1.Úvod

Ako uviedla Komisia v oznámení o posilňovaní správy schengenského priestoru zo 16. septembra 2011 a po získaní súhlasu Rady 8. marca 2012 Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade polročné správy o fungovaní schengenského priestoru. Táto siedma správa sa vzťahuje na obdobie od 1. novembra 2014 do 30. apríla 2015. Predkladá sa tesne pred výročím podpísania Schengenskej dohody, ku ktorému došlo 14. júna 1985.

2.Prehľad situácie

2.1.Migračné toky na vonkajších schengenských hraniciach

Toto sledované obdobie sa vyznačovalo pokračujúcou migráciou do Európy cez Stredozemie, závažným počtom tragédií a rastúcou hrozbou, ktorú predstavujú radikalizované osoby vrátane zahraničných teroristických bojovníkov navrátivších sa do Európy. Táto hrozba sa ešte zvýšila po teroristických útokoch vo Francúzsku a Dánsku a prekazenom útoku v Belgicku.

V priebehu roku 2014 sa značne zvýšil ročný počet odhalených prípadov neoprávneného prekročenia hraníc, pričom bol najvyšší od roku 2007, keď sa začalo so zberom údajov v rámci siete agentúry Frontex pre analýzu rizík (ďalej len „sieť FRAN“). V priebehu minulého roka bolo odhalených takmer 284 000 prípadov, čo je dvojnásobne viac ako v roku 2011, v ktorom sa doteraz odhalilo najviac prípadov (v roku 2013 sa počet odhalených prípadov pohyboval okolo 107 000). Rovnako dôležité je, že počet odhalených prípadov za prvých päť mesiacov sledovaného obdobia (november 2014 – marec 2015, t. j. mesiace, za ktoré boli v čase vypracovávania tejto správy dostupné konsolidované údaje) bol viac ako trikrát vyšší než počas rovnakého obdobia pred rokom, pričom dosiahol výšku 111 000 prípadov.

Zďaleka najvyšší počet zadržaní v roku 2014 opäť oznámilo Taliansko, po ktorom nasledovali Grécko a Maďarsko. Pokiaľ ide o štátnu príslušnosť, rovnako ako v roku 2013 tvorili najväčší podiel prípadov odhalených počas roku 2014 Sýrčania a Eritrejčania. V roku 2014 medzi najviac využívané patrili tieto trasy: trasa vedúca strednou časťou Stredozemia (takmer štvornásobný nárast od roku 2013, pričom predstavovala 60 % všetkých odhalených prípadov), trasa vedúca východnou časťou Stredozemia (dvojnásobný počet v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2013, hoci počet prípadov zaznamenaný v rekordných rokoch 2010 – 2011 nebol dosiahnutý) a trasa vedúca západným Balkánom (viac ako dvojnásobok počtu zaznamenaného v roku 2013). Na trase vedúcej strednou časťou Stredozemia a trase vedúcej západným Balkánom bol v roku 2014 zaznamenaný najvyšší počet zadržaní od roku 2007, keď sa začalo so zberom údajov pomocou siete FRAN.

Pokiaľ ide o prvých päť mesiacov sledovaného obdobia, využívala sa hlavne trasa vedúca západným Balkánom (viac ako 55 000 odhalených prípadov), po ktorej nasledovala trasa vedúca strednou časťou Stredozemia (viac ako 26 000 odhalených prípadov) a trasa vedúca východnou časťou Stredozemia (viac ako 21 000 odhalených prípadov). Na týchto troch trasách bolo spolu zaznamenaných takmer 93 % všetkých odhalených prípadov.

V tejto súvislosti bol zaznamenaný výrazný nárast počtu neregulárnych migrantov z Kosova, ktorý dosiahol vrchol v mesiacoch január až február 2015, v dôsledku čoho sa trasa vedúca západným Balkánom dostala v období od novembra 2014 do februára 2015 na prvé miesto v počte neoprávnených prekročení hraníc. V záujme riešenia situácie na srbsko-maďarských hraniciach agentúra Frontex poskytla Maďarsku v rámci spoločných operácií podporu v podobe poskytnutia vybavenia a vyslania príslušníkov pohraničnej stráže. Nemecko vyslalo niekoľkých príslušníkov svojej pohraničnej stráže na podporu srbskej pohraničnej stráže a spolu s Rakúskom a Maďarskom uskutočnilo niekoľko spoločných iniciatív, napr. hliadky vo vlakoch. Komisia iniciovala intenzívny dialóg medzi Srbskom a Kosovom4, a to najmä prostredníctvom srbsko-kosovskej pracovnej skupiny pre neregulárnu migráciu. Tým sa vytvoril priestor pre spoluprácu medzi oboma stranami a prispelo sa k tomu, že sa obe strany zaviazali zintenzívniť opatrenia na predchádzanie neregulárnej migrácii z Kosova4 a boj proti nej. Srbské orgány sa zaviazali posilniť hraničné kontroly na srbsko-maďarských hraniciach a stíhať prevádzačov ľudí vo Vojvodine, zatiaľ čo Kosovo4 sa zaviazalo zintenzívniť policajnú spoluprácu so Srbskom, ako aj výmenu informácií so Srbskom a s EÚ. Z dostupných údajov vyplýva, že tieto opatrenia pomohli uvedený trend zvrátiť: počet zadržaní neregulárnych migrantov pochádzajúcich z Kosova4 na srbsko-maďarských hraniciach sa znížil z takmer 12 000 vo februári na menej ako 400 v marci. Podobne, počet zadržaní na trase vedúcej západným Balkánom sa znížil z takmer 15 000 vo februári na viac ako 5 000 v marci. Na upevnenie tejto tendencie je napriek tomu potrebné vyvíjať neustále úsilie.

Druhou najčastejšie využívanou trasou v období od novembra 2014 do marca 2015 bola trasa vedúca strednou časťou Stredozemia. V sledovanom období sa na základe výskytu tzv. „lodí duchov“ (prípady Carolyn Assens, Blue Sky M a The Ezadeen, keď posádka opustila loď s neregulárnymi migrantmi na palube a nechala ju napospas osudu) opäť ukázalo, že prevádzači rýchlo menia svoje pracovné metódy a nemajú pritom rešpekt pred ľudským životom. Dôležitou udalosťou v súvislosti s touto trasou bol začiatok spoločnej operácie agentúry Frontex pod názvom „Triton“, ktorá sa začala v strednej časti Stredozemia uskutočňovať 1. novembra 2014. Bolo to práve v čase, keď sa Taliansko rozhodlo ukončiť operáciu Mare Nostrum uskutočňovanú jeho námorníctvom. Počas tejto operácie bolo zaznamenaných 392 prípadov spojených neregulárnou migráciou, z ktorých 334 si vyžadovalo pátranie a záchranu. Odhalených bolo 49 871 osôb, pričom 43 057 z nich bolo odhalených pri záchranných a pátracích misiách. Zatknutých bolo 132 prevádzačov. Hoci táto spoločná operácia potvrdila odhodlanie všetkých zúčastnených partnerov zastaviť dlhotrvajúcu tragédiu v Stredozemí, je zrejmé, že operácia hraničného dozoru „Triton“ ani iné operácie samy osebe danú situáciu vyriešiť nemôžu. Sú len doplnkom opatrení, ktoré presahujú rámec rozsahu pôsobnosti schengenského acquis (migračná politika EÚ ako taká a situácia v krajinách pôvodu a tranzitu) aj vlastného úsilia jednotlivých členských štátov pri riadení ich hraníc. V záujme riešenia týchto problémov sa po tragédii, ku ktorej došlo 18. apríla v Stredozemnom mori, spoločná Rada pre zahraničné a vnútorné veci dohodla na desaťbodovom akčnom pláne týkajúcom sa migrácie. Príslušné opatrenia boli ďalej rozpracované vo vyhlásení vydanom Európskou radou 23. apríla, v ktorom sa Európska rada zaviazala posilniť prítomnosť EÚ na mori strojnásobením výšky finančných prostriedkov pridelených na spoločné operácie „Triton“ a „Poseidon“, uplatňovať nové metódy v boji proti prevádzačom, prijať spoločné opatrenia s tretími krajinami, ako aj posilniť solidaritu a zodpovednosť v rámci EÚ. Tieto usmernenia sa v súčasnosti zavádzajú do praxe na základe plánu vypracovaného na tento účel. Rada a Komisia v júni predložia Európskej rade správu o ich vykonávaní. Jednotlivé kroky, ktorých cieľom je čeliť uvedeným výzvam, sú zlúčené v Európskom programe v oblasti migrácie, ktorý Komisia prijala 13. mája.

Trasa vedúca východnou časťou Stredozemia sa v dôsledku výrazného nárastu počtu odhalených prípadov dostala na prvé miesto medzi najčastejšie využívanými trasami v mesiaci marec (v porovnaní s februárom vzrástol počet odhalených prípadov viac ako 2,5 násobne). Túto skutočnosť možno čiastočne pripísať sezónnym vplyvom, ale zároveň odráža rastúci tlak na tejto trase.

Komisia naďalej monitorovala situáciu v členských štátoch, do ktorých cez európske hranice smeruje značné množstvo migrantov (predovšetkým v Taliansku, Maďarsku a Bulharsku), okrem iného aj so zreteľom na zlepšenie ich príslušných azylových systémov, ako aj na riešenie sekundárnych pohybov a zabezpečenie vykonávania nariadenia EURODAC, najmä pokiaľ ide o odtlačky prstov. Program v oblasti migrácie zdôraznil potrebu plného dodržiavania pravidiel týkajúcich sa odoberania odtlačkov prstov migrantom na hraniciach. Pre členské štáty, ktoré sú pod mimoriadnym tlakom, bude prínosom systém problémových oblastí (Hotspot) na poskytovanie operačnej podpory na mieste.

Komisia bude aj naďalej v spolupráci s Európskym podporným úradom pre azyl (ďalej len „EASO“) a dotknutými členskými štátmi posudzovať možnú potrebu využívania mechanizmu včasného varovania, pripravenosti a krízového riadenia na základe článku 33 dublinského nariadenia III. Komisia okrem toho pokračovala v spolupráci s Cyprom s cieľom zabezpečiť, aby v prípade potreby boli k dispozícii kapacity na prijímanie migrantov umožňujúce riadiť prípadné významné toky, a vo všeobecnosti zlepšiť azylový systém tejto krajiny. Grécko vykonávalo národný akčný plán pre azyl a migráciu s cieľom riešiť systémové nedostatky v oblasti azylu. Platnosť tohto akčného plánu sa skončila v decembri 2014. Je potrebné poznamenať, že tieto členské štáty vynaložili značné úsilie na stabilizáciu situácie a jej zlepšenie, stále je však potrebné dosiahnuť ďalší pokrok.

Komisia úzko spolupracovala s členskými štátmi a úradom EASO s cieľom uľahčiť transpozíciu prepracovaného znenia smernice o azylovom konaní, ktorým sa objasnili a sprísnili pravidlá na zabezpečenie účinného prístupu ku konaniu o azyle, vrátane pravidiel týkajúcich sa žiadostí podávaných na vonkajších hraniciach. Úrad EASO zorganizoval viaceré školenia týkajúce sa konania o azyle a v spolupráci s agentúrou Frontex a Agentúrou pre základné práva pripravuje nový modul školení určených aj pre príslušníkov pohraničnej stráže. Počas sledovaného obdobia podnikol úrad EASO viaceré kroky, aby umožnil zber podrobných a spoľahlivých údajov o žiadostiach o azyl vrátane tých, ktoré boli podané na vonkajších hraniciach.

V roku 2014 požiadalo o azyl v schengenskom priestore a v krajinách uchádzajúcich sa o účasť na schengenskom priestore približne 14 000 ukrajinských občanov. Hoci je tento počet takmer desaťnásobne vyšší ako počet žiadostí o azyl podaných za celý rok 2013 (1 000), celkový počet žiadateľov je stále pomerne nízky. Ukrajinskí žiadatelia o azyl v schengenskom priestore a v krajinách uchádzajúcich sa o účasť na schengenskom priestore tvorili v roku 2014 približne 2 % všetkých žiadateľov. Prakticky všetci ukrajinskí žiadatelia prišli legálne na krátkodobé alebo dlhodobé víza, pričom na hraniciach bolo podaných veľmi málo žiadostí o azyl. Situáciu na Ukrajine a jej vplyv na migračné a azylové toky je potrebné naďalej primerane monitorovať tak, aby EÚ a schengenský priestor boli schopní zareagovať na ďalší vývoj čo najúčinnejším spôsobom.

Riešenie bezpečnostných hrozieb, ktoré predstavujú zahraniční teroristickí bojovníci

Pokiaľ ide o zahraničných teroristických bojovníkov, ktorí sa do EÚ vracajú zo Sýrie, a o ich odhaľovanie na vonkajších hraniciach, čo je jedna z tém, ktorými sa zaoberá aj európsky program v oblasti bezpečnosti prijatý Komisiou 28. apríla 2015, podľa súčasného právneho rámca je možné na základe posúdenia rizík a prostredníctvom vyhľadávania v príslušných databázach vykonávať systematické kontroly osôb, ktoré v súlade s právom Únie požívajú právo na voľný pohyb. Komisia pokračovala v spolupráci s členskými štátmi, ktorej cieľom bolo na jednej strane zabezpečiť, aby sa existujúce nástroje, najmä Kódex schengenských hraníc a schengenský informačný systém (podrobnosti sú uvedené v oddiele 4.1), mohli v plnej miere využívať pri reagovaní na hrozbu spojenú so zahraničnými teroristickými bojovníkmi, a na druhej strane stanoviť spoločné ukazovatele rizika, ktoré umožnia uskutočňovať cielenejšie kontroly osôb.

Na svojom neformálnom zasadnutí 12. februára 2015 vyslali členovia Európskej rady veľmi jasný signál ohľadom nasledujúcich krokov pri ďalšom vývoji nástrojov na odhaľovanie a znemožňovanie cestovania súvisiaceho s terorizmom, najmä pokiaľ ide o zahraničných teroristických bojovníkov. Komisia v tejto súvislosti upravila Praktickú príručku pre príslušníkov pohraničnej stráže (schengenská príručka) vo vzťahu k minimálnym a dôkladným kontrolám, všeobecným pravidlám uplatniteľným na osoby, ktoré požívajú právo voľného pohybu zaručené v rámci Únie, a pravidlám týkajúcim sa kontrol na pozemných a vzdušných hraniciach.

2.2. Situácia v rámci schengenského priestoru