Osobitná správa Mechanizmus Únie 
v oblasti civilnej ochrany: 
koordinácia reakcií 
na katastrofy mimo EÚ 
bola vo všeobecnosti 
účinná SK 2016  Č. 33
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6606-4 ISSN2 1831-0931 doi:10.2865/84413 QJ-AB-16-034-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-6625-5 ISSN2 1977-5776 doi:10.2865/611958 QJ-AB-16-034-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-6635-4 ISSN2 1977-5776 doi:10.2865/689884 QJ-AB-16-034-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade použitia či reprodukcie fotografie 1 a 2 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Mechanizmus Únie 
v oblasti civilnej ochrany: 
koordinácia reakcií 
na katastrofy mimo EÚ 
bola vo všeobecnosti 
účinná
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 33
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú kon -
krétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy 
tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo 
výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora III, ktorej predsedá člen EDA Karel Pinxten a ktorá sa špeciali -
zuje na výdavkové oblasti vonkajších opatrení, bezpečnosti a spravodlivosti. Audit viedol člen EDA Hans Gustaf  
Wess  berg a podporu mu poskytol vedúci kabinetu Peter Eklund, atašé kabinetu Emmanuel-Douglas Hellinakis; 
Sabine Hiernaux-Fritsch, hlavná manažérka; Michiel Sweerts, vedúci úlohy; Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen a Dirk 
Neumei  ster, audítori.
Zľava doprava : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund

03
 Obsah
Body
 Skratky a akronymy
I – VII Zhrnutie
1 – 11 Úvod
1 – 2 Základné informácie
3 – 4 Právny rámec
5 – 9 Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany
10 – 11 Financovanie mechanizmu UCPM
12 – 16 Rozsah auditu a audítorský prístup
17 – 71 Pripomienky
17 – 48 Komisia využívala zavedené koordinačné štruktúry, ale niektoré nástroje bolo možné využívať 
v ešte väčšej miere
17 – 19 Komisia aktivovala mechanizmus reakcie na núdzové situácie včas, ale mohla získať dodatočný čas 
na mobilizáciu zdrojov lepším využitím fázy predbežnej výstrahy
20 – 27 Tímy civilnej ochrany EÚ uľahčili koordináciu na mieste, ale vyskytli sa nedostatky v ich výberovom procese 
a podávaní správ z terénu
28 – 33 Napriek tomu, že v čase skúmaných kríz bola dobrovoľná rezerva stále využívaná v obmedzenej miere, 
Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri rozširovaní rozsahu jej pôsobnosti
34 – 37 Tímy civilnej ochrany EÚ získali výraznú podporu od delegácií EÚ
38 – 40 Komisia využila existujúcu terénnu sieť GR ECHO, mohli sa však dosiahnuť väčšie synergie v civilnej 
ochrane
41 – 46 Komisia rešpektovala vedúcu úlohu úradu OCHA OSN a prijala flexibilné koordinačné štruktúry v súlade 
s celkovým fungovaním OSN
47 – 48 Komisia prijala kroky na zabezpečenie hladkého prechodu do fázy obnovy
04 Obsah 
49 – 69 Hoci Komisia zaviedla rámec na zhromažďovanie, šírenie a výmenu informácií, stále je priestor 
na zlepšenie podávania správ
49 – 54 Komunikačná platforma Komisie CECIS je užitočná na výmenu informácií, ale je potrebné ďalšie zlepšenie 
na posilnenie jej dosahu
55 – 57 Informačné produkty a mapy boli široko využívané a existujú náznaky, že boli užitočné
58 – 60 Komisia usporiadala inkluzívne stretnutia, ktorých cieľom bolo propagovať výmenu informácií s orgánmi 
EÚ a jednotnosť poskytovania pomoci
61 – 66 Tým, že pracovná skupina proti ebole fungovala ako fórum na výmenu informácií, pridávala hodnotu 
reakcii, ale mala byť zriadená skôr
67 – 69 Komisia plne nevyužíva informácie, ktoré má k dispozícii, na predkladanie správ o svojej výkonnosti, ako 
aj o celkovej výkonnosti mechanizmu UCPM
70 – 74 Závery a odporúčania
 Príloha I — Aktivácia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany pre katastrofy mimo Únie
 Príloha II —  Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany – vzťah medzi aktérmi k 31. augustu 
2016 
 Príloha III — Prehľad troch skúmaných katastrof
 Príloha IV — Nasadenie epidemiológov EÚ v Guinei
 Príloha V — Priebeh udalostí po vypuknutí vírusového ochorenia ebola v rokoch 2014 – 2015
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky a akronymy
CECIS : Spoločný systém komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (Common Emergency 
Communication and Information System)
ECDC : Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb  (European Centre for Disease Prevention and Control)
ERCC : Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (Emergency Response Coordination Centre )
ESVČ : Európska služba pre vonkajšiu činnosť
EUCP : (Tím) EÚ pre koordináciu a posúdenie civilnej ochrany [EU Civil Protection Coordination and Assessment (team) ]
EUFOR : Ozbrojené sily pod velením Európskej únie (European Union Force )
FPI: Útvar pre nástroje zahraničnej politiky (Service for Foreign Policy Instruments )
GOARN : Celosvetová sieť na varovanie pred vypuknutím ochorení a príslušnú reakciu (Global Outbreak Alert and 
Response Network )
GR DEVCO : Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu
GR ECHO : Generálne riaditeľstvo pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (ECHO)
GR NEAR : Generálne riaditeľstvo pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení
GR SANTE : Generálne riaditeľstvo pre zdravie a bezpečnosť potravín
HSC : Výbor pre zdravotnú bezpečnosť ( Health Security Committee )
OCHA : Úrad pre koordináciu humanitárnych záležitostí ( Office for the Coordination of Humanitarian Affairs )
OSOCC : Koordinačné centrum operácií na mieste ( On-site Operations Coordination Centre )
UCPM : Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany ( Union Civil Protection Mechanism )
UNDAC : Tímy OSN pre posudzovanie katastrof a koordináciu ( United Nations Disaster Assessment and Coordination )
WFP : Svetový potravinový program ( World Food Programme )
WHO : Svetová zdravotnícka organizácia ( World Health Organization )
06
 Zhrnutie
I
Ku katastrofe môže dôjsť kdekoľvek a kedykoľvek. Ľudský, environmentálny a ekonomický dosah katastrof, či už prí -
rodných alebo spôsobených ľudskou činnosťou, môže byť značný. Keď dôjde ku katastrofe, je potrebné zareagovať 
rýchlo. Dobré zvládanie katastrof zachraňuje životy a účinná koordinácia medzi jednotlivými subjektmi je zásadná 
pre úspešnú prípravu a reakciu na katastrofy.
II
Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) bol zriadený na podporu rýchlej a účinnej operačnej spolu -
práce medzi vnútroštátnymi útvarmi civilnej ochrany. Má dva hlavné ciele. V prvom rade je to posilnenie spolupráce 
medzi Úniou a účastníckymi štátmi mechanizmu UCPM (členské štáty plus šesť nečlenských krajín EÚ). Po druhé 
je to uľahčiť spoluprácu v oblasti civilnej ochrany na zlepšenie účinnosti systémov na predchádzanie katastrofám, 
na prípravu a reakciu na ne.
III
Mechanizmus riadi Európska komisia. Skúmali sme, či Komisia prostredníctvom mechanizmu UCPM účinne uľahčila 
koordináciu reakcií na katastrofy mimo Únie. Pri skúmaní sme sa pozerali na aktivácie mechanizmu UCPM v reakcii 
na tri nedávne medzinárodné katastrofy: záplavy v Bosne a Hercegovine (2014), epidémiu vírusového ochorenia 
ebola v západnej Afrike (2014 – 2016) a zemetrasenie v Nepále (2015).
IV
Dospeli sme k záveru, že Komisia od začiatku roka 2014 vo všeobecnosti účinne uľahčovala koordináciu reakcií 
na katastrofy mimo Únie.
V
V prípade všetkých troch preskúmaných katastrof bol mechanizmus UCPM aktivovaný včas a tímy civilnej ochrany 
EÚ (tímy EUCP) uľahčovali koordináciu na mieste s tímami účastníckych štátov. Komisii uľahčuje koordináciu roz -
siahle šírenie informačných produktov. Koordinácia medzi oddeleniami Komisie, ako aj s inými orgánmi EÚ a mimo 
EÚ bola inkluzívna. Komisia tiež rešpektovala celkovú vedúcu úlohu OSN a prijímala opatrenia na zabezpečenie 
hladkého prechodu do fázy obnovy.
07 Zhrnutie 
VI
Bez ohľadu na náš celkový záver sme našli niekoľko oblastí, v ktorých sú možné ďalšie zlepšenia, napr. možné úspory 
času v počiatočných štádiách reakcie na katastrofu, CECIS (platforma Komisie na komunikáciu a informácie), koordi -
nácia a synergie na mieste, finančné a administratívne mechanizmy Komisie a centra ECDC pre nasadzovanie epide -
miológov prostredníctvom mechanizmu UCPM vo veľkom rozsahu a predkladanie správ o výkonnosti mechanizmu 
UCPM.
VII
Odporúčame preto, aby Komisia:
a) určila spôsob, ako získať viac času počas fázy predbežnej výstrahy a počas výberu a nasadzovania tímov EUCP;
b) rozpracovala prvky systému CECIS na zlepšenie prehľadu o poskytnutej a požadovanej pomoci v snahe umožniť 
lepšie sledovanie priorít a zjednodušiť používanie;
c) posilnila koordináciu na mieste tým, že zlepší predkladanie správ tímami EUCP , využije prítomnosť expertov 
terénnej siete GR ECHO a viac zapojí delegácie EÚ;
d) spolu s centrom ECDC posúdila možné zmeny potrebné na posilnenie mechanizmov na nasadenie expertov 
centra ECDC mimo Únie prostredníctvom mechanizmu UCPM;
e) zlepšila predkladanie správ tým, že zautomatizuje vyhotovovanie štatistík a ukazovateľov, a tým posilnila povin -
nosť zodpovedať sa.
08
 Úvod
Základné informácie
01 
Ku katastrofe môže dôjsť kdekoľvek a kedykoľvek. Ľudský, environmentálny 
a ekonomický dosah katastrof, či už prírodných alebo spôsobených ľudskou 
činnosťou, môže byť značný. Podľa odhadu od roku 1994 do roku 2013 bolo 
na celom svete 6 873 prírodných katastrof, ktoré si vyžiadali životy 1,35 milióna 
ľudí – alebo približne 68 000 v priemere ročne1. Podľa odhadu OSN predstavova -
la hospodárska strata, ktorá vyplynula z katastrof, v období rokov 2005 až 2015 
sumu 1,3 bilióna USD2.
02 
Keď dôjde ku katastrofe, jednotlivci, komunity, vlády a medzinárodné organizá -
cie a darcovia musia konať veľmi rýchlo. Dobré zvládanie katastrof3 zachraňuje 
životy a účinná koordinácia medzi jednotlivými subjektmi je zásadná pre úspešnú 
prípravu a reakciu na katastrofy.
Právny rámec
03 
Právomoci EÚ v oblasti civilnej ochrany sú stanovené v článku 196 Zmluvy o fun -
govaní Európskej únie, v ktorej sa uvádza, že činnosť Únie by mala byť zameraná 
na podporu rýchlej, účinnej operačnej spolupráce v rámci Únie medzi vnútroštát -
nymi útvarmi civilnej ochrany, ako aj konzistentnosti práce vykonávanej na me -
dzinárodnej úrovni v oblasti civilnej ochrany.
04 
Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) bol po prvýkrát zriadený 
v roku 2001. Súčasný právny rámec bol stanovený rozhodnutím č. 1313/2013, 
ktoré sa uplatňuje od 1. januára 2014 (ďalej len „rozhodnutie“)4. Tento mechaniz -
mus má dva hlavné ciele. V prvom rade je to posilnenie spolupráce medzi Úniou 
a účastníckymi štátmi5. Po druhé je to uľahčenie spolupráce v oblasti civilnej 
ochrany na zlepšenie účinnosti systémov na predchádzanie prírodným katastro -
fám i katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, na prípravu a reakciu na ne.1 Centrum pre výskum príčin 
vzniku katastrof, „Množstvo 
ľudských obetí prírodných 
katastrof v roku 2015: globálna 
perspektíva“, 2015.
2 Odhady sendaiského rámca 
pre znižovanie rizika katastrof 
na roky 2015 – 2030.
3 Vymedzené Medzinárodnou 
federáciou spoločností 
Červeného kríža a Červeného 
polmesiaca ako organizácia 
a riadenie zdrojov a úloh 
týkajúcich sa riešenia všetkých 
humanitárnych aspektov 
a aspektov civilnej ochrany 
v núdzových prípadoch, 
najmä odolnosť (zmiernenie, 
predchádzanie a príprava), 
reakcia (núdzová pomoc 
a skorá obnova)a obnova 
(prestavba a rekonštrukcia) 
na zníženie účinku katastrof.
4 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 1313/2013/EÚ 
zo 17. decembra 2013 
o mechanizme Únie v oblasti 
civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 924).
5 Všetky členské štáty EÚ plus 
Nórsko, Island, Čierna Hora, 
Srbsko, bývalá Juhoslovanská 
republika Macedónsko 
a Turecko. Komisia ich nazýva 
„účastnícke štáty“ a tento 
termín sa používa v celej tejto 
správe.
09 Úvod 
Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany
05 
UCPM spadá do pôsobnosti Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre hu -
manitárnu pomoc a civilnú ochranu (GR ECHO). V jeho strede je Koordinačné 
centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC). ERCC je v neustálej prevádzke; 
má situačné stredisko otvorené 24 hodín denne. Medzi kľúčové operačné úlohy 
ERCC patrí: slúži ako platforma Komisie a EÚ na monitorovanie a koordináciu 
krízy, funguje ako komunikačné stredisko medzi účastníckymi štátmi, dotknutým 
štátom a vyslanými expertmi v teréne, vytvára a šíri informačné produkty a uľah -
čuje spoluprácu medzi operáciami civilnej ochrany a humanitárnej pomoci. Tieto 
funkcie podporuje webová aplikácia na vydávanie varovaní a oznámení známa 
ako CECIS ( Common Emergency Communication and Information System  – Spoloč -
ný systém komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií)6.6 Zodpovednosť Komisie 
za riadenie systému CECIS je 
stanovená v článku 8 
rozhodnutia.
7 V posúdení vplyvu, ktoré je 
sprievodným dokumentom 
k návrhu rozhodnutia 
o zriadení UCPM (pracovný 
dokument útvarov Komisie, 
„Posúdenie vplyvu“ – 
preskúmanie rámca právnych 
predpisov z roku 2011 v oblasti 
civilnej ochrany, ktorý je 
sprievodným dokumentom 
k rozhodnutiu Európskeho 
parlamentu a Rady 
o mechanizme Únie v oblasti 
civilnej ochrany a zriadení 
finančného nástroja civilnej 
ochrany na obdobie 
2014 – 2020, SEK(2011) 1632 
v konečnom znení, 20.12.2011), 
sa určilo niekoľko nedostatkov 
týkajúcich sa schopnosti EÚ 
reagovať na katastrofy, ktoré 
sa mali riešiť v návrhu nových 
právnych predpisov.Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácieObrázok 1
© EÚ/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
ERCC dopĺňa európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie: „dobrovoľná 
rezerva“ zdrojov pre reakciu na katastrofy, ktoré boli vopred poskytnuté účast -
níckymi štátmi a sú v pohotovosti, určené na použitie len na výzvu Komisie. 
Dobrovoľná rezerva je jednou z viacerých inovácií zavedených v novom rozhod -
nutí na riešenie nedostatkov v predchádzajúcom mechanizme7. Táto rezerva 
má predovšetkým pomôcť dosiahnuť tieto ciele: posun od reaktívnej a  ad hoc  
koordinácie k vopred naplánovanému, vopred usporiadanému a predvídateľné -
mu systému; a identifikovať a odstrániť kritické nedostatky v schopnosti reagovať 
na katastrofy nákladovo efektívnym spôsobom. Dobrovoľná rezerva je vysvetlená 
v rámčeku 1 .

10 Úvod Rámček 1Vysvetlenie dobrovoľnej rezervy
Európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (alebo „dobrovoľná rezerva“) spája rôzne tímy núdzovej 
pomoci, expertov a vybavenie z mnohých krajín EÚ. Tieto prostriedky sú k dispozícii ako pohotovostná záloha 
a sú uvoľnené, hneď ako je to potrebné, pre misie civilnej ochrany EÚ po celom svete.
Od zriadenia rezervy v októbri 2014 na ňu vyčlenilo svoje zdroje na reakciu na katastrofy alebo „kapacity“ de -
sať krajín. Zaregistrovaných bolo 35 jednotiek (t. j. modulov) pre reakciu, medzi nimi napríklad mestské pátra -
cie a záchranné tímy, špecializované zdroje leteckej evakuácie zo zdravotných dôvodov, zariadenia na čistenie 
vody, vysokokapacitné čerpadlá a tímy na hasenie lesných požiarov. V súčasnosti prebieha registrácia ďalších 
zdrojov členských štátov.
Krajiny, ktoré sa podieľajú na tvorbe rezervy, môžu získať finančnú podporu EÚ na modernizáciu ponúkaných 
vnútroštátnych prostriedkov určených na reakcie, na úhradu nákladov na certifikáciu a odborné vzdeláva -
nie a na pokrytie nákladov súvisiacich s dopravou tímov a prostriedkov do oblastí postihnutých katastrofou 
do výšky 85 %.
Vývoj dobrovoľnej rezervy 
(len registrované moduly – k 20. júnu 2016)
Počet registrovaných modulovModuly v procese 
registrácie
Veľkosť dobrovoľnej 
rezervy Moduly, ktoré boli 
zaregistrované a pridané 
do rezervy 40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
2014-Q4 2015-Q1 2015-Q2 2015-Q3 2015-Q4 2016-Q1 2016-Q2
Zdroj:  Európska komisia; analýza EDA.
11 Úvod 
07 
UCPM možno aktivovať prostredníctvom žiadostí o pomoc z postihnutých krajín 
alebo z OSN8. Môže byť aktivovaný aj na žiadosť o pomoc zo strany členského 
štátu EÚ na poskytnutie konzulárnej pomoci určenej občanom EÚ v prípade 
katastrof mimo Únie.
08 
Činnosti súvisiace s predchádzaním, pripravenosťou a reakciou sa týkajú (mož -
ných) katastrof v EÚ, hoci mechanizmus možno aktivovať aj v reakcii na ka -
tastrofy mimo Únie. Z 224 žiadostí o pomoc, ktoré boli prijaté v období rokov 
2002 až 2015, sa 63 % týkalo katastrof mimo EÚ, ako sa uvádza v  grafe 1 . Spôsob 
fungovania UPCM je znázornený v  prílohe  I.8 Žiadosť o pomoc môžu od 
roku 2014 podávať 
aj organizácie OSN a niektoré 
ďalšie určené medzinárodné 
organizácie – Medzinárodná 
organizácia pre migráciu 
(IOM), Medzinárodná federácia 
spoločností Červeného kríža 
a Červeného polmesiaca 
a Organizácia pre zákaz 
chemických zbraní (OPCW).Graf 1Žiadosti o pomoc prostredníctvom mechanizmu UCPM (v rámci EÚ a mimo nej)
Zdroj : Európska komisia.30
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537Externé
Interné
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
09 
Účastníckym štátom sa ponecháva primárna zodpovednosť za civilnú ochranu 
a určenie miery pomoci, ktorá sa poskytne v reakcii na katastrofu – a koľko sa 
poskytne prostredníctvom mechanizmu UCPM. Komisia nevelí tímom, modu -
lom ani inej podpore účastníckych štátov, ktoré sa nasadzujú na dobrovoľnom 
základe, ani nad nimi nemá kontrolu. Úlohou EÚ je skôr podporiť účastnícke štáty 
pri posilnení predchádzania katastrofám, pripravenosti a reakcie na ne prostred -
níctvom uľahčenia spolupráce a koordinácie. Prehľad vzťahov v rámci mechaniz -
mu UCPM je uvedený v  prílohe  II.
12 Úvod 
Financovanie mechanizmu UCPM
10 
Ročné rozpočtové prostriedky na obdobie 2014 až 2016 na mechanizmus UCPM 
sú uvedené v  grafe 2 . Na fungovanie mechanizmu sa ročne vyčlení približne 
50 mil. EUR, z toho asi tretina je určená na pomoc v rámci reakcie na katastrofu 
v tretích krajinách. Patrí sem spolufinancovanie operácií súvisiacich s dopravou 
modulov v postihnutých krajinách zo strany EÚ. Prevádzkové náklady na tímy 
a prostriedky civilnej ochrany znášajú účastnícke štáty.
11 
Komisia uskutoční priebežné hodnotenie vykonávania rozhodnutia v roku 2017. Graf 2Plnenie rozpočtu UCPM v období 2014 – 2016
mil. EUR
Predchádzanie katastrofám 
a pripravenosť na katastrofy v rámci ÚniePredchádzanie katastrofám
a pripravenosť na katastrofyv tretích krajináchIntervencie v rámci reakcie v ÚniiIntervencie v rámci reakcie
v tretích krajinách60
50
40
30
20
10
011,414,912,0
1
2014 2015 2016
1 2016: rozpočtované sumy.
Zdroj : Európska komisia, analýza EDA.
13
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
12 
Cieľom auditu bolo posúdiť, či Komisia od zriadenia mechanizmu UCPM v roku 
2014 účinne uľahčovala koordináciu reakcií na katastrofy mimo Únie. Toto posú -
denie zahŕňalo najmä uľahčenie koordinácie medzi účastníckymi štátmi, ďalšími 
inštitúciami a agentúrami EÚ, OSN, postihnutou krajinou a ďalšími relevantnými 
subjektmi. Pozreli sme sa na to, ako sa táto koordinácia realizovala v rámci exis -
tujúcich štruktúr a procesov, a skúmali sme zhromažďovanie, šírenie a výmenu 
informácií u všetkých spomínaných zúčastnených strán.
13 
Kritériá auditu boli zostavené na základe ustanovení rozhodnutia (pozri bod 4). 
Predmetom rozsahu auditu neboli činnosti na predchádzanie a pripravenosť, 
účinnosť samotných intervencií ani návrh mechanizmu.
14 
Na podrobné preskúmanie boli vybrané tri medzinárodné katastrofy, v ktorých 
bol aktivovaný mechanizmus UCPM9. Boli vybrané v závislosti od rôznych kritérií, 
napr. povaha a rozsah katastrofy, úloha mechanizmu UPCM, veľkosť reakcie EÚ 
a geografické rozloženie. Katastrofami, ktorých sa týka táto správa, boli zápla -
vy v Bosne a Hercegovine (máj 2014), vypuknutie vírusového ochorenia ebola 
v západnej Afrike (marec 2014 – január 2016) a zemetrasenie v Nepále (25. apríla 
2015). Podrobný prehľad katastrof, ktoré boli predmetom preskúmania, sa nachá -
dza v  prílohe  III.
15 
Audit prebiehal od decembra 2015 do mája 2016. Stretli sme sa s predstaviteľ -
mi Európskej komisie10, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) – vrátane 
delegácie EÚ pri OSN v Ženeve – a Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu 
chorôb (ECDC). Okrem toho sme sa stretli aj s predstaviteľmi Úradu OSN pre ko -
ordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA), Svetovej zdravotníckej organizácie 
(WHO), Svetového potravinového programu (WFP) a organizácie Lekári bez hra -
níc. Návštevu v teréne sme uskutočnili v Bosne a Hercegovine, kde sme sa stretli 
s delegáciou EÚ / Úradom osobitného zástupcu EÚ, ozbrojenými silami pod ve -
lením EÚ (EUFOR), predstaviteľmi Rozvojového programu Organizácie spojených 
národov, zástupcami orgánov na úrovni štátu, entít, kantónov a miest a obcí, ktorí 
boli zapojení do reakcie na záplavy, a Červeným krížom Bosny a Hercegoviny.9 V období rokov 2014 až 2015 
bolo predložených 25 žiadostí 
o pomoc mimo Únie. Tri 
vybrané katastrofy patrili 
k najväčším reakciám, ktoré si 
vyžadovali výraznú 
koordináciu.
10 Zástupcovia boli 
z generálnych riaditeľstiev 
pre humanitárnu pomoc 
a civilnú ochranu (ECHO), 
zdravie a bezpečnosť potravín 
(SANTE), medzinárodnú 
spoluprácu a rozvoj (DEVCO) 
a európsku susedskú politiku 
a rokovania o rozšírení (NEAR).
14 Rozsah auditu a audítorský prístup 
16 
Naša práca sa v prvom rade zakladala na preskúmaní dokumentov poskytnutých 
Európskou komisiou a ESVČ. Audítori mali prístup do systému CECIS. Zbierali 
sme jednotlivé postrehy užívateľov týkajúce sa fungovania mechanizmu a reakcií 
na tri krízy prostredníctvom dotazníka, ktorý sme zaslali a na ktorý odpoveda -
lo 11 účastníckych štátov. V októbri 2015 sme sa tiež zúčastnili na konferencii 
Komisie v Luxemburgu na tému získaných ponaučení z epidémie eboly a na in -
formačnom stretnutí o príprave lekárskych evakuácií (alebo „medevac“ – medical 
evacuation ) luxemburskými leteckými záchrannými službami vo februári 2016.
15
 Pripomienky
Komisia využívala zavedené koordinačné štruktúry, 
ale niektoré nástroje bolo možné využívať v ešte 
väčšej miere
Komisia aktivovala mechanizmus reakcie na núdzové situácie 
včas, ale mohla získať dodatočný čas na mobilizáciu zdrojov 
lepším využitím fázy predbežnej výstrahy
17 
Keď Komisia dostane žiadosť o pomoc, musí čo najskôr v tomto zmysle upove -
domiť účastnícke štáty11. Pri všetkých troch katastrofách Komisia poslala žiadosť 
včas, čím si splnila svoju povinnosť bezodkladne informovať účastnícke štáty.
18 
Formálny začiatok koordinovanej reakcie EÚ na katastrofu začína aktiváciou me -
chanizmu po prijatí žiadosti o pomoc. Náznaky hroziacej katastrofy sa však môžu 
objaviť predtým, ako sa takáto žiadosť predloží. Komisia môže, ale nie je povinná, 
otvoriť v systéme CECIS núdzovú situáciu ešte predtým, ako ju aktivuje v takzva -
nom režime predbežnej výstrahy. Zúčastneným štátom to umožní mobilizovať 
svoje prostriedky pred potenciálnou aktiváciou. Režim predbežnej výstrahy bol 
použitý v prípade všetkých troch katastrof. Rozsah hrozby v prípade záplav v Bos -
ne a Hercegovine (ktoré možno považovať za katastrofu s pomalým priebehom) 
bol jasný už pri lokálnom vyhlásení stavu prírodnej katastrofy. Režim predbežnej 
výstrahy však bol aktivovaný o deň neskôr, len štyri hodiny pred úradným aktivo -
vaním. Rýchlejšia aktivácia predbežnej výstrahy mohla poskytnúť dodatočný čas 
na mobilizáciu zdrojov.
19 
Komisia neuchovávala žiadne písomné záznamy o neformálnych kontaktoch 
s účastníckymi štátmi s úzkymi väzbami k postihnutej krajine alebo dobrou 
znalosťou tamojších pomerov. Vďaka týmto záznamom by bolo možné nadviazať 
na predchádzajúce aktivácie, čo mohlo pomôcť vybudovať systematický prístup, 
ušetriť cenný čas vo fáze aktivácie, ako aj zabezpečiť dobré pokrytie účastníckych 
štátov, ktoré dokážu pomôcť postihnutej krajine.11 Článok 16 ods. 3 písm. a) bod i) 
rozhodnutia.
16 Pripomienky 
Tímy civilnej ochrany EÚ uľahčili koordináciu na mieste, 
ale vyskytli sa nedostatky v ich výberovom procese 
a podávaní správ z terénu
20 
Ak je potrebná koordinácia EÚ na mieste po tom, ako dožadujúca zmluvná strana 
prijme ponuky pomoci od účastníckych štátov, Komisia by mala dať dokopy tím 
civilnej ochrany EÚ pre koordináciu a posúdenie (tím EUCP), ktorý bude bezod -
kladne nasadený v postihnutej krajine12. Cieľom tohto tímu je koordinovať prácu 
jednotlivých zúčastnených členských štátov a režimy na mieste13, poskytovať 
odborné poradenstvo a uľahčiť koordináciu v postihnutej krajine. Ako vyplýva 
z prílohy I , tímy vyberá Komisia po nominácií expertov účastníckymi štátmi a kaž -
dý tím sprevádza styčný dôstojník vyslaný Komisiou.
21 
Nasadenie tímov civilnej ochrany EÚ v prípade katastrof mimo Únie nezávisí 
od schválenia dožadujúcej/postihnutej krajiny. ERCC preto nemá zákaz zasie -
lať účastníckym štátom žiadosti o nominácie hneď po prijatí žiadosti o pomoc. 
V prípade Nepálu a Bosny a Hercegoviny sa už v skorom štádiu objavili náznaky, 
že katastrofy sú veľké a že v dôsledku toho bolo veľmi pravdepodobné, že bude 
potrebná koordinácia EÚ. Ako však vyplýva z  obrázku 3  a obrázku 4,  v prípade 
obidvoch katastrof od prijatia oficiálnej žiadosti o pomoc po podanie žiadosti 
o nominácie pre prvý tím v systéme CECIS ubehlo 21,4 hodín v prípade Bosny 
a Hercegoviny a 22,8 hodín v prípade Nepálu. Obrázok 3Chronologický prehľad výberu expertov EUCP – Bosna a Hercegovina
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.12 Článok 16 ods. 3 písm. a) bod i) 
rozhodnutia.
13 KOM(2010) 600 v konečnom 
znení z 26. októbra 2010 
„Smerovanie k účinnejšej 
európskej reakcii na katastrofy: 
úloha civilnej ochrany 
a humanitárnej pomoci“. 
Moduly môžu pozostávať 
buď z prostriedkov civilnej 
ochrany alebo ľudských 
zdrojov, alebo z kombinácie 
oboch.
Lehota na 
podanie 
ponúkŽiadosť
o
expertovŽiadosť 
o
pomoc100 80 60 40 20 01 deň a 19 hodín od žiadosti o pomoc po 
vymenovanie tímu civilnej ochrany EÚ
Záplavy Predbežná
výstrahaPrijatieHodiny52,6 4,1 21,4 15,9 6,4
17 Pripomienky Obrázok 4Chronologický prehľad výberu expertov EUCP – Nepál
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Lehota na 
podanie 
ponúkŽiadosť
o
pomocŽiadosť
o 
expertov70 60 50 40 30 20 10 0
Zemetrasenie Predbežná
výstrahaPrijatieHodinyNepál – Časová os vymenovania tímu civilnej ochrany EÚ (v hodinách)
8,4 4,8 22,8 21,8 5,0
22 
Žiadosti o nominácie expertov sa zasielajú prostredníctvom systému CECIS 
a konečný termín sa stanovuje podľa konkrétneho prípadu. Dĺžka lehoty sa líšila; 
v Bosne a Hercegovine bola stanovená na 15,9 hodín (katastrofa s pomalým prie -
behom) od žiadosti o nominácie, kým v prípade Nepálu to bolo 21,8 hodín (náhla 
katastrofa). Audítori nenašli žiadne dôkazy o interných štandardoch v tomto 
ohľade.
23 
Po uplynutí lehoty na nominácie bolo na výber expertov a zabezpečenie tímu 
potrebných ďalších 5 až 6 hodín. Zatiaľ čo v právnych predpisoch sú stanovené 
vysoké kritériá na výber expertov, Dvor audítorov zistil, že nebol použitý žiaden 
vopred stanovený prístup s cieľom určiť, aké typy expertov sú potrebné a koľko 
expertov z každého typu. Ani vo formulári kontrolných zoznamov, ktoré sa pou -
žívajú vo výberovom procese, sme nenašli žiadne dôkazy o vopred stanovených 
kritériách na výber jednotlivých typov expertov. Absencia jasných výberových 
kritérií bola uznaná v hodnotení vykonanom v decembri 201414, v ktorom sa od -
porúčalo využitie „profilov expertov na výber tímu civilnej ochrany“.
24 
Vopred stanovené štandardné zloženie tímu založené na type katastrofy a regió -
ne mohlo Komisii ušetriť cenný čas ešte pred zaslaním prvej žiadosti o nominácie. 
Pri následnom výbere nominovaných kandidátov mohol jasný kontrolný zoznam 
tento proces urýchliť, dokonca aj v čase nízkej kapacity v centre ERCC (napr. 
nočné zmeny, víkendy). Týmto postupom sa navyše dalo dosiahnuť to, aby boli 
potenciálni členovia tímov vybraní do užších zoznamov pred konečnou lehotou 
na nominácie.14 ICF International, Ex post 
evaluation Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism  (recast)  2007–2013  
Následné hodnotenie 
finančného nástroja civilnej 
ochrany a mechanizmu 
Spoločenstva v oblasti civilnej 
ochrany (prepracované 
znenie) na roky 2007 – 2013), 
záverečná správa, 
16. decembra 2014.
18 Pripomienky 
25 
Výkon jednotlivých expertov sa nehodnotí. Hodnotenie expertov nominovaných 
účastníckymi štátmi môže byť citlivou záležitosťou, prijatím štrukturovaného 
prístupu na hodnotenie a dokumentovanie ich výkonu sa však potenciálne dal 
ušetriť čas počas výberového postupu. Príkladom tohto postupu môžu byť15 
volebné pozorovateľské misie ( Election Observations Missions  – EOM) financované 
EÚ, pri ktorých sa bežne vykonávajú partnerské hodnotenia každého pozorova -
teľa, ktorého vyslal členský štát, s cieľom „viesť záznamy o výkone ich povolania 
a správaní jednotlivcov počas niektorej z volebných pozorovateľských misií EÚ, 
aby sa ešte viac uľahčil a zlepšil výberový postup vedený členskými štátmi a Eu -
rópskou komisiou“16.
26 
Komisia by mala podporiť spoločné posúdenia potrieb prostredníctvom prítom -
nosti expertov EUCP a/alebo poskytnúť poradenstvo k pomoci, ktorá sa vyža -
duje so zreteľom na potreby17. Keď žiadateľ vyjadrí potreby pomoci (postihnutý 
štát alebo orgán OSN), centrum ERCC zabezpečí, aby boli spoločné pre všetky 
účastnícke štáty prostredníctvom systému CECIS. Existuje tiež jasný dôkaz o tom, 
že členovia tímu EUCP za zúčastnili rôznych posudzovaní na mieste. Keď sú členo -
via tímu EUCP začlenení do tímov OCHA pre posudzovanie a koordináciu v prí -
pade katastrof pri OSN ako v prípade Nepálu, spoločné posúdenia sa spravidla 
vypracúvajú prostredníctvom OSN. Neúmyselným dôsledkom tohto začlenenia 
však je, že schopnosť identifikovať jednotlivý prínos EÚ k týmto posúdeniam je 
obmedzená (pozri tiež body 41 až 45).15 Európsky nástroj 
pre demokraciu a ľudské 
práva.
16 Pokyny pre hodnotenie 
volebných pozorovateľov (FPI 
4), s. 1 prvý odsek.
17 Článok 16 odsek 3 písm. a) bod 
ii) a v) a článok 16 ods. 3 
písm. b).
Experti EÚ na návšteve Káthmandu a nemocnice 
po zemetraseníFotografia 2
© EÚ/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Pripomienky 
27 
Aj v prípade, že koordinácia EÚ nebola úplne začlenená do koordinácie OSN, 
ako to bolo v Bosne a Hercegovine, našli sme len obmedzené dôkazy príčinnej 
súvislosti medzi posúdeniami potrieb vykonávanými na mieste členmi tímu 
EUCP a konkrétnymi zoznamami potrieb, ktoré prezentujú členské štáty. Kvalita 
podávania správ medzi tímami EUCP sa líšila, ale spravidla boli správy zamerané 
na výmenu informácií a na plánované a ukončené činnosti. V denných hláseniach 
sa nenachádzali osobitné časti na identifikáciu a konkrétne nadväzujúce opatre -
nia na základe potrieb.
Napriek tomu, že v čase skúmaných kríz bola dobrovoľná 
rezerva stále využívaná v obmedzenej miere, Komisia 
zohrávala aktívnu úlohu pri rozširovaní rozsahu jej 
pôsobnosti
Dobrovoľná rezerva sa v čase skúmaných kríz využívala 
v obmedzenej miere
28 
Medzi povinnosti Komisie voči zúčastneným štátom patria včasné odporúča -
nia založené na potrebách na mieste a žiadosť smerom k zúčastneným štátom, 
aby nasadili konkrétne zdroje18. Ak má Komisia vyjadriť relevantné odporúčania 
týkajúce sa nasadenia tímov, Komisia si musí byť vedomá prostriedkov, ktoré sú 
k dispozícii na bezodkladné nasadenie.
29 
V čase preskúmaných katastrof bol v dobrovoľnej rezerve zaregistrovaný len 
veľmi obmedzený počet prostriedov. V dôsledku toho Komisia zvyčajne nemohla 
vydať odporúčania týkajúce sa nasadenia tímov ani žiadať od účastníckych štá -
tov, aby nasadili kapacity z dobrovoľnej rezervy.
30 
V októbri 2015, rok po zavedení dobrovoľnej rezervy, bolo v rezerve zaregistrova -
ných stále len pár modulov. Podľa opýtaných účastníckych štátov bola hlavným 
dôvodom pomalého vytvárania rezervy veľká administratívna náročnosť pri re -
gistrovaní a osvedčovaní jednotiek/modulov pre reakciu, čo môže v niektorých 
prípadoch znamenať aj dodatočné administratívne opatrenia na vnútroštátnej 
úrovni.18 Článok 16 ods. 3 písm. b) 
rozhodnutia.
20 Pripomienky 
Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri rozširovaní kapacít 
dobrovoľnej rezervy
31 
Potrebu zdravotného evakuačného strediska pre lekársky personál a pracovníkov 
humanitárnej pomoci v teréne zdôrazňovali viaceré faktory, ako sa epidémia eboly 
šírila. V právnom rámci19 bola stanovená len všeobecnejšia služba pre „zdravot -
nícku vzdušnú evakuáciu obetí katastrofy“20; nepočítalo sa v ňom s vytvorením 
služby prispôsobenej na evakuáciu (potenciálne) nakazeného lekárskeho personá -
lu alebo pracovníkov humanitárnej pomoci. Komisia napriek tomu prijala aktívnu 
úlohu v presadzovaní flexibilného prístupu a začlenenia ďalších kapacít do dobro -
voľnej rezervy. Aj keď jedinou stranou, ktorá mala splnomocnenie žiadať lekár -
ske evakuácie (alebo „medevac“), bola WHO, centrum ERCC malo dôležitú úlohu 
a v pozícii strediska výmeny informácií odpovedalo na všetky otázky zúčastne -
ných strán v rozličných fázach procesu medevac (WHO, účastnícke štáty, agentúry 
OSN, MVO, atď.) a nasadzovala lietadlá z dobrovoľnej rezervy. Koordinácia a spolu -
práca potrebná na vytvorenie týchto kapacít je opísaná ďalej v bode 66.
32 
Priamou reakciou Komisie na nedostatok zdravotníckeho personálu počas epidé -
mie eboly bolo zriadenie lekárskeho zboru EÚ, ktorý bol novou zložkou v dobro -
voľnej rezerve určenou na mobilizáciu lekárskych expertov a odborníkov v oblasti 
verejného zdravia a tímov na operácie týkajúce sa pripravenosti alebo reakcie 
v EÚ alebo mimo nej21.
33 
Vďaka „rýchlym hodnoteniam rizika“ a koordinácii nasadenia epidemiologických 
expertov ECDC a členských štátov v postihnutom regióne bolo ECDC (aj keď k ich 
nasadeniu došlo väčšinou až po tom, keď sa dosiahol maximálny počet prípadov, 
ako vyplýva z  prílohy  IV) významným prínosom v reakcii EÚ na epidémiu eboly. 
Podľa zakladajúceho nariadenia nemá centrum ECDC zakázané22 nasadiť epide -
miológov do krajín mimo EÚ. Existujúce finančné a administratívne opatrenia 
v rámci centra ECDC, ako aj medzi Komisiou a centrom ECDC, však nie sú ľahko 
použiteľné pri nasadeniach vo veľkom rozsahu mimo EÚ, najmä prostredníctvom 
mechanizmu UCPM. Centrum ECDC nie je vybavené z hľadiska zamestnancov 
a procesov na podporu udržateľného nasadenia a vzhľadom na to, že jeho 
mandát sa v prvom rade týka hrozieb, ktoré potenciálne ohrozujú EÚ, neboli 
uvoľnené osobitné rozpočtové zdroje na podporu takýchto operácií mimo Únie. 
Keďže nebol k dispozícii osobitný mechanizmus EÚ na nasadenie epidemiológov, 
experti boli nasadzovaní prostredníctvom celosvetovej siete WHO na varova -
nie pred vypuknutím ochorení a reakciu na ne. Podľa mandátu týchto nasadení 
sa však uplatnené informačné obmedzenia nemohli predkladať priamo ECDC 
a ani experti nespadali priamo pod centrum ECDC a Komisiu.19 Vykonávacie rozhodnutie 
Komisie 2014/762/EÚ 
zo 16. októbra 2014, ktorým sa 
stanovujú pravidlá 
vykonávania rozhodnutia 
Európskeho parlamentu 
a Rady č. 1313/2013/EÚ 
o mechanizme Únie v oblasti 
civilnej ochrany a zrušujú sa 
rozhodnutia Komisie 
2004/277/ES, Euratom 
a 2007/606/ES, Euratom (Ú. V. 
EÚ L 320, 6.11.2014, s. 1).
20 Bod 10 prílohy II 
k vykonávaciemu 
rozhodnutiu.
21 Táto zložka bola operatívna od 
začiatku roka 2016 a v máji 
2016 bol v reakcii 
na prepuknutie epidémie žltej 
zimnice v Afrike mobilizovaný 
tím vrátane epidemiológov 
ECDC.
22 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 851/2004 z 21. apríla 2004, 
ktorým sa zriaďuje Európske 
centrum pre prevenciu 
a kontrolu chorôb 
(Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 1).
21 Pripomienky 
Tímy civilnej ochrany EÚ získali výraznú podporu od 
delegácií EÚ
34 
Delegácia EÚ v postihnutej krajine je povinná poskytnúť logistickú podporu 
tímom EUCP , ktoré by zas mali spolupracovať s delegáciou EÚ23. Vo všetkých 
preskúmaných krízach delegácie EÚ poskytli v rámci dostupných kapacít výraz -
nú podporu z hľadiska logistiky, bezpečnostných brífingov, uľahčenia stretnutí 
s miestnymi orgánmi, poradenstva a tlmočenia s miestnymi zamestnancami24.
35 
Audítori našli dôkazy o účinnej spolupráci medzi expertmi EUCP a delegáciami 
EÚ. Tímy EUCP si pravidelne vymieňali informácie so zamestnancami delegácie 
EÚ. Tímy centra EUCP využívali priestory delegácií EÚ ako základňu pre svoje 
operácie a viedli tam pravidelné koordinačné stretnutia.
36 
V Bosne a Hercegovine požiadali vnútroštátne orgány misiu spoločnej bezpeč -
nostnej a obrannej politiky „EUFOR Althea“, aby poskytla podporu prvej reakcie. 
Komisia od začiatku zapájala EUFOR do koordinačných stretnutí organizovaných 
ERCC, čo umožnilo, že EUFOR mohol poskytovať informácie o činnosti, ktorú 
vykonal. Koordináciu na mieste medzi tímom civilnej ochrany EÚ a EUFORom 
uľahčovala v prvom rade delegácia EÚ / úrad osobitného zástupcu EÚ, ktorý koor -
dinoval aj činnosti rôznych subjektov EÚ a misií členských štátov. V tejto súvislosti 
prijal tím EUCP priamu pomoc od síl EUFOR, ktorý mu poskytol helikoptéru. Tá sa 
následne použila na vykonanie leteckého posúdenia situácie a návštevy v teréne.
37 
Úroveň informovanosti o tom, aké kapacity mohol UCPM ponúknuť alebo ako 
by postihnuté krajiny mali žiadať o pomoc, sa rámci jednotlivých delegácií EÚ 
v postihnutých krajinách líšila. V delegáciách EÚ nie sú špecializované „kon -
taktné miesta civilnej ochrany“. Kým delegácia EÚ v Bosne a Hercegovine mala 
predchádzajúce skúsenosti s fungovaním mechanizmu, delegácie EÚ v krajinách 
postihnutých epidémiou eboly boli na začiatku krízy nedostatočne informované 
o možnostiach, ktoré im mohol ponúknuť mechanizmus UCPM, a to aj napriek 
oznámeniu, ktoré zaslalo GR ECHO v roku 201225. Na zasadnutí výboru pre zdra -
votnú bezpečnosť v auguste 2014 GR ECHO informovalo členské štáty, že pre -
vzalo iniciatívu a skontaktovalo postihnuté krajiny; nepodarilo sa nám však 
získať priame dôkazy o iniciatívnych krokoch Komisie, či už priamo alebo pro -
stredníctvom ESVČ, ktorými by postihnuté krajiny podporili v tom, aby požiadali 
o aktiváciu.23 Článok 16 ods. 5 rozhodnutia.
24 Vedúci delegácie EÚ v Nepále 
dva mesiace pred 
zemetrasením naznačil, 
že pripravenosť samotnej 
delegácie EÚ v prípade 
najhoršieho scenára je 
nedostatočná. Hoci rozsah 
tejto katastrofy bol veľmi 
závažný, bola menej vážna, 
ako sa predpokladalo v tomto 
najhoršom scenári, a delegácia 
EÚ preto bola schopná 
poskytnúť potrebnú podporu 
tímu civilnej ochrany EÚ.
25 Komisia zaslala oznámenia 
vedúcim delegácií EÚ v roku 
2012 a na konci roka 2014, 
v ktorých vysvetlila prácu 
UCPM a spôsob, akým majú 
postihnuté krajiny požiadať 
o pomoc.
22 Pripomienky 
26 Článok 16 ods. 11 rozhodnutia.
27 Článok 16 ods. 2 rozhodnutia. 
Povinnosť so zreteľom 
na začlenenie koordinácie sa 
vzťahuje len na úrad OCHA 
OSN, nie na iné organizácie 
OSN.
28 Návrh operačných pokynov 
pre spoluprácu v teréne medzi 
tímom civilnej ochrany EÚ 
a tímom UNDAC: Výbor 
pre civilnú ochranu, Výmena 
informácií o prebiehajúcich 
činnostiach, 
21. – 22. októbra 2009.Komisia využila existujúcu terénnu sieť GR ECHO, mohli sa 
však dosiahnuť väčšie synergie v civilnej ochrane
38 
Komisia by po aktivácii mala hľadať synergie medzi mechanizmom UCPM a ďal -
šími nástrojmi EÚ, najmä s humanitárnou pomocou EÚ26. Vykonávacie predpisy 
rozhodnutia Komisie sa výslovne nezameriavajú na synergie a Komisia neidentifi -
kovala praktické kroky na ich dosiahnutie. Pri analýze troch katastrof sme identi -
fikovali snahy o koordináciu a prepojenie s ďalšími nástrojmi, najmä s humanitár -
nou a rozvojovou pomocou, hoci to bolo najmä na báze ad hoc .
39 
Vo všetkých troch preskúmaných prípadoch boli na mieste nasadení experti 
terénnej siete GR ECHO súčasne s tímami a modulmi civilnej ochrany EÚ, informo -
vali centrum ERCC a zúčastňovali sa koordinačných stretnutí. Komisia tak v rámci 
svojej reakcie vo všeobecnosti dobre využila existujúcu sieť.
40 
Možné synergie medzi oblasťami civilnej ochrany a humanitárnej pomoci však 
neboli využité v plnom rozsahu. Zamestnanci terénnej siete GR ECHO sú experti 
v systéme humanitárnej pomoci OSN, ale spravidla nie sú odborne vyškolení 
v otázkach civilnej ochrany. Komisia vo svojej správe o získaných skúsenostiach 
z Nepálu uznala, že „civilná ochrana by mohla na posúdenia viac/rýchlejšie využí -
vať partnerskú sieť v oblasti humanitárnej pomoci“.
Komisia rešpektovala vedúcu úlohu úradu OCHA OSN 
a prijala flexibilné koordinačné štruktúry v súlade s celkovým 
fungovaním OSN
41 
Podľa právneho rámca by koordinačné činnosti Komisie mali byť plne začlene -
né do celkového koordinačného úsilia úradu OCHA OSN a mali by rešpektovať 
vedúcu úlohu úradu OCHA OSN27. Napriek tomu, že „úplné začlenenie“ nie je 
ďalej vymedzené, v návrhu operačných pokynov pre spoluprácu v teréne medzi 
tímami EUCP a UNDAC sa citujú tri oblasti, v ktorých „je možné a žiaduce úplné 
začlenenie“: posúdenie, koordinácia a riadenie informácií28.
23 Pripomienky 
42 
V praxi stupeň začlenenia do systému OSN podlieha širokej škále. Môžu tam byť 
spoločné hodnotiace misie EÚ/UNDAC, tímy EUCP začlenené do koordinačné -
ho centra operácií na mieste ( On-site Operations Coordination  Centre  – OSOCC) 
zriadeného v rámci UNDAC, paralelné tímy EÚ a UNDAC, alebo vôbec žiadny tím 
UNDAC; neplatí tu žiaden univerzálny prístup. Ako dobre tímy EUCP zapadnú 
do celkovej koordinačnej štruktúry vo veľkej miere závisí od kontextu: čím väčší 
je príspevok EÚ na záchranné operácie, tým väčšia je potreba silnej koordinačnej 
úlohy EÚ.
43 
Dôkazom toho sú veľmi odlišné koordinačné štruktúry, ktoré zaviedla OSN v prí -
pade troch skúmaných katastrof. V Bosne a Hercegovine v dôsledku absencie 
tímu UNDAC miestny koordinátor OSN a vedúci delegácie EÚ/OZEÚ neformálne 
súhlasili zveriť tímu EUCP zodpovednosť za koordináciu prijímajúcej pomoci 
v oblasti civilnej ochrany. Zároveň EÚ rešpektovala vedúcu úlohu OSN v oblasti 
koordinácie humanitárnej pomoci prostredníctvom „systému zoskupenia“29 zria -
deného v rámci rozvojového programu OSN v Bosne a Hercegovine. V Nepále boli 
tímy civilnej ochrany EÚ začlenené do štruktúry OSOCC OSN a systému zoskupe -
nia. Počas epidémie eboly boli experti EÚ nasadení v tímoch UNDAC ako pridru -
žení členovia. Zatiaľ čo sa tieto prípady líšili, Dvor audítorov zistil, že vo všetkých 
troch prípadoch Komisia rešpektovala vedúcu úlohu OSN.
44 
Začlenením expertov EUCP do štruktúry OSOCC OSN v Nepále sa pre nás skompli -
kovalo jednoznačné a podrobné určenie príspevku EÚ k celkovému koordinačné -
mu úsiliu a jeho pridanej hodnoty. Napriek tomu, že v správach o činnosti EUCP 
sa zdôraznil pravidelný kontakt s režimami nasadenými prostredníctvom mecha -
nizmu UCPM a poskytli informácie z prvej ruky pre centrum ERCC a účastnícke 
štáty, moduly boli koordinované hlavne prostredníctvom systému OSN (napr. 
rozdelenie oblastí operácie alebo konkrétnych úloh).
45 
Kým styční dôstojníci a experti civilnej ochrany EÚ z regionálnych mechanizmov, 
ako mechanizmus UCPM, môžu byť nasadení v OSOCC OSN, ich začlenenie „nepo -
skytuje regionálnym organizáciám dostatočný základ na uľahčenie operačnej 
koordinácie ich členov“30. Komisia bola preto v roku 2016 poverená OSN tým, 
aby presnejšie vymedzila konkrétnu úlohu regionálnych koordinačných mecha -
nizmov v rámci operácií OSOCC. Účelom je zlepšiť operačnú koordináciu medzi 
ich vlastnými členmi, čo by umožnilo viac spoločných situačných analýz a posú -
dení potrieb31.29 Zoskupenia sú skupiny 
humanitárnych organizácií 
v OSN i mimo OSN v každom 
z hlavných sektorov 
humanitárnej činnosti, napr. 
voda, zdravie. Sú vytvorené, 
keď v rámci sektoru existujú 
jasné humanitárne potreby, 
keď sú početní aktéri v rámci 
sektorov a keď vnútroštátne 
orgány potrebujú koordinačnú 
podporu.
30 GR ECHO, 2016, A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC  (Nová úloha 
regionálnych koordinačných 
mechanizmov v rámci 
OSOCC), dokument 
na rokovanie v rámci Týždňa 
humanitárnych sietí 
a partnerstva  (Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week ), Ženeva 2 – 5. februára.
31 Tamže.
24 Pripomienky 
46 
Spolupráca sa vo veľkej miere zakladá na vysokej miere dôvery a preto osobné 
vzťahy zohrávajú významnú úlohu. Komisia však uznala potrebu formálne upraviť 
svoje vzťahy s úradom OCHA pri OSN a ďalšími agentúrami OSN na posilnenie 
spolupráce a koordinácie v rámci pripravenosti na katastrofy a reakcie na ne. 
Od roku 2015 podpísala formálne dohody o spolupráci s úradom OCHA pri OSN 
a WFP a plánuje podpísať ďalšie dohody s WHO a IOM.
Komisia prijala kroky na zabezpečenie hladkého prechodu 
do fázy obnovy
47 
Ku koncu katastrofy v záverečnej fáze reakcie v oblasti civilnej ochrany má Komi -
sia povinnosť uľahčiť hladké odovzdanie medzi všetkými príslušnými aktérmi32. 
Na tento účel sa pri všetkých troch katastrofách konali odovzdávacie stretnutia, 
ktorých cieľom bolo zabezpečiť hladký prechod k humanitárnej pomoci/ďalším 
investíciám (pozri rámček 2 ).
48 
V prípade všetkých troch katastrof vykonala OSN, Svetová banka a Európska 
komisia spoločne posúdenia potrieb po katastrofe. ERCC sa po záplavách v Bosne 
a Hercegovine aktívne podieľalo na výbere expertov na posúdenie potrieb obno -
vy a vykonalo súvisiacu prípravnú misiu. GR ECHO tiež úzko spolupracovalo s GR 
NEAR pred medzinárodnou konferenciou darcov v krajine v júli 2014.32 Článok 16 ods. 3 písm. e) 
rozhodnutia.Rámček 2Koordinácie prechodu do fázy obnovy v Bosne a Hercegovine
Prípad rakúskeho modulu na čistenie vody v kantóne Posavina v Bosne a Hercegovine môže slúžiť na znázor -
nenie dôkladného odovzdania. Ako postupne končila pomoc, tím EUCP spolupracoval s miestnou pracovnou 
skupinou – v ktorej boli zastúpené miestne samosprávy, dodávatelia vody, medzinárodné tímy a niekoľko 
MVO – na dohode o stratégii poskytnutia pitnej vody, kým nebude otestovaných, a ak je to potrebné, vyčiste -
ných dosť studní. Výsledkom bolo, že rakúsky tím musel zostať pracovať ďalšie dva mesiace. Ich veľká kapacita 
umožnila postupný odchod ďalších tímov a tiež zabezpečila, aby bola pracovná skupina prepojená s vnút -
roštátnym zoskupením WASH pod vedením UNICEF33.
33 Voda, sanitárne a hygienické zariadenia.
25 Pripomienky 
34 Európsky informačný systém 
pre reakcie na núdzové 
situácie a katastrofy. EDRIS je 
elektronický informačný 
systém, ktorý sa používa 
na identifikáciu príspevkov 
humanitárnej pomoci EÚ. 
EDRIS nie je súčasťou UCPM.Hoci Komisia zaviedla rámec na zhromažďovanie, 
šírenie a výmenu informácií, stále je priestor 
na zlepšenie podávania správ
Komunikačná platforma Komisie CECIS je užitočná 
na výmenu informácií, ale je potrebné ďalšie zlepšenie 
na posilnenie jej dosahu
49 
Výmena informácií je prioritou mechanizmu UCPM a je nápomocná pri účinnej 
koordinácii. Je uľahčená kľúčovým komunikačným nástrojom centra ERCC, CECIS. 
Poskytuje centrálnu platformu na vydávanie aktualizácií o núdzových situáciách 
v závislosti od ich vývoja, šírenie informačných produktov a vedenie prehľadu 
o požadovanej, ponúknutej a schválenej alebo zamietnutej pomoci.
50 
Prehľad pomoci je kľúčovým prvkom systému CECIS v reakcii na katastrofu. 
Účastnícke štáty osobitne vyjadrili svoje uznanie tejto črty. Zistili sme však, že je 
priestor na zlepšenie predkladania prehľadov a efektívnosti ich zostavenia. Na -
príklad napriek tomu, že v aplikácii sa nachádzajú žiadosti a ponuky, neukazuje 
celkové prijaté ponuky a nedokončené potreby podľa žiadosti, ani neukazuje stav 
žiadosti. Žiadosti, ktoré už boli splnené, možno odlíšiť od tých, ktoré stále čakajú 
na ponuky, ale tieto informácie možno stiahnuť len manuálne. Ukazuje sa, že je 
to náročné v prípade veľkého objemu žiadostí. Takéto obmedzenia komplikujú 
čitateľnosť zhrnutia a narúšajú schopnosť centra ERCC poskytnúť zúčastneným 
štátom centrálny prehľad v reálnom čase. Účastnícke štáty potvrdili, že je to vý -
razné obmedzenie.
51 
Ďalšou výzvou je sledovanie záznamov o všetkých nepeňažných a finančných 
príspevkoch v mnohostrannej kríze (ako epidémia eboly), v ktorej sa pomoc 
v oblasti civilnej ochrany a humanitárnej pomoci často prelína. Komisia vo svojej 
správe na tému získaných ponaučení z epidémie eboly poukázala na nedostatky 
v systéme EDRIS34 a opísala okamžité opatrenia prijaté na ich zmiernenie. V apríli 
2016 Komisia umožnila spojenie v reálnom čase medzi systémami EDRIS a CECIS 
s cieľom poskytnúť konsolidovaný prehľad o pomoci v oblasti civilnej ochrany 
a humanitárnej pomoci. Tento prvok nebol k dispozícii v čase auditu a preto sme 
nemohli posúdiť jeho užitočnosť.
26 Pripomienky 
52 
Nedostatok mobilného prístupu k systému CECIS predstavuje významné obme -
dzenie pre nasadené tímy EUCP v teréne. Zjednodušený prístup, ktorý umožňuje 
iba čítanie, k súhrnu žiadostí a ponúk (pozri bod 50) by mohol poskytnúť úplný 
prehľad o prijatých a nevybavených ponukách EÚ, čo by umožnilo tímu ďalej 
uľahčovať koordináciu na mieste.
53 
Správy, ktoré si vymieňali stredisko ERCC a účastnícke štáty – ktorých môžu byť 
stovky počas nejakej konkrétnej katastrofy – v záznamoch systému CECIS možno 
filtrovať len s ťažkosťami. Naša analýza záznamov zdôraznila, že medzi operačný -
mi správami a administratívnymi komunikáciami nie je žiaden rozdiel35, čo môže 
brzdiť rýchle nadviazanie na dôležité operačné otázky. Komisia pri vnútornom 
audite systému CECIS v roku 2012 zdôraznila nedostatočné využívanie systému 
určeného na filtrovanie, najmä zo strany účastníckych štátov, a odporučila kam -
paň na zvýšenie povedomia zameranú na úradníkov centra ERCC a účastnícke 
štáty. Napriek uskutočnenie takejto kampane zostáva situácia vo veľkej miere 
nezmenená.
54 
Súčasný postup podávania žiadostí o podporu na dopravu je veľmi manuálny, 
a preto je časovo náročný pre centrum ERCC aj účastnícke štáty. Predstavuje to 
zbytočné administratívne zaťaženie, najmä v kontexte nástupu krízy. Užitočné 
informácie týkajúce sa posielania pomoci (čas odchodu, čas príchodu atď.) zostá -
vajú zablokované v papierových formách namiesto toho, aby boli zaregistrované 
v databáze systému CECIS, v dôsledku čoho ich systém nemôže využiť na vypra -
covanie správ a prehľadov v oblasti dopravy.
Informačné produkty a mapy boli široko využívané a existujú 
náznaky, že boli užitočné
55 
Komisia by mala vymieňať posúdenia a analýzy so všetkými relevantnými part -
nermi36. Pri všetkých troch preskúmaných katastrofách sme našli dostatočné 
dôkazy, že Komisia vymieňala posúdenia a analýzy so účastníckymi štátmi 
prostredníctvom pravidelného uverejňovania správ civilnej ochrany, situačných 
správ a bleskových správ o kríze v systéme CECIS.35 Existuje napríklad niekoľko 
typov komunikácií: dôležité 
operačné správy (ako žiadosti 
o pomoc alebo relevantné 
logistické detaily), 
administratívne komunikácie 
(ako sú žiadosti 
o spolufinancovanie v oblasti 
dopravy a granty), správy 
a zápisnice zo stretnutia.
36 Článok 16 ods. 3 písm. a) bod 
iii) rozhodnutia.
27 Pripomienky 
56 
Pri všetkých troch katastrofách bola aktivovaná služba programu Copernicus 
na riadenie mimoriadnych situácií v rámci Komisie, ktorá poskytuje geopriesto -
rové informácie vychádzajúce zo satelitného diaľkového snímania. Vyhotovenie 
máp bolo koordinované s útvarom OSN pre mapovanie, UNOSAT37, a audítori 
nenašli žiadne dôkazy o duplicite úsilia. Mapy vypracované v rámci programu 
Copernicus boli verejne dostupné na webovej stránke programu Corpernicus38.
57 
Aj keď pre každú preskúmanú katastrofu bolo vypracovaných mnoho máp, nájsť 
zdokumentované dôkazy o ich relevantnosti v dobe, keď bol priebeh katastro -
fy v polovici, je zo svojej podstaty náročné. Audítori však našli jeden prípad, 
keď mapa zo systému Copernicus prispela priamo k procesu rozhodovania pri zá -
plavách v Bosne a Hercegovine (pozri rámček 3 ).
Komisia usporiadala inkluzívne stretnutia, ktorých 
cieľom bolo propagovať výmenu informácií s orgánmi EÚ 
a jednotnosť poskytovania pomoci
58 
Komisia má vymieňať svoje posúdenia a analýzy nielen so svojimi partnermi civil -
nej ochrany, ale aj s ESVČ, čím sa zabezpečí súdržnosť medzi operáciami civilnej 
ochrany a celkovými vzťahmi Únie s postihnutou krajinou39. Komisia môže tiež 
prijať ďalšie podporné alebo doplnkové opatrenia na zabezpečenie jednotnosti 
poskytovania pomoci40. Vo všetkých troch preskúmaných krízach GR ECHO orga -
nizovalo medzirezortné koordinačné stretnutia pre všetky príslušné GR a agentú -
ry EÚ a ESVČ41 a centrum ERCC využilo a centrálnu platformu na zvolanie týchto 
stretnutí. Získali sme dôkazy, z ktorých vyplýva, že tieto stretnutia sa ukázali ako 
inkluzívne a ich cieľom bolo zmierniť riziko prekrývania/zdvojenia reakcie EÚ.37 Máme dôkazy o dialógu medzi 
útvarom UNOSAT a centrom 
ERCC, ktoré majú vzájomný 
prístup k svojim nástrojom.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Článok 16 ods. 3 písm. a) bod 
iii) a článok 16 ods. 4 
rozhodnutia.
40 Článok 16 ods. 8 rozhodnutia.
41 Bosna a Hercegovina: GR 
NEAR a EUFOR; Ebola: GR 
DEVCO, FPI, SANTE, MOVE, 
RTD, ECDC, Eurocontrol; Nepál: 
GR DEVCO a FPI.Rámček 3Mapa systému Copernicus prispela k zlepšeniu rozhodovania v Bosne 
a Hercegovine
V máji 2014 bolo mesto Odžak, ktoré sa nachádza v kantóne Posavina v severnej Bosne a Hercegovine, vážne 
postihnuté záplavami rieky Sava. Dánsky tím pôsobiaci v meste Modriča bol 26. mája 2014 pripravený začať 
s odčerpávaním vody v obzvlášť zaplavenej časti Odžaku. V neskoršej fáze, keď bola znovu otvorená miestna 
prečerpávacia stanica s podporou miestnych inžinierov a dánskych technických expertov, dánske a nemecké 
tímy spoločne posúdili oblasť s použitím máp, ktoré poskytla mapovacia služba EÚ Copernicus. Mapy poskytlo 
Koordinačné centrum operácií EÚ na mieste, ktoré pôsobí pri futbalovom štadióne Orašje. Mapy boli použité 
na určenie hĺbky blata a stavu pôdy pod ním. Tímy dospeli k záveru, že je bezpečné jednoducho kopať hlbšie, 
nechať vodu vsiaknuť do zeme a že je to lepšia možnosť ako časovo náročnejšie čerpanie. Možnosť kopania 
eliminovala potrebu vypumpovanú vodu premiestniť. Bez takejto mapy by tím nebol schopný správne posúdiť 
situáciu a s najväčšou pravdepodobnosťou by neriskoval a nekopal, ale vodu odčerpával.
28 Pripomienky 
42 V roku 2013 spoločná 
prieskumná misia ECHO-ESVČ 
v Nepále odporučila spoločný 
plán pripravenosti EÚ 
na posilnenie koordinácie 
o konzulárnych otázkach 
(a toto odporúčanie bolo 
zopakované v nadväzujúcej 
misii v roku 2014). Napriek 
tomu, že takáto aktívna 
osobitná misia je príkladom 
osvedčených postupov, plán 
pripravenosti nebol nikdy 
navrhnutý.59 
Komisia zapojila ESVČ (ústredie aj delegácie EÚ) od začiatku analyzovaných kríz 
tým, že ich zahrnula do koordinačných stretnutí a pravidelnej výmeny informácií. 
Centrum ERCC bolo v kontakte s ESVČ ešte pred každou oficiálnou aktiváciou 
mechanizmu UCPM. Členské štáty nežiadali o aktiváciu mechanizmu UCPM, 
aby získali podporu civilnej ochrany pre konzulárnu pomoc, pri žiadnej z pre -
skúmaných katastrof. V prípade Nepálu však ESVČ neaktivovala svoj konzulárny 
internetový nástroj (CoOL) na výmenu informácií s členskými štátmi a centrom 
ERCC; GR ECHO poskytovalo ESVČ najmä letecké informácie na základe prehľadov 
v systéme CECIS42.
60 
Koordinácia a spolupráca medzi oddeleniami Komisie vo všeobecnosti fungovala 
dobre. GR DEVCO preukázalo flexibilitu pri poskytovaní skorej dodatočnej huma -
nitárnej pomoci GR ECHO počas epidémie eboly prostredníctvom prerozdelenia 
financovania z B-rezervy EFR a rýchleho nasadenia jeho mobilných laboratórií 
CBRN. GR ECHO okrem toho úzko koordinovalo GR DEVCO pri príležitosti konfe -
rencie na vysokej úrovni v marci 2015 počas epidémie eboly.
Tým, že pracovná skupina proti ebole fungovala ako fórum 
na výmenu informácií, pridávala hodnotu reakcii, ale mala 
byť zriadená skôr
61 
Epidémia eboly v západnej Afrike nebola typickou katastrofou z pohľadu mecha -
nizmu UCPM. Komisia a agentúry EÚ reagovali na prvé správy o epidémii rýchlo: 
centrum ECDC dalo do obehu svoje prvé rýchle hodnotenie rizika na túto tému 
v marci 2014; európske mobilné laboratórium bolo nasadené do regiónu v apríli; 
o epidémii sa niekoľkokrát diskutovalo na zasadnutiach výboru pre zdravotnú 
bezpečnosť (HSC) od apríla do augusta 2014; a financie boli rýchlo zmobilizované 
pre niektorých kľúčových partnerov GR ECHO. Pri prvej reakcii však chýbal strate -
gický prístup a nebolo rozhodnuté, ktoré bude niesť zodpovednosť. Po eskalácii 
krízy a vyhlásení stavu ohrozenia verejného zdravia medzinárodného významu 
Svetovou zdravotníckou organizáciou dňa 8. augusta 2014 boli usporiadané 
koordinačné stretnutia, hoci tieto stretnutia často neboli orientované na výsledky 
a preto im chýbala jasná činnosť a nadväzujúce opatrenia.
29 Pripomienky 
62 
Pracovná skupina na boj proti ebole bola zriadená v októbri, asi šesť týždňov 
po tom, ako Európska rada 30. augusta 2014 požadovala väčšiu koordináciu 
a prijatie komplexného rámca pre reakciu. Komplexný rámec pre reakciu bol 
vypracovaný v priebehu septembra a v ďalších týždňoch bol mnohokrát revido -
vaný. Všetko prebiehalo niekoľko mesiacov po prvej epidémii. Na konci októbra 
Európska rada vymenovala komisára pre humanitárnu pomoc a krízové riadenie 
za koordinátora EÚ pre ebolu na účely politickej koordinácie.
63 
Koordinátor mal dôležitú úlohu upozorňovať členské štáty na veľmi dôležité 
opatrenia a podporu potrebnú na rozšírenie reakcie (napríklad usporiadanie 
spoločnej návštevy v západnej Afrike v októbri 2014, ako aj stretnutí na vysokej 
úrovni a organizácia konferencie darcov v Bruseli v marci 2015). Ako možno vidieť 
v prílohe  V, k tomuto vývoju, aj keď nutnému, došlo po tom, čo počet prípadov 
už dosiahol vrchol.
64 
Zriadenie pracovnej skupiny pre ebolu, ktorú organizovalo centrum ERCC, privíta -
li všetky zúčastnené strany ako dôležitý krok na posilnenie koordinácie a vývoja 
reakcie EÚ. Jej mandát mal operačný charakter a zahŕňal zabezpečenie dopln -
kovosti a určenie synergií. Jej prístup bol inkluzívny: na stretnutiach pracovnej 
skupiny pre ebolu sa okrem ďalších útvarov Komisie zúčastnila ESVČ, agentúry 
EÚ, sekretariát Rady a členské štáty (vrátane niektorých koordinátorov členských 
štátov pre ebolu) a zástupcovia WHO, OCHA, WFP , UNICEF, IHP43 a viaceré MVO, 
ktoré sú v prvej línii reakcie. Podľa viacerých zúčastnených strán aktualizácie situ -
ácií v reálnom čase oznámené delegáciami EÚ a zástupcami terénnej siete ECHO 
boli obzvlášť cenné. Zistili sme, že pracovná skupina pre ebolu slúžila v prvom 
rade ako platforma na výmenu informácií na podporu koordinácie, a nie ako 
rozhodujúci orgán.
65 
Napriek niektorým nedostatkom v riadení informácií (nadmerné množstvo infor -
mácií; nie vždy aktualizované distribučné zoznamy), pracovná skupina pre ebolu 
bola schopná prispieť k zabezpečeniu väčšej koordinácie a jednotnejšiemu po -
skytovaniu pomoci. Znázorňujú to tri príklady:
a) Počas diskusií v pracovnej skupine pre ebolu sa ukázalo, že na konci októbra 
2014 boli organizované dve samostatné misie ESVČ a Komisie (GR ECHO, DEV -
CO, SANCO a FPI) v teréne. Prijali sa kroky na zmiernenie rizika prekrývania 
činností a duplikácie vytvorením spoločnej správy o misii.43 Medzinárodné humanitárne 
partnerstvo ( International 
Humanitarian Partnership  – 
IHP) je sieť medzi siedmimi 
agentúrami európskeho 
riadenia núdzových situácií. 
Členské štáty IHP sú tiež 
účastnícke štáty UCPM, 
ale napriek tomu urobili 
prezentáciu pracovnej skupine 
pre ebolu o ich aktivitách 
v pozícii členov IHP.
30 Pripomienky 
b) GR SANTE bolo schopné postúpiť informácie vymieňané v pracovnej skupine 
výboru pre zdravotnú bezpečnosť a pomôcť naplánovať a vytvárať semináre 
organizované GR SANTE a ECHO (napríklad o bezpečnostných a kontrolných 
otázkach a európskom lekárskom zbore).
c) Zamestnanci centra ECDC a epidemiológovia zo štipendijného programu 
ECDC boli nasadení prostredníctvom celosvetovej siete na varovanie pred vy -
puknutím ochorení a reakciu na ne (GOARN) na podporu epidemiologických 
vyšetrení na úrovni okresu vrátane nájdenia prípadov a sledovania kontaktov. 
Napriek tomu, že spolupráca medzi epidemiológmi a WHO bola považova -
ná za celkovo dobrú, centrum ECDC pracovnej skupine pre ebolu podávalo 
správy o tom, že nasadení experti čelili značným logistickým problémom. 
GR ECHO následne začalo misiu na určenie spôsobov zlepšenia podpory 
pre tímy.
66 
To, že počas epidémie eboly nebola žiadna záruka medevac pre (potenciálne) 
nakazených pracovníkov medzinárodnej zdravotnej starostlivosti a pracovníkov 
humanitárnej pomoci, niektorým takýmto jednotlivcom bránilo, aby akceptovali 
nasadenie do regiónu. Spolupráca v rámci pracovnej skupiny pre ebolu a bez 
pracovnej skupiny pre ebolu medzi GR ECHO, GR SANTE a WHO s cieľom zriadiť 
systém medevac EÚ predstavuje príklad účinnej koordinácie, hoci jeho vytvore -
nie trvalo dlhý čas, ak berieme do úvahy naliehavosť a zásadný význam potreby 
(pozri rámček 4 ).Rámček 4Vytvorenie systému medevac EÚ bola komplexná a zdĺhavá operácia
Lekári bez hraníc a Organizácia spojených národov v auguste a septembri 2014 vyjadrili akútnu potrebu 
zdravotných evakuácií pracovníkov humanitárnej pomoci a zdravotníckych pracovníkov44. GR ECHO úzko 
spolupracovalo s GR SANTE a WHO na vytvorení štandardných operačných postupov pre systém medevac EÚ, 
ktorý HSC schválil 14. októbra. Súčasne Komisia hľadala dopravné prostriedky (lietadlá) v civilnej/obchodnej45 
a vojenskej oblasti46. Potom, ako Komisia nebola schopná primäť účastnícke štáty k tomu, aby poskytli dis -
ponibilné civilné prostriedky na zdravotnú evakuáciu 5. septembra 2014, GR ECHO formálne požiadalo ESVČ 
o aktiváciu jej Jednotky EÚ pre plánovanie a presun s cieľom nájsť riešenie s použitím vojenských prostried -
kov. Napriek úzkej spolupráci medzi GR ECHO a Jednotkou EÚ pre plánovanie a presun bola ochota členských 
štátov poskytovať vojenské prostriedky veľmi obmedzená. Nedostatočné predchádzajúce skúsenosti v tejto 
oblasti, chýbajúce hotové technické riešenia a čas potrebný na prispôsobenie prostriedkov a ich registráciu 
predstavovali ďalšie výrazné prekážky včasného poskytnutia pomoci. Systém EÚ medevac bol napokon skom -
pletizovaný, keď Luxembursko prisľúbilo do dobrovoľnej rezervy dve lietadlá, a bol k dispozícii od polovice 
februára 2015.
44 Akútnu potrebu zdravotných evakuácií jasne vyjadrili Lekári bez hraníc 11. augusta 2014; Úrad OCHA pri OSN zaslal žiadosť o kapacity 
pre vzdušnú záchrannú evakuáciu stredisku ERCC a NATO dňa 1. septembra 2014.
45 Hoci členské štáty mohli vykonať zdravotné evakuácie na bilaterálnom základe a Komisia mala dostupnú obchodnú možnosť, nepovažoval sa 
tento aspekt za dostatočný.
46 Môže byť aktivovaná prostredníctvom formálnej žiadosti od GR ECHO, keď nemôžu žiadne civilné alternatívy splniť potreby v danej kríze 
(v zásade by vojenské riešenia mali byť vždy poslednou možnosťou).
31 Pripomienky 
Komisia plne nevyužíva informácie, ktoré má k dispozícii, 
na predkladanie správ o svojej výkonnosti, ako aj o celkovej 
výkonnosti mechanizmu UCPM
67 
V ročných plánoch riadenia a výročných správach o činnosti GR ECHO Komisia 
vymedzila jeden ukazovateľ súvisiaci s fázou reakcie na katastrofu47, a to kon -
krétne s včasnosťou reakcie. Tento ukazovateľ sa však týka prvkov mimo kontroly 
Komisie48. Účtovanie vlastnej výkonnosti je komplikované.
68 
Hlavný nástroj komunikácie mechanizmu UCPM, systém CECIS, nezachytá -
va údaje o výkonnosti automatizovaným štrukturovaným spôsobom, čím sa 
z identifikácie údajov o výkonnosti stáva manuálna a časovo náročná záležitosť. 
Vzhľadom na to, že súbory údajov, ktoré môže systém automaticky využívať, sú 
obmedzené, systém CECIS nemôže vytvárať podrobné správy alebo poskytovať 
riadiace informácie o operačnej účinnosti jednotlivých krokov reakcie na núdzo -
vé situácie – či už má Komisia tieto kroky pod priamou kontrolou alebo nemá. 
Viaceré účastnícke štáty uviedli, že by si želali, aby systém CECIS produkoval viac 
konsolidovaných informácií o výkonnosti.
69 
Keďže chýbajú kvantitatívne štatistiky o výkonnosti týkajúce sa napríklad včas -
nosti alebo nevyriešených žiadostí, ktoré čakajú na ponuky, Komisia a účastnícke 
štáty nemajú zásadné informácie na meranie výkonnosti mechanizmu UCPM 
a jeho pridanej hodnoty, ktoré by mohli pomôcť posilniť medzi jeho zúčastnený -
mi stranami jeho opätovné prijatie.47 Ukazovateľ výsledku 1: 
Priemerná rýchlosť pomoci 
v rámci mechanizmu UCPM 
(od prijatia ponuky 
po nasadenie).
48 Napríklad dostupné zdroje 
členských štátov alebo 
nominovanie expertov 
účastníckych štátov.
32
 Závery a odporúčania
70 
Dospeli sme k záveru, že Komisia vo všeobecnosti od začiatku roka 2014 účinne 
uľahčovala koordináciu reakcií na katastrofy mimo Únie. Naše celkové posúdenie 
potvrdili všetky účastnícke štáty, ktoré odpovedali na náš dotazník. Vyjadrili spo -
kojnosť s úlohou, ktorú zohráva Komisia pri uľahčovaní koordinácie.
71 
V prípade všetkých troch preskúmaných katastrof bola aktivácia mechanizmu 
Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) včasná (pozri body 17 až 19) a tímy civilnej 
ochrany EÚ (tímy EUCP) uľahčovali koordináciu na mieste s tímami účastníckych 
štátov (pozri body 26 až 27). Uľahčovanie koordinácie Komisie je posilnené pro -
stredníctvom rozsiahleho šírenia informačných produktov, ktoré boli považované 
za užitočné (pozri body 55 až 57).
72 
Komisia prijala inkluzívny prístup ku koordinácii medzi svojimi vlastnými útvar -
mi, ako aj s ďalšími orgánmi EÚ a mimo EÚ (pozri body 34 až 37 a body 58 až 66). 
Napriek tomu, že miera začlenenia koordinačných činností EÚ do systému OSN sa 
v rámci jednotlivých katastrof líšila, dospeli sme k záveru, že Komisia rešpektovala 
celkové vedenie OSN (pozri body 41 až 46). Koordinačná úloha Komisie sa predĺ -
žila do konca fázy reakcií a Komisia prijala opatrenia na zabezpečenie plynulého 
prechodu do fázy obnovy (pozri body 47 až 48).
73 
Významnou inováciou právnych predpisov, ktorými sa zriaďuje UCPM, bolo vy -
tvorenie Európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie (alebo „dobrovoľnej 
rezervy“), ktorou sa vytvorili predbežne viazané zdroje pre reakciu. Vytváranie 
dobrovoľnej rezervy bolo veľmi pomalé, čo znamená, že Komisia nemohla odpo -
ručiť využívanie osobitných zdrojov vo svojej odpovedi na katastrofy, ktoré sme 
preskúmali. Komisia však zohrávala dôležitú úlohu pri rozširovaní rozsahu rezer -
vy, keď to bolo potrebné (pozri body 28 až 32).
33 Závery a odporúčania 
74 
Bez ohľadu na náš celkový záver sme našli niekoľko oblastí, v ktorých sú mož -
né ďalšie zlepšenia. Komisia by mohla získať čas navyše počas fázy predbežnej 
výstrahy a počas výberu a rozmiestňovania tímov EUCP (pozri body 20 až 25). 
Viaceré prvky v systéme CECIS, platforme Komisie na komunikáciu a informácie, 
by sa mohli ďalej zlepšiť (pozri body 49 až 54). Existuje priestor na ďalšie posilne -
nie spolupráce na mieste a mohli by sa dosiahnuť väčšie synergie medzi operá -
ciami civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (pozri body 38 až 40). Finančné 
a administratívne mechanizmy Komisie a centra ECDC neboli ľahko použiteľné 
pri nasadzovaní epidemiológov prostredníctvom mechanizmu UCPM počas krízy 
v dôsledku eboly (pozri bod 33). Komisia by mohla zlepšiť aj podávanie správ 
o výkonnosti mechanizmu UCPM (pozri body 67 až 69). Nižšie vyjadrujeme päť 
odporúčaní k týmto bodom.
Odporúčanie 1 – Získať čas v kritických počiatočných štádiách 
reakcie
Komisia by mala:
a) skoršie využiť fázu predbežnej výstrahy v systéme CECIS pre katastrofy s po -
malým priebehom, len čo sa objavia prvé ukazovatele vplyvu a/alebo po -
trieb, a umožniť tak zúčastneným štátom mobilizovať zdroje pred aktiváciou 
mechanizmu UCPM;
b) v nadväznosti na žiadosti o pomoc bezodkladne zasielať žiadosti o nominá -
cie expertov, ak sa dá od účastníckych štátov oprávnene očakávať podstatná 
reakcia na veľkú katastrofu;
c) identifikovať spôsob, ako urýchliť výber a rozmiestňovanie tímov EUCP , a vy -
zvať účastnícke štáty, aby vypracovali spolu s Komisiou partnerské hodnote -
nia výkonnosti expertov a zorganizovali stretnutia tímov s ústredím Komisie, 
kde sa bude po ukončení misie poskytovať spätná väzba;
d) viesť písomné záznamy o všetkých kontaktoch s účastníckymi štátmi, ktoré 
majú úzke väzby k postihnutej krajine a ktoré preto môžu mať dobré predpo -
klady na poskytnutie pomoci.
Cieľový dátum vykonania: koniec prvej polovice roka 2017.
34 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2 – Zlepšenie prvkov systému CECIS
V snahe zlepšiť prehľad o poskytnutej a požadovanej pomoci, umožniť lepšie 
sledovanie priorít a zjednodušiť jeho používanie by Komisia mala prepracovať 
viaceré kľúčové prvky v systéme CECIS, vrátane:
a) automatizovania analýz nedostatkov podaných žiadostí a splnených žiadostí 
a zavedenia možnosti triedenia;
b) poskytnutia zjednodušenej verzie zhrnutia žiadostí a ponúk v reálnom čase 
tímom EUCP v teréne;
c) automatizovania pracovného postupu pre žiadosti o podporu na dopravu 
na umožnenie rýchlejšieho koncového procesu a vypracovania štatistiky 
a prehľadov v reálnom čase;
d) prijatia ďalších krokov na účinné filtrovanie operačných a administratívnych 
správ a určenia opatrení na posilnenie využívania tohto prvku.
Cieľový dátum vykonania: 
Dohoda o požiadavkách a akčný plán so zainteresovanými stranami: koniec 
prvej polovice roka 2017. 
Obstarávanie, vykonávanie a testovanie: koniec roka 2018.
Odporúčanie 3 – Posilnenie koordinácie a možných synergií 
na mieste
Komisia by mala:
a) posilniť podávanie správ z terénu tímami EUCP tým, že bude požadovať 
jasnejšie opisy vykonaných posúdení potrieb a konkrétne prijatie opatrení 
na základe zistených potrieb;
b) určiť, ako by terénna sieť GR ECHO mohla byť ďalej využitá na podporu práce 
tímov EUCP vo všeobecnosti a na posúdenie situácie a potrieb konkrétne;
c) nájsť viac príležitostí na posilnenie vzájomného poznávania poskytovateľov 
civilnej ochrany a humanitárnej pomoci, vrátane poskytovateľov v klastrovom 
systéme OSN;
d) vymedziť „kontaktné miesta civilnej ochrany“ v rámci terénnej siete vnút -
roštátnych a regionálnych kancelárií GR ECHO; mala by tiež spolu s ESVČ určiť 
„kontaktné miesta civilnej ochrany“ pre zamestnancov delegácií EÚ v ohroze -
ných krajinách. Na týchto kontaktných miestach by sa poskytovalo pravidelné 
odborné vzdelávanie na tému vývoja UCPM a postupov na jeho aktiváciu.
Cieľový dátum vykonania: koniec roka 2017.
35 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 4 – Preskúmať možné zmeny mechanizmov 
na nasadzovanie epidemiológov
V prípade, že sa EÚ rozhodne nasadiť epidemiológov prostredníctvom mecha -
nizmu UCPM v reakcii na budúce mimoriadne situácie veľkého rozsahu so zdra -
votnými dôsledkami mimo Únie a v plnej miere v tomto ohľade zohľadní vedúcu 
úlohu WHO, mala by Komisia a centrum ECDC spoločne preskúmať možné zmeny 
existujúcich administratívnych a finančných opatrení, ktoré by mohli rýchle a fle -
xibilné nasadenia uľahčiť.
Cieľový dátum vykonania: začiatok roka 2018.
Odporúčanie 5 – Posilnenie povinnosti zodpovedať sa 
zlepšením predkladania správ
V snahe poskytnúť sebe a účastníckym štátom informácie, ktoré by mohli ďalej 
zlepšiť výkonnosť, pridanú hodnotu a prijatie mechanizmu UCPM, by Komisia 
mala:
a) stanoviť kľúčové ukazovatele výkonnosti v súvislosti s tými časťami reakcie, 
ktoré spadajú do rámca jej kontroly a za ktoré môže niesť zodpovednosť;
b) vyvinúť automaticky generované štatistiky a správy na základe údajov v sys -
téme CECIS, aby bolo možné porovnať reakcie na rozličné aktivácie a identifi -
kovať oblasti zlepšenia mechanizmu UCPM.
Cieľový dátum vykonania: 
Vymedzenie kľúčových ukazovateľov výkonnosti: koniec prvej polovice 
roka 2017.
Generovanie štatistík a správ: koniec roka 2018 (pozri odporúčanie 2).
Túto osobitnú správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen 
Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 8. novembra 2016.
 Za Dvor audítorov
 Klaus-Heiner LEHNE
 predseda

36
 Prílohy
Aktivácia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany pre katastrofy mimo ÚniePríloha I
Activation of the Union Civil Protection Mechanism for disasters outside the Union
Žiadosť o pomocAktivácie
Doprava
Dobrovoľná rezervaExperti v oblasti civilnej ochrany
Tím EUCPProstriedky/moduly ExpertiCentrum ERCC aktivuje
mechanizmus UCPMMimo EÚ
V rámci EÚMonitorovaniePredbežná výstrahaŽiadosť o pomoc
229113
3734 %
66 %
CV
Aktivácie spolu Geograﬁcké rozloženie
Účastnícke štáty 
ponúkajú svojich 
expertov v systéme 
CECIS
Experti môžu vytvoriť tím EUCP 
alebo sa stať súčasťou tímu 
UNDACCentrum ERCC vyberá 
expertov navrhnutých 
účastníckymi štátmiV systéme CECIS sa zve-
rejňuje výzva na expertov
v oblasti civilnej ochrany 
Moduly a tímy sú nasadzované 
v postihnutej krajineJe možné zorganizovať dopravu 
pre prijaté ponuky/tímyPonuky prijíma alebo zamieta 
žiadateľŽiadosť
o pomoc
Podrobné potreby sú
uverejnené v systéme CECIS, 
kde čakajú na ponuky Účastnícke
štáty ponúkajú moduly
a prostriedky v systéme 
CECISVypukla 
katastrofa!
Tímy EUCP môžu pozostávať zo styčného dôstojníka 
centra ERCC a viacerých expertov na civilnú ochranu z účastníckych štátov. K prípadným úlohám tímu EUCP patrí:–  koordinácia modulov EÚ na mieste–  posúdenie potrieb–  logistická podporaExperti v oblasti civilnej ochrany sú navrhovaní účastníckymi štátmi a vybraní, informovaní a nasadení centrom ERCC. Experti môžu vytvoriť tím EUCP alebo môžu byť včlenení to tímov UNDAC ako pridružení členovia.
Účastnícke štáty môžu prisľúbiť moduly do 
dobrovoľnej rezervy na obdobie 2 rokova využiť pritom:–  spoluﬁnancovanie nákladov prispôsobenie–  ﬁnancovanie nákladov na certiﬁkáciu–  zvýšenú mieru spoluﬁnancovania na   dopravu (85 %)Mechanizmus UCPM ponúka tieto riešenia:–  spoluﬁnancovanie nákladov na dopravu     (s 55 % sadzbou)–  združovanie dopravných prostriedkov–  sprostredkovateľ dopravy EÚ.Od roku 2002 bol mechanizmus v oblasti civilnej ochrany aktivovaný 229* krát v režime “žiadosť o pomoc”, väčšinou šlo o katastrofy mimo EÚ.  [*údaje k novembru 2015]
Žiadosť o pomoc môže zaslať:–  postihnutý štát
–  medzinárodné organizácie (OSN, OPCW, IFRC, IOM)
Žiadosť o pomoc obvykle obsahuje prvý zoznam potrieb.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
37 Prílohy 
Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany – vzťah medzi aktérmi vzťah medzi 
aktérmi k 31. augustu 2016Príloha II
UCPM – Relationships among the actors
GR HOME
[…]
[…]OXFAM
MSF
International 
Medical CorpsIFRC
IOM
Svetová bankaMedzinárodné organizácieÚčastnícke štáty
Delegácie EÚ
GR SANTEOCHA*Organizácie OSN 
GR ECHO
Ponúka moduly a expertovPostihnutá krajina
JRCGR MOVE
SitRoom
EUM PC GR DEVCOCentrum ERCC
ESVČ
* Hlavný aktér zo sekretariátu OSN
** Medzinárodná organizácia pre migráciu sa 16. septembra 2016 stala pridruženou organizáciou OSNWFPWHO
Výmena
informáciíNasadiť prijaté 
ponuky
- Žiada o moduly a expertov
- Vyzýva k nasadeniu modulov- Žiada o pomoc
- Prijíma/zamieta ponuky
Poskytovať správy a mapy
Humanitárni partneri
(MVO/OOS)
Podpora operácií GR ECHO- Žiada o pomoc- Žiada expertov□do 
tímu UNDAC
- Koordinácia- Vzájomné 
výstrahy
- Výmena správKoordinuje
prijímanie pomoci EÚ
Výmena 
informácií
- Koordinácia s humanitárnymi opatreniami
- Výmena informáciíVýmenainformácií Synergie
s ďalšími 
nástrojmi EÚPoskytovať konkrétne odborné poradenstvo
Európska komisia
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
38 Prílohy Príloha IIIPrehľad troch skúmaných katastrof
Ebola v  západnej Afrike Zemetrasenie v  Nepále Záplavy v Bosne a Hercegovine
Typ krízy Epidémia Zemetrasenie Záplavy/zosuvy pôdy
Začiatok Marec 2014 25. apríla 2015 13. - 15. mája 2014
Trvanie podpory na 
mieste22 mesiacov ~ 3 týždne ~ 2,5 týždňa
Postihnuté obyvateľstvo> 28 000 prípadov infekcie
> 11 200 úmrtí800 000 postihnutých
8 700 úmrtí
2 200 zranených3 000 000 postihnutých
76 úmrtí
Dosah krízyNičivé účinky na bezpečnosť, zdravie 
a ekonomiku v celom regióne.Niekoľko zničených dedín.
> 510 000 zničených domov
> 286 767 poškodených domovStovky tisícov ľudí stratili svoj zdroj 
obživy a kľúčová infraštruktúra bola 
poškodená
Žiadateľ o aktiváciu 
UCPMSvetová zdravotnícka organizácia 
(WHO) prostredníctvom OCHA OSNNepálske orgányMinisterstvo bezpečnosti Bosny 
a Hercegoviny
Dátum aktivácie UCPM  14. augusta 2014 26. apríla 2015 17. mája 2014 
Účastnícke štáty UCPM, 
ktoré sa zúčastňujú na 
reakcii14 17 19
Úloha OSNWHO bola vedúcim účastníkom reakcie 
za podpory UNMEER, EÚ, USA, Spojené -
ho kráľovstva a Francúzska
Tím UNDAC bol prítomný Tím UNDAC bol prítomný a systém 
zoskupenia OSN aktivovanýBez tímu UNDAC a systém zoskupenia 
nebol aktivovaný napriek tomu, že po -
dobné štruktúry boli účinne zavedené. 
Hlavní medzinárodní 
aktériWHO, UNMEER, pracovná skupina EÚ 
pre ebolu, (jadro: ECHO, DEVCO, SANCO, 
MOVE, ECDC, EEAS), USA, Spojené krá -
ľovstvo, Francúzsko, Lekári bez hraníc, 
ďalšie MVO a bilaterálni darcovia.Organizácia Spojených národov (OCHA, 
UNDAC, UNICEF, WFP) Relief Internatio -
nal, bilaterálni darcovia, MVO.OSN, Svetová banka, bilaterálni darco -
via, Červený kríž, EUFOR, MVO.
Nasadený tím EUCP4 experti EÚ na civilnú ochranu (ako 
členovia tímu UNDAC)
1 regionálny koordinátor GR ECHO pre 
logistiku3 styční dôstojníci centra ERCC
10 expertov EÚ na civilnú ochranu2 styční dôstojníci centra ERCC
10 expertov EÚ na civilnú ochranu
1 technický asistent GR ECHO
Pomoc ponúknutá 
prostredníctvom UCPM •Potravinová pomoc, lekárske 
súpravy atď.
 •Prikrývky a chlór
 •Mobilné laboratóriá, liečebné 
strediská
 •Sanitky a poľné nemocnice
 •Logistická podpora, vzdušná 
preprava, námorné lode
 •Medevac (zdravotnícky presun)  •Pátracie a záchranné tímy; základné 
tábory
 •Moduly na čistenie vody
 •Zdravotné tímy
 •Stany, prikrývky, spacie vaky, 
prístrešky •Vodné čerpadlá
 •Jednotky na čistenie vody
 •Vrecia s pieskom
 •Potravinová pomoc
 •Helikoptéry, záchranné člny
 •Stany, prikrývky, ohrievače, uteráky
39 Prílohy Príloha IVNasadenie epidemiológov EÚ v Guinei
Zdroje:  WHO; ECDC; Európsky dvor audítorov02468101214161820
0501001502002503002014-T112014-T122014-T132014-T142014-T152014-T162014-T172014-T182014-T192014-T202014-T212014-T222014-T232014-T242014-T252014-T262014-T272014-T282014-T292014-T302014-T312014-T322014-T332014-T342014-T352014-T362014-T372014-T382014-T392014-T402014-T412014-T422014-T432014-T442014-T452014-T462014-T472014-T482014-T492014-T522015-T022015-T032015-T042015-T052015-T082015-T092015-T102015-T112015-T132015-T142015-T152015-T162015-T172015-T182015-T192015-T202015-T212015-T222015-T232015-T242015-T252015-T262015-T272015-T282015-T292015-T302015-T312015-T322015-T332015-T342015-T362015-T382015-T402015-T412015-T422015-T522015-T53Priemerný počet epidemiológov v teréne
Potvrdené prípady eboly (Zdroj: WHO)
Kalendárny týždeňGuinea – Počet prípadov eboly vs. epidemiológov v teréne
Prípady eboly Epidemiológovia v teréne
40 Prílohy Príloha VPriebeh udalostí po vypuknutí vírusového ochorenia ebola v rokoch 2014 – 2015
05001 0001 5002 000T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39T40T41T42T43T44T45T46T47T48T49T50T51T52T01T02T03T04T05T06T07T08T09T10T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39Luxemburské lietadlá v rámci medevac sú uvedené do prevádzky
Prvá zdravotná evakuácia s prostriedkami z dobrovoľnej rezervy
Vymenovanie novej Komisie EÚ
Vymenovanie koordinátora EÚ pre ebolu
Spoločná misia komisárov v postihnutých krajinách
Zriadenie pracovnej skupiny na boj proti ebole
Schválenie štandardných operačných postupov pre medevac EÚ
Podpis memoranda o porozumení s USA pre Phoenix
Vytvorenie UNMEER
OCHA žiada  civilnú ochranu EÚ o lekárske tímy a medevac
Prvý epidemiologický expert nasadený
prostredníctvom centra ECDC (cez GOARN)
Aktivácia mechanizmu UCPM
Laboratórium BE nasadené z dobrovoľnej rezervyDruhá misia plavidla „Karel Doorman“
Prvá zdravotná evakuácia cez Phoenix
Luxembursko začína adaptáciu dvoch lietadiel pre medevac EÚNasadenie prvých zamestnancov centra ECDC
Prvá misia plavidla „Karel Doorman“
2014 2015
Potvrdené prípady eboly za týždeň
3-percentný kĺzavý priemer (potvrdené prípady eboly za týždeň)
Medzinárodné podujatie
Reakcia EÚLekári bez hraníc vyhlásili, že nákaza 
vírusom eboly sa vymkla spod kontroly WHO vyhlásila epidémiu za stav ohrozenia 
verejného zdravia medzinárodného významu
Prvé koordinačnéstretnutie o ebole vedené GR ECHO Nasadenie prvého mobilného 
laboratória EU (EMLab)
Zdroje:  WHO; Európska komisia; Európsky dvor audítorov
41 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
VI
Komisia víta konštruktívny prístup prijatý Dvorom audítorov, ktorý identifikuje priestor na zlepšenie. Táto správa 
obsahuje pragmatické odporúčania, ktoré po svojom zavedení zlepšia príspevok mechanizmu UCPM ku kapacite 
účastníckych štátov, ako aj k zabezpečeniu záchrany a núdzovej pomoci ľuďom, ktorí to potrebujú.
VII
Komisia všetky tieto odporúčania prijíma.
Úvod
Rámček 1 – Vysvetlenie dobrovoľnej rezervy
Od 1. októbra 2016 16 členských štátov zaregistrovalo alebo je v procese registrácie 78 kapacít pre reakcie do dobro -
voľnej rezervy.
Kapacity boli vyčlenené z Belgicka, Českej republiky, Francúzska, Fínska, Dánska, Nemecka, Grécka, Talianska, 
Luxemburska, Holandska, Poľska, Rumunska, Slovenska, Slovinska, Španielska a Švédska. Kapacity z dobrovoľnej 
rezervy boli využité zatiaľ pri ôsmich príležitostiach, ku ktorým patrila reakcia na ebolu a na prepuknutie epidémie 
žltej zimnice v roku 2016, na lesné požiare v členských štátoch EÚ, pre Ekvádor po zemetrasení v roku 2016, pre Haiti 
po hurikáne Matthew (2016).
Do týchto operácií boli zapojené jednotky na čistenie vody, lietadlá na hasenie lesných požiarov, laboratóriá verej -
ného zdravotníctva a mobilné laboratóriá a tímy technickej pomoci a podporné tímy. V týchto operáciách sa preu -
kazuje pridaná hodnota rezervy, a takisto sa naznačuje, že prostriedky z rezervy sa budú používať viac a častejšie.
Poznámky
18
Komisia začala v roku 2016 používať takzvaný režim predbežnej výstrahy vždy, keď sú zistené/predpokladané takéto 
náznaky, a najmä zvažovať otvorenie predbežnej výstrahy, keď sa objaví červená výstraha v celosvetovom systéme 
varovania pred katastrofami a koordinácie v prípade katastrofy (GDACS) (zároveň potvrdzujúca možný humanitárny 
vplyv). Odvtedy bol režim predbežnej výstrahy použitý viac ako dvanásťkrát. Napríklad v prípade zemetrasenia 
v Ekvádore (v apríli 2016, náhla katastrofa) bola predbežná výstraha otvorená takmer 2 hodiny pred žiadosťou 
od OSN o expertízu a 16 hodín pred žiadosťou od postihnutej krajiny. Rovnako, počas hurikánu Matthew na Haiti 
(v októbri 2016, katastrofa s pomalým priebehom) bola predbežná výstraha otvorená 1,5 dňa pred žiadosťou od 
postihnutej krajiny.
21
Tento prístup sa použil pri zemetrasení v Ekvádore (v apríli 2016), keď boli účastnícke štáty informované o vyslaní 
tímu civilnej ochrany EÚ (EUCPT) dve hodiny pred ponukou a akceptovaním pátracieho a záchranného tímu.
Odpovede Komisie 42
Spoločná odpoveď na body 23 a 24
Výbor pre civilnú ochranu zriadil osobitnú skupinu pre politiku odbornej prípravy s cieľom prerokovať profily 
expertov tímu civilnej ochrany EÚ a ich funkcie v tímoch. S Výborom pre civilnú ochranu sa však dohodlo, že Komisia 
predloží ďalší návrh o možnej registrácii kategórií expertov namiesto jednotlivo určených expertov v dobrovoľnej 
rezerve v prvom polroku 2017.
25
Komisia začala v novom cykle odbornej prípravy, ktorý sa začal v máji 2016, uplatňovať v kurzoch odbornej prípravy 
zásadu, že kandidátov EUCPT hodnotia školitelia a na konci odbornej prípravy dostávajú individuálnu spätnú väzbu. 
Okrem toho môže národný koordinátor odbornej prípravy požiadať o doručenie hodnotiacich formulárov pre kon -
krétneho experta s rovnakou štátnou príslušnosťou.
29
Po značnom zvýšení vopred naplánovaných prostriedkov v roku 2016 sa očakáva, že používanie dobrovoľnej rezervy 
v budúcnosti významne vzrastie. Existujú však aj disproporcie a Komisia v nadchádzajúcich mesiacoch prijme správu 
o nedostatkoch v kapacite dobrovoľnej rezervy.
38
Komisia v dôsledku nedávnych poznatkov získaných v centre ERCC podporovala postupné úrovne úzkej koordinácie 
a spolupráce EUCP a nástrojov humanitárnej pomoci. Okrem iného boli prerokované rôzne formálne mechanizmy 
zástupcami Komisie zapojenými do civilnej ochrany, ako aj humanitárnej pomoci vrátane zástupcov v teréne pro -
stredníctvom regionálnych seminárov a seminárov v ústredí.
40
Lepšia spolupráca a koordinácia medzi EUCPT a terénnou sieťou humanitárnej pomoci napríklad umožnili, že počas 
nedávnej aktivácie mechanizmu UCPM z dôvodu hurikánu Matthew na Haiti (október 2016) bola väčšina nedostat -
kov z hľadiska potrieb identifikovaná prostredníctvom vlastnej siete humanitárnej pomoci Komisie. Komisia však 
súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť systémovosť dosahu na kolegov v miestnych kanceláriách ECHO a delegáciách 
EÚ.
50
Keďže už Komisia uviedla, že funkcionalita „prehľadu pomoci“ by sa mala prepracovať v úzkej spolupráci s použí -
vateľmi, 12. Výbor pre civilnú ochranu (jún 2016) rozhodol o zvolaní zasadnutia riadiacej skupiny systému CECIS 
s cieľom riešiť a regulovať tento druh žiadostí.
51
Spojenie v reálnom čase medzi systémami EDRIS a CECIS je v súčasnosti zavedené v systéme CECIS. Všetky opatrenia 
prijaté v súvislosti s krízou môžu byť na základe spoločného identifikátora teraz zobrazené spolu na jednej obra -
zovke pre civilnú ochranu a humanitárnu pomoc. Táto funkcionalita systému EDRIS bola uvoľnená do produkcie ešte 
v roku 2016.
Odpovede Komisie 43
52
Keďže bezpečnosť v systéme CECIS je predmetom skutočných a trvalých obáv účastníckych štátov, v návrhu pra -
covného programu civilnej ochrany na rok 2017 sa uviedlo, že sa preskúma možnosť vývoja webových služieb alebo 
webovej stránky s rozhraním na export informácií systému CECIS do iných informačných nástrojov ERCC, ako je 
portál ERCC pre terén.
53
Keďže už Komisia uviedla, že záznamy systému CECIS by sa mali prepracovať v úzkej spolupráci s používateľmi, 12. 
Výbor pre civilnú ochranu (jún 2016) rozhodol o zvolaní zasadnutia riadiacej skupiny systému CECIS s cieľom riešiť 
a regulovať tento druh žiadostí.
54
V návrhu pracovného programu civilnej ochrany na rok 2017 sa stanovuje, že sa umožní v systéme CECIS rýchlejší 
proces pre dopravu a zníži sa administratívny pracovný tok podporných žiadostí.
66
Bolo potrebné vynaložiť značné úsilie o vytvorenie funkčného a bezpečného procesu evakuácie, v ktorom by sa spá -
jali zdravotné a logistické potreby pacienta, bezpečnosť lietadla a pilotov a kapacita prijímajúceho zdravotníckeho 
subjektu.
Spoločná odpoveď na body 67 až 69
Komisia uznáva zistenia a v plnom rozsahu použije odporúčania na riešenie problematiky popri už naplánovanom 
vývoji na ďalšie roky na zlepšenie použiteľnosti a výkonnosti systému CECIS.
Závery a odporúčania
73
Registrácia prostriedkov dobrovoľnej rezervy sa výrazne zvýšila v poslednom polroku 2016. Od 1. októbra 2016 je 
zaregistrovaných alebo v procese registrácie 78 kapacít.
74
Komisia víta konštruktívny prístup prijatý Dvorom audítorov, ktorý identifikoval priestor na zlepšenie. Táto správa 
obsahuje pragmatické odporúčania, ktoré po svojom zavedení zlepšia príspevok mechanizmu UCPM ku kapacite 
účastníckych štátov, ako aj k zabezpečeniu záchrany a núdzovej pomoci ľuďom, ktorí to potrebujú. Okrem toho 
Komisia použije inovácie právnych predpisov o zriadení UCPM na rozšírenie používania zdrojov v prípade potreby.
Odporúčanie 1
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odpovede Komisie 44
Odporúčanie 2
Komisia toto odporúčanie prijíma. V nadchádzajúcich rokoch je plánovaný značný vývoj v záujme zlepšenia použi -
teľnosti systému CECIS v rôznych oblastiach. Tieto body sa budú riešiť s riadiacou skupinou/skupinou používateľov 
s cieľom vymedziť ich priority.
Odporúčanie 3
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odporúčanie 4
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odporúčanie 5
Komisia toto odporúčanie prijíma.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 24.11.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 28.9 .2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 8.11.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch7.12. 2016
Ku katastrofe môže dôjsť kdekoľvek a kedykoľvek. Keď 
dôjde ku katastrofe, či už prírodnej alebo spôsobenej 
ľudskou činnosťou, je potrebné zareagovať rýchlo. Dobré 
zvládanie katastrof zachraňuje životy a účinná koordinácia 
medzi jednotlivými subjektmi je kľúčová pre úspešnú 
reakciu. Mechanizmus Európskej únie v oblasti civilnej 
ochrany (UCPM) bol zriadený na podporu rýchlej a účinnej 
operačnej spolupráce medzi vnútroštátnymi útvarmi 
civilnej ochrany, pričom Európska komisia zohráva 
významnú úlohu pri uľahčovaní koordinácie. Skúmali sme, 
či Komisia prostredníctvom mechanizmu UCPM účinne 
uľahčila takúto koordináciu počas troch nedávnych 
medzinárodných katastrof: záplav v Bosne a Hercegovine 
(2014), epidémie vírusového ochorenia ebola v západnej 
Afrike (2014 – 2016) a zemetrasenia v Nepále (2015). 
Dospeli sme k záveru, že od začiatku roka 2014 Komisia 
vo všeobecnosti účinne plnila svoju koordinačnú úlohu. 
Vyjadrujeme niekoľko odporúčaní, ktoré prispejú 
k ďalšiemu zlepšeniu fungovania mechanizmu UCPM 
počas fázy reakcie.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV