EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli31. 5. 2018 COM(2018) 391 final 2018/0213(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zriadení Programu na podporu reforiem {SEC(2018) 280 final}

{SWD(2018) 310 final}

{SWD(2018) 311 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU V tomto návrhu sa ako dátum začatia uplatňovania stanovuje 1. január 2021 a tento návrh sa predkladá Únii 27 členských štátov v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho zámere vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo Európskej rade doručené 29. marca 2017. •Dôvody a ciele návrhu Štrukturálne reformy sú zmeny, ktoré trvalým spôsobom menia štruktúru hospodárstva a inštitucionálny a regulačný rámec, v ktorom pôsobia podniky a ľudia. Často sú zamerané na riešenie prekážok vo fungovaní hnacích síl rastu, napríklad prostredníctvom reorganizácie trhov práce, výrobkov, služieb a finančných trhov, a podporujú tak vytváranie pracovných miest, investície a produktivitu. Môžu sa tiež zamerať na zlepšenie efektívnosti a kvality verejnej správy, služieb a výhod, ktoré štát poskytuje svojim občanom. Ak budú štrukturálne reformy dobre vybraté a implementované, môžu urýchliť proces vzostupnej sociálnej a hospodárskej konvergencie medzi členskými štátmi v rámci eurozóny aj mimo nej, a posilniť odolnosť ich hospodárstiev. Očakáva sa, že účinky tejto konvergencie a posilnenie odolnosti povedú k väčšiemu blahobytu a k bezproblémovému a stabilnému fungovaniu hospodárskej a menovej únie (HMÚ) ako celku. Účinná implementácia štrukturálnych reforiem je potrebná na posilnenie súdržnosti, zvýšenie produktivity, vytváranie pracovných miest, podporu investícií a zabezpečenie udržateľného rastu. Európske hospodárstvo rastie najrýchlejším tempom za desaťročie, pričom sa opiera o rekordne vysokú mieru zamestnanosti, oživenie investícií a lepšie verejné financie. Súčasná hospodárska situácia v celej Únii je relatívne pozitívna a poskytuje príležitosť na zavedenie veľmi potrebných reforiem. Implementácia reforiem však v členských štátoch napreduje pomaly a nerovnomerne a nebola uspokojivá vo všetkých oblastiach politiky, čo malo za následok nepriaznivý vplyv na konvergenciu a na odolnosť hospodárstiev členských štátov Európskej únie a tým aj na Úniu ako celok. V tomto kontexte by pokrok dosiahnutý pri implementácii reforiem v členských štátoch, ktoré nepatria do eurozóny, ale uchádzajú sa o vstup do nej, mohol mať pozitívny vplyv na eurozónu ako celok. Implementácia reforiem členskými štátmi nepatriacimi do eurozóny, ktoré prijímajú opatrenia na prijatie eura, si preto zaslúži osobitnú pozornosť. Jedným z dôvodov pomalej implementácie reforiem sú nízke administratívne kapacity. Ďalším dôvodom je, že výhody štrukturálnych reforiem sa často prejavujú až v dlhodobom horizonte, zatiaľ čo ich hospodárske, sociálne a politické náklady často vznikajú v krátkodobom horizonte. Vlády štátov sa možno preto vyhýbajú vykonávaniu niektorých reforiem, napríklad v dôsledku nedostatočných administratívnych kapacít na uskutočnenie reforiem, vysokých politických nákladov v krátkodobom horizonte alebo nepriaznivých vplyvov na niektoré skupiny obyvateľstva. Pre vlády, ktoré uskutočňujú reformy, je niekedy ťažké predpokladať, ako sa skončia, pretože trvanie volebného cyklu je často kratšie ako čas potrebný na implementáciu zásadných reforiem. V dôsledku toho sa potrebné reformné úsilie môže oneskoriť, zrušiť či dokonca zvrátiť. Junckerova Komisia, ktorá nadväzuje na víziu stanovenú v správe piatich predsedov, zamerala priority Komisie v procese európskeho semestra na „účinný trojuholník“ podpory investícií, uskutočňovania štrukturálnych reforiem a zabezpečenia zodpovedných fiškálnych politík. Na podporu štrukturálnych reforiem sa v správe predsedu Junckera z roku 2017 o stave Únie spolu s diskusnými dokumentmi o prehĺbení hospodárskej a menovej únie a o budúcnosti financií Únie navrhlo vychádzať z programu Komisie na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) a bol navrhnutý špecializovaný nástroj, nástroj na realizáciu reforiem, ktorý členským štátom poskytuje finančné stimuly na vykonávanie reforiem. Dosiahnutie väčšej konvergencie smerom k odolným hospodárskym štruktúram bolo zdôraznené ako rovnako dôležité aj pre členské štáty, ktoré sa pripravujú na vstup do eurozóny. Tieto politické smerovania sa zhmotnili v oznámení Komisie o nových rozpočtových nástrojoch pre stabilnú eurozónu v rámci Únie (6. decembra 2017). V kontexte viacročného finančného rámca (VFR) po roku 2020 sa v ňom navrhlo vytvorenie nového nástroja na realizáciu reforiem s cieľom podporiť implementáciu reforiem identifikovaných v kontexte európskeho semestra a nadväzujúceho programu k SRSP, ktorý by zahŕňal aj špecializovaný nástroj konvergencie na podporu prípravy na členstvo v eurozóne. V oznámení Komisie o novom, modernom VFR po roku 2020, ktoré bolo vypracované pred neformálnym stretnutím lídrov z 23. februára 2018, sa potvrdil tento zámer oznámením, že je potrebné, aby nástroj na realizáciu reforiem a nástroj konvergencie poskytovali silnú podporu a stimuly pre širokú škálu reforiem vo všetkých členských štátoch. Takisto sa v ňom uviedol rozpočtový riadok pre všetky nástroje približne vo výške aspoň 25 miliárd EUR v priebehu obdobia siedmich rokov. Toto rozhodnutie bolo nakoniec potvrdené v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Moderný rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje – Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 z 2. mája 2018. Oznámil sa v ňom nový, silný program na podporu reforiem s celkovým rozpočtom 25 miliárd EUR, ktorý by poskytol technickú a finančnú podporu na vnútroštátne reformy. Tento nový program bude samostatný, ale bude dopĺňať budúce fondy Únie, ako je uvedené v nariadení (EÚ) XXX/xxx (nariadenie nahrádzajúce NSU). Komisia v tejto súvislosti navrhuje nový program na podporu reforiem (ďalej len „program“), ktorý zahŕňa tri samostatné komplementárne nástroje: i) nástroj na realizáciu reforiem vo forme nástroja finančnej podpory, ii) program nadväzujúci na program SRSP vo forme nástroja technickej podpory a iii) nástroj konvergencie na poskytovanie osobitnej a cielenej podpory členským štátom, ktoré nie sú členmi eurozóny (označovaný aj ako „nástroj konvergencie“). Cieľom programu je preto podpora vlád a verejných orgánov členských štátov na základe ich žiadosti o technickú podporu alebo po predložení návrhov reformných záväzkov v ich úsilí o navrhnutie a implementáciu štrukturálnych reforiem na udržanie rastu. Program má prispieť k celkovému cieľu posilnenia súdržnosti, konkurencieschopnosti, produktivity, rastu a zamestnanosti. Mohol by mať pozitívny vplyv aj na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv. Na tieto účely by mal poskytnúť dostatočné finančné stimuly na dokončenie reforiem štrukturálneho charakteru a technickú podporu na posilnenie administratívnych kapacít členských štátov, pokiaľ ide o výzvy, ktorým čelia inštitúcie, správa vecí verejných, verejná správa a hospodársky a sociálny sektor. So zreteľom na tento cieľ sa všetkým členským štátom poskytne cielená technická podpora a finančné stimuly vrátane – v kontexte nástroja konvergencie – tých členských štátov, ktorých menou nie je euro a ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Program bude v súlade s existujúcimi politikami vykonávanými v rámci fondov Únie a iných programov Únie. Okrem toho program vychádza zo súčasných skúseností SRSP. V rámci súčasného VFR a podľa existujúcich odvetvových právnych predpisov je na úrovni Únie k dispozícii niekoľko nástrojov na podporu implementácie štrukturálnych reforiem. Pokiaľ ide o politiku, politické odporúčania, ktoré poskytla Únia v rámci európskeho semestra, pomáhajú identifikovať reformné priority a dosiahnuť v súvislosti s nimi politickú dohodu s členskými štátmi. Program SRSP okrem toho poskytuje členským štátom technickú podporu na prípravu, navrhovanie a implementáciu štrukturálnych reforiem, zatiaľ čo z programov fondov Únie sa financujú prvky súvisiace s investičnými projektmi v oblastiach politiky, na ktoré sú zamerané fondy Únie. Právny rámec fondov Únie si vyžaduje tematickú koncentráciu financovania a je v ňom stanovených niekoľko základných podmienok, ktoré musia byť splnené pred vyplatením finančných prostriedkov. Aj keď sa predpokladá, že prepojenie medzi fondmi Únie a európskym semestrom bude v novom VFR ešte posilnené, a napriek tomu, že tieto akcie v rámci fondov Únie prispievajú k dosiahnutiu cieľov politiky súdržnosti a zabezpečeniu účinnosti týchto fondov, nie sú nevyhnutne dostatočné na riešenie prekážok rýchlejšej implementácie štrukturálnych reforiem v členských štátoch.

Nástroj na realizáciu reforiem Program, ako nástroj na poskytovanie finančných príspevkov členským štátom, bude poskytovať finančné stimuly na implementáciu reforiem v členských štátoch a súčasne zabezpečí súlad s akciami financovanými v rámci iných existujúcich programov Únie. Zatiaľ sú finančné prostriedky na podporu implementácie investičných akcií súvisiacich so štrukturálnymi reformami v členských štátoch dostupné prevažne prostredníctvom fondov Únie. Fondy Únie síce môžu poskytnúť podporu investičným zložkám niektorých štrukturálnych výziev súvisiacich s politikou súdržnosti, ale nie sú určené na podporu navrhovania a implementácie štrukturálnych reforiem ako celku na riešenie výziev vo všetkých oblastiach politiky identifikovaných v európskom semestri. Z fondov Únie sa okrem toho nemôžu financovať reformy, ktoré majú čisto regulačný charakter a nemajú žiadne implementačné či investičné náklady. Mnohé štrukturálne problémy, ktorým čelia členské štáty, sa nemôžu riešiť výlučne prostredníctvom investícií alebo prísnej technickej implementácie programu, ale môžu si vyžadovať komplexný mix politických opatrení a právnych predpisov, investícií a zlepšení v riadení inštitúcií a systémov. Štrukturálne reformy môžu z krátkodobého hľadiska zahŕňať aj vysoké politické náklady, ktoré môžu zabrániť ich implementácii alebo ju spomaliť. V tejto súvislosti môžu finančné stimuly z rozpočtu Únie pomôcť prekonať tieto prekážky a, spolu s technickou podporou alebo samostatne, môžu pomôcť zabezpečiť politickú zodpovednosť za reformy. Hlbší dialóg medzi Komisiou a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi môže členské štáty podnietiť k tomu, navrhli a implementovali komplexný súbor reforiem. Program na podporu reforiem, ako nástroj na poskytovanie finančnej podpory, umožní poskytovanie týchto finančných stimulov, a preto je v súlade s opatreniami iných finančných programov Únie. Nástroj technickej podpory Program, ako nástroj na poskytovanie technickej podpory, umožňuje Komisii podporovať orgány členských štátov v ich úsilí o navrhovanie reforiem v súlade s vlastnými prioritami a posilniť ich kapacity na vývoj a realizáciu reformných politík a stratégií, ako aj využívať osvedčené postupy a príklady partnerov. Nástroj technickej podpory nadväzuje na úspech programu SRSP, ktorý počas svojej doterajšej implementácie zaznamenal dopyt vo výške až štvornásobku (v roku 2017) a päťnásobku (v roku 2018) svojho ročného dostupného rozpočtu v dvoch výberových kolách. Je zameraný na poskytovanie prispôsobenej podpory a odborných znalostí v praxi s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty mali potrebné inštitucionálne a administratívne kapacity na implementáciu reforiem. Na tento účel je jeho cieľom sprevádzať vnútroštátne orgány žiadajúcich členských štátov celým procesom reforiem alebo vo vymedzených etapách či rôznych fázach tohto procesu. Nástroj technickej podpory v rámci programu, ktorý bol navrhnutý ako pokračovanie existujúceho programu SRSP, je konzistentný, koherentný a dopĺňa existujúce zdroje na budovanie kapacít a technickú pomoc, ktoré sú k dispozícii v rámci iných finančných programov Únie. Technická podpora zvyšuje hodnotu existujúcej pomoci poskytovanej z rôznych odvetvových programov Únie a činností vykonávaných v rámci fondov Únie, pretože ponúka perspektívu zameranú na jednotlivé krajiny a súčasne podporuje najdôležitejšie činnosti vykonávané v členských štátoch v súlade s kľúčovými cieľmi politiky Únie. Nástroj konvergencie Program, ako nástroj konvergencie na prípravu na členstvo v eurozóne, umožní Komisii uspokojiť osobitné potreby členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny a ktoré zavádzajú štrukturálne reformy, tým, že ponúka ďalšie nástroje na zvyšovanie odolnosti ich hospodárstiev a sociálnych štruktúr voči otrasom a že ich lepšie pripraví na členstvo v eurozóne. Nástroj konvergencie sa stane hlavným nástrojom realizácie reforiem, ktorý bude k dispozícii všetkým členským štátom. V súčasnosti neexistujú žiadne nástroje, ktoré by poskytovali priame finančné stimuly na implementáciu štrukturálnych reforiem vo všetkých členských štátoch, nehovoriac o členských štátoch, ktoré nepatria do eurozóny. Aj keď členské štáty, ktoré nie sú členmi eurozóny, majú prospech z finančných prostriedkov Únie, tieto prostriedky nie sú určené na riešenie veľkých štrukturálnych reforiem, ktoré by podporili hospodársku odolnosť a pomohli tak týmto členským štátom komplexne sa pripraviť na budúce členstvo v eurozóne. Od programu na podporu reforiem sa očakáva, že prostredníctvom poskytovania cielenej podpory pre členské štáty nepatriace do eurozóny, ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci, urýchli konvergenciu v týchto členských štátoch a prispeje tak k splneniu konvergenčných kritérií a k odolnosti eurozóny ako celku. Pokiaľ ide o súlad s ostatnými ustanoveniami a politikami, programom sa zabezpečuje doplnkovosť, synergiu, súdržnosť a konzistentnosť s ostatnými programami a politikami Únie na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni, najmä doplnením politických usmernení poskytnutých v rámci európskeho semestra a poskytovaním pomoci na zintenzívnenie využívania fondov Únie. Komisia zabezpečí, aby sa akcie navrhované na implementáciu v rámci programu dopĺňali a neprekrývali s ostatnými programami a fondmi Únie (najmä fondmi Únie) na základe jasných vymedzených hraníc. Okrem toho bude naďalej zabezpečená koordinácia všetkých troch nástrojov so zreteľom na iné programy Únie a fondy Únie prostredníctvom riadenia rôznych nástrojov v rámci interných pracovných opatrení Komisie. Dosiahne sa to najmä prostredníctvom už existujúceho koordinačného mechanizmu, do ktorého sa zapájajú zástupcovia príslušných útvarov Komisie. V rozhodnutiach o poskytnutí podpory členskému štátu sa okrem iného zohľadnia existujúce akcie a opatrenia financované z fondov a programov Únie. Koordinačný mechanizmus sa posilní tak, aby zohľadňoval zvýšenú potrebu doplnkovosti, synergie, súdržnosti a konzistentnosti medzi viacerými programami v rámci VFR, najmä s cieľom uskutočniť na jednej strane proces plánovania fondov Únie v rámci zdieľaného riadenia, a na strane druhej výberom reforiem v rámci programu s cieľom maximalizovať efektívnosť a účinnosť akcií a zdrojov Únie. Pokiaľ ide o finančné stimuly, to, aby reformy využívajúce finančné príspevky z programu boli identifikované v kontexte súčasného procesu európskeho semestra, bude kľúčové na zabezpečenie doplnkovosti a aby sa zabránilo poskytovaniu podpory reformám, ktoré by sa uskutočnili v každom prípade. Okrem toho monitorovanie implementácie týchto reforiem v rámci európskeho semestra poskytne na tento účel dodatočné záruky. •Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh je konzistentný a zabezpečuje komplementárnosť a synergie s inými politikami Únie, ako sú politiky presadzované prostredníctvom európskeho semestra, ktoré sú zamerané na „účinný trojuholník“ podpory investícií, uskutočňovania štrukturálnych reforiem a zabezpečenia zodpovedných fiškálnych politík. Okrem toho, program vychádza z návrhov uvedených v diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie, a je v súlade so správou z roku 2017 o stave Únie (a priloženým vyhlásením o zámere), ktorú predseda Juncker predložil Európskemu parlamentu 13. septembra 2017 a ktorá obsahovala návrhy na prehĺbenie hospodárskej a menovej Únie. Návrh môže prispieť aj k realizácii Európskeho piliera sociálnych práv. Nástroj na realizáciu reforiem a nástroj konvergencie boli navrhnuté v oznámení Komisie zo 6. decembra 2017 ako nové rozpočtové nástroje a súčasť balíka iniciatív na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie. Tento program predstavuje účinný spôsob poskytovania podpory členským štátom prostredníctvom finančných a technických prostriedkov na implementáciu reforiem, vďaka čomu sa zase môže podporiť vykonávanie iných politík Únie. Reformný proces je zložitý, často politicky nákladný, vyžaduje si expertízu súčasne vo viacerých oblastiach a môže mať cezhraničný vplyv. Podpora Únie v rámci tohto programu by mala prispieť k posilneniu schopnosti uskutočniť hĺbkové reformy na podporu rastu v širokom spektre oblastí politiky vo všetkých členských štátoch s účinkom presahovania v Únii. Konzistentnosť a súdržnosť s inými politikami Únie sa bude presadzovať na jednej strane prostredníctvom príslušných regulačných ustanovení o doplnkovom financovaní obsiahnutých v rôznych legislatívnych aktoch, ktorými sa stanovujú rôzne programy a fondy Únie, a na druhej strane prostredníctvom posilnenej vnútornej koordinácie medzi útvarmi, ktoré sa podieľajú na politikách Únie s aspektmi doplnkovosti s cieľom dosiahnuť súčinnosť a navzájom sa posilňovať. Okrem toho, Program vychádza zo súčasných skúseností SRSP. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 175 (tretieho odseku) a článku 197 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

V článku 175 (treťom odseku) ZFEÚ sa stanovuje, že ak sa preukáže, že bez toho, aby boli dotknuté opatrenia prijaté v rámci iných politík Únie, sú okrem fondov nevyhnutné aj iné osobitné opatrenia, môžu ich Európsky parlament a Rada prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov. V článku 197 ods. 2 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia môže podporovať úsilie členských štátov, aby zlepšovali svoju administratívnu kapacitu na vykonávanie práva Únie, okrem iného uľahčovaním výmeny informácií a podpory plánov vzdelávania a prípravy. Žiaden členský štát nie je povinný túto podporu využiť. Európsky parlament a Rada, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, stanovia na tento účel potrebné opatrenia, pričom je vylúčená akákoľvek harmonizácia zákonov a iných právnych predpisov členských štátov. So zreteľom na články 175 a 197 ZFEÚ je cieľom tohto programu prispieť k posilneniu súdržnosti, konkurencieschopnosti, produktivity, rastu a zamestnanosti, a v tejto súvislosti môže rozhodne prispieť k: i) dokončeniu reforiem štrukturálnej povahy zameraných na zvýšenie výkonnosti národných hospodárstiev, ako aj na podporu odolných hospodárskych a sociálnych štruktúr v členských štátoch; ii) posilňovaniu administratívnych kapacít členských štátov vo vzťahu k problémom, ktorým čelia inštitúcie, správa vecí verejných, verejná správa a hospodársky a sociálny sektor. a iii) dokončeniu reforiem štrukturálneho charakteru, ktoré podporujú odolné hospodárske a sociálne štruktúry, a k posilneniu administratívnych kapacít v členských štátoch, ktorých menou nie je euro a ktoré deklarovali jasný záväzok a podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci, s cieľom podporiť prípravu na členstvo v eurozóne. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Financovanie navrhovaných činností prostredníctvom plánovaného programu rešpektuje zásadu európskej pridanej hodnoty a zásadu subsidiarity. Financovanie z rozpočtu Únie je zamerané na činnosti, ktorých ciele nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov (tzv. test nevyhnutnosti) a v prípade ktorých môže byť intervencia Únie v porovnaní s opatreniami prijatými iba samotnými členskými štátmi prínosnejšia. Celkovými cieľmi programu sú posilnenie súdržnosti, konkurencieschopnosti, produktivity, rastu a vytvárania pracovných miest. Na tieto účely by mal poskytovať finančné stimuly na riešenie problémov štrukturálneho charakteru a pomoc pri posilňovaní administratívnych kapacít členských štátov, pokiaľ ide o ich inštitúcie a hospodársky a sociálny sektor. Základná logika programu je tá, že je poskytovaný dobrovoľne. V dôsledku toho každý členský štát rozhodne o tom, či je potrebná akcia na úrovni Únie vzhľadom na možnosti dostupné na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Implementácia reforiem zostáva vnútroštátnou právomocou a členské štáty sa do nástroja na realizáciu reforiem zapájajú počas celého procesu. Implementácia štrukturálnych reforiem je pre Úniu a eurozónu záležitosťou spoločného záujmu, keďže reformy pomáhajú posilniť odolnosť nielen dotknutých hospodárstiev, ale aj Únie a eurozóny ako celku. Pokiaľ ide o nástroj na realizáciu reforiem, program je priamou odpoveďou na slabú a nerovnomernú implementáciu štrukturálnych reforiem v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o výzvy identifikované v európskom semestri. Komisia má v tejto súvislosti najvhodnejšie predpoklady na to, aby prevzala iniciatívu na úrovni Únie, pretože využíva komplexné vedomosti o jednotlivých krajinách týkajúce sa implementácie reforiem v členských štátoch, a má odborné znalosti, aby mohla spolu s príslušnými členskými štátmi určiť dôležité výzvy, ktoré treba riešiť. Dohodou o balíkoch reforiem medzi Komisiou a členským štátom (schválená v príslušnom vykonávacom akte) sa posilní vnútroštátna zodpovednosť, keďže pôvodný návrh reformných záväzkov bude vychádzať z príslušného členského štátu a bude domácim produktom orientovaným na krajinu. Znamená to tiež stály politický dialóg medzi Komisiou a príslušnými členskými štátmi. Trvanie tohto nástroja počas celého budúceho VFR zabezpečuje kontinuitu úsilia v oblasti reforiem, takže členské štáty budú môcť rozhodnúť o vhodnom čase na predloženie žiadosti o finančnú podporu. Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory (pokračovanie programu SRSP), Komisia má jedinečnú možnosť prijať opatrenia na úrovni Únie. Od začiatku programu SRSP vytvorila (a preto ju už využíva) celoeurópsku databázu odborných znalostí. Je najlepším miestom na výmenu najlepších postupov a môže vytvárať doplnkovosť zameranú na reformné úsilie v rôznych členských štátoch a na riešenie problémov v rámci krajín. Koordinácia podpory poskytovanej Komisiou zároveň zabezpečí komplexné poskytovanie odborných znalostí, výmenu osvedčených postupov a podporu v rôznych etapách reformného procesu. Okrem toho, prostredníctvom rozvíjania súčinnosti v rámci členských štátov sa akciou na úrovni Únie zabezpečuje prínos k riešeniu cezhraničných výziev alebo výziev týkajúcich sa celej Únie. Pokiaľ ide o nástroj konvergencie, jeho cieľom je zvýšiť odolnosť hospodárstiev nepatriacich do eurozóny posilnením skutočnej konvergencie. Je to kľúčové nielen pre tieto členské štáty, ale aj pre prosperitu Únie ako celku, a najmä pre bezproblémový prechod do eurozóny a jej fungovanie. Tento nástroj okrem toho poskytuje cielenú technickú podporu pre administratívne kapacity v súvislosti s prípravou na členstvo v eurozóne. Na dosiahnutie tohto cieľa sú preto nevyhnutné opatrenia na úrovni Únie. Tieto ciele, konkrétne riešenie problémov štrukturálneho charakteru súvisiacich s reformami, ktoré pomôžu posilniť odolnosť príslušných hospodárstiev Únie a eurozóny, a posilnenie administratívnych kapacít členských štátov, nemôžu byť uspokojivo dosiahnuté na úrovni jednotlivých členských štátov, pričom intervencia Únie môže priniesť pridanú hodnotu vytvorením programu, ktorý môže finančne stimulovať a technicky podporovať navrhovanie a implementáciu štrukturálnych reforiem v Únii. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje minimum nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného cieľa na európskej úrovni, ani rámec toho, čo je nevyhnutné na tento účel. Podpora, ktorá sa má poskytnúť v rámci týchto troch nástrojov, ktoré tvoria program na roky 2021 až 2027, má byť založená na dobrovoľnej žiadosti pochádzajúcej od samotného členského štátu. Dobrovoľný charakter tohto programu a konsenzuálna povaha spolupráce počas celého procesu predstavujú dodatočnú záruku dodržiavania zásady proporcionality a rozvoja vzájomnej dôvery a spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou. •Výber nástroja Ciele opísané v predchádzajúcich oddieloch nemožno dosiahnuť prostredníctvom harmonizácie právnych predpisov alebo dobrovoľnou činnosťou členských štátov. Ich dosiahnutie by umožňovalo iba nariadenie. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU • Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Nástroj na realizáciu reforiem a nástroj konvergencie sú nové návrhy, ktoré preto ešte nepodliehali hodnoteniam ex post/kontrolám vhodnosti.

Nástroj technickej podpory je pokračovaním existujúceho programu na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a je založený na nariadení (EÚ) 2017/825, ktoré nadobudlo účinnosť 20. mája 2017. Implementácia programu SRSP sa začala prijatím ročného pracovného programu na rok 2017 v septembri 2017 a pokračovala prijatím ročného pracovného programu na rok 2018 v marci 2018. Komisia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) 2017/825 predloží Európskemu parlamentu a Rade do polovice roka 2019 výročnú monitorovaciu správu o implementácii programu a nezávislú hodnotiacu správu. Aj keď z regulačného hľadiska je príliš skoro na formálne hodnotenie, z predchádzajúceho poskytovania technickej podpory na štrukturálne reformy existujú určité dôkazy, najmä pre Grécko v rámci pracovnej skupiny pre Grécko (TFGR). Pracovná skupina pre Grécko (TFGR) Technická podpora na štrukturálne reformy poskytovaná Grécku útvarmi Komisie a koordinovaná pracovnou skupinou pre Grécko bola predmetom interných aj externých hodnotení, ktoré poskytli užitočné poznatky pre návrh programu. Komisia v súčasnosti vykonáva aj externé hodnotenie technickej podpory poskytnutej Grécku ex post. Technická podpora poskytnutá v rámci pracovnej skupiny pre Grécko bola predmetom hodnotenia, ktoré v júli 2014 vykonala nezávislá poradenská spoločnosť. V tomto hodnotení sa dospelo k záveru, že technická pomoc prispela v Grécku k implementácii programu reforiem v oblasti daňovej správy a ústrednej správy v rokoch 2011 – 2013. Tento záver bol založený na posúdení účinnosti, efektívnosti, relevantnosti a udržateľnosti poskytovanej pomoci a do značnej miery ho potvrdila väčšina zainteresovaných strán, ktoré vo svojich odpovediach uviedli, že v prípade neexistencie technickej pomoci poskytovanej TFGR by sa vykonané reformy neuskutočnili. Okrem toho, Európsky dvor audítorov vykonal v roku 2015 audit výkonnosti s cieľom posúdiť účinnosť, s akou skupina TFGR riadila pomoc Grécku, a či pozitívne prispela k procesu implementácie reforiem v Grécku (obmedzený na program ekonomických úprav). Dvor audítorov dospel k záveru, že skupina TFGR bola celkovo úspešná pri plnení svojho mandátu, ktorým bolo poskytovanie relevantnej technickej pomoci v oblastiach pokrývajúcich takmer celé spektrum verejnej politiky, ktorý bol do veľkej miery v súlade s podmienkami programu ekonomických úprav. Dvor audítorov zistil určité nedostatky, najmä chýbajúci špecializovaný rozpočet, chýbajúcu komplexnú stratégiu a nedostatočné systematické monitorovanie výsledkov. Tieto nedostatky sa následne riešili v rámci služby na podporu štrukturálnych reforiem a pri navrhovaní programu SRSP na obdobie rokov 2017 až 2020. •Hodnotenie ex ante a prvé skúsenosti s programom na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) Pred predložením návrhu programu SRSP v novembri 2015, ktorý sa stal nariadením (EÚ) 2017/825, Komisia vykonala hodnotenie ex ante na posúdenie výziev a problémov, ktorým sa čelilo v súvislosti s navrhovaním a implementáciou reforiem v Únii, ich možných riešení a teda aj cieľov programu SRSP a možných mechanizmov realizácie. V hodnotení ex ante sa dospelo k záveru, že nedostatočná implementácia reforiem v členských štátoch obmedzila schopnosť Únie reagovať na otrasy, a najmä obmedzila odolnosť HMÚ, ktorá je potrebná na zabezpečenie konvergencie medzi členskými štátmi a v rámci ich spoločností. Podľa hodnotenia ex ante sú hlavnými stimulmi takýchto výziev obmedzené administratívne a inštitucionálne kapacity a nevhodné uplatňovanie a vykonávanie právnych predpisov Únie. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Na účely otvorenej verejnej konzultácie v rámci požiadaviek na lepšiu právnu úpravu bol program SRSP zaradený do „klastra súdržnosti“, ktorý sa vzťahoval na otázky v týchto oblastiach: regionálna politika, zamestnanosť a sociálne veci, sociálne začlenenie, odborné vzdelávanie a odborná príprava, výskum a inovácie, podnikanie a priemysel, energetika, spravodlivosť a základné práva, migrácia a azyl, doprava, rozvoj vidieka, digitálna ekonomika a spoločnosť, opatrenia v oblasti klímy, námorné záležitosti a rybné hospodárstvo, štrukturálne reformy a mládež. V príslušnom dotazníku nebol program SRSP výslovne uvedený ako jeden z programov financovania v rámci „klastra súdržnosti“; pre návrh programu mali otázky preto iba obmedzený význam. Niektoré z výsledkov verejnej konzultácie však môžu byť aj tak relevantné [t. j. odpovede na otázky, v ktorých sa osobitne uvádza implementácia (štrukturálnych) reforiem v členských štátoch]. V kontexte balíka HMÚ zo 6. decembra 2017 o prehĺbení hospodárskej a menovej únie Komisia oznámila zámer vytvoriť nový nástroj na realizáciu reforiem na obdobie po roku 2020 na podporu implementácie vnútroštátnych reforiem identifikovaných v rámci procesu európskeho semestra pre koordináciu hospodárskej politiky a postupné zavedenie pilotného projektu (prostredníctvom zmeny nariadenia o spoločných ustanoveniach) s cieľom otestovať túto myšlienku už počas súčasného programového obdobia. V tejto súvislosti sa Komisia rozhodla zorganizovať v každom členskom štáte technické semináre. Účel týchto seminárov bol dvojaký: zhromaždiť názory členských štátov a záujem o pilotnú fázu nástroja na realizáciu reforiem a zhromaždiť nápady týkajúce sa návrhu budúceho nástroja na realizáciu reforiem a možných typov reforiem, pre ktoré by tento nástroj mohol byť prínosom. Spätná väzba od členských štátov o nástroji na realizáciu reforiem bola zahrnutá do posúdenia vplyvu ako konzultácie so zainteresovanými stranami. •Získavanie a využívanie expertízy Neuvádza sa •Posúdenie vplyvu Tento návrh sa opiera o posúdenie vplyvu. V posúdení vplyvu sa zvážila možnosť, že súčasné prebiehajúce programy Únie by vo svojej súčasnej podobe pokračovali aj po roku 2020. V kontexte nezmeneného procesu európskeho semestra by program SRSP naďalej poskytoval technickú podporu členským štátom v rámci súčasných obmedzených finančných zdrojov a fondy Únie by zostali jedinými investičnými nástrojmi Únie, ktoré by poskytovali finančné prostriedky na implementáciu niektorých štrukturálnych reforiem a poskytovali podporu niektorým reformám prostredníctvom existujúcich prepojení medzi fondmi Únie a európskym semestrom.

Existujúce nástroje na úrovni Únie nedokázali poskytnúť dostatočné stimuly na podstatné urýchlenie vykonávania a tempa implementácie štrukturálnych reforiem. V dôsledku toho sa im nepodarilo znížiť zraniteľnosť voči otrasom, ani neposkytujú cielenú podporu na implementáciu reforiem v členských štátoch, ktoré nepatria do eurozóny. Komisia preto navrhuje nový nástroj na úrovni Únie, ktorý zabezpečuje pokračovanie programu SRSP, a dopĺňa finančné stimuly na podporu implementácie štrukturálnych reforiem prostredníctvom plánovaného nástroja na realizáciu reforiem. Okrem toho sa má vytvoriť špecializovaný nástroj zameraný na reformy v členských štátoch nepatriacich do eurozóny, ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny, ktorý bude poskytovať ďalšiu podporu na implementáciu reforiem v členských štátoch uchádzajúcich sa o účasť v eurozóne a ktorý znásobí pozitívne účinky pre členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny, a eurozónu ako celok. Na tento účel by „preukázateľnými krokmi“ boli formálny list vlády dotknutého členského štátu adresovaný Komisii, v ktorom sa uvádza jasný záväzok vstúpiť do eurozóny v primeranom a vymedzenom časovom rámci, a predloženie – po konzultácii s Komisiou – dôveryhodného časovo záväzného plánu implementácie konkrétnych prípravných opatrení na úspešné členstvo v eurozóne vrátane krokov na zaistenie plného zosúladenia jeho vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami vyplývajúcimi z práva Únie (vrátane bankovej únie). Vplyv programu bude závisieť najmä od reforiem, ktoré členské štáty navrhnú a implementujú v kontexte nástroja na realizáciu reforiem alebo od druhu podpory, o ktorú požiadajú a ktorú využijú v rámci nástroja technickej podpory. Celkovo sa očakáva, že tento program bude prínosom pre hospodárstva členských štátov, posilní odolnosť voči otrasom a ostatným členským štátom prinesie aj pozitívne účinky presahovania. Preto sa očakáva, že z dlhodobého hľadiska bude mať pozitívny vplyv na hospodársky rast v celej Únii a zlepší fiškálne pozície štátov a ich pomer dlhu k HDP. Očakáva sa, že program bude mať pozitívny vplyv aj na zamestnanosť, pretože bude podnecovať vytváranie pracovných miest v celej Únii. Tento účinok možno vytvoriť napríklad prostredníctvom reforiem trhu práce, najmä tých, ktorými sa zvyšujú zručnosti a kvalifikácie pracovnej sily a prispôsobujú zručnosti potrebám trhu. Program môže mať pozitívne účinky aj na rozdelenie príjmov, aktívne politiky trhu práce, sociálne začlenenie a sociálnu ochranu prostredníctvom podpory realizácie Európskeho piliera sociálnych práv. Môže podporiť aj reformy vo verejnej správe všeobecne a boj proti daňovým únikom a korupcii, ktoré vážne postihujú občanov a podniky a ohrozujú dobrú správu vecí verejných a hospodársky rozvoj. Očakáva sa, že, program prinesie výhody z hľadiska nízkeho administratívneho zaťaženia. Finančné príspevky z nástroja na realizáciu reforiem budú vyplácané vo forme finančných prostriedkov, ktoré nie sú spojené s nákladmi, čím sa minimalizujú administratívne a transakčné náklady Komisie aj členských štátov. S cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie nástroja na realizáciu reforiem a zabezpečiť zjednodušenie sa v rámci procesu európskeho semestra vykoná monitorovanie plnenia čiastkových cieľov a zámerov. Administratívne postupy týkajúce sa troch nástrojov technickej podpory budú naďalej veľmi ľahké – napr. pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, podávanie žiadostí zostane jednoduché a požadované informácie budú obmedzené na minimum. Výbor pre kontrolu regulácie preskúmal návrh posúdenia vplyvu a 22. mája 2018 vydal kladné stanovisko s výhradami. Otázky, na ktoré upozornil výbor pre kontrolu regulácie, sa vyriešili v revidovanom znení pracovného dokumentu útvarov Komisie o posúdení vplyvu. Vysvetlili sa podstata a primeranosť kľúča na určenie prídelu v rámci nastroja na realizáciu reforiem (spolu s príkladom). Podrobnejšie sa objasnil rozsah pôsobnosti nástroja na realizáciu reforiem. Posúdenie vplyvu bolo tiež rozšírené, aby sa posúdilo spolufinancovanie a čiastočné predsunutie prostriedkov ako alternatívny mechanizmus realizácie. Poskytli sa aj vysvetlenia týkajúce sa potenciálnych rizík spojených s týmto mechanizmom (z hľadiska morálneho hazardu, objemu a postupov pozastavenia, zrušenia a vymáhania). Pracovný dokument útvarov Komisie o posúdení vplyvu obsahuje osobitnú prílohu, v ktorej sa uvádzajú ďalšie podrobnosti o zmenách vykonaných v nadväznosti na stanovisko výboru pre kontrolu regulácie. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Návrh nesúvisí s procesom regulačnej vhodnosti a zjednodušovania a nespôsobí malým a stredným podnikom ani iným zainteresovaným stranám žiadne náklady na dodržiavanie predpisov. Program bude implementovaný prostredníctvom elektronickej platformy, ktorú budú mať k dispozícii útvary Komisie aj členské štáty. •Základné práva Návrh má kladný vplyv na ochranu a rozvoj základných práv Únie, keďže sa predpokladá, že členské štáty požiadajú o podporu v súvisiacich oblastiach a táto podpora im bude poskytnutá. Podpora v oblastiach, ako je migrácia, trhy práce a sociálne poistenie, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, životné prostredie, vlastníctvo, verejná správa a systém súdnictva, môže podporiť základné práva Únie, ako je dôstojnosť, sloboda, rovnosť, solidarita, občianske práva a spravodlivosť. 4.VPLYV NA ROZPOČET Finančné krytie na implementáciu tohto programu na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 je 25 miliárd EUR (v bežných cenách). Orientačné rozdelenie uvedenej sumy je: i) do 22 miliárd EUR pre nástroj na realizáciu reforiem, ii) do 840 miliónov EUR pre nástroj technickej podpory a iii) do 2,16 miliardy EUR pre nástroj konvergencie, z toho maximálne 2 miliardy EUR sú určené pre komponent finančnej podpory a maximálne 160 miliónov EUR pre komponent technickej podpory. Ak do konca roka 2023 oprávnený členský štát v rámci nástroja konvergencie nepodnikne preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci, suma dostupná pre tento členský štát v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie bude presunutá do nástroja na realizáciu reforiem. Komisia prijme na tento účel rozhodnutie po vypočutí stanoviska príslušného členského štátu. Legislatívny finančný výkaz obsahuje náležité vysvetlenia finančného krytia. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ S cieľom monitorovať výkonnosť programu pri dosahovaní špecifických cieľov vymedzených v článku 6 nariadenia boli identifikované niektoré kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sa budú pravidelne zhromažďovať. Súbor ukazovateľov bol vymedzený na úrovni individuálnych podporných akcií s cieľom zhromaždiť príslušné mikroúdaje, ktoré sa spočítajú na úrovni programu, pričom tieto údaje bude zbierať Komisia na základe osobitného nástroja na monitorovanie a budú rozčlenené podľa členských štátov a oblasti politiky. Pokiaľ ide o finančné príspevky (pridelené v rámci nástroja na realizáciu reforiem a v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie), v každom pláne reformných záväzkov dohodnutom s členskými štátmi budú vymedzené konkrétne ukazovatele výstupov, výsledkov a vplyvu tak, že dosiahnutie čiastkových cieľov a zámerov bude stanovené ako podmienka na získanie finančného príspevku. Na tento účel zahrnú členské štáty do svojich výročných správ o pokroku dôkazy o dosiahnutom pokroku v súvislosti s čiastkovými cieľmi a zámermi, a poskytnú Komisii prístup k základným údajom, v prípade potreby vrátane administratívnych údajov. Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, konkrétne ukazovatele výsledkov a vplyvov budú vymedzené vo vzťahu ku konkrétnym projektom spolu so základnými scenármi a cieľmi s cieľom monitorovať pokrok dosiahnutý v plnení konečných cieľov a vyhodnotiť vplyv implementovaných reforiem. Tieto ukazovatele budú použité aj v rámci komponentu technickej podpory nástroja konvergencie.

Pre každý nástroj sa vykoná hodnotenie v polovici trvania a hodnotenie ex post s cieľom posúdiť účinnosť, efektívnosť, relevantnosť, súdržnosť a pridanú hodnotu všetkých troch nástrojov pre Úniu, pričom výsledky sa zhrnú do prierezového hodnotenia celkového programu. Hodnotenia sa vykonajú v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali poskytnúť základ pre posúdenia vplyvu jednotlivých možností na ďalšie akcie. Hodnotenia budú obsahovať získané poznatky na zistenie akýchkoľvek nedostatkov a/alebo problémov, alebo potenciálu ďalej zlepšovať akcie alebo ich výsledky a pomôcť maximalizovať ich využívanie a dosah. Hodnotenia sa vykonajú včas, aby prispeli k rozhodovacieho procesu. Hodnotenie programu v polovici trvania sa vykoná, keď budú k dispozícii dostatočné informácie o jeho implementácii, najneskôr však štyri roky po začiatku implementácie programu. Komisia vykoná konečné hodnotenie programu na konci implementácie programu, najneskôr však do štyroch rokov po uplynutí obdobia uplatňovania nariadenia. Komisia oznámi závery hodnotení sprevádzaných jej pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. • Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Neuvádza sa •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Program na podporu reforiem sa skladá z troch samostatných komplementárnych nástrojov: a) nástroja na realizáciu reforiem, ktorý členským štátom poskytne finančné stimuly na účely implementácie štrukturálnych reforiem uvedených v procese európskeho semestra (kapitola II), b) nástroja technickej podpory, ktorý pomocou technických opatrení podporí členské štáty pri implementácii inštitucionálnych, administratívnych a rast udržujúcich štrukturálnych reforiem (kapitola III) a c) nástroja konvergencie na podporu členstva v eurozóne, ktorý bude poskytovať dodatočnú technickú a finančnú podporu členským štátom, ktorých menou nie je euro a ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci (kapitola IV) (článok 3). Všeobecným cieľom programu je posilniť súdržnosť, konkurencieschopnosť, produktivitu, rast a zamestnanosť. Na tieto účely by mal poskytovať finančné stimuly na riešenie problémov štrukturálneho charakteru a pomoc pri posilňovaní administratívnych kapacít členských štátov, pokiaľ ide o ich inštitúcie a hospodársky a sociálny sektor (článok 4). Pre každý nástroj programu sú stanovené špecifické ciele programu (článok 5). V prípade nástroja na realizáciu reforiem by mali spočívať v dosahovaní konkrétnych čiastkových cieľov a zámerov stanovených v závislosti od miery plnenia reformných záväzkov, ktoré by viedlo k uvoľneniu finančných stimulov. Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, mali by spočívať v podpore úsilia vnútroštátnych orgánov o zlepšenie svojich administratívnych kapacít navrhovať, rozvíjať a implementovať reformy, a to aj prostredníctvom výmeny osvedčených postupov, vhodných postupov a metodík a účinnejšieho a efektívnejšieho riadenia ľudských zdrojov. Tieto ciele by sa mali sledovať vo všetkých členských štátoch vrátane – v kontexte nástroja konvergencie – tých, ktorých menou nie je euro a ktoré deklarovali jasný záväzok a podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci. V prípade týchto troch nástrojov je rozsahom uplatňovania široká škála oblastí politiky, ktoré zahŕňajú oblasti týkajúce sa riadenia verejných financií a aktív, inštitucionálnej a administratívnej reformy, podnikateľského prostredia, trhov s produktmi, službami a trhu práce, vzdelávania a odbornej prípravy, udržateľného rozvoja, verejného zdravia, vzdelávania a finančného sektora (článok 6). Celkové finančné krytie na implementáciu programu na obdobie rokov 2021 – 2027 bude 25 miliárd EUR a bude orientačne rozdelené medzi tri nástroje takto: 22 miliárd EUR na nástroj na realizáciu reforiem, 840 miliónov EUR na nástroj technickej podpory a 2,16 miliardy EUR na nástroj konvergencie. V súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadení (EÚ) [nariadenie nahrádzajúce NSU] môžu členské štáty požiadať o presun až 5 % rozpočtových prostriedkov programu z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu alebo ENRF do tohto programu. Presunuté zdroje sa implementujú v súlade s pravidlami tohto programu a v prospech príslušného členského štátu (článok 7). V návrhoch viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027 predložených Komisiou sa stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o začleňovanie hľadiska klímy do všetkých programov EÚ, pričom celkovým cieľom je, aby 25 % rozpočtových výdavkov EÚ prispievalo k napĺňaniu zámerov v oblasti klímy. Príspevok tohto programu k dosiahnutiu uvedeného celkového cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému klimatických ukazovateľov EÚ na príslušnej úrovni členenia vrátane použitia presnejších metodík, ak sú k dispozícii. Komisia bude naďalej každoročne predkladať informácie o viazaných rozpočtových prostriedkoch v kontexte návrhu ročného rozpočtu. S cieľom podporiť plné využitie potenciálu programu prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy sa Komisia bude snažiť identifikovať príslušné akcie počas celého procesu prípravy, implementácie, preskúmania a hodnotenia programu. Nástroj na realizáciu reforiem Druh štrukturálnych reforiem oprávnených na financovanie v rámci nástroja na realizáciu reforiem bude zahŕňať reformy zamerané na riešenie výziev identifikovaných v kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskej politiky vrátane výziev identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny (článok 8). Stanovia sa maximálne sumy pre jednotlivé členské štáty. Tieto sumy by sa mali vypočítať na základe počtu obyvateľov každého členského štátu (článok 9). Finančné prostriedky z nástroja na realizáciu reforiem sa budú členským štátom prideľovať po etapách. V prvej etape trvajúcej 20 mesiacov bude členským štátom sprístupnená polovica (11 miliárd EUR) celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem, počas ktorej by mohli na základe predkladania návrhov reformných záväzkov získať sumu až do výšky svojho maximálneho prídelu. V nasledujúcej etape, ktorá by trvala až do konca programu (druhá etapa), Komisia zavedie systém pravidelných výziev, prostredníctvom ktorého sa pridelí zvyšná polovica (11 miliárd EUR) celkového finančného krytia nástroja a sumy, ktoré sa nepoužili v predchádzajúcej etape. V rámci každej výzvy druhej etapy budú všetky členské štáty vyzvané, aby súbežne predložili návrh reforiem, a na základe týchto návrhov by sa im mohli prideliť ich maximálne finančné príspevky. Treba hneď spočiatku zdôrazniť, že prvá výzva, ktorú Komisia organizuje v druhej etape, sa bude týkať sumy zodpovedajúcej zvyšnej polovici celkového finančného krytia nástroja (t. j. 11 miliárd EUR) a súm, ktoré sa nepoužili v prvej etape prideľovania. Ďalšie výzvy by zorganizovala Komisia len vtedy, ak by sa nepoužila celková suma finančného krytia. V tejto súvislosti by Komisia mala prijať a uverejniť orientačný harmonogram ďalších výziev, ktoré sa majú organizovať, a v prípade každej výzvy by mala uviesť zostávajúcu sumu celkového finančného krytia, ktorá by bola v rámci danej výzvy k dispozícii (článok 10). Tento prístup reaguje na potrebu zabezpečiť pre vonkajší svet transparentnosť v súvislosti so sumou a načasovaním týchto výziev. Návrh reformných záväzkov predloží členský štát spolu so svojím národným programom reforiem vo forme samostatnej prílohy. Táto samostatná príloha by sa mohla predložiť spolu s národným programom reforiem alebo v inom období.

Samotné členské štáty by mali identifikovať reformy medzi problémami, na ktoré sa upozornilo v kontexte európskeho semestra, a navrhnúť podrobný súbor opatrení na ich implementáciu, ktorý by mal obsahovať vhodné čiastkové ciele a zámery, ako aj harmonogram implementácie maximálne počas obdobia troch rokov (článok 11). Návrh reformných záväzkov by sa počas trvania programu mohol zmeniť iba raz, pričom tieto zmeny by boli povolené, iba ak by boli odôvodnené objektívnymi okolnosťami (článok 13). Komisia posúdi povahu a dôležitosť reformných záväzkov navrhnutých členskými štátmi a určí sumu, ktorá bude pridelená, na základe transparentných kritérií. Komisia by mala zohľadniť podstatné prvky predložené členskými štátmi a posúdiť: i) či sa očakáva, že reformné záväzky navrhnuté členskými štátmi budú účinne riešiť problémy identifikované v kontexte európskeho semestra, ii) či predstavujú komplexný balík reforiem, iii) či sa očakáva, že posilnia výkonnosť a odolnosť národného hospodárstva a iv) či sa očakáva, že ich implementácia bude mať trvalý účinok v danom členskom štáte. Okrem toho by Komisia mala takisto posúdiť, v) či sa očakáva, že vnútorné mechanizmy, ktoré navrhli členské štáty, vrátane navrhovaných čiastkových cieľov a zámerov a súvisiacich ukazovateľov zabezpečia účinné splnenie reformných záväzkov počas obdobia maximálne troch rokov (článok 11). Výbor Rady pre hospodársku politiku, ktorý sa zaoberá európskym semestrom, môže poskytnúť stanovisko k návrhom reformných záväzkov predložených členskými štátmi (článok 11). Reformné záväzky, ktoré má splniť členský štát, budú stanovené prostredníctvom vykonávacieho aktu (rozhodnutie Komisie) (článok 12). V prílohe k nariadeniu sú stanovené vhodné usmernenia, ktoré slúžia Komisii ako základ pre transparentné a spravodlivé posúdenie návrhov reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty, a pre stanovenie finančného príspevku v súlade s cieľmi a akýmikoľvek ďalšími príslušnými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. Na tento účel sa zriaďuje hodnotiaci systém na posudzovanie návrhov reformných záväzkov (článok 11 v spojení s prílohou II). Príslušný členský štát bude v rámci procesu európskeho semestra pravidelne predkladať správy o pokroku pri plnení reformných záväzkov. Národné programy reforiem sa majú použiť ako nástroj na podávanie správ o pokroku smerom k dokončeniu reforiem (článok 14). Uvedené sú aj ustanovenia o trvaní reforiem (minimálne päť rokov po vyplatení finančného príspevku), o rozpočtových záväzkoch a platbách, ako aj o pozastavení, zrušení a vymáhaní neoprávnene vyplatených finančných prostriedkov (články 15 a 16). Nástroj technickej podpory Nástroj technickej podpory v rámci programu by mal naďalej podporovať implementáciu reforiem uskutočňovaných na podnet členských štátov, reformy v súvislosti s procesmi správy hospodárskych záležitostí alebo akcie súvisiace s vykonávaním práva Únie a politické priority Únie, ako aj reformy v súvislosti s vykonávaním programov ekonomických úprav. Tento nástroj by mal poskytovať aj technickú podporu na prípravu a implementáciu reforiem, ktoré sa majú uskutočniť v rámci ostatných nástrojov programu. Komisia bude analyzovať žiadosti o podporu na základe naliehavosti, šírky a hĺbky zistených problémov, potreby podpory v jednotlivých oblastiach politiky, analýzy sociálno-ekonomických ukazovateľov a všeobecnej administratívnej kapacity členského štátu. Na základe uvedenej analýzy a so zohľadnením existujúcich opatrení a akcií financovaných z iných fondov Únie alebo programov Únie Komisia dospeje k dohode s členským štátom o prioritných oblastiach podpory, cieľoch, orientačnom harmonograme, rozsahu podporných opatrení, ktoré sa majú uskutočniť, a odhadovanom celkovom finančnom príspevku, pričom podrobnosti sa stanovia v pláne spolupráce a podpory (článok 19). Druh akcií oprávnených na financovanie v rámci nástroja technickej podpory bude okrem iného zahŕňať odborné znalosti súvisiace s politickým poradenstvom a/alebo zmenou, vypracovaním stratégií a plánov realizácie reforiem, ako aj s legislatívnymi, inštitucionálnymi, štrukturálnymi a administratívnymi reformami, poskytovanie expertov vrátane expertov na mieste; budovanie kapacít a súvisiace podporné akcie na všetkých úrovniach správy, ktoré tiež prispievajú k posilňovaniu občianskej spoločnosti (článok 18). Členské štáty by mali mať aj možnosť dobrovoľne prispievať do rozpočtu nástroja technickej podpory v rámci programu tak, že doň presunú zdroje. Dodatočné dobrovoľné presuny môžu pozostávať z príspevkov z programových zdrojov v rámci fondov Únie presunutých v súlade s ustanoveniami nariadenia (EÚ) [nariadenie nahrádzajúce NSU] (článok 21). Komisia prijme pracovné programy na účely implementácie nástroja technickej podpory v rámci programu prostredníctvom vykonávacích aktov, v ktorých sa stanovia opatrenia na poskytovanie technickej podpory a všetky prvky požadované podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 23). Nástroj konvergencie Oprávnený členský štát v rámci nástroja konvergencie by mal byť členský štát, ktorý podnikol preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci. Na tento účel by „preukázateľnými krokmi“ boli formálny list vlády dotknutého členského štátu adresovaný Komisii, v ktorom sa uvádza jasný záväzok vstúpiť do eurozóny v primeranom a vymedzenom časovom rámci, a predloženie – po konzultácii s Komisiou – dôveryhodného časovo záväzného plánu implementácie konkrétnych prípravných opatrení na úspešné členstvo v eurozóne vrátane krokov na zaistenie plného zosúladenia jeho vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami vyplývajúcimi z práva Únie (vrátane bankovej únie). Typ akcií financovaných v rámci nástroja konvergencie na podporu členstva v eurozóne bude zahŕňať akcie technickej aj finančnej podpory (okrem tých, ktoré sú už dostupné v rámci druhých dvoch nástrojov programu), ktoré sú relevantné pre prípravu na účasť v eurozóne (článok 25 a článok 30). Komponent finančnej podpory a komponent technickej podpory v rámci nástroja konvergencie by sa mali riadiť tými istými pravidlami a postupom implementácie ako ostatné nástroje v rámci programu. Pokiaľ ide o oprávnenosť reforiem a akcií v súvislosti s druhými dvoma nástrojmi, dopĺňa sa niekoľko dodatočných pravidiel. Tieto dodatočné pravidlá sa týkajú určenia maximálnych orientačných prídelov, ako aj návrhov reformných záväzkov, žiadostí o technickú podporu a súvisiaceho procesu posudzovania. Komisia okrem toho posúdi aj relevantnosť navrhovaných reformných záväzkov a požadovanej technickej podpory z hľadiska prípravy na účasť v eurozóne (článok 27 a článok 31). Iné ustanovenia Zahrnuli sa ustanovenia o komunikačných činnostiach vo vzťahu k Európskemu parlamentu a Rade a voči širokej verejnosti pre jednotlivé nástroje (články 17 a 20), ako aj ustanovenia o doplnkovosti (článok 33), monitorovaní (článok 34), výročných správach (článok 35) a hodnotení (článok 36). 2018/0213 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zriadení Programu na podporu reforiem

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 ods. 3 a článok 197 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V súlade s článkami 120 a 121 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa od členských štátov vyžaduje, aby riadili svoje hospodárske politiky so zámerom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie a v nadväznosti na hlavné smery, ktoré prijme Rada. Koordinácia hospodárskych politík členských štátov je preto vecou spoločného záujmu. (2)V článku 175 zmluvy sa okrem iného stanovuje, že členské štáty by mali koordinovať svoje hospodárske politiky tak, aby dosiahli ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti stanovené v článku 174. (3)Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík je na úrovni Únie rámcom pre identifikáciu národných priorít v oblasti reforiem a monitorovanie ich implementácie. Členské štáty vypracúvajú vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu týchto reformných priorít. Tieto stratégie by mali byť predložené spolu s ročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na načrtnutie a koordinovanie prioritných investičných projektov, ktoré by mali byť podporené z finančných prostriedkov členských štátov a/alebo Únie. Mali by tiež slúžiť na to, aby sa financovanie Únie používalo koherentne a aby sa maximalizovala pridaná hodnota finančnej podpory získavanej najmä z programov, ktoré podporuje Únia v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu a prípadne Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Európskeho nástroja stabilizácie investícií a Programu InvestEU. (4)Hospodárska a finančná kríza ukázala, že budovanie stabilných a odolných hospodárstiev a finančných systémov založených na stabilných sociálnych štruktúrach pomáha členským štátom efektívnejšie reagovať na otrasy a rýchlejšie prekonávať ich účinky. Implementácia štrukturálnych reforiem patrí medzi priority Únie, pretože cieľom týchto reforiem je zaistiť udržateľnosť hospodárskeho oživenia, uvoľniť potenciál rastu, posilniť adaptačnú kapacitu a podporiť proces vzostupnej konvergencie. Vykonávanie štrukturálnych reforiem môže takisto prispieť k posilneniu hospodárskej a územnej súdržnosti, zvyšovaniu produktivity a investícií a vytváraniu vhodných podmienok pre udržateľný rast a zamestnanosť v Únii. (5)Štrukturálne reformy môžu prispieť k dosiahnutiu vysokého stupňa odolnosti národných hospodárstiev a udržateľnej konvergencie medzi členskými štátmi, ktorá je kľúčovým predpokladom úspešnej a bezproblémovej účasti v hospodárskej a menovej únii. Tento vysoký stupeň udržateľnej konvergencie je obzvlášť dôležitý pre členské štáty, ktorých menou nie je euro, v rámci ich procesu prípravy na členstvo v eurozóne. (6)Miera implementácie štrukturálnych reforiem v členských štátoch je v rámci Únie naďalej nedostatočná. Zo skúseností s vykonávaním mechanizmu koordinácie hospodárskej politiky v rámci európskeho semestra vyplýva, že implementácia štrukturálnych reforiem napreduje vo všeobecnosti pomaly a nerovnomerne a že reformné úsilie členských štátov by sa malo posilniť a stimulovať. (7)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/825 sa zriadil program na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) na obdobie 2017 až 2020 s rozpočtom vo výške 142 800 000 EUR. SRSP bol zriadený s cieľom posilniť kapacitu členských štátov pripraviť a implementovať administratívne a štrukturálne reformy na udržanie rastu, okrem iného podporovaním efektívneho a účinného využívania finančných prostriedkov Únie. V rámci programu je k dispozícii technická podpora, ktorú poskytuje Komisia na žiadosť členského štátu a ktorá sa môže týkať širokého spektra oblastí politiky. Počiatočné skúsenosti so SRSP ukázali, že objem požadovanej technickej podpory dosiahol približne štvornásobok (v roku 2017) a päťnásobok (v roku 2018) jeho dostupného ročného rozpočtu. (8)Iné nástroje a programy Únie taktiež významne prispievajú k zlepšovaniu podmienok podporujúcich niektoré investície v členských štátoch, ktoré môžu takéto reformy uľahčovať alebo byť ich súčasťou. Obzvlášť fondy Únie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) YYY/XX [NSU], prepájajú investície so základnými podmienkami (v minulosti známe ako ex ante kondicionality), stanovujú mechanizmus makroekonomickej správy a umožňujú, aby sa z nich financovali náklady na štrukturálne reformy spojené s investíciami v oblastiach politiky, ktoré sú relevantné pre politiku súdržnosti. V súčasnosti však žiaden nástroj nestanovuje priame finančné stimuly, ktoré by motivovali členské štáty implementovať reformy vo všetkých oblastiach politiky v nadväznosti na problémy identifikované v rámci európskeho semestra. Navyše aktuálne žiaden nástroj neposkytuje osobitnú a cielenú finančnú a technickú podporu členským štátom, ktorých menou nie je euro, v ich úsilí o implementáciu reforiem, ktoré sú dôležité z hľadiska vstupu do eurozóny. (9)Oznámenie Komisie zo 6. decembra 2017, ktoré bolo súčasťou balíka iniciatív na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie, obsahovalo návrh na vytvorenie nástroja na realizáciu reforiem a nástroja konvergencie ako nových rozpočtových nástrojov. Cieľom týchto nástrojov malo byť posilnenie odolnosti národných hospodárstiev a uvoľnenie pozitívnych účinkov presahovania medzi členskými štátmi poskytnutím stimulov na implementáciu štrukturálnych reforiem, ktoré prispievajú k uvedeným cieľom a majú zásadný význam pre stabilitu hospodárskej a menovej únie. (10)Vzhľadom na uvedené treba posilniť súčasný rámec poskytovania podpory členským štátom prostredníctvom ponuky priamej finančnej podpory spolu s technickou pomocou. Na tento účel by sa mal zriadiť program na podporu reforiem (ďalej len „program“), ktorý by poskytoval účinné stimuly pre zintenzívnenie implementácie štrukturálnych reforiem v členských štátoch. Program by mal byť komplexný a mal by vychádzať zo skúseností, ktoré Komisia a členské štáty získali pri používaní iných nástrojov a programov. Program by mal tiež pokračovať v akciách a spôsobe fungovania SRSP, pretože sa osvedčili ako veľmi užitočné a členské štáty ich oceňujú, pokiaľ ide o posilňovanie administratívnych kapacít vnútroštátnych orgánov v rôznych oblastiach politiky. Súčasťou programu by mala byť aj cielená podpora reforiem v členských štátoch, ktorých menou nie je euro a ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci. (11)Aby bolo možné poskytovať rôzne druhy potrebnej podpory a aby sa zohľadnila osobitosť každého komponentu, mali by sa v rámci programu vytvoriť tri samostatné ale komplementárne nástroje, a to konkrétne nástroj na realizáciu reforiem, nástroj technickej podpory a špecializovaný nástroj konvergencie, ktorý by poskytoval pomoc pri príprave na členstvo v eurozóne. (12)Typy financovania a spôsoby plnenia v rámci tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívnu záťaž a predpokladané riziko nesplnenia povinností. To by malo zahŕňať posúdenie využitia jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(13) Všeobecným cieľom programu je posilnenie súdržnosti, konkurencieschopnosti, produktivity, rastu a zamestnanosti. Na tieto účely by mal poskytovať finančné stimuly na riešenie problémov štrukturálnej povahy a pomoc pri posilňovaní administratívnych kapacít členských štátov, pokiaľ ide o ich inštitúcie a hospodárske a sociálne sektory. (14)Pre každý nástroj programu by sa mali stanoviť osobitné ciele. V prípade nástroja na realizáciu reforiem by mali spočívať v dosahovaní konkrétnych čiastkových cieľov a zámerov stanovených v závislosti od miery plnenia reformných záväzkov, ktoré by viedlo k uvoľneniu finančných stimulov. V prípade nástroja technickej podpory by nimi mala byť pomoc vnútroštátnym orgánom pri koncipovaní a implementácii reforiem pri zohľadnení osvedčených postupov a skúseností partnerov. Uvedené ciele by sa mali sledovať v rámci dvoch uvedených nástrojov vo všetkých členských štátoch a v rámci nástroja konvergencie v členských štátoch, ktorých menou nie je euro a ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci. (15)S cieľom zaistiť, aby sa reformy podporované v rámci programu vzťahovali na všetky kľúčové oblasti hospodárstva a spoločnosti, finančnú a technickú podporu v rámci nástroja by mala Komisia na žiadosť členského štátu poskytovať v rámci širokého spektra oblastí politiky, medzi ktoré patria oblasti súvisiace s riadením verejných financií a správou verejných statkov, inštitucionálnou a správnou reformou, podnikateľským prostredím, finančným sektorom, trhmi tovarov, služieb a práce, vzdelávaním a odbornou prípravou, udržateľným rozvojom, verejným zdravím a sociálnym zabezpečením. (16)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie programu, ktoré má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle Medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení. Pre každý z troch nástrojov programu by sa mala vyčleniť príslušná orientačná časť celkovej sumy rozpočtu, ktorá by sa mala stanoviť vo výške úmernej ich všeobecným a osobitným cieľom a zodpovedajúcim potrebám. (17)Aby bolo možné uspokojiť dodatočné potreby v rámci programu, členské štáty by mali mať možnosť presunúť do rozpočtu programu zdroje programované v rámci zdieľaného riadenia vo fondoch Únie v súlade s príslušným postupom. Presunuté zdroje by sa mali plniť v súlade s pravidlami tohto programu a mali by sa použiť v prospech dotknutého členského štátu. (18)Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu a plniť ciele trvalo udržateľného rozvoja stanovené v rámci OSN prispeje program k začleňovaniu akcií v oblasti klímy ako ústredného prvku politík a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov EÚ na podporu cieľov v oblasti klímy. Príslušné akcie sa určia v priebehu prípravy a implementácie programu a prehodnotia sa v rámci príslušných procesov hodnotenia a preskúmania. (19)Pokiaľ ide o nástroj na realizáciu reforiem, treba vymedziť druhy reforiem, ktoré by mali byť oprávnené na finančnú podporu. Aby sa zaistil ich príspevok k cieľom programu, oprávnenými reformami by mali byť reformy zamerané na riešenie problémov identifikovaných v kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík vrátane tých, ktoré boli navrhnuté na plnenie odporúčaní pre jednotlivé krajiny. (20)S cieľom zmysluplne motivovať členské štáty, aby dokončili štrukturálne reformy, je vhodné stanoviť maximálny finančný príspevok, ktorý je pre ne k dispozícii v rámci nástroja v každej etape prideľovania a v rámci každej výzvy. Maximálny príspevok by sa mal vypočítať na základe počtu obyvateľov členských štátov. Aby boli finančné stimuly rozložené na celé obdobie uplatňovania programu, mali by sa členským štátom finančné prostriedky prideľovať v etapách. V prvej etape trvajúcej 20 mesiacov by sa mala členským štátom dať k dispozícii polovica (11 000 000 000 EUR) celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem, počas ktorej by členské štáty mohli na základe predkladania návrhov reformných záväzkov získať sumu až do výšky svojho maximálneho prídelu. (21)V nasledujúcej etape, ktorá by trvala do konca programu, by Komisia v záujme transparentnosti a efektívnosti mala zaviesť systém pravidelných výziev, prostredníctvom ktorého by sa pridelila zostávajúca polovica (11 000 000 000 EUR) celkového finančného krytia nástroja a sumy, ktoré sa nepoužili v predchádzajúcej etape. Na tento účel by sa mali zaviesť jednoduché postupy. V rámci každej výzvy by mali byť všetky členské štáty vyzvané, aby súbežne predložili návrhy reforiem, a na základe týchto návrhov by sa im mohli udeliť ich maximálne finančné príspevky. V záujme transparentnosti by sa prvá výzva organizovaná Komisiou v priebehu druhej etapy mala týkať sumy zodpovedajúcej zostávajúcej časti (11 000 000 000 EUR) celkovej sumy finančného krytia nástroja. Ďalšie výzvy by Komisia mala organizovať len vtedy, keď sa celkové finančné krytie nepoužije v plnej výške. Komisia by mala prijať a uverejniť orientačný harmonogram ďalších výziev, ktoré sa majú zorganizovať, a v prípade každej výzvy by mala uviesť zostávajúcu sumu z celkového finančného krytia, ktorá je v rámci danej výzvy k dispozícii. (22)Treba stanoviť postup predkladania návrhov reformných záväzkov členskými štátmi a ich obsah. Aby sa zaistila účelnosť postupov, členský štát by mal predložiť návrh reformných záväzkov spolu so svojím národným programom reforiem, ale vo forme samostatnej prílohy, ktorú možno predložiť aj v inom čase. Hoci účasť na programe je dobrovoľná, členské štáty, ktoré čelia nadmerným nerovnováham, by mali byť osobitne vyzvané, aby v rámci nástroja na realizáciu reforiem predložili návrhy reforiem na riešenie problémov, ktoré k týmto nadmerným nerovnováham viedli. (23)S cieľom zaistiť zodpovednosť a zameranie na príslušné reformy by členské štáty mali identifikovať reformné záväzky v nadväznosti na problémy, na ktoré sa poukázalo v kontexte európskeho semestra, (vrátane problémov identifikovaných v odporúčania pre jednotlivé krajiny) a navrhnúť podrobný súbor opatrení na ich vykonanie, ktorého súčasťou by mali byť náležité čiastkové ciele a zámery, ako aj harmonogram implementácie počas obdobia maximálne troch rokov. Komisia a členské štáty by mali v priebehu celého tohto procesu úzko spolupracovať a vynaložiť na tento účel primerané úsilie. (24)Komisia by mala posúdiť povahu a význam reformných záväzkov navrhnutých členskými štátmi a mala by stanoviť sumu, ktorá sa má prideliť, na základe transparentných kritérií. Na tento účel by mala zohľadniť podstatné prvky predložené členskými štátmi a posúdiť, či sa očakáva, že reformné záväzky navrhnuté členskými štátmi budú účinne riešiť problémy identifikované v kontexte európskeho semestra, či predstavujú komplexný balík reforiem, či sa očakáva, že posilnia výkonnosť a odolnosť národného hospodárstva a či sa očakáva, že ich implementácia bude mať trvalý účinok v danom členskom štáte, prípadne v podobe posilnenia inštitucionálnych a administratívnych kapacít dotknutého členského štátu. Okrem toho by Komisia mala posúdiť, či sa očakáva, že interné mechanizmy, ktoré navrhli členské štáty, vrátane navrhovaných čiastkových cieľov a zámerov a súvisiacich ukazovateľov zabezpečia účinné splnenie reformných záväzkov počas obdobia maximálne troch rokov. (25)Príslušné usmernenia by sa mali stanoviť vo forme prílohy k tomuto nariadeniu, aby slúžili Komisii ako základ pre transparentné a spravodlivé posudzovanie návrhov reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty, a pre stanovenie finančného príspevku v súlade s cieľmi a akýmikoľvek ďalšími príslušnými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. V záujme transparentnosti a efektívnosti by sa mal na tento účel zriadiť systém hodnotenia na posudzovanie návrhov reformných záväzkov. (26)S cieľom prispieť k vypracúvaniu návrhov vysokej kvality a pomôcť Komisii pri posudzovaní návrhov reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty, ako aj miery ich plnenia, by sa mali zahrnúť ustanovenia o využívaní partnerského a odborného poradenstva. Možnosť vyjadriť stanovisko k návrhom reformných záväzkov predložených členskými štátmi by mal mať aj výbor pre hospodársku politiku Rady, ktorý sa zaoberá európskym semestrom, v náležitých prípadoch po konzultácii s príslušnými výbormi zriadenými na základe zmluvy. V záujme zjednodušenia by členské štáty mali správy o pokroku dosiahnutom pri plnení reformných záväzkov podávať v rámci európskeho semestra. (27)Na účely zjednodušenia by sa mal finančný príspevok stanoviť na základe jednoduchých kritérií. Finančný príspevok by mal zodpovedať celkovej maximálnej orientačnej sume, ak reformné záväzky navrhnuté členským štátom v plnej miere spĺňajú kritériá posudzovania, a polovici maximálnej orientačnej sumy, ak reformné záväzky navrhnuté členským štátom spĺňajú uvedené kritériá len uspokojivo. Ak návrh reformných záväzkov nespĺňa uspokojivo kritériá posudzovania, členským štátom by sa nemal udeliť žiadny finančný príspevok. (28)Aby sa posilnila stabilita reformných záväzkov, členské štáty by mali mať možnosť zmeniť počas obdobia implementácie reformné záväzky len jedenkrát, ak to odôvodňujú objektívne okolnosti. (29)Na účely transparentnosti by sa reformné záväzky, ktoré Komisia prijme, mali oznámiť Európskemu parlamentu a Rade a Komisia by mala podľa potreby vykonávať príslušné komunikačné aktivity. (30)Z dôvodov efektívnosti a zjednodušenia finančného riadenia nástroja by finančná podpora Únie na reformné záväzky mala mať formu finančného príspevku, ktorý nie je spojený s nákladmi, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1 písm. e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) YYY/XX (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), v rámci priameho riadenia. (31)Na účely správneho finančného riadenia by sa mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie, zrušenie a vymáhanie finančných prostriedkov. Platby by mali byť založené na pozitívnom posúdení plnenia reformných záväzkov členským štátom zo strany Komisie. Pozastavenie a zrušenie finančného príspevku by malo byť možné, ak členský štát uspokojivo nesplnil reformné záväzky. Aby sa zaistil udržateľný účinok reforiem po ich implementácií, malo by sa stanoviť primerané obdobie určujúce trvácnosť reforiem po vyplatení finančného príspevku. Päť rokov by sa malo považovať za primerané minimálne obdobie, ktoré by sa malo použiť. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia, zrušenia a vymáhania vyplatených súm rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok. (32)Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, členské štáty čoraz viac vyžívajú technickú podporu v rámci SRSP, a to vo väčšej miere, než sa pôvodne očakávalo. Takmer všetky členské štáty požiadali o podporu v rámci SRSP a žiadosti pokrývajú všetky oblasti politiky, na ktoré sa program vzťahuje. Hlavné charakteristiky SRSP vrátane akcií, ktoré sú oprávnené na financovanie v rámci nástroja technickej podpory, by sa preto mali zachovať.

(33)Nástroj technickej podpory v rámci programu by mal naďalej podporovať implementáciu reforiem uskutočňovaných na podnet členských štátov, reformy v súvislosti s procesmi správy hospodárskych záležitostí alebo akcie súvisiace s vykonávaním práva Únie, ako aj reformy v súvislosti s vykonávaním programov ekonomických úprav. Mal by poskytovať aj technickú podporu na prípravu a implementáciu reforiem, ktoré sa majú uskutočniť v rámci ostatných nástrojov programu. (34)V súlade s pravidlami a praxou v rámci SRSP by sa mal zaviesť jednoduchý postup predkladania žiadostí o technickú podporu. Mali by sa stanoviť vhodné kritériá na analýzu žiadostí predložených členskými štátmi, pričom sa musí rešpektovať všeobecná zásada rovnakého zaobchádzania, správneho finančného riadenia a transparentnosti. Uvedené kritériá by mali byť založené na naliehavosti, vážnosti a rozsahu problémov, ako aj potrebe podpory zistenej v oblastiach politiky, v ktorých sa plánuje technická pomoc. (35)Mal by sa tiež vymedziť obsah plánov spolupráce a podpory, v ktorých sa podrobne stanovujú opatrenia na poskytovanie technickej podpory členským štátom. Na tento účel by plánované opatrenia technickej podpory a súvisiaci celkový finančný príspevok mali zohľadňovať akcie a činnosti financované z fondov Únie alebo programov Únie. (36)Na zaistenie zodpovednosti, transparentnosti a zviditeľnenie činnosti Únie by sa s výhradou určitých podmienok, ktorých cieľom je ochrana citlivých informácií, mali plány spolupráce a podpory poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade a Komisia by mala vykonávať príslušné komunikačné aktivity. (37)Mali by sa zaviesť ustanovenia týkajúce sa implementácie nástroja technickej podpory, najmä pokiaľ ide o spôsoby riadenia, formy financovania opatrení technickej podpory a obsah pracovných programov, ktoré by sa mali prijať prostredníctvom vykonávacích aktov. S ohľadom na dôležitosť zachovania úsilia členských štátov pri uskutočňovaní a implementácii reforiem, treba umožniť mieru spolufinancovania grantov až do výšky 100 % oprávnených nákladov. S cieľom umožniť rýchlu mobilizáciu technickej podpory v naliehavých prípadoch by sa mali zaviesť ustanovenia, ktoré by umožňovali prijatie osobitných opatrení na obmedzený čas. Na tento účel by sa mala obmedzená suma z rozpočtu v rámci pracovného programu nástroja technickej pomoci vyčleniť na osobitné opatrenia. (38)Nástroj konvergencie by sa mal zamerať na poskytovanie finančnej aj technickej podpory členským štátom (nad rámec podpory, ktorá už je k dispozícii v rámci ostatných dvoch nástrojov programu), ktorých menou nie je euro a ktoré podnikli preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci, v snahe pomôcť im pripraviť sa na členstvo v eurozóne. Na tento účel by „preukázateľnými krokmi“ mal byť formálny list vlády dotknutého členského štátu adresovaný Komisii, v ktorom sa uvádza jasný záväzok vstúpiť do eurozóny v primeranom a vymedzenom časovom rámci, a predloženie – po konzultácii s Komisiou – dôveryhodného časovo záväzného plánu implementácie konkrétnych prípravných opatrení na úspešné členstvo v eurozóne vrátane krokov na zaistenie plného zosúladenia jeho vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami vyplývajúcimi z práva Únie (vrátane bankovej únie). (39)Tento nástroj by sa mal skladať z dvoch rozdielnych komponentov, ktorých cieľom by malo byť poskytnúť väčšie finančné stimuly členským štátom, ktoré začínajú realizovať a dokončujú relevantné štrukturálne reformy potrebné pre vstup do eurozóny, a zároveň by sa mali sústrediť na poskytovanie dodatočnej a cielenej technickej pomoci pri navrhovaní a implementácii takýchto reforiem. (40)V záujme konzistentnosti a zjednodušenia by sa komponent finančnej podpory a komponent technickej podpory v rámci nástroja konvergencie mali riadiť tými istými pravidlami a postupom implementácie ako ostatné nástroje v rámci programu. Preto by sa relevantné ustanovenia upravujúce nástroj na realizáciu reforiem a nástroj technickej podpory v rámci programu mali uplatňovať aj na príslušné komponenty nástroja konvergencie, pričom by sa doplnili určitými osobitnými pravidlami. (41)Pokiaľ ide o oprávnenosť reforiem a akcií, mali by sa stanoviť niektoré dodatočné pravidlá týkajúce sa určenia orientačných prídelov, ako aj návrhov reformných záväzkov, žiadostí o technickú podporu a súvisiaceho procesu posudzovania. Obzvlášť v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie by mal byť k dispozícii dodatočný finančný príspevok, ktorý by bolo možné prideliť oprávneným členským štátom nad rámec finančného príspevku prideľovaného v rámci nástroja na realizáciu reforiem a ktorý by sa mal poskytovať na základe dodatočných reforiem uskutočnených dotknutým členským štátom. (42)S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné prideľovanie finančných prostriedkov z rozpočtu Únie a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci programu mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť duplicitnému financovaniu tých istých výdavkov. Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, súdržnosť, doplnkovosť a synergia medzi jednotlivými zdrojmi financovania vrátane súvisiacej technickej pomoci. (43)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 sa program musí hodnotiť na základe informácií zhromaždených na základe osobitných požiadaviek v oblasti monitorovania, pričom treba predchádzať nadmernej regulácii a administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom. Vo vhodných prípadoch by sa do takýchto požiadaviek mali zaradiť aj merateľné ukazovatele, na základe ktorých sa budú hodnotiť účinky programu v praxi. (44)V polovici trvania by sa malo vykonať nezávislé hodnotenie zamerané na dosahovanie cieľov programu, efektívnosť využívania jeho zdrojov a jeho pridanú hodnotu. Okrem toho by sa nezávislé hodnotenie ex post malo sústrediť na dlhodobý vplyv programu. (45)Mali by sa stanoviť reformné záväzky, ktoré majú členské štáty plniť, určenie finančného príspevku z rozpočtu programu, ktorý sa členským štátom pridelí, a pracovné programy na implementáciu technickej podpory. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. (46)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a upravujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, obstarávania, cien a nepriamej implementácie a stanovujú zodpovednosť účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa tiež týkajú ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch, keďže rešpektovanie zásady právneho štátu je nevyhnutným predpokladom pre správne finančné riadenie a účinné financovanie EÚ. (47)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy EÚ chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcie na mieste s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo akýmkoľvek iným protiprávnym činom poškodzujúcim finančné záujmy Únie. V súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 môže Európska prokuratúra vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sú stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov nevyhnutné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov rovnocenné práva. (48)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. (49)Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na pokračovanie ani zmenu podporných opatrení, ktoré Komisia schválila na základe nariadenia (EÚ) 2017/825 alebo akýchkoľvek iných aktov Únie, ktoré sa na danú pomoc vzťahujú do 31. decembra 2020. Opatrenia schválené podľa nariadenia (EÚ) 2017/825 by preto mali zostať v platnosti. Na tento účel by sa tiež malo zahrnúť prechodné ustanovenie, PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy Týmto nariadením sa zriaďuje program na podporu reforiem (ďalej len „program“). Stanovujú sa v ňom ciele programu, rozpočet na obdobie 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov. Článok 2

Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„technická podpora“ sú opatrenia, ktoré pomáhajú členským štátom vykonávať inštitucionálne, administratívne a rast udržujúce štrukturálne reformy, vrátane opatrení, ktoré pomáhajú členským štátom, ktorých menou nie je euro, pripraviť sa na členstvo v eurozóne; 2.„finančná podpora“ je finančný príspevok poskytnutý členskému štátu na účel implementácie štrukturálnych reforiem identifikovaných v kontexte procesu európskeho semestra v súlade s článkom 2-a nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 a na účel implementácie reforiem, ktoré sú relevantné pre prípravu na členstvo v eurozóne; 3.„národný orgán“ je jeden alebo viacero verejných orgánov na úrovni verejnej správy vrátane orgánov na regionálnej a miestnej úrovni [, ako aj organizácií členského štátu podľa článku 2 ods. 42 nariadenia o rozpočtových pravidlách] spolupracujúcich v partnerskom duchu v súlade s inštitucionálnym a právnym rámcom členských štátov; 4.„fondy Únie“ sú fondy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) XXX/XX [nástupnícke nariadenie NSU]; 5.„medzinárodná organizácia“ je organizácia v zmysle článku 156 nariadenia o rozpočtových pravidlách a organizácia považovaná za takúto medzinárodnú organizáciu podľa uvedeného článku a 6.„oprávnený členský štát“ v rámci nástroja konvergencie je členský štát, ktorého menou nie je euro a ktorý podnikol preukázateľné kroky k prijatiu jednotnej meny v danom časovom rámci pri príprave na členstvo v eurozóne. Preukázateľné kroky sú formálny list vlády dotknutého členského štátu adresovaný Komisii, v ktorom sa uvádza jasný záväzok vstúpiť do eurozóny v primeranom a vymedzenom časovom rámci, a predloženie – po konzultácii s Komisiou – dôveryhodného časovo záväzného plánu implementácie konkrétnych prípravných opatrení na úspešné členstvo v eurozóne vrátane krokov na zaistenie plného zosúladenia jeho vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami vyplývajúcimi z práva Únie (vrátane bankovej únie). Článok 3

Štruktúra programu Program pozostáva z týchto nástrojov: a)nástroj na realizáciu reforiem; b)nástroj technickej podpory a c)nástroj konvergencie pre prípravu na členstvo v eurozóne. Článok 4

Všeobecné ciele Program vo všetkých členských štátoch podporuje tieto všeobecné ciele: a)prispieť k riešeniu problémov štrukturálnej povahy spojených s vnútroštátnymi reformami zameranými na zvýšenie výkonnosti národných hospodárstiev, ako aj na podporu odolných hospodárskych a sociálnych štruktúr v členských štátoch, a tým prispievať k súdržnosti, konkurencieschopnosti, produktivite, rastu a zamestnanosti a b)prispieť k posilňovaniu administratívnych kapacít členských štátov vo vzťahu k problémom, ktorým čelia inštitúcie, správa vecí verejných, verejná správa a hospodársky a sociálny sektor.

Článok 5

Špecifické ciele 1.Na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 4 má program špecifické ciele, ktoré sa plnia v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi. 2.Program má tieto špecifické ciele: a)pokiaľ ide o nástroj na realizáciu reforiem, v rámci programu sa členským poskytujú finančné stimuly s cieľom dosiahnuť čiastkové ciele a zámery štrukturálnych reforiem, ako sú stanovené v rámci reformných záväzkov, na ktorých sa členské štáty dohodli s Komisiou; b)pokiaľ ide nástroj technickej podpory, v rámci programu sa podporuje úsilie národných orgánov o zlepšenie ich administratívnych kapacít, pokiaľ ide o koncipovanie, vypracúvanie a implementáciu reforiem, a to aj prostredníctvom výmeny osvedčených postupov, vhodných procesov a metodík a účinnejšieho a efektívnejšieho riadenia ľudských zdrojov; c)pokiaľ ide o nástroj konvergencie pre prípravu na členstvo v eurozóne, v rámci programu sa: i) poskytujú finančné stimuly oprávneným členským štátom s cieľom pomôcť im dosiahnuť čiastkové ciele a zámery reforiem, ktoré sú relevantné v rámci prípravy na členstvo v eurozóne, ako sú stanovené v rámci reformných záväzkov, na ktorých sa členské štáty dohodli s Komisiou, a ii) podporuje úsilie národných orgánov oprávnených členských štátov o zlepšenie ich administratívnych kapacít, pokiaľ ide o koncipovanie, vypracúvanie a implementáciu reforiem relevantných pre prípravu na členstvo v eurozóne, a to aj prostredníctvom výmeny osvedčených postupov, vhodných procesov a metodík a účinnejšieho a efektívnejšieho riadenia ľudských zdrojov. Článok 6

Rozsah pôsobnosti Všeobecné a špecifické ciele stanovené v článkoch 4 a 5 sa týkajú oblastí politiky súvisiacich so súdržnosťou, konkurencieschopnosťou, produktivitou, výskumom a inováciou, inteligentným, udržateľným a inkluzívnym rastom, pracovnými miestami a s investíciami, a to najmä jednej alebo viacerých z týchto oblastí: a)riadenia verejných financií a správy verejných statkov, rozpočtového procesu, riadenia dlhu a správy príjmov a politík zameraných na boj proti daňovým únikom; b)inštitucionálnej reformy a efektívnej a na služby orientovanej verejnej správy a elektronickej verejnej správy, a to prípadne aj zjednodušením pravidiel, účinného právneho štátu, reformy systému justície a posilnenia boja proti podvodom, korupcii a praniu špinavých peňazí; c)podnikateľského prostredie vrátane malých a stredných podnikov, reindustrializácie, rozvoja súkromného sektora, trhov výrobkov a služieb, investícií, verejnej účasti v podnikoch, privatizačných procesov, obchodu a priamych zahraničných investícií, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania, udržateľného rozvoja odvetví a podpory výskumu a inovácie a digitalizácie; d)vzdelávania a odbornej prípravy, politík trhu práce vrátane sociálneho dialógu v záujme vytvárania pracovných miest, digitálnych zručností, boja proti chudobe, podpory sociálneho začlenenia, systémov sociálneho zabezpečenia a sociálnej pomoci, verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti, ako aj súdržnosti, azylu, migrácie a politík v oblasti hraníc; e)politík zameraných na vykonávanie opatrení v oblasti klímy, mobility, podpory energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov, dosiahnutia energetickej diverzifikácie a zaistenia energetickej bezpečnosti, ako aj politík v oblasti poľnohospodárstva, rybárstva a udržateľného rozvoja vidieckych oblastí a f)politík finančného sektora vrátane: podpory finančnej gramotnosti, finančnej stability, prístupu k financovaniu a poskytovania úverov reálnej ekonomike; a získavania, poskytovania a monitorovania kvality údajov a štatistík a ich vykazovania. Článok 7

Rozpočet 1.Finančné krytie na implementáciu programu na obdobie 2021 až 2027 je 25 000 000 000 EUR v bežných cenách. 2.Orientačné rozdelenie sumy uvedenej v odseku 1 je takéto: a)do 22 000 000 000 EUR pre nástroj na realizáciu reforiem;

b)do 840 000 000 EUR pre nástroj technickej podpory; c)do 2 160 000 000 EUR pre nástroj konvergencie, z toho: i) do 2 000 000 000 EUR pre komponent finančnej podpory a ii) do 160 000 000 EUR pre komponent technickej podpory. Ak v rámci nástroja konvergencie členský štát, ktorý nie je členom eurozóny, nepodnikne do 31. decembra 2023 preukázateľné kroky na prijatie jednotnej meny v danom časovom rámci, maximálna suma, ktorá je pre tento členský štát k dispozícii v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie podľa článku 26 sa presunie do nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v prvom pododseku písm. a) tohto odseku. Komisia na tento účel prijme rozhodnutie po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť pripomienky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia svojich záverov. 3.Z finančného krytia programu sa môžu hradiť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré si vyžaduje riadenie programu a dosahovanie jeho cieľov, najmä štúdie, stretnutia expertov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií vrátane nástrojov informačných technológií na úrovni inštitúcií a všetky ďalšie výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisia vynakladá na riadenie programu. Výdavky tiež môžu v rámci každého z troch nástrojov uvedených v článku 3 pokrývať náklady na podporné činnosti, ako je napríklad kontrola kvality a monitorovanie technickej podpory projektov na mieste a náklady na partnerské poradenstvo a expertov na posúdenie a implementáciu štrukturálnych reforiem. 4.Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia môžu byť na základe ich žiadosti presunuté na program. Komisia implementuje tieto zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného článku. Tieto zdroje sa podľa možnosti použijú v prospech dotknutého členského štátu. KAPITOLA II

Nástroj na podporu reforiem Článok 8

Oprávnené reformy V súlade s cieľmi stanovenými v článku 4 písm. a) a článku 5 ods. 2 písm. a) štrukturálnymi reformami oprávnenými na financovanie v rámci programu sú štrukturálne reformy zamerané na riešenie problémov identifikovaných v kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Článok 9

Maximálny finančný príspevok V prílohe I sa stanovuje maximálny finančný príspevok, ktorý je pre každý členský štát k dispozícii z celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a). Tento maximálny finančný príspevok sa vypočíta pre každý členský štát pomocou kritérií a metodiky stanovených v uvedenej prílohe, a to na základe počtu obyvateľov každého členského štátu. Tento maximálny finančný príspevok je k dispozícii na pridelenie, sčasti alebo v plnej výške, každému členskému štátu v každej etape a výzve procesu prideľovania uvedeného v článku 10. Článok 10

Proces prideľovania a výzvy 1.Proces prideľovania maximálneho finančného príspevku, ktorý je k dispozícii pre každý členský štát, uvedeného v článku 9 sa uskutočňuje v rámci etáp a výziev. V každej etape a v rámci každej výzvy môžu členské štáty navrhnúť, aby im bola pridelená suma až do plnej výšky maximálneho finančného príspevku uvedeného v článku 9, na účely plnenia reformných záväzkov v súlade s článkom 11. 2.Na obdobie 20 mesiacov odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia dá Komisia k dispozícii na pridelenie sumu 11 000 000 000 EUR, čo predstavuje 50 % celkového finančného krytia uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a). Každý členský štát môže navrhnúť, aby mu bola pridelená suma až do plnej výšky maximálneho finančného príspevku uvedeného v článku 9, na účely plnenia reformných záväzkov v súlade s článkom 11. 3.Na obdobie, ktoré sa začne po skončení obdobia uvedeného v odseku 2, dá Komisia k dispozícii na pridelenie sumu 11 000 000 000 EUR, čo predstavuje zostávajúcich 50 % celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a), spolu so sumou, ktorá sa nepridelila v súlade s odsekom 2, na základe výziev organizovaných a uverejnených v rámci nástroja na realizáciu reforiem. V rámci prvej výzvy sa pridelí suma 11 000 000 000 EUR. 4.Ak sa po prvej výzve uvedenej v odseku 3 celkové finančné krytie uvedené v článku 7 ods. 2 písm. a), ktoré je k dispozícii, nepridelilo v plnej výške podľa odsekov 2 a 3, Komisia zorganizuje ďalšie výzvy. Na tento účel prijme a uverejní orientačný harmonogram ďalších výziev, ktoré sa majú v danom období zorganizovať, a pri každej výzve uvedie zostávajúcu sumu z celkového finančného krytia uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a). 5.Ak by zostávajúca suma uvedená v odseku 4 nepostačovala na pokrytie finančných príspevkov pre členské štáty, ktoré predložili návrhy v rámci výzvy, stanovených v súlade článkom 12, prídely pre dotknuté členské štáty sa pomerne upravia podľa metódy stanovenej v prílohe I. Článok 11

Návrh reformných záväzkov

1.Členský štát, ktorý má záujem o podporu z nástroja na realizáciu reforiem, predloží návrh reformných záväzkov Komisii. V uvedenom návrhu sa stanoví podrobný súbor opatrení na implementáciu štrukturálnych reforiem v nadväznosti na problémy identifikované v procese európskeho semestra a zahrnú sa doň čiastkové ciele, zámery a harmonogram implementácie reforiem počas obdobia maximálne troch rokov. 2.Dotknutý členský štát predloží návrh reformných záväzkov spolu so svojím národným programom reforiem vo forme samostatnej prílohy. Táto samostatná príloha sa môže predložiť spolu s národným programom reforiem alebo v inom čase. 3.Návrh reformných záväzkov musí byť riadne odôvodnený a opodstatnený. Uvádzajú sa v ňom najmä tieto prvky: a) povaha a význam navrhnutých štrukturálnych reforiem v kontexte problémov identifikovaných v rámci európskeho semestra; b) očakávané hospodárske a sociálne vplyvy reformy v dotknutom členskom štáte a, ak je to možné, aj účinky presahovania do iných členských štátov; c) sprievodné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné; d) prípadné investičné náklady súvisiace s reformami vrátane informácií o existujúcom alebo plánovanom financovaní týchto nákladov zo strany Únie; e) vnútorné mechanizmy na účinné plnenie reformných záväzkov dotknutým členským štátom vrátane čiastkových cieľov a zámerov, ako aj súvisiacich ukazovateľov a f) akékoľvek iné relevantné informácie. 4.V kontexte snáh o prípravu kvalitných návrhov reformných záväzkov môže Komisia zorganizovať partnerské poradenstvo, aby žiadajúcim členským štátom umožnila využiť skúsenosti iných členských štátov. 5.Komisia pri posudzovaní návrhu reformných záväzkov koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie. Dotknutý členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže návrh pred jeho oficiálnym predložením upraviť. 6.Pri posudzovaní návrhu reformných záväzkov a pri stanovovaní sumy, ktorá sa má prideliť dotknutému členskému štátu, Komisia zohľadní odôvodnenie a prvky poskytnuté dotknutým členským štátom, ako sa uvádza v odseku 3, a akékoľvek ďalšie relevantné informácie. 7.Komisia posúdi povahu a význam návrhu reformných záväzkov a na tento účel zohľadní tieto kritériá: a) či reformné záväzky: i) podľa očakávaní budú účinne riešiť problémy identifikované v kontexte európskeho semestra, konkrétne: – v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a iných príslušných dokumentoch európskeho semestra, ktoré oficiálne prijala Komisia, alebo – prípadne v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011; ii) predstavujú komplexný balík reforiem; iii) podľa očakávaní posilnia výkonnosť a odolnosť hospodárstva dotknutého členského štátu; iv) podľa očakávaní vďaka svojej implementácii budú viesť k dosiahnutiu trvalého účinku v danom členskom štáte, prípadne v podobe posilnenia inštitucionálnych a administratívnych kapacít dotknutého členského štátu a

b) či vnútorné mechanizmy, ktoré navrhli členské štáty, podľa očakávaní zabezpečia účinné splnenie reformných záväzkov počas obdobia maximálne troch rokov vrátane navrhovaných čiastkových cieľov a zámerov a súvisiacich ukazovateľov. Kritériá posudzovania uvedené v tomto odseku sa uplatňujú v súlade s usmerneniami stanovenými v prílohe II. 8.Komisii na účely posúdenia návrhov reformných záväzkov predložených členskými štátmi môžu pomáhať experti. 9.Výbor pre hospodársku politiku zriadený rozhodnutím Rady 2000/604/ES o zložení a stanovách Výboru pre hospodársku politiku môže poskytnúť svoje stanovisko k návrhom reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty. Článok 12

Rozhodnutie Komisie 1.Komisia prijme rozhodnutie do štyroch mesiacov od oficiálneho predloženia návrhu členským štátom prostredníctvom vykonávacieho aktu. Ak Komisia vydá kladné posúdenie návrhu reformných záväzkov, ktorý predložil členský štát, v uvedenom rozhodnutí sa stanovia reformné záväzky, ktoré má členský štát splniť, vrátane čiastkových cieľov a zámerov a finančného príspevku prideleného v súlade s článkom 10. Finančný príspevok dopĺňa iné opatrenia alebo operácie podporované z fondov Únie podľa článku 33. 2.Finančný príspevok uvedený v odseku 1 sa stanoví s ohľadom na povahu a význam reforiem navrhnutých dotknutým členským štátom, ako sa posúdili na základe kritérií stanovených v článku 11 ods. 7, a to na základe usmernení stanovených v prílohe II a v súlade s týmito kritériami: a)ak návrh reformných záväzkov, ktorý predložil dotknutý členský štát, spĺňa kritériá stanovené v článku 11 ods. 7 v plnej miere, reformné záväzky sa považujú za „zásadné“ a dotknutému členskému štátu sa pridelí celá suma maximálneho finančného príspevku uvedeného v článku 9; b)ak návrh reformných záväzkov, ktorý predložil dotknutý členský štát, spĺňa kritériá stanovené v článku 11 ods. 7 uspokojivo, reformné záväzky sa považujú za „významné“ a dotknutému členskému štátu sa pridelí polovica maximálneho finančného príspevku uvedeného v článku 9 a c)ak návrh reformných záväzkov, ktorý predložil dotknutý členský štát, nespĺňa uspokojivo kritériá stanovené v článku 11 ods. 7, dotknutému členskému štátu sa nepridelí žiaden finančný príspevok. 3.Rozhodnutím uvedeným v odseku 1 sa stanoví finančný príspevok, ktorý sa vyplatí v jednej splátke po tom, ako členský štát uspokojivo splní všetky čiastkové ciele a zámery určené v súvislosti s plnením každého reformného záväzku. V rozhodnutí sa stanoví obdobie na splnenie reformných záväzkov, ktorého dĺžka nepresiahne tri roky odo dňa prijatia rozhodnutia. Stanovia sa v ňom tiež: podrobné mechanizmy a harmonogram plnenia reformných záväzkov a podávania správ o ich plnení dotknu