Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní environmentálneho práva Európskeho spoločenstva {SEK(2008) 2851} {SEK(2008) 2852} {SEK(2008) 2876} /* KOM/2008/0773 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 18.11.2008 KOM(2008) 773 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní environmentálneho práva Európskeho spoločenstva {SEK(2008) 2851}{SEK(2008) 2852}{SEK(2008) 2876} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o vykonávaní environmentálneho práva Európskeho spoločenstva 1. Úvod Cieľom tohto oznámenia je ozrejmiť, ako sa budú v oblasti životného prostredia uplatňovať nové prístupy opísané v oznámení „Európa výsledkov – uplatňovanie práva EÚ“. Uvádza sa v ňom, ako možno lepšie vykonávať environmentálne právo ES pomocou kombinácie týchto opatrení: - legislatívne a postlegislatívne opatrenia so zameraním na prevenciu prípadov porušenia predpisov , - zohľadňovanie špecifických otázok, ktoré trápia európsku verejnosť , - bezprostrednejšie a intenzívnejšie reagovanie na najzávažnejšie prípady porušenia predpisov, - posilnenie dialógu s Európskym parlamentom, - vyššia transparentnosť, lepšia komunikácia a intenzívnejší dialóg s verejnosťou a zainteresovanými stranami. Toto preskúmanie je vhodne načasované najmä vzhľadom na rozšírenie EÚ v období rokov 2004 až 2007, prehĺbenie problémov životného prostredia, narastajúci počet právnych predpisov v oblasti životného prostredia, dôležitý vývoj v judikatúre Európskeho súdneho dvora (ESD) a vznik nových postupov na podporu dodržiavania prepisov. Oznámenie odzrkadľuje zvýšenú prioritu, ktorá sa prikladá vykonávaniu predpisov, najmä v zmysle Šiesteho environmentálneho akčného programu[1] a jeho priebežného hodnotenia[2], a je v súlade s dlhoročným záujmom Európskeho parlamentu. V oznámení sa najprv uvádzajú problémy, ktoré sa vyskytujú pri uplatňovaní environmentálneho práva v EÚ. Nasleduje prehľad špecifických spôsobov, ktorými sa dá podporiť a docieliť dodržiavanie predpisov. Ide o prevenciu prípadov porušenia predpisov zlepšením kvality novej environmentálnej legislatívy ES a zabezpečovaním kvalitného vykonávania predpisov na vnútroštátnej úrovni; riešenie špecifických otázok, ktoré trápia európsku verejnosť prostredníctvom zlepšených mechanizmov riešenia problémov a zvýšenej prítomnosti Komisie v členských štátoch; kritériá na zisťovanie prípadov porušenia predpisov, ktoré si vyžadujú mimoriadnu pozornosť, a návrhy na zintenzívnenie dialógu s Európskym parlamentom, verejnosťou a zainteresovanými stranami. Oznámenie sa skladá z dvoch samostatných dokumentov Komisie: opisu problémov v danom sektore a prehľadu preventívnych opatrení na podporu dodržiavania predpisov a súhrnu hodnotenia vplyvu[3]. 2. PROBLÉMY SPOJENÉ S VYKONÁVANÍM ENVIRONMENTÁLNEHO PRÁVA EÚ 2.1. Všeobecné problémy Právo Spoločenstva (tzv. acquis ) v oblasti životného prostredia sa vyznačuje širokým záberom a ambicióznosťou a vzťahujú sa na otázky ako zmena klímy, kvalita ovzdušia, odpadové hospodárstvo, ochrana vodných zdrojov a biodiverzity, kontrola chemikálií, ako aj hodnotenie vplyvu na životné prostredie. Využívajú široké spektrum techník, ako napríklad normy produktov, ekologické ciele, zákazy a obmedzenia, hospodárske nástroje, označovanie ohrozených oblastí, plány a programy, ako aj účasť verejnosti a informačné predpisy. Právo Spoločenstva sa musí uplatňovať na rozmanité prírodné podmienky v rámci rozličných vnútroštátnych a regionálnych správnych predpisov, a v situáciách, ktoré majú často cezhraničný charakter. V tejto oblasti existuje aj veľký verejný záujem, ktorý sa prejavuje pri uplatňovaní environmentálnych práv, okrem iného aj formou sťažností a petícií. Okrem toho sa vyskytujú aj tieto problémy: - pri prijímaní vnútroštátnej a regionálnej legislatívy nie je venovaná dostatočná pozornosť termínom a úplnosti predpisov , - nedostatočná znalosť a informovanosť v rámci vnútroštátnych a regionálnych správ, - nedostatočná správna kapacita , - nekvalitné vnútroštátne a regionálne politiky a postupy v oblasti presadzovania práva - poddimenzované a oneskorené investície do potrebných infraštruktúr na znižovanie znečisťovania. Je potrebné zmieniť sa aj o problémoch, ktoré so sebou prinieslo nedávne rozširovanie EÚ. Uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva v rámci EÚ-12 predpokladá značné úsilie v podobe zlepšenia infraštruktúry, správnych opatrení a uľahčenia účasti občanov. Pristupujúce krajiny majú podobné problémy. 2.2. Špecifické problémy Chýbajúca komunikácia a nedostatky vnútroštátnych a regionálnych vykonávacích predpisov sú problémami, ktoré sa týkajú všetkých častí environmentálneho práva Spoločenstva. Medzi špecifické problémy patria: - Odpadové hospodárstvo – niektoré členské štáty musia odstrániť nezákonné skládky, zriadiť primerané siete riadnych zariadení na likvidáciu odpadu, predchádzať nezákonnej preprave odpadu a zvýšiť informovanosť verejnosti o cieľoch prevencie, opätovného používania a recyklovania odpadu. Je potrebná kombinácia investícii a dobre štruktúrovaných vnútroštátnych a regionálnych opatrení v oblasti presadzovania a zvyšovania informovanosti. - Vodné hospodárstvo – niektoré členské štáty musia viac investovať do zberu a čistenia komunálnych odpadových vôd. To si vyžaduje dlhodobé plánovanie a finančné záväzky. - Príroda – napriek svojej rozsiahlosti vykazuje kľúčová sústava európskych chránených území isté nedostatky. Okrem toho je nutné vykonať viac, aby sa tieto územia spravovali v súlade s cieľmi ochrany prírody. - Priemyselné zariadenia – veľký počet priemyselných zariadení stále nemá povolenie ES a nie sú splnené ani iné súvisiace požiadavky. - Hodnotenie vplyvu na životné prostredie – dodržiavanie predpisov ES v oblasti hodnotenia vplyvu na životné prostredie je často predmetom námietok voči veľkým projektom. Výzvu predstavuje štruktúrovaný vývoj, ktorý berie do úvahy legitímne environmentálne problémy. - Kvalita ovzdušia – v mnohých európskych mestách sa nedodržiavajú normy ES v oblasti kvality ovzdušia, čo si vyžaduje sústredené úsilie v záujme zníženia koncentrácií znečisťujúcich látok. - Zmena klímy – je naďalej potrebné zabezpečiť, aby všetky členské štáty poskytovali informácie, ktoré sú potrebné na účinné nadviazanie na Kjótsky protokol k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy[4]. Viac informácií možno nájsť v sprievodnom dokumente. 3. Riešenia: lepšie vykonávanie environmentálneho práva ES Na zlepšenie vykonávania environmentálneho práva ES sú potrebné opatrenia preventívneho a nápravného charakteru v kľúčových oblastiach. Je prítomný aj strategický prvok. Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie zriadilo interné pracovné skupiny pre ochranu prírody, vodné hospodárstvo, kvalitu ovzdušia, zmenu klímy, odpadové hospodárstvo a hodnotenie vplyvu v záujme koherentného postupu od vzniku po vykonávanie politík a koordinovaného používania širokého spektra dolu opísaných nástrojov. Na to je potrebný strategický a sektorovo orientovaný prístup, v rámci ktorého sa problémy zisťujú a riešia na úrovni jednotlivých aj viacerých členských štátov. Týmto spôsobom sa Komisii napríklad podarilo vyriešiť problém nedostatku čistiarní odpadových vôd v oveľa vyššom počte miest a problém existencie nezákonných skládok v oveľa väčšom počte lokalít v porovnaní so situáciou, keby sa bola sústredila len na jednotlivé problémy. V kontexte legislatívy na ochranu prírody došlo vďaka tomu k vyhláseniu tisícok území v rámci EÚ. Tento prístup sa v súčasnosti uplatňuje aj na správu chránených území, napríklad prostredníctvom podpory dialógu a najlepšej praxe v špecifických hospodárskych sektoroch, napríklad prístavoch a neenergetickom ťažobnom priemysle. Z pripravovanej správy Komisie o prvej kontrole stavu biotopov a druhov chránených podľa legislatívy ES na ochranu prírody vyplynie, nakoľko je súčasná politika účinná. 3.1. Prevencia prípadov porušenia predpisov Z rozsahu a komplexného charakteru environmentálnej legislatívy Spoločenstva, ako aj vysokého počtu prípadov porušenia predpisov vyplýva, že v prvom rade je dôležitá dôkladne vypracovaná stratégia prevencie týchto prípadov. Preventívne opatrenia, ktoré sú opísané nižšie, Komisia v tejto oblasti naozaj systematicky používa. Úplnejší opis sa nachádza v prvom sprievodnom dokumente. Prípadom porušenia predpisov je potrebné predchádzať v rámci celého legislatívneho „životného cyklu“, počnúc legislatívnym návrhom cez opatrenia a činnosti, ktoré sa uskutočňujú po prijatí legislatívy, až po jej preskúmanie a revíziu. Legislatíva týkajúca sa hodnotenia vplyvu, kvality ovzdušia a odpadu je príkladom aktualizácie legislatívy charakterizovanej zohľadnením skúseností získaných pri vykonávaní a presadzovaní. Používanie takýchto techník a nástrojov, ku ktorým patria napríklad tematické stratégie, konzultácia a hodnotenie vplyvu, môže prispieť ku koherentnosti, efektívnosti a účinnosti nových predpisov a politických opatrení, ako aj preskúmania a revízie platných predpisov a politických opatrení. Existuje množstvo preventívnych nástrojov, vďaka ktorým sa dá po prijatí legislatívy a politík zabezpečiť úspešné plnenie úloh, ktoré sú legislatívou stanovené. Patria k nim: - Účinný zber informácií určený na kontrolu rozsahu fungovania legislatívy a politík. Príklad: každoročná správa Komisie o stave vôd na kúpanie poskytuje prehľad o kvalite vôd na kúpanie v celom Spoločenstve, ktorý sa teší značnej medializácii. - Tabuľky hodnotenia výsledkov , vďaka ktorým budú môcť členské štáty aj verejnosť porovnávať relatívne výsledky členských štátov pri dosahovaní špecifických cieľov. Jedna z týchto tabuliek poukázala na pokrok členských štátov pri zriaďovaní sústavy chránených území Spoločenstva[5]. - Primerané využívanie finančných prostriedkov Spoločenstva . Príklad: prostredníctvom agrienvironmentálnych výdavkov sa financujú systémy poľnohospodárstva, ktoré prispievajú k uchovaniu krehkých poloprirodzených biotopov. Z finančných prostriedkov Spoločenstva sa financujú investície do zberu a čistenia odpadových vôd. Fond regionálneho rozvoja a kohézny fond výslovne odkazujú na ekologickú dopravu. - Predvstupová pomoc pristupujúcim krajinám , aby nové členské štáty v čase svojho pristúpenia mohli byť vo väčšom súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. - Vypracovanie usmernení Komisie s cieľom pomôcť pri predchádzaní sporom a nedorozumeniam týkajúcim sa výkladu predpisov. Príklad: Komisia vypracovala dvadsaťštyri usmernení ku kľúčovým aspektom rámcovej legislatívy o vode, z čoho vyplýva význam príslušnej legislatívy a silný záujem zúčastnených strán. - Iné formy podpory a štruktúrovaný dialóg s vnútroštátnymi orgánmi, okrem iného aj prostredníctvom etablovaných sietí expertov (IMPEL[6] a GreenForce[7]), ako aj s inými zúčastnenými stranami. Príklad: Komisia v súčasnosti vedie dialóg o problémoch nezákonných a zle spravovaných skládok odpadu a nezákonnej preprave odpadu. Komisia takisto plánuje finančne prispieť na program odbornej prípravy sudcov pôsobiacich v oblasti environmentálneho súdnictva a zapojí sa do výmeny informácií a spolupráce so sieťami sudcov, ku ktorým patrí napríklad Európske fórum sudcov pôsobiacich v oblasti environmentálneho súdnictva (European Forum of Judges for the Environment), a Združenie európskych sudcov pôsobiacich v oblasti správneho súdnictva (Association of European Administrative Judges). Toto opatrenie zodpovedá kľúčovému charakteru úlohy, ktorú zohrávajú vnútroštátne súdy. Jednak rozhodujú v mnohých jednotlivých prípadoch a jednak v niektorých oblastiach (odpadové hospodárstvo a ochrana prírody) výkladová judikatúra ESD prijatá na základe priamych akcií Komisie podľa článku 226 Zmluvy o ES bola do značnej miery doplnená judikatúrou prijatou na základe uplatňovania článku 234 Zmluvy o ES zo strany vnútroštátnych sudcov. V budúcnosti Komisia po prijatí dôležitých nových smerníc o životnom prostredí zriadi trvalé siete, do ktorých budú zapojení úradníci Komisie a kontaktné miesta z členských štátov. Tieto siete prispejú k dosiahnutiu úplného a včasného vykonávania na základe vzájomného poradenstva a výmeny skúseností. Príklad: takéto siete už existujú v prípade legislatívy ES na ochranu prírody. 3.2. Riešenie problémov – zohľadňovanie špecifických problémov európskej verejnosti V záujme jednotnej akceptácie environmentálneho práva ES je dôležité, aby občania mali k dispozícii presné informácie z danej oblasti vo všetkých úradných jazykoch, mohli vyzvať príslušné orgány, aby si plnili svoje povinnosti, a mali možnosť využiť za určitých okolností vnútroštátne mechanizmy urovnávania sporov, ktoré sú zakotvené v práve ES. Rôzne príslušné orgány by mali spolupracovať koherentne a efektívne, aby sa v najvyššej možnej miere zamedzilo dvojitej práci. Keďže za vykonávanie predpisov sú v prvom rade zodpovedné členské štáty, treba sa sústrediť najmä na účinnosť riešení a zodpovednosť na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Účinná práca na vnútroštátnej a regionálnej úrovni vrátane mechanizmov správneho a súdneho preverenia Žiadosti občanov, ktorými vyzývajú príslušné úrady, aby v problematických situáciách dodržiavali predpisy, ktoré vychádzajú z práva ES V mnohých prípadoch si porušovanie predpisov o životnom prostredí, ktoré vychádzajú z práva ES, všimnú ako prví občania. Ide napríklad o existenciu nezákonných skládok alebo znečisťovanie vôd. Dôležitým ukazovateľom účelnosti vykonávania predpisov je to, ako rýchlo a účinne zasiahnu úrady po tom, čo ich občania na takúto skutočnosť upozornili. Členské štáty môžu v tomto smere prispieť napríklad prostredníctvom anonymných telefónnych liniek, postupov na vybavovanie sťažností, orgánov pre dohľad nad presadzovaním práva a ombudsmanov. Spory: mechanizmy urovnávania sporov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré vychádzajú z práva ES, úloha Aarhuského dohovoru Vždy budú existovať situácie, keď sa občania a zodpovedné orgány budú rozchádzať v názore na to, či sa dodržiava environmentálne právo ES. Aarhuský dohovor[8], ku ktorého zmluvným stranám patrí aj Spoločenstvo[9], obsahuje rozsiahle ustanovenia o prístupe k spravodlivosti. V roku 2003 prijala Komisia návrh na vykonávaciu smernicu o prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia[10], ktorú v súčasnosti preskúmavajú spoluzákonodarcovia. Komisia okrem toho uverejnila štúdiu o spôsoboch, ktorými členské štáty uplatňujú dohovor[11], a na základe daných zistení zorganizovala verejnú diskusiu[12]. Komisia naďalej zastáva názor, že v prípade prijatia navrhovanej smernice by došlo k lepšiemu a konzistentnejšiemu presadzovaniu environmentálneho práva Spoločenstva. Rozhodovanie o prípadoch na úrovni národných súdov by predstavovalo riešenie problémov bližšie k občanovi. Znížil by sa aj výskyt prípadov, keď je nutný zásah Komisie. Súčasťou environmentálneho práva ES sú mechanizmy určené pre prípad sporov v súvislosti s odmietnutím požadovaných informácií o životnom prostredí alebo verejnými konzultáciami o hodnotení vplyvu na životné prostredie a rozhodnutiami o povoleniach v oblasti integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia. Pomocou kontroly kvality vnútroštátnej legislatívy a praktickej implementácie sa Komisia bude usilovať o to, aby boli tieto mechanizmy na preskúmanie účinné vo všetkých členských štátoch. Pre prípad preskúmania existujúcej legislatívy alebo návrhu novej legislatívy navrhuje Komisia podobné mechanizmy na preskúmanie. Úloha Komisie pri vybavovaní žiadostí o informácie, sťažností a petícií Najväčší dôraz sa kladie na to, aby občania a zúčastnené strany získavali uspokojivú odozvu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, no Komisia musí vyšetrovať aj sťažnosti a petície a poskytovať informácie o životnom prostredí. Komisia zaviedla pilotný mechanizmus riešenia problémov pre 15 členských štátov, ktorým sa majú otestovať spôsoby lepšieho vybavovania žiadostí občanov, ktoré sa týkajú uplatňovania práva ES. Všetky prípady, ktoré sa týkajú životného prostredia, sa urýchlene posunú členským štátom, ktoré sa na tomto pilotnom projekte podieľajú. Členským štátom sa odporúča, aby sa v širšom kontexte riadili najlepšou praxou získanou v rámci jednotlivých prípadov. Okrem toho Komisia pokusne vysiela do svojich zastupiteľských úradov v štyroch členských štátoch[13] úradníkov pre oblasť životného prostredia, ktorých úlohou bude priblížiť občanom a iným zúčastneným stranám odborné znalosti z oblasti environmentálneho práva prostredníctvom poskytovania právnych a iných informácií, zvyšovania informovanosti, zisťovania a vyhodnocovania problémov a riešení, ako aj nadviazania kontaktu s vnútroštátnymi orgánmi a úradmi, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie predpisov. Ich činnosť bude koordinovaná spolu s ostatnými iniciatívami Komisie v oblasti vykonávania predpisov vrátane vylepšených mechanizmov riešenia problémov. Zatiaľ sa zdá, že iniciatíva prispieva k zisteniu a riešeniu problémov v počiatočnom štádiu. Tento súbor prostriedkov na podporu a dosahovanie dodržiavania celej environmentálnej legislatívy sa bude priebežne preskúmavať a vyhodnocovať z hľadiska cieľov včasného a úplného vykonávania predpisov a zohľadňovania problémov verejnosti. 3.3. Bezprostrednejšia a intenzívnejšia odozva na najzávažnejšie porušenia predpisov Rozhodnutia ESD prispeli významnou mierou k lepšiemu uplatňovaniu environmentálneho práva ES. Rozhodnutia v prípadoch, keď v Holandsku nebolo za osobitné chránené oblasti pre voľne žijúce vtáky vyhlásené dostatočné množstvo mokradí a iných území[14]) a keď v Nemecku[15] a Francúzsku[16] nebolo v rámci celoeurópskej sústavy významných území vyhlásených dosť biotopov, napríklad prispeli k tomu, že v súčasnosti v týchto krajinách existujú rozsiahle oblasti na ochranu európskych ohrozených voľne žijúcich živočíchov. Prípady, ktoré sa týkali nesplnenia pravidiel Spoločenstva o odpadoch zo strany Írska[17] a tolerovania veľkého počtu nezákonných skládok zo strany Grécka[18] poslúžili ako základ pre dôležité reformy odpadového hospodárstva v týchto členských štátoch. Je dôležité, aby sa na riešenie najdôležitejších problémov účinne používalo konanie o porušení. Riešiť sa budú všetky sťažnosti a prípady porušenia, no v oznámení „Európa výsledkov“ sa uvádzajú tri kategórie porušení, v prípade ktorých sa bude postupovať rýchlejšie a dôraznejšie. 1. Prvá kategória, do ktorej patrí neoznámenie vykonávacích predpisov k smerniciam, je z hľadiska životného prostredia obzvlášť dôležitá, pretože smernice sú v oblasti životného prostredia najdôležitejším právnym nástrojom. 2. Druhou kategóriou je nedodržanie rozhodnutí Európskeho súdneho dvora v rámci referenčnej lehoty, ktorej priemerná dĺžka je od 12 do 24 mesiacov s výnimkou mimoriadnych okolnosti vo výnimočných prípadoch. Značné množstvo rozhodnutí o životnom prostredí sa týka záväzkov orientovaných na výsledky, ako napríklad realizácia noriem kvality životného prostredia alebo čistenie odpadových vôd. Používanie referenčných lehôt je zárukou toho, že Komisia vezme do úvahy príslušnú judikatúru ESD[19]. 3. Tretiu kategóriu predstavujú prípady porušenia práva ES, vrátane prípadov nedodržania právnych predpisov, ktoré sú otázkou princípu alebo majú mimoriadne negatívny dosah z hľadiska občanov , ako napríklad prípady porušenia právnych predpisov, ktoré sa týkajú uplatňovania princípov Zmluvy o ES a hlavných prvkov rámcových nariadení a smerníc. Kritériá pre takéto prípady nedodržania predpisov je potrebné ustanoviť v rámci jednotlivých sektorov. K porušeniam, ktoré majú mimoriadne negatívny dosah z hľadiska občanov, patria z hľadiska environmentálnej politiky situácie, keď občania vo významnej miere alebo opakovane, či už v súčasnosti alebo budúcnosti, utrpia priamu ujmu alebo dôjde k vážnemu zníženiu ich kvality života v dôsledku nedodržania noriem kvality životného prostredia alebo požiadaviek týkajúcich sa činností spôsobujúcich znečisťovanie. Nezvratný charakter spôsobenej ujmy je faktorom určovania priority. O otázku princípu môže ísť v rôznych situáciách, napríklad v prípade, že členský štát výrazne ohrozí celkovú účinnosť environmentálnej legislatívy ES prijatím transpozičných opatrení, ktoré sú v značnom nesúlade s príslušnou smernicou alebo neprijatím opatrení, ktoré majú prispieť k dohodnutým špecifickým celoeurópskym opatreniam (napríklad systém obchodovania s emisnými kvótami). V tomto kontexte sa v sektore životného prostredia budú uplatňovať tieto kritériá: a) Nesúlad kľúčovej legislatívy s právom ES, ktorý sa považuje za značné riziko pre správne vykonávanie predpisov o životnom prostredí, a teda aj ich celkovú účinnosť. Toto kritérium sa má používať len v prípade smerníc a ustanovení smerníc, ktorými sa ustanovuje hlavný rámec ochrany životného prostredia. Vzťahuje sa na chybnú alebo neúplnú vnútroštátnu legislatívu, ktorá do značnej miery obmedzuje rozsah uplatňovania požiadaviek smernice alebo inak do značnej miery negatívne ovplyvňuje želané výsledky. V oblasti ochrany prírody a hodnotenia vplyvu sa už napríklad konajú právne konania v prípade smernice o vtákoch[20], smernice o biotopoch[21], ako aj smernice o posudzovaní vplyvov[22]. Podobné opatrenia sa postupne prijímajú v prípade najdôležitejších smerníc v oblasti odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva a ochrany ovzdušia. b) Prípady systematického porušovania noriem kvality životného prostredia a iných opatrení na ochranu životného prostredia, ktoré so sebou prinášajú závažné negatíve následky alebo riziká pre ľudské zdravie a blaho alebo pre prírodné prvky, ktoré majú vysokú ekologickú hodnotu. Toto kritérium sa vzťahuje na situácie, keď k porušeniu predpisov dochádza opakovane alebo vo veľkom rozsahu. Po prvé ide o najdôležitejšie povinnosti týkajúce sa stavu životného prostredia (napríklad povinnosť dodržiavať maximálne úrovne znečisťovania ovzdušia alebo vody alebo povinnosť predchádzať znehodnocovaniu prirodzených biotopov). Po druhé, kľúčové procedurálne povinnosti alebo povinnosti súvisiace s činnosťami (napríklad povinnosť, podľa ktorých skládky možno prevádzkovať len na základe povolenia o odpade, niektoré priemyselné zariadenia možno prevádzkovať len na základe povolenia IPKZ[23] a je povinné zachytávať a čistiť komunálne odpadové vody). Riešenie jednotlivých prípadov môže byť účinné, no na základe skúseností sa ukazuje, že vo všeobecnosti je efektívnejšie a spravodlivejšie hľadať riešenie rozšírených problémov pomocou systematickejšieho prístupu. Ako príklad systematického porušovania predpisov, ktoré Komisia riešila v minulosti alebo rieši v súčasnosti, môžu v oblasti vodného hospodárstva slúžiť prípady porušovania noriem platných pre vody na kúpanie a pitnú vodu, ako aj prípady, keď nedošlo k zachytávaniu a čisteniu komunálnych odpadových vôd. V oblasti odpadového hospodárstva ide napríklad o tolerovanie nezákonných skládok a v oblasti ochrany prírody nedodržiavanie poľovníckych predpisov alebo pravidiel udeľovania výnimiek. Komisia chce vychádzať z týchto príkladov a sústrediť sa na základe dostupných dôkazov na systematické porušovanie hlavných ustanovení smerníc o životnom prostredí (napríklad požiadaviek ochrany území podľa smernice o biotopoch). c) Prípady porušenia základných strategických povinností, od ktorých závisí plnenie iných povinností. Toto kritérium sa vzťahuje na prípady neplnenia povinností vyhlásenia územia, príprav plánov a programov, podávania správ a iných povinností, ktoré sa týkajú samotnej podstaty predpisov o životnom prostredí a ktorých účelom je stanoviť strategický rámec iných povinností. V rámci legislatívy na ochranu prírody možno ako príklad uviesť právne kroky Komisie, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby boli vyhlásené alebo určené sústavy dôležitých území na ochranu voľne žijúcich zvierat a rastlín. V rámci legislatívy v oblasti vodného hospodárstva možno uviesť vhodné akčné programy zamerané na zníženie znečisťovania vôd spôsobovaného poľnohospodárskymi hnojivami. V oblasti obchodovania s emisnými kvótami je to prijatie národných alokačných plánov a v oblasti legislatívy o odpadoch prijatie programov odpadového hospodárstva. d) Prípady porušenia, ktoré sa týkajú veľkých projektov alebo zásahov v infraštruktúre, ktoré sú financované z prostriedkov EÚ alebo majú značné negatívne dôsledky. Podľa Aarhuského dohovoru predstavujú národné súdy najprimeranejšiu úroveň na riešenie mnohých takýchto porušení predpisov. Niekedy je však nutný zásah Komisie, napríklad v prípadoch, keď ide o spolufinancovanie Spoločenstvom. Komisia zohľadní skutočnosti ako napríklad nezvratnú ekologickú škodu a v prípade potreby požiada ESD o dočasné opatrenia. Hoci k žiadosti o dočasné opatrenia dochádza len výnimočné, predstavujú potenciálne dôležitý prostriedok na to, aby sa prípady porušenia riešili skôr, ako skutočne dôjde k závažnej škode. Ďalšie podrobnosti o prípadoch porušeniach, ktoré Komisia rieši, možno nájsť v sprievodnom dokumente. Komisia je pripravená diskutovať s Európskym parlamentom a zainteresovanými stranami o uvedených kritériách vrátane spôsobov ich uplatňovania v špecifických oblastiach, ku ktorým patrí ochrana prírody alebo vodné a odpadové hospodárstvo, a je ochotná preskúmať ich prostredníctvom výročných správ o uplatňovaní práva EÚ. Okrem toho Komisia ochotne zohľadní akékoľvek prípadné stanoviská Rady. Pri monitorovaní pokroku sa zvláštna pozornosť bude venovať pokroku v uvedených prípadoch. V záujme zabezpečenia účelnosti všeobecných a sektorových kritérií sa iné prípady budú riešiť rýchlosťou a spôsobom, ktorým sa neobmedzí efektívne a účinné riešenie dôležitých prípadov. Vynaloží sa maximálne úsilie, aby sa iné prípady riešili prostriedkami uvedenými v bodoch 3.1 a 3.2. 3.4. Dialóg s Európskym parlamentom Ako spoluzákonodarca má Európsky parlament nepochybný záujem na účinnom vykonávaní predpisov. 10 % všetkých parlamentných otázok adresovaných Komisii sa týka životného prostredia. Výbor pre životné prostredie má pravidelné zasadnutia venované vykonávaniu environmentálneho práva ES. Okrem toho je životné prostredie hlavným predmetom 35 % petícií, ktorými sa zaoberá Petičný výbor. Práca týchto výborov môže zjednodušiť dialóg o strategických aspektoch vykonávania (napríklad aspektoch súvisiacich s hodnoteniami, ktoré sa majú vykonať v rámci budúcich výročných správ Komisie o uplatňovaní práva EÚ). Napríklad zasadnutia Výboru pre životné prostredie venované vykonávaniu predpisov poskytujú príležitosť na diskusiu o situácii v konkrétnych sektoroch (napríklad vodné hospodárstvo, odpadové hospodárstvo a ochrana prírody). Zlepšené mechanizmy riešenia problémov by mali pomôcť Petičnému výboru pri riešení ťažkostí občanov. Dá sa očakávať, že Parlament bude spolupracovať aj s národnými parlamentmi, v neposlednom rade aj vzhľadom na úlohu, ktorú zohrávajú pri transpozícii smerníc, v prípade ktorých je Parlament spoluzákonodarcom. Komisia je ochotná pri tejto spolupráci poskytnúť pomoc. 3.5. Transparentnosť, komunikáciu a dialóg s verejnosťou a zainteresovanými stranami Vzhľadom na to, že životné prostredie predstavuje oblasť, kde je potrebné, aby bola verejnosť dobre informovaná a aby konala aktívne, je obzvlášť dôležitá transparentnosť a komunikácia. Vo výročných správach Komisie sa budú zverejňovať informácie a kľúčové štatistiky, a to najmä tie, z ktorých vidno, ako pokračuje práca na dôležitých prípadoch. V prípade dôležitých cieľov, ku ktorým patrí napríklad vyhlasovanie chránených prírodných území, sa budú používať pravidelne aktualizované tabuľky hodnotenia. Budú sa podporovať aj činnosti na zvýšenie informovanosti, mediálne podujatia a publikácie určené širšej aj špecializovanej čitateľskej verejnosti. Komunikačné stratégie sa najprv zanalyzujú a prispôsobia sa operačným požiadavkám, v prípade potreby za pomoci internetu. Mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti životného prostredia zohrávajú pri podporovaní dobrého vykonávania predpisov a lepšej informovanosti verejnosti kľúčovú úlohu. Navrhuje sa viesť s nimi pravidelný dialóg v Bruseli a hlavných mestách členských štátov prostredníctvom zastupiteľských úradov. Komisia sa prostredníctvom dialógu bude snažiť získavať informácie o kľúčových problémoch a otázkach súvisiacich s vykonávaním predpisov, podporovať strategické analýzy a zabezpečovať optimálne využívanie rôznych prostriedkov riešenia problémov – aj tých na vnútroštátnej úrovni. Bude viesť dialóg s inými zainteresovanými stranami, aby sa mohla pri formulovaní všeobecných stanovísk k vykonávaniu právnych predpisov v oblasti životného prostredia vziať do úvahy čo možno najširšie spektrum názorov. 4. Záver Na účinné vykonávanie environmentálneho práva ES sa budú používať rôzne prostriedky. Vďaka hodnoteniu vplyvu a konzultáciám sa príprava legislatívy sústredí na najefektívnejšie spôsoby plnenia cieľov v oblasti životného prostredia. Následne sa ďalšia práca zameria na prevenciu prípadov porušenia predpisov prostredníctvom podpory členských štátov pri prijímaní vnútroštátnej a regionálnej legislatívy, ako aj iných včasných, kompletných a správnych opatrení. Komisia sa zároveň bude usilovať o riešenie špecifických otázok, ktoré trápia európsku verejnosť, pomocou podpory riešení na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, uplatňovania zlepšených mechanizmov riešenia problémov a sprístupnenia svojej expertízy v oblasti environmentálneho práva členským štátom, zo začiatku len skúšobne. Na zisťovanie všetkých prípadov porušenia predpisov, ktoré si vyžadujú mimoriadne veľkú pozornosť, sa bude používať súbor kritérií, ku ktorým bude v prípade potreby patriť aj adresovanie žiadostí ESD o predbežné opatrenia. Okrem toho sa plánuje intenzívnejší dialóg s Európskym parlamentom, verejnosťou a zainteresovanými stranami a v prípade potreby primeraná úprava prístupu Komisie na základe výsledkov tohto dialógu. Táto stratégia by mala pomocou rôznych nástrojov pomôcť Komisii dosiahnuť vyššiu efektivitu a presnejšie zacielenie svojej práce v oblasti podpory a presadzovania dodržiavania predpisov, ako aj lepšie zohľadňovať záujmy občanov a zainteresovaných strán, a spraviť viac pre zvládnutie problémov v členských štátoch, ktoré k EÚ pristúpili nedávno, ako aj v pristupujúcich krajinách. Účinnosť stratégie sa bude podrobovať preskúmaniam a v prípade potreby navrhne Komisia v záujme lepšieho vykonávania environmentálneho práva ES ďalšie opatrenia. SKRATKY A VYSVETLENIA ES = Európske spoločenstvo ESD = Európsky súdny dvor EÚ = Európska únia EÚ-12 = členské štáty, ktoré k Európskej únii pristúpili v období rokov 2004 až 2007 acquis = všetky platné právne predpisy [1] Rozhodnutie č. 1600/2002/ES. [2] Oznámenie Komisie, KOM(2007) 225. [3] SEK(2008) 2851 a SEK(2008) 2852. [4] Rozhodnutie 280/2004.. [5] Tabuľka je známa ako barometer sústavy Natura 2000. Viac informácií možno nájsť na tejto adrese: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/barometer/index_en.htm [6] Sieť Európskej únie pre implementáciu a presadzovanie environmentálneho práva. Ide o sieť národných inšpektorov, ktorá bola zriadená v roku 1992. Viac informácií možno nájsť na tejto adrese: http://ec.europa.eu/environment/impel/index.htm. [7] Sieť Európskej únie, ktorá pozostáva z pracovníkov v oblasti ochrany prírody a lesného hospodárstva z členských štátov. Viac informácií možno nájsť na tejto adrese:http://ec.europa.eu/environment/greenforce/index_en.htm [8] Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia. [9] Pozri rozhodnutie Rady 2005/370/ES (Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005). [10] KOM(2003) 624. [11] Názov štúdie je „Opatrenia v oblasti prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia(článok 9 ods. 3).“ Štúdia je dostupná na tejto adrese:http://ec.europa.eu/environment/aarhus/study_access.htm [12] Pozri predošlú poznámku pod čiarou. Zo štúdie v zásade vyplýva, že v oblasti prístupu k spravodlivosti v rámci Spoločenstva existuje dosť veľký priestor na zlepšenie. [13] Španielsko, Portugalsko, Taliansko a Poľsko. [14] C-3/96 Komisia proti Holandsku [1998] Zb. s. I-3031 [15] Vec C-71/99 Komisia proti Nemecku [2001] Zb. s. I-5811 . [16] Vec C-220/99 Komisia proti Nemecku [2001] Zb. s. I--5831 . [17] Vec C-494/01 Komisia proti Írsku [2005] Zb. s. I--3331 . [18] Vec C-502/03, Komisia proti Grécku. [19] Prípad C-278/01 Komisia proti Španielsku [2003] Zb. s. I-14141, body 26-30 [20] Smernica 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, (Ú. v. ES L 103, 25.4.1979). [21] Smernica 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992). [22] Smernica 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985). [23] Integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania.