Uznesenie Európskeho parlamentu o oznámení Výskum bezpečnosti - Ďalšie kroky (2004/2171(INI))



Úradný vestník 133 E , 08/06/2006 S. 0135 - 0140



P6_TA(2005)0259 Výskum bezpečnosti Uznesenie Európskeho parlamentu o oznámení Výskum bezpečnosti - Ďalšie kroky (2004/2171(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu, podpísanú v Ríme 29. októbra 2004, - so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu s názvom "Bezpečná Európa v lepšom svete", prijatú Európskou radou 12. decembra 2003, - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Výskum bezpečnosti - Ďalšie kroky" (KOM(2004)0590) a na predchádzajúce oznámenia Komisie (KOM(2003)0113 a KOM(2004)0072), - so zreteľom na oznámenie Komisie predložené Rade a Európskemu parlamentu s názvom "Budovanie našej spoločnej budúcnosti - Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007 - 2013" (KOM(2004)0101), ako aj na oznámenie Komisie s názvom "Veda a technika, kľúč k budúcnosti Európy - Hlavné ciele pre budúcu politiku Európskej únie na podporu výskumu" (KOM(2004)0353), - so zreteľom na oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu "Prevencia a boj proti financovaniu terorizmu prostredníctvom opatrení na skvalitnenie výmeny informácií, zvýšenie transparentnosti a zlepšenie sledovateľnosti finančných transakcií" (KOM(2004)0700), "Pripravenosť a zvládnutie dôsledkov pri boji proti terorizmu" (KOM(2004)0701) a "Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky" (KOM(2004)0698), - so zreteľom na svoje uznesenia z 15. mája 1997 [1], 28. januára 1999 [2] a 10. apríla 2002 [3] o európskych priemyselných odvetviach súvisiacich s obranou, - so zreteľom na svoje uznesenie z 30. novembra 2000 o vytvorení spoločnej Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky po zasadaní v Kolíne a Helsinkách [4], - so zreteľom na svoje uznesenie z 10. apríla 2003 o novej Európskej bezpečnostnej a obrannej štruktúre - prioritách a nedostatkoch [5], - so zreteľom na svoje uznesenie z 20. novembra 2003 o Politike obranného vybavenia EÚ [6], - so zreteľom na návrh Bielej knihy o európskej obrane, ktorý predstavil Inštitút EÚ pre bezpečnostné štúdie v máji 2004, - so zreteľom na správu o Doktríne ľudskej bezpečnosti pre Európu, ktorú predstavil Vysoký predstaviteľ EÚ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku dňa 15. septembra 2004, - so zreteľom na správu Skupiny osobností v oblasti výskumu bezpečnosti "Výskum pre bezpečnú Európu" zo dňa 15. marca 2004, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0103/2005), A. keďže po nedávnych geopolitických, spoločenských a technologických zmenách a nedávnych udalostiach vo svete, akými boli teroristické útoky z 11. septembra 2001 v USA a z 11. marca 2004 v Madride sa bezpečnosť stala naliehavejšou otázkou, a keďže by sa mali členské štáty EÚ lepšie pripraviť na zvládanie nových bezpečnostných hrozieb účinnejším využívaním svojho know-how, B. keďže rozšírenie na 25 členských štátov vytvára nové druhy bezpečnostných výziev pre novú Európu, ktorá teraz hraničí s menej stabilnými regiónmi, C. keďže tieto nové hrozby využívajú nové technológie, nerešpektujú štátne hranice, zneužívajú otvorenosť a transparentnosť, ktorá je charakteristická pre moderné demokratické európske spoločnosti s vysokou úrovňou technológií, a ohrozujú bezpečnosť členských štátov zvonka aj zvnútra územia EÚ, pričom sťažujú rozlíšenie medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou, D. keďže Európska únia musí byť schopná zabezpečiť ochranu svojich občanov, prispievať k stabilite európskeho kontinentu a susediacich oblastí a prispievať k ochrane mieru a medzinárodnej bezpečnosti v súlade so zásadami Charty Organizácie spojených národov a cieľmi spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, E. keďže je ťažké zabezpečiť dôveryhodnú bezpečnostnú a obrannú politiku a bezpečnejšiu Európu bez technologicky vyspelých nástrojov a kapacít, ktoré využívajú najmodernejšie technológie na zníženie bezpečnostných rizík na minimum, F. keďže, napriek potenciálu EÚ v oblasti výskumu a vývoja bezpečnostných technológií, chýbajúci špecifický rámec pre bezpečnostný výskum na úrovni EÚ a vysoká miera roztrieštenosti a zdvojovania systémov a infraštruktúr výskumu bezpečnosti vytvára vážne prekážky realizácie nákladovo efektívnych riešení, G. keďže celkové investície Spojených štátov do vnútornej bezpečnosti sú v priemere štyrikrát vyššie ako takéto investície v Európe a na týchto investíciách, ktoré nezahŕňajú výskum technológií s dvojakým použitím financovaný ministerstvom obrany USA, sa podieľa mnoho ministerstiev USA a predstavujú tak komplexný prístup k výskumu bezpečnosti, H. keďže investície do výskumu a vývoja v oblasti obrany v členských štátoch sú približne päťkrát nižšie ako zodpovedajúce investície v USA, čo zvyšuje riziko pre EÚ, že sa stane v tejto oblasti zraniteľnejšou a závislejšou, I. keďže rozlišovanie medzi civilným a vojenským výskumom sa stáva stále viac nejasným, J. keďže výskum bezpečnosti môže zohrávať strategickú úlohu pri zvyšovaní konkurencieschopnosti priemyslu EÚ a posilňovaní jej vedeckej a technologickej základne, v súlade s lisabonskými a barcelonskými cieľmi, 1. víta návrh Komisie vypracovať Európsky program pre výskum bezpečnosti (ESRP); zdôrazňuje potrebu vypracovať štruktúrovaný a efektívny program pre výskum bezpečnosti na úrovni Únie s cieľom čeliť súčasným a budúcim bezpečnostným výzvam a jasne definovaným európskym požiadavkám, posilniť bezpečnosť európskych občanov a zaručiť dôveryhodnosť a účinnosť činností v rámci SZBP, a zároveň prispieť k rastu a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva; 2. domnieva sa, že účinný program pre výskum bezpečnosti by mal byť založený na koordinovanom referenčnom rámci, vrátane zapojenia príslušných zainteresovaných strán v oblasti výskumu bezpečnosti, ako aj vhodného a rozumného financovania, a mal by vychádzať z existujúcich skúseností Spoločenstva v riadení spoločných programov pre výskum; 3. zdôrazňuje, že všetky aspekty súvisiace s výskumom bezpečnosti sú vo verejnom záujme a preto žiada, aby bola pre všetky programy a projekty v tejto oblasti zabezpečená dostatočná stabilita a aby pridelené rozpočtové prostriedky súviseli s trendom vývoja hrubého domáceho produktu, čím sa zabezpečí čo najdlhšie možné trvanie a čo najlepšie výsledky; O Európskom programe pre výskum bezpečnosti 4. berie na vedomie návrh Komisie na vytvorenie ESRP ako súčasti 7. rámcového výskumného programu EÚ; podčiarkuje, že ESRP by mal rešpektovať osobitný charakter výskumu bezpečnosti pri zohľadnení špecifických prvkov, akými sú pravidlá upravujúce práva duševného vlastníctva, zaobchádzanie s tajnými informáciami, ochrany bezpečného prenosu informácií a technológií; zdôrazňuje, že činnosti ESRP by mali byť založené na spolurozhodovacom postupe; 5. vyzýva Komisiu, aby zohľadnila skutočnosť, že pracovná skupina na ochranu údajov (článok 29) bola vytvorená s cieľom poskytovať poradenstvo Komisii v súvislosti so všetkými opatreniami na úrovni Spoločenstva, ktoré majú vplyv na práva a slobody fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a na súkromie; 6. vyzýva Radu a Komisiu, aby pred vyčlenením prostriedkov na výskum jasne stanovili v spolupráci s Európskym parlamentom, v rámci svojich príslušných orgánov a medzi nimi, ciele a priority, ktoré sa majú sledovať v oblasti výskumu bezpečnosti a úlohu, ktorú majú v každej fáze zohrávať členské štáty a príslušné európske agentúry; 7. vyzýva Radu a Komisiu, aby stanovili priority vychádzajúc z operačného programového rámca pre uplatňovanie haagskeho programu pre boj proti terorizmu v prípade vnútornej bezpečnosti a európskej obrannej stratégie v prípade vonkajšej bezpečnosti; 8. odporúča, aby medzi priority budúceho Európskeho programu pre výskum bezpečnosti patril boj proti terorizmu, monitorovanie na účel predchádzania prírodným pohromám, civilná ochrana, kontrola vonkajších hraníc Únie a ďalšie oblasti, v ktorých môže činnosť Spoločenstva poskytnúť pridanú hodnotu bez narušenia právomocí členských štátov; 9. domnieva sa, že jedným z hlavných cieľov programu by mala byť ochrana vonkajších hraníc Únie a ochrana rozhodujúcej infraštruktúry, napríklad transeurópskych sietí a jadrových elektrární; 10. vyzýva Komisiu, aby využila svoje skúsenosti získané pri prvej výzve na predloženie návrhov v rámci prípravných prác, aby sa potvrdili prioritné oblasti a zastáva názor, že by sa mala venovať zvýšená pozornosť výskumu, ktorý sa týka súhlasu verejnosti s výskumom bezpečnosti, a spracovaniu tajných údajov, aby bola možná rozsiahlejšia výmena týchto údajov medzi členskými štátmi; 11. zdieľa názor, že ESRP by sa mal konkrétne, nie však výlučne zameriavať na výskumné činnosti a technologické oblasti so spoločnou pridanou hodnotou, aby tak úspešne predvídal, monitoroval a zmierňoval nové bezpečnostné výzvy, napríklad v súvislosti s bioterorizmom, počítačovou kriminalitou a akýmikoľvek inými formami modernej organizovanej trestnej činnosti, aby sa uskutočniteľným spôsobom splnili bezpečnostné úlohy EÚ a minimalizovali následky; 12. trvá na tom, že vytvorenie programu pre výskum bezpečnosti musí byť spojené s pravidelnou komplexnou analýzou potrieb súvisiacich s bezpečnosťou, aby sa stanovili hlavné technologické a netechnologické nástroje, ktoré sú potrebné na riešenie premenlivej bezpečnostnej situácie po skončení studenej vojny; 13. súbežne s výskumom založeným na technológiách podporuje orientáciu na rozvoj schopností spoločnej tvorby modelov a analýz ohrozenia s využitím príslušných komparatívnych výhod členských štátov; 14. poukazuje na skutočnosť, že v niektorých prípadoch budú navrhované projekty obsahovať dvojaké prvky bezpečnosti a istoty, ktoré by preto mali byť úzko prepojené; podčiarkuje, že požiadavka, aby sa výskum v rámci ESRP zaoberal iba aspektmi bezpečnosti, by bola kontraproduktívna; navrhuje preto integrovanejší prístup a úzku koordináciu medzi ESRP a ostatnými výskumnými činnosťami v rámci 7. rámcového výskumného programu EÚ; odporúča, aby ESRP čo najlepšie objasnil rozlišovanie medzi vojenským a nevojenským výskumom; 15. domnieva sa, že v oznámení Komisie sa kladie dôraz na technologický výskum; požaduje vyváženejšiu interakciu medzi výskumom v oblasti prírodných vied a technológie a v oblasti iných vied, najmä politických, spoločenských a humánnych; 16. domnieva sa, že s cieľom preklenúť priepasť medzi výskumom a praktickým používaním a umožniť uplatnenie technologického pokroku v každodennom živote by sa mala venovať osobitná pozornosť výskumu operácií (OR), analýze systémov (SA) a simulácii; 17. poukazuje na to, že s cieľom odstrániť závažné nedostatky a chyby členských štátov v oblastiach systémov C4ISR (velenie, riadenie, komunikácia, výpočtová technika, spravodajská činnosť, pozorovanie a prieskum) je nutné usilovať sa o dosiahnutie rozvoja v oblasti senzorových systémov, biotechnológie, vesmírnej technológie a informačných technológií; 18. berie na vedomie, že aplikácie a služby v oblastiach akými sú globálne navigačné systémy, celosvetové pozorovanie a zhromažďovanie údajov môžu zohrávať kľúčovú úlohu a mali by sa zdôrazniť v ERSP; 19. vyzýva Komisiu, aby vychádzajúc zo správy "Výskum pre bezpečnú Európu", ktorú uverejnila skupina osobností v oblasti výskumu bezpečnosti a zo záverečnej správy skupiny odborníkov pre vesmír a bezpečnosť, rozšírila aj na vnútroštátne satelitné iniciatívy takú spoluprácu v oblasti výskumu bezpečnosti, ktorá je potrebná na čo najväčšie zvýšenie kapacity civilných, vojenských a duálnych systémov a na splnenie operačných potrieb a požiadaviek Únie; 20. uznáva, že na zavedenie koherentného a efektívneho programu pre výskum bezpečnosti budú potrebné dodatočné a primerané finančné prostriedky; domnieva sa preto, že úroveň financovania vo výške 1 miliardy EUR ročne, ktorá je navrhnutá v správe Skupiny osobností, by sa mohla dosiahnuť využitím finančných prostriedkov z rámcového programu pre výskum, ako aj z iných zdrojov; 21. domnieva sa, že paralelne s touto úrovňou financovania by Únia mala racionalizovať a efektívnejšie využívať existujúce zdroje a odstrániť súčasnú roztrieštenosť výdavkov; 22. zdôrazňuje však, že zvýšená úroveň investícií do výskumu bezpečnosti by nemala znamenať zníženie výdavkov na civilný výskum; 23. vyzýva Radu a Komisiu, aby vypracovali systém vyrovnaného rozdelenia nákladov na dodatočné zdroje nad rámec plánovaných prostriedkov pre výskum Spoločenstva, aby sa zabezpečilo, že rozloženie nákladov na výskum zohľadňuje hospodársku silu jednotlivých členských štátov, podľa percentuálneho podielu na HDP, a mali by byť rozvrhnuté na obdobie viacerých rokov, aby sa umožnilo spoľahlivé plánovanie. Konzultácia a spolupráca so zainteresovanými subjektmi 24. víta navrhované zriadenie Poradného výboru pre európsky výskum bezpečnosti (ESRAB); domnieva sa, že vzhľadom na v súčasnosti chýbajúcu vyššiu štruktúru pri formulovaní politiky existuje potreba jasnejšieho informovania o tom, či bude poradný výbor postačujúci a pripravený na efektívne poradenstvo v otázkach výskumu bezpečnosti a na riešenie operačných problémov programu; podčiarkuje, že Európsky parlament by mali v ESRAB zastupovať piati členovia, vrátane predsedov príslušných výborov (Podvýboru pre bezpečnosť a obranu, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci) alebo ich zástupcov; 25. zdôrazňuje pridanú hodnotu konzultácie a spolupráce s odborníkmi zo všetkých dotknutých skupín zainteresovaných subjektov v oblasti výskumu bezpečnosti v rámci ESRAB; nalieha však na vyváženú účasť zástupcov priemyslu, sponzorov výskumu a verejných a súkromných zákazníkov, orgánov vedeckého výskumu, verejných inštitúcií a zástupcov organizácií pre občianske slobody; 26. požaduje, aby sa činnosti a pracovné metódy ESRAB jasne stanovili a aby boli monitorované Európskym parlamentom; 27. zdôrazňuje, že zriadenie ESRAB by malo zabrániť akejkoľvek duplicite v štruktúre výskumu bezpečnosti; 28. zdieľa názor, že s cieľom vyrovnať sa s problémom vysokých nákladov vyplývajúcich z duplicity a roztrieštenosti súčasných bezpečnostných štruktúr a programov by sa mala podporiť lepšia a užšia spolupráca a koordinácia medzi činnosťami európskeho výskumu bezpečnosti a medzi úsilím, ktoré vyvíjajú členské štáty, a inými výskumnými činnosťami EÚ a iných medzinárodných organizácií, ktorých pôsobnosť súvisí s globálnymi alebo regionálnymi otázkami bezpečnosti; 29. odporúča, aby v rámci transatlantických vzťahov európsky výskum bezpečnosti zahŕňal úsilie potrebné na zabránenie duplicite a podporu interoperability, pričom by zároveň rešpektoval osobitosti štruktúry výskumnej činnosti Únie v tejto oblasti; zdôrazňuje však skutočnosť, že rozpočet Únie na výskum bezpečnosti by sa mal použiť na rozvoj spoločných záujmov EÚ; Vytvorenie inštitucionálneho rámca 30. trvá na tom, že Európsky parlament by mal byť zapojený do vývoja činností v rámci európskeho výskumu bezpečnosti nielen tým, že bude pravidelne informovaný o dosiahnutom pokroku, ale najmä tým, že sa s ním bude vopred konzultovať o vykonávaní plánovaného programu; 31. vyzýva Komisiu, aby mu bezodkladne predstavila strategické smery činnosti a poradenstvo týkajúce sa princípov a mechanizmov vykonávania, konkrétne návrhy súvisiace s účasťou, typmi zmlúv a finančnými nástrojmi pre výskumné činnosti v rámci ESRP a potrebné nariadenia o duševnom vlastníctve a prenosoch technológií vypracované v spolupráci s ESRAB; 32. vyzýva príslušného komisára, aby pred začatím vykonávania ERSP predložil správu Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku; 33. trvá na potrebe koherentnejšieho politického a inštitucionálneho rámca s cieľom podporovať spoluprácu a efektívnu koordináciu medzi ESRP, novou Európskou obrannou agentúrou (EDA) a príslušnými politikami Únie v oblasti bezpečnosti a obrany; 34. domnieva sa, že by sa mali presnejšie definovať podrobnejšie údaje a parametre činností novej EDA, najmä v súvislosti s činnosťami v oblasti výskumu bezpečnosti a jej vzťahmi s ESRP; 35. vyzýva Radu a Komisiu aby zabezpečili účinný a efektívny vzťah medzi ESRP a EDA, aby sa zabránilo akejkoľvek duplicite v oblasti výskumu a technológie; 36. vyzýva Komisiu, aby brala do úvahy "verejný záujem" v súvislosti s výskumom bezpečnosti, pre Európsku úniu aj pre členské štáty, s cieľom vyhnúť sa riziku financovania projektov, ktoré nie sú v súlade s politickými prioritami alebo s určitým verejným záujmom alebo so záväzkom ochrany súkromia, alebo s ochranou ľudských a občianskych práv a súkromného života; poukazuje na skutočnosť, že pri uzatváraní zmlúv zohráva najdôležitejšiu úlohu transparentnosť; 37. požaduje účinnú optimalizáciu možných synergií medzi bezpečnostným a civilným výskumom prostredníctvom integrácie aplikácií a prenosu technológií medzi týmito dvoma sektormi; súčasne požaduje jasnejšie definovanie osobitných nástrojov, ktoré by pomohli riešiť jednotlivé problémy výskumu týkajúceho sa bezpečnosti; Riadenie Európskeho programu pre výskum bezpečnosti 38. domnieva sa, že s cieľom zaručiť efektívne riadenie ESRP by mali zohrávať kľúčovú úlohu skúsenosti získané v oblasti mechanizmu financovania, metód a vytvárania inštitucionálneho rámca počas Prípravnej akcie; 39. trvá na tom, že riadenie ESRP by malo klásť dôraz na pridanú hodnotu interoperability a prepojiteľnosti, aby sa zlepšila cezhraničná spolupráca, zabránilo sa zbytočnej duplicite a zlepšila sa koherentnosť úsilia Únie; 40. dôrazne obhajuje rozvoj silnej spoločnej infraštruktúry výskumu a vývoja, podporu spolupráce medzi laboratóriami na území celej Únie a rozvoj ľudských zdrojov v oblasti výskumu a technológie, vďaka čomu sa Európa stane atraktívnejším pôsobiskom pre kvalifikovaných výskumných pracovníkov v tejto oblasti; 41. trvá na potrebe podporovať systematickú spoluprácu a preskúmať kombinované výhody priemyslu a výskumu s cieľom zvýšiť podiel inovácií v Európe na najvyššiu úroveň vo svete; 42. domnieva sa, že ESRP by mal byť zlučiteľný s vytvorením otvoreného, integrovaného a konkurenčného európskeho trhu v oblasti obrany a so zavedením inovačných mechanizmov, ktoré budú vytvárať príležitosti pre európsky priemysel na získanie konkurenčných výhod na svetových trhoch; poukazuje na skutočnosť, že pri uzatváraní zmlúv zohráva najdôležitejšiu úlohu transparentnosť; 43. zdôrazňuje prínos, ktorý by konkurencieschopnejší európsky bezpečnostný priemysel, založený na existujúcej kapacite obranného priemyslu a ďalších špecializovaných oblastí súvisiacich s novými technologickými infraštruktúrami, mohol poskytovať tým, že by posilnil hospodársky rast a celkovú konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a tiež zdôrazňuje jej pozitívne výsledky v spoločnosti v Európskej únii; 44. zdôrazňuje, že iniciatívy EÚ v rámci výskumu bezpečnosti nesmú viesť k oslabeniu zásad a hodnôt Únie v oblasti ľudských práv, demokratických práv, politických slobôd, občianskych slobôd a etiky; * * * 45. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a generálnemu tajomníkovi Rady Európy. [1] Ú. v. ES C 167, 2.6.1997, s. 137. [2] Ú. v. ES C 128, 7.5.1999, s. 86. [3] Ú. v. EÚ C 127 E, 29.5.2003, s. 582. [4] Ú. v. ES C 228, 13.8.2001, s. 173. [5] Ú. v. EÚ C 64 E, 12.3.2004, s. 599. [6] Ú. v. EÚ C 87 E, 7.4.2004, s. 518. --------------------------------------------------