Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 47/06)

Spravodajca: Jonathan PEEL

Spravodajkyňa: Tanja BUZEK

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 24.1.2019 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku Stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia REX Prijaté v sekcii 3.10.2019 Prijaté v pléne 30.10.2019 Plenárne zasadnutie č. 547 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 155/4/5

1. Závery a odporúčania

1.1. Obchod a investície sú pre EÚ zásadne dôležité, a to okrem iného preto, lebo majú potenciál zvýšiť jej vlastnú vnútornú hospodársku výkonnosť „na domácej pôde“. Jedno zo siedmich pracovných miest v EÚ závisí od vývozu a očakáva sa, že 90 % celosvetového hospodárskeho rastu sa bude v nasledujúcich 10 až 15 rokoch dosahovať mimo Európy. EÚ sa preto musí snažiť, aby si zabezpečila čo najväčší podiel na tomto raste a neutrpela v porovnaní so svojimi konkurentmi z tretích krajín zbytočné straty.

1.1.1. Obchodná a investičná politika EÚ sa skúma a politicky hodnotí tak, ako nikdy predtým. Závažné politické zmeny, ako napríklad vzostup populizmu, obchodné dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ a obchodné opatrenia súčasnej vlády USA týkajúce sa priemyslu, vyvolali obavy, že by sa mohli uzatvárať nekalé obchodné dohody, čo by viedlo k ďalšej neistote vo svete politiky. Zámerom tohto stanoviska je preskúmať, čo musí EÚ urobiť „na domácej pôde“, aby zaistila, že spravodlivý obchod prinesie aj spravodlivé rozdelenie svojich výnosov. EÚ musí dosiahnuť dostatočný vnútorný konsenzus, aby mohla aj naďalej uzatvárať výhodné a dynamické obchodné dohody na celom svete. V tomto záujme musí presadzovať progresívnu obchodnú agendu, ktorá by vychádzala z ochrany základných environmentálnych, sociálnych a spotrebiteľských noriem a práv.

1.1.2. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pripomína novej Európskej komisii a novému Parlamentu svoje odporúčania, ktoré vyslovil vo viacerých svojich nedávno prijatých kľúčových stanoviskách na tému obchodných a investičných politík EÚ ( 1 ) . Vyzýva ich, aby tieto odporúčania začlenili do všetkých nových stratégií týkajúcich sa obchodu. Cieľom tohto stanoviska je zamerať sa na to, čo musí EÚ urobiť, aby „si upratala pred svojím vlastným prahom“, pričom pozornosť sa bude venovať aj existujúcim sporným otázkam v oblasti obchodu a zabezpečeniu nevyhnutných záruk.

1.2. EHSV sa v prvom rade domnieva, že je nevyhnutné, aby EÚ zabezpečila bezproblémové a spravodlivé fungovanie vnútorného trhu a eurozóny. Jedna pätina všetkých pracovných miest v EÚ, ktoré súvisia s vývozom ( 2 ) , sa nachádza v inom členskom štáte ako je krajina vývozcu, a to okrem iného v dôsledku predlžovania dodávateľských reťazcov, t. j. tzv. účinku presahovania.

1.2.1. Cieľ musí zahŕňať veľmi širokú škálu samostatných opatrení od dopravy cez energetiku až po lepšiu integráciu služieb a vypracovanie právne stabilného a sociálne zabezpečeného rámca pre rozvoj digitalizácie a umelej inteligencie. Súčasťou tohto úsilia musia byť aj spravodlivé právne predpisy a politiky EÚ presadzujúce také podmienky, ktoré by pomáhali podnikom dostať sa na popredné miesto v rozvoji a využívaní nových technológií, čo im umožní udržať si svoju konkurencieschopnosť, pričom by sa ako súčasť spravodlivej transformácie zároveň zabezpečil rast a dôstojné pracovné miesta.

1.2.2. Kľúčovými faktormi na posilnenie postavenia EÚ vo svete a jej udržania na čele pokroku sú výskum a inovácia. EHSV preto vyzýva novú Komisiu, aby vynaložila maximálne úsilie na zabezpečenie toho, že program Horizont Európa bude účinným, odolným a silným následníkom programu Horizont 2020. Na druhej strane bude potrebné vyvinúť značné úsilie, najmä zo strany členských štátov, a v plnej miere zapojiť sociálnych partnerov, aby sa zabezpečilo vysoko kvalitné vzdelávanie a prístup k odbornej príprave a širšiemu vzdelávaniu.

1.2.3. Zásadný význam má aj podpora a rozvoj ľudských zručností. Podľa EHSV sa dôraz musí klásť na pomoc pri pohotovom prispôsobovaní jednotlivých zručností, a to prostredníctvom celoživotného vzdelávania, väčšieho dôrazu na viacjazyčnosť a ľahko prispôsobiteľných programov odbornej prípravy, a zbytočne sa nepokúšať urobiť z ľudí lepšie počítače.

1.3. Obchod pre všetkých Potenciál a potreby MSP sa musia zahrnúť do všetkých oblastí politiky, aby sa im zabezpečil prístup k financovaniu a ďalším zdrojom. Rovnako potrebné je podporiť ich schopnosť rozvíjať sa. Ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie s názvom ( 3 ) z roku 2015, viac ako 600 000 MSP, ktoré zamestnávajú vyše 6 miliónov ľudí, priamo zodpovedá za jednu tretinu vývozu EÚ.

1.4. Pokiaľ ide o skutočné fungovanie obchodu, EHSV opakuje svoju výzvu adresovanú EÚ, aby podporila WTO a stala sa svetový lídrom pri presadzovaní pravidiel umožňujúcich uplatňovanie progresívnej, spravodlivej a udržateľnej obchodnej politiky. EÚ musí pokračovať v úzkej spolupráci s ďalšími stranami na reforme WTO, v neposlednom rade v záujme stanovenia pravidiel zaručujúcich zohľadňovanie a plnenie cieľov udržateľného rozvoja. V tejto súvislosti by EÚ a jej členské štáty mali v rôznych výboroch WTO využívať svoju pozíciu a uplatňovať svoj vplyv, najmä pokiaľ ide o nové oblasti, ako je obchod a dôstojná práca. Otvorený systém medzinárodného obchodu založeného na pravidlách, ktorý rešpektuje prísne environmentálne, bezpečnostné a pracovnoprávne normy, je nevyhnutný na zlepšenie podnikateľských príležitostí a spravodlivých obchodných podmienok pre podniky EÚ v porovnaní s ich konkurentmi.

1.5. Podľa EHSV je nevyhnutné, aby sa obchodná a investičná politika EÚ zaoberala všetkými závažnými dôsledkami otvorenia trhov a čo najviac obmedzila negatívne vplyvy vrátane sociálnych nákladov a nákladov na prechod. Z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii sa musia v každom viacročnom finančnom rámci vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na pokrytie negatívnych dosahov obchodu a musia sa opätovne preskúmať všetky podmienky a kritériá, ktoré bránia uplatňovaniu viacročného finančného rámca.

1.5.1. Komplexnejšie obchodné rokovania môžu ľahšie vyvolať spor v citlivých oblastiach. Všetky takéto sporné otázky sa musia efektívne riešiť. Môže ísť o problémy týkajúce sa dodržiavania prísnych noriem, najmä v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany spotrebiteľa, dôstojných pracovných podmienok, ochrany verených služieb alebo presadzovania práv spojených s udržateľným obchodom, ako sa podrobne uvádza vo viacerých predchádzajúcich stanoviskách. EHSV opätovne zdôrazňuje, že žiadna obchodná dohoda nesmie obsahovať ustanovenie, ktoré by verejnej správe krajín obmedzovalo priestor na reguláciu, ktorú daná krajina považuje za vhodnú.

1.5.2. EHSV takisto vyzýva novú Komisiu, aby opätovne potvrdila svoje horizontálne ustanovenia pre cezhraničné toky údajov a pre ochranu osobných údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ.

1.5.3. EÚ má jedinečné postavenie na to, aby sa stala lídrom v otázke náležitej starostlivosti. EHSV žiada, aby Komisia navrhla právne predpisy v tejto oblasti na úrovni EÚ. Opakuje svoje presvedčenie, že presadzovanie zodpovedného správania podnikov v obchodnej politike je dôležité z hľadiska posilnenia postavenia EÚ ako globálneho obchodného aktéra aj z hľadiska podpory udržateľnosti, a to okrem iného tým, že podniky sa budú nabádať k prevzatiu zodpovednosti za dosah svojej činnosti na spoločnosť. EHSV takisto požaduje, aby sa v obchodných dohodách od štátnej správy na ústrednej a miestnej úrovni vyžadovalo, aby v plnom rozsahu zohrávala svoju úlohu.

1.5.4. Podľa EHSV je nevyhnutná zásadnejšia politická diskusia o úlohe obchodu a investícií, aby sa lepšie pochopili hnacie sily a hospodársky vplyv obchodu. EÚ by sa pri vykonávaní hodnotení mala viac zameriavať na posudzovanie aspektu kvality obchodných dohôd a do tohto procesu by sa mala plne zapojiť občianska spoločnosť a EHSV. V tejto súvislosti je nevyhnutný širší súbor ukazovateľov a nezaujaté preskúmanie alternatívnych modelov, pričom pred začiatkom rokovaní sa musí vykonať posúdenie vplyvu. Okrem toho by sa mala v primeraných intervaloch vypracovať komplexná štúdia globálneho vplyvu obchodu.

1.5.5. EHSV opätovne dôrazne vyzýva ESVČ, aby venovala väčšiu pozornosť obchodu. Obchod je čoraz významnejším prvkom nielen z geopolitického hľadiska, ale aj ako súčasť hospodárskej diplomacie, avšak problematika obchodu zjavne nebola súčasťou nedávneho spoločného oznámenia o prepájaní Európy a Ázie ( 4 ) . EHSV takisto opakuje svoju požiadavku týkajúcu sa užšej, súdržnejšej a transparentnejšej spolupráce medzi GR pre obchod a ďalšími generálnymi riaditeľstvami, najmä GR DEVCO a GR EMPL.

1.6. EHSV požaduje, aby sa pri rokovaniach aj nad ich rámec viedol oveľa širší dialóg s občianskou spoločnosťou o obchodnej a investičnej politike a aby sa posilnila jeho monitorovacia úloha. Základom tohto dialógu musí byť väčšia transparentnosť a neustále zdokonaľovanie, pretože rokovania a dohody sú čoraz zložitejšie, a to aj v dôsledku cieľov udržateľného rozvoja, Parížskej dohody a prechodu na obehové hospodárstvo.

1.7. EHSV takisto opakuje svoje predchádzajúce odporúčanie, že je potrebné nielen prehodnotiť a opätovne oživiť viacstranný prístup k poľnohospodárstvu, ale že EÚ má dobré predpoklady na to, aby v tejto súvislosti zohrávala vedúcu a aktívnu úlohu a zároveň podporovala environmentálne, sociálne a širšie normy v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. EÚ takisto nesmie robiť žiadne väčšie ústupky v oblasti poľnohospodárstva, ktoré by ohrozili domácu produkciu.

1.8. EHSV ako prvý privítal, že v dokumente Obchod pre všetkých sa kladie dôraz na udržateľný rozvoj, najmä v oblasti ľudských a sociálnych práv a životného prostredia, a že všetky obchodné dohody novej generácie obsahujú kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji. Tá musí byť ústredným prvkom podpory obchodnej a investičnej politiky EÚ. Kľúčom k realizácii týchto záväzkov je v súčasnosti efektívne presadzovanie, v neposlednom rade s cieľom zabezpečiť podnikom z EÚ v zahraničí rovnaké podmienky.

1.8.1. EHSV víta nedávne oznámenie zvolenej predsedníčky Komisie o tom, že navrhne vymenovať hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorý bude podliehať komisárovi pre obchod, pričom jeho úlohou bude „monitorovať a zlepšovať dodržiavanie našich obchodných dohôd“ ( 5 ) . Výbor naliehavo žiada, aby mal tento nový kľúčový úradník, ktorý bude vymenovaný, rozsiahle právomoci s rovnakým významom a rovnakou účinnosťou, ktoré by pokrývali všetky záväzky dohodnuté v dohodách o voľnom obchode, a to najmä so zreteľom na záväzky týkajúce sa udržateľného rozvoja. Medzi úlohy tohto úradníka musí patriť aj objektívne rozhodovanie na základe včasných a účinných preskúmaní, na ktoré sa musia vyčleniť primerané zdroje. Takisto treba priznať jasnú úlohu uznaným zainteresovaným stranám, a to pokiaľ ide o predkladanie sťažností, ako aj účasť na akýchkoľvek následných verejných vypočutiach. Okrem podávania podrobných správ Európskemu parlamentu a Rade treba zabezpečiť, aby EHSV a príslušné domáce poradné skupiny zohrávali rozhodujúcu úlohu a aby bola do procesu neustále zapojená občianska spoločnosť.

1.8.2. EHSV už v minulosti odporúčal, aby sa do všetkých budúcich mandátov týkajúcich sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji zahrnula osobitná doložka o podpore cieľov udržateľného rozvoja a aby sa v súlade s Parížskou dohodou zahrnul aj boj proti globálnemu otepľovaniu ako neoddeliteľná súčasť hodnôt EÚ. Prechod na nízkouhlíkové, obehové hospodárstvo musí byť ďalším kľúčovým faktorom, ktorý treba zohľadniť vo všetkých mandátoch EÚ na rokovanie.

1.8.3. Značnou výzvou bude dosiahnuť uhlíkovo neutrálne hospodárstvo EÚ do roku 2050. To bude mať výrazný dosah na rozvoj obchodnej politiky, pričom rozhodnutia týkajúce sa obchodu budú mať rozhodujúci vplyv na to, ako sa tento prechod konkrétne uskutoční, a to v EÚ aj na celom svete. Zabezpečenie spravodlivého prechodu musí byť stredobodom všetkých budúcich obchodných politík, postupov a rokovaní.

1.8.4. Zvýšený tok obchodu bude znamenať ďalší nárast dopravy, ktorej emisie skleníkových plynov sú už teraz veľmi vysoké. EHSV preto požaduje, aby sa všetky druhy dopravy zahrnuli do posilnenej, udržateľnej a spravodlivej politiky v oblasti dopravy a aby sa vytvorilo jasné politické prepojenie medzi obchodom a dopravou, a to okrem iného aj v záujme plnenia príslušných záväzkov v oblasti udržateľného rozvoja.

1.8.5. EHSV tiež naliehavo žiada, aby EÚ vo svojich krokoch zameraných na prechod na obehové hospodárstvo náležite zohľadnila problémy dôležitých priemyselných odvetví EÚ náročných na zdroje a energiu, snažila sa zabrániť úniku uhlíka a stratám investícií a aby dôkladne preskúmala zmierňujúce kompenzačné opatrenia na hraniciach, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami WTO.

2. Kontext

2.1. Obchod pre všetkých Obchod a investície sú pre EÚ zásadne dôležité a majú potenciál zvýšiť jej vlastnú hospodársku výkonnosť „na domácej pôde“. V oznámení ( 6 ) bolo zdôraznené, že viac ako 30 miliónov pracovných miest v EÚ, t. j. jedno zo siedmich, závisí od vývozu do krajín mimo EÚ, a že sa očakáva, že 90 % celosvetového hospodárskeho rastu sa bude v nasledujúcich 15 rokoch dosahovať mimo Európy. Hoci EÚ uznáva, že musí prostredníctvom obchodu zlepšiť svoju hospodársku výkonnosť, nesmie riskovať tým, že sa spoľahne len na model orientovaný na vývoz. Rovnakú dôležitosť je potrebné prisúdiť zvýšeniu domáceho dopytu, a to pomocou verejných a súkromných investícií a spotreby.

2.1.1. EÚ sa jednou šestinou podieľa na celosvetovom dovoze a vývoze, je najväčším vývozcom vyrobeného tovaru a poskytovaných služieb na svete a takisto je najväčším vývozným trhom pre približne 80 krajín. Základným pilierom európskeho hospodárstva je priemysel, ktorý predstavuje 80 % vývozu EÚ a zabezpečuje dôležité súkromné inovácie a pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu. Ako sa uvádza v oznámení Obchod pre všetkých , „podiel dovozu na vývoze EÚ vzrástol od roku 1995 o viac ako polovicu“, čo ešte viac vyzdvihuje kľúčovú úlohu podnikov, priemyslu a dynamickej a proaktívnej obchodnej politiky.

2.1.2. Od vývozu EÚ v súčasnosti na vnútornom trhu závisí 36 miliónov pracovných miest ( 7 ) , čo od roku 2000 predstavuje nárast o dve tretiny a približne o 1,5 bilióna EUR. EÚ si teda udržiava svoj „podiel na celosvetovom vývoze tovaru“ (vo výške 15 %), v porovnaní so zvýšením podielu Číny a zodpovedajúcim poklesom podielu Spojených štátov a Japonska na celkovom objeme. Európska komisia (EK) zdôrazňuje, že pracovné miesta v rámci činností, ktoré súvisia s vývozom, „sú v priemere lepšie platené“ a majú „významný podiel“ v každom členskom štáte.

2.1.3. offshoring ) v krajinách s nižšími nákladmi práce je obzvlášť naliehavá otázka presunu pracovných miest. Na rozdiel od obchodu s tovarom môže obchod so službami vytvárať tlak na zníženie miezd. V najnovšej správe OECD ( 8 ) sa poukazuje na to, že služby predstavujú veľkú časť výrobného priemyslu a zahraničný podiel takýchto služieb sa zvyšuje. Podniky čoraz viac zvažujú, či majú svoje vlastné služby poskytovať samy alebo ich nakupovať od externých dodávateľov. V prípade nákupu služieb () v krajinách s nižšími nákladmi práce je obzvlášť naliehavá otázka presunu pracovných miest.

2.1.4. Hrozí, že brexit bude kritickým faktorom z hľadiska budúcich obchodných vzťahov EÚ a jej pokračujúcich bezcolných a bezbariérových obchodných tokov. Odchod jednej z významných obchodujúcich krajín z jednotného trhu by mohol ovplyvniť vyváženosť obchodnej politiky EÚ a zároveň by mohol predstavovať značný problém, ak by Spojené kráľovstvo následne pristúpilo k deregulácii vrátane zníženia úrovne noriem a práv. Je zásadne dôležité, aby EÚ vynaložila maximálne úsilie na to, aby zabránila akýmkoľvek pokusom Spojeného kráľovstva o nekalú hospodársku súťaž. Dohoda medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, v ktorej by sa zachovali prísne normy a práva, je zásadne dôležitá.

2.2. K vytvoreniu exponenciálne narastajúceho celosvetového dopytu po obchode s tovarom a čoraz viac aj so službami prispieva kombinácia viacerých faktorov. Predpokladá sa, že svetové obyvateľstvo dosiahne do polovice storočia počet 9 – 10 miliárd. V dôsledku rýchlej industrializácie a urbanizácie v súčasnosti po prvý raz žije vyše polovice svetového obyvateľstva v mestách, kde sú ľudia vo väčšej miere vzájomne závislí ako vo vidieckej spoločnosti, ktorá je viac sebestačnejšia.

2.2.1. Takisto sa odhaduje, že do roku 2030 budú mať stredný príjem, najmä v krajinách, ako sú Čína, India, Keňa, Čile a Indonézia, až 2 miliardy ľudí, ktorí chcú a sú schopní platiť (mnohí prvýkrát v živote) za omnoho väčšiu rozmanitosť a výber v tom, čo jedia, obliekajú si, používajú, v čom jazdia alebo čo inak spotrebúvajú.

2.2.2. Expandujúce trhy však nie sú jediným dôvodom zvýšeného obchodného toku. V súčasnom svete sú činnosti nadnárodných podnikov čoraz viac organizované v rámci globálnych hodnotových reťazcov. OECD ( 9 ) pri analýze týchto stratégií opísala, akým spôsobom stratégie v oblasti daní, rozsah (zvyšuje sa koncentrácia korporácií), technologické odborné poznatky a diverzifikácia činností pôsobia ako kľúčové hybné sily celosvetového obchodu. Digitalizácia hospodárstva takisto stiera tradičné hranice. Okrem toho sa nadnárodné podniky čoraz viac spoliehajú na nekapitálové vzťahy (strategické partnerstvá, outsourcing). Skupinové štruktúry sú preto zložitejšie ako kedykoľvek predtým a menia sa aj obchodné postupy. V dôsledku toho bude možno potrebné prispôsobiť obchodnú a investičnú politiku.

2.3. Významnú príležitosť pre vývozcov EÚ predstavujú silné stránky EÚ, najmä výroba tovaru alebo poskytovanie služieb s pridanou hodnotou, resp. špičkovej kvality, pričom EÚ už uzavrela približne 70 preferenčných obchodných dohôd s krajinami na piatich kontinentoch a v súčasnosti prebiehajú ďalšie významné rokovania. V opačnom prípade sa tejto príležitosti chopia konkurenční vývozcovia so sídlom v iných rozvinutých krajinách alebo najmä tí z rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík. K nedávnemu významnému pokroku v tejto oblasti patrí revidované Transpacifické partnerstvo (TPP) a iné dôležité obchodné rokovania s krajinami ázijsko-tichomorskej oblasti.

3. Hlavné východiskové prvky na podporu prosperity EÚ v rámci obchodu

3.1. Význam jednotného trhu pre obchod EÚ preukazuje jeho tzv. účinok presahovania, keďže jedna pätina pracovných miest závislých od vývozu sa nachádza v inom členskom štáte. Napríklad nemecký vývoz zabezpečuje 6,8 milióna pracovných miest v Nemecku, ale aj 1,6 milióna pracovných miest inde v EÚ. Príčinou je v prvom rade predlžovanie dodávateľských reťazcov, a to nielen v Európe, ale aj vo svete, v dôsledku čoho nedokončené výrobky môžu viackrát prekročiť hranice, najmä v automobilovom priemysle. Brexit tento faktor zvýraznil: 650 000 pracovných miest v Spojenom kráľovstve je spojených s vývozom mimo EÚ, ktorý pochádza z iných členských štátov. Z údajov EK ( 10 ) vyplýva, že medzi krajiny, ktoré z toho majú najväčší prospech, patria Česká republika, Slovensko a Poľsko.

3.1.1. Hladké a spravodlivé fungovanie jednotného trhu a eurozóny je preto významným faktorom pri udržiavaní a podpore pracovných miest spojených s vývozom. Prvoradý význam má naďalej čoraz väčšia integrácia jednotného trhu a eurozóny vrátane energetiky a dobre fungujúceho systému dopravy, a to aj zjednodušením spravodlivej mobility pracovníkov.

3.1.2. Zásadná je aj lepšia integrácia služieb a tokov údajov, pričom tieto toky údajov plne rešpektujú predpisy EÚ týkajúce sa ochrany osobných údajov, keďže jednotný trh sa stáva čoraz viac digitálnym. Zdravý digitálny ekosystém si takisto vyžaduje politiky, v rámci ktorých môžu údaje slúžiť verejnému blahu a poskytovať príležitosti na rozvoj digitálnych služieb zameraných na verejný záujem.

3.1.3. Reforma WTO požadoval, aby „všetky budúce mnohostranné iniciatívy v oblasti tokov údajov boli v úplnom súlade s horizontálnymi ustanoveniami EÚ týkajúcimi sa cezhraničných tokov údajov a ochrany údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ“ EHSV vo svojom stanovisku na témupožadoval, aby „všetky budúce mnohostranné iniciatívy v oblasti tokov údajov boli v úplnom súlade s horizontálnymi ustanoveniami EÚ týkajúcimi sa cezhraničných tokov údajov a ochrany údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ“ ( 11 ) , a vyzval novú Komisiu, aby opätovne potvrdila, že o tomto kľúčovom záväzku nemožno vyjednávať.

3.2. V dôsledku rýchleho vývoja digitalizácie a umelej inteligencie spolu s demografickými zmenami a prechodom smerom k nízkouhlíkovému obehovému hospodárstvu sa radikálne zmení spoločnosť. Podniky zohrávajú hlavnú úlohu pri zavádzaní inovácií a nových technológií, kým úlohou vlády je poskytovať právny rámec pre spravodlivý prechod a zásady pre záväzné etické predpisy v oblasti umelej inteligencie.

3.2.1. Na udržanie EÚ na čele pokroku sú nevyhnutne potrebné výskum a inovácie, ktoré bude realizovať priemysel a ktorých základom bude kvalitné vzdelávanie a podnikanie. Nastupujúca EK musí ako svoju najvyššiu prioritu zabezpečiť, že program Horizont Európa účinne a dôkladne nadviaže na program Horizont 2020. EÚ sa takisto musí zamerať na pomoc podnikom pri zlepšovaní ich konkurencieschopnosti, a to na vnútornej aj medzinárodnej úrovni, a pri rozvoji a uplatňovaní nových technológií. Inovácia sa podporuje aj prostredníctvom pilotných projektov a spolupráce medzi súkromným a verejným sektorom a akademickou obcou.

3.2.2. Technologické zmeny a rozvoj si vyžadujú rýchle prispôsobenie zručností v oblastiach, v ktorých rýchlo a nečakane vzniká nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, a to najčastejšie v technických oblastiach, najmä v rámci vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM).

3.2.3. Podpora a rozvoj ľudských zručností, ako aj všeobecnejšia viacjazyčnosť sú rovnako dôležité ako väčší dôraz na prístup k odbornej príprave, získavaniu nových zručností a celoživotnému vzdelávaniu.

3.2.4. Na preklenutie nedostatkov v oblasti zručností budú musieť byť systémy odbornej prípravy dostatočne flexibilné a schopné pohotovo reagovať na budúce potreby. Bude si to teda vyžadovať značné úsilie zo strany členských štátov a sociálni partneri musia v tejto súvislosti takisto zohrať významnú úlohu.

3.3. Keďže vznikajú rôzne a nové formy práce, je mimoriadne dôležité podporiť hladký prechod zo vzdelávania do pracovného života, medzi pracovnými miestami a úlohami, ako aj poskytovať stimulujúce podmienky pre samostatnú zárobková činnosť a podnikanie. Zmeny vo svete práce je potrebné podporiť sociálne chránenými, flexibilnými a dobre fungujúcimi trhmi práce, spolu so sociálnym dialógom orientovaným na výsledky.

3.4. Kľúčovou hnacou silou rozvoja podnikov je hospodárska súťaž. Obchodné politiky a právne predpisy EÚ musia v rámci rozsahu svojej pôsobnosti pri súťažení s krajinami mimo EÚ poskytovať podnikom priaznivé podmienky, ktoré podporujú dôstojné pracovné miesta s vysokou úrovňou pracovných noriem. Takáto regulácia musí byť prispôsobená účelu a podporovať pozitívneho podnikateľského ducha a kultúru, ktorá je príťažlivá aj pre mladších ľudí a najmä pre ženy.

3.4.1. EHSV berie na vedomie správy OECD a MMF ( 12 ) , v ktorých sa poukazuje na zvýšenú koncentráciu priemyselných odvetví, a to vo výrobe, aj v nefinančných službách. Na pochopenie faktorov vedúcich k takejto trhovej koncentrácii je potrebný ďalší výskum, čo si môže vyžadovať nový pohľad na hospodársku súťaž a politiky medzinárodného obchodu. Obzvlášť v tejto súvislosti nemôže obchodná agenda prekážať politikám zameraným na zlepšenie možností MSP vstúpiť na trh, napr. aj prostredníctvom ambicióznych európskych priemyselných politík, a to najmä v digitálnom sektore.

3.4.2. EÚ musí vytvoriť prostredie, ktoré podporuje súkromné a verejné investície. To si vyžaduje stabilitu a predvídateľnosť, stabilné makroekonomické prostredie, silnú ochranu práv duševného vlastníctva a fiškálnu zodpovednosť. Daňový systém ako taký musí byť spravodlivý a zároveň musí podporovať inováciu, podnikanie, rast a vytváranie pracovných miest.

3.4.3. V rámci obchodných a investičných politík EÚ si treba zároveň dávať pozor na všetky investície, ktoré môžu dôsledkom podvodu alebo obchádzania daňových povinností.

3.4.4. V situácii, keď podniky čoraz viac umiestňujú výrobu do blízkosti svojich cieľových trhov, čo im okrem iného môže pomôcť udržať si konkurencieschopnosť, sú dôležité priame zahraničné investície (PZI). EHSV takisto uvítal ( 13 ) nariadenie EÚ o ochrane obchodu týkajúce sa nedávnych krokov na preverovanie zahraničných investícií do EÚ.

3.4.5. Z výročnej správe OECD za rok 2018 týkajúcej sa štatistík PZI však vyplynulo, že po daňovej reforme v USA došlo na celom svete k poklesu PZI o 27 %. V prípade niektorých krajín EÚ (Luxembursko, Holandsko) bol pokles veľmi výrazný. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť rozlišovaniu medzi PZI, ktoré sú spojené s reálnou ekonomikou, a PZI založenými na rôznych podvodných úmysloch a snahách vyhnúť sa daňovým povinnostiam. EÚ musí proti tomu bojovať na všetkých úrovniach.

3.5. Ako sa uvádza v oznámení „Obchod pre všetkých“, „viac ako 600 000 MSP, ktoré zamestnávajú vyše 6 miliónov ľudí, priamo vyváža tovar mimo EÚ, čo predstavuje jednu tretinu vývozu EÚ“ ( 14 ) , a „mnohé ďalšie MSP vyvážajú služby“ alebo sú dodávateľmi veľkých spoločností.

3.5.1. TTIP a jeho vplyv na MSP . EHSV konkrétne uvítal „záväzok voči malým podnikom, ktoré sa pri snahách preniknúť na nové trhy stretávajú s väčšími prekážkami“. Vo všetkých budúcich rokovaniach boli prisľúbené osobitné ustanovenia týkajúce sa MSP, ako aj „pravidelné prieskumy o prekážkach“, ktorým čelia MSP na konkrétnych trhoch. V tejto súvislosti je relevantné aj stanovisko výboru ( 15 ) na tému

3.5.2. Potenciál a potreby MSP sa musia zahrnúť do každej politickej oblasti s cieľom pomôcť zabezpečiť ich prístup k financiám, ďalším zdrojom a trhom, ako aj podporiť ich schopnosť rozvoja, vzhľadom na meniace sa potreby rôznych typov podnikov a osobitné podmienky, v ktorých MSP pôsobia (vrátane vidieckych a okrajových oblastí).

4. Riešenie sporných otázok v oblasti obchodu

4.1. Na základe Lisabonskej zmluvy EÚ nadobudla novú právomoc v oblasti investícií a povinnosť začleniť do činností v rámci obchodu aj investícií ďalšie kľúčové oblasti, najmä rozvoj. Výbor však naďalej znepokojuje skutočnosť, že jednotlivé generálne riaditeľstvá Komisie vrátane GR DEVCO a GR EMPL stále nemajú jednotný názor na dosah na obchod.

4.2. Komisia sa okrem tzv. novej generácie obchodných dohôd, z ktorých prvá bola uzavretá s Kóreou, zaoberala aj dohodnutím komplexnejších dohôd o voľnom obchode, a to s krajinami Východného partnerstva aj s vyspelejšími obchodnými partnermi. Išlo o Japonsko a najmä Komplexnú hospodársku a obchodnú dohodu (CETA) s Kanadou, ktorá sa netýkala len odstránenia ciel, ale vzťahovala sa aj na širokú škálu rôznych aspektov, ako sú pravidlá poskytovania služieb, odstránenie necolných prekážok obchodu a ďalšie aspekty súvisiace s obchodom, ako sú investície a hospodárska súťaž alebo regulačná spolupráca.

4.2.1. Vzhľadom na tento vývoj EHSV považuje požiadavku nepretržitého rozvoja progresívnej obchodnej agendy orientovanej na budúcnosť za naliehavejšiu ako kedykoľvek predtým. Takéto komplexné obchodné rokovania môžu ľahšie vyvolať spor v citlivých oblastiach, ako je zachovanie prísnych noriem, najmä v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany spotrebiteľa a dôstojných pracovných podmienok, v oblasti ochrany verených služieb alebo presadzovania práv v súvislosti s udržateľnou obchodnou agendou.

4.2.2. Keďže nová generácia dohôd sa netýka len tradičného odstraňovania ciel, ale stanovuje predpisy tak, aby opatrenia vlády nezasahovali do obchodu, vyvoláva to obavy, či tieto dohody neobmedzia priestor v rámci verejnej politiky. Štáty majú nielen právo regulovať podľa vlastného uváženia, ale aj povinnosť vykonávať reguláciu vo všeobecnom záujme. EHSV zdôrazňuje, že obchodná dohoda tomu nemôže nijakým spôsobom brániť.

4.2.3. EHSV uviedol ( 16 ) , že obchodná politika EÚ „sa bude posudzovať podľa toho, či Komisia dokáže zabezpečiť, aby v dôsledku obchodných dohôd nedochádzalo k zníženiu environmentálnych, pracovných a iných noriem. Rokovania by sa mali v skutočnosti zamerať na zlepšenie týchto noriem.“

4.3. Otvorený medzinárodný obchod založený na pravidlách je nevyhnutný na podporu obchodných príležitostí aj na zabezpečenie spravodlivých podmienok pre podniky voči zahraničným konkurentom. EÚ musí podporiť pravidlá WTO, ktoré presadzujú spravodlivý obchod zaručujúci dodržiavanie cieľov udržateľného rozvoja, a stať sa celosvetový lídrom v boji proti protekcionizmu a narušovaniu obchodu a pri podpore progresívnej a udržateľnej obchodnej politiky. V tejto súvislosti by EÚ a jej členské štáty mali v rôznych výboroch WTO využívať svoju pozíciu a uplatňovať svoj vplyv, najmä pokiaľ ide o nové oblasti, ako je obchod a dôstojná práca.

4.4. Obchod je jedným z najčastejšie hodnotených politických procesov v EK. Avšak na to, aby sa otvorila širšia politická diskusia o úlohe obchodu a investícií, je potrebná ďalšia analýza, aby sme lepšie pochopili hnacie sily a hospodársky vplyv obchodu, ako aj jeho potenciálny prínos k cieľom udržateľného rozvoja.

4.4.1. V tejto súvislosti musí hodnotiaca politika EÚ zohrávať kľúčovú úlohu. GR pre obchod hodnotí vplyv hlavných obchodných iniciatív s použitím rôznych nástrojov: posúdením vplyvu a posúdením vplyvu na udržateľnosť, hospodárskym posúdením dohodnutých výsledkov a hodnotením ex post .

4.4.2. Otázky týkajúce sa metodiky a načasovania sú zásadné a mali by sa opätovne prehodnotiť. Použitý počítačový model všeobecnej rovnováhy by sa mal prehodnotiť a porovnať s alternatívnymi modelmi, pričom by mal zahŕňať širší súbor ukazovateľov, ktoré merajú vplyv na ľudské a pracovné práva, zmenu klímy, biodiverzitu, spotrebiteľov a PZI. Jednoduché porovnanie situácie s obchodnými dohodami alebo bez nich však neumožňuje kvalitatívne hodnotenie možností rokovania, najmä pokiaľ ide o obchod a udržateľný rozvoj. Posúdenie vplyvu a posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa musia uskutočniť včas, aby z nich mohli vychádzať vyjednávači a mohli sa zohľadniť pred rokovaním a počas neho, a neboli predložené až po ukončení rokovania.

4.4.3. Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja Ako už EHSV v minulosti odporučil vo svojom stanovisku na tému ( 17 ) , pomoc pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja by mala byť ústredným prvkom hodnotenia obchodnej politiky EÚ.

4.4.4. EHSV považuje posúdenie vplyvu na udržateľnosť za hodnotný príspevok v rámci konzultácie s občianskou spoločnosťou a odporúča ho rozšíriť na skorý proces návrhu referenčného rámca. Práca hodnotiacej riadiacej skupiny EK by sa mohla ďalej zlepšiť zapojením aj občianskej spoločnosti. Konzultanti potrebujú dostatočnú nezávislosť a odborné znalosti, najmä pokiaľ ide o ľudské práva a otázky životného prostredia.

4.4.5. Pokiaľ ide o trhy práce, je potrebná podrobnejšia analýza potenciálnych účinkov presunu pracovných miest, vývoja miezd a istoty zamestnania. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv, pozornosť by sa mala venovať nielen EÚ, ale aj tomu, do akej miery obchod a investície umožňujú menej rozvinutým ekonomikám zvyšovať ich produktivitu a inovácie. Navyše by sa mala v primeraných intervaloch vypracovať komplexná štúdia globálneho vplyvu obchodu.

4.4.6. Obchod je čoraz významnejším prvkom nielen z geopolitického hľadiska, ale aj ako súčasť hospodárskej diplomacie. Z tohto dôvodu si musí ESVČ vo väčšej miere uvedomovať význam obchodu – problematika obchodu zjavne nebola súčasťou spoločného oznámenia o prepájaní Európy a Ázie ( 18 )

4.5. V rámci rokovaní o dohode o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve so Spojenými štátmi sa najskôr zvýraznili mnohé obavy širšej verejnosti a občianskej spoločnosti, ale tie sú všeobecnej povahy. Kým Európska komisia v obchodných rokovaniach vynakladá úsilie, aby politické záväzky nepodporovali obchod alebo investície oslabením úrovne ochrany ani neposkytovali záruky, ako sú osobitné výnimky a výhrady, vyhradené doložky o verejných monopoloch alebo skoré zamietnutie neopodstatnených investorských požiadaviek, EHSV sa usiloval a naďalej sa usiluje o ďalšie objasnenia a záruky týkajúce sa rôznych vysoko citlivých bodov.

4.5.1. Vystavenie verejných služieb v obchodných dohodách prostredníctvom liberalizácie trhu a osobitných doložiek (doložky o povinnosti zdržať sa konania a doložky znemožňujúce návrat do pôvodného stavu), ktoré tvoria rámec pre voľné konanie strán v budúcnosti na zavedenie obmedzení prístupu na trh a diskriminačných opatrení, sa považuje za zásadnú obavu. EHSV sa predtým vyjadril, že „v súlade s postojom EHSV, Európskeho parlamentu a širšej občianskej spoločnosti víta, že Komisia vyjadrila želanie chrániť verejné služby v dohodách o voľnom obchode“, ale zdôraznil, „že najlepším prostriedkom je použitie pozitívneho zoznamu, pokiaľ ide o prístup na trh, ako aj vnútroštátne zaobchádzanie“ ( 19 )

4.5.2. Vzhľadom na neustálu možnosť zmeny vlády a následnú zmenu politiky, pokiaľ ide o verejné služby, by bolo akékoľvek predchádzajúce otvorenie v obchodnej dohode „zablokované“. Nemožno podnikať kroky späť. Otvorenie doložiek o povinnosti zdržať sa konania a doložiek znemožňujúcich návrat do pôvodného stavu preto môže predstavovať hrozbu najmä pre verejné služby, a to vzhľadom na ich úzke a nejednoznačné vymedzenie rozsahu.

4.5.3. Zachovanie tohto priestoru verejnej politiky je takisto dôležité v kontexte zahrnutia verejného obstarávania do obchodných dohôd. Pre EHSV preto bolo dôležité požadovať „zachovať schopnosť verejných obstarávateľov používať v ponukách environmentálne a sociálne kritériá, ako napríklad povinnosť dodržiavať kolektívne zmluvy a dodržiavať súlad s nimi“ ( 20 )

4.6. Mnohostranný investičný súd sa EHSV domnieval, že „toto sa dá dostatočne dosiahnuť len vtedy, ak sa z pôsobnosti vylúči verejný záujem“, a to „musí byť sprevádzané vhodnými zárukami, že sa tieto pravidlá nezneužijú na protekcionistické opatrenia.“ V širšom kontexte svojho stanoviska na tému Osobitné kľúčové otázky TTIP EHSV požadoval výslovne uviesť „kolektívne dohody vrátane trojstranných a/alebo všeobecných ( erga omnes ) zmlúv s cieľom vyhnúť sa tomu, aby podliehali výkladu v zmysle porušenia legitímnych očakávaní investora“ EHSV v kontexte ochrany investícií požadoval „procesné záruky proti žalobám zameraným na legislatívu v oblasti verejného záujmu… na zaručenie toho, že zmluvná strana bude mať právo na reguláciu vo verejnom záujme podľa vlastného uváženia a toto právo má prednosť pred ochranou investorov“ ( 21 ) . Vo svojom stanovisku na témusa EHSV domnieval, že „toto sa dá dostatočne dosiahnuť len vtedy, ak sa z pôsobnosti vylúči verejný záujem“, a to „musí byť sprevádzané vhodnými zárukami, že sa tieto pravidlá nezneužijú na protekcionistické opatrenia.“ V širšom kontexte svojho stanoviska na témuEHSV požadoval výslovne uviesť „kolektívne dohody vrátane trojstranných a/alebo všeobecných () zmlúv s cieľom vyhnúť sa tomu, aby podliehali výkladu v zmysle porušenia legitímnych očakávaní investora“ ( 22 )

4.7. Poľnohospodárstvo a obchod patria síce medzi právomoci EÚ viac ako 40 rokov, avšak občas pri týchto kľúčových záujmoch chýbala komunikácia alebo „nadväzujúce“ myslenie. EÚ musí odolať pokušeniu robiť väčšie ústupky v oblasti poľnohospodárstva, ktoré by ohrozili domácu produkciu.

4.7.1. Poľnohospodárstvo v obchodných rokovaniach V stanovisku EHSV na tému ( 23 ) sa zdôraznilo, že cieľom dvojstranných dohôd by malo byť odstránenie používania dvojakých noriem v poľnohospodárstve, konkrétne v súvislosti s Dohodou o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a Dohodou o technických prekážkach obchodu, v partnerských krajinách. EÚ bude chcieť takisto propagovať svoje environmentálne a sociálne normy a normy udržateľného rozvoja so širším záberom v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. EÚ (a iní) musí začleniť záväzok budovať kapacity, aby sa menej rozvinutým krajinám pomohlo plniť takéto normy, napríklad, aby sa im pomohlo rozvíjať prijateľný certifikovaný veterinárny systém, pričom najdôležitejšie sú normy bezpečnosti potravín.

4.7.2. Je potrebné nanovo premyslieť a oživiť multilaterálny prístup k obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. Koncepcia obchodných rokovaní WTO z Dauhy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami sa musí zachovať a zlepšiť, pričom sa musí rešpektovať zásada potravinovej sebestačnosti pre všetkých. V rovnakom stanovisku sa zdôraznilo, že EÚ má dobré postavenie na to, aby zohrávala vedúcu, aktívnu úlohu v podpore nového vyváženého prístupu, okrem iného preto, že niektoré rýchlo sa rozvíjajúce ekonomiky nevynakladajú výrazné úsilie na pomoc iným ekonomikám, ktoré sú ešte slabšie rozvinuté.

4.8. Reforma WTO domnieva, že „je nevyhnutné, aby sa zásada predbežnej opatrnosti, ako je zakotvená v zmluvách EÚ, primerane chránila aj na mnohostrannej úrovni a aby bola v plnej miere právne uznaná s cieľom zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany prostredníctvom preventívneho rozhodovania v prípade rizika pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Vzhľadom na význam zásady predbežnej opatrnosti by EÚ z nej mala vo všetkých svojich obchodných rokovaniach urobiť otázku ofenzívneho záujmu“ EHSV sa vo svojom stanovisku na témudomnieva, že „je nevyhnutné, aby sa zásada predbežnej opatrnosti, ako je zakotvená v zmluvách EÚ, primerane chránila aj na mnohostrannej úrovni a aby bola v plnej miere právne uznaná s cieľom zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany prostredníctvom preventívneho rozhodovania v prípade rizika pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Vzhľadom na význam zásady predbežnej opatrnosti by EÚ z nej mala vo všetkých svojich obchodných rokovaniach urobiť otázku ofenzívneho záujmu“ ( 24 )

4.9. Kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách o voľnom obchode požadoval „v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji... kapitolu o obchode a spotrebiteľoch, zameranú špecificky na spotrebiteľov, ktorá by zahŕňala všetky príslušné medzinárodné normy v oblasti ochrany spotrebiteľov a posilnenie spolupráce pri presadzovaní práv spotrebiteľov“ Zatiaľ čo v stratégii „Obchod pre všetkých“ sa kladie osobitný dôraz na dôveru spotrebiteľov v bezpečnosť výrobkov, usmernenia OSN o ochrane spotrebiteľa pristupujú k tejto záležitosti oveľa širšie a zahŕňajú aj ochranu súkromia spotrebiteľov, ich práva v oblasti elektronického obchodu a právo na účinné presadzovanie práv spotrebiteľov. Vzhľadom na vplyv liberalizácie obchodu na spotrebiteľov EHSV vo svojom stanovisku na témupožadoval „v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji... kapitolu o obchode a spotrebiteľoch, zameranú špecificky na spotrebiteľov, ktorá by zahŕňala všetky príslušné medzinárodné normy v oblasti ochrany spotrebiteľov a posilnenie spolupráce pri presadzovaní práv spotrebiteľov“ ( 25 )

4.10. Európska komisia vo svojom diskusnom dokumente o využívaní globalizácie z roku 2017 určuje viacero dôsledkov neriadenej globalizácie, najmä rastúce nerovnosti. Prínosy obchodu nie sú nikdy rozdelené rovnomerne. Obchodná a investičná politika EÚ musí riešiť všetky závažné dôsledky otvorenia trhu a čo najviac obmedziť negatívne vplyvy vrátane sociálnych nákladov a nákladov na prechod.

4.10.1. V stratégii „Obchod pre všetkých“ sa prvýkrát uznalo, že obchod „môže znamenať dočasný narúšajúci vplyv na niektoré regióny a pracovníkov, ak sa pre niektoré firmy nová konkurencia preukáže ako príliš intenzívna“, a zdôraznilo sa, že „pre ľudí, ktorých sa to priamo týka, táto zmena nie je bezvýznamná“. V tejto súvislosti je dôležitý Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. V rokoch 2013 – 2014 pomohol viac ako 27 600 pracovníkom ( 26 ) . EHSV preto považuje za dôležité, aby sa vo všetkých budúcich viacročných finančných rámcoch (VFR) vyčleňovali dostatočné finančné prostriedky priamo prepojené s vplyvmi obchodu a aby sa opätovne preskúmali všetky podmienky a kritériá, ktoré obmedzujú uplatňovanie VFR. S cieľom lepšie predvídať a napomáhať reštrukturalizačné zmeny sú na spravodlivý prechod nevyhnutné účinné práva pracovníkov na informácie, konzultácie a kolektívne vyjednávanie.

4.11. EHSV ďalej požaduje poskytnutie silnejšej ochrany pre citlivé odvetvia pred nekalou hospodárskou súťažou zahrnutím noriem MOP do kritérií na ich posúdenie. EHSV v nedávnom stanovisku na tému metodiky nástrojov na ochranu obchodu ( 27 ) žiadal rovnaké podmienky pre vyvážajúcich výrobcov z EÚ aj z tretích krajín. EHSV v tejto súvislosti uvítal zámer Komisie použiť osobitné kritériá s cieľom určiť, či v trhovej situácii existujú výrazné deformácie, avšak konštatoval, že by sa malo zvážiť aj dodržiavanie noriem MOP a multilaterálnych dohôd o životnom prostredí.

4.12. Pokiaľ ide o pevný záväzok posilniť ustanovenia v oblasti práce, ktorý Európska komisia prijala, EHSV vyzval partnerské krajiny, aby preukázali „plné dodržiavanie ôsmich základných pracovných noriem dohovorov MOP pred uzatvorením obchodnej dohody. Ak partnerská krajina neratifikovala tieto dohovory, nevykonáva ich dostatočne alebo nepreukázala primeranú úroveň ochrany, EHSV odporúča, aby sa do kapitoly o udržateľnom rozvoji začlenil záväzný plán, ako zabezpečiť včasné splnenie“ ( 28 ) . EÚ musí takisto podporovať vykonávanie a presadzovanie najnovších noriem MOP, aby sa zaručili skutočne rovnaké podmienky pre podniky EÚ v zahraničí a aby sa podporil cieľ udržateľného rozvoja č. 8 týkajúci sa dôstojnej práce.

4.13. Obchodná politika musí takisto posilniť iniciatívy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Podniky musia niesť zodpovednosť vo všetkých fázach dodávateľského reťazca. Vďaka tomu by sa mali rozšíriť „prevádzkové licencie“, pričom by sa zároveň maximalizovali inovácie a udržateľný hospodársky rast. Konzistentné vykonávanie zodpovedného obchodného správania je dôležité na posilnenie celosvetovej obchodnej pozície EÚ a pomoc uskutočniť ciele udržateľného rozvoja. EÚ by mala vo všetkých dohodách o voľnom obchode trvať na tom, aby každá signatárska strana aktívne podporovala súlad podnikov so smernicami OECD pre nadnárodné spoločnosti ( 29 ) . EHSV uznáva dôležitosť presadzovania predpisov pre pracovný trh zo strany vlády, a to aj prostredníctvom inšpekcií, a požaduje, aby sa v obchodných dohodách od štátnej správy na ústrednej a miestnej úrovni vyžadovalo, aby zohrávala svoju úlohu v plnom rozsahu.

4.13.1. Viacero vlád si vytvára svoje vlastné príslušné právne predpisy a nástroje, najnovšie francúzsky zákon o povinnosti náležitej starostlivosti či holandský zákon o náležitej starostlivosti v oblasti detskej práce. Kanada posilnila svoju stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov zameraním na správanie kanadských podnikov v zahraničí a vytvorila poradný orgán viacerých zainteresovaných strán. V apríli 2019 bola vymenovaná prvá kanadská ombudsmanka pre zodpovedné podniky, s mandátom preskúmať a verejne informovať o údajných porušeniach ľudských práv, ku ktorým malo dôjsť pri prevádzke kanadských podnikov v odvetviach baníctva, ropy, zemného plynu a odevov v zahraničí vrátane odporúčaní obchodných opatrení pre podniky.

4.14. Podľa EHSV má EÚ jedinečné postavenie, aby sa ujala vedúcej úlohy, pokiaľ ide o náležitú starostlivosť, najmä so zreteľom na rozvíjajúce sa globálne dodávateľské a hodnotové reťazce. Dobrovoľné a záväzné opatrenia sa navzájom nevylučujú, ale musia sa vzájomne dopĺňať. EHSV v tejto súvislosti vzal na vedomie prácu na takzvanej záväznej zmluve OSN, o ktorej v súčasnosti rokujú členovia OSN, ktorej zámerom je kodifikovať právne záväzné medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv týkajúce sa činností nadnárodných korporácií, a víta prebiehajúcu prácu EHSV na stanovisku z vlastnej iniciatívy REX/518. EHSV žiada Komisiu, aby podobne ako niektoré členské štáty, ktoré už prijali právne predpisy týkajúce sa náležitej starostlivosti, vypracovala právne predpisy v tejto oblasti na úrovni EÚ.

5. Obchod a udržateľný rozvoj: potreba realizovať ciele udržateľného rozvoja/Parížsku dohodu

5.1. Obchod pre všetkých Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode EHSV vo svojom stanovisku na tému ( 30 ) predovšetkým uvítal, že EÚ venuje dôkladnú pozornosť „udržateľnému rozvoju, a to najmä v oblasti ľudských a sociálnych práv a životného prostredia“. EHSV vo svojom stanovisku na tému ( 31 ) naliehavo vyzýval EK, „aby bola vo svojom prístupe ambicióznejšia, najmä pokiaľ ide o posilnenie efektívneho presadzovania záväzkov v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, čo má pre EHSV kľúčový význam. Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji musia mať rovnakú dôležitosť ako kapitoly o obchodných, technických a colných záležitostiach.“

5.1.1. V tejto súvislosti EHSV osobitne víta nedávne oznámenie novej predsedníčky Komisie o nadchádzajúcom vymenovaní nového hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorého úlohou bude „monitorovať a zlepšovať dodržiavanie našich obchodných dohôd“, čím sa však nijako neobmedzí celková pôsobnosť komisára pre obchod. V tomto ohľade je nevyhnutné, aby mal tento úradník rozsiahle právomoci s rovnakým významom a rovnakou účinnosťou, ktoré by pokrývali všetky záväzky dohodnuté v dohodách o voľnom obchode, najmä tie, ktoré sa týkajú kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji, ako aj sociálnych a environmentálnych otázok spojených s inými kapitolami obchodných a investičných dohôd. Medzi úlohy tohto úradníka musí patriť aj objektívne rozhodovanie na základe včasných a účinných preskúmaní, na ktoré sa musia vyčleniť primerané zdroje. Takisto treba priznať jasnú úlohu uznaným zainteresovaným stranám, a to pokiaľ ide o predkladanie sťažností, ako aj účasť na akýchkoľvek následných verejných vypočutiach. Okrem podávania podrobných správ Európskemu parlamentu a Rade treba zabezpečiť, aby EHSV a príslušné domáce poradné skupiny zohrávali rozhodujúcu úlohu a aby bola do procesu neustále zapojená občianska spoločnosť.

5.2. Do každej dohody, ktorá podľa označenia EÚ patrí medzi dohody o voľnom obchode „novej generácie“ po roku 2010, sa zahrnula osobitná kapitola o obchode a udržateľnom rozvoji. Patrila k tomu aj aktívna monitorovacia úloha občianskej spoločnosti každej strany.

5.2.1. Úloha domácich poradných skupín EHSV považuje konštruktívny dialóg s občianskou spoločnosťou o obchodnej a investičnej politike za nevyhnutný prvok a opakuje svoju požiadavku ďalej posilňovať jeho úlohu. EHSV vo svojom stanovisku na tému ( 32 ) zdôraznil toto zapojenie a požadoval jeho rozšírenie tak, aby sa vzťahovalo na všetky aspekty dohôd o voľnom obchode, s prednostným zameraním na ich vplyv na záväzky v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja.

5.2.2. EHSV už odporučil nielen osobitnú doložku na podporu zahrnutia cieľov udržateľného rozvoja do všetkých budúcich mandátov v kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji ( 33 ) , ale v nadväznosti na Parížsku dohodu by sa teraz mal zahrnúť aj boj proti globálnemu otepľovaniu.

5.3. Všetkých 17 cieľov udržateľného rozvoja, ústredná myšlienka komplexnej Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj OSN, aj Parížska dohoda o zmene klímy ( 34 ) musia zostať celosvetovými prioritami. V tejto súvislosti musia obchod a investície zohrávať hlavnú podpornú úlohu. Značnou výzvou však bude dosiahnuť uhlíkovo neutrálne hospodárstvo EÚ do roku 2050.

5.3.1. Všetky tieto prvky budú mať zásadný dosah na obchod a zároveň budú pod vplyvom obchodných tokov, a to v rámci EÚ aj globálne. Programy Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja musia byť stredobodom všetkých budúcich obchodných politík, postupov a rokovaní. Podľa odhadov Unctad ( 35 ) si bude dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vyžadovať ďalších 7 biliónov USD, pričom aspoň tretinu z tejto sumy bude musieť poskytnúť súkromný sektor. Na realizáciu a financovanie cieľov udržateľného rozvoja sa budú musieť nevyhnutne vynaložiť aj prostriedky z verejných zdrojov. Ako poznamenal generálny riaditeľ WTO, miléniové rozvojové ciele už ukázali „transformačný potenciál obchodu“ ( 36 )

5.3.2. Mnohostranný investičný súd žiadal ustanovenie týkajúce sa hierarchie, ktoré zabezpečí, že v prípade rozporu medzi ustanoveniami medzinárodnej investičnej dohody a prípadnými medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, ktoré sú pre jednu stranu sporu záväzné, majú prednosť záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, aby sa zabránilo tomu, že prednosť budú mať ustanovenia investičnej dohody Na druhej strane budú potrebné značné regulačné zmeny v záujme dosiahnutia úspešného energetického prechodu a nevyhnutná sloboda na dosiahnutie cieľov podľa Parížskej dohody. EHSV vo svojom stanovisku na témužiadal ustanovenie týkajúce sa hierarchie, ktoré zabezpečí, že v prípade rozporu medzi ustanoveniami medzinárodnej investičnej dohody a prípadnými medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, ktoré sú pre jednu stranu sporu záväzné, majú prednosť záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, aby sa zabránilo tomu, že prednosť budú mať ustanovenia investičnej dohody ( 37 )

5.4. EHSV už predtým konštatoval ( 38 ) , že EÚ „má jedinečné postavenie, pokiaľ ide o podporu realizácie cieľov udržateľného rozvoja“, keďže má „dôveryhodnosť na to, aby zohrávala účinnú úlohu premostenia medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami“. Naliehavo však vyzýval, aby sa väčší dôraz pripísal „úplnej integrácii cieľov udržateľného rozvoja, v rámci európskej politiky a súčasných priorít Komisie“, prípadne v spolupráci s členskými štátmi“

5.4.1. Prepájanie Európy a Ázie EHSV už zdôraznil, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami ( 39 ) bude mať obzvlášť dôležitú úlohu pri plnení jedenástich cieľov. V novšom stanovisku na tému ( 40 ) sa zdôraznilo, „že je nevyhnutné, aby sa stanovilo formálne prepojenie medzi cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a [čínskou] iniciatívou Jedno pásmo, jedna cesta“, pričom sa opäť uviedlo deväť najrelevantnejších cieľov udržateľného rozvoja.

5.5. Minimálne 13 cieľov udržateľného rozvoja sa týka zmeny klímy. Parížska dohoda je na druhej strane prvou svetovou komplexnou dohodou v oblasti klímy. Ak sú ciele udržateľného rozvoja plánom pre ďalšiu generáciu, toto je plán pre budúcnosť planéty. Všeobecne sa akceptuje, že nárast priemernej globálnej teploty o viac ako 2 °C nad hodnotu z obdobia pred industrializáciou by mal katastrofálne následky. Krajiny, ktorých sa to najviac dotkne, budú zároveň najmenej schopné zvládnuť potrebné zmeny.

5.5.1. Zvýšený tok obchodu bude v zásade znamenať ďalší nárast dopravy, ktorej emisie skleníkových plynov sú už aj tak veľmi vysoké. Doprava predstavuje 24 % celosvetových emisií CO 2 a je jediným odvetvím, v ktorom sa emisie stále zvyšujú, pričom podľa prognóz by mali do roku 2030 dosiahnuť 40 % z celkového objemu emisií. Keďže medzinárodné letectvo a námorná doprava nie sú priamo zahrnuté v Parížskej dohode, je naliehavo potrebné riešiť všetky druhy dopravy v rámci posilnenej politiky spravodlivej a udržateľnej dopravy vrátane ďalších aktérov v dodávateľskom reťazci, ako sú výrobcovia energie a výrobcovia pôvodného zariadenia (VPZ).

5.5.2. Úloha dopravy poukázal na „mnohé výzvy v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ako je napríklad potreba znížiť vplyv na klímu a životné prostredie, zlepšiť dopravné systémy a bezpečnosť dopravy a riešiť problémy týkajúce sa pracovných miest a dôstojnej práce“ EHSV v samostatnom stanovisku na témupoukázal na „mnohé výzvy v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ako je napríklad potreba znížiť vplyv na klímu a životné prostredie, zlepšiť dopravné systémy a bezpečnosť dopravy a riešiť problémy týkajúce sa pracovných miest a dôstojnej práce“ ( 41 ) . EHSV teraz požaduje aj vytvorenie prepojenia politiky s obchodom a investíciami.

5.6. Táto celková obava viedla k rozvoju koncepcie tzv. obehového hospodárstva, ktoré sa charakterizuje ako hospodársky systém zameraný na minimalizáciu odpadu a čo najväčšie zhodnocovanie zdrojov. Cieľom obehového hospodárstva je minimalizovať spotrebu zdrojov a produkciu odpadu, ako aj úniky emisií a energie. Možno to dosiahnuť prostredníctvom regeneračného prístupu založeného na dizajne s dlhou životnosťou, údržbe, oprave, opätovnom použití, repasovaní, renovácii a recyklácii.

5.6.1. Mnohí sú presvedčení, že udržateľný svet by nemal znamenať pokles kvality života spotrebiteľov, je možné ho dosiahnuť bez straty príjmu alebo mimoriadnych nákladov a že obehové obchodné modely môžu byť rovnako ziskové ako lineárne modely.

5.6.2. Vzniká však mnoho súvisiacich otázok, najmä pre priemyselné odvetvia EÚ náročné na zdroje a energiu, ktoré čelia sprievodným ťažkostiam. Zohrávajú dôležitú strategickú úlohu v priemyselných hodnotových reťazcoch EÚ. Keďže účelom politiky v oblasti zmeny klímy je znížiť emisie skleníkových plynov (zo spaľovania fosílnych palív aj z priemyselných procesov) – súčasným cieľom EÚ je dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050 –, energetické náklady priemyselných odvetví náročných na zdroje a energiu predstavujú značne vysoký podiel z ich celkových nákladov: 25 % v prípade ocele, 22 – 29 % v prípade hliníka ( 42 ) , 25 – 32 % v prípade skla ( 43 ) . Tomuto problému sa podrobnejšie venuje samostatné stanovisko EHSV ( 44 )

5.6.3. K úniku uhlíka, a teda aj investícií dochádza vtedy, keď vyššia cena v EÚ vedie k strate trhového podielu a príslušných pracovných miest. Ak k tomu dôjde, emisie skleníkových plynov sa jednoducho presunú od výrobcov v EÚ na výrobcov v iných častiach sveta (ktorí sú často menej energeticky efektívni), čo nemá (prinajlepšom) žiaden vplyv na globálne emisie skleníkových plynov.

5.6.4. Zmierňujúce kompenzačné opatrenia na hraniciach v prípadoch, keď krajiny môžu uložiť daň na dovážaný tovar aj vrátenie dane na vyvážaný tovar, sú možné a akceptované WTO ako legálne za predpokladu, že spĺňajú určité podmienky.

V Bruseli 30. októbra 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Pozri odkazy vo väčšine poznámok pod čiarou od č. 9 ďalej.

(2) Publikácia GR pre obchod, november 2018.

(3) COM(2015) 497 final.

(4) JOIN (2018) 31 final.

(5) Poverovací list zvolenej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen dezignovanému komisárovi pre obchod Philovi Hoganovi z 10. septembra 2019.

(6) Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(7) A ďalších 20 miliónov mimo Európy.

(8) OECD Trade Policy Papers, č. 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paríž.

(9) OECD Trade Policy Papers, č. 227 (2019), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Paríž.

(10) Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

(11) Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

(12) OECD Productivity Working Papers, č. 18 (2019), Industry Concentration in Europe and North America, Paríž; World Economic Outlook Report, apríl 2019.

(13) Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 94.

(14) Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(15) Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 34.

(16) Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 123.

(17) Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 27.

(18) Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

(19) Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 123.

(20) Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

(21) Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145.

(22) Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 30.

(23) Ú. v. EÚ C 173, 31.5. 2017, s. 20.

(24) Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

(25) Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

(26) Tlačová správa EK, júl 2015.

(27) Ú. v. EÚ C 209, 30.6.2017, s. 66.

(28) Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

(29) Smernice OECD pre nadnárodné spoločnosti, 2011.

(30) Poznámka pod čiarou č. 16.

(31) Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

(32) Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.

(33) Poznámka pod čiarou č. 16.

(34) Parížska konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC COP 21).

(35) Tlačová správa Unctad WIF, Ženeva, 14.10.2014, odvtedy už viackrát opakovaná.

(36) Príhovor v OSN 21. septembra 2016.

(37) Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145.

(38) Pozri poznámku pod čiarou č. 17.

(39) Pozri poznámku pod čiarou č. 23.

(40) Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 95.

(41) Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 9.

(42) A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries (Štúdia o štruktúre cien a nákladov za energiu vo vybratých priemyselných odvetviach náročných na energiu a o faktoroch, ktoré ich ovplyvňujú), CEPS, 2016, k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

(43) C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries (Štúdia o štruktúre cien a nákladov za energiu v priemyselných odvetviach náročných na energiu a o faktoroch, ktoré ich ovplyvňujú). The case of the flat glass industry (Prípad odvetvia výroby tabuľového skla), CEPS, 2014.

(44) Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 59.