SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Následné hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry 2011 (Tallinn a Turku) /* COM/2013/013 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Následné hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry 2011 (Tallinn a Turku) 1. Úvod Táto správa sa predkladá na základe článku 12 rozhodnutia č. 1622/2006/ES[1] z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019, v ktorom sa vyžaduje, aby „Komisia každý rok zabezpečila vonkajšie a nezávislé hodnotenie výsledkov projektu Európske hlavné mesto kultúry za uplynulý rok v súlade s cieľmi a kritériami akcie stanovenými v tomto rozhodnutí. Správu o uvedenom hodnotení predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na konci roka nasledujúceho po podujatí Európske hlavné mesto kultúry.“ V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam externého hodnotenia projektu Európske hlavné mestá kultúry 2011, ktoré je dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm V rámci externého hodnotenia sa najprv jednotlivo hodnotili obidve Európske hlavné mestá kultúry (ďalej len „EHMK“): Tallinn a Turku. Následne sa porovnali zistenia a dosiahnuté závery platné pre obidve mestá a pre projekt EHMK. 2. Kontext projektu 2.1. Činnosť EÚ v súvislosti s projektom Európske hlavné mesto kultúry Pôvodný projekt „Európske mesto kultúry“ sa začal realizovať na medzivládnej úrovni v roku 1985[2]. Na základe tejto skúsenosti sa rozhodnutím č. 1419/1999/ES zaviedla akcia Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry na roky 2005 až 2019[3]. Členské štáty boli zoradené do chronologického poradia, v akom môžu toto podujatie v jednotlivých rokoch usporiadať. Krajiny, ktorým sa umožnilo podujatie usporiadať, mali navrhnúť mestá a podať svoje prihlášky vrátane kultúrnych programov na príslušný rok európskej výberovej komisii, ktorá odporučila ich vymenovanie Komisii. Rada ministrov potom formálne vymenovala EHMK. Rozhodnutie 1419/1999/ES bolo 1. januára 2007 nahradené rozhodnutím 1622/2006/ES, ktorým sa spresnili ciele, zaviedla sa dvojfázová vnútroštátna súťaž a proces monitorovania, a to počnúc udelením titulu v roku 2013. Týmto novým rozhodnutím sa zaviedli monitorovacie stretnutia v období po vymenovaní miest, po ktorých ukončení monitorovacia komisia odporučí udeliť „hlavným mestám“ cenu Meliny Mercouri za predpokladu, že vymenované mestá spĺňajú kritériá stanovené v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a že vykonali odporúčania výberovej a monitorovacej komisie. Finančná podpora EÚ sa poskytuje z programu EÚ Kultúra. Na roky 2007 – 2013 je k dispozícii suma najviac 1,5 milióna EUR ročne na jedno EHMK. Všetky vymenované mestá boli počnúc udelením titulu na rok 2010 podrobené monitorovaniu, ako sa vymedzuje v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. 2.2. Európske hlavné mestá kultúry na rok 2011 Na základe rozhodnutia z roku 2006 mali vzhľadom na prechodné ustanovenia stanovené v jeho článku 14, ktoré sa týkajú výberu a vymenovania miest, možnosť usporiadať v roku 2011 toto podujatie Estónsko a Fínsko. V rozhodnutí z roku 2006 sa okrem toho výslovne stanovuje, že pre EHMK na roky 2010, 2011 a 2012 sa použije rozhodnutie z roku 1999, pokiaľ ide o kritériá týkajúce sa kultúrnych programov okrem prípadu, že by sa dané mestá rozhodli založiť svoje programy na rozhodnutí z roku 2006. Projekt EHMK na rok 2011 a 2012 však bude spolufinancovaný a monitorovaný podľa nových postupov stanovených v rozhodnutí z roku 2006. Rozhodnutím z roku 2006 sa zaviedol najmä nový mechanizmus financovania EÚ pre projekt EHMK v podobe „ceny Meliny Mercouri“, ktorá sa vymenovaným mestám udeľuje pred začiatkom daného roka na základe správ podaných monitorovacím výborom. Táto cena sa prvý raz udelila mestám vymenovaným na rok 2010 a následne na rok 2011. Výberové konanie sa uskutočnilo v roku 2007. Vo Fínsku sa uskutočnila vnútroštátna súťaž, na ktorej sa okrem mesta Turku zúčastnili mestá Jyväslylä, Lahti, Mänttä, Oulu, Rovaniemi a Tampere. V Estónsku sa vnútroštátna súťaž uskutočnila v dvoch kolách. V prvom kole v roku 2005 sa o titul uchádzali mestá Haapsalu, Pärnu, Rakvere, Tallinn a Tartu. Mestá Tallinn a Tartu boli pozvané do druhého kola, v ktorom napokon uspelo mesto Tallinn. Fínska a Estónska vláda navrhli mestá Turku a Tallinn európskej výberovej komisii. Tá následne vydala správu, v ktorej odporučila, aby mestá Turku (Fínsko) a Tallinn (Estónsko) boli schválené na udelenie titulu v roku 2011, pričom im zároveň dala odporúčania s cieľom pomôcť im dosiahnuť navrhované ciele. Rada ministrov v roku 2007 na odporúčanie Komisie odporúčaným mestám tento titul oficiálne udelila. 3. Externé hodnotenie 3.1. Podmienky hodnotenia Komisia poverila spoločnosť ECORYS UK Ltd, aby vykonala externé hodnotenie[4] projektu EHMK za rok 2011. Toto hodnotenie malo posúdiť význam, efektívnosť, účinnosť a pravdepodobnosť udržateľnosti a odkazu týchto dvoch EHMK vzhľadom na ciele akcie a ciele, ktoré si stanovili samotné EHMK vo svojich žiadostiach a počas realizačnej fázy. V hodnotení sa tiež posudzoval význam, efektívnosť, účinnosť a udržateľnosť projektu EHMK ako celku. 3.2. Metodika Obe mestá sa najprv hodnotili individuálne a následne sa pre každé z nich vypracovali závery. Hodnotenie sa zakladalo na analýze sekundárnych údajov a na analýze a zbere primárnych údajov. Analýza sekundárnych údajov zahŕňala analýzu informácií uvedených v pôvodných žiadostiach o titul EHMK, štúdie a správy zadané EHMK, programy podujatí, propagačné materiály a webové stránky, ako aj štatistické údaje a kvantitatívne údaje, ktoré poskytli EHMK. Zber primárnych údajov sa zakladal prevažne na vykonaných kvalitatívnych pohovoroch, rozhovoroch s riadiacimi tímami a kľúčovými zúčastnenými stranami v prípade každého mesta, ktoré sa uskutočnili počas dvoch návštev a prostredníctvom telefonických rozhovorov. Okrem toho sa projekty EHMK mali podieľať na prieskume prostredníctvom online dotazníka. V rámci porovnávacieho prieskumu a metahodnotenia sa zohľadnili závery vyplývajúce z projektu EHMK v Tallinne a Turku, porovnali sa prístupy, resp. posúdili sa rozdiely medzi nimi a overila sa kvalita výskumu. Z posúdenia oboch EHMK na rok 2011 sa vyvodili závery a odporúčania týkajúce sa realizácie projektu EHMK ako celku. 3.3. Zistenia hodnotiteľa 3.3.1. Význam projektu V rámci hodnotenia sa dospelo k záveru, že realizácia projektu mala význam z hľadiska článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Kritériá výberu uvedené v rozhodnutiach č. 1419/1999/ES a č. 1622/2006/ES zaručujú, že kultúrne programy nositeľov titulu boli relevantné z hľadiska ustanovení článku 167 napriek tomu, že kritériá výberu dávajú každému EHMK slobodu vyložiť si ciele zmluvy jedinečným vlastným spôsobom. V hodnotení sa dospelo k názoru, že projekt EHMK má aj naďalej význam pre ciele EÚ a že dopĺňa ďalšie iniciatívy EÚ v oblasti kultúry, mládeže, občianstva, vzdelávania a odbornej prípravy a regionálneho rozvoja. V preambule k rozhodnutiu z roku 1999 sa po prvýkrát zaviedol výslovný odkaz na rozvoj kultúry a cestovného ruchu a na potrebu mobilizovať veľké skupiny obyvateľstva. Význam týchto odkazov sa neskôr posilnil v rozhodnutí z roku 2006 tým, že sa zahrnuli konkrétne kritériá týkajúce sa „podpory účasti občanov“ a „dlhodobého rozvoja“. Mnoho EHMK išlo nad tento rámec a výslovne stanovilo sociálne a hospodárske ciele a ciele v oblasti cestovného ruchu. Rastúci význam týchto cieľov však sprevádzala diskusia o rovnováhe medzi tým, či by sa kultúra mala podporovať pre jej vnútornú hodnotu alebo ako prostriedok na dosiahnutie konkrétnej, merateľnej návratnosti investícií. 3.3.2. Význam EHMK na rok 2011 V rámci hodnotenia sa posúdila motivácia miest získať titul EHMK a relevantnosť ich cieľov vo vzťahu k cieľom podujatia a k článku 167. Zároveň sa podrobne zaoberalo procesom premeny motivácie EHMK na rok 2011 na súbor cieľov, ako aj premeny týchto cieľov počas prípravnej fázy. Obidve EHMK sa stotožnili s cieľmi projektu a prispôsobili si ich svojmu vlastnému osobitnému kontextu a prioritám. Obidve mestá naplánovali rôznorodé kultúrne programy a súvisiace činnosti (napr. komunikačné, dobrovoľnícke činnosti atď.), ktoré majú význam pre ciele EÚ „rozvíjania kultúrnych činností“, „podpory európskeho rozmeru kultúry a podpory tohto rozmeru prostredníctvom kultúry“ a „podpory sociálneho a hospodárskeho rozvoja prostredníctvom kultúry“. 3.3.3. Efektívnosť riadenia V hodnotení sa posúdila efektívnosť riadenia EHMK vrátane ich organizačných modelov, postupov výberu a realizácie kultúrnych činností a podujatí, komunikačných a propagačných činností, ako aj spôsobov získavania finančných prostriedkov. Podobne ako pri hodnotení EHMK na roky 2007 až 2010 sa v hodnotení EHMK na rok 2011 zdôrazňuje skutočnosť, že na vykonávanie kultúrneho programu je zásadné (hoci niekedy problematické) vytvoriť vhodnú organizačnú štruktúru a zostaviť tím osôb s príslušnými zručnosťami. To si vyžaduje rozsiahlejší súbor zručností, a teda inú štruktúru než v prípade tímu, ktorý pripravil pôvodnú žiadosť. Taktiež je potrebné vyvážiť umelecké a politické záujmy a zabezpečiť, aby súčasné zúčastnené strany a spolupracujúci partneri prijali prípadné nové mechanizmy vykonávania. Obvykle sa odporúča vytvoriť novú a nezávislú štruktúru, ktorá je prispôsobená politickému a kultúrnemu kontextu mesta. EHMK na rok 2011 názorne predviedli rôznorodé prístupy k tejto problematike. V Turku bola nadácia zriadená osobitne na účely realizácie projektu EHMK najprv kritizovaná za nedostatok transparentnosti pri výbere projektov a za obmedzenú komunikáciu so zúčastnenými stranami, médiami a verejnosťou. To sa zmenilo pred začiatkom roka, v ktorom bolo mesto nositeľom titulu, a jedným z kľúčových faktorov úspechu mesta Turku 2011 sa napokon ukázali byť stabilné riadiace štruktúry a opatrenia, ktoré mali podporu hlavných politických aktérov. Nová nadácia bola zriadená aj v Tallinne 2011, ale v rámci režimu riadenia sa vyskytli ťažkosti, najmä došlo k zníženiu rozpočtov, čo viedlo k okliešteniu kultúrneho programu. 3.3.4. Efektívnosť mechanizmov projektu EHMK V hodnotení sa posúdila efektívnosť výberových, monitorovacích a finančných postupov vykonávaných Európskou komisiou a konštatuje sa, že súčasné monitorovacie opatrenia vykazujú významné zlepšenie oproti predchádzajúcim rokom. Tieto postupy však nezaručujú, že všetky mestá spĺňajú všetky svoje záväzky, ktoré prijali pri podaní žiadosti a počas prvej monitorovacej a druhej monitorovacej fázy, a teda aj so zreteľom na udelenie ceny Meliny Mercouri, ktorá sa udeľuje na základe správ monitorovacích výborov. Okrem toho sa v hodnotení uvádza, že verejné výberové konania organizované na vnútroštátnej úrovni v obidvoch členských štátoch vzbudili medzi mestami značný záujem o projekt EHMK. Členské štáty mali možnosť určiť svoje vlastné kritériá. Na základe poznatkov o EHMK na rok 2011 hodnotitelia uvádzajú, že na celoštátnej a miestnej úrovni sú správa a riadenie projektu EHMK často náročné a že politické vplyvy sú aj naďalej veľmi významné. Do istej miery sa s tým počíta vzhľadom na povahu a rozsah projektu EHMK. Záverom možno konštatovať, že v prípade väčšiny miest je potrebné vytvoriť nezávislú organizačnú agentúru a zabezpečiť, aby politické vplyvy nemali nežiaduci účinok na umeleckú nezávislosť a hladkú realizáciu činností. Výška finančných prostriedkov potrebných na dosiahnutie očakávaných výsledkov sa v jednotlivých miestach výrazne líši. Napriek tomu, že väčšina miest prijíma vo svojich žiadostiach implicitné záväzky, pokiaľ ide o financovanie, v Tallinne sa financovanie v porovnaní s pôvodnou žiadosťou značne obmedzilo a v menšej miere tomu tak bolo aj v Turku. V hodnotení sa uvádza, že na európskej úrovni je projekt EHMK v porovnaní s inými nástrojmi politík a mechanizmami EÚ aj naďalej veľmi nákladovo efektívny. Podiel ceny Meliny Mercouri na celkovom rozpočte pre program EHMK, a tým aj jej význam, sa však medzi týmito dvoma mestami značne líšil. V Turku mala táto cena prevažne symbolický význam, zatiaľ čo v Tallinne predstavovala viac než 10 % celkového financovania. V žiadnom z týchto miest neboli prínosy tejto ceny obzvlášť zviditeľnené pre kultúrne subjekty a cieľové skupiny. 3.3.5. Účinnosť pri rozvoji kultúrnych činností V hodnotení sa uvádza, že obom EHMK na rok 2011 sa podarilo zrealizovať kultúrne programy, ktoré boli rozsiahlejšie, inovatívnejšie a mali významnejší medzinárodný rozmer (napr. pokiaľ ide o témy, umelcov/interpretov a cieľové skupiny) než obvyklá kultúrna ponuka. Skúmali nové témy, poukázali na bohatstvo, rozmanitosť a jedinečnosť kultúrnej ponuky oboch miest a využili nové alebo nezvyčajné miesta. Mesto Tallinn vo svojej žiadosti navrhlo kultúrny program, ktorý mal byť skutočne nový a mal dopĺňať existujúcu kultúrnu ponuku mesta, pričom kládol dôraz na širšiu účasť so zapojením etablovaných inštitúcií a nezávislých subjektov a na podujatia využíval verejné priestranstvá a priemyselné priestory. Rozsah kultúrneho programu bol síce v dôsledku zníženia rozpočtových prostriedkov omnoho menší než sa pôvodne navrhovalo, napriek tomu však možno konštatovať, že projekt EHMK bol účinný, pokiaľ ide o pôvodné ciele. Čo sa týka rozsahu, program zahŕňal 251 projektov a viac než 7 000 jednotlivých rôznych podujatí. Prilákal dva milióny ľudí, čo bolo dvakrát viac, než sa očakávalo. 73 % promotérov projektov malo pocit, že projekt EHMK mal úspech, pokiaľ ide o prilákanie návštevníkov a cieľových skupín. Pokiaľ ide o spracovanie umeleckých tém, miesta podujatí a spôsob realizácie, Tallinn 2011 posunul hranice toho, čo sa v meste usporiadalo dovtedy. V prípade Turku posilnilo udelenie titulu EHMK na rok 2011 jeho status kultúrneho mesta a zvýšilo účasť jeho obyvateľov na kultúrnych aktivitách. Kultúrny program zahŕňal 165 projektov, ktoré sa vybrali najmä na základe verejnej výzvy na predkladanie návrhov vyhlásenej v roku 2008, a 8 000 podujatí. Zapojilo sa viac ako 20 000 umelcov, prispievateľov a producentov a kultúrny program prilákal viac ako 2 milióny návštevníkov. Projekty priniesli vznik nových kontaktov a sietí a zlepšili ich prevádzkové kapacity v oblasti kultúry. Intenzívnejšia spolupráca medzi hlavnými zúčastnenými stranami sa považovala za jeden z najdôležitejších prínosov pre odvetvie kultúry v Turku. Kultúrny program v Turku 2011 bol dobre vyvážený a zahŕňal rozsiahle podujatia, ako aj miestne iniciatívy a projekty zahŕňajúce medziodvetvovú spoluprácu. 3.3.6. Účinnosť pri podpore európskeho rozmeru kultúry a pri podpore tohto rozmeru prostredníctvom kultúry Rozhodnutie z roku 1999 neobsahuje explicitnú definíciu „európskeho rozmeru“, ale vníma ho najmä v rámci kultúrnej spolupráce, ktorá vyzdvihuje umelecké hnutia a štýly spoločné pre Európanov, ktoré čerpali inšpiráciu z daného mesta alebo sa vďaka nemu významne rozvinuli, a podporuje podujatia, na ktorých sa zúčastňujú kultúrni aktéri z iných miest v členských štátoch, ktoré vedú k trvalej kultúrnej spolupráci a k podpore ich mobility v rámci EÚ. Kritérium „európskeho rozmeru“ stanovené v rozhodnutí z roku 2006 poskytuje mestám priestor na interpretáciu. Príklady sa uvádzajú v príručke pre kandidátske mestá, ktorá je od roku 2007 dostupná online. V hodnotení sa dospelo k záveru, že európsky rozmer sa v žiadosti Tallinnu o EHMK týkal predovšetkým toho, aby toto mesto v súvislosti s (v tom čase) nedávnym pristúpením Estónska k EÚ opätovne nadobudlo charakter európskeho kultúrneho mesta. Pokiaľ ide o témy relevantné pre európsky rozmer, tieto sa realizovali skôr v rámci rôznych medzinárodných festivalov alebo jednotlivých projektov, ktoré všetky museli v určitej forme zahŕňať tento rozmer, a nie v rámci programu ako celku. V prípade Turku sa v hodnotení uvádza, že európsky rozmer sa prejavil najmä v silnom zameraní na oblasť Baltského mora. Okrem toho sa v priebehu roka, v ktorom bolo mesto nositeľom titulu, vďaka asi 50 % projektom posilnila spolupráca s medzinárodnými partnermi v oblasti ich pôsobnosti. Dôležitým prvkom bolo aj zviditeľnenie Turku za hranicami Fínska. Programy Tallinnu a Turku mali síce veľmi silný miestny ráz, zahŕňali však spoločné témy, ktoré sú svojou povahou v zásade európske. Napríklad kultúrny program oboch miest zdôraznil ich spoločnú históriu spojenú s úlohou Ruska a s Baltským morom a tiež so súčasnou multikultúrnou povahou ich spoločností. Skúsenosti z roku 2011 teda ukazujú, že titul EHMK poskytuje príležitosť sprostredkovať takéto miestne témy zmysluplným spôsobom európskej verejnosti. Európsky rozmer kultúrnych programov oboch EHMK sa väčšinou týkal snáh o podporu medzinárodnej kultúrnej spolupráce a zviditeľnenia kultúrnych odvetví týchto miest na medzinárodnej scéne. Hoci sa v oboch EMHK vyskytli európske témy, týkali sa skôr konkrétnych projektov a necharakterizovali celý kultúrny program. 3.3.7. Účinnosť pri dosahovaní výsledkov v sociálnej a hospodárskej oblasti a v oblasti rozvoja miest a cestovného ruchu Tallinn i Turku sa usilovali o rozvoj umenia a kultúry ako prostriedku na dosiahnutie hospodárskej a sociálnej obnovy bývalých priemyselných oblastí. V prípade Tallinnu sa v hodnotení uvádza, že projekt EHMK významne prispel k hospodárskemu a urbanistickému rozvoju mesta, hoci nesplnil pôvodnú víziu v celom rozsahu. Žiadosť Tallinnu obsahovala ambiciózne ciele, ako podporiť rozvoj jeho tvorivej ekonomiky, posilniť kultúrnu infraštruktúru mesta a zvýšiť príťažlivosť mesta pre turistov. Tieto ciele sa zachovali, alebo boli nanovo interpretované v záujme otvorenia mesta moru. Kým v pôvodnej žiadosti sa kládol dôraz na všeobecne vymedzené ciele hospodárskeho a sociálneho rozvoja, revidovaný prístup bol konkrétnejšie zameraný a lepšie zladený s prioritami mesta. Pokiaľ ide o rozvoj tvorivej ekonomiky Tallinnu, preukázalo sa, že kultúrni aktéri sú teraz lepšie pripravení pôsobiť na medzinárodnej úrovni a vo väčšom meradle. Majú lepšie medzinárodné kontakty a dochádza k väčšej spolupráci medzi rôznymi odvetviami a umeleckými disciplínami. Hodnotitelia uvádzajú, že zvýšenie tejto kapacity má ešte väčší význam vzhľadom na to, že Estónsko nemá dlhú tradíciu rozmanitého, nezávislého a multidisciplinárneho kultúrneho odvetvia ani mnoho zavedených súkromných a obchodných subjektov v kultúrnych a tvorivých odvetviach. Pokiaľ ide o podporu sociálneho rozvoja prostredníctvom kultúry, týkali sa ciele Tallinnu na rok 2011 skôr širšej účasti na kultúre než sociálneho rozvoja ako takého. Do projektu EHMK sa zapojilo široké spektrum občanov či už v postavení publika, tvorcov a interpretov, ako aj dobrovoľníci, ktorí riadili rozsiahly dobrovoľnícky program. Pre Turku mal titul EHMK významný ekonomický dosah. Podľa odhadov Turku School of Economics prispel projekt EHMK k zvýšeniu zamestnanosti o 3 300 osôb za rok a celková výroba sa zvýšila o 260 miliónov EUR. Veľkou mierou k tomu prispel cestovný ruch. V prípade Turku bol hlavným cieľom rozvoj tvorivých odvetví a v hodnotení sa uvádza, že projekt EHMK pomohol začleniť túto tému do politického programu. Turku 2011 bolo prvým EHMK, ktoré vo svojom kultúrnom programe kládlo dôraz na prepojenie medzi kultúrou, prístupom ku kultúre a blahobytom. Okrem toho sa dbalo na to, aby sa kultúrne činnosti odohrávali nielen v centre mesta ale taktiež v každej jeho štvrti. Okolo 1 500 podujatí a činností bolo zameraných na materské školy, školy, nemocnice, domovy pre starších a väznice. Mnoho umeleckých diel na verejných priestranstvách bolo určených pre príležitostných okoloidúcich. Účasť na kultúrnych podujatiach a činnostiach v roku 2011 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi stúpla. Kultúrne odvetvie v Turku po prvý raz využilo koordinovaný dobrovoľnícky program zameraný na širokú škálu činností v celom meste. Tallinn i Turku silne podporovali aktívnu účasť obyvateľov a zamerali sa na osoby, ktoré sa obvykle zúčastňujú na kultúrnych činnostiach v menšej miere. V Tallinne sa venovala osobitná pozornosť zapojeniu ruskej komunity. V Turku sa príslušné materiály preložili do švédčiny s cieľom podporiť účasť švédsky hovoriacej menšiny. Skúsenosti z oboch EHMK však poukazujú na to, že na zvýšenie účasti občanov ako tvorcov alebo interpretov sa vyžadujú veľmi rozdielne (a obvykle náročnejšie) prístupy než je tomu pri snahe o zvýšenie ich účasti ako členov publika. 3.3.8. Udržateľnosť Projekt EHMK má byť „trvalo udržateľný a je neoddeliteľnou súčasťou dlhodobého kultúrneho a sociálneho rozvoja mesta“.[5] V prípade oboch EHMK sa preukázalo, že nové kultúrne činnosti budú pokračovať aj po uplynutí roka, v ktorom boli mestá nositeľmi titulu, a že vďaka rekonštrukcii vznikli nové kultúrne zariadenia. Pokiaľ ide o udržateľné kultúrne kapacity, vďaka projektu EHMK získali mestá väčšie skúsenosti a viac odborných znalostí a došlo tiež k lepšiemu prepojeniu subjektov a k posilneniu spolupráce v ich kultúrnych odvetviach. Tallinn pripravil na konci svojho roku ako EHMK plán udržateľnosti rôznych kultúrnych činností. V rámci projektu EHMK sa konalo mnoho nových alebo rozšírených podujatí, ktoré budú pokračovať v roku 2012 a v ďalších rokoch. 82 % subjektov, ktorí reagovali na prieskum, uviedlo, že niektoré alebo všetky ich činnosti budú pokračovať aj naďalej, pričom ďalších 8 % uviedlo, že (napriek tomu, že ich projekt EHMK nebude pokračovať) načerpalo inšpiráciu na usporiadanie nových činností v roku 2012. V Turku sa v polovici roku 2011 začali práce na stratégii udržateľnosti. Užšia spolupráca medzi kultúrnymi aktérmi a ďalšími zúčastnenými stranami sa uviedla ako významný výsledok roku EHMK. Činnosti spadajúce do niektorých projektov sa budú v roku 2012 realizovať vo väčšej miere než v roku 2011. Nadácia Turku 2011 bude financovať niektoré činnosti až do roku 2013 a bude poskytovať podporu pre určité siete a združenia, čím prispeje k vykonávaniu stratégie udržateľnosti. Ako sa uvidelo v predchádzajúcich hodnoteniach, projekt EHMK prináša vznik nových činností, spolupráce a kultúrnych zariadení, ktorých význam presahuje rok, v ktorom je mesto nositeľom titulu. To platí aj pre obe mestá, ktoré boli nositeľom tohto titulu v roku 2011. Vytvorenie (alebo pokračovanie činnosti) špeciálnej agentúry je jedným zo spôsobov, ktorými možno tento pozitívny odkaz zabezpečiť. EHMK na rok 2011 preukázali potenciál pre zlepšovanie riadenia kultúry v oboch mestách a pre väčší prínos odvetvia kultúry k ďalšiemu rozvoju mesta. To, či skutočne dôjde k využitiu tohto potenciálu, sa ešte len ukáže a bude to závisieť od rozhodnutí hlavných zúčastnených strán. 4. Hlavné odporúčania externého hodnotenia a závery Komisie Komisia súhlasí so všeobecnými odporúčaniami predloženými hodnotiteľmi, ktoré sa zakladajú na poznatkoch o EHMK na rok 2011, ale týkajú sa vykonávania projektu EHMK ako celku. Tieto odporúčania potvrdzujú, že titul EHMK je naďalej veľmi cenený, vytvára priestor pre rozsiahle kultúrne programy a dosahuje významný vplyv. Titul EÚ a finančný príspevok majú významný pákový efekt, vďaka ktorému sa z podujatia stáva nákladovo efektívna a účinná iniciatíva. Komisia súhlasí s celkovým hodnotením hodnotiteľa a prijíma jeho odporúčania, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom oddiele. Tieto odporúčania sú vo veľkej miere v súlade s nedávnym návrhom rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení činnosti Únie na podporu iniciatívy Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033[6], ktorý vypracovala Komisia. Práca na tomto novom návrhu vychádzala zo širokej škály podnetov. Medzi ne patrili závery konferencie konanej pri príležitosti 25. výročia EHMK v marci 2010, nezávislé hodnotenia minulých „hlavných miest“, nezávislé hodnotenie súčasných výberových a monitorovacích postupov, online konzultácia, konzultácia pri stretnutí s verejnosťou a vlastné skúsenosti GR EAC s koordináciou tejto iniciatívy od roku 1999. Cieľom tohto návrhu je využiť silné stránky súčasného režimu, ktorý celkovo funguje dobre, a zároveň sa poučiť zo skúseností a vykonať určité zlepšenia s cieľom maximalizovať potenciálne výhody, ktoré pre kandidátske mestá a ich obyvateľov vyplývajú z titulu, ako aj z účasti na súťaži. Nový návrh zachováva hlavné prvky a všeobecnú štruktúru súčasného režimu, ale navrhuje niekoľko zlepšení. Navrhuje sa v ňom najmä pokračovať v udeľovaní titulu na základe rotačného systému medzi členskými štátmi. V návrhu sa okrem toho zohľadňujú tieto odporúčania uvedené v minulých hodnoteniach: – zavedenie všeobecného cieľa týkajúceho sa prínosu kultúry k dlhodobému rozvoju miest, – zavedenie jasnejšieho a komplexnejšieho súboru kritérií pre výber vrátane kritérií súvisiacich s riadením a financovaním, – sprísnenie podmienok pre udelenie ceny Meliny Mercouri, pokiaľ ide o pokrok miest pri plnení ich záväzkov a používanie loga EÚ v komunikačných materiáloch, pričom vyplatenie tejto ceny by sa malo odložiť až na rok, v ktorom je mesto nositeľom titulu, – povinnosť miest vykonávať niektoré výskumné úlohy, aby mohli lepšie vyhodnotiť dosiahnutie svojich cieľov. Je potrebné poznamenať, že tento návrh Komisie taktiež zohľadňuje odporúčania uvedené v hodnotení za rok 2010, ktoré sa týkajú možného rozšírenia tohto projektu aj na kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny, ako aj povinnosť, aby kandidátske mestá mali v čase podania žiadosti už zavedenú stratégiu kultúrneho rozvoja mesta, a povinnosť zabezpečiť, aby sa tento projekt aj naďalej zameriaval na mestá. V neposlednom rade usporiadala Komisia 15. októbra 2012 v súlade s ďalším odporúčaním v rámci hodnotenia za rok 2011 výmenu osvedčených postupov medzi minulými, súčasnými a budúcimi Európskymi hlavnými mestami kultúry, ktorá bola zameraná najmä na budúce kandidátske mestá, pričom Komisia sa aj v budúcnosti bude usilovať o podporu takýchto pozitívnych výmen. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o akcii Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019 (Ú. v. EÚ L 304, z 3. novembra 2006, s. 1). [2] Názov „Európske hlavné mesto kultúry“ sa navrhol, aby pomohol zbližovať občanov Európskej únie. Pozri uznesenie ministrov zodpovedných za kultúrne záležitosti týkajúce sa každoročného organizovania podujatí „Európske mesto kultúry“ z 13.6.1985. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES z 25. mája 1999 o akcii Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry na roky 2005 až 2019 (Ú. v. ES L 166, 1.7.1999, s. 1). Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 649/2005/ES (Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 20). [4] Následné hodnotenie projektu Európske hlavné mestá kultúry na rok 2011, záverečná správa pre Európsku komisiu, http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2012/ecocreport_en.pdf, hodnotenie vykonané podľa rámcovej zmluvy o poskytovaní služieb č. EAC/50/2009 o hodnotení, službách súvisiacich s hodnotením a podpore pri hodnotení vplyvu. [5] Rozhodnutie č. 1622/2006/ES. [6] COM(2012) 407 final