oprávnenosti; 36.„účastník“ je fyzická osoba, ktorá má prospech z operácie, ale nedostáva finančnú podporu z fondov. 37.„zabezpečenie odolnosti proti zmene klímy“ je proces, ktorým sa zabezpečí odolnosť infraštruktúry proti nepriaznivým vplyvom klímy v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a usmerneniami, ak sú k dispozícii, alebo s medzinárodne uznávanými normami. Článok 3

Výpočet lehôt pre akcie Komisie Ak je na akciu Komisie stanovená lehota, táto lehota začína plynúť po tom, ako členský štát predloží všetky informácie, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení alebo v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy. Táto lehota sa pozastaví odo dňa nasledujúceho po dni, keď Komisia zaslala členskému štátu svoje pripomienky alebo žiadosť o revidované dokumenty, a to až dovtedy, pokiaľ dotknutý členský štát Komisii neodpovie. KAPITOLA II

Ciele politiky a zásady podpory z fondov Článok 4

Ciele politiky 1.EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF podporujú tieto ciele politiky: a)inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva; b)ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika; c)prepojenejšia Európa vďaka posilneniu mobility a regionálnej prepojenosti IKT; d)sociálnejšia Európa vďaka vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv; e)Európa bližšie k občanom vďaka podpore udržateľného a integrovaného rozvoja mestských, vidieckych a pobrežných oblastí a miestnych iniciatív. 2.EFRR, ESF+ a Kohézny fond prispievajú k akciám Únie vedúcim k posilneniu jej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ, a to prostredníctvom plnenia týchto cieľov:

a)Investovanie do zamestnanosti a rastu členských štátov a regiónov, ktorý má byť podporovaný z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu, a b)Európska územná spolupráca (Interreg), ktorý má byť podporovaný z EFRR. 3.Členské štáty poskytujú informácie o podpore cieľov v oblasti životného prostredia a klímy pomocou metodiky založenej na typoch intervencií pre každý z fondov. Táto metodika spočíva v priradení konkrétneho koeficientu podpore poskytovanej na úrovni, ktorá odráža rozsah, v akom táto podpora prispieva k plneniu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. V prípade EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu sú koeficienty priradené k dimenziám a kódom typov intervencií stanovených v prílohe I. 4.Členské štáty a Komisia zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi fondmi a inými nástrojmi Únie, ako je program na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem a nástroja technickej pomoci. Optimalizujú mechanizmy na koordináciu medzi tými, ktorí sú zodpovední za zabránenie duplicite počas plánovania a implementácie. Článok 5

Zdieľané riadenie 1.Členské štáty a Komisia plnia rozpočet Únie pridelený na fondy v rámci zdieľaného riadenia v súlade s článkom [63] nariadenia (EÚ, Euratom) [číslo nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] (nariadenie o rozpočtových pravidlách). 2.Komisia však implementuje sumu podpory z Kohézneho fondu prevedenú na Nástroj na prepájanie Európy (NPE), Európsku mestskú iniciatívu, medziregionálne inovačné investície, sumu podpory prevedenú z ESF+ na nadnárodnú spoluprácu, príspevky do fondu InvestEU a technickú pomoc na podnet Komisie v rámci priameho alebo nepriameho riadenia v súlade s [článkom 62 ods. 1 písm. a) a c)] nariadenia o rozpočtových pravidlách. 3.Komisia môže realizovať spoluprácu najvzdialenejších regiónov v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) v rámci nepriameho riadenia. Článok 6

Partnerstvo a viacúrovňové riadenie 1.Každý členský štát vytvorí partnerstvo s príslušnými regionálnymi a miestnymi orgánmi. Toto partnerstvo tvoria aspoň títo partneri: a)orgány mestskej samosprávy a ostatné orgány verejnej správy; b)hospodárski a sociálni partneri; c)príslušné subjekty, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, partnerov z oblasti životného prostredia a orgány zodpovedné za podporu sociálneho začleňovania, základných práv, práv osôb zo zdravotným postihnutím, rodovej rovnosti a nediskriminácie. 2.V súlade so zásadou viacúrovňového riadenia členské štáty zapoja týchto partnerov do prípravy partnerských dohôd aj počas prípravy a implementácie programov, a to aj ich zastúpením v monitorovacích výboroch v súlade s článkom 34. 3.Organizácia a implementácia partnerstva sa uskutočňuje v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014. 4.Komisia aspoň raz za rok vykonávanie programov prekonzultuje s organizáciami, ktoré zastupujú partnerov na úrovni Únie. HLAVA II

STRATEGICKÝ PRÍSTUP KAPITOLA I

Partnerská dohoda Článok 7

Príprava a predloženie partnerskej dohody 1.Každý členský štát vypracuje partnerskú dohodu, v ktorej sa stanovujú opatrenia na využívanie fondov účinným a efektívnym spôsobom na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027.

2.Členský štát predloží partnerskú dohodu Komisii pred predložením prvého programu alebo súčasne s ním. 3.Partnerská dohoda môže byť predložená spolu s príslušným ročným národným programom reforiem. 4.Členský štát vypracuje partnerskú dohodu v súlade so vzorom uvedeným v prílohe II. Partnerskú dohodu môže zahrnúť do jedného zo svojich programov. 5.Programy Interreg sa môžu Komisii predložiť ešte pred predložením partnerskej dohody. Článok 8

Obsah partnerskej dohody Partnerská dohoda obsahuje tieto prvky: a)vybrané ciele politiky spolu s uvedením a odôvodnením fondov a programov, ktoré budú sledovať tieto ciele politiky, a v prípade potreby aj odôvodnenie rozhodnutia použiť spôsob čerpania z fondu InvestEU, s prihliadnutím na príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny; b)pre každý z vybraných cieľov politiky uvedených v písmene a): i) prehľad možností politiky a hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov, v prípade potreby aj na základe využitia fondu InvestEU; ii) koordináciu, vymedzenie a komplementaritu medzi fondmi, a ak je to vhodné, koordináciu medzi vnútroštátnymi a regionálnymi programami; iii) komplementaritu medzi fondmi a inými nástrojmi Únie vrátane strategických integrovaných projektov a strategických projektov v oblasti prírody programu LIFE; c)predbežnú finančnú alokáciu z každého z fondov podľa cieľa politiky na vnútroštátnej úrovni, pričom sa rešpektujú pravidlá pre jednotlivé fondy, pokiaľ ide o tematickú koncentráciu; d)v prípade potreby rozdelenie finančných zdrojov podľa kategórie regiónov vypracované v súlade s článkom 102 ods. 2 a sumy alokácií navrhované na prevod medzi kategóriami regiónov podľa článku 105; e)sumy, ktorými sa má prispieť do fondu InvestEU, podľa fondu a kategórie regiónov; f)zoznam plánovaných programov v rámci fondov s príslušnými predbežnými finančnými alokáciami podľa fondu a zodpovedajúci vnútroštátny príspevok podľa kategórie regiónov; g)zhrnutie akcií, ktoré dotknutý členský štát vykoná, aby posilnil svoju administratívnu kapacitu na implementáciu fondov. Pokiaľ ide o cieľ Európska územná spolupráca (Interreg), partnerská dohoda obsahuje iba zoznam plánovaných programov. Článok 9

Schválenie partnerskej dohody 1.Komisia posúdi partnerskú dohodu a jej súlad s týmto nariadením a s pravidlami pre jednotlivé fondy. Vo svojom posúdení Komisia predovšetkým zohľadní príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny. 2.Komisia môže vzniesť pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia partnerskej dohody členským štátom.

3.Členský štát partnerskú dohodu preskúma, pričom zohľadní pripomienky Komisie. 4.Komisia formou vykonávacieho aktu prijme rozhodnutie o schválení partnerskej dohody najneskôr do štyroch mesiacov odo dňa, keď dotknutý členský štát predložil túto partnerskú dohodu. Partnerská dohoda sa nemení. 5.Ak je podľa článku 7 ods. 4 partnerská dohoda zahrnutá v programe, Komisia formou vykonávacieho aktu prijme rozhodnutie, ktorým sa tento program schvaľuje, najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa, keď dotknutý členský štát predložil tento program. Článok 10

Používanie EFRR, ESF+, Kohézneho fondu a ENRF prostredníctvom fondu InvestEU 1.Členské štáty môžu v partnerskej dohode alebo v žiadosti o zmenu programu alokovať sumu z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu a ENRF, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU a ktorá sa má poskytnúť z rozpočtových záruk. Suma, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU, nepresahuje 5 % celkovej alokácie z každého fondu, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov. Tieto príspevky nepredstavujú prevody zdrojov podľa článku 21. 2.Pokiaľ ide o partnerskú dohodu, môžu sa alokovať zdroje zo súčasného kalendárneho roka a z budúcich kalendárnych rokov. Pokiaľ ide o žiadosť o zmenu programu, môžu sa alokovať iba zdroje z budúcich kalendárnych rokov. 3.Suma podľa odseku 1 sa použije na tvorbu rezerv časti záruky EÚ v rámci zložky členského štátu. 4.V prípade, že do 31. decembra 2021 nebola uzavretá dohoda o príspevku podľa článku [9] [nariadenia o fonde InvestEU] týkajúca sa sumy podľa odseku 1 alokovanej v partnerskej dohode, členský štát predloží žiadosť o zmenu programu alebo programov na použitie zodpovedajúcej sumy. Dohoda o príspevku týkajúca sa sumy podľa odseku 1 alokovanej v žiadosti o zmenu programu sa uzatvára súčasne s prijatím rozhodnutia o zmene programu. 5.Ak nebola dohoda o záruke podľa článku [9] [nariadenia o fonde InvestEU] uzatvorená do deviatich mesiacov od schválenia dohody o príspevku, zodpovedajúce sumy vyplatené do spoločného rezervného fondu ako rezervy sa prevedú späť do programu alebo programov a členský štát predloží zodpovedajúcu žiadosť o zmenu programu. 6.Ak dohoda o záruke podľa článku [9] [nariadenia o fonde InvestEU] nebola plne implementovaná do štyroch rokov odo dňa jej podpísania, členský štát môže požiadať, aby sa so sumami, ktoré sú v dohode o záruke viazané, ale nevzťahujú sa na príslušné úvery ani iné zabezpečovacie nástroje, zaobchádzalo v súlade s odsekom 5. 7.Zdroje vytvorené zo súm alebo pripísateľné sumám, ktoré sa prispeli do fondu InvestEU, a poskytnuté prostredníctvom rozpočtových záruk sa sprístupnia členskému štátu a použijú na podporu v súlade s rovnakým cieľom alebo rovnakými cieľmi vo forme finančných nástrojov. 8.Komisia znova zaradí do rozpočtu príspevky, ktoré sa nepoužili na fond InvestEU za rok, v ktorom sa schváli zodpovedajúca zmena programu. Takéto opätovné zaradenie do rozpočtu nie je možné po roku 2027. Lehota na zrušenie záväzku pre sumu znovu zaradenú do rozpočtu v súlade s článkom 99 začína plynúť od roku, v ktorom bol pozastavený príspevok znovu zaradený do rozpočtu. KAPITOLA II

Základné podmienky a výkonnostný rámec Článok 11

Základné podmienky 1.V tomto nariadení sa pre každý špecifický cieľ stanovujú nevyhnutné podmienky na účinnú a efektívnu implementáciu („základné podmienky“). V prílohe III sa stanovujú horizontálne základné podmienky uplatniteľné na všetky špecifické ciele a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. V prílohe IV sa stanovujú tematické základné podmienky pre EFRR, Kohézny fond a ESF+ a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. 2.Pri príprave programu alebo zavádzaní nového špecifického cieľa v rámci zmeny programu členský štát posúdi, či sú tieto základné podmienky spojené s vybraným špecifickým cieľom splnené. Základná podmienka je splnená, ak sú splnené všetky súvisiace kritériá. Členský štát uvedie v každom programe alebo v zmene programu splnené a nesplnené základné podmienky a ak sa domnieva, že základná podmienka bola splnená, poskytne dôkaz.

3.Ak základná podmienka nie je splnená v čase schválenia programu alebo zmeny programu, členský štát Komisiu informuje hneď, ako usúdi, že základná podmienka je splnená, a jej splnenie podloží. 4.Komisia do troch mesiacov od prijatia informácií uvedených v odseku 3 vykoná posúdenie a informuje členský štát, keď súhlasí so splnením. Ak Komisia nesúhlasí s posúdením členského štátu, informuje o tom členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca. 5.Výdavky týkajúce sa operácií, ktoré sú spojené so špecifickým cieľom, sa nemôžu zahrnúť do žiadostí o platbu, kým Komisia neinformuje členský štát o splnení základnej podmienky podľa odseku 4. Prvý pododsek sa nevzťahuje na operácie, ktoré prispievajú k splneniu príslušnej základnej podmienky. 6.Členský štát zabezpečí, aby boli základné podmienky splnené a aby sa uplatňovali počas celého programového obdobia. Informuje Komisiu o akejkoľvek úprave, ktorá má vplyv na splnenie základných podmienok. Ak sa Komisia domnieva, že základná podmienka už nie je splnená, informuje členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca. Ak Komisia dospeje k záveru, že nesplnenie základnej podmienky pretrváva, výdavky týkajúce sa príslušného špecifického cieľa nemôžu byť zahrnuté do žiadostí o platbu od dátumu, keď Komisia informuje v tomto zmysle členský štát. 7.Príloha IV sa neuplatňuje na programy podporované z ENRF. Článok 12

Výkonnostný rámec 1.Členský štát zriadi výkonnostný rámec, ktorý umožní monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti programu počas jeho implementácie a prispeje k meraniu celkovej výkonnosti fondov. Výkonnostný rámec pozostáva z: a)ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy; b)čiastkových cieľov, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov majú dosiahnuť do konca roku 2024, a c)cieľových hodnôt, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2029. 2.Čiastkové ciele a cieľové hodnoty sa zavedú pre každý špecifický cieľ v rámci programu s výnimkou technickej pomoci a špecifického cieľa, ktorým sa rieši materiálna deprivácia v súlade s článkom [4 písm. c) bodom vii)] nariadenia o ESF+. 3.Čiastkové ciele a cieľové hodnoty umožňujú Komisii a členským štátom merať pokrok pri dosahovaní špecifických cieľov. Musia spĺňať požiadavky stanovené v článku [33 ods. 3] nariadenia o rozpočtových pravidlách. Článok 13

Metodiky na vytvorenie výkonnostného rámca 1.Súčasťou metodík na vytvorenie výkonnostného rámca sú: a)kritériá, ktoré členské štáty uplatňujú na výber ukazovateľov; b)údaje alebo použité podkladové materiály, uistenie o kvalite údajov a metóda ich výpočtu;

c)faktory, ktoré môžu ovplyvniť plnenie čiastkových cieľov a cieľových hodnôt, a spôsob, akým sa zohľadnili. 2.Členské štáty tieto metodiky na požiadanie Komisie sprístupnia. Článok 14

Preskúmanie v polovici obdobia 1.V prípade programov podporovaných z fondov EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu preskúmajú členské štáty každý program, pričom zohľadnia tieto prvky: a)výzvy identifikované v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v roku 2024; b)sociálno-ekonomickú situáciu v príslušnom členskom štáte alebo regióne; c)pokrok pri plnení čiastkových cieľov; d)v prípade potreby aj výsledok technickej úpravy stanovenej v článku 104 ods. 2. 2.Žiadosť o zmenu každého programu predloží členský štát Komisii v súlade s článkom 19 ods. 1. do 31. marca 2025. Členský štát musí túto zmenu zdôvodniť na základe prvkov stanovených v odseku 1. Revidovaný program zahŕňa: a)alokácie finančných zdrojov podľa priorít vrátane súm na roky 2026 a 2027; b)revidované alebo nové cieľové hodnoty; c)v prípade potreby aj revidované alokácie finančných zdrojov, ktoré vyplývajú z technických úprav stanovených v článku 104 ods. 2, vrátane súm na roky 2025, 2026 a 2027. 3.Ak má posúdenie za následok predloženie nového programu, finančný plán sa podľa článku 17 ods. 3 písm. f) bodu ii) vzťahuje na celkové finančné prostriedky pre každý z fondov od roku schválenia programu. KAPITOLA III

Opatrenia spojené s riadnou správou hospodárskych záležitostí Článok 15

Opatrenia spájajúce efektívnosť fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí 1.Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal príslušné programy a navrhol ich zmeny, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady. Takáto žiadosť sa môže predložiť na tieto účely: a)podporiť vykonávanie príslušného odporúčania pre jednotlivú krajinu prijatého v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a príslušného odporúčania Rady prijatého v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ, adresovaného dotknutému členskému štátu ZFEÚ; b)podporiť vykonávanie príslušných odporúčaní Rady určených príslušnému členskému štátu a prijatých v súlade s článkom 7 ods. 2 alebo článkom 8 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 za predpokladu, že tieto zmeny sa považujú za potrebné s cieľom pomôcť napraviť makroekonomické nerovnováhy;

2.Žiadosť Komisie adresovaná členskému štátu v súlade s odsekom 1 musí byť odôvodnená, s prihliadnutím na potrebu podporovať vykonávanie príslušných odporúčaní a musia sa v nej uviesť programy alebo priority, ktorých sa to podľa jej názoru týka, a povahu očakávaných zmien. 3.Členský štát predloží svoju odpoveď na žiadosť uvedenú v odseku 1 do dvoch mesiacov od jej prijatia, pričom uvedie zmeny, ktoré považuje za potrebné v príslušných programoch, dôvody týchto zmien, určí dotknuté programy a načrtne charakter navrhovaných zmien a ich očakávaný vplyv na vykonávanie odporúčaní a fondov. Ak je to potrebné, Komisia predloží svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca od prijatia tejto odpovede. 4.Členský štát predloží návrh na zmenu príslušných programov do dvoch mesiacov odo dňa predloženia odpovede uvedenej v odseku 3. 5.Ak Komisia nepredloží pripomienky, alebo ak sa domnieva, že všetky predložené pripomienky boli riadne zohľadnené, bezodkladne prijme rozhodnutie schvaľujúce zmeny príslušných programov v súlade s lehotou stanovenou v článku [19 ods. 4]. 6.Ak členský štát neprijme účinné opatrenie v reakcii na žiadosť podanú v súlade s odsekom 1 do termínov stanovených v odsekoch 3 a 4, Komisia môže v súlade s článkom 91 pozastaviť všetky platby alebo ich časť na príslušné programy alebo priority. 7.Komisia predloží Rade návrh na pozastavenie všetkých záväzkov alebo platieb alebo ich časti na jeden alebo viaceré programy členského štátu v prípadoch, keď: a)Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 alebo článkom 126 ods. 11 ZFEÚ rozhodne, že členský štát neprijal účinné opatrenie na nápravu svojho nadmerného deficitu; b)Rada prijme dve následné odporúčania v tom istom postupe pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 z dôvodu, že členský štát predložil nedostatočný plán nápravných opatrení; c)Rada prijme dve následné rozhodnutia v tom istom postupe pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 stanovujúce nedodržanie zo strany členského štátu na základe toho, že neprijal odporúčané nápravné opatrenie; d)Komisia dospeje k záveru, že členský štát neprijal opatrenia uvedené v nariadení Rady (ES) č. 332/2002, a v dôsledku toho rozhodne nepovoliť vyplatenie finančnej pomoci udelenej uvedenému členskému štátu; e)Rada rozhodne, že členský štát nedodržiava program makroekonomických úprav uvedený v článku 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 alebo opatrenia požadované na základe rozhodnutia Rady prijatého v súlade s článkom 136 ods. 1 ZFEÚ. Prioritné je pozastavenie záväzkov; platby sa pozastavia len vtedy, keď sú potrebné okamžité opatrenia a v prípade závažného nedodržiavania predpisov. Pozastavenie platieb sa uplatňuje na žiadosti o platbu predložené pre dotknuté programy po dátume rozhodnutia o pozastavení. Komisia môže za výnimočných hospodárskych okolností alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu zaslanej Komisii do 10 dní od prijatia rozhodnutia alebo odporúčania uvedeného v predošlom pododseku odporučiť, aby Rada zrušila pozastavenie uvedené v tom istom pododseku. 8.Návrh Komisie na pozastavenie záväzkov sa považuje za prijatý Radou, ak Rada nerozhodne vykonávacím aktom o zamietnutí takéhoto návrhu kvalifikovanou väčšinou v lehote jedného mesiaca od predloženia návrhu Komisie. Pozastavenie záväzkov sa uplatňuje na záväzky z fondov pre dotknutý členský štát od 1. januára roku nasledujúceho po rozhodnutí o pozastavení. Rada prijme rozhodnutie formou vykonávacieho aktu na návrh Komisie uvedený v odseku 7, pokiaľ ide o pozastavenie platieb. 9.Rozsah a úroveň pozastavenia záväzkov alebo platieb, ktoré sa má uložiť, musia byť primerané, musia dodržiavať rovnosť zaobchádzania medzi členskými štátmi a zohľadňovať hospodárske a sociálne okolnosti v dotknutom členskom štáte, najmä mieru nezamestnanosti, mieru chudoby a sociálneho vylúčenia v dotknutom členskom štáte vo vzťahu k priemeru Únie a vplyv pozastavenia na hospodárstvo dotknutého členského štátu. Vplyv pozastavení na programy kritického významu na riešenie nepriaznivých ekonomických alebo sociálnych podmienok je osobitným faktorom, ktorý sa zohľadňuje. 10.Pozastavenie záväzkov podlieha nižšiemu z týchto stropov: maximálne 25 % záväzkov týkajúcich sa nasledujúceho kalendárneho roka pre fondy alebo 0,25 % nominálneho HDP v ktoromkoľvek z týchto prípadov: a)v prvom prípade nedodržania postupu pri nadmernom deficite, ako je uvedené v odseku 7 písm. a); b)v prvom prípade nedodržania týkajúceho sa plánu nápravných opatrení v rámci postupu pri nadmernej nerovnováhe, ako je uvedené v odseku 7 písm. b);

c)v prípade nedodržania odporúčaných nápravných opatrení v súlade s postupom pri nadmernej nerovnováhe, ako je uvedené v odseku 7 písm. c); d)v prvom prípade nedodržania, ako je uvedené v odseku 7 písm. d) a e). V prípade pretrvávajúceho nedodržiavania môže pozastavenie záväzkov prekročiť maximálne percentuálne hodnoty uvedené v prvom pododseku. 11.Rada zruší pozastavenie záväzkov na návrh Komisie v súlade s postupom stanoveným v odseku 8 v prípadoch, keď: a)sa postup pri nadmernom deficite pozastavil v súlade s článkom 9 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, alebo Rada v súlade s článkom 126 ods. 12 ZFEÚ rozhodla zrušiť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu; b)Rada schválila opravný akčný plán predložený dotknutým členským štátom v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, alebo sa postup pri nadmernej nerovnováhe pozastavil v súlade s článkom 10 ods. 5 uvedeného nariadenia, alebo Rada uzavrela postup pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 11 uvedeného nariadenia; c)Komisia dospela k záveru, že členský štát prijal príslušné opatrenia uvedené v nariadení (ES) č. 332/2002; d)Komisia dospela k záveru, že dotknutý členský štát prijal príslušné opatrenia na vykonanie programu úprav uvedeného v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 472/2013 alebo opatrenia vyžiadané rozhodnutím Rady v súlade s článkom 136 ods. 1 ZFEÚ. Po tom, ako Rada zruší pozastav