Všeobecné ciele VSP sú v súlade s analýzou a hľadiskom oznámenia Komisie Preskúmanie obchodnej politiky: otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika z 18. februára 2021. V uvedenom preskúmaní obchodnej politiky sa potvrdzuje, že cieľom revízie VSP je zvýšiť počet obchodných príležitostí pre rozvojové krajiny s cieľom zmierňovať chudobu a vytvárať pracovné miesta, a to na základe medzinárodných hodnôt a zásad. V oznámení sa ďalej uvádza záujem EÚ na podporovaní zraniteľných rozvojových krajín, aby sa integrovali do svetového hospodárstva a podporovali multilateralizmus a aby zabezpečovali dodržiavanie univerzálnych hodnôt s novým dôrazom na výzvy v oblasti klímy a životného prostredia, zatiaľ čo EÚ má byť aj naďalej pripravená konať asertívne pri ochrane svojich záujmov.

Súčasný systém sa uplatňuje do 31. decembra 2023. Pokiaľ sa neprijme nové nariadenie, štandardné opatrenie VSP a opatrenie VSP+ sa prestanú uplatňovať 1. januára 2024. Dovoz z rozvojových krajín v rámci štandardného opatrenia VSP a opatrenia VSP+ by tak bol zaťažený vyššími clami. Na dovoz z najmenej rozvinutých krajín by sa však stále vzťahovalo opatrenie EBA, ktoré nemá žiadny dátum skončenia platnosti. Cieľom nového nariadenia o VSP je obnoviť systém na ďalšie desaťročné obdobie. VSP je vyspelá súčasť súboru nástrojov obchodnej politiky EÚ. Cieľom jeho revízie je doladenie spôsobu, akým VSP funguje, a zlepšenie jeho účinnosti a efektívnosti. Zvolený súbor jednotlivých možností politiky, ktorý sa definuje a ďalej skúma aj v externej štúdii a posúdení vplyvu, má teda vysokú úroveň podrobnosti. Možnosti sú zamerané na konkrétne a limitované zlepšenia, aby sa zaistil celkovo pretrvávajúci význam VSP a dosiahli sa jeho ciele z hľadiska rozvoja a udržateľnosti.

·EBA (Všetko okrem zbraní, z angl. Everything But Arms): osobitné opatrenie pre najmenej rozvinuté krajiny, ktorým sa im poskytuje bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ pre všetky výrobky okrem zbraní a streliva.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Táto skupina sa zameriava na neustále znižovanie počtu zvýhodnených krajín podľa VSP. Krajiny môžu prísť o prístup do VSP, ak uzavrú dohodu o voľnom obchode s EÚ alebo ak postúpia do kategórie krajín s vyšším stredným príjmom. Posúdenie vplyvu sa zaoberá možnosťami zmeny trojstupňovej štruktúry VSP a krajín zahrnutých do systému. Z analýzy vyplýva, že neexistuje presvedčivý dôvod zmeniť existujúcu štruktúru alebo zahrnuté krajiny, na ktoré sa vzťahuje VSP, pretože systém je už zameraný na krajiny v najväčšej núdzi a trojstupňovou štruktúrou sa riešia rozdielne rozvojové potreby zvýhodnených krajín.

Otvorená verejná konzultácia o VSP a navrhovaných možnostiach reformy prebiehala od 11. marca 2020 do 15. júla 2020. Podrobné zhrnutie konzultácie so zainteresovanými stranami sa uvádza v prílohe 2 k pripojenému posúdeniu vplyvu.

Celkový ekonomický a iný ako ekonomický vplyv (v sociálnej oblasti, v oblasti životného prostredia a ľudských práv) navrhovaných možností politiky je obmedzený, keďže sa navrhuje zachovanie súčasnej trojstupňovej štruktúry VSP. Táto možnosť sa zvolila s cieľom precízne obmedziť očakávaný pokles reálneho HDP, blahobytu, celkového vývozu do EÚ a štátnych príjmov v porovnaní so súčasným základným scenárom, ktorý by mohli pocítiť krajiny podľa štandardného VSP alebo VSP+, ak by sa súčasná štruktúra upravila. V prípade prerušenia štandardného VSP a/alebo VSP+ by sa očakával výrazný pokles vývozu v konkrétnych odvetviach, ako sú textílie a odevy, kožené výrobky a obuv, agropotravinové, chemické, kaučukové a plastové výrobky. Ekonomická analýza v podpornej štúdii sa vykonala s použitím simulácií založených na modeli všeobecnej vypočítateľnej rovnováhy (CGE). Analýzou sa preukázal (vo všetkých ostatných scenároch okrem zachovania súčasnej štruktúry VSP) negatívny vplyv na HDP a obchod tak pre EÚ, ako aj pre zvýhodnené krajiny podľa VSP (pričom niektoré z nich môžu byť ovplyvnené vo väčšej miere), a vyplýva z nej podpora tejto základnej možnosti v prospech kontinuity systému a jeho súčasnej štruktúry.

V podpornej štúdii a posúdení vplyvu sa zvažujú dva typy rozšírenia týkajúce sa automatického uplatňovania ochranných opatrení – pokiaľ ide o zahrnuté výrobky a zahrnuté zvýhodnené krajiny podľa VSP. Záver je taký, že ani jedno rozšírenie by neviedlo k častejšiemu uplatňovaniu tohto mechanizmu. Zdá sa teda, že nie sú potrebné väčšie zmeny mechanizmu ochranných opatrení. Preto sa navrhuje pokračovať len s niekoľkými technickými úpravami a zlepšeniami, ktoré sú zamerané na zosúladenie lepšieho automatického uplatňovania ochranných opatrení s vyraďovaním výrobkov, konkrétne: 1. pri výpočte nárastu dovozu na úrovni triedy VSP vychádzať skôr z hodnôt dovozu než z objemov dovozu v dôsledku rôznorodosti výrobkov v rámci tried; tým sa lepšie zohľadnia prípady zvýšeného dovozu, ktorý by mohol spôsobiť poškodenie priemyslu EÚ; 2. zosúladiť limity pre automatické uplatňovanie ochranných opatrení s limitmi pre vyraďovanie výrobkov, aby sa navzájom dopĺňali.

Z konzultácií so zainteresovanými stranami počas hodnotenia v polovici trvania v roku 2018 a z prípravy podpornej štúdie pre posúdenie vplyvu v roku 2021 vyplynula potreba zlepšiť transparentnosť a komunikáciu vo všetkých rozličných fázach monitorovania a vykonávania VSP. Mohlo by to prispieť k vyššej robustnosti systému monitorovania a k účinnejšiemu dialógu so zvýhodnenými krajinami, ako aj posilniť zapojenie zainteresovaných strán do VSP.

Komisia v júli 2020 vymenovala hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorého úlohou je lepšie presadzovanie obchodnej politiky. V tejto súvislosti Komisia v novembri 2020 uviedla do činnosti nový mechanizmus podávania sťažností, jednotné kontaktné miesto, ako súčasť svojho zvýšeného úsilia posilniť presadzovanie a vykonávanie obchodných záväzkov. Prostredníctvom jednotného kontaktného miesta prijíma Komisia sťažnosti v rôznych veciach týkajúcich sa obchodnej politiky vrátane porušení záväzkov v rámci VSP. Je preto nevyhnutné začleniť tento nový systém podávania sťažností do rámca nariadenia o VSP, najmä pokiaľ ide o konanie o zrušení.

Nepretržitý prístup do VSP (najmä do VSP+) je dôležitou otázkou pre pomerne vysoký počet zvýhodnených krajín v postavení najmenej rozvinutých krajín, pri ktorých sa očakáva, že v nadchádzajúcich rokoch prídu o postavenie EBA. V podpornej štúdii sa zistilo, že z 12 krajín, ktoré budú pravdepodobne preradené a stratia štatút EBA počas účinnosti nasledujúceho nariadenia, bude šesť pravdepodobne čeliť významnému ekonomickému vplyvu, pričom to platí najmä pre Bangladéš.

Navrhovaným nariadením nevznikajú náklady hradené z rozpočtu EÚ. Jeho uplatňovanie však bude mať za následok stratu colných príjmov. Na základe posledných dostupných údajov (2019) predstavujú tieto preferencie podľa navrhovaného nariadenia o VSP stratu príjmov pre EÚ vo výške 2 977,6 milióna EUR. Novým nariadením by sa do veľkej miery zachovali existujúce preferencie, ale sprísnili by sa podmienky vyraďovania jednotlivých tried výrobkov. V dôsledku toho by trajektória straty príjmov podľa nového nariadenia bola o niečo nižšia než podľa súčasného nariadenia. Navyše možnosť, že krajiny budú vyradené zo systému z dôvodu dosiahnutia štatútu krajiny s vyšším stredným príjmom alebo podpísania dohody o voľnom obchode s EÚ, by prispela k zníženiu strát príjmov.

Podporovanie dodržiavania základných práv v zvýhodnených krajinách podľa VSP je súčasťou všeobecného cieľa nariadenia o VSP, a to s cieľom: 1. pomáhať rozvojovým krajinám v ich úsilí o zníženie chudoby a 2. podporovať dobrú správu vecí verejných a udržateľný rozvoj. V celom sprievodnom posúdení vplyvu sa preto zvažovali príslušné aspekty a vplyv na základné práva. Osobitná pozornosť sa venovala medzinárodným nástrojom v oblasti ľudských práv a pracovných práv, ktoré sú takisto súčasťou zoznamu dohovorov uvedených v prílohe VI k tomuto návrhu. O tomto návrhu, pri ktorom sa predpokladá, že bude mať celkovo pozitívny vplyv na základné práva, sa uskutočnili konzultácie s príslušnými útvarmi Komisie (SJ, DG JUST, HOME, EMPL, INTPA) a ESVČ.

i)Podmienenosť: rozšírenie negatívnej podmienenosti prispieva k boju proti zmene klímy, a to podporovaním zvýhodnených krajín podľa VSP, aby zlepšili vykonávanie dohovorov o klíme a ochrane životného prostredia, a k zlepšeniam v dobrej správe vecí verejných vo všetkých zvýhodnených krajinách. Úloha, ktorú VSP zohráva, môže byť významná, pretože zhoršenie životného prostredia má tendenciu najviac zasiahnuť rozvojové krajiny z dôvodu rozsiahlej výroby výrobkov závislých od prírodných zdrojov (ako sú textílie), ako aj často pozorovaného nedostatku zákonov a programov zameraných na ochranu životného prostredia v týchto krajinách. Aktualizáciou zoznamu medzinárodných dohovorov sa zvyšuje vplyv a pozornosť venovaná základným ľudským právam (napr. právam ľudí so zdravotným postihnutím, právam detí) a normám (napr. o inšpekcii práce) a podporujú sa opatrenia v rámci boja proti zmene klímy prostredníctvom začlenenia Parížskej dohody (a vyňatia neaktuálneho Kjótskeho protokolu).

g)Opatrenia a zahrnuté krajiny: všetky krajiny, ktoré stratia štatút EBA, by boli a priori oprávnené na VSP+, ak by sa ich orgány rozhodli požiadať o uplatňovanie tohto opatrenia. Je to zmierňujúce opatrenie: neočakávajú sa žiadne zisky, ale jeho cieľom je zabrániť stratám a závažnému negatívnemu ekonomickému vplyvu pre krajiny preradené zo štatútu najmenej rozvinutej krajiny, ktoré by stratili preferencie podľa opatrenia EBA. Ďalej podporuje cieľ rozvoja v rámci VSP, a to zabezpečením nepretržitého prístupu k systému pre krajiny v najväčšej núdzi. Znamenalo by to aj určité zjednodušenie systému a zníženie administratívneho zaťaženia, pokiaľ ide o výpočet a monitorovanie príslušných kritérií.

Politický vplyv uprednostňovaných možností je kľúčovým hľadiskom. Pre túto oblasť je analýza kvalitatívna a založená na formálnych a neformálnych konzultáciách. Očakávame, že rozhodnutie pre pokračovanie v súčasnej štruktúre VSP uvítajú zvýhodnené krajiny aj partneri WTO z rozvinutých krajín. Je to v súlade s dlhotrvajúcou zásadou splnomocňujúcej doložky Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT), ktorou sa zaručuje trvalé vyňatie zo zásady doložky najvyšších výhod (DNV) (nediskriminácia) pre rozvinuté krajiny s cieľom jednostranne udeliť odstránenie alebo zníženie ciel platených za dovoz z rozvojových krajín, ktoré majú rovnaké obchodné, finančné a rozvojové potreby. Pokračovanie VSP je v súlade so súdržnosťou politík EÚ v záujme rozvoja (zakotvenou v článku 208 Zmluvy o fungovaní EÚ), ktorá predstavuje hlavný pilier úsilia EÚ o zlepšenie pozitívneho vplyvu a zvýšenie účinnosti rozvojovej spolupráce. Okrem toho je súčasťou politického záväzku EÚ celosvetovo podporovať udržateľný rozvoj, o čom svedčí vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj prijatej Organizáciou Spojených národov a cieľov udržateľného rozvoja, ku ktorým sa zaviazali všetci členovia WTO.

Očakáva sa, že aktívnejšie používanie podmienenosti spojenej s potenciálnymi (čiastočnými alebo odvetvovými) zrušeniami bude pozitívne vplývať na účinnosť systému VSP: ďalej by rozvíjalo cieľ VSP v oblasti udržateľného rozvoja. Bolo by takisto v súlade s ostatnými politikami EÚ, najmä v oblasti rozvojovej spolupráce, podpory ľudských práv a sociálnych otázok, a s príspevkom EÚ k Agende 2030.

Možnosti politiky súvisiace s monitorovaním (podrobne opísané v oddiele 6.4 posúdenia vplyvu) majú takisto priamy vplyv na administratívne náklady. Predovšetkým môžu rozšíriť administratívne úlohy na strane EÚ. Je to však náročné kvantifikovať, keďže to predstavuje kodifikáciu postupov, ktoré sa už uplatňujú. Okrem toho by sa zmenou riešili požiadavky zainteresovaných strán, ako sú odborové zväzy a MVO, zohrávať aktívnejšiu úlohu v procese monitorovania.

Pridáva sa článok 10 ods. 8 s cieľom poskytnúť prechodné opatrenia pre súčasné zvýhodnené krajiny podľa VSP+, ktoré by museli znovu požiadať o možnosť splniť nové požiadavky pre VSP+ (ratifikovať šesť ďalších dohovorov, ktoré sú navrhnuté na doplnenie do zoznamu príslušných dohovorov pre VSP+).

(2)Spoločná obchodná politika Únie sa riadi zásadami a sleduje ciele stanovené vo všeobecných ustanoveniach o vonkajšej činnosti Únie, ktoré sú stanovené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“).

(3)Spoločná obchodná politika Únie má byť v súlade s cieľmi politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce stanovenými v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a posilňovať ich, najmä odstraňovať chudobu a podporovať udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj a dobrú správu vecí verejných v rozvojových krajinách. Má spĺňať požiadavky Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“), najmä rozhodnutia o diferencovanom a priaznivejšom zaobchádzaní, reciprocite a plnšej účasti rozvojových krajín (tzv. splnomocňujúcej doložky) prijatého podľa Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) v roku 1979, podľa ktorej môžu členovia WTO poskytnúť rozvojovým krajinám diferencované a priaznivejšie zaobchádzanie.

(4)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 sa stanovuje uplatňovanie systému všeobecných colných preferencií (ďalej len „systém“) do 31. decembra 2023 s výnimkou osobitného opatrenia pre najmenej rozvinuté krajiny, na ktoré sa takýto dátum skončenia uplatňovania nevzťahuje. Po tomto dátume by sa mal VSP uplatňovať naďalej počas 10 rokov od dátumu začatia uplatňovania preferencií stanovených v tomto nariadení, s výnimkou osobitného opatrenia pre najmenej rozvinuté krajiny, ktoré by sa malo naďalej uplatňovať bez akéhokoľvek dátumu skončenia uplatňovania.

(5)Všeobecnými cieľmi VSP je podporovať odstraňovanie chudoby vo všetkých jej formách v súlade s Agendou 2030 a cieľom udržateľného rozvoja 17.12 a presadzovať program udržateľného rozvoja, a zároveň zabrániť spôsobeniu ujmy záujmom priemyslu EÚ. V hodnotení v polovici trvania VSP z roku 2018 a v podpornej štúdii pre posúdenie vplyvu z roku 2021, z ktorých toto nariadenie vychádza, sa dospelo k záveru, že rámec VSP podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 978/2012 splnil tieto hlavné ciele, ktoré boli základom pre prepracovanie nariadenia Rady (ES) č. 732/2008 v roku 2012.

(6)Tieto ciele v súčasnom globálnom kontexte naďalej platia a sú konzistentné s analýzou a hľadiskom nedávneho oznámenia Komisie „Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika“. Podľa uvedeného preskúmania obchodnej politiky má Únia „strategický záujem na podpore zvýšenej integrácie zraniteľných rozvojových krajín do svetového hospodárstva“ a „musí naplno využiť silu, ktorá vyplýva z jej otvorenosti a atraktívnosti jej jednotného trhu“ s cieľom podporovať multilateralizmus a zaistiť dodržiavanie univerzálnych hodnôt. V preskúmaní sa osobitne v súvislosti s VSP spomína jeho dôležitá úloha pri „presadzovaní dodržiavania základných ľudských a pracovných práv“ a ako cieľ pre VSP sa stanovuje „zvýšenie počtu obchodných príležitostí pre rozvojové krajiny s cieľom zmierňovať chudobu a vytvárať pracovné príležitosti založené na medzinárodných hodnotách a princípoch“. Okrem toho by systém mal pomôcť zvýhodneným krajinám pri obnove po dôsledkoch pandémie COVID-19 a pri opätovnom budovaní svojich hospodárstiev udržateľným spôsobom, a to aj vzhľadom na medzinárodné normy v oblasti ľudských práv, práce, životného prostredia a dobrej správy vecí verejných. Je potrebné zabezpečiť súdržnosť medzi VSP a jeho cieľmi a pomocou poskytovanou zvýhodneným krajinám v súlade so súdržnosťou politík Únie v záujme rozvoja (PCD), ktorá predstavuje hlavný pilier úsilia Únie o zlepšenie pozitívneho vplyvu a zvýšenie účinnosti rozvojovej spolupráce.

(7)Poskytnutím zvýhodneného prístupu na trh Únie by mal systém pomôcť rozvojovým krajinám v ich úsilí o zníženie chudoby a dosiahnutie a podporovanie dobrej správy vecí verejných a udržateľného rozvoja tak, že im prostredníctvom medzinárodného obchodu pomôže vytvoriť dodatočný príjem, ktorý môžu opäť investovať v prospech vlastného rozvoja a aj diverzifikácie svojho hospodárstva. Colné preferencie v rámci systému by sa mali zameriavať na tie rozvojové krajiny, ktoré majú väčšie rozvojové, obchodné a finančné potreby.

(8)Systém by mal zahŕňať základné opatrenie („štandardné opatrenie VSP“) a dve osobitné opatrenia, a to „osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných – VSP+“ a „osobitné opatrenie pre najmenej rozvinuté krajiny – EBA“. Ide teda o pokračovanie štruktúry predchádzajúcich desiatich rokov, ktorá sa považuje za úspešnú, pretože sa zameriava na krajiny v najväčšej núdzi a rieši rôznorodé rozvojové potreby zvýhodnených krajín.

(9)Štandardné opatrenie VSP by sa malo udeliť všetkým rozvojovým krajinám, ktoré majú spoločnú rozvojovú potrebu a sú v podobnom štádiu hospodárskeho rozvoja. Na úrovni WTO neexistuje vymedzenie pojmu „rozvojová krajina“ a ostáva na krajinách, ktoré poskytujú preferencie, aby určili zoznam rozvojových krajín oprávnených na využívanie VSP. Krajiny, ktoré úspešne dokončili prechod z centralizovaného na trhové hospodárstvo a v súčasnosti sú výkonnými ekonomikami so silným postavením v medzinárodnom obchode, ako je Čína, Hongkong, Macao a Rusko, by sa z hľadiska VSP nemali považovať za rozvojové krajiny, a preto by mali byť vyňaté zo zoznamu oprávnených krajín. Krajiny, ktoré Svetová banka označila za krajiny s vysokým alebo vyšším stredným príjmom, majú takú úroveň príjmov na obyvateľa, ktorá im umožňuje dosiahnuť vyššiu úroveň diverzifikácie bez colných preferencií v rámci tohto systému. Sú v rôznych štádiách hospodárskeho rozvoja, a teda nemajú rovnaké rozvojové, obchodné a finančné potreby ako rozvojové krajiny s nižším príjmom alebo zraniteľnejšie rozvojové krajiny. S cieľom zabrániť bezdôvodnej diskriminácii je potrebné s nimi zaobchádzať odlišne, a preto nemajú výhody zo štandardného opatrenia VSP. Okrem toho, ak by krajiny s vysokým alebo vyšším stredným príjmom využívali colné preferencie poskytované v rámci systému, zvýšil by sa konkurenčný tlak na vývoz z chudobnejších, zraniteľnejších krajín, a mohlo by to pre tieto zraniteľnejšie rozvojové krajiny znamenať neopodstatnené zaťaženie. Pri štandardnom opatrení VSP by sa mala zohľadniť skutočnosť, že rozvojové, obchodné a finančné potreby podliehajú zmenám, a malo by sa zabezpečiť, že opatrenie zostane prístupné, ak sa situácia krajiny zmení.

(10)Z dôvodov konzistentnosti by sa colné preferencie udelené v rámci štandardného opatrenia VSP nemali rozširovať na rozvojové krajiny, ktoré využívajú výhody z dohody o zvýhodnenom prístupe na trh s Úniou, ktorá poskytuje v podstate pre celý obchod minimálne rovnakú úroveň colných preferencií ako tento systém. Aby sa však zvýhodnenej krajine a hospodárskym subjektom poskytol čas na riadnu adaptáciu, štandardné opatrenie VSP by malo zostať udelené počas dvoch rokov od dátumu uplatňovania dohody o zvýhodnenom prístupe na trh.

(11)Osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (VSP+) vychádza z integrálnej koncepcie udržateľného rozvoja, ako sa uznáva v medzinárodných dohovoroch a nástrojoch, ako napríklad v Deklarácii OSN o práve na rozvoj z roku 1986, Deklarácii z Ria o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992, Deklarácii MOP o základných zásadách a právach pri práci z roku 1998, Miléniovej deklarácii OSN z roku 2000, Deklarácii z Johannesburgu o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2002, Deklarácii MOP o budúcnosti práce prijatej pri príležitosti stého výročia jej vzniku z roku 2019, vo výslednom dokumente samitu OSN o udržateľnom rozvoji z roku 2015 s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Parížskej dohode o zmene klímy prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy. Preto by sa mali udeliť ďalšie colné preferencie poskytované v rámci osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných tým rozvojovým krajinám, ktoré sú pre chýbajúcu diverzifikáciu ekonomicky zraniteľné, ratifikovali ťažiskové medzinárodné dohovory o ľudských a pracovných právach, ochrane klímy a životného prostredia a dobrej správe vecí verejných a zaviazali sa k ich účinnému vykonávaniu. Osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných by malo týmto krajinám pomôcť prijať ďalšie zodpovednosti vyplývajúce z ratifikácie a účinného vykonávania týchto dohovorov. Zoznam dohovorov relevantných pre VSP by sa mal aktualizovať, aby lepšie odrážal vývoj hlavných medzinárodných nástrojov a noriem a zabezpečoval aktívny prístup k udržateľnému rozvoju v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a Agendou 2030. V tejto súvislosti sa dopĺňajú tieto dohovory: Parížska dohoda o zmene klímy (2015) – nahrádza Kjótsky protokol, Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím (CRPD), Opčný protokol k Dohovoru o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch, Dohovor MOP č. 81 o inšpekcii práce, Dohovor MOP č. 144 o trojstranných konzultáciách a Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu.

(12)Krajiny, ktoré prestali patriť do kategórie najmenej rozvinutých krajín stanovenej OSN, by sa mali podnecovať, aby pokračovali na ceste udržateľného rozvoja. Na tento účel by sa kritériá ekonomickej zraniteľnosti oprávňujúce na osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných mali zjednodušiť v porovnaní s nariadením (EÚ) č. 978/2012, aby sa uľahčil prístup veľkému počtu krajín, ktoré prestali patriť do kategórie najmenej rozvinutých krajín.

(13)Preferencie by sa mali navrhnúť tak, aby podporovali ďalší hospodársky rast a tak jednoznačne reagovali na potrebu udržateľného rozvoja. Na základe osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných by sa mali pre príslušné zvýhodnené krajiny pozastaviť valorické clá. Pozastaviť by sa mali aj špecifické clá, pokiaľ nie sú skombinované s valorickým clom.

(14)Ďalšie colné preferencie by sa mali vzťahovať na krajiny, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti pre osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných, ak Komisia na základe ich žiadosti stanoví, že sú splnené príslušné podmienky.

(15)Krajiny, ktorým bolo udelené osobitné stimulačné opatrenie pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných v súlade s nariadením (EÚ) č. 978/2012, by mali podať novú žiadosť do dvoch rokov po dátume začatia uplatňovania tohto nariadenia. Na zaistenie kontinuity a právnej istoty pre hospodárske subjekty je však potrebné zachovať colné preferencie podľa osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných ustanoveného v nariadení (EÚ) č. 978/2012 počas obdobia, v ktorom sa posudzuje ich žiadosť. Na žiadosti o technickú a finančnú pomoc od žiadajúcich krajín v súvislosti s ratifikáciou a vykonávaním dohovorov sa možno pozerať priaznivo.

(16)Komisia a prípadne aj Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali monitorovať stav ratifikácie medzinárodných dohovorov o ľudských a pracovných právach, ochrane životného prostredia a dobrej správe vecí verejných a ich účinné vykonávanie skúmaním príslušných informácií, najmä prípadných dostupných záverov a odporúčaní príslušných monitorovacích orgánov zriadených podľa týchto dohovorov. Každé tri roky by Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o stave ratifikácie príslušných dohovorov, plnení všetkých povinností zvýhodnenými krajinami, ktoré sa týkajú predkladania správ podľa týchto dohovorov, a o stave vykonávania dohovorov v praxi.

(17)Na účely monitorovania vykonávania a prípadne zrušenia colných preferencií sú správy príslušných monitorovacích orgánov zásadné. Takéto správy však môžu byť doplnené ďalšími informáciami, ktoré má Komisia k dispozícii, vrátane informácií získaných v rámci bilaterálnych alebo multilaterálnych programov technickej pomoci a prostredníctvom iných zdrojov informácií za predpokladu, že sú presné a spoľahlivé. Môžu to byť informácie od Európskeho parlamentu a Rady, vlád, medzinárodných organizácií, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov alebo sťažnosti prijaté prostredníctvom jednotného kontaktného miesta za predpokladu, že spĺňajú príslušné požiadavky. Nedostatky zistené počas procesu monitorovania môžu byť cielenejším zdrojom informácií pre budúce plánovanie rozvojovej pomoci zo strany Komisie.

(18)Komisia v júli 2020 vymenovala hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorého úlohou je presadzovanie obchodných pravidiel. V tejto súvislosti Komisia v novembri 2020 uviedla do činnosti nový mechanizmus podávania sťažností, jednotné kontaktné miesto, ako súčasť svojho zvýšeného úsilia posilniť presadzovanie a vykonávanie obchodných záväzkov. Prostredníctvom jednotného kontaktného miesta prijíma Komisia sťažnosti v rôznych veciach týkajúcich sa obchodnej politiky vrátane porušení záväzkov v rámci VSP. Takýto nový systém podávania sťažností by sa mal začleniť do rámca tohto nariadenia.

(19)Osobitné opatrenie pre najmenej rozvinuté krajiny (EBA, z angl. Everything But Arms – Všetko okrem zbraní) by malo naďalej udeľovať bezcolný prístup na trh Únie pre výrobky s pôvodom v najmenej rozvinutých krajinách, ako ich uznáva a klasifikuje Organizácia Spojených národov (OSN), s výnimkou obchodovania so zbraňami. Pre krajinu, ktorú OSN už neklasifikuje ako najmenej rozvinutú krajinu, by sa malo stanoviť prechodné obdobie s cieľom zmierniť všetky nepriaznivé účinky spôsobené odstránením colných preferencií udelených podľa uvedeného opatrenia. Colné preferencie poskytované podľa osobitného opatrenia pre najmenej rozvinuté krajiny by sa mali naďalej udeľovať tým najmenej rozvinutým krajinám, ktoré využívajú výhody inej dohody o zvýhodnenom prístupe na trh s Úniou.

(20)Pokiaľ ide o štandardné opatrenie VSP, malo by sa zachovať rozlišovanie colných preferencií na necitlivé výrobky a colných preferencií na citlivé výrobky s cieľom zohľadniť situáciu v odvetviach, ktoré vyrábajú rovnaké výrobky v Únii.

(21)Clá podľa Spoločného colného sadzobníka na necitlivé výrobky by mali byť aj naďalej pozastavené, zatiaľ čo clá na citlivé výrobky by mali mať zníženú sadzbu, aby sa zabezpečila uspokojivá miera ich využívania a súčasne zohľadnila situácia v príslušných výrobných odvetviach Únie.