Osobitná správa č. 16/2009 - Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou





Zoznam skratiek CFKJ : Centrálna finančná a kontraktačná jednotka DIS : Decentralizovaný implementačný systém EÚ : Európska únia GSEÚ : Generálny sekretariát Európskej únie IPA : Nástroj predvstupovej pomoci PP : Prístupové partnerstvo PRVA : Program rozvoja východnej Anatólie RACER : Relevantné, uznávané, vierohodné, jednoduché a stabilné (z angl. Relevant, Accepted, Credible, Easy and Robust) SMART : Konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časové (z angl. Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely) SMV : Spoločný monitorovací výbor TPA : Predvstupová pomoc Turecku VOPD : Viacročný orientačný plánovací dokument Zhrnutie I. Od roku 2002 sa prostredníctvom predvstupovej pomoci Turecku financuje realizácia projektov, ktorých cieľom je podporiť úsilie Turecka splniť podmienky požadované na pristúpenie k Európskej únii (pozri body 1 až 7). II. Cieľom auditu bolo odpovedať na nasledujúce tri otázky (pozri bod 8): a) Zabezpečila Európska komisia, aby bola pomoc EÚ nasmerovaná na projekty, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu priorít prístupového partnerstva EÚ? b) Zabezpečila Európska komisia, aby bolo výsledkom decentralizovaného implementačného systému včasné a úspešné dosiahnutie výstupov a cieľov projektov? c) Zabezpečila Európska komisia účinný systém monitorovania a hodnotenia výkonnosti? III. Dvor audítorov pri audite skontroloval vzorku ukončených projektov, systém plánovania nových projektov a fungovanie decentralizovaného implementačného systému (pozri body 9 až 10). IV. Prvé obdobie predvstupovej pomoci (TPA 2002 – 2006) bolo poznačené mnohými nedostatkami, ktoré sa vyskytli aj v predošlých predvstupových programoch: príliš veľké oneskorenia, problémy s realizáciou, neprimerané monitorovanie a hodnotenie (pozri body 36 až 42 a 53 až 61). V. Napriek tomu kontrolované projekty dosiahli plánované výstupy a Dvor audítorov hodnotí, že sa ich výsledky v budúcnosti pravdepodobne udržia (pozri body 48 až 52). VI. Komisia zaviedla opatrenia, ktorých cieľom je riešiť mnohé z nedostatkov decentralizovaného implementačného systému, najmä od zavedenia nového nástroja predvstupovej pomoci (IPA 2007 – 2013). Hoci sa tým výberový proces zlepšil, plný dosah týchto zmien bude možné hodnotiť až pri realizácii projektov IPA v najbližších rokoch (pozri body 19, 30 až 34 a 43 až 47). VII. Dvor audítorov však zistil, že strategické dokumenty Rady a Komisie nepostačovali v predvstupovom procese na nasmerovanie pomoci EÚ na dosiahnuteľný súbor cieľov. Strategické ciele a ciele projektov neboli navyše dostatočne konkrétne na to, aby umožnili hodnotiť účinok projektov. Komisia nemala k dispozícii informácie, aby preukázala účinnosť predvstupovej pomoci (pozri body 11 až 19 a 53 až 63). VIII. Na základe týchto pripomienok Dvor audítorov odporúča, aby Komisia vyriešila zostávajúce nedostatky celkového plánovania a riadenia výkonnosti (pozri body 65 až 71). Fotografia 1: Jeden z kontrolovaných projektov prispel k všeobecnému cieľu zlepšenia námornej bezpečnosti Turecka a ochrany pred znečistením mora v súlade s požiadavkami EÚ. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia. Úvod 1. Turecko je v súčasnosti jedna z troch kandidátskych krajín na členstvo v EÚ spolu s Chorvátskom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko. EÚ má pre každú kandidátsku krajinu prístupové partnerstvo. Prístupové partnerstvo pre Turecko bolo prijaté v roku 2001 a aktualizované v roku 2003, 2006 a 2008. Ide o rozhodnutie Rady, v ktorom sa stanovujú priority prístupového partnerstva EÚ pre Turecko, ktoré sa majú vyriešiť s cieľom dosiahnuť pokrok v prístupových rokovaniach. 2. EÚ poskytuje kandidátskym krajinám finančnú podporu, aby im pomohla čeliť výzvam európskej integrácie a zavádzať reformy, ktoré sú potrebné na splnenie kritérií na členstvo v EÚ. Každý rok sa pripravuje národný program so zoznamom projektov, ktoré sa majú realizovať. 3. Národné programy Turecka na roky 2002 až 2006 sa financovali z Predvstupovej pomoci Turecku (TPA) (pozri tabuľku 1). TPA bola v roku 2007 nahradená Nástrojom predvstupovej pomoci (IPA [1]). Tabuľka 1 Projekty financované EÚ a ročné rozpočty v rámci TPA Národný program | Počet projektov | Pridelený rozpočet (mil. EUR) | 2002 | 18 | 126 | 2003 | 26 | 145 | 2004 | 38 | 237 | 2005 | 38 | 278 | 2006 | 44 | 463 | 4. Výška IPA pre Turecko na roky 2007 – 2013 sa stanovila na 4873 mil. EUR. Skladá sa z piatich zložiek, najväčšia z nich je Zložka I: Prechodná pomoc a budovanie inštitúcií: s rozpočtom 1665 mil. EUR [2]. Je to kľúčová zložka pomoci EÚ na splnenie politických a ekonomických kritérií (definované na zasadnutí Rady v Kodani v júni 1993) [3] a zavedenie acquis [4], ktoré sú nevyhnutnými podmienkami vstupu do EÚ. 5. Zatiaľ čo si Komisia ponecháva celkovú zodpovednosť za riadenie predvstupovej pomoci, TPA a IPA riadia turecké orgány v rámci decentralizovaného implementačného systému (DIS). Hlavný príjemca každého projektu (zvyčajne ministerstvo alebo iný verejný orgán) zodpovedá za návrh projektu, upresnenie požiadaviek a následne za riadenie projektových činností. Boli zriadené nové turecké inštitúcie: Generálny sekretariát EÚ (GSEÚ), ktorý zodpovedá najmä za identifikáciu projektov a monitorovanie, a Centrálna finančná a kontraktačná jednotka (CFKJ), ktorá uzatvára zmluvy pri všetkých projektoch financovaných EÚ. 6. Komisia zodpovedala za schválenie (akreditáciu) inštitúcií DIS a systému riadenia projektov pred začatím ich prevádzky. Komisia taktiež schvaľuje ročný národný program, ktorý obsahuje jednotlivé projekty vybrané na financovanie EÚ, a zamestnanci Komisie v Ankare predbežne schvaľujú výberové konania a zadávanie zmlúv. 7. Spoločný monitorovací výbor (SMV) pre Turecko monitoruje fungovanie DIS. Výboru predsedá Komisia spoločne s tureckými orgánmi a je zložený z najvyššie postavených zástupcov všetkých relevantných orgánov. Rozsah auditu a audítorský prístup 8. Cieľom auditu bolo zhodnotiť, ako Komisia riadila predvstupovú pomoc Turecku odpovedaním na tieto otázky: a) Zabezpečila Európska komisia, aby bola pomoc EÚ nasmerovaná na projekty, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu priorít prístupového partnerstva EÚ? b) Zabezpečila Európska komisia, aby bolo výsledkom decentralizovaného implementačného systému včasné a úspešné dosiahnutie výstupov a cieľov projektov? c) Zabezpečila Európska komisia účinný systém monitorovania a hodnotenia výkonnosti? 9. Dvor audítorov skontroloval vzorku 11 z 82 projektov TPA národných programov z obdobia rokov 2002 až 2004, pretože novšie projekty neboli v tom čase ešte ukončené. Dvor audítorov preskúmal projekty a posúdil, do akej miery dosiahli svoje výstupy a ciele. Výsledkom tohto preskúmania boli aj dôkazy o typoch nedostatkov v plánovaní, realizácii a monitorovacích systémoch. Vzorka obsahovala rôzne projekty z hľadiska charakteru, veľkosti a geografickej polohy. Najjednoduchší projekt vo vzorke pozostával z jedinej zmluvy, na druhej strane najväčší projekt obsahoval 312 grantov. Výška financovania projektov vo vzorke zo strany EÚ sa pohybovala od 1,5 do 45 mil. EUR (pozri prílohu I). 10. Pri audite sa taktiež preskúmalo strategické plánovanie a postupy výberu nových projektov v prvom programovom roku (2007) zložky I IPA do decembra 2008. Táto zložka bola vybraná z toho dôvodu, že bola najväčšia z piatich zložiek (52 % celkového rozpočtu pre Turecko na rok 2007) a najlepšie porovnateľná s TPA. Mapa Turecka — so znázornením kontrol na mieste +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európsky dvor audítorov. Pripomienky Strategické plánovanie 11. Priority prístupového partnerstva sa nemajú dosiahnuť len prostredníctvom pomoci EÚ, ale aj zo štátnych zdrojov a inej darcovskej pomoci, ako aj prostredníctvom vnútroštátnej politiky a právnej úpravy. 12. Dvor audítorov preskúmal strategické dokumenty a systém plánovania zavedený pre národný program 2007, aby posúdil, či Komisia mala systematický prístup k nasmerovaniu finančnej pomoci EÚ tam, kde mohla najviac prispieť k dosiahnutiu priorít. Strategické dokumenty Rady a Komisie nenasmerovali dostatočne pomoc EÚ k dosiahnuteľnému súboru cieľov 13. V nariadení o rozpočtových pravidlách [5] sa vyžaduje, aby boli stanovené ciele SMART (konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časové) pre všetky oblasti politiky financované z rozpočtu EÚ. Mali by byť stanovené vo výročných výkazoch o činnosti [6] ako súčasť zostavovania rozpočtu podľa činností a riadiacich procesov. Komisia však nezaradila takéto ciele do výkazov o činnosti pri predvstupových výdavkoch v Turecku. 14. Prístupové partnerstvo z roku 2006 malo pre Turecko 236 priorít, aby splnilo podmienky acquis a kodanské kritériá. K uvedeným prioritám nebola priradená ich pomerná dôležitosť, rozlíšené boli jedine z časového hľadiska. V prístupovom partnerstve z roku 2006 bolo uvedené, že krátkodobé priority sa majú dosiahnuť do jedného alebo dvoch rokov a strednodobé priority do troch až štyroch rokov. 15. Priority prístupového partnerstva neboli súvislo uvádzané konkrétne, merateľne. Ukázalo sa byť nereálne dosiahnuť ich všetky v časovom horizonte stanovenom v rozhodnutí Rady. 16. V roku 2007 Komisia zhodnotila, do akej miery Turecko splnilo priority prístupového partnerstva. Pri tomto hodnotení sa zistilo, že Turecko už splnilo približne 60 priorít, 30 % priorít, ktoré sa mali splniť podľa časového harmonogramu v prístupovom partnerstve. Analýza Dvora audítorov to potvrdila. Z krátkodobých priorít z roku 2006 sa 67 % nachádzalo aj v prístupovom partnerstve z roku 2008, čo znamená, že neboli ukončené v plánovanom horizonte (tabuľka 2). 17. Napríklad v prístupovom partnerstve z roku 2001 bola stanovená priorita "boja proti organizovanému zločinu, drogám, obchodovaniu s ľuďmi, podvodom, korupcii a praniu špinavých peňazí", ktorá sa mala dosiahnuť do dvoch rokov. Táto priorita sa opakovala v každom ďalšom prístupovom partnerstve. Dvojročný horizont bol jasne nedosiahnuteľný pre prioritu tohto rozmeru. 18. V reakcii na každé prístupové partnerstvo sa od Turecka očakáva, aby vypracovalo plán s predpokladanými opatreniami [7]. V týchto plánoch sa nekonkretizujú činnosti, na ktoré sa požaduje finančná pomoc EÚ. Tabuľka 2 Porovnanie krátkodobých prístupových priorít z roku 2006 a 2008 V prístupových prioritách z roku 2006 bolo uvedených 155 krátkodobých priorít a 139 v prístupových prioritách z roku 2008. | Z krátkodobých priorít z roku 2006: 80 (52 %) sa zopakovalo s malou alebo žiadnou zmenou v prístupových prioritách z roku 2008.24 (15 %) sa zopakovalo v prístupových prioritách z roku 2008 avšak s presnejším alebo posilneným znením.51 (33 %) nebolo zaradených do prístupových priorít z roku 2008. | 35 krátkodobých priorít z roku 2008 bolo nových alebo to boli predtým strednodobé priority. | 19. V roku 2007 Komisia zaviedla viacročný orientačný plánovací dokument (VOPD). Ide o všeobecný strategický dokument, ktorého cieľom je stanoviť hlavné priority, na ktoré sa majú použiť zdroje z IPA v nasledujúcich troch rokoch. VOPD je na tento účel zásadne dôležitým nástrojom a má potenciál lepšie nasmerovať financovanie zo strany EÚ. Miera nahromadenia priorít však obmedzovala, do akej miery mohol byť tento dokument konkrétny. Pri niektorých oblastiach sa v tomto dokumente v podstate len zopakovali príslušné priority prístupového partnerstva a v jednom prípade sa zhrnulo sedem priorít v jedinom bode: "Posilnenie právnej a súdnej ochrany náboženskej slobody". Vo VOPD sa nedefinovali ciele financovania zo strany EÚ konkrétnejším, merateľnejším či dosiahnuteľnejším spôsobom než v prístupovom partnerstve. Výber projektov 20. Výber projektov posudzujú turecké orgány spolu s Komisiou. Projekty sú zaradené do zmluvy o financovaní, ktorú podpisujú obe strany po schválení príslušného národného programu. 21. Dvor audítorov posúdil, či sa pri procese výberu projektov zabezpečilo, aby financované projekty: a) priamo riešili priority prístupového partnerstva; b) mali konkrétne ciele a zabezpečili monitorovanie výkonnosti; c) boli dobre naplánované a uskutočniteľné. Výber projektov v rámci TPA nebol dostatočne prísny Výber projektov v rámci TPA nebol dostatočne založený na prioritách prístupového partnerstva 22. Účinným procesom sa musí zabezpečiť, že identifikácia projektov zdola nahor zavedená v rámci DIS povedie k vypracovaniu a schváleniu projektov, ktoré dosiahnu priority prístupového partnerstva. 23. Dvor audítorov pri audite projektov z národných programov z obdobia 2002 – 2004 zistil, že takýto proces v tom čase neexistoval, a jeden z 11 projektov nemal žiadnu zodpovedajúcu prioritu v prístupovom partnerstve [8]. Hoci išlo o evidentne užitočný projekt (pozri bod 51 a rámček 5), v prístupovom partnerstve však nebola žiadna zmienka o jeho potrebe, pričom súčasne bolo vyše 100 iných priorít, pre ktoré neboli vybrané žiadne projekty. Ciele a rozsah ďalších štyroch kontrolovaných projektov [9] neriešili priamo priority prístupového partnerstva. Ciele a ukazovatele projektov v rámci TPA neboli dostatočné na monitorovanie výkonnosti 24. Pri každom projekte zaradenom do národného programu sa vyžaduje úplný opis projektu známy ako projektový formulár, v ktorom by sa mali stanoviť ciele projektu, očakávané výsledky a objektívne overiteľné ukazovatele, ako aj medzníky realizácie projektu. 25. Dvor audítorov testoval projektové formuláre, aby overil, či ciele projektov a očakávané výsledky boli SMART (konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časové) a či boli ukazovatele monitorovania výkonnosti projektov RACER (relevantné, uznávané, vierohodné, jednoduché a stabilné). 26. Hoci projektové formuláre poskytli základ systému monitorovania výkonnosti, Dvor audítorov zistil, že len dva z 11 projektov (ochrana spotrebiteľa a probácia z národného programu z roku 2004) mali ciele SMART a ukazovatele výkonnosti RACER. Napríklad v projektovom formulári probáciesa stanovilo sedem ukazovateľov na meranie vplyvu probácie ako alternatívy k odsúdeniu na výkon trestu vo väznici. 27. Pre chýbajúce základné hodnoty – počiatočný bod, oproti ktorému sa meria zlepšenie – bolo takmer nemožné posúdiť, do akej miery projekty dosiahli svoje ciele. Z rámčeka 1 vyplýva, že ciele zložiek programu rozvoja východnej Anatólie mohli byť merateľné. V projektovom formulári však neboli uvedené ukazovatele ani základné hodnoty, na základe ktorých by bolo možné preukázať výsledky alebo stanoviť nejaké ciele. Rámček 1 Program rozvoja východnej Anatólie: Program rozvoja východnej Anatólie vo výške 45 mil. EUR sa skladal zo štyroch zložiek s týmito cieľmi: Poľnohospodárstvo: v oblasti programu zlepšiť poľnohospodárske kapacity, príjmy a kvalitu života vidieckeho obyvateľstva a organizácií. (Neboli uvedené žiadne ukazovatele alebo základné údaje pre poľnohospodársku kapacitu, príjmy atď.). MSP: podnietiť činnosti malých a stredných podnikov prostredníctvom budovania kapacít na ústrednej aj miestnej úrovni uplatňovaním nových metodík na dlhodobý inovatívny regionálny rozvoj. (Neboli uvedené žiadne ukazovatele alebo základné údaje pre činnosti MSP.) Cestovný ruch: Propagovať región ako národnú a medzinárodnú turistickú destináciu a napomáhať pri zachovávaní prírodných a historických miest. (Neboli uvedené žiadne údaje alebo základné údaje o počte národných/medzinárodných turistov.) Sociálny rozvoj: Upraviť rovnováhu v prospech prístupu žien ku gramotnosti a príjmovým činnostiam. (Neboli uvedené žiadne ukazovatele alebo základné údaje o účasti žien.) Uskutočniteľnosť projektov v rámci TPA sa nezvážila dostatočne 28. Po stanovení cieľov projektu je potrebné špecifikovať vybavenie, zariadenie, akcie a činnosti, ktoré sa majú v rámci projektu zrealizovať. Z 11 kontrolovaných projektov boli len pri dvoch stanovené úplné a konkrétne projektové požiadavky: Námorná bezpečnosť z národného programu z roku 2002 a Správa daní z národného programu z roku 2004. Špecifikácia zvyšných deviatich projektov bola v rôznej miere nedostatočná. 29. Napríklad pri projekte Acquis vo fytosanitárnej oblasti [10] neboli dostatočne zvážené zariadenia, ktoré mali poskytnúť turecké orgány. Až po začatí projektu sa zistilo, že budú potrebné úplne nové budovy a výrazné zmeny v pracovných postupoch. Práce v takomto rozsahu sa nemohli realizovať z rozpočtu a v časovom harmonograme stanovenom pre tento projekt. V dôsledku toho projekt nezískal plánovanú laboratórnu akreditáciu, hoci zariadenie a školenie financované EÚ bolo dodané podľa plánu. Proces výberu projektov sa zlepšil po zavedení IPA 30. Dvor audítorov zistil pri audite procesu výberu projektov z národného programu z roku 2007, že Komisia zaviedla systematické a zdokladované kontroly každého návrhu projektu pred tým, ako zvážila jeho zaradenie do programu. 31. Pre znázornenie, v počiatočnej fáze sa vykonali kontroly, či projekt zodpovedá priorite stanovenej vo VOPD a v prístupovom partnerstve. Návrhy projektov, ktoré nezodpovedali prioritám, boli zamietnuté. 32. Komisia si taktiež uvedomila potrebu zlepšiť ukazovatele, aby sa dalo ľahšie merať dosiahnutie cieľov projektov, a zaviedli kontroly ich kvality. Príjemcom poskytla usmernenia, ako jasne definovať ciele a ukazovatele na ich meranie. 33. Okrem toho Komisia zaviazala turecké orgány, aby vypracovali hodnotenie potrieb alebo realizačnú štúdiu každého projektu, a zaviedla kontroly, aby sa ubezpečila, že tomu tak bolo. Komisia odporučila ekonomické posúdenie (zvyčajne formou analýzy nákladov a prínosov) investičných projektov. Taktiež si vyžiadala trhové štúdie na dodávku zložiek navrhovaných projektov, aby posúdila reálnu potrebu a primeraný rozpočet na zariadenie. Komisia usmernila turecké orgány, ako vypracovať takéto štúdie. 34. Z analýzy Dvora audítorov vyplýva, že nové opatrenia boli v národnom programe z roku 2007 dodržiavané, avšak ich uplatňovanie bolo možné stále zlepšiť. Návrhy projektov sa nehodnotili, do akej miery budú pravdepodobne účinné a efektívne pri dosahovaní priority. Takéto hodnotenie by umožnilo zmysluplné porovnanie alternatív a vybrané projekty by mali pravdepodobne najväčší dosah. 35. Nové opatrenia by mali Komisii umožniť vybrať projekty takým spôsobom, ktorý by obmedzil problémy zaznamenané pri audite projektov z národného programu z obdobia 2002 – 2004. Dosah týchto zlepšení však bude možné plne posúdiť až po úplnom dokončení projektov z národného programu z roku 2007 (v roku 2012). Decentralizovaný implementačný systém (DIS) 36. DIS poskytuje tureckým orgánom právny a administratívny rámec na riadenie projektov financovaných EÚ pod dohľadom Komisie. To si vyžaduje primerané administratívne orgány s náležitými zdrojmi, t. j. GSEÚ a CFKJ (pozri bod 5), a dostatočnú kapacitu príjemcov realizovať projekty. 37. Dvor audítorov posúdil, či sa v rámci DIS úspešne riadili projekty: a) včasnou realizáciou kontrolovaných projektov z národných programov z obdobia 2002 – 2004; b) dosiahnutím plánovaných výstupov a potenciálom na udržateľné účinky. V rámci DIS sa nedosiahla včasná realizácia kontrolovaných projektov, avšak nápravné opatrenia už boli prijaté 38. V roku 2003 Komisia posúdila kapacitu štruktúry DIS a obsadenie zamestnancami ako uspokojivé a na základe toho schválila DIS na realizáciu TPA. V praxi však boli zamestnanci v rámci DIS nedostatočne kvalifikovaní a slabo vyškolení na spracovanie takého objemu rozpočtu a projektov schválených v národných programoch v období 2002 – 2004 (pozri rámček 2). Napriek tomu Komisia každoročne schvaľovala národné programy s narastajúcimi finančnými sumami a počtom projektov (pozri tabuľku 1). Rámček 2 Príklady oneskorení spôsobených nedostatočným počtom a skúsenosťami zamestnancov v rámci DIS Projekt cestnej dopravy z národného programu z roku 2004 Technické špecifikácie boli navrhnuté koncom roku 2004, avšak pre nedostatok zamestnancov CFKJ trvalo sedem mesiacov, kým predložila svoje pripomienky. Dokončenie a schválenie dokumentov výberového konania trvalo spolu vyše jeden a pol roka. Projekt acquis vo fytosanitárnej oblasti z národného programu z roku 2002 Príprava zmluvy na technickú pomoc pre projekt trvala spolu jeden rok a mala desať verzií návrhov, pretože príjemca nemal skúsenosti s vypracúvaním návrhov takýchto zmlúv. Tým sa technická pomoc oneskorila asi o 11 mesiacov. 39. V reakcii na oneskorenia CFKJ uprednostnila výberové konania a uzatváranie zmlúv na staršie projekty, aby nezmeškala zmluvné termíny, a tak nestratila finančné príspevky EÚ. V dôsledku toho projekty z daného roku nenapredovali podľa plánu, čo viedlo k systematickým oneskoreniam [11]. Následne muselo byť každé obdobie realizácie národného programu TPA v období 2002 až 2005 predĺžené o jeden rok. Časť národného programu z roku 2006 bolo nutné taktiež predĺžiť. 40. Dvor audítorov zistil, že prostredníctvom DIS sa nedosiahlo včasné zrealizovanie siedmich z 11 kontrolovaných projektov z národných programov z obdobia 2002 – 2004 a pri zvyšných štyroch projektoch len čiastočne. 41. Prvý krok pri realizácii projektu je verejná súťaž, ktorá môže začať po schválení národného programu Komisiou. Sedem z kontrolovaných projektov nebolo v tejto fáze pripravených na verejnú súťaž: prijímateľské ministerstvo nepripravilo dostatočne špecifikáciu projektu a ostatné dokumenty potrebné na uverejnenie oznámenia o verejnej súťaži, ktoré sa požaduje na nájdenie vhodných zmluvných dodávateľov. Napríklad pri projekte modernizácie colníc aj projekte práv v oblasti kultúry došlo k 17 mesačnému oneskoreniu od schválenia projektov v národnom programe z roku 2004 po verejnú súťaž. Rámček 3 Projekt modernizácie colníc z národného programu z roku 2004 NP 2004 bol schválený v januári 2005. Oznámenie o verejnom obstarávaní na vozidlá a zariadenie (vrátane röntgenových skenerov) bolo uverejnené až 31. augusta 2006 a zmluva bola uzatvorená v posledný možný deň, t. j. 30. novembra 2006. Dve časti verejného obstarávania museli byť zrušené, pretože ponuky nespĺňali špecifikácie. Keďže nezostával čas na opätovné začatie verejnej súťaže, oneskorenia spôsobili zrušenie vo výške približne 3,7 mil. EUR (21 % celkového rozpočtu na zariadenia vo výške 18 mil. EUR). Komisia musela predĺžiť fázu realizácie projektu o jeden rok (do 30. novembra 2008), aby sa mohla dokončiť zostávajúca časť projektu. 42. Fáza uzatvorenia zmluvy pozostáva z preskúmania predložených ponúk, výberu zmluvného dodávateľa a podpisu zmluvy. Je to predovšetkým zodpovednosť CFKJ. Ani jedna z dodávateľských zmlúv, ktoré boli v kontrolovanej vzorke, nebola podpísaná podľa harmonogramu. Oneskorenia pri verejnej súťaži a uzatváraní zmluvy vedú k príslušnému zníženiu zostávajúceho času na vykonanie projektových činností, čo malo pri niektorých projektoch veľké následky (pozri rámček 3). Fotografia 2: V rámci projektu modernizácie colníc EÚ financovala skenery v prístavoch a na hraničných priechodoch na kontrolu vozidiel nezákonne prevážajúcich ľudí, drogy a zbrane. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Turecké colné orgány. Fotografia 3: Podozrivý obsah odhalený skenermi, ktoré financovala EÚ. +++++ TIFF +++++ Zdroj: Turecké colné orgány. 43. Po problémoch, ktoré vznikli v dôsledku nedostatočného počtu zamestnancov v CFKJ, Komisia podmienila schválenie národných programov na roky 2005 a 2006 zvýšením počtu zamestnancov v CFKJ: na 80 pre národný program na rok 2005 a 100 pre národný program na rok 2006. 44. Komisia zaviedla priebežné termíny s cieľom znížiť riziká spojené s uzatváraním zmlúv na poslednú chvíľu. Zavedené boli v národnom programe na rok 2005, ale vyššia účinnosť sa dosiahla v národnom programe na rok 2006, hoci bolo potrebné spracovať nižší počet zmlúv (pozri tabuľku 3). 45. V národnom programe na rok 2007 boli taktiež zavedené nové kontroly postupov výberu projektov (pozri bod 30), ktorých cieľom bolo znížiť výskyt oneskorení. Zhodnotila sa absorpčná kapacita príjemcu a v poslednej fáze výberu projektu sa skontrolovala "zrelosť projektu", aby sa zabezpečilo, že bol projekt pripravený na okamžitú realizáciu. Tabuľka 3 Údaje o uzatváraní zmlúv Program | Termín uzatvorenia zmlúv | Počet zmlúv spolu | Uzatvorenie zmluvy v poslednom mesiaci | NP 2002 | 30.11.2004 | 351 | 287 | 82 % | NP 2003 | 30.11.2005 | 501 | 454 | 91 % | NP 2004 | 30.11.2006 | 752 | 688 | 91 % | NP 2005 | 30.11.2007 | 604 | 470 | 78 % | NP 2006 | 30.11.2008 | 378 | 85 | 22 % | 46. Komisia taktiež zaviedla nové postupy, aby mal vedúci CFKJ zodpovednosť zabezpečiť, že prijímateľské ministerstvá majú potrebnú kapacitu, vrátane zamestnancov, zrealizovať svoje projekty. S účinnosťou od národného programu na rok 2007 po sebahodnotení prijímateľskými ministerstvami vedúci CFKJ prideľuje "miniakreditácie". 47. Keďže tento proces v čase auditu stále prebiehal, nebolo možné posúdiť vplyv tohto opatrenia. Komisia však už zistila, že príjemcovia nedostali jasné usmernenia a že CFKJ nemala uspokojivé postupy na testovanie sebahodnotení. Plánované výstupy kontrolovaných projektov sa napokon dosiahli a výsledky sa podľa hodnotenia v budúcnosti pravdepodobne udržia 48. Projekty využívajú zdroje (vstupy) na vyprodukovanie výstupov a dosiahnutie cieľov (plánovaných výsledkov a účinkov). Tieto pojmy sú vymedzené v rámčeku 4. Rámček 4 Definícia výstupov a cieľov projektu Výstup — je priamo vytvorený alebo dosiahnutý pomocou prostriedkov pridelených na projekt. Príklady: zabezpečenie laboratórneho zariadenia (projekt acquis vo fytosanitárnej oblasti); zrealizovanie školení (PRVA). Výsledky — okamžité zmeny, ktoré nastanú v dôsledku realizácie projektu. Príklady: použitie laboratórneho zariadenia na testovanie chorôb rastlín; ženy, ktoré získali nové zručnosti účasťou na školení. Dosah — dlhodobejšie dôsledky, ktoré možno pozorovať po ukončení projektu. Príklady: zníženie výskytu chorôb rastlín; ľahší prístup žien k činnostiam vytvárajúcim príjmy. Účinky — výsledky a dosah. Cieľ — vyhlásenie plánovaných účinkov, ktoré sa majú dosiahnuť. 49. Ako je uvedené v bodoch 24 až 27, keďže projekty nemali ciele SMART a ukazovatele, Komisia nedokázala preukázať, do akej miery bolo riadenie projektov úspešné pri dosahovaní ich cieľov. Hodnotenie Dvora audítorov sa preto obmedzilo len na preskúmanie, či existovali dôkazy o tom, že projekty dosiahli plánované výstupy. Toto hodnotenie bolo založené na preskúmaní monitorovacích správ, na rozhovoroch so všetkými 11 hlavnými prijímateľskými ministerstvami a na 19 kontrolách na mieste, ktoré vykonali audítori Dvora audítorov, aby získali dôkazy o dodaných výstupoch. 50. Dvor audítorov nezistil žiadne výrazné nedostatky v odovzdávaní projektových výstupov: boli dodané všetky v troch [12] z 11 projektov z kontrolovaných zmlúv a zväčša v ostatných ôsmich projektoch (pozri tabuľku 4). Bolo zistených niekoľko problémov, ktoré vyplývali z nedostatkov v návrhoch projektov a vo fáze výberu (pozri body 20 až 29) a z oneskorení, ku ktorým došlo v procese obstarávania a uzatvárania zmlúv. Tabuľka 4 Výstupy a udržateľnosť Kritériá: Áno = úplne splnené; / = zväčša splnené; Nie = nesplnené. | Projekty | Námorná bezpečnosť | Acquis vo fytosanitárnej oblasti | Forenzná kapacita polície | Práva v oblasti kultúry | Ochrana spotrebiteľa | Pesticídy a voda | Modernizácie colníc | Správa daní | Cestná doprava | Probácia | PRVA | Dodané výstupy a podiel na dosiahnutí cieľov | Áno | / | / | / | / | / | Áno | / | / | Áno | / | Projekt pravdepodobne udržateľný | Áno | Nie | Áno | / | / | / | / | Áno | / | Áno | / | 51. Projekt je udržateľný, ak naďalej podáva výsledky a má dosah aj po ukončení financovania zo strany EÚ. Vzhľadom na obmedzenia, ktoré mal Dvor audítorov pri svojej práci v súvislosti s pokročilosťou kontrolovaných projektov, odhaduje, že výsledky desiatich z 11 kontrolovaných projektov budú pravdepodobne udržateľné (pozri tabuľku 4). Jedinou výnimkou bol projekt acquis vo fytosanitárnej oblasti z národného programu z roku 2002. Hoci dosiahol väčšinu plánovaných výstupov, jeho udržateľnosť bola ohrozená, pretože nedostal akreditáciu (pozri bod 29), laboratóriá nemali dostatočný počet zamestnancov a dodávateľ laboratórneho zariadenia neposkytoval zmluvne dohodnutú údržbu. 52. Projekt je navyše pravdepodobne udržateľnejší, ak má príjemca na projekte značný podiel, ako je tomu v príklade z rámčeka 5. Pocit podielu vzniká, keď sa príjemca cíti byť aktívne zapojený do iniciatívy, napr., keď ju sám navrhol, podieľal sa na jej plánovaní a návrhu, riadil jej realizáciu a verí, že bude mať prospech z jej pokračovania. Pravdepodobnosť splnenia týchto podmienok je v Turecku podporená systémom DIS s identifikáciou projektov zdola nahor a riadením realizácie projektov príjemcami. Hoci podiel na projekte je len jeden z viacerých faktorov ovplyvňujúcich udržateľnosť, Dvor audítorov zistil, že vhodné podmienky na udržateľnosť – podiel na projekte spojený s dodaním plánovaných výstupov – existovali. Rámček 5 Projekt probácie z národného programu z roku 2004 Technická pomoc – zďaleka najdôležitejšia zložka projektu – bola zrealizovaná účinne a včas. Pri dodávke kancelárskeho zariadenia však došlo k oneskoreniu: oznámenie o verejnom obstarávaní bolo uverejnené viac než 17 mesiacov neskôr, ako sa plánovalo v projektovom formulári. Vplyv tohto oneskorenia sa minimalizoval, pretože ministerstvo spravodlivosti dodalo alternatívne zariadenie z tureckých štátnych zdrojov, takže úrady pre probáciu mohli začať fungovať. Monitorovanie výkonnosti a hodnotenie 53. Monitorovanie výkonnosti a hodnotenie sú potrebné na poskytovanie informácií v procese rozhodovania a na preukázanie riadneho finančného hospodárenia. Dvor audítorov preskúmal, či mala Komisia dobrý základ na kontrolu realizácie projektov a hodnotenie dosiahnutia cieľov projektov a vplyvu projektov financovaných EÚ na dosiahnutie priorít prístupového partnerstva. O problémoch pri realizácii projektov sa nepodávali vždy správy 54. V rámci DIS sa prostredníctvom pravidelných zasadnutí a monitorovacích správ kontrolovalo, či projekty prebiehali v poriadku. 55. Zasadnutiam predsedal príjemca každého projektu, aby sa monitoroval pokrok a vyriešili problémy, ku ktorým dochádzalo počas realizácie projektov. Komisia, CFKJ a GSEÚ sa museli zúčastňovať týchto stretnutí, aby dostávali a podávali aktualizované informácie. Zápisnice zo zasadnutí neboli vždy vypracované, ale Dvor audítorov preskúmal malú vzorku disponibilných zápisníc týkajúcich sa kontrolovaných projektov. Z nich vyplynulo, že boli zistené každodenné problémy s realizáciou projektov a rozhodlo sa o následných opatreniach, avšak niektoré dôležité záležitosti neboli zdokumentované. Hoci GSEÚ zodpovedá za preskúmanie pokroku dosiahnutého pri realizácii projektov a v prípade potreby odporučenie nápravných opatrení SMV, Dvor audítorov zistil, že GSEÚ sa nezúčastnil ani jedného zasadnutia zo vzorky. 56. V DIS sa vypracúvali dva typy správ o monitorovaní projektov. Prvá správa bola mesačná správa CFKJ o verejnej súťaži, uzatváraní zmlúv a platbe. Správy sa zasielali delegácii EK na prevádzkovú kontrolu a finančnému oddeleniu Komisie na finančnú kontrolu. Druhá správa bola polročná správa príjemcu o výkone projektových činností, ktorá sa zasielala GSEÚ. Dvor audítorov však zistil, že niekoľko výrazných oneskorení a problémov s realizáciou projektov sa v týchto správach neuviedlo (pozri tabuľku 5). 57. Správy poskytli možnosť monitorovať napredovanie projektu oproti medzníkom stanoveným v projektovom formulári v rôznych fázach realizácie projektu. S výnimkou dátumov začatia a ukončenia projektov tomu však tak nebolo: dátumy dosiahnutia priebežných medzníkov sa v správach neuvádzali. V dôsledku toho neexistoval pri ukončení projektu úplný záznam o tom, do akej miery sa projekt realizoval podľa plánu. Tabuľka 5 Nedostatky neuvedené v správach príjemcov o monitorovaní projektov a následné opatrenia Pesticídy a voda | Nedostatky týkajúce sa poskytnutých laboratórnych priestorov neboli uvedené v monitorovacej správe príjemcu, ale boli podrobne rozvedené v štvrťročnej správe poradcu EÚ. Prijímateľ prijal nápravné opatrenia (financované z tureckých zdrojov) a projekt sa úspešne dokončil. | Acquis vo fytosanitárnej oblasti | Audítori zistili, že dodané laboratórne zariadenie bolo nesprávne a laboratórne priestory neadekvátne (pozri body 29 a 51, rámček 2 a tabuľku 4). Prijímateľ prijal nápravné opatrenia na zlepšenie navrhovaných laboratórnych priestorov na jednom mieste po tom, čo Komisia vykonala kontrolu na mieste. | Modernizácie colníc | Oneskorená inštalácia röntgenového skenera nebola uvedená v monitorovacej správe príjemcu, pretože príjemca neplánoval dodatočné vybavenie pre skener, ktorý sa mal namontovať, čo následne príjemca zrealizoval z vlastných zdrojov. | 58. Priebežné hodnotiace správy každoročne vypracúvala pre SMV externá spoločnosť, ktorej to zadala Komisia. Správy boli zhrnutím všetkých aktívnych projektov, t. j. v procese realizácie v čase ukončenia správy. Ich cieľom bolo preskúmať realizáciu každého projektu z hľadiska relevantnosti, efektívnosti a pravdepodobnej účinnosti, dosahu a udržateľnosti. Uskutočnilo sa to v prvom rade na základe monitorovacej správy DIS a rozhovorov. Vypracovaná bola aj súhrnná správa, v ktorej sa nachádzali odporúčania na zlepšenie fungovania systémov DIS a plánovania. Na základe týchto odporúčaní SMV prijal niekoľko rozhodnutí. 59. Keďže priebežné monitorovacie správy boli ročné správy a vôbec nehodnotili ukončené projekty, informácie neboli včasné ani úplné pre potreby riadenia výkonnosti. Spolu s nedostatkami zistenými v správach o monitorovaní projektov DIS a nedostatočnými súhrnnými údajmi, ktoré boli k dispozícii, neexistovali užitočné informácie o monitorovaní fáz, v ktorých došlo k oneskoreniam alebo k akým dlhým oneskoreniam. Preto chýbali úplné, spoľahlivé a včasné informácie o riadení projektov, ktoré by pomohli naplánovať ročnú pracovnú záťaž CFKJ, zminimalizovať problémové miesta a nevyriešené záležitosti a umožnili by rýchly zásah v prípade neplnenia medzníkov. Súhrnné údaje na hodnotenie výsledkov projektov neboli dostatočné 60. Okrem nedostatkov v stanovení cieľov a ukazovateľov projektov, ktoré sú uvedené v bodoch 24 až 27, ukazovatele výkonnosti stanovené v projektových formulároch sa nevyužívali v monitorovacích správach v 10 z 11 kontrolovaných projektov. Sem patrili aj dva projekty, ktoré mali dobre vypracované ukazovatele (pozri bod 26). Komisii následne chýbali informácie o úspešnosti projektov pri dosahovaní ich cieľov. 61. V niektorých prípadoch sa výsledky a dosah projektov prejavia až istý čas po uskutočnení konečnej platby na projekt, hoci je to základom hodnotenia efektívnosti nákladov. Keďže neexistovali konečné správy o projektoch, Komisia nemala pri ukončení projektov systém na zhromažďovanie údajov pre ukazovatele stanovené v projektových formulároch. Neexistovali nijaké opatrenia na monitorovanie projektov a podávanie správ o udržateľnosti projektov a dosiahnutí ich cieľov po dátume konečnej platby. 62. Počas šiestich rokov predvstupovej pomoci EÚ Turecku neexistoval systém následného hodnotenia jednotlivých projektov alebo účinnosti celého programu z hľadiska dosiahnutia priorít prístupového partnerstva a pokroku, ktorý Turecko dosiahlo smerom k pristúpeniu k EÚ. 63. Okrem toho skutočnosť, že strategické ciele predvstupovej finančnej pomoci neboli väčšinou konkrétne, merateľné alebo včas dosiahnuteľné znamená, že neexistoval dostatočný základ na monitorovanie efektívnosti, hospodárnosti a účelnosti nákladov. Závery a odporúčania 64. Dvor audítorov zistil nedostatky v riadení predvstupovej pomoci Turecku Komisiou v období programu TPA. Odvtedy Komisia prijala opatrenia na zlepšenie postupov v programe IPA, avšak účinnosť týchto zmien bude možné zhodnotiť až v budúcnosti. Určenie priorít a hodnotenie účinnosti financovania si stále vyžadujú zlepšenie. Zabezpečila Európska komisia, aby bola pomoc EÚ nasmerovaná na projekty, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu priorít prístupového partnerstva EÚ? 65. Neexistoval mechanizmus, ktorý by zabezpečil, že navrhnuté a vybrané projekty boli najlepším využitím finančných zdrojov EÚ na dosiahnutie priorít prístupového partnerstva. 66. V prístupovom partnerstve sa stanovuje veľké množstvo priorít, ktoré sa majú dosiahnuť, aby bolo Turecko pripravené na členstvo v EÚ. Cieľom pomoci EÚ je dopĺňať vlastné snahy Turecka dosiahnuť tieto priority. Neexistovala jasná hierarchia cieľov smerom od prístupového partnerstva cez ročné národné programy a schválené projekty k jednotlivým projektovým zložkám a činnostiam. Chýbali konkrétne kritériá a ucelený rámec na stanovenie priorít, na ktoré by sa mala zamerať pomoc EÚ. Nestanovili sa konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné ciele pomoci a časový harmonogram nebol realistický. 67. V dôsledku toho neexistoval dobrý základ na monitorovanie výkonnosti. 68. Hoci sa proces výberu projektov po zavedení IPA výrazne zlepšil, návrhy projektov sa naďalej nehodnotili, do akej miery budú pravdepodobne účinné a efektívne pri dosahovaní cieľov. Takéto hodnotenie by umožnilo zmysluplné porovnanie alternatív a vybrané projekty by mali pravdepodobne najväčší dosah. Odporúčanie ohľadom strategických cieľov Komisia by mala zlepšiť plánovanie prostredníctvom ucelenej metodiky na stanovenie strategických cieľov, na ktoré je finančná pomoc EÚ najpotrebnejšia. Táto metodika by mala zabezpečiť jasnú názornosť logiky pomoci EÚ pri dosahovaní každého strategického cieľa. Odporúčanie ohľadom výkazov o činnosti Komisia by mala stanoviť pre predvstupový program finančnej pomoci konkrétne ciele a začleniť tieto ciele do výkazu o činnosti, ktorý je prílohou k predbežnému návrhu rozpočtu. Odporúčanie ohľadom návrhov projektov Komisia by mala podporiť turecké orgány, aby vypracúvali návrhy projektov tak, aby sa strategické ciele financované EÚ dali dosiahnuť v reálnom čase. Zabezpečila Európska komisia, aby bolo výsledkom decentralizovaného implementačného systému včasné a úspešné dosiahnutie výstupov a cieľov projektov? 69. Napriek tomu, že inštitúcie DIS schválila Komisia, nemali v národných programoch v rokoch 2002 až 2004 dostatok zamestnancov a nedokázali včas zrealizovať kontrolované projekty resp. programy ako celok. Napriek problémom s realizáciou projektov a oneskoreniam DIS zabezpečil, že kontrolované projekty zväčša dosiahli plánované výstupy a ich výsledky sa v budúcnosti pravdepodobne udržia. 70. Komisia zaviedla opatrenia, ktorých cieľom je riešiť mnohé z nedostatkov DIS. Plný dosah týchto zlepšení bude možné hodnotiť až pri realizácii projektov IPA v najbližších rokoch. Odporúčanie ohľadom návrhu projektov Komisia by mala pokračovať v iniciatíve zlepšovať návrh a realizáciu projektov inštitúciami DIS. Náležite by sa mali uplatňovať opatrenia ako povinné hodnotenie potrieb a lepšie naplánovanie harmonogramu uzatváranie zmlúv. Zabezpečila Európska komisia účinný systém monitorovania a hodnotenia výkonnosti? 71. Komisia nemala k dispozícii informácie, aby preukázala účinnosť predvstupovej pomoci. Dvor audítorov zistil, že projektové formuláre poskytli základ systému monitorovania výkonnosti stanovením cieľov projektov, očakávaných výsledkov a objektívne overiteľných ukazovateľov. Stanovené ciele však často neboli konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časové a ukazovatele nepostačovali na monitorovanie dosahovania cieľov. Odporúčanie ohľadom výkonnosti projektov Komisia by mala zabezpečiť, aby jednotlivé projekty mali konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časové ciele, aby bolo možné preukázať ich prínos k dosiahnutiu strategických cieľov. Komisia by mala zlepšiť mechanizmus podávania správ o realizácii projektov, ich činnostiach a výstupoch, a mala by zabezpečiť, aby sa výkonnosť projektov monitorovala pomocou ukazovateľov stanovených v projektových formulároch, aby sa preukázalo dosiahnutie cieľov projektov. Komisia by mala zabezpečiť, aby účinky projektov (výsledky a dosahy) boli predmetom správy po ukončení každého projektu a následne v primeraných intervaloch, aby boli k dispozícii informácie o výkonnosti pre potreby plánovania v budúcnosti. Odporúčanie ohľadom hodnotenia programu Komisia by mala začať hodnotiť celý program predvstupovej pomoci Turecku. Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 22. októbra 2009. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Predseda [1] Právny základ IPA: Nariadenie Rady (ES) č. 1085/2006 z 17. júla 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 82). [2] Ďalšie zložky sú cezhraničná spolupráca, ktorá sa týka pohraničných regiónov medzi prijímateľmi z kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín a medzi nimi a členskými štátmi EÚ (IPA-II); regionálna zložka, zložka ľudské zdroje a rozvoj vidieka (IPA III, IV a V). [3] Kodanské politické kritériá vyžadujú stabilitu inštitúcií garantujúcich demokraciu, vládu zákona, ľudské práva a rešpekt a ochranu menšín. Ekonomické kritériá vyžadujú existenciu fungujúcej trhovej ekonomiky, ako aj schopnosť vyrovnať sa s tlakom konkurencie a trhovými silami v rámci Únie. Viac informácií o prístupových rokovaniach sa nachádza na adrese: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm [4] Acquis communautaire (ďalej len acquis) je súbor zákonov EÚ, ktorý pozostáva z približne 100000 strán primárnej a sekundárnej legislatívy. Administratívne a súdne orgány Turecka sa musia vyškoliť, aby mohli zavádzať a uplatňovať novú právnu úpravu EÚ. [5] V článku 33 nariadenia o rozpočtových pravidlách (a článku 24 vykonávacích pravidiel) sa požadujú výkazy o činnosti obsahujúce informácie o konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časových cieľoch stanovených v predchádzajúcom období. [6] Posledný výkaz o činnosti GR pre rozšírenie sa nachádza na strane 667 dokumentu SEK(2008) 514: Predbežný návrh všeobecného rozpočtu Európskej komisie na rozpočtový rok 2009 – Pracovný dokument, časť I. [7] Národný program na prijatie acquis. [8] V rámci projektu sa mala zriadiť probácia ako súčasť reformy väzenského systému Turecka s cieľom poskytovať rad služieb pre súdne orgány a väznice. V rámci tohto nového systému bola zavedená alternatíva k väzniciam, ktorá dávala páchateľom možnosť odslúžiť si trest v komunite. [9] Forenzná kapacita polície, práva v oblasti kultúry, cestná doprava a program rozvoja východnej Anatólie. [10] Cieľom projektu Acquis vo fytosanitárnej oblasti bol súlad s právnymi predpismi a postupmi EÚ v oblasti rastlinolekárstva. [11] Dvor audítorov zistil podobné problémy s predvstupovou pomocou v predchádzajúcich správach: - Osobitná správa č. 12/2008 týkajúca sa nástroja štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000 – 2006; - Osobitná správa č. 4/2006 týkajúca sa investičných projektov Phare v Bulharsku a Rumunsku; - Osobitná správa č. 5/2004 týkajúca sa pomoci z programu Phare na prípravu kandidátskych krajín na riadenie štrukturálnych fondov; - Osobitná správa č. 6/2003 o twinningu ako hlavnom nástroji na podporu budovania inštitúcií v kandidátskych krajinách. [12] Námorná bezpečnosť (NP 2002), Modernizácia colníc (NP 2004) a Probácia (NP 2004). -------------------------------------------------- PRÍLOHA I ZOZNAM KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV Názov projektu | Rozpočet EÚ (mil. EUR) | Zmluvne dojednané EÚ (mil. EUR) | Vyplatené EÚ (mil. EUR) | Námorná bezpečnosť | 2 | 2 | 2 | Acquis vo fytosanitárnej oblasti | 4 | 3 | 3 | Forenzná kapacita polície | 5 | 4 | 4 | Práva v oblasti kultúry | 3 | 2 | 1 | Ochrana spotrebiteľa | 3 | 1 | 1 | Pesticídy a voda | 5 | 4 | 4 | Modernizácia colníc | 17 | 12 | 11 | Správa daní | 5 | 5 | 5 | Cestná doprava | 5 | 4 | 3 | Probácia | 2 | 1 | 1 | Program rozvoja východnej Anatólie (PRVA) | 45 | 43 | 43 | Náklady EÚ SPOLU | 95 | 82 | 78 | | | | | Náklady Turecka SPOLU | 11 | 8 | 7 | EÚ + národné príspevky | 106 | 90 | 85 | Názov projektu | Rozpočet EÚ (mil. EUR) | Zmluvne dojednané EÚ (mil. EUR) | Vyplatené EÚ (mil. EUR) | Námorná bezpečnosť | 2 | 2 | 2 | Acquis vo fytosanitárnej oblasti | 4 | 3 | 3 | Forenzná kapacita polície | 5 | 4 | 4 | Práva v oblasti kultúry | 3 | 2 | 1 | Ochrana spotrebiteľa | 3 | 1 | 1 | Pesticídy a voda | 5 | 4 | 4 | Modernizácia colníc | 17 | 12 | 11 | Správa daní | 5 | 5 | 5 | Cestná doprava | 5 | 4 | 3 | Probácia | 2 | 1 | 1 | Program rozvoja východnej Anatólie (PRVA) | 45 | 43 | 43 | Náklady EÚ SPOLU | 95 | 82 | 78 | | | | | Náklady Turecka SPOLU | 11 | 8 | 7 | EÚ + národné príspevky | 106 | 90 | 85 | --------------------------------------------------