EÚ-ZPS predstavuje najdôležitejší zdroj oficiálnych štatistík týkajúcich sa trhu práce v Európskej únii. Celkovo zahŕňa viac ako 100 premenných týkajúcich sa pracovného statusu, charakteristík zamestnania, pracovného času, vzdelania a odbornej prípravy jednotlivcov, ktoré sú doplnené o ročné tematické ad hoc moduly . Keďže vychádza z medzinárodných noriem a vymedzení, má význam aj za hranicami Európskej únie, pretože umožňuje porovnanie situácie na európskom trhu práce so situáciou v iných oblastiach alebo krajinách.

Veľkosť vzorky EÚ-ZPS je 1,3 milióna (v rámci EÚ-28 1,2 milióna) osôb vo veku 15 až 74 rokov v každom štvrťroku a pokrýva 33 zúčastnených krajín . To robí z EÚZPS najväčšie zisťovanie v domácnostiach v Európe.

Národné štatistické úrady členských štátov zodpovedajú za prípravu vnútroštátnych dotazníkov, výber vzorky, realizáciu rozhovorov a odoslanie výsledkov Komisii (Eurostatu) v súlade so spoločným systémom kódovania stanoveným v nariadení Komisie (ES) č. 377/2008 .

Pri oficiálnych zisťovaniach, ako je EÚ-ZPS, sa používa pravdepodobnostný výber. To umožňuje kvantifikovať výberové chyby prostredníctvom intervalov spoľahlivosti. V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú odhady a 95 % intervaly spoľahlivosti dosiahnuté pre štyri hlavné ukazovatele na súhrnnej úrovni EÚ-28.

NO

IT

IS

AT

BE

Pokiaľ ide o výberové chyby, hlavným určujúcim činiteľom týchto chýb je veľkosť vzorky. Väčšími vzorkami sa zvyšuje presnosť výsledkov. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza veľkosť vzorky osôb vo veku 15 – 74 rokov, s ktorými sa každý štvrťrok uskutočnili rozhovory v jednotlivých zúčastnených krajinách, a to v absolútnych číslach a v porovnaní s celkovou populáciou v tejto vekovej skupine. Výberový podiel dosahuje rozpätie 0,2 % (Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Poľsko, Spojené kráľovstvo a Turecko) až 1,5 % (Malta). Priemerná veľkosť vzorky za jeden štvrťrok 2014 bola 1,3 milióna jednotlivcov, teda 0,3 % z celkovej populácie vo veku 15 – 74 rokov v 33 zúčastnených krajinách.

V záujme zaistenia harmonizácie merania nezamestnanosti vo všetkých zúčastnených krajinách sa v nariadení Komisie (ES) č. 1897/2000 stanovuje prevádzková definícia nezamestnanosti, ako aj zásady, ktoré treba dodržiavať pri formulovaní otázok zisťovania týkajúcich sa pracovného statusu. Vymedzenie nezamestnanosti je v súlade s normami Medzinárodnej organizácie práce (ILO), ktoré prijala 13. a 14. medzinárodná konferencia štatistikov práce . Tým sa zabezpečí porovnateľnosť štatistík EÚ-ZPS so štatistikami iných krajín, predovšetkým ostatných členských štátov OECD.

Včasnosť údajov EÚ-ZPS sa v skúmanom období zlepšila. V roku 2010 bolo 85 % súborov údajov členských štátov k dispozícii na extrakciu 13 týždňov po skončení referenčného štvrťroka. Do roku 2014 sa tento podiel zvýšil na 95 %.

V nariadení Rady (ES) č. 577/98 sa stanovuje, že členské štáty musia doručiť údaje Eurostatu do 12 týždňov od konca referenčného štvrťroku. Eurostat overí národné súbory údajov ihneď po doručení. V nasledujúcom grafe je zobrazené časové rozpätie medzi koncom referenčného štvrťroku a dostupnosťou údajov pre používateľov Eurostatu v období rokov 2011 – 2014 v porovnaní s posledným rokom zahrnutým do predchádzajúcej správy (2010).

NO

IS

IT

AT

BE

Dôležitým aspektom celkovej kvality je koherentnosť medzi odhadmi obyvateľstva založenými na EÚ-ZPS a údajmi z demografickej štatistiky. Keďže EÚ-ZPS je výberové zisťovanie, jeho výsledky sa počítajú na základe odpovedí podskupiny populácie. Odpovede sa potom referenčne porovnávajú s celou populáciou. Údaje o populácii vychádzajú z najlepších odhadov dostupných v danom čase (v záujme zvýšenia presnosti postupu rozčlenených podľa pohlavia a veku). Týmto postupom založeným na referenčnom porovnávaní sa v podstate zaručuje koherentnosť medzi EÚ-ZPS a demografickými štatistikami. Za výnimočných okolností však môžu, samozrejme, vzniknúť rozdiely. Napríklad každých 10 rokov sú k dispozícii nové výsledky sčítania obyvateľov. Ak sa novým sčítaním obyvateľov získajú číselné údaje, ktoré sa budú odlišovať od predchádzajúcich odhadov populácie, minulé rady sa možno budú musieť zrevidovať. V takom prípade sa môžu vyskytnúť rozdiely v spôsobe revízie demografickej štatistiky a EÚ-ZPS, pokiaľ ide o dĺžku a časový harmonogram, zapríčinené dostupnosťou podrobných informácií o populácii v období 10 rokov medzi sčítaniami. V mnohých európskych krajinách sa posledné sčítanie obyvateľov uskutočnilo v roku 2011 a v približne 20 krajinách malo reťazový účinok na ZPS. Dotknuté krajiny sa dohodli, že spätne zrevidujú svoje údaje aspoň do roku 2010, čím sa následne zaručí, že nebudú existovať žiadne zlomy v radoch vo vzťahu k hlavným ukazovateľom stratégie Európa 2020 vychádzajúcim z údajov EÚ-ZPS. Všetky potrebné revízie spätných údajov EÚ-ZPS by sa mali dokončiť do konca roku 2015.

Pokiaľ ide o koherentnosť odhadov nezamestnanosti, mnohé krajiny taktiež zverejňujú štatistiky o počte osôb zaregistrovaných na úradoch práce, ktoré hľadajú zamestnanie. Číselné údaje o nezamestnanosti ZPS a počet zaregistrovaných uchádzačov o zamestnanie sa líši z dôvodu rozdielnej povahy zozbieraných údajov. Zatiaľ čo EÚ-ZPS vychádza z harmonizovanej metodiky na zisťovanie v domácnostiach zamerané na činnosti v oblasti zamestnanosti a dostupnosť pre prácu, administratívne záznamy úradov práce zahŕňajú vyčerpávajúci zoznam zaregistrovaných osôb, ktoré sú oprávnené poberať dávky v nezamestnanosti. Keďže kritériá registrácie závisia od vnútroštátnych sociálnych politík, štatistiky zaregistrovaných uchádzačov o zamestnanie nie je možné porovnávať ani medzi jednotlivými krajinami ani z časového hľadiska.

Ďalšia oblasť, pre ktorú je dôležitá štatistická koherentnosť, sa týka odhadov zamestnanosti, ktoré možno zostavovať na základe ZPS aj národných účtov. Odhady nie sú nevyhnutne rovnaké. Je to spôsobené rozdielnymi metodikami (koncepcie a pokrytie populácie nie sú totožné), ale aj odlišnými postupmi zostavovania. Národné účty sa zostavujú porovnávaním a kombinovaním všetkých relevantných zdrojov údajov dostupných v danej krajine, pričom sa z jednotlivých zdrojov vyberá to najlepšie s cieľom dosiahnuť súhrnný výsledok. Národné účty sa taktiež snažia dosiahnuť koherentnosť medzi zamestnanosťou a výrobou (hrubý domáci produkt, HDP). ZPS je v tomto postupe jedným zo zdrojov údajov spolu s podnikovými zisťovaniami, registrami zamestnanosti alebo registrami sociálneho zabezpečenia. Otázku konzistentnosti medzi ZPS a národnými účtami rieši pracovná skupina pre štatistiku trhu práce. Eurostat monitoruje rozdiely medzi oboma odhadmi a niekoľko národných štatistických úradov analyzovalo príčiny a veľkosť rozdielov. V niektorých prípadoch zverejnili porovnávacie tabuľky pre obidva súbory údajov.

Ak sa porovná ZPS s národnými účtami, možno konštatovať, že ZPS je vhodnejšie na meranie účasti na trhu práce (t. j. miery zamestnanosti a nezamestnanosti, miery aktivity atď.) alebo na analyzovanie situácie osobitných sociálno-ekonomických skupín obyvateľstva (napríklad podľa veku, rodu alebo dosiahnutého vzdelania).

4.Iniciatívy na ďalšie zlepšenie zisťovania pracovných síl

4.1.ZPS v modernizovanom systéme sociálnych štatistík

Na základe oznámenia Komisie z roku 2009 o metóde tvorby štatistiky EÚ: víziou pre nasledujúce desaťročie sa začala iniciatíva na modernizáciu európskych sociálnych štatistík. Z tej sa následne vyvinula konkrétna stratégia, ktorá je stanovená vo wiesbadenskom memorande z roku 2011 . Dohodlo sa, že tvorbu sociálnych štatistík je potrebné zefektívniť pri zachovaní rovnakých prísnych noriem kvality, a to vypracovaním spoločnej architektúry európskych sociálnych štatistík.

Modernizácia sociálnych štatistík má vplyv aj na zisťovanie pracovných síl. Európsky štatistický systém v súčasnosti vykonáva komplexnú revíziu všetkých premenných EÚ-ZPS s cieľom prispôsobiť informácie zozbierané v rámci zisťovania potrebám súčasných a budúcich používateľov. V rámci EÚ-ZPS treba napríklad uplatniť revidované normy ILO pre meranie zamestnanosti, nezamestnanosti a iných foriem práce prijaté na 19. medzinárodnej konferencii štatistikov práce v Ženeve, Švajčiarsku (2. – 11. októbra 2013 ).

V rámci procesu modernizácie európskych sociálnych štatistík sa Eurostat a členské štáty takisto spoločne usilujú o dosiahnutie väčšej harmonizácie údajov jednotlivých zisťovaní. To by malo umožniť zvýšené využívanie zozbieraných informácií, napr. súčasným používaním informácií z rozličných zdrojov údajov. Na dosiahnutie tohto cieľa sa štandardizuje vymedzenie, pojmy a kódy podskupiny premenných získaných z viac ako jedného európskeho sociálneho zisťovania.

Revízia EÚ-ZPS okrem toho zahŕňa zlepšenie včasnosti zasielania údajov Eurostatu, revíziu požiadaviek na presnosť a ďalšej metodickej práce.

Okrem praktických zmien opísaných vyššie by modernizáciou sociálnych štatistík malo dôjsť k zmenám v právnom rámci. V súčasnosti sa pripravuje nové rámcové nariadenie pre sociálne štatistiky zahŕňajúce EÚ-ZPS.

4.2.Rozšírenie EÚ-ZPS na ďalšie kandidátske krajiny

V súčasnosti sa na EÚ-ZPS zúčastňuje 33 krajín, čo znamená, že zasielajú údaje do Eurostatu v súlade s nariadením Rady (ES) č. 577/98 (EÚ-28, dve kandidátske krajiny a tri krajiny EZVO). Dvoma zahrnutými kandidátskymi krajinami sú Turecko a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko. Eurostat úzko spolupracuje so štatistickými úradmi iných kandidátskych krajín, aby im pomohol dosiahnuť pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s nariadením Rady (ES) č. 577/98, pokiaľ ide o obsah a kvalitu zisťovania. Čierna Hora a Srbská republika už začali zasielať údaje ZPS Eurostatu. Keď budú ich vnútroštátne zisťovania spĺňať požiadavky európskych nariadení, Eurostat bude sprostredkúvať aj ich údaje.

4.3.Vývoj nových štatistických produktov

Štatistika na zachytenie dynamiky na trhu práce

Zmeny v pracovnom statuse jednotlivcov majú veľký význam, pretože poskytujú dodatočné informácie o celkovej situácii na trhu práce vrátane jeho flexibility alebo strnulosti a o situácii určitých skupín. Takéto údaje o dynamike trhu práce napríklad umožňujú uskutočniť analýzu toho, koľko a aké typy ľudí sa stali nezamestnanými alebo si našli zamestnanie počas určitého obdobia. Na základe toho je možné identifikovať skupiny, ktoré majú lepšiu šancu nájsť si zamestnanie, a zraniteľné skupiny, ktoré sú viac vystavené riziku, že sa stanú alebo zostanú nezamestnanými.

Zmeny pracovného statusu možno merať pomocou štatistiky tokov. Splnenie potreby získania týchto údajov v rámci EÚ-ZPS nie je jednoduché, keďže zisťovanie bolo pôvodne určené na zhromažďovanie informácií o momentálnom stave (napr. počet nezamestnaných osôb v danom okamihu), a nie na zachytávanie tokov sledovaním jednotlivcov počas určitého časového obdobia. Hoci túto novú dôležitú oblasť štatistiky vo vzťahu k trhu práce sprevádzajú metodické problémy, práca v posledných rokoch pokročila. Očakáva sa, že zverejňovanie odhadov tokov založených na údajoch EÚ-ZPS umožní sledovať zmeny na trhu práce od konca roka 2015.

Revízia hlavných ukazovateľov EÚ-ZPS

Hlavné ukazovatele EÚ-ZPS predstavujú súbor najdôležitejších výsledkov EÚ-ZPS sprostredkúvaných v internetovej databáze Eurostatu. Poskytujú používateľom kľúčové štatistiky o trhu práce. Tieto hlavné ukazovatele EÚ-ZPS sa v súčasnosti revidujú v záujme ďalšieho zlepšenia ich kvality. To zahŕňa odhad spätných údajov, dopĺňanie chýbajúcich údajov, odstraňovanie zlomov v časových radoch, keď je to možné, a predovšetkým sezónne očisťovanie umožňujúce medzištvrťročné porovnania. Keďže EÚ-ZPS je štvrťročným zisťovaním, tvorcom politík a iným zainteresovaným stranám to poskytne dodatočné možnosti využitia včasných údajov EÚ-ZPS. Prvé zverejnenia týchto zlepšených radov sa očakávajú v roku 2016.