Návrh nariadenie Rady, ktorým sa na rok 2006 stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné v Baltskom mori /* KOM/2005/0598 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.11.2005 KOM(2005) 598 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2006 stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné v Baltskom mori (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU 110 - Ciele návrhu Cieľom tohto návrhu je stanoviť príležitosti na rybolov obchodne najvýznamnejších zásob rýb v Baltskom mori pre členské štáty na rok 2006. 120 - Všeobecný kontext V súlade s nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu, spoločná politika zdrojov rybného hospodárstva zabezpečuje využívanie živých vodných zdrojov, ktoré zabezpečuje udržateľné hospodárske, environmentálne a sociálne podmienky. Významným nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov je ročné stanovenie príležitostí na rybolov vo forme celkových prípustných úlovkov (ďalej len TAC), kvót a obmedzení výlovu. Príležitosti na rybolov až do tohto roku zavádzalo jediné nariadenie Rady (tzv. nariadenie o TAC a kvótach). Za účelom zjednodušenia a objasnenia však zavádzajú stanovovanie príležitostí na rybolov na rok 2006 dve samostatné nariadenia, pričom jedno zahŕňa Baltské more a druhé sa týka ostatných oblastí. Odborné odporúčanie týkajúce sa príležitostí na rybolov na rok 2006 v Baltskom mori predniesla Medzinárodná rada pre výskum morí (ICES) v júni. V septembri, na základe odborného odporúčania, prerokovalo Spoločenstvo jednotlivé TAC, kvóty a s nimi spojené podmienky s Ruskou federáciou v rámci systému Medzinárodnej komisie pre rybolov v Baltskom mori (IBSFC). Odporúčania týkajúce sa TAC a ich prerozdelenia týmto dvom stranám, ktoré prijala IBSFC, odzrkadľujú závery diskusie a sú v súlade so spoločnou politikou rybolovu. Rozšírenie Spoločenstva v roku 2004 spôsobilo, že v skutočnosti zostali v IBSFC iba dve strany, Spoločenstvo a Rusko. Spoločenstvo sa z IBSFC stiahlo a táto organizácia do konca roka 2005 prakticky zanikne. Z toho dôvodu nie sú odporúčania, ktoré prijala IBSFC, pre Spoločenstvo po roku 2005 záväzné. Neexistuje však dôvod, prečo by sa tieto odporúčania nemali naďalej dodržiavať a TAC a kvóty uvádzané v tomto návrhu odrážajú odporúčania IBSFC. Návrh pokrýva tri dôležité úseky riadenia baltských lovísk v roku 2006. Úsek, ktorý stanovuje TAC a kvóty, úsek, ktorý obmedzuje výlov a úsek, ktorý stanovuje príslušné technické a kontrolné opatrenia. - Existujúce ustanovenia týkajúce sa návrhu Príležitosti na rybolov a ich prideľovanie členským štátom podliehajú ustanoveniam každoročných nariadení. Posledným je nariadenie Rady (ES) č. 27/2005 z 22. decembra 2005, ktorým sa stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky na rok 2005 pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie úlovkov. Pre riadenie lovísk v Baltskom mori je tiež relevantné nariadenie Rady (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Soundu.0 - Zosúladenie s ostatnými politikami a cieľmi Únie - Predložené opatrenia sú navrhnuté v súlade s cieľmi spoločnej politiky rybolovu a zhodujú sa s politikou Spoločenstva o trvalo udržateľnom rozvoji. 2. KONZULTÁCIA ZAINTERESOVANÝCH STRÁN A ODHAD MOžNÉHO DOSAHU - Konzultácia zainteresovaných strán Všetky tri hlavné časti návrhu sa konzultovali so sektorom rybného hospodárstva, MVO zaoberajúcimi sa problémami rybolovu v Baltskom mori a príslušnými členskými štátmi. Konzultácie so sektorom rybolovu a MVO týkajúce sa TAC a kvót prebehli na seminári, ktorý organizoval Generálne riaditeľstvo pre rybné hospodárstvo v Bruseli 23. februára. ICES uviedla vedecké podklady pre tento návrh a GR pre rybné hospodárstvo vysvetlil svoje stanovisko s ohľadom na úrovne TAC a kvóty na rok 2006. Vo všeobecnosti došlo k podpore stanoviska GR pre rybné hospodárstvo, i keď sektor rybolovu žiadal o niečo vyššie TAC pre šprotu severnú, ako odporúčala ICES. Hlavná diskusia sa týkala TAC pre zásoby dvoch druhov tresky. Zásoby obidvoch druhov tresky sú predmetom nadmerného výlovu. Najmä zásoby vo východnom Baltiku sa využívajú do takej miery, ktorá nezabezpečuje trvalú udržateľnosť. ICES odporúčala významne znížiť výlov týchto dvoch zásob, aby sa zabezpečilo oživenie zásob na úroveň, ktorá by bola v medziach bezpečných biologických hraníc. Zavedenie zníženia, ktoré je potrebné na oživenie zásob do jedného roka, by podlomilo ekonomické základy sektora rybolovu a oslabilo by systém riadenia a správy. GR pre rybné hospodárstvo preto navrhlo dlhodobé riešenie, pri ktorom sa bude úroveň rybolovu postupne znižovať na trvalo udržateľnú úroveň. Tento prístup, rovnako ako TAC, ktoré vychádza z tohto prístupu, podporil aj sektor. Okrem stretnutia IBSFC v septembri prebehli konzultácie s členskými štátmi a všetky zainteresované členské štáty podporili TAC, ktoré navrhla Komisia. Ak ide o opatrenia týkajúce sa výlovu a kontroly, sektor, MVO a členské štáty sa v tomto smere niekoľkokrát radili a časti zahrnuté v návrhu odrážajú pripomienky, ktoré predložil predovšetkým sektor rybolovu. - Zber údajov a využívanie odbornej pomoci Spoločenstvo žiada každý rok ICES a Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF) o odbornú radu, ak ide o stav dôležitých zásob rýb. Táto rada sa týka všetkých Baltských zásob, pre ktoré sa navrhujú TAC. Navrhované TAC sú založené na tomto odporúčaní, ale nemusia ho nevyhnutne sledovať do najmenších podrobností. Pre zásoby šproty je navrhovaný TAC stanovený nad úrovňou, ktorú odporučili vedci. Odporúčanie z ICES zodpovedá významnému zníženiu v oblasti TAC. V súlade so všeobecnou politikou znižovania každoročnej odchýlky príležitostí na rybolov, navrhovaný TAC predstavuje menšiu redukciu ako je tá, ktorú odporúčala ICES. Podľa odhadov ICES je zásoba v dobrom zdravotnom stave a môže vydržať navrhnutý TAC. Ak ide o zásoby tresky, navrhovaný TAC odráža dlhodobý prístup, pomocou ktorého sa budú TAC a výlov postupne znižovať na trvalo udržateľnú úroveň počas niekoľkých rokov. Súbežne s týmto návrhom predloží Komisia návrh dlhodobého plánu riadenia pre loviská zásob tresky v Baltskom mori. Ústredným bodom plánu je postupné znižovanie výlovu na dlhodobo udržateľnú úroveň, ktorá bude poskytovať vysoké a stabilné výnosy. Navrhované TAC sa teda neriadia radou ICES s ohľadom na úlovok, ale odzrkadľujú prístup postupnosti, ktorý sa bude uplatňovať v dlhodobom pláne riadenia. Hlavné organizácie/odborníc, s ktorými prebehli konzultáciei Prebehli konzultácie s Medzinárodnou radou pre výskum morí (ICES) a Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (STECF). Odhad možného dosahu Ak dôjde k uskutočneniu navrhovaných opatrení, budú mať za následok celkové zvýšenie príležitostí na rybolov pre plavidlá Spoločenstva v Baltskom mori. Príležitosti na rybolov pre zásoby tresky a niektoré zásoby sleďov sa zvýšia a znížené kvóty pocítia rybári iba pri zásobách šproty severnej. Za predpokladu, že ceny sa nezmenia, očakáva sa, že priama hodnota vykládok z Baltského mora sa v roku 2006 zvýši. Návrh nevyjadruje iba krátkodobé rozhodnutia, ale je tiež súčasťou dlhodobého prístupu, pomocou ktorého sa úroveň rybolovu postupne zníži na dlhodobo udržateľnú úroveň. Prístup prijatý v návrhu bude mať v strednodobom až dlhodobom horizonte za následok zníženie výlovu, ale aj stabilné alebo zvyšujúce sa kvóty. Očakáva sa, že dlhodobými následkami prístupu bude teda znížený dopad na životné prostredie ako následok poklesu výlovu, redukcie v sektore rybolovu pokiaľ ide o počet plavidiel a/alebo priemerný výlov na jedno plavidlo, a nezmenené alebo zvýšené vykládky. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU - Právny základ Právnym základom návrhu je nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 a najmä článok 20 tohto nariadenia. 4. ROZPOčTOVÉ DÔSLEDKY Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. 5. DODATOčNÉ INFORMÁCIE - Podrobné vysvetlenie Návrh stanovuje príležitosti na rybolov na rok 2006 pre členské štáty loviace v Baltskom mori. Návrh tiež predstavuje prechodné technické a kontrolné opatrenia uplatňované v roku 2006. TAC a kvóty pridelené členským štátom sa uvádzajú v prílohe I. Navrhované čísla odrážajú vedecké rady a odporúčania, ktoré prijala Medzinárodná komisia pre rybolov v Baltskom mori (IBSFC) na svojom stretnutí v septembri 2005. TAC a kvóty pre zásoby dvoch druhov tresky sú úzko spojené s obmedzeniami výlovu stanovenými v prílohe II a bode 5 prílohy III. Tieto TAC sú prijateľné iba za predpokladu, že dôjde k prijatiu obmedzení, ktoré sa vzťahujú na obdobie, keď je povolený lov tresky, navrhovaný v prílohe II a príslušné kontrolné opatrenia v bode 5 prílohy III. Prechodné technické opatrenia v prílohe III (okrem bodu 8) predstavujú dôležité opatrenia, ktoré v súčasnosti nariadenie o technických opatreniach pre Baltské more neobsahuje (nariadenie Rady (ES) č. 88/98). Komisia predstavila návrh nového nariadenia o technických opatreniach, ktorý zahŕňa všetky tieto opatrenia. Očakáva sa, že Rada príjme návrh v novembri. V tom prípade môžu byť technické ustanovenia v prílohe III z tohto návrhu odstránené. Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2006 stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné v Baltskom mori RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o zachovaní a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci Spoločnej politiky rybolovu[1], a najmä na jeho článok 20, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 847/1996 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre každoročné riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok[2], a najmä na jeho článok 2, so zreteľom na návrh Komisie, keďže: (1) V článku 4 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa vyžaduje, aby Rada prijala opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie prístupu k vodám a zdrojom a trvalo udržateľné vykonávanie činností rybolovu, pričom zohľadní dostupné vedecké stanoviská a najmä správu, ktorú vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo. (2) Podľa článku 20 nariadenia (ES) č. 2371/2002 je úlohou Rady stanoviť obmedzenia príležitostí na rybolov podľa loviska alebo skupiny lovísk a rozdeliť tieto príležitosti medzi členské štáty. (3) Na zabezpečenie efektívneho riadenia príležitostí na rybolovu je nevyhnutné stanoviť osobitné podmienky, za ktorých bude rybolov prebiehať. (4) Zásady a určité postupy riadenia rybného hospodárstva sa musia stanoviť na úrovni Spoločenstva, aby členské štáty mohli zabezpečiť riadenie plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou. (5) V článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa určujú definície relevantných skutočností z hľadiska prideľovania príležitostí na rybolov. (6) V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/1996, zásoby, ktoré podliehajú jednotlivým opatreniam ustanoveným v tomto návrhu, musia byť presne určené. (7) V článku 2 nariadenia (ES) č. 1434/98 z 29. júna 1998určujúce podmienky, za ktorých sa môžu slede vykladať na breh na priemyselné účely okrem priamej ľudskej spotreby[3], sa nezaručuje, že úlovky sleďov sa obmedzujú na limity výlovu stanovené pre tento druh. Je preto potrebné zaviesť prechodné opatrenia, ktoré zabezpečia vhodné monitorovanie a sčítanie sleďov v netriedených vykládkach. S takýmito opatreniami nie je nevyhnutné zachovávať ustanovenia stanovené v uvedenom nariadení. (8) Príležitosti na rybolov by sa mali používať v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva pre túto oblasť a najmä v súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 1381/87 z 20. mája 1987, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre označovanie a dokumentáciu rybárskych plavidiel[4], nariadením Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre zaznamenanie úlovkov rýb členských štátov[5], nariadením Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybolovu[6], nariadením Rady (ES) č. 88/98 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú niektoré technické opatrenia pre zachovanie zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Soundu[7], nariadením Komisie (ES) č. 2244/2003 z 18. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné ustanovenia týkajúce sa systémov monitorovania plavidiel umiestnených na družici[8], a nariadením Rady (EHS) č. 2930/86 z 22. septembra 1986, ktoré definuje charakteristické vlastnosti rybárskych plavidiel[9], nariadením Rady (EHS) č. 3880/91 zo 17. decembra 1991 o predkladaní štatistických údajov o jednotlivých výlovoch členských štátov vykonávajúcich rybolov v severovýchodnom Atlantiku[10]. (9) S cieľom prispieť k ochrane zásob rýb je potrebné zaviesť v roku 2006 určité doplňujúce opatrenia týkajúce sa kontroly a technických podmienok rybolovu. (10) Kvôli zabezpečeniu živobytia rybárov Spoločenstva je dôležité otvoriť tieto loviská 1. januára 2006. Vzhľadom na naliehavosť tohto prípadu je nevyhnutné udeliť výnimku vo vzťahu k šesťtýždňovému obdobiu stanovenému v odseku I bod 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je prílohou k Zmluve o Európskej únii a k zmluvám zakladajúcim Európske spoločenstvo, Európske združenie uhlia a ocele a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: KAPITOLA I Pôsobnosť a vymedzenie pojmov Článok 1 Predmet Toto nariadenie ustanovuje príležitosti na rybolov na rok 2006 pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb v Baltskom mori a príslušné podmienky, na základe ktorých sa môžu tieto príležitosti na rybolov využívať. Článok 2 Pôsobnosť 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na rybárske plavidlá Spoločenstva (plavidlá Spoločenstva) a rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou tretích krajín a sú registrované v tretích krajinách, ktoré lovia v Baltskom mori. 2. Ako výnimka z odseku 1 sa toto nariadenie nevzťahuje na rybolovné činnosti vykonávané výlučne pre vedecký výskum, ktoré prebiehajú s povolením a v rámci právomocí príslušného členského štátu, a o ktorých boli Komisia a členský štát, vo vodách ktorého sa výskum uskutočňuje, vopred informovaní. Článok 3 Definície Dodatočne k vymedzeniu pojmov stanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa na účely tohto nariadenia uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (a) pásma Medzinárodnej rady pre výskum morí (ICES) sú také, ako ich definuje nariadenie (EHS) č. 3880/91, (b) „Baltské more“ znamená oblasti ICES IIIb, IIIc a IIId, (c) „celkový prípustný úlovok (TAC)“ znamená množstvo, ktoré je možné z každej zásoby uloviť každý rok, (d) „kvóta“ znamená podiel z TAC pridelený Spoločenstvu, členskému štátu alebo tretej krajine. KAPITOLA IIPríležitosti na rybolov a príslušné podmienky Článok 4 Limity výlovu a ich prideľovanie Limity výlovu, rozdelenie týchto limitov medzi členské štáty a dodatočné podmienky v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uvádzajú v prílohe I tohto nariadenia. Článok 5 Zvláštne ustanovenia týkajúce sa prideľovania 1. Rozdelenie limitov výlovu medzi členské štáty stanovené v prílohe I platí bez toho, aby boli dotknuté: (a) výmeny uskutočnené podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/200, (b) prerozdelenia vykonané podľa článkov 21 ods. 4, 23 ods. 1 a 32 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2847/93, (c) dodatočné vykládky prípustné podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96, (d) množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96, (e) odpočty vykonané podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 847/96. 2. Na účely zadržania kvót, ktoré sa presunú na rok 2007, sa môže uplatniť, ako výnimka z tohto nariadenia, článok 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96 na všetky zásoby, ktoré podliehajú analytickému TAC. Článok 6 Podmienky pre úlovky a vedľajšie úlovky 1. Ryby zo zásob, pre ktoré sa stanovili limity výlovu, sa môžu ponechať na palube alebo sa vyložiť, len ak: (a) tieto úlovky vykonali plavidlá členského štátu, ktorý má kvótu a táto kvóta nie je vyčerpaná, (b) úlovky tvoria súčasť podielu Spoločenstva, ktorý nebol kvótami rozdelený medzi členské štáty, a ktorý nebol vyčerpaný, alebo (c) druhy, iné ako slede a šproty, sú zmiešané s inými druhmi, úlovky sa vykonali vlečnými sieťami, dánskymi sieťami alebo podobnými sieťami s veľkosťou ôk menšou ako 32 mm, a úlovky nie sú triedené ani na palube, ani po vykládke. 2. Všetky vykládky sa započítavajú oproti kvóte alebo, ak podiel Spoločenstva nebol rozdelený medzi členské štáty kvótami, oproti podielu Spoločenstva, okrem úlovkov vykonaných podľa odseku 1 písmena c). 3. Keď sa kvóta pre slede pridelená niektorému z členských štátov vyčerpá, plavidlá plaviace sa pod vlajkou príslušného členského štátu registrované v Spoločenstve a loviace v loviskách, na ktoré sa príslušná kvóta vzťahuje, nemôžu vykladať úlovky, ktoré sú netriedené a obsahujú slede. Článok 7 Netriedené vykládky 1. Členské štáty zabezpečia zavedenie primeraného programu odoberania vzoriek, ktorý umožní efektívne monitorovanie netriedených vykládok podľa jednotlivých druhov. 2. Netriedené úlovky sa vykladajú iba v prístavoch a na miestach určených na vykládku, na ktorých je zavedený program kontroly vzoriek ustanovený v odseku 1. Článok 8 Vykládky sleďov na priemyselné účely Nariadenie (ES) č. 1434/98 sa nevzťahuje na Baltské more. Článok 9 Obmedzenia výlovu Obmedzenia výlovu sú stanovené v prílohe II. Článok 10 Prechodné technické a kontrolné opatrenia Prechodné technické a kontrolné opatrenia sú uvedené v prílohe III. KAPITOLA IIIZáverečné ustanovenia Článok11 Predaj morských organizmov ulovených na vedecké účely Morské organizmy ulovené na účely vedeckého výskumu v súlade s článkom 2 ods. 2 sa môžu predávať, uskladňovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj za predpokladu, že: (a) príležitosti na rybolov ustanovené v prílohe I nie sú vyčerpané alebo (b) sa predávajú priamo na iné účely, ako je ľudská spotreba. Článok12 Prenos údajov Keď podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2847/93 posielajú členské štáty Komisii údaje, ktoré sa týkajú množstva vykládok ulovených zásob, používajú pri tom kódy pre zásoby stanovené v prílohe I tohto nariadenia. Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od 1. januára 2006. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I Obmedzenia vykládok a príslušné podmienky pre medziročné riadenie limitov výlovov uplatniteľné pre plavidlá Spoločenstva v oblastiach, kde existujú limity výlovov podľa druhov a oblasti Táto tabuľka uvádza PCÚ a kvóty (v tonách živej váhy, ak nie je uvedené inak) podľa zásob, prerozdelenie členským štátom a príslušné podmienky pre medziročné riadenie kvót. Druh: | Sleď obyčajný | Pásmo: | Podoblasti 30-31 | Clupea harengus | HER/3D30., HER/3D31. | Fínsko | 75 099 | Analytický TAC. Uplatňuje sa článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Švédsko | 16 501 | ES | 91 600 | TAC | 91 600 | Druh: | Sleď obyčajný | Pásmo: | Podoblasti 22-24 | Clupea harengus | HER/3B23., HER/3C22., HER/3D24. | Dánsko | 6 658 | Analytický TAC. Uplatňuje sa článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 26 207 | Fínsko | 3 | Poľsko | 6 181 | Švédsko | 8 451 | ES | 47 500 | TAC | 47 500 | Druh: | Sleď obyčajný | Pásmo: | Podoblasti 25-27, 28.2, 29 a 32 | Clupea harengus | HER/3D25., HER/3D26., HER/3D27., HER/3D28., HER/3D29., HER/3D32. | Dánsko | 2 548 | Analytický TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 676 | Estónsko | 13 015 | Fínsko | 25 404 | Lotyšsko | 3 212 | Litva | 3 382 | Poľsko | 28 861 | Švédsko | 38 744 | ES | 115 842 | TAC | 128 000 | Druh: | Sleď obyčajný | Pásmo: | Podoblasť 28.1 | Clupea harengus | HER/03D.RG | Estónsko | 18 472 | Analytický TAC. Uplatňuje sa článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Lotyšsko | 21 528 | ES | 40 000 | TAC | 40 000 | Druh | Treska obyčajná | Pásmo: | Podoblasti 25-32 (vody ES) | Gadus morhua | COD/3D25., COD/3D26., COD/3D27., COD/3D28., COD/3D29., COD/3D30., COD/3D31., COD/3D32. | Dánsko | 11 307 | Analytický TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 4 498 | Estónsko | 1 102 | Fínsko | 865 | Lotyšsko | 4 204 | Litva | 2 770 | Poľsko | 13 019 | Švédsko | 11 455 | ES | 45 339 | TAC | 49 220 | Druh: | Treska obyčajná | Pásmo: | Podoblasti 22 –24 (vody ES) | Gadus morhua | COD/3B23., COD/3C22., COD/3D24. | Dánsko | 12 395 | Analytický TAC. Uplatňuje sa článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 6 061 | Estónsko | 275 | Fínsko | 244 | Lotyšsko | 1 026 | Litva | 665 | Poľsko | 3 317 | Švédsko | 4 417 | ES | 28 400 | TAC | 28 400 | Druh: | Platesa obyčajná | Pásmo: | IIIbcd (vody ES) | Pleuronectes platessa | PLE/3B23., PLE/3C22., PLE/3D24., PLE/3D25., PLE/3D26., PLE/3D27., PLE/3D28., PLE/3D29., PLE/3D30., PLE/3D31., PLE/3D32. | Dánsko | 2 697 | Preventívny TAC. Uplatňuje sa článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 300 | Švédsko | 203 | Poľsko | 565 | ES | 3 766 | TAC | Nie je relevantné | Druh: | Losos obyčajný | Pásmo: | IIIbcd (vody ES) okrem podoblasti 32 | Salmo salar | SAL/3B23., SAL/3C22., SAL/3D24., SAL/3D25., SAL/3D26., SAL/3D27., SAL/3D28., SAL/3D29., SAL/3D30., SAL/3D31. | Dánsko | 93 512 | (1) | Analytical TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 10 404 | (1) | Estónsko | 9 504 | (1) | Fínsko | 116 603 | (1) | Lotyšsko | 59 478 | (1) | Litva | 6 992 | (1) | Poľsko | 28 368 | (1) | Švédsko | 126 400 | (1) | ES | 451 260 | (1) | TAC | 460 000 | (1) | __________ | (1) Vyjadrené množstvom jednotlivých rýb. | Druh: | Losos obyčajný | Pásmo: | podoblasť 32 | Salmo salar | SAL/3D32. | Estónsko | 1 581 | (1) | Analytický TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Fínsko | 13 838 | (1) | ES | 15 419 | (1) | TAC | 17 000 | (1) | _________ | (1) Vyjadrené množstvom jednotlivých rýb. | Druh: | Šprota severná | Pásmo: | IIIbcd (vody ES) | Sprattus sprattus | SPR/3B23., SPR/3C22., SPR/3D24., SPR/3D25., SPR/3D26., SPR/3D27., SPR/3D28., SPR/3D29., SPR/3D30., SPR/3D31., SPR/3D32. | Dánsko | 41 512 | Analytický TAC. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Uplatňuje sa článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 847/96. | Nemecko | 26 299 | Estónsko | 48 204 | Fínsko | 21 730 | Lotyšsko | 58 219 | Litva | 21 060 | Poľsko | 123 552 | Švédsko | 80 250 | ES | 420 826 | TAC | 468 000 | PRÍLOHA IILimity výlovu 1. Rybolov pomocou vlečných sietí určených na lov pri dne, kruhových vlečných sietí alebo pomocou podobného náradia s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm, alebo pomocou dnových žiabrových sietí, splietaných sietí a plotiacich sietí s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm, alebo pomocou dnových stojacích šnúr je zakázaný: (a) od 15. marca do 14. mája v podoblastiach 22-24 a (b) od 15. júna do 14. septembra v podoblastiach 25-32. 2. Rybolov pomocou vlečných sietí na morskom dne, kruhových vlečných sietí alebo podobného náradia s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm, alebo pomocou dnových žiabrových sietí, splietaných sietí a plotiacich sietí s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm, alebo pomocou dnových stojacich šnúr je zakázaný každú sobotu od 23.00 UTC do 23.00 UTC nasledujúcej nedele: (a) od 1. januára do 14. marca a od 15. mája do 30. októbra v podoblastiach 22-24 a (b) od 1. januára do 14. júna v podoblastiach 25-32. PRÍLOHA IIIPrechodné technické a kontrolné opatrenia 1. Podmienky pre určité výstroje schválené na lov tresky v Baltskom mori 1.1. Vlečné siete 1.1.1. Štruktúra sietí Ako výnimka z prílohy IV nariadenia (ES) č. 88/98, vlečné siete, dánske siete a podobné siete s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 105 mm musia byť vybavené únikovým oknom Bacoma alebo vakom zaťahovacej siete T90 a nástavcom s veľkosťami oka a špecifikáciami uvedenými v dodatku 1. 1.1.2. Pravidlo jednej siete Keď sa používa vlečná sieť, dánsky nevod alebo podobná sieť s únikovým oknom Bacoma alebo vakom zaťahovacej siete T90 a nástavcom, na palube sa nesmie nachádzať žiadny iný typ výstroja. 1.2. Žiabrové siete 1.2.1.Ako výnimka z prílohy IV nariadenia (ES) č. 88/98 je minimálna veľkosť oka žiabrových sietí 110 mm. 1.2.2. Pri plavidlách Spoločenstva s celkovou dĺžkou nepresahujúcou 12 m nesmú byť žiabrové siete dlhšie ako 12 km. 1.2.3. Pri plavidlách Spoločenstva s celkovou dĺžkou viac ako 12 m nesmú byť žiabrové siete dlhšie ako 24 km. 1.2.4. Žiabrové siete nesmú byť namočené vo vode viac ako 48 hodín so začiatkom od chvíle, keď boli siete prvýkrát hodené do vody až do chvíle, keď boli celkom vytiahnuté na palubu plavidla Spoločenstva. 2. Vedľajšie úlovky tresky v Baltskom mori 2.1. Ako výnimka z článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 88/89, na palube nesmie byť žiadna treska, ktorá nedosahuje predpísanú veľkosť, okrem prípadu stanoveného v bode 2.2. 2.2. Ako výnimka z článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 88/89, vedľajšie úlovky tresky chytené pri love sleďov a šprot sieťami s veľkosťou oka nepresahujúcou 32 mm nesmú prekročiť 3 % hmotnosti. Z takýchto vedľajších úlovkov sa na palube nesmie nachádzať viac ako 5 % tresky, ktorá nedosahuje predpísanú veľkosť. 2.3. Pri love iných druhov ako sú slede a šproty vlečnými sieťami a dánskymi nevodmi inými ako stanovuje bod 1.1.2, vedľajšie úlovky tresky nemôžu prekročiť 10 %. 3. Minimálna veľkosť tresky v Baltskom mori Ako výnimka z prílohy III nariadenia (ES) č. 88/98 je minimálna veľkosť tresky 38 mm. 4. Obmedzenia lovu 4.1. Zakazuje sa vykonávať všetky činnosti spojené s rybolovom v oblastiach vymedzených loxodrómami, ktoré postupne spájajú nižšie uvedené polohy, ktoré sa merajú pomocou súradnicového systému WGS84: Oblasť 1 : – 55°45' sev.š., 15°30' vých.d. – 55°45' sev.š., 16°30' vých.d. – 55°00' sev.š., 16°30' vých.d. – 55°00' sev.š., 16°00' vých.d. – 55°15' sev.š., 16°00' vých.d. – 55°15' sev.š., 15°30' vých.d. – 55°45' sev.š., 15°30' vých.d. Oblasť 2 : – 55°00' sev.š., 19°14' vých.d. – 54°48' sev.š., 19°20' vých.d. – 54°45' sev.š., 19°19' vých.d. – 54°45' sev.š., 18°55' vých.d. – 55°00' sev.š., 19°14' vých.d. Oblasť 3 : – 56°13' sev.š., 18°27' vých.d. – 56°13' sev.š., 19°31' vých.d. – 55°59' sev.š., 19°13' vých.d. – 56°03' sev.š., 19°06' vých.d. – 56°00' sev.š., 18°51' vých.d. – 55°47' sev.š., 18°57' vých.d. – 55°30' sev.š., 18°34' vých.d. – 56°13' sev.š., 18°27' vých.d. 5. Monitorovanie, skúmanie a dozor v súvislosti s obnovením zásob tresky v Baltskom mori 5.1. Osobité povolenie na lov tresky v Baltskom mori 5.1.1. Ako výnimka z článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1627/94, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na zvláštne povolenia k výlovu[11], všetky plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou 8 m alebo dlhšie, ktoré majú na palube alebo používajú akýkoľvek výstroj s veľkosťou oka, ktorá sa rovná alebo je väčšia ako 90 mm, musia vlastniť osobité povolenie na lov tresky v Baltskom mori. 5.1.2. Členský štát môže vydať zvláštne povolenie na lov tresky ustanovené v bode 5.1.1. iba plavidlám Spoločenstva, ktoré v roku 2005 vlastnili zvláštne povolenie na lov tresky v Baltskom mori v súlade s bodom 6.2.1 prílohy III nariadenia Rady (ES) č. 27/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky na rok 2005 pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva vo vodách, kde sa vyžadujú obmedzenia úlovku[12]. Členský štát však môže vydať osobitné povolenie na lov tresky plavidlu Spoločenstva plaviaceho sa pod vlajkou príslušného členského štátu a registrovaného v Spoločenstve, ktoré v roku 2005 nemalo osobitné povolenie, ak zabezpečí, aby rovnaká kapacita, meraná v kilowattoch (kW), nemohla loviť v Baltskom mori s akýmkoľvek výstrojom s veľkosťou ôk 90 a viac mm. 5.1.3. Každý členský štát zostavuje a prevádzkuje zoznam plavidiel, ktoré majú zvláštne povolenie na lov tresky v Baltskom mori a sprístupní ho na oficiálnej internetovej stránke Komisii a členským štátom, ktoré hraničia s Baltským morom. 5.1.4. Kapitán plavidla Spoločenstva alebo jeho/jej zástupca, ktorému členský štát vystavil zvláštne povolenie na lov tresky v Baltskom mori, musí mať kópiu tohto povolenia na palube rybárskej lode. 5.2. Oznámenie o vstupe a výstupe 5.2.1. Keď plavidlo Spoločenstva, ktoré má na palube viac ako 50 kg tresky opustí podoblasti 22-24 alebo do nich vstúpi, kapitán alebo jeho/jej poverený zástupca oznámi úradom vlajkového členského štátu dátum, čas, polohu výstupu alebo vstupu a množstvá živej váhy podľa druhu pre všetky úlovky, ktoré sú na palube. Žiadna iná rybolovná činnosť nesmie začať, kým sa nevyložia všetky úlovky tresky. 5.2.2. Keď plavidlo Spoločenstva, ktoré vezie viac ako 50 kg tresky opustí podoblasti 25-32 alebo do nich vstúpi, kapitán alebo jeho/jej poverený zástupca oznámi úradom vlajkového štátu dátum, čas, polohu vstupu alebo výstupu a množstvá živej váhy podľa druhu pre všetky úlovky, ktoré sú na palube. Žiadna iná rybolovná činnosť nesmie začať, kým sa nevyložia všetky úlovky tresky. 5.2.3. Bez ohľadu na body 5.2.1. a 5.2.2., plavidlá Spoločenstva vykonávajúce cezpásmový rybolov prekročením čiary, ktorá oddeľuje podoblasti 24 a 25 viac ako raz za 24 hodín a za predpokladu, že ostanú vo vymedzenom pásme 5 míľ z každej strany čiary medzi týmito podoblasťami, musia oznámiť požadované informácie pri svojom prvom vstupe a poslednom výstupe v rámci príslušného 24 hodinového limitu. 5.3. Palubné denníky 5.3.1. Ako výnimka z článku 6 ods. 4 nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybolovu[13], kapitáni plavidiel Spoločenstva, ktorých celková dĺžka dosahuje alebo presahuje 8 m, vedú palubné denníky svojich činností v súlade s článkom 6 nariadenia (EHS) č. 2847/93. 5.4. Rozsah tolerancie Ako výnimka z článku 5 ods. 2 nariadenia Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre zaznamenávanie informácií o úlovkoch rýb členských štátov[14], povolený rozsah tolerancie pri odhadovaní množstiev rýb v kilogramoch, ktoré sa uchovávajú na palube plavidiel Spoločenstva, predstavuje 8 % z množstva uvádzaného v palubnom denníku. 5.5. Hlásenie vopred 5.5.1. Ako výnimka z článku 7 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93, kapitán plavidla Spoločenstva, ktoré vezie viac ako 300 kg živej váhy tresky, ohlási príslušným orgánom členského štátu, a to najneskôr dve hodiny pred vstupom na ktorékoľvek miesto vykládky daného členského štátu: (a) názov miesta vykládky, (b) predpokladaný čas príchodu na príslušné miesto vykládky. 5.5.2. Ako výnimka z článku 7 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93, kapitán plavidla Spoločenstva, ktoré vezie viac ako 300 kg živej váhy tresky, nahlási príslušným orgánom členského štátu, najneskôr jednu hodinu pred vstupom na ktorékoľvek miesto vykládky príslušného členského štátu, množstvá živej váhy podľa druhu v kilogramoch, a to všetkých druhov, z ktorých je na palube viac ako 50 kg. 5.5.3. Plavidlá, ktoré majú na palube viac ako 300 kg živej váhy tresky nezačnú vykladať dovezený úlovok dovtedy, kým ich k tomu nesplnomocnia orgány členského štátu, v ktorom sa má vykládka uskutočniť. 5.6. Určené prístavy 5.6.1. Keď plavidlo uchováva viac ako 750 kg živej váhy tresky, táto treska sa vykladá výhradne v určených prístavoch. 5.6.2. Každý členský štát určí prístavy, v ktorých sa vykladá baltská treska v množstve viac ako 750 kg. 5.6.3. Do 15 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musí každý členský štát zriadiť, viesť a sprístupniť na svojej oficiálnej internetovej stránke pre Komisiu a členské štáty, ktoré hraničia s Baltským morom, zoznam určených prístavov. Tento zoznam musí obsahovať relevantné kontaktné údaje na predkladanie palubných denníkov a vyhlásení o vykládke, keď dôjde k vykládke v príslušnom členskom štáte. 5.7. Váženie prvýkrát vyloženej tresky 5.7.1.Príslušné orgány členského štátu môžu požadovať, aby sa akékoľvek množstvo tresky ulovenej v Baltskom mori a po prvýkrát vyloženej v tomto členskom štáte odvážilo v prítomnosti kontrolórov predtým, ako sa z prístavu prvej vykládky odvezie na iné miesto. 5.7.2. Každý členský štát si stanovuje konkrétne inšpekčné normy. Takéto normy sa po analýze dosiahnutých výsledkov pravidelne upravujú. Inšpekčné normy sa vyvíjajú postupne, až kým sa nedosiahnu cieľové normy stanovené v dodatku 2. 5.8. Údaje o úlovku Ako výnimka z článku 19a ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93, články 19b, 19c, 19d, 19e a 19k príslušného nariadenia sa uplatňujú pre plavidlá Spoločenstva s celkovou dĺžkou 8 alebo viac metrov. 5.9. Správy systému monitorovania plavidiel (SMP) 5.9.1. Členské štáty zabezpečia, aby sa nasledujúce údaje získané na základe článku 8, článku 10 ods. 1 a článku 11 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 2244/2003, zaznamenávali v počítačovo čitateľnej forme: a) každý vstup do prístavu a odchod z prístavu, b) každý výstup a vstup do prímorských oblastí, v ktorých sa uplatňujú osobitné pravidlá prístupu k vodám a zdrojom. 5.9.2. Členské štáty kontrolujú odovzdávanie palubných denníkov a dôležitých informácií zaznamenaných v palubnom denníku pomocou údajov systému monitorovania plavidiel. Takéto kontroly sa zaznamenávajú v počítačovo čitateľnej forme na obdobie troch rokov. 5.10. Zákaz prepravy a prekládky 5.10.1. Preprava v oblastiach, ktoré sú pre lov tresky uzatvorené, sa zakazuje, ak rybolovný výstroj na palube nie je bezpečne zviazaný a uložený v súlade s podmienkami stanovenými v článku 20 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93. 5.10.2. Prekládka tresky je zakázaná. 5.11. Preprava Baltskej tresky Ako výnimka z článku 13 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93, baltskú tresku v množstve viac ako 50 kg vyloženú na prepravu plavidlami Spoločenstva, ktoré majú celkovú dĺžku rovnajúcu sa alebo väčšiu ako 8 metrov, musí sprevádzať vyhlásenie o vykládke podľa ustanovenia článku 8 ods. 1 rovnakého nariadenia. 5.12. Spoločný dozor a výmena inšpektorov 5.12.1. Členské štáty vykonávajú spoločnú kontrolu a dozor, a zavádzajú spoločné operačné postupy na tento účel. 5.12.2. Členské štáty zapojené do spoločnej kontroly a dozoru zabezpečia pozvanie inšpektorov z každého zo zúčastnených členských štátov, aby sa podieľali aspoň na týchto aktivitách. 5.12.3. Inšpektori Komisie sa môžu zúčastňovať činností v oblasti spoločnej kontroly a dozoru. 5.12.4. Do 31. januára 2006 zvolá Komisia stretnutie príslušných štátnych kontrolných orgánov za účelom skoordinovať program spoločnej kontroly a dozoru na rok 2006. 5.13. Vnútroštátne kontrolné akčné programy 5.13.1. Príslušné členské štáty musia stanoviť národný kontrolný akčný program pre oblasť Baltského mora v súlade s dodatkom III. 5.13.2. Do 31. januára 2006 príslušné členské štáty sprístupnia pre Komisiu a ostatné členské štáty hraničiace s Baltským morom na svojej oficiálnej internetovej stránke vnútroštátny kontrolný akčný program ustanovený v bode 5.13.1, spolu s časovým harmonogramom jeho zavedenia. 5.13.3. Komisia zvolá stretnutie Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru za účelom zhodnotiť dodržiavanie a výsledky vnútroštátnych kontrolných akčných programov pre zásoby tresky v Baltskom mori. 6. Osobitné ustanovenia pre podoblasť 28.1. 6.1. Zvláštne rybárske povolenia 6.1.1.Plavidlá musia mať zvláštne rybárske povolenie vydané v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1627/94, aby mohli vykonávať rybárske činnosti v podoblasti 28.1. 6.1.2.Členské štáty zabezpečia, aby sa plavidlá, ktorým bolo vydané zvláštne rybárske povolenie ustanovené v bode 6.1.1, zaradili na zoznam obsahujúci ich názov a interné registračné číslo, a tento zoznam poskytne každý členský štát Komisii. Plavidlá zaradené na zoznam musia spĺňať tieto podmienky: (a) celkový výkon motora (kW) plavidiel na zozname nesmie prekročiť celkový výkon motora, ktorý každý členský štát dodržiaval v podoblasti 28.1 v rokoch 2000 a 2001, (b) výkon motora plavidla nesmie nikdy prekročiť 221 kW. 6.2. Výmena plavidiel alebo motorov 6.2.1. Každé plavidlo na zozname ustanovenom v bode 6.1.2 je možné nahradiť iným plavidlom Spoločenstva alebo plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou daného členského štátu a registrovanými v Spoločenstve za predpokladu, že: (a) takáto výmena nespôsobí nárast celkového výkonu motorov, ako sa uvádza v bode 6.1.2 písm. a) pre príslušný členský štát a (b) výkon motora ktoréhokoľvek náhradného plavidla nikdy neprekročí 221 kW. 6.2.2. Motor plavidla uvádzaného na zozname ustanovenom v bode 6.1.2 je možné nahradiť za predpokladu, že: (a) po výmene výkon motora plavidla nikdy neprekročí 221 kW a (b) výkon náhradného motora nie je taký veľký, aby výmena mala za následok zvýšenie celkového výkonu motora, ako sa uvádza v bode 6.1.2 písm. a) pre príslušný členský štát. Dodatok 1 k prílohe III ŠPECIFIKÁCIA HORNÉHO OKNA VAKU ZAťAHOVACEJ SIETE „BACOMA“ Opis a. Identifikácia okna Okno je obdĺžniková časť sieťoviny vo vaku zaťahovacej siete. Okno môže byť iba jedno. b. Veľkosť vaku zaťahovacej siete, nástavca a zadnej časti vlečnej siete i. Vak zaťahovacej siete je zhotovený z dvoch dielov, ktoré sú spojené obrubami s rovnakou dĺžkou na každej strane. ii. Minimálna veľkosť oka kosoštvorcových ôk je 105 mm. Priadza je vyrobená zo zapletaných polyetylénových vlákien s hrúbkou jednoduchého pletiva nie viac ako 6 mm alebo s hrúbkou dvojitého pletiva nie viac ako 4 mm. iii. Je zakázané používať vaky zaťahovacej siete a nástavce z jedného kusu sieťovinového materiálu a iba s jednou obrubou. i v. Počet kosoštvorcových ôk, okrem ôk na obrubách, v ktoromkoľvek bode na ľubovoľnom obvode každého nástavca nesmie byť menší ani väčší ako maximálny počet ôk na obvode predného konca vaku zaťahovacej siete (obrázok 1). c. Umiestnenie okna i. Okno sa vkladá do horného dielca vaku zaťahovacej siete (obrázok 2). ii. Okno nesmie končiť viac ako 4 oká od lana zaťahovacej siete, vrátane ručne zapletaného radu ôk, cez ktorý prechádza lano zaťahovacej siete (obrázok 3 alebo 4). d. Veľkosť okna i. Šírka okna vyjadrená počtom prúžkov ôk sa rovná počtu otvorených kosoštvorcových ôk v hornom dielci vydelenom dvomi. V prípade potreby je možné ponechať najviac 20 % z počtu otvorených kosoštvorcových ôk v hornom dielci, rovnomerne rozdelených na obidvoch stranách dielca okna (obrázok 4). ii. Dĺžka okna musí byť najmenej 3,5 metra. e. Výplet okna i. Oká majú otvor najmenej 110 mm. Oká musia byť štvorcové, tzn. všetky štyri strany výpletu okna budú tvoriť prúžky siete. ii. Sieťovina je vyrobená tak, aby prúžky boli paralelné a kolmé na dĺžku vaku zaťahovacej siete. Sieťovina je zo zapletaného jednoduchého pletiva bez uzlíkov alebo je to sieťovina s dokázateľne podobnými výberovými vlastnosťami. Sieťovina bez uzlíkov znamená, že ide o sieťovinu, ktorú tvoria oká so štyrmi stranami, v ktorých sú rohy ôk tvorené vzájomným prepletením pletív dvoch priľahlých strán oka. iii. Priemer jednoduchej priadze je najmenej 4,9 mm. f. Ďalšie špecifikácie i. Špecifikácie montáže určuje obrázok 3 a 4. ii. Dĺžka zdvíhacieho pásu nesmie byť menšia ako: 1. 4 m pre vak zaťahovacej siete s obvodom medzi 100 a 89 kosoštvorcových ôk meraných pred oknom, 2. 3,5 m pre vak zaťahovacej siete s obvodom medzi 88 a 75 kosoštvorcových ôk meraných pred oknom a 3. 3 m pre vak zaťahovacej siete s obvodom menej ako 75 kosoštvorcových ôk meraných pred oknom. iii. Zadný pás nesmie obopínať únikové okno „BACOMA“. Je vyrobený z lana s priemerom nie väčším ako 20 mm a je aspoň 2 m dlhý. iv. Bója vaku zaťahovacej siete má tvar gule a maximálny priemer 40 cm. K lanu zaťahovacej siete musí byť pripevnená pomocou bójového lana. v. Klapka nesmie prekrývať únikové okno „BACOMA“. Podmienky na opravu dielcov so štvorcovými okami. a. Na účely kontroly je nevyhnutné opísať podrobné pravidlá na opravu poškodených štvorcových ôk na únikovom okne „BACOMA“ so štvorcovými okami: i. Zakazuje sa používať únikové okno BACOMA so štvorcovými okami, ktoré má 10 alebo viac percent opravených ôk. ii. Štvorcové oká, ktoré boli poškodené, sa opravujú v súlade s predpísanými postupmi. iii. Opravené oko je akýkoľvek otvor oka, na ktorom prebehla oprava. b. Postupy na opravu únikového okna „BACOMA“. [pic] Punch: diera/Patch: záplata/Repaired net with double meshes: opravená sieť s dvojitými okami i. Vyčistite dieru tým, že rozpustíte konce pletiva okolo okraja diery, aby ste zabránili rozpleteniu šnúr. ii. Spočítajte oká, ktoré je potrebné nahradiť. Pripravte si záplatu použitím zapletaného jednoduchého pletiva bez uzlíkov, ktoré je z rovnakého materiálu, má rovnaký priemer a pevnosť ako sieť, ktorá sa má zaplátať. iii. Záplata by mala byť na každej strane o dve oká väčšia ako vyčistená diera, aby sa zabezpečila dostatočne veľká sieťovina na prekrytie okrajov diery. iv. Vyčistite záplatu tak, že rozpustíte konce pletiva okolo okraja záplaty. v. Položte záplatu na dieru a priviažte ju k existujúcej sieťovine pomocou zapletenej šnúry, ako ukazuje obrázok. vi. Dajte pozor, aby ste prekríženia sieťoviny uviazali spolu. vii. Pokračujte s viazaním okolo diery, aby ste vytvorili najmenej dva rady viazania okolo záplaty. viii. Zaplátaná diera bude vyzerať ako tá na obrázku. [pic] Výstroj vlečnej siete sa môže rozdeliť do troch rôznych častí podľa tvaru a funkcie. Telo vlečnej siete je vždy kužeľovitou časťou, často 10 až 40 m dlhou. Nástavec tvorí nekužeľovitá časť, normálne vyrábaná buď z jedného, alebo dvoch kusov 49,5 ôk dlhých sietí, ktoré majú po roztiahnutí dĺžku 6 až 12 m. Vak zaťahovacej siete tvorí tiež nekužeľovitá časť, často vyrobená z dvojitého pletiva, aby bola odolnejšia voči silnému opotrebovaniu. Tá časť pod zdvíhacím pásom sa nazýva zdvíhací vak. Obrázok 2 A Nástavec B Vak zaťahovacej siete C Únikové okno, dielec so štvorcovými okami 1 Horný dielec, max. 50 otvorených kosoštvorcových ôk 2 Dolný dielec, max. 50 otvorených kosoštvorcových ôk 3 Obruby 4 Okrúhle spájanie alebo viazanie 5 Zdvíhací pás 6 Zadný pás 7 Lano zaťahovacej siete 8 Vzdialenosť okna od lana zaťahovacej siete (obr. 3 a 4) 9 Bójové lano 10 Bója vaku zaťahovacej siete [pic] MONTÁŽ OKNOVÉHO DIELCA Obrázok 3 A dielec so štvorcovými okami s veľkosťou 110 mm B napojenie dielca so štvorcovými okami na obrubu C napojenie dielca so štvorcovými okami na sieť s kosoštvorcovými okami, okrem okrajových prúžkov okna z oboch strán 2 kosoštvorcové oká /1 prúžok na jedno štvorcové oko D sieť s kosoštvorcovými okami s veľkosťou 105 mm (max. 50 otvorených ôk) E vzdialenosť oknového dielca od lana zaťahovacej siete. Okno musí končiť nie viac ako 4 oká od lana zaťahovacej siete, vrátane ručne zapleteného radu ôk, cez ktoré prechádza lano zaťahovacej siete F jeden rad ručne zapletených ôk lana zaťahovacej siete [pic] MONTÁŽ OKNOVÉHO DIELCA Obrázok 4 A dielec so štvorcovými okami s veľkosťou 110 mm (20 prúžkov) B napojenie dielca so štvorcovými okami na obrubu C napojenie dielca so štvorcovými okami na sieť s kosoštvorcovými okami, s výnimkou okrajových prúžkov okna z oboch strán, pri ktorých budú 2 kosoštvorcové oká na 1 štvorcové oko D sieť s kosoštvorcovými okami s veľkosťou 105 mm (max. 50 otvorených ôk) E vzdialenosť oknového dielca od lana zaťahovacej siete. Okno musí končiť nie viac ako 4 oká od lana zaťahovacej siete, vrátane ručne zapleteného radu ôk, cez ktoré prechádza lano zaťahovacej siete F jeden rad ručne zapletených ôk lana zaťahovacej siete G max. 10% na oboch stranách otvorených ôk D [pic] II. ŠPECIFIKÁCIE VLEčNEJ SIETE T90 a. Definícia i. Vlečné siete T90 sa definujú ako vlečné siete, dánske siete a podobné siete, ktoré majú vak zaťahovacej siete a nástavec vyrobený zo sieťoviny s kosoštvorcovými okami s uzlíkmi, ktorá je otočená o 90°, aby hlavný smer pohybu šnúry sieťoviny bol rovnobežný so smerom ťahu. ii. Smer pohybu šnúry sieťoviny na štandardnej uzlíkovej sieti s kosoštvorcovými okami (A) a na sieti otočenej o 90° (B), ako je znázornené nižšie. [pic] A | B | b. Veľkosť ôk a rozmer Veľkosť ôk je najmenej 110 mm. Ako výnimka z článku 5 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 129/2003 z 24. januára 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre stanovenie veľkosti ôk a hrúbky pletiva rybárskych sietí[15], veľkosť ôk na vaku zaťahovacej siete a nástavci sa meria kolmo na pozdĺžnu os rybárskeho výstroja. c. Hrúbka pletiva Vak zaťahovacej siete a nástavec sa zhotovujú zo sieťovinového materiálu z jednoduchého povrazu, ktorého hrúbka nepresahuje 5 mm alebo zo sieťovinového materiálu z dvojitého povrazu, ktorého hrúbka nepresahuje 4 mm. Toto ustanovenie sa netýka najzadnejšieho radu ôk vaku zaťahovacej siete, ak je vybavený lanom zaťahovacej siete. d. Konštrukcia iii. Vak zaťahovacej siete a nástavec z otočených ôk (T90) sa vyrábajú z dvoch dielcov rovnakých rozmerov, s rovnakým počtom ôk na šírku a dĺžku a s vyššie opísaným smerom ôk, ktoré sú spojené dvoma bočnými obrubami. Každý dielec sa zhotovuje s nešmykľavými uzlíkmi a takým spôsobom, aby oká počas použitia zostali vždy celkom otvorené. iv. Počet otvorených ôk na každom obvode musí byť konštantný od prednej časti nástavca po najzadnejšiu časť vaku zaťahovacej siete. v. V bode uchytenia vaku zaťahovacej siete alebo nástavca ku kužeľovitej časti vlečnej siete, počet ôk po obvode vaku zaťahovacej siete alebo nástavca musí byť 50 % z posledného radu ôk kužeľovitej časti vlečnej siete. vi. Vak zaťahovacej siete a nástavec sú znázornené na obrázku nižšie. e. Obvod Počet ôk na akomkoľvek obvode vo vaku zaťahovacej siete alebo v nástavci, okrem obrúb a spojov, nie je viac ako 50. f. Spoje Predný okraj dielcov, ktoré sa skladajú aj z vaku zaťahovacej siete aj z nástavca, musí byť vybavený zapleteným radom polovičných ôk. Kormový okraj dielca vaku zaťahovacej siete musí byť vybavený plným radom pletených ôk schopných usmerňovať lano zaťahovacej siete. g. Dĺžka vaku zaťahovacej siete Dĺžka vaku zaťahovacej siete je najmenej 50 ôk. h. Zdvíhací pás Dĺžka zdvíhacieho pása v bode, v ktorom je uchytený k vaku zaťahovacej siete, nesmie byť menej ako je dĺžka roztiahnutých ôk na obvode vaku zaťahovacej siete vynásobená koeficientom 0,6. i. Bója vaku zaťahovacej siete Bója vaku zaťahovacej siete má tvar gule s priemerom maximálne 40 cm. K lanu zaťahovacej siete musí byť pripevnená bójovým lanom. Dĺžka bójového lana nesmie byť menšia ako dva a pol krát druhá odmocnina hĺbky. [pic] Codend - vak zaťahovacej siete extension piece - nástavec cut: all knots – rez: všetky uzly 2 panels of equal dimensions – 2 dielce rovnakých rozmerov netting twine PE mm single or only in condend, 4 mm double – sieťový povraz PE s hrúbkou 5 mm jednoduchý alebo iba vo vaku zaťahovacej siete s hrúbkou 4 mm dvojitý All meshes turned 90 degrees - všetky otočené oká o 90 stupňov Main run of netting yarn parallel to longitudinal axis of the trawl - hlavný smer sieťového povrazu paralelný k pozdĺžnej osi siete Circumference 50% of adjoining number of meshes in tapered part of the trawl – in the case of equal mesh opening of a rear edge of a belly and extension - or according to annex I --- Obvod 50 % počtu vedľajších ôk v kužeľovitej časti siete - v prípade rovnakého otvorenia ôk na zadnom okraji brucha a rozšírenia – alebo podľa prílohy I Dodatok 2 k prílohe III Spoločné pravidlá vnútroštátnych kontrolných programov Cieľ 1. Každý členský štát musí stanoviť osobitné kontrolné normy v súlade s týmto dodatkom. Stratégia 2. Kontrola a dozor nad činnosťami rybolovu sa sústreďuje na plavidlá, ktoré by mohli chytať tresku. Náhodné inšpekcie dopravy a marketingu tresky sa používajú ako dodatočný mechanizmus kontroly na preskúmanie efektívnosti kontrol a dozoru. Priority 3. Rozličné typy výstrojov podliehajú rôznym úrovniam dôležitosti v závislosti od rozsahu, v akom sú flotily ovplyvnené obmedzeniami v oblasti príležitostí na rybolov. Z tohto dôvodu si každý členský štát určuje osobitné priority. Cieľové normy 4. Najneskôr do jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musia členské štáty zaviesť svoje časové rozvrhy inšpekcií, ktoré budú zohľadňovať nižšie vytýčené ciele: a. Stupeň kontroly v prístavoch Na základe všeobecného pravidla pokrývajú inšpekcie 20 % hmotnosti vykládok tresky na všetkých miestach vykládky. Prípadne sa inšpekcie vykonávajú tak často, aby sa zabezpečilo, že počas obdobia troch mesiacov sa aspoň raz uskutoční kontrola takého počtu plavidiel Spoločenstva, ktoré zodpovedá aspoň 20 % hmotnosti vykládky tresky. Celkové množstvo pri počte skontrolovaných vykládok by malo zaručovať presnosť 95 % odhadu celkového množstva vyloženej tresky. b. Stupeň kontroly marketingu Kontrola 5 % množstva tresky ponúkaného na predaj na burzách. c. Stupeň kontroly na mori Flexibilná norma: stanovuje sa po podrobnej analýze rybolovných činností v každej oblasti. Normy na mori poukazujú na počet hliadkovacích dní na mori v riadiacich oblastiach tresky, prípadne so samostatnou normou pre dni pozorovania osobitných oblastí. d. Stupeň vzdušného dozoru Flexibilná norma: stanovuje sa po podrobnej analýze rybolovnej činnosti vykonanej v každej oblasti a zohľadňuje dostupné zdroje, ktoré sú k dispozícii každému členskému štátu. Dodatok 3 k prílohe III Obsah vnútroštátnych kontrolných akčných programov Vnútroštátne kontrolné akčné programy okrem iného stanovujú: 1. PROSTRIEDKY KONTROLY Ľudské zdroje 1.1. Počet inšpektorov v prístavoch a na mori a obdobia a pásma, v ktorých sa rozmiestnia. Technické zdroje 1.2. Počet hliadkovacích plavidiel a lietadiel a obdobia a pásma, kde sa rozmiestnia. Finančné zdroje 1.3. Prerozdelenie rozpočtu na rozmiestnenie ľudských zdrojov, hliadkovacích plavidiel a lietadiel. 2. URČENIE PRÍSTAVOV 2.1. Zoznam prístavov určených na vykládky tresky v súlade s bodom 5.6.2 prílohy 3. 3. OZNÁMENIE O VSTUPE A VÝSTUPE 3.1. Opis systémov zavedených na zabezpečenie dodržiavania ustanovení v bode 5.2 prílohy III. 4. KONTROLA VYKLÁDOK 4.1. Opis systémov zavedených na zabezpečenie dodržiavania ustanovení v bode 5.5 prílohy III. 4.2. Opis systémov zavedených za účelom vypočítať rozsah tolerancie uvedenej v bode 5.4 prílohy III. 4.3. Opis systémov zavedených na váženie vykládok v súlade s bodom 5.7 prílohy III. 4.4. Opis systémov uplatňovaných pri zostavovaní konkrétnych kontrolných noriem uvádzaných v bode 5.7.2 prílohy III. 5. INŠPEKČNÉ PROTOKOLY 5.1. Inšpekčné protokoly vo vzťahu k loviskám tresky na mori a vo vzťahu k vykládkam na súši. 5.2. Protokoly na komunikáciu s príslušnými orgánmi, ktoré ostatné členské štáty určili za orgány zodpovedné za vnútroštátny kontrolný akčný program pre tresku. 5.3. Protokoly pre spoločný dozor a výmenu inšpektorov, vrátane presného určenia právomocí inšpektorov a kontrolného orgánu, ktorí vykonávajú svoju činnosť vo vodách ostatných členských štátov. [1] Ú.v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [2] Ú.v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3. [3] Ú.v. ES L 191, 7.7.1998, s. 10. [4] Ú.v. ES L 132, 21.5.1987, s. 9. [5] Ú.v. ES L 276, 10.10.1983 s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1965/2001 (Ú.v. EÚ L 268, 9.10.2001, s. 23). [6] Ú.v. ES L 261, 20.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1954/2003 (Ú.v. EÚ L 289, 7.11.2003, s. 1). [7] Ú.v. ES L 9, 15.1.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 812/2004 (Ú.v. EÚ L 150, 30.4.2004, s. 12). [8] Ú.v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 17. [9] Ú.v. ES L 274, 25.9.1986, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 3259/94 (Ú.v. ES L 339, 29.12.1994, s. 11). [10] Ú.v. ES L 365, 31.12.1991, s. 1. [11] Ú.v. ES L 171, 6.7.1994, s. 7. [12] Ú.v. EÚ L 12, 14.01.2005, s. 1. [13] Ú.v. ES L 261, 20.10.1993, s. 1. [14] Ú.v. ES L 276, 10.10.1983, s. 1. [15] Ú.v. ES L 22, 25.1.2003, s. 4.