OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenie k vypracovaniu národných programov riadenia znečisťovania ovzdušia podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie

(2019/C 77/01)

Glosár

Termín alebo akronym Význam alebo vymedzenie pojmu AAQD Smernice EÚ o kvalite okolitého ovzdušia BC Čierny uhlík SPP Spoločná poľnohospodárska politika CLRTAP Dohovor o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov EEA Európska environmentálna agentúra EF Emisné faktory EMEP Európsky program pre monitorovanie a vyhodnocovanie E-PRTR Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok EÚ Európska únia GAINS Model interakcií a synergií znečistenia ovzdušia skleníkovými plynmi (1) GHG Skleníkový plyn IED Smernica o priemyselných emisiách (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (2)) IIASA Medzinárodný inštitút pre aplikovanú systémovú analýzu IIR Informatívna správa o inventúrach MRR Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (3) o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy NPRZO Národný program riadenia znečisťovania ovzdušia Smernica o NEC Smernica o národných emisných stropoch [smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (4)] NFR Nomenklatúra pre podávanie správ NH3 Amoniak NMVOC Nemetánové prchavé organické zlúčeniny NO2 Oxid dusičitý NOx Oxidy dusíka O3 Ozón PaMs Politiky a opatrenia PM Tuhé častice PM2,5 Jemné tuhé častice RDP Program rozvoja vidieka SEA Strategické environmentálne hodnotenie SO2 Oxid siričitý EHK OSN Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov UNFCCC Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy WAM S dodatočnými opatreniami WM S opatreniami

VYHLÁSENIE:

Tento usmerňovací dokument je určený na pomoc národným orgánom pri príprave národných programov riadenia znečistenia ovzdušia. Dokument vyjadruje názory Európskej komisie a ako taký nie je právne záväzný. Záväzný výklad právnych predpisov EÚ je vo výlučnej právomoci Súdneho dvora Európskej únie (SDEÚ). Názory vyjadrené v tomto usmerňovacom dokumente nemôžu predurčovať stanovisko, ktoré by Komisia mohla zaujať pred SDEÚ.

1. ÚVOD

Cieľom smernice (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, nazývanej aj novou smernicou o národných emisných stropoch (smernica o NEC, v tomto dokumente ďalej aj len ako „smernica“) (5), je ďalšie zníženie znečistenia ovzdušia a s ním spojených rizík pre životné prostredie a ľudské zdravie (článok 1). V smernici sa pre každý členský štát uvádzajú budúce záväzky zníženia emisií oxidov dusíka (NOx), oxidu siričitého (SO2), amoniaku (NH3), nemetánových prchavých organických zlúčenín (NMVOC) a jemných tuhých častíc (PM2,5). Očakáva sa, že splnenie týchto záväzkov prispeje k dlhodobému cieľu Únie, ktorým je dosiahnutie úrovne kvality ovzdušia v súlade s usmerneniami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) o kvalite ovzdušia.

V článkoch 6 a 10 smernice sa od členských štátov vyžaduje, aby najneskôr do 1. apríla 2019 vypracovali počiatočný národný program riadenia znečisťovania ovzdušia (NPRZO), ktorý sa musí pravidelne najmenej každé štyri roky aktualizovať („aktualizácie NPRZO“). Obsah NPRZO je v zásade stanovený v článku 6 smernice a v časti 1 prílohy III k smernici. Formát NPRZO určila Komisia v súlade s článkom 6 ods. 10 smernice vo vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2018/1522 (6). Účelom tohto usmernenia vypracovaného v súlade s článkom 6 ods. 9 smernice je podpora členských štátov pri vypracovaní počiatočného NPRZO, ktorý majú predložiť Komisii do 1. apríla 2019. V štyroch príslušných kapitolách sa rieši formát NPRZO, monitorovanie pokroku pri jeho vykonávaní, konzultácie súvisiace s NPRZO a informovanie o ňom. Súbor nástrojov na pomoc pri zvažovaní a výbere dodatočných politík a opatrení s cieľom splniť záväzky znižovania emisií je uvedený v dodatku. Toto usmernenie sa podľa potreby môže zmeniť s cieľom pomôcť pri aktualizáciách NPRZO.

2. SPOLOČNÝ FORMÁT NÁRODNÉHO PROGRAMU RIADENIA ZNEČISŤOVANIA OVZDUŠIA

Štruktúra tejto kapitoly

V tejto kapitole sa na uľahčenie používania dodržiava číslovanie častí stanovené podľa formátu NPRZO v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2018/1522. Povinný minimálny obsah každej časti formátu, ako aj ďalší voliteľný obsah je naznačený v rámci príslušnej časti tejto kapitoly v sivo tieňovaných rámčekoch s nadpismi vytlačenými tučným písmom takto:

Požiadavky podľa formátu NPRZO Obsah každej požiadavky je načrtnutý v rámci príslušnej časti. Formátom sa stanovuje minimálny obsah špecifikovaný v článku 6 a prílohe III k smernici o NEC ako povinný obsah , pričom sa len rozlišuje, či sa informácia vyžaduje, keď je vhodná alebo relevantná . Ďalej zahŕňa aj voliteľný obsah . Členské štáty by mali poskytovať voliteľný obsah a súčasne flexibilne vypracúvať a poskytovať najužitočnejšie a najvhodnejšie údaje o svojich príslušných politikách a prioritách.

2.1. Názov programu, kontaktné informácie a webové stránky

Táto časť formátu je jasná a ďalšie usmernenie nie je potrebné.

2.2. Zhrnutie

Táto časť formátu je jasná a ďalšie usmernenie nie je potrebné.

2.3. Národný rámec politiky v oblasti kvality a znečisťovania ovzdušia

2.3.1. Politické priority a ich vzťah k prioritám stanoveným v iných relevantných oblastiach politiky

Pozri článok 6 ods. 1 a 2 a časť 1 ods. 1 písm. a) bod i) prílohy III.

Politický kontext počiatočného NPRZO musí jasne vymedzovať politické ciele a priority programu. Mali by vyjadrovať záväzky znižovania emisií každého členského štátu stanovené v prílohe II k smernici o NEC.

Pri vymedzovaní politického kontextu by členské štáty mali rozlišovať širšie problémy EÚ v oblasti kvality ovzdušia spôsobené emisiami NOx a tuhých častíc, ako aj konkrétne odvetvové problémy v oblasti kvality ovzdušia pochádzajúce z poľnohospodárskej výroby, pokiaľ ide o emisie NH3 a PM2,5.

2.3.1. Politické priority a ich vzťah k prioritám stanoveným v iných relevantných oblastiach politiky Povinný obsah: Obsahom tejto časti sú: a) Národné politické ciele a priority NPRZO. b) Národné záväzky znižovania emisií (znečisťujúcich látok podľa smernice o NEC na obdobie rokov 2020 – 2029 a na obdobie od roku 2030): vyjadrené v percentách zníženia emisií od východiskového roku 2005, ako stanovuje smernica. c) Priority v oblasti kvality ovzdušia: národné politické priority vo vzťahu k cieľom kvality ovzdušia EÚ alebo členského štátu (limitné hodnoty koncentrácií pre kvalitu ovzdušia, cieľové hodnoty a záväzky zníženia koncentrácie expozície (7)). Účelom je identifikovať problémy a poskytnúť/zistiť informácie o kľúčových látkach zhoršujúcich kvalitu ovzdušia. Členské štáty sa môžu odvolať aj na odporúčané limity WHO ako na smerné dlhodobé ciele kvality ovzdušia. d) Politické priority týkajúce sa zmeny klímy a energetiky: vnútroštátne energeticko-klimatické plány s cieľom zníženia emisií skleníkových plynov mimo systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov; cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; cieľom energetickej efektívnosti, identifikujúce ciele znižovania emisií do roku 2020 a 2030 – a do roku 2050, pokiaľ sú dostupné a členský štát ich dosiahnutie považuje za problém. e) Keď je to vhodné, identifikujte dodatočné ďalšie relevantné politiky a jednotlivé priority relevantné z hľadiska NPRZO, napr. programy rozvoja vidieka v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka.

2.3.2. Úlohy pridelené národným, regionálnym a miestnym orgánom

Pozri časť 1 ods. 1 písm. a) bod ii) prílohy III.

Členské štáty musia identifikovať príslušné vládne agentúry, ministerstvá a regionálne alebo miestne orgány zapojené do vypracovania a vykonávania NPRZO a prideliť im príslušné zodpovednosti [časť 1 ods. 1 písm. a) bod ii) prílohy III].

Pri pridelení zodpovedností by sa malo zohľadňovať čo najlepšie zabezpečenie primeraného pochopenia miestnych a odvetvových obáv a ich vyjadrenie v návrhu a vo vykonávaní NPRZO. Do vypracovania a vykonávania NPRZO sa musia zapojiť orgány v rozličných oblastiach politiky a odvetviach a mali by v ňom byť uvedené spolu so svojimi úlohami. Týka sa to napríklad interakcie medzi úlohami tvorby politík a úlohami ich vykonávania orgánmi zodpovednými za oblasti kvality ovzdušia a zmeny klímy. Zatiaľ čo sa očakáva povinné zapojenie celého radu orgánov, celkovú zodpovednosť za tvorbu politík by vo väčšine prípadov mal prevziať národný vládny orgán.

Ak je to možné, NRPZO by mal pokryť pridelenie úloh a zodpovedností stanovených na tomto obrázku:

Obrázok 1

Úlohy a zodpovednosti spojené s vypracovaním a oznamovaním NPRZO

V rôznych členských štátoch môžu byť relevantné dodatočné zodpovednosti, ktoré by tak mali byť uvedené v NPRZO spolu so zodpovednými národnými, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi/agentúrami, ktoré sú ich nositeľmi.

Pri prideľovaní zodpovednosti orgánom je tiež dôležité zvážiť jej rozsah. Úroveň zodpovedného orgánu sa môže meniť v závislosti od povahy zodpovednosti, napríklad všeobecne sa považuje za vhodnejšie zveriť prípravu NPRZO národným orgánom, kým miestne orgány budú obvykle viac zapojené do vykonávania a presadzovania opatrení (obzvlášť z hľadiska kvality ovzdušia). Členské štáty by navyše mali určiť, ktorý orgán bude zodpovedať za dohľad nad všetkými úlohami a zodpovednosťami a za ich koordináciu, aj keď to obvykle bude príslušný národný orgán, t. j. vláda členského štátu, pokiaľ tomu nebránia závažné dôvody.

2.3.2. Úlohy pridelené národným, regionálnym a miestnym orgánom Povinný obsah: — Opis druhu a prípadne aj názov príslušného orgánu, rozsah jeho pôsobnosti (t. j. národný, regionálny, miestny) a pridelené úlohy v oblastiach kvality ovzdušia a znečistenia ovzdušia. Voliteľný obsah: — Identifikácia odvetví, ktoré sú zdrojmi znečistenia a patria do pôsobnosti uvedených orgánov. Orgány pôsobiace v rozličných politických oblastiach a sektoroch sa musia zapojiť do vypracovania a oznamovania NPRZO a mali by v ňom byť uvedené spolu so svojimi úlohami. Týka sa to napríklad interakcie medzi úlohami tvorby politík a úlohami ich vykonávania orgánmi zodpovednými za oblasti kvality ovzdušia a zmeny klímy.

2.4. Pokrok dosiahnutý vďaka súčasným politikám a opatreniam v rámci znižovania emisií a zlepšovania kvality ovzdušia, ako aj stupeň dodržiavania povinností na národnej úrovni a na úrovni Únie, a to v porovnaní s rokom 2005

Pozri článok 6 ods. 1 a ods. 2 písm. a), ako aj časť 1 ods. 1 písm. a) bod iii) a časť 2 prílohy III.

2.4.1. Pokrok dosiahnutý v znižovaní emisií vďaka súčasným politikám a opatreniam, ako aj stupeň dodržiavania povinností týkajúcich sa znižovania emisií na národnej úrovni a na úrovni Únie

Pri existujúcich opatreniach určených na to, aby prispeli k splneniu záväzkov znižovania emisií podľa smernice o NEC by mal byť dosiahnutý vplyv opatrenia vyjadrený v podobe zníženia emisií, ktoré sa dosiahlo v danom časovom rozmedzí až do rozhodujúceho dátumu.

Kvalitné inventúry emisií podľa požiadaviek smernice by mali byť dostupné na národnej úrovni s podporou údajov z priestorovo členených inventúr, na ktorých by sa mohla zakladať táto časť.

V tejto časti by sa mali uviesť opatrenia zamerané na znižovanie emisií NH3, PM2,5 a čierneho uhlíka v odvetví poľnohospodárstva uvedené v časti 2 prílohy III k smernici o NEC, ako aj opatrenia s rovnakým účinkom, ktoré členské štáty už zaviedli (článok 6 ods. 2 posledná veta). Na tento účel môžu členské štáty uviesť rovnakú tabuľku, ako je tabuľka uvedená v časti 2.6.4 formátu, v ktorej sa majú vykazovať dodatočné opatrenia podľa časti 2 prílohy III k smernici o NEC.

2.4.2. Pokrok dosiahnutý vďaka súčasným politikám a opatreniam v rámci zlepšovania kvality ovzdušia, ako aj stupeň dodržiavania povinností týkajúcich sa zlepšovania kvality ovzdušia na národnej úrovni a na úrovni Únie

Vzťah medzi emisiami a koncentráciami látok znečisťujúcich ovzdušie ovplyvňujú viaceré faktory vrátane meteorológie, topografie a chemického zloženia atmosféry. Tento vzťah je však možné lepšie pochopiť s pomocou modelovania.

Mali by sa zabezpečiť historické trendy koncentrácií vybraných látok znečisťujúcich ovzdušie v rôznych lokalitách a druhoch lokalít. Údaje by mali byť k dispozícii od národných sietí monitorovania okolitého ovzdušia.

Ex-post kontrola pokroku dosiahnutého v dôsledku prijatých politík a opatrení poskytne informácie o ich účinnosti vzhľadom na pôvodné odhady, ako aj o zistených poznatkoch, čo sa týka identifikovaných prekážok a riešení. Tieto spätné posúdenia sú určené na vykonanie po zavedení politiky alebo opatrenia a na základe údajov získaných počas vykonávania politík a opatrení.

Pochopenie úspechov a nedostatkov historických politík a opatrení z analýzy ex-post poskytne cenné informácie pri navrhovaní budúcich politík a opatrení. Náročné však môže byť presné určenie rozsahu, v akom jednotlivé detaily (napr. rýchlosť uplatňovania, úroveň ambícií, konflikt so vznikajúcimi prioritami, šírenie informácií atď.) prispeli k dosiahnutiu úrovne politického úspechu, ako aj rozdelenie vplyvov viacnásobných politík na jednotlivé odvetvie a/alebo znečisťujúcu látku.

Rôzne štúdie skúmali metódy vykonávania ex-post analýzy, ktoré si všeobecne pri všetkých politikách a opatreniach vyžadujú prístup prispôsobený okolnostiam. Navrhovanie a integrovanie vhodných ukazovateľov na sledovanie pokroku a vplyvov jednotlivých politík a opatrení pred ich vykonávaním môže podporiť budúce hodnotenia ex-post.

Doplňujúce usmernenie týkajúce sa spôsobu posudzovania a podávania správ o vplyve minulých, súčasných a plánovaných opatrení na kvalitu ovzdušia spolu s príkladmi máp a histogramov pozri v časti 6.1.

2.4.3. Súčasný cezhraničný vplyv domácich zdrojov emisií

Celkový vplyv národných emisií jedného členského štátu na koncentrácie v inom členskom štáte bol zohľadnený v návrhu národných záväzkov znižovania emisií v prílohe II k smernici o NEC. Opatrenia prijaté na splnenie záväzkov znižovania emisií tak spravidla prispejú k zníženiu cezhraničného znečistenia (pozri napríklad správu o tematickej stratégii pre znečisťovanie ovzdušia TSZO 12 (8), pokiaľ ide o očakávaný vplyv smernice o NEC na podiel koncentrácií PM2,5 odvodený z cezhraničných emisií).

Vplyvy možno vyjadriť kvantitatívne alebo kvalitatívne.

Pri kvalitatívnom posudzovaní by sa mali načrtnúť ovplyvnené znečisťujúce látky, časový rámec činnosti a odhad dosiahnutého pokroku – zdrojom takýchto informácií môže byť akýkoľvek spoločný plán kvality ovzdušia podľa článku 25 smernice EÚ o kvalite okolitého ovzdušia.

Pri kvantitatívnom posudzovaní by členské štáty mali špecifikovať údaje a použitú metodiku.

2.4. Pokrok dosiahnutý vďaka súčasným politikám a opatreniam v rámci znižovania emisií a zlepšovania kvality ovzdušia, ako aj stupeň plnenia povinností na národnej úrovni a na úrovni Únie Povinný obsah: Obsahom tejto časti sú úplné referencie na podporu verejne dostupných súborov údajov spolu s opisom pokroku dosiahnutého v súčasnosti: a) pokrok v znižovaní emisií dosiahnutý vďaka súčasným politikám a opatreniam, ako aj stupeň plnenia právnych predpisov týkajúcich sa znižovania emisií; b) pokrok v zlepšovaní kvality ovzdušia dosiahnutý vďaka súčasným politikám a opatreniam, ako aj stupeň plnenia povinností na národnej úrovni a na úrovni Únie, pokiaľ ide o počet zón, ktoré spĺňajú kvalitu ovzdušia (9) spomedzi všetkých zón, vrátane uvedenia odkazu na existujúce údaje; c) v prípade potreby opíšte súčasný cezhraničný vplyv domácich zdrojov emisií. Pokrok možno vyjadriť kvantitatívne alebo kvalitatívne. Voliteľný obsah: Pri nahlasovaní súčasného pokroku v zlepšeniach kvality ovzdušia vrátane máp alebo histogramov súčasných koncentrácií znečisťujúcich látok v okolitom ovzduší podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia môže byť napríklad užitočné uviesť počet zón, ktoré (spomedzi všetkých zón) nespĺňali požiadavky vo východiskovom roku a nespĺňajú v súčasnosti. Ak sa zistili problémy v jednej alebo vo viacerých zónach kvality ovzdušia, možno uviesť opis, ako sa dosiahol pokrok v znižovaní nahlásených maximálnych úrovní koncentrácie.

2.5. Plánovaný ďalší vývoj za predpokladu, že sa prijaté politiky a opatrenia nezmenia

Pozri článok 6 ods. 1 a časť 1 ods. 1 písm. a) bod iv) prílohy III.

2.5.1. Plánované emisie a znižovanie emisií (scenár s opatreniami)

Inventúry a projekcie emisií by sa mali využívať na posúdenie znížení emisií do ovzdušia vo vzťahu k politikám a opatreniam a pri posudzovaniach scenára „s opatreniami“ na poskytovanie podrobností o zníženiach emisií. Poskytujú údaj o rozsahu, v akom členský štát plánuje plniť záväzky znižovania emisií na základe politík a opatrení prijatých v súčasnosti, alebo či pretrváva neplnenie záväzku, ktoré si vyžaduje zavedenie dodatočných politík a opatrení.

V súlade s usmerneniami EHK OSN o nahlasovaní podľa dohovoru CLRTAP (z r. 2015) (10) a kapitolou 8 príručky EMEP/EEA z r. 2016 scenár s opatreniami predstavuje najpravdepodobnejšie udalosti alebo podmienky, ktoré môžu nastať v prípade „politík a opatrení vykonávaných a prijatých v súčasnosti“. Neobsahuje politiky a opatrenia (alebo balík politík a opatrení), ktoré sa posudzujú z hľadiska vykonávania v budúcnosti. Scenár s opatreniami by mal tiež obsahovať nedávno prijaté právne predpisy EÚ (týkajúce sa riadenia zdrojov znečistenia ovzdušia), a to aj keď sa ešte neuplatňujú (11).

Vymedzenie vykonávaných a prijatých politík a opatrení

Vykonávané politiky a opatrenia [odsek 11 Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy z r. 2016 (UNFCCC), ako sa uvádza v kapitole 8 príručky EMEP/EEA z r. 2016]:

a) národné právne predpisy nadobudli účinnosť;

b) ALEBO bola uzavretá jedna alebo viac dobrovoľných dohôd;

c) ALEBO boli pridelené finančné zdroje;

d) ALEBO boli mobilizované ľudské zdroje.

Prijaté politiky a opatrenia: vydané bolo úradné rozhodnutie vlády a existuje jasný záväzok pokračovať vo vykonávaní (odsek 11 UNFCCC z r. 2016, ako sa uvádza v kapitole 8 príručky EMEP/EEA z r. 2016).

Tento scenár s opatreniami alebo „východiskový“ scenár závisí od predpokladov vo vzťahu ku kľúčovým príčinám emisií za posudzované obdobie. Príčinami sú aj iné politiky alebo činnosti, ktoré boli vykonávané alebo prijaté, ako aj príčiny nepolitické, napríklad hospodárske podmienky, plánované využívanie palív a ceny energie a technologický vývoj. Použité príčiny a predpoklady by mali byť zosúladené s príčinami a predpokladmi použitými na určenie projekcií skleníkových plynov v kontexte klimatických a energetických plánov. Pri odhadovaní „východiskových“ emisií by sa mali odhadnúť minimálne všetky zdroje, ktorých zmena sa očakáva medzi scenárom s opatreniami a scenárom „s dodatočnými opatreniami“.

Údaje potrebné na plánovanie vývoja emisií: pri posudzovaní budúceho vývoja emisií by sa mali vziať do úvahy plánované trendy vývoja emisií na základe prijatých politík a opatrení, úspory emisií v rámci rôznych scenárov a akékoľvek definované ciele.

Toto si vyžiada rad súborov údajov a pokiaľ možno modelovacích nástrojov, ale aj predpoklady založené na znaleckom posúdení súborov údajov o konkrétnych činnostiach (ako sa už stalo v niektorých odvetviach, v ktorých neboli k dispozícii údaje na výpočet projekcií klímy), vhodné emisné faktory (určené na základe reprezentatívnych vzoriek a meraní), informácie o podiele činnosti riadenej danými politikami a opatreniami (a súvisiacich nákladoch). Aby bolo možné kvantifikovať vplyv konkrétnych politických zásahov, budú sa navyše musieť projekcie kompilovať na dosť podrobnej úrovni.

Na tieto témy už boli vypracované rozsiahle usmernenia a literatúra v technickej oblasti emisií skleníkových plynov (12) a účelné je nielen z nich čerpať, ale aj zabezpečiť konzistentnosť medzi oboma týmito technickými oblasťami.

Doplňujúce usmernenie týkajúce sa spôsobu posudzovania a podávania správ o vplyve minulých, súčasných a plánovaných opatrení na kvalitu ovzdušia spolu s príkladmi máp a histogramov pozri v časti 6.1.

2.5.2. Plánované zlepšovanie kvality ovzdušia (s opatreniami) a stupeň plnenia záväzku

Na podporu zvažovania a výberu politík a opatrení, ktoré by boli najväčším prínosom pre kvalitu ovzdušia, je dôležité zvážiť a prepojiť projekcie znečisťujúcich látok podľa smernice o NEC s plánovanými trendmi koncentrácií kľúčových znečisťujúcich látok podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia.

Plánované koncentrácie možno odvodiť z plánovaných emisií s využitím modelovania atmosférického rozptylu, aj keď toto si vyžaduje určité podrobné úvahy a obvykle aj modelovanie zdrojov emisií, ktoré nie sú regulované smernicou o NEC (napr. medzinárodná preprava alebo emisie z tretích krajín).

Schopnosť modelovania na účely posúdenia vplyvov politík a opatrení na kvalitu ovzdušia na národnej úrovni nemusí v členskom štáte vždy existovať alebo môže existovať len pri vybraných znečisťujúcich látkach (napr. PM2,5, ozóne).

Keď nemožno vykonať modelovanie vplyvov na kvalitu ovzdušia v rámci scenára s opatreniami, počiatočný NPRZO by mal obsahovať tieto informácie:

— V prípade zón, v ktorých v čase vypracovania NPRZO nie sú dodržané limitné hodnoty kvality ovzdušia, by členské štáty mali na základe overených informácií odhadnúť, v ktorom roku budú tieto zóny v súlade s prijatými politikami a opatreniami, a odhadnúť aj maximálne koncentrácie príslušných znečisťujúcich látok v týchto zónach. Tieto informácie by mali byť ľahko dostupné vo všetkých členských štátoch z plánov kvality ovzdušia vypracovaných pre tieto zóny podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia. V takomto prípade možno poskytnúť webový odkaz na verejne dostupné informácie.

— Dôkazy z akýchkoľvek existujúcich štúdií o tom, že zóny, ktoré v čase vypracovania NPRZO sú v súlade so smernicami EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, by mohli v budúcich rokoch prestať spĺňať limitné hodnoty (napr. že v budúcich rokoch sa za terajších politík a opatrení očakáva v týchto zónach zvýšenie koncentrácie znečisťujúcich látok).

Tieto informácie by členské štáty mali využiť na odhad počtu zón, v ktorých sa očakáva nedodržanie limitných hodnôt podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia v rokoch 2020, 2025 a 2030 za už prijatých politík a opatrení.

Doplňujúce usmernenie k spôsobu posudzovania a prezentácie vplyvov minulých, súčasných a plánovaných opatrení na kvalitu ovzdušia spolu s príkladmi máp a histogramov pozri v dodatku 1.

Členské štáty, ktoré plánujú splnenie niektorých alebo všetkých svojich záväzkov znižovania emisií na základe projekcií s opatreniami, sa môžu tiež rozhodnúť, že do NPRZO zaradia dodatočné politiky a opatrenia s cieľom prispieť k splneniu ďalších cieľov špecifikovaných v článku 1 ods. 2, aj keď to smernica o NEC nevyžaduje.

Ak sa napríklad očakáva, že záväzok znižovania emisií PM2,5 podľa smernice o NEC bude v rámci scenára s opatreniami splnený, ale predpokladá sa, že niektoré zóny kvality ovzdušia nebudú naďalej spĺňať limitné hodnoty PM2,5 alebo PM10 podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, členské štáty sa vyzývajú, aby využili NPRZO ako nástroj na zavedenie dodatočných politík a opatrení, ktoré pomôžu splniť povinnosti podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia.

Aj keď členský štát plní všetky právne povinnosti EÚ, môže NPRZO využiť na uskutočnenie ďalšieho kroku k splneniu dlhodobého cieľa 7. environmentálneho akčného programu bez významného rizika pre zdravie ľudí a životné prostredie vrátane dosiahnutia hodnôt znečistenia ovzdušia podľa usmernenia WHO.

2.5. Plánovaný ďalší vývoj za predpokladu, že sa prijaté politiky a opatrenia nezmenia Povinný obsah: Plánované emisie a znižovanie emisií (scenár s opatreniami) Na preukázanie plánovaného splnenia záväzkov znižovania emisií v rámci scenára s opatreniami na úrovni NPRZO táto časť obsahuje tieto informácie: a) národné záväzky znižovania emisií (ako sa uvádzajú v smernici); b) emisie (kt) vo východiskovom roku 2005, v poslednom roku inventúry použitej na vypracovanie projekcií a plánované emisie v rokoch 2020, 2025 a 2030; c) plánovaný pokrok (zníženie emisií vyjadrené v percentách emisií vo východiskovom roku 2005) v rokoch 2020, 2025 a 2030 na porovnanie so záväzkami znižovania emisií. Plánované zlepšenie kvality ovzdušia (scenár s opatreniami) Na preukázanie plánovaného zlepšenia kvality ovzdušia v rámci scenára s opatreniami táto časť obsahuje: — kvalitatívne plánované zlepšenie kvality ovzdušia (s opatreniami) a stupeň plnenia povinností do roku 2020, 2025 a 2030. Voliteľný obsah: Neistoty plánovaných emisií do ovzdušia (s opatreniami): — Náčrt neistôt, ktoré v prípade projekcií s opatreniami súvisia s plnením záväzkov znižovania emisií na roky 2020, 2025 a od roku 2030. Plánované zlepšenie kvality ovzdušia (s opatreniami): — Plánovaný počet zón, ktoré spĺňajú a ktoré nespĺňajú požiadavky na kvalitu ovzdušia na roky 2020, 2025 a 2030.

2.6. Zvažované politické možnosti, ktorými sa majú splniť záväzky znižovania emisií do roku 2020 a do roku 2030 vrátane priebežných úrovní emisií určených na rok 2025

Pozri článok 6 ods. 1 a 2, časť 1 písm. b), c) a d) a časť 2 prílohy III.

Táto časť sa vzťahuje na zvažovanie politických možností a výber dodatočných (plánovaných) politík a opatrení, ktorých cieľom je splniť záväzky znižovania emisií na roky 2020 a 2030 a dosiahnuť priebežnú úroveň emisií na rok 2025 a prispieť k ďalšiemu zlepšeniu kvality ovzdušia. Pripomíname, že termín „politické možnosti“ sa tu a vo vykonávacom rozhodnutí Komisie, ktorým sa stanovuje formát NPRZO, používa preto, lebo sa používa v časti 1 bode 1 písm. b) prílohy III k smernici. Termín je však použitý ako synonymum termínu „politiky a opatrenia“ na iných miestach v tomto usmernení.

Zváženie dodatočných politických možnosti (politík a opatrení) je najdôležitejšie pre členské štáty, ktoré plánovali nesplnenie alebo riziko nesplnenia jedného záväzku alebo viacerých záväzkov znižovania emisií na základe projekcií s opatreniami.

Členské štáty, ktoré plánujú splnenie všetkých svojich záväzkov znižovania emisií na základe projekcií s opatreniami, sa môžu rozhodnúť, že do NPRZO zaradia dodatočné politiky a opatrenia s cieľom prispieť k splneniu ďalších cieľov špecifikovaných v článku 1 ods. 2 smernice. Sú to:

— ciele v oblasti kvality ovzdušia (vrátane dlhodobých cieľov) špecifikované v národných, úniových a medzinárodných politikách a usmerneniach,

— ciele biodiverzity a ekosystémov Únie v súlade s cieľmi 7. environmentálneho akčného programu (EAP),

— rozšírená synergia medzi politikou Únie v oblasti kvality ovzdušia a inými politikami Únie, konkrétne súvisiaca s klímou a energetikou.

Aj keď členský štát plní všetky právne povinnosti EÚ, môže sa rozhodnúť využiť NPRZO na uskutočnenie ďalšieho kroku k splneniu dlhodobého cieľa 7. EAP bez významného rizika pre zdravie ľudí a životné prostredie vrátane dosiahnutia hodnôt znečistenia ovzdušia podľa usmernenia WHO.

Kľúčovými požiadavkami, ktoré formujú zvažovanie a výber dodatočných politík a opatrení, ako sa špecifikujú v smernici, sú:

a) politické možnosti zvažované s cieľom splniť záväzky znižovania emisií a dosiahnuť priebežné úrovne emisií [časť 1 bod 1 písm. b) prílohy III];

b) určenie prioritných opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka pri prijímaní opatrení na zníženie PM2,5 [článok 6 ods. 2 písm. c)];

c) prijatie dodatočných opatrení v poľnohospodárstve (časť 2 prílohy III);

d) konzultácie s verejnosťou a príslušnými orgánmi (článok 6 ods. 5);

e) podľa potreby cezhraničné konzultácie o dodatočných politikách a opatreniach (článok 6 ods. 6);

f) prípadné plánované samostatné alebo kombinované vplyvy politík a opatrení v oblasti znižovania emisií na kvalitu ovzdušia na vlastnom území a v susedných členských štátoch a na životné prostredie, ako aj súvisiace neistoty [článok 6 ods. 2 písm. a), časť 1 bod 1 písm. b) prílohy III];

g) informovanie o počiatočnom NPRZO (článok 14 ods. 1).

„Webový nástroj politík a opatrení“:

Informácie vyžadované podľa časti 2.6 formátu sa podávajú s použitím webového nástroja politík a opatrení, ktorý je dostupný na webovom sídle EEA.

Samostatnú príručku, v ktorej sa vysvetľuje používanie nástroja politík a opatrení, poskytne EEA.

2.6.1. Zvažované politické možnosti, ktorými sa majú splniť záväzky znižovania emisií

Postup hodnotenia a výberu dodatočných politík a opatrení, ktoré sa majú začleniť do NPRZO, je takýto:

Krok 1: Určite prioritné znečisťujúce látky a kľúčové zdroje emisií

Dodatočné politiky a opatrenia sa vyžadujú pri tých znečisťujúcich látkach, pri ktorých členské štáty plánujú nesplnenie alebo riziko nesplnenia svojich záväzkov znižovania emisií. Členské štáty sa môžu navyše podľa vlastného uváženia rozhodnúť využiť NPRZO na uskutočnenie ďalšieho kroku v súvislosti s inými znečisťujúcimi látkami s cieľom dosiahnuť splnenie iných záväzkov EÚ alebo pokrok pri dosahovaní cieľov 7. environmentálneho akčného programu.

Pri každej znečisťujúcej látke vybranej do NPRZO by sa mali identifikovať kľúčové zdroje, ktoré prispievajú k emisiám vybranej znečisťujúcej látky. Navyše sa na činnosť môžu uprednostniť odvetvia na základe ďalších kritérií, napríklad:

— odvetvia, o ktorých je známe, že budú prispievať k prekračovaniu povolených limitných hodnôt kvality ovzdušia: — pri bodových zdrojoch emisií by sa mala zvážiť ich zemepisná poloha a či sú umiestnené v zónach, ktoré nespĺňajú požiadavky smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia. Priestorovo členené národné inventúry emisií a inventúry veľkých bodových zdrojov (E-PRTR) by mohli poskytovať doplňujúce údaje k tejto analýze, — pri difúznych zdrojoch emisií, napr. cestnej doprave, by sa mal zvážiť príspevok emisií z odvetvia vo všetkých zónach, ktoré nespĺňajú limitné hodnoty smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia s využitím údajov o rozdelení zdrojov na zóny;

— odvetvia, ktoré prispievajú k emisiám viac než jednej znečisťujúcej látky z užšieho výberu, pri ktorých sa plánuje nesplnenie záväzkov znižovania emisií.

Krok 2: Identifikujte dostupné dodatočné politiky a opatrenia

Pri scenári s dodatočnými opatreniami by sa pre každé odvetvie mali najprv zvažovať politiky a opatrenia plánované na realizáciu zlepšenia kvality ovzdušia a splnenie záväzkov v oblastiach klímy a energetiky alebo iných súvisiacich politík (napr. dopravy, poľnohospodárstva, priemyselných emisií). Členské štáty by navyše mali zvážiť, či by akékoľvek politiky a opatrenia presahujúce rámec environmentálnej politiky nemohli ovplyvniť NPRZO, napríklad vplyvom na realizovateľnosť úvodných dodatočných opatrení. Príklady zahŕňajú politiky a opatrenia, ako aj plány či programy zamerané na zlepšovanie medzinárodnej konkurencieschopnosti priemyslu, zabezpečenie energetickej a potravinovej bezpečnosti, rozvoj infraštruktúry atď.

Ak identifikované politiky a opatrenia nie sú dostatočné na splnenie vymedzených záväzkov znižovania emisií, členské štáty by mali identifikovať dodatočné politiky a opatrenia. Príklady možných politík a opatrení sú uvedené v časti 6.2. Vykonávanie týchto opatrení z hľadiska dosiahnutých znížení emisií a najvhodnejšej administratívnej úrovne (národnej, regionálnej alebo miestnej), na ktorej by sa mali realizovať, závisí od konkrétnych okolností členského štátu vrátane jeho politiky a administratívneho rámca, ako aj od rozsahu, v akom už tieto opatrenia boli prijaté alebo vykonané.

Pri identifikovaní politík a opatrení by členské štáty mali zvažovať poznatky získané pri vykonávaní opatrení podľa smernice 2001/81/ES (13). Najmä v prípade nedodržania jedného stropu alebo viacerých stropov stanovených na rok 2010 by členské štáty mali zohľadniť príčiny tohto nedodržania a identifikovať a riešiť nedostatky dosiaľ prijatých politík a opatrení.

Analýza inštitútu IIASA vykonaná v súvislosti s výhľadom pre čisté ovzdušie (14) a analýza citlivosti zhrnutá v dokumente „Metodické a technické informácie na podporu návrhu revízie prílohy II predloženého predsedníctvom“ (15) týkajúce sa národných záväzkov znižovania emisií môžu byť užitočnými referenčnými bodmi na identifikáciu dodatočných opatrení. Navyše modelovanie na základe optimalizácie použité v analýze IIASA je technika, ktorej uplatnenie môžu členské štáty chcieť zvážiť. Treba však pamätať na to, že členské štáty budú samozrejme musieť zvažovať oveľa širšiu škálu opatrení, keďže v modeli GAINS (16) použitom na výhľad čistého ovzdušia sa zvažovali len dostupné technické opatrenia a nezohľadňovali sa štrukturálne zmeny.

Krok 3: Vyhodnoťte identifikované dodatočné politiky a opatrenia a mechanizmy realizácie

Pri hodnotení vplyvov jednotlivých politík a opatrení na znižovanie emisií a ich nákladov je dôležité zvažovať súvisiace prínosy v oblastiach rôznych znečisťujúcich látok a odvetví. Početné opatrenia uvedené v časti 6.2 môžu mať dosah na viac než jednu znečisťujúcu látku.

Členské štáty majú k dispozícii rad nástrojov a metód na pomoc pri rozhodovaní o výbere dodatočných politík a opatrení.

Aj keď súbor nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu Európskej komisie nie je priamo určený členským štátom, poskytuje užitočné všeobecné referencie a príklady analytických metód na posudzovanie vplyvov, konzultácií so zainteresovanými stranami a analytických metód na porovnanie možností alebo posudzovanie výkonnosti (17), ako aj metód na posudzovanie nákladov a prínosov, ktoré môžu byť užitočné. Príklady analytických metód na určovanie dodatočných politík a opatrení vyžadovaných na splnenie záväzkov znižovania emisií sú opísané v časti 6.3.

Členské štáty by mali pri hodnotení politík a opatrení zvážiť spôsob a mechanizmy vykonávania každej politiky a každého opatrenia, a či existujú prekážky, ktoré by ohrozili ich realizovateľnosť. K týmto úvahám patrí:

— Prekáža nejako vykonávaniu politík a opatrení niektorý existujúci právny predpis?

— Na ktorej úrovni – národnej, regionálnej alebo miestnej – by sa malo opatrenie vykonať? Pritom by sa malo tiež zvážiť, či by sa niektoré potenciálne nákladovo efektívne opatrenia nemali predložiť na diskusiu na úrovni EÚ.

— Ktorý nástroj by bol najvhodnejší na vykonávanie politík a opatrení (regulačný, neregulačný, ekonomické nástroje, zdieľanie informácií)?

— Kto bude zodpovedný za vykonávanie a presadzovanie politík a opatrení?

— Kedy sa majú dosiahnuť plánované zníženia emisií spojené s politikami a opatreniami?

— Ako sa budú financovať politiky a opatrenia?

— Ako sa bude monitorovať pokrok vo vykonávaní politík a opatrení? Aké ukazovatele sa budú používať a aké priebežné ciele by sa mali stanoviť?

Krok 4: Určite prioritné politiky a opatrenia

Pri výbere politík a opatrení na začlenenie do NPRZO členské štáty, nezávisle od zvolenej metódy hodnotenia v súlade s požiadavkami smernice, musia:

— pri uprednostňovaní politík a opatrení zohľadniť, či majú priaznivý vplyv na kvalitu ovzdušia a či by prispeli k dosiahnutiu súladu s cieľmi kvality ovzdušia na ich územiach a v susedných členských štátoch [článok 6 ods. 2 písm. a) a b)]. Členské štáty by pritom mali prihliadať na najlepšie postupy riešenia otázky najnebezpečnejších znečisťujúcich látok vo vzťahu k citlivým skupinám obyvateľstva (odôvodnenie 20),

— pri zvažovaní opatrení na zníženie emisií PM2,5 uprednostňovať politiky a opatrenia, ktorými sa znižuje čierny uhlík [článok 6 ods. 2 písm. c)]. Najvýznamnejšími odvetviami, ktoré prispievajú k emisiám PM2,5 (napr. spaľovanie tuhých palív v domácnostiach, cestná doprava a necestné pojazdné stroje), sú tiež odvetvia, ktoré najviac prispievajú k emisiám čierneho uhlíka.

Pri výbere opatrení by členské štáty mali zvážiť rozsah presunu investícií do oblasti čistých a účinných technológií (odôvodnenie 24). Za inak rovnakých okolností je prirodzené uprednostňovanie politík a opatrení, ktoré prispejú k splneniu záväzkov znižovania emisií viac ako jednej znečisťujúcej látky. Žiaduce môžu byť tiež opatrenia, ktoré nemajú priamy vplyv na emisie, ale umožňujú úspešné vykonávanie iných opatrení (napr. zmeny legislatívneho rámca).

Po výsledkoch získaných prostredníctvom procesu hodnotenia (krok 3) konečné rozhodnutie o tom, ktoré politiky a opatrenia prijať, bude ovplyvnené sociálnymi a politickými faktormi, ktoré nemožno v plnej miere vystihnúť metódami opísanými v tomto usmernení. Členské štáty by však mohli formovať metodiky hodnotenia tak, aby prihliadali na tieto faktory, možno ich zahrnutím vo forme dodatočných kritérií hodnotenia. Ak je možným problémom sociálna alebo politická prijateľnosť, členské štáty sa vyzývajú, aby identifikovali možnosti účinnejšej komunikácie a spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami a zmiernenia dôsledkov pre najviac ovplyvnené skupiny. Vzhľadom na rozsah okolností, ktoré treba zohľadniť, môže byť užitočná multikriteriálna analýza a analýza silných a slabých stránok (SWOT), príležitostí a hrozieb na stanovenie prioritných opatrení, ktoré sa prijmú v NPRZO (18). Príklady analytických metód na podporu takéhoto postupu sú uvedené v časti 6.4.

Časť 2.6.1 formátu sa vzťahuje tak na zvažované politiky a opatrenia, ktoré boli vybrané, ako aj na politiky a opatrenia, ktoré vybrané neboli, keďže základné dôvody vylúčenia politík a opatrení môžu byť dôležité pre ďalšiu analýzu a aj vylúčené politiky a opatrenia môžu byť vhodné v neskoršom štádiu. Keďže v časti 2.6.1 sa vyžaduje kvantifikovanie očakávaných znížení emisií vďaka zvažovaným politikám a opatreniam, povinné je len oznamovanie zvažovaných politík a opatrení okrem vyradených z dôvodu, že dosiahli štádium kvantifikácie. Členské štáty však môžu zaradiť zvažované politiky a opatrenia, ktoré sa vôbec nekvantifikovali.

Na uľahčenie kvantifikácie očakávaných znížení emisií zvažovanými politikami a opatreniami je tieto možné posudzovať aj ako balík politík a opatrení.

Pokiaľ ide o konzultácie s verejnosťou a príslušnými dotknutými orgánmi počas postupu vyhodnocovania možných opatrení, pozri kapitolu 4.

2.6.2. Vplyvy na kvalitu ovzdušia a životné prostredie

Časť 2.6.2 formátu umožňuje členským štátom poskytovať dostupné informácie, čo sa týka vplyvov dodatočných politík a opatrení na kvalitu ovzdušia a životné prostredie. Časť 2.5.2 tohto usmerňovacieho dokumentu obsahuje viac informácií o hodnotení vplyvov na kvalitu ovzdušia ako časť 6.1.

2.6.3. Odhad nákladov a prínosov

Členské štáty by mali dobrovoľne oznamovať odhady plánovaných nákladov a prínosov. V takom prípade by ich mali oznamovať v súlade s nahlasovaním podľa nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní (MRR) na podporu zmierňovania zmeny klímy takto:

— náklady v eurách na tonu zníženej znečisťujúcej látky,

— absolútne náklady a prínosy za rok v eurách,

— kvalitatívny opis a podiely odhadov nákladov a prínosov,

— rok stanovenia ceny oznamovaných nákladov,

— rok, za ktorý sa odhady vypočítali.

Pozri aj časť 6.3.

2.6. Zvažované politické možnosti (politiky a opatrenia), ktorými sa majú splniť záväzky znižovania emisií do roku 2020 a do roku 2030 vrátane priebežných úrovní emisií určených na rok 2025 Členské štáty by mali vykonať komplexnú analýzu všetkých dodatočných politík a opatrení zvažovaných pri vypracovaní svojho počiatočného NPRZO. V tejto analýze musia vziať do úvahy obdobia od roku 2020 do roku 2029 a od roku 2030 ďalej, ako aj priebežné úrovne emisií určené na rok 2025. Analýza bude dôkazom, ktorý členským štátom umožní vyhodnotiť a vybrať najvhodnejšie politiky a opatrenia do svojho počiatočného NPRZO. Podrobnosti týkajúce sa politík a opatrení zvažovaných s cieľom splniť záväzky znižovania emisií a vplyvov na kvalitu ovzdušia a životné prostredie Povinný obsah: Táto časť je určená na maximalizáciu synergie nahlasovania podľa nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní (MRR). Obsahuje tieto informácie (informácie týkajúce sa vplyvov by ideálne mali byť na úrovni politík a opatrení alebo balíka politík a opatrení): a) podrobnosti, ktoré sa týkajú dodatočných politík a opatrení (vrátane názvu a stručného opisu); b) ovplyvnené znečisťujúce látky podľa smernice o NEC na roky 2020, 2025 a 2030; c) ciele jednotlivých politík a opatrení/balíka politík a opatrení; d) druh politík a opatrení; e) primárne ovplyvnené odvetvie a dodatočne ovplyvnené odvetvia; f) obdobie vykonávania (povinný údaj len pri opatreniach vybraných na vykonanie); g) orgán zodpovedný za vykonávanie (povinný údaj len pri opatreniach vybraných na vykonanie); h) podrobnosti metodiky/modelov použitých na určenie odhadov; i) kvantifikované očakávané zníženia emisií za jednotlivé politiky a opatrenia/balík politík a opatrení; j) opis neistôt, pokiaľ sú dostupné; k) vplyvy rôznych balíkov politík a opatrení na kvalitu ovzdušia a životné prostredie zvažovaných na začlenenie do NPRZO, pokiaľ sú dostupné. Voliteľný obsah: Odhad nákladov a prínosov.

2.6.4. Ďalšie podrobnosti o politických možnostiach zameraných na poľnohospodárstvo

Časť 2.6.4 formátu je osobitne venovaná tým opatreniam uvedeným v časti 2 prílohy III k smernici, ktoré tvoria „dodatočné opatrenia“. Pokiaľ to má význam, mali by sa uviesť vykonané úpravy ktoréhokoľvek z týchto opatrení. Opatrenia uvedené v časti 2 prílohy III, ktoré už boli realizované alebo prijaté, by sa mali zaradiť do časti 2.4.

2.6.4. Ďalšie informácie o politických možnostiach zameraných len na poľnohospodárstvo Povinný obsah: — Uveďte ďalšie informácie týkajúce sa povinných opatrení uvedených v časti 2 prílohy III k smernici. Voliteľný obsah: — Uveďte ďalšie informácie týkajúce sa voliteľných opatrení uvedených v časti 2 prílohy III k smernici alebo rovnocenných opatrení uvedených v článku 6 ods. 2 poslednej vete smernice.

2.7. Politiky vybrané na prijatie odvetvím vrátane harmonogramu ich prijatia, vykonávania a preskúmania, a príslušné zodpovedné orgány

2.7.1. Jednotlivé politiky a opatrenia alebo balíky politík a opatrení vybrané na prijatie a príslušné zodpovedné orgány

Členské štáty by na základe výsledkov analýzy účinnosti opatrení pri plnení záväzkov znižovania emisií, nákladov a realizovateľnosti vykonávania, uprednostňovania a reakcie na proces konzultácií mali vybrať najsľubnejšie politiky a opatrenia, ktoré zaradia do NPRZO, a poskytnúť informácie, ktoré sú uvedené v nasledujúcom rámčeku.

V NPRZO sa môže uviesť spätná väzba z konzultácií relevantných pre výber alebo návrh politík a opatrení. Členské štáty by okrem toho mali špecifikovať priebežné ciele a ukazovatele na monitorovanie a vykonávanie vybraných politík a opatrení s úmyslom podeliť sa o najlepšie postupy.

2.7.1. Politiky a opatrenia vybrané na prijatie a príslušné zodpovedné orgány Povinný obsah: Na základe výsledku vopred vykonanej analýzy sú členské štáty povinné nahlásiť informácie o dodatočných politikách a opatreniach, ktoré vybrali na začlenenie do NPRZO, takto: Na úrovni jednotlivých politík a opatrení alebo balíka politík a opatrení: a) názov a stručný opis politík a opatrení/balíka; b) plánovaný rok prijatia a harmonogram vykonávania (v rokoch); c) plánovaný harmonogram revízie (rok); d) príslušné orgány zodpovedné za vykonávanie a reguláciu politík a opatrení. Voliteľný obsah: a) relevantné pripomienky z konzultácie v súvislosti s jednotlivými politikami a opatreniami alebo balíkom politík a opatrení; b) informácie o priebežných cieľoch a ukazovateľoch vybraných na monitorovanie pokroku vo vykonávaní vybraných politík a opatrení – ďalšie podrobnosti k tomuto obsahu a spôsob jeho vypracovania pozri v kapitole 3.

2.7.2. Vysvetlenie výberu vybraných politík a opatrení a posúdenie spôsobu, akým sa vybranými politikami a opatreniami zabezpečuje koherentnosť s plánmi a programami vytvorenými v iných relevantných oblastiach politiky

Po výbere dodatočných politík a opatrení na začlenenie do počiatočného NPRZO by orgány členských štátov mali vykonať celkové posúdenie koherentnosti s cieľom zabezpečiť koherentnosť NPRZO s inými plánmi a programami stanovenými v iných relevantných oblastiach politiky v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. d) a s časťou 1 bodom 1 písm. f) prílohy III k smernici. Cieľom zabezpečenia koherentnosti v plánovaní a programovaní je identifikovať a maximalizovať možnú synergiu, ako aj vyhnúť sa konfliktom politík a opatrení prijatých v iných oblastiach politiky. Koherentnosť zahŕňa napríklad posúdenie možných vplyvov politík a opatrení na politiku v oblasti klímy, pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov alebo spotrebu energie.

V článku 6 ods. 2 písm. b) sa hovorí o osobitnej potrebe koherentnosti s cieľmi kvality ovzdušia. S týmto zámerom sa vo formáte rozlišuje medzi koherentnosťou s cieľmi kvality ovzdušia a koherentnosťou s inými relevantnými plánmi a programami stanovenými na základe právnych predpisov členského štátu alebo Únie. V článku 6 ods. 2 písm. b) smernice sa vyžaduje, aby členské štáty zohľadnili potrebu znížiť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie na účely dosiahnutia súladu s cieľmi kvality ovzdušia. Tie sú vymedzené v článku 3 bode 4 ako limitné hodnoty, cieľové hodnoty a záväzky zníženia koncentrácie expozície pre kvalitu ovzdušia stanovené v príslušných smerniciach EÚ (19). Posúdenie koherentnosti by obvykle malo pokrývať aspoň PM10, PM2,5, NO2 a O3, ako aj akékoľvek iné ciele kvality ovzdušia, ktoré členský štát nesplňuje. Pri voľbe politík a opatrení v rámci NPRZO by sa mal starostlivo zvažovať ich vplyv na kvalitu ovzdušia. Napríklad zníženie emisií NOx zo vzdialených elektrární pravdepodobne málo ovplyvní mestské koncentrácie NO2 napriek expozícii, ktorá je vyššia v mestských oblastiach.

Na splnenie požiadavky v článku 6 ods. 2 písm. d) členské štáty musia v najväčšom možnom rozsahu koordinovať vypracovanie svojich NPRZO s inými relevantnými národnými plánmi a programami, ktoré sa napríklad týkajú kľúčových odvetví emitujúcich znečisťujúce látky regulované v rámci smernice o NEC vrátane poľnohospodárstva, priemyslu a dopravy.

Počiatočný NPRZO by mal tiež zabezpečiť koherentnosť s návrhmi integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy, ktoré majú Komisii predložiť členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie (20).

Členské štáty by mali vypracovať projekcie emisií „s dodatočnými opatreniami“, ktoré zohľadnia všetky politiky a opatrenia plánované na vykonávanie podľa návrhov a konečných integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy, skôr ako budú pokračovať v identifikovaní dodatočných opatrení v kontexte smernice o NEC.

Na zabezpečenie koherentnosti NPRZO s plánmi a programami vypracovanými v iných relevantných oblastiach politiky by členské štáty mali:

1. identifikovať súvisiace politiky, plány, programy a stratégie na národnej alebo nižšej úrovni, ktoré môžu ovplyvniť dodržanie smernice o NEC (napr. politiky, plány a stratégie v oblasti kvality ovzdušia, zmeny klímy, energetiky, poľnohospodárstva a dopravy) a posúdiť, ako by mohli (tak pozitívne, ako aj negatívne) ovplyvniť schopnosť členského štátu splniť záväzky znižovania emisií podľa smernice o NEC; Napríklad politiky v oblasti zdanenia pohonných látok môžu povzbudiť k vyššiemu používaniu dieselových osobných automobilov, následkom ktorého sa zvýšia emisie NOx a PM2,5 regulované smernicou o NEC. Podobne niektoré politiky v oblasti energetiky môžu vyvolať zvýšené používanie biomasy na decentralizované poskytovanie tepla a/alebo energie domácnostiam, čo môže priblížiť zdroje emisií k osídleným oblastiam, ovplyvniť miestnu kvalitu ovzdušia, a tým zvýšiť expozíciu ľudí znečisteniu v porovnaní s centralizovanejšou výrobou tepla.

2. v prípade zistenia negatívnych dôsledkov na smernicu o NEC zvážiť, či je alebo nie je možné splniť príslušný politický cieľ bez negatívnych dôsledkov pre ciele smernice o NEC; Identifikovať by sa mali alternatívne prostriedky na dosiahnutie relevantného politického cieľa, ako aj rozsah zmien dotknutého plánu (napr. akékoľvek budúce formálne preskúmania) a faktory, ktoré môžu ovplyvniť prijateľnosť zmien (sociálnych, ekonomických a právnych). Ak sa uvedenou analýzou preukáže, že (zatiaľ) nie je možné riešiť negatívny vplyv pri zdroji, posúďte, či politiky a opatrenia NPRZO môžu zmierniť negatívne vplyvy.

3. pri zvažovaní začlenenia dodatočných politík a opatrení do NPRZO zistiť, ako by na druhej strane mohli ovplyvniť iné politiky, plány a programy na národnej alebo nižšej úrovni; Napríklad dodatočné opatrenia začlenené do NPRZO, ako sú dotácie na podporu nákupu nízko-emisných vozidiel v mestských oblastiach, môžu pozitívne prispieť k cieľom zníženia skleníkových plynov. Zlepšené uskladnenie a rozmetávanie hnoja v poľnohospodárstve môže priaznivo prispieť napríklad aj k splneniu cieľov smernice o nitrátoch. V NPRZO sa podľa možnosti treba vyhnúť dodatočným opatreniam, ktoré môžu negatívne ovplyvniť iné plány alebo programy (napr. keď prijatie určitých postupov spaľovania na zníženie emisií SO2 môže mať za následok zvýšenie objemov alkalického odpadu vyvážaného na skládku, ako je to v prípade fluidného spaľovania).

V tabuľke 1 sú uvedené politiky/plány, pri ktorých by sa mala zvažovať koherentnosť. Vzhľadom na odkazy na právne predpisy EÚ ide jasne o národnú úroveň vykonávania týchto právnych predpisov a súvisiacich plánov a programov, ktoré sú relevantné (vrátanie vykonávania na regionálnej a/alebo miestnej úrovni). Tabuľka 1 nie je vyčerpávajúcim zoznamom a časom sa bude meniť podľa aktualizácie plánov a programov.

Tabuľka 1

Potenciálne relevantné kľúčové plány, programy a požiadavky na oznamovanie podľa odvetvia

Odvetvie NFR Potenciálne relevantné plány, programy a požiadavky na oznamovanie, ktoré treba zvážiť. Výroba energie Stratégia energetickej únie EÚ (21) – a súvisiace národné ciele v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti a znižovania emisií skleníkových plynov. Posudzovať by sa mala koherentnosť s integrovaným národným plánom členského štátu v oblasti energetiky a klímy, ako je naznačené v nariadení o riadení energetickej únie. Poľnohospodárstvo Mala by sa dosiahnuť koherentnosť s prioritami stanovenými v programoch rozvoja vidieka členských štátov. Posudzovať by sa mala koherentnosť so všetkými programami rozvoja vidieka prijatými členským štátom. K programom rozvoja vidieka a prehľadu informácií možno pristupovať prostredníctvom Európskej siete pre rozvoj vidieka (22) zriadenej Komisiou. Odpad Stratégia obehového hospodárstva EÚ (23) – a súvisiace národné predpoklady pre recykláciu a obmedzené skládkovanie. Doprava (cestná/necestná) Stratégia pre nízkoemisnú mobilitu EÚ (24) – a súvisiace predpoklady znižovania emisií z dopravy na národnej a nižšej úrovni. Národný politický rámec pre rozvoj trhu, pokiaľ ide o alternatívne palivá v odvetví dopravy podľa smernice o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (25). Súbor opatrení EÚ v oblasti mestskej mobility (26) vykonávaných na úrovni miest. Iné Nadnárodné, národné, regionálne a miestne plány kvality ovzdušia podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity a smernica o biotopoch – keď biotopy ohrozuje eutrofikácia (27). Plány manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode (28). Národné akčné plány týkajúce sa dusičnanov (29). Integrované stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest (30).

2.7.2. Vysvetlenie výberu príslušných opatrení a posúdenie spôsobu, akým sa vybranými politikami a opatreniami zabezpečuje koherentnosť s plánmi a programami vytvorenými v iných relevantných oblastiach politiky Povinný obsah: Na základe výsledku vopred vykonanej analýzy sú členské štáty povinné oznámiť koherentnosť dodatočných politík a opatrení, ktoré vybrali na začlenenie do NPRZO, s cieľmi kvality ovzdušia a s inými požiadavkami na národnej úrovni alebo na úrovni Únie takto: — koherentnosť s cieľmi v oblasti kvality ovzdušia na svojom území a podľa potreby aj v susedných členských štátoch, — koherentnosť s inými relevantnými plánmi a programami stanovenými podľa požiadaviek vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie. Voliteľný obsah: — Vysvetlenie výberu spomedzi opatrení, ktoré sa zvážili v časti 2.6.1 s cieľom určiť konečný súbor vybraných opatrení.

2.8. Plánované kombinované vplyvy politík a opatrení (s dodatočnými opatreniami) na zníženie emisií, kvalitu ovzdušia a životné prostredie, a súvisiace neistoty

2.8.1. Plánované splnenie záväzkov znižovania emisií

Kvantitatívne sa musia posúdiť tieto kombinované vplyvy všetkých vybraných opatrení: vplyv vybraných politík a opatrení na emisie každej znečisťujúcej látky podľa smernice o NEC v rokoch 2020, 2025 a 2030.

2.8.2. Nelineárna trajektória znižovania emisií

Keď plánované znižovanie emisií podľa scenára s dodatočnými opatreniami nemá od roku 2020 do roku 2030 lineárnu trajektóriu, členské štáty sú povinné poskytovať podporné informácie, ktorými sa potvrdí, že v dôsledku prijatých opatrení splnia záväzky znižovania emisií na rok 2030. Tieto podporné informácie by mali potvrdzovať analýzu znižovania emisií vykonanú pre časové rady a vysvetľovať dôvody nelineárneho znižovania emisií. Nelineárna trajektória je prijateľná len vtedy, keď z dôkazov vyplýva, že je to ekonomicky alebo technicky efektívnejšie a že to neovplyvní splnenie žiadneho záväzku zníženia emisií na rok 2030 (článok 4 ods. 2).

Členský štát musí tiež preukázať, že od roku 2025 sa nelineárna trajektória približuje k lineárnej trajektórii, takže v roku 2030 budú splnené rovnaké záväzky znižovania emisií. Informácie o plánovanej trajektórii znižovania emisií, vrátane stavu v roku 2025, by mali byť začlenené do návrhov NPRZO predkladaných na konzultácie s verejnosťou v súlade s požiadavkami článku 6 ods. 5 smernice.

Sivá čiara na obrázku 1 predstavuje príklad lineárnej trajektórie znižovania emisií podľa záväzkov znižovania emisií na obdobie rokov 2020 až 2030. V uvedenom príklade podľa scenára znižovania emisií s dodatočnými opatreniami (prerušovaná oranžová čiara) sú splnené oba záväzky na rok 2020 aj 2030, ale znižovanie emisií dosahované medzi rokmi 2020 a 2030 nesleduje lineárnu trajektóriu. Potrebné vysvetlenie by malo preukázať, prečo by ďalšie opatrenia na dosiahnutie stropu lineárnej trajektórie v roku 2025 znamenalo neprimerané náklady [časť 1 bod 1 písm. d) prílohy III].

Charakterizovanie „neprimeraných nákladov“

V rámci spoločnej stratégie vykonávania rámcovej smernice o vode bolo vypracované usmernenie o výnimkách z environmentálnych cieľov. Osobitná pozornosť sa venuje „neprimeraným nákladom“, pozri:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/economics/pdf/Guidance_document%2020.pdf

Výklad neprimeraných nákladov členskými štátmi sa ďalej komentuje v správe Komisie o pokroku vo vykonávaní programu opatrení podľa rámcovej smernice o vode z roku 2015. Pozri:

http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/4th_report/CSWD%20Report%20on%20WFD%20PoMs.pdf

Neprimeranými nákladmi sa zaoberá aj nedávno dokončená hodnotiaca štúdia Komisie vypracovaná na podporu kontroly vhodnosti smerníc o voľne žijúcom vtáctve a biotopoch. Pozri:

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/study_evaluation_support_fitness_check_nature_directives.pdf

Obrázok 2

Príklad scenára znižovania emisií, ktoré nemalo medzi rokmi 2020 a 2030 lineárnu trajektóriu

2.8.3. Využívanie flexibility

Pozri časť 1 ods. 1 písm. e) prílohy III.

Smernica obsahuje ustanovenie, ktoré za určitých okolností umožňuje využiť flexibilitu, pokiaľ ide o podávanie správ o národných inventúrach emisií (pozri článok 5). Pri možnostiach flexibility, ktoré už existovali v (revidovanom) Göteborskom protokole (31), sú podmienky v smernici upravené podľa podmienok stanovených už v rámci dohovoru CLRTAP, aj keď sa smernicou zaviedli niektoré dodatočné obmedzenia. Vyžitie flexibility si navyše vyžaduje každoročné schválenie Európskej komisie.

Možnosti flexibility uvedené v článku 5 ods. 2 a 4 smernice sa uplatňujú hlavne v prípadoch, keď výnimočné okolnosti spôsobia neplánované nesplnenie záväzkov znižovania emisií, a tak nie sú relevantné pri prvom formulovaní NPRZO (ale možno pri neskorších aktualizáciách). Mechanizmus flexibility opísaný v článku 5 ods. 3 však možno zohľadniť pri plánovaní:

„Ak v danom roku členský štát, pre ktorý bol v prílohe II stanovený jeden alebo viacero záväzkov znižovania emisií na prísnejšej úrovni ako nákladovo efektívne znižovanie identifikované v TSZO 16, nedokáže po uskutočnení všetkých nákladovo efektívnych opatrení dodržať príslušný záväzok znižovania emisií, tento príslušný záväzok znižovania emisií sa považuje za splnený na obdobie najviac piatich rokov za predpokladu, že za každý z týchto rokov jeho nesplnenie členský štát vykompenzuje ekvivalentným znížením emisií inej znečisťujúcej látky uvedenej v prílohe II.“

Členský štát, ktorý spĺňa podmienky článku 5 ods. 3 a chce využiť flexibilitu, by mal zabezpečiť, aby NPRZO obsahoval opatrenia, ktoré zabezpečia, aby:

— príslušný záväzok zníženia emisií bol splnený do piatich rokov,

— prekročenie bolo vyrovnané vždy v roku, za ktorý pretrváva.

2.8.4. Plánované zlepšenie kvality ovzdušia

Na preukázanie plánovaného zlepšenia kvality ovzdušia podľa scenára s dodatočnými opatreniami by členské štáty mohli uviesť tieto prvky:

a) plánovaný počet zón (spomedzi všetkých zón), ktoré nespĺňajú aj ktoré spĺňajú požiadavky na kvalitu ovzdušia na roky 2020, 2025 a 2030;

b) plánované maximálne prekročenia limitných hodnôt kvality ovzdušia a ukazovateľov priemernej expozície na roky 2020, 2025 a 2030;

c) pokiaľ nie sú k dispozícii kvantitatívne údaje, kvalitatívne plánované zlepšenie kvality ovzdušia (s dodatočnými opatreniami) a stupeň plnenia záväzkov.

Podávanie správ o projekciách kvality ovzdušia „s dodatočnými opatreniami“ by pokiaľ možno malo obsahovať mapy znázorňujúce plánovaný vývoj koncentrácií podľa scenára s dodatočnými opatreniami aspoň pre tieto znečisťujúce látky: NO2, PM10, PM2,5 a O3, ako aj pre ostatné znečisťujúce látky podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, ktoré spôsobujú členskému štátu významné problémy. Zvážiť by sa malo aj použitie histogramov znázorňujúcich podľa scenára s dodatočnými opatreniami plánovaný vývoj počtu zón, ktoré nespĺňajú požiadavky, maximálne národné prekročenie povolených hodnôt emisií a (pri PM2,5) aj ukazovateľ priemernej expozície. Histogram by mal obsahovať ako referenciu aj celkový počet zón.

2.8.5. Plánované vplyvy na životné prostredie

Keď členské štáty začlenia do NPRZO plánované vplyvy na životné prostredie na roky 2020, 2025 a 2030 podľa scenára s dodatočnými opatreniami, ukazovatele by mali byť zosúladené s ukazovateľmi expozície ekosystémov účinkom acidifikácie, eutrofikácie a ozónu podľa Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (32). Členské štáty môžu poskytnúť kvalitatívny opis týchto vplyvov alebo kvantifikovať vplyvy ako podiel (v %) územia členského štátu, ktoré je vystavené:

a) acidifikácii pri prekročení kritickej prahovej úrovne;

b) eutrofikácii pri prekročení kritickej prahovej úrovne;

c) ozónu pri prekročení kritickej prahovej úrovne.

2.8. Plánované kombinované vplyvy politík a opatrení („s dodatočnými opatreniami“) na zníženie emisií, kvalitu ovzdušia a životné prostredie na vlastnom území a na území susedných členských štátov, a súvisiace neistoty Pri politikách a opatreniach vybraných na prijatie treba analyzovať kombinované vplyvy politík a opatrení na zníženie emisií a možno na kvalitu ovzdušia a životné prostredie, a súvisiace neistoty. Povinný obsah: Plánované splnenie záväzkov znižovania emisií (s dodatočnými opatreniami) Na preukázanie plánovaného splnenia záväzkov znižovania emisií podľa scenára s dodatočnými opatreniami táto časť na úrovni programu obsahuje tieto informácie: a) národné záväzky znižovania emisií (ako sa uvádzajú v smernici); b) emisie (kt) vo východiskovom roku 2005 a plánované emisie na roky 2020, 2025 a 2030; c) plánovaný pokrok vyjadrený v percentách stavu vo východiskovom roku na porovnanie so záväzkami znižovania emisií; d) ak je to vhodné, t. j. keď je zrejmá nelineárna trajektória znižovania emisií, preukázanie, že takéto znižovanie emisií je technicky alebo ekonomicky efektívnejšie, neovplyvní splnenie žiadneho záväzku v roku 2030 a že trajektória bude po roku 2025 konvergovať k lineárnej trajektórii; e) keď to má význam, t. j. keď sa uplatňuje flexibilita, zdôvodniť jej využitie. Voliteľný obsah: Plánované zlepšenie kvality ovzdušia (s dodatočnými opatreniami) Plánované vplyvy na životné prostredie (s dodatočnými opatreniami)

3. POKROK V MONITOROVANÍ VYKONÁVANIA POLITÍK A OPATRENÍ A NÁRODNÝ PROGRAM RIADENIA ZNEČISŤOVANIA OVZDUŠIA

Pokrok v monitorovaní vykonávania by sa mal považovať za súčasť návrhu a nadväzujúceho vykonávania dodatočných politík a opatrení a NPRZO ako celku. Toto usmernenie sa zameriava na vypracovanie počiatočného NPRZO, a tak je pokrok v monitorovaní v tomto kontexte opísaný ako súčasť kontinuálneho cyklu. Uznáva sa, že monitorovanie počiatočného NPRZO poskytne východisko na vypracovanie nadväzujúcich aktualizácií NPRZO, v ktorých sa zmenia okolnosti a budú potrebné úpravy. Tento dokument však neposkytuje usmernenie, ako to urobiť.

Aj keď nástroj č. 35 (33) súboru nástrojov Komisie pre lepšiu právnu reguláciu nie je priamo určený členským štátom, môže poskytnúť usmernenie k mechanizmom monitorovania a ukazovateľom vykonávania politík so zreteľom na tvorbu politík EÚ. Aspekty súboru nástrojov možno využiť na podporu členských štátov pri návrhu mechanizmov monitorovania a ukazovateľov pre počiatočný NPRZO. Monitorovanie vykonávania NPRZO by malo tvoriť neoddeliteľnú súčasť počiatočného programu. Členské štáty by mali okrem toho naplánovať mechanizmy hodnotenia jednotlivých politík a opatrení so zámerom určiť, či ciele na úrovni politík a opatrení boli dosiahnuté účinne a efektívne, a tiež príčiny úspechu alebo zlyhania politík a opatrení.

Metódy určovania pokroku dosiahnutého súčasnými politikami a opatreniami boli opísané v časti 2.4. Treba si uvedomiť, že k určitému dátumu môžu byť o vykonávaní prijatých opatrení (s opatreniami) stále obmedzené údaje. Pri vypracovaní NPRZO členské štáty musia zabezpečiť, aby sa pokrok vo vykonávaní NPRZO ako celku, ako aj jednotlivých dodatočných politík a opatrení monitoroval kontinuálnym a systematickým zberom údajov. Podľa možnosti by sa mali stanoviť priebežné ciele na zabezpečenie včasného zistenia akýchkoľvek problémov pri vykonávaní a uplatňovaní NPRZO aj politík a opatrení. Monitorovanie pokroku podľa NPRZO ako celku sa musí vykonávať vo vzťahu k trajektórii znižovania emisií stanovenej v počiatočnom NPRZO.

Monitorovanie NPRZO a jednotlivých politík a opatrení by sa malo vykonávať v rámci ich životného cyklu a na príslušných úrovniach vykonávania (t. j. národnej/regionálnej/miestnej):

— vykonávanie: zavedenie politík a opatrení do právnych predpisov, plánov a programov na miestnej, regionálnej a/alebo národnej úrovni v súlade s vymedzením v NPRZO,

— uplatňovanie: monitorovanie pokroku pri výkone politík a opatrení porovnaním s ich počiatočnými cieľmi. Malo by byť podporené monitorovaním konkrétnych ukazovateľov, ako sa opisuje ďalej,

— dodržiavanie a presadzovanie: monitorovanie konkrétnych opatrení vykonaných prevádzkovateľmi, orgánmi a agentúrami, monitorovanie akýchkoľvek vykonaných kontrol a opatrení vykonaných pri presadzovaní práva.

Monitorovanie pokroku pri vykonávaní NPRZO a dodatočných politík a opatrení by sa malo vykonávať porovnaním so súborom ukazovateľov stanovených na úrovni programu a jednotlivých politík a opatrení.

Členské štáty by mali pri vymedzovaní ukazovateľov pre NPRZO a jednotlivé politiky a opatrenia zabezpečiť, aby ukazovatele boli RACER, t. j. relevantné (prepojené s cieľmi národného programu a politík a opatrení), akceptované (príslušnými zainteresovanými stranami), credible/vierohodné (presvedčivé), easy/jednoduché (na monitorovanie) a robust/odolné (proti manipulácii). Ukazovatele môžu byť kvantitatívne aj kvalitatívne. Presný výber ukazovateľov závisí od obsahu a administratívneho rámca, v ktorom boli NPRZO a jednotlivé politiky a opatrenia stanovené. Pri politikách a opatreniach určených na priame znižovanie emisií by sa mali minimálne monitorovať zmeny ročných emisií a príspevok ku koncentráciám z ovplyvnených zdrojov. Niekoľko príkladov možných ukazovateľov je uvedených v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Príklady ukazovateľov na monitorovanie pokroku pri vykonávaní a uplatňovaní NPRZO a dodatočných politík a opatrení

Štádium politického cyklu Monitorovanie NPRZO (všetky politiky a opatrenia) Jednotlivé politiky a opatrenia Vykonávanie („výsledky“) Ukazovatele sa týkajú výsledkov vykonania zásahu Aktualizácia príslušných zákonov a nariadení Počet miestnych orgánov, ktoré aktualizovali svoje miestne plány kvality ovzdušia Znížený počet vozidlových kilometrov Nízkoemisné vozidlá v prevádzke Podiel zariadení uplatňujúcich moderný systém znižovania emisií Počet vymenených domácich kotlov Zateplené domy Uplatňovanie („výsledky a vplyvy“) Ukazovatele vzťahujúce sa na hlavný cieľ zásahu Dosiahnuté zníženie ročných emisií v porovnaní s plánovanou trajektóriou znižovania emisií Zníženie koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší Ročné emisie zo zdroja Príspevok zdroja ku koncentráciám znečisťujúcich látok v ovzduší

4. KONZULTÁCIE S VEREJNOSŤOU A PRÍSLUŠNÝMI ORGÁNMI A CEZHRANIČNÉ KONZULTÁCIE

Pozri článok 6 ods. 5 a 6.

V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES (34), ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, členské štáty konzultujú s verejnosťou a príslušnými dotknutými orgánmi návrh počiatočného NPRZO pred jeho dokončením (článok 6 ods. 5 smernice o NEC). Smernica 2003/35/ES bola zmenená, pričom NPRZO členských štátov boli zahrnuté medzi príslušné plány a programy uvedené v prílohe I k tejto smernici. V náležitých prípadoch sa uskutočňujú cezhraničné konzultácie (článok 6 ods. 6 smernice o NEC).

Proces konzultácií by mal byť navrhnutý tak, aby verejnosti a príslušným orgánom zabezpečil včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa na všetkých aspektoch vypracovania NPRZO a jeho významných aktualizáciách (článok 6 ods. 5 smernice o NEC). V odôvodnení 26 sa uvádza, že konzultácie by sa mali vykonať „… v čase, keď sú všetky alternatívy politík a opatrení ešte otvorené“ a pred dokončením, inými slovami v bode procesu, keď ešte možno na základe reakcií verejnosti a príslušných orgánov v rámci konzultácií zmeniť obsah plánu. Podľa smernice sú verejnosťou všetky zainteresované strany – od príslušníkov širokej verejnosti po environmentálne mimovládne organizácie a priemyselné profesijné združenia. Relevantné príslušné orgány sú tie, ktoré „… z dôvodu ich osobitných environmentálnych pôsobností v oblasti znečisťovania ovzdušia, kvality ovzdušia a riadenia kvality ovzdušia na všetkých úrovniach“, teda na národnej, regionálnej aj miestnej úrovni, budú pravdepodobne dotknuté vykonávaním NPRZO.

Možný rozsah konzultácií uskutočnených počas vypracovania národného programu by sa mal jasne zdokumentovať. Od členských štátov sa očakáva, že budú postupovať podľa svojich národných usmernení k vykonávaniu konzultácií so zainteresovanými stranami (ak také existujú).

Podľa článku 2 ods. 5 smernice 2003/35/ES sa postup účasti verejnosti stanovený v nej nevzťahuje na plány a programy, pri ktorých sa uskutočňuje účasť verejnosti podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (35) („smernica o SEA“).

Smernica o SEA sa uplatňuje samostatne a členské štáty majú podľa nej posudzovať svoje NPRZO. Strategické environmentálne posúdenie (ďalej len „SEA“) podľa smernice o SEA sa musí uskutočniť v prípade NPRZO, ak program spĺňa všetky štyri kritériá stanovené v článku 2 písm. a) a článku 3 ods. 2 smernice o SEA, a to ak plán alebo program:

i) je predmetom prípravy a/alebo schvaľovania orgánom na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

ii) vyžadujú legislatívne, regulatívne alebo správne predpisy;

iii) sa pripravuje pre niektoré z odvetví uvedených v článku 3 ods. 2 písm. a) smernice o SEA;

iv) stanovuje rámec budúceho povolenia prípravy projektov uvedených v prílohách I a II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (36) („smernica o EIA“).

SEA sa musí vykonať počas prípravy NPRZO a pred jeho prijatím. Menšie úpravy plánov a programov, ktoré boli predmetom SEA, sa musia environmentálne posúdiť, len keď členský štát určí, že projekt bude mať pravdepodobne významný environmentálny vplyv.

Cezhraničné konzultácie

Cezhraničné konzultácie môžu byť potrebné v čase prípravy návrhu NPRZO (článok 6 ods. 6). Môže to byť v prípade, keď existujúce zdroje znečistenia, napríklad koncentrácia výroby energie alebo ťažký priemysel a/alebo mestské oblasti (a súvisiaca doprava) v blízkosti hranice boli jednoznačne identifikované ako príčina lokalizovaných cezhraničných problémov iného členského štátu. Relevantný cezhraničný vplyv je potrebné zohľadniť pri zvažovaní dodatočných politík a opatrení podľa smernice o NEC, pričom môžu byť žiaduce jednotné akcie so susednými členskými štátmi a tretími krajinami.

Keď sa uplatňuje smernica o SEA, členské štáty sa zúčastňujú na cezhraničných konzultáciách pred prijatím NPRZO, ak je pravdepodobné, že jeho vykonávanie bude mať významný vplyv na životné prostredie iného členského štátu alebo ak to požaduje členský štát, ktorý pravdepodobne bude jeho vykonávaním zasiahnutý (článok 7 smernice o SEA).

Účelom je poskytnutím fóra na komunikáciu uľahčiť cezhraničnú spoluprácu pri riadení kvality ovzdušia ako spoločného zdroja (37).

V smerniciach EÚ o kvalite okolitého ovzdušia sa dôrazne upozorňuje na cezhraničný charakter emisií tuhých častíc a O3. Podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia sú členské štáty povinné vzájomne spolupracovať, keď boli oznámené prekročenia povolených hodnôt „z dôvodu významného prenosu látok znečisťujúcich ovzdušie alebo ich prekurzorov […] a podľa potreby vypracujú spoločné činnosti“ (článok 25 smernice o kvalite okolitého ovzdušia).

Odkaz na konzultácie v NPRZO

NPRZO by mal obsahovať informácie o prístupe k úplným výsledkom konzultácií (napr. webový odkaz).

Úloha zainteresovaných strán pri identifikácii a hodnotení dodatočných politík a opatrení

Počas identifikácie a hodnotenia opatrení, ktoré prichádzajú do úvahy, by orgány poverené prípravou NPRZO mali konzultovať s inými príslušnými vládnymi útvarmi a agentúrami (napr. poverenými reguláciou konkrétnych zdrojov emisií), ako aj s inými zainteresovanými stranami, ktoré by mohli mať informácie o súčasných a prípadných ďalších opatreniach, ktoré by sa mohli zaviesť. Toto sú príklady typov informácií, ktoré si treba vyžiadať:

Skupina zainteresovaných strán Identifikácia politík a opatrení Hodnotenie politík a opatrení Iné vládne útvary a agentúry Druhy politických nástrojov, ktoré riadne fungovali v daných oblastiach politiky/odvetviach Priority v iných oblastiach politiky (na vytvorenie koherencie s existujúcimi plánmi a programami) Informácie o prípadných budúcich opatreniach už naplánovaných na prijatie Celková realizovateľnosť vykonávania Úroveň, na ktorej možno opatrenia vykonávať Zdroje financovania Presadzovanie opatrení Regionálne a miestne orgány Doterajšie skúsenosti s vykonávaním opatrení Opatrenia zavedené v súčasnosti Zainteresované strany ovplyvnené politikami a opatreniami (napr. priemysel, MVO, obyvatelia centrálnych častí miest) Doterajšie skúsenosti s vykonávaním opatrení Opatrenia zavedené v súčasnosti Realizovateľnosť opatrení (t. j. zlučiteľnosť so súčasnými opatreniami, technické obmedzenia) Očakávané náklady a efektívnosť opatrenia Prijatie opatrenia (spojené s prijateľnosťou) Pravdepodobný dátum, keď sa dosiahne zníženie emisií

5. INFORMOVANIE O NPRZO

Pozri článok 14 ods. 1.

Členské štáty musia aktívne a systematicky informovať verejnosť o svojom NPRZO jeho uverejňovaním na verejne prístupnom webovom sídle (článok 14 ods. 1). V súlade s požiadavkami stanovenými EHK OSN v Dohovore o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor) sú členské štáty povinné zabezpečovať prístup k informáciám o životnom prostredí (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES) (38).

Podľa smernice sú členské štáty takisto povinné poskytovať súbory údajov a informácie, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 10, na verejne prístupnom webovom sídle. Na uľahčenie využívania všetkých informácií oznamovaných podľa smernice by členské štáty mali zvážiť začlenenie odkazov na všetky súbory údajov a správy do NPRZO spolu so svojím NPRZO vrátane odkazov na:

— národné inventúry emisií vrátane prípadných upravených inventúr emisií;

— národné projekcie emisií;

— informatívnu správu o inventúrach;

— dodatočné správy a informácie poskytované Komisii v súlade s článkom 10 vrátane umiestnenia monitorovacích stanovíšť a súvisiacich ukazovateľov na monitorovanie vplyvov znečistenia ovzdušia na ekosystémy a neskorších údajov o monitorovaní.

Dodatočné odporúčania najlepšieho postupu:

— Mal by sa vypracovať komunikačný plán na podporu informovania o NPRZO. Mohla by v ňom byť napríklad uvedená cieľová skupina, ktorej je NPRZO určený (s identifikáciou kľúčových orgánov, agentúr, miest alebo výskumných organizácií), ako aj kontaktné údaje médií a časový rámec vydávania tlačových oznámení týkajúcich sa tohto NPRZO. Obsahovať by mohol aj ukazovatele na určenie úrovne zapojenia verejnosti do NPRZO (napr. cieľový počet výsledkov vyhľadávania na webe).

— Uverejnenie netechnického prehľadu pre verejnosť, v ktorom sa vysvetľuje účel a obsah NPRZO.

6. DODATOK: SÚBOR NÁSTROJOV NA POMOC PRI ZVAŽOVANÍ A VÝBERE DODATOČNÝCH POLITÍK A OPATRENÍ

V tomto dodatku sú uvedené príklady analytických metód a oznamovaných výsledkov na uľahčenie zvažovania a výberu dodatočných politík a opatrení, ako aj odkazy na príslušné časti hlavného textu usmernenia.

6.1. Zhrnutie posúdenia vplyvov minulých, súčasných a plánovaných opatrení v oblasti kvality ovzdušia

Pokrytie ďalej uvedených prvkov sa považuje za najlepší postup, ak predstavuje vplyvy NPRZO na kvalitu ovzdušia a životné prostredie. S cieľom vyhnúť sa opakovaniu v počiatočnom NPRZO sa odporúča uvádzať historické údaje spolu s plánovanými údajmi vždy, keď je to možné. Príklady dôkazov, ktoré sa majú pripojiť, sú uvedené ďalej.

— Za východiskový rok (2005) a posledný rok podávania správ tieto informácie:

— mapy súčasných koncentrácii aspoň týchto znečisťujúcich látok v ovzduší: NO2, PM10, PM2,5 a O3, ako aj pre ostatné znečisťujúce látky podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, ktoré spôsobujú členskému štátu významné problémy. Ďalej je uvedený príklad priemerných ročných koncentrácií PM2,5 v EÚ v rokoch 2005 a 2015 (pozri obrázky 3 a 4). Uvedené príklady sa týkajú EÚ ako celku, ale v národnom programe riadenia znečistenia ovzdušia sa vyžadujú informácie len na úrovni členského štátu. Obrázok 3 Priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2005 Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16) Obrázok 4 Priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2015 Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16)

— Histogram zobrazuje počet zón, ktoré nespĺňajú požiadavky, a maximálne národné prekročenie povolených hodnôt NO2, PM10, PM2,5 a O3, ako aj ostatných znečisťujúcich látok podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, ktoré spôsobujú členskému štátu významné problémy. K zónam, ktoré nespĺňajú požiadavky, by sa mal pripojiť ako referencia celkový počet zón. Príklad je uvedený na tomto obrázku: Obrázok 5 Počet zón, ktoré nespĺňajú požiadavky, a maximálne prekročenia povolených hodnôt Poznámka: Uvedený graf znázorňuje maximálne prekročenia ročných limitných hodnôt (červenou farbou), ako aj denné a hodinové limitné hodnoty (modrou farbou) na sekundárnej osi. V záujme čitateľnosti obrázka musia byť maximálne koncentrácie a počet prekročení limitných hodnôt v rovnakom rádovom rozsahu.

— Nasledujúce informácie o scenári s opatreniami za roky 2020, 2025 a 2030 a o každej z uvedených znečisťujúcich látok:

— mapy plánovaných koncentrácií podľa scenára s opatreniami. Príklad plánovaných priemerných ročných koncentrácií PM2,5 na úrovni celej EÚ v rokoch 2020, 2025 a 2030 je na obrázkoch 6, 7 a 8. V NPRZO sa vyžadujú len informácie na úrovni členského štátu. Obrázok 6 Plánované priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2020 podľa scenára s opatreniami Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16) Obrázok 7 Plánované priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2025 podľa scenára s opatreniami Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16) Obrázok 8 Plánované priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2030 podľa scenára s opatreniami Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16)

— Histogram plánovaného vývoja počtu zón, ktoré nespĺňajú požiadavky. Informácie o maximálnom národnom prekročení a ukazovateli priemernej expozície podľa scenára s opatreniami (pozri obrázok 10).

— Nasledujúce informácie o scenári s dodatočnými opatreniami za roky 2020, 2025 a 2030 a o každej z uvedených znečisťujúcich látok:

— mapy znázorňujúce plánovaný rozdiel v koncentráciách v porovnaní s výslednými koncentráciami po vykonaní scenára s opatreniami. Ďalej je uvedený príklad plánovaných priemerných ročných koncentrácií PM2,5 na úrovni celej EÚ v roku 2030 (pozri obrázok 9). V NPRZO sa vyžadujú len informácie na úrovni členského štátu. Obrázok 9 Plánované priemerné ročné koncentrácie PM2,5 v roku 2030 podľa scenára s dodatočnými opatreniami Zdroj: vlastná kompilácia (údaje zo správy TSZO č. 16)

— Histogram znázorňujúci plánovaný rozdiel v počte zón, ktoré nespĺňajú požiadavky, porovnaním projekcií po vykonaní scenára s opatreniami s projekciami po vykonaní scenára s dodatočnými opatreniami. K zónam, ktoré nespĺňajú požiadavky, by sa mal ako referencia pripojiť celkový počet zón. Ukážka histogramu je na obrázku 10.

— Tabuľka alebo obrázok znázorňujúci maximálne prekročenia (maximálnych koncentrácií a/alebo počtu prekročení) limitných hodnôt plánovaných podľa scenára s dodatočnými opatreniami. Obrázok 10 Počet zón, ktoré nebudú spĺňať požiadavky v rokoch 2020 a 2030 podľa scenára s opatreniami a scenára s dodatočnými opatreniami

— Ukážka grafu na nasledujúcom obrázku znázorňuje projekcie ukazovateľa priemernej expozície PM2,5 a porovnanie očakávaných ukazovateľov priemernej expozície podľa scenára s opatreniami a scenára s dodatočnými opatreniami (39). Obrázok 11 Historické údaje a plánovaný vývoj ukazovateľa priemernej expozície emisiám PM2,5

6.2. Príklady (neúplný zoznam) zdroja emisií/politík a opatrení v konkrétnom odvetví

Odvetvie Potenciálne politiky a opatrenia Výroba energie — Technológie znižovania emisií (modernizácia existujúcich a inštalácie nových) — Zavedenie prísnejších emisných limitov než sa vyžadujú podľa existujúcich právnych predpisov (napr. smernica o priemyselných emisiách) — Prechod na alternatívne palivo — Stimulovanie výroby energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov — Opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti — Normy kvality palív Priemyselné procesy — Technológie znižovania emisií (modernizácia existujúcich a inštalácie nových) — Zavedenie prísnejších emisných limitov než sa vyžadujú podľa existujúcich právnych predpisov (napr. smernica o priemyselných emisiách) — Prechod na alternatívne palivo — Opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti — Normy kvality palív Používanie rozpúšťadiel a výrobkov, fugitívne emisie — Riadenie používania rozpúšťadiel — Zmena zloženia výrobkov — Náhrada výrobkov — Opatrenia súvisiace s verejným obstarávaním (napr. cestné značenie farbami riediteľnými vodou) — Opatrenia na zlepšenie kvality informácií a prístupu spotrebiteľov k informáciám o používaní a fugitívnych emisiách rozpúšťadiel a výrobkov Poľnohospodárstvo — Pozri zoznam povinných a nepovinných opatrení začleňovaných do NPRZO v časti 2 prílohy III k smernici. — Opatrenia so súvisiacimi prínosmi v oblasti kvality ovzdušia a klimatickej zmeny, napr. najlepšie postupy v presnom poľnohospodárstve a bioplynových zaradeniach, extenzívnom spásaní lúk, ekologickom poľnohospodárstve. Odpad — Optimalizácia služieb zberu odpadov, vybavenie na znižovanie emisií v zariadeniach na spracovanie odpadu — Opatrenia na znižovanie vzniku odpadu, najmä biologicky rozložiteľného odpadu, napr. odpadu z potravín Doprava (cestná/necestná) — Zavedenie komplexných plánov udržateľnej mestskej mobility v mestách a príslušných národných (finančných, legislatívnych) rámcov — Vybavenie na znižovanie emisií (modernizácia filtrov) — Cielené dane z cestnej dopravy a/alebo druhov pohonných látok — Investície do infraštruktúry, vozidiel a pokrytia nízkoemisnej verejnej dopravy — Podpora car-poolingu a ekologického spôsobu jazdy — Podpora vozidiel s nulovými emisiami, nízkymi emisiami a vozidiel na alternatívne čisté palivá a investície do súvisiacej infraštruktúry (nabíjacie stanice) — Spoplatnenie preťažených úsekov ciest/nízkoemisné zóny — Nabádanie k aktívnej mobilite (cyklistická, pešia preprava) — Dotovanie šrotovacích systémov – podpora obnovy vozidiel — Lepšie presadzovanie existujúcich emisných noriem (napr. lepšou kontrolou dodržiavania predpisov o motorových vozidlách) — Zavedenie opatrení na upokojenie dopravy a zníženie rýchlostí (napr. zón s rýchlosťou 30 km/h) Domáce spaľovanie — Opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti (napr. zatepľovanie) — Minimálne požiadavky na kvalitu paliva (vykurovacieho oleja a/alebo dreva, alebo inej biomasy) — Podpora prechodu na alternatívne palivo, cielené zdanenie najznečisťujúcejších druhov paliva — (Subvencovanie) modernizácie zariadení, napr. v rámci programov výmeny pecí/kotlov (na spaľovanie uhlia/dreva) — Lepšie presadzovanie existujúcich výkonových noriem domácich kotlov (napr. prostredníctvom lepšieho dohľadu nad trhom s domácimi kotlami) — Poskytovanie informácií a budovanie kapacít (napr. zvyšovanie informovanosti o kvalite ovzdušia, vplyvoch domáceho vykurovania, druhoch zariadení na domáce vykurovanie a ich efektívnej prevádzke) Zdroj: Podľa databázy opatrení v oblasti viacerých znečisťujúcich látok, Diegmann a kol. (2014), RAC Foundation (2014), Hodnotenie národných programov podľa smernice o NEC za rok 2006, Katalóg opatrení EK v oblasti kvality ovzdušia.

6.3. Príklady analytických metód na určenie dodatočných politík a opatrení vyžadovaných na splnenie záväzkov znižovania emisií

Analýza najnižších nákladov (Least Cost Analysis, LCA)/analýza efektívnosti nákladov (Cost Effectiveness Analysis) – týmito metódami sa zvažujú náklady na politiky a opatrenia s cieľom vybrať alternatívne možnosti dosiahnutia cieľa spojené s najnižšími čistými nákladmi. V kontexte smernice o NEC sú analýzy najnižších nákladov a efektívnosti nákladov vhodné, keďže prínosy (vyjadrené v tonách znížených znečisťujúcich látok) sa za každú znečisťujúcu látku stanovia na úrovni záväzku zníženia emisie. Výšku nákladov na politiky a opatrenia možno určiť buď kvalitatívne (pomerne veľmi vysoké, vysoké, stredné, nízke, veľmi nízke vo vzťahu k iným), alebo kvantitatívne (v peniazoch). Analýzu najnižších nákladov možno vykonať s použitím kumulatívnych kriviek znižovania nákladov, ako znázorňuje nasledujúci príklad.

Príklad: posúdenie opatrení na zníženie emisií vzorovej znečisťujúcej látky s využitím analýzy efektívnosti nákladov. V tomto príklade sú v rámci scenára s opatreniami na rok 2030 plánované emisie vo výške 840 ton a emisie súvisiace so záväzkom znižovania emisií v smernici o NEC 790 ton. Pomocou dodatočných politík a opatrení sa preto musí dosiahnuť zníženie minimálne o 50 ton, aby sa splnil záväzok.

Opatrenie Zníženie emisií (v tonách) Náklady (EUR) Efektívnosť nákladov (EUR/t) Opatrenie A 6 5 000 833 Opatrenie B 10 4 800 480 Opatrenie C 20 6 000 300 Opatrenie D 13 3 800 292 Opatrenie E 4 6 500 1 625 Opatrenie F 5 11 000 2 200 Opatrenie G 2 11 000 5 500

V uvedenom príklade by sa na dosiahnutie stropu vybrali opatrenia D, C, B, A a E s celkovými nákladmi vo výške 30 000 EUR, zatiaľ čo opatrenie F by sa už nevzalo do úvahy, lebo sú naň vyššie náklady na tonu znížených emisií. Kumulatívne náklady možno znížiť, ak sa opatrenie E zavedie len čiastočne (podľa možnosti len do úrovne zníženia emisií požadovaného podľa smernice o NEC).

Ťažkosti s využitím tohto prístupu sú v tom, že neumožňuje zodpovednosť za vplyvy politík a opatrení na viaceré znečisťujúce látky, pokiaľ sa neuplatní optimalizačný prístup (podobný prístupu uplatňovanému v modeli GAINS) alebo sekvencovanie znečisťujúcich látok. Optimalizačným prístupom sa nájde najlacnejšie riešenie, ktorým sa splnia záväzky znižovania emisií všetkých znečisťujúcich látok, ale prístup si vyžaduje zavedenie osobitného modelu. Sekvencovanie znečisťujúcich látok je jednoduchšie, pričom sa najprv posúdia všetky politiky a opatrenia, ktorými sa znížia emisie jednej zo znečisťujúcich látok. Zníženie emisií ostatných znečisťujúcich látok dosiahnuté týmito politikami a opatreniami sa potom kvantifikujú a odčítajú z projekcií s opatreniami. Posúdenie politík a opatrení potom pokračuje druhou znečisťujúcou látkou atď. Môže sa stať, že po vykonaní všetkých politík a opatrení týkajúcich sa prvej znečisťujúcej látky nebude potrebné vykonať žiadne dodatočné politiky a opatrenia pre jednu alebo viac zvyšných znečisťujúcich látok. Existujú tieto odlišné spôsoby výberu prvej znečisťujúcej látky na posúdenie:

— určenie prioritnej znečisťujúcej látky, ktorá je najďalej od splnenia záväzku zníženia koncentrácie,

— výber znečisťujúcej látky, pri ktorej politiky a opatrenia budú mať s najvyššou pravdepodobnosťou súvisiace prínosy týkajúce sa aj ďalších znečisťujúcich látok. Napríklad politiky a opatrenia na zníženie koncentrácie SO2 budú mať s najväčšou pravdepodobnosťou najväčší vplyv na emisie tuhých častíc,

— začať s politikami a opatreniami týkajúcimi sa emisií znečisťujúcich látok, pri ktorých tiež nie sú splnené limitné hodnoty podľa smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia, napr. emisií NOx alebo tuhých častíc.

Analýza nákladov a prínosov (Cost-benefit Analysis, CBA) – táto metóda sa odporúča, keď možno hlavné priame prínosy a priame náklady vyjadriť v peniazoch. Jedným spôsobom zavedenia úvah o nákladoch a prínosoch do hodnotenia politík a opatrení je porovnanie nákladov na tonu znížených emisií znečisťujúcej látky za každú identifikovanú politiku a opatrenie s prínosom na tonu znížených emisií znečisťujúcej látky vhodne znižovaných do budúcnosti. Prínos sa obvykle vyjadruje v peniazoch s použitím funkcií nákladov na odstránenie škôd. Ak sa na peňažné vyjadrenie prínosov použijú len funkcie nákladov na odstránenie škôd, výsledky analýzy nákladov a prínosov budú podobné výsledkom vyššie uvedených metód analýzy najnižších nákladov. Ak sa však v peniazoch vyjadria aj ďalšie prínosy, výber opatrení s využitím analýzy nákladov a prínosov a analýzy najnižších nákladov bude odlišný. Členské štáty sa môžu rozhodnúť vybrať politiky a opatrenia s najvyšším prínosom (alebo s najnižšími čistými nákladmi) na tonu znížených emisií znečisťujúcej látky až do splnenia záväzku znižovania emisií.

Príklad: posúdenie opatrení s využitím analýzy nákladov a prínosov možno znázorniť aj s využitím krivky hraničných nákladov na zníženie emisií (je to iterácia analýzy efektívnosti nákladov, v ktorej sa prihliada aj na prínosy dosiahnuté vďaka opatreniam). V ďalej uvedenom príklade členský štát musí zavedením dodatočných politík a opatrení znížiť emisie znečisťujúcej látky o 50 t, aby splnil záväzok znižovania emisií. Na vyhodnotenie opatrení sa čisté náklady na tonu znížených emisií znečisťujúcej látky vypočítajú odpočítaním prínosov zníženia emisií (kvantifikovaného s použitím funkcie nákladov na odstránenie škôd vo výške 2 500 EUR za tonu) od celkových nákladov na opatrenie a rozdiel sa vydelí znížením emisií dosiahnutým vďaka opatreniu. Krivka nákladov znázorňuje, že opatrenia A až F majú záporné čisté náklady (to znamená, že pri týchto opatreniach prevažujú prínosy nad nákladmi), zatiaľ čo opatrenie G má kladné čisté náklady (náklady na tieto opatrenia sú vyššie ako jeho prínosy).

Opatrenie Zníženie emisií (v tonách) Náklady (EUR) Prínos (EUR) Čisté náklady na tonu znížených emisií znečisťujúcej látky (EUR) Opatrenie A 6 5 000 15 000 – 1 667 Opatrenie B 10 4 800 25 000 – 2 020 Opatrenie C 20 6 000 50 000 – 2 200 Opatrenie D 13 3 800 32 500 – 2 208 Opatrenie E 4 6 500 10 000 – 875 Opatrenie F 5 11 000 12 500 – 300 Opatrenie G 2 11 000 5 000 3 000

Výhodou tohto prístupu je výber opatrení s najvyšším prínosom, ktorý umožňuje identifikovať dodatočné opatrenia s vyrovnaním nákladov a prínosov, ak sa pritom nemusia splniť záväzky znižovania (t. j. opatrenie F vo vyššie uvedenom príklade).

Obmedzenie tohto prístupu spočíva v tom, že funkcie nákladov na odstránenie škody zohľadňujú iba podiel na celkových prínosoch, ktoré by sa dali politikami a opatreniami dosiahnuť. Navyše väčšina dostupných funkcií nákladov na odstránenie škôd sa týka úrovne členského štátu nie konkrétnej lokality alebo odvetvia, a preto nezohľadňuje skutočnú lokalitu znižovania emisií a súvisiacu expozíciu miestneho obyvateľstva. Na detailnejšie riešenie kvantifikácie prínosov je potrebné skúmať možnosti dosiahnutia vplyvov, ale to si vyžaduje detailné modelovanie kvality ovzdušia, analýzu vplyvov na zdravie a hodnotenie, ktoré môže byť dosť náročné na zdroje.

Podobne, ako je uvedené vyššie, tento príklad sa nevzťahuje na vplyvy opatrení na viac než jednu znečisťujúcu látku.

Optimalizácia na základe modelovania – modely s optimalizačnou schopnosťou umožňujú identifikovať kombinácie politík a opatrení, ktorými by sa dosiahlo požadované zníženie emisií pri najnižších nákladoch s prihliadnutím na opatrenia s vplyvom na viaceré znečisťujúce látky. Pri niektorých optimalizačných modeloch sa tiež súčasne posudzuje vplyv vybraných politík a opatrení na kvalitu ovzdušia, emisie skleníkových plynov a životné prostredie. Príkladom takého modelu použitého na posudzovanie na európskej úrovni je model GAINS. Niektoré členské štáty používajú na posudzovanie na národnej úrovni regionálne verzie modelu GAINS.

Pravdepodobným nedostatkom väčšiny optimalizačných modelov, ako aj metód analýzy najnižších nákladov a analýzy nákladov a prínosov, je to, že sú vytvorené na posudzovanie technických opatrení, a tak väčšinou nie sú spôsobilé na hodnotenie vplyvov netechnických opatrení, akými sú štrukturálne zmeny alebo opatrenia behaviorálneho typu.

6.4. Príklady analytických metód na podporu stanovenia prioritných politík a opatrení

Multikriteriálna analýza (MCA) – táto metóda umožňuje výber politík a opatrení na základe posúdenia súboru cieľov a súvisiacich kritérií. MCA je obzvlášť užitočná v súvislosti so smernicou o NEC, lebo umožňuje zosúladenie analýzy opatrení s konkrétnymi cieľmi smernice o NEC a uľahčuje súčasné posúdenie podľa kritérií účinnosti, efektívnosti a koherencie. Potenciálne kritériá MCA by mohli zahŕňať:

Kritériá/skóre 1 (nízka) 2 (priemerná) 3 (vysoká) Existuje právny rámec na vykonanie opatrenia? Nie. Existujúce právne predpisy treba zmeniť alebo zaviesť nové. Áno, ale museli by sa zaviesť niektoré dodatočné opatrenia. Áno. Zavedený právny rámec v plnom rozsahu podporuje vykonávanie politík a opatrení. Kedy sa dosiahne zníženie emisií súvisiace s politikami a opatreniami? Najskôr v roku 2030. Od r. 2025 do r. 2030. Od r. 2020 do r. 2025. Aký je očakávaný vplyv politík a opatrení na kvalitu ovzdušia a ich príspevok k cieľom smerníc EÚ o kvalite okolitého ovzdušia? Politiky a opatrenia ovplyvňujú emisie zo zdrojov umiestnených mimo problémových oblastí kvality ovzdušia, ktoré nemajú žiadny alebo len veľmi obmedzený vplyv na koncentrácie. Určitý priaznivý vplyv na kvalitu ovzdušia, ale malý príspevok k dosiahnutiu cieľov kvality ovzdušia. Politiky a opatrenia ovplyvňujú emisie v mestských oblastiach a problémových oblastiach kvality ovzdušia. Očakáva sa, že pozitívne prispejú k dosiahnutiu cieľov kvality ovzdušia. Aký je vplyv opatrenia na čierny uhlík? [Len opatrenia týkajúce sa tuhých častíc] Žiadny Obmedzený Vysoký Je opatrenie motivačné pre investície do čistých a efektívnych technológií? Nie, politiky a opatrenia nerátajú s využívaním žiadnej technológie. Do určitej miery, ale spolieha sa najmä na konvenčné a zavedené technológie. Áno, uľahčuje investovanie do vyspelých technológií. Zníži sa opatrením expozícia citlivých skupín obyvateľstva? Nie, najviac ovplyvní emisie vo vidieckych oblastiach. Áno, bude sa vykonávať v osídlených oblastiach (napr. v mestách). Áno, je zamerané na lokality s citlivými skupinami obyvateľstva (napr. na školy). Napravia politiky a opatrenia akékoľvek negatívne vplyvy už prijatých politík a opatrení na kvalitu ovzdušia a emisie? Nie, neovplyvnia žiadne existujúce politiky a opatrenia. Áno, znížia negatívny vplyv. Áno, odstránia negatívny vplyv. Prispejú politiky a opatrenia k splneniu záväzkov znižovania emisií viac ako jednej znečisťujúcej látky? Nie, ovplyvnia len jednu znečisťujúcu látku. Áno, ovplyvnia dve znečisťujúce látky. Áno, ovplyvnia viac než dve znečisťujúce látky./Nie, ale umožňujú prijatie ďalších politík a opatrení.

Analýza SWOT – táto metóda si vyžaduje identifikáciu silných stránok (strengths), slabých stránok (weaknesses), príležitostí (opportunities) a hrozieb (threats) vo vzťahu k politikám a opatreniam. Vzhľadom na to, že porovnávanie početných politík a opatrení s využitím analýzy SWOT môže byť zložité a náročné na zdroje, túto metódu možno skôr použiť na porovnanie menšieho počtu zoskupení politík a opatrení. Napríklad na základe počiatočnej analýzy môžu existovať tri zoskupenia potenciálnych opatrení, ktorými sa dosiahne zníženie emisií pri podobných nákladoch. Použitie analýzy SWOT by umožnilo určiť, ktoré zoskupenie politík a opatrení môže zabezpečiť najväčšie prínosy ku kvalite ovzdušia a k iným politickým cieľom a najväčšiu koherentnosť s prijatými politikami a opatreniami, plánmi a programami vrátane iných oblastí politiky.

Silné stránky Slabé stránky Právny rámec na podporu vykonávania politík a opatrení je zavedený v plnom rozsahu. Zníženie emisií pozitívne prispeje k dosiahnutiu stropu v roku 2030. Iba malý prínos k zlepšeniu kvality ovzdušia, keďže opatrenie ovplyvní hlavne emisie vo vidieckych oblastiach. Neočakáva sa žiadny vplyv na čierny uhlík. Opatrenie ovplyvňuje len jednu znečisťujúcu látku (neprispieva k dosiahnutiu ďalších stropov). Opatrenie pravdepodobne neuľahčí nové investície do vyspelých technológií. Príležitosti Hrozby Zníženie emisií by bolo možné dosiahnuť v kratšom časovom horizonte (od r. 2025 do r. 2030), ak by opatrenie sprevádzala dostatočná propagačná činnosť. Opatrenie môže byť prekážkou dosiahnutia iných politických cieľov (riziko nekoherentnosti). Zainteresované strany nemusia opatrenie prijať (t. j. nedostatok spoločenskej prijateľnosti).

(1) Prevádzkovaný Medzinárodným inštitútom pre aplikovanú systémovú analýzu (IIASA).

(2) Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17.

(3) Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13.

(4) Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1.

(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2016.344.01.0001.01.SLK

(6) Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1522 z 11. októbra 2018, ktorým sa určuje spoločný formát národných programov riadenia znečisťovania ovzdušia podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie (Ú. v. EÚ L 256, 12.10.2018, s. 87). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1542283677547&uri=CELEX:32018D1522

(7) Pozri aj vymedzenie pojmu „ciele kvality ovzdušia“ v článku 3 bode 4 smernice.

(8) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/policy/TSAP_12_final_v1.pdf.

(9) V súlade s definíciou uvedenou v smernici EÚ o kvalite okolitého ovzdušia „zóna“ je časť územia členského štátu, ako ju tento členský štát vymedzil na účely posudzovania a riadenia kvality ovzdušia.

(10) Pozri odsek 13 usmernenia o vymedzení scenára s opatreniami: https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2015/AIR/EB/English.pdf.

(11) Pozri úplný prehľad právnych predpisov EÚ o riadení zdrojov znečistenia ovzdušia: http://ec.europa.eu/environment/air/reduction/legislation.htm

(12) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/progress/monitoring_en

(13) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/81/ES z 23. októbra 2001 o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie (Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22).

(14) http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air/outlook.htm

(15) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11265-2016-INIT/en/pdf

(16) http://www.iiasa.ac.at/web/home/research/researchPrograms/air/GAINS.html

(17) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-toolbox-57_en

(18) Spoločenská prijateľnosť môže byť jedným z kritérií použitých pri multikriteriálnej analýze.

(19) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES z 21. mája 2008 o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/107/ES z 15. decembra 2004, ktorá sa týka arzénu, kadmia, ortuti, niklu a polycyklických aromatických uhľovodíkov v okolitom ovzduší (Ú. v. EÚ L 23, 26.1.2005, s. 3).

(20) Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

(21) https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union

(22) https://enrd.ec.europa.eu/home-page_en

(23) http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm

(24) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/sk/TXT/?uri=CELEX%3A52016DC0501

(25) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/cpt_en

(26) https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en

(27) http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm.

(28) http://ec.europa.eu/environment/water/participation/map_mc/map.htm.

(29) http://ec.europa.eu/environment/water/water-nitrates/index_en.html.

(30) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32013R1301.

(31) http://www.unece.org/environmental-policy/conventions/envlrtapwelcome/guidance-documents-and-other-methodological-materials/gothenburg-protocol.html

(32) https://www.rivm.nl/media/documenten/cce/manual/Manual_UBA_Texte.pdf

(33) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_35_en.htm

(34) Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32003L0035

(35) Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1525338019455&uri=CELEX:32001L0042

(36) Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1.

(37) Pozri napríklad cezhraničné konzultácie Chorvátska s Talianskom, ktoré sa týkali plánu manažmentu povodia: http://www.va.minambiente.it/en-GB/Oggetti/Documentazione/1607/2691

(38) Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex%3A32003L0004

(39) Ukazovateľ priemernej expozície sa za východiskový rok 2005 neuvádzal. Uviesť by sa teda mal len za posledný rok nahlasovania, pokiaľ členský štát nechce vykonať ex post výpočet ukazovateľa priemernej expozície, aký by bol v roku 2005.