Na účely článku 27 ods. 2 písm. a) bodu ii) dohody zmeny dohody rozhodnutiami Rady pre spoluprácu konajúcej v zložení pre otázky obchodu, ktoré sa týkajú zemepisných označení, schvaľuje v mene Únie Komisia. Ak sa zainteresovaným stranám nepodarí dosiahnuť dohodu v nadväznosti na námietky v súvislosti so zemepisným označením, Komisia prijme pozíciu na základe postupu stanoveného v článku 57 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012.

(3)Táto dohoda by sa mala schváliť v mene Európskej únie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) a článkom 218 ods. 7,

Posúdenie vplyvu sa nevykonalo, keďže dohoda väčšinou aktualizuje a posilňuje existujúcu dohodu o partnerstve a spolupráci, a preto nezavedie významné nové oblasti spolupráce, ktoré by mali značný hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv. Očakávaný vplyv je predovšetkým politický – cieľom EÚ je posilniť politické smerovanie partnerskej krajiny a posilniť politický kapitál EÚ. Kirgizskej republike môže dohoda priniesť pozitívne sociálne dôsledky súvisiace najmä s plánovanými ustanoveniami o právnom štáte, ľudských právach a bezpečnosti. Nárast obchodu sa očakáva aj v dôsledku zlepšenia podnikateľského prostredia, pričom to však nepredstavuje žiadne riziko pre konkrétne priemyselné odvetvia žiadnej zo zmluvných strán, keďže Kirgizská republika a EÚ si nekonkurujú v rovnakých odvetviach. Ako sa uvádza v stratégii, vykonanie posúdenia vplyvu by neprinieslo dostatočnú pridanú hodnotu.

Dohoda sa vzťahuje na záležitosti patriace do právomoci EÚ a posilňuje politický dialóg a spoluprácu medzi EÚ a Kirgizskou republikou. Preto je potrebné prijať opatrenia na úrovni EÚ, a nie na úrovni členských štátov.

Treba poznamenať, že dohoda nezahŕňa oblasti, ktoré patria do právomoci členských štátov, a preto nie je potrebné, aby sa členské štáty EÚ stali zmluvnou stranou tejto dohody.

V tomto konkrétnom prípade dohoda sleduje dva hlavné ciele a obsahuje dve hlavné zložky, ktoré patria do oblasti rozvojovej spolupráce a spoločnej obchodnej politiky. Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by preto mali byť články 207 a 209 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

Z judikatúry vyplýva, že ak preskúmanie opatrenia EÚ preukáže, že toto opatrenie sleduje dvojaký cieľ alebo obsahuje dve zložky, a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno označiť za hlavný cieľ alebo hlavnú zložku, zatiaľ čo druhý cieľ alebo zložka má doplňujúcu povahu, musí byť opatrenie založené na jedinom právnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka. Ak sa naopak výnimočne preukáže, že opatrenie naraz sleduje viacero cieľov alebo má viac zložiek, ktoré sú nerozlučne spojené, a to bez toho, aby jeden cieľ alebo jedna zložka boli doplňujúcimi oproti ostatným takým spôsobom, že sa tak majú uplatniť rôzne ustanovenia Zmlúv, takéto opatrenie sa musí zakladať na rôznych príslušných právnych základoch (pozri v tomto zmysle rozsudky z 10. januára 2006, Komisia/Parlament a Rada, C-178/03, EU:C:2006:4, body 42 a 43; z 11. júna 2014, Komisia/Rada, C-377/12, EU:C:2014:1903, bod 34; zo 14. júna 2016, Parlament/Rada, C-263/14, EU:C:2016:435, bod 44 a zo 4. septembra 2018, Komisia/Rada (Kazachstan), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, bod 40).

Dohoda predstavuje dôležitý krok smerom k posilneniu politickej a hospodárskej spolupráce EÚ so Strednou Áziou. Prehĺbením politického dialógu a posilnením spolupráce v širokej škále oblastí bude základom účinnejšej dvojstrannej spolupráce medzi EÚ a Kirgizskou republikou. Dohoda je aj dôkazom, že EÚ môže komplexne rozvíjať vzťahy s členom Eurázijskej hospodárskej únie.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 6. 2022 COM(2022) 277 final PRÍLOHA

k návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie Posilnenej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej



NÁVRH

POSILNENEJ DOHODY O PARTNERSTVE A SPOLUPRÁCI

MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A KIRGIZSKOU REPUBLIKOU EURÓPSKA ÚNIA na jednej strane, KIRGIZSKÁ REPUBLIKA na strane druhej, ďalej len „zmluvné strany“, BERÚC DO ÚVAHY svoje silné väzby a spoločné hodnoty, BERÚC DO ÚVAHY svoje želanie posilniť vzájomne prospešnú spoluprácu nadviazanú v minulosti prostredníctvom Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej, podpísanej v Bruseli 9. februára 1995, BERÚC DO ÚVAHY svoje želanie zlepšiť svoje vzťahy tak, aby odrážali novú politickú a hospodársku realitu a pokrok vzájomného partnerstva, VYJADRUJÚC svoju spoločnú vôľu upevniť, prehĺbiť a diverzifikovať vzájomnú spoluprácu na všetkých úrovniach v dvojstranných, regionálnych a medzinárodných otázkach spoločného záujmu,



OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok posilniť presadzovanie, ochranu a uplatňovanie ľudských práv a základných slobôd a dodržiavanie demokratických zásad, zásad právneho štátu a dobrej správy vecí verejných, ako aj záväzok rozvíjať parlamentnú demokraciu, POTVRDZUJÚC svoj záväzok dodržiavať zásady stanovené v Charte Organizácie Spojených národov (ďalej len „charta OSN“), vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv prijatej rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/217 (III) A 10. decembra 1948 (ďalej len „VDĽP“), ako aj zásady stanovené Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“), a to najmä v Helsinskom záverečnom akte prijatom 1. augusta 1975 počas Konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Európe (ďalej len „Helsinský záverečný akt OBSE“), ako aj záväzok dodržiavať Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach prijatý rezolúciou Valného zhromaždenia OSN 2200A (XXI) 16. decembra 1966 a Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach prijatý rezolúciou Valného zhromaždenia OSN 2200A (XXI) 16. decembra 1966, ako aj zásady a normy medzinárodného práva, OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok aktívne podporovať medzinárodný mier a bezpečnosť a zapájať sa do účinného multilateralizmu a mierového urovnávania sporov, a to najmä spoluprácou v rámci OSN a OBSE, BERÚC DO ÚVAHY svoje želanie ďalej rozvíjať pravidelný politický dialóg o dvojstranných a medzinárodných otázkach spoločného záujmu, BERÚC DO ÚVAHY svoju oddanosť medzinárodným záväzkom s cieľom bojovať proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov,

BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok posilniť spoluprácu v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti vrátane boja proti korupcii, BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok prispieť prostredníctvom širokej spolupráce v širokom spektre oblastí spoločného záujmu k politickému, sociálno−ekonomickému a inštitucionálnemu rozvoju Kirgizskej republiky, BERÚC DO ÚVAHY svoju ochotu posilniť svoje hospodárske vzťahy na základe zásad slobodného trhového hospodárstva a vytvoriť prostredie priaznivé pre rozšírenie dvojstranných obchodných a investičných vzťahov a prepojenosti, BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok dodržiavať práva a povinnosti vyplývajúce z členstva vo Svetovej obchodnej organizácii (ďalej len „WTO“), ako aj svoj záväzok vykonávať tieto práva a povinnosti transparentným a nediskriminačným spôsobom, BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok dodržiavať zásadu udržateľného rozvoja a spolupracovať pri plnení cieľov výsledného dokumentu s názvom „Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj“ samitu OSN na prijatie rozvojového programu na obdobie po roku 2015, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN rezolúciou A/RES/70/1 z 25. septembra 2015 (ďalej len „Agenda 2030“), s náležitým ohľadom na ich vnútorné programy,



BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok zabezpečiť udržateľnosť a ochranu životného prostredia a vykonávanie mnohostranných environmentálnych dohôd, ktorých sú zmluvnými stranami, ako aj svoj záväzok posilniť spoluprácu v oblasti životného prostredia, znižovania rizika katastrof a vo všetkých oblastiach opatrení v oblasti klímy v súlade s cieľmi Parížskej dohody na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy prijatej 12. decembra 2015 (ďalej len „Parížska dohoda o zmene klímy“), BERÚC DO ÚVAHY svoj záväzok podporovať cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu, BERÚC NA VEDOMIE, že v tejto dohode sa v prípade potreby zohľadní osobitné postavenie Írska podľa Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a osobitné postavenie Dánska podľa Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k uvedeným zmluvám, SA DOHODLI TAKTO:

HLAVA I CIELE A VŠEOBECNÉ ZÁSADY ČLÁNOK 1 Ciele 1. Touto dohodou sa zakladá posilnené partnerstvo a spolupráca medzi zmluvnými stranami na základe spoločných hodnôt, spoločných záujmov a ambícií posilniť vzájomné vzťahy vo všetkých oblastiach uplatňovania tejto dohody, a to k vzájomnému prospechu zmluvných strán. 2. Táto spolupráca je procesom, ktorý prebieha medzi zmluvnými stranami a prispieva k udržateľnému rozvoju, mieru, stabilite a bezpečnosti prostredníctvom zvýšenej konvergencie, pokiaľ ide o zahraničnú a bezpečnostnú politiku, účinnú politickú a hospodársku spoluprácu a multilateralizmus.



ČLÁNOK 2 Všeobecné zásady 1. Dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd stanovených najmä v Charte OSN, vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v Helsinskom záverečnom akte a ďalších príslušných medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, na ktorých sa zmluvné strany zúčastňujú, ako aj zásad právneho štátu je základom vnútorných a medzinárodných politík oboch zmluvných strán a predstavuje základný prvok tejto dohody. 2. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že dodržiavajú zásady dobrej správy vecí verejných vrátane boja proti korupcii na všetkých úrovniach. 3. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať zásady slobodného trhového hospodárstva, podporovať udržateľný rozvoj a bojovať proti zmene klímy. 4. Zmluvné strany sa zaväzujú bojovať proti rôznym formám nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti a terorizmu, ako aj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „ZHN“) a ich nosičov a vyjadrujú svoju oddanosť účinnému multilateralizmu. 5. Zmluvné strany vykonávajú túto dohodu na základe spoločných hodnôt, zásad dialógu, vzájomnej dôvery a rešpektu, regionálnej spolupráce, účinného multilateralizmu a dodržiavania svojich medzinárodných záväzkov vyplývajúcich najmä z ich členstva v OSN a OBSE.

HLAVA II POLITICKÝ DIALÓG A REFORMY,

SPOLUPRÁCA V OBLASTI ZAHRANIČNEJ A BEZPEČNOSTNEJ POLITIKY

ČLÁNOK 3 Ciele politického dialógu Zmluvné strany rozvíjajú účinný politický dialóg vo všetkých oblastiach spoločného záujmu vrátane zahraničnej a bezpečnostnej politiky a vnútornej reformy. Ciele politického dialógu sú tieto: a) zvýšiť účinnosť politickej spolupráce a konvergencie, pokiaľ ide o zahraničnú a bezpečnostnú politiku, a podporovať, zachovávať a posilňovať mier a regionálnu a medzinárodnú stabilitu a bezpečnosť na základe účinného multilateralizmu; b) posilniť demokraciu a politický, udržateľný sociálno−ekonomický a inštitucionálny rozvoj v Kirgizskej republike; c) posilniť dodržiavanie demokratických zásad, zásad právneho štátu a dobrej správy vecí verejných, ľudských práv, základných slobôd a zásad nediskriminácie a zintenzívniť spoluprácu v týchto oblastiach;

d) rozvíjať dialóg a prehĺbiť spoluprácu v oblasti bezpečnosti a obrany; e) podporovať mierové riešenie konfliktov a zásady územnej celistvosti, nedotknuteľnosti hraníc, zvrchovanosti a nezávislosti; f) zlepšiť podmienky regionálnej spolupráce.

ČLÁNOK 4 Demokracia a právny štát Zmluvné strany posilnia dialóg a spoluprácu s cieľom: a) zabezpečiť uplatňovanie demokratických zásad a zásad právneho štátu; b) rozvíjať, upevňovať a zlepšovať stabilitu, účinnosť a zodpovednosť demokratických inštitúcií; c) vykonávať reformu súdnictva a práva a zasadzovať sa o účinné fungovanie inštitúcií v oblasti presadzovania práva a výkonu spravodlivosti s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup k spravodlivosti a právo na spravodlivý proces (vrátane procesných práv podozrivých, obvinených a obetí), a to v záujme zabezpečenia nezávislosti, zodpovednosti, kvality a efektívnosti súdnictva, prokuratúry a presadzovania práva;

d) podporovať elektronickú verejnú správu a realizovať reformu verejnej správy s cieľom vybudovať zodpovednú, efektívnu a transparentnú správu vecí verejných na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; e) posilňovať volebné procesy a kapacity volebných orgánov; f) zabezpečiť účinnosť boja proti korupcii na všetkých úrovniach.

ČLÁNOK 5 Ľudské práva a základné slobody Zmluvné strany spolupracujú pri presadzovaní a ochrane ľudských práv a základných slobôd a posilňujú dialóg a spoluprácu s cieľom: a) zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv, zásad nediskriminácie a práv osôb patriacich k menšinám a zraniteľným skupinám; b) zabezpečiť ochranu základných slobôd vrátane slobody prejavu, slobody zhromažďovania a združovania, slobody médií a slobody náboženského vyznania; c) podporovať hospodárske, sociálne a kultúrne práva; d) podporovať rodovú rovnosť, podporovať, chrániť a realizovať práva dievčat a žien, a to aj zabezpečením ich aktívnej účasti v súkromnej a verejnej sfére;

e) posilňovať vnútroštátne inštitúcie zaoberajúce sa ľudskými právami, a to aj prostredníctvom ich účasti na rozhodovacích procesoch; f) posilňovať spoluprácu v rámci orgánov Organizácie Spojených národov pre ľudské práva a osobitných postupov Rady pre ľudské práva vrátane náležitého nadviazania na ich odporúčania v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi zmluvných strán. ČLÁNOK 6

Občianska spoločnosť Zmluvné strany spolupracujú s cieľom posilniť občiansku spoločnosť a jej úlohu v hospodárskom, sociálnom a politickom rozvoji otvorenej demokratickej spoločnosti, a to najmä prostredníctvom: a) posilnenia kapacít, nezávislosti a plurality organizácií občianskej spoločnosti; b) podpory zapojenia občianskej spoločnosti do procesov tvorby práva a politík, a to nadviazaním otvoreného, transparentného a pravidelného dialógu medzi verejnými inštitúciami na jednej strane a zástupcami občianskej spoločnosti na strane druhej; c) podpory posilnených kontaktov, výmeny informácií a skúseností, a to aj prostredníctvom seminárov a konzultácií medzi všetkými sektormi občianskej spoločnosti Európskej únie a Kirgizskej republiky, a to na základe uplatňovania tejto dohody.

ČLÁNOK 7 Zahraničná a bezpečnostná politika 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoj záväzok dodržiavať zásady a normy medzinárodného práva vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte OSN a Helsinskom záverečnom akte OBSE, ako aj záväzok podporiť tieto zásady a normy v rámci svojich bilaterálnych a multilaterálnych vzťahov. 2. Zmluvné strany zintenzívnia vzájomný dialóg a spoluprácu v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane rôznych aspektov bezpečnostnej a obrannej politiky a budú sa venovať predovšetkým otázkam predchádzania konfliktom a krízového riadenia, znižovania rizika, kybernetickej bezpečnosti, efektívneho fungovania sektora bezpečnosti, regionálnej stability, odzbrojenia, nešírenia zbraní, kontroly zbraní a kontroly vývozu.

ČLÁNOK 8 Závažné trestné činy vyvolávajúce znepokojenie medzinárodného spoločenstva 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že najzávažnejšie trestné činy, ktoré znepokojujú medzinárodné spoločenstvo ako celok, nesmú zostať nepotrestané a že sa musí zabezpečiť ich účinné stíhanie, a to prijatím opatrení na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni.

2. Zmluvné strany považujú zriadenie a účinné fungovanie Medzinárodného trestného súdu za dôležitý krok vpred pre medzinárodný mier a spravodlivosť. Zmluvné strany posilnia spoluprácu pri podpore mieru a medzinárodnej spravodlivosti. Zmluvné strany podporujú univerzálnosť Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu a prerokujú otázku jeho ratifikácie a vykonávania, pričom zohľadnia svoje právne a ústavné rámce. 3. Zmluvné strany sa dohodli, že budú úzko spolupracovať, aby zabránili genocíde, zločinom proti ľudskosti a vojnovým zločinom, a to s použitím bilaterálnych a multilaterálnych rámcov. ČLÁNOK 9 Predchádzanie konfliktom a krízové riadenie Zmluvné strany spolupracujú pri predchádzaní konfliktom a krízovom riadení a vyvíjajú aktivity proti konfliktom v regióne s cieľom vytvoriť mierové a stabilné prostredie.

ČLÁNOK 10

Regionálna spolupráca a mierové riešenie konfliktov 1. Zmluvné strany zintenzívnia spoločné úsilie zamerané na zlepšenie podmienok ďalšej regionálnej spolupráce v kľúčových oblastiach, ako sú voda, energetika, životné prostredie a zmena klímy, integrované vodné hospodárstvo a hospodárenie s vodnými zdrojmi energie, riadenie hraníc, ktoré uľahčuje cezhraničný tok osôb a tovaru, a demokratický a udržateľný rozvoj, čím prispievajú k dobrým susedským vzťahom a k stabilite a bezpečnosti v Strednej Ázii. Zmluvné strany sa usilujú o mierové riešenie konfliktov. 2. Úsilie uvedené v odseku 1 sleduje cieľ udržania medzinárodného mieru a bezpečnosti zakotvený v Charte OSN, Helsinskom záverečnom akte OBSE a iných príslušných multilaterálnych nástrojoch, na ktorých sa zmluvné strany zúčastňujú.

ČLÁNOK 11 Boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia 1. Strany sa domnievajú, že šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov, či už sa poskytujú štátnym alebo neštátnym subjektom, predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb pre medzinárodnú stabilitu a bezpečnosť. Zmluvné strany sa preto zaväzujú spolupracovať a prispievať k boju proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov dôsledným plnením a vnútroštátnou implementáciou svojich existujúcich záväzkov, ktoré im vyplývajú z medzinárodných zmlúv a dohôd o odzbrojení a nešírení zbraní hromadného ničenia, ako aj ďalších príslušných medzinárodných záväzkov. Zmluvné strany sa dohodli, že toto ustanovenie predstavuje zásadný prvok tejto dohody. 2. Zmluvné strany sa ďalej dohodli, že budú spolupracovať a spoločne bojovať proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov, a to: a) prijatím krokov s cieľom podpísať alebo ratifikovať príslušné medzinárodné nástroje, alebo prípadne k takýmto nástrojom pristúpiť a v plnej miere uvedené nástroje vykonávať; b) zavedením účinného systému vnútroštátnych kontrol pri vývoze, ktoré sa budú týkať vývozu aj tranzitu tovaru súvisiaceho so zbraňami hromadného ničenia, vrátane kontroly konečného použitia, pokiaľ ide o technológie s dvojakým využitím ako zbraní hromadného ničenia, a určením účinných sankcií v prípade porušenia vývozných kontrol.

3. Zmluvné strany sa zaväzujú nadviazať pravidelný politický dialóg, ktorý bude dopĺňať a upevňovať uvedené prvky.

ČLÁNOK 12 Kontrola vývozu ručných zbraní, ľahkých zbraní a konvenčných zbraní 1. Zmluvné strany uznávajú, že nezákonná výroba, preprava a obeh ručných a ľahkých zbraní vrátane ich munície, ako aj ich nadmerné zhromažďovanie, nedostatočná správa, neprimerane zabezpečené zásoby a nekontrolované šírenie naďalej predstavujú závažnú hrozbu pre mier a medzinárodnú bezpečnosť. 2. Zmluvné strany sa dohodli, že budú dodržiavať a v plnom rozsahu plniť svoje príslušné záväzky v snahe riešiť problematiku nelegálneho obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami vrátane ich munície v súlade s existujúcimi medzinárodnými dohodami a rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN, ako aj svoje záväzky v rámci iných medzinárodných nástrojov platných v tejto oblasti, medzi ktoré patrí Akčný program OSN na predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami vo všetkých jeho aspektoch, na boj proti nemu a jeho odstránenie prijatý 20. júla 2001. 3. Zmluvné strany uznávajú význam vnútroštátnych kontrolných systémov v oblasti transferu konvenčných zbraní v súlade s existujúcimi medzinárodnými normami. Zmluvné strany uznávajú, že je dôležité zodpovedne uplatňovať takéto kontroly, pretože prispievajú k medzinárodnému a regionálnemu mieru, bezpečnosti a stabilite a k znižovaniu ľudského utrpenia, ako aj k zabráneniu odkláňaniu konvenčných zbraní. 4. Zmluvné strany sa preto zaväzujú spolupracovať a zabezpečiť koordináciu, komplementárnosť a synergiu svojho úsilia o reguláciu alebo zlepšenie regulácie medzinárodného obchodu s konvenčnými zbraňami a o predchádzanie nedovolenému obchodovaniu so zbraňami, boj proti nemu a jeho odstránenie. Dohodli sa na nadviazaní pravidelného politického dialógu, ktorý bude sprevádzať a upevňovať tento záväzok.

HLAVA III SPRAVODLIVOSŤ, SLOBODA A BEZPEČNOSŤ

ČLÁNOK 13 Ochrana osobných údajov 1. Zmluvné strany uznávajú, že je dôležité podporovať a zaručiť základné práva na súkromie a ochranu osobných údajov, ktoré sú ústredným faktorom z hľadiska dôvery občanov v digitálne hospodárstvo a kľúčovým prvkom ďalšieho rozvoja obchodných výmen a spolupráce v oblasti presadzovania práva. 2. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu a presadzovanie týchto práv, a to aj v kontexte predchádzania terorizmu a inej nadnárodnej trestnej činnosti a boja proti nim. Spolupráca môže zahŕňať budovanie kapacít, technickú pomoc a výmenu informácií a odborných znalostí, ako aj iné formy spolupráce.

3. Zmluvné strany spolupracujú v záujme zabezpečenia vysokej úrovne ochrany osobných údajov, a to prostredníctvom výmeny najlepších postupov a skúseností, pričom zohľadňujú európske a medzinárodné právne nástroje a normy. V záujme uľahčenia spolupráce sa Kirgizská republika bude usilovať o pristúpenie k Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov z 28. januára 1981 a k Dodatkovému protokolu k Dohovoru o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúcemu sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov z 8. novembra 2001, ako aj o ich vykonávanie. ČLÁNOK 14 Spolupráca v oblasti migrácie, azylu a riadenia hraníc 1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že je dôležité nadviazať komplexný dialóg o všetkých otázkach súvisiacich s migráciou, čo zahŕňa prípadne aj otázku legálnej migrácie, o medzinárodnej ochrane a boji proti nelegálnej migrácii, ako aj o boji proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi. 2. Spolupráca sa zakladá na posúdení špecifických potrieb, ktoré sa uskutoční prostredníctvom vzájomnej konzultácie medzi zmluvnými stranami, a bude sa realizovať v súlade s ich príslušnými platnými právnymi predpismi. Zameria sa predovšetkým na:

a) riešenie hlavných príčin migrácie;

b) vypracovanie a vykonávanie vnútroštátnych právnych predpisov a postupov týkajúcich sa medzinárodnej ochrany s cieľom splniť ustanovenia Dohovoru o právnom postavení utečencov prijatého 28. júla 1951 a Protokolu týkajúceho sa právneho postavenia utečencov z 31. januára 1967; c) pripomínanie newyorského vyhlásenia pre utečencov a migrantov prijatého rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/71/1 z 19. septembra 2016; d) pravidlá povolenia vstupu, ako aj na práva a status osôb, ktorým bol povolený vstup, na spravodlivé zaobchádzanie s cudzincami s oprávneným pobytom a ich integráciu, vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj na opatrenia proti rasizmu a xenofóbii; e) vytvorenie účinnej a preventívnej politiky zameranej na boj proti nelegálnej migrácii, prevádzačstvu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi vrátane spôsobov boja proti zločineckým sieťam prevádzačov migrantov a obchodníkov s ľuďmi a spôsobov ochrany obetí takéhoto obchodovania v rámci príslušných medzinárodných nástrojov; f) otázky ako organizácia, odborná príprava, najlepšie postupy a ostatné operačné opatrenia v oblastiach riadenia migrácie, a predovšetkým pokiaľ ide o nelegálnu migráciu, ako aj na otázky bezpečnosti dokladov, vízovej politiky a systémov správy hraníc a systémov pre informácie o migrácii.

ČLÁNOK 15 Readmisia a boj proti nelegálnej migrácii 1. V rámci svojej spolupráce pri predchádzaní nelegálnej migrácii sa zmluvné strany dohodli, že: a) Kirgizská republika prijme späť všetkých svojich štátnych príslušníkov, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať platné podmienky na vstup, zdržiavanie sa alebo pobyt na území niektorého z členských štátov Európskej únie, a to na požiadanie daného štátu a bez ďalších formalít;

b) každý členský štát Európskej únie prijme späť všetkých svojich štátnych príslušníkov, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať platné podmienky na vstup, zdržiavanie sa alebo pobyt na území Kirgizskej republiky, a to na jej požiadanie a bez ďalších formalít;

c) členské štáty Európskej únie a Kirgizská republika poskytnú svojim štátnym príslušníkom na takéto účely príslušné cestovné doklady alebo akceptujú používanie európskeho cestovného dokladu zavedeného v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1953 na účely návratu. Ak osoba, ktorá sa má prijať späť, nie je držiteľom žiadnych dokladov ani iných dokumentov potvrdzujúcich jej štátnu príslušnosť, príslušné diplomatické a konzulárne zastúpenia dotknutého členského štátu alebo Kirgizskej republiky budú na požiadanie Kirgizskej republiky alebo na požiadanie dotknutého členského plne spolupracovať s cieľom zistiť štátnu príslušnosť dotknutej osoby. 2. Zmluvné strany sa dohodli, že na požiadanie uzavrú dohodu medzi Európskou úniou a Kirgizskou republikou, ktorou sa budú upravovať osobitné povinnosti členských štátov Európskej únie a Kirgizskej republiky týkajúce sa readmisie, vrátane podrobných ustanovení o readmisii štátnych príslušníkov iných krajín a osôb bez štátnej príslušnosti. Zmluvné strany môžu podľa okolností zvážiť aj prípadné rokovanie o dohode medzi Európskou úniou a Kirgizskou republikou o zjednodušení vízového režimu pre občanov Európskej únie a Kirgizskej republiky.

ČLÁNOK 16 Boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu 1. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom zabrániť využívaniu svojich finančných inštitúcií a určených nefinančných podnikov a profesií na pranie príjmov z trestnej činnosti a financovanie terorizmu a účinne bojovať proti takémuto využívaniu. 2. Na tento účel si vymieňajú informácie v rámci svojich príslušných právnych predpisov a spolupracujú s cieľom zabezpečiť účinné a úplné vykonávanie odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF) a iných noriem prijatých príslušnými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v tejto oblasti. Takáto spolupráca môže okrem iného zahŕňať identifikáciu, sledovanie, zadržanie, konfiškáciu a vymáhanie majetku alebo finančných prostriedkov pochádzajúcich z príjmov z trestnej činnosti. ČLÁNOK 17 Nelegálne drogy

1. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom zabezpečiť vyvážený, na dôkazoch založený a integrovaný prístup k nelegálnym drogám, ako aj k novým psychoaktívnym látkam.

2. Politiky a opatrenia súvisiace s drogami sú zamerané na posilnenie štruktúr na prevenciu a riešenie problému nelegálnych drog, zníženie ponuky nelegálnych drog, obmedzenie obchodovania s nimi a dopytu po nich a na riešenie zdravotných a sociálnych dôsledkov užívania nelegálnych drog s cieľom znížiť škody. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom zabrániť zneužívaniu chemických prekurzorov používaných na nedovolenú výrobu omamných látok a psychotropných a nových psychoaktívnych látok. 3. Zmluvné strany sa dohodnú na metódach spolupráce potrebných na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 1. Opatrenia sa zakladajú na spoločne dohodnutých zásadách stanovených v príslušných dohovoroch OSN o kontrole drog a na odporúčaniach uvedených vo výslednom dokumente s názvom „Náš spoločný záväzok účinne riešiť celosvetový problém s drogami a bojovať proti nemu“, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 19. apríla 2016 rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/S−30/1 a ktorý je najnovším medzinárodným konsenzom o medzinárodnej protidrogovej politike; predmetný dokument slúži na posúdenie toho, ako ďaleko sa postúpilo pri plnení záväzkov prijatých s cieľom spoločne riešiť celosvetový drogový problém a bojovať proti nemu. ČLÁNOK 18 Boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii 1. Zmluvné strany spolupracujú pri predchádzaní trestnej činnosti a nezákonnej činnosti a pri boji proti nim, a to aj pokiaľ ide o nadnárodné činnosti, či už organizované alebo iné, ako je napríklad: a) prevádzačstvo migrantov a obchodovanie s ľuďmi;

b) pašovanie strelných zbraní a obchodovanie so strelnými zbraňami vrátane ručných a ľahkých zbraní; c) pašovanie nelegálnych drog a obchodovanie s nelegálnymi drogami;

d) pašovanie tovaru a obchod s pašovaným tovarom; e) nezákonná hospodárska a finančná činnosť, ako je napríklad falšovanie, daňové podvody a podvody pri verejnom obstarávaní; f) defraudácia v rámci projektov financovaných medzinárodnými darcami; g) aktívna a pasívna korupcia, a to v súkromnom aj verejnom sektore; h) falšovanie dokladov a predkladanie nepravdivých vyhlásení i) počítačová kriminalita. 2. Zmluvné strany posilnia dvojstrannú, regionálnu a medzinárodnú spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva vrátane odbornej prípravy a výmeny skúseností. Zmluvné strany účinne vykonávajú príslušné medzinárodné normy, najmä tie, ktoré sú zakotvené v Dohovore Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu prijatom rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/55/25 z 8. januára 2001 a protokoloch k uvedenému dohovoru.

3. Zmluvné strany spolupracujú pri predchádzaní korupcii a boji proti nej v súlade s príslušnými medzinárodnými normami, najmä s tými, ktoré sú zakotvené v Dohovore Organizácie Spojených národov proti korupcii prijatom rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/58/4 z 31. októbra 2003, a v súlade s odporúčaniami vyplývajúcimi z hodnotení uvedeného dohovoru. ČLÁNOK 19 Boj proti terorizmu

1. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že je dôležité bojovať proti terorizmu a predchádzať terorizmu, a dohodli sa, že budú spolupracovať na bilaterálnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni s cieľom predchádzať terorizmu vo všetkých jeho formách a prejavoch a bojovať proti nemu. 2. Zmluvné strany sa dohodli, že je dôležité, aby sa boj proti terorizmu uskutočňoval pri úplnom dodržiavaní zásad právneho štátu a v plnom súlade s medzinárodným právom vrátane medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, medzinárodného utečeneckého práva a medzinárodného humanitárneho práva, zásad Charty OSN a všetkých príslušných medzinárodných nástrojov súvisiacich s bojom proti terorizmu. 3. Zmluvné strany zdôrazňujú význam, ktorý má všeobecná ratifikácia a vykonávanie dohovorov a protokolov OSN v oblasti boja proti terorizmu. Zmluvné strany sa dohodli, že budú podporovať dialóg o návrhu komplexného dohovoru o medzinárodnom terorizme a spolupracovať pri vykonávaní globálnej stratégie OSN pre boj proti terorizmu prijatej rezolúciou Valného zhromaždenia OSN A/RES/60/288 z 8. septembra 2006, ako aj všetkých príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN.

4. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú, že je dôležité, aby sa prístup k boju proti terorizmu zakladal na presadzovaní práva a pôsobení súdnych orgánov, a dohodli sa na spolupráci v oblasti predchádzania terorizmu a jeho potláčania, a to najmä: a) výmenou informácií o teroristických skupinách a teroristoch, ako aj o ich podporných sieťach, a to v súlade s medzinárodnými a vnútroštátnymi právnymi predpismi, najmä pokiaľ ide o ochranu údajov a súkromia; b) výmenou skúseností, pokiaľ ide o predchádzanie terorizmu a jeho potláčanie, prostriedky a metódy a ich technické aspekty vrátane odbornej prípravy, v súlade s uplatniteľným právom; c) výmenou názorov na radikalizáciu a nábor a spôsobov boja proti radikalizácii, ako aj podporou deradikalizácie a rehabilitácie; d) výmenou názorov a skúseností v súvislosti s cezhraničným pohybom a cestovaním osôb podozrivých z terorizmu, ako aj s teroristickými hrozbami; e) spoločným využívaním najlepších postupov, pokiaľ ide o ochranu ľudských práv v rámci boja proti terorizmu, a to najmä v rámci trestných konaní; f) zabezpečením kriminalizácie teroristických trestných činov a prijatím opatrení na boj proti financovaniu terorizmu;



g) prijímaním opatrení proti hrozbe chemického, biologického, rádiologického a jadrového terorizmu a prijímaním opatrení potrebných na predchádzanie nadobúdaniu, transferu a používaniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov na teroristické účely, ako aj opatrení na predchádzanie nezákonným činom zameraným proti vysokorizikovým chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým zariadeniam. 5. Spolupráca sa bude zakladať na príslušných dostupných hodnoteniach a uskutočňovať na základe vzájomných konzultácií medzi zmluvnými stranami. ČLÁNOK 20 Justičná a právna spolupráca 1. Zmluvné strany posilnia existujúcu spoluprácu v oblasti vzájomnej právnej pomoci a extradície na základe príslušných medzinárodných dohôd. Zmluvné strany posilnia existujúce mechanizmy a v prípade potreby zvážia vypracovanie nových mechanizmov na uľahčenie medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti. Takáto spolupráca bude podľa potreby zahŕňať pristúpenie k príslušným medzinárodným nástrojom a ich vykonávanie, a taktiež aj užšiu spoluprácu s Eurojustom. 2. Zmluvné strany rozvíjajú justičnú a právnu spoluprácu v občianskych a obchodných veciach, a to najmä pokiaľ ide o dojednávanie, ratifikáciu a vykonávanie multilaterálnych dohovorov o justičnej spolupráci v občianskych veciach vrátane dohovorov Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného.

ČLÁNOK 21 Konzulárna ochrana Diplomatické a konzulárne orgány ktoréhokoľvek zastúpeného členského štátu Európskej únie poskytnú ochranu každému občanovi členského štátu Európskej únie, ktorý nemá v Kirgizskej republike stále zastúpenie schopné účinne poskytnúť konzulárnu ochranu v danom prípade, a to za rovnakých podmienok ako štátnym príslušníkom daného členského štátu.

S cieľom zaviesť koordinovaný postup umožňujúci štátnym príslušníkom Kirgizskej republiky získať konzulárnu ochranu v členských štátoch Európskej únie, v ktorých Kirgizská republika nemá stále zastúpenie schopné účinne poskytovať konzulárnu ochranu v danom prípade, sa upúšťa od požiadavky, aby konzulárne úrady Kirgizskej republiky usadené v členskom štáte Európskej únie poskytovali oznámenie podľa článku 7 Viedenského dohovoru o konzulárnych stykoch prijatého 24. apríla 1963.



Hlava IV OBCHOD A ZÁLEŽITOSTI SÚVISIACE S OBCHODOM KAPITOLA 1 HORIZONTÁLNE USTANOVENIA ČLÁNOK 22 Ciele Ciele tejto hlavy sú:

a) rozširovanie, diverzifikácia a uľahčovanie obchodu medzi zmluvnými stranami, najmä prostredníctvom ustanovení týkajúcich sa colných postupov a uľahčenia obchodu, technických prekážok obchodu, ako aj sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, pričom sa zachová právo každej zmluvnej strany prijímať právne predpisy s cieľom dosiahnuť ciele verejnej politiky; b) uľahčenie obchodu so službami a investícií medzi zmluvnými stranami, a to aj prostredníctvom voľného prevodu bežných platieb a pohybu kapitálu;

c) efektívne a recipročné otvorenie trhov verejného obstarávania zmluvných strán; d) podpora inovácie a tvorivosti zabezpečením primeranej a účinnej ochrany všetkých práv duševného vlastníctva; e) podpora podmienok posilňujúcich nenarušenú hospodársku súťaž v hospodárskych činnostiach zmluvných strán, najmä pokiaľ ide o obchod a investície medzi nimi; f) rozvoj medzinárodného obchodu spôsobom, ktorý prispieva k udržateľnému rozvoju v jeho hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozmere; g) vytvorenie účinného, spravodlivého a predvídateľného mechanizmu na urovnávanie sporov týkajúcich sa výkladu a uplatňovania tejto hlavy. ČLÁNOK 23 Vymedzenie pojmov Na účely tejto hlavy sa použije toto vymedzenie pojmov:

a) „dohoda o poľnohospodárstve“ je Dohoda o poľnohospodárstve obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO;

b) „dohoda o dovoznom licenčnom konaní“ je Dohoda o dovoznom licenčnom konaní obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; c) „antidumpingová dohoda“ je Dohoda o uplatňovaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; d) „dni“ sú kalendárne dni vrátane víkendov a sviatkov; e) „Zmluva o energetickej charte“ je Zmluva o energetickej charte podpísaná v Lisabone 17. decembra 1994; f) „existujúci“ je účinný v deň nadobudnutia platnosti tejto dohody; g) „dohoda GATT 1994“ je Všeobecná dohoda o clách a obchode 1994 obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; h) „dohoda GATS“ je Všeobecná dohoda o obchode so službami obsiahnutá v prílohe 1B k Dohode o založení WTO; i) „opatrenie“ zahŕňa akékoľvek opatrenie zmluvnej strany, či už vo forme zákona, iného právneho predpisu, pravidla, postupu, rozhodnutia, správneho opatrenia alebo v akýchkoľvek iných formách;

j) „opatrenia zmluvnej strany“ sú opatrenia prijaté alebo zachovávané:

i) ústrednou alebo regionálnou štátnou správou, miestnou samosprávou alebo ich orgánmi a ii) mimovládnymi orgánmi pri výkone právomocí delegovaných na ne ústrednou alebo regionálnou štátnou správou, miestnou samosprávou alebo ich orgánmi; k) „osoba“ je fyzická osoba alebo právnická osoba; l) „revidovaný Kjótsky dohovor“ je Medzinárodný dohovor o zjednodušení a zladení colných režimov podpísaný 18. mája 1973 v Kjóte v znení zmien; m) „dohoda o ochranných opatreniach“ je Dohoda o ochranných opatreniach obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; n) „dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach“ je Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; o) „dohoda SPS“ je Dohoda o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO; p) „dohoda TBT“ je Dohoda o technických prekážkach obchodu obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO;

q) „tretia krajina“ je krajina alebo územie mimo geografického rozsahu pôsobnosti tejto dohody; r) „dohoda o uľahčení obchodu“ je Dohoda o uľahčení obchodu obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení WTO;

s) „dohoda TRIPS“ je Dohoda o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva obsiahnutá v prílohe 1C k Dohode o založení WTO; t) „Viedenský dohovor o zmluvnom práve“ je Viedenský dohovor o zmluvnom práve podpísaný 23. mája 1969 vo Viedni; u) „Vyhlásenie Svetovej colnej organizácie z Arushe“ je vyhlásenie Rady pre colnú spoluprácu o integrite v colnej oblasti podpísané 7. júla 1993 v Arushe v Tanzánii; v) „WTO“ je Svetová obchodná organizácia; w) „dohoda WTO“ je Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie, podpísaná 15. apríla 1994 v Marrákéši.

ČLÁNOK 24 Vzťah k iným medzinárodným dohodám 1. Zmluvné strany si potvrdzujú svoje vzájomné práva a povinnosti, ktoré im vyplývajú z Dohody o založení WTO a akýchkoľvek iných dohôd, na ktorých sa zmluvné strany zúčastňujú. 2. Žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že sa ním zmluvným stranám ukladá povinnosť konať spôsobom, ktorý by bol v rozpore s ich záväzkami vyplývajúcimi z Dohody o založení WTO.

ČLÁNOK 25 Odkazy na zákony a iné právne predpisy a iné dohody 1. Ak nie je uvedené inak, akýkoľvek odkaz v tejto hlave na zákony a iné právne predpisy, či už všeobecne alebo s odkazom na konkrétny zákon, nariadenie alebo smernicu, sa považuje za odkaz na zmenené zákony a iné právne predpisy. 2. Ak nie je uvedené inak, akýkoľvek odkaz alebo začlenenie do tejto hlavy prostredníctvom odkazu na iné dohody alebo právne nástroje, a to vcelku alebo sčasti, sa vykladá tak, že zahŕňa: a) súvisiace prílohy, protokoly, poznámky pod čiarou, vysvetľujúce poznámky a vysvetlivky a

b) následné dohody, ktorých zmluvnými stranami sú zmluvné strany, resp. zmeny, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné, s výnimkou prípadov, keď odkaz potvrdzuje existujúce práva. ČLÁNOK 26 Právo podať žalobu podľa vnútroštátneho práva Zmluvná strana nesmie v rámci svojich právnych predpisov stanoviť právo na podanie žaloby proti druhej zmluvnej strane z dôvodu, že určité opatrenie tejto druhej zmluvnej strany nie je v súlade s touto dohodou.

ČLÁNOK 27 Osobitné úlohy Rady pre spoluprácu konajúcej v zložení pre otázky obchodu 1. Keď Rada pre spoluprácu plní ktorúkoľvek z úloh, ktoré jej boli zverené v súvislosti s touto hlavou, skladá sa zo zástupcov zmluvných strán zodpovedných za záležitosti súvisiace s obchodom v súlade s príslušnými právnymi rámcami zmluvných strán, resp. zo zástupcov nimi určených.

2. Rada pre spoluprácu konajúca v zložení pre otázky obchodu: a) má právomoc prijímať rozhodnutia na základe vzájomného súhlasu s náležitým ohľadom na ukončenie príslušných vnútorných postupov zmluvných strán, ako sa stanovuje v ich právnych predpisoch, s cieľom aktualizovať alebo zmeniť: i) prílohu 2; ii) prílohy 8−A, 8−B a 8−C; iii) prílohu 9; iv) prílohy 14−A a 14−B; v) protokol I.

Ak sa zmluvné strany nedohodnú inak, takéto aktualizácie a zmeny sa potvrdia výmenou diplomatických nót medzi zmluvnými stranami a tak nadobudnú platnosť; b) môže prijímať rozhodnutia o výklade ustanovení tejto hlavy; c) môže prijímať rozhodnutia o zriadení ďalších podvýborov popri podvýboroch zriadených v tejto hlave, ktoré budú zložené zo zástupcov zmluvných strán, a preniesť na ne úlohy v rámci svojej právomoci; Rada pre spoluprácu sa okrem toho môže rozhodnúť upraviť úlohy, ktoré boli prenesené na podvýbory ním zriaďované, pričom ich môže aj rozpustiť.

3. Rada pre spoluprácu konajúca v zložení pre otázky obchodu prijíma rozhodnutia a vydáva náležité odporúčania po ukončení príslušných vnútorných postupov zmluvných strán, ako sa stanovuje v ich právnych predpisoch. 4. Ak nie sú k dispozícii zasadnutia Rady pre spoluprácu, rozhodnutia uvedené v odseku 2 sa môžu prijímať písomným postupom. ČLÁNOK 28 Osobitné úlohy Výboru pre spoluprácu konajúceho v zložení pre otázky obchodu 1. Keď Výbor pre spoluprácu plní ktorúkoľvek z úloh, ktoré mu boli zverené v tejto hlave, skladá sa zo zástupcov zmluvných strán zodpovedných za záležitosti súvisiace s obchodom, resp. zo zástupcov nimi určených. 2. Výbor pre spoluprácu konajúci v zložení pre otázky obchodu, plní najmä tieto úlohy:

a) pomáha Rade pre spoluprácu pri plnení jej úloh týkajúcich sa záležitostí súvisiacich s obchodom; b) zodpovedá za riadne vykonávanie a uplatňovanie tejto hlavy; v tejto súvislosti a bez toho, aby boli dotknuté práva stanovené v kapitole 14, môže ktorákoľvek zmluvná strana predložiť na prerokovanie vo Výbore pre spoluprácu akúkoľvek otázku týkajúcu sa uplatňovania alebo výkladu tejto hlavy;

c) podľa potreby dohliada na ďalšie rozvíjanie tejto hlavy a hodnotí výsledky získané z jej uplatňovania; d) hľadá vhodné spôsoby prevencie a riešenia problémov, ktoré by inak mohli vzniknúť v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto hlava, a e) dohliada na prácu všetkých podvýborov zriadených podľa tejto hlavy. 3. Výbor pre spoluprácu môže pri plnení svojich úloh podľa odseku 2 tohto článku predkladať návrhy týkajúce sa potreby prijať rozhodnutia o aktualizáciách alebo zmenách uvedených v článku 27 ods. 2 písm. a) alebo podávať výklady uvedené v článku 27 ods. 2 písm. b), ak zasadnutia Rady pre spoluprácu nie sú k dispozícii. 4. Výbor pre spoluprácu konajúci v zložení pre otázky obchodu prijíma rozhodnutia a vydáva vhodné odporúčania po ukončení príslušných vnútorných postupov zmluvných strán, ako sa stanovuje v ich právnych predpisoch. ČLÁNOK 29 Koordinátori 1. Európska únia a Kirgizská republika vymenujú koordinátora pre túto hlavu do 60 dní od nadobudnutia platnosti tejto dohody a navzájom si oznámia príslušné kontaktné údaje.



2. Koordinátori spoločne vypracúvajú programy rokovaní a uskutočňujú všetky ostatné prípravné práce pre zasadnutia Rady pre spoluprácu a Výboru pre spoluprácu v súlade s touto kapitolou a podľa potreby vykonávajú kroky v nadväznosti na rozhodnutia týchto orgánov. ČLÁNOK 30 Podvýbory 1. Podvýbory budú pozostávať zo zástupcov Európskej únie na jednej strane a zo zástupcov Kirgizskej republiky na strane druhej. 2. Podvýbory zasadnú do jedného roka odo dňa nadobudnutia platnosti tejto dohody a potom raz ročne alebo na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany, resp. Výboru pre spoluprácu na primeranej úrovni. V prípade, že ide o stretnutie s osobnou účasťou, stretnutia sa uskutočnia striedavo v Bruseli alebo Biškeku. Stretnutia sa takisto môžu uskutočniť aj prostredníctvom technických prostriedkov, ktoré majú zmluvné strany k dispozícii. 3. Podvýborom spolupredsedajú zástupcovia zmluvných strán.

KAPITOLA 2 OBCHOD S TOVAROM

Článok 31 Rozsah pôsobnosti Pokiaľ sa v tejto dohode nestanovuje inak, táto kapitola sa vzťahuje na obchod s tovarom zmluvnej strany. Článok 32 Vymedzenie pojmov Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a) „konzulárna transakcia“ je postup získania konzulárnej faktúry alebo konzulárneho víza od konzula dovážajúcej zmluvnej strany na území vyvážajúcej zmluvnej strany alebo na území tretej strany k obchodnej faktúre, osvedčeniu o pôvode, zoznamu tovaru, vývoznému vyhláseniu odosielateľa alebo k akýmkoľvek iným colným dokladom v spojení s dovozom tovaru;

b) „clo“ je akékoľvek clo alebo platba akéhokoľvek druhu, ukladané či ukladaná na dovoz tovaru alebo v súvislosti s ním; nezahŕňa: i) platbu zodpovedajúcu vnútroštátnej dani uloženej v súlade s ustanoveniami článku 34; ii) antidumpingové, osobitné ochranné, vyrovnávacie alebo ochranné clo uplatňované v súlade s dohodou GATT 1994, antidumpingovou dohodou, dohodou o poľnohospodárstve, dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a dohodou o ochranných opatreniach;

iii) poplatky alebo iné platby uložené na dovoz alebo v súvislosti s dovozom tovaru, ktoré sú obmedzené do výšky približných nákladov na poskytnuté služby; c) „vývozné licenčné konanie“ je administratívny postup, pri ktorom sa vyžaduje predloženie žiadosti alebo iných dokumentov (iných než sa zvyčajne vyžadujú na účely colného konania) príslušnému správnemu orgánu alebo orgánom ako predbežná podmienka vývozu z územia vyvážajúcej zmluvnej strany; d) „tovar zmluvnej strany“ je domáci tovar v zmysle dohody GATT 1994; e) „harmonizovaný systém“ alebo „HS“ je harmonizovaný systém opisu a označovania tovaru vypracovaný Svetovou colnou organizáciou vrátane všetkých právnych poznámok k nemu a všetkých jeho zmien;

f) „dovozné licenčné konanie“ je administratívny postup, pri ktorom sa vyžaduje predloženie žiadosti alebo iných dokumentov (iných než sa zvyčajne vyžadujú na účely colného konania) príslušnému správnemu orgánu alebo orgánom ako predbežná podmienka dovozu na územie dovážajúcej zmluvnej strany; g) „repasovaný tovar“ je tovar zatriedený v kapitolách 84, 85, 87, 90 alebo v položke 9402 harmonizovaného systému, ktorý: i) úplne alebo čiastočne pozostáva z dielov získaných z tovaru, ktorý bol predtým použitý; ii) má podobné výkonnostné a pracovné podmienky v porovnaní s rovnocenným tovarom v novom stave a iii) na ktorý sa dáva rovnaká záruka ako na ekvivalentný tovar v novom stave.

Článok 33 Zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod 1. Každá zo zmluvných strán udelí zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod tovaru druhej zmluvnej strany v súlade s článkom I dohody GATT 1994 vrátane poznámok a doplňujúcich ustanovení k uvedenému článku, ktorý je mutatis mutandis začlenený do tejto dohody a stáva sa jej súčasťou.

2. Odsek 1 sa nevzťahuje na preferenčné zaobchádzanie poskytnuté ktoroukoľvek zmluvnou stranou na tovar tretej krajiny v súlade s Dohodou o založení WTO. Článok 34 Národné zaobchádzanie Každá zo zmluvných strán poskytne národné zaobchádzanie tovaru druhej zmluvnej strany v súlade s článkom III dohody GATT 1994 a poznámkami a doplňujúcimi ustanoveniami k uvedenému článku. Na tento účel sa článok III dohody GATT 1994 a poznámky a doplňujúce ustanovenia k uvedenému článku mutatis mutandis začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou. Článok 35 Dovozné a vývozné obmedzenia

Žiadna zo zmluvných strán nezavedie ani neponechá v platnosti žiadne zákazy či obmedzenia na dovoz akéhokoľvek tovaru druhej zmluvnej strany alebo na vývoz alebo predaj na vývoz akéhokoľvek tovaru určeného pre územie druhej zmluvnej strany okrem ciel, daní alebo iných poplatkov, či už sa uplatňujú formou kvót, dovozných alebo vývozných licencií alebo iných opatrení, s výnimkou zákazov a obmedzení v súlade s článkom XI dohody GATT 1994 a poznámkami a doplňujúcimi ustanoveniami k uvedenému článku. Na tento účel sa článok XI dohody GATT 1994 a poznámky a doplňujúce ustanovenia k uvedenému článku mutatis mutandis začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou.

Článok 36 Vývozné clá, dane alebo iné poplatky 1. Žiadna zmluvná strana nezavedie ani neponechá v platnosti žiadne clo, daň alebo inú platbu akéhokoľvek druhu na vývoz iného tovaru do druhej zmluvnej strany alebo v súvislosti s ním, ani žiadne iné opatrenia s rovnocenným účinkom, než na tovar v súlade so zoznamom uvedeným v prílohe 2. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na tovar v tranzite cez územie zmluvnej strany v zmysle článku V dohody GATT 1994, ani na tovar, ktorý bol v súlade s medzinárodnou dohodou medzi Kirgizskou republikou a treťou stranou dovezený do Kirgizskej republiky bez uloženia vývozných ciel, ktoré by inak mohla táto tretia strana uložiť na vývoz do Európskej únie v súlade s prípadným zoznamom koncesií tejto tretej strany pripojeným k dohode GATT 1994, resp. s akýmikoľvek dvojstrannými záväzkami vo vzťahu s Európskou úniou. 2. Žiadne z ustanovení tohto článku nebráni zmluvnej strane uložiť na vývoz tovaru do druhej zmluvnej strany poplatok alebo platbu, ktoré sú povolené podľa článku 38. Článok 37 Kontrola vývozu položiek s dvojakým použitím Zmluvné strany si vymieňajú informácie a najlepšie postupy týkajúce sa kontrol vývozu položiek s dvojakým použitím s cieľom podporiť konvergenciu kontrol vývozu Európskej únie a Kirgizskej republiky.

Článok 38

Poplatky a formality 1. Článok VIII dohody GATT 1994 a vysvetľujúce poznámky k nemu, ako aj všetky výnimky a oslobodenia z povinností a úľavy stanovené v článku VIII dohody GATT 1994 uplatniteľné podľa Dohody o založení WTO sa mutatis mutandis začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou. 2. Každá zmluvná strana bezodkladne uverejní všetky poplatky a platby, ktoré ukladá v súvislosti s dovozom alebo vývozom, a to tak, aby sa s nimi mohli štátne správy, obchodníci a iné zainteresované strany oboznámiť. 3. Každá zmluvná strana pravidelne preskúma poplatky a platby, ktoré ukladá, s cieľom dosiahnuť zníženie ich počtu a rôznorodosti, ak je to uskutočniteľné. 4. Žiadna zmluvná strana nebude v súvislosti s dovozom akéhokoľvek tovaru druhej zmluvnej strany vyžadovať konzulárne transakcie a ani súvisiace poplatky a platby.

Článok 39 Repasovaný tovar 1. Zmluvná strana sa bude usilovať poskytnúť repasovanému tovaru druhej zmluvnej strany zaobchádzanie, ktoré nie je menej priaznivé než zaobchádzanie, ktoré táto zmluvná strana poskytuje rovnocennému tovaru v novom stave. 2. Ak zmluvná strana zavedie alebo ponechá v platnosti zákazy alebo obmedzenia na dovoz a vývoz použitého tovaru, bude sa usilovať neuplatňovať tieto opatrenia na repasovaný tovar.

3. Zmluvná strana môže vyžadovať, aby bol repasovaný tovar označený ako repasovaný tovar v prípade jeho distribúcie alebo predaja na jej území a aby spĺňal všetky platné technické požiadavky, ktoré sa vzťahujú na rovnocenný tovar v novom stave. Článok 40 Dočasné použitie tovaru Zmluvná strana poskytne druhej zmluvnej strane oslobodenie od dovozných poplatkov a ciel na tovar prepustený do režimu dočasného použitia, a to v prípadoch a podľa postupov stanovených akýmkoľvek medzinárodným dohovorom o prepustení tovaru do režimu dočasného použitia, ktorý je pre ňu záväzný. Táto výnimka sa uplatňuje v súlade s právnymi predpismi jednotlivých zmluvných strán.

Článok 41 Tranzit Článok V dohody GATT 1994 sa začleňuje do tejto dohody a stáva sa jej súčasťou. Zmluvné strany prijmú všetky opatrenia potrebné na uľahčenie tranzitu energetického tovaru, a to v súlade so zásadou slobody tranzitu a s článkom 7 ods. 1 a 3 Zmluvy o energetickej charte. Článok 42 Dovozné a vývozné monopoly

Žiadna zmluvná strana neurčí ani nezachová určené dovozné alebo vývozné monopoly. Na účely tohoto článku dovozné alebo vývozné monopoly znamenajú výlučné právo alebo povolenie, ktoré zmluvná strana udelí subjektu, na dovoz tovaru z druhej zmluvnej strany alebo na vývoz tovaru do druhej zmluvnej strany.

Článok 43 Označovanie pôvodu 1. Ak Kirgizská republika vyžaduje označenie pôvodu pri dovoze tovaru Európskej únie, akceptuje označenie pôvodu „vyrobené v EÚ“ alebo rovnocenné označenie v jazyku podľa požiadaviek na označovanie pôvodu Kirgizskej republiky, a to za podmienok, ktoré nebudú menej priaznivé ako podmienky uplatňované na označenia pôvodu členských štátov Európskej únie. 2. Na účely označenia pôvodu „vyrobené v EÚ“ zaobchádza Kirgizská republika s Európskou úniou ako s jednotným územím. Článok 44 Dovozné licenčné konania Každá zmluvná strana prijme a spravuje všetky dovozné licenčné konania v súlade s článkami 1, 2 a 3 dohody o dovoznom licenčnom konaní. Na tento účel sa články 1, 2 a 3 dohody o dovoznom licenčnom konaní mutatis mutandis začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou.



Článok 45 Vývozné licenčné konania 1. Každá zmluvná strana v súlade so svojimi právomocami zabezpečí transparentnosť, pokiaľ ide o vývozné licenčné konania, a uverejní akékoľvek nové vývozné licenčné konanie, resp. akúkoľvek zmenu existujúceho vývozného licenčného konania takým spôsobom, aby sa s nimi mohli oboznámiť vládne orgány, podnikateľské subjekty a ďalšie zainteresované strany. Takéto uverejnenie sa uskutoční vždy, keď je to možné, a to najneskôr 30 dní pred nadobudnutím účinnosti akéhokoľvek nového vývozného licenčného konania, resp. akejkoľvek zmeny existujúceho vývozného licenčného konania, a v každom prípade najneskôr v deň nadobudnutia účinnosti takéhoto konania alebo zmeny. 2. Uverejnenie vývozných licenčných konaní obsahuje tieto informácie: a) znenia vývozných licenčných konaní alebo akýchkoľvek ich zmien; b) tovar, ktorý podlieha vývoznému licenčnému konaniu;

c) za každé konanie opis postupu na podanie žiadosti o vývoznú licenciu a všetky kritériá, ktoré musí žiadateľ spĺňať, aby bol oprávnený požiadať o vývoznú licenciu, ako je napríklad držba povolenia na činnosť, zriadenie alebo zachovanie investície alebo fungovanie prostredníctvom konkrétnej formy usadenia sa na území zmluvnej strany; d) kontaktné miesto alebo miesta, kde môžu zainteresované osoby získať ďalšie informácie o podmienkach získania vývoznej licencie; e) správny orgán alebo orgány, ktorým sa žiadosť alebo iné relevantné dokumenty podávajú; f) opis akéhokoľvek opatrenia alebo opatrení, ktoré sa majú vývozným licenčným konaním vykonať;

g) obdobie, počas ktorého bude platiť každé vývozné licenčné konanie, okrem prípadov, keď konanie zostáva v platnosti dovtedy, kým sa nezruší alebo nezreviduje v novom vydaní; h) ak chce zmluvná strana využívať vývozné licenčné konanie na uplatňovanie vývoznej kvóty, celkovú výšku, prípadne hodnotu kvóty a dátum začatia a skončenia udelenia kvóty a i) všetky oslobodenia alebo výnimky z požiadavky na získanie vývoznej licencie, spôsob, ako požiadať o tieto oslobodenia alebo výnimky, alebo ako ich využívať, a kritériá na ich udelenie.

3. Do 45 dní od dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody každá zmluvná strana informuje druhú zmluvnú stranu o svojich existujúcich vývozných licenčných konaniach. Zmluvná strana, ktorá prijme nové vývozné licenčné konanie alebo zmení akékoľvek existujúce vývozné licenčné konanie, oznámi toto konanie alebo zmenu druhej zmluvnej strane do 60 dní od uverejnenia. Toto oznámenie obsahuje odkaz na zdroj či zdroje, kde sú uverejnené informácie požadované podľa odseku 2, a prípadne obsahuje aj adresu príslušných úradných webových sídiel. ČLÁNOK 46 Nápravné opatrenia v oblasti obchodu Zmluvné strany potvrdzujú svoje práva a povinnosti, ktoré im vyplývajú z: a) článku XIX GATT 1994; b) dohody o ochranných opatreniach; c) článku 5 dohody o poľnohospodárstve;

d) článku VI GATT 1994; e) antidumpingovej dohody a f) dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach.

ČLÁNOK 47 Transparentnosť nástrojov na ochranu obchodu 1. Zmluvné strany sa dohodli, že nástroje na ochranu obchodu (antidumpingové, antisubvenčné a globálne ochranné opatrenia) by sa mali využívať v plnom súlade s príslušnými požiadavkami WTO a na základe spravodlivého a transparentného systému. 2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 6.5 antidumpingovej dohody a článok 12.4 dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, zmluvné strany pred prijatím konečného rozhodnutia o antidumpingových alebo vyrovnávacích opatreniach zabezpečia zverejnenie všetkých podstatných posudzovaných skutočností, na ktorých sa zakladá rozhodnutie o uplatnení týchto opatrení. Pri zverejnení uvedených skutočností sa zainteresovaným stranám poskytne dostatok času na vyjadrenie. 3. Každá zainteresovaná strana dostane príležitosť vyjadriť svoje stanovisko počas antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaní, a to pod podmienkou, že to nebude zbytočne zdržovať priebeh prešetrovaní. 4. Na tento článok sa nevzťahuje kapitola 14 tejto hlavy.



KAPITOLA 3 COLNÁ OBLASŤ Článok 48 Spolupráca v colnej oblasti 1. Zmluvné strany posilnia spoluprácu v colnej oblasti s cieľom zabezpečiť transparentné obchodné prostredie, uľahčiť obchod, zvýšiť bezpečnosť dodávateľského reťazca, presadzovať bezpečnosť spotrebiteľov, zamedziť tok tovaru porušujúceho práva duševného vlastníctva a bojovať proti pašovaniu a podvodom. 2. V záujme dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 1 a v rámci možností dostupných zdrojov budú zmluvné strany okrem iného spolupracovať s cieľom: a) zlepšiť colné predpisy a harmonizovať a zjednodušiť colné režimy v súlade s medzinárodnými dohovormi a normami uplatniteľnými v oblasti ciel a uľahčenia obchodu vrátane tých, ktoré vypracovala WTO (vrátane dohody o uľahčení obchodu) a Svetová colná organizácia (najmä Revidovaný Kjótsky dohovor), a s prihliadnutím na nástroje a najlepšie postupy vypracované Európskou úniou vrátane plánov EÚ pre colnú oblasť;

b) zaviesť moderné colné systémy vrátane moderných technológií pri colných konaniach, ustanovení pre schválené hospodárske subjekty, automatizovaných analýz rizík a kontrol, zjednodušených postupov na prepustenie tovaru, kontrol po prepustení, transparentného určovania colnej hodnoty a ustanovení týkajúcich sa partnerstiev medzi colnými orgánmi a podnikmi; c) zabezpečiť uľahčenie a účinnú kontrolu operácií prekládky a tranzitu cez svoje príslušné územie, zabezpečiť spoluprácu a koordináciu medzi všetkými dotknutými orgánmi a agentúrami na svojich príslušných územiach s cieľom uľahčiť dopravu v rámci tranzitu a tam, kde je to relevantné a vhodné, hľadať príležitosti na zabezpečenie kompatibility príslušných colných tranzitných systémov;

d) podporovať najvyššie normy profesijnej etiky, najmä na hraniciach, prostredníctvom uplatňovania opatrení odrážajúcich zásady Vyhlásenia Svetovej colnej organizácie z Arushe; e) vymieňať si najlepšie postupy a poskytovať technickú podporu pri plánovaní a zabezpečovaní najvyšších noriem profesijnej etiky; f) vymieňať si v prípade potreby relevantné informácie a údaje, a to pri vzájomnom dodržiavaní pravidiel zmluvných strán týkajúcich sa dôverného charakteru citlivých údajov a ochrany osobných údajov; g) realizovať tam, kde je to relevantné a vhodné, koordinované colné opatrenia medzi colnými orgánmi zmluvných strán.

Článok 49 Vzájomná administratívna pomoc Bez toho, aby tým boli dotknuté ďalšie formy spolupráce uvedené v tejto dohode, a to najmä v článku 48, si zmluvné strany navzájom poskytujú administratívnu pomoc v colných záležitostiach v súlade s protokolom I. Článok 50 Určovanie colnej hodnoty

1. Určovanie colnej hodnoty tovaru v rámci obchodu medzi zmluvnými stranami sa riadi článkami 1 až 17 Dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 obsiahnutej v prílohe 1A k Dohode o založení WTO. Tieto ustanovenia sa týmto mutatis mutandis začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou. 2. Zmluvné strany spolupracujú s cieľom dosiahnuť spoločný prístup k otázkam týkajúcim sa určovania colnej hodnoty.

KAPITOLA 4 TECHNICKÉ PREKÁŽKY OBCHODU Článok 51 Cieľ Cieľom tejto kapitoly je uľahčovať obchod s tovarom medzi zmluvnými stranami tak, že sa predchádza vzniku zbytočných technických prekážok obchodu a že sa takéto prekážky identifikujú a odstraňujú. Článok 52 Rozsah pôsobnosti

1. Táto kapitola sa vzťahuje na prípravu, prijímanie a uplatňovanie všetkých noriem, technických predpisov a postupov posudzovania zhody vymedzených v dohode TBT, ktoré môžu mať vplyv na obchod s tovarom medzi zmluvnými stranami.

2. Bez ohľadu na odsek 1 sa táto kapitola nevzťahuje na: a) nákupné špecifikácie vypracované štátnymi orgánmi na účely požiadaviek týchto orgánov na výrobu alebo spotrebu, alebo b) sanitárne a fytosanitárne opatrenia vymedzené v prílohe A k dohode SPS, na ktoré sa vzťahuje kapitola 5 tejto dohody. Článok 53 Vzťah k dohode TBT Zmluvné strany potvrdzujú svoje existujúce práva a povinnosti voči sebe navzájom, ktoré im vyplývajú z dohody TBT, ktorá sa týmto mutatis mutandis začleňuje do tejto dohody a stáva sa jej súčasťou. Článok 54 Technické predpisy

1. Každá zmluvná strana vykoná v súlade s pravidlami a postupmi uplatniteľnými na túto zmluvnú stranu posúdenie regulačného vplyvu plánovaných technických predpisov, pričom zohľadní dostupné regulačné a neregulačné alternatívy k navrhovanému technickému predpisu, ktoré môžu splniť legitímne ciele zmluvnej strany v súlade s článkom 2.2 dohody TBT.

2. Každá zmluvná strana používa príslušné medzinárodné normy ako základ pre svoje technické predpisy, ak nemôže preukázať, že by takéto medzinárodné normy boli neúčinným alebo nevhodným prostriedkom na dosiahnutie sledovaných legitímnych cieľov. 3. Ak zmluvná strana nepoužila medzinárodné normy ako základ pre svoje technické predpisy, na žiadosť druhej zmluvnej strany prijme opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa zistila akákoľvek podstatná odchýlka od príslušnej medzinárodnej normy, a vysvetlí dôvody, prečo sa takéto normy považovali za nevhodné alebo neúčinné na dosiahnutie sledovaného cieľa. 4. Každá zmluvná strana preskúma svoje technické predpisy, aby zvýšila ich konvergenciu s príslušnými medzinárodnými normami, pričom okrem iného vezme do úvahy aj najnovší vývoj v príslušných medzinárodných normách alebo všetky zmeny okolností, ktoré viedli k odchýlke od akejkoľvek príslušnej medzinárodnej normy. 5. Pri vypracúvaní hlavných technických predpisov, ktoré môžu mať významný vplyv na obchod, každá zmluvná strana prijme opatrenia na zabezpečenie toho, aby v súlade s jej príslušnými pravidlami a postupmi existovali postupy, ktoré osobám umožňujú poskytovať podnety prostredníctvom verejnej diskusie, s výnimkou prípadov, keď vzniknú alebo hrozí, že vzniknú naliehavé problémy týkajúce sa bezpečnosti, zdravia, ochrany životného prostredia alebo národnej bezpečnosti, a aby sa výsledky takýchto diskusií zverejnili.



Článok 55 Normy 1. Aby sa dosiahla čo najrozsiahlejšia harmonizácia noriem, každá zmluvná strana podporuje normalizačné orgány zriadené na svojom území a regionálne normalizačné orgány, ktorých je členom táto zmluvná strana, alebo normalizačné orgány zriadené na jej území, aby: a) sa v rámci možností daných ich zdrojmi zúčastňovali na vypracúvaní medzinárodných noriem na pôde medzinárodných normalizačných orgánov;

b) využívali medzinárodné normy ako základ pre normy, ktoré vytvárajú, okrem prípadov, keď by takéto medzinárodné normy boli neúčinné alebo nevhodné, napríklad so zreteľom na nedostatočnú úroveň ochrany alebo základné klimatické alebo geografické podmienky alebo podstatné technologické problémy; c) sa vyhli duplicite alebo prekrývaniu s činnosťou iných medzinárodných normalizačných orgánov; d) v primeraných intervaloch preskúmali vnútroštátne a regionálne normy, ktoré nie sú založené na príslušných medzinárodných normách, s cieľom zvýšiť ich konvergenciu s týmito medzinárodnými normami;

e) v rámci medzinárodných činností v oblasti normalizácie spolupracovali s príslušnými normalizačnými orgánmi druhej zmluvnej strany; táto spolupráca sa môže uskutočňovať na pôde medzinárodných normalizačných orgánov alebo na regionálnej úrovni a f) prehlbovali dvojstrannú spoluprácu medzi sebou a normalizačnými orgánmi druhej zmluvnej strany. 2. Zmluvné strany by si mali vymieňať informácie o svojich príslušných normalizačných procesoch a rozsahu využívania medzinárodných, regionálnych alebo subregionálnych noriem ako základu pre svoje vnútroštátne normy. 3. Ak sa požiadavky noriem stanú povinnými v návrhu technického predpisu alebo postupu posudzovania zhody, musia byť splnené povinnosti týkajúce sa transparentnosti stanovené v článku 58 tejto dohody a v článku 2 alebo 5 dohody TBT. 4. Medzinárodné normy prijaté Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu, Medzinárodnou elektrotechnickou komisiou, Medzinárodnou telekomunikačnou úniou, Komisiou Codex Alimentarius, ktorú zriadila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, sa považujú za príslušné medzinárodné normy v zmysle článkov 2 a 5 dohody TBT a jej prílohy 3, ktoré nebránia používaniu iných medzinárodných noriem.

5. Norma vypracovaná inými medzinárodnými organizáciami by sa tiež mohla považovať za príslušnú medzinárodnú normu v zmysle článkov 2 a 5 dohody TBT a jej prílohy 3 za predpokladu, že bola vypracovaná: a) normalizačným orgánom, ktorý sa snaží dosiahnuť konsenzus buď medzi:

i) národnými delegáciami zúčastnených členov WTO zastupujúcimi všetky vnútroštátne normalizačné orgány na ich území, ktoré prijali alebo plánujú prijať normy v predmetnej oblasti, ktorej sa týka medzinárodná normalizačná činnosť, alebo ii) vládnymi orgánmi zúčastnených členov WTO a b) v súlade s rozhodnutím Výboru o zásadách pre vypracovanie medzinárodných noriem, príručiek a odporúčaní v súvislosti s článkami 2 a 5 dohody TBT a jej prílohy 3. Článok 56 Posudzovanie zhody 1. Ustanovenia článku 52 týkajúce sa prípravy, prijímania a uplatňovania technických predpisov sa mutatis mutandis uplatňujú na postupy posudzovania zhody.

2. Ak zmluvná strana vyžaduje posúdenie zhody ako pozitívnu záruku, že výrobok je v zhode s technickým predpisom, zvolí postupy posudzovania zhody primerané súvisiacim rizikám určeným na základe posúdenia rizika vrátane prípadného použitia vyhlásenia dodávateľa o zhode. 3. Ak zmluvná strana požiada tretiu stranu o posúdenie zhody ako pozitívnej záruky toho, že výrobok vyhovuje technickému predpisu, a nevyhradila túto úlohu orgánu štátnej správy uvedenému v odseku 4: a) prednostne využije postupy akreditácie na kvalifikáciu orgánov posudzovania zhody; b) v maximálnej možnej miere využije medzinárodné normy pre akreditáciu a posudzovanie zhody, ako aj medzinárodné dohody, na ktorých sa zúčastňujú akreditačné orgány zmluvných strán, napríklad prostredníctvom mechanizmov Medzinárodného združenia pre spoluprácu pri akreditácii laboratórií (ILAC) a Medzinárodného akreditačného fóra (IAF);

c) zváži pripojenie sa, resp. vyzve svoje orgány posudzovania zhody, aby sa pripojili k prípadným fungujúcim medzinárodným dohodám alebo mechanizmom na harmonizáciu alebo uľahčenie uznávania výsledkov posudzovania zhody; d) zabezpečí, aby si hospodárske subjekty mohli vybrať spomedzi orgánov posudzovania zhody akceptovaných orgánmi zmluvnej strany v prípade konkrétneho výrobku;

e) zabezpečí, aby orgány posudzovania zhody boli všeobecne nezávislé od výrobcov, dovozcov a hospodárskych subjektov a aby nedochádzalo ku konfliktom záujmov medzi akreditačnými orgánmi a orgánmi posudzovania zhody; f) umožní orgánom posudzovania zhody využívať subdodávateľov na vykonávanie skúšok alebo inšpekcií v súvislosti s posudzovaním zhody a g) na jednom webovom sídle uverejňuje zoznam orgánov, ktoré poverila vykonávaním takéhoto posudzovania zhody, a príslušné informácie o rozsahu poverenia každého z týchto orgánov. 4. Žiadne z ustanovení odseku 3 písm. f) nemožno vykladať tak, že zmluvnej strane zakazuje požadovať, aby subdodávatelia splnili tie isté požiadavky, aké by musel splniť orgán posudzovania zhody, s ktorým majú títo subdodávatelia zmluvy, ak by zmluvne skúšky alebo kontrolu vykonal samotný orgán posudzovania zhody. 5. Žiadne z ustanovení tohto článku nebráni zmluvnej strane požadovať, aby posudzovanie zhody týkajúce sa konkrétnych výrobkov vykonávali jej určené orgány štátnej správy. V takýchto prípadoch zmluvná strana: a) obmedzí poplatky za posudzovanie zhody na približné náklady na poskytované služby, pričom na žiadosť žiadateľa o posúdenie zhody vysvetlí, akým spôsobom sú všetky poplatky, ktoré za takéto posudzovanie zhody ukladá, obmedzené na približné náklady na poskytované služby, a

b) sprístupňuje verejnosti informácie o poplatkoch za posudzovanie zhody. 6. Tri roky po nadobudnutí platnosti tejto dohody začnú zmluvné strany rokovania o prijatí vyhlásenia dodávateľa o zhode ako dôkazu o zhode s existujúcimi technickými predpismi, najmä v týchto oblastiach:

a) bezpečnostné aspekty elektrických a elektronických zariadení; b) bezpečnostné aspekty strojových zariadení; c) elektromagnetická kompatibilita zariadení; d) energetická účinnosť vrátane požiadaviek na ekodizajn a e) obmedzenie používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach.



Článok 57 Spolupráca v oblasti technických prekážok obchodu 1. Zmluvné strany posilnia svoju spoluprácu v súvislosti s normami, technickými predpismi, metrológiou, dohľadom nad trhom, akreditáciou a postupmi posudzovania zhody s cieľom zlepšiť vzájomné pochopenie svojich systémov a uľahčiť prístup na svoje príslušné trhy. Na tento účel sa zmluvné strany usilujú identifikovať a rozvíjať mechanizmy a iniciatívy spolupráce vhodné pre konkrétne otázky alebo sektory vrátane: a) výmeny informácií a skúseností týkajúcich sa prípravy a uplatňovania ich príslušných technických predpisov a postupov posudzovania zhody;

b) podpory spolupráce medzi ich príslušnými subjektmi zodpovednými za metrológiu, normalizáciu, posudzovanie zhody a akreditáciu a c) výmeny informácií o vývoji na príslušných regionálnych a multilaterálnych fórach, pokiaľ ide o normy, technické predpisy, postupy posudzovania zhody a akreditáciu. 2. Zmluvné strany s cieľom podporiť vzájomný obchod: a) vyvíjajú úsilie na zníženie rozdielov, ktoré medzi nimi existujú v oblasti technických predpisov, metrológie, normalizácie, dohľadu nad trhom, akreditácie a postupov posudzovania zhody, a to okrem iného podporou používania príslušných medzinárodne odsúhlasených nástrojov;

b) presadzujú využívanie akreditácie v súlade s medzinárodnými pravidlami s cieľom podporiť posudzovanie technickej spôsobilosti orgánov posudzovania zhody a ich činností a c) podporujú účasť a, ak je to možné, členstvo Kirgizskej republiky a jej príslušných vnútroštátnych orgánov v európskych a medzinárodných organizáciách, ktorých činnosť sa týka noriem, posudzovania zhody, akreditácie, metrológie a súvisiacich úloh. Článok 58 Transparentnosť 1. Zmluvná strana po zaslaní navrhovaného technického predpisu alebo postupu posudzovania zhody do centrálneho registra oznámení WTO poskytne druhej zmluvnej strane lehotu najmenej 60 dní na predloženie písomných pripomienok, s výnimkou prípadov, keď vzniknú alebo hrozí, že vzniknú naliehavé problémy týkajúce sa bezpečnosti, zdravia, ochrany životného prostredia alebo národnej bezpečnosti. Zmluvná strana zváži primeranú žiadosť o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok. 2. Ak zmluvná strana dostane písomné pripomienky k navrhovanému technickému predpisu alebo postupu posudzovania zhody od druhej zmluvnej strany:

a) na požiadanie druhej zmluvnej strany prediskutuje písomné pripomienky za účasti svojho príslušného regulačného orgánu v čase, keď je možné vziať ich do úvahy, a

b) písomne odpovie na pripomienky najneskôr do dátumu uverejnenia technického predpisu alebo postupu posudzovania zhody. 3. Každá zmluvná strana uverejní na webovom sídle svoje odpovede na pripomienky, ktoré dostane po oznámení uvedenom v odseku 1, a to najneskôr v deň uverejnenia prijatého technického predpisu alebo postupu posudzovania zhody. 4. Na žiadosť druhej zmluvnej strany poskytne zmluvná strana informácie o cieľoch, právnom základe a dôvodoch technického predpisu alebo postupu posudzovania zhody, ktorý prijala alebo zamýšľa prijať. 5. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby technické predpisy a postupy posudzovania zhody, ktoré prijala, boli uverejnené na bezplatnom webovom sídle. 6. Každá zmluvná strana poskytuje informácie o prijatí a nadobudnutí účinnosti technických predpisov a postupov posudzovania zhody a prijatých konečných zneniach prostredníctvom dodatku k pôvodnému oznámeniu pre WTO. 7. Medzi uverejnením technických predpisov a nadobudnutím ich účinnosti musí existovať primerané časové rozpätie, aby sa hospodárske subjekty druhej zmluvnej strany mohli prispôsobiť. Pod pojmom „primerané časové rozpätie “ sa rozumie obdobie najmenej šiestich mesiacov, s výnimkou prípadov, keby to nebol účinný prostriedok na dosiahnutie sledovaných legitímnych cieľov.

8. Zmluvná strana ústretovo zváži primeranú žiadosť druhej zmluvnej strany, ktorá jej bola doručená pred uplynutím stanovenej pripomienkovacej lehoty nasledujúcej po odovzdaní návrhu technického predpisu WTO v zmysle odseku 1, o predĺženie lehoty medzi prijatím technického predpisu a dňom nadobudnutia jeho účinnosti, s výnimkou prípadov, keby odklad nebol účinným prostriedkom na dosiahnutie sledovaných legitímnych cieľov. Článok 59

Značenie a označovanie 1. Zmluvné strany súhlasia, že technický predpis môže obsahovať alebo výlučne riešiť požiadavky týkajúce sa značenia alebo označovania. V takýchto prípadoch zmluvné strany uplatňujú zásady článku 2.2 dohody TBT. 2. Ak zmluvná strana vyžaduje povinné značenie alebo označovanie výrobkov: a) požaduje len informácie, ktoré sú relevantné pre spotrebiteľov alebo používateľov výrobku alebo ktoré dokladajú zhodu výrobku s povinnými technickými požiadavkami; b) nevyžaduje žiadne predchádzajúce schválenie, registráciu ani certifikáciu označení alebo značení výrobkov, ani žiadnu úhradu poplatku ako predchádzajúcu podmienku na uvedenie výrobkov, ktoré inak spĺňajú jej stanovené požiadavky, na svoj trh, okrem prípadov, keď je to nevyhnutné z hľadiska rizika výrobkov pre zdravie ľudí, zvierat alebo rastlín alebo pre život, životné prostredie či pre národnú bezpečnosť;

c) ak vyžaduje od hospodárskych subjektov používanie jedinečného identifikačného čísla, vydá takéto číslo hospodárskym subjektom druhej zmluvnej strany bez zbytočného odkladu a na nediskriminačnom základe; d) pod podmienkou, že prvky uvedené ďalej nie sú zavádzajúce, rozporuplné alebo mätúce vo vzťahu k informáciám, ktoré dovážajúca zmluvná strana požaduje o tovare, dovážajúca zmluvná strana povoľuje: i) informácie aj v iných jazykoch popri jazyku, ktorý vyžaduje zmluvná strana dovážajúca tovar; ii) medzinárodne akceptované nomenklatúry, piktogramy, symboly alebo grafické prvky a iii) dodatočné informácie popri tých, ktoré vyžaduje zmluvná strana dovážajúca tovar;

e) akceptuje, aby sa označovanie vrátane dodatočného označovania alebo opráv označovania uskutočňovalo v colných skladoch alebo v iných určených oblastiach ako alternatíva k označovaniu v krajine pôvodu a f) v prípade potreby zváži, že nebude požadovať, aby sa štítky alebo značky fyzicky pripájali k výrobku, ale uprednostní dočasné alebo odstrániteľné štítky, alebo značenie či označenie v sprievodnej dokumentácii.

Článok 60 Konzultácie 1. Zmluvná strana môže požiadať druhú zmluvnú stranu o konzultácie o akejkoľvek záležitosti vyplývajúcej z tejto kapitoly, a to prostredníctvom predloženia písomnej žiadosti koordinátorovi pre kapitolu o technických prekážkach obchodu druhej zmluvnej strany. Zmluvné strany vynaložia všetko úsilie na vyriešenie predmetnej záležitosti vzájomne uspokojivým spôsobom a na tento účel môžu zvolať Výbor pre spoluprácu. 2. V záujme väčšej istoty je potrebné uviesť, že týmto článkom nie sú dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán podľa kapitoly 14. Článok 61 Koordinátor pre kapitolu o technických prekážkach obchodu 1. Každá zmluvná strana vymenuje koordinátora pre kapitolu o technických prekážkach obchodu a informuje druhú zmluvnú stranu, ak sa tento koordinátor zmení. Koordinátori pre kapitolu o technických prekážkach obchodu spolupracujú s cieľom uľahčiť vykonávanie tejto kapitoly a spoluprácu medzi zmluvnými stranami vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa dohody TBT.



2. Medzi funkcie každého koordinátora pre kapitolu o technických prekážkach obchodu patrí: a) sledovanie vykonávania a správy tejto kapitoly vrátane akýchkoľvek otázok súvisiacich s tvorbou, prijímaním, uplatňovaním alebo presadzovaním noriem, technických predpisov a postupov posudzovania zhody; b) komunikácia s koordinátorom pre kapitolu o technických prekážkach obchodu druhej zmluvnej strany o iniciatívach, ktoré prijali zmluvné strany na posilnenie spolupráce pri tvorbe a zlepšovaní noriem, technických predpisov a postupov posudzovania zhody, a výmena informácií o vývoji na mimovládnych, regionálnych a multilaterálnych fórach týkajúcich sa noriem, technických predpisov a postupov posudzovania zhody. 3. Koordinátori pre kapitolu o technických prekážkach obchodu navzájom komunikujú v akýmkoľvek dohodnutým spôsobom, ktorý je vhodný na plnenie ich funkcií.

KAPITOLA 5 SANITÁRNE A FYTOSANITÁRNE ZÁLEŽITOSTI Článok 62 Cieľ Cieľom tejto kapitoly je stanoviť zásady uplatniteľné na sanitárne a fytosanitárne opatrenia v obchode medzi zmluvnými stranami, ako aj spolupracovať v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, ochrany rastlín a antimikrobiálnej rezistencie. Zmluvné strany uplatňujú zásady stanovené v tejto kapitole spôsobom, ktorý uľahčuje obchod a zabraňuje vytváraniu neodôvodnených prekážok obchodu medzi nimi, pričom zachováva úroveň ochrany života alebo zdravia ľudí, zvierat alebo rastlín každej zmluvnej strany.

Článok 63 Multilaterálne povinnosti Zmluvné strany potvrdzujú svoje práva a povinnosti, ktoré im vyplývajú z dohody SPS.

Článok 64 Zásady 1. Zmluvné strany zabezpečia, aby sa sanitárne a fytosanitárne opatrenia vypracovali a uplatňovali na základe zásad proporcionality, transparentnosti, nediskriminácie a vedeckého odôvodnenia pri zohľadnení medzinárodných noriem [Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín podpísaného v Ríme 6. decembra 1951 (ďalej len „IPPC“), Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (ďalej len „OIE“) a Komisie Codex Alimentarius (ďalej len „Codex Alimentarius“)]. 2. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby pri jej sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach nedochádzalo k svojvoľnej alebo neoprávnenej diskriminácii medzi jej vlastným územím a územím druhej zmluvnej strany, pokiaľ na nich prevládajú rovnaké alebo podobné podmienky. Sanitárne a fytosanitárne opatrenia sa neuplatňujú spôsobom, ktorý by predstavoval skryté obmedzovanie obchodu medzi zmluvnými stranami. 3. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby sa sanitárne a fytosanitárne opatrenia, postupy alebo kontroly náležite vykonávali a aby boli žiadosti o informácie od príslušného orgánu druhej zmluvnej strany vybavované bez zbytočného odkladu a spôsobom nie menej priaznivým pre dovážané výrobky než pre domáce výrobky.

Článok 65

Podmienky dovozu 1. Dovozné požiadavky dovážajúcej zmluvnej strany sú s výhradou článku 64 uplatniteľné na celom území vyvážajúcej zmluvnej strany. 2. Dovozné požiadavky stanovené v osvedčeniach, ktoré sa môžu vyžadovať na obchodovanie s potravinami a poľnohospodárskym tovarom medzi zmluvnými stranami, sú založené na zásadách IPPC, OIE a Codex Alimentarius a ich príslušných normách, pokiaľ dovozné požiadavky nie sú podložené vedeckým posúdením rizika vykonaným v súlade s platnými medzinárodnými pravidlami stanovenými v dohode SPS. 3. Požiadavky stanovené v povoleniach na dovoz vydaných Kirgizskou republikou nesmú obsahovať sanitárne a veterinárne podmienky, ktoré sú prísnejšie ako podmienky stanovené v osvedčeniach uvedených v odseku 2. Každá zmluvná strana by mala uplatňovať harmonizované dovozné osvedčenia, ktoré sa spravujú na centrálnej úrovni a ktoré sú uplatniteľné na celom území vyvážajúcej zmluvnej strany.

Článok 66 Opatrenia súvisiace so zdravím zvierat a rastlín V súlade s dohodou SPS a príslušnými normami, usmerneniami alebo odporúčaniami IPPC, OIE a Codex Alimentarius: a) zmluvné strany uznávajú koncepciu oblastí bez škodcov alebo chorôb a oblastí s nízkym výskytom škodcov alebo chorôb; b) dovážajúca zmluvná strana založí svoje sanitárne opatrenia uplatniteľné na vyvážajúcu zmluvnú stranu, ktorej územie je postihnuté škodcami alebo chorobou, na rozhodnutí o zonácii prijatom vyvážajúcou zmluvnou stranou, a to pod podmienkou, že sa dosiahne primeraná úroveň ochrany dovážajúcej zmluvnej strany;

c) zmluvné strany pri stanovovaní oblastí bez škodcov alebo chorôb a oblastí s nízkym výskytom škodcov alebo chorôb zvažujú také faktory, ako je zemepisné umiestnenie, ekosystémy, epidemiologický dohľad a účinnosť sanitárnych a fytosanitárnych kontrol v týchto oblastiach.

Článok 67 Kontroly a audity Kontroly a audity, ktoré vykonáva dovážajúca zmluvná strana na území vyvážajúcej strany na účely hodnotenia a uznávania jej inšpekčných a certifikačných systémov, sa vykonávajú v súlade s príslušnými normami, usmerneniami alebo odporúčaniami IPPC, OIE a Codex Alimentarius. Náklady na kontroly a audity znáša zmluvná strana, ktorá audity a kontroly vykonáva. Článok 68 Výmena informácií a spolupráca 1. Zmluvné strany diskutujú a vymieňajú si informácie o existujúcich sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach a o opatreniach týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat, ako aj o ich vývoji a uplatňovaní. V rámci takýchto diskusií a výmeny informácií sa v prípade potreby zohľadní dohoda SPS a normy, usmernenia alebo odporúčania IPPC, OIE a Codex Alimentarius. 2. Zmluvné strany sa dohodli, že budú spolupracovať v záležitostiach týkajúcich sa bezpečnosti potravín, zdravia zvierat, dobrých životných podmienok zvierat, zdravia rastlín, ochrany rastlín a antimikrobiálnej rezistencie prostredníctvom výmeny informácií, odborných znalostí a skúseností s cieľom vybudovať kapacity v týchto oblastiach. Takáto spolupráca môže zahŕňať technickú pomoc.

3. Na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany zmluvné strany nadviažu včas dialóg o sanitárnych a fytosanitárnych otázkach s cieľom posúdiť záležitosti týkajúce sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a iné naliehavé otázky, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola. Výbor pre spoluprácu môže stanoviť pravidlá takýchto dialógov.

4. Zmluvné strany určia a pravidelne aktualizujú kontaktné miesta na komunikáciu o záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola. Článok 69 Transparentnosť Každá zmluvná strana: a) zabezpečí transparentnosť, pokiaľ ide o sanitárne a fytosanitárne opatrenia uplatniteľné na obchod, a najmä pokiaľ ide o požiadavky sanitárnych a fytosanitárnych opatrení uplatňovaných na dovoz druhej zmluvnej strany; b) oznámi, a to na žiadosť druhej zmluvnej strany a do dvoch mesiacov od dátumu takejto žiadosti, požiadavky, ktoré sa uplatňujú na dovoz konkrétnych produktov, ako aj to, či je potrebné posúdenie rizika, a c) bez zbytočného odkladu informuje kontaktné miesto druhej zmluvnej strany poštou, faxom alebo e−mailom o akomkoľvek závažnom alebo značnom riziku pre zdravie zvierat alebo rastlín vrátane akýchkoľvek potravinových kríz týkajúcich sa tovaru, s ktorým sa obchoduje medzi zmluvnými stranami.

KAPITOLA 6 OBCHOD SO SLUŽBAMI A INVESTÍCIE

Článok 70 Cieľ, rozsah a pôsobnosť 1. Zmluvné strany potvrdzujúc svoje záväzky, ktoré im vyplývajú z dohody o WTO, týmto stanovujú mechanizmy nevyhnutné na zlepšenie recipročných podmienok pre obchod so službami a investície. 2. Žiadne z ustanovení tejto kapitoly nemožno vykladať tak, že ukladá akúkoľvek povinnosť, pokiaľ ide o vládne obstarávanie, na ktoré sa vzťahuje kapitola 9. 3. Na subvencie poskytnuté ktoroukoľvek zmluvnou stranou sa táto kapitola nevzťahuje. 4. Zmluvné strany opätovne potvrdzujú právo na reguláciu na svojom území v záujme dosiahnutia legitímnych cieľov politiky, akými sú ochrana verejného zdravia, sociálne služby, verejné vzdelávanie, bezpečnosť, životné prostredie vrátane zmeny klímy, verejná morálka, sociálna ochrana alebo ochrana spotrebiteľa, ochrana súkromia a osobných údajov a podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti.

5. Táto kapitola sa nevzťahuje na opatrenia týkajúce sa fyzických osôb, ktoré sa usilujú o prístup na trh práce zmluvných strán, ani na opatrenia v súvislosti s občianstvom, pobytom alebo zamestnaním na trvalom základe. 6. Táto kapitola nebráni zmluvnej strane, aby uplatňovala opatrenia na regulovanie vstupu fyzických osôb na jej územie alebo na regulovanie ich prechodného pobytu na jej území vrátane opatrení nevyhnutných na ochranu celistvosti jej hraníc a na zabezpečenie zákonného pohybu fyzických osôb cez tieto hranice, ak sa tieto opatrenia neuplatňujú spôsobom, ktorým sa odstraňujú alebo obmedzujú výhody, ktoré druhej zmluvnej strane vyplývajú z tejto kapitoly. Samotná skutočnosť, že sa v prípade fyzických osôb z určitej krajiny vyžaduje vízum, zatiaľ čo v prípade fyzických osôb z iných krajín sa vízum nevyžaduje, sa nepovažuje za zrušenie alebo obmedzenie výhod vyplývajúcich z tejto kapitoly. 7. Na účely tejto kapitoly sa neberie do úvahy zaobchádzanie, ktoré poskytuje zmluvná strana: a) na základe dohody, ktorou sa podstatne liberalizuje obchod so službami (vrátane usadenia sa v oblasti služieb) v súlade s kritériami článkov V a Va dohody GATS, alebo na základe dohody, ktorou sa podstatne liberalizuje usadzovanie sa v rámci iných hospodárskych činností v súlade s rovnakými kritériami, pokiaľ ide o takéto činnosti;

b) na základe opatrení, ktorými sa stanovuje uznávanie, vrátane noriem alebo kritérií na udeľovanie povolení, licencií alebo osvedčení fyzickej osobe alebo podniku na vykonávanie hospodárskej činnosti, resp. prudenciálnych opatrení.

8. Táto kapitola sa nevzťahuje na audiovizuálne odvetvie. Článok 71 Vymedzenie pojmov Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a) „činnosť vykonávaná pri výkone vládnej moci“ je akákoľvek činnosť vrátane akejkoľvek služby, ktorá nie je poskytovaná na komerčnom základe ani v rámci hospodárskej súťaže s jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi; b) „pobočka“ je miesto podnikania usadené v zmluvnej strane, ktoré nemá samostatnú právnu subjektivitu a ktoré pôsobí trvalým dojmom, ako napríklad vedľajšie pracovisko materskej spoločnosti usadenej v druhej zmluvnej strane, pričom má svoje vlastné vedenie a je materiálne vybavené na uzatváranie obchodov s tretími stranami tak, aby tieto tretie strany, hoci vedia, že v prípade potreby existuje právne prepojenie s materskou spoločnosťou, ktorej sídlo je v druhej zmluvnej strane, nemuseli priamo rokovať s touto materskou spoločnosťou, ale aby mohli vybaviť obchodné záležitosti v tomto mieste podnikania, ktoré predstavuje vedľajšie pracovisko;

c) „cezhraničné poskytovanie služieb“ je poskytovanie služby: i) z územia zmluvnej strany na územie druhej zmluvnej strany, alebo

ii) na území zmluvnej strany spotrebiteľovi služby druhej zmluvnej strany; d) „hospodárska činnosť“ je akákoľvek služba alebo činnosť priemyselného, obchodného alebo odborného charakteru alebo činnosť remeselníka, s výnimkou služieb poskytovaných alebo činností vykonávaných pri výkone vládnej moci; e) „podnik“ je právnická osoba, pobočka alebo zastúpenie zriadené prostredníctvom usadenia sa; f) „usadenie sa“ je zriadenie alebo nadobudnutie právnickej osoby, a to aj prostredníctvom kapitálovej účasti alebo vytvorenie pobočky alebo zastúpenia, v Európskej únii alebo v Kirgizskej republike s cieľom vytvoriť alebo zachovať trvalé hospodárske prepojenia;

g) „osoba preložená v rámci spoločnosti“ je fyzická osoba, ktorá je zamestnaná právnickou osobou zmluvnej strany alebo je v nej spoločníkom aspoň jeden rok bezprostredne predchádzajúci dátumu predloženia žiadosti o jej vstup na územie druhej zmluvnej strany a o prechodný pobyt tam, ktorá je dočasne presunutá do podniku na území druhej zmluvnej strany, ktorý tvorí súčasť rovnakej skupiny uvedenej právnickej osoby, vrátane jej zastúpenia, dcérskej spoločnosti, pobočky alebo spoločnosti, ktorá stojí na čele, ak sú splnené tieto podmienky: i) príslušná fyzická osoba musí patriť do jednej z týchto kategórií: A) manažéri alebo vedúci pracovníci: osoby pracujúce na vedúcich pozíciách, ktoré sú primárne zodpovedné za riadenie podniku, sú všeobecne kontrolované alebo riadené hlavne predstavenstvom alebo akcionármi podniku, prípadne ich zástupcami, a do ich zodpovednosti spadá prinajmenšom: 1. riadenie podniku alebo jeho oddelenia; 2. výkon dohľadu nad prácou a kontrola práce ostatných kontrolných, odborných alebo vedúcich zamestnancov a 3. osobná právomoc prijímať a prepúšťať zamestnancov alebo právomoc odporučiť prijatie alebo prepustenie zamestnancov, resp. prijať iné opatrenia v personálnej oblasti;



B) špecialisti: osoby, ktoré majú špeciálne vedomosti nevyhnutné na účely výroby, výskumných zariadení, techník, procesov, postupov alebo riadenia podnikov, alebo C) zamestnanci stážisti; osoby s ukončeným vysokoškolským vzdelaním, ktoré sú dočasne presunuté na účely profesijného rastu alebo odbornej prípravy v oblasti obchodných techník alebo metód; ii) pokiaľ ide Európsku úniu, pri posudzovaní vedomostí uvedených v bode i) písm. B sa zohľadňujú nielen vedomosti špecifické pre daný podnik, ale aj to, či má daná fyzická osoba dostatočne vysoký stupeň kvalifikácie v súvislosti s určitým druhom práce alebo obchodu vyžadujúcim špecifické odborné vedomosti vrátane príslušnosti k akreditovanej profesii; h) „investor“ zmluvnej strany je fyzická alebo právnická osoba tejto zmluvnej strany, ktorá chce vykonávať alebo vykonáva hospodársku činnosť prostredníctvom zriadenia usadeného subjektu v druhej zmluvnej strane; i) „právnická osoba“ je akýkoľvek právny subjekt riadne zriadený alebo inak usporiadaný podľa uplatniteľného práva na ziskové alebo iné účely, ktorý je v súkromnom alebo štátnom vlastníctve, vrátane akejkoľvek spoločnosti, trustu, partnerstva, spoločného podniku, spoločnosti s jediným spoločníkom alebo združenia;

j) „právnická osoba zmluvnej strany“ je právnická osoba zriadená v súlade s právnymi predpismi Európskej únie alebo jej členských štátov, resp. v súlade s právnymi predpismi Kirgizskej republiky, ktorá má svoje sídlo, ústredie alebo hlavné miesto podnikateľskej činnosti na území Európskej únie alebo na území Kirgizskej republiky; v prípadoch, keď právnická osoba zriadená v súlade s právnymi predpismi Európskej únie alebo jej členských štátov, resp. s právnymi predpismi Kirgizskej republiky, má na území Európskej únie alebo na území Kirgizskej republiky len svoje sídlo alebo ústredie, nepovažuje sa za právnickú osobu zmluvnej strany, pokiaľ nevykonáva podstatnú podnikateľskú činnosť na území Európskej únie alebo na území Kirgizskej republiky; lodné prepravné spoločnosti, ktoré sú usadené mimo Európskej únie alebo Kirgizskej republiky a ktoré riadia štátni príslušníci členského štátu Európskej únie alebo Kirgizskej republiky, takisto môžu využívať ustanovenia tejto kapitoly, ak sú ich plavidlá registrované v členskom štáte Európskej únie alebo v Kirgizskej republiky v súlade s ich príslušnými právnymi predpismi a ak sa plavia pod vlajkou členského štátu Európskej únie alebo Kirgizskej republiky; k) „fyzická osoba Európskej únie“ a „fyzická osoba Kirgizskej republiky“ je štátny príslušník jedného z členských štátov Európskej únie a štátny príslušník Kirgizskej republiky v súlade s vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi tohto členského štátu Európskej únie alebo Kirgizskej republiky;

l) „prevádzka“ je prevádzkovanie, riadenie, udržiavanie, používanie, požívanie a predaj alebo iná forma nakladania s podnikom; m) „služby“ sú akékoľvek služby v ktoromkoľvek odvetví okrem služieb poskytovaných pri výkone vládnej moci; n) „poskytovateľ služby“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá chce poskytovať službu alebo ju poskytuje;

o) „dcérska spoločnosť právnickej osoby zmluvnej strany“ je právnická osoba, ktorá je riadená inou právnickou osobou tejto zmluvnej strany; p) „poskytnutie služby“ je výroba, distribúcia, marketing, predaj alebo dodávka služby. Článok 72 Zaobchádzanie podľa doložky najvyšších výhod a národné zaobchádzanie 1. Pokiaľ ide o usadenie sa a činnosť podniku určeného na vykonávanie hospodárskych činností na jej území, Európska únia poskytne investorom Kirgizskej republiky a ich podnikom zaobchádzanie, ktoré nie je menej priaznivé ako zaobchádzanie poskytnuté investorom akejkoľvek tretej krajiny a ich podnikom.

2. Pokiaľ ide o usadenie sa a činnosť podniku určeného na vykonávanie hospodárskych činností na jej území, Kirgizská republika poskytne investorom Európskej únie a ich podnikom zaobchádzanie, ktoré nie je menej priaznivé ako zaobchádzanie, ktoré poskytuje svojim vlastným investorom a ich podnikom alebo investorom akejkoľvek tretej krajiny a ich podnikom, podľa toho, čo je priaznivejšie. 3. V záujme väčšej istoty je potrebné uviesť, že zaobchádzanie uvedené v odsekoch 1 a 2 nezahŕňa postupy urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktoré sú stanovené v iných medzinárodných dohodách. Hmotnoprávne ustanovenia iných medzinárodných dohôd uzavretých zmluvnou stranou s treťou stranou samy osebe nepredstavujú zaobchádzanie podľa tohto článku. Opatrenia zmluvnej strany podľa takýchto ustanovení môžu predstavovať zaobchádzanie uvedené v odsekoch 1 a 2, a preto môžu viesť k porušeniu tohto článku. 4. Ustanovenia odsekov 1, 2 a 3 tohto článku sa neuplatňujú na leteckú dopravu, vnútrozemské vodné cesty a námornú dopravu. Článok 73

Horizontálne obmedzenie služieb 1. Bez ohľadu na akékoľvek iné ustanovenie tejto kapitoly by sa od zmluvnej strany nemalo vyžadovať, aby v súvislosti s odvetviami alebo opatreniami, na ktoré sa vzťahuje dohoda GATS, poskytla priaznivejšie zaobchádzanie, ako je zaobchádzanie, ktoré je táto zmluvná strana povinná poskytnúť podľa dohody GATS; uvedené platí pre každé odvetvie a pododvetvie služieb a spôsob poskytovania služieb.

2. V záujme väčšej istoty je potrebné uviesť, že pokiaľ ide o služby, listiny špecifických záväzkov zmluvných strán podľa dohody GATS vrátane výhrad a v prípade Európskej únie jej príloha o výnimkách podľa článku II (zoznam výnimiek z doložky najvyšších výhod) sa začleňujú do tejto dohody a stávajú sa jej súčasťou a uplatňujú sa. Článok 74 Výnimka z prudenciálnych dôvodov 1. Žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že zmluvnej strane bráni prijať alebo zachovať opatrenia z prudenciálnych dôvodov, ako sú napr. ochrana investorov, vkladateľov, poistníkov alebo osôb, voči ktorým má poskytovateľ finančných služieb fiduciárnu povinnosť, či opatrenia na zabezpečenie integrity a stability finančného systému. V prípade, že tieto opatrenia nie sú v súlade s touto dohodou, nesmie ich zmluvná strana používať ako prostriedok na neplnenie si záväzkov či povinností podľa tejto dohody. 2. Žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že vyžaduje, aby zmluvná strana zverejňovala informácie týkajúce sa záležitostí a účtov jednotlivých spotrebiteľov alebo akékoľvek dôverné informácie alebo informácie o majetku, s ktorými disponujú verejnoprávne subjekty.

Článok 75 Odopretie výhod

Zmluvná strana môže odoprieť výhody vyplývajúce z tejto kapitoly právnickej osobe druhej zmluvnej strany alebo podniku usadenému touto právnickou osobou na jej území, ak odopierajúca zmluvná strana prijme alebo zachová opatrenia týkajúce sa udržiavania medzinárodného mieru a bezpečnosti vrátane ochrany ľudských práv: a) ktorými sa zakazujú transakcie s touto právnickou osobou alebo jej podnikom, alebo b) ktoré by boli porušené alebo obchádzané, ak by sa výhody podľa tejto kapitoly poskytli tejto právnickej osobe alebo jej podniku, a to aj v prípade, že opatrenia zakazujú transakcie s fyzickou osobou, ktorá vlastní alebo kontroluje túto právnickú osobu alebo jej podnik. Článok 76 Osoby preložené v rámci spoločnosti 1. Každá zmluvná strana umožní investorom druhej zmluvnej strany zamestnávať vo svojich podnikoch fyzické osoby tejto druhej zmluvnej strany za predpokladu, že títo zamestnanci sú osoby preložené v rámci spoločnosti.

2. Vstup a dočasný pobyt fyzických osôb uvedených v odseku 1 je na tieto obdobia: a) v prípade manažérov alebo vedúcich pracovníkov na obdobie najviac troch rokov; b) v prípade špecialistov na obdobie najviac troch rokov a c) v prípade zamestnancov−stážistov na obdobie najviac jedného roka.

3. Všetky požiadavky vyplývajúce zo zákonov a iných právnych predpisov zmluvných strán, ktoré sa týkajú vstupu, pobytu, práce a opatrení sociálneho zabezpečenia, sa budú naďalej uplatňovať vrátane predpisov o dĺžke pobytu, minimálnej mzde, ako aj kolektívnych dohodách o mzdách. 4. Ustanovenia tohto článku sa neuplatňujú v prípadoch, keď zámerom alebo účinkom dočasnej prítomnosti osoby preloženej v rámci spoločnosti je zasahovať do akéhokoľvek pracovnoprávneho sporu alebo rokovania medzi zamestnancami alebo vedením alebo inak ovplyvňovať ich výsledok.

Článok 77 Postupná liberalizácia investícií Zmluvné strany uznávajú význam vzájomného poskytovania si národného zaobchádzania pre investorov, pokiaľ ide o usadenie sa a činnosť podnikov na ich príslušných územiach, a zvážia možnosť napredovania v tomto smere na vzájomne uspokojivom základe a na základe akýchkoľvek odporúčaní Výboru pre spoluprácu. Článok 78 Povinnosť zachovať existujúci stav 1. Každá zmluvná strana vynaloží maximálne úsilie, aby sa vyhla prijatiu akýchkoľvek opatrení alebo krokov, ktoré by sprísnili podmienky usadenia sa a činnosti podnikov na jej území pre investorov druhej zmluvnej strany v porovnaní so situáciou existujúcou ku dňu predchádzajúcemu dňu podpisu tejto dohody. 2. Kirgizská republika konajúc v duchu partnerstva a spolupráce a v zmysle kapitoly 13 informuje Európsku úniu o svojom zámere prijať nové zákony alebo iné právne predpisy, ktoré môžu sprísniť podmienky pre usadenie sa alebo činnosť podnikov v Kirgizskej republike pre investorov Európskej únie v porovnaní so situáciou existujúcou ku dňu predchádzajúcemu dňu podpisu tejto dohody.



3. Európska únia môže požiadať Kirgizskú republiku, aby oznámila návrhy nových zákonov alebo iných právnych predpisov uvedených v odseku 2 a začala o nich konzultácie. 4. Ak by nové zákony alebo iné právne predpisy prijaté v Kirgizskej republike viedli k sprísneniu podmienok pre činnosť podnikov investorov Európskej únie v porovnaní so situáciou existujúcou v deň podpisu tejto dohody, takéto zákony alebo iné právne predpisy sa neuplatňujú počas troch rokov od nadobudnutia ich účinnosti na tie podniky, ktoré už boli usadené v Kirgizskej republike v čase nadobudnutia ich účinnosti. 5. V záujme väčšej istoty je potrebné uviesť, že daňové opatrenia uplatňované Kirgizskou republikou nediskriminačným spôsobom sa nepovažujú za reštriktívnejšie v zmysle odseku 4. Článok 79 Cezhraničné poskytovanie služieb 1. Zmluvné strany sa v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly zaväzujú, že podniknú kroky potrebné na postupné umožnenie cezhraničného poskytovania služieb medzi zmluvnými stranami, pričom zohľadnia rozvoj svojich príslušných odvetví služieb. 2. Rada pre spoluprácu predloží odporúčania na vykonanie tohto článku.

Článok 80 Spolupráca pre trhovo orientované odvetvie služieb v Kirgizskej republike

Zmluvné strany spolupracujú s cieľom rozvíjať trhovo orientované odvetvie služieb v Kirgizskej republike. Článok 81 Služby námornej dopravy 1. Zmluvné strany uplatňujú zásadu neobmedzeného prístupu na medzinárodné námorné trhy a k medzinárodnému námornému obchodu na komerčnom a nediskriminačnom základe. 2. Pri uplatňovaní zásady uvedenej v odseku 1 zmluvné strany: a) nezavedú v budúcich dvojstranných dohodách týkajúcich sa služieb námornej dopravy s tretími krajinami systémy delenia nákladu vrátane obchodu s voľne uloženým suchým a tekutým nákladom a pravidelnej námornej dopravy a v primeranom čase zrušia akékoľvek systémy delenia nákladu, ktoré existujú v predchádzajúcich dohodách a

b) po nadobudnutí platnosti tejto doh