SK Úradný vestník Európskej únie C 54/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Vzťahy medzi EÚ a Ruskom

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2011/C 54/05)

Spravodajca: pán VOLEŠ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2010 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vzťahy medzi EÚ a Ruskom“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. novembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 467. plenárnom zasadnutí 8. a 9. decembra 2010 (schôdza z 9. decembra) prijal 195 hlasmi za, pričom 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Odporúčania

1.1 EHSV víta spoločné vyhlásenie o Partnerstve pre modernizáciu prijaté na summite EÚ – Rusko v Rostove nad Donom (31. mája – 1. júna 2010), ktoré okrem iného obsahuje výzvu adresovanú občianskej spoločnosti, aby prostredníctvom rozšíreného dialógu posilnila svoju účasť na spolupráci medzi Európskou úniou a Ruskom. Vzťahy medzi EÚ a Ruskom majú pre obe strany strategický význam a mali by sa zakladať na vzájomnej dôvere. Občianske spoločnosti EÚ a Ruska by mali nadviazať spoluprácu a prispievať k realizácii iniciatívy Partnerstvo pre modernizáciu. EHSV je pripravený aktívne sa zapájať do tohto procesu.

1.2 Pokiaľ ide o spoločné priestory, EHSV podporuje súčasnú štruktúru, avšak vyzýva, aby občianska spoločnosť oboch strán vo väčšej miere vyjadrovala svoje názory a predkladala iniciatívy v rôznych sférach činnosti.

1.3 EHSV navrhuje, aby sa do dialógu o hospodárskych a obchodných vzťahoch zapájalo viac relevantných zainteresovaných strán. Takisto navrhuje zvážiť zriadenie širokého zastupiteľského fóra podnikateľov EÚ a Ruska.

1.4 EHSV podporuje úsilie o rýchly pokrok v rokovaniach o zjednodušení a uvoľnení vízového režimu.

1.5 Do konzultácií medzi EÚ a Ruskom o ľudských právach by malo byť zapojených viac neštátnych subjektov. EHSV je pripravený zapojiť sa do tejto platformy.

1.6 Malo by existovať viac platforiem, v rámci ktorých by mohli organizácie občianskej spoločnosti z EÚ a Ruska prispievať k monitorovaniu vzájomných vzťahov oboch strán. Takýmto nástrojom by mohlo byť Fórum občianskej spoločnosti EÚ a Ruska, podobne ako Fórum občianskej spoločnosti Východného partnerstva.

1.7 EHSV vyzýva na zintenzívnenie osobných kontaktov a výmen v oblasti vzdelávania a dialógu medzi kultúrami ako nástroja na zlepšenie vzájomného porozumenia a dôvery.

1.8 Postoj členských štátov k Rusku by mal byť koordinovanejší, aby EÚ hovorila jednohlasne, vytýčila si ambiciózne, zároveň však realistické ciele a vytvorila si dostatočný priestor na flexibilitu.

1.9 EHSV považuje členstvo Ruska vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) za zásadné, v plnej miere tento proces podporuje a želá si, aby sa čo najskôr zavŕšil.

1.10 EÚ by mala preskúmať pravidlá poskytovania finančnej podpory mimovládnym organizáciám prostredníctvom európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva, ktorý vyžaduje vysoký podiel spolufinancovania, čo mnohým ruským mimovládnym organizáciám bráni vo využívaní týchto grantov.

1.11 EHSV odporúča hľadať možnosti na zapojenie Ruska do veľkých regionálnych projektov, ktoré by boli prerokovávané s krajinami Východného partnerstva, predovšetkým v oblasti životného prostredia, verejného zdravia, dopravy a energetickej účinnosti. Ruskú občiansku spoločnosť treba prizvať, aby sa zúčastňovala na zasadnutiach rôznych platforiem Fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva, kde by sa diskutovalo o takýchto projektoch spoločného záujmu medzi EÚ, Východným partnerstvom a Ruskom. Výbor tiež odporúča, aby sa občianska spoločnosť výraznejšie zapájala do uplatňovania politiky severnej dimenzie, stratégie pre Pobaltie, čiernomorskej synergie a ďalších relevantných iniciatív.

1.12 EHSV opätovne pripomína svoj návrh zaradiť do budúcej dohody zriadenie nového zmiešaného orgánu občianskej spoločnosti EÚ a Ruska.

1.13 EHSV zriadi kontaktnú skupinu pre vzťahy medzi EÚ a Ruskom a bude pokračovať v rozvíjaní kontaktov s Občianskou komorou Ruskej federácie (OKRF). Zároveň bude navrhovať rozšírenie účasti ďalších organizácií občianskej spoločnosti, ktoré nie sú zastúpené v OKRF, na spoločných činnostiach.

2. Vzťahy medzi EÚ a Ruskom: súčasná situácia

2.1 Vzťahy medzi EÚ a Ruskom sa v priebehu uplynulých dvoch desaťročí striedavo niekoľkokrát zlepšovali a ochladzovali. Negatívny vplyv na vzájomné vzťahy mal ozbrojený konflikt medzi Ruskom a Gruzínskom v auguste 2008 a tiež spor medzi Ruskom a Ukrajinou týkajúci sa dodávok plynu v januári 2009. Obe strany však pokračujú v úsilí nájsť východisko zo slepej uličky. Hlavným zámerom tohto stanoviska je predložiť odporúčania EHSV týkajúce sa možností zlepšenia vzťahov medzi EÚ a Ruskom, ako aj spôsobov, ako by mohla občianska spoločnosť EÚ a Ruskej federácie prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa.

2.2 V júni 2008 sa v Chanty-Mansijsku rozhodlo o rozhovoroch o novej dvojstrannej dohode medzi EÚ a Ruskom, ktorá by mala nahradiť dohodu o partnerstve a spolupráci z roku 1994. Samotné rozhovory sa oficiálne začali v júli 2008. Obe strany pristúpili k rokovaciemu procesu s odlišným dôrazom na povahu novej dohody. EÚ chce uzavrieť komplexnú a podrobnú strategickú dohodu, zatiaľ čo ruská strana uprednostňuje uzavretie rámcovej politickej dohody, na ktorú by nadviazali detailné sektorové dohody v odvetviach ruského záujmu (1).

2.3 V polovici novembra 2010 sa začalo 12. kolo rokovaní medzi EÚ a Ruskou federáciou, ktoré prebiehajú v pracovných skupinách podľa jednotlivých spoločných priestorov. Doterajšie výsledky rokovaní vníma Európska komisia s opatrným optimizmom. Stále je však príliš skoro na to, aby sa dal odhadnúť termín ukončenia rozhovorov o novej dohode.

2.4 Pomalý postup prebiehajúcich rokovaní o novej dohode odráža rozdielne postoje oboch strán k vzájomným vzťahom. EÚ ponúka komplexnú spoločenskú, politickú a hospodársku modernizáciu podľa vzoru európskeho acquis a európskych inštitúcií. Rusko by zasa chcelo, aby sa k nemu pristupovalo ako k suverénnej svetovej veľmoci s vlastným prístupom k demokracii, ľudským právam a hospodárskym a bezpečnostným záujmom (2). Na dosiahnutie tohto cieľa používa Rusko všetky dostupné argumenty – zásobovanie zemným plynom a ropou, kapacitu jadrových zbraní, vesmírne programy, atď., vrátane svojho postavenia v medzinárodných organizáciách, napr. Bezpečnostnej rade OSN, Šanghajskej organizácii pre spoluprácu, SNŠ, G-20 a ďalších. Avšak vzhľadom na oslabené sociálno-hospodárske podmienky v dnešnom Rusku je medzinárodná projekcia uvedených ambícií obmedzená (3).

2.5 Postoje EÚ a Ruska sa podstatne líšia, pokiaľ ide o možné zmeny štruktúry európskej bezpečnosti. Rusko chce prehodnotiť európsku bezpečnostnú štruktúru, ako sa ukázalo v ruskom návrhu na uzavretie nového Európskeho paktu o bezpečnosti, ktorý predložil prezident krajiny Dmitrij Medvedev v júni 2008.

2.6 Hlboké rozdiely pretrvávajú aj v otázke energetickej bezpečnosti. Rusko ako hlavný dodávateľ zemného plynu a ropy pre EÚ chce získať špeciálny status, a to vrátane preferenčného postavenia ruských energetických spoločností a ich prístupu na trh EÚ a uznania svojho osobitného postavenia a záujmov v energetických odvetviach Bieloruska a Ukrajiny (4). Rusko v auguste 2009 odstúpilo od Zmluvy o energetickej charte. EÚ považuje Zmluvu o energetickej charte za základ akékoľvek ďalšej liberalizácie svojho energetického trhu, vrátane jeho otvorenia ruským energetickým spoločnostiam. Nedávna iniciatíva prezidenta Medvedeva týkajúca sa uzavretia novej Zmluvy o globálnej energetickej bezpečnosti, ktorá by nahradila Zmluvu o energetickej charte, bola adresovaná členským štátom G-20, a nie výhradne EÚ, hoci EÚ ostáva v energetike pre Rusko kľúčovým obchodným partnerom.

2.7 Rusko sa snaží svoje záujmy voči EÚ riadiť rozvíjaním osobitných vzťahov s tradičnými európskymi „veľmocami“. Členské štáty EÚ pochopiteľne udržiavajú s Ruskom vlastné bilaterálne vzťahy na základe svojich tradícií a záujmov. Je však dôležité, aby sa usilovali zabezpečiť, že ich postoje a činnosť budú koordinovanejšie z hľadiska formulovania celkovej politiky EÚ voči Rusku. Nová Lisabonská zmluva posilnila spoločnú bezpečnostnú a zahraničnú politiku EÚ a udelila EÚ nové právomoci v oblasti energetickej bezpečnosti.

2.8 Rozdielne názory medzi Ruskom a EÚ panujú aj v otázke Východného partnerstva, ktoré Rusko považuje za pokus o rozšírenie sféry vplyvu zo strany EÚ. EÚ zase chápe Východné partnerstvo ako nástroj na šírenie spoločných hodnôt a noriem u východných susedov, pretože ich zavádzanie vedie k ich hospodárskej a sociálnej modernizácii a prispieva k bezpečnosti a stabilite celého európskeho kontinentu.

2.9 Spolupráca EÚ a Ruska sa jednoznačne zlepšila v kontexte spoločnej politiky severnej dimenzie, ktorá spája EÚ, Rusko, Nórsko a Island. V partnerských projektoch v oblasti životného prostredia, verejného zdravia, kultúry, dopravy a infraštruktúry boli dosiahnuté hmatateľné výsledky. EHSV nepretržite prispieva k uplatňovaniu tejto politiky, pričom zdôrazňuje význam aktívnej účasti občianskej spoločnosti, napríklad vo svojom stanovisku k politike severnej dimenzie (5).

2.10 Napriek uvedeným nedorozumeniam a ťažkostiam prevažuje v EÚ aj v Rusku všeobecné vzájomné porozumenie v otázke strategického významu bilaterálnych vzťahov. O existencii politickej vôle zlepšiť dvojstranné vzťahy jasne svedčia závery summitu EÚ – Rusko v Rostove nad Donom (31. mája – 1. júna 2010), vrátane spoločného vyhlásenia o iniciatíve Partnerstvo pre modernizáciu (6).

3. Skúsenosti získané v rámci spoločných priestorov

3.1 Všeobecné zistenia

3.1.1 Inštitucionalizovaný dialóg pod zastrešujúcim názvom Spoločné priestory (7) umožnil EÚ viesť najintenzívnejší dialóg v celej jej histórii vonkajších vzťahov s tretími krajinami. Pre rokovania o novej dohode medzi EÚ a Ruskom by sme si zo súčasnej spolupráce v rámci spoločných priestorov EÚ – Rusko mali vziať tieto ponaučenia (8):

— štruktúra spoločných priestorov je zavedeným inštitucionálnym rámcom na udržiavanie širokej palety politických a odvetvových dialógov medzi EÚ a Ruskom a mala by sa zachovať,

— napriek niekoľkým pozitívnym príkladom pokroku dosiahnutého v odvetvových otázkach priniesli spoločné priestory pomerne skromné výsledky v porovnaní s pôvodnými očakávaniami na oboch stranách,

— na zlepšenie dialógu a spolupráce je potrebná väčšia politická vôľa, vzájomná dôvera a schopnosť oboch strán dohodnúť sa na pojmoch a hodnotách, vrátane vzájomne dohodnutých štandardov.

3.2 Spoločný hospodársky priestor

3.2.1 Cieľom EÚ pri vytváraní spoločného hospodárskeho priestoru bolo vybudovať otvorený a integrovaný trh medzi EÚ a Ruskom. Dosahovanie tohto cieľa však postupuje pomaly a vízia zóny voľného obchodu sa zdá byť pomerne vzdialená. Je nevyhnutné, aby sa Rusko stalo členom WTO. V tejto súvislosti EHSV víta želanie ruskej strany, aby bolo pristúpenie do WTO ukončené čo najskôr. Avšak vytvorenie colnej únie s Kazachstanom a Bieloruskom vyvolalo otázky, aký bude dosah tohto rozhodnutia na rokovania s WTO.

3.2.2 Dialóg v rámci spoločného hospodárskeho priestoru týkajúci sa rôznych oblastí má viacero úrovní a zahŕňa mnohé aspekty hospodárskych, finančných a priemyselných otázok (9). EHSV odporúča, aby bola do dialógu v rámci spoločného hospodárskeho priestoru zahrnutá aj problematika zamestnania a sociálnej politiky a aby sa doň zapojili aj sociálni partneri, ktorí sa zatiaľ na rokovacom procese nezúčastnili. Treba pritom brať do úvahy rozsah právomocí EÚ v týchto oblastiach. Osobitná pozornosť by sa mala venovať otázkam verejného zdravia, vrátane sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a ochrany spotrebiteľov.

3.2.3 Okrúhly stôl priemyselných subjektov EÚ a Ruska je inštitucionálnou platformou na zapojenie podnikov do spoločného hospodárskeho priestoru. Okrem pozitívnych prvkov silnej podpory hlbšej hospodárskej integrácie zo strany podnikateľských subjektov oboch strán však niektoré pracovné skupiny vytvorené na uľahčenie dialógu EÚ a Ruska o regulačných a priemyselných otázkach zatiaľ nie sú plne funkčné (10) a politici a štátna správa náležite nezohľadňujú odporúčania a návrhy. Širšie a systematickejšie zapojenie relevantných zainteresovaných strán do rokovacieho procesu by pomohlo nájsť a odstrániť „umelé“ prekážky brzdiace vzájomný obchod a investície. Je potrebné zaviesť do praxe nástroje na podporu účasti takýchto subjektov. Takýmto nástrojom by sa mohlo stať Podnikateľské fórum EÚ a Ruska, ktoré združuje hlavné hospodárske a podnikateľské subjekty.

3.2.4 Hlavnou úlohou všetkých pracovných skupín v rámci spoločného hospodárskeho priestoru by malo byť odstránenie prekážok brániacich rozvoju obchodu a investícií, zabránenie protekcionizmu, zaručenie spravodlivej hospodárskej súťaže a dohodnutie harmonizácie právnych predpisov a noriem. EHSV vyzýva na zvýšenie dôrazu na pokrok a posilnenie kapacít Ruska realizovať zmeny v legislatíve a v praxi. Okrem toho Lisabonská zmluva udeľuje EÚ právomoc pokiaľ ide o investície, a to vzhľadom na ich právnu úpravu aj ochranu. V tejto súvislosti by mala EÚ do novej dohody, ktorá nahradí a doplní dohodu o partnerstve a spolupráci, zaradiť ustanovenia o rozsiahlych investíciách, vrátane ustanovení o spravodlivom a rovnakom zaobchádzaní, a najmä hodnoverných a spoľahlivých arbitrážnych doložiek na ochranu vzťahu medzi investorom a štátom.

3.2.5 Finančné nástroje EÚ vyčlenené na podporu spolupráce v tejto oblasti by mali byť vo väčšej miere prepojené s politickými opatreniami a ich využívanie sa musí zjednodušiť z hľadiska administratívnych postupov. Treba posilniť realizačnú a hodnotiacu fázu tohto procesu. Predovšetkým trustové fondy pre malé projekty by sa mali vytvárať pomocou zjednodušených postupov, aby boli príslušné prostriedky dostupné širším cieľovým skupinám a inštitúciám, vrátanie podnikajúcich žien, MSP, sociálnej ekonomiky a aby sa využívali na malé, ale konkrétne projekty zamerané na výsledky (11). Prípadné obmedzenie dostupných prostriedkov by malo byť kompenzované vyššou mierou spolufinancovania zo strany Ruska, ktoré by malo mať väčší vplyv a výraznejšie zapojenie do jednotlivých programoch a projektov.

3.3 Spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

3.3.1 Oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je veľmi dôležitá, pretože zahŕňa otázky demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd. Obe strany majú spoločný záujem riešiť problémy, ako je organizovaný zločin, terorizmus, drogy a nelegálne prisťahovalectvo.

3.3.2 Jednou z hlavných tém rokovaní je vízová a readmisná politika. EHSV žiada, aby boli v tejto súvislosti zohľadnené názory občianskej spoločnosti na zjednodušenie vydávania víz podnikateľom, organizáciám občianskej spoločnosti a študentom, víz na viacnásobný vstup do krajiny občanom pohraničných regiónov, zníženie alebo zrušenie poplatkov za víza, registráciu cudzincov a jej zjednodušenie a na vyrovnané a nediskriminačné uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa vydávania pracovných povolení a povolení na pobyt, pričom by sa rešpektovali právomoci členských štátov v daných oblastiach. EHSV podporuje rýchle zjednodušenie a uvoľnenie vízového režimu na základe realizácie vzájomne dohodnutých záväzkov.

3.3.3 EÚ musí pokračovať v snahe o zapojenie ďalších neštátnych subjektov do konzultácií EÚ a Ruska týkajúcich sa ľudských práv.

3.4 Spoločný priestor vonkajšej bezpečnosti

3.4.1 Spoločné snahy EÚ a Ruska v oblasti vonkajšej bezpečnosti sú obmedzené. EÚ by sa na základe pozitívnej skúsenosti zo spoločných misií v krajinách západného Balkánu a v Čade mala jednoznačne snažiť o zapojenie Ruska do spoločnej činnosti zameranej na zachovanie bezpečnosti.

3.4.2 Rusko požiadalo EÚ, aby pôsobila ako sprostredkovateľ pri urovnávaní sporu s Gruzínskom po rusko-gruzínskom konflikte v auguste 2008. Rusko ešte musí realizovať všetky záväzky vyplývajúce z dohôd z 12. augusta a 8. septembra 2008. Pozorovateľská misia Európskej Únie (EUMM) je neoddeliteľnou súčasťou úsilia o stabilizáciu v Gruzínsku. Prístup tejto misie do Abcházska a Južného Osetska je aj naďalej dôležitou, doposiaľ nezrealizovanou súčasťou jej mandátu. V tejto súvislosti je spolupráca zo strany Ruska veľmi dôležitá.

3.4.3 Napriek rozdielnemu chápaniu otázky bezpečnosti v Európe a vo svete by mali obe strany aj naďalej udržiavať dvojstranný dialóg o bezpečnosti a dialóg prebiehajúci v existujúcich medzinárodných inštitúciách, ktoré by sa mali využiť na rokovanie o vzťahoch medzi EÚ a Ruskom, t. j. OSN, Rada Európy, OBSE a Rada NATO – Rusko.

3.4.4 EÚ nemôže vo svojich vzťahoch s Ruskom zanedbávať záujmy svojich východných susedov a naopak; a tiež musí byť dôsledná vo svojom záväzku pomáhať východným partnerom pri transformácii.

3.4.5 Jednotnosť v najdôležitejších otázkach (vzťahy s Ruskom, energetická politika, vzťahy s východnými partnermi) posilní postavenie EÚ vo vzťahu k Ruskej federácii. EÚ by mala v prvom rade začať vystupovať jednotne.

3.4.6 V rámci oficiálnych stretnutí spolupracujú organizácie občianskej spoločnosti, výskumné ústavy a skupiny expertov z EÚ a Ruska stále iba na úzkom okruhu otázok. Slabé kontakty a nedostatok spolupráce vedie k stereotypnému vnímaniu záujmov a zámerov „toho druhého“. Dvojstranný dialóg občianskej spoločnosti by mal byť preto prínosný pri hľadaní nového prístupu k otázkam spoločného záujmu, ako je medzinárodný terorizmus a jeho korene.

3.5 Spoločný priestor výskumu, vzdelávania a kultúry

3.5.1 Tento spoločný priestor môže slúžiť ako príklad najúspešnejšej spolupráce EÚ a Ruska, v rámci ktorej výrazne dominujú projekty z oblasti exaktných vied.

3.5.2 Znakom úspechu je aktívna účasť oboch strán, ktorú dokazujú programy, poskytnuté finančné prostriedky a prístup zdola nahor, čo znamená, že vedci budú mať možnosť vytvárať štruktúru svojej práce a zvoliť jej najvhodnejšie formy (12).

3.5.3 Tento úspech na druhej strane kontrastuje s pomerne obmedzenou mobilitou v oblasti vzdelávania, v rámci ktorej sa uskutočnilo niekoľko výmen, napríklad prostredníctvom programov Tempus a Erasmus Mundus. Ťažko sa získavajú aj ďalšie informácie o fungovaní pracovných skupín. Viac pozornosti by sa malo venovať hnutiu mládeže a výmenám medzi kultúrami. Občianska spoločnosť by mala byť vo väčšej miere zapojená aj do rokovaní o dohodách v tomto spoločnom priestore a do ich monitorovania, aby mohla sledovať účinnosť výskumných projektov v spoločnosti založenej na vedomostiach.

4. Situácia občianskej spoločnosti v Rusku

4.1 Z dostupných informácií o situácii ruskej občianskej spoločnosti a sociálnom a občianskom dialógu (13) vyplýva, že zatiaľ v plnej miere nezodpovedá európskym štandardom, avšak jej postavenie a vplyv sa od nášho posledného hodnotenia vzťahov medzi EÚ a Ruskom čiastočne zlepšili. (14)

4.2 Oficiálnym orgánom zastupujúcim občiansku spoločnosť v Rusku sa stala Občianska komora Ruskej federácie (OKRF), založená v roku 2006. Komora bola zriadená dekrétom prezidenta, ktorý vymenováva tretinu jej členov. Komora sa vyprofilovala ako platforma na vyjadrovanie názorov občianskej spoločnosti na dôležité otázky v celoštátnom a regionálnom meradle (v mnohých regiónoch boli zriadené miestne komory). Komora predkladá odporúčania, vyjadruje sa k legislatívnym návrhom a vypracováva analýzy týkajúce sa jednotlivých odvetví a situácie v regiónoch. Vyjadrenia komory sú niekedy veľmi otvorené a kritické k vládnym politikám (15).

4.3 Podľa Správy o situácii občianskej spoločnosti v Ruskej federácii za rok 2009 (16), ktorú zverejnila OKRF, je v Rusku 670 tisíc právnych subjektov registrovaných ako neziskové mimovládne organizácie. V rokoch 2004 až 2009 ich celkový počet klesol o 17 %. OKRF odporúča zmeniť klasifikáciu neziskových mimovládnych organizácií a používať metodiku OSN, ktorá za mimovládne organizácie nepovažuje inštitúcie zriadené štátnymi orgánmi.

4.4 Podľa odvetvia činnosti sa najväčšia časť mimovládnych organizácií venuje sociálnym otázkam (54 %), po nich nasleduje veda a vzdelávanie (44 %), ochrana práv (42 %), charitatívna činnosť (39 %), cestovný ruch a šport (32 %), kultúra (30 %), informácie (27 %), zdravie (22 %), životné prostredie (12 %), obecné alebo mestské záležitosti (9 %), náboženstvo (9 %), ekonomika (6 %), bývanie (5 %) a iné (5 %).

4.5 OKRF nadviazala vzťahy so zahraničnými partnerskými organizáciami vrátane EHSV (Memorandum o porozumení z roku 2008), stala sa členom AICESIS a v decembri 2009 zorganizovala schôdzu jeho predstavenstva. Vzťahy medzi EHSV a OKRF sa odvtedy posilnili vďaka spoločným seminárom venovaným témam spoločného záujmu a tiež prijatím spoločných záverov, ktoré vyplynuli z týchto seminárov (17).

4.6 Ruskí politickí predstavitelia si začínajú uvedomovať, že bez zapojenia občianskej spoločnosti nebude možná realizácia strategického cieľa, ktorým je modernizácia Ruska. V uplynulom roku bolo prijatých niekoľko zmien a doplnení súčasnej legislatívy zameraných na zlepšenie situácie občianskej spoločnosti, vrátane zmiernenia obmedzení brzdiacich činnosť mimovládnych organizácií financovaných zo zahraničia.

4.7 Napriek čoraz lepšiemu pochopeniu úlohy organizovanej občianskej spoločnosti pre modernizáciu ruského politického systému je na dosiahnutie tohto cieľa potrebné urobiť ešte veľa práce.

4.8 Sociálny dialóg medzi sociálnymi partnermi prebieha na národnej úrovni v ruskom tripartitnom výbore pre reguláciu sociálnych a pracovno-právnych vzťahov. O všeobecných dohodách rokujú celoruské odborové zväzy a združenia zamestnávateľov za účasti vlády. Kolektívne zmluvy sa zvyčajne uzatvárajú v podnikoch, v ktorých pôsobia zástupcovia odborových zväzov, spory však niekedy vedú ku štrajkom. Rusko ratifikovalo väčšinu dohovorov MOP, je však nevyhnutné, aby sa tieto dohovory v plnej miere dodržiavali.

4.9 Zamestnávateľov zastupuje Ruský zväz priemyselníkov a podnikateľov (RZPP) ako nezávislá mimovládna organizácia. Zväz zastupuje viac ako 120 regionálnych spolkov a priemyselných združení v rámci hlavných hospodárskych odvetví. Aktívne tiež pôsobí ako sociálny partner v ruskom tripartitnom výbore. Môže iniciovať návrhy nových zákonov a sústavne vyvíja úsilie o zlepšenie súčasnej legislatívy súvisiacej s hospodárstvom a podnikaním. Zväz úzko spolupracuje s organizáciou BusinessEurope a podporuje zlepšenie obchodných vzťahov medzi Ruskom a EÚ a jej členskými štátmi.

4.10 Okrem RZPP existujú aj ďalšie organizácie, ktoré zastupujú podnikateľov a zamestnávateľov, ako je napríklad Obchodná a priemyselná komora Ruskej federácie (18), Združenie ruských manažérov, Opora Rossii (združenie MSP) a ďalšie. Tieto organizácie sú zastúpené v OKRF.

4.11 Odbory zastupujú dve odborové organizácie: Federácia nezávislých odborových zväzov Ruska (FNPR) a Konfederácia práce Ruska (KTR). Obe sú členmi Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) a jej európskej regionálnej organizácie PERC – Paneurópskej regionálnej rady (19).

4.12 EHSV je znepokojený problémami, s ktorými sa odbory v Rusku stretávajú a ktoré sa v posledných rokoch prehĺbili. Za najzávažnejší problém považujú slobodné odbory nedostatočné dodržiavanie základných práv pracovníkov združovať sa, kolektívne vyjednávať a práva na štrajk. Existujú zjavné prípady otvoreného nátlaku na odbory, ich členov a vedenie s cieľom brániť im v právnej činnosti, ako aj prípady diskriminácie. Neexistuje účinná právna ochrana pracovníkov zo strany štátnych orgánov zodpovedných za presadzovanie pracovného práva.

4.13 Existuje široké spektrum mimovládnych organizácií. Oblasť ich záujmu je uvedená v bode 4.4. Organizácie, ktoré sa venujú ochrane ľudských práv a stoja proti vláde (20), narážajú na rôzne formy obštrukcií, tlakov a hrozieb. Lokálne pôsobiace mimovládne organizácie zastupujúce spotrebiteľov, ochrancov životného prostredia, sociálnu ekonomiku, mládež atď. (21) majú väčšinou problémy s financovaním. Okrem organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich na federálnej úrovni existujú aj tisícky mimovládnych organizácií činných na regionálnej a miestnej úrovni, pričom niektoré z nich čelia bojkotu alebo nepriateľskému postoju zo strany miestnych orgánov.

5. Návrhy EHSV na zlepšenie vzťahov medzi EÚ a Ruskom

5.1 Všeobecné návrhy

5.1.1 Je nanajvýš potrebné nastoliť vzájomnú dôveru medzi Ruskom a EÚ. To je úloha najmä pre politických predstaviteľov, ale aj občiansku spoločnosť na oboch stranách, ktorá musí v tomto procese zohrávať dôležitú podpornú úlohu. Bez dôvery bude sotva možný ďalší pokrok v rokovaniach medzi EÚ a Ruskom o novej zmluve, či prehlbovanie dialógu v rámci štruktúry spoločných priestorov.

5.1.2 Pokiaľ ide o EÚ, k ďalšiemu rozvíjaniu vzťahov Únie s Ruskom v širšom zmysle, ako aj konkrétne pri budovaní štyroch spoločných priestorov by mohol prispieť spoločný prístup dohodnutý medzi členskými štátmi, jasnejšie definované ciele, realistické ambície a väčšia flexibilita.

5.1.3 Vzťah EÚ a Ruska potrebuje nový politický impulz, ktorý by obom stranám umožnil oživiť spoluprácu a obnoviť zmysel strategického partnerstva. Program Partnerstvo pre modernizáciu dohodnutý 1. júna 2010 na summite v Rostove nad Donom by mala EÚ považovať za balík návrhov na spoluprácu v budúcnosti. Tieto návrhy by mali dať nový impulz prehlbovaniu vzťahov medzi EÚ a Ruskom na základe skúseností získaných v rámci spoločných priestorov a zároveň by dopĺňali ponuku na zapojenie sa do iniciatívy Východné partnerstvo, ktorá už bola predložená šiestim východoeurópskym krajinám.

5.1.4 EHSV víta skutočnosť, že súčasťou programu Partnerstvo pre modernizáciu sú nielen technologické a ekonomické aspekty, ale aj podpora nadväzovania kontaktov medzi ľuďmi a posilnenie dialógu s občianskou spoločnosťou s cieľom zvýšiť účasť jednotlivcov a podnikov. Sme presvedčení o tom, že modernizáciu ruskej spoločnosti nemožno dosiahnuť bez osobitného dôrazu na otázku ľudských práv, demokracie, boja proti korupcii, právneho štátu, slobody médií, sociálneho dialógu a posilňovania úlohy občianskej spoločnosti pri vypracovávaní, realizácii a monitorovaní dosahu nevyhnutných reforiem.

5.1.5 Na zlepšenie prístupnosti a operatívnosti pomoci EÚ pre činnosť ruských mimovládnych organizácií odporúča EHSV zvážiť prípadné zníženie súčasnej požiadavky spolufinancovania vo výške 20 % vzťahujúcej sa na ruské mimovládne organizácie, ktoré chcú požiadať o podporu v rámci grantového programu európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR). Požadované spolufinancovanie v prípade grantov z EIDHR výrazne obmedzuje počet ruských mimovládnych organizácií, ktoré by mohli využívať podporu EÚ.

5.1.6 Ruské obavy z iniciatívy Východné partnerstvo by nemali znamenať, že EÚ nemôže navrhovať a nadväzovať spoluprácu a partnerstvo s Ruskom v konkrétnych regiónoch a regionálnych projektoch pod podmienkou rovnocennej a konštruktívnej účasti ich spoločných susedov. V tejto súvislosti by mali byť zohľadnené odporúčania uvedené v stanoviskách EHSV na tému severnej dimenzie (5), stratégie pre Pobaltie (22), čiernomorskej synergie (23), Východného partnerstva (24) a stratégie pre Podunajsko. Je dôležité, aby ciele, ktoré Európska únia dohodla s východnými partnermi a Ruskom, boli čo najviac kompatibilné. Odvetvové dialógy s Ruskou federáciou a akčné plány dohodnuté s východnými partnermi by sa mali v zásade odvíjať rovnakým smerom, hoci sa budú veľmi pravdepodobne líšiť, pokiaľ ide o ich rozsah aj ambície.

5.1.7 EÚ, Ruská federácia a ich spoloční susedia by mali vypracovať zastrešujúce projekty v oblastiach, ako je energetická politika, rozvoj infraštruktúry, riadenie hraníc, životné prostredie a zbližovanie noriem, ktoré by pomohli prekonať rozpory, ktoré môže v konečnom dôsledku priniesť realizácia iniciatívy Východné partnerstvo.

5.1.8 Občianska spoločnosť by mala byť zapojená do procesu určovania projektov, ktoré sú v záujme EÚ, krajín Východného partnerstva a Ruska. Organizácie ruskej občianskej spoločnosti by zasa mali byť prizvané, aby sa zapájali do činnosti príslušných pracovných skupín v rámci Fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva, a to vždy, keď budú predmetom diskusie otázky týkajúce sa celého regiónu. Podobné Fórum občianskej spoločnosti EÚ – Rusko by sa mohlo stať nástrojom na zapájanie organizácií ruskej občianskej spoločnosti do prehlbovania vzťahov medzi EÚ a Ruskom.

5.2 Úloha EHSV

5.2.1 EHSV a ruské nezávislé organizácie občianskej spoločnosti by mali byť prizvané ku konzultáciám medzi EÚ a Ruskom týkajúcim sa ľudských práv, ktoré prebiehajú od roku 2005.

V záujme posilnenia interakcie medzi európskou a ruskou občianskou spoločnosťou by sa mali podniknúť tieto kroky:

5.2.2.1 Vytvoriť v rámci odbornej sekcie REX EHSV novú kontaktnú skupinu, ktorá by sa zaoberala vzťahmi medzi EÚ a Ruskom.

5.2.2.2 Navrhnúť vytvorenie zmiešaného orgánu občianskej spoločnosti medzi EHSV a ruskou občianskou spoločnosťou ako jeden z bodov budúcej dohody medzi EÚ a Ruskom. Jeho hlavným cieľom by mal byť príspevok občianskej spoločnosti k rozvoju spolupráce medzi EÚ a Ruskom.

5.2.3 Udržiavať a prehlbovať kontakty s Občianskou komorou Ruskej federácie a tiež pokračovať v úsilí o zlepšenie dialógu, aby sa stal trvalým a pravidelným. Zároveň by mal EHSV požiadať ruskú stranu, aby zástupcom ďalších organizácií občianskej spoločnosti, ktoré nie sú zastúpené v OKRF, ponúkla účasť na spoločných činnostiach.

5.2.4 Výbor by mal aj naďalej prispievať k existujúcim kontaktom medzi európskou a ruskou občianskou spoločnosťou v kontexte politiky severnej dimenzie, stratégie pre Pobaltie, čiernomorskej synergie a ďalších relevantných regionálnych iniciatív.

V Bruseli 9. decembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stretnutie predstaviteľov EHSV s podpredsedom vlády Ruskej federácie, pánom Alexandrom Žukovom, 29. júna 2010.

(2) Pozri: Stratégia národnej bezpečnosti Ruskej federácie do roku 2020 schválená 12. mája 2009 dekrétom prezidenta Ruskej federácie č. 537.

(3) Stratégia národnej bezpečnosti Ruskej federácie do roku 2020 schválená 12. mája 2009 dekrétom prezidenta Ruskej federácie č. 537, 2. časť: Moderný svet a Rusko: súčasná situácia a vývojové trendy, s. 4 – 8, a 9. časť: Strategická stabilita a rovnocenné strategické partnerstvo, s. 29 – 31.

(4) Stratégia Ruska v oblasti energetiky na obdobie do roku 2030 schválená 13. novembra 2009 dekrétom vlády Ruskej federácie č. 1715-r, pozri 9. časť: Zahraničná energetická politika, s. 55 – 58.

(5) Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 91–95.

(6) Medzi prioritné oblasti Partnerstva pre modernizáciu budú patriť: rozšírenie investičných príležitostí v kľúčových odvetviach, ktoré sú hnacou silou rastu a inovácií, posilnenia a prehĺbenia dvojstranných obchodných a hospodárskych vzťahov; podpora malých a stredných podnikov; podpora zosúladenia technických predpisov a noriem a dôsledné vymáhanie práv duševného vlastníctva; zlepšenie dopravy; podpora udržateľnej ekonomiky s nízkymi emisiami CO2, energetickej účinnosti a medzinárodných rokovaní o boji proti zmene klímy; posilnenie spolupráce v oblasti inovácie, výskumu a vývoja a vesmíru, zabezpečenie vyrovnaného rozvoja prostredníctvom riešenia regionálnych a sociálnych dosahov hospodárskej reštrukturalizácie; zabezpečenie účinného fungovania súdnictva a posilnenie boja proti korupcii; podpora medziľudských vzťahov a prehĺbenie dialógu s občianskou spoločnosťou v záujme zvýšenia účasti jednotlivcov a podnikov.

(7) V máji 2003 sa EÚ a Rusko dohodli na novej štruktúre spolupráce v rámci štyroch spoločných priestorov: spoločný hospodársky priestor, spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, spoločný priestor vonkajšej bezpečnosti a spoločný priestor výskumu, vzdelávania a kultúry. V máji 2005 sa obe strany dohodli na pláne uplatňovania spoločných priestorov. Pozri tiež http://ec.europa.eu/external_relations/russia/docs/commonspaces_prog_report_2009_en.pdf.

(8) Pozri: Searching for New Momentum in EU-Russia Relations. Agenda, Tools and Institutions. Bratislava: Výskumné centrum Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku, 2009.

(9) V rámci spoločného hospodárskeho priestoru fungujú tieto hlavné pracovné skupiny: Doprava, Priemyselná a podnikateľská politika, Regulačný dialóg o priemyselných výrobkoch, Vesmír, Informačná spoločnosť, Poľnohospodárstvo, Rybné hospodárstvo, Makroekonomická politika, Finančné služby, Energetika, Verejné obstarávanie, Životné prostredie, Podpora obchodu, Práva duševného vlastníctva, Investície, Medziregionálna spolupráca, Štatistika, Makroekonomické a finančné otázky.

(10) Pracovné skupiny, vrátane podskupín pre stavebné výrobky, stroje a elektrické zariadenia, posudzovanie zhody a normalizáciu, vesmír, hospodársku súťaž a verejné zdravie.

(11) Svetový obchod, spravodlivý obchod, spravodlivá hospodárska súťaž, prístup k spravodlivosti, ochrana údajov a súkromia, trvalosť, energetická účinnosť, dodávky vody, vzdelávanie spotrebiteľov, elektronické obchodovanie, politika v oblasti potravín, skupinové žaloby, zdravie, zodpovednosť za chybné výrobky a nekvalitné služby, finančné otázky, telekomunikácie, zmluvné podmienky atď.

(12) Pracovné skupiny existujú v oblasti zdravia, potravín, poľnohospodárstva a biotechnológií, nanotechnológií a nových materiálov, energetiky, aeronautiky a životného prostredia, jadrového štiepenia a jadrovej syntézy, informačných a komunikačných technológií; sedem skupín bolo vytvorených v oblasti vesmírnej spolupráce.

(13) Správa o situácii občianskej spoločnosti v RF, ktorú zverejnila OKRF v roku 2009 http://www.oprf.ru/documents/1151/1256/, informačný dokument, GR Relex pre Európsky parlament z februára 2009.

(14) Ú. v. EÚ C 294, 25.11.2005, s. 33–37.

(15) Pozri internetovú stránku Občianskej komory Ruskej federácie, vrátane zoznamu dokumentov (stanoviská, monitorovacie správy, intervenčné opatrenia atď.): http://www.oprf.ru. Hlavné úspechy intervenčných opatrení vo vzťahu k štátnym orgánom na federálnej a regionálnej úrovni sú uvedené v rubrike „We did it!“ (Dokázali sme to!): http://www.oprf.ru/ru/press/984/.

(16) Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

(17) Informácie o spoločných seminároch a znenie spoločných záverov sú k dispozícii na stránke: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-russia-june-2010.

(18) Obchodná a priemyselná komora Ruskej federácie je členom Eurochambers.

(19) Predseda FNPR bol práve zvolený za predsedu Paneurópskej regionálnej rady (PERC). Generálny tajomník Európskej konfederácie odborových zväzov je podľa jej štatútu zároveň generálnym tajomníkom PERC.

(20) Medzi najvýznamnejšie patria: Stredisko pre rozvoj demokracie a ľudských práv, Inštitút Ruska pre ľudské práva, Hnutie mládeže za ľudské práva, nadácia Public Verdict, Nadácia na ochranu glasnosti, Združenie GOLOS na ochranu práv voličov, Human Rights Watch (ruská pobočka), Memorial (skupina bojujúca za ľudské práva), SOVA atď.

(21) Patria sem napríklad: Medziregionálna organizácia automobilistov, Sloboda voľby, Greenpeace Russia, Bellona (ochrana životného prostredia), Inštitút pre hromadné žaloby, Hnutie proti nelegálnej migrácii, Pamjať (ochrana historických pamiatok a zaznamenávanie historických udalostí), Ruská pravoslávna cirkev, Spoločnosť rusko-čečenského priateľstva, Analyticko-informačné stredisko SOVA, Zväz výborov matiek vojakov, Svetový fond na ochranu prírody (WWF – ruská pobočka).

(22) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 42–48.

(23) Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 144–151.

(24) Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 30–36.