Vo všeobecnom vyššom sekundárnom vzdelávaní nie sú postupy vzájomného uznávania vyššieho sekundárneho vzdelania, ani výsledkov študijných pobytov v zahraničí dostatočne rozvinuté. Držitelia kvalifikácií umožňujúcich prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu v jednom členskom štáte často nemajú istotu, pokiaľ ide o prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu v inom členskom štáte. Okrem toho, zatiaľ čo kratšie študijné pobyty v zahraničí nespôsobujú problémy s uznávaním, neistota je naďalej dôležitým problémom v prípade pobytov v dĺžke od troch mesiacov do jedného roka. Má to nepriaznivý vplyv na vzdelávaciu mobilitu ľudí nastupujúcich do vysokoškolského vzdelávania, ako aj na stupni sekundárneho vzdelávania. Okrem toho, vzhľadom na rozšírenie mobility žiakov na sekundárnom stupni v budúcej generácii programu Erasmus+ sa ešte zvýši dôležitosť problémov týkajúcich sa uznávania na tomto stupni.

Tento cieľ je hlavným prvkom ambície pracovať smerom k európskemu vzdelávaciemu priestoru do roku 2025, v ktorej je výzva „Európa, v ktorej by vzdelávaniu, štúdiu a výskumu nebránili štátne hranice. Kontinent, na ktorom by pobyt v inom členskom štáte – či už kvôli štúdiu, vzdelávaniu alebo práci – bol normou a kde by sa ľudia bežne okrem materčiny dohovorili dvomi ďalšími jazykmi. Kontinent, na ktorom ľudia majú jasnú predstavu o svojej európskej identite, o európskom kultúrnom dedičstve a o jeho rozmanitosti. Našou ambíciou je umožniť členským štátom zintenzívniť a zrýchliť svoju spoluprácu v rôznych oblastiach a poskytnúť tak inšpiráciu, ktorú budú nasledovať iné krajiny mimo EÚ. Okrem toho bude európsky vzdelávací priestor založený na prístupe celoživotného vzdelávania pokrývajúceho všetky vekové skupiny, všetky formy vzdelávania a všetky odvetvia vo vzdelávaní a odbornej príprave.

Návrh je aj v súlade s usmernením 7 usmernení o zamestnanosti z roku 2018, v ktorom sa uvádza: „Mala by sa podporovať mobilita vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov s cieľom zvýšiť zručnosti pre zamestnateľnosť a v plnej miere využiť potenciál európskeho trhu práce. Mali by sa odstrániť prekážky mobility vo vzdelávaní a v odbornej príprave […] a uznávaní kvalifikácií.“

Predchádzajúce práce Komisie v oblasti uznávania kvalifikácií so zapojením členských štátov a zainteresovaných strán upriamili pozornosť na nízku informovanosť o nástrojoch uznávania a potrebu tzv. systému uznávania pre všetky druhy vzdelávania a odbornej prípravy. Dospelo sa k záveru, že ľahkosť, s ktorou by študenti mohli dosiahnuť uznanie svojich kvalifikácií v inom členskom štáte, vzbudzuje naďalej obavy.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

·predkladania správ o pokroku vo vykonávaní odporúčania Rady.

2018/0126 (NLE)

Návrh

ODPORÚČANIE RADY

týkajúce sa podpory automatického vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov, maturitných vysvedčení a výsledkov študijných pobytov v zahraničí

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

(1)Vzdelávacou mobilitou sa posilňujú znalosti, zručnosti, kompetencie a skúsenosti vrátane osobných a sociálnych kompetencií a kultúrneho povedomia, ktoré sú veľmi dôležité pre aktívnu účasť v spoločnosti a na trhu práce, ako aj pre podporu európskej identity.

(2)Európska komisia vo svojom oznámení o posilňovaní európskej identity vzdelávaním a kultúrou stanovila víziu vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, v ktorej by vzdelávaniu, štúdiu a výskumu nebránili štátne hranice, a to aj odstránením prekážok pri uznávaní kvalifikácií, tak na úrovni škôl, ako vysokoškolského vzdelávania.

(3)V záveroch Európskej rady zo 14. decembra 2017 boli členské štáty, Rada a Komisia vyzvané, aby v súlade so svojimi právomocami napredovali v práci s cieľom „podporovať spoluprácu členských štátov v oblasti vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov a vysvedčení po ukončení sekundárneho vzdelávania“.

(4)Dohovor o uznávaní kvalifikácií týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania v európskom regióne (lisabonský dohovor o uznávaní) z roku 1997, vypracovaný Radou Európy a UNESCO, poskytuje právny rámec pre uznávanie vysokoškolského vzdelania a vyššieho sekundárneho vzdelania, ktoré umožňuje prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu.

(5)Ministri školstva európskeho vysokoškolského priestoru sa zaviazali k dlhodobému cieľu automatického uznávania porovnateľných akademických titulov v Bukureštianskom komuniké z roku 2012. Dosiahol sa pokrok prostredníctvom práce prieskumnej skupiny pre automatické uznávanie, ale od dosiahnutia tohto cieľa je ešte ďaleko.

(6)Ministri zodpovední za odborné vzdelávanie a prípravu v členských štátoch sa v roku 2002 zaviazali ku kodanskému procesu, procesu lepšej spolupráce, ktorým sa podporuje uznávanie kvalifikácií a kompetencií.

(7)Najmä zabezpečenie kvality plní kľúčovú úlohu vo zvyšovaní transparentnosti a prispieva tak k budovaniu vzájomnej dôvery. Je preto dôležité budovať na už dokončenej práci v kontexte európskych noriem a usmernení pre zabezpečenie kvality v európskom vysokoškolskom priestore a európskom referenčnom rámci zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy.

(8)V záujme uľahčenia uznávania vzdelávacích výstupov vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako aj v rámci mobility, by sa malo ďalej pracovať na realizácii Európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov a Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu.

(9)V odporúčaní Rady z 22. mája 2017 o európskom kvalifikačnom rámci pre celoživotné vzdelávanie sa upravilo zvýšenie transparentnosti, porovnateľnosti a prenosnosti kvalifikácií ľudí, čím sa uľahčuje ich uznávanie.

(10)Európsky parlament vo svojom uznesení z 20. apríla 2012 o modernizácii európskych systémov vysokoškolského vzdelávania žiada, aby EÚ a jej členské štáty vyvinuli ďalšie úsilie o zabezpečenie účinnejšieho uznávania kvalifikácií a väčšiu harmonizáciu akademických kvalifikácií.

(11)V čoraz globalizovanejšom kontexte je dôležité, aby študenti mohli čo najlepšie využiť všetky vzdelávacie príležitosti v celej Európe. Aby sa to stalo, kvalifikácia udelená príslušným orgánom v jednom členskom štáte by mala byť platná v ktoromkoľvek inom členskom štáte na účel prístupu k ďalším vzdelávacím činnostiam. Malo by to platiť aj pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí získali kvalifikáciu v jednom členskom štáte a sťahujú sa do iného členského štátu. Toto chýbajúce automatické uznávanie kvalifikácií a výsledkov študijných pobytov v zahraničí bráni v mobilite. Len prístup na úrovni celej Únie k automatickému uznávaniu zabezpečí potrebnú prehľadnosť a jednotnosť na účel prekonania zostávajúcich prekážok.