Ø Členské štáty podali správy o 16 prípadoch poskytnutia pomoci z EGF prijatých v období 2016 – 2018. Z výsledkov vyplýva, že priemerne 56 % pracovníkov, ktorí sa zapojili do opatrení, si do konca obdobia vykonávania našlo nové pracovné miesto. Osobitne vysoké miery opätovného začlenenia boli zaznamenané v týchto prípadoch: Microsoft (Fínsko) 92 %, maloobchod (Fínsko) 84 %, finančné služby (Holandsko) 78 % a výroba odevov v regiónoch Norte, Centro a Lisabon (Portugalsko) 77 %.

Počet prepustených pracovníkov sa môže líšiť od počtu pracovníkov, ktorým je určená podpora z EGF, pretože členský štát sa môže rozhodnúť, že sa zameria len na konkrétne skupiny, napr. na najzraniteľnejších pracovníkov, na pracovníkov, ktorí čelia mimoriadnym ťažkostiam na trhu práce a/alebo na tých, ktorí najviac potrebujú pomoc. Štandardná podpora dostupná pre prepustených pracovníkov v jednotlivých členských štátoch môže v niektorých prípadoch postačovať na rýchle opätovné začlenenie do zamestnania alebo sa pracovníci v určitých prípadoch môžu rozhodnúť pre predčasný odchod do dôchodku.

Z týchto záverečných správ vyplýva, že 6 235 pracovníkov (56 % pracovníkov, ktorým bola poskytnutá pomoc) a 112 NEET, teda celkom 55 % z 11 511 prijímateľov pomoci z EGF, si do konca obdobia vykonávania EGF našlo nové pracovné miesto (5 695 ako zamestnanci a 652 ako samostatne zárobkovo činné osoby). Približne 5 % prijímateľov bolo ešte v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, 27 % bolo z rôznych dôvodov nezamestnaných alebo neaktívnych a v prípade 13 % prijímateľov nebolo ich postavenie v zamestnaní známe. Priemerná miera získania pomoci prijímateľmi (t. j. počet prijímateľov pomoci z EGF v porovnaní s pôvodne zamýšľaným počtom prijímateľov dotknutých opatreniami) bola 74 % a pohybovala sa v značnom rozpätí od 9 % do 100 %.

V rokoch 2019 a 2020 bolo Komisii predložených 16 záverečných správ o prípadoch spolufinancovania z EGF, ktoré od júla 2016 do júna 2020 vykonalo 11 členských štátov. Všetky tieto prípady boli hodnotené ex post.

Zo záverečných správ prijatých v rokoch 2019 a 2020 sa len tri prípady zameriavali na NEET. Do momentu, keď boli záverečné správy predložené, sa 29 % NEET, ktorým bola poskytnutá podpora z EGF, zamestnalo alebo stalo samostatne zárobkovo činnými osobami a ďalších 11 % sa vrátilo do procesu vzdelávania.

Podľa záverečných správ mali prijímatelia pomoci z EGF relatívne nižší než priemerný dosiahnutý stupeň vzdelania, takže mali menej prierezových zručností. Táto skutočnosť za normálnych okolností znižuje ich možnosti zamestnať sa a spôsobuje, že sú na pracovnom trhu zraniteľnejší. Okrem toho je cieľom EGF ponúknuť podporu hlavne v regiónoch, ktoré boli udalosťami súvisiacimi s reštrukturalizáciou zasiahnuté najviac. Preto je priemerná miera 56 % pracovníkov, ktorým bola poskytnutá pomoc, opätovne začlenených do zamestnania na konci obdobia vykonávania v porovnaní so 47 % v predchádzajúcom programovom období povzbudivým výsledkom. Zlepšenie však treba vnímať opatrne, pretože obdobie vykonávania 2014 – 2020 (24-mesačné alebo v prípade skorého začatia vykonávania dlhšie obdobie) je len v čiastočnej miere porovnateľné s niektorým z predchádzajúcich programových období v rokoch 2007 – 2013.

Uvedené faktory majú významný vplyv na počet prijímateľov, ktorí si na konci obdobia vykonávania našli nové pracovné miesto. Úspech EGF by sa preto nemal merať len počtom opätovne začlenených pracovníkov, ale aj dlhodobejšími účinkami, ako sú nové zručnosti, kvalifikácia, sebavedomie, pocit posilneného postavenia a sociálne kontakty získané účasťou na opatreniach EGF. Podľa informácií získaných od členských štátov má miera opätovného začlenenia tendenciu rásť počas šiestich mesiacov, ktoré nasledujú po skončení obdobia vykonávania, a ďalej narastať v strednodobom horizonte (18 mesiacov po skončení obdobia vykonávania). Tento trend poukazuje na to, že dlhodobé účinky opatrení EGF sa premietajú do aktívnejšieho prístupu k hľadaniu práce.

V Nemecku (prípad Goodyear) sa znevýhodneným a zraniteľným skupinám ponúkli dodatočné a výrazne personalizované opatrenia vrátane psychologickej podpory, pomoci so zvládaním stresu, poradenstva v prípade osobných problémov, ako sú dlhy a závislosti, jazykové kurzy a programy gramotnosti pre dospelých atď. Bez EGF by túto pomoc nedostali. Pracovníkom vo veku 60 a viac rokov sa ponúklo niekoľko formátov partnerských skupín na podporu dobrovoľníctva a sociálnej výmeny, a tieto opatrenia boli veľmi dobre prijaté.

2.6.4. Ex post hodnotenie EGF v období 2014 – 2020

V súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 Komisia vykonáva ex post hodnotenie EGF. Cieľom hodnotenia je preskúmať účinnosť, udržateľnosť, efektívnosť, súdržnosť, relevantnosť EGF a jeho pridanú hodnotu EÚ. Hodnotenie sa týkalo všetkých prípadov poskytnutia pomoci z EGF, v prípade ktorých boli prijaté žiadosti v období od roku 2014 do 31. decembra 2019.

V roku 2019 Komisia vybrala externého dodávateľa služieb, ktorý mal v roku 2020 uskutočniť štúdiu s cieľom podporiť hodnotenie a poskytnúť správu, ktorá by obsahovala odpovede na otázky týkajúce sa hodnotenia vo forme výsledkov, záverov a odporúčaní. Dôkazy vychádzali z teoretického výskumu, cielených prieskumov a hĺbkových rozhovorov so zainteresovanými stranami na úrovni EÚ a jednotlivých štátov a s prijímateľmi pomoci z EGF, ako aj z verejnej online konzultácie. Pre všetky hodnotené prípady sa vypracovali individuálne prípadové štúdie, ktoré boli poslané spoločne so správou. Komisia prijala správu externého dodávateľa v decembri 2020. Správou sa podporí hodnotenie, ktoré bude uverejnené ako pracovný dokument útvarov Komisie (SWD) do konca roka 2021.

Zo zistení externej štúdie vyplýva (podobne ako zo strednodobého hodnotenia za obdobie 2014 – 2020), že EGF bol úspešný v poskytovaní podpory a preukazovaní solidarity s pracovníkmi, so samostatne zárobkovo činnými osobami a (v niektorých prípadoch) s mladými ľuďmi zasiahnutými závažnými reštrukturalizačnými udalosťami.

EGF navyše vytvára skutočnú pridanú hodnotu EÚ zvýšením počtu, rôznorodosti a úrovne intenzity služieb ponúkaných prepusteným pracovníkom. Ponúkaná pomoc pomohla zvýšiť sebavedomie prijímateľov, ktorí potom zaujali aktívnejší prístup k hľadaniu zamestnania. Pokiaľ ide o hodnotenie účinnosti EGF, hlavným výsledkom štúdie bolo zvýšenie priemernej miery opätovného zamestnania prepustených pracovníkov na trhu práce. Táto miera sa zvýšila zo 49 % (v období 2007 – 2013) na približne 60 % (v rokoch 2014 – 2020), ale v jednotlivých prípadoch sa pohybovala v rozpätí od minima 18 % až do maxima 94 %. Okrem toho je fond naďalej dôležitý a užitočný, aj keď existuje priestor na prehodnotenie jeho rozsahu pôsobnosti, pokiaľ ide o to, na koho je zacielený a za akých okolností, na zjednodušenie alebo skrátenie administratívnych postupov, na zlepšenie viditeľnosti výsledkov a lepšie monitorovanie výsledkov zásahov EGF.

3. Nariadenie o EGF na obdobie 2021 – 2027

Európsky parlament a Rada prijali 28. apríla 2021 nariadenie o EGF na obdobie 2021 – 2027, ktoré sa uplatňuje od 1. januára 2021. Z fondu sa stal Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie. Týmto sa zdôrazňuje ústredný cieľ EGF, ktorým je ponúknuť solidaritu EÚ pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, tým, že im pomôže prispôsobiť sa štrukturálnej zmene.

Keďže účelom EGF je poskytovať finančnú podporu v naliehavých situáciách a za konkrétnych nepredvídaných okolností, fond naďalej ostáva osobitným nástrojom mimo rozpočtových stropov viacročného finančného rámca. EGF teda nemá ročný rozpočet, ale maximálny ročný strop, ktorý sa môže v prípade potreby mobilizovať. Maximálna suma, ktorú by EGF mohol využiť v období 2021 – 2027, predstavuje 1 467 miliárd EUR (v bežných cenách) s priemerom 209,6 milióna EUR ročne (v bežných cenách).

S cieľom zabezpečiť účinnejší zásah EGF a inkluzívnejšiu a flexibilnejšiu odpoveď na súčasné aj budúce ekonomické výzvy a zmeny na trhu práce sa do nariadenia na obdobie 2021 – 2027 začlenili tieto zlepšenia:

§Širší rozsah pôsobnosti – pracovníci, ktorí prišli o zamestnanie, a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých činnosť bola ukončená z dôvodu akejkoľvek závažnej reštrukturalizačnej udalosti zapríčinenej nielen výzvami súvisiacimi s globalizáciou alebo finančnou či hospodárskou krízou, ale aj prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo, digitalizáciu alebo automatizáciu atď.

§Zníženie minimálneho počtu pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie, alebo samostatne zárobkovo činných osôb na 200 spustí mobilizáciu fondu, čo lepšie zohľadňuje priemernú veľkosť súčasných firiem, keďže v mnohých členských štátoch je väčšina pracovníkov zamestnaná v malých a stredných podnikoch. Prepustenie 200 pracovníkov má vo väčšine regiónov významný vplyv na trh práce.

§Zosúladenie miery spolufinancovania z EGF s najvyššou mierou spolufinancovania z ESF+ pre daný členský štát povzbudí krajiny, aby žiadali o financovanie čo najefektívnejším spôsobom.

§Rýchlejší postup podávania žiadostí a mobilizácie fondu – zjednodušené podávanie žiadostí zníži administratívne zaťaženie členských štátov.

Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 ukázala, že neočakávané udalosti môžu spôsobiť značný úbytok pracovných miest, čím sa opäť dokázal význam schopnosti EÚ reagovať rýchlo a pružne. Cieľom núdzového charakteru pomoci z EGF je poskytnutie rýchlej podpory z EÚ v prípade neočakávaného hromadného prepúšťania v situáciách, ktorých riešenie by bolo pre vnútroštátnu správu mimoriadne náročné.

V období 2021 – 2027 nové pravidlá EGF umožnia, aby viacerí pracovníci a samostatne zárobkovo činné osoby čerpali príspevok z fondu, a vo vyššej miere pokryjú náklady na podporné služby. EGF bude naďalej poskytovať európsku pridanú hodnotu zlepšovaním zručností a zamestnateľnosti európskej pracovnej sily, čo povedie ku kvalitnejšiemu zamestnávaniu, a zlepšovaním sociálnej a ekonomickej súdržnosti regiónov a členských štátov.