EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1482 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa ustanovuje nástroj stability 
{KOM(2011) 845 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1481 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Krízy a konflikty postihujú krajiny na celom  svete a predstavujú riziko pre globálu 
bezpečnosť a stabilitu. Konflikty sú často spojené s nestabilitou štát u a situáciu zhoršuje slabá 
správa vecí verejných a chudoba. Reakcia na  tieto štrukturálne problémy si vyžaduje 
významné spolo čné úsilie založené na silnom partnerstve s ďalšími štátmi, aktérmi ob čianskej 
spoločnosti, viacstrannými a regionálnymi partne rmi, aby sa vytvorili podmienky na podporu 
krajín s cie ľom zabráni ť opakovaniu konfliktu.  
EÚ nevyhnutne potrebuje vä čšiu flexibilitu pri podpore kr ajín postihnutých politickými 
konfliktami alebo prírodnými katastrofami, aby okrem humanitárnej pomoci a pomoci 
v oblasti civilnej ochrany, ktoré sa zameriavajú na záchranu životov a zmiernenie ľudského 
utrpenia, pohotovo vyplnila medzer y v reakcii na krízu, doplnil a operácie krízového riadenia 
(vrátane operácií v rámci spolo čnej zahrani čnej a bezpe čnostnej politiky) a pomohla lepšiemu 
prepojeniu medzi rýchlou obnovou, rekonštrukciou a dlhodobým ro zvojom, ktoré sú potrebné 
na trvalú stabilizáciu dotknutých krajín.  
Prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou, obchodovanie s drogami, 
organizovaná trestná činnosť, terorizmus a ohrozen ia kybernetickej bezpe čnosti navyše bránia 
rozvoju, oslabujú právny štát a prispievajú k celosvetovej ne stabilite. Riziká týkajúce sa 
človeka a životného prostredia, zmeny klímy a bezpe čnostné riziká spojené s chemickým, 
biologickým, rádioaktívnym a jadrovým materiálom (CBRN) okrem toho presahujú 
vnútroštátne a regionálne hranice. 
S cieľom riešiť početné faktory spôsobujúce ne stabilitu, ktorá môže vies ť ku konfliktom 
a rastúcim bezpe čnostným problémom, a zaisti ť, aby EÚ v plnej miere zohrávala svoju úlohu 
na svetovej scéne a podporovala svoje hodnoty a záujmy, ú činnosť nástroja stability sa musí 
naďalej zlepšova ť z hľadiska:  
(a) rýchlosti pomoci pri reakcii na krízu alebo na situácie vz nikajúcej krízy;  
(b) rozvoja vlastných kapacít EÚ a spôsobi lostí partnerov EÚ týkajúcich sa 
predchádzania konfliktom, pripraveno sti na krízu a budovania mieru; a  
(c) riešenia vä čšieho rozsahu globálnych nadnárodných bezpe čnostných hrozieb.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
EÚ ako globálny aktér je vníma ná ako dôveryhodný, nestranný a čestný sprostredkovate ľ, a to 
jej pri zásahoch s cie ľom predchádza ť konfliktom poskytuje komparatívnu výhodu. Opatrenia 
v rámci reakcie na krízu na úrovni EÚ maximalizujú súdržnos ť reakcie a ú činnosť pomoci. 
V tejto súvislosti je potrebné uvies ť, že veľmi málo členských štátov EÚ má nástroj reakcie 
na krízovú situáciu alebo budovanie mi eru, ktorého rozsah by bol porovnate ľný s nástrojom 
stability. 
Vzhľadom na čoraz zložitejšie výzvy nie je možné izolovane od ostatného sveta dosiahnu ť 
žiadnu z vnútorných pr iorít EÚ – bezpe čnosť, rast a tvorbu pracovných miest, boj proti zmene 
klímy, prístup k energii, riešen ie ohrození v oblasti zdravia a pandémií alebo otázku migrácie.  
 
SK 3   SK 3. CIELE INICIATÍVY EÚ  
V novej Zmluve o Európskej únii ( článok 21) sa vymedzujú všeobecné zastrešujúce zásady 
a ciele vonkajšej činnosti Únie, okrem iného „zachováva ť mier, predchádza ť konfliktom a 
posilňovať medzinárodnú bezpe čnosť a pomáha ť obyvate ľstvu, krajinám a regiónom 
postihnutým prírodnými katastrofami alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou“. 
 
SK 4   SK Špecifické ciele nového nástroja stability sú:  
1. V krízovej situácii alebo v situác ii vznikajúcej krízy spôsobenej ľudskou činnosťou 
alebo prírodnými katastrofami , prispieť k stabilite prostredníct vom efektívnej reakcie, 
ktorá pomôže zachova ť, vytvori ť alebo obnovi ť podmienky potrebné na riadne 
vykonávanie politík Únie pre rozvoj a spoluprácu, 
2. zabezpečiť pripravenos ť EÚ a jej partnerov na predchádzanie konfliktom a riešenie 
situácií pred vypuknutím krízy a situácií po ukon čení krízy v úzkej koordinácii 
s medzinárodnými, regionálnymi a subregionáln ymi organizáciami, štátnymi a neštátnymi 
subjektmi, 
3. riešiť globálne nadnárodné ohrozenia bezpe čnosti , ktoré ohrozujú mier a stabilitu.  
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Na zvýšenie efektívnosti , účinnosti  a súdržnosti  opatrení EÚ v oblasti mieru a bezpe čnosti, 
a tým aj na posilnenie prítomnosti EÚ, sa uvažovalo o štyroch možnostiach. 
– Možnosť 0: Bez nového nástroja po roku 2013.  
– Možnosť 1: Zachovanie sú časného stavu: zachova ť súčasný rozsah pôsobnosti 
nástroja a podobné finan čné krytie ako pri finan čných výh ľadoch na obdobie 
rokov 2007 – 2013.  
– Možnosť 2: Revidovaný nástroj, ktorý si vo ve ľkej miere zachováva svoj 
súčasný rozsah pôsobnosti, ale v prípadoch, kde je to možné, sa zvyšuje 
flexibilita ustanovení, pr i miernom náraste finan čného krytia umož ňujúceho EÚ 
primerane prevzia ť rastúce zodpovednosti v ob lasti mieru a stability. 
– Možnosť 3: Nový nástroj alebo n ové nástroje pri zoh ľadnení týchto úvah: 
a) oddelené riešenie otázok reakcie na krízové situácie a pripravenosti a otázok 
týkajúcich sa bezpe čnosti, najmä terorizmu, nadregionálnych hrozieb a rizík 
CBRN; b) obsiahnutie nástrojov vonkajšej činnosti EÚ, ktoré sa v sú časnosti 
vykonávajú v rámci iných nástrojo v (napríklad volebné pozorovate ľské misie 
EÚ alebo mierový nástroj pre Afriku). 
5. POSÚDENIE VPLYVU  
Existuje všeobecná zhoda o tom, že je potre bné, aby EÚ zachovala hl avné charakteristiky 
nástroja, ktoré vied li k jeho úspechu. Cie ľom zvažovaných politických možností je 
konsolidova ť a zlepšiť charakteristiky sú časného nástroja stability v prípadoch, ke ď je to 
možné. Výber ktorejko ľvek zo štyroch uvedených možností (okrem možnosti 0) nebude 
v dôsledku povahy tohto nástroja pravdepodobne vies ť k významným rozdielom z h ľadiska 
„vonkajších“ vplyvov (hospodárskeho, sociál neho alebo environmentálneho). Kone čná voľba 
by však rovnako mala dôležité dôsledky z h ľadiska zvýšenia efektívnosti, ú činnosti  
a súdržnosti  v súvislosti so všetkými ostatnými vonkajšími nástrojmi.  
 
SK 5   SK Efektívnejší nástroj by  viedol k zvýšenej činnosti EÚ pri predchádzaní krízam, zachovaní 
mieru a posil ňovaní medzinárodnej bezpe čnosti vrátane zvýšenia ka pacity EÚ v súvislosti 
s pripravenos ťou na krízy.  
 
SK 6   SK 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Výhody a nevýhody rôznych možností sú zhrnuté v uvedenej tabu ľke. 
Jednotlivé možnosti sa pos udzovali na základe týchto troch kritérií:  
Súdržnosť v tomto prípade znamená možnosti vytvára ť synergie z h ľadiska programovania 
a výsledkov vo vz ťahu k dosahovaniu dohodnutých cie ľov a zabráni ť negatívnym dôsledkom 
a negatívnym ú činkom prekrývania, ktor é by nepriaznivo ovplyv ňovali vykonávanie politík. 
Je to dôležité najmä v prípade, ke ď majú dva rozdielne nást roje rovnakú geografickú 
pôsobnos ť. 
Efektívnos ť znamená robi ť správne veci, stanovi ť vhodné ciele a potom zabezpe čiť ich 
splnenie.  
Účinnosť znamená robi ť veci správne a maximálne využi ť poskytnuté prostriedky: zah ŕňa 
organizačné aspekty, ako aj o čakávané zisky zo zje dnodušenia nástroja.  
 Vplyv  Efektívnos ť  Súdržnos ť  Účinnosť  
0. – bez nástroja     
1. – bez zmeny sú časnej situácie  _ = _ 
2. – revidovaný nástroj  + + + 
3. – nový nástroj alebo nástroje     
A) rozdelenie sú časného nástroja  =  + Možnosti  
B) doplnenie nového rozsahu 
pôsobnosti  + +  
Možnosť 0: V dôsledku záväzkov Európskej únie pod ľa článku 21 zmluvy a politických 
usmernení, ktoré poskytla Rada okrem iného o bezpe čnosti a rozvoji (2007), Európskej 
bezpečnostnej stratégii ( 2008) a predchádzaní konfliktom (2011), uplatnenie tejto možnosti 
nie je politicky možné bez toho, ab y EÚ stratila medzinárodnú dôveryhodnos ť a schopnos ť 
obhajovať svoje záujmy.   
Možnosť 1: Nástroj stability by mohol by ť naďalej relevantný a zabezpe čovať reakcie tak, 
ako tomu je od roku 2007. Nevyužila by sa však príležitos ť tento nástroj zlepši ť a zvýšiť jeho 
hodnotu na základe skúseností, najmä z h ľadiska efektívnosti a ú činnosti. 
Možnosť 2: Zachova ť hlavné vlastnosti a charakteri stiky nástroja stability a zárove ň 
zjednoduši ť jeho ustanovenia s cie ľom zvýšiť jeho flexibilitu a efektívnos ť a umožni ť tak EÚ 
pohotovo reagova ť na budúce medzinárodné mierové a bezpe čnostné výzvy. Efektívnejší 
nástroj by viedol k zvýšenej činnosti EÚ pri predchádzaní krízam, zachovaní mieru 
a posilňovaní medzinárodnej bezpe čnosti vrátane zvýšenia kapacity EÚ v súvislosti 
s pripravenos ťou na krízy. 
 
SK 7   SK Nástroj stability by na ďalej financoval činnosti dopl ňujúce alebo podpor ujúce opatrenia 
financované v rámci iných vonkajších nástrojo v a v prípade potreby by sa využíval ako 
náhrada vždy, keby sa tieto iné nástroje nemohli pohotovo poskytnú ť. Ako príklad by sa dali 
uviesť nepredvídané vo ľby, ktorých pozorovanie sa nedá vopred naplánova ť, alebo vo ľby, 
ktorých príprava si vyžaduje okamžitú podporu EÚ, aby sa zabezpe čili lepšie podmienky na 
dosiahnutie slobodných a spra vodlivých výsledkov prijate ľných pre vä čšinu obyvate ľstva, 
a zabránilo sa tak sporným výs ledkom, ktoré by mohli vies ť ku konfliktom (Tunisko, Egypt 
v roku 2011).  
Možnosť 3: Novým nástrojom alebo nástrojmi by sa poskytli tieto možnosti:  
(a) Vytvorenie dvoch nových nástrojov umož ňujúcich rozdelenie na  reakciu na krízu 
a pripravenos ť na jednej strane a na globálne a nadnárodné bezpe čnostné hrozby na 
strane druhej nie je vhodné.  
Je dôležité poukáza ť na prepojenia, ktoré existu jú medzi rekciou na krízu 
a budovaním kapacít pred vypuknutím krízy a po jej skon čení na jednej strane 
a riešením globálnych a nadnárodných hroz ieb na strane druhej. Tieto komponenty 
tvoria spolo čne základ vonkajšej činnosti EÚ v oblasti mieru a bezpe čnosti (popri 
iných nástrojoch, ako je napríklad eu rópsky nástroj financovania na podporu 
demokracie a ľudských práv). Nemožno podce ňovať ani možné náklady z h ľadiska 
straty súdržnosti spôsobenej vzáj omným oddelením týchto komponentov. 
Okrem toho, že by to bolo v rozpore s celkovým cie ľom racionalizácie po čtu 
existujúcich nástroj ov, mohlo by to vies ť k menej súdržnej a komplementárnej 
interakcii pri riešení faktor ov, ktoré spôsobujú konflikt.  
(b) Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nové ho nastroja na dosiahnutie vä čšej súdržnosti pri 
realizácii rôznych zása hov EÚ možno tiež zamietnu ť vzhľadom na problém so 
zosúladením rôznych právnych základov a ro zhodovacích procesov v rámci jediného 
právneho nástroja. Táto možnos ť by nebola ú činná. 
Naopak, keby sa do rovnakého regula čného rámca zahrnuli iné nástroje a pracovné 
metódy, existovalo by riziko straty časti flexibility, ktorá sa dosiahla na základe 
súčasných opatrení. Napríklad v prípade nepredvídaných volieb po politickej kríze je 
rozhodovací postup v súvislosti s volebnými pozorovate ľskými misiami sotva 
zlučiteľný s požadovanou rýchlos ťou postupu. Niektoré opatrenia financované 
mierovým nástrojom pre Afriku (napríklad vyplácanie finan čných príspevkov 
africkým vojakom v mierových operáciách Africkej únie), kt oré možno financova ť 
v rámci Európskeho rozvojového fondu, by nebolo možné financova ť z rozpočtu EÚ. 
To sú len dva príklady, ktoré poukazujú na to, že vykonávanie tejto fúzie by bolo v praxi ve ľmi komplikované.  
Pokiaľ možno zhrnú ť, ako optimálna vo ľba sa javí možnos ť 2.  
Na základe uvedenej analýzy sa možnos ť 2 javí ako optimálna vo ľba. Revidovaný nástroj  si 
vo veľkej miere zachováva svoj sú časný rozsah pôsobnosti, ale zvyšuje svoju flexibilitu 
s cieľom umožni ť EÚ efektívnejšie a pohotovejšie reagova ť na budúce medzinárodné mierové 
a bezpečnostné problémy. 
 
SK 8   SK 7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Systémy monitorovania a hodnotenia Európske j komisie sa stále viac zameriavajú na 
výsledky. Zah ŕňajú vnútorných zamestnancov, ako aj externé odborné posudky. Tieto 
hodnotenia prispievajú k zodpovednosti a k zlepše niu prebiehajúcich zásahov, využívajú tiež 
poznatky získané na základe skúseností z minulosti s cie ľom prináša ť informácie pre budúce 
politiky a opatrenia pri zoh ľadnení kritérií INCAF1. 
                                                 
1 Medzinárodná sie ť pre konflikty a nestabilitu (INCAF ) v rámci organizácie OECD – DAC.