Osobitná správa č. 17/2009 k aktivitám odborného vzdelávania žien spolufinancovaným z Európskeho sociálneho fondu





Glosár Európsky sociálny fond (ESF) Jeden zo štrukturálnych fondov, ktorý podporuje opatrenia na predchádzanie a boj s nezamestnanosťou, rozvoj ľudských zdrojov a sociálne začleňovanie do trhu práce s cieľom podporiť vysokú mieru zamestnanosti, rovnosť medzi mužmi a ženami, udržateľný rozvoj a ekonomickú a sociálnu súdržnosť. Hodnotenia Predbežné hodnotenie Kľúčový prvok prípravy programov. Je zodpovednosťou orgánov, ktoré určia členské štáty. Zahŕňa predovšetkým posúdenie predností, slabých stránok a potenciálu príslušného členského štátu, regiónu alebo odvetvia a hodnotenie zhody zvolenej stratégie a cieľov so špecifickými charakteristikami dotknutých regiónov alebo oblastí, vrátane demografických trendov, a očakávaný dosah priorít naplánovaných pre aktivitu. Hodnotenie v polovici obdobia Hodnotenie vykonávané v polovici programovacieho obdobia, pri ktorom sa skúmajú počiatočné výsledky pomoci, ich dôležitosť a rozsah, v akom sa podarilo dosiahnuť ciele. Vykonáva sa v rámci zodpovednosti riadiaceho orgánu príslušného programu v spolupráci s Komisiou. Následné hodnotenie Hodnotenie vykonané nezávislými odborníkmi najneskôr do troch rokov po skončení programovacieho obdobia v rámci zodpovednosti Komisie, v spolupráci s členskými štátmi a riadiacimi orgánmi. Zahŕňa využívanie zdrojov, účinnosť a efektívnosť pomoci a jej dosah. Vyvodzujú sa z neho závery pre oblasť politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti, pričom pokrýva faktory prispievajúce k úspechu alebo neúspechu spojenému s realizáciou a dosiahnutím výsledkov. Navrhovateľ projektu Fyzická osoba alebo organizácia (napr. miestne orgány, združenia, podniky a pod.), ktorá môže navrhovať projekty a žiadať o poskytnutie podpory zo štrukturálnych fondov. Odborné vzdelávanie Každá forma vzdelávania, ktorá poskytuje prípravu na kvalifikáciu v konkrétnom povolaní, remesle alebo zamestnaní alebo zabezpečuje zručnosti pre takéto povolanie, remeslo alebo zamestnanie. Operačný program a jednotný programový dokument označené v správe termínom "programy" Rámec pomoci Spoločenstva, ktorý obsahuje stratégiu a priority pre činnosť štrukturálnych fondov a členského štátu, ich konkrétne ciele, príspevok z fondov a ostatné finančné zdroje. Realizuje sa prostredníctvom rôznych operačných programov. Operačný program je dokument vypracovaný na ústrednej alebo regionálnej úrovni v členskom štáte a schválený Komisiou, ktorý tvorí ucelený súbor prioritných osí pozostávajúcich z viacročných opatrení. Projekty, ktoré sa majú spolufinancovať zo štrukturálnych fondov, musia spadať do rozsahu pôsobnosti opatrenia. Za určitých okolností možno rámec podpory Spoločenstva zlúčiť s operačným programom do podoby známej pod názvom "jednotný programový dokument". Programovacie obdobie Viacročný rámec plánovania a uskutočňovania výdavkov v rámci štrukturálnych fondov. Referenčné porovnávanie (benchmarking) Kvantitatívne a kvalitatívne porovnanie výkonnosti intervencie s intervenciou, ktorá sa považuje za najlepšiu v rovnakej alebo súvisiacej oblasti pôsobnosti. Riadiaci orgán Úrad poverený členským štátom riadiť intervenciu (operačný program/jednotný programový dokument). Rodová rovnosť Koncept, podľa ktorého sú všetky ľudské bytosti slobodné pri rozvoji svojich osobných schopností a rozhodovaní bez obmedzení, ktoré vyplývajú z prísneho rodového rozdelenia úloh; rozdielne potreby žien a mužov sú rovnako zohľadňované, oceňované a uprednostňované. Segregácia (vertikálna a horizontálna) na trhu práce Rozdiely v zastúpení mužov a žien v rozdielnych odvetviach (horizontálna) a v rozhodovacích funkciách (vertikálna). Štrukturálne fondy Hlavný nástroj politiky Únie na podporu cieľov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovených v Zmluve o ES. Účinnosť Miera vzťahu medzi pôvodnými stanovenými cieľmi a dosiahnutými účinkami. Ukazovatele Ukazovateľ dosahu Nástroj na meranie dlhodobých sociálno-ekonomických dôsledkov financovaných aktivít, ktoré presahujú rámec bezprostredných účinkov na priamych príjemcov (napríklad: počet ľudí zamestnaných do 12 mesiacov od skončenia vzdelávacieho kurzu). Ukazovateľ výsledku Nástroj na meranie bezprostredných účinkov financovaných aktivít na priamych príjemcov (napríklad: počet účastníkov, ktorí získali požadované kvalifikácie). Ukazovateľ výstupu Nástroj na meranie fyzických výstupov (napríklad: počet účastníkov vzdelávacieho kurzu), ktorým sa preukazuje dosiahnutý pokrok v realizácií financovaných aktivít. Zhrnutie I. Jedným z cieľov štrukturálnych fondov je podporovať rovnosť príležitostí pre mužov a ženy na trhu práce. Hlavným nástrojom Spoločenstva na podporu tejto rovnosti príležitostí je Európsky sociálny fond (ESF). Táto správa sa zaoberá aktivitami odborného vzdelávania žien spolufinancovanými z ESF v programovacom období 2000 – 2006. V priebehu tohto obdobia bola podľa odhadu na činnosti odborného vzdelávania vyčlenená suma 3 mld. EUR. II. Audit Dvora audítorov sa zameral na zodpovedanie týchto dvoch otázok: a) Boli aktivity odborného vzdelávania žien zvolené na základe jasnej analýzy priorít trhu práce? b) Boli informácie z monitorovania dostatočné na to, aby umožnili zhodnotiť, či tieto aktivity dosiahli svoje ciele? III. Audit sa vykonal v Komisii a v piatich členských štátoch (Francúzsku, Nemecku, Spojenom kráľovstve, Španielsku a Taliansku) a celkovo sa tak týkal 76 % výdavkov na túto oblasť. Závery auditu uvedené v tejto správe vychádzajú z kontroly vytvárania programov a vzorky dokončených projektov. IV. Celkovo sa v rámci identifikácie a výberu aktivít odborného vzdelávania žien zistilo, že vzdelávacie aktivity zahrnuté do kontrolovaných programov neboli vytvorené v rámci priamej odozvy na analýzu potrieb trhu práce a prijaté opatrenia mali sklon vytvárať široký rozsah pôsobnosti pre aktivity, ktoré sa mali realizovať, a nepodarilo sa im dostatočne sa zamerať na konkrétne cieľové skupiny. V. Kritériá na výber projektov v kontrolovaných členských štátoch ďalej dostatočne nezohľadnili tieto analýzy trhu práce, ani nezabezpečili, aby sa vybrali projekty, ktorých ciele sú v súlade s celkovými cieľmi programu. VI. Dvor audítorov odporučil, aby sa budúce operačné programy zostavovali vo svetle analýzy trhu práce, pričom rozhodnutie o type odborného vzdelávania a jeho cieľoch by sa malo prijať v rámci priamej odozvy na túto analýzu. Ďalej tiež odporučil zaviesť účinný postup výberu projektov s cieľom schvaľovať projekty, ktoré predstavujú najlepšiu odozvu na problémy zdôraznené v analýze. VII. Pokiaľ ide o hodnotenie dosiahnutia cieľov, Dvor audítorov zistil, že informácie z monitorovania takéto hodnotenie neumožňujú, pretože stanovené ukazovatele boli príliš úzko zamerané, často nedošlo k určeniu cieľov a samotné informácie boli nespoľahlivé alebo neúplné. Dvor audítorov preto zastáva názor, že implementačné orgány v členských štátoch ani Komisia neboli schopní vyhodnotiť, do akej miery sa ciele podarilo dosiahnuť. VIII. Dvor audítorov konštatoval, že je potrebné, aby Komisia pokračovala v monitorovaní zavádzania vhodných a realizovateľných ukazovateľov členskými štátmi a aby sa zbierali spoľahlivé údaje, čo by umožnilo stanoviť zmysluplné závery o účinnosti a efektívnosti spolufinancovaných aktivít. Úvod Základné informácie 1. V článku 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa ustanovuje podpora rovnosti mužov a žien ako jeden z jeho zásadných princípov. V nariadení Rady (EHS) č. 2081/93 [1] sa zásada rovnosti príležitostí mužov a žien na trhu práce deklaruje ako cieľ Spoločenstva, ku ktorému by mali prispievať štrukturálne opatrenia. Rovnosť medzi pohlaviami je príležitosť pre ženy a mužov zúčastňovať sa a byť rovnocenne zastúpení v hospodárstve, pri rozhodovaní a v spoločenskom, kultúrnom a občianskom živote [2]. Komisia každoročne predkladá správy o situácii v oblasti rovnosti žien a mužov, v ktorých odhaľuje pozorované trendy v oblastiach, kde existujú veľké rodové rozdiely, napr. miera zamestnanosti a platového ohodnotenia, segregácia v odvetviach a zamestnaniach a pomer zastúpenia žien v riadiacich funkciách [3]. Zmena rozdielu medzi mierou zamestnanosti mužov a žien v priebehu času je zobrazená na obrázku 1. Aj keď tento rozdiel existuje vo všetkých členských štátoch, vo väčšine krajín EÚ-27 došlo v období 2001 – 2007 k jeho zníženiu. Obrázok 1 Absolútny rodový rozdiel v miere zamestnanosti (ženy a muži vo veku 15 až 64) v členských štátoch EÚ v rokoch 2001 a 2007 (rozdiel medzi mierou zamestnanosti mužov a žien) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat, prieskum pracovných síl v EÚ (LFS), ročné priemery, EÚ-27. Poznámka: Vo všetkých krajinách bola miera zamestnanosti mužov vyššia ako miera zamestnanosti žien. 2. Táto správa sa zaoberá aktivitami odborného vzdelávania žien spolufinancovanými z ESF v programovacom období 2000 – 2006. Tieto aktivity predstavujú hlavné osobitné nástroje financované z ESF na podporu rovnosti príležitostí mužov a žien na trhu práce [4]. Okrem spolufinancovaných opatrení môžu členské štáty realizovať aj národné alebo regionálne programy alebo aktivity bez spolufinancovania z EÚ. 3. Pre programovacie obdobie 2000 – 2006 sa prijal dvojaký prístup k využívaniu finančných zdrojov z ESF na dosiahnutie cieľov v oblasti rovnosti. V rámci tohto prístupu došlo k spojeniu špecifických aktivít s opatreniami známymi pod názvom "uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti". Ide o "postup posúdenia dôsledkov každej plánovanej aktivity vrátane právnych predpisov, politík alebo programov na ženy a mužov vo všetkých oblastiach a na všetkých úrovniach [5]". 4. Medzi špecifické aktivity zamerané na zlepšenie prístupu a účasti žien na trhu práce patria aktivity odborného vzdelávania týkajúce sa pracovnej kariéry žien, prístupu žien k novým pracovným príležitostiam, začatia podnikateľskej činnosti a zníženia vertikálnej a horizontálnej segregácie na základe pohlavia na trhu práce. V rámci programovacieho obdobia 2000 – 2006 sa z ESF vyčlenila suma 4 mld. EUR na "pozitívne opatrenia na trhu práce v prospech žien" [6]. Najdôležitejšie z týchto osobitných aktivít súviseli s odborným vzdelávaním a predstavovali zhruba 3 mld. EUR v rámci krajín EU-25 [7]. Pre programovacie obdobie 2007 – 2013 bol v porovnaní s predchádzajúcim obdobím podstatne znížený rozpočet na osobitné aktivity, keďže väčší dôraz sa kládol na uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti. 5. V kontexte pozitívnych opatrení na trhu práce v prospech žien je potrebné rozhodnúť, ako najlepšie zlepšiť rodovú rovnosť na trhu práce. Na jednej strane by malo odborné vzdelávanie, aby ho bolo možné považovať za úspešné, obyčajne viesť k reálnej šanci získať pracovné miesto, pričom vzdelávací kurz, ktorý má ľudí pripravovať, musí súvisieť s podmienkami existujúcimi na trhu práce, ako napríklad zjavný nedostatok určitých zručností. Na druhej strane tu tiež figurujú niektoré špecifické požiadavky zo strany žien ako budúcich zamestnancov, napríklad existencia adekvátnej starostlivosti o deti a pružné pracovné podmienky. Tieto otázky sú dôležité, ak majú opatrenia dosiahnuť svoje ciele v podobe zlepšeného a zvýšeného zastúpenia žien na pracovnej sile. Zodpovednosti za realizáciu spolufinancovaných činností 6. Na obrázku 2 je zjednodušene znázornené programovanie a niektoré aspekty postupu realizácie aktivít spolufinancovaných z ESF v oblasti odborného vzdelávania žien [8]. 7. Projekty spolufinancované z ESF sa realizujú prostredníctvom viacročných programov (tieto môžu mať podobu operačných programov (OP) alebo jednotných programových dokumentov (JPD)). Tieto programy obsahujú stanovené priority, pričom pre každú prioritu je určený určitý počet opatrení. Opatrenia môžu zahŕňať aktivity odborného vzdelávania žien. 8. Programy vypracovávajú členské štáty po konzultáciách s Komisiou (generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť) a regionálnymi, miestnymi a ďalšími príslušnými verejnými orgánmi a hospodárskymi a sociálnymi partnermi. Komisia programy posudzuje a schvaľuje. 9. Kľúčovým prvkom pri príprave a najmä pri stanovovaní cieľov a prideľovaní finančných zdrojov na priority a opatrenia je predbežné hodnotenie predností, slabých stránok a potenciálu príslušného členského štátu, regiónu alebo odvetvia. Ide o zodpovednosť orgánov určených členskými štátmi a jedným z jeho cieľov je zhodnotiť vhodnosť zvolenej stratégie a cieľov s ohľadom na osobitnú situáciu príslušných regiónov alebo oblastí. 10. Členské štáty nesú zodpovednosť za realizáciu programov a v spolupráci s Komisiou musia zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky Spoločenstva použili v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. Celkovú zodpovednosť za plnenie rozpočtu nesie Komisia. Obrázok 2 Kto má čo na starosti? +++++ TIFF +++++ 11. Jednotlivé projekty navrhujú navrhovatelia projektov, ktorí sú považovaní za príjemcov v kontexte prijímania podpory z ESF na organizáciu vzdelávacích kurzov, a schvaľujú určené štátne, regionálne alebo miestne orgány. Navrhovatelia majú za úlohu poskytnúť príslušným riadiacim orgánom informácie o monitorovaní pokroku projektu a dosiahnutí jeho cieľov. Jedenkrát za rok dostáva Komisia súhrnné údaje z monitorovania. 12. V programovacom období 2000 – 2006 sa pre každý program muselo vykonať nezávislým posudzovateľom hodnotenie v polovici obdobia v rámci zodpovednosti riadiacich orgánov a v spolupráci s Komisiou. Medzi dôležité prvky hodnotenia patrili: a) analýza trvania platnosti analýzy predností, slabých stránok a potenciálu v rámci predbežného hodnotenia; b) posúdenie pokračujúcej relevantnosti stratégie; c) posúdenie kvantifikácie cieľov; d) hodnotenie účinnosti, efektívnosti a pravdepodobného dosahu; e) zhodnotenie kvality implementačných a monitorovacích opatrení. 13. V rámci hodnotenia v polovici obdobia sa zistilo, že analýza efektívnosti, účinnosti a pravdepodobného dosahu bola obmedzená neskorým alebo pomalým začiatkom mnohých programov, keďže v polovici roka 2003 bolo k dispozícii len niekoľko výstupov alebo výsledkov. Zdôraznené boli tiež problémy so systémami monitorovania, ktorých prostredníctvom sa nepodarilo zabezpečiť úplné alebo spoľahlivé údaje [9]. 14. Pri štrukturálnej pomoci Spoločenstva sa navyše vykonáva následné hodnotenie využitia zdrojov a účinnosti a efektívnosti poskytnutej pomoci. Toto hodnotenie, ktoré uskutočňujú nezávislí odborníci v rámci zodpovednosti Komisie v spolupráci s členskými štátmi a riadiacimi orgánmi, má okrem iného za úlohu posúdiť úspešnosť alebo neúspešnosť realizácie a dosiahnutia výsledkov. Rozsah auditu a audítorský prístup 15. V programovacom období 2000 – 2006 75 % realizovaných "pozitívnych opatrení na trhu práce v prospech žien" predstavovali špecifické aktivity v oblasti odborného vzdelávania. Cieľom auditu Dvora audítorov bolo určiť mieru, do akej boli aktivity odborného vzdelávania žien spolufinancované z ESF dobre zamerané a adekvátne monitorované. V rámci auditu sa hľadali odpovede na tieto otázky: a) Boli činnosti odborného vzdelávania žien zvolené na základe jasnej analýzy priorít trhu práce? b) Boli informácie z monitorovania dostatočné na to, aby umožnili zhodnotiť, či tieto aktivity dosiahli svoje ciele? 16. Audit sa vykonal v Komisii a v piatich členských štátoch (Francúzsko, Nemecko, Španielsko, Spojené kráľovstvo, Taliansko), ktoré patrili medzi najväčších príjemcov finančných prostriedkov z ESF vyplatených v rámci kategórie "pozitívne opatrenia na trhu práce v prospech žien" a ktoré celkovo predstavovali 76 % výdavkov krajín EÚ-25. V každom členskom štáte sa vybral jeden program podľa relatívnej dôležitosti aktivít odborného vzdelávania v opatrení. V štyroch prípadoch to bolo 75 % alebo viac. Kontrola sa týkala piatich programov: Sasko-Anhaltsko (Nemecko), Andalúzia (Španielsko), Škótsko (Spojené kráľovstvo), Lombardsko (Taliansko). Vo Francúzsku bol vybraný región Ile-de-France [10]. 17. Odhaduje sa, že týchto päť programov zahŕňa 490 mil. EUR vyčleneného financovania, čo je 12 % celkových výdavkov na "pozitívne opatrenia na trhu práce v prospech žien". V rámci tejto sumy bolo približne 380 mil. EUR pridelených na aktivity odborného vzdelávania. 18. Na kontrolu na mieste sa vybralo osem projektov v každej krajine na základe kombinácie finančného významu a pokrytia typov projektov financovaných opatrením. Kontrolované projekty možno považovať za typické projekty svojich programov a ďalších programov patriacich do rámca aktivít odborného vzdelávania žien. 19. Preskúmanie postupu výberu a analýza údajov z monitorovania sa uskutočnili v orgánoch zodpovedných za realizáciu programov prostredníctvom kontroly projektov na mieste. Pripomienky Boli aktivity odborného vzdelávania žien vhodne zvolené? Základné informácie 20. Členské štáty museli pri určovaní priorít pre programovacie obdobie 2000 – 2006 vykonať predbežné hodnotenia zamerané na preukázanie vhodnosti nimi zvolenej stratégie a zdôvodnenie navrhovaného vyčlenenia finančných zdrojov. To znamená, že stanovenie vzdelávania ako priority a určenie cieľov, ktoré sa majú vzdelávaním dosiahnuť, by malo vychádzať z potreby zručností, vzdelávania a ďalších požiadaviek vznikajúcich na trhu práce. 21. Nariadením (ES) č. 1260/1999 sa ustanovilo, že predbežné hodnotenie vypracovaných plánov má zahŕňať posúdenie situácie z hľadiska rovnosti mužov a žien, mechanizmov realizácie a očakávaného dosahu stratégie a pomoci [11]. Konečná zvolená stratégia a následné programové priority museli byť v súlade s analýzou, ktorá bola súčasťou predbežného hodnotenia. Komisia poskytla podrobné usmernenia na zahrnutie analýzy zamestnanosti a trendov na trhu práce do predbežného hodnotenia [12]. 22. Bolo potrebné zaviesť a dôsledne uplatňovať vhodné postupy výberu projektov, aby sa zabezpečilo, že ciele vzdelávania vybratých projektov boli v súlade s celkovými cieľmi programu [13]. 23. Vzhľadom na uvedené Dvor audítorov preskúmal, či: a) príslušné regionálne alebo štátne orgány v členskom štáte vykonali počas vypracúvania programov analýzu rôznych trhov práce a stanovili ciele kontrolovaných špecifických aktivít odborného vzdelávania vo svetle takéhoto hodnotenia; b) bol výber projektov a účastníkov založený na kritériách stanovených v súlade s prioritami identifikovanými na príslušnom trhu práce a určenými cieľmi programu. Ciele nevychádzali z analýz 24. Analýzy obsahovali zoznam hlavných prekážok vstupu žien na trh práce a identifikovali "rodové rozdiely" v niekoľkých dôležitých oblastiach, ako napríklad počet zamestnaných, miera samostatne zárobkovo činných osôb, obsadenosť rozhodovacích pozícií a segregácia trhu práce. 25. Hlavným nedostatkom zisteným pri audite však bola absencia jasného prepojenia výsledkov analýz s navrhovanými cieľmi vzdelávania. Nebolo vypracované jasné odôvodnenie pre zvolený typ odborného vzdelávania, ani pre zručnosti alebo odvetvia činností, na ktoré sa zameralo (pozri príklady v rámčeku 1). 26. Opatrenia vypracované po vykonaní analýzy väčšinou zahŕňali široko koncipované aktivity so všeobecným dôrazom na účasť žien, a nie cielené aktivity, v rámci ktorých by sa zohľadnili optimálne možnosti zvýšenia rodovej rovnosti na príslušných konkrétnych trhoch práce. V troch prípadoch z piatich kontrolovaných programov bolo veľmi ťažké rozlíšiť medzi vzdelávacími aktivitami určenými výhradne pre ženy a vzdelávaním prístupným pre ženy aj mužov. Jednoducho sa sprístupnilo viac zdrojov vo forme miest na odborné vzdelávanie pre ženy. Naproti tomu situácia uvedená v rámčeku 2 je príkladom dobrého zamerania. Rámček 1 V Lombardsku sa nevykonala osobitná analýza oblastí s nedostatočným zastúpením žien napriek skutočnosti, že jedným z cieľov opatrenia bolo znížiť horizontálnu a vertikálnu segregáciu. V programe vo Francúzsku sa uviedli odvetvia, ktoré disponujú pracovnými príležitosťami, no nevykonala sa analýza ich potenciálu na vytváranie pracovných príležitostí pre ženy. Jedným cieľom opatrenia bolo udeliť prioritu vzdelávacím opatreniam, ktoré majú potenciál pre rozvoj zamestnanosti, no ktoré mali doposiaľ tendenciu nezahŕňať ženy. Neprebehla však diskusia o tom, ktorý typ opatrení bude patriť do tejto kategórie. 27. Slabá väzba medzi analýzou trhov práce a následnými cieľmi programu sa mohla čiastočne vykompenzovať na úrovni projektu, keďže od navrhovateľov projektov sa požadovalo preukázať, ako sa v rámci ich jednotlivých projektov zvážili charakteristiky miestnych trhov práce. Avšak rozsah uplatnenia takejto kompenzácie by závisel od úrovne informácií sprístupnených navrhovateľom (pozri rámček 3) a aj od kvality postupu výberu projektu (pozri bod 29). 28. Nedostatky tohto druhu, ktoré boli zistené pri kontrolovaných programoch a opísané v bodoch 25 a 26, boli už známe. V oznámení Komisie z roku 2002 [14] sa v kontexte stratégie na dosiahnutie rodovej rovnosti uviedlo, že vo väčšine programov sa vyskytuje podstatný rozdiel medzi analýzou a programovacou stratégiou. V oznámení sa ďalej uvádzalo, že akákoľvek analýza rozdielov vyplývajúcich z rozdielnych sociálno-ekonomických okolností žien a mužov bola zriedkavá a ak aj bola súčasťou projektu, stratégia na odstránenie týchto rozdielov nebola vždy v súlade s touto analýzou. Navzdory uvedomeniu si týchto skutočností v počiatočnom štádiu programovacieho obdobia Komisia neprijala opatrenia k problémom ako je výber projektov s cieľom odstrániť známe nedostatky. Rámček 2 Program v Sasku-Anhaltsku sa zameral na zaradenie konkrétnych skupín žien do programov odborných stáží: dlhodobo nezamestnané, ženy nad 45 rokov alebo slobodné matky, ktoré sa predtým zúčastnili odborného vzdelávania, no boli 3 až 12 mesiacov po skončení vzdelávacieho kurzu stále nezamestnané. Rámček 3 V prípade programu v Lombardsku mali navrhovatelia projektu povinnosť preukázať súlad medzi zvolenými kvalifikáciami a okrem iného stanovenými prioritami regiónu. Avšak informácia o prioritách regiónu nebola zahrnutá do programu ani výzvy na predkladanie žiadostí. Pri výbere projektov neboli dostatočne zohľadnené analýzy trhov práce ani ciele programu 29. V troch prípadoch z piatich kontrolovaných programov sa v zmysle výberových kritérií nezaistilo, aby boli záležitosti vyplývajúce z analýzy trhu práce primerane riešené, a tieto analýzy ani nepredstavovali pevný základ pre dosiahnutie cieľov programu (pozri rámček 4). V jednom prípade výzvy na predkladanie návrhov projektov neboli naviazané na konkrétne opatrenie, namiesto toho boli projekty zahrnuté do kategórie "pozitívne opatrenia na trhu práce v prospech žien" iba na základe očakávaného percentuálneho podielu žien zúčastnených na vzdelávacom kurze. V ďalšom prípade síce výberové kritériá vychádzali z hlavných cieľov opatrenia, kritérium hodnotiace naviazanosť na priority trhu práce nebolo rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní o schválení alebo odmietnutí projektov. Rámček 4 Jedným z cieľov najdôležitejšej aktivity realizovanej v rámci programu "aktivity odborného vzdelávania žien" v Andalúzii bolo, aby vzdelávacie kurzy zohľadnili podmienky na miestnom trhu práce. V rámci "výnosu ministerstva" [15] sa stanovilo päť prioritných kritérií výberu, pričom tri z nich sa zamerali na miestne podmienky. Pri dvoch z nich, "záväzok prijať vyškolenú osobu" a "zaradenie stáží odbornej prípravy vo firmách", väčšina projektových žiadostí takéto záväzky neobsahovala. Údaje ohľadom tretieho kritéria: "miera zamestnanosti týkajúca sa účastníkov predošlých kurzov", tiež neboli často zahrnuté. V rámci hodnotenia programu v Lombardsku v polovici obdobia sa uviedlo, že postup výberu projektov nedostatočne zohľadnil vzdelávacie aktivity potrebné v odvetviach, kde bola rodová nerovnováha najrozšírenejšia, ako aj to, že sa nevenovala dostatočná pozornosť rôznym formám diskriminácie a nerovnosti v prístupe na trh práce. Aj keď sa kontrolované opatrenie programu v Lombardsku týkalo výlučne žien, z údajov vyplýva, že 27 % účastníkov vzdelávacích kurzov tvorili muži. 30. Jedným z hlavných cieľov opatrení bola podpora žien v odvetviach, ktoré sa vyznačovali históriou nedostatočného zastúpenia žien. Napriek tomu v troch kontrolovaných programoch sa naďalej kládol dôraz na oblasti s tradičným zamestnávaním žien, ako sú napríklad kultúra, zdravotníctvo a upratovacie služby. 31. Nedostatok špecifických cieľových skupín znamenal, že vybratí uchádzači neboli vždy tí, ktorí najviac potrebovali podporu na vstup alebo návrat na trh práce, ako to ilustrujú príklady v rámčeku 5. Rámček 5 Pri hodnotení programu v Lombardsku v polovici obdobia sa zistilo, že vzdelávacie kurzy sa zorganizovali hlavne pre ľudí, ktorí už zastávali "silnú" pozíciu na trhu práce (napr. vzdelaní a/alebo mladí ľudia, ktorí mali dobré vyhliadky nájsť si prácu aj bez ďalšieho vzdelávacieho kurzu). Pri najrozsiahlejšej aktivite v programe v Andalúzii sa v rámci hodnotenia v polovici obdobia, v rámci ktorého boli výsledky k dispozícii v roku 2005, konštatovalo, že opatrenie pre oblasť vzdelávania sa nehodilo pre potreby žien s najväčšími ťažkosťami, keďže na jednej strane sa v rámci požadovaného vzdelanostného stupňa vylúčili ženy, ktoré absolvovali len základnú školu, a na druhej strane hodiny výučby vzdelávacieho kurzu sa nehodili ženám, ktoré sa museli starať o svoje rodiny. Umožnili údaje z monitorovania vyhodnotiť, či aktivity odborného vzdelávania žien dosiahli svoje ciele? Základné informácie 32. Meranie výstupov vzdelávacích aktivít je zložité, pretože: a) v súvislosti so schopnosťou jednotlivcov zamestnať sa môže zohrávať dôležitú úlohu viacero faktorov nesúvisiacich so vzdelávacími aktivitami (napr. vývoj ponuky pracovnej sily a dopyt vychádzajúci z celkovej hospodárskej situácie); b) aktivity spolufinancované z ESF predstavujú len jednu časť širšej oblasti činností vykonávaných v členských štátoch, ktoré majú vplyv na zamestnanosť; c) niektoré výsledky sú ťažko merateľné v kontexte dosiahnutia cieľov programu, no znamenajú prínos v širších spoločenských súvislostiach (napr. opätovné získavanie vedomostí, ako sa prispôsobiť pravidelnému pracovnému režimu vrátane dodržiavania časových obmedzení, obnova sebadôvery a podobne). 33. Napriek týmto ťažkostiam možno stále merať niektoré krátkodobé a strednodobé dosiahnuté výsledky. Bolo by možné stanoviť ukazovatele relevantné pre dosiahnutie cieľov a určiť príslušné úlohy pomocou porovnávacích štandardov alebo iných rovnocenných referenčných rámcov vzťahujúcich sa na výstupy, výsledky a dosah. Vytvoril by sa tak základ pre akékoľvek následné monitorovanie alebo hodnotenie opatrení a aktivít, a tým pre vyhodnotenie ich účinnosti. 34. Nasledujúce ukazovatele poskytujú nevyhnutné minimum údajov na hodnotenie aktivít odborného vzdelávania žien [16]: a) ukazovatele výstupu: počet účastníčok, počet zorganizovaných vzdelávacích kurzov; b) ukazovatele výsledkov: počet účastníkov, ktorí dokončili vzdelávací kurz, počet účastníkov, ktorí získali potrebnú kvalifikáciu; c) ukazovatele dosahu: počet školených osôb, ktoré pokračujú v ďalšom vzdelávaní, počet školených osôb, ktoré si nájdu prácu a sú stále zamestnané aj po uplynutí stanovenej lehoty (napr. 6 alebo 12 mesiacov) po skončení vzdelávacieho kurzu. 35. Dvor audítorov preskúmal, či: a) sa určili vhodné ukazovatele a stanovili ciele pre meranie výstupu, výsledkov a dosahu stanovené v bode 34; b) údaje z monitorovania pre tieto ukazovatele, ktoré zozbierali orgány realizujúce činnosti, boli spoľahlivé; c) na základe zváženia podľa dostupných údajov z monitorovania boli tieto ciele dosiahnuté. Príliš úzko zamerané ukazovatele 36. Kým ukazovatele výstupu boli stanovené pre všetky kontrolované programy, situácia v prípade ukazovateľov výsledkov a dosahu bola rôzna. V jednom prípade existovali oba druhy ukazovateľov, zatiaľ čo v inom nebol stanovený ani jeden druh. V zostávajúcich troch programoch existovali buď ukazovatele výsledkov alebo dosahu, nie však oba zároveň. Dvor audítorov zistil, že: a) situácia ohľadom zamestnania po 6 až 12 mesiacoch od skončenia vzdelávacieho kurzu sa nepoužila ako ukazovateľ na úrovni opatrenia v štyroch programoch, aj keď v niektorých prípadoch boli tieto informácie k dispozícii na úrovni jednotlivých projektov (pozri rámček 6). Navyše sa nebrali do úvahy ďalšie faktory, ako napríklad dĺžka pracovného pomeru (t. j. krátkodobý alebo dlhodobý pracovný pomer) a úroveň pracovnej pozície (z hľadiska kvality a platu); b) v jednom z programov nebola dostatočná škála ukazovateľov na to, aby bolo možné vykonať užitočnú analýzu, a v ďalšom prípade stanovené ukazovatele neboli vhodného druhu, aby sa dali merať dosiahnuté výsledky realizovaných vzdelávacích aktivít (pozri rámček 7). Rámček 6 V Lombardsku orgány preskúmali vzorku projektov z hľadiska zamestnaneckého pomeru školených osôb 12 mesiacov po ukončení vzdelávacích aktivít, čo Dvor audítorov považoval za "osvedčený postup". V Andalúzii sa zaviedol ukazovateľ vzťahujúci sa na úspešnosť alebo iný faktor školených osôb v ich následnom hľadaní zamestnania. V súvislosti so zberom údajov sa však zistili určité nedostatky, napr. pri jednej aktivite, na ktorú sa poskytlo 35 % z celkových výdavkov na opatrenie, boli relevantné informácie k dispozícii len pre 42 % vzdelávacích kurzov zo vzorky. Rámček 7 V Andalúzii ukazovateľ "počet pracovných miest získaných do šiestich mesiacov po aktivitách" neriešil dostatočne osobitosti spolufinancovaných opatrení. Na usmerňujúce aktivity a činnosti predchádzajúce odbornému vzdelávaniu sa vyčlenilo až 40 % výdavkov, počty účastníkov pokračujúcich s ďalším odborným vzdelávaním alebo zaregistrujúcich sa ako uchádzačov o prácu sa preto mohli riešiť prostredníctvom relevantnejších ukazovateľov. Okrem toho 20 % školených osôb už bolo zamestnaných, a preto ich odpovede skreslili jasné výsledky tohto ukazovateľa. Niektoré ukazovatele programu v Škótsku mali príliš široký rámec na to, aby predstavovali nejaký prínos pre meranie výsledkov aktivít odborného vzdelávania, napr. "počet žien/ľudí, ktoré/ktorí získali čiastočnú/plnú kvalifikáciu". Z hľadiska ukazovateľa prechod z jednej vzdelávacej jednotky do nasledujúcej na účely plnej kvalifikácie sa rovnal získaniu plnej kvalifikácie, aj keď vzdelávací účinok nemožno v nijakom prípade považovať za porovnateľný. Ciele nestanovené pre všetky opatrenia 37. Ciele, ktoré sa mali dosiahnuť, neboli stanovené pre všetky kontrolované opatrenia [17]: V dvoch prípadoch sa nevykonala nijaká kvantifikácia a v ďalšom sa napriek určeniu viacerých ukazovateľov výstupov a výsledkov stanovil jediný kvantifikovaný cieľ pre "počet účastníkov". 38. Pri dvoch opatreniach, pri ktorých boli ciele stanovené, nebolo žiadne vysvetlenie, ako boli stanovené a v jednom prípade museli byť ciele po preskúmaní v polovici obdobia podstatne revidované (pozri rámček 8). Údaje z monitorovania boli nespoľahlivé a niekedy neúplné 39. Z piatich programov sa v dvoch prípadoch zistilo, že ukazovatele výstupu týkajúce sa počtu účastníkov sú nespoľahlivé. Pri štyroch programoch sa zistilo, že ukazovatele výsledkov, ako napríklad počet účastníkov, ktorí dokončili vzdelávací kurz a získali kvalifikácie, boli tiež nespoľahlivé. Rámček 8 Ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky, v prípade programu v Škótsku boli kvantifikované ciele stanovené. Napriek zisťovaniu Dvora audítorov sa neposkytli nijaké informácie o tom, ako sa stanovili porovnávacie štandardy alebo ako sa dospelo k pôvodným a revidovaným cieľom. Ukazovateľ | Cieľ (pôvodný) | Cieľ (revidovaný) | Porovnávací štandard | % žien, ktoré sa zamestnajú | 31 % | 5,51 % | 25-40 % | % žien, ktoré pokračujú ďalším vzdelávaním | 42 % | 17,56 % | 20-30 % | 40. V súvislosti s príslušnými údajmi sa zistili nasledovné nedostatky: a) neúplnosť, najmä v súvislosti s otázkou, čo robili ľudia, ktorí absolvovali odborný vzdelávací kurz, 6 až 12 mesiacov po ukončení vzdelávacieho kurzu (pozri tiež bod 36); b) problémy týkajúce sa definícií alebo ich interpretácie, napr. v Škótsku sa vyhlásenie o zámere pokračovať v ďalšom vzdelávaní akceptovalo, akoby sa uskutočnil ďalší odborný vzdelávací kurz. V Škótsku aj vo Francúzsku boli účastníci viacročných kurzov zarátaní niekoľkokrát, t. j. jedenkrát za každý rok účasti na vzdelávacom kurze; c) nezrovnalosti týkajúce sa poskytnutých údajov, napr. v Škótsku výsledky prieskumu o povolaniach ľudí, ktorí dokončili vzdelávací kurz, sa zhodovali s vykázanými výsledkami len pri polovici kontrolovaných projektov a vo výročnej správe o vykonávaní za rok 2006 sa uviedol počet účastníkov, ktorí obdržali usmernenie, na 14371, pričom celkový počet zaznamenaných účastníkov bol 11972. 41. Aby bolo možné stanoviť zmysluplné závery ohľadom dosiahnutých výsledkov spolufinancovaných projektov, je nevyhnutné, aby boli údaje z monitorovania, ktoré poskytujú navrhovatelia projektov, spoľahlivé a úplné. V priebehu auditu sa zistilo, že vo väčšine prípadov riadiaci orgán a orgán poverený výkonom kontrol neuviedli žiadne hodnotenie údajov z monitorovania, ktoré poskytli navrhovatelia. 42. V rámci svojej úlohy Komisia, ktorá prijímala výročné správy o plnení, neriešila nezrovnalosti vyskytujúce sa v týchto správach, ani sa nevyjadrila k chýbajúcim ukazovateľom dosahu (ako napríklad "situácia zamestnanosti školených osôb "x" mesiacov po ukončení vzdelávacieho kurzu"). Ďalej nevykonala kontroly spoľahlivosti údajov z monitorovania v rámci svojich kontrol na mieste [18], hoci v hodnoteniach v polovici obdobia vykonaných pre každý program sa identifikovali nedostatky v monitorovaní a podávaní správ. Hodnotenie narušené z dôvodu chýbajúcich cieľov, porovnávacích štandardov a spoľahlivých údajov o výsledkoch a dosahu 43. Každé hodnotenie toho, či spolufinancované aktivity odborného vzdelávania boli účinné, skomplikovali nedostatky v súvislosti s ukazovateľmi, cieľmi (pozri body 36 až 38) a problémami so spoľahlivosťou údajov (pozri body 39 a 40). 44. Pokiaľ ide o dva kontrolované programy, riadiace orgány sa usilovali zhodnotiť, či bolo vzdelávanie správne zamerané tým, že zisťovali, či pracovné miesta získané po vzdelávacom kurze boli v príčinnom vzťahu k typu absolvovaného vzdelávacieho kurzu. Z týchto analýz vyplynuli rôzne závery. V Lombardsku potvrdilo 77 % účastníkov, ktorí si našli prácu, že zručnosti, ktoré získali vďaka vzdelávaciemu kurzu, vyžaduje aj ich zamestnávateľ, zatiaľ čo pri jednej z hlavných aktivít v Andalúzii len 28 % tých, ktorí získali prácu, malo dojem, že ich pracovné miesta mali nejaký súvis s absolvovaným vzdelávacím kurzom. Závery a odporúčania 45. Auditom aktivít odborného vzdelávania žien spolufinancovaných z ESF v období 2000 – 2006 sa zistilo viacero nedostatkov pri tvorbe opatrení a výbere projektov, ktoré kontroloval Dvor audítorov. Nedostatky sa vyskytli aj v oblasti monitorovania výkonnosti programov. Výber aktivít odborného vzdelávania 46. Pokiaľ ide o identifikáciu a výber činností odborného vzdelávania žien, Dvor audítorov dospel k záveru, že aj keď sa v operačných programoch uviedli hlavné prekážky pre ženy vstupujúce na trh práce a veľké rodové rozdiely, vzdelávacie aktivity zahrnuté do kontrolovaných programov neboli vytvorené v rámci priamej odozvy na analýzu požiadaviek trhu práce (pozri body 24 až 28). 47. Opatrenia, ktoré zaviedli členské štáty a schválila Komisia, mali tendenciu vytvárať široký rámec, v rámci ktorého sa mohli činnosti realizovať, a nedokázali dostatočne zamerať vzdelávacie aktivity na konkrétne cieľové skupiny (pozri body 29 až 31). 48. Namiesto toho pri kontrolovaných programoch bola úloha vytvoriť dostatočnú väzbu medzi navrhovaným odborným vzdelávacím kurzom a reálnymi potrebami na trhu práce ponechaná na navrhovateľoch projektov. Príslušné orgány počas postupu výberu projektov dostatočne neoverili platnosť zdôvodnení, ktoré predložili navrhovatelia projektov (pozri bod 27). 49. V niektorých projektoch so stanoveným cieľom podpory zamestnávania žien v odvetviach, v ktorých boli ženy nedostatočne zastúpené, sa napriek tomu aktivity zamerali na vzdelávacie kurzy v oblasti tradičných povolaní žien (pozri bod 30). Pri niektorých kontrolovaných projektoch neboli vybraní uchádzači nevyhnutne tí, ktorí najviac potrebovali podporu pre vstup na trh práce (pozri bod 31). 50. Na základe uvedeného Dvor audítorov odporúča: a) budúce operačné programy pripravené v členských štátoch a schválené Komisiou vypracovať vo svetle analýzy podmienok trhu práce, v zmysle rozdielov v zručnostiach, ktoré sa majú riešiť, aj špecifických činností, ktoré sú potrebné na zlepšenie prístupu žien a ich účasti na trhu práce; a rozhodovať o druhu vzdelávacieho kurzu a cieľoch v rámci priamej odozvy na takúto analýzu; b) aby sa zaviedol a správne vykonával náležite navrhnutý postup výberu projektov v členských štátoch, pričom by sa v rámci tohto postupu schvaľovali tie projekty, ktoré predstavujú najlepšiu odozvu na riešenie problémov na trhu práce, ktoré boli identifikované v uvedenej analýze, a tak optimalizovali pridanú hodnotu opatrení. Dosiahnutie cieľov 51. Dostupné údaje z monitorovania pre kontrolované programy neumožňujú zhodnotiť, či aktivity odborného vzdelávania žien dosiahli stanovené ciele, pretože: a) stanovené ukazovatele neboli postačujúce z hľadiska rozsahu atribútov, ktoré možno merať (pozri bod 36); b) ciele často neboli stanovené (pozri bod 37); c) údaje z monitorovania boli nespoľahlivé alebo neúplné, a tak neumožnili zostaviť spoľahlivé celkové závery (pozri body 39 a 40). 52. V dôsledku toho nie sú implementačné orgány v členských štátoch ani Komisia schopní vyhodnotiť, do akej miery boli ciele stanovené v rámci osobitných opatrení dosiahnuté. 53. Na základe uvedeného Dvor audítorov konštatoval, že je potrebné, aby Komisia pokračovala v monitorovaní zavádzania vhodných a realizovateľných ukazovateľov členskými štátmi a aby sa v členských štátoch zbierali spoľahlivé údaje, čo umožní stanoviť zmysluplné závery o účinnosti a efektívnosti spolufinancovaných činností. Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 12. novembra 2009. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Nariadenie Rady (EHS) č. 2081/93, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2052/88 (Ú. v. ES L 193, 31.7.1993, s. 5). [2] Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov "K spoločnej rámcovej stratégii o rodovej rovnosti" (2001 – 2005), KOM(2000) 335 v konečnom znení. [3] Posledná správa (KOM(2008) 10 v konečnom znení) Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov pochádza zo dňa 23.1.2008. [4] Nariadenie Rady (EHS) č. 2084/93, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 4255/88 (Ú. v. EHS L 193, 31.7.1993, s. 39) na programovacie obdobie 1994 – 1999, a najmä článok 1 ods. 1 písm. d) tohto nariadenia a nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 1784/1999 (Ú. v. ES L 213, 13.8.1999, s. 5) na programovacie obdobie 2000 – 2006, a najmä článok 2 ods. 1 písm. b) a e) tohto nariadenia. [5] Schválené závery 1997/2 Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) o začlenení hľadiska rodovej rovnosti do všetkých politík a programov v systéme Organizácie spojených národov. [6] Vykázané pod kódom 25 klasifikácie intervencií stanovených v nariadení Komisie (ES) č. 438/2001 k systémom riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. ES L 63, 3.3.2001, s. 21). [7] Výdavky na odborné vzdelávanie žien nemajú žiadne kódové označenie na účely vykazovania. Celkovú vyčlenenú sumu tak možno len odhadnúť na základe informácií, ktoré poskytli kontrolované členské štáty. [8] Základný opísaný postup sa vzťahuje na každé opatrenie spolufinancované z ESF. [9] Bližšie informácie možno nájsť v Osobitnej správe č. 1/2007 týkajúcej sa implementácie procesov štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v polovici obdobia (Ú. v. EÚ C 124, 5.6.2007). [10] 1)Nemecko: OP Sasko-Anhaltsko Cieľ 1 – 1999DE161PO003Stanovená priorita 4, opatrenie 4.51 ("osobitné opatrenia v oblasti kvalifikácie aintegrácie žien");2)Španielsko: OP Andalúzia Cieľ 1 – 2000ES161PO003Stanovená priorita 45, opatrenia 45.16 ("zvýšiť zamestnateľnosť žien") a 45.17 ("podporiť podnikateľskú činnosť žien");3)Francúzsko: SPD Francúzsko Cieľ 3 – 1999FR053DO001Stanovená priorita 5, opatrenie 8/9 (zlepšiť prístup a účasť žien na trhu práce, podporovať rozdelenie využívania času a profesionalizáciu aktérov);4)Spojené kráľovstvo: OP Škótsko Cieľ 3 – 1999GB053PO002Stanovená priorita 5, opatrenie 5.1 ("riešenie rodovej nerovnováhy: podpora pozitívnych opatrení");5)Taliansko: OP Lombardsko, Cieľ 3 – 1999IT053PO010Stanovená priorita E, opatrenie 1 ("podpora prístupu a účasti žien na trhu práce"). [11] Článok 41 ods. 2 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1), v ktorom sa osobitne vyžaduje hodnotenie, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí pre ženy a mužov na trhu práce a rovnaké zaobchádzanie v práci, vrátane špecifických prekážok na strane každej skupiny; odhad očakávaného dosahu stratégie a pomoci, obzvlášť na začlenenie žien a mužov na trh práce, na vzdelávanie, odbornú prípravu, na postavenie žien pri podnikaní a na zladenie rodinného a pracovného života. [12] Predbežné hodnotenie intervencií zo štrukturálnych fondov. Dokument určený pre štátne, regionálne alebo miestne orgány zodpovedné za plánovanie štrukturálnych intervencií Spoločenstva na obdobie 2000 – 2006. [13] Článok 41 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999, v ktorom sa stanovuje, že predbežné hodnotenie overí významnosť kritérií pre výber po tom, ako preukáže zhodu opatrení programu s cieľmi zodpovedajúcimi prioritám. [14] Oznámenie Komisie o začlenení hľadiska rodovej rovnosti do programovacích dokumentov pre štrukturálne fondy pre obdobie 2000 – 2006, KOM (2002) 748 v konečnom znení z 20.12.2002. [15] Výnos ministerstva (BOJA č. 146, 19. decembra 2000, strana 18 647). [16] Ukazovatele sa určili na základe preskúmania programov, ktoré kontroloval Dvor audítorov, usmernenia vydaného Európskou komisiou v roku 1999 ("súbor MEANS" zameraný na zlepšenie metód hodnotenia štrukturálnych politík) a osobitných usmernení Komisie z roku 1999 pre systémy monitorovania a hodnotenia pomoci z ESF v období 2000 – 2006. [17] Rovnaký záver bol konštatovaný v Osobitnej správe Dvora audítorov č. 7/2003 (Ú. v. EÚ C 174 z 23.7.2003) o implementácii programovania pomoci pre obdobie rokov 2000 – 2006 v rámci štrukturálnych fondov. V bode 89 tejto správy sa uvádza, že ukazovatele stále neboli dostatočne kvantifikované alebo relevantné. [18] Dvor audítorov sa touto otázkou už zaoberal, konkrétne v bode 120 Osobitnej správy č. 10/2006 o následnom hodnotení programov Cieľov 1 a 3 v rokoch 1994 – 1999 (Ú. v. EÚ C 302, 12.12.2006): "S cieľom zlepšiť proces hodnotenia je potrebné, aby Komisia zaviedla a účinne uplatňovala lepšie postupy kontroly kvality, aby sa v budúcnosti neopakovali problémy, ktoré sa objavili pri súčasnom následnom hodnotení. Tieto postupy by mali zabezpečiť, že a) sa budú pravidelne zhromažďovať relevantné a spoľahlivé údaje a budú dostupné v každej fáze procesu hodnotenia (...)." --------------------------------------------------