PRÍLOHA

Zoznam skratiek

Správcovia AIF – správcovia alternatívnych investičných fondov;

Nástroje AT1 – nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 v zmysle článku 52 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

BRRD (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (1) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 (2);

BRRD I – smernica 2014/59/EÚ, bez zmien;

CBR – požiadavka na kombinovaný vankúš v zmysle článku 128 bodu 6) smernice o kapitálových požiadavkách;

CCP – centrálna protistrana;

Kapitál CET1 – vlastný kapitál Tier 1 v zmysle článku 50 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

CRD (smernica o kapitálových požiadavkách) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (4);

CRR (nariadenie o kapitálových požiadavkách) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/876 (6);

ESMA – Európsky orgán pre cenné papiere a trhy;

Externá MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45e smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

G-SII – globálna systémovo významná inštitúcia;

Interná MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktorá sa uplatňuje na dcérske spoločnosti subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši alebo subjektov tretích krajín, ktoré však samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45f smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

M-MDA – maximálna rozdeliteľná suma súvisiaca s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle článku 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

MiFID – smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (7);

MPE – riešenie krízových situácií vo viacerých okamihoch;

MREL – minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky;

NCWO – zásada, že žiadny veriteľ sa v rámci riešenia krízovej situácie nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, než do akého by sa dostal v rámci bežného konkurzného konania;

SEL – podriadené oprávnené záväzky;

SFD (smernica o konečnom zúčtovaní) – smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (8);

SPE – riešenie krízových situácií v jednom okamihu

Jednotná rada – Jednotná rada pre riešenie krízových situácií;

SRM – jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií;

SRMR (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií) – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (9) zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/877 (10);

SRMR I – nariadenie (EÚ) č. 806/2014, bez zmien;

TEM – veľkosť celkovej expozície vypočítaná v súlade s článkami 429 a 429a nariadenia o kapitálových požiadavkách;

Nástroje kapitálu T2 – nástroje kapitálu Tier 2 v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 73 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TLAC – celková kapacita na absorpciu strát;

Minimálna požiadavka na TLAC – harmonizovaná minimálna úroveň normy TLAC pre inštitúcie G-SII v zmysle článkov 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách a článku 45d ods. 1 písm. a) a článku 45d ods. 2 písm. a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

Norma TLAC – hlavné prvky celkovej kapacity na absorpciu strát uverejnené Radou pre finančnú stabilitu v novembri 2015;

Banky najvyššieho stupňa – subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši a ktoré sú súčasťou skupín, ktorých krízová situácia sa rieši, s aktívami prevyšujúcimi 100 miliárd EUR v zmysle článku 45c ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk;

TREA – celková hodnota rizikovej expozície vypočítaná v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia o kapitálových požiadavkách;

PKIPCP – podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov.

Pokiaľ nie je ustanovené inak, všetky odkazy na články v tejto prílohe sa majú chápať ako odkazy na články smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

A. OTÁZKY SÚVISIACE S PRÁVOMOCOU ZAKÁZAŤ URČITÉ ROZDEĽOVANIE VÝNOSOV USTANOVENÉ V ČLÁNKU 16A SMERNICE O OZDRAVENÍ A RIEŠENÍ KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ BÁNK

1. Otázka (článok 16a)

Článkom 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc zakázať určité rozdeľovanie výnosov v prípade, keď subjekt poruší požiadavku na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje navyše k MREL. Podobne aj článok 141 smernice o kapitálových požiadavkách obsahuje ustanovenia týkajúce sa právomocí príslušných orgánov zakázať určité rozdeľovanie výnosov, ak subjekt poruší požiadavku na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje navyše k požiadavkám na vlastné zdroje. Hoci sa tieto právomoci udeľujú dvom rôznym orgánom, vzťah medzi nimi nebol špecifikovaný. V smernici o kapitálových požiadavkách ani v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nestanovuje postupnosť uplatňovania týchto dvoch právomocí, ak subjekt poruší obidve požiadavky. Znamená to, že vnútroštátny zákonodarca má v tejto súvislosti flexibilitu?

Odpoveď

Podmienky využívania právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií zakázať subjektu rozdeľovanie výnosov presahujúcich maximálnu rozdeliteľnú sumu súvisiacu s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (M-MDA), t. j. právomoci obmedziť určité rozdeľovanie výnosov, sú stanovené v článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. V tomto ustanovení sa uvádza, že táto právomoc sa začne uplatňovať v situácii, keď subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš popri požiadavkách na vlastné zdroje v zmysle článku 141a ods. 1 písm. a), b) a c) smernice o kapitálových požiadavkách, nespĺňa však požiadavku na kombinovaný vankúš popri požiadavkách v zmysle článkov 45c a 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (t. j. minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky).

To znamená, že keď subjekt nespĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš popri relevantných požiadavkách na vlastné zdroje, neocitne sa v situácii uvedenej v článku 16a ods. 1, hoci nespĺňa ani požiadavku na kombinovaný vankúš popri minimálnych požiadavkách na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Článok 141 smernice o kapitálových požiadavkách sa tak bude uplatňovať výlučne v tomto prípade a že od subjektu sa bude vyžadovať, aby automaticky obmedzil určité rozdeľovanie výnosov podľa pravidiel nariadených v tomto ustanovení. Právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií obmedziť určité rozdeľovanie výnosov podľa článku 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa začnú uplatňovať iba v prípade, ak subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš a príslušné požiadavky na vlastné zdroje, ale nie požiadavku na kombinovaný vankúš a jeho minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

V konečnom dôsledku to znamená, že článok 141 smernice o kapitálových požiadavkách sa nesmie uplatňovať súbežne s článkom 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

2. Otázka (článok 16a)

Boli článkom 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk zavedené dve fázy pre rozhodovanie orgánu pre riešenie krízových situácií, pokiaľ ide o to, zakázať subjektu rozdeľovať výnosy vyššie ako M-MDA:

— počas prvých deviatich mesiacov po oznámení subjektu neexistuje povinnosť stanoviť M-MDA a orgán pre riešenie krízových situácií každý mesiac posúdi, či má túto právomoc uplatniť, a

— deväť mesiacov po oznámení subjektu – existuje povinnosť uplatniť právomoc zakázať rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA okrem prípadov, keď orgán pre riešenie krízových situácií na základe posúdenia zistí, že boli splnené aspoň dve z podmienok stanovených v článku 16a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií obmedziť určité rozdeľovanie výnosov subjektmi stanovená v článku 16a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa začne uplatňovať iba v prípade, ak subjekt spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš v spojení s príslušnými požiadavkami na vlastné zdroje, ale nie v kombinácii s minimálnymi požiadavkami na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, t. j. z dôvodu porušenia požiadavky na kombinovaný vankúš súvisiaceho s minimálnymi požiadavkami na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Ide o diskrečnú právomoc. Rozsah voľného uváženia závisí od časového hľadiska porušenia požiadavky na kombinovaný vankúš, ako sa uvádza v článku 16a ods. 2 a 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Počas prvých deviatich mesiacov po oznámení porušenia subjektom orgán pre riešenie krízových situácií musí bez zbytočného omeškania po oznámení a potom aspoň raz za mesiac posúdiť, či má alebo nemá uplatniť svoju právomoc, pričom zohľadní prvky uvedené v článku 16a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Po deviatich mesiacoch orgán pre riešenie krízových situácií musí uplatniť svoju právomoc, pokiaľ nebudú splnené aspoň dve z podmienok uvedených v článku 16a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

3. Otázka (článok 16a ods. 3)

V súlade s článkom 16a ods. 3 orgán pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom musí vykonať právomoc uvedenú v článku 16a ods. 1 okrem prípadov, keď sú podľa zistení orgánu pre riešenie krízových situácií splnené aspoň dve z podmienok uvedených v odseku 3.

Je pravda, že orgán pre riešenie krízových situácií musí pri posudzovaní podmienok ustanovených v článku 16a ods. 3 viesť konzultácie s inými orgánmi (napr. s príslušným orgánom, s orgánom zodpovedným za makroprudenciálnu finančnú stabilitu)?

Odpoveď

V samotnom článku 16a ods. 3 sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby do posúdenia podmienok uvedených v prvom pododseku daného ustanovenia zapojil príslušný orgán.

V článku 16a ods. 3 prvom pododseku sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby uskutočnil konzultácie s príslušným orgánom ešte pred uplatnením svojej právomoci zakázať subjektom rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA. V článku 16a ods. 3 druhom pododseku sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby informoval príslušný orgán o svojom rozhodnutí nevykonať svoju právomoc a písomne vysvetlil motívy svojho rozhodnutia.

V prvom prípade sa od orgánu pre riešenie krízových situácií výslovne vyžaduje, aby s príslušným orgánom konzultoval skutočnosť, že neboli splnené podmienky článku 16a ods. 1, podľa ktorých sa právomoc nevykonáva. V druhom prípade sa od orgánu pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby príslušnému orgánu písomne vysvetlil svoje posúdenie skutočnosti, že boli splnené podmienky článku 16a ods. 3, podľa ktorých sa právomoc nevykonáva.

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nevyžaduje, ale ani nebráni tomu, aby orgán pre riešenie krízových situácií uskutočňoval konzultácie s akýmikoľvek inými orgánmi, alebo aby ich informoval (napr. určené vnútroštátne orgány makroprudenciálneho dohľadu).

4. Otázka týkajúca sa nariadenia o kapitálových požiadavkách (článok 92 ods. 1a); smernice o kapitálových požiadavkách (článok 141c); smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (článok 16a)

V článku 92 ods. 1a nariadenia o kapitálových požiadavkách sa stanovuje: „Kapitál Tier 1, ktorý sa použije na splnenie požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky, nemožno použiť na splnenie akejkoľvek z požiadaviek založených na finančnej páke stanovených v tomto nariadení a v smernici 2013/36/EÚ, pokiaľ v nich nie je výslovne uvedené inak.“

Musia inštitúcie spĺňať zároveň požiadavku na vankúš pre finančnú páku stanovenú v článku 92 ods. 1a nariadenia o kapitálových požiadavkách, nerizikovú minimálnu požiadavku na TLAC a externú a internú MREL?

Odpoveď

Podľa spoločného výkladu smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (článok 16a ods. 1) a smernice o kapitálových požiadavkách (článok 128 štvrtý pododsek) by požiadavka na kombinovaný vankúš mala stáť iba na vrchu rizikovo orientovaných zložiek požiadaviek uvedených v článkoch 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách a článkov 45c a 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (t. j. minimálnej požiadavky na TLAC a externej a internej MREL).

V dôsledku toho sa článkom 16a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk udeľuje orgánom pre riešenie krízových situácií právomoc zakázať rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA iba v prípadoch, ak dotknutá inštitúcia nesplní požiadavku na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje navyše k MREL vypočítanej na základe celkovej hodnoty rizikovej expozície [pozri aj odôvodnenie 24 smernice (EÚ) 2019/879].

To znamená, že pokiaľ ide o vzťah medzi požiadavkou na kombinovaný vankúš a rizikovou minimálnou požiadavkou na TLAC a MREL, v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a v smernici o kapitálových požiadavkách sa jasne uvádza, že i) vlastný kapitál Tier 1 použitý na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC a MREL sa nemôže použiť na splnenie požiadavky na kombinovaný vankúš a ii) ak sa poruší požiadavka na kombinovaný vankúš, keď sa posudzuje navyše k rizikovej minimálnej požiadavke na TLAC a MREL, orgánom pre riešenie krízových situácií sa udeľuje právomoc zakázať rozdeľovanie výnosov vyšších ako M-MDA.

Neexistujú však žiadne paralelné ustanovenia, pokiaľ ide o vzťah medzi požiadavkou na vankúš ukazovateľa finančnej páky uvedenou v článku 92 ods. 1a nariadenia o kapitálových požiadavkách a nerizikovou minimálnou požiadavkou na TLAC a MREL. Podľa článku 141c smernice o kapitálových požiadavkách sa požiadavka na vankúš ukazovateľa finančnej páky uvedená v článku 92 ods. 1a nariadenia o kapitálových požiadavkách považuje za nesplnenú iba v prípade, ak inštitúcia nemá dostatočný kapitál Tier 1 na splnenie daných požiadaviek na vankúš, ako aj požiadaviek článku 92 ods. 1 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách a článku 104 ods. 1 písm. a) smernice o kapitálových požiadavkách. V smernici o kapitálových požiadavkách ani v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vôbec nespomína potreba spĺňať požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky zároveň s nerizikovými zložkami minimálnej požiadavky na TLAC a MREL. Podľa článku 141b smernice o kapitálových požiadavkách sa automatické obmedzenia rozdeľovania výnosov vyšších ako maximálna rozdeliteľná suma vzťahujúca sa na ukazovateľ finančnej páky ukladajú iba v prípade, ak inštitúcia nespĺňa požiadavku na vankúš ukazovateľa finančnej páky, ako sa stanovuje v uvedenom článku 141c smernice o kapitálových požiadavkách. Smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk neobsahuje žiadne ustanovenie, ktoré by odzrkadľovalo článok 16a, pokiaľ ide o požiadavku na vankúš ukazovateľa finančnej páky, čo znamená, že orgán pre riešenie krízových situácií nemá právomoc obmedziť rozdeľovanie výnosov v prípade nesplnenia požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky, ak sa posudzuje s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vypočítanou na základe veľkosti celkovej expozície.

Článok 92 ods. 1a druhý pododsek nariadenia o kapitálových požiadavkách preto nie je možné vykladať tak, že bráni dvojitému započítaniu kapitálu Tier 1 na účely splnenia požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky a minimálnej požiadavky na TLAC a minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky vypočítanej na základe veľkosti celkovej expozície. V práve Únie sa vždy výslovne stanovujú i) situácie, v rámci ktorých sa nepripúšťa dvojité započítavanie kapitálu na účely splnenia požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky a minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, a ii) dôsledky porušenia požiadavky na vankúš, keď sa posudzuje v kombinácii s minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Ani jeden z týchto bodov sa netýka požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky.

B. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA PRÁVOMOCÍ POZASTAVIŤ POVINNOSTI TÝKAJÚCE SA PLATIEB ALEBO PLNENIA PODĽA ČLÁNKOV 33A A 69

5. Otázka (článok 33a)

Článkom 33a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje právomoc pozastaviť určité povinnosti na základe konštatovania, že inštitúcia zlyháva alebo pravdepodobne zlyhá (moratórium). Členské štáty môžu podľa článku 33a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk stanoviť, aby orgány pre riešenie krízových situácií poskytli vkladateľom denné sumy. V súvislosti s jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií by právomoc týkajúcu sa moratória v prípade inštitúcií spadajúcich do právomoci Jednotnej rady mali uplatňovať vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií s cieľom vykonať všetky rozhodnutia, ktoré im adresovala Jednotná rada (článok 29 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií).

Je v záujme transponovania vnútroštátnej možnosti denných súm podľa článku 33a ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vhodné zabezpečiť, aby v prípade inštitúcií spadajúcich do právomoci Jednotnej rady vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií mohol priznať denné dávky, keď to bude vyžadovať Jednotná rada, a v ňou požadovanom rozsahu?

Odpoveď

Vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií sa udeľuje právomoc vynucovať moratórium, a to aj v kontexte bankovej únie. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií by túto právomoc mali vykonávať formou stanovenou vo vnútroštátnom práve, ktorým sa transponuje smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, a v súlade s podmienkami stanovenými vo vnútroštátnom práve. Táto skutočnosť je vyjadrená v článku 29 ods. 1 druhom pododseku nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

V závislosti od spôsobu transpozície článku 33a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk do vnútroštátneho práva by sa právomoc priznať dennú sumu a stanoviť jej výšku mohla presnejšie sformulovať priamo vo vnútroštátnom transpozičnom práve, alebo by sa v tomto práve mohli stanoviť kritériá, podľa ktorých by ju mohol vymedziť vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. V každom prípade by tieto prvky mal vymedziť vnútroštátny zákonodarca pri transponovaní článku 33a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií by mal tieto kritériá dodržiavať pri vykonávaní právomoci.

Pri transponovaní tohto ustanovenia nie je potrebné odvolávať sa na Jednotnú radu, pretože jej úloha vyplýva z článku 29 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, ktoré je priamo uplatniteľné.

Koordinácia s Jednotnou radou pri výkone týchto právomocí je však vhodná na zabezpečenie úplného súladu medzi pokynmi Jednotnej rady a právomocami udelenými vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových situácií vo vnútroštátnom transpozičnom práve. Malo by sa ňou uľahčiť bezproblémové vykonávanie opatrení prijatých v rámci programu riešenia krízových situácií.

6. Otázka (článok 33a ods. 3)

Ktoré nástroje, prvky alebo kritériá prispievajú k určeniu primeranosti dennej sumy, ku ktorej by vkladatelia mali mať prístup? V tejto súvislosti by sa do vnútroštátneho transpozičného práva mohla zahrnúť suma pokrývajúca minimálne denné životné náklady. Táto suma by okrem toho mala byť povinná pre orgán pre riešenie krízových situácií pri rozhodovaní o povolení prístupu k primeranej peňažnej sume.

Malo by určenie primeranosti dennej sumy byť povinnosťou orgánu pre riešenie krízových situácií rozhodujúceho v jednotlivých prípadoch, alebo by malo určenie primeranej úrovne zostať úlohou vnútroštátneho zákonodarcu?

Ktoré ďalšie relevantné ukazovatele by sa v tejto súvislosti mohli zohľadniť?

Odpoveď

Článok 33a členským štátom v súvislosti s transpozíciou poskytuje veľký priestor na voľné uváženie, aby mohli vymedziť relevantné kritériá na určenie výšky dennej sumy a na jej uplatňovanie.

7. Otázka (článok 33a ods. 3 a článok 69 ods. 5)

Je v súvislosti s „primeranou dennou sumou“ v zmysle článku 33a ods. 3 a článku 69 ods. 5 zámerom spoluzákonodarcov, aby členské štáty stanovili „primeranú“ sumu vo vnútroštátnom transpozičnom právnom predpise, alebo má orgán pre riešenie krízových situácií flexibilitu pri rozhodovaní v jednotlivých prípadoch?

Odpoveď

Ustanovenie nie je v tejto súvislosti konkrétne a členským štátom umožňuje flexibilitu pri rozhodovaní o spôsobe jeho transpozície. Niektoré členské štáty môžu chcieť určiť pevnú dennú sumu priamo v právnych predpisoch alebo stanoviť osobitné kritériá na jej výpočet, kým iné štáty môžu chcieť poveriť určením danej sumy orgán pre riešenie krízových situácií.

8. Otázka (článok 33a ods. 5)

Z článku 33a ods. 5 nie je zrejmé, ktoré konkrétne povinnosti z neho vyplývajú orgánom pre riešenie krízových situácií. Nie je jasné, ako môže niektorý orgán dokázať, že „posúdil existujúce vnútroštátne pravidlá, ako aj právomoci dohľadu a súdnej moci“, že sa usiloval o „ochranu práv veriteľov a rovnosť zaobchádzania s veriteľmi v bežnom insolvenčnom konaní“ a že „zohľadnil prípadné uplatňovanie vnútroštátneho insolvenčného konania na danú inštitúciu alebo subjekt“. Uvažovala Komisia o nejakom konkrétnom opatrení, ktoré môže byť potrebné pri uplatňovaní tohto ustanovenia?

Odpoveď

Účelom tohto ustanovenia je vytvoriť určité záruky s cieľom zabezpečiť správny výkon rozsiahlych právomocí týkajúcich sa moratória udelených orgánu pre riešenie krízových situácií.

V znení článku 33a ods. 5 sa poukazuje na skutočnosť, že právomoc týkajúca sa moratória podľa článku 33a sa môže vykonávať v čase vyhlásenia o zlyhaní alebo o pravdepodobnosti zlyhania, a je možné, že v tomto čase nebola konštatovaná existencia verejného záujmu podľa článku 32 ods. 1 písm. c). Je preto možné, že po schválení tohto moratória orgán pre riešenie krízových situácií dospeje k záveru, že neexistuje žiadny verejný záujem a malo by sa uplatňovať vnútroštátne konkurzné konanie. Toto konanie v niektorých členských štátoch neznamená okamžité uzatvorenie inštitúcie a likvidáciu jej majetku, ale umožňuje jej ďalšie fungovanie. Konanie riadi iný orgán než orgán pre riešenie krízových situácií.

Podmienky uvedené v tomto ustanovení sú zamerané na zabezpečenie koordinácie týchto dvoch orgánov a ich možného súhlasu v otázke vhodnosti moratória za týchto osobitných okolností. V tejto súvislosti je účelom formulácie zabezpečiť, aby orgán pre riešenie krízových situácií zvážil prípadný dosah moratória na rôzne kategórie veriteľov a ich pohľadávky, napríklad s cieľom zabrániť tomu, aby moratórium uplatnené iba na niektorých veriteľov neviedlo k diskriminácii pri zaobchádzaní s nimi v konkurznom konaní.

9. Otázka (článok 33a ods. 11)

V článku 33a ods. 11 sa stanovuje, že v prípade, keď orgán pre riešenie krízových situácií uplatnil svoju právomoc pozastaviť povinnosti týkajúce sa platieb alebo plnenia za okolností stanovených v článku 33a ods. 1 alebo 10, nesmie uplatniť svoje právomoci podľa článku 69 ods. 1, článku 70 ods. 1 alebo článku 71 ods. 1. Na právomoc pozastaviť povinnosti týkajúce sa platieb alebo plnenia sa však vzťahuje iba článok 33a ods. 1. Článok 33a ods. 10 sa vzťahuje na právomoc obmedziť zabezpečených veriteľov a právomoc pozastaviť práva na ukončenie zmluvy.

Zabránilo by vykonávanie právomoci pozastaviť povinnosti týkajúce sa platieb alebo plnenia v zmysle článku 33a ods. 1 ako také orgánu pre riešenie krízových situácií v neskoršom vykonávaní jeho právomocí podľa článku 69 ods. 1 (pokiaľ ide o pozastavenie určitých povinností), článku 70 ods. 1 (pokiaľ ide o právomoc obmedziť zabezpečených veriteľov) a článku 71 ods. 1 (pokiaľ ide o pozastavenie práv ukončiť zmluvu), alebo sa právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií v zmysle článku 70 ods. 1 a článku 71 ods. 1 obmedzujú iba v situácii, keď tento orgán uplatnil svoje právomoci aj podľa článku 33a ods. 10?

Odpoveď

Účelom ustanovenia v článku 33a ods. 11 je zabrániť zdvojenému postupnému uplatňovaniu tej istej právomoci. Účelom tohto ustanovenia je zabezpečiť, aby maximálne obdobie pozastavenia alebo obmedzenia práv veriteľov neprekročilo maximálne obdobie dvoch dní vypočítané podľa ustanovenia článku 33a ods. 4.

Z toho vyplýva, že obmedzenie sa uplatňuje, iba pokiaľ ide o opakované vykonávanie tej istej právomoci, a nie o prípad vykonávania dvoch rôznych právomocí v rôznych časových úsekoch.

Pokiaľ ide o osobitnú otázku nastolenú v druhej časti otázky, právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií v zmysle článku 70 ods. 1 a článku 71 ods. 1 sa preto obmedzujú iba v situácii, keď tento orgán vykonával svoje právomoci aj podľa článku 33a ods. 10 písm. a) a b).

C. OTÁZKA TÝKAJÚCA SA PREDAJA PODRIADENÝCH OPRÁVNENÝCH ZÁVÄZKOV RETAILOVÝM KLIENTOM

10. Otázka (článok 44a)

Čo znamená pojem „predávajúci“ na účely článku 44a?

Odpoveď

Článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa vzťahuje na investičné spoločnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice MiFID, úverové inštitúcie, správcovské spoločnosti PKIPCP a správcov AIF, ktoré poskytujú investičné služby, alebo vykonávajú investičné činnosti, ktoré vedú k prevodu podriadených oprávnených záväzkov na retailových klientov, t. j. ktoré spĺňajú podmienky v zmysle článku 72a nariadenia o kapitálových požiadavkách okrem článku 72a ods. 1 písm. b) a článku 72b ods. 3 až 5 nariadenia o kapitálových požiadavkách. Takéto subjekty sú „predávajúci“ na účely článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

11. Otázka (článok 44a)

Mala by sa ochrana stanovená v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk rozšíriť na jednotlivé uvedené nástroje alebo na osobitné kategórie nástrojov vymedzené v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo v smernici o kapitálových požiadavkách?

Odpoveď

Rozsah osobitných pravidiel týkajúcich sa ochrany retailových klientov je vymedzený v článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

Článok 44a ods. 1 prvý pododsek smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa spravidla týka iba predaja „oprávnených záväzkov, ktoré spĺňajú všetky podmienky uvedené v článku 72a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (CRR), s výnimkou podmienky uvedenej v článku 72a ods. 1 písm. b) a v článku 72b ods. 3 až 5“, t. j. podriadených oprávnených záväzkov. V článku 44a ods. 1 druhom pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa pre členské štáty stanovuje možnosť rozšíriť rozsah pravidiel stanovených v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na predaj vlastných zdrojov alebo záväzkov použiteľných pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov, vrátane nepodriadených oprávnených záväzkov.

V článku 44a ods. 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje, že členské štáty nemusia uplatňovať článok 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na záväzky emitované pred dátumom uplatňovania smernice (EÚ) 2019/879 (t. j. pred 28. decembrom 2020).

12. Otázka (článok 44a)

Ak strany transakcie majú sídlo v členských štátoch, ktoré vykonali vnútroštátne možnosti uvedené v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk rôznymi spôsobmi, majú sa uplatňovať pravidlá členského štátu, v ktorom má sídlo emitent, sprostredkovateľ alebo klient?

Odpoveď

Ak členský štát uplatňuje článok 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, uplatňuje sa právo štátu, v ktorom má sídlo predávajúci, keďže predávajúci podľa článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk musí vykonať test vhodnosti podľa článku 25 ods. 2 smernice MiFID transponovaného v príslušnom členskom štáte. Ak členský štát transponoval článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk „odchylne“ od článku 44a ods. 1 až 4, mal by zabezpečiť, aby minimálna nominálna hodnota podriadených oprávnených záväzkov emitovaných subjektmi so sídlom v jeho jurisdikcii bola aspoň 50 000 EUR a aby sa retailovým klientom v danom členskom štáte mohli predať iba podriadené oprávnené záväzky s minimálnou nominálnou hodnotou aspoň 50 000 EUR. Dodatočné pravidlá stanovené v článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa nebudú uplatňovať. Cezhraničné uplatňovanie týchto pravidiel závisí od vnútroštátnych opatrení vybraných pre transpozíciu článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk [t. j. článku 44a ods. 1 až 4, článku 44a ods. 5 alebo článku 44a ods. 6].

Je možných viacero scenárov:

V prvom scenári sa podriadené oprávnené záväzky emitované subjektmi so sídlom v členskom štáte bez stanoveného pravidla pre minimálnu nominálnu hodnotu podriadených oprávnených záväzkov (členský štát A) predávajú retailovým klientom v členskom štáte, ktorý zaviedol pravidlo pre minimálnu nominálnu hodnotu (členský štát B): v tomto prípade by mal členský štát B zabezpečiť, aby sa retailovým klientom v jeho jurisdikcii smeli predávať iba podriadené oprávnené záväzky, ktoré spĺňajú pravidlo pre minimálnu nominálnu hodnotu.

V opačnom scenári, keď sa podriadené oprávnené záväzky subjektu z členského štátu B predávajú retailovým klientom v členskom štáte A, by predaj takýchto podriadených oprávnených záväzkov mal spĺňať ustanovenia článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. To by prakticky znamenalo, že retailovému klientovi je možné predať iba jeden podriadený oprávnený záväzok v hodnote najviac 50 000 EUR, ak sú splnené podmienky článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk tak, ako ich transponoval členský štát A.

Podriadené oprávnené záväzky emitované v členskom štáte (členský štát A) s minimálnou nominálnou hodnotou 50 000 EUR sa ako také nesmú predať retailovým klientom v inom členskom štáte (členský štát B), ktorý uplatňuje pravidlo vyššej minimálnej nominálnej hodnoty (napr. 250 000 EUR). Retailovým klientom v členskom štáte B sa môžu predávať iba podriadené oprávnené záväzky, ktoré spĺňajú pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty členského štátu B (t. j. 250 000 EUR).

Členské štáty, ktoré transponovali článok 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, by mali zabezpečiť, aby sa článok 44a ods. 2 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzťahoval iba na predaj podriadených oprávnených záväzkov, ktoré emitovali subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, so sídlom v príslušných členských štátoch, retailovým klientom (iba kontrola veľkosti investície). Na predaj podriadených oprávnených záväzkov emitovaných subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, retailovým klientom v iných členských štátoch sa budú vzťahovať právne predpisy ich príslušných členských štátov. Pri predaji podriadených oprávnených záväzkov emitovaných subjektmi so sídlom v iných členských štátoch retailovým klientom musí členský štát vykonávajúci možnosť podľa článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, rozhodnúť, či transponuje článok 44a ods. 1 až 4 uvedenej smernice alebo pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty podľa článku 44a ods. 5 uvedenej smernice. To by znamenalo, že na predaj týchto podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom by sa mal vzťahovať rozšírený režim vhodnosti/kontrola portfólia, alebo by tieto podriadené oprávnené záväzky mali mať minimálnu nominálnu hodnotu aspoň 50 000 EUR. Dôvodom pre uplatnenie menej prísnych pravidiel pre predaj podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom podľa článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je to, že trh s podriadenými oprávnenými záväzkami v danom členskom štáte je malý a menej likvidný ako bolo vyčíslené v prahovej hodnote 50 miliárd EUR. Toto odôvodnenie sa nevzťahuje na podriadené oprávnené záväzky emitované inštitúciami so sídlom v inom členskom štáte.

13. Otázka (článok 44a)

Vzhľadom na to, že v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje niekoľko požiadaviek, ktoré sa týkajú smernice MiFID (ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti orgánov pre riešenie krízových situácií), orgán pre riešenie krízových situácií nemôže byť jediným určeným príslušným orgánom. Môžu sa členské štáty rozhodnúť, či na účely presadzovania článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk určia orgán pre dodržiavanie primeraného správania na trhu alebo spoločne určia orgán pre riešenie krízových situácií a orgán pre dodržiavanie primeraného správania na trhu?

Odpoveď

V odôvodneniach 15 a 16 smernice (EÚ) 2019/879 sa podrobne zdôvodňujú pravidlá stanovené v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ich vzťah k riešiteľnosti krízových situácií inštitúcií, spôsob presadzovania týchto pravidiel a ich vzájomné pôsobenie v súvislosti s presadzovaním pravidiel všeobecnej ochrany investorov stanovených v smernici MiFID.

V odôvodneniach 15 a 16 smernice (EÚ) 2019/879 sa uvádza:

„(15) V súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/1075 by orgány pre riešenie krízových situácií mali preskúmať investorskú základňu, pokiaľ ide o nástroje MREL jednotlivých inštitúcií alebo subjektov. Ak držia významnú časť nástrojov MREL konkrétnej inštitúcie alebo subjektu retailoví investori, ktorí možno nedostali primerané informácie o príslušných rizikách, môže to samo osebe predstavovať prekážku riešiteľnosti krízovej situácie. Okrem toho, ak držia veľkú časť nástrojov MREL konkrétnej inštitúcie alebo subjektu iné inštitúcie alebo subjekty, mohli by systémové dôsledky odpísania alebo konverzie tiež predstavovať prekážku riešiteľnosti krízovej situácie. Ak orgán pre riešenie krízových situácií zistí prekážku riešiteľnosti krízovej situácie vyplývajúcu z veľkosti a povahy určitej investorskej základne, mal by danej inštitúcii alebo subjektu odporučiť, aby sa takouto prekážku zaoberala. (16) S cieľom zaistiť, aby retailoví investori neinvestovali nadmerne do určitých dlhových nástrojov, ktoré sú oprávnené pre MREL, by členské štáty mali zabezpečiť, aby minimálna nominálna hodnota takýchto nástrojov bola relatívne vysoká alebo aby investície do takýchto nástrojov nepredstavovali nadmernú časť portfólia investora. Táto požiadavka by sa mala uplatňovať len na nástroje emitované po dátume transpozície tejto smernice. Táto požiadavka nie je dostatočne pokrytá v smernici 2014/65/EÚ, a preto by sa jej plnenie malo presadzovať podľa smernice 2014/59/EÚ a nemali by ňou byť dotknuté pravidlá ochrany investorov ustanovené v smernici 2014/65/EÚ. Ak orgány pre riešenie krízových situácií pri výkone svojich úloh nájdu dôkazy týkajúce sa potenciálnych porušení smernice 2014/65/EÚ, mali by mať možnosť vymieňať si na účely presadzovania uvedenej smernice dôverné informácie s orgánmi pre dodržiavanie primeraného správania na trhu. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť ďalej obmedziť pre určitých investorov marketing a predaj určitých iných nástrojov.“

V týchto odôvodneniach sa stanovujú tieto prvky:

— Orgány pre riešenie krízových situácií by mali preskúmať investorskú základňu, pokiaľ ide o oprávnené záväzky, s cieľom určiť možné prekážky riešiteľnosti krízových situácií vyplývajúce z veľkosti a povahy určitej investorskej základne. Takéto prekážky môžu predstavovať významné retailové podiely oprávnených záväzkov.

— Cieľom pravidiel článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je zabezpečiť, aby takíto retailoví investori neinvestovali nadmerne do oprávnených záväzkov.

— Orgány pre riešenie krízových situácií by mali spolupracovať s orgánmi pre dodržiavanie primeraného správania na trhu prostredníctvom výmeny dôverných informácií na účely presadzovania smernice MiFID, „ak orgány pre riešenie krízových situácií pri výkone svojich úloh nájdu dôkazy týkajúce sa potenciálnych porušení smernice 2014/65/EÚ (MiFID)“.

Hoci sa v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk žiadny osobitný orgán neoznačuje ako zodpovedný za jej presadzovanie, prvky v odôvodneniach 15 a 16 smernice (EÚ) 2019/879 preukazujú existenciu spojenia medzi veľkosťou retailových podielov oprávnených záväzkov, ochranou retailových investorov a riešiteľnosťou krízových situácií inštitúcií.

To znamená, že členské štáty môžu na účely presadzovania článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk určiť akýkoľvek vhodný orgán alebo orgány vrátane orgánov určených v zmysle smernice MiFID (orgány pre dodržiavanie primeraného správania na trhu). Zo vzájomného pôsobenia všeobecných pravidiel na ochranu investorov v zmysle smernice MiFID, osobitných pravidiel stanovených v článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a právomocí orgánov pre riešenie krízových situácií, pokiaľ ide o riešenie prekážok riešiteľnosti krízových situácií inštitúcií z dôvodu retailových podielov, však vyplýva, že orgány pre dodržiavanie primeraného správania na trhu, relevantné orgány zodpovedné za presadzovanie článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a orgány pre riešenie krízových situácií musia pri vykonávaní svojich mandátov úzko spolupracovať.

14. Otázka (článok 44a ods. 1)

Týka sa možnosť voľného uváženia na vnútroštátnej úrovni uvedená v článku 44a ods. 1 poslednej vete, ktorou sa rozširuje rozsah pôsobnosti článku 44a na nástroje vlastných zdrojov, iba ustanovení odseku 1 alebo všetkých ustanovení v tomto článku?

Odpoveď

V článku 44a ods. 1 druhom pododseku sa pre členské štáty stanovuje možnosť rozšíriť rozsah pravidiel stanovených v článku 44a na predaj vlastných zdrojov alebo iných záväzkov použiteľných pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov.

Táto možnosť sa netýka len uplatňovania článku 44a ods. 1, ale vzťahuje sa namiesto toho na celé ustanovenie. V článku 44a ods. 2, 3 a 5 sa odkazuje na záväzky v zmysle článku 44a ods. 1 ako celku a nie len na záväzky uvedené v článku 44a ods. 1 prvom pododseku. Tento aspekt sa objasňuje aj v odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879, v ktorom sa stanovuje, že:

„Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť ďalej obmedziť pre určitých investorov marketing a predaj určitých iných nástrojov (doplnené zvýraznenie).“

15. Otázka (článok 44a ods. 1)

Ako by sa mal vykladať článok 44a ods. 1 písm. b), t. j. čo znamená výraz „predávajúci je presvedčený“?

Odpoveď

Článok 44a ods. 1 písm. b) by sa mal vykladať v tom zmysle, že po vykonaní testu vhodnosti predávajúci skonštatuje, že investícia do podriadených oprávnených záväzkov je vhodná pre dotknutého retailového klienta.

16. Otázka (článok 44a ods. 5)

Ako sa má uplatňovať odchýlka podľa článku 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk? Je možných viacero výkladov:

— Má článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk slúžiť ako výnimka de minimis, na základe ktorej sa dodatočné ochranné opatrenia podľa článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk nevzťahuje na emisie podriadených oprávnených záväzkov s nominálnymi hodnotami pod minimálnou nominálnou hodnotou? To by znamenalo, že na subjekty, ktoré retailovým investorom predávajú podriadené oprávnené záväzky, ktoré nedosahujú minimálnu nominálnu hodnotu, by sa vzťahovali iba ustanovenia článku 25 smernice MiFID. Ak ide o správny výklad, platí aj to, že členské štáty môžu stanoviť minimálnu prahovú hodnotu na 50 000 EUR alebo viac, ako to vyplýva z výrazu „aspoň“? Takýto výklad by mohol viesť k situácii, keď by členské štáty stanovili veľmi vysoké prahové hodnoty, čím by sa takmer vo všetkých prípadoch vylúčili dodatočné ochranné opatrenia.

— Má prípadne článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk predstavovať výnimku pre nástroje s veľmi vysokou hodnotou (50 000 EUR alebo viac), pričom sa dodatočné ochranné opatrenia podľa článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk nevzťahujú na predaj nástrojov s nominálnymi hodnotami vyššími ako prahová hodnota stanovená členským štátom na základe skutočnosti, že retailoví investori s najväčšou pravdepodobnosťou investujú do nástrojov s nižšou hodnotou?

— Prípadne, má článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk umožniť členským štátom obmedziť spôsob, akým emitenti zostavujú podriadené oprávnené záväzky, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 44a ods. 5 tejto smernice, a to prijatím právnych predpisov umožňujúcich, aby nominálna hodnota týchto konkrétnych nástrojov prekročila prahovú hodnotu 50 000 EUR alebo viac stanovenú členským štátom?

Odpoveď

S cieľom zabezpečiť, aby retailoví investori neinvestovali nadmerne od určitých oprávnených záväzkov, členské štáty musia:

a) transponovať požiadavky stanovené v článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, alebo

b) odchylne od týchto požiadaviek uplatniť iba požiadavku stanovenú v článku 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, t. j. minimálnu nominálnu hodnotu aspoň 50 000 EUR.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú stanoviť minimálnu nominálnu hodnotu pre podriadené oprávnené záväzky aspoň 50 000 EUR, preto nemusia transponovať ustanovenia uvedené v článku 44a ods. 1 až 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

V odôvodnení 16 smernice (EÚ) 2019/879 sa vysvetľuje, že článok 44a ods. 1 až 4 a článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk by sa nemali transponovať kumulatívne, ale dvomi alternatívnymi spôsobmi:

„S cieľom zaistiť, aby retailoví investori neinvestovali nadmerne do určitých dlhových nástrojov, ktoré sú oprávnené pre MREL, by členské štáty mali zabezpečiť, aby minimálna nominálna hodnota takýchto nástrojov bola relatívne vysoká alebo aby investície do takýchto nástrojov nepredstavovali nadmernú časť portfólia investora (doplnené zvýraznenie).“

17. Otázka (článok 44a ods. 5)

Na ktoré subjekty sa má vzťahovať pravidlo minimálnej nominálnej hodnoty podľa článku 44a ods. 5?

Odpoveď

Požiadavka na minimálnu nominálnu hodnotu podľa vlastného uváženia v zmysle článku 44a ods. 5 sa vzťahuje na všetky emisie podriadených oprávnených záväzkov a na všetky prípady predaja podriadených oprávnených záväzkov investičnými spoločnosťami, úverovými inštitúciami, správcovskými spoločnosťami PKIPCP a správcami AIF retailovým klientom.

18. Otázka (článok 44a ods. 5)

Je správny výklad, že od požiadavky na vykonanie testu vhodnosti podľa smernice MiFID sa neupustí, ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť vlastného uváženia podľa článku 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Podľa článku 25 ods. 2 smernice MiFID sa test vhodnosti vyžaduje iba v prípade poskytovania investičného poradenstva alebo služieb správy portfólia. V článku 44a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje širší rozsah pre vykonanie testu vhodnosti v prípade všetkých predajov podriadených oprávnených záväzkov retailovým klientom. Členský štát, ktorý transponuje článok 44a ods. 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, by však mal zabezpečiť účinné uplatňovanie článku 25 ods. 2 smernice MiFID.

19. Otázka (článok 44a ods. 6)

V článku 44a ods. 6 sa uvádza: „Ak hodnota všetkých aktív subjektov uvedených v článku 1 ods. 1, ktoré sú usadené v členskom štáte a podliehajú požiadavkám uvedeným v článku 45e, nepresiahne 50 miliárd EUR, môže daný členský štát odchylne od požiadaviek stanovených v odsekoch 1 až 5 tohto článku uplatňovať len požiadavku stanovenú v odseku 2 písm. b) tohto článku“.

Vzťahuje sa prahová hodnota 50 miliárd EUR na všetky subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, v členskom štáte ako na celok?

Odpoveď

V článku 44a ods. 6 sa stanovuje osobitná možnosť transpozície určená členským štátom s malými a menej likvidnými trhmi, a to odchylne od dvoch alternatívnych možností transponovať článok 44a. Táto možnosť prináša transpozíciu obmedzenú iba na požiadavku stanovenú v článku 44a ods. 2 písm. b), t. j. na minimálnu hodnotu investície retailového investora do podriadených oprávnených záväzkov vo výške 10 000 EUR.

Kritérium pre posúdenie veľkosti trhu s oprávnenými záväzkami členského štátu sa určuje podľa hodnoty celkových aktív všetkých subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, na ktoré sa vzťahuje článok 45e (t. J. externá MREL na úrovni konsolidovaných skupín, ktorých krízová situácia sa rieši), so sídlom v danom členskom štáte. Táto hodnota nesmie prekročiť 50 miliárd EUR, aby bolo možné využiť túto možnosť.

20. Otázka (článok 44a ods. 6)

Mala by sa prahová hodnota 50 miliárd EUR uvedená v článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk posudzovať iba v čase transpozície smernice (EÚ) 2019/879 alebo by mala byť stanovená povinnosť pravidelne monitorovať, či už táto prahová hodnota nebola prekročená?

Je potrebné stanoviť vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktorými sa transponuje smernica (EÚ) 2019/879, osobitnú povinnosť monitorovania prahovej hodnoty?

Odpoveď

V článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje osobitná možnosť menšej transpozície určená pre členské štáty s malými a menej likvidnými trhmi, ako sa to odzrkadľuje v prahovej hodnote 50 miliárd EUR stanovenej v tomto ustanovení.

Na túto možnosť transpozície sa vzťahuje podmienenosť prahovej hodnoty. Členské štáty sú preto povinné pravidelne monitorovať a posudzovať, či ich trhy spĺňajú prahovú hodnotu 50 miliárd EUR a či je využitie možnosti stanovenej v článku 44a ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk odôvodnené. Ak bola prahová hodnota prekročená, členské štáty by si mali vybrať jednu z dvoch hlavných možností transpozície článku 44a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a zakotviť tieto pravidlá do vnútroštátnych právnych predpisov.

D. OTÁZKY TÝKAJÚCE SA MINIMÁLNEJ POŽIADAVKY NA VLASTNÉ ZDROJE A OPRÁVNENÉ ZÁVÄZKY

a) Všeobecné

21. Otázka (všeobecné)

Čo znamená „kontrola“ v zmysle smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Keďže právny text zrejme neobsahuje žiadne vymedzenie tohto pojmu, je vhodné uplatňovať rovnaké vymedzenie pojmu, aké sa uvádza v článku 4 ods. 1 bode 37 nariadenia o kapitálových požiadavkách? „Kontrola“ podľa tohto vymedzenia je vzťah medzi materskou spoločnosťou a dcérskou spoločnosťou, ako je vymedzený v článku 1 siedmej smernice Rady 83/349/EHS (11) alebo účtovnými štandardmi, ktoré sa vzťahujú na inštitúciu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), alebo podobný vzťah medzi akoukoľvek fyzickou alebo právnickou osobou a spoločnosťou.

Odpoveď

V smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa niekoľkokrát odkazuje na kontrolu nad dcérskou spoločnosťou vykonávanú príslušným subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši [napr. článok 45b ods. 3 písm. b), článok 45f ods. 2 písm. a), body i) a iv) a článok 45f ods. 2 písm. b) bod ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk]. Dôvodom odkazu na „kontrolu“ je zabezpečiť, aby vlastnícka štruktúra nástrojov, ktoré používa dcérska spoločnosť na účely splnenia svojej internej MREL, neviedla v prípade riešenia krízovej situácie skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo uplatnenia právomoci na odpísanie alebo konverziu na túto dcérsku spoločnosť, k tomu, že už nebude dcérskou spoločnosťou príslušného subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši (t. j. k zmenám štruktúry skupiny alebo rozsahu konsolidácie v zmysle článku 18 nariadenia o kapitálových požiadavkách).

Podľa článku 4 ods. 1 bodu 16 nariadenia o kapitálových požiadavkách (pôvodný článok 2 ods. 1 bod 5 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) „‚dcérska spoločnosť‘ je:

a) dcérska spoločnosť spoločnosti v zmysle článkov 1 a 2 smernice 83/349/EHS;

b) dcérska spoločnosť spoločnosti v zmysle článku 1 ods. 1 smernice 83/349/EHS a každá spoločnosť, nad ktorou materská spoločnosť účinne vykonáva rozhodujúci vplyv.

Všetky dcérske spoločnosti dcérskych spoločností sa takisto považujú za dcérske spoločnosti, ktorá je ich pôvodnou materskou spoločnosťou.“

Odkazy na „kontrolu“ na účely MREL by sa preto mali vykladať ako odkazy na vzťah medzi materskou a dcérskou spoločnosťou.

22. Otázka (všeobecné)

Čo znamená znenie „subjekt, ktorý je súčasťou G-SII“? Zdá sa, že toto označenie by malo zahŕňať dcérsku spoločnosť alebo subjekt, v ktorom je držaná určitá účasť, ktorá bola zohľadnená pri určení príslušnej inštitúcie ako inštitúcie G-SII.

Odpoveď

„Subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši a ktorý je súčasťou G-SII,“ v zmysle článku 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je inštitúcia alebo subjekt uvedené v článku 1 ods. 1 písmenách b), c) alebo d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ktoré sú zahrnuté do prudenciálneho rozsahu pôsobnosti konsolidácie skupiny identifikovanej ako G-SII v súlade s článkom 131 ods. 1 a 2 smernice o kapitálových požiadavkách.

23. Otázka (článok 45 ods. 11 smernice BRRD I)

V článku 45 ods. 11 smernice BRRD I sa orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny udelila právomoc upustiť od uplatňovania individuálnej MREL na materskú inštitúciu v Únii. Je toto upustenie od uplatňovania zahrnuté do aktuálneho znenia smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

V článku 45 ods. 11 smernice BRRD I bolo orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny udelená možnosť voľného uváženia o upustení od uplatňovania individuálnej MREL na materskú inštitúciu v Únii za určitých podmienok.

Podľa aktuálneho znenia smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa na materské inštitúcie v Únii nevzťahuje individuálna minimálna požiadavka. Upustenie od tejto požiadavky sa už preto neuplatňuje. Na takéto inštitúcie sa vzťahuje minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na konsolidovanom základe v týchto situáciách:

— ako subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, podliehajú externej MREL na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši (článok 45e ods. 1) alebo

— ako materské spoločnosti v Únii, ktoré samy osebe nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, sú však dcérskymi spoločnosťami subjektov z tretích krajín, podliehajú internej MREL na konsolidovanom základe (článok 45f ods. 1 tretí pododsek).

b) Hypotekárne úverové inštitúcie

24. Otázka (článok 45A)

Uvádza sa v smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk alebo nariadení o kapitálových požiadavkách možnosť vylúčiť z rozsahu pôsobnosti konsolidácie minimálnej požiadavky na TLAC hypotekárne úverové inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami inštitúcií G-SII a ktoré sú oslobodené z minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky podľa článku 45a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Rozsah pôsobnosti konsolidácie požiadaviek uvedených v článku 92a alebo 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách (minimálna požiadavka na TLAC) je uvedený v článku 18 ods. 1 druhom pododseku uvedeného nariadenia. Podľa tohto ustanovenia inštitúcie, od ktorých sa vyžaduje, aby dodržiavali minimálnu požiadavku na TLAC na konsolidovanom základe, musia vykonať úplnú konsolidáciu všetkých inštitúcií a finančných inštitúcií, ktoré sú ich dcérskymi spoločnosťami v príslušnej skupine, ktorej krízová situácia sa rieši (t. j. subjekty, ktoré patria do tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši).

V článku 45a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uvádza, že hypotekárne úverové inštitúcie oslobodené od minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky nesmú byť súčasťou konsolidácie podľa článku 45e ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa stanovuje, že subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, musia spĺňať svoje požiadavky MREL uvedené v článkoch 45b až 45d tejto smernice na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši.

Tieto ustanovenia sa nemôžu vykladať ako odchýlky od článku 18 ods. 1 druhého pododseku nariadenia o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o minimálnu požiadavku na TLAC.

V prípade inštitúcií G-SII alebo subjekty, ktoré sú ich súčasťou, sa článok 45a ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk uplatňuje iba na tú časť požiadavky MREL, ktorá je stanovená v súlade s článkom 45d ods. 1 písm. b) tejto smernice, t. j. na dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky určenú orgánom pre riešenie krízových situácií špecifickú pre danú inštitúciu v súlade so smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Táto požiadavka bude závisieť od zvolenej stratégie riešenia krízových situácií pre skupinu (t. j. či bude hypotekárna úverová inštitúcia zlikvidovaná podľa plánu riešenia krízových situácií na úrovni skupiny, a teda využije výnimku z článku 45a ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk).

25. Otázka (článok 45a)

Malo by sa uplatniť povinné oslobodenie uvedené v článku 45a ods. 1 v prípade, že pravidlá osobitného konkurzného konania budú spĺňať podmienky uvedené v písmenách a) a b) pre hypotekárnu úverovú inštitúciu na úrovni členského štátu? Alebo sa povinné upustenie môže udeliť iba v prípade, ak orgán pre riešenie krízových situácií v pláne riešenia krízových situácií skonštatuje, že by sa hypotekárna úverová inštitúcia mala zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania alebo iných druhov konaní uvedených v článku 45a ods. 1 písm. a)? Ak sa zvolí stratégia riešenia krízovej situácie formou riešenia krízových situácií v jednom okamihu a záchrany celej banky pomocou vnútorných zdrojov pre skupinu bánk (kde hypotekárna úverová inštitúcia je dcérska spoločnosť materskej banky), budú splnené podmienky pre povinné oslobodenie?

Ak bude hypotekárna úverová inštitúcia oslobodená od požiadavky MREL v súlade s článkom 45a ods. 1, ktoré prudenciálne prvky hypotekárnej úverovej inštitúcie by sa mali vylúčiť pri výpočte konsolidovanej MREL v súlade s článkom 45a ods. 2?

Odpoveď

V článku 45a ods. 1 písm. a) sa vyžaduje, aby sa do plánu riešenia krízových situácií hypotekárnej úverovej inštitúcie zahrnul proces likvidácie vo vnútroštátnych konkurzných konaniach alebo v iných druhoch konania stanovených pre tieto inštitúcie a uplatňovaných v súlade s článkom 38, 40 alebo 42. Samotná existencia takéhoto postupu nestačí ako odôvodnenie pre udelenie výnimky: výnimka sa môže udeliť, iba ak sa v pláne riešenia krízových situácií počíta s uplatnením takýchto postupov v prípade zlyhania hypotekárnej úverovej inštitúcie.

Ak sa v pláne riešenia krízových situácií na úrovni skupiny stanovuje likvidácia hypotekárnej úverovej inštitúcie prostredníctvom konaní uvedených v článku 45a ods. 1 písm. a) a týmito konaniami sa zaistí, aby veritelia znášali straty spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií stanovené v článku 45a ods. 1 písm. b), výnimka sa musí udeliť. V takom prípade by sa pri výpočte celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosti celkovej expozície skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, nemali brať do úvahy aktíva hypotekárnej úverovej inštitúcie, ale vnútroskupinové expozície subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, voči hypotekárnej úverovej inštitúcii. Okrem toho by orgány pre riešenie krízových situácií mali pri výpočte sumy absorpcie strát konsolidovanej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, plne zohľadniť expozície materského subjektu voči hypotekárnej úverovej inštitúcii vznikajúce z kapitálových nástrojov pre zosúladenie súlade s článkom 45c ods. 1. písm. a) a b). O osobitnej metóde, v rámci ktorej sa expozície vyplývajúce z kapitálových nástrojov zohľadňujú v externej MREL subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, by mal rozhodnúť orgán pre riešenie krízových situácií, zvolená metóda však musí zaistiť, aby subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, mal dostatočné vlastné zdroje a oprávnené záväzky na úplné absorbovanie strát vyplývajúcich z týchto expozícií.

Ak v prípade hypotekárnej úverovej inštitúcie, ktorá je dcérskou spoločnosťou subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je možné udeliť výnimku uvedenú v článku 45a ods. 1, článok 45a ods. 2 sa nebude uplatňovať. Hypotekárna úverová inštitúcia by tak zostala súčasťou konsolidácie skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši.

26. Otázka (článok 45a)

Aký je rozsah pôsobnosti článku 45a na účely výnimiek pre hypotekárne úverové inštitúcie stanovených v tomto článku? Mal by sa článok 45a uplatňovať iba na inštitúciu, ktorá je oprávnená poskytovať iba hypotekárne úvery financované z krytých dlhopisov? Alebo by sa mal článok 45a vzťahovať aj na iné úverové inštitúcie, ktoré v praxi iba poskytujú hypotekárne úvery financované z krytých dlhopisov, ale sú oprávnené vykonávať aj iné činnosti?

Mohla by byť dcérska spoločnosť, ktorá sa považuje za hypotekárnu úverovú inštitúciu a ktorá je oslobodená podľa článku 45a, zahrnutá do skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Rozsah pôsobnosti článku 45a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uvádza v úvodnej časti odseku 1. Hypotekárne úverové inštitúcie sú:

— úverové inštitúcie

— financované z krytých dlhopisov,

— ktoré podľa vnútroštátneho práva nesmú prijímať vklady.

Úverové inštitúcie, ktoré v praxi neprijímajú vklady, ale majú na to oprávnenie, nemôžu byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti článku 45a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, keďže nespĺňajú kritérium zákazu prijímania vkladov podľa vnútroštátneho práva. Na tieto úverové inštitúcie sa preto nemôže vzťahovať výnimka uvedená v článku 45a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

V tomto kontexte môže byť užitočné aj vymedzenie pojmu „špecializovanej hypotekárnej úverovej inštitúcie“ uvedené v článku 3 bode 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2162 (13). Podľa tohto ustanovenia „‚špecializovaná hypotekárna úverová inštitúcia‘ je úverová inštitúcia, ktorá financuje úvery výhradne alebo najmä prostredníctvom emisie krytých dlhopisov, je zo zákona oprávnená poskytovať výlučne hypotekárne úvery a úvery verejnému sektoru a nie je oprávnená prijímať vklady, ale ktorá prijíma od verejnosti iné návratné peňažné prostriedky“.

Zahrnutie hypotekárnej úverovej inštitúcie, ktorá je dcérskou spoločnosťou subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši na úrovni skupiny tohto subjektu, závisí od stratégie vytýčenej v pláne riešenia krízových situácií na úrovni skupiny v súlade s článkom 12 ods. 1 druhým pododsekom smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

c) Oprávnené záväzky v prípade subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši

27. Otázka (článok 45b ods. 1)

Znamená článok 45b ods. 1 druhý pododsek smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, že odpočty od položiek oprávnených záväzkov stanovené v článku 72e nariadenia o kapitálových požiadavkách sa nevzťahujú na oprávnené záväzky zahrnuté do MREL?

Odpoveď

Režim odpočtov uvedený v článku 72e nariadenia o kapitálových požiadavkách sa vzťahuje iba na subjekty, na ktoré sa vzťahujú články 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách (t. j. subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré sú G-SII alebo súčasťou G-SII, a niektoré subjekty, ktoré sú súčasťou G-SII mimo EÚ), a len na účely dodržania súladu s týmito ustanoveniami. Tento režim sa netýka:

— subjektov, ktoré nie sú G-SII alebo sú súčasťou G-SII alebo G-SII mimo EÚ, alebo

— zosúladenia subjektov, ktoré sú G-SII alebo sú súčasťou G-SII alebo G-SII mimo EÚ s dodatočnými požiadavkami, ktoré im boli uložené v súlade s článkom 45d ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.

28. Otázka (článok 45b ods. 3)

Mohli by sa oprávnené záväzky emitované v prospech „existujúcich akcionárov“ považovať za internú MREL v tom zmysle, že sú držané akcionárom, bez ohľadu na to, či sa tento akcionár stal akcionárom po upísaní alebo nákupe záväzkov?

Odpoveď

Emisia nástrojov dcérskou spoločnosťou subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, v prospech „existujúceho akcionára“ je jednou z podmienok oprávnenosti na účely článku 45f ods. 2 písm. a) bodu i) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (interná MREL), článku 45b ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (externá MREL) a článku 88a písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách (minimálna požiadavka na TLAC pre subjekty, ktoré sú G-SII alebo ktoré sú súčasťou G-SII a ktoré boli určené ako subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši). Ak nadobúdajúci subjekt nie je v čase emisie záväzku akcionárom, záväzok nebude oprávnený na dosiahnutie súladu s MREL a s minimálnou požiadavkou na TLAC. Ak má byť nástroj oprávnený, mal by byť emitovaný v prospech existujúceho akcionára, mal by spĺňať všetky ostatné podmienky a mali by ho potom vlastniť iba existujúci akcionári.

29. Otázka (článok 45b ods. 3)

Ako treba v kontexte celého článku chápať formuláciu v článku 45b ods. 3: „a uvedená dcérska spoločnosť je súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ako subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši?“

Odpoveď

V článku 45f ods. 2 písm. a) bode i) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje možnosť, aby dcérska spoločnosť subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, neemitovala oprávnené záväzky iba v prospech subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, ale za určitých podmienok aj v prospech menšinového akcionára. V článku 45b ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje, že takéto záväzky sa „zahrnú do sumy vlastných zdrojov a oprávnených záväzkov uvedeného subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši“ za podmienok uvedených v tomto článku. Tieto záväzky sú podriadené, keďže sa vyžadujú podľa článku 45f ods. 2 písm. a) bodu ii) na splnenie podmienky článku 72b ods. 2 písm. d) nariadenia o kapitálových požiadavkách. Tieto záväzky sa ako také môžu použiť na splnenie požiadaviek externej MREL, ako aj externej podriadenej MREL subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, podľa článku 45b ods. 4, 5 a 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ktorý je súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, ako dcérska spoločnosť, ktorá tieto záväzky emitovala.

30. Otázka (článok 45b)

Sú amortizované nástroje kapitálu Tier 2 emitované dcérskymi spoločnosťami, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši a ktoré sú vo vlastníctve subjektov mimo skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a sú oprávnené na internú MREL podľa článku 45f ods. 2 písm. b) bodu ii) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, oprávnené aj na externú MREL? Mal by sa odkaz na amortizované nástroje kapitálu Tier 2 v druhej časti článku 2 ods. 1 bodu 71a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vykladať ako odkaz na amortizované nástroje kapitálu Tier 2 na individuálnom základe alebo na amortizované nástroje kapitálu Tier 2 na základe konsolidovanej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, môžu spĺňať podmienky externej MREL prostredníctvom týchto záväzkov:

— vlastné zdroje konsolidované na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, v zmysle článku 45e ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk,

— oprávnené záväzky, ktoré zahŕňajú: — záväzky použiteľné pri záchrane pomocou vnútorných zdrojov, ktoré spĺňajú podmienky článku 45b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Tento článok sa okrem iného odvoláva na článok 72b nariadenia o kapitálových požiadavkách, kde sa v odseku 2 písm. b) vyžaduje, aby boli tieto záväzky emitované alebo nadobudnuté priamo inštitúciou (prvá časť článku 2 ods. 1 bodu 71a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), — nástroje kapitálu Tier 2, ktoré spĺňajú podmienky článku 72a ods. 1 písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách – čo znamená amortizované nástroje kapitálu Tier 2 so zostatkovou splatnosťou najmenej jeden rok (druhá časť článku 2 ods. 1 bodu 71a smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk),

— niektoré oprávnené záväzky emitované dcérskou spoločnosťou, ktorá patrí do tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, v prospech menšinového akcionára (článok 45b ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk).

Vymedzenie pojmu v článku 2 ods. 1 bode 71a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk obsahuje odkaz na článok 72a ods. 1 písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách. Podľa článku 11 ods. 3a a článku 18 ods. 1 nariadenia o kapitálových požiadavkách materské inštitúcie označené ako subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré sú G-SII, sú súčasťou G-SII alebo G-SII mimo EÚ, musia dodržiavať ustanovenia článku 92a nariadenia o kapitálových požiadavkách (t. j. musia spĺňať minimálnu požiadavku na TLAC) na konsolidovanom základe na úrovni ich príslušnej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Tým sa obmedzuje rozsah nástrojov, ktoré sa môžu použiť na splnenie minimálnej požiadavky na TLAC, a objasňuje sa, že nástroje by sa mali počítať na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, pokiaľ sa nestanoví inak [konkrétne pre nástroje oprávnených záväzkov, ktoré musia byť emitované alebo nadobudnuté priamo inštitúciou podľa článku 72b ods. 2 písm. a) nariadenia o kapitálových požiadavkách]. Toto sa vzťahuje na vlastné zdroje, ako aj na časť nástrojov kapitálu Tier 2 so zostatkovou splatnosťou aspoň jeden rok, ktorá na základe článku 64 nariadenia o kapitálových požiadavkách už nespĺňa podmienky položiek kapitálu Tier 2, a nemôže byť teda zahrnutá do vlastných zdrojov inštitúcie.

V kontexte smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a splnení podmienok externej MREL sa prostredníctvom odkazu v článku 2 ods. 1 bode 71a) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na článok 72a ods. 1 písm. b) nariadenia o kapitálových požiadavkách vyžaduje, aby sa toto ustanovenie vykladalo s rovnakým rozsahom pôsobnosti, t. j. s odkazom na amortizované nástroje kapitálu Tier 2 na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Týmto výkladom sa zabezpečuje aj súlad s článkom 45e ods. 1 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, v ktorom sa vyžaduje splnenie externej MREL na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši.

To znamená, že na účely článku 2 ods. 1 bodu 71b) a článku 45b ods. 4 až 9 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sú amortizované nástroje kapitálu Tier 2 emitované dcérskymi spoločnosťami v tej istej skupine, ktorej krízová situácia sa rieši, v prospech subjektov mimo tejto skupiny súčasťou pojmu „podriadené oprávnené nástroje“, a mali by sa teda použiť aj na dodržanie podriadených zložiek MREL.

31. Otázka (článok 45b ods. 4)

Mal by sa článok 45b ods. 4 vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje aj na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré sú súčasťou G-SII?

Odpoveď

Článok 45b ods. 4 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk treba vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje aj na subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, ktoré sú súčasťou G-SII alebo G-SII mimo EÚ. V skupine G-SII môže byť skutočne viac ako jeden subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, na ktorý sa vzťahuje článok 45b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, alebo v rámci G-SII mimo EÚ môže byť subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, so sídlom v Únii v prípadoch, keď sa v jeho pláne riešenia krízovej situácie uvádza stratégia riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch. Definície „subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši“ a „skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši“ ako také, uvedené v článku 2 ods. 1 bodoch 83a a 83b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, by mali byť v súlade aj s vykonávaním stratégií riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch, ako sa výslovne uvádza v odôvodnení 4 smernice (EÚ) 2019/879, a to takto:

„V súlade s normou TLAC by smernica 2014/59/EÚ mala naďalej uznávať stratégiu riešenia krízových situácií v jednom okamihu (ďalej len ‚SPE‘) aj stratégiu riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch (ďalej len ‚MPE‘). Podľa stratégie riešenia krízových situácií v SPE sa riešia krízové situácie iba jedného subjektu skupiny, zvyčajne materského podniku, zatiaľ čo krízové situácie iných subjektov skupiny, zvyčajne prevádzkových dcérskych spoločností, sa neriešia, ale tieto presúvajú svoje straty a potreby na rekapitalizáciu na subjekt, ktorého krízová situácie by sa mohla riešiť. Podľa stratégie riešenia MPE by sa mohli riešiť krízové situácie viac ako jedného subjektu skupiny. Pre účinné uplatňovanie žiaducej stratégie riešenia krízových situácií je dôležitá jednoznačná identifikácia subjektov, ktorých krízová situácia sa má riešiť (ďalej len ‚subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši‘), to znamená, subjekty na ktoré by sa mohli uplatňovať opatrenia na riešenie krízových situácií, spolu s dcérskymi spoločnosťami, ktoré k nim patria (‚skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši‘). Táto identifikácia je takisto dôležitá pre určenie úrovne uplatňovania pravidiel týkajúcich sa kapacity na absorpciu strát a rekapitalizáciu, ktoré by inštitúcie a subjekty mali uplatňovať. Preto treba zaviesť koncepcie ‚subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši‘ a ‚skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši‘, ako aj zmeniť smernicu 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o plánovanie riešenia krízových situácií na úrovni skupiny s cieľom výslovne požadovať od orgánov pre riešenie krízových situácií, aby identifikovali subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, a skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši, v rámci skupiny a náležitým spôsobom zvážili dôsledky každého plánovaného opatrenia v rámci skupiny na zabezpečenie účinného riešenia krízových situácií na úrovni skupiny.“ [doplnené zvýraznenie]

32. Otázka (článok 45b ods. 5)

Hoci sa v poslednom pododseku článku 45b ods. 5 stanovuje hranica 10 %, pri ktorej prekročení orgán pre riešenie krízových situácií musí posúdiť riziko uvedené v písmene b) tohto ustanovenia, môže orgán pre riešenie krízových situácií voľne uvážiť, či pristúpi k tomuto posúdeniu, aj keď nedošlo k prekročeniu tejto hranice?

Navyše sa zdá, že článok 45b ods. 5 sa týka iba nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov. Ako by sa tieto zásady uplatňovali v prípade iných nástrojov na riešenie krízových situácií (napr. preklenovacia banka)?

Odpoveď

V prvom pododseku článku 45b ods. 5 sa orgánom pre riešenie krízových situácií udeľuje diskrečná právomoc, aby mohli vyžadovať určitú úroveň splnenia minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, prostredníctvom podriadených záväzkov, ak sú splnené podmienky tohto pododseku. Jedna z takýchto podmienok sa uvádza v písmene b) tohto pododseku – (riziko porušenia zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia). V druhom pododseku sa od orgánov pre riešenie krízových situácií vyžaduje, aby vykonali posúdenie podmienky uvedenej v písmene b) prvého pododseku v prípade dosiahnutia stanovenej hranice 10 %.

Vďaka vzájomnému pôsobeniu medzi týmito dvomi pododsekmi má orgán pre riešenie krízových situácií právomoc kedykoľvek posúdiť, či boli splnené podmienky prvého pododseku vrátane rizika porušenia zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia. Je však povinný toto posúdenie rizika porušenia zásady, že žiadny veriteľ sa nesmie dostať do nevýhodnejšieho postavenia, vykonať vždy, keď sa dosiahne hranica 10 %.

Podľa článku 37 ods. 4 „môžu orgány pre riešenie krízových situácií uplatňovať nástroje riešenia krízových situácií jednotlivo alebo v akejkoľvek kombinácii“. Ustanovenia v článku 45b sa uplatňujú rovnako bez ohľadu na to, či sa nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov používa individuálne alebo v kombinácii s inými nástrojmi riešenia krízových situácií. Keď sa používajú iné nástroje riešenia krízových situácií bez súčasného použitia nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, mali by sa uplatňovať aj ustanovenia článku 45b ods. 5 prvého pododseku, aby sa pri riešení krízových situácií zabezpečil súlad so zásadou podľa článku 34 ods. 1 písm. g) so zreteľom na článok 45c ods. 1 písm. a) a c).

33. Otázka (článok 45b ods. 6)

V článku 128 smernice o kapitálových požiadavkách sa uvádza, že inštitúcie nesmú použiť vlastný kapitál Tier 1, ktorý sa udržiava na účely splnenia požiadavky na kombinovaný vankúš na splnenie rizikových zložiek požiadaviek stanovených v článkoch 92a a 92b nariadenia o kapitálových požiadavkách (minimálna požiadavka na TLAC) a v článkoch 45c a 45d smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (externá a interná MREL).

V článku 45b ods. 6 druhom pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje, že vlastné zdroje subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, ktoré sa používajú na splnenie požiadavky na kombinovaný vankúš, sú oprávnené na splnenie požiadaviek uvedených v článku 45b ods. 4, 5 a 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (požiadavka podriadenosti MREL).

Vzťahuje sa článok 45b ods. 6 na požiadavku podriadenosti MREL vyjadrenú ako percentuálny podiel celkovej hodnoty rizikovej expozície aj ako percentuálny podiel veľkosti celkovej expozície?

Odpoveď

V článku 45 ods. 2 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje, že MREL je možné vyjadriť iba ako percentuálny podiel celkovej hodnoty rizikovej expozície (riziková zložka) a veľkosti celkovej expozície (neriziková zložka).

Z tohto dôvodu budú musieť byť aj požiadavky podriadenosti MREL uvedené v článku 45b ods. 4, 5 a 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vyjadrené ako percentuálny podiel celkovej hodnoty rizikovej expozície (riziková zložka) a veľkosti celkovej expozície (neriziková zložka).

Zásady uvedené v článku 128 štvrtom pododseku smernice o kapitálových požiadavkách sa nevzťahujú na požiadavku podriadenosti MREL, ak je vyjadrená ako percentuálny podiel veľkosti celkovej expozície (t. j. požiadavka na kombinovaný vankúš sa nezaraďuje na vrchol nerizikovej zložky MREL, a preto bude vlastný kapitál Tier 1 použitý na splnenie požiadavky na kombinovaný vankúš oprávnený na splnenie nerizikovej zložky MREL).

Vlastný kapitál Tier 1 použitý na splnenie požiadavky na kombinovaný vankúš sa nemôže použiť na splnenie žiadnej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, bez ohľadu na to, či je podriadená alebo nie, vyjadrenej v celkovej rizikovej expozícii. Odkazom na odsek 5 v článku 45b ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa malo zaistiť jednotné uplatnenie hranice prudenciálneho vzorca v zmysle článku 45b ods. 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, ktorý sa vzťahuje aj na nesystémové inštitúcie podľa článku 45b ods. 5 tejto smernice.

Článok 45b ods. 6 druhý pododsek smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a článok 128 smernice o kapitálových požiadavkách sú preto navzájom konzistentné.

34. Otázka (článok 45b ods. 8)

Na základe článku 45b ods. 8 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk členské štáty môžu stanoviť percentuálny podiel uvedený v prvom odseku na úrovni vyššej ako 30 %. Bolo by možné, aby členský štát stanovil túto hranicu na 100 %, pričom by zohľadnil osobitosti svojho vnútroštátneho bankového sektora?

Odpoveď

V článku 45b ods. 8 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa stanovuje, že orgány pre riešenie krízových situácií môžu uplatniť požiadavku podriadenosti vyššiu ako 8 % z celkových záväzkov a vlastných zdrojov až do limitu 30 % všetkých subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši a na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie (G-SII, banky najvyššieho stupňa a subjekty, na ktoré sa vzťahuje článok 45b ods. 6 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk).

V článku 45b ods. 8 poslednom pododseku smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa členským štátom dáva možnosť stanoviť percentuálnu hodnotu na vyššej úrovni. Členský štát preto môže rozhodnúť, že orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať právomoc nariadiť vyššiu požiadavku podriadenosti všetkým subjektom, ktorých krízová situácia sa rieši a na ktoré sa vzťahuje článok 45b ods. 8 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, so sídlom v danom členskom štáte (pričom zohľadní osobitosti svojho vnútroštátneho bankového sektora a počet dotknutých subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši).

Táto možnosť sa však v praxi nedá uplatniť, pokiaľ ide o subjekty v rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, keďže v článku 12c ods. 8 tohto nariadenia sa táto možnosť neuvádza. Táto vyššia percentuálna hodnota by preto neplatila pre všetky inštitúcie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, bez ohľadu na to, či patria priamo do právomoci Jednotnej rady alebo vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií podľa rozdelenia úloh v článku 7 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Ak zúčastnený členský štát vykonáva možnosť stanovenú v článku 45b ods. 8 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, toto vnútroštátne ustanovenie sa vzťahuje iba na subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk podľa článku 1 ods. 1 tejto smernice, nepatria však do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií podľa článku 2 tohto nariadenia. Táto možnosť sa bude týkať najmä investičných spoločností, na ktoré sa nevzťahuje konsolidovaný dohľad materskej spoločnosti.

Tým sa zaistí, že na všetky subjekty v rozsahu pôsobnosti jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií sa vzťahujú tie isté jednotné pravidlá a jednotné postupy uvedené v článku 1 ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Treba poznamenať, že v poslednej vete odôvodnenia 28 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa uvádza, že „za určitých okolností by vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií mali vykonávať svoje úlohy na základe tohto nariadenia a v súlade s ním, pričom byť mali uplatňovať právomoci, ktoré boli na ne prenesené vnútroštátnymi právnymi predpismi transponujúcimi smernicu 2014/59/EÚ a v súlade s nimi, pokiaľ tieto predpisy nie sú v rozpore s týmto nariadením“.

d) Určenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

35. Otázka (článok 45c ods. 1)

Ako sa použije veľkosť, obchodný model, model financovania a rizikový profil na úpravu minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky subjektu?

Odpoveď

V článku 45c smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uvádza viacero situácií, v ktorých by tieto kritériá mohli mať určitý vplyv pri kalibrácii celkovej MREL, ako napríklad:

— určenie, po konzultácii s príslušným orgánom, dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje v zmysle článku 104a smernice o kapitálových požiadavkách, ktoré by sa vzťahovali na subjekt po vyriešení krízovej situácie (odsek 3 piaty pododsek),

— uplatnenie možnosti vlastného uváženia uvedenej v článku 6 pri výbere inštitúcií, ktoré by podliehali uplatňovaniu odseku 5 a príslušným ustanoveniam článku 45b smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (pričom by sa zohľadnili podmienky súvisiace s modelom financovania),

— zohľadnenie pravidla minimálnej záchrany pomocou vnútorných zdrojov (uvedeného v odseku 3 štvrtom pododseku – vzájomné prepojenie s úrovňou celkovej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky sa bude líšiť v závislosti od obchodného modelu a modelu financovania, keďže obidva modely majú vplyv na priemernú rizikovú váhu subjektu,

— v prípade subjektov, ktorých stratégiou riešenia krízových situácií je likvidácia v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov, posúdenie, či by sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala obmedziť na sumu absorpcie strát (podľa odseku 2),

— uplatnenie a/alebo úprava sumy na zachovanie dôvery trhu podľa odseku 3.

36. Otázka (článok 45c ods. 1)

Ako sa vplyv na finančnú stabilitu uvedený v článku 45c ods. 1 písm. e) prejaví v minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky subjektu?

Odpoveď

V článku 45c sa uvádza viacero situácií, v ktorých by toto kritérium týkajúce sa vplyvu finančnej stability mohlo mať určitý vplyv pri kalibrácii celkovej minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ako napríklad:

— uplatnenie možnosti vlastného uváženia uvedenej v článku 6 pri výbere inštitúcií, ktoré by podliehali uplatňovaniu odseku 5 a príslušným ustanoveniam článku 45b,

— zohľadnenie pravidla minimálnej záchrany pomocou vnútorných zdrojov (uvedeného v článku 45c ods. 3 štvrtý pododsek),

— v prípade subjektov, ktorých stratégiou riešenia krízových situácií je likvidácia v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov, posúdenie, či by sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala obmedziť na sumu absorpcie strát (podľa článku 45c ods. 2),

37. Otázka (článok 45c ods. 2)

Ako sa vplyv na finančnú stabilitu prejaví v úprave sumy absorpcie strát v prípade subjektu, pre ktorý sa v pláne riešenia krízových situácií stanovuje, že sa má zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania?

Odpoveď

Orgány pre riešenie krízových situácií musia pri uplatňovaní tohto ustanovenia využiť vlastné uváženie. V súlade s článkom 45c ods. 9 by sa posúdenie prvkov, ktoré sú v ňom uvedené, malo zahrnúť do rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

Podstatné navýšenia súm rekapitalizácie v prípade týchto inštitúcií by však boli v rozpore s článkom 45c ods. 2 písm. b), v ktorom sa objasňuje, že účelom sumy rekapitalizácie je umožniť subjektom spĺňať podmienky na udelenie povolenia po uplatnení opatrení na riešenie krízových situácií alebo po výkone právomocí na odpísanie alebo konverziu. V tejto súvislosti sa nepredpokladá, že subjekty, ktoré majú byť v súlade s plánom riešenia krízových situácií zlikvidované v rámci bežného konkurzného konania, budú musieť spĺňať podmienky na udelenie povolenia, a preto by normálne nemali mať sumu rekapitalizácie.

Ak navyše orgán pre riešenie krízových situácií vyhodnotí, že obmedzenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na sumu absorpcie strát by predstavovalo riziko značného vplyvu na finančnú stabilitu alebo nákazy vo finančnom systéme, môže to znamenať, že krízová situácia subjektu nie je reálne a dôveryhodne riešiteľná podľa uprednostňovanej stratégie riešenia krízových situácií a je potrebné prehodnotiť posúdenie riešiteľnosti tejto situácie.

Na tento účel sa v článku 15 ods. 1 stanovuje, že krízové situácie subjektu sa považujú za riešiteľné, ak „je pre orgán pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať inštitúciu na základe bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu uplatnením rôznych nástrojov riešenia krízových situácií a príslušných právomocí, pričom sa v maximálnej možnej miere zabráni tomu, aby to malo akýkoľvek významný nepriaznivý vplyv na finančné systémy členského štátu, v ktorom je daná inštitúcia usadená, alebo iných členských štátov alebo Únie“.

38. Otázka (článok 45c ods. 2)

Umožňuje smernica nestanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v prípade subjektov, ktorých minimálna požiadavka sa rovná požiadavke na vlastné zdroje (t. j. v prípade subjektov, v ktorých pláne riešenia krízových situácií je stanovená ich likvidácia v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov)?

Odpoveď

V článku 45 ods. 1 sa stanovuje, že inštitúcie a subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) musia nepretržite spĺňať minimálne požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, keď sa to vyžaduje v článkoch 45 až 45i a v súlade s nimi.

V tomto súbore článkov sa zvažujú tieto výnimky z minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, ktoré môžu udeliť orgány pre riešenie krízových situácií, ak budú splnené podmienky stanovené v týchto článkoch:

— hypotekárne úverové inštitúcie môžu byť od tejto požiadavky oslobodené podľa článku 45a,

— inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, pričom ony samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, môžu byť od tejto požiadavky oslobodené podľa článku 45f ods. 3 alebo 4,

— ústredné orgány a úverové inštitúcie, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu, môžu byť oslobodené podľa článku 45g.

V článku 45f ods. 1 druhom pododseku sa stanovuje, že uplatnenie požiadavky uvedenej v článku 45f ods. 1 (t. j. interná MREL) na subjekt uvedený v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d), ktorý je dcérskou spoločnosťou subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, ale nie je sám subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, nie je povinné, keďže závisí od vykonania diskrečnej právomoci orgánu pre riešenie krízových situácií po konzultácii s príslušným orgánom. Treba však uviesť, že podľa článku 45f ods. 1 tretieho pododseku musia materské spoločnosti v Únii, ktoré nie sú samy subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, ale sú dcérskymi spoločnosťami subjektov z tretích krajín, spĺňať internú MREL na konsolidovanom základe. To znamená, že určenie internej MREL pre subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d), ktoré spĺňajú podmienky uvedeného tretieho pododseku, je povinné.

Pokiaľ sa teda subjekt neocitne v jednej z uvedených situácií, je prijatie rozhodnutia o minimálnej požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky orgánom pre riešenie krízových situácií povinné, aj keď sa v pláne riešenia krízových situácií stanovuje, že subjekt sa má zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov. Toto ďalej potvrdzuje skutočnosť, že v článku 45c ods. 2 druhom a treťom pododseku sa táto situácia výslovne uznáva a stanovujú sa pravidlá pre výpočet minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky pre subjekty v tejto situácii.

39. Otázka (článok 45c ods. 2)

Vzhľadom na článok 45 ods. 1, článok 45a a článok 45c ods. 2 druhý pododsek by sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky mala stanoviť aj v prípade, že uprednostňovanou stratégiou riešenia krízovej situácie je likvidácia. Mala by sa minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v tomto prípade vypočítať na individuálnom alebo konsolidovanom základe?

Odpoveď

V článku 45e ods. 1 a 2 sa stanovuje, že externá MREL subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši, sa musí určiť a dodržiavať na konsolidovanom základe na úrovni skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Dôvodom týchto ustanovení je, že v rámci skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, by straty, ktoré vznikli subjektom patriacim do tejto skupiny, mal znášať subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, ktorý by mal mať dostatočné zdroje schopné absorbovať stratu na pokrytie potrieb celej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši. Tento cieľ sa dosiahne uplatnením opatrenia na riešenie krízovej situácie na subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a presúvaním strát smerom nahor zo svojich dcérskych spoločností a následným presúvaním kapitálu smerom nadol prostredníctvom vykonania právomoci na odpísanie a konverziu v súlade s článkom 59. Subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, preto musia emitovať oprávnené nástroje a položky v prospech externých veriteľov ako tretích krajín [pozri odôvodnenie 19 smernice (EÚ) 2019/879].

Naopak, interná MREL subjektov, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, ale samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, sa musí určiť a spĺňať na individuálnom základe podľa článku 45c ods. 7 a článku 45f ods. 1 [bez ohľadu na situácie, kde sa interná MREL musí spĺňať na konsolidovanej alebo subkonsolidovanej úrovni, ako sa uvádza v článku 45f ods. 1 treťom pododseku a článku 45f ods. 4 písm. b)]. Potreby absorpcie a rekapitalizácie týchto dcérskych spoločností musia spravidla znášať ich príslušné subjekty, ktorých krízová situácia sa rieši, prostredníctvom priameho alebo nepriameho nadobudnutia nástrojov vlastných zdrojov a nástrojov oprávnených záväzkov týmito dcérskymi spoločnosťami [pozri odôvodnenie 20 smernice (EÚ) 2019/879].

V prípade subjektov, ktoré sú súčasťou skupiny, na ktorú sa vzťahuje konsolidovaný dohľad a v ktorých pláne riešenia krízových situácií sa stanovuje, že sa majú zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov, sa vysvetlené pravidlá týkajúce sa situácií riešenia krízových situácií na úrovni skupiny neuplatňujú. Zlyhanie týchto subjektov sa v skutočnosti bude riešiť v rámci bežného konkurzného konania, ktoré prebieha na úrovni právnickej osoby. Materská spoločnosť bude v platobnej neschopnosti ručiť iba za svoje vlastné straty a nebude musieť poskytovať podporu pre svoje dcérske spoločnosti. Navyše, vlastné zdroje a určité oprávnené záväzky emitované jej dcérskymi spoločnosťami nebudú k dispozícii na absorbovanie strát v rámci individuálnej likvidácie materskej spoločnosti. V takýchto situáciách likvidácie materských spoločností preto nebude vhodné stanoviť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky na konsolidovanom základe.

V prípade materských spoločností, v ktorých pláne riešenia krízových situácií sa stanovuje, že sa majú zlikvidovať v rámci bežného konkurzného konania alebo iných rovnocenných vnútroštátnych postupov, ich minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky by sa mala určiť a spĺňať iba na individuálnom základe.

40. Otázka (článok 45c ods. 2, 3, 4 a 7)

Pri uplatňovaní článku 45c ods. 2, 3, 4 a 7 nie je jasné, ako sa má vykladať výraz „počas primeraného obdobia, ktoré nepresahuje jeden rok“. Znamená to, že suma rekapitalizácie by sa mala stanoviť na úroveň, ktorou sa zabezpečí dôvera trhu vo vzťahu k subjektu po riešení krízových situácií iba na jeden rok?

Odpoveď

V článku 45c ods. 3 a 7 sa stanovuje, že suma na zachovanie dôvery trhu, ktorá je zahrnutá do sumy rekapitalizácie, sa musí stanoviť na úrovni potrebnej na zachovanie dôvery trhu počas primeraného obdobia, ktoré nesmie presahovať jeden rok.

Uplatnenie ročného časového horizontu je primerané a konzistentné s použitím rovnakého časového horizontu na účely kalibrácie prudenciálnych požiadaviek pre inštitúcie. Toto je relevantné vzhľadom na skutočnosť, že prudenciálne požiadavky predstavujú kľúčové prvky pri určovaní úrovne minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky.

41. Otázka (článok 45c ods. 3 a 7)

V článku 45c ods. 3 a 7 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa uvádza potreba udržania určitej úrovne minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky s cieľom zabezpečiť súlad s podmienkami na udelenie povolenia a realizáciu činností povolených podľa balíka CRD IV. Tieto ustanovenia sa týkajú aj subjektov, na ktoré sa vzťahuje článok 1 písm. b), c) a d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk. Na niektoré z týchto subjektov sa však nevzťahuje povolenie podľa smernice o kapitálových požiadavkách, ale podľa osobitných vnútroštátnych ustanovení. Ako by sa mali v prípade týchto subjektov transponovať odkazy na potrebu spĺňať tieto podmienky na udelenie povolenia do vnútroštátnych právnych predpisov?

Odpoveď

Pokiaľ sa schválenie alebo povolenie subjektov uvedených v článku 1 ods. 1 písm. b), c) alebo d) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk neriadi smernicou o kapitálových požiadavkách alebo smernicou MiFID, ale inými rovnocennými vnútroštátnymi právnymi predpismi a legislatívnymi aktmi Únie, do vnútroštátneho práva, ktorým sa transponuje článok 45c ods. 1 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk by sa mohol vložiť vhodný odkaz. Z tohto hľadiska článok 45c ods. 2 písm. b) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk umožňuje takýto širší výklad, keďže sa v ňom uvádza, že subjekty musia byť rekapitalizované na úroveň potrebnú na to, aby sa im umožnilo spĺňať podmienky na udelenie povolenia podľa smernice o kapitálových požiadavkách, smernice MiFID alebo „rovnocenného právneho aktu“.

42. Otázka (článok 45c ods. 3 piaty pododsek)

Aké úpravy celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosti celkovej expozície sa vyžadujú podľa článku 45c ods. 3 piateho pododseku písm. a)?

Odpoveď

Pri stanovovaní sumy rekapitalizácie sa musia vykonať úpravy najnovšie oznámených hodnôt príslušnej celkovej rizikovej expozície alebo veľkosti celkovej expozície tak, aby odzrkadľovali účinok, ktorý by malo uplatnenie opatrení na riešenie krízových situácií uvedených v pláne riešenia krízových situácií na celkovú rizikovú expozíciu a veľkosť celkovej expozície.

V tomto kontexte v súlade s článkom 45c ods. 3 prvým pododsekom písm. a) bodom ii) a článkom 45c ods. 3 prvým pododsekom písm. b) bodom ii), by opatrenia na riešenie krízových situácií, na základe ktorých by sa museli upraviť najnovšie oznámené sumy, boli tie, ktoré zahŕňajú uprednostňovanú stratégiu riešenia krízových situácií.

e) Uplatňovanie internej MREL na subjekty, ktoré samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši

43. Otázka (článok 45f ods. 1)

Vzťahuje sa článok 45f ods. 1 týkajúci sa internej MREL aj na subjekty G-SII, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši?

Odpoveď

Ustanovenia článku 45f platia na všetky inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo subjektu z tretej krajiny a samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši. Patria sem aj subjekty G-SII.

44. Otázka (článok 45f ods. 1)

Uplatňuje sa článok 45f ods. 1 druhý pododsek na subjekty, ktoré sú v ňom uvedené, na individuálnom základe?

Odpoveď

V článku 45f ods. 1 prvom pododseku sa objasňuje, že inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, alebo subjektu z tretej krajiny, ale samy nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši, musia spĺňať internú MREL na individuálnom základe. V druhom pododseku tohto článku sa orgánom pre riešenie krízových situácií poskytuje možnosť rozhodnúť o uplatnení internej MREL na subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d). Článok 45f ods. 1 druhý pododsek sa takisto uplatňuje na individuálnom základe, pokiaľ sa na subjekt nevzťahuje článok 45f ods. 1 tretí pododsek.

V článku 45f ods. 1 treťom pododseku, v ktorom sa stanovuje možnosť splniť požiadavky v článkoch 45c a 45d, sa uvádzajú iba materské spoločnosti v Únii, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami subjektov z tretích krajín.

V článku 45f ods. 4 sa však orgánu pre riešenie krízových situácií umožňuje oslobodiť dcérsku spoločnosť, ktorá sama nie je subjektom, ktorého krízová situácia sa rieši, od uplatňovania internej MREL po splnení viacerých podmienok, t. j. ak dcérska, ako aj materská spoločnosť majú sídlo v tom istom členskom štáte a sú súčasťou tej istej skupiny, ktorej krízová situácia sa rieši, a ak materská spoločnosť spĺňa externú MREL na konsolidovanom základe.

Z tohto dôvodu v kontexte oslobodenia od internej MREL v zmysle článku 45f ods. 4 môžu subjekty uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b), c) a d) spĺňať internú MREL aj na (sub)konsolidovanej úrovni. V prípade, ak nebolo udelené oslobodenie, sa interná MREL uplatňuje na individuálnom základe okrem prípadov, keď je subjekt materskou spoločnosťou v Únii skupiny z tretej krajiny.

45. Otázka (článok 45f ods. 3)

Podľa článku 45f ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk má orgán pre riešenie krízových situácií možnosť upustiť od uplatňovania internej MREL, ak budú splnené podmienky uvedené v tomto článku. Podmienky uvedené v článku 45f ods. 3 písm. d) až f) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk však pravdepodobne nemajú ekvivalent v článku 12h ods. 1 nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Ako by túto skutočnosť mali riešiť členské štáty pri transponovaní článku 45f ods. 3 smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk?

Odpoveď

Zníženie množstva podmienok na oslobodenie dcérskej spoločnosti od minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v aktuálnom znení nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií v porovnaní s aktuálnym znením smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk je v súlade s nariadením SRMR I a so smernicou BRRD I, v ktorých to už bolo spracované.

Napriek rozdielom medzi smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a nariadením o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií sa od členských štátov vyžaduje, aby do svojho vnútroštátneho práva, ktorým sa vykonáva smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, zahrnuli všetky podmienky uvedené v článku 45f ods. 3. Rozsah pôsobnosti smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk uvedený v jej článku 1 ods. 1 a následne aj rozsah pôsobnosti vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa táto smernica vykonáva, sa líši od rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií uvedeného v jeho článku 2. Do rozsahu pôsobnosti nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií nepatria investičné spoločnosti, ktoré nepodliehajú konsolidovanému dohľadu nad materskou spoločnosťou, ani pobočky inštitúcií so sídlom mimo Únie.

46. Otázka (článok 45f ods. 5)

Aký je zmysel článku 45f ods. 5 písm. g) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk vzhľadom na to, že podľa dohôd o finančnom kolaterále uvedených v písmene c) tohto ustanovenia sa kolaterál vždy musí „poskytovať“, t. j. musí byť vo vlastníctve alebo v držbe príjemcu záruky [pozri článok 1 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES (14)]?

Odpoveď

V článku 45f ods. 5 písm. c) smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa odkazuje na vymedzenie dohody o finančnom kolaterále (finančných zárukách) uvedenú v článku 2 ods. 1 písm. a) smernice 2002/47/ES, ktorej význam je „dohoda o finančnej záruke s prevodom vlastníckeho práva alebo záložná dohoda o finančnej záruke, bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahuje rámcová zmluva alebo všeobecné podmienky“. V prípade záložných dohôd o finančnej záruke poskytovateľ záruky poskytuje finančnú záruku v podobe zálohy v prospech alebo do rúk príjemcu záruky, pričom poskytovateľ záruky si pri zriadení záložného práva ponecháva plné vlastnícke právo k záruke. V smernici 2002/47/ES sa zároveň vyžaduje, aby sa záruka „poskytovala“, čo sa musí písomne preukázať. V článku 1 ods. 5 druhom pododseku smernice 2002/47/ES sa uvádza, že takýto písomný dôkaz o „poskytnutí“ finančnej záruky odkazuje na identifikovanie finančnej záruky a že stačí preukázať, že záruka v podobe zaknihovaných cenných papierov bola pripísaná na príslušný účet, resp. že predstavuje kladný zostatok na príslušnom účte, resp. že hotovostná záruka bola pripísaná na stanovený účet, resp. že predstavuje kladný zostatok na stanovenom účte.

V článku 2 ods. 2 smernice 2002/47/ES sa objasňuje, že zmienky o „poskytovaní“ alebo „poskytnutí“ finančnej záruky v tejto smernici znamenajú doručenie, prevod, držbu, registráciu alebo iné určenie finančnej záruky vedúce k jej prechodu do držby alebo pod kontrolu príjemcu záruky alebo osoby konajúcej v jeho mene. Navyše, žiadne právo na náhradu alebo na vybratie prebytočnej finančnej záruky v prospech poskytovateľa finančnej záruky nesmie mať vplyv na poskytnutie finančnej záruky príjemcovi záruk