SK Úradný vestník Európskej únie C 317/105

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha o pracovnej sile v európskom zdravotníctve“

[KOM(2008) 725 v konečnom znení]

(2009/C 317/20)

Spravodajca: pán Arno METZLER

Európska komisia predložila 10. decembra 2008 oznámenie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:

„Zelená kniha o pracovnej sile v európskom zdravotníctve“

KOM(2008) 725 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. júna 2009. Spravodajcom bol pán Arno Metzler.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 455. plenárnom zasadnutí 15. a 16. júla 2009 (schôdza z 15. júla 2009) prijal 104 hlasmi za, pričom 29 členovia hlasovali proti a 29 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV víta predloženie Zelenej knihy Európskej komisie o pracovnej sile v európskom zdravotníctve. Zelená kniha popisuje demografické zmeny a jej účinky na pracovnú silu a pracovné zaťaženie v zdravotníctve.

1.2. Podľa názoru EHSV je potrebné prijať opatrenia, ktoré mladým ľuďom zatraktívnia prácu v zdravotníctve, aby vo zvýšenom počte prijímali prácu zdravotníka.

1.3. EHSV odporúča vytvoriť dostatočné personálne kapacity v zdravotníctve, aby sa tým reagovalo na potreby zdravotnej starostlivosti a posilnil skríning, podpora zdravia a prevencia chorôb.

1.4. Proti nežiaducemu odlivu odborníkov v oblasti zdravotníctva do iných krajín je podľa názoru EHSV možné pôsobiť vyššími mzdami, lepšími pracovnými podmienkami, prípadne novými zodpovednosťami. Nové zodpovednosti vyžadujú príslušnú kvalifikáciu. To by aj všeobecne zvýšilo príťažlivosť odvetvia.

1.5. Je nutné významne rozšíriť rozsah štatistických údajov týkajúcich sa pracovných síl v zdravotníctve v EÚ, najmä v oblasti migrácie a mobility, ktoré slúžia ako základ prijímania rozhodnutí.

1.6. V zdravotníctve je potrebné podporovať používanie nových technológií, ktoré odbremeňujú zdravotníckych pracovníkov, zvyšujú kvalitu poskytovania služieb a pomáhajú pacientom. EHSV si uvedomuje, že to môže viesť k prehodnoteniu spôsobov fungovania reťazcov zodpovednosti zdravotníckych pracovníkov.

1.7. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu sociálnych noriem na zabezpečenie vysokej kvality starostlivosti o pacientov a bezpečnosti pacientov a jednoznačne odmieta všetky pokusy vyhnúť sa im (žiadne zmierňovanie noriem).

1.8. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú popri nemocniciach a verejných službách zdravotnej starostlivosti zohrávajú v zdravotníctve slobodné povolania, pretože aj vďaka nim je možné zabezpečiť pre ľudí kompetentné a bezpečné ošetrenie a starostlivosť. Vďaka úsiliu, ktoré vyvíja občianska spoločnosť v jednotlivých členských štátoch na podporu verejného vzdelávania, sú títo pracovníci vysoko kvalifikovaní. Členovia EHSV, ktorí občiansku spoločnosť zastupujú, sa domnievajú, že k zámeru Komisie podporovať prechod zdravotníckeho personálu k slobodným povolaniam, treba pristupovať opatrne. Zároveň sa EHSV pozerá kriticky na stúpajúcu tendenciu zdanlivo samostatnej zárobkovej činnosti všade tam, kde sa to vzhľadom na druh činnosti javí ako problematické (napr. pri starostlivosti o chorých a starých ľudí).

1.9. EHSV so znepokojením sleduje diskusiu o novom rozdelení úloh v zdravotníctve s cieľom nahradiť lekársku starostlivosť, ktorú poskytujú kvalifikované sily, lacnejšími alternatívami. EHSV zastáva názor, že úvahy o štrukturálnom prerozdelení úloh v zdravotníckych povolaniach by sa mali orientovať podľa medicínskych potrieb, úrovne kvalifikácie a potrieb pacientov.

1.10. EHSV rozhodne zastáva názor, že zdravotnícke zariadenia so svojimi pracovnými silami predstavujú zariadenia existenčnej starostlivosti, a preto by štrukturálny fond mal byť intenzívnejšie využívaný na zabezpečenie ich vzdelávania. EHSV zdôrazňuje nevyhnutnú potrebu zabezpečiť pre týchto pracovníkov podmienky, ktoré umožnia ich pokračujúce vzdelávanie, ako aj rozširovanie a prehlbovanie kvalifikácie, ale tiež na odstránenie nedostatku pracovníkov v regiónoch so slabou štruktúrou.

1.11. EHSV zdôrazňuje výnimočnú úlohu sociálnych partnerov a sociálneho dialógu pri určovaní pracovných a mzdových podmienok a kvalifikácie pracovných síl v zdravotníctve.

1.12. Podľa názoru EHSV zohrávajú povolania v sociálnej oblasti dôležitú úlohu v starostlivosti o pacientov a ich ošetrovaní, a tým aj významnú úlohu v zdravotníctve.

2. Zhrnutie dokumentu Komisie

2.1. Zelená kniha má slúžiť ako základ intenzívnej diskusie medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi EÚ a rozhodujúcimi sociálnymi a hospodárskymi aktérmi na európskej a národnej úrovni. Predstavuje rámec, v ktorom sa môžu požiadavky dlhodobo zohľadňovať.

2.2. Zelená kniha sa zameriava na deväť hlavných oblastí:

— demografické zmeny,

— kapacitu zdravotníctva,

— odbornú prípravu,

— riadenie mobility a odliv zdravotníckych pracovníkov v rámci EÚ,

— celosvetovú migráciu zdravotníckych pracovníkov,

— údaje ako podklady na rozhodovanie,

— zavádzanie a šírenie nových technológií na zvyšovanie efektívnosti a kvality starostlivosti,

— posilnenie zásady samostatnej zárobkovej činnosti,

— kohéznu politiku.

2.3. Súvislosti

2.3.1. Sústavy zdravotníctva v EÚ musia zvládať stále sa zvyšujúci dopyt po zdravotníckych službách, reagovať na meniace sa zdravotné potreby ľudí a musia byť pripravené na väčšie krízy v oblasti verejného zdravia. To všetko v súvislosti s očakávaním vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti. Musí sa uznať, že ide o hospodárske odvetvie náročné na pracovnú silu, v ktorom pracuje každý desiaty európsky zamestnanec a že v priemere 70 % výdavkov na zdravotníctvo sa použije na mzdy a platy.

2.3.2. V článku 152 Zmluvy o EÚ sa uvádza, že „činnosť Spoločenstva v oblasti verejného zdravia plne rešpektuje zodpovednosť členských štátov za organizáciu zdravotníctva a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti“ a že by sa zároveň mala uprednostňovať spolupráca medzi členskými štátmi s cieľom podporovať koordináciu stratégií a programov, ako aj vzájomnú výmenu informácií o úspešných programoch v jednotlivých členských štátoch.

2.3.3. V zelenej knihe nastoľuje Európska komisia kľúčové otázky, ktoré sa venujú problémom a výzvam v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom vyvolať diskusiu. Tieto kľúčové otázky zahŕňajú:

— starnúce obyvateľstvo,

— nové technológie,

— nutnosť zlepšiť dostupnosť zdravotnej starostlivosti,

— kvalitu ponuky a s tým súvisiacu nákladnejšiu liečbu,

— výskyt a potenciál epidemicky vznikajúcich chorôb a

— dostupnosť zdravotníckej starostlivosti v blízkosti miesta bydliska.

Definícia pracovných síl: pod pojmom „pracovné sily v zdravotníctve“ sa rozumejú všetci pracovníci v zdravotníctve, ktorí poskytujú služby v oblasti zdravotnej starostlivosti a opatery, sociálneho zabezpečenia a sociálnej starostlivosti a opatery, ako aj všetky osoby vykonávajúce odbornú činnosť.

2.3.4. Vo všetkých členských štátoch prebieha v súčasnosti diskusia o nevyhnutnom rozsahu a dostupnosti potenciálu pracovnej sily, ktorý bude v najbližšom desaťročí a neskôr potrebný. V niektorých členských štátoch už teraz existuje značný nedostatok mladých a odborných pracovných síl, najmä v tých oblastiach, kde pracujú prevažne starší pracovníci.

2.3.5. Okrem nedostatku pracovných síl, vyplývajúceho z tejto skutočnosti, je možné konštatovať aj odliv pracovníkov z EÚ do iných krajín, napr. USA alebo Švajčiarska, predovšetkým v tom odvetví zdravotníctva, ktoré vyžaduje vysokú kvalifikáciu.

Aj v rámci EÚ je možné zaznamenať vysokú mieru mobility a migrácie. Medzi jednotlivými krajinami dochádza k výrazným migračným pohybom.

Migrácia zdravotníckych pracovníkov je v ich existenčnom záujme. Príčinou tohto vývoja sú rozdiely v platoch a pracovných podmienkach. Rozdiely v štruktúre systémov silne ovplyvňujú štruktúru ponuky a kvalifikácie.

2.3.6. Prostredníctvom zelenej knihy a verejnej konzultácie o budúcnosti pracovných síl v európskom zdravotníctve Komisia poukazuje na problémy, ktorým čelí pracovná sila v zdravotníctve a poskytuje jasný obraz o budúcich výzvach. Uznáva tým skutočnosť, že zdravotná starostlivosť je ústrednou a základnou potrebou všetkých občanov EÚ. Takisto tým zohľadňuje fakt, že bez dostatočnej zdravotnej starostlivosti by v Európskom spoločenstve mohlo veľmi rýchlo dôjsť k obmedzeniu základných slobôd.

2.3.7. Preventívna aj liečebná starostlivosť majú ekonomickú zložku. Zdravotníctvo si vyžaduje vzdelaných a veľmi skúsených pracovníkov s uznávanou kvalifikáciou, ktorí predstavujú významnú súčasť spoločnosti založenej na vedomostiach.

3. Pripomienky EHSV k riešeniam navrhovaným v zelenej knihe

3.1. Návrhy riešení Európskej komisie

Vzhľadom na obmedzenú právomoc v oblasti zdravotnej starostlivosti je Komisia pri navrhovaní riešení zdržanlivá. Na jednej strane si uvedomuje, že podiel žien v zdravotníckych povolaniach v posledných rokoch narástol a preto v záujme zabezpečenia ponuky zdravotníckych pracovníkov a odborného personálu navrhuje prijať nevyhnutné opatrenia na dosiahnutie lepšej rovnováhy medzi pracovným, rodinným a súkromným životom. Na druhej strane požaduje dôkladné stratégie plánovania a navrhuje vo všetkých európskych štátoch zvýšiť investície do rozširovania ďalšieho vzdelávania, aby nedošlo k tomu, že zdravotnícki pracovníci budú dostávať vzdelanie iba v niekoľkých štátoch a v iných štátoch budú zamestnávaní, čo by mohlo viesť k ďalšiemu znižovaniu vzdelávacích kapacít. Zlepšením možností získavania kvalifikácie, najmä v oblasti ďalšieho vzdelávania a jeho rozširovania, by sa zlepšila aj motivácia zamestnávať personál a vzdelávať ho.

3.2. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta zelenú knihu ako obsiahly diskusný dokument o veľkých výzvach, ktoré sa týkajú sústav zdravotníctva, odvetvia zdravotníctva a zdravotníckych pracovníkov v Európe. Zelená kniha nabáda na verejné diskusie v rámci Lisabonskej stratégie s cieľom podporiť poskytovanie služieb založené na vedomostiach. Považuje zdravotnícku starostlivosť za integrálny odbor.

3.3. EHSV zastáva názor, že trh so zdravotníckymi službami treba považovať za trh s osobitnými pravidlami, pretože má priamy vplyv na zdravie obyvateľstva. EHSV preto navrhuje diskusiu o problémoch, ktoré sú spôsobené roztriešteným charakterom zdravotníckej starostlivosti v niektorých krajinách, predovšetkým tých sústav, ktoré nie sú priamo kontrolované štátom, čo veľmi sťažuje zabezpečenie jednotného štandardu v rozvoji kvalifikácií a ďalšieho vzdelávania.

3.4. Demografia a podpora udržateľnej pracovnej sily v zdravotníctve

3.4.1. EHSV zdôrazňuje, že v zdravotníctve už pracuje vysoký podiel žien a že ich počet bude veľmi pravdepodobne ďalej narastať. Platí to pre všetky druhy činnosti. Rovnoprávnosť je nevyhnutná s cieľom dosiahnuť v súlade so smernicami o rovnoprávnosti rovnaké podmienky pre obe pohlavia a presvedčiť viac mužov, aby pracovali v rôznych oblastiach zdravotníctva. Okrem iných by sem patrili aj také opatrenia, ktoré by prispeli k zosúladeniu pracovného a rodinného života, uznaniu potrebných schopností a namáhavosti a podporili by ženy pri ich zotrvaní v zamestnaní a ich návrate na trh práce po dlhšom čase strávenom starostlivosťou o rodinu.

3.4.2. Neprekvapuje, aký vplyv majú na zamestnancov v zdravotníctve vyhovujúce pracovné podmienky, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci. Spokojní a zabezpečení pracovníci sa viac starajú o pacientov. Na zabezpečenie vysokej úrovne kvality, bezpečnosti pacientov a zodpovedajúceho zabezpečenia starostlivosti má mimoriadny význam kvalita pracovných miest, starostlivosť o personál a spôsob riešenia osobitného zaťaženia na zdravotníckych pracoviskách. Zelená kniha sa tým takmer vôbec nezaoberá.

3.4.3. EHSV berie na vedomie výskum, ktorý realizujú sociálni partneri pokiaľ ide o možnosti „návratu do práce“. EHSV sa domnieva, že tieto programy môžu zohrať kľúčovú úlohu pri zotrvaní zdravotníckych pracovníkov, najmä žien v práci, ako aj ich návrate do práce, a že sa stanú čoraz dôležitejšími pri riešení nedostatku pracovníkov.

3.4.4. Podľa názoru EHSV je potrebné v niektorých členských štátoch prijať opatrenia, ktoré mladým ľuďom zatraktívnia prácu v zdravotníctve, aby vo zvýšenom počte prijímali prácu zdravotníka resp. hľadali uplatnenie v oblasti zdravotníctva. Aby bolo viac mladých ľudí a tiež viac mužov motivovaných zamestnať sa v oblasti zdravotníctva, ošetrovateľstva a sociálnej starostlivosti, je potrebné toto zamestnanie zatraktívniť lepšími pracovnými a mzdovými podmienkami počas celého obdobia zamestnania.

3.5. Kapacita zdravotníctva

3.5.1. Úspešná prevencia a podpora zdravia, ako aj lepšie riadenie zdravotníctva môžu znížiť dopyt po liečebnej a ošetrovateľskej starostlivosti. EHSV preto odporúča zabezpečiť dostatočné kapacity v zdravotníctve, aby sa posilnil skríning, podpora zdravia a prevencia chorôb. Podmienkou však musí byť, že budú k dispozícii vedecky podložené opatrenia, ktoré budú celoplošne a trvalo financované. Podľa názoru EHSV by Spoločenstvo v súvislosti so zdravotníckymi povolaniami malo mať na zreteli aj podporu podnikovej starostlivosti o zdravie samotných zdravotníckych pracovníkov, aby sami zostali zdraví a schopní výkonu („syndróm vyhorenia“). Malo by sa dbať predovšetkým na výkonnosť pracovníkov na konci ich kariéry, aby boli schopní pracovať bez zdravotných problémov a mala by byť zohľadnená náročnosť ich práce pri stanovení podmienok ich odchodu do dôchodku.

3.6. Odborná príprava

3.6.1. EHSV navrhuje zaoberať sa problémami roztrieštenosti štruktúr ponuky v zdravotníctve v jednotlivých krajinách, najmä v tých, ktoré nie sú priamo riadené štátom, čo sťažuje získavanie kvalifikácie a odbornú prípravu na vysokej úrovni. Kladie dôraz na preskúmanie otázky, do akej miery by bolo možné lepšie využiť tieto roztrieštené štruktúry ponuky s ohľadom na tvorbu pracovných miest. EHSV nastoľuje otázku povinného ďalšieho a neustáleho vzdelávania a presadzovania prísnych noriem, ako aj ich sprehľadnenie prostredníctvom certifikácie a jednotných noriem na európskej úrovni a ich zabezpečenia. Okrem toho sa pýta, do akej miery boli krajiny podnecované, aby dosiahli v tomto smere pokrok.

3.6.2. EHSV kladie otázku k prepojeniu smernice o uznávaní diplomov s prípadnou smernicou o kvalifikáciách v zdravotníctve. Pýta sa, ako by mohla byť previazaná s existujúcimi osobitnými smernicami pre niektoré povolania. Kladie si otázku, ako tieto smernice ovplyvnili jednotnosť kvalifikácií a spôsobilostí a ďalšieho vzdelávania v Európe a určujú jednotnosť pracovných podmienok v každodennom živote.

3.6.3. EHSV sa bude zaoberať úvahami o nákladoch a prínosoch pre príslušnú štruktúru požiadaviek na ďalšie vzdelávanie európskych poskytovateľov zdravotnej starostlivosti.

3.7. Riadenie mobility a odliv zdravotníckych pracovníkov v rámci EÚ

3.7.1. EHSV si kladie otázku v súvislosti s dosahom ponúkaných služieb a účinnosťou podporných programov a žiada, aby sa vedecky doložilo, do akej miery štátne hranice, ale aj jazykové hranice, príp. kultúrne rozdiely v Európe ovplyvňujú migráciu pracovníkov v tejto oblasti, v ktorej je obzvlášť potrebná empatia a znalosti.

3.8. Celosvetová migrácia zdravotníckych pracovníkov

3.8.1. Ako sa v zelenej knihe požaduje, je potrebné pri nábore pracovníkov rešpektovať etické zásady. Preto by sa napríklad okrem možnosti prijímať pracovníkov z iných krajín malo v dostatočnej miere podporovať zamestnávanie vlastnej mladej generácie pracovníkov. Nedostatočná podpora mladých zamestnancov nesmie byť kompenzovaná odlákaním pracovníkov z iných krajín. Vzhľadom na množstvo existujúcich dobrovoľných záväzkov a spoluprácu EÚ pri vypracovaní kódexu správania Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), EHSV žiada preskúmať, akým dodatočným prínosom by bol kódex správania Európskej únie k už existujúcemu kódexu WHO.

3.8.2. Rovnako je nevyhnutné zabrániť úniku mozgov z rozvojových krajín. Nábor zdravotníckych pracovníkov by mal v čo najväčšej miere prebiehať v inštitucionalizovanom rámci, ktorý podporuje mobilitu pracovných síl na základe dvojstranných a mnohostranných programov spolupráce. V tejto súvislosti je potrebné investovať do vzdelávania zdravotníckych pracovníkov a zlepšiť ich pracovné podmienky. Ak sa nebudú riešiť príčiny migrácie, t. j. obrovské rozdiely v mzdách a pracovných podmienkach, migrácia bude pokračovať a povedie k ešte väčšiemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov v rozvojových krajinách.

3.9. Údaje ako podklady na rozhodovanie

3.9.1. EHSV okrem toho požaduje, aby boli národné štatistiky porovnateľné v rámci celej Európy. Tomu však bráni problém klasifikácie pracovných síl v zdravotníctve, ktorá je v jednotlivých členských štátoch čiastočne odlišná. Národné osobitosti v oblasti kompetencií a označovania zdravotníckych povolaní by sa nemali v záujme vytvorenia jednotných ukazovateľov popierať. EHSV navrhuje, aby sa zhromažďovali príslušné štatistiky o zdravotníckych povolaniach v Európe a o migrácii medzi štátmi. V súvislosti s myšlienkou navrhnutou v zelenej knihe vytvoriť stredisko pre monitorovanie vývoja pracovnej sily v zdravotníctve vyvstáva otázka, či je toto stredisko vôbec potrebné, resp. či by nebolo možné na uvedené účely využívať existujúce inštitúcie, ako napr. Eurostat alebo Dublinskú nadáciu.

3.9.2. Vo všeobecnosti by sa mali údaje zlepšiť pomocou registra údajov. EHSV navrhuje, aby stredisko pre monitorovanie pracovnej sily v zdravotníctve uvedené v zelenej knihe bolo prepojené s inými projektmi EÚ, napr. projektom podpory informačných systémov v zdravotníctve a aby sa zlepšila komunikácia národných registrov – pokiaľ existujú – pre všetky povolania.

3.9.3. Keďže vo väčšine členských štátov je zdravotníctvo organizované resp. regulované štátom, EHSV víta podporu Európskej komisie, ktorá povedie k lepšiemu plánovaniu. Preto navrhuje, aby Európska únia poskytla prostriedky na vypracovanie analýz zdravotnej starostlivosti v členských štátoch. Tieto analýzy zdravotnej starostlivosti majú byť základom vybudovania lekárskych a opatrovateľských služieb poskytovaných obyvateľom na celom území a v blízkosti miesta ich bydliska.

3.10. Zavádzanie a šírenie nových technológií na zvyšovanie efektívnosti a kvality starostlivosti

3.10.1. EHSV navrhuje preskúmať, či je možné v záujme pracujúcich využiť nové technológie s novými možnosťami liečby, ktoré sú napojené na elektronické komunikačné siete a môžu byť ponúkané na celom území aj v najodľahlejších oblastiach, na samourčenie diagnózy alebo určenie diagnózy za účasti pacienta. Pritom by sa mali zohľadniť skúsenosti z iných štátov. Skôr než sa budú môcť nové technológie zaviesť, musí sa zabezpečiť, aby ich zdravotnícki pracovníci prijali. Aby sa medzi zdravotníckymi pracovníkmi toto prijatie dosiahlo, musia byť zapojení do vývoja technológie elektronického zdravotníctva (e-health) s cieľom zabezpečiť, že elektronické nástroje sa budú môcť v každodennej praxi jednoducho a bezpečne používať. Primeraná odborná príprava zdravotníckych pracovníkov zameraná na optimálne používanie nových technológií je nevyhnutným predpokladom ich úspešného zavedenia. EHSV poukazuje na to, že popri všetkých výhodách nových technológií sa musia zohľadniť aj riziká, ako napr. aspekty ochrany údajov. Zavádzanie nových technológií sa musí odvíjať od rôznych národných sústav zdravotníctva a môže viesť k prispôsobeniu národných právnych predpisov v oblasti zodpovednosti, ktoré sa vzťahujú na zdravotníckych pracovníkov v každom členskom štáte. Výbor sa pýta, do akej miery sú rôzne opatrenia a pilotné projekty podporované Komisiou v rozpore s budovaním národných infraštruktúr informačných technológií alebo ich dokonca nivelizujú.

3.11. Úloha zdravotníkov-podnikateľov v pracovnej sile

3.11.1. V niektorých krajinách Európskej únie zohrávajú zdravotnícki pracovníci s vlastnou ambulanciou, ktorí takto zavádzajú podnikateľské zmýšľanie do praxe, dôležitú úlohu v ponuke služieb zdravotnej starostlivosti v členských štátoch. Zelená kniha uznáva význam slobodných povolaní v zdravotníctve a úlohu, ktorú zohrávajú popri verejnom sektore. Často práve vďaka nim je možné zabezpečiť ľuďom ošetrenie a zdravotnú starostlivosť so zárukami kompetentnosti a bezpečnosti. Výbor však zdôrazňuje, že väčšina samostatne zárobkovo činných zdravotníckych pracovníkov v EÚ získala svoju kvalifikáciu v priebehu mnohých rokov, a to vďaka úsiliu spoločenstva, ktoré podporuje bezplatné verejné vzdelávanie. Občianska spoločnosť má preto právo očakávať, že sa jej investície vrátia (cena i náklady), a jej zástupcovia sa domnievajú, že k želaniu Komisie uvedenému v bode 6, ktoré, ako sa zdá, podporuje zvýšenie počtu súkromných foriem tohto článku zdravotníckych systémov, treba pristupovať opatrne. Zároveň sa EHSV pozerá kriticky na stúpajúcu tendenciu zdanlivo samostatnej zárobkovej činnosti všade tam, kde sa to vzhľadom na druh činnosti javí ako problematické (napr. pri starostlivosti o chorých a starých ľudí).

3.12. Kohézna politika

3.12.1. EHSV sa prihovára za väčšie využívanie štrukturálnych fondov na vzdelávanie a odbornú prípravu zdravotníkov. Nedostatok zdravotníckych pracovníkov v regiónoch so slabou štruktúrou bude možné riešiť napríklad aj tým, že sa zavedie a bude podporovať vzdelávanie a odborná príprava v tých regiónoch, v ktorých sú vyškolené pracovné sily najnaliehavejšie potrebné. Táto požiadavka sa zakladá na zistení, že zdravotnícki pracovníci sa prednostne usadzujú tam, kde získali kvalifikáciu. Kohézna politika by mohla ponúknuť rámec na podporu modelových projektov, ktoré sa zaoberajú týmito nadhodenými otázkami. Výbor ďalej navrhuje uvoľniť prostriedky z európskych štrukturálnych fondov na zlepšenie infraštruktúry zdravotníctva príp. zlepšenie komunikačných schopností alebo nových noriem liečebnej starostlivosti (evidence based medicine).

3.12.2. EHSV so znepokojením sleduje v zásade ekonomicky motivovanú diskusiu, vedenú predovšetkým medzi riadiacimi pracovníkmi a zainteresovanými profesijnými skupinami, o novom rozdelení úloh v zdravotníctve s cieľom nahradiť lekársku starostlivosť, ktorú poskytujú kvalifikované sily, lacnejšími alternatívami. Naproti tomu by lepším riešením bola lepšia koordinácia, optimalizácia postupov a vytváranie sietí spolu s pružným rozdelením úloh. EHSV pritom kladie veľký dôraz na získavanie príslušných spôsobilostí, aby sa vylúčilo zníženie kvality liečby.

3.12.3. EHSV zastáva názor, že priraďovanie spôsobilostí resp. povolaní k úlohám by sa malo riadiť:

1. medicínskymi potrebami,

2. vzdelaním, pracovnou náplňou a zodpovednosťou,

3. potrebami pacientov.

3.12.4. EHSV zastáva názor, že napriek finančnej kríze by sa mala zachovať ochota členských štátov financovať svoje sústavy zdravotníctva v dostatočnej miere (finančné riadenie), aby boli zabezpečené dostatočné personálne zdroje, ktoré môžu poskytovať kvalitné služby. K tomu tiež patrí zlepšenie pracovných podmienok zamestnancov v tomto odvetví.

3.13. Sociálne partnerstvo

3.13.1. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu a zodpovednosť sociálnych partnerov pri určovaní pracovných podmienok pracovných síl v zdravotníctve a výraznú rôznorodosť zdravotníckych profesií, a poukazuje na prácu sociálnych partnerov, ktorú v tejto oblasti odviedli.

3.13.2. Demografické zmeny, ktoré vedú k znižovaniu počtu mladých pracovníkov, nesmú viesť k zníženiu úrovne spôsobilostí a miezd (žiadne zmierňovanie noriem). EHSV sa domnieva, že členské štáty musia za to prevziať zodpovednosť.

3.13.3. EHSV víta vytvorenie sociálneho dialógu v európskom sektore nemocníc a konštatuje, že pracovný program, na ktorom sa dohodli sociálni partneri, zahŕňa všetky témy uvedené v zelenej knihe. EHSV preto vyslovuje poľutovanie, že zelená kniha na tento proces nepoukazuje.

3.13.4. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu zásady rovnakej mzdy za rovnakú prácu bez ohľadu na pohlavie.

3.13.5. Osobitné pracovné podmienky pri režime 24 hodín denne a 7 dní v týždni vyžadujú osobitné kompenzačné mechanizmy (zaplatenie práce nadčas a nočnej práce, poskytovanie náhradného voľna), aby sa kompenzovalo vysoké pracovné zaťaženie pracovníkov. V tejto súvislosti sa EHSV veľmi kriticky pozerá na to, ako v mnohých členských štátoch pribúdajú stimuly na podporu samostatnej zárobkovej činnosti, ktoré prispievajú k strate sociálnej a pracovnoprávnej ochrany.