EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 2. 2017 COM(2017) 53 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU, VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ INVESTIČNEJ BANKE Druhá správa o stave energetickej únie



I. Úvod Pre energetickú úniu bol rok 2016 rokom výsledkov. V tomto roku sa rámcová stratégia energetickej únie premenila na konkrétne legislatívne a nelegislatívne iniciatívy, ku ktorým patrí aj nedávny balík opatrení „Čistá energia pre všetkých Európanov“ predložený 30. novembra 2016. V súlade s pracovným programom Komisie na rok 2017 bude v ďalšom kroku do konkrétnych iniciatív rozpracovaná stratégia pre nízkoemisnú mobilitu.Je dôležité, aby spoluzákonodarcovia pracovali na bezodkladnom prijatí navrhovaných iniciatív a v súlade so spoločným vyhlásením troch inštitúcií o legislatívnych prioritách EÚ na rok 2017, s cieľom umožniť rýchlu energetickú transformáciu v praxi. Energetická únia je prioritným projektom Európskej únie, ktorý Junckerova Komisia určila za jednu zo svojich desiatich politických priorít a v ktorom sa úzko spája päť rozmerov: energetická bezpečnosť, solidarita a dôvera; plne integrovaný európsky trh s energiou; energetická efektívnosť, ktorá pomáha tlmiť dopyt; dekarbonizácia hospodárstva a výskum, inovácia a konkurencieschopnosť. Vo všetkých uvedených rozmeroch sa dosiahol pokrok. Energetická únia je súčasťou pozitívneho programu, ktorý si Európska únia vytýčila v Bratislavskom vyhlásení, a nemožno ju oddeliť od iných kľúčových európskych politík. Prispieva k plneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja a k vykonávaniu programu obehového hospodárstva a je založená na úzkej interakcii s úniou kapitálových trhov, jednotným digitálnym trhom, novým programom v oblasti zručností pre Európu, Investičným plánom pre Európu a s bezpečnostnou úniou. Prostredníctvom preskúmania súčasných právnych predpisov a zabezpečenia, aby boli vhodné na daný účel, program energetickej únie takisto prispieva k Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie. Energetická únia nie je len o energii a klíme: je o zrýchlení modernizácie celého európskeho hospodárstva tak, aby sa sociálne spravodlivým spôsobom zabezpečila jeho nízkouhlíkovosť a účinnosť z hľadiska energie a zdrojov. Jej konečným cieľom je priniesť prospech európskym spotrebiteľom, pracovníkom a podnikom. Európske spoločnosti by mali stáť na čele nevyhnutných investícií, vďaka čomu môžu získať výhodu prvého na trhu v oblasti nových technológií a obchodných modelov. Inými slovami: existujú páde ekonomické argumenty v prospech prechodu na modernejšie, nízkouhlíkové hospodárstvo. Vyžaduje si to takisto silný vonkajší rozmer. V rýchlo sa meniacom geopolitickom prostredí má úspešná energetická únia zásadný význam pre ochranu dlhodobých hospodárskych záujmov a blaha Európy a jej občanov. Práca na vnútornom programe bola preto doplnená posilnením diplomacie v oblasti energetiky s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok energie, rozšíriť vývoz európskych nízkouhlíkových technologických riešení a podporiť konkurencieschopnosť priemyslu. Vo všeobecnosti by diplomacia v oblasti energetiky mala v čoraz nestabilnejšom svete rozširovať manévrovací priestor Európy a jej medzinárodných partnerov. Ide o oblasť, v ktorej má Európa dobrý potenciál preukázať celosvetové vedúce postavenie. Silný vonkajší rozmer zahŕňa aj rozsiahlu diplomaciu v oblasti klímy, ktorá preukazuje vedúcu úlohu pri nasmerovaní sveta k celosvetovému prechodu na čistú energiu a prispieva k dosahovaniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja, najmä zabezpečením energie z udržateľných zdrojov pre všetkých. Po prijatí Parížskej dohody v decembri 2015 to bola najmä rýchla ratifikácia zo strany Európskej únie, ktorá umožnila, aby 4. novembra 2016 nadobudla účinnosť prvá univerzálna, právne záväzná globálna dohoda o klíme. V roku 2016 Európska únia preukázala, že aj vo vykonávaní Parížskej dohody na domácej pôde má vedúce postavenie. Komisia prijala všetky legislatívne návrhy potrebné na splnenie ambicióznych záväzkov, ku ktorým sa Európska únia v dohode zaviazala. Tieto návrhy a sprievodné uľahčujúce opatrenia zásadným spôsobom prispievajú k celkovému programu Komisie v oblasti vytvárania pracovných miest, rastu a súvisiacich investícií. Návrhy Komisie by súčasne mali zabezpečiť, aby bol tento prechod pre európskych občanov aj podniky finančne dostupný a aby viedol k tvorbe nových pracovných miest, zručností a príležitostí, k posilneniu rastu a zabezpečeniu vysokej kvality života v Európskej únii. Mladí Európania očakávajú od Európskej únie práve toto. Z uvedených dôvodov sa preto pozornosť obracia na vykonávanie. Je potrebné dosiahnuť dohodu medzi Európskym parlamentom a Radou, pokiaľ ide o legislatívne iniciatívy, vykonávať existujúce právne predpisy a prísne presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže a pravidlá štátnej pomoci vyplývajúce zo zmluvy. Zároveň je potrebné pokračovať v nelegislatívnych opatreniach na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej a miestnej úrovni a posilňovať ich. II. Trendy a politické postrehy Od prvej správy o stave energetickej únie uverejnenej v novembri 2015 pokračovali a dokonca sa posilnili niektoré trendy prechodu Európskej únie na nízkouhlíkové hospodárstvo. Hlavné postrehy, ktoré vyplývajú z vývoja na vnútroštátnej úrovni počas roka 2016, sú zhrnuté v politických postrehoch v prílohe 2. Sú základom podrobnejšej analýzy politík členských štátov, ktoré Komisia plánuje vykonať v roku 2017. Ako celok Európska únia naďalej dobre napreduje pri dosahovaní cieľov energetickej únie, najmä pokiaľ ide o energetické a klimatické ciele do roku 2020. Už dosiahla značné zníženie spotreby energie. Ak budú snahy členských štátov pokračovať, Európska únia je na dobrej ceste dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2020. Graf 1: Spotreba primárnych zdrojov energie a vývoj v oblasti HDP V roku 2015 boli emisie skleníkových plynov v Európskej únii o 22 % nižšie ako v roku 1990. Napriek dočasnému obmedzenému nárastu v roku 2015 sa v oblasti emisií naďalej zaznamenáva klesajúca tendencia. Emisie v odvetviach, ktoré pokrýva systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami (ETS), sa v roku 2015 naďalej znižovali. Európska únia plní aj ciele v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov. Na základe údajov za rok 2014 dosiahol podiel obnoviteľných zdrojov energie 16 % hrubej konečnej energetickej spotreby Európskej únie. Keďže s blížiacim sa rokom 2020 je trajektória čoraz strmšia, je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie.

Graf 2: Podiely energie z obnoviteľných zdrojov v Európskej únii v porovnaní s trajektóriami stanovenými v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie a v národných akčných plánoch pre energiu z obnoviteľných zdrojov Ďalším dôležitým trendom je pokračujúce úspešné oddelenie hospodárskeho rastu Európskej únie od emisií skleníkových plynov. V období rokov 1990 – 2015 sa spoločný hrubý domáci produkt Európskej únie zvýšil o 50 %, zatiaľ čo emisie sa znížili o 22 %. Na základe súčasných trendov a prognóz by toto oddelenie malo pokračovať.



Graf 3: Historické a prognózované zmeny v HDP (v reálnych hodnotách), emisiách skleníkových plynov a intenzite emisií v rámci hospodárstva (pomer medzi emisiami a HDP) Index (1990 = 100) Európskej únii sa zároveň podarilo znížiť intenzitu skleníkových plynov zo svojho hospodárstva. Hospodárstvo EÚ je z hľadiska emisií skleníkových plynov jedným z najúčinnejších a po splnení energetických a klimatických cieľov na rok 2030 by malo byť spomedzi štátov G20 najúčinnejšie. V súlade s plánmi v oblasti klímy vyplývajúcimi z Parížskej dohody však aj iné regióny významne znižujú intenzitu skleníkových plynov. Inými slovami, ak chce Európa zostať globálnym lídrom, napriek týmto pozitívnym trendom sa teraz nemôže uspokojiť s tým, čo už dosiahla. Graf 4: Intenzita emisií skleníkových plynov (ekvivalent MtCO2/miliarda USD) III. Posúdenie pokroku a výziev Prechod k modernému nízkouhlíkovému hospodárstvu sa už uskutočňuje V rámcovej stratégii energetickej únie je zakotvená ambícia odklonu od hospodárstva závislého od fosílnych palív. Dekarbonizácia európskeho hospodárstva pokračuje dobre. Spoluzákonodarcovia sa v rekordne rýchlom čase zhodli na ratifikácii Parížskej dohody zo strany Európskej únie. Už v júli 2015 prijala Komisia na účely splnenia záväzkov Európskej únie potrebné návrhy na vykonávanie rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 týkajúce sa systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami. V júli 2016 prijala návrhy pre odvetvia mimo systému obchodovania s emisiami, ktoré sa vzťahujú aj na integráciu využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF). V ďalšom kroku sa pozornosť zameria na prípravu účasti Európskej únie na prvom „facilitačnom dialógu“ v roku 2018, v rámci ktorého by zmluvné strany mali vyhodnotiť spoločné ciele a pokrok pri vykonávaní Parížskej dohody. V roku 2016 Komisia predstavila aj európsku stratégiu pre nízkoemisnú mobilitu, ktorá má rovnako jasný cieľ: do polovice storočia znížiť emisie skleníkových plynov z dopravy najmenej o 60 % v porovnaní s rokom 1990 a jasne smerovať k nulovým emisiám pri súčasnom zabezpečení potrieb ľudí a tovaru v oblasti mobility, ako aj globálnej konektivity. Emisie látok znečisťujúcich ovzdušie pochádzajúce z dopravy, ktoré ohrozujú verejné zdravie, sa musia bezodkladne výrazne znížiť, a to najmä v rámci cestnej dopravy, ktorá je zodpovedná za viac ako 70 % emisií skleníkových plynov z dopravy. Hneď potom, ako Parížska dohoda nadobudla účinnosť, prijala Komisia balík opatrení pre „čistú energiu“, v ktorom sa stanovuje regulačný rámec na obdobie po roku 2020 a ktorým sa zároveň poskytuje silný impulz na prechod k čistejšiemu hospodárstvu. Približne v rovnakom čase bola prijatá revidovaná smernica o národných emisných stropoch. Prostredníctvom zavedenia prísnejších emisných limitov pre kľúčové látky znečisťujúce ovzdušie Európska únia prispieva k zlepšovaniu zdravia svojich občanov a k predchádzaniu predčasným úmrtiam, čím zároveň znižuje obrovské hospodárske náklady pre spoločnosť. V modernom hospodárstve by občania mali mať prospech z investícií do zdravia. Pokrok smerom k inovačnému hospodárstvu efektívne využívajúcemu energiu a zdroje Komisia dodržala svoj sľub, že k energetickej efektívnosti bude pristupovať ako k samostatnému zdroju. Komisia navrhla záväzný cieľ na úrovni Európskej únie, ktorým je zlepšenie energetickej efektívnosti o 30 % do roku 2030. Prostredníctvom niekoľkých sprievodných iniciatív v oblasti energetickej efektívnosti sa zabezpečí, aby sa tento cieľ dosiahol nákladovo efektívnym spôsobom, a to na základe prispôsobenia príslušných právnych predpisov kontextu roku 2030 a vyriešenia viacerých prekážok investícií do energetickej efektívnosti, a najmä obnovy budov. Moderné hospodárstvo by nemalo byť efektívne len z hľadiska využitia energie, ale aj z hľadiska využitia zdrojov počas ich životného cyklu. Energetická transformácia by sa mala uskutočňovať súbežne s prechodom na obehové hospodárstvo, keďže vďaka predchádzaniu vzniku odpadu a recyklácii možno dosiahnuť rozsiahle úspory energie. Ako sa uvádza napríklad v nedávno prijatom oznámení o úlohe energetického zhodnocovania odpadu, hoci sa dodržiava hierarchia odpadového hospodárstva, množstvo energie získanej z odpadu by sa mohlo zvýšiť o 29 %, ak by sa riadne využívali osvedčené techniky a podporné opatrenia, aby mohli zohrávať úlohu pri plnení cieľov stanovených v rámcovej stratégii energetickej únie a v Parížskej dohode. Európa je lídrom v odvetví zelených technológií. Produkcia environmentálneho tovaru a služieb na jednotku hrubého domáceho produktu (HDP) sa počas uplynulého desaťročia zvýšila o viac ako 50 % a zamestnanosť spojená s týmto „ekologickým hospodárstvom“ narástla na viac ako 4 milióny ekvivalentov plného pracovného času. Aj v tejto oblasti existuje presvedčivé zdôvodnenie projektu a preukázateľný ekonomický potenciál. Modernizácia hospodárstva Európy si vyžaduje účinnú hospodársku súťaž a stabilný regulačný rámec na trhoch s energiou s cieľom podporovať inovácie a konkurencieschopnosť. Oznámenie s názvom Urýchlenie inovácií v oblasti čistej energie predstavuje stratégiu Európskej únie, ktorej cieľom je umožniť európskym spoločnostiam a novým podnikom podporiť výskum a inovácie týkajúce sa riešení v oblasti čistej energie, a malo by zabezpečiť, že ich výsledky sa rýchlo a úspešne uvedú na trh. Značný pokrok sa dosiahol aj vo všetkých prioritných oblastiach strategického plánu pre energetické technológie (plán SET), ktorého cieľom je integrovať nákladovo efektívne nízkouhlíkové technológie do energetického systému. Silná podpora výskumu a inovácií do technológií v oblasti čistej energie viedla takisto k tomu, že sa Európska únia pripojila k celosvetovej iniciatíve „Mission Innovation“. Európska únia splní svoju vedúcu úlohu tak, že zabezpečí, aby táto iniciatíva v úzkej spolupráci s investormi dosiahla transformačné výsledky. Zlepšenie ukazovateľov a zavedenie nových ukazovateľov, napríklad v oblasti dovozu, vývozu a trhového podielu technológií v oblasti čistej energie povedie k lepšiemu posúdeniu celosvetovej výkonnosti a konkurencieschopnosti Európskej únie v tejto oblasti a k aktualizácii nášho výskumu a cieľov v oblasti inovácií. Komisia bude preto spolupracovať s členskými štátmi, priemyslom, výskumnou a inovačnou obcou a ďalšími kľúčovými zainteresovanými stranami v rámci Fóra pre konkurencieschopnosť priemyslu v oblasti čistej energie, ktorého zvolanie je naplánované do konca tohto roka v úzkej koordinácii s už existujúcimi fórami. Posilnenie postavenia spotrebiteľov

Energetická únia by mala priniesť hmatateľný prínos spotrebiteľom, ktorí sú stredobodom energetickej transformácie. Na trhu s energiou je aktívnych čoraz viac spotrebiteľov, čo vidieť napríklad na zvýšení slnečnej fotovoltickej kapacity súkromných domov, na vytvorení družstiev v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov alebo na vyššej miere zmeny dodávateľa na trhu s elektrinou a plynom. Je však potrebné ďalšie úsilie na podporu mnohých spotrebiteľov, ktorí ešte nemali možnosť zapojiť sa. Ako vyplynulo zo správy o cenách a nákladoch na energiu v Európe, maloobchodné ceny sa v posledných rokoch zvýšili aj napriek nižším veľkoobchodným cenám. Návrhy v oblasti štruktúry trhu s elektrickou energiou a nová smernica EÚ o obnoviteľných zdrojoch energie posilnia plnú účasť spotrebiteľov na trhu a poskytnú dodatočné opatrenia na ochranu zraniteľných spotrebiteľov, predchádzanie odpojeniam a riešenie energetickej chudoby v Európskej únii. Prísne presadzovanie hospodárskej súťaže takisto prispeje k zvýšeniu blahobytu spotrebiteľov prostredníctvom nižších cien, väčšieho výberu a početnejších inovácií. V roku 2017 Komisia plánuje začať kampaň na zvýšenie informovanosti s cieľom motivovať spotrebiteľov, aby sa zapájali do vývoja na trhu s energiou a mali z neho prospech. Cieľom kampane je vyzdvihnúť prínosy energetickej efektívnosti a zmeny dodávateľa. Začne sa ako pilotný projekt v niekoľkých členských štátoch a po tom, ako budú dostupné výsledky pilotného projektu, sa môže rozšíriť do ďalších členských štátov. Koncom roku 2017 začne fungovať aj stredisko monitorovania energetickej chudoby, ktoré by malo členským štátom pomáhať pri monitorovaní energetickej chudoby a zavádzať opatrenia na riešenie tohto rastúceho problému. Cieľom strediska je vypracúvať štatistiky o energetickej chudobe, slúžiť ako centrum šírenia osvedčených postupov kľúčovým zainteresovaným stranám a byť zdrojom informácií o energetickej chudobe pre širšiu verejnosť. Prechod na čistú energiu by mal byť spravodlivý a mal by sa pri ňom zohľadňovať transformačný vplyv na zainteresované strany vrátane priemyselných odvetví a pracovníkov. Komisia preto skúma, ako môže v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže optimalizovať svoju podporu štrukturálnej transformácie v regiónoch, v ktorých sa intenzívne využíva uhlie a sú zaťažené vysokými emisiami CO2. Plánuje preto spolupracovať so zainteresovanými stranami v týchto regiónoch tak, aby mohla lepšie zacieliť podporu Európskej únie, podporovať výmenu osvedčených postupov vrátane diskusií o priemyselných plánoch a o potrebách rekvalifikácie a posilňovať synergie/vzájomnú spoluprácu. Nadčasová infraštruktúra energetickej únie Odolná infraštruktúra je základom energetickej únie. Minulý rok sa do prevádzky uviedli dôležité projekty v oblasti prepojenia energetických sietí a významne sa posilnila regionálna spolupráca. Začala sa práca na nových prepojovacích vedeniach, ako v prípade Transjadranského plynovodu (TAP), časti južného koridoru zemného plynu; podpísali sa nové finančné dohody, ako je napríklad dohoda o grante na investíciu vo výške 187 miliónov EUR z Nástroja na prepájanie Európy do projektu Balticconnector, v rámci ktorého sa vybuduje plynové prepojovacie vedenie medzí Fínskom a Estónskom, a dohoda o grante vo výške 179 miliónov EUR týkajúca sa plynovodu BRUA prechádzajúceho Bulharskom, Rumunskom, Maďarskom a Rakúskom. Mandát skupiny pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC) by sa mal rozšíriť aj na elektrinu, obnoviteľné zdroje energie a energetickú efektívnosť. Zriadila sa nová skupina na vysokej úrovni pre spoluprácu krajín Severného mora v oblasti energie zameraná na lepšiu integráciu veternej energie na mori a posilnenia prepojení energetických sietí. V roku 2016 boli predložené rekordne nízke ponuky na projekty v oblasti veternej energie na mori, z čoho vyplýva, že klesajú aj ceny veternej energie na mori a že elektrina vyrobená na mori sa zlacňuje. V uplynulých mesiacoch boli uvedené do prevádzky nové terminály na skvapalnený zemný plyn (LNG) v Świnoujście (Poľsko), Dunkerque (Francúzsko) a Pori (Fínsko), ktoré poskytujú nové trhové príležitosti a zároveň zlepšujú bezpečnosť dodávok plynu v členských štátoch a susedných krajinách. Východné Stredozemie je takisto sľubným zdrojom dodávok plynu pre Európsku úniu. Týmto spôsobom sa zvyšujú možnosti diverzifikácie a znižuje sa závislosť od dovozu od jediného dodávateľa, čo je kľúčovým cieľom energetickej únie. Naďalej však pretrvávajú isté problémy vyplývajúce z chýbajúcej alebo nedostatočne využívanej infraštruktúry. Prepojenia energetických sietí a v náležitých prípadoch interné vedenia sú naďalej potrebné na ďalšiu integráciu vnútorného trhu s elektrinou v juhozápadnej Európe a v severnej a východnej Európe (napr. v Nemecku, Poľsku a Českej republike), pričom treba zlepšiť správu týchto prepojení. Je potrebné ďalej pracovať na synchronizácii pobaltských štátov s európskou elektrizačnou sústavou. Prostredníctvom cieľa 15 % prepojenia elektrických sietí do roku 2030 by sa malo zabezpečiť, za predpokladu, že táto kapacita sa sprístupní trhu, aby Európska únia optimálne využívala svoje obnoviteľné zdroje energie, zabezpečila bezpečnosť dodávok energie a integráciu trhu. V roku 2017 by sa malo zintenzívniť úsilie v oblasti infraštruktúry. Cieľom tretieho zoznamu projektov spoločného záujmu je identifikovať projekty, ktoré sú najnaliehavejšie potrebné z hľadiska integrácie trhu, udržateľnosti, bezpečnosti dodávok energie a hospodárskej súťaže. Nový zoznam by mal byť sprevádzaný oznámením o energetickej infraštruktúre. V ďalšej správe o stave energetickej únie budú uvedené tie projekty spoločného záujmu, v rámci ktorých sa nedosiahol dostatočný pokrok tak, aby v energetickej transformácii nezaostal ani jeden členský štát. Zároveň by mali prevádzkovatelia prenosových sústav plne sprístupniť existujúcu infraštruktúru hráčom na trhu a v rámci trhových pravidiel by sa malo podporovať účinné využívanie infraštruktúry namiesto budovania novej. Keďže zdroje členských štátov nie sú dostatočné, je potrebné, aby sa verejné zdroje vynakladali inteligentným spôsobom. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich podpora energetickej infraštruktúry bola v čo najširšom zmysle v súlade so zásadami energetickej únie. Podporu treba poskytovať v súlade s dlhodobou energetickou politikou Európskej únie s cieľom predchádzať nevyužitým aktívam a „uhlíkovej pasci“ („carbon lock-in“). Na zabezpečenie infraštruktúry pre čistú energiu v doprave je potrebné vynaložiť väčšie úsilie. Vzhľadom na nedávne teroristické útoky a ďalšie geopolitické hrozby rastie význam ochrany kritickej infraštruktúry v odvetviach energetiky a dopravy. Právne predpisy potrebné na posúdenie príslušných potrieb a zlepšenie ochrany kritickej infraštruktúry už boli prijaté. Ďalšia činnosť v odvetví energetiky by mala byť zameraná na posilnenie fyzickej ochrany zariadení, ako aj na opatrenia na zabezpečenie pokračovania prevádzky služieb. Digitalizácia odvetvia energetiky zvyšuje jeho zraniteľnosť voči kybernetickým útokom, ako aj potrebu silných pravidiel v oblasti ochrany údajov. Na účely vykonávania smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (NIS) v Únii a podpory synergií medzi energetickou úniou a digitálnym jednotným trhom vznikla expertná skupina, ktorá analyzuje osobitné potreby odvetvia energetiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Je to kľúčové aj z hľadiska spotrebiteľov.



Výzva v oblasti investícií Na splnenie cieľov Európskej únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 je v období rokov 2020 – 2030 potrebné vykonávať investície vo výške 379 miliárd EUR ročne. Preto sa v roku 2017 zintenzívni úsilie v oblasti investícií, na čo sa jednotným spôsobom využijú všetky dostupné nástroje. Európsky fond pre strategické investície (EFSI) pritom naďalej zohráva zásadnú úlohu formou podpory pri mobilizovaní súkromného financovania. Doteraz sa vyše 20 % investícií podporených z Európskeho fondu pre strategické investície týkalo energetickej oblasti. Pri rozšírení fondu Komisia navrhla, aby prinajmenšom 40 % projektov v rámci zložky fondu pre infraštruktúru a inovácie prispievalo k opatreniam v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Skombinovanie Európskeho fondu pre strategické investície s inými fondmi Európskej únie a nástrojmi financovania v budúcnosti ďalej zvýši možnosť použitia finančných prostriedkov pri rizikovejších investíciách. Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) takisto prostredníctvom rozličných projektov poskytujú významnú podporu. V období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková podpora približne 98 miliárd EUR s vnútroštátnym verejným a súkromným spolufinancovaním. Rovnako dôležitým nástrojom na vývoj riešení v oblasti čistej energie sú aj investície do výskumu a inovácií prostredníctvom programu Horizont 2020 vrátane finančných nástrojov InnovFin Energy Demo Projects. Projekty v oblasti výskumu a inovácií podporujúce špičkové technológie už v roku 2016 dosiahli významné výsledky, ako sú napríklad autobusy s fotovoltickým pohonom a autobusy na vodíkové palivové články s nulovými emisiami. Zavedú sa aj ďalšie finančné nástroje. Vo svojom návrhu na revíziu systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami (ETS) na obdobie po roku 2020 Komisia navrhla inovačný fond na podporu inovácií v odvetviach energetiky a priemyslu. Na rok 2017 Komisia naplánovala sériu odvetvových odborných okrúhlych stolov so zástupcami energeticky náročných priemyselných odvetví, realizátormi projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, inovátormi a investormi, ktoré majú pomôcť pri správnom nastavení uvedeného fondu. Návrh obsahuje aj zriadenie modernizačného fondu na podporu členských štátov s nižšími príjmami pri modernizácii ich energetických systémov.

V roku 2017 sa v spolupráci s Európskou investičnou bankou a členskými štátmi bude osobitná pozornosť zameriavať na vykonávanie iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov. Jedným z prvkom tejto iniciatívy je vývoj flexibilných platforiem financovania na urýchlenie obnovy budov. Rovnako dôležité je takisto riešiť prekážky, ktoré obnovu spomaľujú. Komisia preto v úzkej spolupráci s členskými štátmi analyzuje vplyv pravidiel verejného účtovníctva na trh so zmluvnými energetickými službami. Koncom jari 2017 plánuje aktualizovať svoje usmernenie o štatistickom vykazovaní takýchto partnerstiev. Financovanie by malo byť udržateľné. Expertná skupina na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie na tento účel plánuje Komisii v priebehu roka 2017 predložiť politické odporúčania zamerané na uľahčenie pohybu verejného a súkromného kapitálu smerom k udržateľným investíciám a na zníženie možných rizík pre finančný systém Európskej únie v dôsledku vystavenia aktívam s vysokými emisiami CO2. Podobne by sa nemali z verejných zdrojov podporovať ani technológie a zdroje, ktoré sa postupne vyraďujú alebo nie sú dlhodobo udržateľné. Balíkom v oblasti čistej energie Európska únia jasne ukázala, že zvyšuje svoje úsilie o postupné odstránenie dotácií na fosílne palivá. V ďalších správach o stave energetickej únie sa bude monitorovať vývoj týkajúci sa záväzkov v rámci G7 a G20. Silný vonkajší rozmer energetickej únie Meniace sa medzinárodné prostredie prináša nové výzvy, ale aj nové možnosti. Ako dovozca energie má Európska únia významný záujem na dobrom fungovaní medzinárodných trhov založenom na pravidlách a aktívne pracuje na posilnení riadenia v rámci mnohostranných fór, ako sú G7, G20 a Medzinárodná agentúra pre energiu. Európska únia pôsobí aj na regionálnej a dvojstrannej úrovni s cieľom podporovať fungovanie, integráciu a reformu trhov s energiou, ako je napr. reformný proces Energetického spoločenstva alebo obnovený dialóg s Alžírskom, a diverzifikačné projekty so strategickým významom, ako je napr. južný koridor zemného plynu. V regiónoch Európy zapojených do rozširovania a susedstva Komisia začala iniciatívu s medzinárodnými finančnými inštitúciami, aby spoločne podporovali reformy v odvetví energetiky a zvýšili investície do energetickej hospodárnosti budov, a to verejných aj súkromných. Európska únia pokračovala v presadzovaní energetických reforiem na Ukrajine. V oblasti trhu s plynom sa dosiahol merateľný pokrok a boli prijaté dôležité rozhodnutia na zlepšenie energetickej efektívnosti. S cieľom zabezpečiť stabilné domáce dodávky na Ukrajinu a tranzit plynu z Ruska cez Ukrajinu do Európskej únie Komisia uskutočnila sériu dvojstranných a trojstranných rokovaní s Ruskom a Ukrajinou. Reformy musia pokračovať, a to aj v odvetví elektriny. Významným úspechom bola politická dohoda Európskeho parlamentu a Rady o návrhu medzivládnych dohôd v oblasti energetiky, ktorá bola súčasťou balíka v oblasti bezpečnosti dodávok energie prijatého vo februári 2016, čo povedie k väčšej transparentnosti a súladu medzivládnych dohôd s právom Únie. Pokrok sa dosiahol aj pri legislatívnom návrhu o bezpečnosti dodávok plynu, a to vďaka pozícii prijatej Európskym parlamentom a politickej orientácii Rady pre energetiku zo začiatku decembra 2016. Vyžaduje sa, aby bola Európska únia v postavení celosvetového lídra v oblasti prechodu na čistú energiu. Vzhľadom na bezprecedentné uvoľňovanie celosvetového trhu s čistými technológiami Európska únia využíva svoje vonkajšie politiky na výmenu svojich skúseností v tejto oblasti a na všeobecnejšiu podporu prechodu na nízkouhlíkové svetové hospodárstvo, a to predovšetkým prostredníctvom vytvárania silných partnerstiev s krajinami a regiónmi. Ide najmä o Afriku a susedstvo, a to prostredníctvom Energetického spoločenstva. Dôležitosť tejto otázky sa odráža aj v globálnej stratégii, ktorá obsahuje osobitnú výzvu na budovanie silnejších synergií medzi diplomaciou v oblasti energetiky a diplomaciou v oblasti klímy. V oblasti klímy je príkladom dobrá spolupráca s Čínou pri obchodovaní s emisnými kvótami. Obidve strany sa dohodli na posilnení spolupráce prostredníctvom ďalšieho dvojstranného projektu zameraného na podporu vykonávania celonárodného systému obchodovania s emisnými kvótami v Číne, ktorý by sa mal začať v roku 2017. Vďaka medzinárodnému úsiliu v oblasti zmeny klímy sa v roku 2016 dosiahla dohoda s Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ICAO), ktorej cieľom je začať riešiť rýchlo rastúce emisie z medzinárodnej leteckej dopravy. V nadväznosti na túto dohodu chce Komisia predložiť legislatívny návrh týkajúci sa pôsobnosti systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami v oblasti leteckej dopravy. Okrem toho sa vďaka medzinárodnej diplomacii presadila zmena Montrealského protokolu prijatá v Kigali o postupnom vyradení fluórovaných uhľovodíkov, ktoré majú vysoký potenciál globálneho otepľovania, a v Medzinárodnej námornej organizácii sa dosiahla dohoda vedúca k stratégii znižovania emisií v rámci odvetvia medzinárodnej lodnej dopravy. Tieto výsledky predstavujú včasné kroky na riešenie zmeny klímy v rámci rýchlo rastúcich odvetví emisií. V roku 2016 došlo k posilneniu Rady pre energetiku medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi, ktorá je naďalej ukážkovým príkladom dvojstrannej spolupráce na vysokej úrovni v oblasti energetiky a klímy vrátane oblastí energetickej bezpečnosti, energetickej politiky a vývoja a zavádzania technológií v oblasti energetiky. Afrika je a naďalej bude privilegovaným partnerom Európskej únie. Milióny ľudí v Afrike zatiaľ nemajú prístup k moderným formám energie. Všeobecný prístup k energii z udržateľných zdrojov je však základom požadovaného tempa hospodárskeho rastu a vytvárania dôstojného pracovného prostredia, a to aj pre ženy a mládež. Spoločné strategické partnerstvo medzi Európskou úniou a Afrikou poskytuje rámec na ďalšiu spoluprácu medzi týmito dvoma kontinentmi. Európska únia takisto dôrazne podporuje Africkú iniciatívu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov (AREI), iniciatívu vedenú Afrikou s cieľom zvýšiť kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov v Afrike, od jej zavedenia na parížskej konferencii o zmene klímy v roku 2015 (COP21). Energia bude takisto kľúčová v investíciách prostredníctvom budúceho európskeho vonkajšieho investičného plánu a ďalších už existujúcich nástrojov. Aktívna diplomacia Európskej únie v oblastiach energetiky a klímy sa posilňuje prostredníctvom podpory opatrení na úrovni miest a regiónov vo všetkých častiach sveta v rámci Globálneho dohovoru primátorov a starostov. Aliancia vytvorená medzi Dohovorom primátorov a starostov Európskej únie a iniciatívou „Compact of Mayors“ začne naplno fungovať v roku 2017, pričom spája viac ako 7 100 miest na šiestich kontinentoch. Vykonávanie novej mestskej agendy prijatej na konferencii Habitat III zostáva takisto prioritou Európskej únie, a to aj vďaka jej širšiemu rozmeru v oblasti udržateľnosti. IV. NOVÉ KOLO NA TÉMU ENERGETICKEJ ÚNIE NA PODPORU PRACOVNÝCH MIEST, RASTU A INVESTÍCIÍ S cieľom posilniť prechod na čistú energiu a modernizovať európske hospodárstvo je potrebné okamžite začať s vykonávaním. So zreteľom na tento cieľ Komisia začína ďalšie kolo na tému energetickej únie, čo je vhodnou príležitosťou na komunikáciu so zainteresovanými stranami z členských štátov a ďalšími zainteresovanými stranami a poskytnutie pomoci pri spoločnom riešení prekážok. Preto je zamerané na osobitné potreby členských štátov, ako napr. podporu transformácie v regiónoch s vysokými emisiami CO2 alebo zabezpečenie energetickej transformácie na ostrovoch. Prostredníctvom dialógu so všetkými vrstvami spoločnosti, najmä s európskou mládežou, toto turné zároveň prinesie energetickú úniu bližšie k európskym občanom. Podmienkou úspechu Európy je plná angažovanosť generácie mladých ľudí vybavených správnymi zručnosťami a presvedčených o potrebe zapojiť sa do energetickej transformácie. V rámci programu vykonávania sa kolo bude zameriavať najmä na integrované národné plány v oblasti energetiky a klímy a na opatrenia na miestnej úrovni. Riadenie a plánovanie úspešnej energetickej únie v praxi V rámci balíka o čistej energii Komisia navrhla nový systém riadenia energetickej únie založený na väčšmi zjednodušenom plánovaní, vykazovaní a monitorovaní jeho vykonávania. Keďže väčšina návrhov v oblasti energetickej únie už bola predložená, členské štáty majú k dispozícii všetky kľúčové prvky na to, aby začali pripravovať svoj integrovaný národný plán v oblasti energetiky a klímy. Tieto plány budú pre členské štáty kľúčovým nástrojom na zabezpečenie istoty a predvídateľnosti pre podniky, zamestnancov a investorov a na uľahčenie veľmi potrebných investícií do nízkouhlíkového hospodárstva. Väčšinu členských štátov Európskej únie príprava národného plánu stále len čaká. Splnenie záväzku dohodnutého Radou – dokončiť plány v dostatočnom predstihu pred rokom 2021 – si bude vyžadovať zrýchlenie prác. Hoci pôjde o náročnú úlohu, Komisia vyzýva členské štáty, aby svoj návrh predložili do 1. januára 2018. Technická pracovná skupina pre národné plány v oblasti energetiky a klímy bude pokračovať v poskytovaní podpory členským štátom. S cieľom zabezpečiť inkluzívnosť by mali byť návrhy plánov založené na konzultáciách s investormi, sociálnymi partnermi, miestnymi a regionálnymi orgánmi vrátane tých s osobitnými potrebami a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami v členských štátoch. Od začiatočnej fázy tvorby plánov má kľúčový význam aj regionálna spolupráca. S cieľom zabezpečiť synergie a znížiť náklady by sa národné plány v oblasti energetiky a klímy mali podľa možnosti pripravovať súčasne s programami kontroly znečistenia ovzdušia, keďže tieto plány sú do značnej miery založené na podobných opatreniach a akciách.