OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Posilnené partnerstvo v oblasti Európskeho výskumného priestoru pre excelentnosť a rast /* COM/2012/0392 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Posilnené partnerstvo v oblasti Európskeho výskumného priestoru pre excelentnosť a rast (Text s významom pre EHP) 1. EVP v nových ekonomických a politických súvislostiach Zlepšenie výsledkov európskeho výskumu s cieľom podporiť rast a vytváranie pracovných miest Poznatky sú menou nového hospodárstva. Výskum a inovácie na špičkovej svetovej úrovni opierajúce sa o silnú verejnú vedeckú základňu sú preto rozhodujúcim prvkom dosiahnutia oživenia hospodárstva a zaistenia postavenia Európy v novo vznikajúcom celosvetovom poriadku. Priame zahraničné investície do výskumu a vývoja v EÚ ďalej plynú, čo je v protiklade k trendu znižovania celkových zahraničných investícií[1]. Z ukazovateľov vedeckej kvality, excelentnosti a vplyvu však vyplýva, že postavenie EÚ na celosvetovej úrovni slabne a že z nej odchádzajú talentovaní vedci. Komisia navrhla zvýšiť rozpočet EÚ na výskum a vývoj na 80 miliárd EUR pre Horizont 2020 a členské štáty sa zaviazali splniť cieľ EÚ, ktorým je investovať do roku 2020 priemerne 3 % HDP EÚ do výskumu. Aby však bola návratnosť týchto investícií čo najvyššia, musí Európa zvýšiť účinnosť, efektívnosť a excelentnosť svojho verejného výskumného systému. Preto je Európsky výskumný priestor (EVP) ťažiskom stratégie Európa 2020 a jej hlavnej politickej iniciatívy Inovácia v Únii[2] a preto Európska rada vyzvala na dokončenie EVP do roku 2014[3]. Cieľom Inovácie v Únii je zabezpečiť, aby nové výrobky a služby náročné na poznatky podstatne prispievali k rastu a vytváraniu pracovných miest, pričom je pre dosiahnutie tohto cieľa rozhodujúca vedecká základňa na skutočne svetovej úrovni. Hlavným cieľom EVP je aj obmedziť únik mozgov, najmä zo slabších regiónov, ako aj veľké regionálne rozdiely vo výsledkoch v oblasti výskumu a inovácií a zamerať sa na dosahovanie excelentnosti v Únii prostredníctvom inteligentnej špecializácie. Ako sa uvádza v návrhu Komisie o Horizonte 2020, toto všetko sa musí dosiahnuť prostredníctvom pravidiel a postupov, ktoré sú z hľadiska používateľa čo najjednoduchšie. Definícia EVP – otvorenie a prepojenie výskumných systémov EÚ EVP sa zakladá na 27 vnútroštátnych výskumných systémoch členských štátov financovaných z vnútroštátnych daňových príjmov. Tieto systémy sa budú od seba aj naďalej odlišovať, pokiaľ to bude v prospech EÚ a jednotlivých členských štátov, pričom Európa bude môcť využívať svoju vedeckú, kultúrnu a geografickú rozmanitosť. Je nevyhnutné, aby členské štáty a regióny v súlade s inteligentnou špecializáciou budovali svoje vlastné výskumné systémy na základe svojich vlastných silných stránok. Aby sa však podarilo vytvoriť celosvetovo konkurencieschopný EVP, ktorý zabezpečí Európe vedúce postavenie pri riešení veľkých výziev a na ktorom sa budú podieľať všetky členské štáty, musia byť vnútroštátne systémy navzájom a voči celému svetu otvorenejšie, prepojenejšie a interoperabilnejšie. Posilní sa tak súťaž a spolupráca. Súťaž zaisťuje prideľovanie finančných prostriedkov najlepším výskumným pracovníkom a výskumným tímom, zatiaľ čo spolupráca umožňuje spoločnú činnosť najbystrejších mozgov s cieľom rýchlejšie dosiahnuť zásadné objavy potrebné na riešenie veľkých výziev (starnúce obyvateľstvo, energetická bezpečnosť, mobilita, degradácia životného prostredia atď.) a zabraňuje zbytočnej duplicite výskumu v jednotlivých členských štátoch a investícií do infraštruktúry. Vzhľadom na otvorené inovácie a neustále rozširovanie spolupráce v oblasti vedy znamená dokončenie EVP aj uplatnenie „piatej slobody“[4] – voľného pohybu výskumných pracovníkov a vedeckých poznatkov a to aj digitálnym spôsobom[5]. Toto vymedzenie pojmu EVP vychádza z Lisabonskej zmluvy[6] a záverov Európskej rady: jednotný výskumný priestor otvorený svetu založený na vnútornom trhu, v ktorom sa voľne pohybujú vedci, vedecké poznatky a technológie a prostredníctvom ktorého Únia a jej členské štáty posilňujú svoje vedecké a technologické základne, ako aj svoju konkurencieschopnosť a svoju schopnosť kolektívne riešiť závažné výzvy. Priority EVP Priority EVP stanovené na základe analýzy silných a slabých stránok európskych výskumných systémov[7] a celkového cieľa trvalého viditeľného zlepšenia dosahovaných výsledkov a efektívnosti európskeho výskumu do roku 2014: · Efektívnejšie vnútroštátne výskumné systémy – vrátane posilnenia súťaže v rámci jednotlivých členských štátov a zachovania alebo zvýšenia úrovne investícií do výskumu · Optimálna nadnárodná spolupráca a hospodárska súťaž – stanovenie a plnenie spoločných výskumných agend týkajúcich sa veľkých výziev, zvyšovanie kvality prostredníctvom celoeurópskej otvorenej súťaže a budovanie a efektívna prevádzka kľúčových výskumných infraštruktúr na celoeurópskom základe · Otvorený pracovný trh pre výskumných pracovníkov – zabezpečenie odstránenia prekážok mobility, odbornej prípravy a atraktívnej kariéry výskumných pracovníkov · Rodová rovnosť a uplatňovanie rodového hľadiska v oblasti výskumu – koniec plytvania talentom, ktoré si nemôžeme dovoliť, ako aj diverzifikácia názorov a prístupov v oblasti výskumu a podpora excelentnosti · Optimálny výmena vedeckých poznatkov, prístup k nim a ich prenos a to aj prostredníctvom digitálneho EVP – zaručenie prístupu k poznatkom a ich využívania pre všetkých Dokončenie EVP so sebou prinesie zvýšenie účinnosti, kvality a vplyvu a nové príležitosti pre všetky členské štáty. Členské štáty, ktoré dosahujú v tejto oblasti menšie úspechy, pritom majú príležitosť prevziať zodpovednosť za reformu svojich výskumných systémov, riadenie procesu inteligentnej špecializácie a pomoc pri zmierňovaní rozdielov v oblasti inovácií. Horizont 2020 a štrukturálne fondy tomu budú pomáhať. Vonkajší rozmer je nevyhnutnou a neoddeliteľnou súčasťou EVP zasahujúcou všetky oblasti. V priebehu roka 2012 sa stane jednou z tém osobitného oznámenia o strategickom prístupe k prehlbovaniu a cielenej orientácii medzinárodnej spolupráce EÚ v oblasti výskumu a inovácií. Súčasný stav EVP nezačína z ničoho. EÚ, členské štáty, iné zúčastnené krajiny a zainteresované strany dosiahli od roku 2000 podstatný pokrok. Príklady pokroku dosiahnutého pri budovaní EVP Rámcové programy, ktoré sa postupne realizovali, prispeli k EVP prostredníctvom priamych[8] a nepriamych opatrení vrátane významných iniciatív Komisie: · Európska rada pre výskum s celoeurópskou súťažou o excelentnosť v oblasti hraničného výskumu · Činnosti ERA-NET v oblasti koordinácie európskych, vnútroštátnych a regionálnych výskumných programov (napr. E-Rare koordinuje približne polovicu výskumu zriedkavých chorôb v Európe) · Iniciatívy na základe článku 185 spájajúce úsilie EÚ, jednotlivých členských štátov a regiónov do jednotných európskych programov (napr. metrologická iniciatíva EMRP zhromažďujúca 44 % zdrojov z celej EÚ určených pre oblasť vedy o meraní) · Akcie Marie Curie, ktoré umožnili mobilitu viac ako 60 000 výskumných pracovníkov Iniciatívy, na čele ktorých stoja členské štáty: · Kroky zamerané na koordináciu politiky v oblasti výskumných infraštruktúr, napr. zriadenie Európskeho strategického fóra o výskumných infraštruktúrach (ESFRI), ktorého výsledkom je úplne prvý Európsky plán výskumných infraštruktúr[9] a dve európske výskumné infraštruktúry, ktoré získali[10] štatút Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC[11]), a mnohé ďalšie, pričom mnohé ďalšie sa práve podnikajú alebo pripravujú[12] · Spoločná tvorba programov[13] na riešenie veľkých výziev, ktorá naberá rýchlosť a politické odhodlanie – napr. dohoda členských štátov z roku 2010 o usmerneniach pre rámcové podmienky tvorby spoločných programov v oblasti výskumu[14] – osobitným prípadom je Európska aliancia pre energetický výskum, ktorá vykonáva celoeurópske výskumné programy v rámci plánu SET[15] · Európske partnerstvo pre výskumných pracovníkov[16] vedúce k lepšiemu riadeniu kariéry v oblasti výskumu v čoraz vyššom počte inštitúcií – podporilo sa ním uplatňovanie Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov[17], ktoré navrhla Komisia (charta a kódex), pričom niektoré členské štáty ich transponovali do svojich vnútroštátnych kontextov a vytvorili podporné rámce[18] s pozoruhodnými výsledkami · Spoločná činnosť týkajúca sa prenosu poznatkov[19], ktorá prispela k zabezpečeniu toho, aby členské štáty prijali politiky v oblasti šírenia poznatkov Znalostné a inovačné spoločenstvá Európskeho inovačného a technologického inštitútu prispievajú k vytváraniu celoeurópskych partnerstiev v oblasti výskumu, inovácií a vzdelávania – majú sa stať súčasťou Horizontu 2020 V jednotlivých dimenziách EVP a členských štátoch však pokrok nebol rovnaký. Zatiaľ čo výskumné infraštruktúry využívali napríklad kombináciu strategického orgánu, plánu a nariadenia, spoločná tvorba programov zostáva pomalá a optimálne úrovne súťaže sa nedosiahli. Osobitne nápadné sú aj rozdiely medzi pokročilejšími a zaostávajúcimi členskými štátmi v postupoch šírenia poznatkov a kariérnych podmienkach a vyhliadkach v oblasti výskumu. 2. Pragmatický prístup k dokončeniu EVP do roku 2014 – zodpovednosť a činnosti Vzhľadom na časové obmedzenia je najefektívnejším a najpragmatickejším prístupom k dodržaniu lehoty stanovenej na rok 2014 posilnené partnerstvo v oblasti EVP – bližšie, širšie a účinnejšie ako v súčasnosti – medzi členskými štátmi, Komisiou a zainteresovanými výskumnými organizáciami[20]. To znamená doplniť primárne partnerstvo v oblasti EVP medzi členskými štátmi a Komisiou podľa potreby systematickou účasťou zainteresovaných organizácií, napr. Science Europe (združujúca organizácie financujúce výskum a výskumné organizácie). Jasne určená úloha zainteresovaných výskumných organizácií je nová a dôležitá. Je v súlade s ich želaniami, reakciami na verejné konzultácie o EVP a opakovanými výzvami Rady[21]. Vychádza z predchádzajúcich iniciatív zainteresovaných strán, napr. plánu EVP, ktorý vypracovala Európska nadácia pre vedu (ENV)/Európske združenie predsedov organizácií financovania a výskumných organizácií (EUROHORC)[22], a série neformálnych trojstranných sympózií[23] za účasti zástupcov členských štátov na vysokej úrovni, organizácií financovania výskumu a Komisie, ktoré organizoval EUROHORC a neskôr Science Europe. Prístup sa zameriava na hlavné priority a je založený na zodpovednosti a činnostiach, pričom všetky strany musia v rámci svojich právomocí prispievať ku konkrétnym zlepšeniam výskumného systému EÚ. Reformy a činnosti, ktoré sa majú vykonať do roku 2014, rozdelené podľa jednotlivých priorít: 2.1. Efektívnejšie vnútroštátne výskumné systémy Pre získanie maximálnej hodnoty z verejných financií investovaných do výskumu je rozhodujúca otvorená súťaž na vnútroštátnej úrovni. K najlepším postupom, ktoré by všetky členské štáty mali v tejto súvislosti uplatňovať, patrí: · Prideľovanie finančných prostriedkov prostredníctvom otvorených výziev na predloženie návrhov vyhodnocovaných komisiami zloženými z nezávislých špičkových domácich a zahraničných expertov (partnerské hodnotenie[24]) – toto podnieti výskumných pracovníkov, aby dosahovali výsledky, ktoré budú konkurencieschopné na medzinárodnej úrovni. · Posudzovanie kvality výskumných organizácií a tímov a ich výstupov ako základ rozhodnutí inštitúcií o financovaní – partnerské hodnotenie môže byť súčasťou takéhoto posudzovania a z dlhodobého hľadiska môže viesť k organizačným zmenám. Zatiaľ čo vyváženosť týchto dvoch prístupov sa môže meniť, mali by byť základom rozhodnutí o financovaní výskumu vo všetkých členských štátoch, aby sa odstránili rozdiely v dosiahnutých výsledkoch v rámci EÚ. Členské štáty sa vyzývajú, aby · zaviedli alebo zintenzívnili financovanie na základe súťaže prostredníctvom výziev na predloženie návrhov a posudzovania inštitúciami ako hlavných spôsobov prideľovania verejných finančných prostriedkov na výskum a inovácie a aby pritom v prípade potreby vykonali legislatívne reformy; · zaistili uplatňovanie základných zásad medzinárodného partnerského hodnotenia všetkými verejnými subjektmi. Komisia · podporí vzájomné vzdelávanie a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi týkajúcich sa odstránenia vnútroštátnych právnych a iných prekážok, ktoré bránia EVP pri plnení priorít uvedených v tomto oznámení; · podporí členské štáty a regióny v súlade s cieľmi politiky súdržnosti prostredníctvom platformy inteligentnej špecializácie pri využívaní štrukturálnych fondov na budovanie výskumných kapacít a tvorbu stratégií inteligentnej špecializácie vrátane podpory spoločných výskumných programov; · podporí katedry EVP zamerané na podporu štrukturálnych zmien v inštitúciách s cieľom zvýšiť ich kvalitu výskumu na medzinárodnú úroveň excelentnosti. 2.2. Optimálna nadnárodná spolupráca a súťaž Spoločné riešenie veľkých výziev EÚ musí urýchlene a jednotne konať, aby vyvinula všetko úsilie a dosiahla taký vplyv, ktorý je potrebný na riešenie veľkých výziev s obmedzenými verejnými finančnými prostriedkami, ktoré má k dispozícii. Strategické výskumné agendy vypracované v rámci iniciatív spoločnej tvorby programov sú dôkazom odhodlania členských štátov riešiť veľké výzvy, ako sa požaduje v Lundskom vyhlásení z roku 2009[25] a k čomu vyzýva Rada[26]. Spoločnou tvorbou programov sa môže takisto upevniť spolupráca s medzinárodnými partnermi. Jej uplatňovanie však dodnes nie je uspokojivé. Ide o to, aby sa umožnil nadnárodný výskum a inovácie využitím synergií medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými programami so strategickým zosúladením rôznych zdrojov vnútroštátnych a iných finančných prostriedkov na úrovni EÚ namiesto cezhraničného financovania samého osebe. Úroveň zosúladenia je v súčasnosti príliš nízka na to, aby mohla rozhodujúco čeliť veľkým a zložitým výzvam[27]. Je to čiastočne spôsobené rozdielmi medzi vnútroštátnymi pravidlami financovania a výberovými konaniami, ale je to aj otázkou politickej vôle. Všetkým členským štátom sa musia vytvoriť podmienky na to, aby mohli využívať posilnenú cezhraničnú spoluprácu a hospodársku súťaž, prostredníctvom: – stanovenia spoločných priorít a spoločných výskumných agend vychádzajúcich z iniciatív spoločnej tvorby programov a z výsledkov strategických pokrokových činností; – plnenia spoločných výskumných agend, ak je to možné, prostredníctvom spoločných výziev alebo aspoň zladením výziev medzi členskými štátmi založených na spoločných medzinárodných partnerských hodnoteniach poskytujúcich porovnateľné výsledky pre všetky návrhy. Zabezpečila by sa tak celoeurópska súťaž, ktorej výhody už vo veľkej miere uznali členské štáty (takmer všetky sa často zúčastňujú na spoločných výzvach v rámci ERA-NET a niektoré z nich si práve z tohto dôvodu volia cestu poskytovania vnútroštátnych finančných prostriedkov výskumným pracovníkom na rezervnom zozname ERC). Prostredníctvom toho by sa dali aj presne určiť silné a slabé stránky jednotlivých členských štátov v každej oblasti v celej EÚ a tak by sa členským štátom pomohlo pri rozhodovaní o špecializácii. – Prostredníctvom spoločného vykonávania a/alebo financovania výziev a projektov vychádzajúcich z doteraz nazbieraných skúseností a ustanovení o verejných partnerstvách v Horizonte 2020. Toto si vyžaduje, aby boli pravidlá vnútroštátneho financovania kompatibilné a aby sa zblížili do spoločných európskych noriem. Spoločné výskumné agendy by sa mali v prípade potreby realizovať v spolupráci s krajinami mimo EÚ. Členské štáty sa vyzývajú, aby · zvýšili úsilie pri plnení spoločných výskumných agend riešiacich veľké výzvy prostredníctvom výmeny informácií o činnostiach v dohodnutých prioritných oblastiach a zabezpečenia toho, aby sa v týchto oblastiach vyčlenili primerané vnútroštátne finančné prostriedky, aby sa strategicky zosúladili na európskej úrovni a aby sa vykonalo spoločné vyhodnotenie ex post; · zabezpečili vzájomné uznávanie vyhodnotenia, ktoré zodpovedá medzinárodným normám partnerského hodnotenia, ako základu pre rozhodnutia o vnútroštátnom financovaní; · odstránili právne a iné prekážky cezhraničnej interoperability vnútroštátnych programov s cieľom povoliť spoločné financovanie činností vrátane spolupráce s krajinami mimo EÚ podľa potreby. Zainteresované organizácie v oblasti výskumu sa vyzývajú, aby · sa dohodli na spoločných zásadách financovania – oprávnených nákladoch, požiadavkách na podávanie správ atď. s cieľom, aby boli vnútroštátne výskumné programy kompatibilné, interoperabilné (cezhranične) a jednoduchšie pre výskumných pracovníkov; · ďalej rozvíjali a zavádzali modely cezhraničnej spolupráce, ktorými sú model zodpovednej agentúry (Lead Agency), model peňazí idúcich za spoluprácou (Money-Follows-Cooperation Line), model peňazí idúcich za výskumnými pracovníkmi (Money-Follows-Researcher) a iné; · riadili využívanie zladených výziev s pokiaľ možno jednotným spoločným medzinárodným partnerským vyhodnocovaním návrhov ako základ rozhodnutí o financovaní. Komisia · bude pokračovať vo verejných partnerstvách, stimulovať ich a zúčastňovať sa na nich s cieľom riešiť veľké výzvy, ako sa uvádza v oznámení o partnerstve v oblasti vedy a inovácií[28], zvýšiť príspevky členských štátov a zabezpečiť úzku koordináciu s príslušnými činnosťami v rámci Horizontu 2020; · bude na základe informácií od členských štátov mapovať činnosti v dohodnutých prioritných oblastiach s cieľom určiť silné a slabé stránky, rozdiely a rovnaké činnosti; · podporí členské štáty a organizácie financujúce výskum pri vykonávaní spoločných medzinárodných partnerských vyhodnocovaní a stanovovaní spoločných noriem financovania – napr. prostredníctvom označenia ERA, ktorým sa uznávajú najlepšie postupy v cezhraničnom výskume; Efektívne investície do výskumných infraštruktúr a ich využívanie Excelentný výskum závisí od zariadení a výskumných infraštruktúr vrátane elektronických infraštruktúr založených na IKT na svetovej úrovni. Takéto výskumné infraštruktúry priťahujú talenty a podnecujú inovácie a podnikateľské príležitosti. Elektronické výskumné infraštruktúry predovšetkým umožňujú čoraz väčšmi prevládajúci výskum náročný na výmenu údajov tímov, ktoré sa nachádzajú na rôznych miestach vo svete (elektronická veda). Výzvy predstavuje zabezpečenie toho, aby sa členské štáty zaviazali k plneniu plánu ESFRI, dosiahnutia maximálnej návratnosti investícií na všetkých úrovniach, prekonania prekážok pri budovaní a prevádzke a zabezpečenia otvoreného prístupu pre výskumných pracovníkov k výskumným infraštruktúram v celej Európe. Iniciatíva Inovácia v Únii obsahuje záväzok dokončenia alebo začatia výstavby 60 % prioritných výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu uvedených v pláne ESFRI. Vyžaduje si to investície, ktoré prekračujú prostriedky jednotlivých krajín. Preto je potrebné zhromaždiť finančné prostriedky regiónov, štátov a Európskej únie, najmä v prípade výskumných infraštruktúr ERIC, vrátane rozdelených zariadení, ktoré si vyžadujú účasť čo najväčšieho počtu krajín so štátnymi a regionálnymi kapacitami na svetovej úrovni. Pre veľa nových európskych výskumných infraštruktúr sú prínosom medzinárodní partneri alebo sú tieto infraštruktúry európskymi časťami celosvetových sietí. Je veľmi dôležité zabezpečiť kontrolu a riadenie celosvetových projektov. Skupina najvyspelejších ekonomík (G20) rieši tieto otázky za aktívnej účasti Komisie. Členské štáty sa vyzývajú, aby · potvrdili finančné záväzky týkajúce sa budovania a prevádzky výskumných infraštruktúr plánu ESFRI a celosvetových, vnútroštátnych a regionálnych výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu, najmä v rámci vypracúvania vnútroštátnych plánov a budúcich programov štrukturálnych fondov; · odstránili právne a iné prekážky cezhraničného prístupu k výskumným infraštruktúram. Komisia · podporí prostredníctvom Horizontu 2020 prístup k výskumným infraštruktúram, ako aj prebiehajúcu celkovú integráciu výskumných infraštruktúr EÚ, najmä tých, ktoré získali štatút ERIC; · bude členské štáty povzbudzovať, aby zosúlaďovali plány týkajúce sa výskumných infraštruktúr s plánom ESFRI a stratégiami inteligentnej špecializácie výskumu a programov v oblasti inovácií spolufinancovaných štrukturálnymi fondmi, čím sa posilnia možnosti menej zvýhodnených regiónov stať sa lokalitou pre výskumné infraštruktúry celoeurópskeho a medzinárodného záujmu a zúčastňovať sa na nich; · podporí programy odbornej prípravy na riadenie takýchto výskumných infraštruktúr; · vypracuje v spolupráci s ESFRI, e-IRG[29] a ďalšími zainteresovanými stranami chartu prístupu, ktorá bude obsahovať spoločné normy a harmonizované pravidlá prístupu k výskumným infraštruktúram a podmienky ich využívania ; · bude spolupracovať s ESFRI pri stanovovaní priorít plnenia plánu ESFRI a pri vydávaní odporúčaní a usmernení členským štátom týkajúcich sa prekonávania právnych, finančných alebo technických prekážok plnenia; · stanoví spolu s ESFRI, e-IRG a ďalšími zainteresovanými stranami spoločné zásady vyhodnocovania, kritériá posudzovania vplyvu a monitorovacie nástroje, ktoré sa môžu používať v rámci regionálnych, vnútroštátnych a európskych programov na pomoc pri zlučovaní finančných prostriedkov z rôznych zdrojov; · bude s e-IRG spolupracovať pri podpore zosúlaďovania prístupov EÚ a členských štátov k vytváraniu a využívaniu výskumných infraštruktúr. 2.3. Otvorený trh práce pre výskumných pracovníkov Zatiaľ čo mobilita výskumných pracovníkov[30] prispieva k dosahovaniu excelentnosti, vytvoreniu skutočného európskeho trhu práce v oblasti výskumu[31] bránia viaceré prekážky. Jednou z najväčších prekážok je netransparentný a neotvorený nábor výskumných pracovníkov[32], ktorý sa nezakladá na zásluhách, čo spôsobuje, že kariéra v oblasti výskumu nie je príliš atraktívna, a zabraňuje mobilite, rodovej rovnosti a dobrým výsledkom výskumu. Mobilitu by uľahčilo poskytovanie prístupu k vnútroštátnym grantom osobám, ktoré nie sú príslušníkmi daného štátu alebo v ňom nemajú trvalý pobyt, a umožnenie ich prenosu za hranice[33]. V niektorých prípadoch tomu bránia právne a administratívne prekážky. Iniciatívy ako napríklad „peniaze idú za výskumným pracovníkom“[34] ukazujú, ako sa takéto prekážky dajú odstrániť a ako môžu členské štáty a výskumné organizácie zaisťovať prístup k vnútroštátnym grantom a ich prenosnosť a rešpektovať pritom záujmy všetkých strán. Medzi ďalšie prekážky patria politiky v oblasti ľudských zdrojov, ktorých výsledkom sú nepriaznivé kariérne vyhliadky pre mladých výskumných pracovníkov, neadekvátne postupy v oblasti rodovej rovnosti, prekážky v oblasti sociálneho zabezpečenia a nedostatočná mobilita medzi akademickým a podnikateľským prostredím, pričom iba jeden zo šiestich akademických výskumných pracovníkov má skúsenosti zo súkromného sektora[35]. Prekážky existujú aj naďalej pri spravodlivom uznávaní vysokoškolských diplomov. Členské štáty sa vyzývajú, aby · odstránili právne a iné prekážky vykonávania otvoreného a transparentného náboru výskumných pracovníkov, ktorý sa zakladá na zásluhách; · odstránili právne a iné prekážky brániace cezhraničnému prístupu k vnútroštátnym grantom a ich prenosnosti; · podporili vyhlásenie o záväzku[36] poskytovať jednotlivým výskumným pracovníkom koordinované informácie a služby podľa ich potreby prostredníctvom celoeurópskej siete EURAXESS[37]; · podporili vypracovanie a realizáciu štruktúrovaných inovačných programov odbornej prípravy doktorandov pri uplatnení zásad inovačnej odbornej prípravy doktorandov[38]; · vytvorili rámec[39] umožňujúci plnenie stratégie v oblasti ľudských zdrojov týkajúcej sa výskumných pracovníkov zahŕňajúcej chartu a kódex[40]. Zainteresované organizácie v oblasti výskumu sa vyzývajú, aby · uverejňovali všetky voľné miesta na portáli EURAXESS Jobs s použitím spoločných profilov vytvorených v európskom rámci pre kariéry vo výskume[41]; · obsadzovali pracovné miesta vo výskume otvorenými a transparentnými postupmi náboru založenými na zásluhách proporčne k úrovni pracovného miesta v súlade so základnými zásadami charty a kódexu a vrátane občanov štátov mimo EÚ; · vypracovali stratégie podpory kariérneho rastu výskumných pracovníkov v súlade so stratégiou v oblasti ľudských zdrojov týkajúcou sa výskumných pracovníkov; · stanovili a uplatňovali zásady možnosti prístupu k vnútroštátnym grantom a ich prenosu; · poskytovali štruktúrovanú odbornú prípravu doktorandov založenú na zásadách inovačnej odbornej prípravy doktorandov; · vypracovávali a realizovali štruktúrované programy s cieľom zvýšiť mobilitu medzi priemyslom a akademickou obcou[42]. · Komisia · bude posilňovať spoluprácu a koordináciu v rámci siete EURAXESS, aby výskumní pracovníci mali prostredníctvom nej prístup k pomoci podľa svojich potrieb; · podporí zriadenie európskeho akreditačného mechanizmu riadenia ľudských zdrojov založeného na charte a kódexe na univerzitách a vo výskumných inštitúciách financovaných z verejných zdrojov; · bude podporovať prácu „prieskumnej skupiny“ krajín zameranej na dosiahnutie automatického uznávania porovnateľného vysokoškolského vzdelania[43]; · prijme iniciatívy na riešenie prekážok v oblasti sociálneho zabezpečenia výskumných pracovníkov v EÚ a bude ďalej uľahčovať vstup výskumných pracovníkov, ktorí sú príslušníkmi tretích krajín, do EÚ a ich pobyt v nej prostredníctvom: – objasnenia pravidiel koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia týkajúcich sa skupín pracovníkov s vysokou úrovňou mobility v rámci EÚ vrátane výskumných pracovníkov formou oznámenia; – opätovného začiatku práce na smernici o prenosnosti dôchodkov, v ktorej sa stanovia minimálne normy na nadobudnutie a zachovanie práv na doplnkový dôchodok[44]; – podpory zainteresovaných strán pri zriaďovaní celoeurópskeho(-ych) doplnkového(-ých) dôchodkového(-ých) fondu(-ov) pre výskumných pracovníkov; – revízie smernice 2005/71/ES o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu. 2.4. Rodová rovnosť a uplatňovanie rodového hľadiska v oblasti výskumu Napriek stratégiám EÚ a jednotlivých členských štátov v oblasti rodovej rovnosti trpí európsky výskum stále značnou stratou a neúčinným využívaním vzdelaných žien. Ročný nárast počtu výskumných pracovníčok je nižší než polovica ročného množstva študentiek, ktoré získali titul PhD, a príliš málo žien je na vedúcich pozíciách alebo sa podieľa na rozhodovaní. V roku 2005 stanovila Rada cieľ 25 % podielu žien na vedúcich pozíciách v oblasti výskumu vo verejnom sektore, no v roku 2009 stálo na čele vysokoškolských vzdelávacích inštitúcií iba 13 % žien[45]. Začleňovanie rodovej otázky do koncipovania, vyhodnocovania a vykonávania výskumu je takisto ešte stále veľmi obmedzené. Výzvou je dosiahnuť zlepšenie vo všetkých uvedených bodoch s cieľom zvýšiť kvalitu a relevantnosť výskumu. Komisia sa už zaviazala, že zabezpečí 40 % podiel tohto nedostatočne zastúpeného pohlavia vo všetkých svojich expertných skupinách, komisiách a výboroch, a osobitne sa o to bude snažiť v rámci Horizontu 2020. Členské štáty sa vyzývajú, aby · vytvorili právne a politické podmienky a poskytli stimuly na – odstránenie právnych a iných prekážok náboru, udržania a kariérneho rastu výskumných pracovníčok pri plnom dodržiavaní právnych predpisov EÚ týkajúcich sa rodovej rovnosti[46]; – riešenie rodovej nerovnováhy pri rozhodovaní; – posilnenie rodovej otázky vo výskumných programoch; · vstupovali do partnerstiev s agentúrami pre financovanie, výskumnými organizáciami a univerzitami s cieľom podporiť kultúrnu a inštitucionálnu zmenu – charty, dohody o výsledkoch, ocenenia; · zabezpečili aspoň 40 % účasť nedostatočne zastúpeného pohlavia vo výboroch, ktoré sa zúčastňujú na nábore/kariérnom raste a na vypracovávaní a vyhodnocovaní výskumných programov. Zainteresované výskumné organizácie sa vyzývajú, aby · uskutočnili inštitucionálnu zmenu súvisiacu s riadením ľudských zdrojov, financovaním, rozhodovaním a výskumnými programami prostredníctvom plánov rodovej rovnosti, ktorých cieľom bude – vykonávať posúdenie vplyvu/audity procedúr a postupov s cieľom určiť rodovú nerovnosť; – uplatňovať inovačné stratégie na nápravu akejkoľvek nerovnosti; – stanovovať ciele a monitorovať pokrok prostredníctvom ukazovateľov. Komisia · podporí rodovú rovnosť a začlenenie rodovej otázky do programov a projektov v rámci Horizontu 2020 od ich začiatku, v rámci ich realizácie až po ich vyhodnocovanie, a to aj použitím stimulov; · v roku 2013 predloží návrh odporúčania členským štátom obsahujúci spoločné usmernenia týkajúce sa inštitucionálnej zmeny s cieľom podporiť rodovú rovnosť na univerzitách a vo výskumných inštitúciách. 2.5. Optimálny pohyb vedeckých poznatkov, prístup k nim a ich prenos Pre výskum a inovácie sú prínosom vedci, výskumné inštitúcie, podniky a občania, ktorí sa dostávajú k existujúcim vedeckým poznatkom, vymieňajú si ich a využívajú ich, a možnosť včasného vyjadrenia očakávaní alebo obáv vyplývajúcich z takýchto činností. Veľkou výzvou je všeobecné zavedenie otvoreného prístupu – t. j. voľného prístupu prostredníctvom internetu a využívania vedeckých publikácií a údajov financovaných z verejných zdrojov – vzhľadom na nerovnomerný pokrok politík členských štátov v tejto oblasti. Všeobecnejšie povedané, na to, aby sme zvýšili hospodársky vplyv výskumu, musíme podporiť otvorené inovácie, prepojenia medzi výskumom, podnikateľskou sférou a vzdelávaním (vedomostný trojuholník) prostredníctvom EIT, a najmä prenos poznatkov medzi verejnými výskumnými inštitúciami a súkromným sektorom a rešpektovať pritom práva duševného vlastníctva. Keďže sa väčšina poznatkov získava a prenáša digitálnymi prostriedkami, musia sa podporou digitálneho EVP odstrániť aj všetky prekážky bezproblémového prístupu prostredníctvom internetu k digitálnym službám v oblasti výskumu na účely spolupráce, spracovania údajov a prístupu k vedeckým informáciám (e-Science) a k elektronickým infraštruktúram. Rôzne druhy prenosu a pohybu poznatkov a prístupu k nim by sa mali takisto primerane zohľadniť pri spolupráci v rámci výskumu s krajinami mimo EÚ. Členské štáty sa vyzývajú, aby · stanovili a koordinovali svoje politiky týkajúce sa prístupu k vedeckým informáciám a ich uchovávania[47]; · zabezpečili, že verejný výskum bude prispievať k otvorenej inovácii a podporovať prenos poznatkov medzi verejným a súkromným sektorom prostredníctvom vnútroštátnych stratégií prenosu poznatkov; · harmonizovali politiky v oblasti prístupu k verejným elektronickým infraštruktúram súvisiacim s výskumom a vzdelávaním a ich využívania a v oblasti prístupu k súvisiacim digitálnym službám týkajúcim sa digitálneho výskumu umožňujúcim vznik konzorcií rozličných druhov verejných a súkromných partnerstiev; · prijali a plnili vnútroštátne stratégie elektronickej identity výskumných pracovníkov poskytujúc im nadnárodný prístup k digitálnym službám v oblasti výskumu. Zainteresované organizácie v oblasti výskumu sa vyzývajú, aby · prijali a vykonávali opatrenia týkajúce sa otvoreného prístupu k publikáciám a údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov; · zaviedli a podporovali elektronickú identitu a digitálne služby v oblasti výskumu; · zabezpečili optimálnu spoluprácu a prepojenie a strategické partnerstvá medzi akademickou obcou a priemyslom a vypracovali spoločné agendy týkajúce sa spolupráce v oblasti výskumu s cieľom maximálne využiť jeho výsledky; · zlepšili uznávanie a profesionalizáciu činností v oblasti prenosu poznatkov a posilnili postavenie kancelárií pre prenos poznatkov. Komisia · zavedie otvorený prístup k vedeckým publikáciám ako všeobecnú zásadu pre všetky projekty v rámci Horizontu 2020 financované EÚ. Pokiaľ ide o výskumné údaje, vypracuje flexibilný prístup, ktorý bude zohľadňovať jednotlivé vedecké oblasti a podnikateľské záujmy; · bude naďalej financovať projekty súvisiace s otvoreným prístupom; · prijme oznámenie a odporúčanie členským štátom o prístupe k vedeckým informáciám v digitálnom veku a o ich uchovávaní; · predloží návrh plánu rozvoja elektronickej infraštruktúry na podporu e-Science prostredníctvom otvoreného prístupu k nástrojom a zdrojom v oblasti výskumu; · bude podporovať činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti zainteresovaných strán o otvorenom prístupe a e-Science; · vypracuje prostredníctvom posúdenia existujúcich iniciatív komplexný politický prístup k otvorenej inovácii a prenosu poznatkov a bude ho konzultovať so zainteresovanými stranami; · bude spolupracovať so zainteresovanými stranami na vypracovaní súboru vzorov dohôd o konzorciách s cieľom posilniť prenos poznatkov; · uľahčí vznik fóra členských štátov na pravidelnú výmenu informácií a podávanie správ o vnútroštátnom vývoji v oblasti poskytovania digitálnych služieb v oblasti výskumu, ich prieniku a využívania. 3. Podmienky úspechu – politická vôľa, zodpovednosť, spôsoby realizácie a trnasparentnosť Členské štáty – primárni aktéri V prvom rade musia členské štáty vykonať potrebné vnútroštátne reformy a vytvoriť podmienky potrebné na dokončenie EVP. Musia takisto podporiť vykonávanie týchto reforiem prostredníctvom uľahčovania činností, za ktoré nesú zodpovednosť organizácie financovania výskumu a výskumné organizácie. Optimálne vykonávanie si bude vyžadovať tak vytvorenie stálych pracovných štruktúr a postupov ad hoc, ako aj riadenie na najvyššej úrovni Radou[48]. Čiastočne by sa to dalo dosiahnuť prispôsobením existujúcich výborov a skupín EVP, akými sú ERAC, hlavný politický poradný orgán Rady a Komisie pre EVP, ktorého mandát sa má preskúmať do konca roka 2012[49]. Členské štáty musia takisto zohrávať úlohu pri monitorovaní a vyhodnocovaní pokroku a pri podpore politického riadenia v súvislosti s ročným cyklom európskeho semestra. Zainteresované strany v oblasti výskumu – zrýchlenie vykonávania Organizácie zainteresovaných strán v oblasti výskumu by mali prevziať zodpovednosť za činnosti v oblasti EVP, ktoré sa ich týkajú, v rámci obmedzení svojich právomocí a jurisdikcií stanovených vnútroštátnymi orgánmi. Príslušné organizácie zainteresovaných strán v oblasti výskumu budú vyzvané, aby spolu s komisárom podpísali spoločné vyhlásenie o všeobecnej ochote prispieť k dokončeniu EVP. V memorande o porozumení podpísanom spolu s Komisiou alebo v jednostrannom vyhlásení, ktorými budú informovať svoje orgány a ďalších partnerov, by mali takisto stanoviť konkrétne opatrenia týkajúce sa EVP, ktoré prijmú z hľadiska načasovania, výsledkov, informovania verejnosti o pokroku atď. Komisia – zvýšená podpora Komisia vykoná uvedené činnosti patriace do jej zodpovednosti a pri výkone ďalších činností podporí členské štáty a organizácie zainteresovaných strán. Zabezpečí, aby Horizont 2020 prispel ku konsolidácii dokončenia a fungovania EVP od roku 2014, prostredníctvom podpory činností v záujme EVP súvisiacich s kariérou a mobilitou výskumných pracovníkov, rodovou otázkou, cezhraničnou spoluprácou, otvoreným prístupom, prenosom poznatkov a infraštruktúrami. Komisia zabezpečí vytvorenie inkluzívnej politiky týkajúcej sa EVP prostredníctvom podpory štruktúrovaného dialógu so zainteresovanými stranami v oblasti výskumu a príslušnými subjektmi občianskej spoločnosti – napr. formou osobitných platforiem pre zainteresované strany. Transparentné monitorovanie Posilnený partnerský prístup načrtnutý v tomto oznámení nenahrádza právne predpisy, ani sa ním Komisií neupiera právo na predloženie legislatívnych návrhov založených na nových ustanoveniach súvisiacich s EVP v ZFEÚ. Komisia preto zriadi spoľahlivý mechanizmus monitorovania EVP založený na ukazovateľoch[50] pre všetky činnosti s cieľom monitorovať politické reformy týkajúce sa EVP a ich vykonávanie, zabezpečovať transparentnosť voči Rade, Európskemu parlamentu a vedeckej obci a poskytovať základ pre jej vlastných rozhodnutia v budúcnosti. Komisia určí východiskovú situáciu v roku 2012 prostredníctvom oficiálnych štatistických údajov a výsledkov štúdií/prieskumov. Prvá výročná správa za rok 2013 o dosiahnutom pokroku týkajúca sa EVP, ktorá bude predložená Rade a Európskemu parlamentu, bude obsahovať porovnanie východiskovej situácie a činností členských štátov, ktoré ohlásili po tomto oznámení. Od roku 2014 sa bude Rade a Európskemu parlamentu predkladať kompletné posúdenie dosiahnutého pokroku. V prípade nedostatočného pokroku sa budú zvažovať rôzne možnosti vrátane legislatívnych možností na základe nových ustanovení ZFEÚ, ktoré sa uvádzajú v sprievodnom posúdení vplyvu. Monitorovanie bude prebiehať v úzkom spojení s európskym semestrom pri zachovaní konzistentnosti s ďalšími príslušnými monitorovacími činnosťami – napr. v rámci Inovácie v Únii a Horizontu 2020. [1] „Internacionalizácia podnikateľských investícií do výskumu a vývoja a analýza ich ekonomického vplyvu“, pripravovaná štúdia pre GR Komisie pre výskum a inovácie. [2] KOM(2010) 546. [3] „Európa potrebuje zjednotený výskumný priestor, ktorý pritiahne talenty a investície. Z tohto dôvodu je nevyhnutné urýchlene vyriešiť zostávajúce problémy a zavŕšiť budovanie Európskeho výskumného priestoru do roku 2014, aby sa vytvoril skutočný jednotný trh znalostí, výskumu a inovácie.“ Závery Európskej rady, február 2011; závery Európskej rady, marec 2012. [4] Závery predsedníctva Európskej rady, 7652/1/08, marec 2008. [5] t. j. kompaktný online priestor umožňujúci voľný pohyb poznatkov a technológií – „digitálny EVP“ [6] Pozri článok 179 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [7] Pozri posúdenie vplyvu ex-ante, výsledky verejnej konzultácie týkajúcej sa EVP http://ec.europa.eu/research/era/ a stanovisko Výboru pre Európsky výskumný priestor , 1215/11, december 2011. [8] Vedecká podpora JRC politiky EÚ. [9] http://ec.europa.eu/research/infrastructures/pdf/esfri-strategy_report_and_roadmap.pdf [10] Prieskum v oblasti zdravia, starnutia a dôchodku v Európe http://www.share-project.org/ a Spoločná infraštruktúra v oblasti jazykových zdrojov a technológií http://www.clarin.eu/external/ [Európsky sociálny prieskum požiadal v marci 2012 o udelenie štatútu ERIC] [11] http://ec.europa.eu/research/infrastructures/index_en.cfm?pg=eric [12] Realizuje sa desať zo 48 projektov v rámci plánu ESFRI 2010, napr. tri výskumné infraštruktúry v oblasti biologických vied začali svoju činnosť minulý rok – Analýza a uskutočňovanie pokusov týkajúcich sa ekosystémov (ANAEE), Biológia systémov – Európa (ISBE) a Infraštruktúra EÚ pre výskum mikrobiálnych zdrojov (MIRRI) [http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/522] a 16 iných by mohlo svoju činnosť začať koncom roka 2012 http://ec.europa.eu/research/infrastructures/index_en.cfm?pg=preparatory_phase_projects. [13] KOM(2008) 468. Pozri aj portál JPI: http://ec.europa.eu/research/era/areas/programming/joint_programming_en.htm. [14] http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf uvítané v záveroch Rady 17166/10, november 2010. [15] www.eera-set.eu; KOM(2007) 723. [16] KOM(2008) 317 a závery Rady, 13761/08, september 2008 [17] Odporúčanie Európskej komisie členským štátom K(2005) 576 – charta tvorí rámec riadenia kariéry výskumných pracovníkov. Kódex podporuje otvorený a transparentný nábor a postupy posudzovania výkonu. [18] Napr. revízia implementácie dohody o úprave vzájomných vzťahov v Spojenom kráľovstve po troch rokoch http://www.vitae.ac.uk/, marec 2012. [19] Na základe odporúčania Komisie o správe duševného vlastníctva pri prenose znalostí a kódex postupov pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie K(2008) 1329. [20] Federatívne a zastupiteľské subjekty verejných a súkromných aktérov (vrátane výskumných pracovníkov, univerzít, organizácií financovania a výskumné organizácie) a ich členovia. [21] Závery Rady, 10231/08, máj 2008; 16767/08, december 2008; 9956/09, máj 2009. Uznesenia Rady 17159/09, december 2009; 10255/10, máj 2010. [22] 2009 ENV/EUROHORC „Vízia konkurencieschopného EVP na celosvetovej úrovni a plán činnosti týchto organizácií“ [23] Lisabon, 2009; Zürich, 2010; Tartu 2011; Bled, 2012. [24] Základné zásady uvedené v „dobrovoľných usmerneniach týkajúcich sa rámcových podmienok tvorby spoločných programov v oblasti výskumu“, ERAC – GPC, 2010 [25] http://www.se2009.eu/polopoly_fs/1.8460!menu/standard/file/lund_declaration_final_version_9_july.pdf, ku ktorému sa pridalo 350 výskumných pracovníkov, financovateľov, zástupcov podnikateľskej sféry a politikov na konferencii organizovanej švédskym predsedníctvom o nových riešeniach pre nové svety, ktorá sa konala v júli 2009 a ktoré uznala Rada: http://ue.eu.int/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/110310.pdf [26] Závery Rady, 16127/09, december 2009. [27] Nadnárodné financovanie predstavovalo v roku 2010 0,8 % verejných rozpočtových prostriedkov alebo výdavkov na výskum a vývoj. [28] KOM(2011) 572. [29] Skupina pre reflexiu o elektronickej infraštruktúre (e-Infrastructure Reflection Group), www.e-irg.eu. [30] Za posledné tri roky pracovalo približne 30 % výskumných pracovníkov EÚ v zahraničí aspoň tri mesiace (EK, 2010). [31] Pozri aj program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania, KOM(2011) 567. [32] Expertná skupina Komisie pre povolanie výskumného pracovníka, 2012. [33] Správa riadiacej skupiny pre ľudské zdroje a mobilitu EVP (SGHRM) o prístupe ku grantom a možnosti ich prenosu, 2012. [34] 2009 ENV/EUROHORC „Vízia konkurencieschopného EVP na celosvetovej úrovni a plán činnosti týchto organizácií“ [35] Správa riadiacej skupiny pre ľudské zdroje a mobilitu EVP (SGHRM) o profesionálnom raste výskumných pracovníkov, 2012. [36] Týmto vyhlásením členovia siete EURAXESS uznávajú jej ciele. [37] Prepájajú sa tak štyri činnosti (pracovné miesta, služby, práva a prepojenia) venované kariérnemu rastu a mobilite výskumných pracovníkov, http://ec.europa.eu/euraxess. [38] KOM(2011) 567. Závery Rady, 126375, november 2011. [39] Správa riadiacej skupiny pre ľudské zdroje a mobilitu EVP (SGHRM) o otázkach ľudských zdrojov, 2012. [40] http://ec.europa.eu/euraxess/index.cfm/rights/strategy4Researcher [41] http://ec.europa.eu/euraxess/pdf/research_policies/Towards_a_European_Framework_for_Research_Careers_final.pdf [42] Podobné prepojeniam a partnerstvám Marie Curie medzi priemyslom a akademickou obcou a ich následníkom v rámci Horizontu 2020. [43] http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012.pdf [44] KOM(2012) 55. [45] „She figures 2009“ [46] Pozri smernicu 2006/54/ES. [47] Komisia plánuje v krátkom čase prijať oznámenie a odporúčanie v tejto veci. [48] Rada môže takisto čerpať z výročných ministerských konferencií EVP, na ktorých sa zúčastňujú aj pridružené krajiny a ktoré obsahujú aj príspevky ERAC a Komisie. [49] Uznesenie Rady 10255/10, máj 2010. [50] Pozri predbežný zoznam v prílohe k sprievodnému dokumentu útvarov Komisie k posúdeniu vplyvu, napr. podiel vnútroštátneho verejného rozpočtu na výskum a vývoj pridelený na konkurencieschopné financovanie založené na projektoch ako ukazovateľ efektívnosti vnútroštátneho výskumného systému alebo podiel voľných pracovných miest v oblasti výskumu v celej EÚ, inzerovaných na webovej lokalite EURAXESS ako ukazovateľ otvoreného náboru.