Počas roku 2015 Komisia posilnila svoju medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií s vnútroštátnymi a regionálnymi partnermi na základe spoločného záujmu a vzájomného prospechu. Otvorenosť svetu pomôže Európe využiť svoje silné stránky, aby sa mohla stať silnejším globálnym aktérom a zároveň zvýšiť excelentnosť európskeho výskumu, konkurencieschopnosť európskych firiem a účinnejšie riešiť spoločenské výzvy. Komisia sa naďalej zameriavala na podporu synergií s vonkajšími politikami, pričom koordinovala akcie programu Horizont 2020 s akciami vykonávanými v rámci iných nástrojov, ako aj s členskými štátmi EÚ, a to predovšetkým prostredníctvom fóra SFIC. Posilnili sa vzťahy s medzinárodnými organizáciami ako UNESCO a začali sa iniciatívy na podporu celkových cieľov stanovených v oznámení „Európska migračná agenda“.

V kontexte nového európskeho programu v oblasti lepšej právnej regulácie , ktorý bol spustený v máji 2015, sa začalo pracovať na vyhodnotení vplyvu existujúcich alebo navrhovaných európskych nariadení o inováciách s cieľom maximalizovať ich prínos pre inovácie (InnovRefit). Ďalšou formou, ktorá sa má preskúmať v rámci programu InnovRefit, je forma dohôd o inováciách. Tie budú riešiť regulačné neistoty, s ktorými sa stretávajú inovátori a ktoré môžu v rámci existujúceho právneho rámca brániť rozvoju inovácií. Prvým krokom, ktorý sa plánuje na rok 2016, je pilotná akcia v oblasti obehového hospodárstva na pomoc inovátorom, ktorí čelia regulačným prekážkam, a to uzatvorením dohôd so zainteresovanými stranami a orgánmi verejnej moci .

V správe piatich predsedov bol predstavený ambiciózny, no pragmatický plán na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie, po ktorom bude nasledovať celý rad legislatívnych opatrení.

Komisia vytvorila a uviedla do činnosti Investičný plán pre Európu vo výške 315 miliárd EUR s novým Európskym fondom pre strategické investície (EFSI). Tento fond je funkčný a poskytuje vysokokvalitné investície na vytvorenie nových stimulov pre európsku ekonomiku vrátane výskumu a inovácií, ako aj pre inovačné MSP a malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou.

Od začiatku programu do konca vykazovaného roka dosiahol podiel účasti súkromného sektora vo výzvach 32,2 %. V pilieroch 2 a 3, bez zahrnutia prístupu k rizikovému financovaniu, pochádza 42,17 % zo všetkých príjemcov v podpísaných dohodách o grantoch z odvetvia priemyslu.

Dňa 25. septembra 2015 Komisia spustila internetový prieskum s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán v súvislosti s vplyvom zjednodušujúcich opatrení zavedených v programe Horizont 2020 a požiadať o nové námety na ďalšie zjednodušovanie. Na základe prieskumu sa potvrdilo, že významná časť používateľov je spokojná so zjednodušujúcimi opatreniami zavedenými v programe Horizont 2020.

Napokon sa podnikli kroky na posilnenie metód hodnotenia vplyvu investícií do výskumu a inovácií na európskej a vnútroštátnej úrovni, a to aj prostredníctvom zlepšenia aktuálnych makroekonomických modelov tak, aby mohli realistickejšie zohľadniť, ako sa financovanie výskumu a inovácií prejavuje na hospodárskom raste a spoločenskom pokroku.

Nástroj na podporu politiky v rámci programu Horizont 2020 vznikol na základe dopytu a je odpoveďou na dobrovoľne predložené požiadavky vnútroštátnych orgánov. V roku 2015 boli úspešne zrealizované tri pilotné činnosti nástroja na podporu politiky: partnerské preskúmanie bulharského systému výskumu a inovácií , predbežné partnerské preskúmanie maďarského systému výskumu a inovácií a činnosť vzájomného učenia zameraná na politiky zvyšovania podnikateľských investícií do výskumu a inovácií. V roku 2015 bolo spustených aj niekoľko ďalších činností, napr. partnerské preskúmania národných systémov výskumu a inovácií v Maďarsku a Moldavsku, konkrétna podpora pre Maltu na monitorovanie stratégie výskumu a inovácií v krajine, činnosti vzájomného učenia zamerané na ex-post hodnotenie podnikateľských grantov v oblasti výskumu a inovácií, daňové stimuly v tejto oblasti a hodnotenie komplexných programov verejno-súkromných partnerstiev. Výsledky týchto činností sa očakávajú v mesiacoch apríl – september 2016. V roku 2016 sa okrem toho plánuje spustenie súboru činností nástroja na podporu politiky, ktoré budú zamerané na všetky služby tohto nástroja na podporu politiky.

Nástroj na podporu politiky umožňuje členským štátom a krajinám zapojeným do programu Horizont 2020 prístup k vysokoodborným znalostiam a analýzam prostredníctvom širokej škály služieb, ako napríklad partnerské preskúmania národných systémov výskumu a inovácií, podpora konkrétnych reforiem alebo projektových činností vzájomného učenia. Nástroj na podporu politiky navyše poskytuje prístup k vzdelávaciemu centru prostredníctvom svojej webovej stránky: https://rio.jrc.ec.europa.eu/en .

V marci 2015 sa spustil nástroj na podporu politiky v rámci programu Horizont 2020 ako nový nástroj, ktorý členským štátom a krajinám zapojeným do programu Horizont 2020 poskytuje praktickú podporu pri tvorbe, zavádzaní a hodnotení reforiem zvyšujúcich kvalitu ich investícií do výskumu a inovácií, ako aj politík a systémov. Tieto reformy sa týkajú napríklad stimulácie silnejších a užších prepojení medzi vedou a podnikateľským prostredím alebo zavedenia financovania verejných výskumných inštitúcií podľa výkonu.

Podporili sa komunikačné činnosti a cielené podujatia na vytváranie partnerstiev, a to predovšetkým kampaňou „Horizont 2020 – otvorený svetu“ so zameraním na podporu excelentnosti štruktúry výskumu a inovácií v EÚ a dianie v rámci iniciatívy „Destinácia Európa“ podporujúce pracovné príležitosti v oblasti výskumu v Európe, ktorých cieľom je prispieť ku korporátnej kampani „Európsky rok rozvoja“.

V dôsledku ukončenia niektorých osobitných nástrojov medzinárodnej spolupráce, zmeny podmienok financovania v krajinách BRIC-M a tiež v dôsledku spoločensko-ekonomických nepokojov v krajinách južného susedstva sa v porovnaní s RP7 miera účasti tretích krajín nezapojených do programu Horizont 2020 znížila na polovicu. Preto sa z pracovného programu vyberie viac tém, ktoré sú obzvlášť dôležité pre medzinárodnú spoluprácu. Po prvé, pracovný program na roky 2016 – 2017 obsahuje približne o 10 % vytýčených tém viac ako pracovný program na roky 2014 – 2015. Čína, Japonsko, Kórea, Mexiko, Rusko, Taiwan, Austrália a regióny Kanady a Brazílie okrem toho zaviedli mechanizmy spolufinancovania na financovanie účasti svojich výskumníkov na projektoch programu Horizont 2020. Budú potrebné ďalšie opatrenia na zvrátenie tohto výrazného poklesu, napríklad v rámci nášho susedstva.

Popri spomínanom nástroji na podporu politiky alebo „známke excelentnosti“ bolo v roku 2015 vybraných 31 projektov v rámci nástroja vytvárania tímov s cieľom zlepšovať výkonnosť v oblasti výskumu a zvýšiť investície do krajín s nižším hodnotením excelentnosti výskumu. Každý z projektov získal podporu vo výške do 500 000 EUR (celkom 14,2 milióna EUR) na vypracovanie operačných plánov pre nové centrá excelentnosti alebo na inováciu existujúcich centier. Štrnástim univerzitám, technickým inštitútom a súkromným organizáciám v častiach Európy, ktoré nedosiahli také dobré výsledky v oblasti výskumu a inovácií, ako by mohli, sa zo zdrojov EÚ poskytlo financovanie vo výške 2,5 milióna EUR pre každú inštitúciu na podporu výskumného potenciálu vyhlasovaním tzv. ERA Chairs (miest s poprednými výskumnými pracovníkmi). Spustila sa výzva na projekty vytvárania partnerstiev (Twinning) s rozpočtom 66,24 milióna EUR, ktorými sa podporilo 66 projektov. Naďalej sa tiež poskytuje podpora na COST (európsku spoluprácu v oblasti vedy a techniky).

Dosiahol sa pokrok v práci zameranej na lepšie začlenenie rodového hľadiska do programu Horizont 2020 a zvýšila sa viditeľnosť rodovej otázky v pracovnom programe na roky 2016 – 2017, a to nielen kvantitatívne, ale aj kvalitatívne. Rodovej rovnosti je v súčasnosti venovaná osobitná stránka na webovej lokalite programu Horizont 2020 a vyvinulo sa väčšie úsilie na zohľadnenie rodovej rovnosti. Okrem toho takmer 40 % odborných hodnotiteľov v programe Horizont 2020, s ktorými sa uzavreli dohody v roku 2015, boli ženy.

V roku 2015 sa zvýšilo úsilie o posilnenie interdisciplinárneho významu výziev na predkladanie návrhov s osobitným dôrazom na výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied. V roku 2015 sa predložilo 81 tém s významom pre spoločenské a humanitné vedy, ktoré v rámci koncepcie príslušných tém tvoria neoddeliteľnú súčasť otázky výskumu. Odborníci v oblasti spoločenských a humanitných vied boli navyše zapojení do činnosti príslušných hodnotiacich komisií a odborníkom a moderátorom sa poskytli cielené usmernenia.

Keďže v EŠIF sa uprednostnil záručný fond pre MSP v rámci iniciatívy InnovFin, už na konci roka 2015 bol cieľ stanovený v súvislosti s prístupom inovačných MSP a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou k dlhovému financovaniu dosiahnutý na takmer 45 % a na trhu boli dostupné až 4 miliardy EUR objemu pôžičiek.

Komisia vydala 19. januára 2016 oznámenie ako reakciu na správu expertnej skupiny na vysokej úrovni , v ktorom uvítala odporúčania tejto skupiny. Viaceré z nich sa už zohľadnili v pracovnom programe v rámci Horizont 2020 na roky 2016 – 2017 a poslúžia ako premostenie k priebežnému hodnoteniu programu Horizont 2020, ktoré sa má vykonať do konca roka 2017.

6. Spoločné výskumné centrum (JRC)

V roku 2015 bol pracovný program JRC v úplnom súlade s prioritami Komisie a podporoval ich. Kľúčové činnosti JRC prispeli k prioritám ako: ďalšia podpora tvorby pracovných miest, rastu a investícií, silná energetická únia s pokrokovou politikou v oblasti zmeny klímy, ktorá je schopná odolávať katastrofám, prehĺbený a spravodlivejší vnútorný trh so silnou priemyselnou základňou, prehĺbená a spravodlivejšia hospodárska a menová únia, európsky program v oblasti migrácie a program jadrovej bezpečnosti a ochrany (Euratom). Podporilo sa úsilie Komisie v rámci programu lepšej právnej regulácie a činností posudzovania vplyvu rozšírením súboru nástrojov na lepšiu právnu reguláciu a podporou politiky generálnych riaditeľstiev v posudzovaní vplyvu, hodnoteniach a kontrolách vhodnosti. JRC tiež naďalej plnilo svoje dlhodobé záväzky, ako je tvorba noriem, a rozširovalo svoje kompetencie v oblastiach, ako sú predvídanie, prognózy a behaviorálne vedy. JRC úzko spolupracovalo s členskými štátmi, akademickou a výskumnou obcou a s rôznymi medzinárodnými partnermi s cieľom splniť svoje ciele.

7. Šírenie, využívanie a komunikácia

Dôležitou súčasťou programu Horizont 2020 sú činnosti zamerané na šírenie a využívanie výsledkov výskumných a inovačných projektov, hodnotenie výkonu európskeho financovania a vykonávanie komunikačných činností. V roku 2015 sa na tieto činnosti venovalo približne 7,45 milióna EUR vrátane poskytovania služieb v rámci CORDIS, ktorý je hlavným verejným registrom Európskej komisie a portálom na šírenie informácií o všetkých výskumných projektoch financovaných Európskou úniou a ich výsledkoch. Komisia realizuje činnosti prostredníctvom konkrétnych výziev na predkladanie návrhov, koordinačných a podporných činností a verejného obstarávania na poskytnutie cielenej pomoci projektom a konzorciám s cieľom optimalizovať využívanie a šírenie výsledkov.

Súčasťou podporovaných činností musí byť vypracovanie a implementácia komplexného plánu šírenia na zabezpečenie maximálneho vplyvu výsledkov. Zároveň musia príjemcovia v zmysle politiky otvoreného prístupu programu Horizont 2020 zabezpečiť uloženie partnersky preskúmaných vedeckých publikácií financovaných z programu Horizont 2020 do registrov a umožniť, aby boli voľne prístupné, t. j. aby k nim mali používatelia bezplatný prístup online. Príjemcovia musia ukladať aj výskumné údaje potrebné na potvrdenie výsledkov prezentovaných vo vedeckých publikáciách. Cieľom pilotného projektu Otvorený prístup k výskumným údajom, ktorý bol spustený s pracovným programom na roky 2014 – 2015, je zlepšiť a maximalizovať prístup k výskumným údajom z projektov a ich opätovné použitie. Na základe podpísaných dohôd o grantoch sa v hlavných oblastiach do konca roka 2015 zúčastní do pilotného projektu zapojí približne 64,4 % projektov. Aj keď sa tento pilotný projekt vzťahuje na vybrané oblasti programu Horizont 2020, dosiahlo sa výraznejšie posilnenie otvoreného prístupu k výskumným publikáciám a údajom s cieľom stanoviť otvorený prístup k údajom ako základné pravidlo v pracovných programoch od roku 2017.

Prijatím balíka lepšej právnej regulácie sa posilnil význam monitorovania a hodnotenia v strategickom programovaní a cykle politík.

8. Výhľad na rok 2016

Výhľad na rok 2016 odráža pokračujúcu odozvu na politické priority a naliehavé problémy, pred ktorými Európa v súčasnosti stojí.

V kontexte nového programu Komisie prispeje pracovný program na roky 2016 – 2017 k balíku pracovných miest, rastu a investícií a pomôže posilniť globálnu konkurencieschopnosť Európy, vytvoriť nové a udržateľné pracovné miesta a podporí rast.

Rozpočet určený pre nástroj pre MSP sa zvýši o 50 % a v období rokov 2016 – 2017 dosiahne takmer 750 miliónov EUR. Ďalšie investície prostredníctvom finančných nástrojov InnovFin zameraných predovšetkým na malé a stredné podniky (MSP) prispejú k dostupnosti širšej škály produktov dlhového a kapitálového financovania a prostriedkov na podporu výskumu a inovácií, k silnejšiemu rizikovému kapitálu a širšiemu kapitálovému priemyslu, k vyššej miere zapojenia podnikateľských anjelov, platforiem kolektívneho financovania a filantropických nadácií do financovania výskumu a inovácií a k vyšším investíciám do transferu technológií. Naďalej sa budú podporovať synergie s Európskym fondom pre strategické investície (EFSI) ako aj s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (EŠIF).

Začalo sa strategické programovanie pre posledný cyklus pracovného programu v rámci Horizontu 2020 s cieľom zabezpečiť, aby popri oblastiach identifikovaných v osobitnom programe, ktoré je ešte potrebné pokryť, obsahovalo aj nové vznikajúce priority a výzvy vyplývajúce z meniacej sa povahy výskumných a inovačných trendov alebo nové problémy a politické faktory, ako sú otázky migrácie, bezpečnosti, prepojenia fyzických a digitálnych zdrojov, energetickej výzvy a boja proti klimatickým zmenám, ohrozenia zdravia, napríklad vírusom Zika, ako aj základnú prioritu prinášať inovácie.

Priebežné hodnotenie programu Horizont 2020 sa má dokončiť koncom leta 2017. Na základe priorít stanovených v rôznych konzultáciách a na základe odporúčaní v priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 Komisia očakáva, že obsah pracovného programu na roky 2018 – 2020 bude vypracovaný v priebehu prvých troch štvrťrokov roku 2017 a prijatie a uverejnenie výziev na predloženie návrhov sa uskutoční najskôr na jeseň 2017.

V zmysle správy o ex post hodnotení RP7 sa Komisia už zaviazala: zaviesť do programu Horizont 2020 nové strategické zameranie s cieľom maximalizovať jeho prínos k „otvoreným inováciám“, „otvorenej vede“ a „otvorenosti svetu“, maximalizovať synergie medzi výskumom a inováciami v tematických prioritných oblastiach spoločenských zmien a novými a vznikajúcimi digitálnymi a základnými podpornými technológiami a infraštruktúrami, preskúmať potrebu a uskutočniteľnosť zriadenia Európskej rady pre inováciu ako prostriedku na podporu inovácií a zjednodušenia existujúcich nástrojov, vyhodnotiť spoločné technologické iniciatívy okrem iného z pohľadu ich otvorenosti, transparentnosti a účinnosti a uľahčiť vypracovanie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, ktoré môžu podporiť rozsiahle zavádzanie výskumu do vyspelých technológií.

Rok 2016 je poznačený vykonávaním mnohých politických opatrení v rámci troch strategických priorít Komisie v oblasti výskumu a inovácií. V kontexte cieľa „otvorené inovácie“ a hlavnej snahy zvýšiť schopnosť Európy prinášať a koncentrovať prelomové inovácie bola od 16. februára do 29. apríla 2016 otvorená výzva na predkladanie nápadov v súvislosti so zriadením Európskej rady pre inováciu.

Komisia sa zaviazala plne využiť prostriedky, ktoré má k dispozícii, na podávanie správ a účinnejšie komunikovanie výsledkov a vplyvu výskumu a inovácií a stanovila si priority vytvoriť európsky cloud pre otvorenú vedu, ako aj zlepšiť otvorený prístup k výsledkom výskumu a podkladovým údajom, a prispieť tak k „otvorenej vede“.

V neposlednom rade ostane dôležitou súčasťou programu „otvorenosť svetu“. Dohody o pridružení Gruzínska a Arménska k programu Horizont 2020 sa podpísali v apríli a máji 2016. Druhá správa o vykonávaní stratégie medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií bude zverejnená v septembri. Nástroj služieb na podporu stratégie medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií sa vypracuje do konca roka 2016. Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií je nástrojom „mäkkého vplyvu“ a mechanizmom na zlepšovanie vzťahov s kľúčovými tretími krajinami a regiónmi, ktorý možno použiť na budovanie mostov v čase konfliktu, predchádzanie kríze, lepšie porozumenie zložitých problémov a vytváranie spoločných stratégií na dobré spravovanie našej planéty. Význam medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií vzrástol aj vďaka úspešným projektom ako napr. Európska organizácia pre jadrový výskum (CERN), ktoré slúžia ako návod pre regióny s podobnými ambíciami, napr. Blízky východ, kde sa v súčasnosti pripravuje spustenie projektu synchrotrónového žiarenia pre experimentálnu vedu a aplikácie na Blízkom východe (SESAME) v Jordánsku ako výsledok plodnej spolupráce EÚ s organizáciou UNESCO. Združenie dnes už piatich susedných krajín zapojených do programu Horizont 2020 slúži ako podpora európskej susedskej politiky.