EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 12. 2016 COM(2016) 812 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Európske štrukturálne a investičné fondy na roky 2014 – 2020

Súhrnná správa o výročných správach o vykonávaní programu za rok 2016

vzťahujúca sa na vykonávanie v rokoch 2014 – 2015





Európske štrukturálne a investičné fondy na roky 2014 – 2020

Súhrnná správa o výročných správach o vykonávaní programu za rok 2016

vzťahujúca sa na vykonávanie v rokoch 2014 – 2015 1.Úvod Vzhľadom na známky ozdravenia ekonomiky veľa členských štátov a regiónov stále čelí nestabilnému rastu a štrukturálnym nedostatkom. Pretrvávajú hospodárske a sociálne nerovnosti medzi členskými štátmi a v rámci nich, kým celková úroveň investícií ostáva pod úrovňou pred krízou. Nová generácia programov v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020 ponúka významné príležitosti pre verejné a súkromné investície na podporu rastu, zamestnanosti a štrukturálnej transformácie. Celkové investičné úsilie v hodnote 638 miliárd EUR na roky 2014 až 2020; približne milión vybratých projektov v hodnote 58,8 miliardy EUR (do jesene 2016 už zvýšená na 128,8 miliárd EUR); 274 000 podnikov, ktoré prijali pomoc; 2,7 milióna ľudí získalo podporu pri ich hľadaní pracovného miesta, odbornej prípravy alebo vzdelávania; a investície na zvýšenie biologickej diverzity na ploche 11,1 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy. Toto je niekoľko predbežných výsledkov, ktoré vyplývajú z výročných správ o vykonávaní za rok 2016 predložených členskými štátmi, pokiaľ ide o vykonávanie EŠIF počas prvých dvoch rokov programového cyklu. Oznámenie o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácii príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov z decembra 2015 obsahovalo zhrnutie výsledkov rokovaní so všetkými členskými štátmi o partnerských dohodách a programoch. Poukázalo sa v ňom aj na očakávaný prínos piatich EŠIF pre stratégiu rastu EÚ, Investičný plán pre Európu a na ich príspevok k riešeniu štrukturálnych výziev a reforiem v členských štátoch. EŠIF priamo prispievajú aj k politickým prioritám Komisie. Táto správa je prvou správou v sérii výročných správ inštitúciám EÚ o vykonávaní EŠIF. Toto zhodnotenie sa vykonáva v kontexte veľkých noviniek zavedených v roku 2014 na zvýšenie kvality výdavkov, ako je tematické zameranie, silnejšie prepojenie so správou hospodárskych záležitostí, ex ante kondicionality, lepšie zameranie na výsledky a mechanizmy na meranie výkonnosti. Je reakciou na dve formálne požiadavky: a) požiadavka na zhrnutie výročných správ o vykonávaní na rok 2016 týkajúcich sa 533 programov poskytovaných členskými štátmi a regiónmi počas obdobia rokov 2014 – 2015 a b) požiadavka na vypracovanie syntézy dostupných hodnotení týchto programov. Obsahuje zhrnutie informácií o výbere projektov a ukazovateľoch úspechu týkajúcich sa založenia a vybudovania mechanizmov realizácie členskými štátmi a regiónmi. Dopĺňa technickú analýzu z mája 2016 plnenia rozpočtu EŠIF z hľadiska rozpočtu EÚ. V oddiele 2 sa uvádza prehľad pokroku v oblasti vykonávania do konca roku 2015 a opisuje sa úsilie vybudovať spoľahlivé stratégie a mechanizmy realizácie účinných investícií. V oddiele 3 sa podrobnejšie opisuje pokrok v kľúčových tematických oblastiach. Oddiel 4 obsahuje zhrnutie prebiehajúcich činností na zabezpečenie spoľahlivého hodnotenia vykonávania politiky. 2.Prehľad úsilia o nastavenie EŠIF a o naštartovanie investícií V priebehu rokov 2014 a 2015 mali vnútroštátne a regionálne orgány tri hlavné ciele a) dokončiť rokovania a zabezpečiť prijatie nových programov, b) spustiť nové programy a c) úspešne dokončiť vykonávanie programov na roky 2007 – 2013. Oneskorenie prijatia viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 malo dominový efekt na prijatie právnych predpisov upravujúcich EŠIF. Proces na schválenie programov na roky 2014 – 2020 bol predstavený v decembri 2015 spoločne s očakávanými úspechmi týchto programov. Do konca roku 2014 bolo prijatých 220 programov. Väčšina (313 programov) však bola dokončená v roku 2015, pričom 181 programov sa dokončilo až v druhom semestri. Výsledkom je, že hoci väčšina programov prijatých v roku 2015 ohlásila pokrok, mnohé koncom roku 2015 stále pracovali na výbere svojich prvých projektov. Generácia programov EŠIF na roky 2014 až 2020 je viac zameraná na výsledky, transparentnosť a zodpovednosť: do roku 2023 všetky programy predložia výročné správy o vykonávaní, ktoré by mali predstavovať podrobné číselné hodnotenie pokroku vzhľadom na finančné prostriedky, výstupy a očakávané výsledky. Tým sa programy jasne zosúlaďujú v rámci iniciatívy rozpočet EÚ zameraný na výsledky. 2.1.Prehľad pokroku v oblasti vykonávania Otvorená platforma údajov o európskych štrukturálnych a investičných fondoch bola aktualizovaná, aby ukazovala objem finančných prostriedkov výberu projektu a prognózy a úspechy týkajúce sa spoločného ukazovateľa, ako ich vykazujú programy v rámci výročných správ o vykonávaní za rok 2016. 2.1.1.Finančný prehľad Vo vzťahu k platbám EÚ členským štátom bolo do konca roku 2015 vyplatených celkove 15,4 miliardy EUR. Táto suma predstavovala 13,8 % viazaných výdavkov EÚ na roky 2014 a 2015 a tvorili ju prevažne platby v rámci predbežného financovania. Členské štáty vo výročných správach o vykonávaní za rok 2016, ktoré sa týkajú rokov 2014 a 2015, oznámili Komisii pridelené finančné prostriedky pre vybrané projekty. Celkový objem prostriedkov pre projekty, ktoré boli vybrané na podporu, bol 58,8 miliardy EUR, čo predstavuje 9,2 % celkového objemu investícií naplánovaných na obdobie 2014 až 2020. Výška príspevku EÚ do vybraných projektov sa odhaduje na 41,8 miliardy EUR. Rozdelenie objemu vybraných projektov podľa tematických cieľov, ako ich oznámili členské štáty koncom roku 2015, je uvedené v tabuľke 1. Tabuľka 1: Celkové náklady vybraných projektov podľa tematických cieľov (v miliónoch EUR) a miera výberu projektov do konca roku 2015

Kód TC Tematické ciele Celkové plánované investície

v miliónoch EUR Celkové oprávnené náklady vybraných projektov ku koncu roku 2015

v miliónoch EUR Miera výberu projektov v roku 2015 01 Výskum a inovácie 59 549,3 3 378,4 5,7 % 02 Informačné a komunikačné technológie 18 297,6 736,7 4,0 % 03 Konkurencieschopnosť MSP 83 593,6 7 476,6 8,9 % 04 Nízkouhlíkové hospodárstvo 52 777,2 2 274,0 4,3 % 05 Adaptácia na zmenu klímy a predchádzanie rizikám 37 783,6 6 554,2 17,3 % 06 Ochrana životného prostredia a efektívnosť využívania zdrojov 72 316,2 7 573,0 10,5 % 07 Sieťové infraštruktúry v oblasti dopravy a energetiky 66 659,5 4 139,6 6,2 % 08 Udržateľná a kvalitná zamestnanosť 46 390,9 6 456,9 13,9 % 09 Sociálne začlenenie 53 551,9 4 966,8 9,3 % 10 Odborné vzdelávanie a odborná príprava 42 315,6 5 749,8 13,6 % 11 Efektívna verejná správa 6 080,2 680,7 11,2 % 12 Najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny 220,5 47,8 21,7 % DM Prerušené opatrenia 928,0 - 0,0 % Viaceré tematické ciele (EFRR/KF/ESF) 78 980,5 6 077,2 7,7 % TP Technická pomoc 18 712,1 2 674,3 14,3 % Spolu 638 157 58 786 9,2 % Zdroj: Komisia na základe údajov vykázaných programami. Z vykonávania na základe najnovších finančných údajov vykázaných do jesene 2016 vyplýva zreteľné zrýchlenie z hľadiska objemu vybraných projektov. Celkový objem finančných prostriedkov vybraných projektov sa za deväť mesiacov viac než zdvojnásobil z 58,8 miliardy EUR na 128,8 miliardy EUR (20,2 % plánovaných investícií). Finančné údaje z rokov 2014 – 2015 poskytujú prvý zbežný prehľad pokroku v počiatočnej fáze. Existujú náznaky, že včasný pokrok na mieste v oblasti výberu projektov je vo všeobecnosti v podstate porovnateľný so situáciou na konci roku 2009 (v období rokov 2007 až 2013), keď bol výber projektov v rámci politiky súdržnosti na podobnej úrovni. Pokrok pri výbere projektov a pokrok smerom k dosiahnutiu cieľových hodnôt ukazovateľov sa však podobne ako vtedy líši medzi členskými štátmi a jednotlivými programami. To vyplýva z kombinácie načasovania ohlasovacej povinnosti a zo skutočnosti, že veľa programov sa v roku 2015 len prijalo a ich vykonávanie sa ešte len malo začať. Keďže údaje z roku 2015 sú v značnej miere neúplné, neposkytujú základ na vypracovanie spoľahlivých všeobecných záverov o úspechu alebo pravdepodobnom úspechu spustenia programovania v členských štátoch. Zbežný prehľad roku 2015 zreteľne nepredstavuje činnosť za celý rok. Predpokladá sa, že údaje do konca roku 2016 budú predstavovať reprezentatívnejší obraz pokroku pri realizácii činností za celý rok alebo sa k nemu priblížia, a to z hľadiska výberu projektu, jeho výdavkov a dosiahnutia skutočných prínosov. V prílohách 1.1 a 1.2 sa uvádza rozdelenie objemov prostriedkov výberu projektu podľa fondu na konci roku 2015 (príloha 1.1) a na jeseň 2016 (príloha 1.2). Prílohy 2.1 a 2.2 predstavujú rovnaké finančné údaje vykázané každým členským štátom. Na základe porovnania oboch prehľadov možno vidieť, že trendy súvisiace so včasným vykonaním sú dynamické a do jesene 2016 mali homogénnejšie miery výberu projektov vo všetkých členských štátoch a tematických cieľoch. Hoci Komisia vie o určitej nízkej úrovni ohlasovania výberu projektov v niektorých programoch do jesene 2016, v najnovších údajoch sú aj náznaky o pomalom pokroku v konkrétnych oblastiach. 2.1.2.Pokrok pri dosahovaní cieľov programu Výročné správy o vykonávaní za rok 2016 obsahujú informácie o pokroku pri dosahovaní cieľov programu. Pokrok sa stanovuje na základe počtu vybraných projektov a ich očakávaného prínosu k týmto cieľom. Členské štáty a regióny do konca roku 2015 vybrali 989 000 projektov od veľkých investícií do infraštruktúr po individuálnu podporu pre poľnohospodárske podniky. Okrem rôznych opatrení plnenia programu medzi kľúčové údaje vykázané do konca roku 2015 patria: všetky EŠIF doteraz financovali projekty, ktoré podporujú 274 000 podnikov vybraných v rámci projektov, 2,7 milióna účastníkov čerpalo z projektov podporovaných Európskym sociálnym fondom, na podporu pre územné plánovanie s cieľom lepšej ochrany biodiverzity bolo vybraných 11,1 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy alebo 6 % využívanej poľnohospodárskej plochy, vybrané miestne akčné skupiny (MAS) LEADER zahŕňajú 24 % celkového vidieckeho obyvateľstva (69 miliónov obyvateľov), vyše 10 % rybárskych miestnych akčných skupín (ďalej len „skupiny FLAG“) je prevádzkyschopných a vybrané boli stratégie miestneho rozvoja.



Rámček 1: Prehľad podpory podnikom zo všetkých EŠIF Podpora podnikom (vrátane poľnohospodárskych a rybárskych podnikov) sa plánuje najmä v rámci vymedzeného tematického cieľa na zlepšenie konkurencieschopnosti MSP, ale napríklad aj v rámci tematických cieľov v oblasti výskumu a inovácií a digitálneho a nízkouhlíkového hospodárstva. Všetky EŠIF sú zamerané na podporu podnikom. Podľa výročných správ o vykonávaní za rok 2016 je pokrok v oblasti podpory podnikom ku koncu roku 2015 markantný. Vybrané operácie sa zamerali celkovo na 274 000 podnikov. To predstavuje približne 13,6 % cieľového počtu 2 miliónov podnikov, ktoré by mali do konca obdobia získať podporu. Vybrané projekty poskytnú alebo poskytli podporu 138 000 podnikom v rámci EFRR, 89 000 mikro, malým a stredným podnikom v rámci ESF a 47 000 vidieckym podnikom v rámci EPFRV (mladí poľnohospodári a investície do hmotných aktív v poľnohospodárskych podnikoch). 2.2.Vytvorenie mechanizmov na realizáciu programov

Účinnosť a kvalita programov spočíva na troch pilieroch: a) vhodné štruktúry a postupy, b) splnenie podmienok na prekonanie existujúcich prekážok pre investície a c) jasné zosúladenie s prioritami európskeho semestra. Po prvé, pre úspešný začiatok programu v rámci spoločného riadenia je potrebné, aby vnútroštátne alebo regionálne riadiace orgány vytvorili štruktúry a procesy programu s cieľom zabezpečiť vhodné a kvalitné investície v priebehu existencie programu. Medzi hlavné činnosti patrí: určenie zodpovedných orgánov, mobilizácia zainteresovaných strán, vykonávacích subjektov a potenciálnych prijímateľov, vytvorenie monitorovacích výborov (výber členov a vytvorenie pravidiel a postupov), úprava alebo vytvorenie aplikácií informačných technológií (vrátane e-súdržnosti na uľahčenie komunikácie s prijímateľmi) a systémov na monitorovanie projektov (vrátane v niektorých prípadoch údaje o jednotlivých účastníkoch), vymedzenie výberových kritérií a zverejnenie výziev na predkladanie návrhov pre rôzne oblasti investícií, čím sa žiadateľom poskytne dostatok času na vypracovanie návrhov a predloženie žiadostí a na vyhodnotenie žiadostí, po ktorom bude nasledovať uzatvorenie ponúk a dohoda o fyzických (indikátorových) informáciách týkajúcich sa vybraných operácií. Všetky tieto prvky v roku 2014 a 2015 zaujímali značnú pozornosť orgánov zodpovedných za program a často sa opisujú vo výročných správach o vykonávaní. Zavedenie všetkých týchto prvkov bolo dôležité na úspešné spustenie programov, podporuje však aj strednodobé a dlhodobé úsilie potrebné na poskytovanie kvalitných investícií zameraných na výsledky s podporou viacerých zainteresovaných strán v každom programe. Po druhé, členské štáty a regióny musia splniť podmienky pre účinné a efektívne investície, ktoré sa spolufinancujú z EŠIF, tzv. ex ante kondicionality. Pri prijímaní programov bolo splnených približne 75 % všetkých ex ante kondicionalít. V prípade zvyšných ex ante kondicionalít Komisia súhlasila s konkrétnymi akčnými plánmi, ktoré väčšina členských štátov musí dokončiť do konca roku 2016. Komisia do 31. októbra 2016 potvrdila dokončenie tretiny akčných plánov. Značný pokrok sa dosiahol aj vo väčšine zvyšných akčných plánov. Členské štáty musia vo výročných správach o vykonávaní alebo vo vnútroštátnych správach o pokroku, ktoré sa majú predložiť do polovice roku 2017, uviesť informácie o dokončení akčných plánov týkajúcich sa ex ante kondicionalít. Rámček 2: Pridaná hodnota ex ante kondicionalít Ex ante kondicionality zvyšujú účinnosť a efektívnosť investícií, ktoré majú podporu z EŠIF, majú však aj pozitívny vplyv na širokú verejnosť a súkromné investície v členských štátoch. Týkajú sa najmä: vytvorenia strategických rámcov a plánov riadenia, ktoré prispievajú k uprednostneniu investícií s cieľom zachytiť potreby na európskej a prípadne na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, odstránenia prekážok pre investície v niekoľkých oblastiach, ktoré sa spolufinancujú z prostriedkov EŠIF, zabezpečenia prítomnosti vnútroštátnych regulačných rámcov, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi v kľúčových oblastiach intervencií EŠIF. zvýšenia inštitucionálnej a administratívnej kapacity verejnej správy, ako aj prijímateľov podpory z EŠIF. Niekoľko príkladov vykonávania ex ante kondicionalít a ich prínosov: Taliansko prijalo vnútroštátnu stratégiu pre širokopásmové pripojenie (kondicionalita 2.2) zosúladenú s cieľmi stratégie EÚ 2020, ktoré sú zamerané na zníženie pretrvávajúcich rozdielov. V stratégii sa počíta s poskytnutím širokopásmového pripojenia s rýchlosťou aspoň 100 Mbps až 85 % talianskeho obyvateľstva a s poskytnutím pripojenia s rýchlosťou aspoň 30 Mbps všetkým obyvateľom Talianska do roku 2020. Poľsko úspešne ukončilo proces vykonávania smernice o energetickej hospodárnosti budov (kondicionalita 4.1 o energetickej efektívnosti). Bez tejto ex ante kondicionality by dokončenie tohto procesu trvalo dlhšie. Vypracovanie vnútroštátnej stratégie pre inteligentnú špecializáciu v Lotyšsku (kondicionalita 1.1) prispelo k štrukturálnym reformám v sektore výskumu a inovácií vrátane reformy výskumných inštitúcií. Pomohlo aj pri zameraní podpory na prioritné oblasti.

V Rumunsku bola prijatá vnútroštátna stratégia na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (kondicionalita 10.1), ktorá sa preniesla na príslušné územné úrovne. Cieľom je zvýšiť školskú dochádzku a znížiť jej predčasné ukončovanie, a to prostredníctvom partnerského prístupu a stabilného mechanizmu monitorovania. V Poľsku bola v roku 2015 splnená všeobecná ex ante kondicionalita 3 týkajúca sa zdravotného postihnutia, a to prijatím programu opatrení v oblasti rovnakých príležitostí, nediskriminácie a rovnosti medzi ženami a mužmi pre fondy EÚ. Poľské ministerstvo pre hospodársky rozvoj sa postaralo, aby zodpovedajúce usmernenia boli povinné pre všetky riadiace orgány. Okrem toho boli vymenovaní úradníci zodpovední za prístupnosť a útvary Komisie spoločne s poľským ministerstvo pre hospodársky rozvoj, monitorujú vykonávanie týchto ustanovení, ktorými sa vykonávajú články 6 a 7 nariadenia o spoločných ustanoveniach. Estónsko vytvorilo a zlepšilo plán rozvoja v oblasti verejného zdravia na roky 2009 – 2020, aby splnilo ex ante kondicionalitu 9.3 pre sektor zdravotníctva. Tento plán obsahuje dlhodobé mapovanie nevyhnutných potrieb v oblasti investícií do infraštruktúry a zohľadňuje sa v ňom predpokladaný demografický trend a rámec na začatie investovania a zlepšenie nákladovej účinnosti systémov zdravotnej starostlivosti a prístupu k nim. Fínsko prijalo vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa zabezpečuje, že je k dispozícii administratívna kapacita na dodržiavanie vykonávania systému kontrolných inšpekcií a presadzovania predpisov, ako sa vyžaduje v rámci spoločnej rybárskej politiky. Komisia na jar 2017 vypracuje pracovný dokument útvarov o pridanej hodnote ex ante kondicionalít. Záverečná analýza splnenia ex ante kondicionalít v EŠIF bude prezentovaná v strategickej správe do konca roka 2017. Do polovice roku 2017 sa v oznámení o inteligentnej špecializácii (ex ante kondicionalita 1.1) opíšu dosiahnuté výsledky, výzvy, získané poznatky a budúce kroky Komisie zamerané na pomoc viac ako 120 národným a regionálnym inovačným stratégiám dosahovať výsledky v rámci rastu a pracovných miest, ktoré sú založené na inováciách. V oznámení sa konkrétne opíše, ako tieto stratégie môžu spojiť územný prístup zdola nahor s prioritami a politikami Komisie a podporovať synergie medzi priamo riadenými fondmi EÚ a fondmi EÚ so spoločným riadením, ktoré podporujú inovácie, výskumu a konkurencieschopnosti. Po tretie, pokiaľ ide o silnejšie prepojenie so správou hospodárskych záležitostí EÚ a európskym semestrom, vyše dvoch tretín odporúčaní pre jednotlivé krajiny v roku 2014 sa týkali investícií z prostriedkov EŠIF (konkrétne EFRR a ESF), a tak boli zaradené medzi programové priority členských štátov. Vzťahujú sa na reformy v šiestich hlavných oblastiach: výskum a inovácie, energetika a doprava, zdravotná starostlivosť, účasť na trhu práce, vzdelávanie, sociálne začlenenie a reforma verejnej správy. Komisia na jar 2017 dokončí štúdiu s názvom „Podpora európskych štrukturálnych a investičných fondov na vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny a na štrukturálne reformy v členských štátoch“. Analyzuje v nej to, ako sa v programoch financovaných z EŠIF zohľadnili odporúčania pre jednotlivé krajiny podstatné pre investície za roky predchádzajúce prijatiu programu. Vnútroštátne správy o pokroku, ktoré sa očakávajú v roku 2017, budú tiež obsahovať informácie a posúdenie týkajúce sa spôsobu, akým programy prispievajú k stratégii rastu Únie a k príslušným odporúčaniam pre jednotlivé krajiny. 3.Prehľad plnenia podľa kľúčových tém Objem plánovaných investícií a očakávané výsledky EŠIF boli predložené v decembri 2015. Táto správa obsahuje prehľad pokroku v počiatočnej fáze pri vykonávaní programov v rokoch 2014 a 2015 z hľadiska objemu finančných prostriedkov pre vybrané projekty a prehľad pokroku pri obstarávaní a doručovaní spoločných výstupov a výsledkov zameraných na obsah výročných správ o vykonávaní programu za rok 2016. Predchádzajúca tabuľka 1 obsahuje prehľad objemu finančných prostriedkov a mieru výberu projektov vykázaných podľa tematických cieľov so stavom ku koncu roku 2015 pre EŠIF. Pokiaľ ide o ukazovatele, táto správa sa opiera o prognózy prínosu očakávaného na základe vybraných projektov a o výsledky vykázané v rámci spoločných ukazovateľov pre každý fond. Uvádzajú sa aj príklady projektov, ktoré už mali podporu. 3.1.Výskum a inovácie, IKT a konkurencieschopnosť MSP Vo všeobecnosti sa investície v tejto oblasti podporili približne 181 miliardami EUR, najmä z EFRR a EPFRV. Vybrané boli projekty v hodnote približne 7 % tejto sumy (vyše 11,5 miliardy EUR) a mnohé z nich sa koncom roku 2015 už vykonávali. Prostriedky vo výške 3,4 miliardy EUR pridelené na konkrétne výskumné a inovačné projekty v rámci EFRR a EPFRV predstavujú 5,7 % celkových plánovaných prostriedkov na obdobie 2014 – 2020. Podľa odhadov malo do konca roku 2015 využívať vybrané schémy v rámci EFRR, ktoré podporujú spoluprácu s výskumnými ústavmi, 19 000 podnikov (15 % cieľového počtu), kým 5 000 výskumných pracovníkov malo podľa prognóz využívať lepšiu infraštruktúru výskumu a vývoja (7 % cieľového počtu). V rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-AGRI) bolo zriadených už takmer 200 operačných skupín. Tieto projekty financované z EPFRV sú zamerané na podporu inovačných riešení pre konkurencieschopný a udržateľný sektor poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Fáza II celoeurópskeho projektu „extrémne ľahká infraštruktúra – nukleárna fyzika“ v rumunskom meste Magurele bola vybraná na prijatie podpory vo výške 140 miliónov EUR z EFRR. Tento výskumný projekt týkajúci sa laserov s vysokou intenzitou je otvorený pre výskumných pracovníkov z verejných a súkromných subjektov z celého sveta a 100 výskumných pracovníkov už na mieste pracuje a ďalších 100 by sa k nim malo pripojiť po dokončení. Projekt má aj sociálno-ekonomický prínos a vytvára pre región pridanú hodnotu (nové pracovné miesta, moderná infraštruktúra, rozvoj podnikania a vyššia viditeľnosť a možnosť rozvoja). Podpora sa poskytuje pre významné cezhraničné partnerstvo v cezhraničnej oblasti Öresund-Kattegat-Skagerrak s cieľom využiť existujúce neutrónové a synchrotrónové výskumné zariadenia a vytvoriť medzinárodnú výskumnú, vývojovú a inovačnú kapacitu. Súčasťou projektu je vytvorenie novej siete 150 výskumných pracovníkov z univerzít a podnikov a je najväčším partnerstvom tohto typu, aké kedy získalo v tomto regióne podporu z iniciatívy Interreg. Miestny potravinový klaster v Dolnom Rakúsku podnietil vznik operačnej skupiny európskeho partnerstva v oblasti inovácií (EIP) pre sezónnu a inovačnú produkciu zeleniny s nízkou spotrebou energie. Operačná skupina spája poľnohospodárov, výskumných pracovníkov, poradcov a sprostredkovateľa inovácie, aby pripravili špecializovaný segment inovatívneho trhu vrátane analýzy a optimalizácie pracovného postupu smerom k produkcii zeleniny a jej uvádzaniu na trh v zimnom období. Ďalším očakávaným výsledkom je hospodárske a ekologické posúdenie pestovania zeleniny v zimnom období. Suma 737 miliónov EUR pridelených na projekty v rámci tém súvisiacich s digitálnym hospodárstvom na konci roku 2015 predstavovala 4 % z celkovej plánovanej sumy. V prípade EFRR táto činnosť súvisela najmä s výberom projektov v EE, FI, FR, IT, PL, SE a SK. Väčšina vybraných činností zatiaľ nesúvisí so spoločnými ukazovateľmi fondu dostupnými v rámci tejto témy. Včasné príklady pokroku sa uvádzajú ďalej. Vo Fínsku sa prvá fáza projektu Otvorené údaje šiestich miest (Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Turku a Oulu) podporila sumou 3,4 milióna EUR z prostriedkov EÚ a štátu. Podporou sa vytvoria spoločné publikačné platformy a licencie s cieľom zabezpečiť širokú dostupnosť verejných údajov. Cieľom je podporiť inovácie, kým podniky a vývojári budú používať údaje ako suroviny pre nové služby. Šesť miest zapojených do projektu ponúka príťažlivé skúšobné prostredie a trh pre nové skúšky a služby. Vo Francúzsku bol vybraný projekt na pripojenie 77 000 domácností v regióne Provence-Alpes-Côte d'Azur k vysokorýchlostnému širokopásmovému pripojeniu.

Konkurencieschopnosť MSP je v programoch EFRR, EPFRV a ENRF prioritou. Podpora EÚ vo výške 7,5 miliardy EUR bola do konca roku 2015 pridelená na konkrétne projekty (8,9 % z celkovej plánovanej sumy). Finančné prostriedky z EFRR boli udelené projektom na podporu 113 000 malých a stredných podnikov. Osem členských štátov (DE, ES, FI, FR, IE, PT, SE, UK) a niekoľko programov Interreg predstavuje 95 % týchto odhadov; 85 000 týchto podnikov bude mať podporu v podobe odporúčaní a poradenstva; odhaduje sa 25 000 začínajúcich podnikov. V tejto počiatočnej fáze sa očakáva, že priamo v podnikoch, ktoré dostali podporu, sa vytvorí 65 000 pracovných miest. Na investičné operácie s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť bolo vybraných vyše 30 000 poľnohospodárskych podnikov (9 % z celkového cieľa). Na pridelenie podpory na účasť v systémoch kvality bolo vybraných 10 000 poľnohospodárov (8 % cieľového množstva). Približne 80 % projektov v rámci ENRF, ktoré sa predpokladajú v tomto období, je zameraných na posilnenie MSP a zvýšenie konkurencieschopnosti flotily a akvakultúrnych podnikov. Začiatok vykonávania bol pomerne pomalý, keďže len 10 % projektov vybraných do konca roku 2015 je zameraných na rozvoj MSP. Iniciatíva MSP v Španielsku, prijatá v roku 2015, je prvým a najväčším nástrojom tohto druhu zriadeným s podporou z EFRR. Vykonávanie pokračuje rýchlejšie, než sa čakalo. Do marca 2016 sa už podpísali zmluvy s finančnými inštitúciami na 76 % celkových rozpočtových prostriedkov pridelených z EFRR na záruky a finanční sprostredkovatelia už poskytli úvery takmer 14 000 malým a stredným podnikom v celkovom objeme 1,4 miliardy EUR. Vzhľadom na úspech Španielska je možné, že krajina zvýši rozpočtové prostriedky pridelené z EFRR pre iniciatívu MSP. Aj EPFRV zohrá v Španielsku dôležitú úlohu pri riešení potrieb poľnohospodársko-potravinových MSP týkajúcich sa investícií a inovačných riešení. Prvé projekty už boli vybrané a využívajú verejnú podporu vo výške 170 miliónov EUR (z EPFRV sa podporí 8 500 projektov, ktoré by mali dostať 1,5 miliardy EUR verejnej podpory). Tieto investície napríklad zvýšia kvalitu poľnohospodárskych produktov alebo umožnia efektívnejšie využívanie vody a energie. Maďarský program hospodárskeho rozvoja a inovácií je zameraný na zvýšenie konkurencieschopnosti a produktivity MSP. Podpísaných bolo takmer 2 900 zmlúv a skoro 200 miliónov EUR bolo vyplatených podnikom v rozpätí od mikropodnikov po stredné podniky. Veľa z týchto podnikov je z najchudobnejších oblastí krajiny, kde priaznivejšie podmienky povzbudzujú realizátorov projektov. Vo Francúzsku bolo v roku 2015 na pridelenie 195 miliónov EUR z pomoci pre začínajúce podniky z EPFRV vybraných 9 150 mladých poľnohospodárov. Súčasne v rámci prechodných pravidiel EPFRV 3 600 mladých poľnohospodárov úspešne dokončilo realizáciu svojich projektov začínajúcich podnikov, ktoré sa podporili sumou 57 miliónov EUR. 3.2.Nízkouhlíkové hospodárstvo, zmena klímy, životné prostredie a dopravné a energetické siete Z EŠIF sa investuje vyše 260 miliárd EUR v oblastiach venovaných udržateľnému rozvoju. Koncom roka 2015 bolo pridelených už vyše 20 miliárd EUR na konkrétne projekty, čo predstavuje približne 9 % celkového množstva (v rozpätí od 4,3 % do 10,5 %), zo všetkých fondov, ktoré prispievajú priamo (EFRR, Kohézny fond, EPFRV a ENRF). V súvislosti s prioritami v oblasti nízkouhlíkového hospodárstva sa podporili investície v hodnote 2,3 miliardy EUR (4,3 % plánovaných investícií). Na odhadovanú plochu vybraného projektu v rámci EPFRV 1 milión hektárov poľnohospodárskej alebo lesnej pôdy na účely sekvestrácie alebo ochranných opatrení (25 % z celkovej cieľovej plochy, čo zodpovedá 2,4 % celkovej využívanej poľnohospodárskej plochy) a 1,6 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy sa vzťahujú zmluvy o správe s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov a amoniaku (31 % cieľovej plochy, čo zodpovedá 3 % celkovej využívanej poľnohospodárskej plochy). Litva podporila fond „Jessica II“ sumou 150 miliónov EUR na účely financovania „programu modernizácie bytových budov“. Program je zameraný na modernizáciu obytných budov v Litve z hľadiska ich energetickej efektívnosti prostredníctvom zvýhodnených úverov. Do decembra 2015 bolo do fondu vyplatených 100 miliónov EUR a 40 miliónov sa uhradilo prostredníctvom 270 úverových zmlúv. Výsledkom bolo zlepšenie spotreby energií vo vyše 1 014 domácnostiach a zníženie emisií skleníkových plynov o 2 400 ton. Lotyšsko začalo projekt na vytvorenie siete 218 nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá s cieľom do roku 2021 nimi pokryť celú krajinu. Cieľom projektu je zmenšiť závislosť dopravného systému od ropných produktov, ako aj využiť inovačné technológie v sektore dopravy. V súvislosti s klímou a predchádzaním rizikám bolo vykázaných 6,6 miliardy EUR výberu projektu (17,3 % z celkovej plánovanej sumy). Z EPFRV sa doteraz podporilo 11,1 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy na špecifické obhospodarovanie pôdy zamerané na lepšiu ochranu biodiverzity (36 % obhospodarovanej plochy, na ktorú má ísť podpora) a 1,6 milióna hektárov sa týkala podpora na premenu/zachovanie ekologického poľnohospodárstva (15,7 % obhospodarovanej plochy, na ktorú má ísť podpora). V Durínsku v Nemecku, v regióne, ktorý je náchylný na povodne a ktorý za uplynulých 15 rokov čelil niekoľkým vážnym povodniam, bolo v rokoch 2014 a 2015 takmer 13 000 osôb prijímateľmi opatrení na ochranu pred povodňami EFRR. Napríklad v Eisenachu sa odhaduje, že vo výsledku by sa mohlo zabrániť potenciálnym škodám vo výške zhruba 180 miliónov EUR. V nemeckom regióne Schleswig-Holstein budú vybrané investičné projekty na poskytovanie protipovodňovej a pobrežnej ochrany pre vidiecke oblasti prijímateľmi sumy 102 miliónov EUR. EPFRV už v roku 2015 prispel k protipovodňovej a pobrežnej ochrane sumou 73 miliónov EUR. V súvislosti s prioritami v oblasti životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov boli na projekty pridelené celkové investície vo výške 7,6 miliardy EUR (10,5 % z celkovej plánovanej sumy). Táto suma zahŕňa vybrané projekty EPFRV vo výške viac než 420 miliónov celkových verejných výdavkov na riešenie cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a efektívnosti pri používaní vody a energie. V rámci EFRR a Kohézneho fondu neboli zatiaľ vykázané nijaké podstatné hodnoty spoločných ukazovateľov merajúcich kapacitu v oblasti recyklácie odpadu, lepšieho čistenia odpadových vôd alebo lepších výstupov zásobovania vodou, hoci programy vykázali hodnoty konkrétnych ukazovateľov. Približne v 90 % všetkých projektov vybraných na podporu v rámci ENRF do konca roku 2015 sa presadzuje efektívne využívanie zdrojov a ochrana životného prostredia. Väčšina týchto projektov je zameraných na ochranu a obnovenie morskej biodiverzity značným zvýšením fyzickej kontroly vylodení a znížením objemu nechcených úlovkov, čím sa podporí vykonávanie spoločnej rybárskej politiky. V Holandsku sa podpora z EPFRV pridelila 130 000 hektárom na účely posilnenia biodiverzity alebo zlepšenia vodného hospodárstva, napr. lepším využívaním hnojív a pesticídov. Účinnosť environmentálnych opatrení sa zvýšila aj prostredníctvom nového inovačného prístupu založeného na spolupráci. Poľnohospodári majú väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o prispôsobenie opatrení premenlivým faktorom, ako je počasie. V súvislosti s investíciami do strategických sietí sú v rámci EFRR a Kohézneho fondu naplánované značné investície v oblasti siete TEN-T a ďalšie dopravné investície. Celkový výber projektov ku koncu roku 2015 predstavoval 4,1 miliardy EUR (6,2 % z plánovanej sumy). Význačné príklady vybraných projektov v prípade dopravných projektov predstavuje: na financovanie už bolo vybraných takmer 150 km zrekonštruovaných alebo modernizovaných železníc siete TEN-T v Estónsku a takmer 140 km v Poľsku,

v Poľsku sa v rámci vybraných projektov odovzdá 320 km nových ciest siete TEN-T. Rámček 3: Začleňovanie opatrení v oblasti klímy do európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020 Opatrenie v oblasti klímy sa do EŠIF začlení prostredníctvom regulačného rámca. Spoločná metodika sa vzťahuje na výpočet podpory v oblasti zmeny klímy vo všetkých fondoch. Pomocou metodiky sa určia konkrétne kategórie podpory, ktoré prispievajú k opatreniam v oblasti klímy, a pridelí sa im váha vo výške nula, 40 % alebo 100 %. Všetky fondy pozitívne prispievajú k opatreniam v oblasti klímy. Celkovo asi 25 % EŠIF je určených na podporu cieľov týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020. EFRR a EPFRV sú dva fondy, z ktorých pochádza väčšina podpory na opatrenia v oblasti klímy. Vo výročných správach o vykonávaní programov za rok 2017 sa prvýkrát bude oznamovať podpora použitá na ciele v oblasti zmeny klímy. Komisia vo svojej súhrnnej správe na rok 2017 zhrnie vykázané informácie o opatreniach v oblasti klímy a poskytne podrobné rozdelenie výdavkov na otvorenú platformu údajov o EŠIF súvisiacich s klímou. 3.3.Zamestnanosť, sociálne začlenenie a vzdelávanie V tejto oblasti sa plánuje podpora vo výške viac ako 168 miliárd EUR, najmä z ESF, pričom investície pochádzajú aj z EFRR, EPFRV a ENRF. Vybrané boli projekty v hodnote viac než 12 % tejto sumy (vyše 11,5 miliardy EUR) a veľa z nich už poskytlo podporu ľuďom na konci roku 2015. Európsky sociálny fond je popri iniciatíve na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI), EFRR, EPFRV a ENRF hlavným fondom EÚ investujúcim do zamestnanosti, sociálneho začlenenia a vzdelávania. Celkove z vykonávania ESF ku koncu roku 2015 vyplynula priemerná miera výberu projektov ESF 13,3 %, čím sa razila cesta pre silný prínos EŠIF k cieľom stratégie Európa 2020 v týchto oblastiach. Rozdelenie miery výberu projektov podľa tematických cieľov pre EŠIF ako celok sa uvádza v tabuľke 1. Súhrnne sa opatrenia v rámci ESF a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí zúčastnilo: 2,7 milióna účastníkov vrátane 1,6 milióna nezamestnaných a 700 000 neaktívnych osôb, spomedzi týchto účastníkov bolo 235 000 zamestnaných na základe operácie ESF alebo iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, 181 000 získalo kvalifikáciu pri odchode z operácie ESF alebo iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, 100 000 účastníkov sa vďaka podpore ESF alebo iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí zúčastnilo na vzdelávaní alebo odbornej príprave, 275 000 znevýhodnených účastníkov v operáciách financovaných z ESF alebo iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa zapojilo do hľadania práce, vzdelávania/odbornej prípravy, získavania kvalifikácie alebo boli zamestnaní vrátane samostatnej zárobkovej činnosti. Realizácia operácií v oblasti zamestnanosti (TC 8) prebiehala vo všetkých členských štátoch do konca roku 2015, i keď prebiehala v rôznej miere vzhľadom na rozličné investičné priority. Zásahy ESF, ktorých cieľom je zlepšenie prístupu na trh práce, už majú primeraný dosah na nezamestnané (1,1 milióna) a neaktívne (230 000) osoby. Vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti a aktívne operácie a operácie zdravého starnutia sa začali pomerne pomaly. V Poľsku sa z vnútroštátneho programu financovaného z ESF poskytla podpora 122 900 účastníkom, z ktorých 110 600 boli nezamestnaní (90 % zo všetkých účastníkov), 11 100 boli neaktívne osoby (9 %) a 1 200 pracovalo. V dôsledku toho si vyše 46 600 ľudí našlo pracovné miesto, 7 500 ľudí nadobudlo kvalifikáciu a 1 500 ľudí sa začalo vzdelávať alebo začalo navštevovať odbornú prípravu. Švédsko je jedným z členských štátov, v ktorých bol pokrok v realizácii iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí rýchly. Na činnostiach s podporou iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa zúčastnilo 6 215 mladých ľudí (vo veku 15 – 24 rokov) alebo 31 % z 20 000 účastníkov vybraných do roku 2018. Do konca decembra 2015 dokončilo činnosti 3 362 účastníkov, z ktorých 25 % si našlo zamestnanie na plný pracovný čas a ďalších 25 % si našlo zamestnanie na kratší pracovný čas.



Rámček 4: Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí V oznámení Komisie o záruke pre mladých ľudí a iniciatíve na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch už bol uvedený dôležitý prehľad prvých výsledkov iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.

Napriek včasnej oprávnenosti iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (od 1. septembra 2013) a vyššiemu predbežnému financovaniu v roku 2015 mali členské štáty problémy, ktoré vyústili do nižšej miery realizácie na mieste, než sa očakávalo. Vo výročných správach o vykonávaní sa uvádza, že členské štáty prijali opatrenia na prekonanie týchto problémov posilnením a doladením vykonávacích štruktúr, postupov a nástrojov. Prevažná väčšina programov iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (75 %) označila realizáciu iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí za úplne alebo prevažne v súlade s ich pôvodným plánom. Ide o veľmi pozitívny signál pre budúce vykonávanie. Koncom roku 2015 spomedzi 501 000 mladých účastníkov, ktorí sa zúčastnili na operácii podporenej iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí: 203 000 dokončilo zásah iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí vrátane 80 250 dlhodobo nezamestnaných, 82 000 prijalo v čase odchodu ponúkané zamestnanie, ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu alebo stáž, a 109 000 bolo v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, získalo kvalifikáciu alebo boli zamestnaní na základe intervencie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Koncom júla 2016 už členské štáty vykazovali, že 1,4 milióna mladých ľudí využilo iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Sociálne začlenenie (TC 9) je oblasť po TC 10 Vzdelávanie a odborná príprava, v ktorej možno pozorovať najzreteľnejší pokrok pre ESF. Prvé údaje o vykonávaní sú sľubné. Zo 631 000 účastníkov v rámci ESF 39,8 % pochádzalo z domácností nezamestnaných osôb a 32,1 % boli migranti, mali cudzí pôvod alebo patrili k menšine – čo poukazuje na zameranie na osoby, ktoré najviac potrebujú podporu. 55 000 účastníkov si už našlo pracovné miesto. Pokrok pri podpore zdravotnej infraštruktúry v rámci EFRR dosiahnutý do konca roku 2015 bol nepodstatný. Podpora vybraným integrovaným stratégiám rozvoja miest sa vzťahuje na 1,7 milióna ľudí (5 % zo stanoveného cieľa). V Holandsku 94 000 účastníkov vzdialených od trhu práce malo úžitok z podpory ESF v rámci časti aktívneho začleňovania, z ktorých 89 % predstavovali znevýhodnení účastníci a 49 % mladí ľudia do 25 rokov. Nemecko zriadilo program odbornej prípravy na pracovisku a poskytovalo jazykovú podporu až pre 20 000 účastníkov s prisťahovaleckým pôvodom. V Bulharsku sa podpora poskytovala zraniteľným skupinám (starí ľudia a osoby so zdravotným postihnutím všetkých vekových kategórií) prostredníctvom integrovaných sociálnych a zdravotných služieb vo všetkých 28 regiónoch krajiny. Štrnásťtisíc starých ľudí a osôb s trvalým zdravotným postihnutím a osôb, ktoré sa o seba nedokážu postarať, dostalo podporu prostredníctvom 13 600 osobných asistentov a poskytovaním integrovaných služieb uľahčujúcich prístup do zariadení sociálnej a zdravotnej starostlivosti, k špecializovanému vozidlu, profesionálnemu psychologickému poradenstvu a rehabilitačným postupom. Vybraných bolo 785 (z plánovaného počtu 2 530) miestnych akčných skupín LEADER financovaných v rámci EPFRV. Tieto skupiny zahŕňajú 24 % celkového vidieckeho obyvateľstva, respektíve 69 miliónov obyvateľov (cieľom je 57 % celkového vidieckeho obyvateľstva). Z projektov Leader vo Švédsku, Fínsku a v Nemecku sa podporilo sociálne začlenenie migrantov prostredníctvom činností siahajúcich od sociálno-kultúrneho začlenenia po iniciatívy s dlhodobejšou perspektívou, ktorých cieľom je začleniť migrantov do trhu práce. Projekty v Dánsku a vo Švédsku boli vybrané v rámci ENRF a podporovali zamestnateľnosť a mobilitu pracovníkov v pobrežných komunitách. Aj pri investíciách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (TC 10) sa prejavil značný pokrok v realizácii vzhľadom na 539 000 účastníkov, z ktorých aspoň 47 % dosiahlo len základné a nižšie stredné vzdelanie a už do konca roku 2015 kvalifikáciu nadobudlo 83 000 účastníkov vďaka podpore z ESF. V Portugalsku štipendiá v rámci operačného programu „ľudský kapitál“ poskytli lepší prístup k príležitosti získať vysokoškolské vzdelanie takmer 50 000 účastníkom. Okrem toho už vyše 60 000 účastníkov využilo odborné kurzy. Litva s pomocou z EFRR podporila vytvorenie 42 000 nových miest v zariadeniach starostlivosti o deti alebo vo vzdelávacej infraštruktúre. 3.4.Posilňovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy Celkovo sa na účely podpory posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy v programe vyčlenilo približne 6 miliárd EUR, a to najmä z ESF s plánovanou podporou aj z EFRR. Na projekty do konca roku 2015 bolo pridelených vyše 11 % všetkých rozpočtových prostriedkov. Celková hodnota vybraných operácií do konca roku 2015 je 680 miliónov EUR. Projekty sa vykonávajú v BG, EE, FR, HR, IT, PL a v rámci iniciatívy Interreg. Podporu z ESF získalo 97 000 zamestnancov verejnej správy a členské štáty ohlásili 31 projektov zameraných na verejné správy alebo verejné služby na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. V rámci plánovanej podpory z EFRR dosiahli programy iniciatívy Interreg značný pokrok vo výbere projektov určených na podporu. 3.5.Pokrok vo vykonávaní finančných nástrojov Vo výročných správach o vykonávaní za rok 2016 sa uviedli aj prvé podrobné správy o finančných nástrojoch do konca roka 2015. Situácia je celkove pozitívna – 21 členských štátov uviedlo pokrok v oblasti finančných nástrojov. Celkový objem príspevkov programu určených na finančné nástroje je 5 737 miliónov EUR (z ktorých je 5 163 miliónov EUR EŠIF). Okolo 20 % vyčlenených súm sa vyplatilo na finančné nástroje (takmer výlučne v rámci EFRR a KF). V členských štátoch existujú značné rozdiely, pokiaľ ide o zavedenie finančných nástrojov v tejto ranej fáze – niektoré členské štáty pracujú na dokončení hodnotení ex ante a iné členské štáty už preukázali konkrétne výsledky, pokiaľ ide o finančnú páku a zdroje vrátené na ďalšie investície.

Informácie o pokroku dosiahnutom do konca roku 2015 pri vykonávaní finančných nástrojov zo strany fondu sa uviedli v súhrne údajov, ktorý Komisia uverejnila 30. novembra 2016. 3.6.Interreg Programy iniciatívy Interreg financované z EFRR, ktoré patria do cieľa územnej spolupráce, vytvorili do konca roku 2015 objem finančných prostriedkov vybraných projektov vo výške 900 miliónov EUR (7,4 % z plánovanej sumy). Príklady včasných dôkazov o fyzickom pokroku v rámci iniciatív INTERREG sa odrážajú v súhrnných ukazovateľoch (pozri vyššie), v niektorých príkladoch uvedených v kľúčových investičných témach a na stránke iniciatívy Interreg určenej pre „krajiny“ na portáli otvorenej platformy údajov o EŠIF. 4.Posilňovanie hodnotenia programov V období 2014 – 2020 sa kladie väčší dôraz na potrebu hodnotiť účinky politík, ktoré sa spolufinancujú z programov EŠIF. V programoch sa vymedzujú ciele, ktoré sú konkrétne a vyjadrujú zmenu požadovanú prostredníctvom investícií. Hodnotenia sú zásadné na potvrdenie, či dochádza k týmto zmenám a či prínos programov prispieva k ich špecifickým cieľom. Do konca roku 2015 existovalo len zopár hodnotení výsledkov a účinkov súvisiacich s obdobím 2014 – 2020, prevažne z dôvodu nedostatočného množstva dokončených projektov. Hlavná výnimka súvisí s iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí, v ktorej prípade bolo do júna 2016 dokončených 19 vnútroštátnych hodnotení. Štúdie a hodnotenia, ktoré sa vykonali v rámci programov počas rokov 2014 a 2015, boli zamerané na ex post hodnotenie programov z obdobia rokov 2007 – 2013 a na problémy s vykonávaním súvisiace s obdobím rokov 2014 – 2020. Podľa plánov hodnotenia je pravdepodobné, že sa tento vzorec bude v rokoch 2016 a 2017 opakovať. Kým počet skutočných uskutočnených hodnotení bol pochopiteľne malý, programy politiky súdržnosti boli aktívne pri príprave plánov hodnotenia v súlade so záväzkami na roky 2014 – 2020. Hoci plány hodnotenia v prípade EPFRV a ENRF boli prijaté v rámci operačných programov, v prípade fondov politiky súdržnosti sa plány hodnotenia musia stanoviť do 12 mesiacov od prijatia programu. Plány hodnotenia sú teraz väčšinou zavedené, aby splnili túto povinnosť. Komisia preskúmala plány hodnotenia doručené do 30. júna 2016, ktoré potvrdzujú, že v rámci programu prebieha bezprecedentná činnosť na zabezpečenie spoľahlivejšieho hodnotenia vykonávania a dosiahnutých výsledkov. Plány hodnotenia sú jasné, pokiaľ ide o riadenie hodnotenia a o oznamovanie výsledkov. Sú však slabšie v súvislosti s návrhom a metódami hodnotenia, ako aj v súvislosti s dostupnosťou údajov a systémami. Komisia sa domnieva, že plány programov politiky súdržnosti by sa mali pravidelne preskúmavať a bude potrebné ich ďalej zlepšovať, a to najmä v tých aspektoch, pri ktorých sa vyžadujú špecifickejšie odborné poznatky pri plánovaní a vykonávaní hodnotení, ako aj v rámci zlučovania viacerých hodnotení a predkladaní dôkazov o účinkoch skôr, než sa v súčasnosti plánovalo v niektorých prípadoch, aby sa získali informácie pre tvorbu politík v budúcnosti. Samostatný pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje podrobný prehľad doteraz predložených hodnotení a hodnotení, ktoré sú naplánované na obdobie rokov 2014 – 2020. Obsahuje aj opis rozdielnych okruhov činností vykonávaných Komisiou s cieľom podporiť činnosť programov (vytváranie sietí, usmernenia, asistenčné pracoviská atď.) a hodnotenia, ktoré Komisia naplánovala na nasledujúce roky. Jednotlivo sa dokončujú alebo čoskoro sa dokončia vlastné hodnotenia ex post Komisie za obdobie 2007 – 2013. 5.Závery Programy EŠIF predstavujú významný investičný nástroj Európskej únie a každý región a krajina v Európskej únii má z tejto politiky úžitok. Jej posilnený právny rámec na programové obdobie 2014 – 2020 prináša dôležité inovácie politiky prispievajúce k iniciatíve rozpočet EÚ zameraný na výsledky. V rámci reformy sa zaviedlo niekoľko moderných prvkov s cieľom poskytovať vysokokvalitné investície. Zavádzanie tohto nového ambiciózneho prístupu do praxe v členských štátoch a regiónoch si vyžaduje čas a prostriedky v počiatočnej fáze, aby sa zabezpečilo, že budú splnené potrebné podmienky na účinné vynakladanie prostriedkov. Toto zavádzanie sa prekrývalo s úsilím o dokončenie programov v období 2007 – 2013 s cieľom plne využiť investičné príležitosti, ktoré predstavovali. Teraz je zásadné, aby sa vykonávanie nových programov zrýchlilo v celej Európskej únii. Konkrétne výber kvalitných projektov a ich účinná realizácia sa musia zrýchliť s cieľom dosiahnuť vytýčené ciele investícií a očakávaný sociálno-ekonomický prínos pre našich občanov a podniky. Členské štáty musia Komisii rýchlejšie predkladať aj dôkazy o výdavkoch, aby bolo možné riadne plniť rozpočet EÚ. Výber projektov a výdavky na mieste vytvárajú presnejší obraz o vykonávaní než uskutočnenie platieb EÚ. Z dôkazov z finančného monitorovania za rok 2016 vyplýva, že vykonávanie sa už začalo zrýchľovať pri investíciách vo výške 128,8 miliardy EUR (20,2 % celkových investícií na dané obdobie) pridelených na konkrétne projekty do jesene 2016 v porovnaní s 58,8 miliardy EUR do konca roku 2015. Z týchto aktuálnejších údajov vyplýva homogénnejší pokrok vo väčšine členských štátov a tém. Vývoj týchto trendov sa bude ďalej posudzovať v kontexte cyklu podávania správ v roku 2017. Cyklus podávania správ o programe v polovici roku 2017 zahŕňajúci komplexné programové správy do júna 2017 a vnútroštátne správy o pokroku do konca augusta 2017 poskytne plnší obraz o vykonávaní, o pokroku smerom k cieľom investícií a politík a prinesie kvalitatívnejšie vykazovanie. Tieto správy konkrétne budú obsahovať viac informácií a bude sa v nich posudzovať vykonávanie porovnaním so zoznamom strategických otázok vrátane napríklad otázok o: posúdení prínosu k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, k úlohám jednotlivých fondov vrátane k vykonávaniu príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra, prvej správe o pokroku smerom k finančným a materiálnym míľnikom v rámcoch výkonnosti, ktoré sa použijú na udelenie výkonnostnej rezervy v roku 2019, inventarizácii dokončenia akčných plánov spojených s nedoriešenými ex ante kondicionalitami. (V prípade nedokončenia akčných plánov s cieľom splniť ex ante kondicionality môže Komisia v roku 2017 pozastaviť platby pre príslušný program/programy.), vykonávaní mechanizmov s cieľom zabezpečiť koordináciu činností medzi EŠIF a ostatnými nástrojmi financovania na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a EIB (s cieľom zahrnúť synergie a vzájomné dopĺňanie sa s Európskym fondom pre strategické investície). Komisia v strategickej správe do konca roka 2017 vypracuje syntézu týchto správ členských štátov.