Osobitná správa Bola podpora v oblasti 
elektronického obchodu 
poskytnutá malým 
a stredným podnikom 
z EFRR účinná?SK 2014  Č. 20
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
ISBN 978-92-872-1337-2
doi: 10.2865/17301
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Bola podpora v oblasti 
elektronického obchodu 
poskytnutá malým 
a stredným podnikom 
z EFRR účinná?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2014  Č. 20
02
 Obsah
Body
 Pojmy a skratky
I – IV Zhrnutie
1 – 11 Úvod
1 – 3 Prečo je elektronický obchod dôležitý?
4 – 6 Stratégie EÚ týkajúce sa informačnej spoločnosti
7 – 9 Podpora z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) na investície do elektronického 
obchodu
10 – 11 Systém riadenia EFRR
12 – 16 Rozsah a ciele auditu
17 – 62 Pripomienky
17 – 27 Operačné programy (OP) členských štátov boli dobrým základom pre poskytovanie podpory 
malým a stredným podnikom (MSP) v oblasti elektronického obchodu, nie však pre meranie 
výkonnosti
18 – 19 Všetky vybrané členské štáty vypracovali kontrolované OP v súlade s príslušnými regionálnymi či 
vnútroštátnymi stratégiami v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT)
20 – 27 Všetky kontrolované OP zahŕňali opatrenia týkajúce sa elektronického obchodu a súvisiace cieľové úlohy 
a ukazovatele, no neskoré zmeny cieľových úloh a ukazovateľov niekedy bránili riadnemu posúdeniu 
výkonnosti
28 – 51 Riadiace orgány sa vo fáze výberu projektov aj ich monitorovania zamerali viac na výstupy ako 
výsledky
29 – 43 Pri výbere projektov sa zriedka posudzovalo, či bolo pri vybraných projektoch pravdepodobné, že prispejú 
k rozvoju MSP a/alebo k cieľom týkajúcim sa informačnej spoločnosti
44 – 51 Riadiace orgány neboli vo väčšine prípadov schopné posúdiť dosah projektu na rozvoj MSP
03 Obsah
52 – 62 Celkovo MSP realizovali projekty bez problémov, no nie vždy sa preukázali dosiahnuté výsledky
53 – 57 Výstupy z projektov boli spravidla v súlade s príslušnou žiadosťou
58 – 62 Mnohé MSP vyhlásili, že realizácia projektu im zabezpečila prínosy, no dosiahnuté výsledky sa 
systematicky nemerali
63 – 68 Závery a odporúčania
 Odpovede Komisie
04
 Pojmy a skratky
B2B : Vzťah medzi podnikmi ( Business‑to‑Business )
B2C : Vzťah medzi podnikom a zákazníkom ( Business‑to‑Consumer )
DAE : Digitálna agenda pre Európu
Dosah : Dlhodobejšie sociálno‑ekonomické dôsledky, ktoré možno pozorovať po uplynutí istej doby od ukončenia 
zásahu a ktoré môžu ovplyvniť buď priamych adresátov pomoci alebo nepriamych adresátov, na ktorých sa pomoc 
nevzťahovala, a to pozitívne alebo negatívne.
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja z EFRR sa poskytuje finančná pomoc na podporu hospodárskej 
a sociálnej súdržnosti medzi regiónmi EÚ. Zásahy EFRR sa realizujú predovšetkým prostredníctvom operačných 
programov pozostávajúcich z veľkého počtu projektov.
EÚ: Európska únia
IKT: Informačné a komunikačné technológie
Mŕtva váha : K účinku mŕtvej váhy dochádza vtedy, keď sa finančné prostriedky poskytnú na podporu príjemcu, 
ktorý by urobil tú istú voľbu aj bez poskytnutej pomoci. V takýchto prípadoch zistený výsledok nemožno prisúdiť 
príslušnej politike a pomoc vyplatená príjemcovi nemala žiaden dosah. Podiel výdavkov produkujúci účinok mŕtvej 
váhy je teda vo svojej podstate neúčinný, pretože neprispieva k dosahovaniu stanovených cieľov.
MSP : Malé a stredné podniky. Komisia definuje túto kategóriu ako podniky s menej než 250 zamestnancami, 
ktorých ročný obrat dosahuje maximálne 50 mil. EUR a/alebo ktorých celková ročná súvaha nepresahuje 43 mil. EUR.
OP: Operačný program: Dokument schválený Komisiou obsahujúci ucelený súbor priorít pozostávajúcich 
z viacročných opatrení, ktoré zahŕňajú veľký počet projektov.
Riadiaci orgán : Vnútroštátny, regionálny alebo miestny verejný orgán orgán či verejný alebo súkromný orgán, ktorý 
členský štát poveril riadením operačného programu.
RPP : Ročný pracovný program
Sprostredkovateľský orgán : Akýkoľvek verejný alebo súkromný orgán alebo útvar, ktorý vo vzťahu k prijímateľom 
vykonávajúcim operácie koná pod vedením riadiaceho orgánu alebo ktorý vykonáva povinnosti v mene takéhoto 
orgánu.
Výsledok : Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na zásahu (napr. zvýšený obrat, 
nárast počtu zákazníkov, vyšší podiel predaja cez internet, vytvorenie pracovných miest).
Výstup : Produkt vytvorený alebo dosiahnutý pomocou zdrojov pridelených na zásah (napr. granty pridelené pre 
MSP , vytvorené internetové stránky, nakúpený softvér).
05
 Zhrnutie
I
Technológie elektronického obchodu sa považujú 
za spôsob urýchlenia hospodárskeho rastu, ďalšieho 
rozvíjania jednotného trhu a urýchlenia európskej 
integrácie. Mimoriadny význam to má najmä pre malé 
a stredné podniky (MSP), ktoré stále zaostávajú za veľ ‑
kými podnikmi, pokiaľ ide o zavádzanie informačných 
a komunikačných technológií (IKT).
II
Komisia preto prisudzuje čoraz väčší význam potrebe 
podporovať rozvoj v oblasti elektronického obchodu, 
najmä prostredníctvom jednej z jej hlavných iniciatív, 
Digitálnej agendy pre Európu (DAE). Z rozpočtu EFRR 
sa na podporu zavádzania IKT v malých a stredných 
podnikoch v programovom období 2007 – 2013 veno ‑
vali zhruba 3 mld. EUR.
III
V rámci auditu sa riešila otázka, či bola podpora 
v oblasti elektronického obchodu poskytnutá malým 
a stredným podnikom z EFRR účinná, a dospelo sa 
k záveru, že podpora z EFRR na projekty súvisiace 
s elektronickým obchodom prispela k zvýšeniu 
dostupnosti podnikateľských služieb online. Nedo ‑
statky v monitorovaní však znemožnili posúdiť, do 
akej miery podpora prispela k dosiahnutiu stratégií 
EÚ a členských štátov v oblasti IKT či k plneniu cieľov 
rozvoja MSP . Slabé výberové postupy okrem toho 
spôsobili, že sa spolufinancovali projekty, pri ktorých 
nebolo pravdepodobné, že za vynaložené finančné 
prostriedky zabezpečia optimálnu hodnotu.IV
Dvor audítorov preto Komisii odporúča:
a) Zabezpečiť, aby od členských štátov dostávala 
konzistentné a spoľahlivé informácie o pokroku 
operačných programov, a to nielen z finančného 
hľadiska, ale aj z hľadiska výkonnosti, s osobitným 
dôrazom na ukazovatele výsledkov a ciele.
b) Vyžadovať, aby výberové kritériá a postupy zave ‑
dené členskými štátmi zabezpečili výber takých 
projektov, ktoré prinášajú maximálnu pridanú 
hodnotu z hľadiska podpory rozvoja elektronic ‑
kého obchodu v MSP a dosahovania cieľov DAE. 
Zároveň by sa mala uistiť, že tieto postupy sú 
primerané vo vzťahu k príjemcom, na ktorých je 
podpora zameraná, z hľadiska času a potrebnej 
administratívnej práce.
c) Od riadiacich orgánov členských štátov vyžadovať, 
aby zaviedli používanie riadiacich nástrojov na 
monitorovanie dosahu grantu na podnikateľský 
rozvoj podporených MSP.
06
 Úvod
Prečo je elektronický 
obchod dôležitý?
01 
Elektronický obchod je „nákup alebo 
predaj tovaru alebo služieb prebieha ‑
júci medzi podnikmi, domácnosťami, 
jednotlivcami či súkromnými organizá ‑
ciami prostredníctvom elektronických 
transakcií cez internet alebo iných po ‑
čítačových sietí (komunikácie online)“1.
02 
Technológie elektronického obchodu 
sa považujú za spôsob urýchlenia hos ‑
podárskeho rastu, ďalšieho rozvíjania 
jednotného trhu a urýchlenia európ ‑
skej integrácie. Mimoriadny význam to 
má najmä pre malé a stredné podniky 
(MSP), ktorých úlohu v európskom 
hospodárstve opakovane uznala Rada, 
Európsky parlament i Komisia, no ktoré 
stále zaostávajú za veľkými podnikmi, 
pokiaľ ide o zavádzanie informačných 
a komunikačných technológií (IKT).
03 
Podpora zavádzania IKT, a najmä elek ‑
tronického obchodu, je preto kľúčová 
pre zlepšenie celkového rozvoja a kon ‑
kurencieschopnosti hlavne v prípade 
MSP , ako aj pre vytváranie pracovných 
miest2, čo Komisia zdôraznila v niekoľ ‑
kých zo svojich dokumentov3.Stratégie EÚ týkajúce sa 
informačnej spoločnosti
04 
Komisia vypracovala od roku 2000 nie ‑
koľko stratégií na rozvoj informačnej 
spoločnosti v EÚ: v rámci Lisabonskej 
stratégie predstavila iniciatívu eEuro ‑
pe4 a stratégiu Európska informačná 
spoločnosť 2010 (stratégia i2010)5 a  
v roku 2010 predložila Digitálnu agen ‑
du pre Európu (DAE), ktorá je jednou zo 
siedmich hlavných iniciatív v súčasnej 
stratégii Európa 2020 zameranej na rast 
a pracovné miesta (pozri schému 1 ).
05 
DAE nadväzuje na stratégiu i2010. 
Vyzdvihuje sa v nej dôležitosť trvalého 
odhodlania EÚ a členských štátov ako 
celku vrátane odhodlania na regio ‑
nálnej úrovni6. Opatrenia v agende sú 
zoskupené do pilierov7. Jeden z pilie ‑
rov („Jednotný digitálny trh“) sa okrem 
iného zameriava na  zjednodušenie 
online a cezhraničných transakcií . Tri 
z 13 cieľových úloh sa týkajú elektro ‑
nického obchodu a jeden je osobitne 
zameraný na MSP (33 % MSP by do 
roku 2015 malo predávať a nakupovať 
prostredníctvom internetu)8. Z po ‑
slednej hodnotiacej tabuľky digitálnej 
agendy vyplýva pomalý nárast počtu 
MSP predávajúcich a nakupujúcich 
online: z 12 % predávajúcich a 24 % na ‑
kupujúcich v roku 2009 na 14 % a 26 % 
v roku 2013.1 Spoločná definícia Eurostatu 
a OECD.
2 Odhaduje sa, že na každé 
zrušené pracovné miesto 
internetové hospodárstvo 
vytvára 2,6 pracovného 
miesta a na čistej tvorbe 
pracovných miest sa môže 
podieľať až 25 % (existuje 
názor, že to bol prípad 
Francúzska v období 
1995 – 2010). McKinsey, „Vplyv 
internetu na francúzske 
hospodárstvo“ (Impact 
d’internet sur l’économie 
française) , marec 2011.
3 COM(2010) 245 final/2 
z 26.  augusta 2010 – Digitálna 
agenda pre Európu; 
COM(2011) 777 final 
z 15.  novembra 2011 – 
Pracovný program Komisie 
na rok 2012; COM(2013) 739 
final z 22. októbra 2013 – 
Pracovný program Komisie na 
rok 2014.
4 COM(99) 687 final 
z 8.  decembra 1999 – 
eEurope  – Informačná 
spoločnosť pre všetkých.
5 COM(2005) 229 final z 1. júna 
2005 – Iniciatíva i2010 – 
Európska informačná 
spoločnosť pre rast 
a zamestnanosť.
6 COM(2010) 245 final/2, s. 7.
7 V roku 2010 bolo 101 opatrení 
v DAE rozdelených do 
siedmich pilierov. V roku 2012 
Komisia v rámci aktualizácie 
schválila sedem nových priorít 
a 31 opatrení.
8 Zostávajúcimi dvomi 
cieľovými úlohami bolo do 
roku 2015 dosiahnuť, aby 50 % 
jednotlivcov nakupovalo 
online a 20 % nakupovalo 
online cezhranične.
07 Úvod
9 Cieľom bolo zdvojnásobiť 
podiel elektronického 
obchodu v rámci 
maloobchodného predaja 
(3,4 % v roku 2010) a podiel 
odvetvia internetu 
na európskom HDP (v roku 
2010 menej než 3 %) do roku 
2015. COM(2011) 942 final 
z 11.  januára 2012 – 
Koherentný rámec na 
posilnenie dôvery v jednotný 
digitálny trh elektronického 
obchodu a online služieb.Schéma 1Stratégie EÚ týkajúce sa informačnej spoločnosti
v
2000 2005 2015 2010 2020Lisabonská stratégia (2000)
Cieľ:  vytvoriť z Európy do roku 2010 najkonkurencie-
schopnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku na svete.
Vyzdvihuje potrebu, aby sa Európa chopila príležitostí, ktoré ponúka 
digitálna ekonomika a internet.
Iniciatíva a akčné 
plány eEurope
Cieľ: stimulovať služby, 
aplikácie a internetový 
obsah. Zahŕňa desať priorít, 
pričom jednou z nich je 
urýchlenie elektronického 
obchoduStratégia pre 
informačnú spoločnosť 
(Stratégia i2010)
Cieľ: podporiť konvergenciu 
v IKT do roku 2010 
prostredníctvom realizácie 
troch čiastkových 
programov, pričom jeden 
z nich sa týka vytvorenia 
jednotného európskeho 
informačného priestoru.Cieľ: zabezpečiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast 
prostredníctvom siedmich hlavných iniciatív, z ktorých 
jednou je „Digitálna agenda pre Európu“. Stratégia Európa 2020 pre rast a zamestnanosť (2010)
Digitálna agenda pre Európu (DAE)
Cieľ: reštartovať hospodárstvo EÚ a umožniť občanom 
a podnikom v Európe čo najlepšie využiť digitálne technológie.
Cieľové úlohy: 13 cieľových úloh – tri konkrétne cieľové úlohy 
pre elektronický obchod.
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
06 
Komisia navyše v januári 2012 prijala 
oznámenie o elektronickom obchode 
a online službách s cieľom do roku 
2015 zdvojnásobiť objem elektronické ‑
ho obchodovania v EÚ9.
08 Úvod
Podpora z Európskeho 
fondu regionálneho 
rozvoja (EFRR) 
na investície do 
elektronického obchodu
07 
V programovom období 2007 – 2013 sa 
v strategických usmerneniach Spolo ‑
čenstva10 hovorilo o dôležitosti zavá ‑
dzania IKT v podnikoch, najmä MSP , 
s cieľom zvýšiť produktivitu a presa ‑
dzovať otvorené a konkurencieschop ‑
né digitálne hospodárstvo. V priebež ‑
nom hodnotení lisabonskej stratégie11 
sa tiež zdôrazňuje význam zavádzania 
IKT vo všetkých sektoroch hospodár ‑
stva, ako aj dôležitosť úlohy, ktorú by 
politika súdržnosti mohla zohrávať pri 
podpore osvojovania IKT.
08 
Rozpočet EFRR na zavádzanie IKT 
v MSP v programovom období 2007 – 
2013, ktorého súčasťou sú investície do 
elektronického obchodu, predstavuje 
zhruba 3 mld. EUR, t. j. 11 % podpo ‑
ry zameranej priamo na MSP a 21 % 
podpory zameranej na IKT. Podľa 
Komisie bolo na vybrané projekty do 
novembra 2013 pridelených z uve ‑
deného rozpočtu 57 % prostriedkov, 
z čoho vyplýva nízka miera čerpania 
v porovnaní s 85 % mierou pri všetkých 
štrukturálnych fondoch (pozri tiež 
body 24 a 27).
09 
O sumách pridelených konkrétne na 
investície do elektronického obchodu 
nie sú k dispozícii žiadne údaje, pre ‑
tože v kategóriách uvedených v naria ‑
deniach12 sa nevyžadujú samostatné 
správy o podpore na elektronický 
obchod. Kategória výdavkov, ktorá sa 
vzťahuje na podporu na elektronický 
obchod, navyše zahŕňa aj vzdelávanie, 
odbornú prípravu, vytváranie sietí 
a iné služby a aplikácie pre MSP .Systém riadenia EFRR
10 
EFRR je súčasťou fondov politiky 
súdržnosti. Finančné prostriedky 
na politiku súdržnosti sa vynakladajú 
prostred  níctvom viacročných progra ‑
mov v rámci zdieľaného hospodárenia 
Komisie a členských štátov. Komisia 
na základe návrhov členských štátov 
schvaľuje pre každé programové ob ‑
dobie operačné programy (OP) a orien ‑
tačné finančné plány, v ktorých sa 
uvádzajú príspevky EÚ a jednotlivých 
členských štátov.
11 
Projekty financované prostredníctvom 
OP vyberajú riadiace orgány a realizujú 
ich jednotlivci, združenia, súkromné 
alebo verejné podniky či miestne, 
re gionálne a vnútroštátne verejné 
orgány.10 Rozhodnutie Rady 2006/702/
ES zo 6. októbra 2006 
o strategických usmerneniach 
Spoločenstva o súdržnosti  
(Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, 
s. 11).
11 COM(2005) 24 final z  
2. feb   ruára 2005 – Spoločne 
pracujeme na hospodárskom 
raste a zamestnanosti – Nový 
začiatok lisabonskej stratégie.
12 Nariadenie Rady (ES)  
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)  
č. 1260/1999 a nariadenie 
Komisie (ES) č. 1828/2006 
z 8. decembra 2006, ktorým sa 
stanovujú vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde 
a nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja.
09
 Rozsah  
a ciele auditu
12 
Dvor audítorov preskúmal, či bola pod ‑
pora v oblasti elektronického obchodu 
poskytnutá MSP z EFRR účinná. Audit 
bol zameraný na zodpovedanie troch 
hlavných audítorských otázok:
a) Predstavovali OP , vypracované 
členskými štátmi a schválené 
Komisiou, dobrý základ pre účinnú 
podporu opatrení v oblasti elek ‑
tronického obchodu zameraných 
na MSP?
b) Vybrali riadiace orgány vhodné 
projekty v oblasti elektronické ‑
ho obchodu a monitorovali ich 
náležite?
c) Vykonávali sa projekty v oblasti 
elektronického obchodu spolufi ‑
nancované z EFRR úspešne a za ‑
bezpečili sa v rámci nich merateľné 
prínosy pre zapojené MSP?
13 
Audit bol zameraný na podporu 
poskytnutú z EFRR v programovom 
období 2007 – 2013 a vzťahoval sa na 
päť OP z týchto štyroch členských štá ‑
tov: Grécko („Digitálna konvergencia“), 
Taliansko („Piemont“ a „Emilia‑Ro ‑
magna“), Poľsko („Inovačné hospodár ‑
stvo“) a Spojené kráľovstvo („Regióny 
Lowlands a Uplands v Škótsku“). Spolu 
bola na tieto OP z rozpočtu EFRR urče ‑
ného na zavádzanie IKT v MSP vyčlene ‑
ná suma 1,6 mld. EUR (51 %).
14 
Členské štáty boli vybrané, pretože ich 
OP zahŕňali opatrenia súvisiace s elek ‑
tronickým obchodom, a na základe 
rozpočtu prideleného na zavádzanie 
IKT v MSP a viazaných súm.15 
Audítorská práca zahŕňala:
a) preskúmanie strategického rámca 
Komisie pre elektronický obchod 
a informačnú spoločnosť;
b) preskúmanie vnútroštátnych a prí ‑
slušných regionálnych dokumen ‑
tov k stratégii v oblasti elektro ‑
nického obchodu vypracovaných 
vybranými krajinami na obdobie 
2007 – 2013, ako aj analýzu súvisia ‑
cich OP;
c) kontroly vo vnútroštátnych a   
v regionálnych orgánoch zodpo ‑
vedných za riadenie OP vo vybra ‑
ných členských štátoch;
d) preskúmanie 30 projektov13 na 
mieste, pričom aby bolo možné 
posúdiť ich dosah, išlo o projekty, 
ktoré sa realizovali aspoň dva roky. 
Celkové oprávnené náklady v rám ‑
ci kontrolovaných projektov boli 
v rozmedzí od približne 1 800 EUR 
do 527 000 EUR (a príspevok z EFRR 
na ne predstavoval 12 % až 74 %). 
Tri projekty mali formu nefinančnej 
pomoci, t. j. poskytnutie konzul ‑
tantských služieb;
e) študijnú návštevu v regióne, 
v ktorom sa realizoval tzv. „systém 
preukazov IKT“ (pozri rámček 2 ), 
pilotný projekt, ktorý nedávno 
zaviedla Komisia, s cieľom po ‑
súdiť toto alternatívne využitie 
EFRR a porovnať ho s výberovými 
postupmi, v súlade s ktorými boli 
vybrané a vykonávané kontrolova ‑
né projekty.
16 
Audítorské dôkazy sa zhromaždili na 
základe rozhovorov s úradníkmi z Ko ‑
misie a členských štátov, ako aj s pro ‑
jektovými manažérmi.13 Treba poznamenať, že 
v Spojenom kráľovstve 
(Regióny Lowlands a Uplands 
v Škótsku) sa projekty 
realizovali na dvoch úrovniach 
(projekty sponzorov projektu 
a projekty MSP). V tomto údaji 
sú zahrnuté len projekty MSP.
10
 Pripomienky
Operačné programy (OP) 
členských štátov boli 
dobrým základom 
pre poskytovanie 
podpory malým 
a stredným podnikom 
(MSP) v oblasti 
elektronického obchodu, 
nie však pre meranie 
výkonnosti
17 
Dvor audítorov preskúmal, či:
a) členské štáty vypracovali svoje OP 
v súlade s príslušnými stratégiami 
v oblasti IKT;
b) sa v OP definovali konkrétne ciele 
a opatrenia na riešenie identifiko ‑
vaných potrieb, ako aj primerané 
cieľové úlohy a ukazovatele na 
monitorovanie výkonnosti.
Všetky vybrané členské štáty 
vypracovali kontrolované 
OP v súlade s príslušnými 
re  gionálnymi či vnútroštát -
nymi stratégiami v oblasti 
informačných a komunikač -
ných technológií (IKT)
18 
V čase vypracúvania OP mali všet ‑
ky vybrané členské štáty zavedený 
strategický rámec na riešenie potrieb 
v súvislosti so zavádzaním IKT/s infor ‑
mačnou spoločnosťou, ako aj s rozvo ‑
jom a konkurencieschopnosťou MSP . 
Avšak len preskúmaná stratégia Grécka 
bola natoľko komplexná, že zahŕňala 
organizačnú štruktúru, v rámci ktorej 
boli priradené úlohy z hľadiska plne ‑
nia strategických cieľov i potrebných 
a dostupných zdrojov.19 
Riadiace orgány následne zohľadnili 
stratégie v OP , no len v OP Talianska 
(Emilia‑Romagna) a Grécka sa priamo 
spomínali. Okrem toho jedine grécky 
riadiaci orgán sa od úplného začiat ‑
ku programového obdobia jasne 
zmieňoval o stratégiách EÚ v oblasti 
informačnej spoločnosti. Po tom, ako 
bola v máji 2010 prijatá DAE, jeden 
riadiaci orgán v Spojenom kráľovstve 
ju náležite zohľadnil a OP upravil zod ‑
povedajúcim spôsobom (pozri bod 23 
a rámček 1 ).
11 Pripomienky
Všetky kontrolované OP 
zahŕňali opatrenia týkajúce 
sa elektronického obchodu 
a súvisiace cieľové úlohy 
a ukazovatele, no neskoré 
zmeny cieľových úloh a uka -
zovateľov niekedy brá -
nili riadnemu posúdeniu 
výkonnosti
20 
Všetky riadiace orgány zahrnuli do 
svojich OP opatrenia na podporu elek ‑
tronického obchodu buď konkrétne 
v MSP , alebo v rámci všeobecnejších 
opatrení týkajúcich sa elektronického 
podnikania a zavádzania IKT v MSP , 
čím riešili potreby identifikované v prí ‑
slušných stratégiách (pozri bod 18).
21 
Komisia následne vyhodnotila analý ‑
zy potrieb uvedené v OP a overila, či 
boli stanovené cieľové úlohy v súlade 
s týmito analýzami a či prispievali k po ‑
litikám EÚ.22 
Všetky riadiace orgány definovali pre 
opatrenia týkajúce sa elektronického 
obchodu opísané v OP vlastné ukazo ‑
vatele výstupov a s výnimkou jedného 
riadiaceho orgánu tiež definovali uka ‑
zovatele výsledkov (pozri schému 2 ), 
ako aj súvisiace cieľové hodnoty. Na za ‑
čiatku poslúžili ako vhodný základ pre 
monitorovanie vykonávania programu. 
Avšak len v dvoch OP [Taliansko (Pie ‑
mont) a Grécko] bol začlenený ukazo ‑
vateľ „elektronický obchod pre pod ‑
niky“ stanovený v DAE. Rôznorodosť 
ukazovateľov zabránila súhrnnému 
porovnaniu, na základe ktorého by sa 
získali informácie na vyššej úrovni.
23 
Dvor audítorov zistil, že Komisia schvá ‑
lila od roku 2009 do roku 2013 niekoľ ‑
ko úprav všetkých piatich preskúma ‑
ných operačných programov. V troch 
prípadoch [Grécko, Taliansko (Piemont) 
a Poľsko] sa však ukazovatele zmenili 
v operačných programoch, ktoré boli 
upravené ku koncu programového ob ‑
dobia – v roku 2012 a/alebo 2013 (pozri 
tiež bod 19)14.14 OP Piemont bol upravený 
štyrikrát (v rokoch 2009, 2010, 
2012 a 2013) a OP Grécko bol 
upravený dvakrát (v rokoch 
2011 a 2012). Ukazovatele však 
boli upravené len raz, a to pri 
oboch OP v roku 2012. 
V Poľsku bol OP upravený 
v rokoch 2011 a 2013, pričom 
ukazovatele boli zmenené 
v oboch prípadoch.Príklad vhodnej úpravy OP pre novú iniciatívu EÚ: Spojené kráľovstvo (Regióny 
Lowlands a Uplands v Škótsku)
OP „Regióny Lowlands a Uplands v Škótsku“ bol upravený v marci 2011 tak, aby zahŕňal opatrenia, ktorými sa 
mali účinnejšie dosahovať ciele novej hlavnej iniciatívy EÚ, ktorou je DAE.
Zmena spočívala v zahrnutí podpory na širokopásmové pripojenie pre vidiecke MSP a zosúladení digitálnej 
stratégie škótskej vlády s DAE.Rámček 1
12 Pripomienky Schéma 2Podrobnosti a úpravy ukazovateľov výkonnosti a cieľových hodnôt v oblasti 
elektronického obchodu použitých v preskúmaných OP
Inovačné 
hospodárstvo
(Poľsko)Počet spoluﬁnancovaných 
projektov (13 100)
Počet podporených podnikov 
(11 400) Regióny Lowlands a Uplands
v Škótsku (Spojené 
kráľovstvo)Digitálna konvergencia 
(Grécko)Počet podnikov ﬁnancovaných 
s cieľom začleniť IKT do ich 
každodennej prevádzky
(13 561 --> zníženie na 7 700)Emilia-Romagna (Taliansko)Piemont (Taliansko)Počet spoluﬁnancovaných 
projektov (125 týkajúcich sa 
poskytnutia služieb 
a 250 týkajúcich sa využívania 
informačných služieb)OP
Počet podnikov, ktoré získali podporu 
na elektronický obchod
(5 700)Počet podporených podnikov 
(450)Ukazovatele výstupov 
(a cieľové hodnoty)
Financované podniky, ktoré môžu prijať 
objednávky (8,75 %) 
Financované podniky, ktoré môžu prijať online 
platby za predaj cez internet (1,31 %) 
--> Zlúčenie: Financované podniky, ktoré 
môžu prijať objednávky a/alebo online 
platby za predaj cez internet (20 %) ŽiadneUkazovatele výsledkov 
(a cieľové hodnoty)
Podniky dostali online objednávky (60 %)
--> Pokles 
Podniky zadali online objednávky (26 %)
--> Zmena na: Počet podnikov, ktoré zadali online 
objednávky (90) 
Od začiatku: Počet vypracovaných strtégií pre 
oblasť elektronického obchodu (4 100)
Text/údaje v tučnom písme: platia v súčasnosti
Normálny text/údaje: už neplatiaPodiel podnikov predávajúcich namiesto iných 
podnikov (B2B) na špecializovaných internetových 
trhoch (12 %)
Podiel podnikov, ktorých IT systémy sú integrované 
so systémami iných podnikov (17 %) 
--> Oba zlúčené a nahradené: Počet podnikov so 
zavedeným a/alebo integrovaným IT 
systémom B2B (5 300)
Podiel podnikov prijímajúcich objednávky cez 
internet alebo iné siete
(50 %) --> Zrušené
Od začiatku: Počet novovytvorených pracovných 
miest v dôsledku realizácie projektov (17 500 
ekvivalentov plného pracovného času)
Od začiatku: Počet elektronických služieb 
pripravených na poskytnutie v dôsledku 
realizácie projektov (11 000)
Zdroj: Dvor audítorov.
13 Pripomienky
24 
Konkrétne boli výrazne zmenené uka ‑
zovatele výsledkov a/alebo ich cieľové 
hodnoty, čo znemožnilo posúdenie 
skutočných výsledkov realizácie pro ‑
jektu. Keď sa upravili cieľové hodnoty 
[OP v Grécku, Taliansku (Piemont) 
a Poľsku], predchádzajúce a nové hod ‑
noty nebolo možné porovnať, pretože 
sa zmenila definícia ukazovateľov 
(OP v Grécku a Poľsku) alebo merná 
jednotka [OP v Grécku a Taliansku 
(Piemont)], a tieto zmeny neboli vždy 
zdôvodnené znížením rozpočtu či von ‑
kajšími faktormi. V dvoch prípadoch 
bol dôvodom na zmenu nízky dopyt 
po ponúkaných opatreniach, čo viedlo 
aj k nízkej miere čerpania finančných 
prostriedkov (pozri tiež body 8 a 27).
25 
Dvor audítorov sa domnieva, že ta ‑
kéto zmeny ku koncu programového 
obdobia (keď už boli známe skutočné 
dosiahnuté výsledky) ohrozili meranie 
účinnosti OP pri rozvoji elektronického 
obchodu. Komisia však schválením 
úprav OP v rokoch 2012 a 2013 akcep ‑
tovala tieto zmeny.26 
Väčšina monitorovacích činností 
Komisie v súvislosti s OP bola okrem 
toho zameraná na finančné informácie, 
ktoré sú dôležité, no na vyhodnotenie 
skutočne vykonaného pokroku nepo ‑
stačujú. Dva riadiace orgány (v Grécku 
a Spojenom kráľovstve) navyše ne ‑
rozčlenili finančné údaje vykazované 
Komisii jednotným spôsobom, pretože 
projekty týkajúce sa elektronického 
obchodu neklasifikovali vždy správne, 
t. j. v súlade s kódom výdavkov stano ‑
veným v nariadení Rady15.
27 
Komisia vyvíja od roku 2003 snahy 
o vydanie príručiek16 zameraných 
na podporu využívania politických 
nástrojov v oblasti zavádzania IKT 
v MSP vrátane elektronického obcho ‑
du. V roku 2013 okrem toho predložila 
návrh alternatívnej iniciatívy, ktorá by 
malým a stredným podnikom uľah ‑
čila realizáciu projektov v oblasti IKT 
a ide o „Inovačný preukaz IKT“ (pozri 
rámček 2 ). Táto iniciatíva mala vyriešiť 
pomalé čerpanie finančných prostried ‑
kov, ktoré sú k dispozícii na zavádzanie 
IKT v MSP17.15 Nariadenie Rady (ES)  
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)  
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25).
16 Napríklad príručky 
„Regionálna politika pre 
inteligentný rast MSP“ 
a „Súbor nástrojov digitálnej 
agendy“ (ktoré možno nájsť na 
stránke platformy 
pre inteligentnú špecializáciu, 
ktorú spravuje spoločné 
výskumné centrum Komisie  – 
http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ).
17 Miery čerpania prostriedkov 
v rámci opatrení na 
zavádzanie IKT v MSP boli 
výrazne pod priemernou 
úrovňou EFRR.
14 Pripomienky
Riadiace orgány sa vo fáze 
výberu projektov aj ich 
monitorovania zamerali 
viac na výstupy ako 
výsledky
28 
Dvor audítorov preskúmal, či riadiaci 
orgán zabezpečil, aby:
a) mu výberový postup poskytol 
dostatok informácií o dôvodoch 
podnikov na realizovanie investí ‑
cie, ako aj o tom, či sa realizáciou 
projektu prispeje k dosiahnutiu 
cieľov OP , čo mu umožní v ma ‑
ximálnej miere zvýšiť potenciál 
financovania z EFRR zabezpečiť 
pridanú hodnotu z hľadiska ožive ‑
nia rozvoja MSP , ako aj prispenia 
k vykonávaniu stratégií EÚ v oblas ‑
ti informačnej spoločnosti;b) sa výkonnosť projektov monito ‑
rovala počas ich realizácie aj po 
nej s cieľom posúdiť ich prispenie 
k rozvoju MSP a k plneniu strate ‑
gických cieľov.Program „Inovačný preukaz IKT“ – alternatívny systém podpory pre MSP
„Inovačný preukaz IKT“ je zjednodušený program, ktorý má MSP pomôcť pri modernizácii ich existujúceho 
podnikania prostredníctvom zavádzania IKT. V praxi to znamená, že im je ponúknutý malý úver, vďaka ktoré ‑
mu si môžu od akreditovaných dodávateľov kúpiť vopred stanovené produkty či služby. Účelom programu je 
poskytnúť MSP rýchlu podporu a znížiť ich administratívnu záťaž.
Od roku 2013 sa testuje v dvoch regiónoch Španielska. V regióne, kde je pilotný projekt v pokročilejšej fáze 
(Murcia), trvá postup od vyhlásenia výzvy do dátumu schválenia grantu dva mesiace. Podľa riadiaceho orgánu 
sú okrem toho administratívne náklady nižšie než 10 %.
Dvor audítorov však zistil dva nedostatky. V prvom rade sa nevenovala dostatočná pozornosť uisteniu, že 
financovanie projektov je založené na potrebách MSP (namiesto potrieb dodávateľov IKT), a po druhé, od 
prijímateľských MSP sa nevyžadovalo, aby stanovili ukazovatele výsledkov, čím sa znemožňuje posúdenie 
skutočného dosahu realizovaného projektu.Rámček 2
15 Pripomienky
Pri výbere projektov sa 
zriedka posudzovalo, či bolo 
pri vybraných projektoch 
pravdepodobné, že prispejú 
k rozvoju MSP a/alebo k cie -
ľom týkajúcim sa informačnej 
spoločnosti
Riadiace orgány pri 
posudzovaní projektových 
žiadostí zriedkakedy 
vyžadovali predloženie 
podnikateľského plánu či 
vyčísliteľných cieľov
29 
V nariadeniach k EFRR sa v programo ‑
vom období 2007  – 2013 nevyžadovali 
podnikateľské plány ani iné merateľné 
finančné či podnikateľské ciele pre OP . 
Takáto požiadavka sa však považuje 
za osvedčený postup pri posudzovaní 
realizovateľnosti a relevantnosti pod ‑
niku. Spomedzi preskúmaných OP len 
dva riadiace orgány (v Poľsku a Spo ‑
jenom kráľovstve) vyžadovali, aby sa 
spolu s projektovými žiadosťami pred ‑
kladali podnikateľské plány, a ani to nie 
systematicky. V dôsledku toho len šesť 
z 30 podnikov, ktorých projekty boli 
preskúmané, predložilo podnikateľský 
plán alebo iné merateľné finančné či 
podnikateľské ciele (pozri rámček 3 ).30 
Okrem šiestich uchádzačov, ktorí pred ‑
ložili podnikateľský plán, ďalších osem 
z 30 podnikov, ktorých projekty boli 
predmetom auditu, zahrnuli do svo ‑
jich projektových žiadostí vyčísliteľné 
podnikateľské ciele, ktoré predstavo ‑
vali dobrý základ pre monitorovanie 
projektov (pozri body 44 až 46).
31 
Pokiaľ ide o zostávajúcich 16 preskú ‑
maných projektov (z 30), riadiaci orgán 
nemal k dispozícii primerané informá ‑
cie o dôvodoch podnikov na realizáciu 
investície. Konkrétne v týchto prípa ‑
doch informácie vyžadované riadiacim 
orgánom nezahŕňali podnikateľský 
plán ani akékoľvek vyčísliteľné podni ‑
kateľské ciele.
Príklad komplexného podnikateľského plánu v projektovej žiadosti
V Poľsku sa pri všetkých projektoch financovaných v rámci opatrenia zameraného na medzipodnikové (B2B) 
riešenia vyžadovalo, aby bol k projektovým žiadostiam pripojený komplexný podnikateľský plán.
V ňom bolo potrebné uviesť podrobné informácie vrátane opisu spoločnosti, opisu projektu (zložky projektu, 
zdôvodnenie navrhovanej investície, podrobné údaje o finančných, technických a ľudských zdrojoch potreb ‑
ných na realizáciu projektu), očakávané prínosy (vrátane cieľov, merateľných ukazovateľov výstupov a vý ‑
sledkov a cieľových hodnôt) a finančné informácie o spoločnosti (súvaha, výkaz ziskov a strát a prehľad toku 
hotovosti).
Takéto podrobné informácie poskytovali základ pre dobré pochopenie dôvodov pre projekty a následne pre 
výber najúčinnejších projektov. Rámček 3
16 Pripomienky
V niektorých prípadoch 
kontrolované projekty 
nespĺňali ciele opatrenia 
vymedzené v OP
32 
V Grécku päť z kontrolovaných spolu ‑
financovaných projektov nebolo v sú ‑
lade s cieľmi opatrenia vymedzenými 
v OP . Hoci sa v OP zdôraznila potreba 
podporiť mikropodniky a malé pod ‑
niky, v rámci výzvy na predloženie 
návrhov, pri ktorej boli kontrolované 
projekty vybrané, sa o spolufinancova ‑
nie mohli uchádzať aj veľké spoločnos ‑
ti (pozri rámček 4 ).33 
Pokiaľ ide o opatrenie v rámci jedného 
OP (Poľsko), ktorého cieľom bolo po ‑
môcť novovytvoreným spoločnostiam 
pri poskytovaní online služieb, Dvor 
audítorov zistil, že vo fáze výberu bol 
jedinou požiadavkou na dôkaz, že ide 
o začínajúci podnik, výpis z obchodné ‑
ho registra, v ktorom sa uvádzal dátum 
založenia podniku. Toto výberové 
kritérium sa dalo teda ľahko obísť. Spo ‑
medzi piatich kontrolovaných projek ‑
tov podporených v rámci uvedeného 
opatrenia dve zahŕňali novú právnu 
formu podnikov, ktoré existovali v mi ‑
nulosti a buď boli zrušené alebo bola 
výrazne obmedzená ich činnosť, ktorá 
bola prenesená do novovytvorené ‑
ho podniku. Podnikatelia sa rozhodli 
založiť novú spoločnosť, ktorá spĺňala 
kritériá oprávnenosti, aby získali spo ‑
lufinancovanie z EFRR. Toto vyhnutie 
sa uvedenému kritériu oprávnenosti 
znížilo účinnosť opatrenia.
Výber projektov, ktoré neboli v súlade s cieľmi opatrenia vymedzenými v OP
V Grécku sa v OP jasne zmieňovala potreba podporiť mikropodniky v odvetví cestovného ruchu a definovali 
opatrenia na jej riešenie, pričom tieto mikropodniky boli vysoko koncentrované v spádovej oblasti OP a ich 
úroveň zavádzania IKT bola mimoriadne nízka. Online pôsobenie mnohých podnikov, na ktoré bol program 
zameraný, bolo vyhodnotené ako slabé alebo neexistujúce. Podpora pre takéto mikropodniky mala tiež za 
cieľ znížiť dosah sezónnosti na podniky pôsobiace v gréckom cestovnom ruchu tým, že sa zvýši hospodárska 
aktivita, ktorá by bola udržateľná počas celého roka.
Výzva na predloženie návrhov však bola formulovaná takým spôsobom, že sa v nej nekládol osobitný dôraz 
ani na mikropodniky a dokonca ani na malé podniky. Výsledkom bolo, že aj veľké hotely získali financovanie 
(štyri zo siedmich posudzovaných podnikov v odvetví cestovného ruchu patrili k popredným gréckym hotelo ‑
vým reťazcom).
Tieto hotely mali aj riadne zavedený podnikateľský model vychádzajúci z dvoch hlavných prvkov: predaj 
prostredníctvom cestovných kancelárií (priamy predaj cez internetovú stránku preto nebol veľmi dôležitý) 
a spoliehanie sa na sezónnosť (sú v prevádzke šesť mesiacov v roku). Realizácia spolufinancovaných projektov 
neovplyvnila ich uvedený podnikateľský model napriek tomu, že dosah na podnikateľský model bol cieľom 
stanoveným v OP a v usmerneniach k nemu.Rámček 4
17 Pripomienky
18 Výberový postup v Spojenom 
kráľovstve (Škótsko) mal dve 
fázy. V prvej riadiaci orgán 
uplatňoval postup 
pozostávajúci z dvoch častí, 
ktorého cieľom bol výber 
sponzorov 
(sprostredkovateľov) 
projektov. Prvá časť postupu 
riadiacemu orgánu 
(sprostredkovateľskému 
orgánu) umožnila zistiť, či 
projekt spĺňa kritériá 
oprávnenosti stanovené v OP. Slabé výberové postupy 
spôsobili, že sa spolufinancovali 
projekty, pri ktorých 
nebolo pravdepodobné, 
že za vynaložené finančné 
prostriedky zabezpečia 
optimálnu hodnotu
34 
Zaznamenali sa rozdiely vo výbero ‑
vých postupoch kontrolovaných OP , 
najmä pokiaľ ide o typy projektov, 
stropy financovania a procesy výberu 
(pozri schému 3 )18.Schéma 3Rozličné systémy výberu projektov v oblasti elektronického obchodu v členských 
štátoch
Zdroj: EDA.Výber projektov MSP sponzormi 
projektov: podľa poradia prihlásenia, 
na základe splnenia kritérií 
oprávnenostiZostavenie poradia žiadostí na 
základe vyhodnotenia vecných 
kritérií (nezávislými expertmi)
Do 200 000 EURDo roku 2010: podľa poradia prihlásenia, 
na základe splnenia kritérií oprávnenosti
Od roku 2010: Zostavenie poradia žiadostí 
na základe vyhodnotenia vecných kritériíGranty: do 200 000 EUR
a/alebo 
neﬁnančná podpora: 
poradenstvo/Konzultačné službyDo 200 000 EUR
Podľa poradia prihlásenia 
Na základe splnenia kritérií oprávnenostiV závislosti od systému: 
do 40 000 EUR (projekty v oblasti 
cestovného ruchu) alebo 200 000 EUR 
(projekty súvisiace s predajom)
Priame investície do MSPFinancovanie pre sprostredko-
vateľov (sponzorov projektov)Priame investície do MSPPriame investície do MSPVýberový postup Investičný strop Typ podpory
Emilia-Romagna 
(Italy)Piemont
(Taliansko)
Digitálna 
konvergencia 
(Grécko)
Regióny Lowlands 
a Uplands v Škótsku
(Spojené 
kráľovstvo)OP
Inovačné 
hospodárstvo
(Poľsko)
18 Pripomienky
35 
Väčšina výberových postupov sa 
vykonávala podľa poradia prihlásenia, 
pričom sa uplatnili len kritériá opráv ‑
nenosti, ktorých splnenie bolo jedno ‑
duché. Do roku 2010 riadiace orgány 
uplatnili kvalitatívne výberové postupy 
založené na vecných kritériách, zo ‑
stavení poradia projektových žiadostí 
a hodnotení expertov len v dvoch 
z piatich OP v Taliansku (Piemont, 
Emilia‑Romagna). Poľsko sa v roku 
2010 rozhodlo zmeniť svoje výberové 
postupy a do výberového procesu za ‑
viedlo kvalitatívne hodnotenie a zosta ‑
vovanie poradia návrhov.
36 
Kombinácia absencie náročných kritérií 
a porovnateľného výberu a chýbajú ‑
cich komplexných podnikateľských 
informácií v projektových žiadostiach 
viedla vo vyše tretine prípadov k tomu, 
že spolufinancovanie projektov zabez ‑
pečilo len nízku hodnotu za vynalože ‑
né prostriedky, prípadne neprinieslo 
žiadnu hodnotu:
a) v Grécku boli štyri projekty – po ‑
zostávajúce z vytvorenia interne ‑
tovej stránky s možnosťou online 
rezervácie  – prebytočné. Podniky 
mali internetové stránky a možnosť 
online rezervácií už pred realizá ‑
ciou projektu. Vytvorené interne ‑
tové stránky mali navyše to isté 
rozvrhnutie ako stránky ostatných 
hotelov v tom istom reťazci, ktoré 
boli tiež spolufinancované (pri rov ‑
nakých či podobných nákladoch) 
z EFRR v rámci tej istej výzvy na 
predloženie návrhov;b) ako uviedli vlastníci projektov, 
desať z 30 kontrolovaných spolufi ‑
nancovaných projektov [z ktorých 
všetkých desať sa realizovalo 
buď v Taliansku (Emilia Romagna 
a Piemont) alebo Grécku19] by sa 
realizovalo aj bez verejného spolu ‑
financovania. Päť z týchto desiatich 
projektov navyše začalo so znač ‑
ným predstihom pred oznámením 
o udelení grantu. Tri z nich sa 
začali realizovať už predtým, ako 
podniky predložili žiadosť o spolu ‑
financovanie. Všetky tieto projekty 
predstavujú mŕtvu váhu;
c) v jednom členskom štáte (Spoje ‑
né kráľovstvo) sponzori projektu 
poskytli podnikom poradenstvo 
navyše ku grantom, prípadne 
namiesto nich. V prípade troch 
projektov MSP , ktorým bolo po ‑
skytnuté poradenstvo, bol dosah 
podpory z EFRR podľa vlastníkov 
projektov zanedbateľný, keďže 
všetky tri podniky si vytvorili 
vlastné stratégie elektronického 
obchodu a zabezpečili pôsobenie 
na internete nezávisle a na vlast ‑
né náklady. V dvoch prípadoch 
poradenstvo podnikom vôbec 
nepomohlo a považovali ho za 
zbytočné.Úspešné projektové žiadosti 
následne postúpili do druhej 
časti postupu, v ktorej sa 
hodnotili na základe 
konkrétnych kritérií a váhy. 
Druhá fáza celkového 
výberového postupu 
sa vzťahovala na sponzorov 
projektov, ktorí boli vybraní na 
poskytovanie pomoci MSP 
podľa poradia prihlásenia.
19 Vrátane štyroch projektov 
spomenutých v bode 
36 písm. a).
19 Pripomienky
Výberové postupy boli niekedy 
príliš zdĺhavé
37 
Priemerný čas potrebný na schválenie 
kontrolovaných projektov (čas od vy ‑
hlásenia výzvy na predloženie návrhov 
po udelenie grantu) bol viac než šesť 
mesiacov v prípade troch z piatich 
kontrolovaných OP [v Grécku a Talian ‑
sku (Emilia Romagna a Piemont)]. To 
potenciálne zasiahlo tých uchádzačov, 
ktorí neboli schopní získať dostatočný 
kapitál a v skutočnosti omnoho viac 
potrebovali verejnú finančnú podporu, 
v dôsledku čoho nemohli zrealizovať 
svoje projekty.
38 
Niekoľkomesačné oneskorenia sa 
len čiastočne dali vysvetliť skutoč ‑
nosťou, že výberový postup zahŕňal 
hodnotenie expertov a porovnávanie 
predložených žiadostí na základe 
súboru vecných kritérií. To bol prípad 
v Taliansku, kde priemerné schvaľova ‑
nie grantu trvalo osem mesiacov (OP 
Emilia‑Romagna) alebo 14 mesiacov 
(OP Piemont).
39 
Sedemmesačný postup sa však ťažko 
zdôvodňoval v prípadoch, keď výbero ‑
vý proces prebiehal na základe poradia 
prihlásenia, pričom sa nevykonávalo 
žiadne vecné hodnotenie či porovná ‑
vanie žiadostí, ako to bolo v prípade 
Grécka (OP Digitálna konvergencia). 
Podobné postupy v Spojenom kráľov ‑
stve (OP Regióny Lowlands a Uplands 
v Škótsku) či v Poľsku (OP Inovačné 
hospodárstvo) trvali dva až štyri 
mesiace.40 
Trvanie výberového postupu v rámci 
gréckeho OP možno porovnať aj s pi ‑
lotným projektom iniciatívy „Inovačný 
preukaz IKT“, pretože pri oboch sa 
financovali podobné typy štandard ‑
ných projektov osobitne definovaných 
na regionálnej úrovni podľa poradia 
prihlásenia uchádzačov. V rámci pi ‑
lotného programu sa veľmi podobné 
projekty vybrali za menej ako tretinu 
času, ktorý bol potrebný v Grécku 
(pozri rámček 2 ).
Vo väčšine kontrolovaných 
členských štátov sa pri 
výberovom postupe nebral do 
úvahy cezhraničný aspekt
41 
Na začiatku programového obdobia sa 
pri výberových postupoch, podľa kto ‑
rých boli volené kontrolované projekty 
vo všetkých navštívených členských 
štátoch, s výnimkou Grécka (kde je 
povinná), nezohľadňovala záležitosť 
cezhraničných online služieb, a to 
napriek tomu, že je dôležitým fakto ‑
rom pre dosiahnutie integrovanejšieho 
digitálneho vnútorného trhu (ako sa 
uvádza v stratégii i2010 a vyzdvihuje 
v DAE) (pozri tiež bod 5). V roku 2010 
Poľsko po preskúmaní svojho výbe ‑
rového postupu a kritérií začlenilo do 
príslušných OP ako výberové kritérium 
„medzinárodný aspekt projektu“ (po ‑
nuka cezhraničných služieb).
20 Pripomienky
42 
Len sedem z 22 podnikov, ktorých 
projekty sa preskúmali a pri ktorých do 
úvahy prichádzali cezhraničné tran ‑
sakcie, skutočne realizovali projekt, 
ktorý im umožnil vytvoriť internetovú 
stránku alebo prispôsobiť existujúcu 
na cezhraničné transakcie. Ďalšie štyri 
podniky už mali túto zložku k dispo ‑
zícii v rámci svojej spoločnosti alebo 
skupiny spoločností, ku ktorej patrili. 
Polovici podnikov, ktoré by realizáciou 
svojich projektov ťažili z príležitostí, 
ktoré ponúka cezhraničný elektronický 
obchod, teda táto príležitosť unikla.
43 
Desať z 23 podnikov, ktorých projek ‑
ty sa kontrolovali a u ktorých sa dalo 
očakávať, že budú mať viacjazyčnú 
internetovú stránku, ju malo v dvoch 
alebo vo viacerých jazykoch. Z týchto 
desiatich podnikov mali dva viacjazy ‑
čnú internetovú stránku už predtým, 
ako sa projekt začal realizovať. Ostáva ‑
júcich desať ich po prvýkrát získalo až 
po realizácii ich projektov.Riadiace orgány neboli vo 
väčšine prípadov schopné 
posúdiť dosah projektu na 
rozvoj MSP
Pri vyše polovici preskúmaných 
projektov sa nevyžadovalo 
vykazovanie cieľov 
orientovaných na výsledky
44 
Všetky riadiace orgány žiadali od pri ‑
jímateľských podnikov, aby predložili 
správy o pokroku realizácie ich projek ‑
tov a v závislosti od trvania sa správy 
predkladali buď po skončení projektov 
alebo počas realizácie i po ukončení 
projektov. V 16 z 30 preskúmaných 
prípadov sa však tieto informácie 
vzťahovali len na fyzické ukončenie 
projektu, t. j. nákup a/alebo vytvorenie 
potrebných IT riešení. V prípade tretiny 
kontrolovaných projektov správy 
okrem toho neobsahovali informáciu 
o ich trvaní.
45 
Príslušné riadiace orgány (v Grécku, 
Taliansku a Spojenom kráľovstve) ne ‑
vyžadovali pri žiadnom zo 16 súvisia ‑
cich projektov nijaké ciele orientované 
na výsledky. Jedinou požadovanou 
informáciou, ktorú príjemcovia aj pred ‑
ložili, boli skutočné náklady na projekt 
a dosiahnuté výstupy.
21 Pripomienky
46 
Pri ostávajúcich 14 projektoch riadiace 
orgány vyžadovali podrobné moni ‑
torovanie údajov podnikov, ktoré by 
im umožnili posúdiť okamžitý dosah 
realizácie projektu na rozvoj daného 
podniku. V jednom prípade riadiaci 
orgán prepojil vyplatenie pomoci s vý ‑
konnosťou projektu (pozri rámček 5 ).47 
S výnimkou jedného riadiaceho 
orgánu (Poľsko) a jedného sponzora 
projektu (Spojené kráľovstvo) sa nevy ‑
konávalo ďalšie systematické monito ‑
rovanie plne zrealizovaného projektu, 
ktoré bolo stanovené v dohode o gran ‑
te. Ostatné orgány tak nemali dosta ‑
tok informácií na to, aby vyhodnotili, 
nakoľko účinne prispela poskytnutá 
podpora k rozvoju spolufinancovaných 
podnikov a/alebo plneniu stanovených 
strategických cieľov.
Príklad riadenia orientovaného na výsledky: prepojenie platieb s výkonnosťou
V Poľsku boli platby podmienené splnením cieľov orientovaných na podnikateľské výsledky. V prípade nespl ‑
nenia cieľových hodnôt mal sprostredkovateľský orgán možnosť znížiť výšku grantu.
Stalo sa tak v prípade jedného z posudzovaných projektov, kde nedostatočná výkonnosť (nebol splnený oča ‑
kávaný cieľ príjmov) viedla k zníženiu podpory verejného financovania o 5 %.Rámček 5
V niektorých prípadoch 
systémy monitorovania 
nezaznamenávali spoľahlivo 
výkonnosť projektov
48 
Všetkým preskúmaným riadiacim orgá ‑
nov s výnimkou jedného poskytovali 
MSP informácie o výkonnosti v podobe 
štandardizovanej správy. Jeden riadiaci 
orgán [Taliansko (Emilia‑Romagna)] 
však nemal stanovený štandardný 
formát, čo znamenalo, že kvalita správ, ktoré dostával, sa značne líšila, pretože 
každý podnik si vybral predmet a spô ‑
sob vykazovania. V dôsledku toho zase 
riadiaci orgán nevedel posúdiť, či bol 
projekt úspešne dokončený. Jeden prí ‑
jemca napríklad neinformoval o tom, 
že jedna zo zložiek projektu (online 
nákupný košík) nebola vytvorená, 
a riadiaci orgán túto záležitosť neriešil 
napriek tomu, že bola súčasťou spolu ‑
financovaného projektu.
22 Pripomienky
49 
V prípade dvoch ďalších riadiacich or ‑
gánov (Taliansko a Spojené kráľovstvo) 
neboli údaje zadávané do monitorova ‑
cích systémov úplne spoľahlivé alebo 
kompletné:
a) v Taliansku (Piemont) riadiaci 
orgán neoveril správnosť poskyt ‑
nutých informácií. Pri dvoch zo 
štyroch posudzovaných projektov 
boli informácie zadávané do systé ‑
mu chybné (v jednom prípade išlo 
o ukazovateľ výstupu a v druhom 
o počet zamestnancov v jednom 
zo spolufinancovaných podnikov);
b) v Spojenom kráľovstve (Regióny 
Lowlands a Uplands v Škótsku) 
slabo definované ukazovatele 
stanovené riadiacim orgánom spô ‑
sobili, že každý sponzor projektu si 
ich vyložil odlišne, v dôsledku čoho 
neinformovali o pokroku jednotne.Nedostatok údajov niekedy 
bránil monitorovaniu 
hospodárneho využívania 
finančných prostriedkov EÚ
50 
V Spojenom kráľovstve (Regióny 
Lowlands a Uplands v Škótsku) sa pod ‑
niky podporovali za pomoci sprostred ‑
kovateľov (t. j. sponzorov projektov). 
V niektorých prípadoch poskytovali 
sprostredkovatelia nefinančnú pomoc, 
teda poradenstvo alebo konzultačné 
služby [pozri tiež bod 36 písm. c)].
51 
V dvoch prípadoch boli administratív ‑
ne náklady sprostredkovateľov značné, 
najmä v porovnaní s nákladmi v rámci 
pilotného projektu iniciatívy „Inovačný 
preukaz IKT“ (pozri rámček 2 ). V ostat ‑
ných členských štátoch sa dala vyčísliť 
presná suma vyplatená na zavádzanie 
IKT v MSP , kým v tomto prípade nebolo 
jasné, aká suma finančných prostried ‑
kov z EFRR sa skutočne venovala na 
podporu príjemcov (pozri rámček 6 ).
Chýbajúce informácie o hospodárnosti administratívnych nákladov, ktoré vznikli 
sprostredkovateľom
V Škótsku riadiaci orgán realizoval projekty za pomoci sprostredkovateľov, t. j. sponzorov projektov.
Keďže sprostredkovatelia sami poskytovali konzultačnú podporu pre MSP , administratívne náklady vrátane 
platov tvorili značný podiel preplatených výdavkov: jeden sponzor projektu použil 55 % svojho rozpočtu na 
platy a iný 18 % na marketingové činnosti, pričom platy u ďalšieho predstavovali 82 % celkového rozpočtu. 
Keďže neboli k dispozícii žiadne údaje, Dvor audítorov nebol schopný dospieť k záveru, či boli tieto finančné 
prostriedky vynaložené hospodárne alebo nie. Jeden zo sprostredkovateľov okrem toho nedokázal doložiť 
strávený čas či vykonanú prácu spojenú s poskytovaním poradenstva pre niektoré MSP , ktoré podporoval.Rámček 6
23 Pripomienky
Celkovo MSP realizovali 
projekty bez problémov, 
no nie vždy sa preukázali 
dosiahnuté výsledky
52 
Dvor audítorov posudzoval, či:
a) sa projekty vykonávali a udržiavali 
podľa pôvodného plánu;
b) sa dosiahli a merali plánované 
hospodárske prínosy z realizácie 
projektu.
Výstupy z projektov boli 
spravidla v súlade s prísluš -
nou žiadosťou
53 
Väčšina projektov sa zrealizovala 
v medziach príslušného rozpočtu a bez 
veľkých oneskorení. V prípadoch, keď 
bol prekročený rozpočet, išlo o nízke 
sumy, ktoré nemali vplyv na sumu spo ‑
lufinancovania z verejných zdrojov. Pri 
všetkých projektoch boli oneskorenia 
oznamované riadiacemu orgánu, ktorý 
ich povolil.
54 
V 25 z 30 kontrolovaných projektov sa 
dosiahli plánované výstupy a projekty 
boli funkčné:
a) 17 prijímateľských podnikov 
mohlo byť po vytvorení interne ‑
tovej stránky online a deväť z nich 
mohlo predávať cez internet;b) ďalších osem podnikov pôsobilo 
online už pred realizáciou projek ‑
tu, rozhodli sa však vytvoriť novú 
internetovú stránku alebo aktuali ‑
zovať existujúcu.
V štyroch z uvedených 25 prípadov 
bol rozvoj elektronického obchodu 
súčasťou širších projektov zameraných 
na digitalizáciu vnútorných postupov 
podniku (elektronické podnikanie).
55 
Realizácia piatich zostávajúcich kontro ‑
lovaných projektov [v Grécku, Talian ‑
sku (Piemont) a Poľsku] nezabezpečila 
plánované výstupy. V jednom prípade 
podnik nevyužil aplikáciu vytvorenú 
v rámci projektu. Ďalšie štyri projekty 
si napriek vytvoreným a zavedeným 
aplikáciám IT buď nedokázali získať 
priestor na trhu alebo narazili na tech ‑
nické ťažkosti (pozri bod 57).
56 
Hoci sa vo veľkej väčšine projektov 
na začiatku nevymedzil rozpočet na 
údržbu IT (okrem štyroch projektov), 
pre podniky, ktorých projekty sa po ‑
sudzovali, to nepredstavovalo nijaký 
problém. IT softvér bol v skutočnosti 
spravidla navrhnutý tak, aby si nevy ‑
žadoval vysoké náklady na údržbu 
a používateľom umožňoval, aby ho 
sami aktualizovali a upravovali (čo bol 
prípad 14 projektov).
24 Pripomienky
57 
Takmer žiadny z podnikov nemal vážne 
technické problémy počas realizácie 
projektu či po nej. Vytvorené aplikácie 
IT fungovali a pracovali bez preruše ‑
nia. Výnimkami boli tieto prípady: dva 
podniky v Grécku, na ktorých interne ‑
tovú stránku a/alebo stránku s online 
rezerváciou nebol prístup a tri ďalšie 
podniky v Poľsku a Taliansku, ktoré si 
nedokázali nájsť miesto na trhu a ne ‑
mali žiadnych zákazníkov. Udržateľnosť 
týchto troch projektov nebola len 
otázkou údržby IT: jeden projekt nebol 
dokončený a pri ďalších dvoch sa pod ‑
nikatelia obávali, že ich hospodárska 
činnosť nebude môcť pokračovať po 
uplynutí zákonnej lehoty udržateľnosti
Mnohé MSP vyhlásili, že 
realizácia projektu im zabez -
pečila prínosy, no dosiahnuté 
výsledky sa systematicky 
nemerali
58 
Spomedzi 30 podnikov, ktorých 
projekty sa posudzovali, bola sotva 
polovica požiadaná, aby predložila 
ciele v súvislosti s výsledkami (pozri 
tiež body 44 až 46). Zo 14 projektov, 
ktorých žiadosti obsahovali ciele týka ‑
júce sa výsledkov, ktoré boli zároveň 
monitorované, sa výsledky dosiahli 
v ôsmich prípadoch. Ciele týkajúce 
sa výsledkov zahŕňali zvýšený obrat, 
nárast počtu zákazníkov, vyšší podiel 
predaja cez internet a/alebo vytvore ‑
nie pracovných miest.59 
Pokiaľ ide o druhú polovicu podnikov, 
ktoré získali podporu z EFRR na roz ‑
voj elektronického obchodu, nenašla 
sa žiadna súvislosť medzi získaným 
vstupom a rozvojom obchodu, ktorý 
podnik dosiahol.
60 
13 podnikov tvrdilo, že vďaka reali ‑
zácii projektu sa stali efektívnejšími, 
avšak s výnimkou jedného si vo svojich 
projektových žiadostiach nestanovili 
žiadne súvisiace pevné ciele. Z týchto 
13 vedeli tieto ciele vyčísliť len štyri 
podniky. Šesť podnikov neprepojilo 
spolufinancovanú internetovú stránku 
s ich interným podnikateľským softvé ‑
rom, v dôsledku čoho museli každú 
prijatú objednávku vložiť do systému 
manuálne.
61 
Vytváranie pracovných miest spravidla 
nebolo cieľom vo väčšine spolufinan ‑
covaných projektov. Osem projektov 
však malo cieľ týkajúci sa vytvárania 
pracovných miest, ktoré si podniky 
v projektových žiadostiach stanovili za 
cieľ súvisiaci s výsledkami.
62 
Všetkých osem projektov dosiahlo svoj 
cieľ. Ďalších päť podnikov tvrdilo, že 
vďaka realizácii projektu prijali jed ‑
ného alebo viacerých zamestnancov, 
pričom štyri z nich to vedeli doložiť. 
Polovica podnikov, ktorých projekty sa 
posudzovali, zorganizovala pre svojich 
zamestnancov školenia týkajúce sa 
používania IT aplikácií vytvorených 
v rámci projektu. Toto školenie bolo 
prispôsobené potrebám jednotlivých 
podnikov, ktoré si ho vyžiadali, a preto 
sa nevydávali žiadne osvedčenia. Vzde ‑
lávanie na pracovisku bolo tiež bežné.
25
 Závery  
a odporúčania
63 
Technológie elektronického obcho ‑
du sa považujú za spôsob urýchlenia 
hospodárskeho rastu, ďalšieho roz ‑
víjania jednotného trhu a urýchlenia 
európskej integrácie. Komisia preto 
prisudzuje čoraz väčší význam potrebe 
podporovať rozvoj v oblasti elektronic ‑
kého obchodu, najmä prostredníctvom 
jednej z jej hlavných iniciatív – DAE. 
Z rozpočtu EÚ na štrukturálne fondy 
sa na podporu zavádzania IKT v ma ‑
lých a stredných podnikoch v progra ‑
movom období 2007  – 2013 venovali 
3 mld. EUR.
64 
V rámci auditu sa riešila otázka, či 
bola podpora v oblasti elektronic ‑
kého obchodu poskytnutá malým 
a stredným podnikom z EFRR účinná, 
a dospelo sa k záveru, že podpora 
z EFRR na projekty súvisiace s elektro ‑
nickým obchodom prispela k zvýšeniu 
dostupnosti podnikateľských služieb 
online. Nedostatky v monitorovaní 
však znemožnili posúdiť, do akej miery 
podpora prispela k dosiahnutiu straté ‑
gií EÚ a členských štátov v oblasti IKT 
či k plneniu cieľov rozvoja MSP . Slabé 
výberové postupy okrem toho spôso ‑
bili, že sa spolufinancovali projekty, 
pri ktorých nebolo pravdepodobné, 
že za vynaložené finančné prostriedky 
zabezpečia optimálnu hodnotu.65 
OP členských štátov boli dobrým 
základom pre poskytovanie podpory 
MSP v oblasti elektronického obchodu. 
Obsahujú opatrenia v oblasti elektro ‑
nického obchodu, ktoré sú v súlade 
s vnútroštátnymi alebo regionálnymi 
potrebami, ako sú definované v prís ‑
lušných stratégiách IKT. Náležité me ‑
ranie dosiahnutého pokroku niekedy 
ohrozovala skutočnosť, že ukazovatele 
a cieľové hodnoty boli pozmenené, 
často ku koncu programového obdo ‑
bia, pričom tieto zmeny neboli vždy 
riadne zdôvodnené. Výdavky v rámci 
projektov elektronického obchodu 
navyše neboli vždy vykázané Komisii 
v správnych kategóriách, čo sťažovalo 
ich celkové posúdenie. Komisia v roku 
2013 začala riešiť pomalé čerpanie 
finančných prostriedkov a navrhla 
alternatívne využívanie štrukturál ‑
nych fondov na podporu zavádzania 
IKT v MSP v podobe programu „Ino ‑
vačný preukaz IKT“. Nevenovala však 
dostatočnú pozornosť monitorovaniu 
výkonnosti, ktoré je nevyhnutné pre 
vyhodnotenie skutočne dosiahnutého 
pokroku (body 18 až 27).
66 
Riadiace orgány sa vo fáze výberu 
projektov aj ich monitorovania zamerali 
viac na výstupy ako výsledky. Obme ‑
dzený charakter uplatnených výbero ‑
vých kritérií znamenal, že niekedy sa 
financovali všetky oprávnené projekty 
dovtedy, kým bolo k dispozícii finan ‑
covanie, bez ohľadu na potenciálnu 
pridanú hodnotu z hľadiska rozvíjajú ‑
cich sa MSP alebo cieľov EÚ týkajúcich 
sa informačnej spoločnosti (body 29 až 
43). Riadiace orgány neboli okrem toho 
vo väčšine prípadov schopné posúdiť 
dosah projektu na rozvoj MSP . A na ‑
pokon v dvoch vybraných členských 
štátoch riadiace orgány nevykonali 
potrebné kontroly spoľahlivosti údajov 
zadávaných do systému (body 44 až 51).
26 Závery a odporúčania 
67 
Celkovo MSP vykonávali projekty bez 
problémov a výstupy boli spravidla 
v súlade s príslušnými projektovými 
žiadosťami. Mnohé MSP uviedli, že rea ‑
lizácia projektov bola pre ne prínosná, 
no výsledky sa merali len v menej než 
polovici kontrolovaných projektov. 
V tejto súvislosti sa zistilo, že pre viac 
než polovicu MSP boli projekty prínos ‑
né (body 53 až 62).
68 
Dvor audítorov preto odporúča:
Odporúčanie 1
Komisia by mala zabezpečiť, aby od 
členských štátov dostávala konzistent ‑
né a spoľahlivé informácie o pokroku 
operačných programov, a to nielen 
z finančného hľadiska, ale aj z hľadiska 
výkonnosti. Na tento účel by mala:
a) posudzovať relevantnosť navrho ‑
vaných ukazovateľov výsledkov, 
jednak pri schvaľovaní OP , ako aj 
pri následných úpravách;
b) vytvoriť taký systém monitorova ‑
nia, ktorý umožní včas merať po ‑
krok pri dosahovaní stanovených 
cieľových hodnôt a porovnať ich za 
dané obdobie;
c) navrhnúť štandardné ukazovatele, 
ktoré sú relevantné z hľadiska stra ‑
tegických cieľov v oblasti elektro ‑
nického obchodu.Odporúčanie 2
Komisia by mala vyžadovať, aby 
výberové kritériá a postupy zavedené 
členskými štátmi zabezpečovali výber 
takých projektov, ktoré prinášajú 
maximálnu pridanú hodnotu z hľadis ‑
ka podpory rozvoja elektronického 
obchodu v MSP a dosahovania cieľov 
DAE. Zároveň by sa mala uistiť, že 
tieto postupy sú primerané vo vzťahu 
k príjemcom, na ktorých je podpora 
zameraná, z hľadiska času a potrebnej 
administratívnej práce.
Keď je to možné, orgány členských 
štátov by pri výbere projektov mali 
od uchádzačov vyžadovať, aby:
a) predložili zdôvodnenie potreby 
realizovať daný projekt, pokiaľ 
možno v podobe dostatočne pod ‑
robného a realistického podnika ‑
teľského plánu;
b) preukázali finančnú životaschop ‑
nosť projektu;
c) preukázali potrebu finančnej pod ‑
pory z verejných zdrojov s cieľom 
vyhnúť sa výdavkom na mŕtvu 
váhu;
d) podnecovať vlastníkov projektov, aby 
zvažovali cezhraničný aspekt podni ‑
kania s cieľom využiť všetky príleži ‑
tosti, ktoré ponúka jednotný trh.
27 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 3
Komisia by mala od riadiacich orgá ‑
nov členských štátov vyžadovať, aby 
zaviedli používanie riadiacich nástro ‑
jov na monitorovanie dosahu grantu 
na podnikateľský rozvoj podporených 
MSP . Konkrétne by mala požadovať, 
aby:
a) sa v dohodách o grante definoval 
minimálny súbor robustných uka ‑
zovateľov spolu so súvisiacimi cieľ ‑
mi, ktoré sú merateľné a sú pred ‑
metom následného monitorovania 
po tom, ako sa projekt ukončí a je 
v prevádzke, ako aj v neskoršej 
fáze, keď je pravdepodobné, že 
sa už v plnej miere prejavuje jeho 
dosah;b) sa vždy, keď je to vhodné, zaviedol 
mechanizmus, ktorým sa zabezpe ‑
čí podmienenie platieb výkonnos ‑
ťou a ktorý v prípade mimoriadne 
nedostatočného výkonu umožní 
úpravu platieb;
c) sa vykonávali potrebné kontroly 
a overovania na zaistenie spoľahli ‑
vosti a jednotnosti údajov vklada ‑
ných do systémov monitorovania.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadaní dňa 12. novembra 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda
28
Na obdobie 2014 – 2020 musia byť súčasťou progra ‑
mov EŠIF „ usmerňujúce zásady výberu operácií “ 
a „ukazovatele výstupov vrátane kvantifikovanej 
cieľovej hodnoty “, ktoré sú predmetom rokovaní 
s Komisiou. Druh zásad výberu a podrobné kritériá 
výberu budú závisieť od špecifického cieľa a kon ‑
textu spolufinancovaných investícií.
Od členských štátov, v prípade ktorých boli v uve ‑
dených oblastiach zistené nedostatky, sa vyžaduje, 
aby v programe (kondicionalita ex ante , akčný plán) 
opísali, aké opatrenia orgány plánujú prijať s cieľom 
zlepšiť postupy výberu projektov a znížiť adminis ‑
tratívnu záťaž príjemcov. Členské štáty sa vyzývajú, 
aby v relevantných prípadoch proaktívne a cielene 
využívali technickú pomoc na plánované zlepšenia.
Európska komisia okrem toho riadiacim orgánom 
odporučí, aby odporúčania Európskeho dvora audí ‑
torov zahrnuli do postupov a kritérií výberu projek ‑
tov v oblasti digitálneho rastu.
IV c)
Komisia toto odporúčanie čiastočne prijíma.
Komisia predovšetkým súhlasí v zásade s tým, aby 
bol zavedený mechanizmus, ktorým sa zaistí, že 
platby budú naviazané na výkonnosť. Naviazanie 
platieb z EFRR súvisiacich s elektronickým obcho ‑
dom na výsledky by však bolo náročné.Zhrnutie
III
Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov.
Komisia sa domnieva, že účinnosť podpory z EFRR 
pre projekty v oblasti elektronického obchodu 
umožňuje zvýšiť dostupnosť podnikateľských online 
služieb.
V nových nariadeniach pre európske štrukturálne 
a investičné fondy (EŠIF) na roky 2014 – 2020 sa 
otázka monitorovania na programovej úrovni rieši 
posilnením orientácie na výsledky a intervenčnej 
logiky zavedením kondicionalít ex ante . V prípade 
investícií do elektronického obchodu sa vyžaduje 
osobitná kondicionalita ex ante  vo forme strategic ‑
kého politického rámca pre digitálny rast.
IV a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia vyžaduje, 
aby riadiace orgány podávali správy o vykoná ‑
vaní programov v súlade s platnými nariadeniami 
o EFRR.
V programoch EŠIF na roky 2014 – 2020 sa bude 
klásť väčší dôraz na výsledky na základe cieľov. Na 
úrovni prioritnej osi budú ukazovatele zachytávať 
celkovú výkonnosť v osi, ale nie jednotlivé výsledky 
za všetky druhy opatrení, ktoré by mohli byť do 
tejto osi zahrnuté.
IV b)
Komisia s týmto odporúčaním súhlasí a bude poža ‑
dovať, aby členské štáty prijali vhodné opatrenia.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 29
Pripomienky
18
Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov týka ‑
júce sa strategického rámca zavedeného vo všet ‑
kých kontrolovaných členských štátoch. Komisia 
okrem toho zdôrazňuje, že nové nariadenie o EŠIF 
poskytuje na obdobie 2014 – 2020 lepší rámec pre 
zameranie na výkonnosť a výsledky. (Pozri odpoveď 
v bode IVb).
22
V nariadení upravujúcom programy na roky 2007 – 
2013 nie je zahrnutá žiadna požiadavka na to, aby sa 
na účely monitorovania používali štandardizované 
ukazovatele. Okrem toho neexistuje žiadny hlavný 
ukazovateľ osobitne pre oblasť elektronického 
obchodu.
„Ukazovateľ výsledkov“ zachytáva výsledky, kto ‑
rých dosiahnutie sa očakáva pri vykonávaní určitej 
činnosti. Členské štáty si preto volia taký ukazovateľ 
výsledkov, ktorý najlepšie meria výkonnosť vykoná ‑
vanej činnosti. Hoci v prípade ukazovateľov výstu ‑
pov je štandardizácia možná, ukazovatele výsledkov 
sú „šité na mieru“ a odzrkadľujú sledovaný cieľ.
Spoločná odpoveď na body 23 až 25
Ukazovatele výsledkov sú upravované riadiacimi 
orgánmi počas celého programového obdobia. 
Komisia poukazuje na to, že ak členský štát požiada 
o zmenu programu, je nevyhnutné prehodnotiť 
aj zodpovedajúce ukazovatele v programe. Ak 
dôjde k závažnej odchýlke, je potrebné individu ‑
álne v daných prípadoch preskúmať, aká je príčina 
takejto odchýlky. Európska komisia rokuje o zme ‑
nách a požaduje, aby riadiaci orgán poskytol riadne 
odôvodnenie. Ukazovatele výsledkov sa aktualizujú 
smerom nahor (v prípade, že úroveň ambícií možno 
ešte zvýšiť) aj smerom nadol (ak hospodárska realita 
a pokrok v projekte nezáviseli od riadiaceho orgánu).
Pokiaľ ide o Grécko, nedávna zmena v prípade ope ‑
račného programu („OP“) Digitálna konvergencia 
z decembra 2012 sa predovšetkým týkala značného 
zníženia rozpočtu (asi o 300 miliónov EUR) s cieľom 
posilniť OP Konkurencieschopnosť. Toto zníženie 
nevyhnutne ovplyvnilo hodnoty ukazovateľov, 
ktoré bolo treba zodpovedajúcim spôsobom spres ‑
niť a upraviť.Úvod
05
Komisia poukazuje na to, že podiel MSP , ktoré 
nakupujú online, je vo všeobecnosti oveľa vyšší a že 
priemer EÚ vo výške 26 % sa k cieľu približuje oveľa 
viac. Tento relatívny úspech je čiastočne dôsledkom 
vyššie stanoveného východiskového bodu. Takisto 
platí, že je jednoduché online nakupovať, ale zložité 
online predávať, keďže treba vytvoriť platformu 
s mechanizmom pre platby a dodávky.
09
Komisia sa stotožňuje s obavami Dvora audítorov 
týkajúcimi sa nízkej miery čerpania prostriedkov 
z fondov na zavádzanie IKT. Komisia preto vypra ‑
covala a poskytuje1 usmernenia s cieľom podporiť 
využívanie nástrojov politiky na zavádzanie IKT 
zo strany MSP vrátane elektronického obchodu. 
Napríklad prostredníctvom „inteligentnej príručky 
k inováciám služieb“, príručky k „inteligentnému 
rastu MSP“, príručky k „internacionalizácii MSP“, 
príručky k rôznym podporným metódam na posil ‑
nenie digitálneho rastu „Digital Agenda Toolbox“ 
a tzv. inovačných preukazov IKT, ktoré sú uvedené 
nižšie. Komisia tiež prostredníctvom svojej tech ‑
nickej pomoci poskytuje prístup k odborníkom na 
digitálny rast2.
Komisia v roku 2003 vytvorila aj európsku sieť na 
podporu elektronického podnikania pre MSP (eBSN) 
ako platformu politickej koordinácie určenú pre 
vnútroštátne a regionálne orgány s rozhodovacou 
právomocou a pre odborníkov z oblasti verejnej 
politiky venujúcich sa elektronickému podnikaniu. 
To zahŕňa iniciatívu na podporu inteligentného 
využívania informačných technológií a integráciu 
MSP do globálnych priemyselných hodnotových 
reťazcov3.
1 Pozri: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2  Podobne ako v rokoch 2013 – 2014 v prípade Maďarska, Grécka 
a Talianska.
3  Pozri: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Odpovede Komisie 30
S ohľadom na zásadu subsidiarity a v rámci zdie ‑
ľaného hospodárenia je na členských štátoch 
a na regiónoch, aby sa rozhodli, či v rámci svojich 
operačných programov zavedú systém inovačných 
preukazov IKT. Komisia v súčasnosti podporuje 
zavádzanie tohto systému regiónmi v rámci ich stra ‑
tégií v oblasti inovácií alebo digitálneho rastu.
Komisia tiež súhlasí s tým, že na účely riešenia pod ‑
nikateľských potrieb MSP je potrebné podporovať 
schému podpory, ktorá vychádza z dopytu.
Skúsenosti získané doposiaľ v regiónoch však 
napovedajú, že MSP často nemajú dostatok znalostí 
na to, aby presne identifikovali technológie/rieše ‑
nia IKT, ktoré by zodpovedali ich podnikateľskej 
koncepcii, a potrebujú podporu, aby dokázali určiť 
a formulovať svoj dopyt po IKT a vypracovať prime ‑
raný podnikateľský plán. Súčasťou iniciatívy preu ‑
kazov je tiež poskytovanie poradenstva na účely 
analýzy a určenia správneho podnikateľského 
riešenia IKT pre MSP .
Vzhľadom na experimentálny charakter iniciatívy 
preukazov a obmedzený čas jej vykonávania ešte 
nie sú k dispozícii ukazovatele výsledkov. Tieto 
informácie budú Komisii poskytnuté na ďalších 
zasadnutiach monitorovacích výborov plánovaných 
v polovici roka 2015.
Čo sa týka úrovne programu, je dôležité zdôrazniť, 
že v programovom období 2007 – 2013 sa nepouží ‑
vali ukazovatele výsledkov, ale ukazovatele výstu ‑
pov. Tieto informácie budú však požadované od 
monitorovacích výborov.24
Zmeny ukazovateľov v OP Inovačné hospodárstvo 
v Poľsku boli urobené na začiatku roku 2011. Vzhľa ‑
dom na to, že OP bol schválený na konci roka 2007 
a prvé výzvy na predloženie návrhov boli vyhlá ‑
sené v roku 2008 a 2009, úpravy boli realizované 
v najskoršom možnom momente po získaní prvých 
skúseností s vykonávaním tohto opatrenia v polo ‑
vici programového obdobia, pričom riadiaci orgán 
poskytol náležité odôvodnenie.
26
Hoci Komisia poskytla zodpovedným orgánom 
usmernenia (pozri poznámku pod čiarou 6) týka ‑
júce sa zásad kategorizácie informačného systému, 
klasifikácia výdavkov zostáva zodpovednosťou 
riadiaceho orgánu.
Rámček 2
V kontexte Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
sú „inovačné preukazy IKT“ mechanizmom, ktorý 
umožňuje zasiahnuť mikropodniky a MSP spôso ‑
bom znižujúcim ich administratívne zaťaženie. 
Neexistuje univerzálne riešenie („one‑size‑fit‑all“). 
Každý systém bude vyvíjaný a realizovaný regio ‑
nálnymi a miestnymi orgánmi vo forme grantov 
alebo finančných nástrojov podľa relevantných 
špecifických faktorov, ako je potenciál a intenzita 
IKT v každom regióne, ich integrácia s inými inovač ‑
nými riadiacimi opatreniami, kapacita na riadenie 
schémy, predchádzajúce skúsenosti s podporou 
takýchto opatrení alebo potreba zlepšiť zavádzanie 
IKT v MSP .
Odpovede Komisie 31
33
Komisia zdôrazňuje, že v rámci rokovaní o progra ‑
moch EŠIF na obdobie 2014 – 2020 pozorne kon ‑
troluje „usmerňujúce zásady výberu operácií“ ako 
súčasť operačných programov, aby sa zabezpečilo, 
že zodpovedajú konkrétnym cieľom a druhom 
činností4.
35
Komisia sa domnieva, že riadiaci orgán (alebo 
sprostredkovateľský orgán vymenovaný delego ‑
vaním) by mal uschovávať dostatočné dôkazy, aby 
bolo možné preukázať, že výberový postup bol 
transparentný a spĺňa kritériá, o ktorých rozhodol 
monitorovací výbor programu.
36 a)
Komisia zdôrazňuje, že si je vedomá opísaného prí ‑
padu. Komisia a daný členský štát iniciovali prime ‑
rané nápravné opatrenia.
36 b)
Pokiaľ ide o talianske projekty a ako vysvetlili 
orgány členských štátov, výzva na predloženie návr ‑
hov bola vypracovaná v súlade s nariadením (ES) 
č. 1998/2006 (pomoc de minimis ). V tomto nariadení 
sa na rozdiel od iných schém pomoci nestanovuje 
požiadavka stimulačného účinku. Napriek tomu sa 
vo výzve obmedzili retroaktívne výdavky do 1. 1. 
2008 a nepredĺžili sa až do 1. 1. 2007, ako by bolo 
bývalo možné.
4  V článku 96 ods. 2 písm. b) nariadenia o spoločných 
ustanoveniach sa uvádza: „iii) opis druhu činností a príklady 
činností, ktoré sa majú podporiť v rámci každej investičnej 
priority a ich očakávaný príspevok ku konkrétnym cieľom 
uvedeným v bode i) vrátane usmerňujúcich zásad výberu 
operácií, a podľa potreby určenia hlavných cieľových skupín, 
osobitných cieľových území, typov prijímateľov, plánovaného 
využitia finančných nástrojov a veľkých projektov“;29
V rámci zdieľaného hospodárenia je stanovenie 
podrobných kritérií výberu a postup výberu projek ‑
tov zodpovednosťou členských štátov. To znamená, 
že pri výbere projektov v oblasti elektronického 
obchodu riadiaci orgán rozhoduje o tom, či je ako 
súčasť žiadosti potrebné predložiť podnikateľský 
plán (alebo iné informácie v súlade s cieľmi OP) 
a čo žiadosť musí obsahovať. Riadiaci orgán takisto 
overuje kvalitu žiadosti o projekt a súvisiacich doku ‑
mentov (napr. kvalitu podnikateľských plánov).
31
V rámci zdieľaného hospodárenia je stanovenie 
podrobných kritérií výberu a výber projektov zod ‑
povednosťou členských štátov. To znamená, že pri 
výbere projektov v oblasti elektronického obchodu 
riadiaci orgán rozhoduje o tom, či je ako súčasť žia ‑
dosti potrebné predložiť podnikateľský plán (alebo 
iné informácie v súlade s cieľmi OP) a čo žiadosť 
musí obsahovať. Riadiaci orgán takisto overuje kva ‑
litu projektovej žiadosti a súvisiacich dokumentov 
(napr. kvalitu podnikateľských plánov).
Odpoveď Komisie na bod 32 a rámček 4
Komisia zdôrazňuje, že si je vedomá prípadu opísa ‑
ného v bode 32 a rámčeku 4. Komisia a daný členský 
štát iniciovali primerané nápravné opatrenia.
Odpovede Komisie 32
43
O preklade internetovej stránky by sa mohlo uva ‑
žovať napríklad vtedy, keď vzniknú podnikateľské 
príležitosti na cieľovom trhu v zahraničí. Vynaložené 
náklady by však v závislosti od charakteru činnosti 
mohli byť vyššie než dodatočné prínosy.
Spoločná odpoveď na body 44 a 45
V nariadení upravujúcom programy na roky 2007 – 
2013 nie je obsiahnutá žiadna požiadavka na to, aby 
sa na účely monitorovania používali štandardizo ‑
vané ukazovatele. Okrem toho neexistuje žiadny 
hlavný ukazovateľ osobitne pre oblasť elektronic ‑
kého obchodu.
Analýza predložených správ o pokroku vykonávania 
projektu sa vykonáva na úrovni členských štátov. 
Podľa právnych základov Komisia poskytuje usmer ‑
nenia na zlepšenie riadenia projektov.
„Ukazovateľ výsledkov“ zachytáva výsledky, ktoré 
sa očakávajú pri vykonávaní určitej činnosti. Členské 
štáty si preto volia taký ukazovateľ výsledkov, ktorý 
najlepšie meria výkonnosť vykonávanej činnosti. 
Hoci v prípade ukazovateľov výstupov je štandar ‑
dizácia možná, ukazovatele výsledkov sú „šité na 
mieru“ a odzrkadľujú sledovaný cieľ.
47
Systematické monitorovanie plne zrealizovaných 
projektov možno považovať za dobrú prax, ale 
podľa právnych predpisov nie je povinné.
Riadiace orgány by mali vykonávať hodnotenia 
s cieľom posúdiť účinnosť, efektívnosť a vplyv 
programu. Hodnotením sa posúdi, do akej miery 
podpora z fondov prispela k napĺňaniu cieľov každej 
priority.37
Komisia súhlasí s Dvorom audítorov a v relevant ‑
ných prípadoch vznesie na zasadnutiach monitoro ‑
vacích výborov programov otázku trvania výberu 
projektov s cieľom zabezpečiť schválené a rýchlejšie 
postupy.
40
Komisia zdôrazňuje rozdiel intenzity pomoci medzi 
gréckym OP a pilotnými projektmi v rámci systému 
„inovačných preukazov IKT“, ktorá sa v prípade 
gréckeho OP zvýšila zo 40 000 EUR na 200 000 EUR 
a v prípade pilotných projektov z 5 000 EUR na 
7 500 EUR. Tým by sa mohol vysvetliť aj rozdiel 
v dĺžke trvania výberového postupu.
Región Murcia okrem toho založil svoj pilotný pro ‑
jekt inovačných preukazov IKT na svojich rozsiah ‑
lych skúsenostiach v oblasti navrhovania, vykonáva ‑
nia a riadenia inovačných preukazov.
41
Cezhraničný rozmer závisí od povahy podnikateľskej 
činnosti. Podnikanie môže mať miestny charakter, 
čím sa vylučujú cezhraničné činnosti. Ďalšie rozšíre ‑
nie podnikania si naopak môže vyžadovať doplne ‑
nie internetovej stránky o viacjazyčné možnosti.
Komisia v prípade programov EFRR na roky 
2014 – 2020 podčiarkuje dôležitosť internacio ‑
nalizácie MSP , keďže z analýz vyplýva, že MSP , 
ktoré pôsobia nad rámec štátnych hraníc, bývajú 
konkurencieschopnejšie5.
5  Pozri napríklad: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/
sme/files/support_measures/internationalisation/
report_internat_en.pdf
Odpovede Komisie 33
Komisia zdôrazňuje, že aj v období 2014 – 2020 sa 
predkladanie správ o výsledkoch Komisii nevzťa ‑
huje na každý jednotlivý projekt, ale na súhrnné 
výsledky za program/os.
60
Komisia poukazuje na to, že podrobnosti týkajúce 
sa oznamovacích povinností príjemcov vrátane 
kvantitatívnych a kvalitatívnych cieľov a zohľadne ‑
nia nákladov na vypracovanie údajov a podávanie 
správ v pomere k objemu poskytnutej podpory 
stanovuje v rámci zdieľaného hospodárenia riadiaci 
orgán v súlade s OP a jeho cieľmi.
Závery a odporúčania
64
Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov. Komisia 
sa domnieva, že účinnosť podpory z EFRR na pro ‑
jekty v oblasti elektronického obchodu umožňuje 
zvýšiť dostupnosť podnikateľských online služieb. 
V nových nariadeniach pre európske štrukturálne 
a investičné fondy (EŠIF) na roky 2014 – 2020 sa 
otázka monitorovania na programovej úrovni rieši 
posilnením orientácie na výsledky a intervenčnej 
logiky zavedením kondicionalít ex ante . V prípade 
investícií do elektronického obchodu sa vyžaduje 
osobitná kondicionalita ex ante  vo forme strategic ‑
kého politického rámca pre digitálny rast.
65
V nariadeniach upravujúcich programy na roky 
2007 – 2013 nie je obsiahnutá žiadna požiadavka na 
to, aby sa na účely monitorovania používali štan ‑
dardizované ukazovatele. Okrem toho neexistuje 
žiadny hlavný ukazovateľ výkonnosti osobitne pre 
oblasť elektronického obchodu.49 a)
Komisia uznáva existenciu problému, ale upozor ‑
ňuje na dôsledky hospodárskej a finančnej krízy, 
ktoré viedli k vysokej miere zániku podnikov a pred ‑
časným odchodom z financovaných projektov, ako 
aj k všeobecnému predlžovaniu času realizácie 
opatrení. Na riešenie tejto krízy orgány regiónu Pie ‑
mont sústredili svoje úsilie (vrátane monitorovania) 
na urýchlenie využívania prostriedkov z fondov.
Riadiaci orgán realizuje viacero iniciatív, ktorých 
cieľom je ukončiť túto „núdzovú“ situáciu a obnoviť 
pravidelné, sústavné a riadne vykonávanie informa ‑
tizovaných riadiacich činností pre všetky informácie 
týkajúce sa pokroku financovaných projektov.
49 b)
Komisia uznáva, že by mali byť náležite vymedzené 
príslušné ukazovatele, aby mal riadiaci orgán k dis ‑
pozícii súhrnné údaje na úrovni OP .
Nové nariadenia o EŠIF na obdobie 2014 – 2020 sa 
tomuto problému venujú.
Rámček 6
Kontrolované projekty sa týkajú predovšetkým 
poskytovania sprostredkovateľského odborného 
poradenstva a podporných služieb pre nové a exis ‑
tujúce podniky. Platy preto predstavujú hlavnú 
nákladovú položku grantu.
Okrem toho náklady na marketingové činnosti 
vznikli z dôvodu podujatí na nadväzovanie kon ‑
taktov, ktoré boli zorganizované pre nové podniky 
s cieľom umožniť im stretnúť úspešných podnika ‑
teľov. Nové spoločnosti profitovali z týchto pod ‑
ujatí, keďže neskôr z nich vznikli podnikateľské 
príležitosti.
58
Pozri odpoveď Komisie na bod 22 o lepšom zame ‑
raní na výsledky v období 2014 – 2020 v zmysle 
nariadenia o spoločných ustanoveniach.
Odpovede Komisie 34
Odporúčanie 1
Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia vyžaduje, 
aby riadiace orgány podávali správy o vykoná ‑
vaní programov v súlade s platnými nariadeniami 
o EFRR.
V programoch EŠIF na obdobie 2014 – 2020 sa 
však bude klásť väčší dôraz na výsledky na základe 
cieľov. Na úrovni prioritnej osi budú ukazovatele 
zachytávať celkovú výkonnosť v osi, ale nie jednot ‑
livé výsledky za všetky druhy opatrení, ktoré by 
mohli byť do tejto osi zahrnuté.
Odporúčanie 1 a)
Komisia akceptuje, že bude posudzovať relevant ‑
nosť navrhovaných ukazovateľov výsledkov, a to tak 
pri schvaľovaní operačných programov, ako aj pri 
ich následných zmenách.
Odporúčanie 1 b)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
V období 2014 – 2020 sa ako súčasť posilnenia 
orientácie na výsledky musia v programoch jasne 
identifikovať spoločné a špecifické ukazovatele 
výstupov (s uvedením cieľových hodnôt) a ukazo ‑
vatele výsledkov, ktorými sa bude merať pokrok 
smerom k cielenej zmene prostredníctvom investícií 
(s uvedením východiskových a cieľových hodnôt). 
Informácie o pokroku vo vykonávaní programu 
budú každoročne (od roku 2016) poskytované aj 
Komisii, čím sa umožní sledovanie v čase. Tieto 
informácie budú štruktúrované, čím umožnia ana ‑
lýzu, porovnávanie a zhromažďovanie, a Komisia má 
tiež v úmysle tieto údaje zverejňovať.
Odporúčanie 1 c)
Komisia toto odporúčanie čiastočne prijíma.Ak členský štát navyše požiada o zmenu programu, 
je nevyhnutné prehodnotiť aj príslušné ukazovatele 
v programe.
Po druhé, hoci Komisia poskytla zodpovedným 
orgánom usmernenia6 týkajúce sa zásad kategori ‑
zácie informačného systému, klasifikácia výdavkov 
zostáva zodpovednosťou riadiaceho orgánu.
Komisia poukazuje na experimentálny charakter 
iniciatívy „systém inovačných preukazov IKT“. 
Skúsenosti doteraz získané v regiónoch naznačujú, 
že existuje skutočná potreba takýchto iniciatív, aby 
bolo možné podporiť dopyt malých a stredných 
podnikov. Vzhľadom na obmedzený čas vykoná ‑
vania zatiaľ nie sú k dispozícii žiadne ukazovatele 
výsledkov. Tieto informácie budú Komisii poskyt ‑
nuté na ďalších zasadnutiach monitorovacích výbo ‑
rov plánovaných v polovici roka 2015.
66
Komisia sa domnieva, že nové nariadenie o EŠIF 
poskytuje na obdobie 2014 – 2020 lepší rámec pre 
zameranie na výkonnosť a výsledky.
Komisia v rámci rokovaní o programoch EŠIF na 
obdobie 2014 – 2020 predovšetkým pozorne kon ‑
troluje „usmerňujúce zásady výberu operácií“ ako 
súčasť operačných programov, aby sa zabezpečilo, 
že zodpovedajú konkrétnym cieľom a druhom 
činností7.
67
Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov.
6  Usmernenie z roku 2009 http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_categorisation_
data_Note_Art_11.pdf  ‑
  Q&A prvýkrát vydané v roku 2009 a revidované v roku 2012 
http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/quick‑guides/
categorisation_faq_rev201202.pdf  ‑ „Podporuje sa zmysluplné 
používanie kódov vrátane využitia národných dohovorov alebo 
vymedzenia pojmov, ak sú k dispozícii. ... Komisia nenavrhla 
harmonizované definície, ale je ochotná poskytnúť svoje 
stanovisko ku všetkým otázkam, ktoré sa vyskytnú.
7  V článku 96 ods. 2 písm. b) nariadenia o spoločných 
ustanoveniach sa uvádza „iii) opis druhu činností a príklady 
činností, ktoré sa majú podporiť v rámci každej investičnej 
priority a ich očakávaný príspevok ku konkrétnym cieľom 
uvedeným v bode i) vrátane usmerňujúcich zásad výberu 
operácií, a podľa potreby určenia hlavných cieľových skupín, 
osobitných cieľových území, typov prijímateľov, plánovaného 
využitia finančných nástrojov a veľkých projektov“;
Odpovede Komisie 35
Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je 
určené členským štátom, a zdôrazňuje, že detailnosť 
informácií by mala byť primeraná v špecifickom 
kontexte každého OP.
Odporúčanie 2 a)
Komisia nastoľuje tieto otázky v rámci rokovaní 
o návrhoch programov EŠIF, ktoré musia obsaho ‑
vať informácie o zásadách výberu operácií. Druh 
zásad výberu a podrobné výberové kritériá budú 
však závisieť od špecifického cieľa, druhu a objemu 
opatrenia a kontextu investícií. Toto nemusí vo všet ‑
kých prípadoch podpory elektronického obchodu 
viesť k požiadavke na predloženie podnikateľského 
plánu.
Odporúčanie 2 b)
Komisia súhlasí s tým, že príspevok z EFRR na 
projekt by mal byť založený na analýze nákladov 
a prínosov preukazujúcej finančnú životaschopnosť 
projektu. Ide pritom o kritérium výberu stanovené 
monitorovacími výbormi v členských štátoch.
Odporúčanie 2 d)
Komisia podporuje internacionalizáciu MSP , keďže 
medzinárodne aktívne MSP vytvárajú viac pracov ‑
ných miest a sú inovatívnejšie ako MSP , ktoré pôso ‑
bia len na vnútroštátnom trhu8. Nariadenia o EŠIF na 
obdobie 2014 – 2020 preto podporujú aj spoluprácu 
mimo oblasti OP (pozri článok 70 ods. 2 nariade ‑
nia o spoločných ustanoveniach). Pri rozhodovaní 
o tom, či sú konkrétne stimuly na cezhraničný 
rozmer v projekte vhodné, sa však musia zohľadniť 
konkrétne ciele a druhy činností v rámci programu.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5.Komisia súhlasí s tým, že je dôležité monitorovať 
vplyv grantov. Zvolené ukazovatele na sledovanie 
pokroku a vplyvu však nebudú štandardné. Budú 
závisieť od špecifických cieľov každého OP . Použité 
ukazovatele budú odzrkadľovať rozmanitosť potrieb 
a politických odpovedí regiónov/členských štátov.
Strategický politický rámec pre digitálny rast však 
obsahuje štandardné ukazovatele na meranie 
pokroku opatrení v oblasti IKT, ako sa predpokladá 
v kondicionalite ex ante  2.1 prílohy XI k nariadeniu 
o spoločných ustanoveniach.
Odporúčanie 2
Komisia odporúčanie prijíma a bude požadovať, aby 
členské štáty prijali vhodné opatrenia.
Na obdobie 2014 – 2020 musia byť súčasťou progra ‑
mov EŠIF „ usmerňujúce zásady výberu operácií “ 
a „ukazovatele výstupov vrátane kvantifikovanej 
cieľovej hodnoty “, ktoré sú predmetom rokovaní 
s Komisiou. Druh zásad výberu a podrobné výbe ‑
rové kritériá budú závisieť od špecifického cieľa 
a kontextu spolufinancovaných investícií.
Od členských štátov, v prípade ktorých boli v uve ‑
dených oblastiach zistené nedostatky, sa vyžaduje, 
aby v programe (kondicionalita ex ante , akčný plán) 
opísali, aké opatrenia orgány plánujú prijať s cieľom 
zlepšiť postupy výberu projektov a znížiť adminis ‑
tratívnu záťaž príjemcov. Členské štáty sa vyzývajú, 
aby v relevantných prípadoch proaktívne a cielene 
využívali technickú pomoc na plánované zlepšenia.
Európska komisia okrem toho riadiacim orgánom 
odporučí, aby odporúčania Európskeho dvora audí ‑
torov zahrnuli do postupov a kritérií výberu projek ‑
tov v oblasti digitálneho rastu.
Odpovede Komisie 36
Odporúčanie 3 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma. V právnom 
rámci na roky 2014 – 2020 sa vyžadujú ukazovatele 
výsledkov v programoch na úrovni prioritnej osi 
a ukazovatele výstupov na úrovni operácií počas 
programového obdobia.
Odporúčanie 3 b)
Komisia v zásade súhlasí s odporúčaním, v praxi 
ho však nemôže akceptovať. Výsledky projektov 
elektronického obchodu môžu byť ovplyvnené 
vonkajšími faktormi, ktoré nemožno vopred poznať. 
Naviazanie platieb z EFRR pre projekty v oblasti 
elektronického obchodu na výsledky by bolo 
z tohto dôvodu náročné.
Odporúčanie 3 c)
Komisia prijíma odporúčanie, aby sa od členských 
štátov požadovalo, aby zaviedli potrebné previerky 
a kontroly, ktorými sa zabezpečí, že údaje vložené 
do monitorovacích systémov budú spoľahlivé 
a konzistentné.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑SK‑N ISSN 1977 ‑5776EÚ v posledných rokoch spolufinancovala v rámci 
politiky súdržnosti vďaka podpore z  Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja projekty v  oblasti 
elektronického obchodu. Európsky dvor 
audítorov v tejto správe posudzuje, či sa v rámci 
projektov elektronického obchodu úspešne 
podporilo zavádzanie IKT v MSP . Toto posúdenie 
je založené na audite vzorky projektov 
elektronického obchodu, ktoré EÚ 
spolufinancovala v Grécku, Taliansku, Poľsku 
a Spojenom kráľovstve.
Dvor audítorov dospel k  záveru, že podpora 
z EFRR na projekty súvisiace s elektronickým 
obchodom prispela k zvýšeniu dostupnosti 
podnikateľských služieb online. Domnieva sa však 
tiež, že nedostatky v monitorovaní znemožnili 
posúdiť, do akej miery podpora prispela 
k dosiahnutiu stratégií EÚ a  členských štátov 
v oblasti IKT či k plneniu cieľov rozvoja MSP .
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV