Ak má letecká doprava prispievať k dosahovaniu cieľov Parížskej dohody, je potrebné vykonať aj všeobecnejšie globálne opatrenie. EÚ podporuje systém CORSIA organizácie ICAO a spolupracuje s ďalšími subjektmi na zabezpečení primeraného zapojenia sa do tohto systému a jeho vykonávania. Preskúmaním systému EU ETS pre leteckú dopravu by sa malo zabezpečiť primerané vykonávanie systému CORSIA prostredníctvom systému EU ETS a zabezpečenie potrieb systému CORSIA na zaistenie rovnakého zaobchádzania s leteckými spoločnosťami. Zároveň musia byť všetky zmeny smernice o ETS zlučiteľné s ambíciou EÚ stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou, záväzkom Únie znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 a s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy.

Vzhľadom na súčasné a plánované emisie z odvetvia leteckej dopravy a v súvislosti s posilnenou ambíciou EÚ v oblasti klímy do roku 2030 musí byť príspevok v oblasti klímy výrazne posilnený, a to aj s cieľom umožniť potrebný príspevok ku klimatickej neutralite EÚ do roku 2050. Táto potreba sa zdôrazňuje aj v správe o európskom prostredí leteckej dopravy za rok 2019.

Kľúčovým nástrojom na riešenie problematiky emisií CO2 z leteckej dopravy v Európe je systém EU ETS. V rámci verejnej konzultácie o aktualizovaných pravidlách týkajúcich sa systému ETS pre leteckú dopravu 91 % respondentov súhlasilo s tým, že letecká doprava by mala viac prispievať k opatreniam v oblasti klímy. 88 % respondentov sa domnieva, že trhovo orientované nástroje môžu byť účinné pri riešení emisií z leteckej dopravy v súlade s cieľmi v oblasti klímy. V rokoch 2013 až 2020 dosiahla letecká doprava prostredníctvom systému EU ETS odhadované čisté úspory 193,4 Mt CO2 predovšetkým vďaka financovaniu zníženia emisií v iných odvetviach39. To predstavuje príspevok leteckej dopravy k cieľu EÚ v oblasti klímy do roku 2020, pričom tento príspevok by mal podľa plánu pokračovať do roku 2030.

Bez ohľadu na nedávne zníženie objemu dopravy v dôsledku pandémie COVID-19 sa predpokladá, že vplyv leteckej dopravy na klímu sa bude ďalej zvyšovať, keďže z historického hľadiska odvetvie prekračuje priemerné úrovne ostatných hospodárskych odvetví. Pred pandémiou COVID-19 organizácia Eurocontrol predpokladala ročné zvýšenie emisií z európskej leteckej dopravy o 53 % do roku 2040 v porovnaní s úrovňami za rok 201753. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 odhadovala organizácia ICAO, že do roku 2040 by sa mohli emisie z medzinárodnej leteckej dopravy zvýšiť o 150 % v porovnaní s úrovňami za rok 202054.

Okrem zvýšenia ambície EÚ dosiahnuť do roku 2030 celoúnijný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve na vnútroštátnej úrovni v porovnaní s rokom 1990 aspoň o 55 %, sa v oznámení o pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 zdôrazňuje, že „v súlade so svojím medzinárodným záväzkom vykonávať opatrenia v rámci celého hospodárstva, ktorý vyplýva z Parížskej dohody, by EÚ mala v prípade oboch odvetví aj naďalej regulovať emisie z leteckej dopravy v rámci EÚ ETS aspoň v rámci EÚ“. Vo svojich záveroch z decembra 2020 Európska rada „vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako môžu k cieľu na rok 2030 čo najlepšie prispieť všetky hospodárske odvetvia, a aby predložila potrebné návrhy spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov“ .

Európska zelená dohoda , ktorú Komisia prijala v decembri 2019, ako aj európsky právny predpis v oblasti klímy a plán cieľov v oblasti klímy sa zameriavajú na posilnenie záväzku Únie v oblasti klímy podľa Parížskej dohody, a to v súlade s jej cieľom dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu v celom hospodárstve EÚ. EÚ zvyšuje svoj záväzok v oblasti dekarbonizácie celého hospodárstva do roku 2030 zo 40 % na aspoň 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, a to bez využitia medzinárodných kreditov. Na dosiahnutie zvýšeného cieľa v oblasti klímy musia všetky odvetvia vrátane leteckej dopravy primerane prispievať k požadovanému úsiliu zameranému na znižovanie emisií na vnútroštátnej úrovni.

Cieľom je nákladovo efektívnym a súdržným spôsobom revidovať systém EU ETS v súvislosti s emisiami leteckej dopravy tak, aby bol v súlade so zvýšeným cieľom Únie v oblasti klímy, a to pri prihliadnutí na potrebu spravodlivej transformácie a prispievania všetkých odvetví k úsiliu EÚ v oblasti klímy.

Táto iniciatíva ako taká súvisí s množstvom ďalších oblastí politík vrátane vonkajších politík Únie, napr. tým, že EÚ podporuje partnerské krajiny, aby vykonávali aj systém CORSIA, a snaží sa zabezpečovať, aby letecké spoločnosti fungovali za rovnakých podmienok. Komisia oznámila, že zlepší spôsob, akým jej usmernenia týkajúce sa lepšej právnej regulácie a podporné nástroje riešia otázky udržateľnosti a inovácie, a to tak, aby všetky iniciatívy EÚ dodržiavali zelený prísľub „neškodiť“. Táto iniciatíva je zlučiteľná aj s politikou EÚ v oblasti výskumu a inovácie a zabezpečuje sa ňou posilňovanie synergií medzi programami EÚ v oblasti zavádzania, a to najmä medzi inovačným fondom a rámcovými programami EÚ v oblasti výskumu a inovácie stimulovaním využívania a zavádzania nízkouhlíkových inovatívnych riešení.

Všetky opatrenia a politiky EÚ musia byť zlučiteľné s návrhmi balíka Fit for 55 a prispievať k dosahovaniu zvýšeného cieľa EÚ do roku 2030, ako aj k úspešnej a spravodlivej transformácii smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, ako to Komisia uvádza v oznámení o Európskej zelenej dohode.

Balík Fit for 55 je komplexným krokom pri prepracovaní právnych predpisov Únie na ich zosúladenie so zvýšenými ambíciami EÚ v oblasti klímy. Všetky iniciatívy v balíku sú úzko prepojené a každá je závislá od koncepcie ostatných.

Súčasne s týmito zmenami smernice o ETS sa vypracúva samostatný návrh na účely vykonania oznámenia členských štátov leteckým spoločnostiam so sídlom v EÚ týkajúceho sa nulových kompenzácií v rámci systému CORSIA za rok 2021. Tento samostatný návrh sa týka aspektov systému CORSIA, ktoré by mali byť zavedené do novembra 2022 a ktoré súvisia s oznámením nulových dodatočných kompenzácií do daného dátumu.

Od 1. októbra 2020 do 14. januára 2021 sa uskutočnila otvorená verejná konzultácia so zainteresovanými stranami, v ktorej bolo prijatých celkom 81 odpovedí. V rámci verejnej konzultácie 91 % respondentov súhlasilo s tým, že odvetvie leteckej dopravy by malo viac prispievať k opatreniam v oblasti klímy. 88 % respondentov sa domnieva, že trhovo orientované nástroje môžu byť účinné pri riešení emisií z leteckej dopravy v súlade s cieľmi v oblasti klímy. 82 % respondentov vo verejnej konzultácii súhlasilo s tým, že trhovo orientované nástroje by sa mali kombinovať s inými politikami, ako napríklad podpora inovatívnych leteckých technológií, prevádzkové zlepšenia, zdaňovanie a výroba a používanie udržateľných leteckých palív.

V období od 3. júla 2020 do 28. augusta 2020 sa viedla so zainteresovanými stranami konzultácia o úvodnom posúdení vplyvu. Celkovo spätnú väzbu poskytlo 54 subjektov. Spomedzi respondentov podporili koexistenciu systémov EU ETS a CORSIA členské štáty EÚ; krajiny mimo EÚ vyjadrili obavy z prekrývania systémov EU ETS a CORSIA, neúplného vykonávania systému CORSIA, zo zaobchádzania s dopravcami mimo EÚ a z výlučnosti systému CORSIA. Pokiaľ ide o možnosti vykonávania systému CORSIA, prevažná väčšina MVO uprednostňovala úplný rozsah pôsobnosti systému EU ETS alebo možnosti, ktorými by sa súčasný rozsah pôsobnosti udržiaval na minime, prípadne hybridné možnosti medzi tými dvoma možnosťami. MVO takisto podporili okamžité úplné obchodovanie formou aukcie.

Okrem toho sa v článku 28b ods. 2 smernice 2003/87/ES uvádza, že v správe Komisie by sa malo posúdiť, či je potrebné revidovať ustanovenia prijaté podľa článku 28c ods. 2. V článku 28b ods. 3 smernice o ETS sa stanovuje, že Komisia k správe prípadne pripojí „návrh… na zmenu, vypustenie, predĺženie platnosti alebo nahradenie“ výnimiek uvedených v článku 28a (ktorými sa na obdobie 2017 – 2023 obmedzuje rozsah pôsobnosti systému EU ETS na lety v rámci EHP), ktorý je „v súlade so záväzkom Únie do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy“.

V článku 28b ods. 2 smernice 2003/87/ES sa vyžaduje, aby Komisia predložila Rade a Európskemu parlamentu správu o systéme CORSIA, v ktorej sa preskúma jeho ambícia a celková environmentálna integrita vrátane jeho všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom podľa Parížskej dohody, miery účasti, jeho vynútiteľnosti, transparentnosti, sankcií za nedodržiavanie pravidiel, postupov pre účasť verejnosti, kvality kompenzačných kreditov, monitorovania, nahlasovania a overovania emisií, registrov, zodpovednosti, ako aj pravidiel používania biopalív. Vzhľadom na to by sa mal vypracovať návrh s cieľom zmeniť právo Únie na účely primeraného vykonávania systému CORSIA.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU

Vyžaduje sa právny akt EÚ, na základe ktorého budú členské štáty primerane uplatňovať systém CORSIA na lety patriace do geografickej pôsobnosti uplatňovania smernice 2003/87/ES, ako sa stanovuje v jej prílohe I, t. j. na odlety z letísk v EHP a prílety na iné letiská v EHP alebo do tretích krajín, ako aj na prílety na letiská v EHP z tretích krajín.

Článok 3d ods. 3 prvá veta sa mení s cieľom zohľadniť, že delegované akty, ktoré sa majú prijať na doplnenie tejto smernice, týkajúce sa podrobných podmienok obchodovania členských štátov s kvótami pre leteckú dopravu formou aukcie, by mali obsahovať spôsoby prevodu podielu na príjmoch do rozpočtu Únie.

Článok 3c ods. 1 až 3 sa menia s cieľom konsolidovať celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu na úrovni prideľovania/obchodovania formou aukcie v prípade letov v rámci Európy a odletov z letísk v EHP do Švajčiarska a Spojeného kráľovstva. Kvóty na rok 2024 budú vychádzať z celkových kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023, pričom budú znížené o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v smernici o ETS. Prideľovanie kvót sa zvýši o úroveň prideľovania, ktorá by sa dosiahla, keby sa na trasy medzi najvzdialenejšími regiónmi a štátmi inými ako členský štát, v ktorom sa nachádza najvzdialenejší región, vzťahoval v roku 2023 systém ETS. Platnosť dočasnej výnimky z povinností vyplývajúcich zo systému EU ETS pre tieto trasy uplynie 31. decembra 2023. Zvýšený strop sa zníži o lineárny redukčný koeficient, ako sa to uvádza v smernici o ETS.

V návrhu sa dodržiavajú základné práva a zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Prispieva predovšetkým k dosiahnutiu cieľa, ktorým je vysoká miera ochrany životného prostredia, a to v súlade so zásadou udržateľného rozvoja stanovenou v článku 37 Charty základných práv Európskej únie.

Možnosti zvýšenia podielu obchodovania formou aukcie pri prideľovaní kvót pre leteckú dopravu sa líšia tempom, ktorým sa tento podiel zvyšuje. Z porovnania analyzovaných možností vyplývajú silné argumenty v prospech prechodu na úplné obchodovanie formou aukcie odo dňa nadobudnutia účinnosti revidovaných právnych predpisov. Hoci sa bezodplatné kvóty prideľujú najmä s cieľom riešiť potenciálne nepriaznivé vplyvy vyplývajúce z konkurencieschopnosti a úniku uhlíka, predstavujú výnimku zo zásady „znečisťovateľ platí“. Z analýzy vyplýva nízke riziko úniku uhlíka v prípade zvýšenia podielu obchodovania formou aukcie. Prechod na úplné obchodovanie formou aukcie znamená stabilizáciu stropu pre kvóty pre leteckú dopravu na súčasných úrovniach, keďže obchodovanie formou aukcie v súčasnosti predstavuje pevne stanovený percentuálny podiel bezodplatných kvót. Zachovala by sa tým súčasná úroveň environmentálnej integrity pre strop pre kvóty pre leteckú dopravu, pričom na tento strop by sa vzťahoval lineárny redukčný koeficient, ako to už vyžadujú spoluzákonodarcovia a ako sa to už uplatňuje v prípade všetkých ostatných prevádzkovateľov v systéme EU ETS. Odstránením bezodplatného prideľovania v systéme EU ETS by sa posilnila jeho environmentálna integrita. Uprednostňovanou možnosťou je zvýšenie obchodovania formou aukcie od nadobudnutia účinnosti zmeny.

Možnosti vykonávania systému CORSIA sa líšia podľa toho, do akej miery sa zachováva, znižuje alebo rozširuje existujúce pokrytie systémom EU ETS. Z porovnania možností vyplýva, že zatiaľ čo cenové stimuly v rámci systému ETS sú oveľa zmysluplnejšie ako cena kompenzačných jednotiek v rámci systému CORSIA, celkový vplyv jednotlivých možností politík na životné prostredie na globálnej úrovni je obmedzený v dôsledku obmedzenej geografickej pôsobnosti systému EU ETS. Medzi jednotlivými možnosťami prispievania k cieľu EÚ v oblasti znižovania emisií sú však značné rozdiely. Takisto sú značné rozdiely v príjmoch plynúcich z rôznych kombinácií možností politík, keďže systém CORSIA zo svojej podstaty neprináša žiadne verejné príjmy od leteckých spoločností. Uprednostňovanou možnosťou je zachovať súčasné pokrytie systémom EU ETS (lety v rámci EHP vrátane odletov do Švajčiarska a Spojeného kráľovstva) a zaviesť primerané ustanovenia týkajúce sa systému CORSIA pre lety, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahuje systém EU ETS (lety do tretích krajín a z nich a lety leteckých spoločností so sídlom v EÚ uskutočňované medzi dvomi tretími krajinami).

V posúdení vplyvu sa analyzovali rôzne možnosti, prostredníctvom ktorých by mohla revízia systému EU ETS v súvislosti s leteckou dopravou účinne a efektívne prispievať k dosahovaniu aktualizovaného cieľa v rámci širšieho balíka politiky Fit for 55. V posúdení vplyvu sa analyzujú rôzne možnosti vykonávania systému CORSIA prostredníctvom systému EU ETS a zvýšenia podielu obchodovania formou aukcie.

Veľká väčšina zainteresovaných strán sa domnievala, že zvýšenie obchodovania formou aukcie by mohlo zvýšiť náklady na lietanie, hoci väčšina súhlasila aj s tým, že toto opatrenie by prispelo k zmierneniu zmeny klímy.

Komisia by mala byť splnomocnená prijať vykonávací akt, ktorým sa leteckým spoločnostiam so sídlom v EÚ poskytuje výnimka z požiadaviek na odovzdávanie kvót v prípade emisií z letov, pri ktorých dochádza k významnému narušeniu hospodárskej súťaže na úkor leteckých spoločností so sídlom v Únii v dôsledku menej prísneho vykonávania alebo presadzovania systému CORSIA v tretej krajine. Narušenie hospodárskej súťaže môže byť spôsobené menej prísnym prístupom k oprávneným kompenzačným kreditom alebo ustanoveniami o dvojitom započítaní.

Overovanie súladu leteckých spoločností so sídlom mimo EÚ v rámci systému CORSIA je vyhradené len pre domovskú krajinu týchto leteckých spoločností. Zavedenie systému CORSIA pre lety mimo Európy teda znamená výnimku pre letecké spoločnosti so sídlom mimo Európy z povinností podľa systému EU ETS v prípade letov medzi Európou a tretími krajinami, ktoré majú zavedený systém CORSIA.

Do článku 12 sa dopĺňa nový odsek 6, ktorým sa zavádza systém CORSIA pre spoločnosti v EÚ v prípade letov do Európskeho hospodárskeho priestoru, Švajčiarska a Spojeného kráľovstva a z nich. Povinnosti leteckých spoločností odovzdávať kvóty v prípade týchto letov sa redukujú z celkového objemu emisií na ich podiel na celkových emisiách z leteckej dopravy podľa základnej úrovne systému CORSIA.

Do článku 11a sa dopĺňa nový odsek 8, ktorým sa Komisia splnomocňuje na prijatie vykonávacieho aktu, v ktorom sa uvádzajú kredity považované radou ICAO za prijateľné na dosiahnutie súladu so systémom CORSIA.

Článok 11a ods. 1 až 4 sa nahrádzajú s cieľom zabezpečiť leteckým spoločnostiam so sídlom v EÚ využívanie príslušných medzinárodných kreditov na dosahovanie súladu letov do tretích krajín, na ktoré sa uplatňuje systém CORSIA, alebo z nich. Na zabezpečenie toho, aby sa vykonávaním systému EÚ CORSIA podporovali ciele Parížskej dohody a poskytovali stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, musia byť splnené tieto podmienky: kredity súladu pochádzajú zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, pričom sa zabraňuje dvojitému započítaniu.

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES.

(2)Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) nadobudla platnosť v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia k zníženiu emisií prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

(3)Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na svojom 214. zasadnutí prvé vydanie medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, CORSIA) (príloha 16, zväzok IV k Chicagskému dohovoru). Únia a jej členské štáty naďalej podporujú systém CORSIA a zaviazali sa ho vykonávať od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023.

(4)V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027 členské štáty informovali sekretariát ICAO o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS. Cieľom bolo zachovať acquis Únie a budúci politický priestor, ako aj úroveň ambícií Únie v oblasti klímy a výlučnú úlohu Európskeho parlamentu a Rady pri rozhodovaní o obsahu právnych predpisov Únie. Po prijatí tejto zmeny smernice 2003/87/ES by sa malo oznámenie o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS, ktoré bolo doručené sekretariátu ICAO, aktualizovať tak, aby odrážalo revízie právnych predpisov Únie.

(5)Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019.

(6)Únia sa v aktualizovanom plánovanom vnútroštátne stanovenom záväzku Únie a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

(7)Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve, ktorý chce dosiahnuť do roku 2050, a to konkrétne v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje povinný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

(8)Cieľom tejto zmeny smernice 2003/87/ES je plnenie príspevkov Únie pre leteckú dopravu podľa Parížskej dohody a podľa regulačného rámca, aby sa do roku 2030 dosiahol záväzný cieľ Únie v oblasti klímy, ktorým je domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990, stanovený v nariadení (EÚ) 2021/....

(9)Letecká doprava by mala prispieť k úsiliu o zníženie emisií, ktoré je potrebné na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030. Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu.

(10) Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej transformácie. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou.

(11)V súlade s článkom 28b ods. 3 smernice 2003/87/ES má Únia posúdiť systém CORSIA organizácie ICAO a podľa potreby ho vykonávať, a to v súlade so záväzkom Únie znížiť emisie do roku 2030 v celom hospodárstve.

(12)Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve. Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale vzťahuje sa na ne od roku 2024.

(13)Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny smernice 2003/87/ES by mala byť pravidlom prideľovania kvót v odvetví leteckej dopravy, pričom by sa mala zohľadniť schopnosť odvetvia prenášať zvýšené náklady na CO2.

(14)Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Letecké spoločnosti so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať medzinárodné kredity na dodržiavanie predpisov v prípade letov do tretích krajín alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by kredity mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu kreditov.

(15)V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania medzinárodných kreditov v súlade s článkom 11a smernice 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam kreditov, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné na z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(16)S cieľom zabezpečiť, aby boli zavedené potrebné opatrenia na schvaľovanie zúčastnenými stranami, včasné úpravy podávania správ o antropogénnych emisiách zo zdrojov a záchytov, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne stanovené príspevky zúčastnených strán, ako aj v záujme zabránenia dvojitému započítaniu a čistému nárastu globálnych emisií by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobné požiadavky na takéto opatrenia. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

(17)Pokiaľ ide o vykonávanie systému CORSIA v prípade letov iných ako lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, by sa prevádzkovateľom lietadiel so sídlom v Únii, ktorí tieto lety prevádzkujú, mali znížiť povinnosti odovzdávania kvót. Povinnosť prevádzkovateľov lietadiel odovzdávať kvóty pri uvedených letoch by sa mala zredukovať len na ich podiel na celkových emisiách z medzinárodnej leteckej dopravy, ktoré v prípade emisií v rokoch 2021 – 2023 prekračujú celkové hodnoty z roku 2019 a v nasledujúcich rokoch uplatňovania systému CORSIA celkové hodnoty z rokov 2019 – 2020.

(18)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky zaradenia do zoznamu krajín, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES podľa článku 25a ods. 3 uvedenej smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.