OZNÁMENIE KOMISIE o vykonávaní programu ENERGY STAR v Európskej únii v období rokov 2006 – 2010 /* KOM/2011/0337 v konečnom znení */





OZNÁMENIE KOMISIE o vykonávaní programu ENERGY STAR v Európskej únii v období rokov 2006 – 2010 1. ÚVOD Informačné a komunikačné technológie vrátane kancelárskych zariadení (t. j. počítačov, monitorov, zobrazovacích zariadení, serverov atď.) patria k najrýchlejšie rastúcej skupine koncových používateľom elektrickej energie v EÚ i na celom svete. Kancelárske zariadenia spotrebúvajú 17 %[1] elektrickej energie využívanej v terciárnom sektore, pričom zariadenia a služby IKT predstavujú približne 8 % celkovej spotreby elektrickej energie v EÚ. Keďže na trhu pribúdajú nové aplikácie s novými funkciami a narastá miera ich využívania, očakáva sa, že spotreba energie týchto zariadení sa do roku 2030 strojnásobí[2]. Existujúce technológie umožňujúce významné zníženie spotreby energie sa plne nezavádzajú v dôsledku pretrvávajúcich zlyhaní trhu, ako je nedostatok informácií alebo nejednotnosť motivačných faktorov. Poskytovanie presných, porovnateľných a jasných informácií o energetickej účinnosti kancelárskych zariadení spotrebiteľom pomáha oddeliť rozširovanie funkčnosti a využívania IKT od spotreby energie, ktorá s ním súvisí. S kancelárskymi prístrojmi sa obchoduje na celom svete. Hoci sa výrobná základňa v čoraz väčšej miere presúva do Ázie, veľká časť výskumu a vývoja, marketingu, a dokonca aj výrobných zariadení sa nachádza v EÚ a v USA. Objem obchodovania v tomto trhovom segmente medzi EÚ a USA sa znižuje, ale zostáva výrazný. USA predstavujú náš najväčší vývozný trh na kancelárske zariadenia a ročný objem obchodovania medzu EÚ a USA na tomto trhu presahuje 10 miliárd EUR (asi 4 miliardy EUR predstavujú vývozy do USA a 6 miliárd EUR dovozy do EÚ)[3]. Zvyšujúca sa spotreba energie kancelárskych zariadení a globálna povaha trhu IKT je silným logickým dôvodom pre medzinárodnú spoluprácu na regulácii v tejto oblasti. EÚ a USA práve na základe týchto okolností podpísali v decembri roku 2000 dohodu o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[4] (ďalej len „dohoda“). Dohoda, ktorú obnovili v roku 2006 na ďalšie 5-ročné obdobie, poskytuje základ pre vykonávanie programu ENERGY STAR (ďalej len „program“) v EÚ. ENERGY STAR je dobrovoľný program označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení riadený americkou Agentúrou na ochranu životného prostredia (ďalej len „EPA“). Vykonáva sa v rámci hospodárstva niekoľkých ďalších krajín vrátane Japonska, Kanady a Austrálie prostredníctvom podobných agentúr ako v prípade EÚ. Na základe dohody EPA a Komisia spoločne riadia program označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení ENERGY STAR. Patrí sem aj spolupráca na vývoji špecifikácií výrobkov a vzájomné uznávanie výrobkov registrovaných v EÚ a v USA. ENERGY STAR je neoddeliteľnou súčasťou politiky energetickej účinnosti EÚ, ako sa uvádza v akčnom pláne pre energetickú účinnosť[5]. Jej cieľom je „ťahať“ trh kancelárskych zariadení k väčšej efektívnosti, a tým dopĺňať smernicu o ekodizajne 2009/125/ES[6], ktorá trh zase „tlačí“ rovnakým smerom pomocou záväzných alebo dobrovoľných požiadaviek minimálnej účinnosti. Keďže platnosť dohody sa skončí v decembri 2011, v tomto oznámení sa posudzujú výhody jej možného obnovenia (oddiel 5) na základe: - skúseností s vykonávaním programu v EÚ (oddiel 2) - posúdenia účinnosti programu pri zlepšovaní energetickej účinnosti kancelárskych zariadení (oddiel 3) - plánovaných úprav amerického programu Energy Star (oddiel 4) 2. VYKONÁVANIE PROGRAMU ENERGY STAR V EÚ Program sa v EÚ vykonáva rozhodnutím Rady 2006/1005/ES[7] a nariadením (ES) č. 106/2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[8]. 2.1. Hlavné prvky Je možné hovoriť o týchto kľúčových aspektoch vykonávania programu: - Jednota: špecifikácie výrobkov spoločne pripravovali EPA a Európska komisia za pomoci členských štátov (Výbor EÚ pre Energy Star, EUESB). Špecifikácie tak dosahujú rovnakú úroveň presnosti a v podstate aj nadobúdajú platnosť súčasne v USA i v EÚ. Navyše výrobky registrované jedným „riadiacim orgánom“ (EPA alebo EK) sa uznávajú ako výrobky spĺňajúce špecifikácie ENERGY STAR aj na území druhej strany dohody. - Dynamika: špecifikácie produktov sa pravidelne preskúmavajú s cieľom stanoviť rámec politiky nepretržite posúvajúci kancelárske zariadenia smerom k vyššej účinnosti. Od roku 2000 sa špecifikácie preskúmali 3x, vždy s prísnejšími úrovňami energetickej účinnosti. V rámci súčasnej dohody je cieľom špecifikácií výrobku reprezentovať nie viac než 25 percent modelov, pre ktoré sú v čase stanovovania špecifikácií dostupné údaje. - Motivačné opatrenia: V roku 2008 bol program významne posilnený včlenením povinnosti pre ústredné orgány štátnej správy členských štátov a európske inštitúcie špecifikovať pri verejnom obstarávaní požiadavky energetickej účinnosti „nie menej náročné“, ako sú kritériá ENERGY STAR[9]. Verejné obstarávanie je primárnym motivačným činiteľom registrovania výrobkov v EÚ. 2.2 Rozsah pôsobnosti Od začiatku platnosti dohody program ENERGY STAR zahŕňal špecifikácie pre počítače, monitory/displeje a zobrazovacie zariadenia (kopírky, tlačiarne, skenery atď.). Tieto špecifikácie sa už 3x preskúmali s cieľom prispôsobiť ich technologickému pokroku a dosiahnuť vyššiu účinnosť. Nadobudnutie platnosti prvých špecifikácií serverov sa očakáva v prvom kvartáli 2011. EPA a Komisia navyše momentálne spolupracujú na vývoji kritérií pre tri ďalšie skupiny výrobkov (zariadenia na ukladanie údajov v datacentrách, zdroje nepretržitého napájania energiou a zariadenia pre malé siete). Odhaduje sa, že týchto 7 skupín výrobkov spoločne predstavuje takmer celú spotrebu elektrickej energie v rámci kancelárskych zariadení. Nasledujúci graf (ktorý zahŕňa spotrebnú elektroniku aj kancelárske zariadenia) naznačuje, že výrobky, ktorých sa týka dohoda, sú spolu s televíznymi prijímačmi najväčšími koncovými spotrebiteľmi elektrickej energie v rámci kombinovaného sektoru IKT a spotrebnej elektroniky. Naznačuje aj to, že hoci spotreba elektrickej energie súvisiaca s niektorými výrobkami, ako sú počítače, sa bude stabilizovať, spotreba iných zariadení, ako sú servery a zariadenia na ukladanie údajov v datacentrách, významne narastie. Toto sú preto výrobky, na ktoré by sa mala v budúcnosti sústrediť pozornosť. [pic] Graf 1. Celková spotreba elektrickej energie IKT v EÚ do roku 2020 v rámci scenára nezmeneného prístupu (vrátane vplyvu existujúcich politických opatrení vrátane ENERGY STAR) [10] Súčasné špecifikácie počítačov sú účinné od júla 2009 a od roku 2006 sa dvakrát podrobili preskúmaniu. Tieto špecifikácie zahŕňajú široké spektrum výrobkov (stolné počítače, laptopy, pracovné stanice, menšie servery). V najnovších špecifikáciách sa ustanovujú úrovne približne o 40 % prísnejšie než predchádzajúce. V júli 2009 začali platiť aj nové kritériá pre zobrazovacie zariadenia . Tu kritériá popri požiadavkách striktne spojených s energetickou účinnosťou zahŕňajú aj ustanovenia o duplexnej (čiže obojstrannej) tlači, ktoré sú dôležité vzhľadom na významný vplyv používania papiera na životné prostredie. Nové kritériá pre displeje , ktoré nadobudli platnosť v októbri 2009, urýchlia prechod na nové, energeticky účinnejšie technológie, napríklad podsvietenie diódami emitujúcimi svetlo. Práca na špecifikáciách pre servery a zariadenia na ukladanie údajov v datacentrách sa zameriava na zbieranie dát s cieľom porozumieť vzťahu medzi hardvérovými a softvérovými konfiguráciami a energetickou účinnosťou v aktívnom i pokojovom stave. Vývoj špecifikácií zdrojov nepretržitého napájania energiou (UPS) využíva skúsenosti EÚ s touto skupinou výrobkov získané vďaka kódexu správania pre výrobcov UPS vytvorenému Spoločným výskumným centrom (JRC). Do poslednej skupiny výrobkov, zariadenia pre malé siete , patria také výrobky, ako sú modemy a smerovače. Aj tu sa budú hľadať synergie s kódexom EÚ pre výrobcov širokopásmových zariadení, ktorý spravuje JRC. 2.3 Podpora a registrácia výrobkov a partnerov ENERGY STAR Vyhradený portál www.eu-energystar.org poskytuje informácie pre relevantných aktérov vrátane napr. usmernení o účasti v programe pre výrobcov, rozhrania na vyhľadávanie v databáze registrovaných výrobkov ENERGY STAR na trhu EÚ, rád týkajúcich sa správnej konfigurácie a využívania riadenia spotreby energie atď. Priemerný počet návštev za deň sa od roku 2006 do roku 2010 zvýšil približne o 25 %. Počet výrobcov zúčastňujúcich sa na programe sa významne zvýšil, zo 16 spoločností v roku 2006 na 74 v roku 2010. Tento prudký nárast možno pripísať podmienkam verejného obstarávania zavedeným v roku 2008. V skutočnosti až 60 % účastníkov programu uviedlo verejné obstarávanie ako hlavnú motiváciu svojej účasti. Poskytovanie špecifikácií verejného obstarávania spoločných pre celú EÚ sa ukazuje ako významné, pretože 65 % respondentov ankety zameranej na účastníkov programu[11] uviedlo, že sa zúčastňujú na verejných súťažiach v iných členských štátoch, než v ktorých majú sídlo. Údaje o percentuálnom podiele spotrebiteľov oboznámených s logom ENERGY STAR nie sú k dispozícii. Dá sa však predpokladať, že to bude pomerne nízke číslo, pretože len 27 % zúčastnených výrobcov uviedlo informovanosť spotrebiteľov ako hlavný dôvod svojej účasti. To nie je prekvapujúce, pretože program sa zameriava na kancelárske zariadenia, a teda nie na súkromných spotrebiteľov, ale na terciárny sektor. Preto verejné obstarávanie zostáva najsilnejším motivačným činiteľom účasti v programe. 3. VPLYVY Tento oddiel si kladie za cieľ kvantifikovať vplyv programu ENERGY STAR v EÚ tým, že a) posúdi, ako rýchlo trh postupuje k vyššej účinnosti, b) odhadne, do akej miery sú presné údaje oznamované výrobcami a c) vyhodnotí vplyv programu na energetické úspory. Táto analýza vychádza predovšetkým z prieskumu trhu vykonávaného priebežne v rokoch 2008 až 2010[12]. 3.1 Prenikanie výrobkov ENERGY STAR na trh S cieľom posúdiť, ako rýchlo sa trh približuje k úrovniam účinnosti špecifikovaným v rámci ENERGY STAR, sa pravidelne vykonávala analýza trhu. Nasledujúci graf 2 obsahuje percentuálne podiely všetkých modelov na trhu spĺňajúcich špecifikácie ENERGY STAR. [pic] Graf 2. Percentuálne podiely všetkých modelov na trhu spĺňajúcich špecifikácie ENERGY STAR v rokoch 2008 až 2010. Z grafu vyplýva, že ENERGY STAR účinne ovplyvňuje posun trhu k vyššej efektívnosti – percentuálny podiel výrobkov spĺňajúcich špecifikácie sa medziročne zvyšuje o 20 a viac percentuálnych bodov. Medzi prvou polovicou roku 2008 a prvou polovicou roku 2009 sa pri všetkých výrobkoch (t. j. počítačoch, displejoch a zobrazovacích zariadeniach) porovnávaných spolu percentuálny podiel modelov spĺňajúcich špecifikácie zvýšil zo 45 % až na 66 %. V druhej polovici roku 2009, keď sa zaviedli nové, náročnejšie špecifikácie, došlo k významnému zníženiu tohto počtu o 30 %, ale potom sa znova začal rýchlo zvyšovať. Prenikanie modelov ENERGY STAR na trh rástlo v niektorých oblastiach výrobkov výraznejšie než v iných. Nárast bol typicky vysoký na trhu monitorov a zobrazovacích zariadení, kde je penetrácia modelov ENERGY STAR vo všeobecnosti vyššia. Po dosiahnutí trhového podielu medzi 60 a 80 % prenikanie modelov ENERGY STAR na trh stagnuje, čo nasvedčuje tomu, že program nemá dosah na niektoré segmenty trhu. 3.2 Súlad a presnosť oznamovaných údajov V súlade s dohodou každý riadiaci orgán (t. j. Komisia a americká EPA) zodpovedá za presadzovanie podmienok ENERGY STAR na svojom území vrátane sledovania nesúladu. Z článku 12 nariadenia (ES) č. 106/2008 vyplýva spoločná zodpovednosť Komisie a členských štátov za presadzovanie programu v EÚ. Kým členské štáty zodpovedajú za súlad s ustanoveniami tohto rozhodnutia na vlastnom území, Komisia zabezpečuje koordináciu a v prípade rozporu s nariadením musí prijímať nápravné opatrenia. V rámci svojich úloh Komisia vykonala overovanie presnosti údajov oznamovaných výrobcami. Overovanie sa nezakladalo na testovaní alebo meraní výrobkov ale skôr na porovnávaní oznamovaných hodnôt s hodnotami, ktoré sa pre rovnaký model oznamovali inde. Hoci analýza odhalila badateľné zlepšenie rôznych kritérií zaznamenaných v databáze ENERGY STAR EÚ za posledné tri roky, zistila rozdiely medzi hodnotami oznamovanými v rámci ENERGY STAR a inde pri pomerne veľkom počte kritérií/výrobkov. Výsledky tohto prieskumu však nemožno použiť ako východisko pre posúdenie rozsahu nesúladu v rámci ENERGY STAR – toto posúdenie možno vykonať len prostredníctvom skutočného testovania výrobkov. Takéto testy, ktoré EPA vykonala v roku 2009[13] na vzorke 120 výrobkov, odhalili, že: - 100 % testovaných počítačových monitorov s označením ENERGY STAR a 95 % tlačiarní s takýmto označením spĺňalo kritériá ENERGY STAR; - 80 % testovaných počítačových monitorov bez označenia ENERGY STAR a 40 % tlačiarní bez takéhoto označenia takisto spĺňalo kritériá ENERGY STAR. Tieto výsledky ukazujú, že úroveň zhody v rámci programu ENERGY STAR je vysoká. Zároveň vysoký percentuálny podiel výrobkov bez označenia ENERGY STAR, ktoré spĺňajú tieto kritériá, naznačuje, že kritériá treba revidovať častejšie, aby sa v rámci programu zabezpečilo rozlišovanie medzi účinnými a neúčinnými výrobkami. V závislosti od skupiny výrobkov sa dodržiavanie nových špecifikácií 2 až 4 roky po ich uvedení stáva pre významnú časť trhu rutinou (je to výraznejšie v prípade monitorov, menej výrazne v prípade zobrazovacích zariadení, a najmä počítačov). V tom čase špecifikácie už nepredstavujú najnovšiu úroveň energetickej účinnosti. Ako ukazuje nasledujúci graf, významná časť výrobkov ENERGY STAR i výrobkov bez tohto označenia môže dosahovať úrovne účinnosti významne presahujúce kritériá ENERGY STAR. [pic] Graf 3. Výsledky testov plnenia kritérií ENERGY STAR v prípade 40 počítačových monitorov[14] To vedie k týmto záverom: - Podľa dostupných výsledkov testov sú miery súladu dosť vysoké na to, aby sa udržala integrita programu. Vzorka testovaných výrobkov však bola pomerne malá, takže takéto testy by mali oba riadiace orgány robiť pravidelnejšie, aby sa zaistilo, že sa odhalia akékoľvek tendencie k nízkej miere súladu. - Po istom čase, keď sa úrovne energetickej účinnosti vo všeobecnosti zlepšia, ENERGY STAR už neoznačuje najúčinnejšie výrobky na trhu, takže kritériá treba pravidelne revidovať. 3.3 Úspora energie Posúdenie úspor energie súvisiacich s označením ENERGY STAR sa zakladalo na údajoch o predaji z Eurostatu (Prodcom) od predajcov a z iných zdrojov, ako aj na údajoch z databázy ENERGY STAR o spotrebe energie výrobkov, prípravných štúdiách v rámci ekodizajnu, programe transformácie trhu Spojeného kráľovstva a ďalších. Výpočty úspor na základe predajov[15] sú približné, pretože závisia od posúdenia toho, ako by bol štruktúrovaný trh bez programu ENERGY STAR. S touto výhradou kalkulácie naznačujú, že vplyv programu ENERGY STAR je pomerne významný. Odhaduje sa, že bez programu ENERGY STAR by spotreba elektrickej energie nových kancelárskych zariadení, ktoré sa predali v EÚ za posledné tri roky, dosiahla približne 67 TWh. Programu ENERGY STAR sa podarilo zredukovať ju o približne 11 TWh, čiže asi o 16 %. To sa premieta do úspory vo výške viac než 1,8 miliardy EUR na poplatkoch za energiu a 3,7 Mt emisií CO2, ktorým sa bolo možné vyhnúť. Treba poznamenať, že tieto čísla predstavujú okamžitú situáciu v konkrétnom čase, čiže nezohľadňujú súčasný vplyv skorších špecifikácií (spred roku 2008) ani budúci vplyv súčasných špecifikácií. Ak sa zohľadnia aj tieto dva prvky, odhaduje sa, že v rámci programu ENERGY STAR sa do roku 2020 podarí znížiť spotrebu energie nainštalovanej bázy počítačov, displejov a zobrazovacích zariadení o viac ako 30 %. Nasledujúci graf zobrazuje tento trend pre počítače a displeje. [pic] Graf 4. Očakávaný vplyv programu ENERGY STAR na spotrebu elektrickej energie počítačov a displejov do roku 2020[16] Presné odhady zostávajúceho potenciálu úspor spojeného s preskúmaním existujúcich špecifikácií nie sú zatiaľ k dispozícii, pretože tento postup sa inicioval len nedávno, ale dá sa odhadnúť, že bude významný. V databáze programu ENERGY STAR sa skutočne nachádzajú výrobky, ktoré spotrebúvajú menej ako štvrtinu súčasnej prahovej hodnoty tohto programu. Okrem toho, ako ukazuje graf 1, spotreba energie výrobkov, ktorých sa zatiaľ dohoda netýka, v nadchádzajúcich rokoch prudko stúpne, a preto sa treba zaoberať aj ňou. 4. PLÁNOVANÉ ÚPRAVY PROGRAMU ENERGY STAR V USA A ICH OčAKÁVANÝ VPLYV NA DOHODU Od februára 2011 EPA vyžaduje, aby všetky výrobky, ktoré sa uchádzajú o certifikáciu v rámci programu v USA, testovali certifikačné laboratóriá tretej strany a aby sa aj po tom, ako sa kvalifikujú, tieto výrobky systematicky kontrolovali. Táto zmena je dôsledkom vyšetrovania federálneho orgánu auditu (General Accounting Office), ktoré naznačilo, že existuje priestor pre podvody v dôsledku nedostatočného dozoru (hoci sa nijaký podvod neodhalil). Cieľom Komisie je zabezpečiť, aby tieto zmeny neviedli k porušovaniu dohody a neovplyvnili negatívne európskych výrobcov zúčastňujúcich sa na programe. O probléme sa viedla podrobná diskusia v rámci Energetickej rady EÚ-USA a Fóra na vysokej úrovni pre spoluprácu regulačných orgánov EÚ a USA. V dôsledku toho EPA potvrdila, že podľa súčasnej dohody výrobky registrované v EÚ sa budú aj ďalej uznávať v USA, a preto pri nich nebude potrebná certifikácia treťou stranou[17]. Po skončení platnosti súčasnej dohody toto riešenie nebude pre USA prijateľné, keďže EPA zastáva názor, že by to viedlo k permanentnému obchádzaniu ich systému registrácie výrobkov (výrobcovia by sa registrovali v EÚ, aby sa vyhli nákladom a času potrebnému na získanie certifikácie treťou stranou). V tejto kapitole sa preto zvážia možnosti týkajúce sa budúcnosti programu ENERGY STAR v EÚ s prihliadnutím na ich očakávaný vplyv na výrobcov, na ich schopnosť transformovať trh tak, aby fungoval efektívnejšie, a na ich prípadné ohrozenie podvodmi. 4.1. Možnosť č. 1: zavedenie certifikácie treťou stranou v EÚ V rámci tejto možnosti by sa program ENERGY STAR predĺžil o ďalších 5 rokov a v EÚ by sa zaviedla certifikácia treťou stranou. Očakáva sa, že tento prístup by mal takéto dôsledky: - Miera súladu by vzrástla. Vzhľadom na to, že posledné testy kancelárskych zariadení vykazujú 95 % miery súladu s vlastnou certifikáciou, očakávajú sa minimálne dodatočné prínosy. - Náklady na registráciu výrobkov by sa zvýšili spôsobom, ktorý by nerovnako ovplyvňoval rôznych trhových aktérov. Interné laboratóriá najväčších výrobcov už dnes majú akreditáciu v súlade s medzinárodnými normami, ktorá je základom nových požiadaviek USA. Okrem toho takéto spoločnosti v dôsledku rozsahu svojich prevádzkových činností môžu pomerne ľahko absorbovať náklady na externú certifikáciu. Pre tento segment trhu spätná väzba od dvoch veľkých výrobcov naznačuje 30 % nárast nákladov na registráciu výrobku. Pre MSP by však toto dodatočne bremeno nových požiadaviek bolo proporcionálne väčšie. Vzhľadom na to, že program ENERGY STAR je základom verejného obstarávania, novými požiadavkami by sa vytvorili nerovnaké podmienky prístupu k verejným súťažiam. - Počet partnerov programu by sa znížil. Až 60 % spoločností zapojených do programu EÚ ENERGY STAR, ktoré poskytli v dotazníku odpovede na tieto otázky, uviedlo, že by z neho vystúpili, ak by sa zaviedla certifikácia treťou stranou. - Nové požiadavky na testovanie predĺžia proces registrácie výrobku najmenej o jeden mesiac. Priemyselné odvetvie naznačuje, že v dôsledku krátkych vývojových cyklov zariadení IT to môže viesť k situácii, keď sa súhlasu s používaním štítku dočkajú až po uvedení modelu na trh. Z týchto argumentov vyplýva, že certifikácia treťou stranou by bola v EÚ disproporčná a mohla by negatívne ovplyvniť program tým, že by znížila jeho vplyv na trh. Tento záver je v súlade s výsledkom konzultácie s členskými štátmi a zúčastnenými stranami tvoriacimi súčasť výboru programu EÚ Energy Star, ktorá sa konala v júni 2010. 4.2. Možnosť č. 2: zachovanie vlastnej certifikácie v EÚ Zachovanie vlastnej certifikácie v EÚ by znamenalo, že budúca dohoda by už nemala rovnakú podobu pre obe strany. Zásada vzájomného uznávania by musela prestať platiť a vznikli by dva samostatné systémy registrácie výrobkov. Dôležitým kritériom v tomto prípade je vplyv na výrobcov v EÚ. Hoci 85 % kancelárskych zariadení dovážaných do EÚ pochádza z Ázie, obchod medzi EÚ a USA v tomto segmente trhu zostáva významný. Hodnota vývozov kancelárskych zariadení z EÚ do USA v roku 2008 sa priblížila 4 miliardám EUR (približne polovicu z toho tvorili počítače) v porovnaní s 13 miliardami EUR v prípade elektrických prístrojov a 20 miliardami EUR v prípade osobných automobilov. Ako už bolo uvedené, aj keď vývozy do USA systematicky klesajú, (z 24 % v roku 2004 na 15 % v roku 2008), zostávajú USA najväčším exportným trhom pre EÚ v oblasti kancelárskych zariadení. Vzhľadom na uvedené čísla zásada vzájomného uznávania by sa spočiatku mohla javiť ako významná súčasť dohody o programe ENERGY STAR. Spomedzi výrobcov, ktorí odpovedali na otázky o svojej budúcnosti, však iba jeden výrobca zapojený do programu ENERGY STAR uviedol, že registruje v EÚ výrobky, ktoré sa potom vyvážajú do USA. To naznačuje, že partneri v európskom programe sa takmer výhradne sústreďujú na domáci trh EÚ. Dá sa preto predpokladať, že vývozom z EÚ do USA sa zaoberajú hlavne veľké spoločnosti, ktoré doteraz registrovali svoje výrobky priamo v USA a ktoré vedia lepšie absorbovať náklady nových požiadaviek USA na registráciu. Dá sa tiež predpokladať, že veľká časť vývozov EÚ v tomto trhovom segmente sa týka špecializovaných výrobkov, v rámci ktorých má priemysel EÚ silnú pozíciu a ktoré špecifikácie ENERGY STAR nepokrývajú, ako sú telekomunikačné zariadenia alebo špecializovaný softvér. Tento záver potvrdzuje štruktúra priemyselného odvetvia IKT EÚ. Kým v niektorých subsegmentoch tohto odvetvia sa spoločnosti z EÚ zaraďujú medzi najväčších svetových hráčov (najmä v telekomunikáciách, špecializovanej elektronike, napríklad automobilovej alebo medicínskej, a špecializovanom programovom vybavení), chýbajú medzi najväčšími výrobcami kancelárskych zariadení a počítačov[18]. Zamestnanosť v tomto subsegmente priemyslu IKT v rámci EÚ systematicky klesá, zatiaľ čo v príbuzných subsegmentoch, najmä v telekomunikáciách a službách výpočtovej techniky, zaznamenala pôsobivý nárast[19]. Napriek tomu v EÚ zostáva výrobná základňa, ktorú možno rozdeliť do dvoch odlišných skupín. Skupina číslo jeden pozostáva z pobočiek zahraničných nadnárodných spoločností. Takmer tucet veľký amerických a japonských výrobcov má montážne závody umiestnené v členských štátoch EÚ (zvyčajne EÚ-15). Skupina číslo dva pozostáva najmä z MSP, ktoré sú geograficky roztrúsenejšie než nadnárodné spoločnosti, s významnou prítomnosťou v EÚ-10. Tieto spoločnosti majú tendenciu sústreďovať sa na trh stolových zariadení. Ich podnikanie sa sústreďuje okolo skladania PC z lokálne nakupovaných komponentov alebo pridávania hodnoty v hodnotovom reťazci (napríklad tvorbu softvéru pre špecializované použitie), alebo jednoducho ďalej predávajú výrobky nakúpené mimo EÚ. V dôsledku obmedzeného rozsahu činnosti tieto spoločnosti nesúťažia s veľkými nadnárodnými spoločnosťami v oblasti cien na svetových trhoch, ale skôr vytvárajú riešenia na mieru, upravené pre domáci trh. Preto podstatná časť príjmov týchto spoločností často nepochádza z predaja hardvéru, ale z jeho servisu. Väčšina týchto výrobcov si konkuruje v trhovom segmente charakterizovanom nízkymi cenami a ich marže bývajú pomerne nízke (okolo 5 %). Toto je typický profil partnerov programu EÚ ENERGY STAR. Preto z pohľadu výrobcov z EÚ udržanie ľahkého systému registrácie výrobkov je dôležitejšie než vzájomné uznávanie. „Výrobcovia z prvej skupiny“ budú musieť absolvovať certifikáciu treťou stranou v USA bez ohľadu na to, aký prístup sa zvolí v EÚ, zatiaľ čo „výrobcovia z druhej skupiny“ sa sústreďujú na domáci trh EÚ a z ich pohľadu je životne dôležité zachovanie ľahkého systému registrácie výrobkov. Súčasne je potrebné zabezpečiť, aby sa na amerických aj neamerických výrobcov uplatňovali rovnaké podmienky pre získanie označenia ENERGY STAR v USA. USA pôvodne plánovali požadovať, aby certifikačné orgány (ktoré budú zabezpečovať systém registrácie výrobkov) mali „výraznú severoamerickú účasť“. Po námietkach EÚ a Kórey túto podmienku stiahli a požiadavky sa harmonizovali s medzinárodnými normami. V dôsledku toho sú certifikačné orgány ENERGY STAR USA teraz prítomné v niekoľkých členských štátoch. A konečne, hoci testy kancelárskych zariadení s označením ENERGY STAR ukazujú vysokú mieru plnenia požiadaviek, zachovanie vlastnej certifikácie by si vyžadovalo dôkladné presadzovanie programu. Existuje presvedčenie, že integrita ENERGY STAR by sa mohla zabezpečiť kontrolami na mieste v kombinácii s priamymi dôsledkami pre obchodníkov ponúkajúcich sfalšované výrobky. Komisia sa bude usilovať pomáhať členským štátom pri vhodnom presadzovaní programu. 4.3 Možnosť č. 3: nahradenie ENERGY STAR alternatívnymi regulačnými nástrojmi Program ENERGY STAR dosiahol úspech v tom, že priviedol trh k väčšej efektívnosti. Zároveň však zmeny plánované našimi partnermi z USA budú v prípade, ak sa neimplementujú v EÚ, znamenať koniec zásady vzájomného uznávania a odstránia sa niektoré dôvody na uzavretie novej dohody. Preto sa v tejto časti stručne preberie alternatíva k programu ENERGY STAR, t. j. záväzné používanie energetických štítkov podľa smernice 2010/30/ES[20]. ENERGY STAR je komponent širšej kombinácie politík zameranej na energetickú účinnosť výrobkov. Tento rámec zahŕňa aj smernicu o ekodizajne a smernice o energetickom označovaní uvedené vyššie. Kým ekodizajn „tlačí“ trh ustanovením požiadaviek minimálnej účinnosti, energetické označovanie a Energy Star ho „ťahajú“ tým, že výrobcov motivujú na hospodársku súťaž v oblasti energetickej účinnosti ich výrobkov. Ekodizajn preto dopĺňa oba nástroje označovania tým, že zabezpečuje rýchlejšiu a komplexnejšiu transformáciu trhu. Môže ovplyvniť aj tie trhové segmenty, v rámci ktorých nástroje označovania nie sú účinné. Ide napríklad o herné PC, pri ktorých nie je energetická účinnosť dôležitým kritériom pre rozhodovanie spotrebiteľa o kúpe. Ekodizajn preto nie je alternatívou k programu ENERGY STAR, ale jeho doplnením, i keď ho na tak rýchlo sa vyvíjajúce zariadenia, ako sú zariadenia IKT, treba aplikovať opatrne. Možnou alternatívou označenia ENERGY STAR je energetický štítok. Komparatívne štítky so stupnicou A-G, ktorými sa označujú výrobky v predajných priestoroch, sa dostali do širokého povedomia spotrebiteľov v EÚ a viedli k pôsobivému nárastu účinnosti výrobkov, ktoré sa nimi označovali. V porovnaní s označením ENERGY STAR má energetický štítok tieto výhody a nevýhody: Výhody | Je záväzný. Tým sa zaistí možnosť porovnať energetickú účinnosť všetkých výrobkov na trhu. Umožňuje aj prístup ku všetkým segmentom trhu, zatiaľ čo pri označení ENERGY STAR výrobcovia nemajú v rámci niektorých segmentov motiváciu na zvyšovanie účinnosti. Dostal sa do širokého povedomia spotrebiteľov v EÚ. V prípade kancelárskych zariadení však, ako sa zdá, povedomie spotrebiteľov hrá menšiu úlohu než napríklad požiadavky verejného obstarávania. | Nevýhody | Na rozdiel od ENERGY STAR nie je na úrovni EÚ prepojený so záväznými podmienkami verejného obstarávania. Legislatívny proces je pomalší a menej flexibilný, čo môže byť problémom v prípade tak rýchlo sa vyvíjajúcich a zložitých výrobkov, ako sú výrobky IKT. Hoci revidovaná smernica o energetickom označovaní prináša sama osebe istú dynamiku (prázdne triedy „vyššie ako A“ sa môžu zapĺňať podľa toho, ako sa vyvíja trh), cyklus vývoja požiadaviek ekodizajnu a označovania energetickými štítkami typicky trvá 3 až 4 roky v porovnaní s 1 rokom v prípade označenia ENERGY STAR. Vyplýva to z faktu, že v prípade záväzných nástrojov sa musia aspekty ako vplyv na rozličné segmenty trhu alebo porovnateľnosť rôznych aplikácií zvažovať oveľa starostlivejšie než v prípade dobrovoľnej schémy. V dôsledku toho vývoj záväzných nástrojov často nie je schopný udržať krok s čoraz kratšími vývojovými cyklami výrobkov IKT. Okrem toho v prípade IKT vývoj záväzných štítkov použiteľných na všetky výrobky by bol mimoriadne zložitý v dôsledku rôznorodosti konfigurácií výrobkov, aplikácií a spôsobov používania (napríklad označenie ENERGY STAR vychádza zo spôsobu používania typického pre kancelárske prostredie a nie je reprezentatívne vo vzťahu k domácim spotrebičom). Prechod od označovania ENERGY STAR k energetickým štítkom by rozdrobil medzinárodný regulačný rámec a výsledkom by boli dodatočné náklady pre priemyselné odvetvie a verejný sektor. Tomu by sa bolo treba vyhnúť vzhľadom na globálnu povahu tohto trhu. | Aj keď energetické štítky majú určité výhody v porovnaní s označením ENERGY STAR, toto sa zdá vhodnejšie pre kancelárske zariadenia. Program ENERGY STAR v súčasnosti ponúka hotové riešenie na zvyšovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení. Platnosť tohto záveru sa však bude ďalej monitorovať a argumenty uvedené v tejto časti sa budú posudzovať v prípade špecifických výrobkov, ktorých sa týka dohoda, v závislosti od vývoja technológií a trhu. 4.4. Záver Dynamickosť a dobrovoľná povaha programu ENERGY STAR z neho robí nástroj politiky mimoriadne vhodný pre výrobky IKT. Úspech programu možno sčasti pripísať ľahkosti postupu registrácie produktov. Prechod na certifikáciu treťou stranou by znevýhodnil MSP v porovnaní s väčšími spoločnosťami. Tomuto by sa bolo treba vyhnúť, keďže program je spojený s povinným verejným obstarávaním a MSP tvoria väčšinu jeho účastníkov. Mohol by viesť aj k zníženiu počtu partnerov a v dôsledku toho k zníženiu vplyvu programu ENERG STAR na trh. Analýza profilu výrobcov zúčastňujúcich sa na programe a trhu s kancelárskymi zariadeniami v EÚ vo všeobecnosti naznačuje, že vzájomné uznávanie nie je kľúčovým komponentom dohody EÚ – USA. Cieľom by malo byť zachovanie kľúčového prvku programu a jeho hlavného cieľa – špecifikácií výrobkov spoločne vyvíjaných a implementovaných v EÚ a USA s motivujúcim vplyvom na trvalé zvyšovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení. Toto by sa zabezpečilo možnosťou č. 2 uvedenou vyššie. V rámci tejto možnosti by si EÚ udržala vplyv na vývoj špecifikácií programu ENERGY STAR, ktoré sú v skutočnosti svetovou normou pre energetickú účinnosť IKT. 5. ZÁVER: NÁVRH NA OBNOVENIE DOHODY Platnosť súčasnej dohody sa skončí v decembri 2011. Počas posledných 4 rokov program pomáhal zvyšovať energetickú účinnosť kancelárskych zariadení a usporiť finančné prostriedky spotrebiteľom. Jeho vplyv na trh sa znásobil, keď sa zvýšila jeho obľúbenosť medzi výrobcami. Má silnú podporu priemyselného odvetvia, pretože poskytuje flexibilný a dynamický rámec politiky, obzvlášť vhodný pre tak rýchlo sa vyvíjajúce výrobky, ako sú výrobky IKT. Zároveň však zmeny, ktoré pripravujú USA, predstavujú problém pre budúcnosť dohody. Preto sa odporúča, aby Európska únia pokračovala v účasti na programe ENERGY STAR, aj keď s istými potrebnými úpravami. Presnejšie ide o tieto návrhy týkajúce sa predĺženia dohody: - EÚ a USA by mali naďalej spolupracovať na vývoji špecifikácií výrobkov, t. j. obidve strany by približne v rovnakom čase uvádzali požiadavky rovnakej úrovne. - Vzhľadom na odhodlanie USA zaviesť do programu certifikáciu treťou stranou by sa v dohode malo pokračovať s dvoma rozdielnymi systémami registrácie výrobkov. Koniec zásady vzájomného uznávania je poľutovaniahodný, ale neočakáva sa, že by nepriaznivo ovplyvnil výrobcov zúčastňujúcich sa na programe EÚ. Komisia jednako podnikne vhodné kroky, aby sa zaistilo, že požiadavky USA nespôsobia znevýhodnenie vývozcov z EÚ. - Vzhľadom na to, že výrobcovia označili verejné obstarávanie za primárny motivačný činiteľ svojej účasti v programe, a s prihliadnutím na to, že významná časť z nich sa zúčastňuje na verejných súťažiach v iných členských štátoch, než v ktorých sú usídlení, by sa mala dodržiavať klauzula o verejnom obstarávaní obsiahnutá v nariadení (ES) č. 106/2008. Mala by sa preskúmať možnosť jej rozšírenia aj mimo ústredné orgány štátnej správy. - Vzhľadom na dôkazy, že v dôsledku rýchleho vývoja trhu a technológií ENERGY STAR nemusí označovať vždy tie najúčinnejšie výrobky na trhu, by sa špecifikácie mali pravidelne a často revidovať. - Aj keď z dostupných údajov vyplýva, že sa dosahuje vysoká úroveň súladu, Komisia a členské štáty by mali úzko spolupracovať na dôkladnom presadzovaní programu a mali by preskúmať účinnosť takéhoto presadzovania najneskôr do 18 mesiacov od uzavretia dohody. - Komisia bude naďalej priebežne monitorovať vplyv zmien navrhovaných USA a programu ENERGY STAR na úspory energie a výrobcov a najmenej jeden rok pred skončením platnosti novej dohody urobí rozbor budúcich možností vyrovnávania sa so spotrebou energie kancelárskych zariadení, pričom k týmto možnostiam patrí aj nahradenie programu ENERGY STAR alternatívnymi nástrojmi politík. [1] http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications.htm. [2] Šikovné zariadenia a gigawatty — Politiky pre energeticky účinnú elektroniku (Gadgets and Gigawatts — Policies for Energy Efficiency Electronics) © OECD/IEA, 2009, [obr. 127], [str. 287], citované z Grochowski, E. a M. Annavaram (2006), Trendy v množstve energie spotrebúvanej na jednu inštrukciu v mikroprocesoroch Intel (Energy per Instruction Trends in Intel Microprocessors), Technology@Intel Magazine, March 2006. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-GI-10-001/EN/KS-GI-10-001-EN.PDF. [4] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 26.Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2001, s. 3. [5] KOM(2006)545 v konečnom znení. [6] Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10. [7] Rozhodnutie Rady 2006/1005/ES z 18. decembra 2006 o uzavretí Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskym spoločenstvom o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 24. [8] Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 1. [9] Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 3, článok 6. [10] Vplyv informačných a komunikačných technológií na energetickú účinnosť, Bio-spravodajská služba (Bio Intelligence Service), september 2008. [11] Zo 74 partnerských spoločností odpovedalo v rámci prieskumu 30. [12] Záverečná správa o ENERGY STAR, IDC, október 2010. Na účel určenia počtu modelov na trhu IDC využil tieto zdroje: a) informácie od distribútorov a z distribučných kanálov, b) informácie od predajcov, c) evidenčná databáza IDC [13] Hodnotiaca správa EPA: Integritu programu ENERGY STAR možno zlepšiť prostredníctvom rozšíreného testovania výrobkov, správa č.. 10-P-0040 z 30. novembra 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. [14] Hodnotiaca správa EPA: Integritu programu ENERGY STAR možno zlepšiť prostredníctvom rozšíreného testovania výrobkov, správa č.. 10-P-0040 z 30. novembra 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. Popis „Percent Exceedinf Standard na osi y treba chápať vo význame „počet percent, o ktorý je prekročená norma“. [15] Výpočty berú do úvahy len špecifikácie ENERGY STAR uplatňované v rokoch 2008 až 2010 a len úspory dosiahnuté v rámci týchto špecifikácií v tomto trojročnom období. [16] Tieto odhady vznikli ako súčasť posúdenia vplyvu k nariadeniu, ktorým sa vykonáva smernica 2009/125/ES s prihliadnutím k požiadavkám ekodizajnu na počítače, servery a displeje. Model nezohľadnil vplyv špecifikácií, ktoré sa zaviedli v období rokov 2000 až 2005. [17] Keďže nové americké požiadavky na certifikáciu sa týkajú len novo registrovaných výrobkov, nebudú sa výrobky, ktoré budú certifikované v EÚ pred skončením platnosti súčasnej dohody, po skončení jej platnosti musieť znova zaregistrovať v USA. [18] „Výhľad OECD v oblasti informačných technológií, 2008 - OECD © 2008 - ISBN 9789264055537. [19] Mapovanie IKT v regiónoch EÚ: Umiestnenie, zamestnanosť, faktory atraktívnosti a ekonomický vplyv, JRC – IPTS, 2008. [20] Ú. v. ES L 153/1, 18.6.2010, s. 1.