OZNÁMENIE KOMISIE

Posudzovanie plánov a projektov v súvislosti s lokalitami sústavy Natura 2000 Metodické usmernenia týkajúce sa ustanovení článku 6 ods. 3 a 4 smernice 92/43/EHS o biotopoch

(2021/C 437/01)

OBSAH

1. ÚVOD 3

1.1. Účel a povaha tohto dokumentu 3

1.2. Štruktúra 3

2. VŠEOBECNÝ PRÍSTUP A ZÁSADY 4

2.1. Fázy postupu podľa článku 6 ods. 3 a 4 4

2.2. Prístup k rozhodovaniu 5

3. METODIKA POSUDZOVANIA PODĽA ČLÁNKU 6 ODS. 3 A 4 7

3.1. Fáza 1: Skríning 7

3.1.1. Krok 1: Zistiť, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality sústavy Natura 2000 alebo či je pre jej správu potrebný 8

3.1.2. Krok 2: Opis plánu alebo projektu a jeho faktorov vplyvu 9

3.1.3. Krok 3: Identifikácia lokalít sústavy Natura 2000, ktoré by mohli byť ovplyvnené plánom alebo projektom 10

3.1.4. Krok 4: Posúdenie, či je možné vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy s ohľadom na ciele ochrany lokality 13

3.1.5. Závery: rozhodnutie na základe výsledku skríningu 15

3.2. Fáza 2: Primeraný odhad 17

3.2.1, Krok 1: Zhromažďovanie informácií o projekte a o príslušnej lokalite sústavy Natura 2000 18

3.2.2. Krok 2: Posúdenie dosahov plánu alebo projektu z hľadiska cieľov ochrany lokality či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi 23

3.2.3. Krok 3: Zistenie vplyvov plánu alebo projektu na integritu lokality sústavy Natura 2000 34

3.2.4. Krok 4: Zmierňujúce opatrenia 36

3.2.5. Závery primeraného odhadu 40

3.2.6. Ďalšie aspekty: Konzultácie, kvalita primeraného odhadu, prístup k spravodlivosti 42

3.3. Fáza 3: Postup podľa článku 6 ods. 4 46

3.3.1. Krok 1: Preskúmanie alternatívnych riešení 47

3.3.2. Krok 2: Preskúmanie naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu 53

3.3.3. Krok 3: Identifikácia, posudzovanie a prijímanie kompenzačných opatrení 55

a) Hlavné druhy kompenzačných opatrení 55

b) Hlavné zásady stanovovania kompenzačných opatrení a cieľov 57

c) Časový rozvrh kompenzácií 59

d) Hodnotenie a monitorovanie kompenzačných opatrení podľa článku 6 ods. 4 59

e) Stanovenie kompenzačných opatrení pre plány 61

4. STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE A PRIMERANÝ ODHAD PLÁNOV 64

4.1 Strategické plánovanie 64

4.2. Primeraný odhad plánov 64

4.3. Mapovanie citlivosti 66

4.4. Konzultácie a dialóg v strategickom plánovaní 70

5. SÚVISLOSŤ S INÝMI POSTUPMI ENVIRONMENTÁLNEHO POSUDZOVANIA: SMERNICA O POSUDZOVANÍ VPLYVOV NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE, SMERNICA O STRATEGICKOM ENVIRONMENTÁLNOM HODNOTENÍ, RÁMCOVÁ SMERNICA O VODE 71

5.1. Zjednodušenie environmentálnych posúdení 71

5.2. Posudzovanie vplyvov na životné prostredie, strategické environmentálne hodnotenie a primeraný odhad 71

5.2.1. Možnosti a výhody zjednodušenia posudzovania vplyvov na životné prostredie/strategického environmentálneho hodnotenia a primeraného odhadu 72

5.2.2. Osobitné prvky primeraného odhadu a rozdiely v porovnaní s postupmi posudzovania vplyvov na životné prostredie/strategického environmentálneho hodnotenia 73

5.2.3 Vzťah medzi strategickým environmentálnym hodnotením/posudzovaním vplyvov na životné prostredie/primeraným odhadom a prísnymi ustanoveniami smerníc o ochrane prírody týkajúcimi sa ochrany druhov 74

5.3. Posúdenia podľa článku 4 ods. 7 rámcovej smernice o vode, koordinované alebo integrované v rámci postupu podľa článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch 75

6. HLAVNÉ REFERENČNÉ ZDROJE 77

PRÍLOHA

1. ÚVOD

1.1. Účel a povaha tohto dokumentu

Účelom tohto dokumentu je poskytnúť metodické usmernenia k uplatňovaniu článku 6 ods. 3 a 4 smernice o biotopoch (1). Cieľom týchto usmernení je pomôcť orgánom a národným agentúram v členských štátoch a kandidátskych krajinách, ako aj navrhovateľom, konzultantom, správcom lokalít, odborníkom z praxe a iným zainteresovaným stranám pri uplatňovaní povinností vyplývajúcich z týchto ustanovení. V tomto dokumente sa uvádzajú názory Európskej komisie a nie je právne záväzný. Právomoc záväzne vykladať právne predpisy Únie má len Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „SDEÚ“).

Usmernenia sa musia vykladať v spojení so smernicami a vnútroštátnymi právnymi predpismi a s odporúčaním uvedeným v oznámení Komisie Správa lokalít sústavy Natura 2000 – Ustanovenia článku 6 smernice 92/43/EHS o biotopoch (2) (v tomto dokumente označované ako „usmernenia k článku 6“), ktorý je východiskovým bodom pre výklad kľúčových termínov a pojmov obsiahnutých v smernici o biotopoch. Z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti sa v týchto usmerneniach uvádzajú príslušné časti usmernení k článku 6.

Komisia prijala aj viacero usmerňovacích dokumentov pre jednotlivé sektory týkajúcich sa rôznych oblastí politiky, ako je energetika vrátane obnoviteľných zdrojov energie, ťažba, vnútrozemská vodná doprava, rozvoj v prístavoch a ústiach riek, poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo (3). V uvedených dokumentoch sa často podrobnejšie analyzujú osobitosti posúdení plánov alebo projektov v týchto konkrétnych sektoroch. Môžu sa preto použiť na doplnenie týchto všeobecných usmernení praktickými aspektmi jednotlivých sektorov.

Podľa zásady procesnej autonómie je na jednotlivých členských štátoch, aby rozhodli, ako zaviesť procedurálne požiadavky vyplývajúce zo smernice. Je zodpovednosťou príslušného orgánu v každom členskom štáte, aby zahrnul kľúčové rozhodnutia v posúdeniach podľa článku 6 ods. 3 a 4. V tomto usmerňovacom dokumente pojem „posudzovanie“ opisuje celý proces, prostredníctvom ktorého navrhovateľ plánu alebo projektu, orgány, agentúry na ochranu prírody a iné agentúry, mimovládne organizácie (MVO) a verejnosť zhromažďujú informácie a poskytujú ich príslušnému orgánu na posúdenie a hodnotenie.

Príslušný orgán potom určí výsledky posudzovania a rozhodne o tom, či plán alebo projekt schváli, a ak áno, za akých podmienok. V tomto procese sa uznáva, že posúdenia požadované podľa článku 6 ods. 3 a 4 sa opierajú o zhromažďovanie spoľahlivých informácií a údajov viacerými zainteresovanými stranami, ako aj o konzultácie s nimi a medzi nimi.

Tento dokument predstavuje aktualizáciu predchádzajúcich metodických usmernení k článku 6 ods. 3 a 4 smernice o biotopoch (4) , (5). Vychádza zo skúseností s vykonávaním smernice o biotopoch a zo súvisiacej judikatúry SDEÚ, ako aj z preskúmania usmernení a literatúry EÚ, prípadových štúdií, spätnej väzby a návrhov na základe konzultácii s orgánmi členských štátov EÚ a zainteresovanými stranami. Prípravu tohto usmerňovacieho dokumentu podporili ATECMA S.L. a Adelphi consult GmbH na základe zmluvy s Európskou komisiou (6).

1.2. Štruktúra

Tento dokument pozostáva z troch hlavných častí a prílohy.

— V prvom oddiele sa vysvetľuje všeobecný prístup a zásady, ktoré sú základom usmernení. Obsahuje vývojový diagram z usmernení k článku 6 s cieľom ilustrovať, ako by mali byť posudzovania podľa článku 6 ods. 3 a 4 štruktúrované a ako rôzne fázy posudzovaní súvisia s požiadavkami článku 6 ods. 3 a 4.

— V ďalšom oddiele sú uvedené hlavné metodické usmernenia k jednotlivým fázam. Každá fáza obsahuje metódy a nástroje, príklady a návrhy na dokončenie posudzovaní. Rovnako sem patrí používanie kontrolných zoznamov, matíc a podrobných pokynov pre každú fázu posudzovania. Treba však poznamenať, že slúžia len na ilustračné účely a nemôžu zahŕňať všetky situácie.

— Tretí oddiel obsahuje kapitolu o strategickom plánovaní, a najmä o postupe posudzovania plánov. V tomto oddiele sa skúma aj súvislosť s inými environmentálnymi posúdeniami, ktoré sa vyžadujú podľa právnych predpisov EÚ.

— V prílohe sa uvádzajú príklady metód a ďalšie usmernenia a nástroje, ktoré možno použiť na vykonávanie postupov podľa článku 6 ods. 3 a 4 (napr. kontrolné zoznamy alebo formáty).

2. VŠEOBECNÝ PRÍSTUP A ZÁSADY

2.1. Fázy postupu podľa článku 6 ods. 3 a 4

V článku 6 ods. 3 a 4 sa uvádza:

„3. Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí so správou lokality alebo nie je potrebný pre ňu, ale môže pravdepodobne významne ovplyvniť túto lokalitu, či už samotne, alebo v spojení s inými plánmi alebo projektmi, podlieha primeranému odhadu jeho dosahov na danú lokalitu z hľadiska cieľov ochrany lokality. Na základe výsledkov zhodnotenia dosahov na lokalitu a podľa ustanovení odseku 4 príslušné vnútroštátne orgány súhlasia s plánom alebo projektom iba po presvedčení sa, že nepriaznivo neovplyvní integritu príslušnej lokality, a v prípade potreby po získaní stanoviska verejnosti. 4. Ak sa aj napriek negatívnemu odhadu dosahov na lokalitu a pri neexistencii alternatívnych riešení plán alebo projekt musí realizovať z dôvodov vyššieho verejného záujmu, vrátane záujmov sociálnej a ekonomickej povahy, členský štát prijme všetky kompenzačné opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že celková koherencia sústavy Natura 2000 bude ochránená. O prijatých kompenzačných opatreniach informuje Komisiu. Ak sa v príslušnej lokalite vyskytuje prioritný biotop a/alebo prioritný druh, jediné dôvody, ktoré môžu prichádzať do úvahy, sú tie, ktoré sa týkajú zdravia alebo bezpečnosti ľudí, priaznivých dôsledkov primárneho významu na životné prostredie alebo tiež stanoviska Komisie k ďalším nevyhnutným dôvodom vyššieho verejného záujmu.“

V článku 6 ods. 3 a 4 sa stanovuje podrobný postup posudzovania plánov alebo projektov, ktoré môžu mať vplyv na lokality sústavy Natura 2000. Tento postup zahŕňa tri hlavné fázy:

— Prvá fáza: skríning. Prvá časť postupu pozostáva z fázy predbežného posúdenia (ďalej len „skríning“) na zistenie toho, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality sústavy Natura 2000, alebo je pre potrebný pre správu lokality Natura 2000, a ak to tak nie je, či je pravdepodobné, že bude mať významný vplyv na lokalitu (7) (či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi) z hľadiska cieľov ochrany lokality. Prvá fáza sa riadi prvou časťou prvej vety článku 6 ods. 3.

— Druhá fáza: primeraný odhad. Ak nemožno vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy, ďalšia fáza postupu zahŕňa posúdenie vplyvu plánu alebo projektu (či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi) na základe cieľov ochrany lokality a zistenie toho, či to ovplyvní integritu lokality Natura 2000, pričom sa zohľadnia akékoľvek zmierňujúce opatrenia. Bude na príslušných orgánoch, aby rozhodli, či plán alebo projekt schvália na základe zistení primeraného odhadu. Druhá fáza sa riadi druhou časťou prvej vety a druhou vetou článku 6 ods. 3.

— Tretia fáza: výnimka z článku 6 ods. 3 za určitých podmienok. Tretia fáza postupu sa riadi článkom 6 ods. 4. Prichádza na rad len vtedy, ak sa navrhovateľ napriek negatívnemu posúdeniu domnieva, že plán alebo projekt by sa mal aj tak realizovať z naliehavých dôvodov vyššieho verejného záujmu. To je možné, len ak neexistujú žiadne alternatívne riešenia, naliehavé dôvody vyššieho verejného záujmu sú riadne odôvodnené a ak sa prijmú vhodné kompenzačné opatrenia na zabezpečenie ochrany celkovej koherencie sústavy Natura 2000.

Každú fázu postupu ovplyvňuje predchádzajúca fáza. Poradie, v akom sa fázy vykonávajú, je preto pre správne uplatňovanie článku 6 ods. 3 a 4 mimoriadne dôležité. Na obrázku 1 je znázornený vývojový diagram tohto postupu.

2.2. Prístup k rozhodovaniu

Rovnako ako všetky právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia je smernica o biotopoch založená na zásade predbežnej opatrnosti (8), t. j. že neexistencia vedeckých dôkazov o významnom negatívnom vplyve činnosti sa nemôže použiť ako odôvodnenie schválenia tejto činnosti. Ak sa zásada predbežnej opatrnosti uplatňuje na postup podľa článku 6 ods. 3, znamená to, že pred schválením plánu alebo projektu je nutné preukázať neexistenciu negatívneho vplyvu na lokality sústavy Natura 2000. Inými slovami, ak neexistuje istota, že nedôjde k žiadnym negatívnym vplyvom, plán alebo projekt nemožno schváliť.

V praxi to znamená, že dôkazné bremeno spočíva na navrhovateľovi plánu alebo projektu, aby preukázal – a na príslušnom orgáne, aby potvrdil – bez dôvodnej pochybnosti, že:

— vo fáze 1 (skríning) – možno vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy alebo

— vo fáze 2 (primeraný odhad) – možno vylúčiť nepriaznivé vplyvy na integritu lokality sústavy Natura 2000.

Ak sú nepriaznivé vplyvy na integritu lokality buď isté, alebo ich nemožno vylúčiť, plán alebo projekt možno napriek tomu schváliť na základe výnimky podľa článku 6 ods. 4 pod podmienkou, že neexistujú žiadne alternatívy, je odôvodnený naliehavými dôvodmi vyššieho verejného záujmu a sú zavedené dostatočné kompenzačné opatrenia na ochranu celkovej koherencie sústavy Natura 2000. Zásada predbežnej opatrnosti sa niekedy môže uplatniť aj v takýchto prípadoch, najmä v súvislosti s rozsahom kompenzačných opatrení, ktoré sa majú uplatniť (pozri oddiel 3.3.3).

V smernici o biotopoch sa výslovne odkazuje na „ciele ochrany lokality“ ako základ pre uplatnenie článku 6 ods. 3. SDEÚ vo svojom rozsudku vo veci C-849/19 Komisia/Grécko potvrdil, že ciele ochrany sa musia formálne stanoviť a že tieto ciele musia byť špecifické pre danú lokalitu, odkazovať na osobitnú hodnotu lokality a byť presné. (9)

Okrem toho Súdny dvor opakovane rozhodol, že rozsah povinnosti vykonať primeraný odhad vplyvov plánu alebo projektu na chránenú lokalitu by sa mal určiť so zreteľom na ciele ochrany. (10) Inými slovami, rozhodnutie o tom, či plán alebo projekt môže mať významný vplyv na lokalitu sústavy Natura 2000, by sa malo prijať so zreteľom na ciele ochrany lokality (pozri oddiel 3.1 Skríning). Preto je mimoriadne dôležité, aby sa ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu bezodkladne stanovili pre všetky lokality sústavy Natura 2000 a aby sa zverejnili.

Ako sa vysvetľuje v oddiele 3.2.2, ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu sa musia stanoviť pre všetky chránené biotopy a druhy, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná (t. j. biotopy a druhy z kategórie A, B alebo C, ale nie D, posúdenie lokality v štandardnom formulári údajov pre danú lokalitu (11)). V cieľoch ochrany je potrebné spresniť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť pre každý z atribútov alebo parametrov, ktoré určujú stav ochrany chránených prvkov.

Ak sa plán alebo projekt počas procesu prípravy zmení alebo ďalej rozpracuje, posúdenia sa musia preskúmať, a to tak vo fáze skríningu, ako aj vo fáze primeraného odhadu. Ak napríklad vo fáze skríningu nemožno vylúčiť, že existuje pravdepodobnosť významných vplyvov, navrhovateľ plánu alebo projektu sa môže rozhodnúť zrevidovať návrh plánu alebo projektu s cieľom vylúčiť riziko možných významných vplyvov. V takýchto prípadoch by sa pozmenený plán alebo projekt mal opätovne preskúmať, aby sa zistilo, či je naďalej pravdepodobné, že bude mať významný vplyv na lokalitu.

Rámček 1 Prijatie rozhodnutia na základe primeraného odhadu Je na príslušných orgánoch, aby na základe záverov primeraného odhadu dosahov plánu alebo projektu na príslušnú lokalitu sústavy Natura 2000 rozhodli, či daný plán alebo projekt schváliť. Schváliť ho môžu až po tom, ako nadobudnú istotu, že navrhovaný plán alebo projekt nepriaznivo neovplyvní integritu lokality sústavy Natura 2000. Tak je to aj v prípade, ak z vedeckého hľadiska neexistuje žiadna dôvodná pochybnosť o tom, že nedôjde k takýmto účinkom (12). Dôraz sa teda kladie na preukázanie neexistencie nepriaznivých vplyvov, a nie ich existencie, čo je podstatou zásady predbežnej opatrnosti (13). Primeraný odhad musí byť preto dostatočne podrobný a odôvodnený, aby preukazoval neexistenciu nepriaznivých vplyvov vzhľadom na najlepšie vedecké poznatky v danej oblasti (14). Rovnaká úroveň istoty sa vyžaduje, ak sa rozhodnutie prijme počas fázy skríningu. Ani v tejto fáze by nemala existovať žiadna dôvodná pochybnosť o neexistencii pravdepodobného významného vplyvu.

3. METODIKA POSUDZOVANIA PODĽA ČLÁNKU 6 ODS. 3 A 4

3.1. Fáza 1: Skríning

V prvej fáze sa skúma pravdepodobnosť nepriaznivých vplyvov plánu alebo projektu na lokalitu sústavy Natura 2000 či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi. Ak nemožno vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy bez akejkoľvek dôvodnej pochybnosti, plán alebo projekt sa bude musieť podrobiť úplnému primeranému odhadu podľa článku 6 ods. 3.

Pojmy „plán“ a „projekt“ by sa mali chápať v širokom zmysle. Projekt môže zahŕňať stavby, zariadenia a iné zásahy do prírodného prostredia vrátane pravidelných činností zameraných na využívanie prírodných zdrojov. Pojem plán má na účely článku 6 ods. 3 takisto potenciálne širší význam vrátane územných alebo priestorových plánov a sektorových plánov (napr. v oblasti dopravy, energetiky, odpadového hospodárstva, hospodárenia s vodami, obhospodarovania lesov atď.). V smernici sa neobmedzuje rozsah pôsobnosti pojmu plán ani projekt na konkrétne kategórie. Kľúčovým faktorom je pravdepodobnosť ich významného vplyvu na lokalitu sústavy Natura 2000. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddieloch 4.4.1 a 4.4.2.

Skríning ako fáza predbežného posúdenia môže byť spravidla založený na existujúcich informáciách vrátane stanovísk odborníkov (napr. príslušných environmentálnych orgánov) alebo zverejnených materiálov (napr. mapách biotopov alebo inventároch druhov) bez toho, aby sa vyžadovalo zhromaždiť podrobné nové dôkazy. Ak však neexistuje dostatok informácií, napr. o výskyte chránených biotopov alebo druhov v oblasti, ktorej sa plán alebo projekt potenciálne dotýka, alebo sú neaktuálne, môže byť potrebné zhromaždiť a zanalyzovať ďalšie údaje s cieľom určiť pravdepodobnosť významných vplyvov. Ak informácie neexistujú, potom treba predpokladať, že existuje pravdepodobnosť významných vplyvov a vyžaduje sa primeraný odhad.

Skríning treba vykonať v počiatočnej fáze, spravidla predtým, ako sa stanovia podrobnosti plánu alebo projektu, napríklad ak je známe miesto a všeobecná povaha projektu, ale ešte sa nezačal proces navrhovania. Včasný skríning má niekoľko výhod:

— môže znížiť riziko oneskorení a neskorších dodatočných nákladov, keď sa projekt alebo plán predloží na získanie povolenia,

— umožňuje včasnú konzultáciu a výmenu informácií medzi realizátormi plánu alebo projektu, príslušnými orgánmi a inými zainteresovanými stranami, ktoré majú relevantné údaje a odborné znalosti,

— umožňuje navrhovateľovi plánu alebo projektu lepšie posúdiť, aké ďalšie kroky môžu byť potrebné, a to bez investovania značného množstva času a peňazí,

— umožňuje identifikovať a predvídať potenciálne riziká pre lokality sústavy Natura 2000, ako aj pre samotný plán alebo projekt, napríklad zdôraznením potreby alternatívnej lokality alebo návrhu pre plán alebo projekt, aby sa predišlo akémukoľvek riziku poškodenia, alebo zhromažďovaním ďalších údajov na vykonanie včasného posúdenia. Hoci by kľúčové aspekty počiatočného plánovania mali byť jasné, mal by existovať aj priestor na úpravu plánu alebo projektu.

Ak sa plán alebo projekt skúma v počiatočnej fáze, skríning môže byť potrebné preskúmať v neskoršej fáze, keď bude k dispozícii viac podrobností o pláne alebo projekte. Rozsah skríningovej analýzy sa môže v prípade plánov a projektov líšiť v závislosti od rozsahu rozvoja a pravdepodobných vplyvov.

Analýza pozostáva zo štyroch krokov:

1. zistenia, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality sústavy Natura 2000 alebo či je pre jej správu potrebný;

2. identifikácie relevantných prvkov plánu alebo projektu a ich pravdepodobných vplyvov;

3. identifikácie lokalít sústavy Natura 2000, ktoré (ak sú) môžu byť ovplyvnené, vzhľadom na potenciálne vplyvy plánu alebo projektu, či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi;

4. posúdenia, či je možné vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy na lokalitu sústavy Natura 2000.

V nasledujúcich oddieloch je podrobnejšie opísaný každý zo štyroch krokov spolu s výsledkom skríningu a súvisiacou dokumentáciou.

V tabuľke 1 sa uvádzajú hlavné rozdiely medzi fázou skríningu a fázou primeraného odhadu podľa článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch.

Tabuľka 1

Rozdiely medzi fázou skríningu a fázou primeraného odhadu

Skríning Primeraný odhad Zisťuje sa ním, či sú významné negatívne vplyvy na lokalitu sústavy Natura 2000 pravdepodobné v dôsledku realizácie plánu alebo projektu s ohľadom na ciele ochrany lokality. Posudzujú sa pravdepodobné vplyvy na lokalitu sústavy Natura 2000 s ohľadom na jej ciele ochrany a posudzuje sa, či sa vyskytnú alebo by sa mohli vyskytnúť nepriaznivé vplyvy na integritu lokality. Ak výskyt nepriaznivých vplyvov nemožno s určitosťou vylúčiť, plán alebo projekt sa musí podrobiť primeranému odhadu. Plán alebo projekt možno povoliť, len ak možno vylúčiť nepriaznivé vplyvy na integritu lokality sústavy Natura 2000. Obvykle založený na existujúcich údajoch, dostupných poznatkoch a skúsenostiach a odbornom stanovisku. Vyžaduje podrobné preskúmanie, často prieskumy v teréne, odborné poradenstvo a odborné posúdenie konkrétneho prípadu. Zmierňujúce opatrenia nie je možné zohľadniť (15). Posudzujú sa zmierňujúce opatrenia na odstránenie alebo zmiernenie nepriaznivých vplyvov.

3.1.1. Krok 1: Zistiť, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality sústavy Natura 2000 alebo či je pre jej správu potrebný

V tomto kroku sa zisťuje, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality alebo je pre jej správu potrebný, t. j. či prispieva k dosiahnutiu cieľov ochrany lokality.

Pojem „správa“ odkazuje na správu ochrany lokality, t. j. má sa chápať v zmysle, v ktorom sa používa v článku 6 ods. 1. Preto ak činnosť priamo súvisí s plnením cieľov ochrany a je pre ne potrebná, neplatí pre ňu požiadavka na posúdenie. Plány alebo projekty, ktoré priamo súvisia so správou ochrany lokalít sústavy Natura 2000 alebo sú pre ňu potrebné, by sa mali vo všeobecnosti vyňať z uplatňovania ustanovení článku 6 ods. 3, ale posúdenie sa stále môže vyžadovať v súvislosti s ich zložkami, ktoré sa netýkajú ochrany. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddiele 4.4.3.

V prípade prvku, ktorý sa netýka ochrany, ale nachádza sa v pláne alebo projekte, ktorý okrem iných cieľov zahŕňa aj správu ochrany, sa môže vyžadovať primeraný odhad. Mohlo by sa to uplatňovať napríklad na ťažbu dreva, ktorá tvorí súčasť plánu riadenia ochrany pre lesnatú plochu označenú za lokalitu sústavy Natura 2000. Časť činnosti, ktorá nie je nevyhnutná pre správu ochrany lokality, by mala podliehať primeranému odhadu (16).

Môžu nastať aj situácie, v ktorých môže mať plán alebo projekt, ktorý priamo súvisí so správou jednej lokality (cieľovej lokality) alebo je pre ňu potrebný, negatívny vplyv aj na inú lokalitu. S cieľom zlepšiť povodňový manažment cieľovej lokality sa v pláne môže napríklad navrhnúť výstavba zábrany v inej lokalite, čo môže mať na túto inú lokalitu významný nepriaznivý vplyv. Plán alebo projekt by preto mal podliehať posúdeniu potenciálnych významných vplyvov na túto inú lokalitu.

V dôsledku toho by plány a projekty, ktoré budú priamo súvisieť so správou lokalít sústavy Natura 2000 alebo budú pre ňu potrebné podľa smernice o vtákoch a smernice o biotopoch, mali predstavovať plány alebo projekty, ktorých cieľom a príspevkom je zachovanie alebo prípadne obnova priaznivého stavu ochrany chránených biotopov a druhov v týchto lokalitách.

Rámček 2 Príklady kritérií na zistenie, či plán alebo projekt priamo súvisí so správou lokality sústavy Natura 2000 alebo či je pre jej správu potrebný — opatrenia predpokladané v pláne alebo projekte sú zahrnuté do plánu riadenia príslušnej lokality sústavy Natura 2000 alebo sú navrhnuté ako súčasť iných štatutárnych, administratívnych alebo zmluvných opatrení vyžadovaných na zachovanie a obnovu (ak je to potrebné) dobrého stavu ochrany lokality, jej typov biotopov a druhov, — štatutárny orgán zodpovedný za správu lokality sústavy Natura 2000 poskytol odôvodnené stanovisko, že činnosť priamo súvisí so správou cieľovej lokality a je pre ňu potrebná a že jasne súvisí so zachovaním alebo zlepšením stavu ochrany typov biotopov alebo druhov v lokalite.

3.1.2. Krok 2: Opis plánu alebo projektu a jeho faktorov vplyvu

Pri opise plánu alebo projektu bude potrebné identifikovať všetky aspekty, ktoré môžu potenciálne ovplyvniť lokalitu sústavy Natura 2000 či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi.

Musia sa zohľadniť všetky fázy projektu vrátane výstavby, prevádzky a vyraďovania z prevádzky.

Pokiaľ ide o plány, treba zhromaždiť a zanalyzovať vhodné podrobnosti o činnostiach vykonávaných v rámci plánu s cieľom zistiť, či môžu mať významný vplyv na lokality sústavy Natura 2000, a to samostatne alebo spoločne, a to aj v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi.

V rámčeku 3 sa uvádzajú kľúčové parametre plánu alebo projektu, ktoré sa majú identifikovať. Tieto prvky sú len orientačné a majú sa prispôsobiť a doplniť, aby zodpovedali jednotlivým prípadom. V prípade niektorých projektov alebo plánov môže byť potrebné identifikovať parametre oddelene od fázy výstavby, prevádzky a vyraďovania z prevádzky.

Rámček 3 Príklady prvkov plánu alebo projektu, ktoré sa majú zohľadniť vo fáze skríningu — veľkosť (napr. vo vzťahu k priamemu záberu pôdy), — celková ovplyvnená plocha vrátane plochy ovplyvnenej nepriamymi vplyvmi (napr. hluk, zakalenie, vibrácie), — fyzické zmeny životného prostredia (napr. úprava riečisk alebo morfológie iných vodných útvarov, zmeny hustoty lesného porastu), — zmeny intenzity existujúceho tlaku (napr. zvýšenie hluku, znečistenia alebo dopravy), — požiadavky na zdroje (napr. odber vody, ťažba nerastných surovín), — emisie (napr. depozícia dusíka) a odpad (a či sa zneškodňujú na zemi, vo vode alebo vzduchu), — požiadavky na prepravu (napr. prístupové cesty), — trvanie výstavby, prevádzky, vyraďovania z prevádzky atď., — dočasné aspekty (načasovanie rôznych fáz plánu alebo projektu), — vzdialenosť od lokalít sústavy Natura 2000, a najmä od ich určujúcich prvkov, — kumulatívne vplyvy s inými projektmi a plánmi.

3.1.3. Krok 3: Identifikácia lokalít sústavy Natura 2000, ktoré by mohli byť ovplyvnené plánom alebo projektom

Pri identifikácii lokalít sústavy Natura 2000, ktoré môžu byť ovplyvnené, by sa mali zohľadniť všetky aspekty plánu alebo projektu, ktoré by mohli mať potenciálne vplyvy na akékoľvek lokality sústavy Natura 2000 nachádzajúce sa v zóne vplyvu plánu alebo projektu. Malo by sa prihliadnuť na všetky určujúce prvky (druhy, typy biotopov), ktorých prítomnosť je v daných lokalitách významná, a ich ciele ochrany.

Mali by sa identifikovať najmä:

— všetky lokality sústavy Natura 2000, ktoré sa geograficky prekrývajú s ktorýmikoľvek činnosťami alebo aspektmi plánu alebo projektu v ktorejkoľvek fáze alebo ktoré sú v ich blízkosti,

— všetky lokality sústavy Natura 2000, ktoré sú v pravdepodobnej zóne vplyvu plánu alebo projektu. Lokality sústavy Natura 2000 v okolí plánu alebo projektu (alebo v určitej vzdialenosti), ktoré by stále mohli byť nepriamo ovplyvnené aspektmi projektu, a to aj pokiaľ ide o využívanie prírodných zdrojov (napr. vody) a rôznych druhov odpadu, vypúšťanie alebo emisie látok alebo energie,

— lokality sústavy Natura 2000 v okolí plánu alebo projektu (alebo v určitej vzdialenosti), ktoré sú domovom fauny, ktorá sa môže presunúť do oblasti projektu a následne zahynúť alebo pocítiť iné dôsledky (napr. stratu plochy na kŕmenie alebo zmenšenie domovského okrsku),

— lokality sústavy Natura 2000, ktorých prepojenie alebo ekologická kontinuita môže byť týmto plánom alebo projektom ovplyvnená.

Rozsah lokalít sústavy Natura 2000, ktorý sa má posúdiť, t. j. zóna, v ktorej môžu vzniknúť vplyvy plánu alebo projektu, bude závisieť od povahy plánu alebo projektu a vzdialenosti, v ktorej sa môžu vyskytnúť vplyvy. V prípade lokalít sústavy Natura 2000, ktoré sa nachádzajú v smere prúdu pozdĺž riek alebo mokradí napájaných kolektormi podzemnej vody, môže plán alebo projekt ovplyvniť vodné toky, migráciu rýb atď., a to aj vo veľkej vzdialenosti. Emisie znečisťujúcich látok môžu mať takisto vplyvy na veľkú vzdialenosť.

Niektoré projekty alebo plány, ktoré nemajú priamy vplyv na lokality sústavy Natura 2000, môžu mať na ne napriek tomu významný vplyv, ak fungujú ako prekážka alebo bránia ekologickým prepojeniam. K tomu môže dôjsť napríklad vtedy, keď plány ovplyvňujú prvky krajiny, ktoré prepájajú lokality sústavy Natura 2000 alebo ktoré môžu brániť pohybu druhov alebo narušiť kontinuitu riečneho alebo lesného ekosystému.

Na určenie možných vplyvov plánu alebo projektu na lokality sústavy Natura 2000 je potrebné identifikovať nielen príslušné lokality, ale aj biotopy a druhy, ktorých prítomnosť je v daných lokalitách významná, ako aj ciele ochrany špecifické pre jednotlivé lokality.

V rámčeku 4 sa uvádzajú príklady zdrojov údajov, ktoré sa môžu použiť na tento účel.

Rámček 4 Zdroje, ktoré sa majú použiť na identifikáciu vplyvu na lokalitu sústavy Natura 2000 — štandardný formulár údajov sústavy Natura 2000 pre lokalitu, — ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu (stanovené v aktoch o označovaní osobitných chránených území alebo v aktoch o klasifikácii osobitne chráneného územia, alebo v pláne riadenia lokality, alebo v samostatnom akte), — plány riadenia lokality (napr. v ktorých sa identifikujú tlaky a ohrozenia pre lokalitu), — existujúce prieskumy a údaje z monitorovania týkajúce sa relevantných druhov a typov biotopov, ich rozšírenia v lokalite a v jej okolí, stavu ochrany, tlakov a ohrození, ktorým čelia, — súčasné a predošlé mapy lokality, — územné plány a iné príslušné existujúce plány, — existujúce materiály z prieskumu lokality, — existujúce údaje o hydrogeológii, — existujúce údaje o relevantných látkach (napr. depozícia dusíka, zloženie vypúšťanej odpadovej vody), — posúdenia vplyvov na životné prostredie v prípade podobných projektov alebo plánov, — relevantné správy o stave životného prostredia, — mapy a geografické informačné systémy, — spisy o histórii lokality atď.

Informácie uvedené v štandardnom formulári údajov sústavy Natura 2000 (17) sú východiskovým bodom pre identifikáciu typov biotopov a druhov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná a ktoré by mohli byť ovplyvnené plánom alebo projektom, ako aj všetkých existujúcich tlakov a vplyvov na lokalitu. Ďalšie informácie na úrovni lokality možno získať zo zdrojov, ako je plán riadenia lokality sústavy Natura 2000, zoznamy činností, ktoré môžu spôsobiť poškodenie alebo zhoršenie, výsledky monitorovacích prieskumov biotopov a druhov v rámci lokality, ako aj zdrojov mimo lokality sústavy Natura 2000 na biogeografickej, vnútroštátnej a miestnej úrovni.

Je dôležité, aby sa tieto údaje a informácie zverejnili, napr. prostredníctvom centrálnej databázy alebo prostredníctvom online portálov a webových sídel vnútroštátnych alebo regionálnych orgánov, a pravidelne sa aktualizovali, aby k nim mohli mať jednoduchý prístup všetky zainteresované strany a príslušné orgány.

Rámček 5 Hlavné zdroje informácií o určujúcich prvkoch lokalít sústavy Natura 2000 Štandardný formulár údajov je dostupný pre každú lokalitu sústavy Natura 2000. Obsahuje informácie o druhoch živočíchov a rastlín a typoch biotopov chránených v rámci EÚ vyskytujúcich sa v lokalite a poskytuje rozsiahle posúdenie stavu všetkých druhov alebo typov biotopov v tejto lokalite (hodnotené od A po D). Poskytuje informácie o ploche, zastúpení a stave ochrany biotopov vyskytujúcich sa v lokalite, ako aj celkové posúdenie hodnoty lokality v záujme ochrany dotknutých typov prirodzených biotopov. Pokiaľ ide o druhy vyskytujúce sa v lokalite, formulár poskytuje informácie o ich populáciách, stave (nesťahovavý, hniezdiaci, prezimujúci, sťahovavý druh) a o hodnote lokality pre dotknuté druhy. Zahŕňa aj kontextové informácie o lokalite vrátane informácií o: — všeobecných vlastnostiach, kvalite a význame lokality, — zraniteľnosti (tlak na lokalitu spôsobený ľudskými a inými vplyvmi a krehkosť biotopov a ekosystémov), — vplyvoch súvisiacich s ľudskou činnosťou a prírodnými procesmi, ktoré môžu mať pozitívny alebo negatívny vplyv na ochranu a riadenie lokality, ako aj na podiel plochy ovplyvnenej lokality, — riadiacom orgáne zodpovednom za lokalitu, — plánoch a postupoch riadenia lokalít vrátane tradičných ľudských činností, — mape lokality. Ochranné opatrenia a plány riadenia Pre osobitné chránené územia musia členské štáty vypracovať ochranné opatrenia, ktoré zodpovedajú ekologickým požiadavkám typov prirodzených biotopov uvedených v prílohe I a druhov uvedených v prílohe II vyskytujúcich sa v lokalite (článok 6 ods. 1 smernice o biotopoch). Môže to prípadne zahŕňať plány riadenia osobitne navrhnuté pre jednotlivé lokality alebo začlenené do ďalších plánov rozvoja a/alebo iné štatutárne, správne alebo zmluvné opatrenia. Podobne na osobitne chránené územia sa takisto musia vzťahovať cielené ochranné opatrenia. Ak sú k dispozícii plány riadenia sústavy Natura 2000, môžu poskytovať informácie o cieľoch ochrany daných lokalít, umiestnení a stave druhov a biotopov vyskytujúcich sa v lokalite, o ich ohrozeniach a ochranných opatreniach potrebných na zlepšenie ich stavu ochrany v lokalite. Všetko to môže byť užitočné pre fázu skríningu a fázu primeraného odhadu.

Na webovom sídle Komisie sú k dispozícii údaje a mapy všetkých lokalít sústavy Natura 2000 v EÚ prostredníctvom prehliadača sústavy Natura 2000 a verejnej databázy sústavy Natura 2000: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/data/indexen.htm. Väčšina členských štátov takisto poskytuje verejne dostupné informácie o lokalitách sústavy Natura 2000 a ich prvkoch. Aj geografické informačné systémy (GIS) môžu pomôcť pri pochopení vzťahu medzi aspektmi plánu alebo projektu a osobitnými prvkami lokality sústavy Natura 2000.

V rôznych krajinách sú dostupné praktické nástroje a informačné systémy s cieľom pomôcť identifikovať potenciálne vplyvy rôznych typov projektov a plánov na lokality sústavy Natura 2000. V rámčeku 6 sú uvedené príklady takýchto nástrojov.

Rámček 6 Príklady informačných systémov na identifikáciu potenciálneho vplyvu rôznych typov projektov a plánov na lokality sústavy Natura 2000 Nemecko Informácie potrebné na posúdenie potenciálnych negatívnych vplyvov takmer všetkých typov projektov poskytuje informačný systém FFH-VP-Info, ktorý vyvinul Spolkový úrad pre ochranu prírody. Obsahuje rozsiahlu databázu potenciálnych vplyvov a účinkov na konkrétne typy biotopov a druhy, ktorú možno využiť na skríning a primeraný odhad. Poskytuje podrobné informácie o citlivosti a potenciálnych vplyvoch faktorov vplyvu pre takmer všetky biotopy a druhy chránené podľa smerníc o ochrane prírody vyskytujúce sa v Nemecku. Zahŕňa aj kontrolný zoznam s posúdeniami závažnosti/relevantnosti každého vplyvu na typy biotopov a druhy. Pozri: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp. Írsko V Írsku je dostupná aplikácia GeoTool na podporu procesu zhromažďovania údajov vo fáze 1 (skríning) a fáze 2 (primeraný odhad). Umožňuje používateľovi zvoliť si bod na mape a potom vyhľadať osobitné chránené územia a osobitne chránené územia v stanovenej vzdialenosti od tohto bodu, ktorú si používateľ môže zvoliť v závislosti od úrovne potenciálneho vplyvu plánu alebo projektu na životné prostredie. Informácie poskytované o každej lokalite sústavy Natura 2000 nachádzajúcej sa v zvolenom rozsahu zahŕňajú zoznam biotopov a druhov, pre ktoré boli lokality označené ako chránené, a odkaz na ciele ochrany každej lokality. Pozri: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool. Holandsko Holandská vláda vyvinula nástroj na rýchle posúdenie potenciálneho vplyvu projektu počas počiatočnej fázy. Poskytuje opis procesných krokov potrebných v prípade, že je posúdenie vplyvov na lokality sústavy Natura 2000 alebo chránené druhy súčasťou postupu na získanie povolenia. Pomáha identifikovať potenciálne vplyvy na jednotlivé druhy a typy biotopov a poskytuje informácie o citlivosti druhov a typov biotopov na rozličné činnosti. Pozri: www.natura2000.nl (v sekcii routeplanner beschermde natuur a effectenindicator Natura 2000-gebieden). Belgicko Belgicko na posúdenie acidifikácie a eutrofizácie prostredníctvom depozície z ovzdušia (depozícia NOx a NH3 súvisiaca s činnosťami ako intenzívne poľnohospodárstvo, priemyselné vykurovanie, procesy výroby energie a mobilita) poskytuje interaktívnu online aplikáciu na vykonanie prvého skríningu. Je to rýchly diagnostický nástroj na identifikáciu potenciálnych vplyvov. Ak je výsledkom skenu zelené svetlo, neočakáva sa žiadny škodlivý vplyv. Ak nástroj zobrazí červené svetlo, existuje možnosť škodlivého vplyvu, ktorý je potrebné bližšie preskúmať prostredníctvom primeraného odhadu. Pozri: https://www.milieuinfo.be/voortoets/. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa informácií a praktických nástrojov na podporu skríningu a primeraného odhadu pozri v prílohe k tomuto usmerňovaciemu dokumentu (oddiel 1.1).

3.1.4. Krok 4: Posúdenie, či je možné vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy s ohľadom na ciele ochrany lokality

Ďalším krokom fázy skríningu je posúdenie pravdepodobnosti a potenciálneho významu vplyvov identifikovaných v predchádzajúcom kroku, pričom sa zohľadnia potenciálne kumulatívne vplyvy s inými plánmi alebo projektmi.

Posúdenie pravdepodobnosti významných vplyvov

Pravdepodobným významným vplyvom je v tejto súvislosti akýkoľvek vplyv, ktorý možno odôvodnene predvídať v dôsledku plánu alebo projektu a ktorý by negatívne a významne ovplyvnil ciele ochrany stanovené pre biotopy a druhy, ktorých prítomnosť je v danej lokalite sústavy Natura 2000 významná. Môže to vyplývať buď z činností v lokalite alebo mimo nej, alebo zo spojenia s inými plánmi alebo projektmi.

V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ak nemožno bez akejkoľvek dôvodnej pochybnosti vylúčiť pravdepodobné významné vplyvy, plán alebo projekt sa bude musieť podrobiť úplnému primeranému odhadu podľa článku 6 ods. 3 (ďalšie podrobnosti o posudzovaní potenciálnych vplyvov pozri v oddiele 3.2.2 písm. b).

Význam vplyvov sa bude líšiť v závislosti od faktorov, ako je závažnosť vplyvu, typ, rozsah, trvanie, intenzita, časový rozvrh, pravdepodobnosť, kumulatívne vplyvy a zraniteľnosť príslušných biotopov a druhov.

V rámčeku 7 sú uvedené príklady ukazovateľov na kvantifikáciu významu týchto vplyvov.

Rámček 7 Príklady ukazovateľov významu Typ vplyvu Ukazovateľ významu Strata plochy biotopu Degradácia Hektáre strateného biotopu, percentuálny podiel strateného biotopu. Plocha (v absolútnom vyjadrení a ako percentuálny podiel), na ktorej sa zhoršili atribúty používané na určenie stavu ochrany druhu alebo biotopu, ako aj rozsah degradácie každého z týchto atribútov. Rušenie Stupeň intenzity, trvanie alebo pretrvávanie faktora rušenia, jeho vzdialenosť od miest na párenie. Fragmentácia Zmena v porovnaní s pôvodným a požadovaným stavom (napr. vytvorenie niekoľkých malých plôch biotopu namiesto jednej veľkej plochy, hektáre biotopu vystavené okrajovému vplyvu). Nepriame vplyvy Miera, do akej je oblasť náchylná na iné ohrozenia (invázne nepôvodné druhy, prenikanie ľudí a živočíchov, ďalší rozvoj).

Zdroje informácií na posúdenie významu vplyvov zahŕňajú dôkazy z podobných činností s vplyvom na lokality s podobnými označenými prvkami v podobnom stave ochrany alebo lokality s podobnými cieľmi ochrany a odborné posudky založené na dostupných dôkazoch. Keďže je však každý prípad nevyhnutne odlišný, je potrebné zohľadniť miestne okolnosti. Posudzovanie sa preto vždy musí vykonávať individuálne.

Ako sa uvádza v usmerneniach k článku 6, to, čo môže byť významné pre jednu lokalitu, nemusí byť významné pre druhú lokalitu. Napríklad strata sto metrov štvorcových biotopu môže byť významná vo vzťahu k malej lokalite vzácnych orchideí, zatiaľ čo podobná strata vo veľkej stepnej lokalite môže byť nevýznamná, ak nemá vplyv na ciele ochrany lokality.

V prípade plánov v závislosti od úrovne vymedzenia a podrobnosti rôznych aspektov a zložiek plánu môže byť v tejto fáze ťažké posúdiť závažnosť a význam všetkých potenciálnych vplyvov na jednotlivé lokality. Pravdepodobnosť významných vplyvov na lokalitu sústavy Natura 2000 sa však stále môže posúdiť napríklad z hľadiska typu plánu alebo projektu a jeho potenciálnej zóny vplyvu.

Plány sa preto musia preskúmať s dostatočnou opatrnosťou (bez dôvodnej pochybnosti) a so zreteľom na zásadu predbežnej opatrnosti, aby sa zabránilo vylúčeniu zložiek alebo činností s potenciálnym vplyvom na lokalitu sústavy Natura 2000 a ich nezaradeniu do ďalšej kontroly v rámci primeraného odhadu.

Pokiaľ ide o posudzovanie zmierňujúcich opatrení (18) pri vykonávaní postupu podľa článku 6 ods. 3, Súdny dvor rozhodol, že „na účely zistenia, či treba vykonať neskôr primerané posudzovanie vplyvov plánu alebo projektu na dotknutú lokalitu, netreba v rámci štádia skríningu zohľadniť opatrenia, ktorých cieľom je vyhnúť sa škodlivým účinkom tohto plánu alebo tohto projektu na túto lokalitu alebo ich zmierniť“ (vec C-323/17).

Navrhovatelia projektov však niekedy môžu navrhovať projekty tak, aby sa od začiatku predišlo potenciálnym vplyvom alebo aby sa tieto vplyvy minimalizovali. Dá sa to dosiahnuť využitím najlepších dostupných technológií alebo uplatňovaním preventívnych opatrení vrátane štatutárnych opatrení (napr. zóny so zákazom vstupu), ktoré sú stanovené napr. v sektorových predpisoch, plánoch riadenia sústavy Natura 2000 alebo v priestorových/územných plánoch.

Takéto všeobecné zložky projektu sa môžu pri skríningu zohľadniť na rozdiel od zmierňujúcich opatrení špecifických pre jednotlivé plány alebo projekty, ktoré sa v tejto fáze nesmú zohľadniť. Tieto zložky by sa mali jasne identifikovať v opise projektu. Osobitné zmierňujúce opatrenia, napr. budovanie zelených mostov s cieľom umožniť migráciu druhov, pre ktoré bola lokalita označená za chránenú, najmä ak ich nariadi príslušný orgán, by sa mali zohľadniť len počas primeraného odhadu, ako sa uvádza v oddiele 3.2.5.

Posúdenie možných kumulatívnych vplyvov s inými plánmi a projektmi

Počas skríningu by sa posúdenie pravdepodobnosti potenciálne významných vplyvov plánu alebo projektu malo vykonať či už samostatne, alebo v kombinácii s inými projektmi alebo plánmi. Posúdenie takýchto kumulatívnych vplyvov je vo fáze skríningu často menej podrobné ako vo fáze primeraného odhadu. Naďalej však existuje potreba identifikovať všetky iné plány alebo projekty, ktoré by mohli viesť ku kumulatívnym vplyvom príslušného plánu alebo projektu.

Skríning „v kombinácii“ si vyžaduje identifikáciu iných plánov a projektov, ktoré môžu mať potenciálne vplyvy na tie isté lokality sústavy Natura 2000, a potom posúdenie ich schopnosti spôsobiť významné vplyvy, ak sa zohľadňujú spolu s posudzovaným plánom alebo projektom. Ak táto analýza nevedie ku konečným záverom, mali by sa ňou aspoň identifikovať akékoľvek iné relevantné plány a projekty, ktoré by sa mali podrobnejšie preskúmať počas primeraného odhadu.

Posúdenie kumulatívnych vplyvov vo fáze skríningu Rad samostatných vplyvov nízkej úrovne môže mať v kombinácii za následok významný vplyv. Pri určovaní pravdepodobných významných vplyvov by sa malo zohľadniť aj spojenie s inými plánmi a/alebo projektmi, aby sa počas posudzovania plánu alebo projektu zohľadnili kumulatívne vplyvy. Ustanovenie o posúdení kombinovaných vplyvov sa týka iných plánov alebo projektov, ktoré už boli dokončené, schválené, ale nedokončené, alebo navrhnuté (t. j. v prípade ktorých bola podaná žiadosť o schválenie alebo povolenie). Okrem toho je dôležité poznamenať, že posúdenie kumulatívnych vplyvov sa neobmedzuje na posúdenie podobných typov plánov alebo projektov , ktoré sa týkajú rovnakého sektora činností. Počas posudzovania treba zahrnúť všetky typy plánov alebo projektov, ktoré by mohli mať v kombinácii s posudzovaným plánom alebo projektom významný vplyv. Podobne by sa pri posúdení mali zvážiť kumulatívne vplyvy nielen medzi samotnými projektmi alebo medzi samotnými plánmi, ale aj medzi projektmi a plánmi (a naopak) . Nový projekt výstavby veľkej diaľnice nemusí mať napríklad sám osebe nepriaznivý vplyv na lokalitu, ale keď sa zohľadní v kombinácii s už schváleným plánom rozvoja bývania pre to isté územie, vplyvy môžu byť dostatočne významné nato, aby lokalitu nepriaznivo ovplyvnili. Na druhej strane plán nemusí mať sám osebe na lokality sústavy Natura 2000 žiadny významný vplyv, ale môže sa zohľadniť iným spôsobom, ak sa posúdi v kombinácii s už navrhnutým alebo povoleným rozsiahlym projektom rozvoja, ktorý nebol do uvedeného plánu zahrnutý. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddiele 4.5.3.

Získanie informácií o iných plánoch a projektoch, ktoré môžu v kombinácii vytvoriť kumulatívne vplyvy na lokalitu sústavy Natura 2000, môže byť náročné. Je veľmi užitočné mať databázy alebo informačné systémy, ktoré dokážu poskytnúť tieto informácie vo zvolenej oblasti, keďže niektoré krajiny ich už vyvinuli alebo sú v procese ich vývoja (19). Existujúce databázy na informovanie verejnosti o strategickom environmentálnom hodnotení a posudzovaní vplyvov na životné prostredie, pokiaľ ide o plány a projekty, možno využiť aj na identifikáciu možných kumulatívnych vplyvov (20).

V každom prípade by sa malo konzultovať s príslušnými orgánmi (orgánmi na ochranu prírody alebo sektorovými orgánmi), ktoré by mali byť schopné poskytnúť informácie o iných plánoch/projektoch, ktoré sa majú zohľadniť počas skríningu.

V tabuľke 2 sú uvedené kľúčové kroky na posúdenie kumulatívnych vplyvov na lokalitu sústavy Natura 2000.

Tabuľka 2

Posudzovanie kumulatívneho vplyvu

Postup posudzovania Činnosti, ktoré sa majú vykonať Vymedzenie geografických hraníc a časového rámca posúdenia Vymedziť hranice na preskúmanie kumulatívnych vplyvov; upozorňujeme, že tieto sa budú líšiť pre rôzne typy vplyvu (napr. vplyvy na vodné zdroje, hluk) a môžu zahŕňať vzdialené miesta (mimo lokality). Identifikácia všetkých projektov/plánov, ktoré by mohli pôsobiť v kombinácii Identifikovať všetky možné zdroje vplyvov posudzovaného plánu alebo projektu spolu s inými zdrojmi v existujúcom prostredí a inými možnými vplyvmi ďalších navrhovaných projektov alebo plánov; časový rozvrh a fázovanie projektov alebo plánov. Identifikácia vplyvu Identifikovať typy vplyvu (napr. hluk, zníženie zásob vody, emisie chemických látok), ktoré môžu ovplyvniť štruktúru a funkcie lokality citlivé na zmeny. Identifikácia ciest Identifikovať potenciálne cesty kumulácie (21) (napr. vodou, vzduchom; akumulácia vplyvov v čase alebo priestore). Preskúmať podmienky lokality s cieľom identifikovať, kde sú ohrozené citlivé aspekty štruktúry a funkcie lokality. Predpoklad Stanoviť predpoklad závažnosti alebo rozsahu zistených pravdepodobných kumulatívnych vplyvov. Posúdenie Vysvetliť, či je pravdepodobné, že potenciálne kumulatívne vplyvy môžu byť významné, pričom sa zohľadnia informácie zhromaždené počas kroku posúdenie významu.

Ak je chránený biotop alebo druh v lokalite už v nepriaznivom stave alebo ak sa prekročia kritické prahové hodnoty vplyvov pre špecifické atribúty biotopov alebo druhov (alebo ak lokalita podlieha kumulatívnym vplyvom, ktoré povedú k niektorému z týchto stavov), akýkoľvek ďalší plán alebo projekt, ktorý či už samostatne, alebo v kombinácii pridáva k týmto úrovniam ďalšie vplyvy, môže mať významný vplyv na lokalitu sústavy Natura 2000.

3.1.5. Závery: rozhodnutie na základe výsledku skríningu

Rozhodnutie, či plán alebo projekt bude mať významný vplyv na lokalitu Natura 2000, bude mať praktické aj právne dôsledky. Posudzované plány a projekty, pri ktorých sa dospelo k záveru, že pravdepodobne nebudú mať významný vplyv bez dôvodnej pochybnosti, možno spracovať bez uplatnenia následných krokov podľa článku 6 ods. 3.

Rovnako ako vo fáze primeraného odhadu musí byť fáza skríningu ukončená písomným odôvodneným rozhodnutím príslušného orgánu s cieľom poskytnúť záznam o dôvodoch, na základe ktorých sa dospelo k tomuto záveru. Pri vypracúvaní záverov by sa malo zohľadniť aj stanovisko riadiaceho orgánu lokality sústavy Natura 2000.

Rozhodnutie by sa takisto malo zverejniť. Hoci v znení smernice sa na to výslovne neodkazuje, Súdny dvor uznal, že účasť verejnosti sa vyžaduje aj vo fáze skríningu článku 6 ods. 3 (vec C-243/15, body 46 – 49). Súdny dvor okrem toho uznal právo mimovládnych organizácií napadnúť rozhodnutie o skríningu prijaté orgánmi (vec C-243/15, body 56 – 61).

Keďže samotná možnosť existencie významného vplyvu na lokalitu bude mať za následok potrebu primeraného odhadu, toto rozhodnutie sa môže prijať buď po dôkladnom preskúmaní plánu alebo projektu, alebo na základe jednoduchej analýzy, ak sa už predpokladá, že môžu mať významné vplyvy (vzhľadom na typ, veľkosť alebo rozsah plánu alebo projektu, vlastností lokality sústavy Natura 2000 alebo z dôvodu vysokého rizika kombinovaných vplyvov s inými plánmi alebo projektmi). To umožní, aby sa primeraný odhad začal čo najskôr.

V prípade pochybností, t. j. ak na základe dostupných informácií nemožno vylúčiť, že plán alebo projekt môže mať významný vplyv na lokalitu sústavy Natura 2000, či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi, plán alebo projekt musí podliehať primeranému odhadu.

V rozhodnutí o skríningu by sa mali v ideálnom prípade poskytnúť aj určité usmernenia týkajúce sa rozsahu následného primeraného odhadu a pravdepodobných významných vplyvov, ktoré sa majú preskúmať (22). V prípade plánu by sa to malo vzťahovať aj na všetky lokality sústavy Natura 2000, ktoré by mohli byť plánom ovplyvnené.

V rámčeku 8 sa uvádza vzor skríningovej analýzy.

Rámček 8 Vzor skríningovej analýzy Stručný opis plánu alebo projektu a hlavné aspekty, ktoré môžu spôsobiť vplyvy Ciele plánu alebo projektu a jeho hlavné charakteristiky/činnosti počas rôznych fáz (napr. výstavba, prevádzka a vyraďovanie z prevádzky, ak je to vhodné). Stručný opis lokalít sústavy Natura 2000 a ich kľúčové prvky Biotopy a druhy, pre ktoré boli lokality označené ako chránené, a ich ciele ochrany. Opis jednotlivých aspektov plánu alebo projektu, ktoré by mohli vytvoriť vplyvy na lokality sústavy Natura 2000, vrátane: — veľkosti a rozsahu, — vzdialenosti od lokalít sústavy Natura 2000, — záberu pôdy (priameho/nepriameho), — požiadaviek na zdroje (napr. odber vody, ťažba zeminy/nerastných surovín), — emisií (vypúšťanie do zeme, vody alebo ovzdušia), — požiadaviek na prepravu, — trvania a časového rozvrhu výstavby, prevádzky, vyraďovania z prevádzky, — škály faktorov vplyvu (napr. hluk, depozícia dusíka, zakalenie). Opis pravdepodobných vplyvov na lokality sústavy Natura 2000 vzhľadom na osobitné ciele ochrany stanovené pre určujúce prvky vrátane: — zmenšenia plochy biotopu, degradácie alebo fragmentácie biotopu, — rušenia druhov, zníženia populácií a hustoty druhov, — zmien ekologických funkcií a/alebo prvkov, ktoré sú zásadné, pokiaľ ide o ekologické požiadavky biotopov a druhov (napr. kvalita a množstvo vody), — zasahovania do kľúčových vzťahov, ktoré definujú štruktúru a funkciu lokality. Opis pravdepodobných vplyvov v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi: — faktory vplyvu, ktoré sa majú zohľadniť pri kumulatívnych vplyvoch, — zoznam a opis projektov, ktoré môžu prispieť ku kumulatívnym vplyvom, — posúdenie rozsahu a významu kumulatívnych vplyvov vzhľadom na ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu. Kritériá na posúdenie významu, ukazovatele významu vzhľadom na ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu, napr.: — stupeň straty biotopov (absolútna, relatívna), zmeny v štruktúre biotopov, — riziko vytláčania populácií druhov, úroveň rušenia, zmenšenie domovského okrsku druhov, miesta na kŕmenie, útočiskových oblastí, zmena priaznivého stavu na párenie, — význam ovplyvnených biotopov a druhov, napr. zastúpenie, miestna rozmanitosť, — význam lokality (napr. hranica oblasti rozšírenia určitých biotopov a druhov, odrazový mostík, význam pre ekologické prepojenie), — narušenie alebo zmena ekologických funkcií, — zmeny kľúčových ekologických prvkov lokality (napr. kvalita vody). Závery: Na základe uvedených informácií opis aspektov plánu alebo projektu alebo kombinácie aspektov, ktoré pravdepodobne spôsobia významné vplyvy, a opis aspektov, v súvislosti s ktorými nie je známa povaha ani závažnosť vplyvov. Pravdepodobné významné vplyvy: ☐ nie ☐ áno alebo neisté

3.2. Fáza 2: Primeraný odhad

Účelom primeraného odhadu je posúdiť dosahy plánu či projektu s ohľadom na ciele ochrany lokality, či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi či projektmi. Závery by mali príslušným orgánom pomôcť zistiť, či bude mať plán alebo projekt nepriaznivý vplyv na integritu príslušnej lokality. Primeraný odhad sa teda zameriava osobitne na druhy a/alebo biotopy, pre ktoré bola lokalita sústavy Natura 2000 označená za chránenú. Usmernenia k článku 6 – oddiel 4.6.1.

Primeraný odhad sa vzťahuje na projekty, ako aj plány. Môže sa koordinovať s inými environmentálnymi posúdeniami, ako sú posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA) v prípade projektov, strategické environmentálne hodnotenie (SEA) v prípade plánov a programov a posudzovania vykonané v súvislosti s rámcovou smernicou o vode (pozri oddiel 5.2), alebo sa môže do nich začleniť.

Rovnako ako pri postupoch posudzovania vplyvov na životné prostredie a strategického environmentálneho hodnotenia navrhovateľ plánu alebo projektu zvyčajne predkladá príslušnému orgánu na kontrolu správu o primeranom odhade. Ak sa pri posudzovaní identifikujú negatívne vplyvy alebo pravdepodobnosť takýchto vplyvov, navrhovateľ môže v tejto fáze zaviesť aj zmierňujúce opatrenia na zmiernenie vplyvu.

Je potom na príslušnom orgáne, aby zistil, či plán alebo projekt nepriaznivo ovplyvní alebo neovplyvni integritu danej lokality, a teda či plán alebo projekt môže byť schválený. Príslušný orgán môže takisto stanoviť podmienky schválenia a v prípade potreby vopred získať stanovisko verejnosti. Ďalšie informácie o konzultáciách v súvislosti s primeraným odhadom sú uvedené v oddiele 3.2.7.

Proces posudzovania zahŕňa zhromažďovanie a posudzovanie informácií od viacerých zainteresovaných strán vrátane vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov na ochranu prírody, vedeckých odborníkov a mimovládnych organizácií. Príslušný orgán môže použiť aj informácie, ktoré predložil navrhovateľ projektu alebo plánu na konzultáciu s internými a externými odborníkmi a inými zainteresovanými stranami.

Príslušný orgán si možno bude musieť v niektorých prípadoch vyžiadať ďalšie informácie, aby konečné posúdenie bolo čo najkomplexnejšie a najobjektívnejšie. Treba pripomenúť, že primeraný odhad musí byť dostatočne podrobný a odôvodnený, aby preukazoval neexistenciu nepriaznivých vplyvov vzhľadom na najlepšie vedecké poznatky v danej oblasti.

Primeraný odhad teda zahŕňa tieto kroky:

1. zhromažďovanie informácií o projekte a o príslušnej lokalite sústavy Natura 2000;

2. posúdenie dosahov plánu alebo projektu z hľadiska cieľov ochrany lokality či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi;

3. zistenie, či plán alebo projekt môže mať nepriaznivé vplyvy na integritu lokality;

4. zohľadnenie zmierňujúcich opatrení (vrátane ich monitorovania).

Môže byť potrebné, aby sa tieto kroky vykonali opakovane, teda niektoré kroky sa prehodnotia vzhľadom na výsledky nadchádzajúcich krokov. V nasledujúcich oddieloch sa uvádza opis jednotlivých krokov. Ďalšie aspekty, ako je verejná konzultácia a zabezpečenie kvality primeraného odhadu, sú uvedené na konci tejto kapitoly.

3.2.1. Krok 1: Zhromažďovanie informácií o projekte a o príslušnej lokalite sústavy Natura 2000

Informácie požadované na účely primeraného odhadu zahŕňajú opis lokalít sústavy Natura 2000, ktoré môžu byť ovplyvnené, opis druhov a biotopov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná (tzv. určujúce prvky), a ich cieľov ochrany, ako aj opis plánu alebo projektu a jeho možných vplyvov na ciele ochrany lokality. Časť týchto informácií mohla byť zhromaždená už počas fázy skríningu, na účely primeraného odhadu sa však zvyčajne budú požadovať podrobnejšie informácie.

Podľa článku 5 ods. 2 smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a článku 5 ods. 4 smernice o strategickom environmentálnom hodnotení by mal príslušný orgán na žiadosť navrhovateľa určiť rozsah posudzovania vplyvov na životné prostredie (určenie rozsahu). Účelom určenia rozsahu je identifikovať tie prvky, ktoré by mali byť zahrnuté v správe o environmentálnom hodnotení vypracovanej navrhovateľom a predloženej príslušnému orgánu. Určenie rozsahu by malo najmä pomôcť identifikovať najdôležitejšie prvky, ktoré je potrebné preskúmať, aby sa mohli podrobnejšie rozpracovať. (23)

Určenie rozsahu sa bude líšiť v závislosti od plánu alebo projektu a dotknutých lokalít. Zvyčajne však bude obsahovať opis lokality, opis plánu alebo projektu a identifikáciu jeho potenciálnych vplyvov na lokalitu s ohľadom na ciele ochrany lokality. Bez ohľadu na to, či sa primeraný odhad začlení do posudzovania vplyvov na životné prostredie/strategického environmentálneho hodnotenia, pri určení rozsahu by sa mali uviesť základné podmienky v lokalite (t. j. podmienky chránených biotopov a druhov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná, ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu, ako aj ďalšie prvky, ktoré určujú jej integritu, a význam lokality pre koherenciu sústavy), ktoré bude treba identifikovať a preskúmať počas primeraného odhadu, úroveň podrobnosti analýzy, metódy, kritériá hodnotenia významu, typy zmierňujúcich opatrení a alternatívy, ktoré sa majú analyzovať, atď.

Článok 5 ods. 2 smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (smernica 2011/92/EÚ zmenená smernicou 2014/52/EÚ) Na žiadosť navrhovateľa príslušný orgán po zohľadnení informácií poskytnutých navrhovateľom, najmä o špecifických vlastnostiach projektu vrátane jeho umiestnenia a technickej kapacity a jeho pravdepodobného vplyvu na životné prostredie, vydá stanovisko o rozsahu a úrovni podrobnosti informácií, ktoré má navrhovateľ uviesť v správe o hodnotení vplyvov na životné prostredie v súlade s odsekom 1 tohto článku. Príslušný orgán uskutoční pred vydaním svojho stanoviska konzultácie s orgánmi uvedenými v článku 6 ods. 1. Členské štáty môžu tiež požadovať od príslušných orgánov, aby vydali stanovisko uvedené v prvom pododseku bez ohľadu na to, či o to žiada navrhovateľ. Článok 5 ods. 4 smernice o strategickom environmentálnom hodnotení (smernica 2001/42/ES) Keď sa rozhoduje o rozsahu a úrovni podrobnosti informácií, ktoré musí environmentálna správa obsahovať, uskutočnia sa porady s orgánmi uvedenými v článku 6 ods. 3.

Rozsah a úroveň podrobnosti informácií potrebných na zhromažďovanie údajov, prieskumy a preskúmania sa budú líšiť v závislosti od projektu a dotknutej lokality (lokalít). Musí sa preto rozhodovať individuálne. Môžu napríklad závisieť od zložitosti projektu a lokality, ako aj od významu lokality pre druhy a biotopy, pre ktoré bola označená za chránenú. Budú závisieť aj od dostupných údajov o lokalite a druhoch a biotopoch, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná, ako aj od informácií z predchádzajúcich posúdení atď.

Harmonizované a vysokokvalitné geografické informácie zvyčajne uľahčujú prácu navrhovateľov, orgánov a zainteresovaných strán a majú osobitný význam v súvislosti s cezhraničnými projektmi a vplyvmi. Napríklad v prípade projektu, ktorý ovplyvňuje cezhraničnú rieku alebo zariadenie, ktoré môže potenciálne spôsobiť cezhraničné znečistenie, je veľmi dôležité, aby sa na identifikáciu, posúdenie a zmiernenie týchto vplyvov používali spoločné normy. Cieľom smernice EÚ Inspire (Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európe) je zabezpečiť dostupnosť a používanie takýchto štandardizovaných údajov. (24)

V tabuľke 3 je uvedený orientačný kontrolný zoznam základných informácií požadovaných na účely primeraného odhadu a v tabuľke 4 je uvedený príklad informácií, ktoré sa majú zhromaždiť pri posudzovaní vplyvov plánov alebo projektov na sústavu Natura 2000.

Tabuľka 3

Orientačný kontrolný zoznam základných informácií požadovaných na účely primeraného odhadu

Základné informácie o lokalitách sústavy Natura 2000 a ich prvkoch Zdroje informácií Dostupné tu Ciele ochrany lokalít sústavy Natura 2000. Ochranné opatrenia zavedené pre lokality. Využívanie pôdy, zakázané a povolené činnosti v lokalitách. Hlavné ohrozenia a tlaky identifikované v lokalitách. Mapy lokalít sústavy Natura 2000 (s označením hraníc lokalít a umiestnenia relevantných prvkov). Štandardné formuláre údajov sústavy Natura 2000 Štatutárne akty na označovanie osobitného chráneného územia alebo osobitne chráneného územia Plány riadenia a iné dokumenty/nástroje správy lokality (nariadenia, zmluvy, dohody) Národné/regionálne online portály Úradné vestníky Orgány/agentúry na ochranu prírody Prehliadač sústavy Natura 2000 (25) Databáza sústavy Natura 2000 (26) Vnútroštátne databázy Typy biotopov a druhov vyskytujúcich sa v lokalitách a ich stav: stupeň ochrany, zastúpenie atď. Význam lokalít pre prítomné biotopy a druhy. Hlavné ekologické požiadavky, zraniteľnosť a citlivosť typov biotopov a druhov. Štandardné formuláre údajov sústavy Natura 2000 Plány riadenia lokalít Akty o označovaní Štatutárne plány a politiky ochrany prírody na celoštátnej/regionálnej/miestnej úrovni Akčné plány na ochranu druhov a biotopov Súčasné a historické mapy, prieskumy atď. Odborné informácie Národné/regionálne online portály Prehliadač sústavy Natura 2000 Databáza sústavy Natura 2000 Vnútroštátne databázy Príslušné orgány Dostupná literatúra Vedecké inštitúcie Stav ochrany biotopov a druhov, trendy, hlavné ohrozenia a tlaky, ktorým čelia (v biogeografickom regióne a na celoštátnej úrovni). Národné správy o stave ochrany podľa článku 17 smernice o biotopoch a článku 12 smernice o vtákoch Online správy (27) Základné informácie o projekte/pláne Zdroje informácií Dostupné tu Celková charakteristika plánu alebo projektu: celková plocha ovplyvnená projektom, projektové činnosti, emisie, využívanie prírodných zdrojov, fázy, časový harmonogram atď. Vzťah (napr. kľúčové vzdialenosti alebo cesty) medzi plánom alebo projektom a lokalitou sústavy Natura 2000. Dokumentácia k plánu alebo projektu Mapy, GIS Realizátor projektu/plánu Prehliadač sústavy Natura 2000 Charakteristika iných plánov alebo projektov (realizovaných, schválených alebo navrhnutých), ktoré môžu spôsobiť kombinované alebo kumulatívne vplyvy v súvislosti s projektom, ktorý sa posudzuje v lokalitách sústavy Natura 2000. Databázy, napr. o strategickom environmentálnom hodnotení, posudzovaní vplyvov na životné prostredie, primeraných odhadoch plánov/projektov, regionálnych a obecných plánoch, žiadostiach miestneho orgánu týkajúcich sa plánovania Príslušné orgány Online platformy Informácie o iných posúdeniach vyžadovaných na povolenie projektu alebo plánu. Vnútroštátne právne predpisy Príslušné orgány Úradné vestníky Organizácie, ktoré sú zapojené do odvetvia/činnosti plánu alebo projektu alebo sa ich týka. Odvetvové organizácie/združenia Navrhovateľ projektu/plánu Príslušné orgány Posúdenia podobných plánov alebo projektov. Vyhlásenia o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a strategickom environmentálnom hodnotení, správy o primeranom odhade a iné listinné dôkazy z podobných plánov alebo projektov posudzovaných v minulosti Úradné vestníky Príslušné orgány, relevantné agentúry a iné subjekty





Tabuľka 4

Informácie, ktoré sa majú zhromaždiť pri posudzovaní vplyvov plánov a projektov na lokality sústavy Natura 2000 (usmernenia v Španielsku)

Prvky Rozsah Informácie, ktoré sa majú zhromaždiť Lokality sústavy Natura 2000 Biotopy Všeobecné — kód, názov, prioritný charakter, — charakteristické druhy, — relevantné premenné týkajúce sa štruktúry a funkcie a ekologické požiadavky. Biogeografický región (na úrovni krajiny) — stav ochrany biotopu v biogeografickom regióne (vnútroštátna úroveň), — úloha a význam lokality pre ochranu biotopu. Lokalita sústavy Natura 2000 — stupeň ochrany a zastúpenie biotopu v lokalite, — cieľ ochrany stanovený pre biotop v lokalite, — oblasť rozšírenia biotopu v lokalite (vrátane mapovania), % celkovej plochy (krajina/región), — tlaky, ohrozenia a vplyvy ovplyvňujúce biotop v lokalite, — zraniteľnosť voči potenciálnym vplyvom projektu. Druhy Všeobecné — kód, názov, prioritný charakter, stav ochrany v regióne/krajine, — ekologické požiadavky a faktory, ktoré ovplyvňujú dynamiku populácie druhov. Biogeografický región (na úrovni krajiny) — stav ochrany druhov v biogeografickom regióne (vnútroštátna úroveň), — úloha a význam lokality pre ochranu druhov. Lokalita sústavy Natura 2000 — stav ochrany druhov v lokalite, — cieľ ochrany stanovený pre druhy v lokalite, — oblasť rozšírenia druhov a využívania lokality (vrátane mapovania), — populácia a trendy v lokalite, % celkovej populácie v krajine/regióne, — existujúce tlaky a ohrozenia, ktorým čelia druhy v lokalite, — zraniteľnosť druhov voči potenciálnym vplyvom (napr. citlivosť na rušenie). Krajinné prvky, ktoré sú dôležité pre koherenciu sústavy Natura 2000 Biogeografický región (na úrovni krajiny) — typ (ekologický koridor, odrazový mostík atď.), — sústava Natura 2000 a iné oblasti, ktoré sú prepojené alebo ekologicky príbuzné (vrátane mapovania), — druhy (alebo biotopy), pre ktoré je dôležitý, a význam pre ich ochranu, — tlaky, ohrozenia a vplyvy ovplyvňujúce prvok, — zraniteľnosť voči projektu a potenciálnemu vplyvu.

Upravené na základe: Odporúčania v súvislosti s informáciami, ktoré sa majú zahrnúť do primeraného odhadu projektov týkajúcich sa sústavy Natura 2000 v dokumentov o posudzovaní vplyvov na životné prostredie štátnej správy v Španielsku (Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, 2018). Dostupné na adrese: https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/evaluacion-ambiental/guias-directrices/.

3.2.2. Krok 2: Posúdenie dosahov plánu alebo projektu z hľadiska cieľov ochrany lokality či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi

Primeraný odhad by mal obsahovať komplexnú identifikáciu všetkých možných vplyvov plánu alebo projektu, ktoré môžu mať význam pre lokalitu, pričom sa zohľadnia kumulatívne vplyvy a iné vplyvy, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku spoločnej realizácie posudzovaného plánu alebo projektu a iných plánov alebo projektov. (Usmernenia k článku 6 – oddiel 4.6.2)

Primeraným odhadom by sa malo zabezpečiť, aby sa všetky štrukturálne a funkčné aspekty, ktoré prispievajú k integrite lokality, zohľadnili v plnom rozsahu, a to tak pri vymedzení základných podmienok, ako aj vo fázach vedúcich k identifikácii potenciálnych vplyvov, zmierňujúcich opatrení a akýchkoľvek zostávajúcich vplyvov po uplatnení zmierňujúcich opatrení.

Krok 2 zahŕňa tieto činnosti:

— identifikáciu cieľov ochrany lokalít sústavy Natura 2000 ovplyvnených plánom alebo projektom,

— identifikáciu a posúdenie vplyvov plánu alebo projektu s ohľadom na ciele ochrany lokalít,

— zohľadnenie kumulatívnych vplyvov s inými plánmi a projektmi.

a) Identifikácia cieľov ochrany lokalít sústavy Natura 2000 ovplyvnených plánom alebo projektom

V rámci primeraného odhadu sa vplyvy plánu alebo projektu musia posúdiť vzhľadom na ciele ochrany stanovené pre chránené biotopy a druhy vyskytujúce sa v lokalitách sústavy Natura 2000.

Príslušné orgány musia stanoviť ciele ochrany pre každú lokalitu. Ciele sa musia stanoviť pre všetky druhy a typy biotopov európskeho významu podľa smernice o biotopoch a pre druhy vtákov uvedené v prílohe I k smernici o vtákoch, ktorých prítomnosť je v danej lokalite sústavy Natura 2000 významná, ako aj pre pravidelne sa vyskytujúce sťahovavé druhy vtákov.

Ciele ochrany na úrovni lokality sú súborom špecifických cieľov, ktoré sa majú splniť v lokalite, aby mohla táto lokalita vďaka tomu prispieť najlepším možným spôsobom k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany na primeranej úrovni (pričom sa zohľadní prirodzený výskyt príslušných druhov alebo typov biotopov). V cieľoch ochrany na úrovni lokality by sa mal vymedziť želaný stav ochrany druhov a typov biotopov v lokalite s cieľom maximalizovať jej príspevok k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany na primeranej úrovni. Niekedy sa vymedzujú ako súbor cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť za isté časové obdobie. Tieto ciele by sa mali stanoviť na základe funkcie posúdenia ochrany každého druhu a typu biotopov v lokalite, ako je zaznamenané v štandardnom formulári údajov. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddiele 2.3.1 a oznámení Komisie týkajúcom sa stanovenia cieľov ochrany (dostupné na adrese: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Ciele ochrany lokality sústavy Natura 2000 sú zvyčajne stanovené v plánoch riadenia alebo príslušných nástrojoch riadenia alebo v iných dokumentoch uverejnených pre dané lokality (napr. aktoch o označovaní uverejnených v úradných vestníkoch). Mali by byť verejne dostupné.

Ciele ochrany pre každý z typov biotopov a druhov vyskytujúcich sa v lokalite by mali súvisieť s ich ekologickými požiadavkami a mali by sa stanoviť s odkazom na parametre používané na určenie ich stavu ochrany v danej lokalite (napr. ich plocha, štruktúra a funkcie alebo populácie). Mali by spresniť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť pre každý z týchto atribútov/parametrov. Mali by zahŕňať aj ciele/obmedzenia, pokiaľ ide o ekologické funkcie a procesy, od ktorých závisia biotopy a druhy (napr. vymedzenie požadovanej kvality a množstva vody pre vodné druhy).

Ciele ochrany musia byť: — špecifické – t. j. vzťahovať sa na konkrétny prvok (druh alebo typ biotopu) a stanoviť podmienku (-y) potrebnú (-é) na splnenie cieľa ochrany, — merateľné a preukázateľné – t. j. zahŕňať kvantitatívne ciele (prípadne doplnené kvalitatívnymi cieľmi, ako je opis dobrého stavu biotopu alebo štruktúry populácie), ktoré umožňujú monitorovanie s cieľom posúdiť, či sa darí plniť ciele ochrany, a na účely článku 17 smernice o biotopoch, — realistické – t. j. vzhľadom na primeraný časový rámec a využívanie zdrojov, — jednotné v prístupe – t. j. štruktúra cieľov ochrany by mala byť čo najviac rovnaká vo všetkých lokalitách a v lokalitách, ktoré sa vyznačujú rovnakým prvkom, používať podobné atribúty a ciele na opis priaznivého stavu, a — komplexné – t. j. atribúty a ciele by sa mali týkať vlastností prvku nevyhnutných na opis jeho stavu, či už priaznivého, alebo nepriaznivého. V cieľoch treba takisto spresniť, či sú zamerané na „obnovu“ alebo „zachovanie“ stavu ochrany daného prvku lokality (úroveň ambícií, ktorá predurčuje potrebné ochranné opatrenia). Upravené na základe oznámenia Komisie týkajúceho sa stanovenia cieľov ochrany (dostupné na adrese: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Nestanovenie cieľov ochrany pre konkrétnu lokalitu alebo stanovenie takých cieľov ochrany, ktoré nie sú v súlade s uvedenou normou, ohrozuje súlad s požiadavkami článku 6 ods. 3.

V rámčeku 9 sa uvádzajú príklady cieľov ochrany lokality.

Rámček 9 Príklady cieľov ochrany pre typy biotopov a druhy v lokalitách sústavy Natura 2000 Útesy (1170) — trvalá plocha biotopu (xx ha) je stabilná alebo sa zväčšuje, podlieha prírodným procesom, — rozšírenie útesov je stabilné alebo sa zväčšuje (je dostupná mapa), — Tieto typy spoločenstiev sa zachovali v prirodzenom stave: exponovaný komplex spoločenstiev útesov medzi úrovňou prílivu a odlivu (xx ha); exponovaný komplex spoločenstiev pod úrovňou odlivu (xx ha) (je dostupný opis každého typu spoločenstva). Pohyblivé duny pozdĺž pobrežnej čiary s Ammophila arenaria („biele duny“) (2120) — plocha biotopu (xx ha) je stabilná alebo sa zväčšuje a nezaznamenalo sa žiadne zmenšenie jeho rozšírenia (je dostupná mapa), podlieha prírodným procesom, — prirodzená cirkulácia sedimentov a organického materiálu je zachovaná, bez akýchkoľvek fyzických prekážok (napr. fyzických zábran), — výskyt druhovo chudobných spoločenstiev, ktorým dominuje Ammophila arenaria, je zachovaný, — druhy, ktoré sú negatívnym indikátorom (vrátane nepôvodných druhov, druhov, ktoré naznačujú zmeny stavu živín, a druhov, ktoré sa nepovažujú za charakteristické pre biotop), tvoria menej než 5 % pokrytia. Suché vresoviská (4030) — súčasná plocha (xx ha) a rozšírenie biotopu v lokalite sa zväčšilo o x % (je dostupná mapa), — rozmanitosť typických druhov je zachovaná (je dostupný zoznam), — nízke pokrytie pôvodnými solitérmi a krovinami (< 10 % pokrytia) je zachované, — aspoň 1 %, ale maximálne 10 % pokrytia plochy biotopu tvorí plocha bez porastu, — depozícia dusíka je pod kritickými hodnotami zaťaženia stanovenými pre lokalitu (napr. 10 – 20 kgN/ha/rok). Bezkolencové lúky na vápencových, rašelinových alebo ílovito-siltových pôdach (Molinion caeruleae) (6410) — súčasná plocha (xx ha) a rozšírenie biotopu v lokalite sa zväčšilo o x % (je dostupná mapa), — zloženie vegetácie je zlepšené: aspoň xx druhov, ktoré sú pozitívnym indikátorom, vrátane jedného druhu, ktorý je indikátorom vysokej kvality, druhy, ktoré sú negatívnym indikátorom, tvoria spoločne maximálne 20 % pokrytia, pričom jednotlivé druhy tvoria menej ako 10 % a nepôvodné druhy maximálne 1 % pokrytia, — zloženie vegetácie je zlepšené: pokrytie drevinami a papraďami (Pteridium aquilinum) nie je väčšie ako 5 %, podiel širokolistých bylín vo vegetácii sa pohybuje medzi 40 a 90 %. aspoň 30 % porastu má výšku od 10 do 80 cm, — fyzická štruktúra je zachovaná: maximálne 10 % pôdy bez porastu. Aktívne (živé) vrchoviská (7110) — plocha biotopu v lokalite sa rozširuje (napr. zväčšenie súčasnej plochy o 10 % – z xx ha na yy ha) a jeho stav sa zlepšuje (napr. zvýšením úrovne pokrytia charakteristickými rašelinníkmi – druhu Sphagnum na minimálne x %), — primeraná hladina vody sa obnovuje v celej lokalite (priemerná hladina vody musí byť v blízkosti povrchu alebo nad povrchom rašeliniskových tráv po väčšinu roka, sezónne výkyvy by nemali presiahnuť 20 cm a mali by byť len 10 cm pod hladinou, s výnimkou veľmi krátkych období), — pH pôdy a primerané úrovne živín sú zachované (pre lokalitu sú uvedené príslušné živiny a ich prirodzený rozsah), — pokrytie pôvodnými solitérmi a krovinami je menšie ako 10 %. Bukové lesy Luzulo-Fagetum (9110) — súčasný stav ochrany je zachovaný (priaznivý), — súčasná plocha biotopu v lokalite: xx ha je zachovaných, — charakteristické druhy stromov sú zachované: najmenej 70 % úrovne klenby pozostávajúcej z Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba v rôznych pomeroch, so zriedkavým výskytom Betula pendula, Sorbus aucuparia, s pokrytím 80 – 90 % a výškou 22 – 30 m pre smrek a jedľu, 18 – 24 m pre buk vo veku 100 rokov, — charakteristické druhy vrstvy bylín sú zachované: vrstva bylín, ktorú tvoria aspoň tri druhy/1 000 m2 z týchto acidofilných druhov Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis, — invázne a alochtónne druhy stromov vrátane pokrytia nesúvisiacimi ekotypmi menej než 20 %, stromy potrebné na zachovanie plochy: aspoň tri stromy/ha, objem odumretého dreva: aspoň 20 m3/ha. Bukové lesy Asperulo-Fagetum (9130) — súčasná plocha (xx ha) a rozšírenie biotopu v lokalite sa zväčšilo o x % (je dostupná mapa), — kvalita biotopu (z hľadiska ekologickej štruktúry a funkcie) sa zlepší tým, že sa zabezpečí, aby: najmenej 95 % stromov tvoriacich klenbu predstavovali lokálne pôvodné druhy, ako sú buky, topole a duby, pričom najmenej 50 % tvorili Fagus sylvatica, približne 10 % klenby zahŕňa dynamické striedanie vzoru medzier, ktoré podporuje prirodzenú regeneráciu druhov stromov rôzneho veku, aspoň X dospelých stromov/ha a aspoň X relevantných prízemných rastlinných druhov/ha (je dostupný zoznam relevantných druhov), — objem odumretého dreva, stojaceho a spadnutého, sa tam, kde je to možné, zväčšuje tak, aby poskytovalo biotop bezstavovcom, hubám a iným lesným druhom (spadnuté stromy a konáre, odumreté konáre na živých stromoch alebo stojace odumreté stromy, všetky s priemerom > 20 cm, minimálny objem je uvedený). Vydra riečna (Lutra lutra) — súčasná populácia (xx jedincov) je zachovaná, — ekologická kvalita sladkovodného (riečneho) biotopu je zlepšená (na ploche xx km), — počet miest na párenie a nôr (uvedený počet) je zachovaný a nedochádza k žiadnemu významnému poklesu dostupnej biomasy rýb (xx kg), — prepojenie s inými populáciami vydry pozdĺž rieky sa zlepšuje. Sviňucha tuponosá (Phocoena phocoena) — súčasná populácia druhov v lokalite je zachovaná (xx jedincov), — maximálna úroveň podmorského hluku je obmedzená na xx dB, — výskyt druhov v lokalite sa zachová tým, že sa zabezpečí, aby neexistovali umelé prekážky, ktoré by mohli obmedziť využívanie lokality, — dostupnosť a hustota koristi v lokalite je zachovaná (napr. vrátane úhora pieskového, belice, haringa a šprota), — vedľajšiemu úlovku sviňuchy tuponosej v rybochovných zariadeniach v danej lokalite sa zamedzuje. Podkovár malý (Rhinolophus hipposideros) — populácia je zachovaná, s minimálnym počtom xx netopierov pre letné hniezdiská, — počet a stav letných a pomocných hniezdisk je zachovaný, — rozsah potenciálneho biotopu na hľadanie potravy (xx ha) a lineárnych prvkov (xx km) je zachovaný bez významného poklesu alebo straty vo vzdialenosti 2,5 km od hniezdiska (je dostupná mapa), — vo vzdialenosti 2,5 km od hniezdiska nedochádza k významnému zvýšeniu intenzity umelého svetla v blízkosti hniezdiska alebo pozdĺž prístupových trás.

Pri neexistencii cieľov ochrany (28) by sa pri primeranom odhade malo minimálne predpokladať, že cieľom je zabezpečiť, aby sa stav typov biotopov alebo biotopov druhov, ktorých prítomnosť v danej lokalite je významná, nezhoršil pod súčasnú úroveň alebo aby druhy neboli podstatne rušené, a to v súlade s požiadavkami článku 6 ods. 2 (29).

Hoci by sa posúdenie malo zamerať na vtáky a druhy a typy biotopov európskeho významu, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná, nemalo by sa zabúdať na to, že tieto cieľové prvky komplexným spôsobom súvisia aj s ostatnými druhmi a typmi biotopov a s prírodným prostredím. V tejto súvislosti môžu byť pri skúmaní potenciálnych vplyvov na chránené biotopy relevantné aj iné druhy, ak predstavujú typické rastlinné a živočíšne druhy daného typu biotopu (30) alebo zohrávajú významnú úlohu v potravinovom reťazci, od ktorého závisí cieľový prvok lokality sústavy Natura 2000. To sa odrazí v cieľoch ochrany lokality a v primeranom odhade by sa mali preskúmať aj možné vplyvy plánu alebo projektu na tieto iné druhy, ak je to vhodné.

Krajinné prvky, ktoré prispievajú k ekologickej koherencii sústavy vrátane jej prepojenia, by sa mali v prípade potreby zohľadniť aj pri posudzovaní vplyvov plánov a projektov na sústavu Natura 2000 (pozri tabuľku 4).

b) Identifikácia a posúdenie vplyvov plánu alebo projektu s ohľadom na ciele ochrany lokality

Všetky aspekty plánu alebo projektu, ktoré môžu či už samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi ovplyvniť ciele ochrany lokality, sa musia identifikovať na základe najlepších vedeckých poznatkov v danej oblasti. Vyhodnotenie vplyvov sa musí zakladať na objektívnych a podľa možností kvantifikovateľných kritériách. Vplyvy by sa mali predpokladať čo možno najpresnejšie a základ týchto predpokladov by mal byť jasne vysvetlený a zaznamenaný v správe o primeranom odhade. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddiele 4.6.

V posúdení treba zohľadniť vplyv celého predmetného plánu alebo projektu vrátane všetkých činností, ktoré zahŕňa, a to vo všetkých fázach (príprava, výstavba, prevádzka a v prípade potreby vyraďovanie z prevádzky alebo obnova). V posúdení sa musia identifikovať a rozlíšiť rôzne typy vplyvu vrátane priamych a nepriamych vplyvov, dočasných alebo trvalých vplyvov, krátkodobých a dlhodobých vplyvov a kumulatívnych vplyvov.

Posúdenie obvykle zahŕňa analýzu týchto možných vplyvov:

— Priama strata: zníženie pokrytia biotopu v dôsledku fyzického zničenia (t. j. v dôsledku jeho odstránenia alebo usadzovania stavebných materiálov alebo sedimentov), strata miest na párenie, miest na získavanie potravy, miest na oddych pre živočíšne a rastlinné druhy.

— Degradácia: zhoršenie kvality biotopu, čo vedie k zníženej abundancii charakteristických druhov alebo zmenenej štruktúre spoločenstva (zloženie druhov). Môže byť spôsobená zmenami abiotických podmienok (napr. hladina vody, zvýšenie objemu suspendovaných sedimentov, znečisťujúcich látok alebo usadzovania prachu), zhoršenie miest na párenie, miest na získavanie potravy, miest na oddych pre živočíšne a rastlinné druhy.

— Rušenie: zmena existujúcich environmentálnych podmienok (napr. zvýšený hluk alebo svetelné znečistenie, častejší výskyt ľudí a vozidiel). Rušenie môže okrem iného spôsobiť vytláčanie jedincov druhov, zmeny v správaní druhov alebo riziko chorobnosti alebo úmrtnosti.

— Fragmentácia: vedie k zmene rozšírenia plôch príslušných biotopov a druhov, napr. vytvorením fyzických alebo ekologických prekážok v oblastiach, ktoré sú fyzicky alebo funkčne prepojené, alebo ich rozdelením na menšie izolovanejšie jednotky.

— Iné nepriame vplyvy: nepriama zmena kvality životného prostredia (vyplývajúca napríklad zo zmeny dostupnosti živín a svetla alebo zo zvýšenia zraniteľnosti lokality voči iným novým ohrozeniam, ako sú invázne nepôvodné druhy, prienik ľudí a živočíchov).

Tieto vplyvy by sa mali analyzovať s ohľadom na ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu, čo znamená, že analýza sa musí vykonať nielen vo vzťahu k súčasnému stavu biotopov a druhov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná, ale aj vo vzťahu k ich želanému stavu vymedzenému v cieľoch ochrany (napr. zvýšenie veľkosti populácie alebo pokrytia biotopov o x %).

Analýza vplyvov s ohľadom na ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu sa preto musí vykonať aj na základe osobitných atribútov alebo parametrov, ktoré určujú stav ochrany chránených prvkov (napr. rozsah, biotop, štruktúra a funkcia, veľkosť populácie, vyhliadky do budúcnosti).

Každý aspekt plánu alebo projektu by sa mal následne preskúmať a jeho potenciálne vplyvy by sa mali posúdiť s ohľadom na ciele ochrany lokality. Preto by sa vplyvy na všetky ovplyvnené biotopy a druhy mali skúmať spoločne a v ich vzájomnom vzťahu, aby bolo možné zohľadniť aj interakcie medzi nimi.

Na predpoklad potenciálneho vplyvu plánu alebo projektov možno použiť rozličné metódy. V rámčeku 10 sú uvedené niektoré príklady metód, ktoré možno použiť na predpoklad vplyvov, ako aj rozsahu daného vplyvu.

Rámček 10 Príklady metód predpokladu vplyvu Priamymi meraniami, napríklad plochy strateného alebo ovplyvneného biotopu, možno identifikovať pomerné straty populácií druhov, biotopov a spoločenstiev. Vo vývojových diagramoch, sieťových a systémových schémach sa identifikujú reťazce vplyvu vyplývajúce z priamych a nepriamych vplyvov v súlade s tým, ako k nim dochádza, čo ilustruje vzájomné vzťahy a cesty procesov. Kvantitatívne prediktívne modely poskytujú matematicky odvodené predpoklady založené na údajoch a prognózach o sile a smere vplyvu. Modely môžu extrapolovať predpoklady, ktoré sú konzistentné s minulými a súčasnými údajmi (analýza trendov, scenáre, analógie, ktoré prenášajú informácie z iných relevantných lokalít) a intuitívne prognózovanie. Niektoré bežne používané modely predpovedajú rozptýlenie znečisťujúcich látok v ovzduší, pôdnu eróziu, zaťaženie tokov sedimentmi a pokles kyslíka v znečistených riekach. Geografické informačné systémy (GIS) možno použiť na vypracovanie modelov priestorových vzťahov, ako je napríklad prekrývanie obmedzení, alebo na mapovanie citlivých území a lokalít so stratami biotopu. Systémy GIS sú kombináciou počítačovej kartografie, ktorá uchováva mapové údaje, a systému spravovania databáz, ktorý slúži na ukladanie atribútov, napríklad využitie pôdy alebo sklon terénu. Systémy GIS umožňujú rýchle zobrazenie, kombinovanie a analýzu uložených premenných. Informácie z predchádzajúcich podobných projektov môžu byť užitočné, najmä ak boli najprv vytvorené kvantitatívne predpoklady a boli monitorované počas prevádzky. Odborné stanovisko a posudok možno odvodiť z predchádzajúcich skúseností a konzultácií.

V tabuľke 5 sa uvádza príklad systematickej krížovej analýzy medzi prvkami projektu a chránenými prvkami v lokalite sústavy Natura 2000.

Tabuľka 5

Príklad systematickej krížovej analýzy medzi zložkami projektu a chránenými prvkami v lokalite sústavy Natura 2000 – zjednodušený príklad pre rybiu farmu

Fáza projektu Zložka projektu Biotop 1 Rieka Biotop 2 Lužné lesy Biotop 3 Vlhké vresoviská Druh 1 Ryby Druh 2 Bezstavovce Druh 3 Vtáky Výstavba Rybníky Riečisko a zmena riečneho toku (xx m – dĺžka) Strata plochy (xx m2) Strata plochy (xx m2) Zmeny spoločenstiev druhov Rušenie, vytláčanie jedincov Strata biotopu na párenie Budovy Strata plochy (xx m2) Strata a poškodenie biotopov Cesty Miestne zmeny vodného toku Strata plochy (xx m2) Strata a poškodenie biotopov Prevádzka Kŕmenie rýb a ošetrovanie Znečistenie vody ekologickými a chemickými produktmi Zmena kvality biotopu v dôsledku znečistenia vody Rušenie, vytláčanie jedincov Odber vody Zmena biotopov v dôsledku zníženia prietoku Degradácia biotopov v dôsledku zníženia prietoku Degradácia biotopov v dôsledku zníženia prietoku Osvetlenie Rušenie, vytláčanie jedincov Rušenie, vytláčanie jedincov Hluk Vytláčanie jedincov

Posúdenie musí vychádzať z najlepších dostupných vedeckých poznatkov v oblasti. To znamená, že informácie musia byť úplné a aktuálne. Z tohto dôvodu je často potrebné vykonávať prieskumy v teréne, aby sa vyplnili informačné medzery a zhromaždili presné údaje. To môže zahŕňať napríklad prieskum oblasti (pomocou metód odberu vzoriek, súpisov, inventárov atď.) na identifikáciu alebo potvrdenie presného výskytu a rozšírenia prírodných prvkov vo vzťahu k plánovaným činnostiam posudzovaného plánu alebo projektu a ich stavu ochrany.

Predchádzajúca predbežná štúdia môže byť užitočná na preskúmanie dostupných poznatkov a identifikáciu informačných potrieb, ktoré si vyžadujú ďalší prieskum v teréne. Tento postup môže byť užitočný napríklad vtedy, keď z predbežnej štúdie vyplýva, že existujú zraniteľné biotopy, ktoré majú pridružené vzácne zoskupenie flóry a/alebo fauny, alebo že v oblasti, ktorá má byť ovplyvnená, sa vyskytujú druhy kritické pre ciele ochrany lokality.

Údaje získané z prieskumov v teréne by mali poskytovať objektívny základ pre proces posudzovania, ktorý sa musí vykonať so zreteľom na ciele ochrany špecifické pre danú lokalitu. Na to, aby boli údaje z terénu úplné, je potrebné stanoviť dostatočný časový rámec, napr. jednoročnú alebo viacročnú štúdiu, ktorá pokrýva celý vegetačný cyklus, pričom sa zohľadní sezónnosť voľne žijúcich živočíchov, alebo prieskumy fauny, ktoré bude možno potrebné opakovať na potvrdenie populácií a trendov počas určitého obdobia.

Pokiaľ ide o veľkú výstavbu, ako sú diaľnice, železnice, veterné parky, prístavy, vodné cesty atď., v prípade ktorej sa vzhľadom na jej rozsah a povahu predpokladá významný vplyv na lokalitu, sú takmer vždy potrebné prieskumy v teréne. Budú musieť zahŕňať podrobné mapovanie chránených biotopov alebo miest na párenie alebo oddych druhov atď. (pokiaľ sa niektoré z týchto prieskumov a štúdií už nevykonali nedávno, napríklad počas prípravy alebo aktualizácie plánu riadenia alebo pri posudzovaní inej veľkej výstavby v danej oblasti).

Vplyv by sa mal kvantifikovať alebo zaznamenať pomocou parametrov, ktoré umožňujú posúdiť rozsah a závažnosť vplyvu na špecifické ciele ochrany biotopov a druhov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná (pozri aj rámček 7 v oddiele 3.1.4, pokiaľ ide o ukazovatele významu). Mohlo by to napríklad zahŕňať tieto parametre:

— plochu biotopu alebo biotopu trvalo strateného druhu (napr. odstránením vegetácie alebo odstránením vhodných miest na párenie/hniezdenie) posudzovanú na základe plochy biotopu v danej lokalite na regionálnej, vnútroštátnej a biogeografickej úrovni (percentuálny podiel stratenej plochy biotopu) a na základe cieľa stanoveného v cieli ochrany špecifickom pre danú lokalitu (ktorý môže zahŕňať cieľ obnovy),

— plochu biotopu alebo biotopu ovplyvneného druhu (napr. znečistením, hlukom, zhoršovaním iných ekologických podmienok) posudzovanú na základe percentuálneho podielu plochy biotopu v danej lokalite na regionálnej, vnútroštátnej a biogeografickej úrovni (percentuálny podiel ovplyvnenej plochy biotopu) a na základe cieľa stanoveného v cieli ochrany špecifickom pre danú lokalitu (ktorý môže zahŕňať cieľ obnovy),

— veľkosť ovplyvnených populácií nesťahovavých a sťahovavých druhov posudzovanú na základe miestnych, regionálnych, celoštátnych a medzinárodných populácií (percentuálny podiel ovplyvnenej populácie) a na základe cieľa stanoveného v cieli ochrany špecifickom pre danú lokalitu (ktorý môže zahŕňať cieľ zvýšenia veľkosti populácie v lokalite),

— rozsah vplyvu (napr. znečistením, hlukom, zhoršením iných ekologických podmienok) na kvalitu biotopu alebo biotopu druhov alebo na prežitie ovplyvnených druhov vzhľadom na ich ekologické požiadavky v lokalite, ako sa vymedzuje v cieli ochrany špecifickom pre danú lokalitu (ktorý môže zahŕňať cieľ obnovy).

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcich bodoch, pri posudzovaní možných nepriaznivých vplyvov by sa v posúdení mali zohľadniť nielen negatívne zmeny súčasného stavu, ale aj zmeny, ktoré môžu zabrániť dosiahnutiu cieľov ochrany, pokiaľ si vyžadujú zlepšenie súčasného stavu.

c) Posúdenie kumulatívnych vplyvov s inými plánmi a projektmi

Kumulatívne vplyvy môžu vyplývať z postupných, prírastkových a/alebo kombinovaných vplyvov rozvoja (plán, projekt), ak sa prirátajú k inému existujúcemu, plánovanému a/alebo dôvodne očakávanému rozvoju (pozri aj oddiel 3.1.4 tabuľku 2 týkajúcu sa kľúčových krokov na posúdenie kumulatívnych vplyvov na lokalitu sústavy Natura 2000). Príklady kumulatívnych vplyvov zahŕňajú:

— zvýšené koncentrácie znečisťujúcich látok (najmä vo vode a v pôde) nad úrovne zlučiteľné s ekologickými požiadavkami biotopu alebo druhov chránených v lokalite,

— zníženie prietoku vody v povodí v dôsledku viacnásobného čerpania pod úroveň, ktorá je zlučiteľná s ekologickými požiadavkami biotopu alebo druhov chránených v lokalite,

— zasahovanie do migračných trás alebo pohybu voľne žijúcich živočíchov,

— zvýšený tlak na biotopy a druhy v ekosystéme v dôsledku rozličného rozvoja.

Kumulatívne vplyvy zahŕňajú široké spektrum vplyvov na rôzne geografické meradlá a časové rámce. V niektorých prípadoch dochádza ku kumulatívnemu vplyvu, pretože sa realizuje celý rad projektov rovnakého typu. Medzi hlavné príklady patrí:

— keď sa na tej istej rieke alebo v tom istom povodí realizuje alebo plánuje viacero projektov vodných elektrární,

— keď sa v tesnej blízkosti realizujú viaceré projekty ťažby ropy a zemného plynu alebo projekty ťažby nerastných surovín, alebo

— keď sa v rámci tej istej migračnej trasy alebo regiónu buduje alebo plánuje niekoľko veterných parkov.

V iných prípadoch ku kumulatívnemu vplyvu dochádza v dôsledku kombinovaných vplyvov rôznych typov projektov v tej istej oblasti, ako je rozvoj miesta ťažby nerastných surovín, prístupových ciest, prenosového vedenia a iné využívanie priľahlej pôdy. V niektorých situáciách sa rôzne zložky toho istého rozvoja vykonávajú a posudzujú samostatne, čo znamená, že kumulatívne vplyvy týchto zložiek by takisto mali podliehať posúdeniu kumulatívneho vplyvu.

Počas primeraného odhadu treba brať do úvahy iné plány alebo projekty, ktoré by mohli mať v kombinácii s posudzovaným plánom alebo projektom významný vplyv. Napríklad navrhovaná cesta povedie v určitej vzdialenosti od lokality sústavy Natura 2000 a rušenie, ktoré spôsobí (napr. hluk), významne neovplyvní druhy vtákov chránené v lokalite. Ak však jestvujú iné existujúce alebo navrhované projekty alebo plány (napr. cesta na opačnej strane lokality sústavy Natura 2000), potom celkové hladiny hluku zo všetkých týchto projektov v kombinácii môžu spôsobiť významnú úroveň rušenia týchto druhov vtákov (hladiny hluku nad úrovňou, ktorá je zlučiteľná s ekologickými požiadavkami daného druhu).

Treba takisto poznamenať, že kumulatívne vplyvy by sa mohli vyskytnúť, ak dotknuté oblasti vzájomne súvisia. Príkladom toho by bolo, keď navrhovaný projekt môže spôsobiť zníženie hladiny vody v lokalite sústavy Natura 2000. Hoci toto zníženie zdrojov samo osebe nemusí byť významné, ak sa existujúce rezíduá hnojív a pesticídov dostanú do lokality z neďalekej oblasti intenzívneho poľnohospodárstva, nižšia hladina vody môže znamenať vyššie koncentrácie znečisťujúcich látok v prípade odtoku, a to do tej miery, že kombinovaný vplyv sa stane významným, t. j. koncentrácie znečisťujúcich látok prekračujú úrovne, ktoré sú zlučiteľné s ekologickými požiadavkami biotopu alebo druhov chránených v lokalite.

„Kombinované“ vplyvy by sa mali preskúmať už vo fáze skríningu (oddiel 3.2) a mali by sa identifikovať všetky iné plány a projekty, ktoré môžu pôsobiť v kombinácii. Posúdenie vo fáze skríningu sa mohlo zjednodušiť, ale vo fáze primeraného odhadu by sa mali riadne vyhodnotiť identifikované vplyvy iných projektov alebo plánov, ktoré môžu pôsobiť v kombinácii s posudzovaným plánom alebo projektom. To si vyžaduje kvantifikáciu a/alebo kvalifikáciu závažnosti týchto iných vplyvov a identifikáciu ovplyvnených prvkov lokalít sústavy Natura 2000.

Ako sa uvádza v oddiele 3.1.4, ustanovenie o posúdení kombinovaných vplyvov sa týka iných plánov alebo projektov, ktoré už boli dokončené, schválené, ale ešte nedokončené, alebo predložené na udelenie povolenia.

Okrem vplyvov plánov alebo projektov, ktoré sú hlavným predmetom posúdenia, môže byť primerané posúdiť aj vplyvy už dokončených plánov a projektov vrátane tých, ktoré predchádzali dátumu transpozície smernice alebo dátumu označenia lokality za chránenú. Vplyvy takýchto dokončených plánov a projektov bežne tvoria súčasť základných podmienok lokality, ktoré sa zohľadňujú v tejto fáze. Plány a projekty, ktoré boli schválené v minulosti, ale zatiaľ sa nevykonali alebo nedokončili, by sa takisto mali zahrnúť do ustanovenia o posúdení kombinovaných vplyvov. Pokiaľ ide o ďalšie navrhované plány alebo projekty, z dôvodov právnej istoty by bolo vhodné obmedziť ustanovenie o posúdení kombinovaných vplyvov na plány, ktoré boli skutočne navrhnuté, t. j. na tie, v prípade ktorých bola podaná žiadosť o schválenie alebo povolenie. Zároveň musí byť zjavné, že pri posudzovaní navrhovaného plánu alebo projektu členské štáty nevytvárajú prezumpciu v prospech iných, zatiaľ nenavrhnutých plánov alebo projektov v budúcnosti. Podrobnejšie informácie pozri v usmerneniach k článku 6 – oddiele 4.5.3.

Geografický rozsah, ktorý sa má použiť pri skúmaní kumulatívnych vplyvov, bude závisieť od typu plánu alebo projektu a od biotopov a druhov, ktorých prítomnosť je v danej lokalite významná. Mohlo by to byť napríklad v určitom pásme, na ploche povodia alebo pozdĺž migračnej trasy vtákov. Nemalo by to zahŕňať geografickú oblasť, v ktorej všetky činnosti súvisiace s plánom alebo projektom a ich kumulatívne vplyvy pravdepodobne budú mať dosah na ciele ochrany dotknutých lokalít sústavy Natura 2000.

Posudzovania na úrovni plánu sú obzvlášť vhodné na posúdenie kumulatívnych a synergických vplyvov, keďže sa nimi môže zabrániť problémom v ďalších fázach projektu, napr. v prípade plánov pre špecifické sektory, ako je doprava, energetika, vodné hospodárstvo, ako aj regionálnych plánov a stratégií, územných plánov atď. V tejto súvislosti môže byť obzvlášť užitočné nahliadnuť do environmentálnych posúdení iných existujúcich plánov a projektov, ktoré majú vplyv na tú istú oblasť (strategické environmentálne hodnotenie a primeraný odhad, ak je to možné).

V primeranom odhade vykonanom v súvislosti s týmito plánmi sa môže určiť aj rozsah primeraného odhadu jednotlivých zložiek plánu (projektov) z hľadiska ich kumulatívnych vplyvov. Napríklad pri určovaní rozsahu primeraného odhadu plánu ťažby nerastných surovín môže byť užitočné určiť rozsah alebo mieru, v akej širšia sieť prístupových ciest k miestam ťažby môže prispieť ku kumulatívnym vplyvom, napr. vo vzťahu k fragmentácii biotopov ovplyvňujúcej populácie druhov.

V tabuľke 3 sú znázornené zdroje, ktoré môžu poskytnúť informácie o iných plánoch a projektoch, ktoré môžu spôsobiť kumulatívne vplyvy. Nástroje na zhromažďovanie kumulatívnych vplyvov, ako sú databázy zaznamenávajúce projekty a plány, ktoré sa majú posúdiť, sú užitočné na zjednodušenie posudzovania kumulatívnych vplyvov. Napríklad získanie prehľadu o rôznych činnostiach je značne uľahčené, ak existuje aktualizovaná vnútroštátna alebo regionálna databáza, podľa možnosti vrátane dynamickej mapy, ktorá umožňuje používateľom vyhľadávať všetky projekty vrátane tých, ktoré sú ešte vo fáze plánovania. Aby boli tieto databázy užitočné pre primeraný odhad, príslušné orgány by sa mali sústrediť na uchovávanie príslušných dokumentov online (napr. posúdenie vplyvu, zavedené zmierňujúce opatrenia alebo stanovené podmienky schválenia) aj po udelení povolení.

Malo by sa konzultovať s príslušnými orgánmi (orgánmi na ochranu prírody, sektorovými orgánmi) s cieľom zhromaždiť informácie o iných plánoch/projektoch, ktoré by sa mali zohľadniť počas posudzovania. Príslušné orgány môžu takisto prispieť alebo podporiť posúdenie kumulatívnych vplyvov, keďže majú najlepší prehľad a znalosti o iných činnostiach v rámci širších oblastí. Môžu takisto zhromažďovať všetky relevantné informácie a poskytovať ich navrhovateľom projektu a konzultantom.

Posudzovanie kumulatívnych vplyvov môže vychádzať z informácií z rôznych zdrojov vrátane environmentálnych štúdií a programov, strategických, sektorových a regionálnych environmentálnych posúdení, environmentálnych posúdení na úrovni projektov, posúdení kumulatívneho vplyvu z podobných situácií a cielených štúdií o osobitných otázkach. Dobrým zdrojom informácií o kumulatívnych vplyvoch môže byť aj odborné poradenstvo.

Na posúdenie kumulatívnych vplyvov sa môže použiť široká škála metód a nástrojov, ktoré zvyčajne zahŕňajú aj určenie rozsahu a fázu hodnotenia (pozri obrázok 2).

Zdroj: Európska komisia, 1999. Usmernenie k posudzovaniu nepriamych a kumulatívnych vplyvov, ako aj interakcií vplyvov.

Konzultácie, kontrolné zoznamy, mapy prekrývania, analýza siete a systémov môžu byť vhodnými nástrojmi pri určovaní rozsahu, ktorými sa identifikujú potenciálne vplyvy, ktoré sa majú bližšie preskúmať v posúdení kumulatívnych vplyvov.

— Analýzy sústavy a systémov sú založené na koncepcii, že existujú prepojenia a cesty interakcie medzi jednotlivými prvkami prostredia a že keď je osobitne ovplyvnený jeden prvok, bude to mať vplyv aj na iné prvky, ktoré s ním súvisia.

— Pri priestorových analýzach sa využívajú geografické informačné systémy (GIS) a mapy prekrývania s cieľom identifikovať, kde sa môžu vyskytnúť kumulatívne vplyvy viacerých rôznych opatrení, a identifikovať interakcie vplyvu. Môže sa tým takisto prekryť vplyv projektu na vybrané receptory, prvky alebo zdroje s cieľom identifikovať, kde by bol vplyv najväčší.

— Mapovanie citlivosti môže byť takisto užitočné, pretože môže pomôcť predpokladať potenciálne kumulatívne vplyvy určitých činností na prírodné prvky, ktoré sú zraniteľné voči vplyvom týchto činností (ďalšie podrobnosti pozri v oddiele 4.2.2 tohto usmerňovacieho dokumentu) (31).

— Na identifikáciu a posúdenie kumulatívnych vplyvov sa môžu vytvoriť panely odborníkov. Matice sa môžu použiť na hodnotenie vplyvov a na posúdenie kumulatívnych vplyvov viacerých opatrení na lokalitu alebo prvok, ako aj interakcií medzi vplyvmi.

— Modelovanie poskytuje analytický nástroj na kvantifikáciu vzťahov medzi príčinou a vplyvom simuláciou environmentálnych podmienok. Môže sem patriť modelovanie kvality ovzdušia alebo hluku až po využívanie modelu predstavujúceho zložitý prírodný systém.

— Pri analýzach nosnej kapacity (32) sa skúma kumulácia vplyvov v porovnaní s prahovými hodnotami. Nemusí však byť vždy možné stanoviť prahovú hodnotu alebo nosnú kapacitu pre konkrétny prvok alebo receptor.

Bez ohľadu na to, aké metódy sa zvolia, mali by sa prispô