V preambule by sa malo pripomenúť, že partnerstvo s Austráliou je založené na spoločných zásadách a hodnotách vyjadrených v rámcovej dohode medzi EÚ a Austráliou. Dohoda by mala byť súčasťou všestranného politického partnerstva a inštitucionálneho rámca, ktoré sa stanovujú v rámcovej dohode.

Súčasťou dohody by mali byť povinnosti v oblastiach, ktoré patria do pôsobnosti všetkých príslušných orgánov a subjektov oboch strán dohody.

Dohoda by mala byť ambiciózna, komplexná a plne v súlade s pravidlami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO). Rokovania by sa mali viesť a uzavrieť tak, aby boli zohľadnené záväzky v rámci WTO. Dohoda by sa mala vyznačovať vysokými ambíciami, ktoré presiahnu existujúce záväzky v rámci WTO.

Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia zamerané na uľahčenie obchodu medzi stranami, pričom sa zabezpečia účinné kontroly. Na tieto účely by mala dohoda obsahovať záväzky týkajúce sa pravidiel, požiadaviek, formalít a postupov strán súvisiacich s dovozom, vývozom a tranzitom.

Do dohody by sa mali zahrnúť aj ustanovenia o spoločnom preskúmaní možnosti prijatia vhodných opatrení, ak sa príslušné orgány pri uplatňovaní preferenčných pravidiel pôvodu dopustia chýb.

Mali by sa zakázať všetky clá alebo poplatky pri vývoze alebo akékoľvek opatrenia s rovnocenným účinkom a nemali by sa zavádzať žiadne nové.

Cieľom dohody je zabezpečiť čo najrozsiahlejšiu liberalizáciu obchodu. Dohoda by sa mala vzťahovať v podstate na celý obchod s tovarom medzi stranami. Pri nadobudnutí platnosti dohody by sa mali odstrániť clá vo väčšine položiek. Cieľom dohody by malo byť v zásade najneskôr do siedmich rokov odstrániť na oboch stranách dovozné clá a poplatky s rovnocenným účinkom. Výnimky by mali existovať len v minimálnom rozsahu a na najcitlivejšie výrobky by sa mali vzťahovať osobitné ustanovenia. Týka sa to napríklad niektorých poľnohospodárskych výrobkov, pre ktoré by sa mali zvážiť colné kvóty, dlhšie prechodné obdobia alebo iné dojednania.

V dohode by sa malo zároveň uznávať, že trvalo udržateľný rozvoj je univerzálnym cieľom strán, a mala by zaručiť a uľahčovať dodržiavanie medzinárodných dohôd a noriem v oblasti životného prostredia a v sociálnej oblasti v záujme podpory obchodu. Trvalo udržateľný rozvoj by sa mal zohľadňovať v celej dohode, pričom by sa mal vzťahovať na sociálne otázky aj na otázky životného prostredia. Dohodou by sa malo zaistiť, aby strany nepodnecovali obchod alebo priame zahraničné investície znižovaním požiadaviek vnútroštátnych právnych predpisov alebo noriem v oblasti životného prostredia, práce alebo zdravia a bezpečnosti pri práci, ani zmierňovaním základných pracovných noriem alebo zákonov zameraných na ochranu a podporu kultúrnej rozmanitosti.

V dohode by sa malo potvrdzovať, že spoločný cieľ spočíva v postupnej a recipročnej liberalizácii v podstate celého obchodu s tovarom a so službami a priamych zahraničných investícií, a to plne v súlade s pravidlami WTO, najmä s článkom XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) a článkom V Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS).

V záujme maximalizácie záväzkov k liberalizácii a zabezpečenia potrebnej ochrany so zreteľom na osobitosti citlivých sektorov by dohoda mala v zásade obsahovať bilaterálnu ochrannú doložku, prostredníctvom ktorej môže každá strana čiastočne alebo úplne zrušiť preferencie, ak zvýšenie dovozu určitého výrobku z druhej strany spôsobuje vážnu ujmu jej domácemu výrobnému odvetviu alebo ak existuje hrozba vyvolania vážnej ujmy.

Dohoda by mala obsahovať doložku o ochranných opatreniach, podľa ktorej môže každá strana prijať primerané opatrenia v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku XIX Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 alebo Dohodou WTO o ochranných opatreniach. Zároveň by sa malo v dohode stanoviť, že rušivý vplyv takýchto ochranných opatrení na vzájomný obchod by mal byť čo najmenší.

Strany by mali vychádzať z Dohody WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a ísť nad jej rámec, pričom budú sledovať cieľ vzájomného uľahčenia prístupu na trh druhej strany a chrániť pritom život a zdravie ľudí, zvierat alebo rastlín. Kapitola súvisiaca so sanitárnymi a fytosanitárnymi opatreniami by mala pokrývať otázky, ako je transparentnosť, proporcionalita, zbytočné prieťahy, harmonizácia, uznávanie rovnocennosti a alternatívne opatrenia, regionalizácia, postupy kontrol, inšpekcií a schvaľovania, audity, dovozné kontroly, núdzové opatrenia, súhlas s usadením sa bez predchádzajúcej kontroly, možnosť zavedenia celoúniových autorizačných postupov (jediný subjekt), regulačná spolupráca, lepšia spolupráca v oblasti antimikrobiálnej rezistencie, ako aj vytvorenie mechanizmu na urýchlené riešenie konkrétnych obáv v oblasti obchodu spojených so sanitárnymi a s fytosanitárnymi opatreniami.

Dohoda by mala obsahovať niekoľko všeobecných zásad (ako napr. proporcionalita, žiadne neopodstatnené obmedzenia, transparentnosť, nediskriminácia) a ustanovenia, ktoré vychádzajú z pravidiel WTO a dopĺňajú ich. K jej cieľom by mali okrem iného patriť zvyšovanie transparentnosti, podpora osvedčených regulačných postupov, prijatie príslušných medzinárodných noriem, snaha o dosiahnutie kompatibility a konvergenciu technických predpisov na základe medzinárodných noriem, zefektívnenie požiadaviek v oblasti skúšobníctva a osvedčovania, a to napríklad prostredníctvom uplatňovania prístupu k posudzovaniu zhody založeného na riziku (vrátane uplatňovania samoosvedčovania v sektoroch, kde je to vhodné a primerané) a zavedenia ustanovení zameraných na dosiahnutie kompatibility požiadaviek v oblasti skúšobníctva vo viacerých prioritných sektoroch a presadzovania používania akreditácie.

Dohoda by mala zahŕňať pravidlá týkajúce sa štátnych obchodných podnikov, pričom sa posúdi akékoľvek možné narušenie hospodárskej súťaže a prekážky obchodu, ktoré by mohli spôsobiť.

Necolné prekážky obchodu špecifické pre konkrétne výrobky by sa mali riešiť na základe dopytu a ponuky súčasne s rokovaniami o colných koncesiách. Vzhľadom na význam presadzovania cieľov dohody a výraznejšieho rozšírenia prístupu na trh, než aký umožňujú horizontálne pravidlá, by mala dohoda obsahovať záväzky týkajúce sa necolných prekážok špecifické pre jednotlivé sektory.

Dohoda by sa mala venovať otázkam regulácie obchodu a necolným prekážkam obchodu (NTB). V dohode by sa preto mal zakazovať akýkoľvek zákaz, obmedzenie alebo iné necolné prekážky obchodu, ktoré nie sú podložené všeobecnými výnimkami uvedenými ďalej v texte a ktoré by mohli spôsobiť svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzenie obchodu medzi stranami. Prioritne by sa mali do nej zahrnúť ustanovenia a postupy na odstránenie neoprávnených necolných prekážok obchodu. V dohode by sa malo predpokladať aj ustanovenie primeraných postupov na zabránenie necolným prekážkam a iným nepotrebným prekážkam obchodu. Dohoda by sa mala zaoberať aj požiadavkami týkajúcimi sa lokalizácie.

Dohoda by mala zabezpečovať rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty, pričom v ustanoveniach o uľahčení obchodu by sa mali zohľadniť problémy, ktorým čelia MSP.

Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia

Dohoda by mala obsahovať doložku o antidumpingových a vyrovnávacích opatreniach, podľa ktorej môže každá strana prijať primerané opatrenia proti dumpingu a/alebo napadnuteľným subvenciám v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 alebo Dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Do dohody by sa mali zároveň začleniť záväzky nad rámec pravidiel WTO v tejto oblasti v súlade s pravidlami EÚ a predchádzajúcimi dohodami.

V dohode by sa malo uznať, že platby v rámci „zeleného koša“ nenarúšajú obchod a v zásade by sa teda na ne nemali vzťahovať antidumpingové ani vyrovnávacie opatrenia.

Obchod so službami, priame zahraničné investície a digitálny obchod

V súlade s článkom V Všeobecnej dohody o obchode so službami by dohoda mala mať značné sektorové pokrytie a mala by sa vzťahovať na všetky spôsoby dodávok. Z rozsahu pôsobnosti dohody by sa a priori nemal vylúčiť žiadny sektor, okrem vylúčenia audiovizuálnych služieb a služieb a činností, ktoré sú poskytované, resp. vykonávané pri výkone verejnej moci. Cieľom rokovaní by mala byť postupná a recipročná liberalizácia obchodu so službami a priamych zahraničných investícií, ktorá sa má dosiahnuť odstránením obmedzení prístupu na trh a národného zaobchádzania, nad rámec záväzkov a ponúk v rámci WTO, ktoré obe strany predložili v kontexte rokovaní o dohode o obchode so službami. Dohoda by mala zahŕňať pravidlá pre požiadavky na plnenie v spojitosti s priamymi zahraničnými investíciami.

Dohoda by mala navyše obsahovať regulačné pravidlá. Na tieto účely by rokovania mali zahŕňať napríklad tieto záležitosti:

·regulačné ustanovenia týkajúce sa transparentnosti a vzájomného uznávania,

·horizontálne ustanovenia týkajúce sa vnútroštátnej regulácie, napr. ustanovenia na zaistenie nestrannosti a riadneho procesu, pokiaľ ide o požiadavky a postupy pre udeľovanie povolení a kvalifikácií, a

·regulačné ustanovenia pre konkrétne sektory – vrátane telekomunikačných služieb, finančných služieb, doručovacích služieb a služieb medzinárodnej námornej dopravy.

V kontexte čoraz rozšírenejšej digitalizácie obchodu by rokovania mali vyústiť do pravidiel vzťahujúcich sa na digitálny obchod a cezhraničné toky údajov, dôveryhodné elektronické služby a elektronické autentifikačné služby, ako aj nevyžiadanú priamu marketingovú komunikáciu, ktoré budú riešiť neoprávnené požiadavky na lokalizáciu dát, bez toho, aby sa predmetom rokovaní stali alebo boli dotknuté pravidlá EÚ v oblasti ochrany osobných údajov.

V súlade so záväzkami strán v Mode4 môžu byť súčasťou dohody procedurálne záväzky týkajúce sa vstupu a pobytu fyzických osôb na účely podnikania. Žiadne ustanovenie dohody by však nemalo stranám brániť v uplatňovaní ich vnútroštátnych právnych predpisov, nariadení a požiadaviek týkajúcich sa vstupu a pobytu, za predpokladu, že sa pritom neodstránia ani neobmedzia výhody vyplývajúce z dohody. Naďalej by sa mali uplatňovať právne predpisy, nariadenia a požiadavky týkajúce sa pracovných podmienok a pracovných práv, ktoré platia v EÚ.

V dohode by sa mala opätovne potvrdiť právo vo verejnom záujme regulovať hospodársku činnosť s cieľom dosiahnuť legitímne ciele politiky, ako je ochrana a podpora verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálna ochrana alebo ochrana spotrebiteľa, ochrana súkromia a údajov a podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti, Vysoká kvalita verejných služieb EÚ by sa mala zachovať v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä Protokolom č. 26 o službách všeobecného záujmu a so zreteľom na záväzky EÚ v tejto oblasti vrátane GATS.

Pohyb kapitálu a platby

Dohoda by sa mala usilovať o odstránenie prekážok bežných platieb a pohybu kapitálu súvisiacich s transakciami, ktoré sa liberalizujú v rámci dohody, a mala by obsahovať doložku o zachovaní súčasného stavu.. Mala by obsahovať ochranné ustanovenia a ustanovenia o výnimkách (napr. v súvislosti s hospodárskou a menovou úniou a platobnou bilanciou Únie), ktoré by mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ o voľnom pohybe kapitálu.

Práva duševného vlastníctva

Dohoda by mala dopĺňať Dohodu WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPS) a vychádzať z nej tak, aby sa zaistila primeraná a účinná úroveň ochrany a presadzovanie práv duševného vlastníctva.

Kapitola venovaná právam duševného vlastníctva by mala upravovať oblasti, akými sú autorské práva, ochranné známky, dizajn, patenty, práva k odrodám rastlín, nezverejnené informácie vrátane obchodných tajomstiev, zemepisné označenia a dôraznejšie presadzovanie. Dohoda by sa mala usilovať o väčšiu efektívnosť presadzovania práv duševného vlastníctva, a to aj v digitálnom prostredí a na hraniciach (aj pri vývoze)

Na podporu vykonávania kapitoly venovanej právam duševného vlastníctva by sa mal dohodou zaviesť vhodný mechanizmus spolupráce strán, ako aj nadviazať pravidelný dialóg o právach duševného vlastníctva, ktorého cieľom bude podporiť výmenu informácií o pokroku jednotlivých strán v oblasti legislatívy, výmenu skúseností o presadzovaní a konzultácie v súvislosti s tretími krajinami.

Zemepisné označenia

Dohoda by mala poskytovať priamu ochranu zahrnutím zoznamu zemepisných označení (vína, liehoviny, poľnohospodárske výrobky a potraviny), a to s vysokým stupňom ochrany vychádzajúc z článku 23 dohody TRIPS vrátane evokovania iných označení, dôraznejšieho presadzovania, koexistencie s predchádzajúcimi obchodnými známkami v dobrej viere, ochrany pred následnými nechránenými generickými označeniami a možnosti doplniť nové zemepisné označenia. Mali by sa riešiť aj otázky individuálnych predchádzajúcich práv, napríklad v súvislosti s odrodami rastlín, ochrannými známkami, generickými alebo inými zákonnými predchádzajúcimi použitiami. Rokovania budú zároveň zahŕňať dojednania o ochrane zemepisných označení na trhoch tretích krajín.