EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 13. 5. 2015  
COM(2015) 269 final  
  
Odporúčanie  
ODPORÚČANIE RADY  
ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015  
 
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k  programu stability Rakúska na rok 2015   
 
  
 
Odporúčanie  
ODPORÚČANIE RADY  
ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015  
 
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k  programu stability Rakúska na rok 2015  
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,  
so zreteľom na Zmluvu o  fungovaní Európskej únie, a  najmä na jej článok 121 ods. 2 a  článok 
148 ods. 4,  
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.  1466/97 zo 7.  júla 1997 o  posilnení dohľadu nad 
stavmi rozpočt ov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a  ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 2,  
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3, 
so zreteľom na závery Európskej rady,  
so zreteľom na stanovisko  Výboru pre zamestnanosť,  
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a  finančného výboru,  
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,  
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,  
keďže:  
(1) Európska rada 26.  marca 2010 schválila návrh Kom isie o  iniciovaní novej stratégie 
pre rast a  zamestnanosť nazvanej Európa 2020 , založenej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v  ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v  oblas ti udržateľného rastu 
a konkurencieschopnosti.  
(2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13.  júla 2010 odporúčanie týkajúce sa 
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a  Únie (na roky 
2010 až 2014) a  21. októbra 2010 prijala rozhodnuti e týkajúce sa usmernení pre 
politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované 
usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politike a  politike zamestnanosti.  
(3) Rada 8.  júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem 
Rakúska na rok 2014, a  predložila svoje stanovisko k  aktualizovanému programu 
stability Rakúska na rok 2014. Komisia 28.  novembra 2014 v  súlade s  nariadením 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 COM(2015) 269.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 (EÚ) č.  473/20134 predlo žila svoje stanovisko k  návrhu rozpočtového plánu Rakúska 
na rok 20155. 
(4) Komisia 28.  novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu6, čo znamenalo začiatok 
európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v  ten 
istý deň prijala na zákl ade nariadenia (EÚ) č.  1176/2011 správu o  mechanizme 
varovania7, v ktorej neurčila Rakúsko za jeden z  členských štátov, vo vzťahu ku 
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.  
(5) Európska rada 18.  decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, 
zrýchleni e štrukturálnych reforiem a  vykonávanie zodpovednej fiškálnej 
konsolidácie podporujúcej rast.  
(6) Komisia 26.  februára 2015 uverejnila svoju správu o  Rakúsku na rok 20158. Táto 
správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní 
pre jednotlivé krajiny prijatých 8.  júla 2014.  
(7) Rakúsko 21.  apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 
a svoj program stability na rok 2015. S  cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa 
obidva tieto programy posudzovali súčasne.  
(8) Na Rakús ko sa v  súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a  rastu 
a v rokoch 2014 – 2016 podlieha prechodnému dlhovému pravidlu. Vo svojom 
programe stability na rok 2015 vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit v  roku 
2015 na 2,2  % HDP a  v roku 201 9 ďalej na 0,5  % HDP. Podľa programu stability sa 
strednodobý cieľ – štrukturálny deficit nie vyšší než 0,45  % HDP – dosiahol v  roku 
2014, pričom vláda plánuje spĺňať strednodobý cieľ počas celého programového 
obdobia. Prepočítané štrukturálne saldo však o d roku 2015 naznačuje odklon od 
strednodobého cieľa. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k  HDP dosiahne v  roku 
2015 vrchol na úrovni 86,8  % v roku a  postupne klesne na 79,7  % v roku 2019. 
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy v  programe, 
je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 
však neboli sú dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z  jari 2015 
sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v  roku 2015 odchýli od strednodobého cieľa  
o 0,4 % HDP. Odchýlka by sa v  roku 2016 mala zväčšiť vzhľadom na predpokladané 
zhoršenie štrukturálneho salda o  0,6 % HDP v  porovnaní so štrukturálnou úpravou 
vo výške 0,3  % HDP požadovanou na dosiahnutie strednodobého cieľa. To by 
naznačovalo odchýlku pr ibližne 0,9  % HDP od požiadavky Paktu stability a  rastu. 
Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Podľa programu stability a  prognózy Komisie 
z jari 2015 bude mať hrubý dlh zároveň naďalej klesajúcu tendenciu v  súlade 
s prechodným dlhovým pravidlom v  rokoch 2 015 a  2016. Rada na základe svojho 
posúdenia programu stability a  s ohľadom na prognózu Komisie z  jari 2015 zastáva 
názor, že existuje riziko, že Rakúsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a  rastu.  
(9) Vzťahy medzi rôznymi úrovňami verejnej správy zostávajú zložité a  spôsobujú straty 
efektívnosti v  rozhodujúcich sektoroch verejnej správy. Rakúsko zostáva jednou 
z krajín s  najnižšou úrovňou nižších vlastných daní, než sú vnútroštátne, 
v percentuálnom vyjadrení HDP. Napriek tejto nízkej úrovni daňovej autonómie  
majú verejné správy na nižšej úrovni, než je vnútroštátna, určité výdavky 
                                                 
4 Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.  
5 C(2014)  8811 final, 28.11.2014.  
6 COM(2014) 902, 28.11.2014.  
7 COM(2014) 904 final, 28.11.2014.  
8 SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.  
 
 a administratívne povinnosti. Vysoká úroveň zložitosti a  nesúladu medzi 
povinnosťami týkajúcimi sa príjmov a  výdavkov nemá priaznivý vplyv na 
vykonávanie rozsiahlych politických ref oriem.  
(10) Dlhodobá fiškálna udržateľnosť rakúskeho dôchodkového systému stále trpí 
z dôvodu štrukturálnych nedostatkov. Zdá sa, že rakúske reformy doteraz nestačili na 
zabezpečenie systému dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Po prvé, reálny vek 
odchodu do dôchodku značne zaostáva za zákonným vekom odchodu do dôchodku. 
Po druhé, zákonný vek odchodu do dôchodku v  prípade žien je výrazne nižší než 
v prípade mužov a  do roku 2024 sa nezvýši. Po tretie, zákonný vek odchodu do 
dôchodku stále nie je prepojený s  priebežne rastúcou  strednou dĺžkou života 
v Rakúsku. Rakúsko prijalo určité opatrenia na zvýšenie reálneho veku odchodu do 
dôchodku, ktorý teraz dosiahol 59,7 roka (2014), ktorý však zostáva pod priemerom 
EÚ na úrovni 63,1 roka (2013). Boli zavedené opatrenia  na uzavretie cesty 
k včasnému dôchodku a  invalidným systémom, ktorými sa predĺži pracovný život. 
Zvýšili sa aj ročné sankcie pri predčasnom odchode do dôchodku a  obdobie služby 
potrebné na účely nároku na dôchodok. Naďalej nie je jasné, či sa realizujú 
očakávané pozitívne rozpočtové účinky týchto opatrení.  
(11) Výdavky v  oblasti zdravotnej starostlivosti Rakúska patria medzi najvyššie v  EÚ. 
Prebiehajúca reforma zdravotnej starostlivosti (2013 – 2016) je zameraná na 
stabilizáciu výdavkov ako podielu HDP, a  to od  roku 2016. Aj keď sú reformy 
úspešné, fiškálna udržateľnosť a  efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti stále 
čelí štrukturálnym výzvam. Teraz by sa mali prijať opatrenia súvisiace s  obdobím po 
roku 2016. Viac pacientov by sa malo napríklad ošetrovať v zariadeniach 
multidisciplinárnej primárnej ambulantnej starostlivosti a  priemerná dĺžka 
hospitalizácie by sa mala ďalej skrátiť.  
(12) Zabezpečenie dlhodobej dostupnosti primerane kvalifikovaných pracovníkov zostáva 
pre Rakúsko aj naďalej výzvou. Miera nezames tnanosti na úrovni približne 5,6 % 
patrí medzi najnižšie v  EÚ, ale potenciál trhu práce v  prípade určitých častí 
pracovných síl nie je plne využitý. Rakúsko prijalo určité opatrenia na predĺženie 
pracovného života, uľahčenie účasti na trhu práce pre ženy a  na lepšie využívanie 
potenciálu účastníkov trhu práce z  prostredia migrantov, a  to aj prostredníctvom 
zlepšeného uznávania ich kvalifikácií. Najnovšie reformy však treba pozorne 
monitorovať a  prijať viac opatrení zameraných na úplné využívanie potenciálu 
uvedených skupín na trhu práce.  
(13) Rakúsko 13.  marca 2015 predložilo komplexnú daňovú reformu zameranú na 
opätovnú úpravu daňových pásem a  sadzieb dane z  príjmov fyzických osôb, najmä 
prostredníctvom zníženia vstupnej sadzby v  prípade dane z  príjmov fyzických  osôb 
z 36,5 % na 25 %. Daňové úľavy predstavujú podľa odhadu až 4,9 miliardy EUR, 
pričom na podporu rodinnej politiky a  výskumných činností sa predpokladajú ďalšie 
výdavky vo výške 300 miliónov EUR. Podľa návrhu sa presun daňového zaťaženia 
bude financova ť čiastočne prostredníctvom boja proti daňovým únikom, znížením 
verejných výdavkov, zvýšením znížených sadzieb DPH v  niektorých oblastiach na 
13 % a  zvýšením dane z  kapitálového príjmu z  25 % na 27,5 %. Tieto reformné plány 
sú vo všeobecnosti v  súlade s  odporúčaniami Rady na rok 2014. Je pravdepodobné, 
že zvýšia motiváciu pracovať v  prípade osôb s  nízkym zárobkovým potenciálom 
a druhých zárobkovo činných osôb a  podporia disponibilný príjem. Reforma by sa 
však mala vykonať rozpočtovo neutrálnym spôsobom.  
(14) Rakúsky školský systém je charakterizovaný nízkym počtom osôb, ktoré predčasne 
ukončili školskú dochádzku, ktorý je výrazne pod priemerom EÚ. Silný a  dobre 
 
 fungujúci systém odborného vzdelávania a  prípravy produkuje veľký počet 
vysokokvalifikovaných pracovník ov. Zlepšenie výsledkov vzdelávania, a  teda aj 
zamestnateľnosti mladých ľudí s  nízkym sociálno -ekonomickým postavením, najmä 
z prostredia migrantov, však zostáva naďalej výzvou. Pri hodnotení zavedenia 
nového systému stredoškolského vzdelávania ( Neue Mitte lschule ) sa odhalili 
nedostatky, ktoré ešte bude treba riešiť.  
(15) V rámci európskeho semestra Rada dôsledne odporúčala, aby Rakúsko zlepšilo 
a podporilo hospodársku súťaž v  oblasti služieb, ale politická odozva bola zatiaľ 
obmedzená. V  prípade niektorých povo laní sa stále uplatňuje právna forma 
a požiadavky v  oblasti držby podielov a  taríf, ktoré vytvárajú regulačné bariéry pre 
vstup na trh a  bránia odborníkom alebo profesionálnym spoločnostiam z  iných 
členských štátov, aby si v  Rakúsku založili podnik. V  kontexte vzájomného 
hodnotenia Rakúsko skúma svoje pravidlá týkajúce sa prístupu k  povolaniam 
a vykonávania povolaní s  cieľom posúdiť, či sú primerané a  vo všeobecnom záujme. 
V porovnaní s  orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže v  iných členských štátoch 
dispon uje rakúsky federálny orgán na ochranu hospodárskej súťaže nedostatkom 
prostriedkov, čo mu bráni účinne konať.  
(16) Rakúsky bankový sektor zostáva naďalej odolný, stále však čelí mnohým 
vnútroštátnym výzvam, ako aj citlivým zahraničným expozíciám. Kapitalizácia  
bankového sektora sa v  roku 2014 ďalej zlepšovala, ale v  oblasti ziskovosti 
rakúskych bánk pretrvávajú tlaky. Päť zo šiestich najväčších rakúskych úverových 
inštitúcií prešlo v  roku 2014 komplexným posúdením zo strany ECB, výnimku 
predstavuje Österreichis che Volksbanken ( ÖVAG ). Rakúsko zaznamenalo značný 
pokrok pri reštrukturalizácii ÖVAG  a Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Vo februári 
2015 sa však zistilo, že spoločnosti pre správu aktív bánk (Heta Asset Resolution), 
ktorá vznikla rozdelením HGAA, chýba kapit ál v hodnote 7,6 miliardy EUR. Vláda 
ako 100 % -ný vlastník Heta Asset Resolution reagovala tak, že vyhlásila 15 -mesačné 
moratóriu na splátky istiny a  úrokov pre dlhopisy vo vlastníctve spoločnosti 
v hodnote približne 10 mld. EUR, čím po prvýkrát využila no vé nástroje v  rámci 
smernice o  ozdravení a  riešení krízových situácií bánk.  
(17) Komisia vykonala v  rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Rakúska, ktorú uverejnila v  správe o  tejto krajine na rok 2015. Zároveň 
posúdila program stabil ity, národný program reforiem a  následné opatrenia 
v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v  predchádzajúcich rokoch. 
Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a  sociálno -ekonomickú 
politiku v  Rakúsku, ale aj ich súlad s  pravidlami a  usmerneniami EÚ vzhľadom na 
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie 
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej 
odporúčania v  rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených 
odporú čaní 1 až 4.  
(18) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Rakúska a  jej 
stanovisko9 je premietnuté najmä do odporúčania 1.  
(19) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala takisto analýzu hospodárskej 
politiky eurozóny ako celku. Na základe tej to analýzy vydala Rada jednotlivé 
odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Rakúsko by malo 
takisto zaistiť úplné a  včasné vykonanie týchto odporúčaní,  
                                                 
9 Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č.  1466/97.  
 
 TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v  rokoch 2015 a  2016 prijalo opatrenia s  cieľom:  
1. Vyhnúť sa v  rokoch 2015 a  2016 odkloneniu od strednodobého cieľa. Zabezpečiť 
rozpočtovú neutralitu daňovej reformy zameranej na zníženie daňového zaťaženia 
práce. Napraviť nesúlad medzi povinnosťami týkajúcimi sa financovania a  výdavkov 
na rôznych úrovniac h verejnej správy. Prijať opatrenia na zabezpečenie dlhodobej 
udržateľnosti dôchodkového systému, a  to najmä urýchlením harmonizácie 
zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a  ženy a  prepojiť zákonný vek 
odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.  
2. Posilniť opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce starších pracovníkov a  žien, a  to 
aj zlepšením poskytovania služieb starostlivosti o  deti a  dlhodobej starostlivosti. 
Prijať kroky na zlepšenie úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených mladých 
ľudí.  
3. Odstrániť neprimerané bariéry pre poskytovateľov služieb a  prekážky pre 
zriaďovanie interdisciplinárnych spoločností.  
4. Riešiť potenciálne slabé stránky finančného sektora týkajúce sa zahraničných 
expozícií a  nedostatočnej kvality aktív.  
V Bruseli  
 Za Radu  
 predseda