Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody

[COM(2021) 555 final – 2021/0200(COD)]

(2022/C 152/31)

Spravodajca: Veselin MITOV Pomocný spravodajca: Udo HEMMERLING

Konzultácia Európsky parlament, 13.9.2021 Rada, 17.9.2021 Právny základ článok 304 a článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Prijaté v sekcii 25.11.2021 Prijaté v pléne 8.12.2021 Plenárne zasadnutie č. 565 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 220/4/8

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV víta návrh Komisie na zmenu nariadenia o spoločnom úsilí (ESR) – nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 ( 1 ) o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi –s cieľom zosúladiť príspevok nariadenia o spoločnom úsilí k naplneniu zvýšených ambícií do roku 2030, čo je zámerom Európskej zelenej dohody a čo sa premieta do konkrétnych opatrení v rámci balíka Fit for 55.

1.2. o C, a to aj vzhľadom na dramatickú prognózu Medzivládneho panelu o zmene klímy zverejnenú v jeho nedávnej 6. hodnotiacej správe (2021) Hoci sú ambicióznejšie ciele EÚ v oblasti znižovania emisií v medzinárodnom porovnaní pozoruhodné, ani toto zvýšené úsilie nemusí stačiť na to, aby Únia ako bohatá ekonomika a z historického hľadiska hlavný producent emisií prispela k scenáru, v rámci ktorého dôjde do konca storočia k otepleniu o maximálne 1,5C, a to aj vzhľadom na dramatickú prognózu Medzivládneho panelu o zmene klímy zverejnenú v jeho nedávnej 6. hodnotiacej správe (2021) ( 2 ) . Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby sa naplnil cieľ zníženia emisií v celej EÚ do roku 2030 o 55 % a v tejto súvislosti je mimoriadne dôležité úsilie členských štátov. EHSV preto uznáva, že je kľúčové, aby sa v ESR stanovili ambiciózne a záväzné ciele pre členské štáty.

1.3. Vysoká úroveň ambícií v oblasti klímy v celom balíku Fit for 55 je teda nespochybniteľná. Významné môžu byť pritom zároveň distribučné účinky týchto potrebných opatrení v oblasti klímy (medzi členskými štátmi aj v rámci nich), a preto sa nimi treba náležite zaoberať.

1.4. EHSV preto súhlasí s názorom, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila maximálna spravodlivosť a nákladová efektívnosť. V záujme dosiahnutia skutočnej spravodlivej nákladovej efektívnosti treba mať pri kalkulácii spoločného úsilia v ideálnom prípade na zreteli oba aspekty súčasne a stanoviť ciele takým spôsobom, aby boli relatívne náklady na znižovanie emisií vo vzťahu k HDP pre každú krajinu rovnaké. EHSV sa domnieva, že v záujme vyváženia nedostatkov spoločného úsilia má zásadný význam úloha mechanizmov flexibility, ktoré si zasluhujú osobitnú pozornosť.

1.5. Ich začlenenie by sa malo uskutočňovať spôsobom, ktorý posilní napredovanie smerom k dlhodobej klimatickej neutralite, a preto je potrebné zohľadniť zníženie emisií a sekvestráciu uhlíka, ako aj výzvy súvisiace s adaptáciou a potravinovou bezpečnosťou.

1.6. V snahe zriadiť nový systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ETS) pre odvetvie cestnej dopravy a budov EHSV podporuje súčasný návrh Komisie, aby sa tieto odvetvia ponechali v rozsahu pôsobnosti ESR aj po zavedení ETS pre cestnú dopravu a budovy. Berie na vedomie, že zníženie emisií v dôsledku obchodovania s emisiami v týchto sektoroch prispeje k úsiliu členských štátov splniť si povinnosti vyplývajúce z ESR. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením týchto dvoch systémov.

2. Všeobecné pripomienky

2.1. Účelom tohto návrhu, ktorý je súčasťou balíka Fit for 55 predloženého Európskou komisiou 14. júla 2021, je zmeniť ESR s cieľom zosúladiť jeho prínos k naplneniu zvýšených ambícií dosiahnuť 55 % zníženie emisií do roku 2030 s európskym klimatickým predpisom. Celkové zníženie by sa muselo zvýšiť do roku 2030 o približne 11 percentuálnych bodov v porovnaní s 29 %, čo bol cieľ stanovený v roku 2018 v ESR. EHSV v tomto stanovisku vyjadruje svoj názor na navrhované nariadenie o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 – 2030.

2.2. Návrhy stanovené v ESR sú súčasťou plnenia záväzku EÚ znížiť do roku 2030 objem emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňou z roku 1990 aspoň o 55 %. Ako navrhla Komisia, cieľ stanovený na rok 2030 si vyžaduje zníženie objemu emisií o 61 % v odvetviach, ktoré sú súčasťou terajšieho ETS, o 43 % v navrhovanom samostatnom systéme obchodovania s emisnými kvótami pre dopravu a budovy a o 40 % v ostatných odvetviach (mimo ETS), pričom všetky ciele sa vnímajú v porovnaní s úrovňami v roku 2005.

2.3. Navrhované nariadenia sa vzťahujú na cestnú dopravu a budovy, ktoré by spadali do osobitného systému obchodovania s emisnými kvótami, ako sa uvádza v balíku Fit for 55, ako aj na vnútroštátnu lodnú plavbu v EÚ a na odvetvia a činnosti mimo ETS, ako je poľnohospodárstvo a odpadové hospodárstvo. EHSV podporuje návrh Komisie zachovať platnosť ESR pre uvedené odvetvia. Podľa posúdenia vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, očakávanou pridanou hodnotou je, že sa tým zabezpečí, že tieto sektory dosiahnu požadované zníženie emisií a že (rozšírený) systém obchodovania s emisiami by sa mal považovať za dodatočnú podporu v úsilí naplniť zvýšené ambície do roku 2030. V posúdení vplyvu sa tiež poukazuje na to, že zvýšenie národných cieľov podľa ESR si bude vyžadovať prehodnotenie zásad spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. Preto tam, kde je priamo ovplyvnené obyvateľstvo (najmä skupiny s nízkymi príjmami), môžu byť pre odvetvia, pre ktoré je charakteristická nepružnosť trhu (nedostatočný prístup k cenovo dostupným nízkouhlíkovým riešeniam), potrebné doplnkové nástroje (trh a regulácia). Tým, že členské štáty budú môcť tieto odvetvia aj naďalej regulovať v rámci ESR, sa zaručí dosiahnutie očakávaných výsledkov a môže zaistiť lepšia ochrana a spravodlivosť. EHSV preto podporuje súčasný návrh Komisie ponechať tieto odvetvia v rozsahu pôsobnosti nariadenia ESR aj po zavedení nového systému obchodovania s emisnými kvótami pre cestnú dopravu a budovy. Podotýka, že je potrebné, aby sa Komisia a členské štáty zaoberali nekomplikovaným a transparentným prepojením týchto dvoch systémov.

2.4. Komisia navrhuje zachovať diferencované vnútroštátne ciele znižovania objemu emisií v snahe dodržať zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti, ktoré požaduje Európska rada. Revidované ciele znižovania emisií skleníkových plynov jednotlivých členských štátov v odvetviach zahrnutých do ESR na rok 2030 sa v porovnaní s úrovňami z roku 2005 pohybujú od 10 % do 50 %. EHSV rozhodne podporuje koncepciu, podľa ktorej by tie členské štáty, ktoré majú z hospodárskeho hľadiska najlepšie predpoklady na znižovanie emisií skleníkových plynov, mali urobiť relatívne viac, pričom by sa mal zvážiť aj potenciál nákladovo efektívneho znižovania emisií a na tento účel by mali významne prispieť mechanizmy flexibility.

2.5. Pokiaľ ide o mechanizmy flexibility, mala by sa uplatňovať aj flexibilita medzi členskými štátmi a pružnosť v priebehu času buď prostredníctvom bánk alebo kreditov, pričom by sa mali zohľadniť rôzne schopnosti a kapacity členských štátov, nákladovo efektívne riešenia a vplyv hospodárskych cyklov.

2.6. Komisia navrhuje, aby sa naďalej uplatňoval systém flexibility, ktorý umožňuje prevod emisných kvót medzi členskými štátmi a priebežne. Komisia taktiež navrhuje nové mechanizmy flexibility, ktoré umožňujú, aby odvetvia spadajúce do spoločného úsilia robili určité kompromisy s odvetviami, na ktoré sa vzťahuje ETS a LULUCF.

2.7. Navrhnutý balík Fit for 55 sa takisto zaoberá monitorovaním emisií skleníkových plynov a predkladaním správ o nich vrátane pravidiel započítavania pre využívanie pôdy a lesné hospodárstvo.

3. Konkrétne pripomienky

3.1. Komisia vo svojom návrhu správne zohľadnila zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. EHSV súhlasí s tým, že sa musia zohľadniť rozdiely medzi členskými štátmi, aby sa zabezpečila spravodlivosť a nákladová efektívnosť. Odráža to rozdiely v osobitných charakteristikách a východiskových bodoch jednotlivých členských štátov, ako aj ich hospodársky potenciál znižovania objemu emisií.

3.2. EHSV zdôrazňuje, že pri zohľadňovaní národných cieľov znižovania emisií a spôsobov, ako tieto ciele dosiahnuť spravodlivým a nákladovo efektívnym spôsobom, by sa malo premyslene upustiť od existujúcich štátnych dotácií na výrobu a spotrebu energie z fosílnych palív.

3.3. EHSV však upozorňuje, že navrhovaný prístup vníma spravodlivosť a nákladovú efektívnosť oddelene od seba. Na dosiahnutie najúčinnejšieho výsledku na úrovni EÚ so skutočnou nákladovou efektívnosťou spravodlivým spôsobom by výpočty mali zahŕňať oba aspekty komplexne vo všetkých členských štátoch.

3.4. Pokiaľ ide o využívanie pôdy a lesné hospodárstvo, ktoré by mohlo byť predmetom osobitného návrhu, avšak tiež s určitým významom pre iné odvetvia, Komisia navrhuje, aby objem emisií a záchyty vypočítané v súlade s pravidlami započítavania boli v každom členskom štáte v rovnováhe. Začlenením záchytov uhlíka do cieľa EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 by sa čisté záchyty skleníkových plynov v odvetví LULUCF zvýšili na 310 miliónov ton. EHSV síce považuje zvýšenie ambície za nevyhnutné, pripomína však, že odstraňovanie uhlíka by sa nemalo považovať za mechanizmus na kompenzáciu znižovania emisií v iných odvetviach.

3.5. EHSV sa domnieva, že musí existovať účinný a transparentný systém na monitorovanie výsledkov flexibility. Súčasný rámec monitorovania, ktorý funguje prostredníctvom registra zriadeného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1124 ( 3 ) , by sa preto mal posilniť, aby sa zabezpečilo, že údaje o transakciách vrátane využívania flexibility budú v plnej miere prístupné verejnosti ( 4 )

3.6. Pokiaľ ide o národné ciele znižovania emisií, EHSV nabáda Komisiu, aby preskúmala, aké charakteristiky členských štátov okrem používaného HDP na obyvateľa by sa mali zohľadniť pri stanovovaní národných cieľov (napr. uhlíková náročnosť, zraniteľné regióny), a to aj so zreteľom na podporu poskytovanú prostredníctvom Mechanizmom EÚ na podporu obnovy a odolnosti.

V Bruseli 8. decembra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(2) IPCC (2021): Summary for Policymakers. In: Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [MassonDelmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S.L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M.I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R. Matthews, T.K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu, and B. Zhou (eds.)]. Cambridge University Press.

(3) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1124 z 13. marca 2019, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2019/1122, pokiaľ ide o fungovanie registra Únie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (Ú. v. EÚ L 177, 2.7.2019, s. 66).

(4) V súčasnosti sú údaje o transakciách vrátane využívania flexibility dostupné verejnosti (register Únie). Komisia okrem toho každoročne podáva správy o dodržiavaní všetkých právnych predpisov EÚ v oblasti klímy prostredníctvom správy o pokroku opatrení EÚ v oblasti klímy.