Ďalšie ustanovenie spôsobujúce právnu neistotu sa týka oznámení, ktoré musia spoločnosti predložiť toxikologickým informačným centrám v súvislosti s reakciou na ohrozenie zdravia. Pri prijímaní urgentných hovorov musia mať toxikologické informačné centrá všetky potrebné informácie o zložení zmesí, aby spotrebiteľom alebo zdravotníckym pracovníkom vedeli poskytnúť jasné poradenstvo. Zatiaľ čo sa v nariadení CLP stanovuje povinnosť následných užívateľov a dovozcov predložiť relevantné informácie súvisiace s reakciou na ohrozenie zdravia, nič také sa výslovne nestanovuje pre distribútorov, ktorí tieto zmesi dodávajú cezhranične alebo ich distribuujú pod inou značkou či s novým označením. Ak by sa táto povinnosť výslovne stanovila, uzavrel by sa kruh a nedochádzalo by k strate informácií predkladaných toxikologickým informačným centrám.

Chemikálie – stratégia udržateľnosti poukazuje na mimoriadnu výzvu, ktorú predstavujú dovezené chemikálie a predaj cez internet. Sú prioritnou oblasťou, v ktorej treba prijať opatrenia. Mnohé chemikálie, ktoré sa v EÚ predávajú cez internet, a najmä tie, ktoré predávajú subjekty usadené mimo EÚ a následne sa uvádzajú na únijný trh, nespĺňajú právne požiadavky. Nesprávna klasifikácia a označenie chemikálií má za následok to, že spotrebitelia nie sú dobre informovaní o ich nebezpečnosti, čo napokon vedie k nesprávnemu používaniu, uchovávaniu alebo zneškodňovaniu. Na splnenie cieľov týkajúcich sa ochrany spotrebiteľov a ochrany zdravia ľudí a životného prostredia, ako aj na zabezpečenie dodržiavania požiadaviek stanovených nariadením CLP v rámci EÚ sa v nariadení CLP zavedie požiadavka, podľa ktorej musia dodávatelia zabezpečiť, aby látky alebo zmesi vrátane tých, ktoré sa predávajú cez internet a na diaľku, zodpovedali požiadavkám nariadenia CLP, predovšetkým pokiaľ ide o klasifikáciu, označovanie a balenie. Navyše ponuky a reklama na internete často nezahŕňajú informácie o nebezpečnosti, a preto je možné, že spotrebitelia vo chvíli, keď ponuku na internete prijmú, alebo pri ďalších krokoch v súvislosti s ponúkanou chemikáliou sa nerozhodnú informovane. Informácie na etikete chemikálie by mali byť dostupné ešte predtým, než sa produkt uvedie na trh, a to bez ohľadu na spôsob predaja.

Prostredníctvom vhodnej klasifikácie nebezpečnosti sa okrem iného stanovuje primerané označovanie a balenie chemikálií v dodávateľskom reťazci, a to najmä na účely ochrany pracovníkov, spotrebiteľov a životného prostredia, no takisto s cieľom zabezpečiť správne fungovanie jednotného trhu. Podľa odhadov sa 55 % občanov EÚ nepovažuje za dobre informovaných o možnej nebezpečnosti chemikálií vo výrobkoch pre spotrebiteľov. Je to spôsobené aj relatívne nízkou úrovňou porozumenia určitým piktogramom, etiketám a upozorneniam, na čom má podiel aj horšia čitateľnosť týchto etikiet, podrobné informácie, odborný jazyk a často aj príliš malá veľkosť písma. Cieľom návrhu je prispôsobiť označovanie potrebám spotrebiteľov, znížiť záťaž pre dodávateľov a zjednodušiť jeho presadzovanie tým, že sa objasnia pravidlá a vymedzia sa jasné výnimky. Na tento účel sa objasní koncept predaja náplní a zavedú sa ustanovenia, ktorými sa umožní používanie skladacích letákov, ako aj ustanovenia o minimálnych požiadavkách na formátovanie, aby boli etikety pre spotrebiteľov čitateľnejšie. Okrem toho sa stanovia určité výnimky z označovania pre chemikálie, ktoré sa dodávajú bez obalu, napríklad palivo na čerpacích staniciach, chemikálie vo veľmi malých baleniach, ako sú perá do objemu 10 ml, chemikálie s miernou nebezpečnosťou dodávané vo veľkom a za určitých podmienok aj pre strelivo.

V rámci balíka revízií nariadenia CLP sa prostredníctvom delegovaného aktu doplnia vymedzenia a vedecké a technické kritériá s cieľom klasifikovať do zavedených tried nebezpečnosti tie látky a zmesi, ktoré majú vlastnosti endokrinných disruptorov, perzistentné, bioakumulatívne a toxické vlastnosti (PBT), veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne vlastnosti (vPvB), perzistentné, mobilné a toxické vlastnosti (PMT) alebo veľmi perzistentné a veľmi mobilné vlastnosti (vPvM). Súčasťou celkového posúdenia vplyvu revízie nariadenia CLP bolo aj posúdenie vplyvu, ktorý bude mať doplnenie týchto nových tried nebezpečnosti.

Opatrenia na úrovni EÚ sú nevyhnutné na zachovanie voľného pohybu chemikálií na jednotnom trhu. Individuálne opatrenia na vnútroštátnej úrovni by pre spoločnosti, ktoré chcú získať prístup na trh vo viac ako jednom členskom štáte EÚ, predstavovali značnú administratívnu záťaž. Okrem toho chemické znečistenie a jeho negatívne vplyvy prirodzene presahujú hranice štátov. Preto by potenciálna nečinnosť jedného členského štátu mala dosah na občanov iného členského štátu.

Prostredníctvom niekoľkých ďalších politických iniciatív v rámci Európskej zelenej dohody sa zabezpečí prístup spotrebiteľov k aktualizovaným informáciám o vplyve, ktorý majú výrobky pre spotrebiteľov na zdravie ľudí a/alebo životné prostredie. V návrhu nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov sa zavádzajú ustanovenia na reguláciu výrobkov pre spotrebiteľov s ohľadom na niekoľko aspektov udržateľnosti. Chemická bezpečnosť však do jeho rozsahu pôsobnosti nepatrí. Tento návrh na revíziu teda dopĺňa návrh nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov, pokiaľ ide o prístup spotrebiteľov k informáciám o nebezpečnosti chemikálií, ktoré sa vo výrobkoch nachádzajú. Návrhom sa takisto zlepší poskytovanie informácií o výrobku prostredníctvom digitálnych nástrojov, predovšetkým digitálneho pasu výrobku, v ktorom sa budú zhromažďovať údaje o výrobku a jeho hodnotovom reťazci. Tento pas má mimoriadny význam pri zavádzaní digitálneho označovania, pretože sa ním zabezpečí povinnosť prijať digitálne metódy poskytovania informácií o výrobku. Pri riešení otázky, ktoré informácie by sa mohli presunúť na online etiketu, platí hlavná zásada: zabezpečiť, aby všetky informácie priamo súvisiace s bezpečnosťou používateľov a ochranou životného prostredia, ktoré sa v nejakej forme neopakujú, nie sú redundantné alebo majú pridanú hodnotu, zostali na fyzickej etikete, ku ktorej majú spotrebitelia prístup za každých okolností.

Podľa nariadenia CLP sa rozhodnutie klasifikovať určitú látku alebo zmes vzhľadom na jej nebezpečnosť pre životné prostredie a zdravie ľudí zakladá výlučne na dostupných informáciách. Nariadením REACH sa reguluje potreba vytvoriť akékoľvek dodatočné požiadavky na údaje. V rámci prebiehajúcej revízie nariadenia REACH sa posudzuje možnosť rozšíriť požiadavky na údaje potrebné na identifikáciu endokrinných disruptorov, ako aj údaje týkajúce sa látok, ktoré sa uvádzajú na trh v menších objemoch. Tieto údaje by sa sprístupnili na účely klasifikácie, čím by sa ešte viac zlepšilo spoločné fungovanie daných dvoch nariadení.

Chemikálie – stratégia udržateľnosti si vyžaduje posilnenie nariadenia o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (ďalej len „nariadenie REACH“), ako aj nariadenia CLP ako základných kameňov regulácie chemikálií v EÚ. Tieto nariadenia by sa mali doplniť konzistentným prístupom k posudzovaniu a manažmentu chemikálií v existujúcich právnych predpisoch pre príslušné odvetvia, a to najmä v súvislosti s výrobkami pre spotrebiteľov. Nariadenie CLP sa zameriava na klasifikáciu chemikálií, ktoré sú nebezpečné, t. j. majú nepriaznivé účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie či nepriaznivé fyzikálne účinky, a na informovanie používateľov chemikálií a tých, ktorí o používaní rozhodujú (spotrebitelia, priemysel a úrady), o týchto účinkoch.

Uvedený delegovaný akt dopĺňa súčasný návrh tým, že sa ním do prílohy I k nariadeniu CLP zavádzajú nové triedy nebezpečnosti a príslušné kritériá klasifikácie pre látky a zmesi, ktoré majú vlastnosti endokrinného disruptora pre zdravie ľudí a životné prostredie, ako aj vlastnosti PBT, vPvB, PMT a vPvM. V tomto návrhu sa predkladá ustanovenie, podľa ktorého by mali byť uvedené triedy nebezpečnosti prioritou na účely harmonizovanej klasifikácie. To pomôže zrealizovať víziu netoxického prostredia podľa Európskej zelenej dohody.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Tento návrh na revíziu je legislatívnym návrhom. Nariadenie CLP bolo prijaté spolurozhodovacím postupom, a preto je na prijatie jeho revízie potrebný riadny legislatívny postup. To potvrdzuje výber nástroja: priamo uplatniteľné a záväzné nariadenie EÚ. Zatiaľ čo prílohy k nariadeniu CLP už boli niekoľkokrát zmenené, tento návrh predstavuje cielenú revíziu normatívnych ustanovení a v prípade potreby aj príslušných príloh. Nariadením CLP sa síce Komisia splnomocnila na zmenu určitých článkov nariadenia CLP a príloh k nemu tak, aby zodpovedali technickému a vedeckému pokroku, tento legislatívny návrh však obsahuje viacero zmien uvedených článkov a príloh s cieľom uľahčiť proces prijatia, keďže uvedené zmeny súvisia so zmenenými ustanoveniami, v ktorých sa na ne odkazuje.

Digitálne označovanie: Vznikli obavy v súvislosti s tým, že nie každý používateľ výrobkov má prístup k digitálnym informáciám. Napriek tomu panovala všeobecná zhoda, že výlučne digitálnymi prostriedkami by sa mohli poskytovať len určité informácie, napríklad ako dodatočné opatrenie na informovanie o nebezpečnosti. Subjekty verejného sektora najviac zo všetkých poukazovali na riziko, že povinnosť poskytovať informácie prostredníctvom digitálneho označenia namiesto tradičnej etikety by mohla mať významné negatívne vplyvy na zdravie, bezpečnosť a životné prostredie. Zástupcovia všetkých skupín zainteresovaných strán považovali za potrebné, aby informácie nevyhnutné na ochranu zdravia a životného prostredia zostali na etikete na balení. Konkrétne sa vyjadrili, že na etikete na balení by mal zostať jednoznačný identifikátor zloženia, výstražné upozornenie, výstražné slovo a výstražný piktogram.

Harmonizovaná klasifikácia a označovanie: Väčšina zainteresovaných strán uvítala navrhované opatrenia na zvýšenie množstva dokumentácie k harmonizovanej klasifikácii a označovaniu vrátane priorizácie vyvinutia harmonizovaných klasifikácií látok, ktoré vyvolávajú významné obavy. Všetky zainteresované strany však poukázali na to, že by dané opatrenia nemali obmedzovať členské štáty v ich vlastných iniciatívach.

Okrem toho sa od decembra 2021 do februára 2022 uskutočnilo 22 rozhovorov so subjektmi verejného sektora, agentúrami EÚ, spoločnosťami a podnikateľskými združeniami, mimovládnymi a inými organizáciami. Cieľom bolo doplniť zistenia otvorenej verejnej konzultácie a cielenej konzultácie so zainteresovanými stranami, ako aj názory členov skupiny CARACAL a pozorovateľov.

–Cieľ udržateľného rozvoja 3 Kvalita zdravia a života: Obmedzenie expozície ľudí a životného prostredia nebezpečným látkam zodpovedajúcim niektorej z existujúcich tried nebezpečnosti (zlepšenie samoklasifikácie a harmonizovanej klasifikácie) alebo nových tried pre látky s vlastnosťami endokrinných disruptorov, PMT, vPvM, PBT a vPvB.

Navrhované zmeny budú mať významné pozitívne zdravotné a environmentálne vplyvy a len obmedzené negatívne hospodárske vplyvy. Prínosy vyplývajú najmä zo zlepšení v ochrane zdravia a životného prostredia, aj keď sa ich v posúdení vplyvu nepodarilo plne kvantifikovať. Zdravotné prínosy by vyplývali zo zníženej expozície európskych občanov škodlivým chemikáliám, keďže výrobcovia chemikálií by dobrovoľne nahradili niektoré škodlivé látky. Znížená expozícia by ušetrila zlomok ročných nákladov systémov verejného zdravotníctva. Zo dominového efektu revízie nariadenia CLP na nariadenie REACH a následne na iné právne predpisy o chemikáliách (napríklad predpisy o hračkách, kozmetických výrobkoch, prípravkoch na ochranu rastlín a biocídnych výrobkoch) vzniknú ďalšie prínosy. Opatrenia navrhnuté v predchádzajúcom texte takisto povedú k zvýšeniu úrovne bezpečnosti a zároveň sa nimi zníži administratívna záťaž.

Podľa článku 52 ods. 1 charty musí byť akékoľvek obmedzenie výkonu práv a slobôd uznaných v charte ustanovené zákonom a musí rešpektovať podstatu týchto práv a slobôd. Za predpokladu dodržiavania zásady proporcionality možno tieto práva a slobody obmedziť len vtedy, ak je to nevyhnutné a ak to skutočne zodpovedá cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, alebo ak je to potrebné na ochranu práv a slobôd iných.

V súvislosti s iniciatívou vzniknú náklady spoločnostiam, ktoré na trh EÚ uvádzajú chemikálie. To zahŕňa priame náklady na dodržiavanie nových pravidiel, ako aj nepriame náklady na dobrovoľné nahrádzanie. Výdavky malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) sa v relatívnom vyjadrení zvýšia, keďže tieto podniky menej využívajú úspory z rozsahu a majú nižšiu kapacitu na absorbovanie fixných nákladov. Objasnením pravidiel týkajúcich sa povinností hospodárskych subjektov, ktoré sú zapojené do predaja chemikálií na diaľku (napr. do predaja cez internet) spotrebiteľom v EÚ, sa však zlepší uplatňovanie nariadenia CLP na všetky látky a zmesi uvádzané na trh.

Priemyselným subjektom, ktoré na trh EÚ uvádzajú chemikálie, vzniknú v dôsledku iniciatívy značné náklady zahŕňajúce ročné administratívne výdavky na dodržiavanie nových pravidiel (28,47 milióna EUR počas najbližších desiatich rokov) a výdavky na úpravy na účely dobrovoľného nahrádzania na ďalších úrovniach dodávateľského reťazca v prípade látok, ktoré by sa podľa nových tried nebezpečnosti identifikovali ako nebezpečné (46,04 milióna EUR počas najbližších desiatich rokov).

Na účely monitorovania a hodnotenia účinnosti tohto návrhu Komisia práve vyvíja rámec ukazovateľov, ktorými sa budú monitorovať príčiny a vplyvy chemického znečistenia a takisto sa nimi bude merať účinnosť právnych predpisov o chemikáliách. Rámec má byť hotový do roku 2024. Vývoj zahŕňa expertízu všetkých príslušných agentúr, najmä Európskej environmentálnej agentúry a Európskej chemickej agentúry. Tento rámec bude dopĺňať rámec monitorovania a výhľadu akčného plánu nulového znečistenia EÚ, ako aj rámec monitorovania 8. environmentálneho akčného programu do roku 2030 a bude s nimi v úplnom súlade.

Na druhej strane možno kritériá pre nové triedy nebezpečnosti – endokrinné disruptory a látky s vlastnosťami PBT, vPvB, PMT a vPvM – zaviesť osobitne prostredníctvom delegovaného aktu, keďže sú samostatné. Procesu rokovaní (a konečnému prijatiu tohto návrhu) bude predchádzať včasné prijatie delegovaného aktu, ktorým sa zavádzajú nové triedy nebezpečnosti. Tým sa uľahčia rokovania o zavedení týchto tried nebezpečnosti do Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií Organizácie Spojených národov (ďalej len „GHS“). EÚ predložila návrh na spracovanie zatiaľ neriešených tried nebezpečnosti v rámci pracovného programu GHS na obdobie 2023 – 2024. Vyzdvihuje to jej úlohu globálneho lídra v oblasti ochrany zdravia a životného prostredia. Zároveň to prispieva k cieľu nariadenia CLP, ktorý spočíva v ochrane zdravia ľudí a životného prostredia pred najnebezpečnejšími látkami a zároveň v zabezpečení dobrého fungovania jednotného trhu s chemikáliami. Prijatie tried nebezpečnosti endokrinných disruptorov v delegovanom akte je takisto reakciou na výzvy Rady a Európskeho parlamentu, aby Komisia okamžite podnikla kroky smerom k prijatiu kritérií pre endokrinné disruptory. Európsky parlament Komisiu vyzval, aby „urýchlene prijala všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia voči endokrinným disruptorom“. Vo svojich záveroch z júna 2019 Rada takisto vyzvala Komisiu, aby okamžite konala. Navyše sa v záveroch Rady z 15. marca 2021 vyžadovala úplná implementácia dokumentu Chemikálie – stratégia udržateľnosti „bez zbytočných odkladov“. V záveroch je výslovne vyjadrená podpora zavedenia nových kritérií nebezpečnosti.

Hoci je Komisia splnomocnená prijať delegovaný akt na účely uvedených zmien, ďalšie opatrenia zahrnuté v tom istom súbore zmien sa týkajú článkov, v prípade ktorých musí Komisia predložiť legislatívny návrh prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu. Vhodným príkladom tohto aspektu sú zmeny ustanovení týkajúcich sa označovania. S cieľom zabezpečiť koherentnosť týchto opatrení sa Komisia rozhodla zaviesť všetky opatrenia prostredníctvom tohto legislatívneho návrhu, t. j. zmeny podstatných prvkov spolu so zmenami určitých nepodstatných prvkov nariadenia CLP. Tým sa zaistí transparentná a efektívna diskusia o balíku politických opatrení a prejavia sa synergie medzi doplnkovými opatreniami. Navyše sa vďaka zlúčeniu všetkých návrhov na zmeny zlepší právna zrozumiteľnosť pre všetky zúčastnené strany. To však nemá žiadny dosah na splnomocnenie Komisie podľa článku 53 ods. 1 nariadenia CLP, ktoré by sa malo zachovať pre prípad ďalších zmien v budúcnosti.

Zmenami časti A a časti B prílohy VIII sa povinnosť predkladať informácie rozširuje tak, aby sa okrem následných užívateľov a dovozcov vzťahovala aj na určitých ďalších dodávateľov, a to v prípadoch, keď by ustanovené orgány inak nemali dostatok informácií na poskytnutie primeranej reakcie na ohrozenie zdravia. V zmenách sa takisto vymedzuje pojem „zloženie, ktoré je v súlade so štandardným zložením“ v kontexte určitých požiadaviek týkajúcich sa predkladania informácií o sadrovci, transportnom betóne a cemente. Zavádza sa povinnosť uviesť v predložení názov a opis výrobku pre štandardné zloženie paliva a pre určité prípady sa stanovuje povinnosť predložiť informácie o zložkách, aj keď nie sú vždy prítomné. Navyše sa prostredníctvom zmien objasňuje, kedy sa vyžadujú aktualizácie predloženia a ako možno identifikovať zmes, predkladateľa a kontaktné miesto na základe ich identifikátora výrobku.

Zmenou článku 45 vzniká niektorým distribútorom povinnosť oznamovať informácie súvisiace s reakciami na ohrozenie zdravia ustanoveným orgánom, ak by tieto orgány inak nemali prístup ku všetkým informáciám potrebným na úkony, za ktoré zodpovedajú, najmä v prípade cezhraničnej distribúcie, distribúcie pod inou značkou alebo vtedy, keď sa výrobky označujú znova. V súčasnosti by sa tieto informácie mohli poskytnúť aj Komisii a agentúre na základe žiadosti na účely štatistickej analýzy a vyhodnotenia toho, či je potrebné prijať opatrenia na riadenie rizík.

Zmenou článku 37 sa Komisii udeľuje mandát na začatie postupu harmonizovanej klasifikácie a označovania, a to dodatočne k súčasným právomociam príslušných orgánov členských štátov, výrobcov, dovozcov a následných užívateľov. V takom prípade dokumentáciu vypracuje buď agentúra, alebo úrad. Dopĺňa sa možnosť predložiť návrh harmonizovanej klasifikácie a označovania pre viacero látok naraz, keďže odkazy na „látku“ sa nahrádzajú odkazmi na „látky“. Vysvetľuje sa, že postup harmonizovanej klasifikácie a označovania v súlade s článkom 37 môže v prípade potreby zahŕňať odhady akútnej toxicity. V článku 37 sa dopĺňajú odseky 7 a 8. Komisii tým vzniká povinnosť prijať delegované akty, ktorými sa zmení príloha VI s cieľom zahrnúť do tabuľky 3 v časti 3 uvedenej prílohy tie látky, ktoré sa uvádzajú v zozname kandidátskych látok ako endokrinné disruptory alebo látky s vlastnosťami PBT či vPvB v súlade s nariadením REACH, ako aj látky, ktoré neboli schválené v rámci nariadenia o prípravkoch na ochranu rastlín a nariadenia o biocídnych výrobkoch, prípadne aj látky, ktoré boli schválené na základe toho, že spĺňali podmienky na udelenie výnimky.

(10)Na zlepšenie vykonateľnosti povinnosti dodávateľov aktualizovať svoje etikety v prípade zmeny klasifikácie a označovania látky alebo zmesi by sa mal určiť termín na splnenie tejto povinnosti. Podobnú povinnosť majú podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1435 aj registrujúci. Ak nová trieda nebezpečnosti dopĺňa existujúcu triedu nebezpečnosti alebo predstavuje prísnejšiu triedu či kategóriu nebezpečnosti alebo ak sa v súlade s článkom 25 vyžadujú nové doplňujúce prvky označovania, termín aktualizácie informácií na etikete sa v prípade prispôsobenia klasifikácie podľa výsledku nového hodnotenia stanoví na deň, v ktorý uplynie lehota šiestich mesiacov od získania výsledkov nového hodnotenia klasifikácie danej látky alebo zmesi. Ak sa klasifikácia aktualizuje na miernejšiu triedu alebo kategóriu nebezpečnosti bez toho, aby mala táto aktualizácia za následok klasifikáciu do dodatočnej triedy nebezpečnosti alebo nové doplňujúce požiadavky na označovanie, termín aktualizácie etikiet by mal zostať bez zmeny: 18 mesiacov odo dňa získania výsledkov nového hodnotenia klasifikácie príslušnej látky alebo zmesi. Takisto treba objasniť, že v prípadoch harmonizovanej klasifikácie a označovania sa termíny aktualizácie informácií na etikete stanovujú na dátum uplatňovania ustanovení, v ktorých sa uvádza nová alebo zmenená klasifikácia a označovanie príslušnej látky, čo je zvyčajne 18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti daných ustanovení. To isté platí aj pre zmeny, ktoré vyvolali iné delegované akty prijaté v súvislosti s prispôsobením predpisov technickému a vedeckému pokroku, napríklad v dôsledku vykonávania nových alebo zmenených ustanovení Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií OSN (GHS).

(9)V časti 2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1272/2008 sa stanovujú pravidlá týkajúce sa umiestnenia dodatočných výstražných upozornení na etiketu určitých zmesí uvedených v časti 2 danej prílohy. Vzhľadom na to, že v špecifických prípadoch upozornenia obsahujú dôležité dodatočné informácie, mali by sa používať v prípade všetkých zmesí uvedených v časti 2 prílohy II bez ohľadu na to, či sú tieto zmesi klasifikované a či obsahujú klasifikované látky.

(8)V záujme lepšej zrozumiteľnosti by sa všetky doplňujúce požiadavky na označovanie mali zahrnúť do jedného článku.

(7)Strelivo považované za látku alebo zmes musí byť označené etiketou na povrchu obalu, v ktorom je táto látka alebo zmes bezprostredne zabalená (vnútorný obal), teda najčastejšie na zásobníku. Pripevnenie etikety na zásobník však môže používateľovi spôsobiť bezpečnostné problémy, keďže by etiketa mohla brániť správnemu fungovaniu streliva a mohla by poškodiť palnú zbraň. V prípade takéhoto streliva by sa teda malo povoliť umiestnenie etikety na najbližšiu vrstvu balenia namiesto toho, aby bola pripevnená na vnútornom obale. Navyše by označené strelivo, ktoré používajú výlučne národné ozbrojené sily v bojových zónach, mohlo v určitých prípadoch predstavovať neprijateľné bezpečnostné riziko pre náklad, vojakov a personál, pokiaľ by sa nezabezpečila dostatočná kamufláž. Vzhľadom na takéto prípady je nutné stanoviť výnimku z požiadaviek na označovanie a povoliť alternatívne spôsoby oznamovania informácií o nebezpečnosti.

(6)Odhady akútnej toxicity sa používajú hlavne na určenie klasifikácie akútnej toxicity pre ľudské zdravie v súvislosti so zmesami, ktoré obsahujú látky klasifikované ako akútne toxické. Látky možno klasifikovať v jednej zo štyroch kategórií nebezpečnosti akútnej toxicity, a to na základe orálneho, dermálneho alebo inhalačného spôsobu expozície podľa určitých numerických kritérií. Hodnoty akútnej toxicity sú vyjadrené ako (približné) hodnoty LD50 (orálne, dermálne) alebo LC50 (inhalačne) alebo ako odhady akútnej toxicity. Je vhodné špecifikovať význam odhadov akútnej toxicity, prípadne ich špecifikovať bližšie, aby boli jasnejšie a konzistentnejšie. Keďže odhady akútnej toxicity sú súčasťou harmonizovanej klasifikácie a prvkov označovania látok klasifikovaných ako akútne toxické, mali by sa uvádzať v návrhu, stanovisku a rozhodnutí týkajúcom sa harmonizovanej klasifikácie látky ako akútne toxickej. Rovnako ako M-koeficienty a koncentračné limity by sa aj odhady akútnej toxicity spolu s odôvodnením mali oznamovať agentúre, aby ich mohla zaradiť do zoznamu klasifikácie a označovania.

(4)Na účely posilnenia právnej istoty a implementácie v súvislosti s vyhodnotením informácií o nebezpečnosti zmesí, ak v prípade samotných zmesí nie sú dostupné žiadne údaje z testov alebo len neadekvátne údaje, by sa mala ozrejmiť interakcia medzi uplatňovaním princípov extrapolácie a stanovením závažnosti dôkazov expertným posudkom. Takýmto objasnením by sa malo zabezpečiť, aby stanovenie závažnosti dôkazov dopĺňalo, ale nenahrádzalo uplatňovanie princípov extrapolácie. Takisto by sa malo vysvetliť, že ak na hodnotenie zmesi nemožno uplatniť princípy extrapolácie, výrobcovia, dovozcovia a následní užívatelia majú použiť metódu výpočtu alebo iné metódy opísané v častiach 3 a 4 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008. Okrem toho treba vysvetliť, ktoré kritériá, pokiaľ nie sú splnené, určujú, kedy sa má vykonať stanovenie závažnosti dôkazov expertným posudkom.

(3)Zvyčajne nemožno dostatočne posúdiť vlastnosti endokrinných disruptorov pre zdravie ľudí a životné prostredie ani perzistentné, bioakumulatívne a mobilné vlastnosti zmesi alebo mnohozložkovej látky len na základe údajov o danej zmesi alebo látke. Preto by sa ako základ na identifikáciu nebezpečnosti týchto mnohozložkových látok alebo zmesí mali štandardne používať údaje o jednotlivých látkach danej zmesi alebo o jednotlivých zložkách mnohozložkovej látky. V určitých prípadoch však môžu byť relevantné aj údaje o samotných mnohozložkových látkach. To platí najmä v prípadoch, keď údaje vykazujú vlastnosti endokrinných disruptorov pre zdravie ľudí a životné prostredie, ako aj perzistentné, bioakumulatívne a mobilné vlastnosti, alebo vtedy, keď ide o podporné údaje k údajom o jednotlivých zložkách. V takýchto prípadoch je teda vhodné použiť údaje o mnohozložkových látkach.

(1)S cieľom držať krok s globalizáciou, technologickým vývojom a novými prostriedkami predaja, ako je predaj cez internet, je potrebné prispôsobiť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008. V nariadení sa síce predpokladá, že všetci príslušní účastníci dodávateľského reťazca sú usadení v Únii, ale skúsenosti z praxe ukázali, že chemikálie predávajú cez internet priamo širokej verejnosti v Únii hospodárske subjekty usadené mimo Únie. Orgány presadzovania práva preto nedokážu presadzovať nariadenie (ES) č. 1272/2008 voči hospodárskym subjektom, ktoré nie sú usadené v EÚ. Preto je namieste požiadavka, aby bol dodávateľ usadený v Únii, čím sa zaručí, že príslušná látka alebo zmes pri uvedení na trh spĺňa požiadavky stanovené v uvedenom nariadení, a to aj v prípade predaja na diaľku. Týmto ustanovením by sa posilnilo dodržiavanie a presadzovanie nariadenia (ES) č. 1272/2008, a tým by sa zabezpečila vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. S cieľom zabrániť situáciám, v ktorých sa spotrebiteľ de jure a de facto stáva dovozcom pri nákupe látky alebo zmesi na diaľku od hospodárskych subjektov usadených mimo EÚ, treba špecifikovať, že dodávateľ, ktorý zabezpečuje, aby daná látka alebo zmes spĺňala požiadavky stanovené v uvedenom nariadení, koná v rámci priemyselnej alebo profesionálnej činnosti.

(11)V nariadení (ES) č. 1272/2008 sa používanie skladacích letákov povoľuje len vtedy, keď nemožno dodržať všeobecné pravidlá používania etikiet vzhľadom na tvar alebo formu balenia, prípadne jeho malej veľkosti. Nariadením sa však nestanovuje žiadna minimálna veľkosť písma na etiketách, čo by zabezpečilo ich čitateľnosť. V dôsledku pokrokov v technológiách označovania by sa dodávateľom mala umožniť väčšia flexibilita tým, že sa stanoví rozšírené používanie skladacích letákov. Zároveň sa stanovia aj požiadavky na minimálnu veľkosť písma a formátovanie, čo by malo zabezpečiť dobrú čitateľnosť.

(12)Nariadenie (ES) č. 1272/2008 treba prispôsobiť technologickým a spoločenským zmenám v oblasti digitalizácie a pripraviť ho na budúci vývoj. Digitálne označovanie by mohlo zvýšiť efektívnosť informovania o nebezpečnosti, najmä v prípade zraniteľných skupín obyvateľstva a ľudí, ktorí neovládajú úradný jazyk členského štátu. Preto je nevyhnutné zaviesť dobrovoľné digitálne označovanie a stanoviť technické požiadavky týkajúce sa takéhoto označovania. Na účely zabezpečenia právnej istoty je vhodné špecifikovať prvky označovania, ktoré sa môžu poskytovať len v digitálnom formáte. Táto možnosť by sa mala vzťahovať len na tie informácie, ktoré nie sú nevyhnutné pre bezpečnosť používateľa a ochranu životného prostredia.

(13)S cieľom prispôsobiť prvky označovania, ktoré sa môžu poskytovať len v digitálnom formáte, technologickému pokroku alebo úrovni digitálnej pripravenosti vo všetkých skupinách obyvateľstva Únie by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na účely zmeny zoznamu prvkov označovania, ktoré sa môžu poskytovať len v digitálnom formáte, a to so zreteľom na spoločenské potreby a vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a životného prostredia.

(14)Na účely prispôsobenia sa technologickým zmenám a vývoju v oblasti digitalizácie by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na účely doplnenia nariadenia (ES) č. 1272/2008 o podrobnejšie špecifikácie technických požiadaviek na digitálne označovanie.

(15)V nariadení (ES) č. 1272/2008 momentálne nie sú stanovené žiadne špecifické pravidlá označovania a balenia látok alebo zmesí, ktoré sa širokej verejnosti a profesionálnym užívateľom dodávajú prostredníctvom plniacich staníc. Vzhľadom na rastúci trend predaja výrobkov vrátane určitých chemikálií, ako sú detergenty, bez obalu s cieľom znížiť množstvo odpadu a podporiť udržateľnejšie formy predaja je vhodné stanoviť špecifické pravidlá a podmienky pre takýto typ predaja a vytvoriť zoznam tried a kategórií nebezpečnosti, ktorým sa takýto predaj na plniacich staniciach zakazuje v prípade látok alebo zmesí spĺňajúcich kritériá na klasifikáciu do uvedených tried a kategórií nebezpečnosti, aby sa zabezpečila bezpečnosť a ochrana zdravia ľudí.

(16)V nariadení (ES) č. 1272/2008 sa nestanovujú pravidlá označovania chemikálií, ktoré sa širokej verejnosti dodávajú bez obalu. Výnimkou sú len cementové zmesi a transportbetón vo vlhkom stave. S cieľom zlepšiť právnu zrozumiteľnosť a zabezpečiť lepšiu ochranu občanov je primerané zaviesť ustanovenia týkajúce sa prvkov označovania ďalších chemikálií, ako sú palivá dodávané na čerpacích staniciach určené na načerpanie do nádob, z ktorých sa už zvyčajne nemajú odčerpávať.

(17)Keďže nové triedy a kritériá nebezpečnosti zavedené delegovaným nariadením Komisie umožňujú harmonizovanú klasifikáciu a označovanie látok vzbudzujúcich najväčšie obavy v súvislosti so zdravím a životným prostredím, štandardne by mali podliehať harmonizovanej klasifikácii a označovaniu a mali by sa zaradiť do zoznamu tried nebezpečnosti, ktorý zahŕňa respiračnú senzibilizáciu, mutagenitu pre zárodočné bunky, karcinogenitu a reprodukčnú toxicitu. Trieda nebezpečnosti respiračnej senzibilizácie sa má klasifikovať do podkategórií, teda do podkategórie 1A alebo 1B, pokiaľ je k dispozícii dostatok informácií na klasifikáciu do týchto podkategórií nebezpečnosti, aby sa predišlo klasifikácii do vyššej alebo nižšej kategórie. Vzhľadom na rýchly vývoj vedeckých poznatkov a dlhodobú expertízu Európskej chemickej agentúry (ďalej len „agentúra“) a Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) na jednej strane a obmedzené zdroje príslušných orgánov členských štátov na vypracovanie návrhov na harmonizovanú klasifikáciu na strane druhej by Komisia mala mať právo požiadať agentúru a úrad o vypracovanie návrhu harmonizovanej klasifikácie a označovania.

(18)Návrhy harmonizovanej klasifikácie a označovania sa nemusia obmedzovať len na jednotlivé látky a mohli by zahŕňať skupinu podobných látok, ktorých podobné vlastnosti umožňujú podobnú klasifikáciu všetkých látok v skupine. Účelom takéhoto zoskupovania je zmiernenie záťaže výrobcov, dovozcov alebo následných užívateľov, agentúry a Komisie v procese harmonizácie klasifikácie a označovania látok. Takisto sa tým predíde testovaniu látok v prípadoch, keď možno podobné látky klasifikovať ako skupinu.

(19)S cieľom zvýšiť transparentnosť a predvídateľnosť návrhov, ktoré sa predkladajú agentúre, by sa od príslušných orgánov členských štátov, výrobcov, dovozcov či následných užívateľov malo vyžadovať, aby agentúre oznámili svoj zámer predložiť návrh harmonizovanej klasifikácie a označovania, pričom Komisia by mala mať povinnosť informovať agentúru o svojej žiadosti o vypracovanie takéhoto návrhu, ktorú následne predloží agentúre alebo úradu. Okrem toho by sa od agentúry malo vyžadovať zverejnenie informácií o takomto zámere podať žiadosť, ako aj aktualizácia informácií o predložených návrhoch v každej fáze postupu na harmonizáciu klasifikácie a označovania látok. Z rovnakého dôvodu by mal byť príslušný orgán prijímajúci návrh na revíziu harmonizovanej klasifikácie a označovania, ktorý predložil výrobca, dovozca alebo následný užívateľ, povinný oznámiť svoje rozhodnutie o prijatí alebo zamietnutí návrhu na revíziu agentúre, ktorá by tieto informácie mala poskytnúť ostatným príslušným orgánom.

(20)Kritériá na zaradenie látok do zoznamu kandidátskych látok podľa článku 59 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sú ekvivalentmi kritérií určitých tried a kategórií nebezpečnosti zahrnutých do prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008. Vzhľadom na vysokú úroveň dôkazov vyžadovanú na zaradenie látky do zoznamu kandidátskych látok by sa tie látky, ktoré sú v súčasnosti v zozname, mali zahrnúť do tabuľky 3 v časti 3 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

(21)Keďže kritériá, ktoré musí látka spĺňať na to, aby sa považovala za endokrinný disruptor pre zdravie ľudí alebo životné prostredie, uvedené v oddieloch 3.6.5 a 3.8.2 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1107/2009 a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2017/2100, a kritériá na kvalifikáciu látky ako endokrinného disruptora pre zdravie ľudí alebo životné prostredie v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008 sú ekvivalentné, látky, ktoré spĺňajú kritériá vlastností endokrinného disruptora v súlade s nariadením Komisie (EÚ) 2018/605 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2017/2100, by sa mali klasifikovať ako endokrinné disruptory pre zdravie ľudí kategórie 1 alebo endokrinné disruptory pre životné prostredie kategórie 1 v tabuľke 3 v časti 3 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

(22)Keďže sa v článku 5 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 odkazuje na kritériá identifikácie látok PBT a vPvB uvedené v prílohe XIII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006 na účely zistenia vlastností PBT a vPvB v prípade účinných látok a keďže sú tieto kritériá ekvivalentom tých, ktoré sú zahrnuté do prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008, účinné látky spĺňajúce kritériá na to, aby sa považovali za látky s vlastnosťami PBT a vPvB v súlade s nariadením (EÚ) č. 528/2012 a prílohou XIII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006, by sa mali zahrnúť do tabuľky 3 v časti 3 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008. Keďže vlastnosti PBT a vPvB uvedené v oddieloch 3.7.2 a 3.7.3 prílohy II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 sú ekvivalentné vlastnostiam uvedeným v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008, účinné látky spĺňajúce kritériá na to, aby sa považovali za látky s vlastnosťami PBT a vPvB v súlade s kritériami stanovenými v oddieloch 3.7.2 a 3.7.3 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1107/2009, by sa mali zahrnúť do tabuľky 3 v časti 3 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008.

(23)Vzhľadom na to, že látky uvedené v odôvodneniach 30 a 31 už boli posúdené Európskym úradom pre bezpečnosť potravín alebo agentúrou, ako aj Komisiou, ktorá k nim prijala rozhodnutie, mali by sa prostredníctvom delegovaného aktu zahrnúť do tabuľky 3 v časti 3 prílohy VI k nariadeniu (ES) č. 1272/2008, a to bez predchádzajúcej konzultácie s agentúrou, ako sa stanovuje v článku 37 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1272/2008.

(24)Výrobcovia a dovozcovia často oznamujú odlišné informácie o tej istej látke, ktorá sa má zaradiť do zoznamu klasifikácie a označovania, ktorý vedie agentúra. V niektorých prípadoch tieto odchýlky vyplývajú z rôznych nečistôt, fyzikálnych stavov či iných rozlíšení a môžu byť opodstatnené. V iných prípadoch sú odchýlky spôsobené tým, že sa pri klasifikácii používajú rozdielne údaje. Ďalšou príčinou sú nezhody medzi oznamovateľmi alebo registrujúcimi v prípade spoločného predkladania údajov podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006, ako aj zastarané klasifikačné záznamy. Výsledkom je, že zoznam klasifikácie a označovania obsahuje odlišné klasifikácie. Tým klesá účinnosť zoznamu ako nástroja na zber údajov o nebezpečnosti a informovanie o nebezpečnosti a vznikajú nesprávne klasifikácie, ktoré v konečnom dôsledku obmedzujú možnosti nariadenia (ES) č. 1272/2008 týkajúce sa ochrany zdravia ľudí a životného prostredia. Preto by oznamovatelia mali mať povinnosť agentúre zdôvodniť, prečo sa odchyľujú od najprísnejšej klasifikácie alebo prečo v prípade tej istej látky zavádzajú v určitej triede nebezpečnosti prísnejšiu klasifikáciu. S cieľom riešiť odchýlky medzi novšími a zastaranejšími klasifikáciami by sa od oznamovateľov mali vyžadovať aktualizácie oznámení do šiestich mesiacov po prijatí rozhodnutia o zmene klasifikácie a označovania látky v súlade s preskúmaním stanoveným v článku 15 ods. 1 daného nariadenia.

(25)Na zvýšenie transparentnosti oznámení, ako aj na uľahčenie povinnosti oznamovateľa vypracovať záznam, ktorý bude v súlade s ostatnými oznámeniami týkajúcimi sa tej istej látky, by sa určité informácie oznámené do zoznamu klasifikácie a označovania, ktorý vedie agentúra, mali sprístupniť verejnosti, a to bezplatne. Bez toho, aby bola dotknutá ochrana obchodných záujmov, by tieto informácie mali zahŕňať identitu oznamovateľov, pretože informácie o kontaktnej osobe by takisto prispeli k dosiahnutiu cieľa jednotného záznamu, ktorý sa zaradí do zoznamu klasifikácie a označovania. V prípade oznámení predložených skupinou výrobcov alebo dovozcov by malo stačiť zverejnenie identity oznamovateľa, ktorý informácie predkladá v mene ostatných členov skupiny.

(26)V zmysle článku 45 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1272/2008 majú ustanovené orgány v členských štátoch prijímať relevantné informácie týkajúce sa reakcií na ohrozenie zdravia od dovozcov a následných užívateľov uvádzajúcich na trh zmesi, ktoré sú klasifikované ako nebezpečné na základe ich účinkov na zdravie alebo fyzikálnych účinkov. Od distribútorov sa takéto predkladanie informácií nevyžaduje. V určitých prípadoch cezhraničnej distribúcie z jedného členského štátu do druhého alebo vtedy, keď distribútori uvádzajú zmesi na trh pod novou značkou alebo ich znova označujú, vedie takáto chýbajúca povinnosť predkladať oznámenia k strate informácií v prípade ustanovených orgánov, čo im môže brániť v poskytnutí primeranej reakcie na ohrozenie zdravia. Na riešenie tejto situácie by sa povinnosť predkladať informácie týkajúce sa reakcie na ohrozenie zdravia mala zaviesť aj pre distribútorov, pokiaľ ďalej distribuujú nebezpečné zmesi do iných členských štátov alebo nebezpečné zmesi znova označujú či uvádzajú na trh pod novou značkou.

(27)V zmysle článku 45 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1272/2008 majú mať ustanovené orgány k dispozícii všetky dostupné informácie potrebné na poskytnutie primeranej reakcie na ohrozenie zdravia. Agentúra už zriadila portál oznamovania toxikologickým informačným centrám, ktorý ďalej prevádzkuje, a takisto zriadila, vyvinula a v súčasnosti prevádzkuje databázu, ktorá obsahuje informácie týkajúce sa reakcie na ohrozenie zdravia s cieľom podporiť určité členské štáty v dodržiavaní nariadenia. Preto by agentúra mohla plniť úlohu prijímania uvedených informácií. Na zníženie administratívnej záťaže členských štátov a využitie úspor z rozsahu by sa v nariadení (ES) č. 1272/2008 mala stanoviť možnosť ustanoviť agentúru ako orgán zodpovedný za prijímanie príslušných informácií, ak si to želá členský štát.

(28)Okrem ustanovených orgánov členských štátov by aj Komisia s agentúrou mali mať možnosť používať informácie týkajúce sa reakcie na ohrozenie zdravia na účely vypracovania štatistickej analýzy. Tým by sa užitočne doplnili informácie o používaní látok predložené v rámci registrácie v súlade s nariadením (ES) č. 1907/2006 a zároveň by to umožnilo lepšiu priorizáciu látok, na ktoré sa má vzťahovať harmonizovaná klasifikácia a označovanie podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008. Okrem toho by takéto opatrenie malo prínos pre procesy riadenia rizík v zmysle nariadenia (ES) č. 1907/2006 a potenciálne aj v zmysle ďalších aktov Únie.

(29)Nariadením (ES) č. 1272/2008 sa upravuje reklamu na nebezpečné látky a zmesi vo všeobecnosti. Stanovuje sa v ňom, že reklama na látku, ktorá bola klasifikovaná ako nebezpečná, musí obsahovať príslušné triedy a kategórie nebezpečnosti, a že reklama na zmes, ktorá bola klasifikovaná ako nebezpečná, alebo na zmes s obsahom klasifikovanej látky musí zahŕňať druh nebezpečnosti uvedený na etikete, ak takáto reklama umožňuje uzavrieť kúpnu zmluvu bez predchádzajúcej možnosti vidieť etiketu. Táto povinnosť by sa mala zmeniť tak, aby sa zabezpečilo, že reklama na nebezpečné látky a zmesi bude obsahovať všetky informácie, ktoré sú pre bezpečnosť a ochranu životného prostredia najdôležitejšie. V reklame by sa teda mal uvádzať výstražný piktogram spolu s výstražným slovom, triedou nebezpečnosti a výstražnými upozorneniami. Kategória nebezpečnosti sa uvádzať nemusí, pretože sa na ňu poukazuje vo výstražnom upozornení.

(30)V nariadení (ES) č. 1272/2008 sa výslovne neodkazuje na ponuky, a už vôbec nie na ponuky predaja na diaľku. V dôsledku toho sa v ňom neriešia špecifické problémy vyplývajúce z predaja na diaľku, ako je predaj cez internet. Zatiaľ čo sa reklama považuje za predstupeň ponuky, a najmä za informáciu určenú na propagáciu výpovedí fyzickej alebo právnickej osoby, či už za odmenu, alebo bez nej, ponuky sa vnímajú ako pozvanie na uzavretie kúpnej zmluvy zo strany fyzickej alebo právnickej osoby. Týmto rozlíšením by sa mala opodstatniť požiadavka na to, aby sa v ponukách poskytovalo viac informácií o nebezpečnosti než v reklamách. S cieľom držať krok s technologickým vývojom a novými prostriedkami predaja by sa povinnosti týkajúce sa dodržiavania predpisov už v štádiu návrhu stanovené pre poskytovateľov online trhov v článku 31 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2065 mali uplatňovať na účely informácií na etikete, ktoré sa vyžadujú v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1272/2008. Presadzovanie uvedených povinností podlieha pravidlám stanoveným v kapitole IV nariadenia (EÚ) 2022/2065.