SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom Výročná správa za rok 2012 /* COM/2013/0548 final */





OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom Výročná správa za rok 2012............................................................................... 5 Zhrnutie. ...................................................................................................................................... 5 1........... Úvod.............................................................................................................................. 7 2........... Podvody a iné nezrovnalosti............................................................................................ 7 2.1........ Celkový počet oznámených nezrovnalostí........................................................................ 7 2.2........ Nezrovnalosti poškodzujúce rozpočet EÚ, ktoré boli oznámené ako podvody................. 7 2.2.1..... Príjmy............................................................................................................................ 9 2.2.2..... Výdavky...................................................................................................................... 10 2.2.2.1.. Prírodné zdroje (poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a rybárstvo)................................ 12 2.2.2.2.. Politika súdržnosti (programové obdobia 2007 - 2013 a 2000 - 2006).......................... 13 2.2.2.3.. Predvstupová politika (predvstupová pomoc a nástroj predvstupovej pomoci (IPA))..... 13 2.2.2.4.. Výdavky, s ktorými Komisia hospodári priamo............................................................. 14 2.2.3..... Výsledky Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF)...................................... 14 2.3........ Nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené ako podvody...................................................... 14 2.3.1..... Príjmy.......................................................................................................................... 15 2.3.2..... Výdavky...................................................................................................................... 16 3........... Vymáhanie finančných prostriedkov a iné preventívne a nápravné opatrenia.................... 17 3.1........ Výdavky: preventívne mechanizmy................................................................................ 17 3.1.1..... Prerušené platby v roku 2012....................................................................................... 17 3.1.2..... Pozastavené platby....................................................................................................... 18 3.2........ Výdavky: finančné opravy a vymáhanie finančných prostriedkov v roku 2012................. 18 3.3........ Vymáhanie finančných prostriedkov súvisiacich s príjmami z vlastných zdrojov............... 18 3.3.1..... Tradičné vlastné zdroje................................................................................................. 19 4........... Politiky boja proti podvodom na úrovni EÚ................................................................... 19 4.1........ Iniciatívy politiky boja proti podvodom, ktoré Komisia prijala v roku 2012.................... 19 4.1.1..... Návrh reformy úradu OLAF (nariadenie (ES) č. 1073/1999)......................................... 19 4.1.2..... Návrh smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva 20 4.1.3..... Prípravné práce na zriadenie Európskej prokuratúry (EPPO)......................................... 20 4.1.4..... Iniciatívy zamerané na boj proti korupcii v EÚ............................................................... 21 4.1.5..... Politika boja proti podvodom na colniciach................................................................... 21 4.1.5.1.. Vzájomná administratívna pomoc (MAA)...................................................................... 21 4.1.5.2.. Spoločné colné operácie (JCO).................................................................................... 21 4.1.5.3.. Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS)...................................................... 21 4.1.6..... Boj proti podvodom v oblasti DPH............................................................................... 22 4.1.7..... Ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom v medzinárodných dohodách.................. 22 4.1.8..... Boj proti nezákonnému obchodovaniu s tabakovými výrobkami..................................... 23 4.1.8.1.. Akčný plán Komisie zameraný na boj proti pašovaniu cigariet a alkoholu na východnej hranici EÚ 23 4.1.8.2.. Rámcový dohovor o kontrole tabaku (RDKT): Protokol na odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami.................................................................................................................... 23 4.1.8.3.. Dohody s výrobcami cigariet......................................................................................... 23 4.1.9..... Pravidlá verejného obstarávania.................................................................................... 24 4.1.10... Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (CAFS)...................................................... 24 4.1.11... Programy Hercule a Pericles......................................................................................... 24 4.1.11.1.................................................................... Vykonávanie programov Hercule II a Pericles 24 4.1.11.2....................................... Viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie rokov 2014 - 2020 25 4.2........ Poradný výbor na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF)............................... 25 4.3........ Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2012 – Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2010.................................................................... 25 5........... Opatrenia prijaté členskými štátmi na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ.................................................................................................................... 26 5.1........ Opatrenia na boj proti podvodom a iným nezrovnalostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ 27 5.2........ Opatrenia na boj proti podvodom a iným nezrovnalostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ v oblasti poľnohospodárstva....................................................................................................... 27 5.2.1..... Legislatívne a administratívne opatrenia.......................................................................... 27 5.2.2..... Nové stratégie prevencie a odhaľovania podvodov........................................................ 28 5.2.3..... Používanie ukazovateľov podvodu................................................................................ 28 5.2.4..... Vykonávanie ustanovení týkajúcich sa oznamovania....................................................... 28 5.2.5..... Nedostatočná štatistika o odhaľovaní a trestnom stíhaní podvodov a súvisiacom vymáhaní finančných prostriedkov.................................................................................................................................... 29 5.3........ Operácia „Magna Grecia“............................................................................................. 29 5.4........ Vykonávanie odporúčaní z roku 2011........................................................................... 30 6........... Závery a odporúčania................................................................................................... 31 6.1........ Dva trendy v súvislosti s politikou a operatívnym vývojom.............................................. 31 6.2........ Rôzne prístupy k podvodom......................................................................................... 31 6.3........ Prijatie spoločných predpisov týkajúcich sa podvodov................................................... 32 6.4........ Najvýznamnejšie riziká sa potvrdili................................................................................ 32 6.5........ Orgány boja proti podvodom a orgány presadzovania práva sú pri odhaľovaní podvodných nezrovnalostí stále najúčinnejšie…............................................................................................................. 33 6.6........ Ochrana proti neoprávneným platbám z prostriedkov EÚ prostredníctvom existujúcich preventívnych a nápravných mechanizmov ustanovených právnymi predpismi EÚ je naďalej primeraná...................... 34 6.7........ Celkové závery............................................................................................................. 34 PRÍLOHA 1 – Nezrovnalosti oznámené ako podvody................................................................. 35 PRÍLOHA 2 – Nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené ako podvody............................................. 36 PRÍLOHA 3 – Finančné opravy v roku 2012 vykonané v rámci spoločného hospodárenia (v mil. EUR) 37 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom Výročná správa za rok 2012 Zhrnutie Túto výročnú správu za rok 2012 o ochrane finančných záujmov Európskej únie predkladá Komisia v spolupráci s členskými štátmi v súlade s článkom 325 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V správe sa uvádzajú opatrenia Komisie a členských štátov na boj proti podvodom a ich výsledky. V prípade, že pri analýze týchto informácií boli zistené problémy alebo riziká, uvádzajú sa odporúčania na riešenie týchto problémov. Najnovšie opatrenia na ochranu finančných záujmov EÚ Komisia v roku 2012 prijala alebo navrhla niekoľko opatrení na zlepšenie právneho a administratívneho rámca na ochranu finančných záujmov EÚ, ako napríklad: – návrh smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva; – prípravné práce na zriadení Európskej prokuratúry (EPPO); – prijatie Protokolu na odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami, ktorý je súčasťou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO); a – ustanovenia v medzinárodných dohodách a dohodách o administratívnej spolupráci týkajúce sa boja proti podvodom . Odhaľovanie a oznamovanie (podvodných a nepodvodných) nezrovnalostí poškodzujúcich rozpočet EÚ V roku 2012 bolo 1 231 nezrovnalostí oznámených ako podvody (toto číslo zahŕňa podozrenia z podvodu a preukázané podvody), ktoré predstavovali sumu 392 mil. EUR, čo je približne rovnaká úroveň ako v predchádzajúcom roku. Medzi podvodnými nezrovnalosťami, ktoré členské štáty oznámili, naďalej pretrvávajú výrazné rozdiely, čo môže súvisieť s odlišným výkladom pri uplatňovaní právneho rámca a s odlišnými prístupmi pri odhaľovaní podvodov. Došlo k zvýšeniu v prípade nezrovnalostí, ktoré neboli oznámené ako podvody, najmä pokiaľ ide o sumu. Nárast odráža najmä vplyv nezrovnalostí týkajúcich sa vysokých súm, ale takisto súvisí so systémovými nezrovnalosťami, ktoré boli oznámené pri ukončovaní programov. Preventívne a nápravné opatrenia Komisia v roku 2012 prijala viacero rozhodnutí s cieľom zabezpečiť, aby sa zdroje EÚ využívali v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a aby boli jej finančné záujmy náležite chránené. V oblasti politiky súdržnosti bolo prijatých 187 rozhodnutí o prerušení platieb (ktoré predstavovali sumu vyše 5 mld. EUR). Z nich bolo na konci roku 2012 stále otvorených 70 rozhodnutí (ktoré predstavovali sumu približne 1,7 mld. EUR prerušených platieb). Takisto boli prijaté štyri rozhodnutia o pozastavení platieb (ktoré na konci roka stále trvali). Boli vykonané finančné opravy vo výške vyše 3,7 mld. EUR (stále najmä v súvislosti s ukončovaním programového obdobia na roky 2000 - 2006) a vydané príkazy na vymáhanie vo výške 615 mil. EUR. Opatrenia prijaté v roku 2012 potvrdzujú, že zavedené mechanizmy zabezpečujú účinnú ochranu finančných záujmov EÚ, avšak konečné riziko nevymoženia neoprávnene vyplatených súm sa presunulo na príslušné členské štáty. Systémy boja proti podvodom v oblasti poľnohospodárstva Tohtoročná správa je zameraná na opatrenia a nezrovnalosti v oblasti poľnohospodárstva. Analýza preukázala zlepšenie systémov finančnej kontroly a riadenia rizík členských štátov, okrem iného pokiaľ ide o právne predpisy a usmernenia, národné alebo regionálne stratégie, používanie ukazovateľov rizík, administratívne postupy a spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi. Štatistické údaje o kontrolách zameraných na boj proti podvodom, trestnom konaní a výsledkoch, ktoré členské štáty poskytli, sú však neúplné, čo sťažuje analýzu kvality vyšetrovania a trestného stíhania podvodov v členských štátoch a jej použitie ako základ pre budúcu politiku. 1. Úvod Komisia v súlade s článkom 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spolupráci s členskými štátmi predkladá každoročne Európskemu parlamentu a Rade správu o opatreniach prijatých na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy Únie. V zmluve sa ustanovuje, že EÚ a členské štáty nesú spoločnú zodpovednosť za ochranu finančných záujmov EÚ a za boj proti podvodom. Vnútroštátne orgány spravujú 80 % výdavkov EÚ a vyberajú tradičné vlastné zdroje (TVZ). Komisia v týchto dvoch oblastiach vykonáva všeobecný dohľad, ustanovuje normy a overuje ich dodržiavanie. Úzka spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi je preto pre účinnú ochranu finančných záujmov EÚ nevyhnutná. Preto je jedným z hlavných cieľov tejto správy posúdiť, v akej miere bola táto spolupráca účinná v roku 2012 a ako by bolo možné ju zlepšiť. V tejto správe sa uvádzajú opatrenia prijaté na úrovni EÚ v roku 2012 a zhrnutie a hodnotenie činností vykonávaných členskými štátmi v rámci boja proti podvodom. Správa zahŕňa aj analýzu hlavných výsledkov, ktoré vnútroštátne a európske orgány dosiahli v súvislosti s odhaľovaním a oznamovaním Komisii prípadov podvodov a iných nezrovnalostí týkajúcich sa výdavkov a príjmov EÚ. Dôraz sa kladie na odhaľovanie podvodov, v prípade ktorých výsledky vypovedajú o schopnosti systémov a orgánov na boj proti podvodom čeliť podvodom a nezákonným činnostiam s negatívnym dosahom na finančné prostriedky EÚ. K správe je priložených päť pracovných dokumentov útvarov Komisie[1]. V dokumente „Štatistická analýza nezrovnalostí“ sa uvádzajú tabuľky, ktoré zhŕňajú hlavné výsledky opatrení každého členského štátu zameraných na boj proti podvodom. 2. Podvody a iné nezrovnalosti 2.1. Celkový počet oznámených nezrovnalostí V roku 2012 bolo Komisii oznámených 13 436 (podvodných a nepodvodných) nezrovnalostí, ktoré spolu predstavovali sumu približne 3,4 mld. EUR, z čoho približne 2,9 mld. EUR sa týkalo výdavkových oblastí rozpočtu EÚ. Zistené nezrovnalosti predstavujú 2,3 % platieb na strane výdavkov a 2,1 % vybraných TVZ. Nezrovnalosti v porovnaní s rokom 2011 vzrástli o 6 %, pokiaľ ide o ich počet, a o 77 %, pokiaľ ide o finančnú sumu. Tento nárast sa týka najmä nezrovnalostí, ktoré vzhľadom na osobitné okolnosti neboli oznámené ako podvody (pozri oddiel 2.3). 2.2. Nezrovnalosti poškodzujúce rozpočet EÚ, ktoré boli oznámené ako podvody Počet oznámených podvodných nezrovnalostí a súvisiace sumy sú súčasťou širšej definície podvodov a nemali by sa považovať za ukazovateľ úrovne podvodov. Členské štáty v roku 2012 ako podvody oznámili 1 194 nezrovnalostí v celkovej výške 390 mil. EUR. Okrem toho sa 29 podvodných nezrovnalostí vo výške 2 mil. EUR týkalo finančných prostriedkov spravovaných v rámci priamych výdavkov a 8 podvodných nezrovnalostí oznámili kandidátske krajiny a zahŕňali sumu asi 1 mil. EUR. Počet podvodných nezrovnalostí[2] oznámených v roku 2012 a ich vplyv zostal prakticky na rovnakej úrovni ako predchádzajúci rok. Medzi oblasťami však boli zaznamenané výrazné rozdiely, ako je uvedené v tabuľke 1 a v grafe 1. Tabuľka 1: Nezrovnalosti oznámené ako podvody v roku 2012[3] Prehľad všetkých podvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2012 podľa členského štátu a oblasti rozpočtu (príjmy a výdavky) je uvedený v prílohe 1. Graf 1: Nezrovnalosti oznámené ako podvody a súvisiace sumy – 2008 - 2012 2.2.1. Príjmy Počet prípadov podvodov oznámených na strane príjmov v roku 2012 (682) je o 20 % nižší ako priemer za obdobie rokov 2008 - 2012 (851). Celková zistená výška dotknutých tradičných vlastných zdrojov v roku 2012 (77,6 mil. EUR) je o 22 % nižšia ako priemer za obdobie rokov 2008 - 2012 (100 mil. EUR)[4]. Pri colných kontrolách vykonávaných v čase colného odbavovania tovaru dochádza častejšie k tomu, že sa prípady klasifikujú ako podvody, než pri colných kontrolách vykonávaných po colnom odbavení. V roku 2012 bola značná časť prípadov podvodov (32 %) odhalených počas colných kontrol vykonávaných v čase colného odbavovania. 51 % všetkých súm TVZ spojených s podvodmi bolo zistených počas inšpekcií vykonaných útvarmi pre boj proti podvodom. Analýza ukazuje klesajúci trend, pokiaľ ide o počet prípadov podvodov za obdobie rokov 2008 - 2012, ako je znázornené na nasledujúcom grafe. Najvyšší počet podvodných nezrovnalostí oznámilo Španielsko, Taliansko, Nemecko a Grécko (medzi 324 a 32), pričom Španielsko je na prvom mieste, pokiaľ ide o dotknuté sumy (medzi 38 mil. EUR a 10 mil. EUR)[5], a po ňom nasleduje Belgicko a Taliansko. Graf 2: TVZ – Prípady podvodov a zistené dotknuté sumy (2008 - 2012) 2.2.2. Výdavky Pokiaľ ide o výdavky, nárast počtu nezrovnalostí oznámených ako podvody je pomerne malý. Výkyvy súvisiacich súm takisto nie sú veľké, keďže niekoľko rozsiahlejších vyšetrovaní môže výrazne zmeniť výsledky (napr. pokiaľ ide o predvstupové financovanie – pozri oddiel 2.2.5). Oznámené nezrovnalosti často súvisia s transakciami, ktoré sa uskutočnili v inom rozpočtovom roku, než v ktorom boli odhalené alebo oznámené. Pri priemernom časovom úseku približne 3,5 roka medzi spáchaním podvodu a jeho oznámením Komisii[6] je zložité tento vývoj vysvetliť (napr. pokiaľ ide o možné vplyvy hospodárskej krízy). Na grafoch 3 a 4 je znázornený počet oznámených podvodných nezrovnalostí a súvisiacich súm v jednotlivých výdavkových oblastiach. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch bola väčšina podvodných nezrovnalostí odhalená v oblasti politiky súdržnosti: 50 % celkového počtu a 63 % súvisiacich súm. Grafy 3 a 4: Nezrovnalosti oznámené ako podvody podľa oblasti rozpočtu (výdavky) – podľa počtu a sumy Odhalené metódy (modi operandi) sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi výrazne nelíšili. Medzi najčastejšie praktiky patrí používanie falošnej alebo sfalšovanej dokumentácie alebo deklarácií a zneužívanie finančných prostriedkov (na iné ako na plánované účely). Iba veľmi málo nezrovnalostí oznámených ako podvody sa týka prípadov korupcie (celkom 9), ich počet sa však zvyšuje. Štyri členské štáty oznámili, že takéto prípady odhalili: Taliansko (6), Cyprus, Estónsko a Španielsko (1). Všetky zistené prípady sa vyskytli v oblasti politiky súdržnosti. Polovicu nezrovnalostí oznámených ako podvody v roku 2012 odhalili orgány pre boj s podvodmi alebo boli odhalené v rámci vyšetrovania trestnej činnosti alebo počas iných externých kontrol; druhú polovicu odhalili systémy administratívnej kontroly ustanovené v sektorových predpisoch. Táto skutočnosť poukazuje na význam externých kontrol v boji proti podvodom a na potrebu silnej koordinácie s orgánmi riadenia a auditu. Takisto preukazuje, že systémy administratívnej kontroly sa výrazne zlepšili, pretože odhaľovanie bývalo väčšinou výhradne záležitosťou policajných a justičných orgánov. Vyšetrovania podvodov alebo trestnej činnosti odhaľujú prípady potenciálnych podvodov, ktoré súvisia s výrazne vyššími finančnými sumami, čo odráža schopnosť príslušných orgánov usmerňovať vlastnú činnosť, ale aj ich väčšie vyšetrovacie právomoci. Nezrovnalosti, ktoré členské štáty oznámili ako podvody, možno rozdeliť podľa úrovne zložitosti. Pokiaľ ide o rok 2012, 2 % oznámených prípadov možno považovať za zložité[7], 40 % za jednoduché [8] a 58 % za mierne zložité[9]. Zatiaľ čo podiel zložitých prípadov zostáva v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi nezmenený, vnútroštátne orgány odhalili relatívne viac „jednoduchých“ a menej „mierne zložitých“ prípadov. Tento posun smerom k jednoduchším podvodom môže odrážať pokusy o podvod v súvislosti s hospodárskou krízou podnikané zo strany príjemcov finančných prostriedkov, ktorí by za bežných okolností trestný čin nespáchali. Tento trend bude potrebné v priebehu budúcich rokov monitorovať vzhľadom na časovú medzeru medzi odhalením a spáchaním podvodu. Graf 5: Nezrovnalosti oznámené ako podvody – zložitosť Miera odhaľovania podvodov je medzi členskými štátmi stále rôzna (pozri prílohu 1). Členskými štátmi, ktoré odhalili a oznámili najvyšší počet podvodných nezrovnalostí, sú Taliansko, Poľsko, Rumunsko, Dánsko a Nemecko (medzi 109 a 51). Pokiaľ ide o súvisiace sumy, najvyššie čísla oznámilo Taliansko, Rumunsko a Česká republika (medzi 119 a 54 mil. EUR). Žiadne podvodné nezrovnalosti neodhalilo ani neoznámilo Grécko, Luxembursko, Malta a Fínsko. Veľmi malý počet podvodných nezrovnalostí (menej ako tri pre všetky výdavkové oblasti) oznámilo Belgicko, Francúzsko, Cyprus, Holandsko a Rakúsko. Tieto rozdiely vyplývajú z viacerých faktorov a svedčia o veľmi odlišných prístupoch, nielen medzi členskými štátmi, ale dokonca aj medzi rôznymi správnymi jednotkami v tej istej krajine. Niektoré členské štáty vynakladajú značné prostriedky na boj proti podvodom, zatiaľ čo iné uprednostňujú používanie finančných opráv bez ďalšieho vyšetrovania potenciálneho trestného činu. Z nezrovnalostí oznámených ako podvody za posledných päť rokov sa v 5 % prípadov podvod preukázal (miera preukázaných podvodov)[10]. 2.2.2.1. Prírodné zdroje (poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a rybárstvo) Počet nezrovnalostí oznámených ako podvody v roku 2012 v tejto oblasti v porovnaní s rokom 2011 vzrástol takmer o 50 % (pozri tabuľku 1). Tento nárast je spôsobený skutočnosťou, že Dánsko oznámilo 56 prípadov, pričom všetky predstavovali rovnaký modus operandi a súviseli s tým istým vyšetrovaním. Výsledky, ktoré Dánsko oznámilo, sa týkajú výhradne Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), v dôsledku čoho došlo k nárastu, pokiaľ ide o počet a sumy v súvislosti s rokom 2011, zatiaľ čo trend v prípade Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) zostáva stabilný. Takmer polovica nezrovnalostí oznámených ako podvody sa týka prekročenia limitov, kvót alebo hraničných hodnôt a prípadov nadmerného alebo nepravdivého deklarovania. Podiel odhalených zložitých prípadov podvodov je menší ako v prípade ostatných sektorov (približne 1 %), zatiaľ čo podiel „jednoduchých“ prípadov je vyšší (44 %). Na rozdiel od ostatných sektorov sa podiel jednoduchých prípadov v roku 2012 znížil (z 59 % na 44 %). Miera preukázaných podvodov v oblasti poľnohospodárstva je mierne vyššia ako celkový priemer: približne 6 % všetkých prípadov oznámených v období rokov 2008 - 2012. 2.2.2.2. Politika súdržnosti (programové obdobia 2007 - 2013 a 2000 - 2006) Politika súdržnosti naďalej zostáva oblasťou výdavkov, v ktorej je počet nezrovnalostí oznámených ako podvody najvyšší. Toto číslo však za posledné tri roky zostáva stabilné. Najväčší podiel podvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2012 sa týkal Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), zatiaľ čo v posledných piatich rokoch dominoval Európsky sociálny fond (ESF). Pokiaľ ide o súvisiace sumy, EFRR vždy predstavoval najvyšší podiel vzhľadom na vyššiu hodnotu finančných prostriedkov pre podporované projekty. Pokiaľ ide o otázku, ktoré orgány odhalili podvodné nezrovnalosti, najväčší podiel (59 %) sa po prvýkrát pripisuje kontrolnému systému ustanovenému legislatívou EÚ, a nie vyšetrovaniam trestnej činnosti alebo orgánom pre boj proti podvodom. Tento údaj predstavuje výrazný rozdiel v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím (2000 - 2006), keď k odhaleniu došlo takmer výhradne po vyšetrovaniach podvodov alebo po vyšetrovaniach trestnej činnosti. Zdá sa, že úsilie Komisie vynakladané v posledných rokoch s cieľom zvýšiť informovanosť o podvodoch v tomto sektore, prinieslo medzi vnútroštátnymi orgánmi výsledky, hoci tento trend bude potrebné v ďalších rokoch konsolidovať[11]. Pokiaľ ide o finančné sumy, najvýznamnejšie výsledky sa naďalej dosahujú v rámci vyšetrovaní trestnej činnosti a podvodov – približne 64 % celkových súm. Ďalším významným krokom vpred je kratší časový úsek medzi odhalením podvodných prípadov a ich oznámením: v priemere osem a pol mesiaca. Na druhej strane však boli nelegálne praktiky odhalené v priemere dva roky a sedem mesiacov po tom, ako sa začali. Miera preukázaných podvodov v oblasti politiky súdržnosti je nižšia ako priemer: približne 4 % nezrovnalostí oznámených ako podvody v období rokov 2008 - 2012. 2.2.2.3. Predvstupová politika (predvstupová pomoc a nástroj predvstupovej pomoci (IPA)) V oblasti predvstupovej pomoci v roku 2012 počet nezrovnalostí oznámených ako podvody naďalej klesal, čím sa potvrdil klesajúci trend od roku 2009. Členské štáty EÚ 12 postupne ukončujú poskytovanie predvstupovej pomoci, ktorá je takmer dokončená s výnimkou niekoľkých projektov a zostávajúcich platieb v rámci programu pomoci Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu (CARDS). Tento pokles počtu nezrovnalostí oznámených ako podvody sprevádzal výrazný nárast súvisiacej sumy, a to v dôsledku dvoch prípadov v celkovej výške 38,5 mil. EUR, ktoré oznámilo Rumunsko. Bez týchto dvoch výnimočných prípadov by sa klesajúci trend potvrdil, aj pokiaľ ide o sumy. Pomoc na rozvoj vidieka zostáva oblasťou s najvyšším počtom nezrovnalostí oznámených ako podvody. Vo vzťahu k súčasnému programovému obdobiu zaznamenali oznámené podvodné nezrovnalosti týkajúce sa nástroja predvstupovej pomoci v roku 2012 mierny pokles. Tento pokles môže súvisieť s oneskoreným vykonávaním. 2.2.2.4. Výdavky, s ktorými Komisia hospodári priamo Výdavky, s ktorými Komisia hospodári priamo, sa analyzujú na základe údajov o príkazoch na vymáhanie, ktoré vydali útvary Komisie v súvislosti s výdavkami spravovanými v rámci centralizovaného spôsobu hospodárenia. V roku 2012 útvary Komisie podľa systému účtovníctva založeného na akruálnom princípe (ABAC) klasifikovali 26 prípadov vymáhania ako podozrenia z podvodu a následne ich oznámili úradu OLAF. Ďalších 1 648 prípadov vymáhania bolo klasifikovaných ako nezrovnalosti. Finančný vplyv týchto prípadov predstavuje približne 2,7 mil. EUR. 2.2.3. Výsledky Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) V roku 2012 úrad OLAF otvoril 431 prípadov vyšetrovania a 287 prípadov koordinácie a uzavrel 465 prípadov (pričom 100 z nich uzavrel s poskytnutím odporúčaní). Vnútroštátnym orgánom bolo zaslaných 54 odporúčaní týkajúcich sa justičného konania a bolo odporučené vymáhanie prostriedkov v objeme približne 284 mil. EUR, z čoho 165,8 mil. EUR sa týkalo príjmov a 118,2 mil. EUR výdavkov (pozri tabuľku 2). Tabuľka 2: Sumy, v prípade ktorých bolo odporúčané vymáhanie v roku 2012 na základe vyšetrovaní úradu OLAF Sektor || Odporúčaná suma mil. EUR Colné podvody || 165.8 Štrukturálne fondy || 63.3 Poľnohospodárske fondy || 33.4 Vonkajšia pomoc || 15.6 Centralizované výdavky || 5.0 Financovanie EÚ prostredníctvom medzinárodných organizácií a orgánov || 0.8 Personál EÚ || 0.1 SPOLU || 284.0 2.3. Nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené ako podvody V roku 2012 bolo Komisii oznámených 12 137 nezrovnalostí, ktoré neboli oznámené ako podvody (približne o 6 % viac ako v roku 2011), ktorých finančný vplyv predstavoval približne 2,9 mld. EUR (viac ako dvojnásobok v porovnaní s údajom za rok 2011). Najvýraznejší nárast bol zaznamenaný v oblastiach politiky súdržnosti a priamych výdavkov (pozri oddiel 2.3.2), ako sa uvádza v tabuľke 3. Tabuľka 3: Nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené ako podvody v roku 2012[12] V prílohe 2 je uvedený prehľad všetkých nepodvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2012 podľa členských štátov a podľa príjmov a výdavkov. 2.3.1. Príjmy Pokiaľ ide o TVZ, počet nepodvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2012 zostal stabilný, ale celková zistená suma je o 20 % vyššia ako priemer za obdobie rokov 2008 - 2012. Graf 6: TVZ – Prípady nezrovnalostí, ktoré neboli oznámené ako podvody, a dotknuté sumy (2008 - 2012) Najvýznamnejšiu metódu odhaľovania podvodov, pokiaľ ide o počet odhalených prípadov aj zistené sumy TVZ, predstavovali v roku 2012 kontroly po colnom odbavení. V posledných rokoch boli inšpekcie Komisie týkajúce sa TVZ zamerané na stratégie colných kontrol členských štátov a na dôkladné monitorovanie opatrení prijatých členskými štátmi v reakcii na zistenia z inšpekcií. Komisia pozorovala posun v stratégiách členských štátov od colných kontrol vykonávaných počas colného odbavovania tovaru ku kontrolám vykonávaným po colnom odbavení. Túto skutočnosť potvrdzujú údaje z členských štátov. Hoci colné kontroly po colnom odbavení predstavujú účinnú metódu odhaľovania nezrovnalostí, aj colné kontroly vykonávané počas colného odbavovania sú naďalej dôležité pre odhaľovanie podvodov (pozri oddiel 2.2.1). 2.3.2. Výdavky V oblasti výdavkov bol nárast počtu nepodvodných nezrovnalostí zaznamenaný najmä v oblasti priamych výdavkov a takmer úplne ho možno vysvetliť lepším využívaním systému ABAC zo strany generálnych riaditeľstiev Komisie, ktorý poskytuje presnejšie informácie. Treba poznamenať, že na rozdiel od všetkých ostatných oblastí, sa všetky nezrovnalosti v oblasti priamych výdavkov zaznamenávajú bez použitia akejkoľvek hraničnej hodnoty. Pokiaľ ide o nárast súm, významné sú dve oblasti: i) priame výdavky, v rámci ktorých je jediná nezrovnalosť predstavujúca sumu približne 40 mil. EUR (v súčasnosti opravená s prijatím následných opatrení) príčinou rozdielu v porovnaní s rokom 2011 a ii) politika súdržnosti, v rámci ktorej značnú výšku sumy čiastočne vysvetľuje intenzívnejšia implementácia programového obdobia 2007 - 2013, ale vo veľkej miere niekoľko nezrovnalostí zistených útvarmi auditu Komisie v posledných rokoch a oznámených príslušnými vnútroštátnymi orgánmi až v roku 2012. Približne 1,5 mld. EUR sa týka nepodvodných nezrovnalostí, ktoré oznámili Česká republika a Španielsko (opäť, boli schválené a vykonané finančné opravy a nápravné opatrenia). Pokiaľ ide o Českú republiku, takmer polovica týchto súm súvisí s finančnými opravami uplatnenými po auditoch vykonaných útvarmi Komisie. Pokiaľ ide o Španielsko, polovica súm súvisí s oznámeniami týkajúcimi sa nezrovnalostí za programové obdobie rokov 2000 - 2006, ktoré si Komisia vyžiadala v súvislosti s procesom ukončovania programov[13]. 3. Vymáhanie finančných prostriedkov a iné preventívne a nápravné opatrenia Dôležitým aspektom ochrany finančných záujmov EÚ je používanie mechanizmov na predchádzanie podvodom a iným nezrovnalostiam a na ich opravu s cieľom zabezpečiť plnenie rozpočtu v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia[14]. V rámci spoločného hospodárenia môže Komisia prijať tieto opatrenia: · preventívne opatrenia: prerušenie platieb (posunutím termínu platby späť až o šesť mesiacov)[15]; pozastavenie všetkých alebo časti priebežných platieb členskému štátu[16]. · opravné opatrenia: v prípade, že príslušný členský štát neprijme požadované opatrenia, môže Komisia rozhodnúť o uložení finančnej opravy[17]. Výdavky, ktoré nie sú v súlade s príslušnými predpismi, sú buď predmetom príkazu na vymáhanie, alebo sa odčítajú od následnej žiadosti o platbu. Údaje o priamom vymáhaní finančných prostriedkov členskými štátmi od príjemcov sú k dispozícii iba sčasti[18] a sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie „Štatistické hodnotenie nezrovnalostí“. Údaje o druhoch hospodárenia iných ako spoločné hospodárenie (najmä v oblasti priamych výdavkov) sa týkajú najmä príkazov na vymáhanie, ktoré vydali útvary Komisie, alebo zrážok z žiadosti o náhradu nákladov. 3.1. Výdavky: preventívne mechanizmy 3.1.1. Prerušené platby v roku 2012 Komisia v roku 2012 prijala 187 rozhodnutí o prerušení platieb (vo výške viac ako 5 mld. EUR) v oblasti politiky súdržnosti. Z nich bolo na konci roka 2012 stále otvorených 70 prípadov (vo výške viac ako 1,7 mld. EUR). V tabuľke 4 sú uvedené prípady prerušenia platieb v roku 2012[19] a významné opatrenia prijaté v oblasti prevencie nezrovnalostí najmä v súvislosti s fondom EFRR/Kohéznym fondom, ktoré predstavujú vyše 60 % prípadov a približne 80 % celkových súvisiacich súm. Tabuľka 4: Prípady prerušenia platieb, ktorými sa útvary Komisie zaoberali v roku 2012 3.1.2. Pozastavené platby Rozhodnutie o pozastavení platieb prijaté v prípade dvoch programov fondu EFRR/Kohézneho fondu v Nemecku a v Taliansku bolo na konci roka 2012 stále v platnosti. Dve rozhodnutia o pozastavení platieb boli v roku 2012 prijaté v súvislosti s platbami z ESF Českej republike (stále v platnosti na konci roka) a Slovensku. 3.2. Výdavky: finančné opravy a vymáhanie finančných prostriedkov v roku 2012 V roku 2012 sa nápravné opatrenia, ktoré Komisia prijala vo vzťahu k členským štátom, výrazne zvýšili (+30 % v prípade „potvrdených/schválených“ a +137 % v prípade „vykonaných“ finančných opráv), a to najmä v oblasti politiky súdržnosti (pozri tabuľku 5). Tabuľka 5: Finančné opravy a vymáhanie finančných prostriedkov podľa oblasti rozpočtu – 2012 – 2011 V prílohe 3 je uvedený prehľad finančných opráv vykonaných v roku 2012 v rámci spoločného hospodárenia podľa členských štátov: približne 58 % z 3,7 mld. EUR súvisí s finančnými opravami vykonanými v súvislosti so Španielskom[20]. 3.3. Vymáhanie finančných prostriedkov súvisiacich s príjmami z vlastných zdrojov Pokiaľ ide o príjmy z vlastných zdrojov, ktoré sú hlavným zdrojom finančných prostriedkov rozpočtu EÚ, vymáhanie prostriedkov sa týka opatrení nadväzujúcich na správy z inšpekcií Komisie, audity Európskeho dvora audítorov, prípady finančnej zodpovednosti vyplývajúce z administratívnych chýb členských štátov alebo z ich nedostatočného úsilia v oblasti vymáhania prostriedkov, konania vo veci porušenia, rozhodnutia Európskeho súdneho dvora a sumy v dôsledku spontánnych platieb členských štátov a úrokových alebo oneskorených platieb v súvislosti s vlastnými zdrojmi. Tieto sumy sú uvedené v tabuľke 6. Tabuľka 6: Vymáhanie finančných prostriedkov v súvislosti s vlastnými zdrojmi[21] 3.3.1. Tradičné vlastné zdroje Tradičné vlastné zdroje (TVZ) pozostávajú najmä z ciel uložených na dovoz výrobkov z krajín mimo EÚ a v menšej miere z odvodov z produkcie cukru. Predstavujú 13 % celkových príjmov EÚ v roku 2012. Približne 98 % všetkých zistených súm tradičných vlastných zdrojov bolo vybraných bez osobitných problémov. Zvyšné 2 % sa týkajú prípadov podvodov a iných nezrovnalostí. Členské štáty sú povinné vymôcť tieto sumy a zaznamenať ich v databáze OWNRES. Za rok 2012 dosahuje suma, ktorá sa má vymôcť[22], 444 mil. EUR, z čoho členské štáty už vymohli 208 mil. EUR (ročná miera úspešnosti vymáhania: 47 %). Okrem toho členské štáty pokračovali vo vymáhaní prostriedkov týkajúcich sa prípadov z predchádzajúcich rokov a spolu vymohli približne 83 mil. EUR v súvislosti s prípadmi podvodov a nezrovnalostí odhalených medzi rokmi 1989 a 2011. Historická miera úspešnosti vymáhania (1989 - 2009) je 77 %[23]. Vymáhanie súm spojených s prípadmi podvodov je vo všeobecnosti oveľa menej úspešné ako v prípade nezrovnalostí. Klasifikácia prípadu ako podvodu je preto ukazovateľom budúcich výsledkov vymáhania. Činnosti členských štátov zamerané na vymáhanie TVZ sa monitorujú prostredníctvom inšpekcií týkajúcich sa TVZ a prostredníctvom postupu, v ktorom sa vyžaduje, aby všetky sumy presahujúce 50 000 EUR, ktoré členské štáty s konečnou platnosťou vyhlásili za nevymožiteľné, boli oznámené Komisii. Členské štáty nesú finančnú zodpovednosť za nevymoženie TVZ v prípadoch, v ktorých boli zistené nedostatky pri ich vymáhaní. 4. Politiky boja proti podvodom na úrovni EÚ 4.1. Iniciatívy politiky boja proti podvodom, ktoré Komisia prijala v roku 2012 4.1.1. Návrh reformy úradu OLAF (nariadenie (ES) č. 1073/1999) Zmenený a doplnený návrh Komisie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999[24], je zameraný na objasnenie procedurálnych práv osôb, ktorých sa vyšetrovania úradu OLAF týkajú, a na zvýšenie efektívnosti jeho vyšetrovaní a zlepšenie spolupráce s jeho partnermi (iné inštitúcie a orgány EÚ, členské štáty a medzinárodné organizácie). Cieľom návrhu je aj objasniť úlohu dozorného výboru úradu OLAF a zaviesť pravidelný dialóg s inštitúciami EÚ zameraný na diskusiu o prioritách politiky úradu OLAF. Neformálne diskusie medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou prebiehajúce od októbra 2011 do júna 2012 položili základ pre všeobecnejšiu dohodu zohľadnenú v pozícii Rady v prvom čítaní, ktorá bola formálne prijatá 25. februára 2013[25] a ktorú 3. júla schválil Európsky parlament[26]. Nové nariadenie pravdepodobne nadobudne účinnosť 1. októbra 2013. 4.1.2. Návrh smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva V roku 2012 Komisia predložila návrh smernice o ochrane finančných záujmov EÚ prostredníctvom trestného práva.[27] Tento krok je zameraný na posilnenie právneho rámca na ochranu rozpočtu EÚ pred trestným zneužívaním. Cieľom navrhovanej smernice je objasniť, harmonizovať a posilniť trestné právo v členských štátoch, pokiaľ ide o trestné činy súvisiace s rozpočtom EÚ. Medzi členskými štátmi existujú na úrovni ochrany rozpočtu EÚ (prostredníctvom trestného práva) značné rozdiely. Jedným z dôvodov je skutočnosť, že existujúca legislatíva[28] nezabezpečuje dostatočnú harmonizáciu a presadzovanie práva v členských štátoch. Návrh je zameraný na odrádzanie od páchania podvodov, a to prostredníctvom iniciatív smerujúcich k ďalšej harmonizácii trestných činov a výšky sankcií v rámci trestného práva hmotného v záujme ochrany finančných záujmov EÚ. Medzi tieto iniciatívy patria: - vymedzenie trestných činov – podvod, korupcia, pranie špinavých peňazí – najmä na základe Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a sprievodných protokolov; - harmonizácia definícií ďalších trestných činov (nečestné konanie uchádzačov vo verejnom obstarávaní, zneužitie finančných prostriedkov na iné ako na schválené účely); - ustanovenie predpisov o podmienkach minimálnej sadzby trestu odňatia slobody v prípade mimoriadne závažných trestných činov na základe hraničných hodnôt v záujme zabezpečenia primeranosti opatrenia; - harmonizácia obdobia, v rámci ktorého musí prebehnúť vyšetrovanie, trestné stíhanie, súdne konanie a vynesenie rozsudku; - stanovenie sprievodných opatrení na ochranu finančných záujmov EÚ prostredníctvom trestného práva vrátane pravidiel týkajúcich sa súdnej príslušnosti a zodpovednosti právnických osôb. Návrh bol zaslaný Európskemu parlamentu a Rade. Rada v júni 2013 prijala všeobecné smerovanie. Očakáva sa, že príslušné výbory Európskeho parlamentu prijmú stanoviská v druhej polovici roka 2013. 4.1.3. Prípravné práce na zriadenie Európskej prokuratúry (EPPO) V priebehu roku 2012 úrad OLAF a Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť uskutočnili rozsiahle konzultácie s členskými štátmi, odborníkmi a zainteresovanými stranami o možnom zriadení Európskej prokuratúry s cieľom chrániť finančné záujmy EÚ[29]. Legislatívny návrh bol predložený 17. júla 2013[30] a sprevádza ho návrh reformy Eurojustu[31]. Skúsenosti úradu OLAF nadobudnuté z jednotlivých prípadov poukazujú na potrebu zriadenia Európskej prokuratúry v záujme zlepšenia vyšetrovaní prípadov podvodov v EÚ a urýchlenia trestného stíhania. Centrálny orgán môže lepšie zabezpečiť kontinuitu a účinnosť v procese vyšetrovania a trestného stíhania. Európska prokuratúra bude ústredným orgánom pre vyšetrovanie a trestné stíhanie, ktorý na úrovni EÚ zvýši efektívnosť boja proti trestným činom poškodzujúcim rozpočet EÚ. Týmto opatrením sa napraví nízka úroveň vyšetrovania a trestného stíhania, ktorá v súčasnosti bráni účinnej ochrane finančných záujmov Únie. 4.1.4. Iniciatívy zamerané na boj proti korupcii v EÚ Komisia v roku 2011 predstavila všeobecnú politiku EÚ v oblasti boja proti korupcii[32] a požadovala dôkladnejšie zameranie sa na korupciu vo viacerých oblastiach politiky, pričom zdôraznila užšiu spoluprácu, aktualizáciu predpisov týkajúcich sa konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, revíziu legislatívy v oblasti verejného obstarávania, zlepšenie štatistiky o trestnej činnosti a sprísnenie používania prvkov podmienenosti v politike spolupráce a rozvoja. Komisia prijala záväzok, že bude každé dva roky zverejňovať správu o boji EÚ proti korupcii. Cieľom správy je zintenzívniť opatrenia boja proti korupcii v EÚ a upevniť vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi. Správa zároveň poukáže na celoeurópske trendy, uľahčí výmenu najlepších postupov a pripraví pôdu pre budúce politické opatrenia EÚ. Korupcia vo verejnom obstarávaní bude prierezovou témou prvej správy, ktorá je naplánovaná na druhú polovicu roka 2013. 4.1.5. Politika boja proti podvodom v oblasti colníctva 4.1.5.1. Vzájomná administratívna pomoc Vzájomná administratívna pomoc v boji proti colným podvodom vychádza z nariadenia Rady (ES) č. 515/97[33]. Komisia v roku 2012 uskutočnila posúdenie vplyvov s cieľom aktualizovať tento právny rámec v záujme ďalšieho zlepšenia odhaľovania colných podvodov v EÚ a boja proti nim. Očakáva sa, že Komisia prijme návrh v priebehu roka 2013. 4.1.5.2. Spoločné colné operácie (JCO) Spoločné colné operácie sú koordinované a cielené operatívne opatrenia, ktoré vykonávajú colné orgány členských štátov a tretích krajín v určitom obmedzenom období v rámci boja proti nezákonnému cezhraničnému pašovaniu tovaru. Úrad OLAF v súvislosti so vzájomnou pomocou medzi colnými správnymi orgánmi EÚ a Komisiou poskytuje IT platformu, IT aplikácie a operačnú centrálu, ktoré môžu členské štáty využívať na vykonávanie spoločných colných operácií. Úrad OLAF v roku 2012 podporil štyri[34] spoločné colné operácie, ktoré uskutočnili členské štáty. 4.1.5.3. Informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS) Hlavným cieľom systému AFIS, ktorý riadi úrad OLAF, je zlepšiť spoluprácu s partnermi vrátane ostatných inštitúcií, členských štátov, medzinárodných organizácií a tretích krajín v záujme správneho uplatňovania colných predpisov EÚ. Členské štáty používajú systém AFIS na oznamovanie podvodov a nezrovnalostí a ocenili jeho zavedenie na konferencii o systéme AFIS, ktorá sa konala v máji 2012 v Lisabone, kde sa diskutovalo o ďalšom vývoji systému. Uskutočnili sa IT projekty s cieľom zlepšiť komunikáciu a zjednodušiť získavanie údajov zo systému AFIS. Do konca roka 2012 mal systém AFIS 10 180 registrovaných koncových používateľov zastupujúcich 1 750 útvarov v členských štátoch, tretích krajinách, medzinárodných organizáciách, Komisii a iných inštitúciách EÚ, pričom používatelia si navzájom vymenili 10 120 správ MAB (bezpečná poštová služba systému AFIS). Spolu bolo v databázach a moduloch vzájomnej pomoci systému AFIS zverejnených 8 370 prípadov.[35] Tranzitná informačná databáza (ATIS) prijala informácie o siedmich miliónoch nových zásielok v tranzitnom režime, ktoré spolu predstavovali 35 miliónov pohybov tovarov. Systém riadenia nezrovnalostí (IMS) v roku 2012 od členských štátov a kandidátskych krajín prijal 19 800 nových správ o nezrovnalostiach a za celú svoju históriu spolu eviduje 152 000 správ. 4.1.6. Boj proti podvodom v oblasti DPH Komisia 6. decembra 2012 v reakcii na žiadosť Európskej rady z 2. marca 2012 a na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. apríla 2012 prijala oznámenie o daňových podvodoch a daňových únikoch[36]. V oznámení predstavila akčný plán na boj proti daňovým podvodom a daňovým únikom, a to aj v súvislosti s tretími krajinami. V rámci tohto akčného plánu sú Rada a členské štáty ďalej nabádané, aby napredovali v realizácii existujúcich iniciatív vrátane mechanizmu rýchlej reakcie a uplatnenia mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti s určitými kategóriami tovarov a služieb. Rada nedávno dospela k politickej dohode o týchto iniciatívach. Navyše akčný plán viedol k zriadeniu fóra EÚ pre DPH s cieľom zlepšiť dobrovoľné dodržiavanie predpisov zo strany daňovníkov, pokračovaniu v poskytovaní technickej pomoci a pomoci pri vytváraní kapacít členským štátom a jeho cieľom je zaviesť analýzu spoločných rizík v rámci siete Eurofisc (sieť pre rýchlu výmenu cielených informácií na boj proti podvodom v oblasti DPH) a rokovať o dvojstranných dohodách s tretími krajinami o spolupráci v súvislosti s DPH. 4.1.7. Ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom v medzinárodných dohodách Na účely ochrany finančných záujmov EÚ, boja proti porušovaniu predpisov a na zabezpečenie správneho uplatňovania colných predpisov obsahujú medzinárodné dohody EÚ, ako sú preferenčné obchodné dohody, dohody o spolupráci, nepreferenčné dohody a samostatné dohody o colných otázkach, ustanovenia o vzájomnej colnej administratívnej pomoci a o opatreniach na presadzovanie preferenčného zaobchádzania. Na konci roka 2012 bolo v platnosti 44 dohôd obsahujúcich ustanovenia o vzájomnej administratívnej pomoci pre 62 tretích krajín, pričom prebiehali dvojstranné alebo regionálne rokovania s ďalšími 88 krajinami (vrátane niektorých krajín, ktoré patria medzi najväčších obchodných partnerov EÚ)[37]. EÚ v roku 2012 uzatvorila dohody o voľnom obchode s regiónom Strednej Ameriky[38] a s andskými krajinami.[39] Rokovania o dohode o voľnom obchode so Singapurom sa skončili v decembri 2012. V prípade ďalších štyroch krajín AKT[40] nadobudli platnosť dohody o hospodárskom partnerstve. Všetky uvedené dohody obsahujú ustanovenia o vzájomnej colnej administratívnej pomoci a o opatreniach na presadzovanie preferenčného zaobchádzania. 4.1.8. Boj proti nezákonnému obchodovaniu s tabakovými výrobkami 4.1.8.1. Akčný plán Komisie zameraný na boj proti pašovaniu cigariet a alkoholu na východnej hranici EÚ Pašovanie cigariet spôsobuje výrazné straty príjmov pre EÚ a jej členské štáty. Tieto straty sa odhadujú na vyše 10 mld. EUR z príjmov z ciel a daní každoročne. Pašovanie vysoko zdaňovaného tovaru – cigariet a alkoholu – je jednou z prevládajúcich trestných činností na východnej hranici. V júni 2011 Komisia predstavila akčný plán na boj proti pašovaniu cigariet a alkoholu v tomto regióne[41]. Komisia predniesla tento problém susedným krajinám na východných hraniciach, koordinovala činnosti členských štátov v regióne a poskytla technickú pomoc prostredníctvom programu Hercule III[42]. Z analýzy však vyplýva, že pašovanie cigariet je problémom celej Únie. Komisia preto 6. júna 2013 predstavila všeobecnú stratégiu EÚ v oznámení o posilnení boja proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami[43]. Oznámenie sprevádza akčný plán, do ktorého sú integrované činnosti realizované v rámci akčného plánu pre východnú hranicu. 4.1.8.2. Rámcový dohovor o kontrole tabaku (RDKT): Protokol na odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami Komisia dôrazne podporuje Protokol na odstránenie nezákonného obchodovania s tabakovými výrobkami, ktorý je súčasťou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), čo je v súlade s jej zodpovednosťou za ochranu finančných záujmov EÚ, a to vrátane boja proti pašovaniu a falšovaniu cigariet. Komisia koordinovala pozíciu EÚ a spolu s predsedníctvom Rady zastupovala EÚ počas rokovaní o protokole, ktorý bol prijatý v novembri 2012. Zmluvné strany RDKT by mali protokol podpísať do januára 2014. Očakáva sa, že po nadobudnutí platnosti výrazne prispeje k boju proti nezákonnému obchodu s tabakom. EÚ by spolu s členskými štátmi mala čo najskôr protokol podpísať a ratifikovať. 4.1.8.3. Dohody s výrobcami cigariet V roku 2012 Komisia a zástupcovia členských štátov usporiadali samostatné stretnutia so štyrmi výrobcami cigariet[44], aby prediskutovali uplatňovanie dohôd o spolupráci. So spoločnosťou PMI bola uzavretá dohoda, podľa ktorej výrobca uskutoční dodatočné platby (za zhabanie) všetkým členským štátom, keď zástupcovia všetkých členských štátov, EÚ a spoločnosti podpíšu dohodu o zmene v tejto veci. Zatiaľ nie všetky členské štáty dohodu podpísali. 4.1.9. Pravidlá verejného obstarávania Podvody bývajú často spojené s verejným obstarávaním. Komisia preto do svojich návrhov smerníc o verejnom obstarávaní[45] prijatých 20. decembra 2011 zahrnula nové ustanovenia: – zavedenie pojmu „konflikt záujmov“; – vylúčenie uchádzačov, ktorých manažéri boli usvedčení z korupcie alebo iného závažného podvodu, a – všeobecný rámec riadenia zahŕňajúci povinnosti monitorovania a predkladania správ na zamedzenie podvodom súvisiacim s verejným obstarávaním, najmä ak sa týka finančných prostriedkov EÚ. O návrhoch Komisie sa dôkladne diskutovalo v Európskom parlamente a Rade. Predchádzajúci návrh[46] na vytvorenie vnútroštátneho orgánu dohľadu špecializovaného na verejné obstarávanie Rada neschválila, nahradili ho však určité povinnosti týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Komisii, najmä v prípadoch korupcie. V prípade prijatia by tieto návrhy výrazne zlepšili riadenie, zmiernili porušovanie pravidiel verejného obstarávania a zlepšili opatrenia, ktoré na ne nadväzujú, predovšetkým v prípadoch konfliktu záujmov. 4.1.10. Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (CAFS) Stratégia Komisie pre boj proti podvodom (CAFS)[47] prijatá v júni 2011 je adresovaná najmä útvarom Komisie. Jej cieľom je zabezpečovať rovnováhu medzi nákladovou efektívnosťou a zjednodušovaním a možnosťou prispôsobenia existujúcich opatrení boja proti podvodom na boj proti novým podvodným praktikám. Komisia vychádza zo skúseností úradu OLAF pri vyšetrovaní údajných podvodov. Vykonávanie stratégie CAFS je na dobrej ceste, najmä pokiaľ ide o tri priority, ktoré sa majú dosiahnuť do konca roka 2013: – primerané ustanovenia týkajúce sa boja proti podvodom v návrhoch Komisie o výdavkových programoch v rámci nového viacročného finančného rámca (VFR); – rozvoj stratégií pre boj proti podvodom na úrovni útvarov Komisie; – revízia smerníc o verejnom obstarávaní[48]. Úrad OLAF dopĺňa vykonávanie týchto prioritných opatrení poskytovaním ďalších služieb prostredníctvom internej webovej stránky a usmernení, školení a koordinácie zameraných na boj proti podvodom. 4.1.11. Programy Hercule a Pericles 4.1.11.1. Vykonávanie programov Hercule II a Pericles V roku 2012 program Hercule II podporil opatrenia na posilnenie technickej a operatívnej kapacity orgánov presadzovania práva v záujme boja proti podvodom v EÚ. Táto podpora mala formu technickej pomoci (7,35 mil. EUR), školiacich aktivít vrátane školení v oblasti digitálnej forenznej vedy (3,25 mil. EUR), právnického vzdelávania a štúdií (0,7 mil. EUR) a IT podpory na nákup údajov a informácií sprístupnených orgánom členských štátov (2,95 mil. EUR). Uvedené sumy odrážajú rozpočet, ktorý bol k dispozícii v roku 2012. V roku 2012 sa Komisia (OLAF) v rámci programu Pericles na ochranu eurobankoviek a euromincí pred podvodmi a falšovaním zapojila do 16 činností zahŕňajúcich konferencie, semináre a výmeny pracovníkov, ktoré zorganizovali členské štáty a/alebo Komisia (OLAF). Tieto akcie boli zamerané predovšetkým na posilnenie spolupráce so zodpovednými orgánmi a ich súčasťou boli diskusie o programoch so záujemcami a odborníkmi z členských štátov, z Európskej centrálnej banky a z úradu Europol. V roku 2012 bolo v rámci programu Pericles viazaných 94,75 % zo sumy 1 mil. EUR. 4.1.11.2. Viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie rokov 2014 - 2020 V decembri 2011 Komisia v súvislosti s viacročným finančným rámcom prijala návrhy na pokračovanie dvoch programov s cieľom posilniť prevenciu podvodov a boj proti nim: Hercule III[49] a Pericles 2020.[50] V roku 2012 Výbor Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu a pracovná skupina Rady pre boj proti podvodom (GAF) oba návrhy prediskutovali. Počas dánskeho predsedníctva bola skupina GAF schopná pripraviť dohodu o návrhoch Komisie s výnimkou otázok percent spolufinancovania a celkového rozpočtu programu. Výbor pre kontrolu rozpočtu prijal svoje správy k návrhom v novembri 2012. Parlament a Rada začali rokovania v roku 2013 počas írskeho predsedníctva s cieľom dospieť k dohode. 4.2. Poradný výbor na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF) V súlade s článkom 325 ZFEÚ členské štáty spolu s Komisiou organizujú úzku a pravidelnú spoluprácu medzi svojimi príslušnými orgánmi. Hlavné fórum pre koordinačné činnosti je Poradný výbor na koordináciu prevencie sprenevery (COCOLAF).[51] V roku 2012 sa v otázke hlavného vývoja legislatívnych a politických iniciatív v boji proti podvodom uskutočnili dve konzultácie s výborom COCOLAF. Výbor COCOLAF sa podelil o svoje stanoviská k úsiliu EÚ o posilnenie ochrany finančných záujmov EÚ a vo všeobecnosti súhlasil so súčasnými iniciatívami, najmä pokiaľ ide o harmonizáciu právneho základu pre boj proti podvodom poškodzujúcim záujmy EÚ. Revízia štruktúry výboru COCOLAF a viacerých existujúcich expertných skupín je plánovaná na rok 2013 s cieľom zlepšiť celkové fungovanie skupín a poskytnúť jasnejší prehľad o činnostiach, do ktorých je zapojená Komisia (OLAF) a členské štáty. 4.3. Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2012 – Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2010 Európsky parlament prijal 10. mája 2012 uznesenie k správe Komisie za rok 2010.[52] Uznesenie obsahuje osobitné žiadosti, pripomienky a návrhy týkajúce sa všetkých oblastí rozpočtu. Je adresované Komisii a členským štátom a zaoberá sa širokou škálou tém, ako sú straty na clách a DPH, oznamovanie nezrovnalostí členskými štátmi vo všetkých oblastiach a verejné obstarávanie. Európsky parlament vyjadril poľutovanie nad tým, že správa Komisie sa otázkou podvodu nezaoberá podrobne a k nezrovnalostiam pristupuje veľmi zoširoka, a kritizuje nízky počet nezrovnalostí oznámených členskými štátmi v určitých oblastiach. Európsky parlament privítal vyššiu mieru úspešnosti vymáhania finančných prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti a významný pokrok, ktorý urobilo Bulharsko pri posilňovaní svojich vnútroštátnych systémov kontroly v súvislosti s predvstupovými fondmi. Rovnako privítal úspech spoločnej colnej operácie „Sirocco“ a účinnosť programu Hercule II, ktorý koordinuje úrad OLAF. Komisia predložila správu o nadväzujúcich opatreniach, v ktorej poukázala na opatrenia, ktoré je potrebné prijať v reakcii na obavy Parlamentu. Komisia poukázala najmä na skutočnosť, že správa predkladaná v súlade s článkom 325 bude viac zameraná na dôkladnú analýzu podvodných nezrovnalostí, ale zdôraznila, že oznamovanie všetkých nezrovnalostí (vrátane nepodvodných) je potrebné v záujme splnenia mandátu správy a pre lepšie pochopenie podvodných nezrovnalostí. V súlade s odporúčaním Parlamentu už Komisia v správe za rok 2011 kládla väčší dôraz na analýzu podvodných nezrovnalostí a ešte viac ho zvýšila v tejto správe. Vzhľadom na obavy Parlamentu, že niektoré členské štáty oznamujú nízky počet alebo žiadne prípady podvodov týkajúcich sa niektorých fondov, Komisia prehĺbila kontakty s danými členskými štátmi s cieľom riešiť problémy neúplného oznamovania. Časťou problému je však skutočnosť, že v niektorých členských štátoch je odhaľovanie podvodov ešte potrebné zlepšiť. Bol prijatý súbor opatrení na usmerňovanie a podporu členských štátov pri zlepšovaní odhaľovania podvodov a ich oznamovania. Komisia vykonáva audit postupov vymáhania členskými štátmi a pozastavuje platby v prípade, že sa zistia závažné nedostatky. Vymáhanie prostriedkov sa zlepšilo v oblasti poľnohospodárstva čiastočne vďaka tomu, že členské štáty v súčasnosti znášajú polovicu nevymožiteľných súm, pokiaľ sa im nepodarí prostriedky vymôcť v určenej lehote, alebo všetky náklady, ak finančné prostriedky vyplácajú nedbanlivo (pravidlo 50 %). V rámci VFR na obdobie rokov 2014 - 2020 Komisia navrhla aj ďalšie posilnenie právneho rámca. Okrem toho Komisia poukázala na opatrenia, ktoré prijme v súvislosti s finančnými prostriedkami v oblasti politiky súdržnosti v rámci svojej spoločnej stratégie na predchádzanie podvodom. Súčasťou stratégie je posúdenie rizík podvodov, odhaľovanie podvodov a vnútorné a vonkajšie opatrenia na zvýšenie informovanosti o podvodoch (v útvaroch Komisie zodpovedných za vykonávanie politiky súdržnosti a v členských štátoch). 5. Opatrenia prijaté členskými štátmi na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ Každý rok členské štáty oznamujú Komisii hlavné opatrenia prijaté na základe článku 325 ZFEÚ určené na boj proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ. V roku 2012 členské štáty realizovali niekoľko všeobecných aj konkrétnych opatrení, ktoré posilňujú prevenciu a potláčanie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ. Z informácií, ktoré poskytla takmer polovica členských štátov, však vyplýva, že ich schopnosť odhaľovať, trestne stíhať podvody a vymáhať finančné prostriedky je obmedzená. Navyše postupy oznamovania podvodov a nezrovnalostí sa medzi jednotlivými členskými štátmi, ako aj v rámci členských štátov líšia. 5.1. Opatrenia na boj proti podvodom a iným nezrovnalostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ Administratívne opatrenia oznámené členskými štátmi sa týkajú najmä zvýšeného monitorovania zo strany riadiacich orgánov, agentúr alebo orgánov, prísnejšieho finančného auditu a aktualizovaných usmernení alebo metodických príručiek.[53] Ostatné opatrenia sú navrhnuté tak, aby zlepšili spoluprácu medzi príslušnými orgánmi, posilnili kontroly,[54] podporili strategickú spoluprácu s Komisiou pri predchádzaní podvodom a korupcii,[55] zabezpečili školenia[56] a zvýšili zmluvné zabezpečenie[57]. Všeobecnejšie opatrenia sa týkajú zlepšenia predpisov o verejnom obstarávaní[58] a vymáhania neoprávnených platieb[59]. 5.2. Opatrenia na boj proti podvodom a iným nezrovnalostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ v oblasti poľnohospodárstva V roku 2012 bola osobitná pozornosť venovaná oblasti poľnohospodárstva. Oznamovanie sa týkalo informácií o vyšetrovaniach podvodov, legislatívnych a administratívnych opatreniach a stratégiách, ukazovateľoch podvodov, sumách vymožených v súvislosti s vyšetrovaniami podvodov a údajov o pracovníkoch pridelených a zapojených do vyšetrovaní podvodov. 5.2.1. Legislatívne a administratívne opatrenia Mnoho členských štátov[60] v rokoch 2011 - 2012 informovalo o nových legislatívnych a administratívnych opatreniach, ktoré podstatne zlepšili prevenciu podvodov a riadenie rizík v súvislosti s poľnohospodárskymi fondmi. Niektoré členské štáty oznámili, že prijali opatrenia týkajúce sa celej správy poľnohospodárskej pomoci[61]. Tieto opatrenia sa týkajú najmä oprávnenosti výdavkov, kontrol na mieste a auditov Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), lepšie cielených kontrol ako dôsledku posudzovania rizík v prípade programov pre mladých poľnohospodárov a pre znevýhodnené oblasti a zlepšenia postupu certifikácie vďaka prísnejším kontrolám. Niekoľko členských štátov[62] oznámilo, že prijali opatrenia, ktorými zlepšili svoju finančnú kontrolu na základe revízie vnútroštátnych právnych predpisov a ďalšej aktualizácie schém podpory (politika rozvoja vidieka, schémy priamej podpory). Niektoré členské štáty[63] hlásili zlepšenia vnútroštátnych predpisov alebo harmonizácie s predpismi EÚ týkajúcimi sa postupov pri riešení nezrovnalostí vrátane definícií nezrovnalosti, postupov oznamovania, finančných opráv alebo vymáhania finančných prostriedkov a jednoznačnejšieho vymedzenia trestného činu podvodu a postupov vyšetrovania. Štyri členské štáty[64] oznámili, že vylepšili svoje národné registre a správu údajov, aby zjednodušili krížovú kontrolu. Ďalšie štáty[65] oznámili, že zlepšili svoje systémy riadenia rizík, a to prostredníctvom lepších organizačných štruktúr, systémov vnútornej kontroly a usmernení ku kontrolám alebo nových analýz rizík v záujme prevencie závažných a organizovaných daňových podvodov. Pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť, väčšina členských štátov[66] oznámila, že nové legislatívne alebo administratívne opatrenia priniesli lepšie výsledky vrátane skoršieho odhalenia, menšieho počtu neoprávnených platieb, vyššieho počtu nezrovnalostí odhalených pred platbou a vyššej miery akceptovaných oprávnených výdavkov. Niektoré štáty poukázali na menší počet kontrol na mieste, ako aj na lepšie využívanie zdrojov v dôsledku nových analýz rizík. Väčšina členských štátov hlásila, že podnikli kroky na zlepšenie spoľahlivosti a konzistencie finančného vykazovania. 5.2.2. Nové stratégie prevencie a odhaľovania podvodov Väčšina členských štátov[67] oznámila, že v súčasnosti používajú jedno alebo viacero z týchto nástrojov: národné stratégie, regionálne stratégie, stratégie založené na konkrétnom druhu operácií na zmierňovanie rizík a lepšia prevencia a odhaľovanie podvodov pri vynakladaní prostriedkov z poľnohospodárskych fondov. 5.2.3. Používanie ukazovateľov podvodu Takmer všetky členské štáty[68] uviedli, že používajú všeobecné ukazovatele podvodu, ako sú kategórie nezrovnalostí, operácie, modi operandi, dotknuté hospodárske sektory alebo zemepisné oblasti. Okrem toho väčšina členských štátov[69] vyhlásila, že používajú aj svoje vlastné špecifické ukazovatele, ako je totožnosť príjemcov, transparentnosť postupov, zmeny sumy pomoci v porovnaní s predchádzajúcim hospodárskym rokom, predkladanie falošných alebo podozrivých údajov alebo pokusy o zatajenie informácií. 5.2.4. Vykonávanie ustanovení týkajúcich sa oznamovania Mnohé členské štáty[70] hlásili, že prijali usmernenia o rozlišovaní medzi podvodmi a inými nezrovnalosťami a zorganizovali školenia pracovníkov s cieľom objasniť tieto rozdiely. Tri štáty[71] uviedli, že takéto usmernenia neprijali, pretože existujúce predpisy a postupy sú dostatočné. Z odpovedí prijatých v súvislosti s metódami oznamovania podľa nariadenia (ES) č. 1848/2006 vyplýva, že metódy sa líšia nielen od jedného členského štátu k druhému, ale aj medzi jednotlivými orgánmi v rámci toho istého členského štátu. Rozdiely v rámci toho istého členského štátu sa netýkajú výlučne federatívne usporiadaných krajín, ani výlučne oblastí politiky, ako je napríklad poľnohospodárstvo, rybárstvo alebo súdržnosť[72]. 5.2.5. Nedostatočná štatistika o odhaľovaní a trestnom stíhaní podvodov a súvisiacom vymáhaní finančných prostriedkov Takmer polovica členských štátov[73] stále poskytuje obmedzené informácie o počte administratívnych kontrol zameraných na boj proti podvodom a o postupoch iniciovaných na preukázanie prípadov podvodov. Bulharsko, Dánsko, Taliansko, Poľsko a Rumunsko otvorili najväčší počet vyšetrovaní podvodov. Podobne väčšina členských štátov neposkytla dostatočné údaje o počte trestných konaní uzavretých rozhodnutím súdu. Navyše takmer polovica štátov[74] poskytla neúplné údaje o sumách vymožených v súvislosti s podvodmi na základe administratívnych kontrol zameraných na boj proti podvodom. Situácia je ešte menej uspokojivá, pokiaľ ide o údaje o vymožených sumách[75] a finančných pokutách v súvislosti s vyšetrovaniami trestnej činnosti. Tieto skutočnosti vedú k záveru, že odporúčanie z minulého roka týkajúce sa monitorovania výsledkov vyšetrovaní trestnej činnosti v oblasti politiky súdržnosti sa realizovalo iba čiastočne. 5.3. Operácia „Magna Grecia“ V rokoch 2011 a 2012 talianska finančná polícia, Guardia di Finanza (GDF), uskutočnila 23 vyšetrovaní príjemcov prostriedkov v regióne Kalábria na juhu Talianska, ktorých projekty boli financované v rokoch 2000 – 2006 zo štrukturálnych fondov. Každé vyšetrovanie sa týkalo viac ako jedného projektu. V 18 prípadoch boli zistené nezrovnalosti. Počas vyšetrovaní boli inšpekcii podrobené projekty v hodnote vyše 23,5 mil. EUR, pričom pri takmer 16 mil. EUR boli zistené nezrovnalosti. Tridsať jednotlivcov vrátane štyroch verejných činiteľov bolo trestne stíhaných za podvod, falšovanie verejných a súkromných aktov, spreneveru verejných prostriedkov, používanie falošných faktúr, ukrývanie alebo ničenie účtovných dokumentov a pranie špinavých peňazí. GDF požadovala zhabanie majetku v celkovej hodnote približne 4,5 mil. EUR. Vyšetrovania boli výsledkom dôkladnej analýzy, ktorú úrad OLAF začal vypracúvať v roku 2010 a ktorá bola spoločne vykonávaná v priebehu roka 2011 s cieľom zdokonaliť ukazovatele rizík a integrovať ďalšie údaje a miestne poznatky GDF. Operácia preukázala efektívnosť tohto inovatívneho prístupu, ktorý umožnil sústrediť sa na konkrétnych príjemcov finančných prostriedkov, ktorí vyhovovali zisteným ukazovateľom rizík. 5.4. Vykonávanie odporúčaní z roku 2011 Komisia v správe za rok 2011 o ochrane finančných záujmov Únie členským štátom poskytla niekoľko odporúčaní, najmä v súvislosti s oznamovaním podvodných a nepodvodných nezrovnalostí, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm, monitorovaním výsledkov vyšetrovaní trestnej činnosti a zlepšením štatistík o podvodoch. Vykonávanie týchto odporúčaní, ktoré bolo prezentované ako súčasť oznamovania za rok 2012, bolo vo všeobecnosti primerané, hoci niektoré problémy sa nevyriešili úplne. V oblasti spoločného hospodárenia väčšina členských štátov oznámila, že svoje činnosti v oblasti prevencie a odhaľovania podvodov usmerňujú na základe analýzy rizík. Členské štáty, ktoré boli požiadané, aby vysvetlili nízke úrovne odhalených podvodov či už v oblasti poľnohospodárstva[76], alebo politiky súdržnosti[77], naďalej pripisujú túto skutočnosť kvalite svojich systémov prevencie podvodov a malému počtu skutočných podvodov. Rozličné členské štáty zlepšili svoje systémy kontroly zameraním sa na vysokorizikové oblasti v súlade s odporúčaniami. Najmä pokiaľ ide o politiku súdržnosti, Bulharsko zmenilo predpisy, aby umožnilo nové finančné inšpekcie zamerané na vysokorizikové zmluvy vo verejnom obstarávaní. Rumunsko v súčasnosti spúšťa pilotný projekt systému kontrol ex post, ktorý má odhaľovať podvody a konflikty záujmov. Slovensko sa usilovalo začleniť do svojej analýzy rizík verejné sťažnosti a mediálne správy. Francúzsko dokončilo zavádzanie systému riadenia nezrovnalostí (IMS) v rámci politiky súdržnosti. Vzhľadom na skutočnosť, že aj Chorvátsko ho v rámci príprav na vstup od októbra 2012 zaviedlo úplne, systém IMS je v súčasnosti plne funkčný vo všetkých členských štátoch. Pokiaľ ide o príjmy, mnohé členské štáty[78] reagovali pozitívne na odporúčanie Komisie zacieliť colné inšpekcie na vysokorizikový dovoz, pričom v mnohých prípadoch vytvorili nové IT nástroje na podporu tohto procesu.[79] Pokiaľ ide o politiku súdržnosti, 74 % členských štátov hlásilo, že prijalo opatrenia na zlepšenie svojich systémov riadenia a kontroly v súlade s odporúčaním.[80] Vo všeobecnosti členské štáty venovali osobitnú pozornosť oblastiam verejného obstarávania a oprávnenosti, pričom sa riadili zisteniami Komisie, podľa ktorých predovšetkým v týchto oblastiach môže ľahko dôjsť k chybám.[81] Lotyšsko a Litva zmenili príslušnú legislatívu týkajúcu sa verejného obstarávania a identifikácie a súvisiacu klasifikáciu nezrovnalostí a vymáhania finančných prostriedkov. Fínsko prijalo opatrenia na zjednodušenie kontrol oprávnenosti. V poslednom odporúčaní sa od členských štátov vyžadovalo, aby monitorovali výsledky vyšetrovaní trestnej činnosti a zlepšili svoje štatistiky o podvodoch. Niektoré oznámené (alebo neoznámené) nadväzujúce opatrenia tento rok vedú k opodstatneným obavám Komisie, že daný problém ešte stále nebol uspokojivo vyriešený. Grécko, Maďarsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Slovensko a Spojené kráľovstvo zaviedli alebo sa chystajú zaviesť IT alebo iné systémy s cieľom zlepšiť svoje štatistiky o podvodoch. Ostatné štáty sú podľa všetkého spokojné s existujúcimi systémami. 6. Závery a odporúčania 6.1. Dva trendy v súvislosti s politikou a operatívnym vývojom V súvislosti s bojom proti podvodom zo strany členských štátov a Komisie táto správa poukazuje na dva hlavné trendy, jeden sa týka prijatia nových opatrení na boj proti podvodom, zatiaľ čo druhý sa týka dosiahnutých operatívnych výsledkov. Z hľadiska politiky Komisia a členské štáty v roku 2012 realizovali niekoľko významných iniciatív na legislatívnej, ako aj na administratívnej úrovni. Táto pozitívna dynamika svedčí o čoraz väčšej pozornosti, ktorú príslušné orgány venujú podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ (a v prípade spolufinancovania aj národné finančné záujmy). Hoci opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni sú už zavedené, iniciatívy podporované na úrovni EÚ, najmä návrh smernice o ochrane finančných záujmov EÚ a balík nových predpisov v oblasti verejného obstarávania, stále čakajú na schválenie zákonodarcu, zatiaľ čo iné iniciatívy, ako napríklad nový balík týkajúci sa finančného výhľadu na obdobie rokov 2014 - 2020, sú v pokročilom štádiu rokovaní. Z operatívneho hľadiska sa situácia, pokiaľ ide o nezrovnalosti oznámené v roku 2012 ako podvody, v porovnaní s rokom 2011 vo všeobecnosti javí stabilná. Iba v oblasti poľnohospodárstva došlo k výraznému nárastu počtu prípadov. Tento nárast bol spôsobený výhradne snahou jedného členského štátu (Dánsko) a kompenzoval ho porovnateľný pokles v predvstupovej oblasti. Prínos opatrení prijatých v roku 2012 sa prejaví v budúcich rokoch. 6.2. Rôzne prístupy k podvodom Prístupy členských štátov sú naďalej veľmi rozdielne, pričom skupina šiestich krajín (Česká republika, Dánsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko a Rumunsko[82]) je na vedúcej pozícii, pokiaľ ide o schopnosť odhaľovania podvodov vo výdavkovej oblasti, a päť krajín (Belgicko, Nemecko, Grécko, Taliansko a Španielsko[83]) vedie, pokiaľ ide o stranu príjmov (tradičné vlastné zdroje). Výsledky zvyšných členských štátov sú v oblasti príjmov homogénnejšie ako v oblasti výdavkov, v ktorej významný počet príjemcov zdrojov z EÚ, ako napríklad Grécko, Francúzsko a Španielsko, vykazuje veľmi obmedzenú schopnosť odhaľovať podvody. Členské štáty pristupujú k odhaľovaniu podvodov odlišne. Vysvetlenie týchto odlišných prístupov spočíva najmä v právnych a organizačných rozdieloch, ktoré sa líšia nielen medzi jednotlivými členskými štátmi, ale aj medzi správnymi jednotkami v rámci tej istej krajiny. Odporúčanie č. 1 Určenie vnútroštátnych útvarov pre koordináciu boja proti podvodom by viedlo k zosúladeniu prístupov medzi členskými štátmi a v rámci členských štátov. Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, môžu rýchlo určiť alebo zriadiť svoj útvar pre koordináciu boja proti podvodom (AFCOS). 6.3. Prijatie spoločných pravidiel týkajúcich sa podvodov V súčasnosti sú úrovne sankcií za podvody v niektorých členských štátoch také nízke, že o nich nemožno tvrdiť, že vôbec majú odrádzajúci účinok. Mnohé prípady podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie zostávajú nepotrestané, pretože uplynula zákonom stanovená doba na vyšetrovanie a trestné stíhanie podvodov. Návrh smernice o ochrane finančných záujmov EÚ prostredníctvom trestného práva tieto problémy rieši tak, že ustanovuje minimálne obdobie časového obmedzenia. Závažné prípady podvodov by sa mali trestať odňatím slobody s dolnou hranicou trestnej sadzby najmenej šesť mesiacov a s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej päť rokov. Odporúčanie č. 2 Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sankcie za podvody mali odrádzajúci účinok a aby vyšetrovania a trestné stíhanie mohli prebiehať dostatočne dlhú dobu. Členské štáty by mali rýchlo prijať a implementovať smernicu o ochrane finančných záujmov EÚ prostredníctvom trestného práva. 6.4. Najvýznamnejšie riziká sa potvrdili Podobne ako v predchádzajúcich rokoch, jedným z hlavných problémov, ktoré úrady v súvislosti s odhalenými podvodnými nezrovnalosťami zistili, je porušovanie pravidiel verejného obstarávania. V obmedzenom počte prípadov spojených s týmto druhom porušovania bola zistená aj korupcia. Odporúčanie č. 3 Balík týkajúci sa reformy smerníc o verejnom obstarávaní by mal schváliť zákonodarca a členské štáty by ho mali urýchlene implementovať vzhľadom na zvýšené riziko zistené v tejto oblasti. V súlade s analýzou za predchádzajúce roky zostáva politika súdržnosti (najmä operatívne programy spojené s konvergenčným cieľom) oblasťou, v ktorej bol odhalený najväčší počet podvodných nezrovnalostí. Odporúčanie č. 4 Vzhľadom na nízky počet oznámených podvodných nezrovnalostí v oblasti politiky súdržnosti v súvislosti s niektorými členskými štátmi Komisia odporúča, aby predovšetkým Grécko, Francúzsko a Španielsko zvýšili svoje úsilie pri odhaľovaní podvodov. V súvislosti s politikou súdržnosti ešte treba poznamenať, že pri zohľadnení obdobia rokov 2008 - 2012 bol počet odhalených podvodných nezrovnalostí až do roku 2010 vyšší v súvislosti s ESF ako v súvislosti s EFRR. Od roku 2011 je tento vzťah opačný. Pri pohľade na finančný vplyv týchto prípadov sú prioritnými oblasťami, ktoré boli dotknuté najviac, oblasti, v ktorých boli uskutočnené najvyššie investície, teda doprava, životné prostredie a investície do sociálnej infraštruktúry. Odporúčanie č. 5 Príslušné orgány by mali pri plánovaní kontrol zohľadniť výsledky analýzy uvedené v tejto správe a v sprievodných pracovných dokumentoch útvarov. Miera odhaľovania podvodov v súvislosti s rozvojom vidieka je naďalej v porovnaní s rokom 2011 pomerne stabilná, ale nižšia ako v prípade podobných nástrojov zavedených v predchádzajúcom programovom období (v rámci štrukturálnych fondov a predvstupovej pomoci). Zdá sa, že pozornosť orgánov sa stále sústreďuje na Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF). Odporúčanie č. 6 Členské štáty by mali zvýšiť svoje úsilie v oblasti investičných projektov rozvoja vidieka v súvislosti s rizikovými prvkami, na ktoré poukázali podobné zistenia v predchádzajúcom programovom období. 6.5. Orgány boja proti podvodom a orgány presadzovania práva sú pri odhaľovaní podvodných nezrovnalostí stále najúčinnejšie… Pokiaľ ide o stranu príjmov, ukázalo sa, že colné kontroly v čase colného odbavovania tovaru sú pre odhaľovanie prípadov podvodov veľmi dôležité. Odporúčanie č. 7 Pri vypracúvaní stratégií colnej kontroly by členské štáty súčasne so svojimi činnosťami v oblasti colnej kontroly po colnom odbavení mali zabezpečiť, že disponujú účinnými systémami na posudzovanie rizík, ktoré im umožnia vykonávať aj kontroly zamerané na vysokorizikový dovoz v čase colného odbavovania. Pokiaľ ide o stranu výdavkov, úspešné odhaľovanie podvodov (najmä v prípade značného finančného dosahu) je naďalej vo veľkej miere výsledkom vyšetrovaní orgánov boja proti podvodom alebo orgánov presadzovania práva; ich pozitívny vplyv je zrejmý predovšetkým v členských štátoch, ktoré sa pokúsili posilniť spoluprácu medzi správnymi jednotkami primárne zodpovednými za riadenie a kontrolu finančných prostriedkov EÚ a orgánmi presadzovania práva. ... avšak význam úlohy orgánov riadenia a auditu sa zvyšuje... Odhaľovanie podvodov správnymi orgánmi v členských štátoch sa zlepšuje, najmä pokiaľ ide o menej zložité prípady. Niektoré členské štáty informovali o zavedení kontrol založených na analýze rizík a o používaní IT nástrojov s cieľom zlepšiť odhaľovanie podvodov. Cielenie kontrol s osobitným zameraním na podvody je mimoriadne dôležité v súvislosti s nákladmi spojenými s týmto druhom kontrol v záujme maximalizácie účinnosti. Odporúčanie č. 8 Komisia odporúča, aby všetky členské štáty prijali a zdokonalili kontroly, štruktúrovali a zlepšili spoluprácu medzi riadiacimi orgánmi a orgánmi boja proti podvodom, ako aj v zlepšili analýzu rizík a IT nástrojov. … najmä v súvislosti s prevenciou podvodov. V súčasnom období rozpočtových obmedzení by sa nemal podceňovať význam opatrení na prevenciu podvodov a úloha riadiacich orgánov, agentúr a orgánov by sa mala posilniť prostredníctvom osobitných ustanovení v návrhoch právnych predpisov týkajúcich sa viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 - 2020. Odporúčanie č. 9 Komisia odporúča, aby zákonodarca prijal ustanovenia týkajúce sa VFR v súvislosti s prevenciou podvodov v ich aktuálnom znení a aby sa tieto ustanovenia rýchlo a správne implementovali na vnútroštátnej úrovni. 6.6. Ochrana proti neoprávneným platbám z prostriedkov EÚ prostredníctvom existujúcich preventívnych a nápravných mechanizmov ustanovených právnymi predpismi EÚ je naďalej primeraná Analýza vymáhania finančných prostriedkov a finančných opráv potvrdzuje, že všetky zavedené preventívne a nápravné opatrenia zabezpečujú účinnú ochranu finančných záujmov EÚ. Tieto mechanizmy zabezpečujú, že prostriedky EÚ sa vynakladajú na schválené projekty, najmä v oblastiach, v ktorých sú operácie spolufinancované a v ktorých sa riziko nevymoženia presúva na rozpočet členského štátu. 6.7. Celkové závery Najzjavnejší a najpodstatnejší problém stále spočíva v rozdieloch v prístupe k podvodom medzi jednotlivými členskými štátmi, na ktorý poukazujú aj štatistiky získané prostredníctvom odpovedí na špecifický dotazník. V súvislosti s monitorovaním výsledkov justičných konaní je situácia stále neuspokojivá, a to napriek podstatnému celkovému zlepšeniu, ktoré sa v tejto oblasti dosiahlo. Tento fakt vedie Komisiu k záveru, že odporúčanie z minulého roka týkajúce sa monitorovania výsledkov vyšetrovaní trestnej činnosti v súvislosti s politikou súdržnosti sa realizovalo iba čiastočne. Zriadením Európskej prokuratúry (EPPO) sa významne posilní boj proti podvodom. Európska prokuratúra prekoná obmedzené schopnosti vnútroštátnych orgánov bojovať proti podvodom po ich odhalení a zabezpečí súlad a súdržnosť. Európska prokuratúra sa bude systematicky zaoberať prípadmi v rámci jej príslušnosti, až kým sa nedostanú pred súd. V dôsledku toho sa zvýši počet odsúdení a objem vymožených peňažných prostriedkov. Vyššia pravdepodobnosť odsúdenia odradí potenciálnych páchateľov a počet podvodov aj súvisiace sumy sa v priebehu ďalších rokov znížia. PRÍLOHA 1 – Nezrovnalosti oznámené ako podvody (Počet nezrovnalostí oznámených ako podvody je ukazovateľom výsledkov úsilia členských štátov v boji proti podvodom a iným nezákonným činnostiam poškodzujúcim finančné záujmy EÚ; tento údaj by sa nemal interpretovať ako rozsah výskytu podvodov na území týchto štátov)[84] PRÍLOHA 2 – Nezrovnalosti, ktoré neboli oznámené ako podvody PRÍLOHA 3 – Finančné opravy v roku 2012 vykonané v rámci spoločného hospodárenia (v mil. EUR)[85] [1] i) Vykonávanie článku 325 členskými štátmi v roku 2012; ii) Štatistické hodnotenie nezrovnalostí oznámených v roku 2012 v oblasti vlastných zdrojov, prírodných zdrojov, politiky súdržnosti a predvstupovej pomoci; iii) Odporúčania na prijatie opatrení nadväzujúcich na správu Komisie o ochrane finančných záujmov EÚ – boj proti podvodom za rok 2011; iv) Metodika štatistického hodnotenia oznámených nezrovnalostí v roku 2012; v) Ročný prehľad s informáciami o výsledkoch programu Hercule II v roku 2012. [2] Definície pojmov sú uvedené v prílohe IV (Metodika). [3] Vysoké percento súm, ktorých sa týkali nezrovnalosti oznámené ako podvody, na celkových platbách predvstupovej pomoci (posledný stĺpec v tabuľke 1) je v plnej miere zapríčinené skutočnosťou, že platby v roku 2012 v tejto oblasti boli veľmi obmedzené (t. j. 0,5 milióna EUR), keďže programy pomoci sú takmer ukončené. Podvodné nezrovnalosti odhalené a oznámené v roku 2012 sa týkajú operácií financovaných v predchádzajúcich rozpočtových rokoch. [4] Na účely porovnateľnosti sú čísla za obdobie rokov 2008 - 2011 založené na údajoch použitých v správach za tieto roky. [5] Pozri prílohu 1. [6] V priemere uplynú medzi začiatkom podvodnej praktiky a jej odhalením dva roky a sedem mesiacov. Následne uplynie priemerne sedem alebo osem mesiacov, kým sa nezrovnalosť oznámi Komisii. [7] Trestný čin trvajúci dlhšie obdobie, ktorý spáchali najmenej tri subjekty. [8] Jednorazový trestný čin spáchaný iba jednou osobou. [9] Jednorazový trestný čin spáchaný viac ako jednou osobou alebo trvajúci dlhšie obdobie, ale spáchaný iba jedným subjektom. [10] Miera preukázaných podvodov je pomer celkového počtu prípadov preukázaných podvodov k celkovému počtu nezrovnalostí oznámených ako podvody (prípady podozrení z podvodu alebo preukázaných podvodov) v priebehu päťročného obdobia. [11] Útvary Komisie zodpovedné za politiku súdržnosti spolu s úradom OLAF od roku 2008 implementovali spoločnú stratégiu pre boj proti podvodom. Jej hlavným cieľom je posilniť kapacitu členských štátov pri prevencii a odhaľovaní podvodov. [12] Pozri poznámku pod čiarou 3. [13] Ide najmä o neoprávnené sumy nezahrnuté do certifikačného vyhlásenia, ktoré teda nepredstavujú potenciálnu stratu pre rozpočet EÚ. [14] Údaje uvedené v tomto oddiele odzrkadľujú údaje uverejnené v účtovnej závierke Komisie, t. j . vo vysvetlení č. 6 účtovnej závierky Únie, ktorá ešte nebola podrobená auditu Európskeho dvora audítorov. [15] Prípady závažných nedostatkov systémov riadenia a kontroly členských štátov v programovom období 2007 - 2013 alebo prípady, keď boli certifikované výdavky spojené so závažnými nezrovnalosťami. [16] Uplatnené v troch prípadoch: a) dôkazy o závažnom nedostatku v systéme riadenia a kontroly, pričom nebolo prijaté nijaké opravné opatrenie; b) certifikované výdavky spojené so závažnou nezrovnalosťou; alebo c) závažné porušenie povinností v oblasti riadenia a kontroly zo strany členského štátu. [17] Finančné opravy pozostávajú z troch hlavných štádií: a) prebiehajúce: podliehajú zmene, ktorú členský štát formálne neakceptoval; b) potvrdené/schválené: odsúhlasené členským štátom alebo schválené rozhodnutím Komisie; c) vykonané: vykoná sa finančná oprava a neoprávnené výdavky sa opravia. [18] Následné zmeny právneho rámca podstatne zmenili pravidlá oznamovania pre súčasné programové obdobie. [19] V prípade fondu EFRR 116 prípadov riešených v roku 2012 zahŕňa 69 nových prerušení, ktoré boli schválené v priebehu roka. [20] Z 2 172 mil. EUR finančných opráv vykonaných v súvislosti so Španielskom je 90 % spojených s programami financovanými z fondu EFRR. [21] Suma istiny vlastných zdrojov je čistá suma. [22] Iba prípady, ktoré sa týkajú sumy tradičných vlastných zdrojov vyššej ako 10 000 EUR. [23] Výpočet zohľadňuje iba uzavreté prípady, pri ktorých členské štáty ukončili vymáhanie. [24] COM(2011) 135 v konečnom znení. [25] 2013/C 89 E/01, ISSN 1977-091X. [26] P7_TA(2013)0308. [27] COM(2012) 363 final. [28] Dohovor o ochrane finančných záujmov z roku 1995 a jeho protokoly z rokov 1996 a 1997. [29] Podľa článku 86 Lisabonskej zmluvy. [30] COM(2013) 532. [31] Agentúra EÚ pre justičnú spoluprácu v cezhraničných trestných veciach. [32] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru zo 6. júna 2011 o boji proti korupcii v EÚ – KOM(2011) 308 v konečnom znení. [33] http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/eu-revenue/consolidated_r515_97_en.pdf [34] Tri z nich sa týkali drog a jedna kontroly hotovostných peňažných prostriedkov. [35] CIS, FIDE, CIGINFO, MARINFO, YACHTINFO. [36] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade, Akčný plán na posilnenie boja proti daňovým podvodom a daňovým únikom, COM(2012) 722 final, 6. decembra 2012. [37] Napr. Kanada, India, Malajzia, región MERCOSUR. [38] Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama. [39] Peru a Kolumbia. [40] Madagaskar, Maurícius, Seychely a Zimbabwe. [41] SEC(2011) 791. [42] Pozri oddiel 4.1.11 ďalej. [43] COM(2013) 324 final. [44] Philip Morris International, Inc. (PMI), Japan Tobacco (JTI), British American Tobacco (BAT) a Imperial Tobacco Limited (ITL). [45] Návrh smernice o verejnom obstarávaní, KOM(2011) 896 v konečnom znení – 2011/438 (COD) a návrh smernice o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, KOM(2011) 895 v konečnom znení – 2011/439 (COD). http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/reform_proposals_en.htm. . [46] Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o udeľovaní koncesií, KOM(2011) 897 v konečnom znení – 2011/0437 (COD). [47] KOM(2011) 376 v konečnom znení. [48] Pozri oddiel 4.1.9. [49] KOM(2011) 914 v konečnom znení. [50] KOM(2011) 913 v konečnom znení. [51] Zriadený rozhodnutím Komisie 94/140/ES z 23. februára 1994 v znení zmien z 25. februára 2005. [52] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0196+0+DOC+XML+V0//SK&language=SK. [53] Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Litva, Luxembursko, Rumunsko, Slovensko a Švédsko. [54] Nemecko, Írsko, Spojené kráľovstvo (Anglicko a Škótsko). [55] Taliansko. [56] Bulharsko. [57] Dánsko – bezpečný digitálny podpis pre všetkých občanov a podniky používaný v zmluvách s verejnými orgánmi. [58] Bulharsko, Česká republika, Lotyšsko a Poľsko. [59] Belgicko, Česká republika, Slovinsko a Švédsko. [60] Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko. [61] Belgicko (Valónsko), Česká republika a Slovensko. [62] Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko a Lotyšsko. [63] Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko a Lotyšsko. [64] Nemecko, Lotyšsko, Maďarsko a Poľsko. [65] Belgicko (Valónsko), Írsko, Španielsko a Litva. [66] Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Grécko, Španielsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo. [67] Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Rumunsko a Slovensko. [68] Všetky štáty okrem Luxemburska. [69] Všetky štáty s výnimkou piatich (Belgicko, Dánsko, Holandsko, Slovinsko a Švédsko). [70] Bulharsko, Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Holandsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [71] Belgicko (ALV), Rakúsko a Poľsko. [72] Pozri bod 2.2.9 pracovného dokumentu útvarov Komisie o vykonávaní článku 325 členskými štátmi v roku 2012, ktorý je priložený k tejto správe, s. 11 – 12, v ktorom sú zhrnuté informácie nahlásené členskými štátmi. [73] Belgicko, Írsko, Grécko, Francúzsko, Cyprus, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Portugalsko, Fínsko a Spojené kráľovstvo. [74] Nemecko, Grécko, Taliansko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. [75] Iba 8 členských štátov poskytlo údaje (Bulharsko, Dánsko, Nemecko, Taliansko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo). [76] Nemecko, Francúzsko, Španielsko a Spojené kráľovstvo. [77] Francúzsko, Cyprus, Malta a Holandsko. [78] Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Írsko, Francúzsko, Maďarsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Malta, Holandsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [79] Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Francúzsko, Maďarsko, Írsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Malta, Holandsko a Švédsko. [80] Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Estónsko, Grécko, Maďarsko, Cyprus, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Malta, Holandsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko. [81] Bulharsko, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Holandsko, Portugalsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Fínsko. [82] Ich výsledky predstavujú 75 % z celkového počtu nezrovnalostí oznámených ako podvody. [83] Ich výsledky predstavujú 79 % z celkového počtu nezrovnalostí oznámených ako podvody. [84] Pokiaľ ide o sumy týkajúce sa Holandska v súvislosti s poľnohospodárstvom, pozri oddiel 3.4.1 pracovného dokumentu útvarov Komisie „Štatistické hodnotenie nezrovnalostí“. [85] Celkové sumy po sčítaní riadkov a stĺpcov z dôvodu zaokrúhľovania nemusia zodpovedať súčtu hodnôt.