[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 17.3.2010 KOM(2010)103 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Dvojročná správa týkajúca sa osobitného rámca pomoci pre tradičných dodávateľov banánov z krajín AKT SEK(2010)331 ÚVOD Osobitný rámec pomoci (ďalej len „SFA“) pre tradičných dodávateľov banánov z krajín AKT bol vytvorený v roku 1999 s cieľom pomôcť týmto dodávateľom prispôsobiť sa meniacim sa podmienkam medzinárodnej hospodárskej súťaže a jeho platnosť uplynula v decembri 2008. Rámec zahŕňal 12 krajín, ktoré sú tradičnými dodávateľmi banánov: Belize, Kamerun, Kapverdy, Pobrežie Slonoviny, Dominika, Grenada, Jamajka, Madagaskar, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny (ďalej len „Svätý Vincent“), Somálsko a Surinam. Celkovo boli v rámci SFA poskytnuté finančné prostriedky vo výške približne 376 mil. EUR. Cieľom pomoci bolo zlepšiť konkurencieschopnosť tradičných pestovateľov banánov z krajín AKT alebo, ak toto už nebolo možné, podporiť diverzifikáciu. Tento cieľ sa mal dosiahnuť prostredníctvom projektov zameraných na: - zvýšenie produktivity, - zvýšenie kvality, - prispôsobenie výroby a uvádzania na trh normám kvality EÚ, - vytvorenie organizácií pestovateľov, ktoré budú zamerané na zlepšenie uvádzania produktov na trh, ako aj na rozvoj výrobných metód šetrných k životnému prostrediu vrátane predaja banánov v rámci spravodlivého obchodu, - rozvoj stratégií uvádzania na trh, ktoré umožňujú splniť požiadavky spoločnej organizácie trhu v EÚ, - pomoc pestovateľom banánov pri rozvoji výrobných metód šetrných k životnému prostrediu vrátane predaja banánov v rámci spravodlivého obchodu, - podporu diverzifikácie v prípade, že konkurencieschopnosť tohto sektoru nie je udržateľná. Ročné príspevky pre jednotlivé krajiny boli založené na rozdieloch v konkurencieschopnosti v porovnaní s dodávateľmi z tretích krajín a na význame, ktorý zohráva výroba banánov pre hospodárstvo danej krajiny AKT[1]. Ročný rozpočet postupne klesal zo sumy 44,5 mil. EUR v roku 1999 na 29,2 mil. EUR v roku 2008. Do roku 2003 bol systém na prideľovanie príspevkov navrhnutý tak, aby poskytoval väčšiu podporu krajinám, ktoré trpia väčším rozdielom v konkurencieschopnosti. Od roku 2004 boli prostredníctvom redukčného koeficientu odmeňované krajiny, ktorým sa podarilo zvýšiť konkurencieschopnosť. PRÁVNY ZÁKLAD Dňa 22. apríla 1999 Rada prijala nariadenie (ES) č. 856/1999[2] zavádzajúce zvláštny systém pomoci tradičným AKT dodávateľom banánov. Dňa 22. júla 1999 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1609/1999[3], ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá jeho uplatňovania. V roku 2007 dosiahla rozpočtová položka pomoci výšku 28,67 mil. EUR a v roku 2008 výšku 29,226 mil. EUR. Príslušné rozhodnutia Komisie, ktoré stanovovali výšku príspevkov pre jednotlivé krajiny, boli prijaté 23. apríla 2007[4] a 21. apríla 2008[5]. V článku 9 nariadenia Rady sa stanovuje, že „K 31. decembru 2000 a potom každé dva roky predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto nariadenia, ako aj prípadné vhodné návrhy“ . Súčasná správa sa vzťahuje na roky 2007 a 2008[6] a sprevádza ju pracovný dokument útvarov Komisie. INFORMÁCIE O TRHU Európska únia (ďalej len „EÚ“) je najväčším spotrebiteľom a dovozcom banánov na svete. V porovnaní s rokom 2007 dosiahla konzumácia banánov v EÚ v roku 2008 5 416 449 ton (nárast o 3,5 %), pričom 4 848 889 ton banánov (nárast o 3,7 %) bolo dovezených z tretích krajín a 567 560 ton (nárast o 2,3 %) bolo domáceho pôvodu. V roku 2008 bolo do USA dovezených 3 976 146 ton banánov, čo v porovnaní s predchádzajúcim rokom predstavuje pokles o 0,7 %. Takmer všetky banány dovezené do USA pochádzali zo Strednej a Južnej Ameriky (banány z krajín AKT predstavovali 0,003 % celkového dovozu). Trh s banánmi v EÚ zásobujú krajiny s doložkou najvyšších výhod (ďalej len „DNV“) (najmä krajiny Strednej a Južnej Ameriky), krajiny Afriky, Karibiku a Tichomoria (ďalej len „krajiny AKT“) a domáci pestovatelia. V roku 2008 dosahovali banány pochádzajúce z krajín s DNV podiel na konzumácii v EÚ vo výške 72,5 %, zatiaľ čo banány pochádzajúce z krajín AKT dosahovali podiel vo výške 17 % a banány s pôvodom v EÚ zostávajúci podiel vo výške 10,5 %. Hlavní dodávatelia banánov z krajín s DNV boli Ekvádor s 1 328 033 tonami, Kolumbia s 1 278 133 tonami a Kostarika 893 395 tonami. Počas toho istého roka boli hlavní dodávatelia z krajín AKT Kamerun s 279 530 tonami, Pobrežie Slonoviny s 216 583 tonami a Dominikánska republika s 170 396 tonami. Kapverdy, Grenada, Madagaskar a Somálsko už nevyvážajú banány do EÚ. OBCHODNÝ REžIM EÚ Od 1. januára 2006 EÚ uplatňuje dovozný režim na banány, ktorý spočíva v cle 176 EUR za tonu v rámci DNV, v súlade so záväzkami EÚ prejsť z predchádzajúceho kvótového systému na režim založený výlučne na clách. Zo štatistík monitorujúcich vplyv nového režimu na dovozy vyplýva, že zachováva podmienky prístupu na trh, pričom dovoz sa zvyšuje. V tomto období sa v prípade banánov pochádzajúcich z najmenej rozvinutých krajín umožnil bezcolný a bezkvótový prístup na trh EÚ v rámci iniciatívy „Všetko okrem zbraní“. Od 1. januára 2008 sa rovnaké podmienky uplatňujú aj v prípade banánov pochádzajúcich z krajín AKT, ktoré uzatvorili dohody o hospodárskom partnerstve, alebo predbežné dohody vedúce k uzatvoreniu dohôd o hospodárskom partnerstve (ďalej len „DHP“). Všetky krajiny AKT, ktoré nepatria medzi najmenej rozvinuté krajiny a vyvážali banány v roku 2007, parafovali alebo podpísali predbežné alebo konečné DHP. FINANčNÉ ROZHODNUTIA Rozpočtová položka 2007 Po tom, ako boli schválené návrhy na financovanie, bolo začiatkom roka 2008 podpísaných 12 dohôd o financovaní, ktorých suma dosiahla 28,67 mil. EUR (tabuľka 1). Približne 42 % finančných prostriedkov je určených na zlepšenie konkurencieschopnosti v sektore vývozu banánov v štyroch prijímajúcich štátoch a 58 % finančných prostriedkov je určených na diverzifikáciu v ôsmich prijímajúcich štátoch (grafy 1 a 2). Rozpočtová položka 2008 Po tom, ako boli schválené návrhy na financovanie, bolo začiatkom roka 2009 podpísaných 12 dohôd o financovaní, ktorých suma dosiahla 29,23 mil. EUR (tabuľka 1). Tabuľka 1: Rozpočtová položka 21 06 05 (ex B7-8710): Pomoc pestovateľom banánov v krajinách AKT | 1999 – 2008 | Všetky krajiny | Rok | Príspevky (€) | Záväzky (€) | Platby (€) | RAC (€) | RAC % | RAL (€) | RAL % | 1999 | 44 500 000,00 | 43 475 608,78 | 42 095 728,17 | 1 024 391,22 | 2 % | 2 404 271,83 | 5 % | 2000 | 44 075 000,00 | 39 934 158,83 | 33 462 635,64 | 4 140 841,17 | 9 % | 10 612 364,36 | 24 % | 2001 | 43 000 000,00 | 40 483 859,31 | 34 977 171,91 | 2 516 140,69 | 6 % | 8 022 828,09 | 19 % | 2002 | 44 000 000,00 | 36 181 040,48 | 22 480 047,18 | 7 818 959,52 | 18 % | 21 519 952,82 | 49 % | 2003 | 40 000 000,00 | 37 249 522,44 | 23 573 857,92 | 2 750 477,56 | 7 % | 16 426 142,08 | 41 % | 2004 | 37 290 000,00 | 35 385 028,32 | 20 854 670,49 | 1 904 971,68 | 5 % | 16 435 329,51 | 44 % | 2005 | 34 500 000,00 | 32 725 797,76 | 12 574 525,20 | 1 774 202,24 | 5 % | 21 925 474,80 | 64 % | 2006 | 30 690 000,00 | 13 496 220,72 | 4 420 564,68 | 17 193 779,28 | 56 % | 26 269 435,32 | 86 % | 2007 | 28 670 000,00 | 2 089 406,00 | 711 961,00 | 26 580 594,00 | 93 % | 27 958 039,00 | 98 % | 2008 | 29 226 000,00 | 0,00 | 0,00 | 29 226 000,00 | 100 % | 29 226 000,00 | 100 % | Príspevky (€) | Záväzky (€) | Platby (€) | RAC (€) | RAC % | RAL (€) | RAL % | Belize | 27 719 000,00 | 21 749 415,38 | 15 959 198,62 | 5 969 584,62 | 22 % | 11 759 801,38 | 42 % | Jamajka | 42 625 000,00 | 34 656 171,84 | 27 664 349,83 | 7 968 828,16 | 19 % | 14 960 650,17 | 35 % | Dominika | 52 503 000,00 | 39 472 434,09 | 22 441 384,45 | 13 030 565,91 | 25 % | 30 061 615,55 | 57 % | Svätá Lucia | 71 623 000,00 | 50 239 673,65 | 33 004 820,80 | 21 383 326,35 | 30 % | 38 618 179,20 | 54 % | Svätý Vincent | 51 093 000,00 | 41 290 569,20 | 23 600 296,00 | 9 802 430,80 | 19 % | 27 492 704,00 | 54 % | Grenada | 5 500 000,00 | 3 887 119,97 | 3 224 044,47 | 1 612 880,03 | 29 % | 2 275 955,53 | 41 % | Surinam | 21 767 000,00 | 16 315 936,67 | 12 176 565,69 | 5 451 063,33 | 25 % | 9 590 434,31 | 44 % | Pobrežie Slonoviny | 34 546 000,00 | 22 655 888,96 | 15 333 367,71 | 11 890 111,04 | 34 % | 19 212 632,29 | 56 % | Somálsko | 13 698 000,00 | 12 350 524,26 | 9 301 680,17 | 1 347 475,74 | 10 % | 4 396 319,83 | 32 % | Kapverdy | 4 100 000,00 | 1 053 727,00 | 776 332,15 | 3 046 273,00 | 74 % | 3 323 667,85 | 81 % | Madagaskar | 3 500 000,00 | 2 000 000,00 | 1 800 000,00 | 1 500 000,00 | 43 % | 1 700 000,00 | 49 % | CELKOVÝ SÚČET | 375 951 000,00 | 281 020 642,64 | 195 151 162,19 | 94 930 357,36 | 25.3 % | 180 799 837,81 | 48.1 % | MONITOROVANIE VPLYVU Všeobecne Externé hodnotenie, ktoré bolo objednané v roku 2008 a ukončené v prvom štvrťroku 2009, zahŕňalo misie do 8 krajín (Belize, Kamerun, Pobrežie Slonoviny, Dominika, Jamajka, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Surinam). Výsledky týkajúce sa krajín východného Karibiku vo všeobecnosti platia aj v prípade štyroch krajín, ktoré neboli v rámci misií navštívené. Prebiehajúce programy boli hodnotené z hľadiska: - významu a platnosti cieľov, - platnosti strednodobých stratégií reakcie pre jednotlivé krajiny, - efektivity a účinnosti SFA, - výsledkov a vplyvov plánovaných činností na konkurencieschopnosť vyvážajúcich pestovateľov banánov, - výsledkov a vplyvov plánovaných činností týkajúcich sa diverzifikácie na (bývalých) pestovateľov banánov a (bývalých) pracovníkov pracujúcich v sektore banánov, - trvalej udržateľnosti programov. Význam stratégií krajín Stratégie na zvýšenie konkurencieschopnosti preukázali svoj význam a boli jasné a dosiahnuteľné v tých krajinách, ktoré 1) odhodlane pracovali na dosiahnutí tohto cieľa, 2) mali výhodné poľnohospodárske podmienky, 3) disponovali vysoko komerčne štruktúrovanými sektormi a 4) dokázali transformovať sektor banánov na technologicky a komerčne prepracovanejší sektor (Belize, Kamerun, Pobrežie Slonoviny, Surinam a spočiatku aj Jamajka). Vo svojich programoch v rámci SFA uprednostňovali rastúcu produktivitu, zlepšovanie kvality produktov a rešpektovanie životného prostredia, školenia, marketing týkajúci sa menšinového trhu atď. Vo svojich stratégiách zároveň zohľadnili meniace sa trhové podmienky a potreby. [pic] Základom úspešnej diverzifikácie je kombinácia iniciatív na makro-, mezzo- a mikroúrovni. Programy jednotlivých krajín týkajúce hospodárskej diverzifikácie boli nešpecifické, multisektorálne a mali rôzne priority a časové rámce. Krajinám by pri vytváraní programov pomohli jasnejšie usmernenia. Pokiaľ ide o diverzifikáciu, z hodnotenia vyplýva: - Navrhnutých/implementovaných bolo príliš veľa projektov a programov (napr. v roku 2008 sa vo Svätej Lucii súčasne realizovalo 64 programov v hodnote 69 mil. EUR). - Projekty boli zamerané na príliš veľa oblastí, napr. cestovný ruch, cesty, rozvoj súkromného sektora a sektora poľnohospodárstva, čím sa znižovala šanca na významný vplyv. Vplyv Sektor banánov zohráva kľúčovú úlohu v týchto krajinách: Belize, Kamerun, Pobrežie Slonoviny, Dominika, Jamajka, Surinam, Svätá Lucia a Svätý Vincent. Z celkového vývozu týchto krajín v roku 2006 dosahoval vývoz banánov v Dominike podiel vo výške 18,1 %, vo Svätej Lucii 19,7 % a vo Svätom Vincentovi 22,3 % (FAO 2008). Pre porovnanie, v Kamerune predstavoval sektor banánov 9 % celkového vývozu a na Pobreží Slonoviny 7 %. Prostredníctvom programov v rámci SFA získali Belize, Kamerun, Pobrežie Slonoviny a Surinam významné príspevky na zlepšenie konkurencieschopnosti, ktoré týmto krajinám dali šancu prežiť v liberalizovanejšom prostredí. Podiel tradičných karibských dodávateľov sa znížil z 52,3 % celkového dovozu banánov z krajín AKT v roku 1992 na 13 % v roku 2008. Zároveň vzrástol dovoz z Afriky z 37,4 % celkového dovozu banánov z krajín AKT v roku 1992 na 59 % v roku 2008 a vývoz z Dominikánskej republiky (táto krajina nie je príjemcom pomoci v rámci SFA) a z Belize vzrástol z 10 % celkového dovozu banánov z krajín AKT v roku 1992 na 28 % v roku 2008. Veľký úspech dosiahol Surinam. Aj vďaka podpore v rámci SFA bol v krajine obnovený sektor vývozu banánov a stal sa výkonným vývozným sektorom. Surinam ako jediná krajina z tradičných pestovateľov banánov spomedzi krajín AKT zaznamenal pozitívny rast vývozu v rokoch 2006 – 2008. V hodnotiacej správe sa uvádza, že je možné očakávať, že činnosti budú udržateľné z krátkodobého až strednodobého hľadiska. Odpoveď na otázku, či budú Belize, Kamerun, Pobrežie Slonoviny a Surinam konkurencieschopné aj pri uplatňovaní odlišného colného sadzobníka, bude závisieť takmer výlučne od ich schopnosti zvyšovať produktivitu aj po uplynutí roka 2009. Je príliš skoro na to, aby bolo možné určiť, do akej miery ovplyvňuje podpora plynúca z SFA hospodársku stabilitu a diverzifikáciu krajín, keďže do konca roka 2008 bolo poskytnutých iba približne 50 % príspevkov. Väčšie investície do diverzifikácie sa týkajú činností spojených s fyzickou infraštruktúrou (cesty, budovy atď.) s výrazným oneskorením, kým je možné začať efektívne využívať tieto investície. Tento vplyv nie je možné vyčísliť, pretože 1) zmeny finančných pravidiel ES viedli k pomalším úhradám a časovým oneskoreniam v prípade približne polovice činností v rámci SFA na roky 2003 – 2005, 2) v prípade niektorých krajín, ako sú Pobrežie Slonoviny a Kamerun, neboli primerane vytvorené objektívne overiteľné ukazovatele a nemohli byť preto využité na posúdenie vplyvu a 3) v niektorých krajinách, napr. v Belize, neboli k dispozícii systémy na monitorovanie a zber údajov, pomocou ktorých by sa získavali kumulatívne informácie o očakávaných a/alebo skutočných výsledkoch. Vďaka podpore v rámci SFA sa však krajiny východného Karibiku zameriavajú na dosiahnutie nevyhnutných predpokladov úspešnej hospodárskej diverzifikácie. Tento posun od tradičnej závislosti na banánoch smerom k iným možnostiam je zakotvený v ich plánoch rozvoja. Súčasné zameranie sa na posilnenie nevyhnutnej infraštruktúry (Svätý Vincent a Dominika), zlepšovanie vzdelávania na vidieku (Belize), rozvoj súkromného sektora (Svätý Vincent a Svätá Lucia), začleňovanie vzdelávania v oblasti IKT do školských osnov, plánovanie rozvoja cestovného ruchu a systémy sociálnej podpory časom prinesú pozitívne výsledky. Krajiny v procese diverzifikácie teraz vyvíjajú oveľa väčšie úsilie na vytvorenie kapacity na diverzifikáciu na udržateľnom základe. Programy SFA podporovali osobitné sociálne investície (napr. sociálne investičné fondy, programy na rozvoj vidieka, vzdelávanie a zdravotníctvo) a mali pozitívny vplyv na cieľové skupiny (určité skupiny obyvateľstva a komunity). V krajinách orientovaných na konkurencieschopnosť je sektor banánov teraz viac prispôsobený trhovým požiadavkám a environmentálnym politikám a normám EÚ. Vďaka výrobným protokolom požadovaným trhom (napr. EurepGAP and ISO 14001) sa zlepšili pracovné podmienky v sektore poľnohospodárstva, zlepšili sa šance na ochranu pôdy a znížil sa negatívny vplyv na životné prostredie. S cieľom získať európske osvedčenie boli výrobcovia nútení racionálnejšie využívať vstupy a znížiť celkové využitie agrochemikálií, obalových materiálov, strojových zariadení a energie. Udržateľnosť iniciatív týkajúcich sa diverzifikácie závisí od záväzkov vlád začleniť tieto činnosti do ročných rozpočtových prostriedkov a plánov výdavkov. Z hodnotenia vyplýva, že krajiny v procese diverzifikácie využívajú zdroje poskytnuté v rámci SFA na vytvorenie vnútroštátnych kapacít zameraných na riešenie rozsiahlejších a dlhodobejších výziev a cieľov hospodárskej diverzifikácie. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Komisia podnikla kroky s cieľom urýchliť vykonávanie programov a zároveň udržať ich kvalitu, vykonala potrebné prispôsobenia prebiehajúcich projektov v rámci SFA a skontrolovala/naprogramovala projekty schválené v rokoch 2006, 2007 a 2008. Aktuálne uhrádzanie všetkých programov v rámci osobitného rámca pomoci sa zvýšilo z 21 mil. EUR v roku 2006 na 46 mil. EUR v roku 2008. Uhrádzanie všetkých programov sa ukončí do roku 2012 (okrem hodnotení a auditov vykonaných ex post). Pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje aj prehľad odporúčaní predložených v správe o monitorovaní a hodnotení vplyvu 2006 (COGEA, 2006) a prijatých opatrení. Všetkých 8 krajín, ktoré boli predmetom správy o monitorovaní a hodnotení vplyvu za rok 2008 (HTSPE, 2009), zaznamenalo výrazný pokrok v otázkach týkajúcich sa konkurencieschopnosti a diverzifikácie. Pokroky v zlepšovaní konkurencieschopnosti a diverzifikácie Programy významne prispeli k dosiahnutiu týchto cieľov: 1. Zlepšenie konkurencieschopnosti v Belize, Kamerune, na Pobreží Slonoviny a v Suriname, hoci podpora nebola schopná kompenzovať škody spôsobené hurikánom na Jamajke v roku 2005, 2007 a 2008. 2. Zlepšenie kapacity pre úspešnú hospodársku diverzifikáciu v krajinách východného Karibiku a pre poľnohospodársku diverzifikáciu (v oblastiach, ktoré boli monitorované) v Somálsku, na Kapverdách a Madagaskare, hoci úplný vplyv ešte nie je možné vyčísliť. V krajinách orientovaných na konkurencieschopnosť je sektor banánov teraz viac prispôsobený trhovým požiadavkám a environmentálnym politikám a normám EÚ a vytvára tak základ pre udržateľný rozvoj podnikania. Uplatňovanie odporúčaní uvedených v predchádzajúcich správach viedlo k výrazným zlepšeniam týkajúcim sa dodržiavania lehôt a kvality implementácie v Belize, na Jamajke a Náveterných ostrovoch. Tento aspekt zohrával menší význam v prípade Kamerunu a Pobrežia Slonoviny, ktoré disponujú diverzifikovanejšími finančnými zdrojmi a boli preto menej závislé na podpore. V krajinách, v ktorých je prioritou diverzifikácia , bola účinnosť programov znižovaná nedostatočným zameraním opatrení a množstvom veľmi malých investícií v priemernej hodnote 1 – 1,5 mil. EUR s obmedzeným potenciálom, pokiaľ ide o skutočný vplyv. Okrem toho, spojenia medzi rôznymi iniciatívami sú stále obmedzené a slabé. Externé hodnotenie obsahovalo odporúčanie, aby krajiny AKT zamerané na diverzifikáciu overili príspevky z ich portfólií v rámci SFA na programy hospodárskej diverzifikácie na makroekonomickej úrovni. Toto by malo zahŕňať posúdenie súdržnosti týchto programov a uľahčiť vytvorenie/vylepšenie stratégie diverzifikácie každej krajiny, s jasne definovanými cieľmi, vrátane kvantity a zdrojov finančných prostriedkov potrebných na podporu a inštitucionalizovanie kľúčových aktivít. S cieľom zlepšiť monitorovanie a hodnotenie vplyvu programov diverzifikácie sa v správe odporúčalo aktualizovanie a zlepšenie logických rámcov a ich využitie ako nástrojov na riadenie programov v záujme zabezpečenia, aby cieľom práce implementačných orgánov bolo dosiahnutie očakávaných výsledkov a zároveň aktívna kontrola dohodnutých ukazovateľov. Udržateľnosť vývozu banánov z krajín AKT zostáva neistá Vyhliadky na udržateľnú konkurencieschopnosť vo veľkej miere závisia od 1) výsledku prebiehajúcich medzinárodných obchodných rokovaní a 2) schopnosti krajín dosiahnuť vyšší rast produktivity a znižovať náklady. Niektoré krajiny uplatňovali stratégie, ktorým chýbalo realistické zhodnotenie výziev vyplývajúcich zo situácie na medzinárodnom trhu a možných budúcich dôsledkov rokovaní WTO a prebiehajúcich bilaterálnych obchodných rokovaní. Výsledky dosiahnu krajiny, ktoré 1) preukážu pevné odhodlanie prispôsobiť sa medzinárodnému trendu, 2) majú výhodné poľnohospodárske podmienky a 3) disponujú vysoko komerčne štruktúrovanými sektormi. Krajiny vyvážajúce banány čelia aj naďalej výzvam. Je potrebné, aby ich riešili spoločne a s medzinárodnou podporou. Medzinárodné spoločenstvo, vrátane EÚ, kladie väčší dôraz na pomoc rozvojovým krajinám pri zvyšovaní konkurencieschopnosti ich hospodárstva a lepšom využívaní možností, ktoré ponúka medzinárodný trh. Pomoc obchodu poskytovaná zo strany EÚ sa nezameriava len na jednotlivé sektory. Predpokladom úspechu je vytvoriť a aktualizovať stratégie zahŕňajúce mnohé zainteresované subjekty na rozvoj obchodu a jeho začlenenie do medzinárodného systému obchodovania. Uplatňovanie rámca SFA v priebehu desiatich rokov umožnilo krajinám prijímajúcim pomoc strategické plánovanie a aj naďalej bude predstavovať referenčný bod pre ďalšie činnosti. [1] Metodológia je podrobne vysvetlená v nariadení Komisie (ES) č. 1609/1999 z 2. júla 1999 (Ú. v. ES L 190, 23.7.1999, s. 14). [2] Ú. v. ES L 108, 27.4.1999, s. 2. [3] Ú. v. ES L 190, 23.7.1999, s. 14. [4] Rozhodnutie Komisie C/2007/1744. [5] Rozhodnutie Komisie C/2008/1424. [6] Predchádzajúca správa sa vzťahovala na roky 2005 a 2006: KOM(2006)806 v konečnom znení. [7] Štandardy kvality sú určované väčšími európskymi maloobchodníkmi. [8] RAC (Remainder to be Contracted) označuje percento finančných prostriedkov vyčlenených na projekt, v súvislosti s ktorým neboli podpísané žiadne zmluvy týkajúce sa prác, dodávok, služieb alebo príspevkov, resp. predbežné odhady nákladov. [9] RAP (Remainder to be Paid) označuje percento zmluvne viazaných finančných prostriedkov alebo dohodnutých na základe zmlúv, ktoré ešte neboli vyplatené alebo uhradené. [10] RAL (Remainder to be Liquidated ) označuje percento finančných prostriedkov pridelených programu, ktoré ešte neboli vyplatené/uhradené. Táto suma zahŕňa zostávajúcu sumu (RAP) na základe existujúcich zmlúv o vykonávaní.