Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa zmiešaného učenia v záujme vysokokvalitného a inkluzívneho primárneho a sekundárneho vzdelávania

[COM(2021) 455 final]

(2022/C 105/19)

Hlavná spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Hlavný spravodajca:

Michael MCLOUGHLIN

Konzultácia Rada, 30. 8. 2021 Právny základ článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v pléne 20. 10. 2021 Plenárne zasadnutie č. 654 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 152/0/0

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyjadruje spokojnosť s tým, že v návrhu sa poukazuje na to, že „vzdelanie je základným ľudským právom a právom dieťaťa“. EHSV rovnako s uspokojením prijíma skutočnosť, že zámerom návrhu je realizovať Európsky pilier sociálnych práv (EPSP) a ďalšie dôležité iniciatívy EÚ ( 1 ) , ktorých cieľom je posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi, aby sa v rámci zelenej a digitálnej transformácie sociálneho a hospodárskeho života a trhu práce stalo kvalitné a inkluzívne vzdelávanie realitou.

1.2. EHSV opätovne vyzýva „Európsku komisiu a členské štáty, aby zaviedli do praxe prvú zásadu Európskeho piliera sociálnych práv, ktorou je zabezpečiť, aby všetci v Európe mali právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie“ ( 2 ) , a aby ju uplatňovali s cieľom zlepšiť poskytovanie digitálnych zručností a kompetencií a zároveň podporovali rovnaký prístup k zmiešanému učeniu pre všetkých a udržateľné verejné financovanie po dohode so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou.

1.3. EHSV odkazuje na svoje stanovisko ( 3 ) , v ktorom vyjadril požiadavku, že „pri realizácii akčného plánu digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 je potrebné zabezpečiť účinný sociálny dialóg a konzultácie so zainteresovanými stranami, dodržiavanie a presadzovanie pracovných práv a informovanosť pracovníkov, konzultácie a účasť na rozvoji digitálnych zručností a podnikateľských zručností, najmä v rámci OVP, vzdelávania dospelých a odbornej prípravy zamestnancov s cieľom odstrániť nedostatky v zručnostiach, ktorým čelia spoločnosti“.

1.4. EHSV naliehavo vyzýva členské štáty, aby v záujme zabezpečenia vhodného a inovatívneho vzdelávacieho prostredia a nástrojov pre všetky deti využili skúsenosti získané pri vzdelávaní počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a zaistili, že zmiešané učenie bude starostlivo navrhnuté a začlenené do vyvážených učebných plánov pomocou vhodných pedagogických nástrojov. Členské štáty musia dohliadnuť na zavedenie zmiešaného učenia v snahe podporiť kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, najmä pre deti, ktoré to potrebujú. Hoci sa koncepcia zmiešaného učenia dostáva do popredia a venuje sa jej viac pozornosti, potrebný je ďalší výskum a štúdie, najmä z hľadiska znevýhodnenia vo vzdelávaní a pokiaľ ide o základné školy a nižšie ročníky stredných škôl.

1.5. EHSV konštatuje, že v záujme zabezpečenia väčšej samostatnosti študentov v procese ich vzdelávania je dôležité, aby bolo zmiešané učenie dostupné všetkým študentom, a nielen tým, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach bez prístupu k školským zariadeniam, alebo študentom terciárneho vzdelávania, kde sa od nich vyžaduje samostatné učenie.

1.6. EHSV konštatuje, že v prípade mimoškolského vzdelávania sa musí zaručiť bezpečnosť a ochrana zdravia študentov, najmä študentov odborného vzdelávania a prípravy. Dlhodobé dištančné vzdelávanie zavedené počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 malo negatívny vplyv na duševnú a fyzickú pohodu študentov a učiteľov, ako aj na výsledky žiakov vo vzdelávaní. V návrhu sa kladie dôraz na skutočnosť, že kvalifikovaní odborníci v oblasti duševného zdravia musia poskytovať účinnú pomoc, pokiaľ ide o duševnú pohodu študentov a učiteľov, čo EHSV považuje za pozitívne.

1.7. EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili začlenenie zmiešaného učenia do svojej vzdelávacej stratégie a aby predtým prebehol skutočný dialóg s príslušnými sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania. Toto začlenenie by sa malo uskutočniť spôsobom, ktorý pozitívne prispeje ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu študentov, zabezpečí prístup k dobrému vyučovaciemu a vzdelávaciemu prostrediu a potrebným nástrojom a podpore pre učiteľov a nenechá študentov bez podpory.

1.8. EHSV ďalej vyzýva členské štáty, aby dohliadli na to, že zmiešané učenie nebude mať negatívny vplyv na sociálnu hodnotu vzdelávania alebo relevantnosť prezenčnej výučby v programoch vzdelávania. Skúsenosti s núdzovou online výučbou a učením počas pandémie COVID-19 poukázali na nezastupiteľnú hodnotu prezenčnej výučby a neustálej interakcie a spätnej väzby medzi učiteľmi a študentmi s cieľom zabezpečiť kvalitné a inkluzívne vzdelávanie. Vzťahy medzi študentmi a učiteľmi sú kľúčovým faktorom v motivácii študentov a učení sa, čo by zmiešané učenie nemalo narušiť.

1.9. EHSV žiada členské štáty, aby zabezpečili, že pri vypracúvaní individualizovaných vzdelávacích plánov sa prihliadne na požiadavky študentov v oblasti asistenčných technológií. EHSV okrem toho upozorňuje, že v tejto súvislosti bude nevyhnutné poskytnúť učiteľom primeraný asistenčný personál, zabezpečiť, aby boli s týmito technológiami oboznámení a aby ich vedeli účinne využívať pri uspokojovaní potrieb študentov so zdravotným postihnutím.

1.10. EHSV zdôrazňuje ústrednú úlohu učiteľov v zmiešanom učení. Výmeny zamestnancov, projekty spolupráce a individualizovaná výučba sú možné, ak je na to vyčlenený primeraný pracovný čas učiteľov a ak to vedenie školy podporuje. Je veľmi dôležité podporovať komunitu zmiešaného učenia v snahe propagovať hodnotu technológií vo výučbe a odbornej príprave.

1.11. EHSV zároveň poukazuje na to, že v záujme zabezpečenia inkluzívnosti a kvality vzdelávania by zmiešané učenie malo prispieť k zavádzaniu záverov Rady o európskych učiteľoch a školiteľoch pre budúcnosť do praxe. V tejto súvislosti EHSV vyzýva členské štáty, aby účinne podporovali učiteľov pri ich príprave v oblasti kvalitného zmiešaného učenia zameranej na poskytovanie pomoci študentom zlepšovaním, aktualizáciou a prispôsobením počiatočného a kontinuálneho profesijného rozvoja potrebám učiteľov a študentov.

1.12. EHSV víta navrhované opatrenia na podporu gramotnosti učiteľov v oblasti IT, ako sú kurzy digitálneho zvyšovania úrovne zručností, programy a nástroje pre učiteľov a vývoj a šírenie pedagogických modulov a zdrojov online a na mieste. Návrh by mal okrem toho podporovať právo učiteľov na aktuálny a prístupný kontinuálny profesijný rozvoj, čo by sa malo uznať v rámci sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania na národnej, regionálnej a miestnej úrovni so zmysluplným zapojením sociálnych partnerov zo sektora vzdelávania.

1.13. EHSV poukazuje na to, že hromadné otvorené online kurzy nie sú nevyhnutne interaktívne alebo založené na dobrej pedagogike. Vyzýva preto Komisiu, aby v rámci platformy School Education Gateway poskytla učiteľom, školiteľom, vedúcim pracovníkom škôl a pedagógom učiteľov rozmanitejšiu podporu odbornej prípravy v oblasti zmiešaného učenia ukončenej certifikátom. Technické zdroje a materiály vyvinuté s podporou Komisie, ktoré sa majú použiť v rámci zmiešaného učenia, musia byť spoľahlivé, ľahko použiteľné, preložené do všetkých úradných jazykov EÚ a musia ich jednomyseľne akceptovať všetky zainteresované strany vo vzdelávacom procese. EHSV odporúča, aby sa v rámci projektov pedagogických akadémií programu Erasmus+ vypracovali spoločné akreditované programy odbornej prípravy učiteľov zamerané na zlepšenie pedagogiky v oblasti zmiešaného učenia. V súvislosti so zmiešaným učením by sa mala preskúmať úloha mikrocertifikátov.

1.14. EHSV víta skutočnosť, že v návrhu sa kladie dôraz na dobré podmienky a atraktívnosť učiteľského povolania a členským štátom sa odporúča, aby zamestnávali viac učiteľov s cieľom podporovať dobré podmienky pedagogických zamestnancov. EHSV konštatuje, že veľký nedostatok učiteľov a neatraktívne pracovné podmienky a platy ( 4 ) majú negatívny vplyv na kvalitu výučby. To môže byť prekážkou pre rozvoj vysokokvalitných a inkluzívnych systémov zmiešanej výučby.

1.15. EHSV poukazuje na to, že kombinácia prezenčného a dištančného vzdelávania si vyžaduje, aby učitelia boli tvoriví a inovatívni ( 5 ) a mali dobré pedagogické zručnosti. Je nevyhnutné navrhnúť zmiešané učenie takým spôsobom, aby sa rešpektovala pracovná záťaž, pracovný čas a dôstojné pracovné podmienky učiteľov a zabezpečilo sa im priaznivé pracovné prostredie.

1.16. EHSV odporúča, aby sa zaručilo demokratické vedenie škôl, v rámci ktorého budú mať študenti a učitelia skutočnú nezávislosť pri riadení vlastného vzdelávacieho a vyučovacieho procesu. EHSV opätovne poukazuje na to, že je dôležité zabezpečiť a posilniť demokratickú správu systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ktorá by mala zahŕňať zmysluplné konzultácie s organizovanou občianskou spoločnosťou. ( 6 )

1.17. EHSV poznamenáva, že zmiešané učenie mimo systému formálneho vzdelávania (napr. informálne a neformálne učenie) je potrebné uznať účinným vykonávaním odporúčania Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Informálne a neformálne učenie hrá totiž dôležitú úlohu pri podpore rozvoja základných medziľudských, komunikačných a poznávacích zručností, okrem iného aj tvorivosti, aktívneho občianstva a zručností pre pracovný život. Účasť na procesoch potvrdzovania musí byť dostupná pre všetkých a musí sa podporovať udržateľnými verejnými investíciami.

1.18. EHSV poukazuje na to, že dobre navrhnuté zmiešané učenie treba podporovať udržateľnými verejnými investíciami, na ktoré sa kladie dôraz v rámci európskeho semestra, a s pomocou dodatočných finančných prostriedkov EÚ, ako sú napríklad Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Erasmus+ a ESF+. Podpora prístupu ku kvalitným vzdelávacím programom online je nevyhnutná pre každú vzdelávajúcu sa osobu. Je potrebných viac investícií, najmä na poskytovanie vysokokvalitného dištančného vzdelávania pre študentov odborného vzdelávania a prípravy a zaistenie ich prístupu k nástrojom a simulátorom, ktoré im pomôžu pri samostatnom praktickom učení v bezpečnom prostredí, ako aj na zabezpečenie komunitných centier celoživotného vzdelávania ( 7 ) a knižníc.

1.19. EHSV konštatuje, že v dôsledku čoraz častejšieho využívania digitálnych nástrojov v rámci zmiešaného učenia vzrastá riziko z hľadiska bezpečnosti údajov študentov a učiteľov, ako aj práva duševného vlastníctva učiteľov. Komisia a členské štáty by preto mali zabezpečiť udržateľné verejné financovanie a zaviesť vhodný právny rámec po konzultácii so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania, čím sa zabezpečí ochrana údajov a práva duševného vlastníctva vo vzdelávaní. EHSV znepokojuje konštatovanie v odporúčaní, podľa ktorého sa predpokladá, že realizácia plánov uvedených v návrhu „si nebude vyžadovať dodatočné zdroje“. Financovanie môže byť spôsobom, ako posilniť spoluprácu v oblastiach, v ktorých EÚ nedisponuje silnou právomocou. Náklady by mohli zahŕňať náklady na hosting, údržbu a vybavenie na integráciu platformy, hosting učebných zdrojov, bezpečnosť údajov, vybavenie učiteľov a žiakov atď. Nedostatok primeraných zdrojov sa predovšetkým dotkne najviac znevýhodnených študentov.

1.20. EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali rastúcim počtom poskytovateľov vzdelávania a rozmachom sektora vzdelávacích technológií (EdTech), ktorý sa bude čoraz viac rozširovať vplyvom zavádzania zmiešaného učenia do vzdelávacích programov. EHSV vyzýva členské štáty, aby vypracovali vnútroštátne predpisy a aby zvážili aj možnosť zriadenia verejných platforiem pre online výučbu a učenie v záujme ochrany verejnej hodnoty vzdelávania. Verejné platformy by sa mali okrem toho zriaďovať po uskutočnení zmysluplných konzultácií so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania, pričom by sa mala v plnej miere rešpektovať profesionálna autonómia učiteľov a vzdelávacieho personálu, ako aj akademická sloboda a autonómia vzdelávacích inštitúcií, a to bez toho, aby sa vyvíjal tlak na učiteľov alebo vzdelávací personál, pokiaľ ide o vzdelávací materiál a pedagogické metódy, ktoré používajú.

1.21. Vzhľadom na celkový význam zmiešaného učenia EHSV navrhuje, aby sa v súvislosti s týmto odporúčaním navrhlo prerušované meranie a diferencovaný zber údajov v závislosti od veku a s prihliadnutím na rôzne vývojové potreby detí a mladých ľudí. To by tiež malo umožniť zhromažďovanie informácií o relevantných parametroch znevýhodnení, akými sú šikanovanie a predčasné ukončenie školskej dochádzky. Presné merania sa môžu vyvinúť v spolupráci s príslušnými partnermi. Rovnako musí preto existovať jasné informovanie o vykonávaní odporúčania a jeho monitorovanie.

2. Všeobecné pripomienky

2.1. Toto stanovisko sa zaoberá návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa zmiešaného učenia v záujme vysokokvalitného a inkluzívneho primárneho a sekundárneho vzdelávania. Kladie sa v ňom dôraz aj na počiatočné odborné vzdelávanie na úrovni sekundárneho vzdelávania. V navrhovanom odporúčaní sa nepresadzuje všeobecné zavádzanie nižšej účasti pedagógov na učení, ani sa v ňom nepodporuje zvýšenie počtu hodín strávených pred obrazovkou. EHSV víta zapojenie mladých ľudí, ktoré by sa malo zachovať a pokračovať v celom procese.

2.2. Podľa štúdie Európskej komisie ( 8 ) sa pod zmiešaným učením rozumie hybridný prístup, ktorý kombinuje učenie v škole s dištančným vzdelávaním vrátane online vzdelávania. Zmiešané učenie je flexibilný model, ktorý možno použiť na podporu realizácie projektu alebo študijného programu bez toho, aby učitelia a študenti museli byť neustále prítomní v rovnakom fyzickom priestore.

2.3. Výučba v školskom prostredí zlepšuje sociálne zručnosti vzdelávajúcich sa osôb, ich pohodu, zvyšuje ich pocit spolupatričnosti, kolektívny pocit a lepšiu osobnú interakciu medzi učiteľmi a študentmi a medzi študentmi navzájom, avšak dobre organizované zmiešané učenie môže vzdelávajúcim sa osobám pomôcť dosiahnuť nezávislejšie, individualizovanejšie a samostatnejšie vzdelávanie ( 9 ) . Osobitne sľubná by mohla byť pri výučbe umeleckých predmetov zahŕňajúcich aj videomateriály.

2.4. Hoci sa v návrhu zmiešané učenie opisuje ako hybridný prístup a zdôrazňuje sa jeho flexibilita a potenciál podporovať samostatné štúdium, potrebné je podrobnejšie objasniť, akú úlohu pri uskutočňovaní zmiešaného učenia zohrávajú učitelia a školitelia. V tejto súvislosti je dôležité zaistiť, aby sa zmiešané učenie zaviedlo do učebných osnov podľa celoškolského prístupu s prihliadnutím na potreby učiteľov, študentov a ich rodín. Takisto je potrebné, aby sa zmiešané učenie realizovalo počas školského vyučovania a nespôsobovalo neúnosné preťaženie učiteľov ani ďalšiu záťaž pre rodiny žiakov.

3. Konkrétne pripomienky

3.1. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 prinútila žiakov základných, stredných a odborných škôl učiť sa samostatnejšie. Školy a učitelia – väčšinou bez náležitej prípravy – boli nútení prispôsobiť sa núdzovému online a dištančnému vzdelávaniu a používať digitálne správy, e-maily, online videorozhovory a ďalšie prostriedky, aby sa spojili s deťmi v snahe zabezpečiť počas obdobia obmedzenia pohybu primeranú výučbu. Bola to aj značná výzva pre deti so zdravotným postihnutím, ktoré sú pri interakcii prostredníctvom digitálnych médií vo väčšej miere znevýhodnené. Vlády, televízne vysielania, sociálni partneri, poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, mimovládne organizácie a jednotlivci reagovali veľmi rýchlo, aby učiteľom pomohli pri vytváraní virtuálnych tried a platforiem spolupráce, avšak potrebné je vynaložiť ešte veľa úsilia.

3.2. Vzhľadom na obrovský vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na mladých ľudí a vzdelávací systém musíme byť opatrní aj pri načasovaní zmien. Návrat k prezenčnej výučbe si vyžaduje svoj čas a mnoho mladých ľudí si musí zvyknúť na návrat k „normálnym podmienkam“: príliš veľa zmien v príliš krátkom čase môže mať destabilizujúci účinok. Pandemická kríza sa najviac dotkla detí a mladých ľudí. Pandémia mimoriadne negatívne zasiahla ich vzdelávanie, socializáciu, ekonomické vyhliadky a duševné zdravie. Prioritou v nadchádzajúcom období by mala byť normalizácia a osobitný dôraz na pohodu, duševné zdravie a formálne vzdelávanie.

3.3. EHSV má obavy v súvislosti s tým, ako môžu žiaci základných škôl a dokonca aj žiaci nižších ročníkov stredných škôl zvládať zmiešané učenie, keďže týmto vekovým skupinám často chýbajú potrebné schopnosti na to, aby sa mohli aktívne vzdelávať v prostredí zmiešaného učenia. Spravidla im chýba samostatnosť, kolaboratívne zručnosti, zručnosti v oblasti IKT, budovanie znalostí, schopnosť sebahodnotenia a viacero ďalších takzvaných zručností 21. storočia. Tieto zručnosti sú nevyhnutné pre úspešné učenie v zmiešanom prostredí a ich absencia u populácie vzdelávajúcich sa osôb je skutočnou hrozbou pre poskytovanie kvalitného zmiešaného učenia. Musí sa stanoviť zásada, podľa ktorej sa experimentálne kroky týkajúce sa zmiešaného učenia vo vzdelávaní zavedú skôr u starších žiakov než mladších.

3.4. EHSV poukazuje na to, že počas pandémie prišli o skúsenosti s praktickým vzdelávaním najviac študenti odborného vzdelávania a prípravy v učňovskej príprave. Nedostatočný prístup k širokopásmovému pripojeniu a nástrojom IT, nedostatočná interakcia medzi učiteľmi a študentmi a nedostatok vhodného vzdelávacieho prostredia viedli k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky, najmä u dievčat a sociálno-ekonomicky znevýhodnených detí. Zmiešaná výučba sa preto musí starostlivo navrhnúť a zaviesť tak, aby sa všetkým deťom poskytlo inkluzívne vzdelávacie prostredie a nástroje. Aj keď sa odporúčanie do veľkej miery zameriava na primárne a sekundárne vzdelávanie, ako aj na počiatočné odborné vzdelávanie a prípravu na úrovni sekundárneho vzdelávania, bolo by užitočné preskúmať potenciál zmiešaného učenia v oblasti učňovskej prípravy.

3.5. Opatrenia uvedené v návrhu zahŕňajú okrem iného ako priamu reakciu na krízu „uprednostňovanie fyzickej a duševnej pohody vzdelávajúcich sa osôb a ich rodín“, ako aj „podporu rozvoja digitálnych kompetencií vzdelávajúcich sa osôb a rodín“. EHSV v tejto súvislosti upozorňuje na to, aké dôležité je rozšíriť rozsah zaručenia dobrých podmienok a zlepšovania digitálnych kompetencií tak, aby sa vzťahovali na celý vzdelávací systém, a to najmä na učiteľov, školiteľov a vedúcich pracovníkov škôl.

3.6. EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že Komisia navrhuje v spolupráci s členskými štátmi vypracovať konkrétny poradenský materiál, príručky a ďalšie konkrétne výstupy založené na faktoch, činnostiach partnerského učenia a osvedčených postupoch. Tým sa odstránia identifikované nedostatky v podpore rozvoja koncepcie zmiešaného učenia na úrovni školy a systému. Súčasťou tejto spolupráce by mali byť aj sociálni partneri a iné príslušné zainteresované strany. Každý krok, zmena alebo prispôsobenie vo vzdelávacích systémoch sa musí vykonať s najväčšou opatrnosťou. Musíme si byť úplne istí, že takéto zmeny v žiadnom prípade nezvýraznia znevýhodnenie vo vzdelávaní a predčasné ukončenie školskej dochádzky, ktoré sú pravdepodobne najväčšími výzvami pre náš vzdelávací systém.

3.7. EHSV zastáva názor, že zmiešané učenie môže úplne zmeniť výučbu aj učenie. Hoci sa v návrhu zdôrazňujú príležitosti vytvorené „zmiešaným učením, vrátane zlepšenia kvality a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy, a rozvojom širokých kompetencií a dobrých podmienok vzdelávajúcich sa osôb“, EHSV upozorňuje, že by sa mali starostlivo preskúmať aj obmedzenia pri zavádzaní zmiešaného učenia do praxe. Týka sa to najmä vidieckych oblastí a chudobných oblastí, kde chýba infraštruktúra (nedostatočný prístup k širokopásmovému pripojeniu a IT nástrojom) a podporné prostredie (domáce prostredie, finančné zázemie atď.) pre kvalitné zmiešané učenie prospešné pre študentov. Pripojenie k výkonným a spoľahlivým sieťam má zásadný význam, najmä ak sa celá rodina potrebuje pripojiť, aby mohla pracovať. Navyše nie všetci študenti majú dostatočnú úroveň digitálnych zručností a sebadisciplínu alebo sú dostatočne samostatní na to, aby mohli bez pomoci sledovať vyučovacie hodiny a plniť úlohy bez osobnej interakcie s učiteľmi. Vo všeobecnosti úspech zmiešaného učenia do veľkej miery závisí od dohľadu a pomoci rodičov – najmä u mladších vzdelávajúcich sa osôb. Tým vzniká riziko vytvárania alebo prehlbovania nerovností vo výsledkoch vzdelávania žiakov a prispievania k nárastu miery predčasného ukončenia školskej dochádzky, pretože nie každý má rodičov, ktorí budú schopní alebo k dispozícii účinne plniť túto úlohu.

3.8. Hoci vzdelávacie systémy zažívajú v posledných rokoch čoraz väčší posun smerom k privatizácii, zmiešané učenie by sa malo do vzdelávacích programov zavádzať tak, aby sa ochránila zodpovednosť a transparentnosť riadenia verejných vzdelávacích systémov pred vplyvom súkromných a komerčných záujmov a aktérov. Zmiešané učenie nesmie oslabovať vzdelávanie, ktoré je verejným statkom.

3.9. Pred pandémiou ochorenia COVID-19 čelili pedagógovia výzve rastúcich rozdielov vo vzdelávaní medzi žiakmi v dôsledku rôznych sociálno-ekonomických tlakov. Medzi ďalšie faktory patrí rasizmus, segregácia a všeobecný pokles vzostupnej sociálnej mobility a pokles svetovej ekonomiky. Vo všeobecnosti sú napríklad čoraz dôležitejšie domáce úlohy, ktoré zväčšujú rozdiely vo výsledkoch. Izolácia a samoštúdium majú takisto škodlivé psychologické účinky. Pre mnohých študentov, najmä študentov zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia, je osobná interakcia s učiteľmi a rovesníkmi zdrojom pohodlia a pomáha im znižovať rozdiely vo vzdelávaní. Pokračujúca pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila tieto rozdiely vo vzdelávaní, a to aj v oblasti digitálnych zručností, pričom väčšiemu počtu študentov hrozí strata učenia.

3.10. EHSV upozorňuje na skutočnosť, že počiatočné vzdelávanie a kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov nestačia na to, aby im poskytli vhodné zručnosti vrátane digitálnych zručností, pedagogických metód alebo učebných materiálov na výučbu prostredníctvom zmiešaného učenia. Platí to najmä pri práci so študentmi so špeciálnymi potrebami, v multikultúrnom prostredí alebo so znevýhodnenými študentmi, čo je ešte problematickejšie ako zvyčajne, pretože to znevýhodňuje práve tie skupiny študentov, ktoré v súčasnej situácii potrebujú dodatočnú podporu. Európske fórum zdravotného postihnutia vyzýva na rovnaký prístup k vzdelávacím službám pre zamestnancov a študentov so zdravotným postihnutím a na zabezpečenie opatrení, ako je tlmočenie posunkovou rečou, živé titulky a upravená práca.

3.11. Nástroje sebahodnotenia uvedené v návrhu, ako napríklad pripravovaný nástroj SELFIE pre učiteľov, môžu podporiť zavádzanie zmiešaného učenia do praxe. EHSV však upozorňuje na riziko, že tieto nástroje by mohli vytvoriť referenčné porovnávanie medzi vzdelávacími inštitúciami s cieľom vytvoriť rebríčky najlepších škôl, ligy a súťaže. Pri zavádzaní zmiešaného učenia do praxe je dôležité rešpektovať špecifiká všetkých vzdelávacích inštitúcií a priority, pokiaľ ide o využívanie informačných a komunikačných technológií, ktoré by malo podliehať súhlasu učiteľov, školiteľov a vedenia škôl.

3.12. Základom práce s deťmi a mladými ľuďmi musí byť čoraz viac skutočná a sústavná účasť dotknutých osôb v súlade s článkom 12 Dohovoru OSN o právach dieťaťa. Okrem jednej konzultácie sa v odporúčaní nekladie veľký dôraz na názory detí. Tento nedostatok by sa mal riešiť. Mnohé členské štáty vyvíjajú modely osvedčených postupov a EÚ pracuje v súčasnosti na vlastnej stratégii v oblasti práv detí. Tento druh zmeny by mal byť napokon zrejmý pri riadení a hodnotení škôl.

V Bruseli 20. októbra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 625 final, COM(2020) 624 final, Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021 s. 1, Ú. v. EÚ C 221, 10.6.2021, s. 3.

(2) Ú. v. EÚ C 56, 16.2. 2021, s. 1.

(3) Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 27.

(4) Teachers in Europe – Careers, Development and Well-being, Európska komisia, 2021.

(5) Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21, Európska komisia.

(6) Ú. v. EÚ C 286, 16.7. 2021, s. 27.

(7) Downes, P.: Multi/Interdisciplinary Teams for Early School Leaving Prevention: Developing a European Strategy Informed by International Evidence and Research, 2011, NESET (Sieť expertov na sociálne aspekty vzdelávania a odbornej prípravy), Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru, Európska komisia.

(8) Blended learning in school education – guidelines for the start of the academic year 2020/21, Európska komisia.

(9) Tamže.