Návrh smernica Európskeho Parlamentu a Rady o plnení povinností vlajkových štátov {SEK(2005) 1497} /* KOM/2005/0586 v konečnom znení - COD 2005/0236 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 23.11.2005 KOM(2005) 586 konečné znenie 2005/0236 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o plnení povinností vlajkových štátov ( predložený Komisiou){SEK(2005) 1497} DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu Návrh Komisie zapadá do prudko sa meniaceho medzinárodného a európskeho kontextu. Odráža všeobecné úvahy o zodpovednosti štátov pri plnení medzinárodných dohovorov, ktoré ratifikovali a ktoré nadobudli účinnosť. Takisto podáva správu o čoraz väčšej nevyhnutnosti hlbšie prepracovať jestvujúce pravidlá a ich správne uplatňovanie tak, že sa napravia zistené nedostatky, zavedie sa dostatočná vzájomná pomoc a spolupráca medzi členskými štátmi, umožní sa im, aby si navzájom vymieňali svoje praktické skúsenosti a know-how. Podáva správu o povinnosti Komisie konkretizovať článok 3 ods. 1 smernice č. 94/57/ES, ktorá už ustanovuje požiadavky súladu vlajkových štátov. Nejde teda o to prijať nové pravidlá obsahujúce nové obmedzenia, ale konať tak, aby platné pravidlá skutočne podporovali všeobecnejšiu akciu námornej bezpečnosti, ochrany morí a životného prostredia. Absurdné je zistenie, že napriek ratifikácii 164 členskými štátmi Medzinárodnej námornej organizácie a ich záväzku uplatňovať dohovory o námornej bezpečnosti a o prevencii znečisťovania spôsobeného loďami sa skutočná úroveň bezpečnosti a prevencie znečisťovania loďami výrazne líši od jednej vlajky k druhej. Z tohto dôvodu lode nevyhovujúce normám, ktoré sa naďalej plavia po celom svete, predstavujú neustále riziko pre európske brehy a spôsobujú nekalú konkurenciu medzi podnikmi námornej prepravy. Túto smutnú skutočnosť podčiarkol v roku 2003 námorný priemysel (Shipping Industry Guidelines on Flag State performance, Marisec 2003) a najmä ministri 34 štátov tichomorského a atlantického regiónu, ktorí sa zišli vo Vancouvri koncom roka 2004 (Druhá spoločná ministerská konferencia Protokolov o dohode z Paríža a Tokia o kontrole lodí prístavnými štátmi „Posilniť okruh zodpovednosti“, medziregionálna akcia zameraná na ukončenie prevádzky lodí nevyhovujúcich normám - (Britská Kolumbia) Kanada, 2. a 3. novembra 2004). Pokiaľ ide o priemysel, ten zdôraznil vo svojich odporúčaniach o voľbe vlajky, adresovaných námorným spoločnostiam vlastniacim alebo prevádzkujúcim obchodné lode, nerovnosti medzi vlajkovými štátmi. Vo svojom spoločnom vyhlásení z Vancouvru ministri podčiarkujú, že „v niektorých regiónoch sa naďalej prevádzkujú lode nevyhovujúce normám. Je teda nevyhnutné urobiť ďalšie akcie na boj proti vlastníkom a prevádzkovateľom lodí, ktorí naďalej vykonávajú svoje činnosti nezodpovedným spôsobom bez ohľadu na medzinárodné pravidlá a bezpečnostné praktiky. Od prvej konferencie, ktorá sa konala v marci 1998, sme mohli pozorovať ďalšie znepokojujúce námorné nehody a incidenty, ktoré si vyžiadali straty na ľudských životoch a mali za následok znečistenie oceánov. Tieto námorné nehody a incidenty spôsobili veľké hospodárske straty, ekologické škody a znepokojenie medzi obyvateľmi, čo jasne poukazuje na nevyhnutnosť uplatniť doplnkové opatrenia na posilnenie bezpečnosti a prevencie znečisťovania (…). Lode nevyhovujúce normám prevádzkujú v zásade tí, ktorí chcú ťažiť obchodné výhody z prevádzkovania lodí na nižšej úrovni ako predpisujú medzinárodné normy (...). Niektoré správne orgány vlajkového štátu si stále neuvedomujú, že nesú hlavnú zodpovednosť za dohľad nad tým, aby lode majúce povolenie plaviť sa pod ich vlajkou vyhovovali medzinárodným dohovorom. Niektoré správne orgány vlajkového štátu zanedbávajú výkon účinného dozoru a dohľadu nad organizáciami, ktorým delegovali právomoci a ktorých výkon nezabezpečuje kompletnú a účinnú hodnotiacu, kontrolnú a atestačnú činnosť (...). Neustále straty lodí, ako aj straty na ľudských životoch a znečistenia, ktoré z toho vyplývajú, si vyžadujú prijatie dodatočných opatrení zameraných na posilnenie všeobecnej bezpečnosti námornej dopravy a na prevenciu znečisťovania v morskom prostredí“. Na úrovni Európskej únie sa táto očividná nerovnosť prejavuje podstatnými rozdielmi v percentách zadržaných lodí podľa vlajok, pod ktorými plávajú. Údaje v oblasti kontroly prístavnými štátmi Parížskeho memoranda vysvetľujú tento jav. Za obdobie 2002 - 2004 sa percento zadržaných lodí členských štátov, ktoré majú veľkú flotilu plaviacu sa pod ich vlajkou, pohybuje od 1,1 % do 7,3 %. Treba priznať, že po rozšírení Európskeho spoločenstva sa priemerné percento zadržaných európskych lodí výrazne zvýšilo. Dosiahlo 4,6 % za obdobie 2002 - 2004 a za všetky lode 25 členských štátov, zatiaľ čo priemer pôvodných 15 členských štátov predstavuje 2,9 %. Komisia na základe štatistík považuje povinnosti vlajkových štátov za chýbajúci článok reťazca právnych predpisov v oblasti námornej bezpečnosti. Návrh Komisie sa v praxi zameriava na zmiernenie dvoch slabých stránok IMO okrem tej, že neexistuje kontrolná moc nad uplatňovaním pravidiel, ktoré vydáva, a to: jestvovanie vysokého stupňa mlčanlivosti priznaného každej zmluvnej strane pri využívaní výnimiek alebo odchýlok od základných pravidiel dohovorov, nedonucovací charakter sprievodných opatrení prijatých vo forme rezolúcie IMO, ktoré sa napriek tomu považujú za podstatné pri účinnom uplatňovaní spomínaných povinností. Tieto slabé stránky vysvetľujú do veľkej miery rozdiel v kvalite medzi jednotlivými vlajkami a znižujú zákonnú schopnosť konania (kontrola prístavnými štátmi) voči lodiam nespĺňajúcim normy. Tento návrh má preto za cieľ vymenovať v smernici Spoločenstva povinnosti prináležiace členským štátom ako vlajkovým štátom a pritom zohľadniť objasnenia poskytnuté IMO. Zásada povinnosti dodržiavať pravidlá medzinárodných dohovorov o námornej bezpečnosti už figuruje v článku 3 smernice č. 94/57/ES, ktorá ukladá členským štátom plniť rezolúciu IMO A.847 (20) o smerniciach zameraných na pomoc vlajkovým štátom pri uplatňovaní nástrojov IMO. Vzhľadom na túto rezolúciu, ktorá je málo podrobná a niekedy nepresná, sa IMO zaviazala prepísať svoje usmernenia vo forme kódexu určeného na implementáciu povinných nástrojov. Podobne ako pôvodná rezolúcia ani tento kódex nebude mať donucovací charakter pre členov IMO. IMO súbežne chcela doplniť kódex o systém auditu správnych orgánov štátov. Systém auditu IMO nemá za cieľ sankcionovať štáty, ktoré si neplnia svoje povinnosti, alebo si ich plnia len čiastočne, ako zmluvné strany dohovorov IMO, ale pomôcť im lepšie a účinnejšie plniť dohovory vymenované v kódexe. Kódex podobne ako schéma auditu budú prijaté na valnom zhromaždení IMO v novembri 2005. Komisia ihneď pochopila ponaučenia, ktoré treba vyvodiť z medzinárodnej práce na úrovni Spoločenstva, o to viac, že samotná Rada sa už vyjadrila k postupu, ktorý treba dodržiavať. Vo svojich záveroch zo 6.12.2002 o postupe po potopení tankera Prestige totiž Rada vyslovila svoju podporu práci IMO s cieľom vypracovať kódex vlajkového štátu a systém povinného auditu v záujme toho, aby si vlajkové štáty plnili povinnosti, ktoré im vyplývajú z medzinárodných dohovorov. Tento politický záväzok Rady je vysvetlením dôvodu, prečo Spojené kráľovstvo, Cyprus a Francúzsko už dobrovoľne súhlasili s auditom svojej vlajky v roku 2004. S ohľadom na nové usmernenia IMO je cieľom Komisie transponovať do právnych predpisov Spoločenstva časť kódexu venovanú vlajkovým štátom a ubezpečiť sa, či členské štáty uplatňujú svoje medzinárodné povinnosti konkrétnym a koordinovaným spôsobom. Komisia mieni do svojho návrhu smernice vložiť stimul Spoločenstva vzhľadom na chýbajúcu ratifikáciu niektorých medzinárodných dohovorov, ktoré majú dôležitý dosah na námornú bezpečnosť a prevenciu znečisťovania. Taktiež odporúča zaviesť mechanizmus, ktorý bude mať za úlohu, podľa postupu výboru, zabezpečiť v prípade nevyhnutnosti zosúladené uplatňovanie noriem a ustanovení, ktoré sú ponechané na zváženie členských štátov. Cieľom Komisie je zatraktívniť po istom čase vlajky členských štátov, aby sa z európskej flotily stala kvalitná flotila a pritom sa zachovalo prostredie hospodárskej súťaže voči tretím krajinám. To spočíva v možnosti pre tretie krajiny, zaručujúce systém porovnateľnej kvality, uzatvárať dohody s členskými štátmi Európskeho spoločenstva, za čo môžu získať prístup k rovnakým výhodám, aké majú členské štáty. | 120 | Všeobecný kontext Treba zdôrazniť, že kódex na uplatnenie povinných nástrojov IMO konkretizuje a dopĺňa rezolúciu IMO A.847 (20) o smerniciach zameraných na pomoc vlajkovým štátom pri uplatňovaní nástrojov IMO, a najmä pripomenúť, že v súčasnosti sú už námorné správne orgány členských štátov podľa článku 3.1 smernice č. 94/57/ES nútené konať v rámci procesov inšpekcie a osvedčovania svojich lodí v súlade s relevantnými ustanoveniami prílohy a dodatku tejto rezolúcie. V oblasti zodpovednosti vlajkových štátov neplnenie záväzkov v oblasti uplatňovania a dodržiavania medzinárodných nástrojov zo strany niektorých členských štátov vytvára rôzne druhy nepomerov: ekonomický nepomer medzi štátmi, ktoré lepšie dohliadajú na lode, keď udeľujú svoju vlajku, a štátmi, ktoré to robia menej serióznym prístupom. Tento stupeň dodržiavania sa odráža na nákladoch na udržiavanie lode v dobrom stave, sociálny nepomer: nedodržiavanie medzinárodných povinností vlajkovými štátmi má za následok zamestnávanie menej kvalifikovaných, a teda lacnejších posádok, a predstavuje významný sociálny dumping, ktorý spôsobuje stratu zamestnania pre kvalifikovaný personál. Navyše spôsobuje čoraz menšiu atraktívnosť námorných profesií v čase, keď právne predpisy Spoločenstva v oblasti námornej bezpečnosti ukladajú zavádzanie systémov riadenia bezpečnosti na palube kvalifikovaným personálom a uznanie kvalifikácie námorníkov, ako aj kontrolu osvedčení (smernica č. 2001/25/ES), a napokon, tieto ekonomické a sociálne otázky majú priamy vplyv na ochranu životného prostredia do tej miery, že využívanie lodí nespĺňajúcich normy a vybavených nedostatočne kvalifikovanými posádkami zvyšuje riziká strát na životoch na mori, škôd na životnom prostredí a náklady na nápravy, ktoré z toho vyplývajú. | 130 | Platné ustanovenia v oblasti návrhu Výslovný odkaz na rezolúciu IMO A.847 (20) je uvedený v článku 3.1 smernice č. 94/57/ES, ktorý požaduje plnenie tejto rezolúcie. | 140 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Návrh predstavuje významný chýbajúci článok vo vzťahu k ostatným legislatívnym nástrojom v oblasti námornej bezpečnosti. Návrh je súčasťou vôle vyjadrenej členskými štátmi zaviesť systém kontroly Spoločenstva nad ich povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodných nástrojov, kde vystupujú ako strany, najmä transpozíciou kódexu o plnení zodpovedností vlajkových štátov a o schéme auditu do práva Spoločenstva. Všetky tieto prvky prispievajú k posilneniu postavenia Európskej únie na medzinárodnej scéne. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A ANALÝZA DOSAHU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | 211 | Používané metódy konzultácie, hlavné cieľové odvetvia a všeobecný profil respondentov Komisia prikročila v máji 2004 a potom vo februári 2005 ku konzultáciám so zástupcami členských štátov a námorného priemyslu na základe pracovných dokumentov svojich útvarov, obsahujúcich podrobný zoznam otázok o plánovaných projektoch. Komisia okrem toho požiadala konzultovaných účastníkov, aby jej doručili svoje podrobné písomné komentáre. Pokiaľ ide o námorný priemysel, konzultované odvetvia predstavujú záujmy námorných dopravcov, odosielateľov nákladu, ropných spoločností, prístavných orgánov, klasifikačných spoločností, poisťovní, lodeníc, lodivodov a zástupcov námorníkov. Ide vo všeobecnosti o profesijné združenia na európskej a niekedy na medzinárodnej úrovni. Podľa členských štátov dodržiavanie noriem v oblasti povinností vlajkových štátov vyvoláva štátom priame náklady (kvalifikovaní kontrolóri, zavádzanie správnych systémov, kvalifikovaní audítori) a nepriame náklady (niektoré štáty delegujú kontroly a osvedčovanie na klasifikačné spoločnosti). Členské štáty, ktoré už zaviedli tieto normy, sa však zhodli na konštatovaní, že investičné náklady sú výrazne kompenzované racionalizáciou ich činností a po čase primeranými úsporami. Na základe konzultácií a rozličných štúdií Komisia dospela k záveru, že prostredníctvom smernice treba zaviesť kódex na implementáciu povinných nástrojov IMO určený vlajkovým štátom. Podrobné údaje týkajúce sa plánovaných opcií a voľby aktu sú uvedené v štúdii dosahu (SEK(2005) 1497). Táto štúdia sa vyslovila za vhodnosť navrhovaného právneho predpisu. | 212 | Syntéza doručených odpovedí a spôsobu, akým boli zohľadnené Zástupcovia priemyslu priaznivo prijali iniciatívu Komisie, pričom odporúčali istú opatrnosť voči iniciatíve, ktorá by podporovala len vlajky členských štátov Európskej únie. Priemysel navyše požiadal Komisiu, aby čo možno najvernejšie transponovala práce IMO na túto tému. Tieto požiadavky všeobecného alebo osobitného charakteru boli riadne zohľadnené. Takže texty IMO sú priložené k návrhu smernice a Komisia navrhla, aby niektoré z ustanovení týchto textov boli povinné pre členské štáty. Navyše boli odsúhlasené stimuly pre lode registrované pod niektorou z európskych vlajok a neskôr by mali nadobudnúť konkrétnu podobu prostredníctvom miernejších kontrol zo strany prístavného štátu európskych vlajok, ktoré si plnia svoje záväzky. Pod podmienkou uzavretia externých dohôd budú môcť tretie štáty využívať rovnaké výhody, pokiaľ dosiahnu rovnaké kvalitatívne výsledky. A napokon v prípade členských štátov, ktoré o to vyjadria záujem, Komisia pomôže členským štátom, ktoré sa podrobia auditu (príprava a priebeh auditu). | Získanie a využitie znaleckého posudku | 221 | Dotknuté vedecké/znalecké oblasti Námorná bezpečnosť, ochrana ľudských životov a životného prostredia. | 222 | Použitá metodika Použitou metodikou je monitorovanie Medzinárodnou námornou organizáciou prostredníctvom vlastného hodnotenia výkonu vlajkových štátov. Členské štáty súhlasili, aby vlastné hodnotenie ich vlajok bolo predmetom doplnkových kritérií a aby bolo podrobené hlbšej analýze na európskej úrovni. | 223 | Hlavné konzultované organizácie/hlavní konzultovaní znalci Požadoval sa znalecký posudok od Európskej námornej bezpečnostnej agentúry. | 2244 | Syntéza doručených a využitých stanovísk Uviedlo sa jestvovanie vážnych potenciálnych rizík s nezvratnými dôsledkami. O jestvovaní takýchto rizík panuje konsenzus. | 225 | Doručené stanoviská sú zahrnuté do Správy výboru MARE Európskeho parlamentu, s ktorou sa možno oboznámiť na nasledujúcej adrese: http://www.europarl.eu.int/tempcom/mare/default_en.htm. | 226 | Používané prostriedky na poskytovanie výsledkov znaleckého posudku verejnosti Internetová stránka agentúry: http://www.emsa.eu.int/end802.html. | 230 | Analýza dosahu Zvážili sa dve možnosti: individuálna akcia členských štátov a návrh smernice o požiadavkách súladu vlajkových štátov. Pokiaľ ide o prvú možnosť, analýza ekonomických, sociálnych a environmentálnych účinkov viedla k nasledujúcemu záveru: nijaká individuálna akcia členských štátov, či už je prísna, alebo nesúrodá (a tým skôr nečinnosť), neprispeje k realizácii cieľov v celom Spoločenstve a nebude mať pridanú hodnotu, akú môže mať akcia Spoločenstva pre rovnomerné uplatnenie v Únii rámca medzinárodných predpisov vypracovaných IMO. Individuálna akcia by mohla okrem toho spôsobiť rôznu úroveň bezpečnosti a ochrany v závislosti od vlajkových štátov, ako aj riziko porušenia ekonomickej rovnováhy. Pokiaľ ide o druhú možnosť, analýza viedla k záveru, že začlenenie kódexu IMO do právnych predpisov Spoločenstva neprinesie nové povinnosti členským štátom, pokiaľ ich námorné správne orgány dodržiavajú záväzky prijaté v rámci medzinárodných dohovorov. Táto akcia by sa teda nemala prejaviť rozpočtovými nákladmi navyše, pričom bude prínosom pre námornú bezpečnosť, a teda pre životné prostredie, ako aj pre sociálne podmienky námorníkov. | 231 | Komisia prikročila k analýze dosahu uvedenej v Legislatívnom a pracovnom programe Komisie, ktorej správa je k dispozícii na internetovej stránke Komisie http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Navrhuje sa posilniť bezpečnosť morí, ochranu námorníkov a životného prostredia tým, že sa na vlajkové štáty prenesie väčšia zodpovednosť voči povinnostiam, ktoré sa zaviazali zmluvne plniť na medzinárodnej úrovni. Táto zodpovednosť sa musí plniť pred poskytnutím ich vlajky a po ňom. Konkrétnejšie ide o to, aby boli povinné ustanovenia kódexu na uplatňovanie povinných nástrojov IMO vzťahujúce sa na vlajkové štáty a aby sa zaviedla schéma auditu vlajkových štátov. | 310 | Právny základ Návrh spočíva na článku 80 ods. 2 Zmluvy a na článku 3 ods. 1 smernice č. 94/57/ES. | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ sa návrh netýka oblasti spadajúcej do výlučnej právomoci Spoločenstva. | Ciele návrhu sa nemôžu realizovať dostatočným spôsobom akciou členských štátov z týchto dôvodov: | 321 | Hoci udelenie vlajky zostáva výsostným právom štátov, podmienky udelenia a udržania vlajky sú stanovené medzinárodnými dohovormi, ktoré boli ratifikované členskými štátmi. Zosúladené uplatňovanie týchto pravidiel udelenia a udržania podlieha právomoci Spoločenstva, pokiaľ nejestvuje medzinárodný systém kontroly. Akcia jediného členského štátu nie je dostačujúca na dosiahnutie cieľov, pretože námorná doprava je svojím charakterom medzinárodná a povinnosti vyplývajúce z medzinárodných nástrojov a prispievajúce najmä k boju proti lacným vlajkám by neboli účinné, pokiaľ by členské štáty konali individuálne. | 323 | Individuálne akcie členských štátov by spôsobili rozpor so smernicou č. 94/57/ES, ktorá ustanovuje plnenie na úrovni Spoločenstva rezolúcie IMO A.847 (20) slúžiacej za základ predmetného návrhu. | Ciele návrhu možno lepšie realizovať akciou Spoločenstva z nasledujúcich dôvodov. | 324 | Pri skúmaní sebahodnotenia členských štátov (Self Assessment Form) týkajúceho sa implementácie medzinárodných povinností vyplývajúcich z dohovorov, ktorých stranami sú členské štáty, sa objavili mnohé nerovnosti od jedného členského štátu k druhému, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť námornej plavby. Tieto nerovnosti sa vzťahujú najmä na kontrolu klasifikačných spoločností, riešenie nehôd, štruktúrovanie námorných správnych orgánov a zavedenie systému kvality. Preto je nevyhnutná akcia Európskej únie hlavne z hľadiska metodiky a praktík. | 325 | Návrh smernice povzbudzuje členské štáty, aby ratifikovali medzinárodné dohovory, čo môžu lepšie urobiť členské štáty ako Spoločenstvo, pokiaľ ono nedisponuje výlučnou právomocou v oblastiach, na ktoré sa tieto dohovory zameriavajú. Ustanovuje zavedenie systému kvality národnými námornými správnymi orgánmi určením kvalitatívnych cieľov a na dosiahnutie toho umožňuje členským štátom zvoliť si buď normu ISO 90001:2000, alebo ekvivalentné normy. Len členské štáty sú schopné zaviesť tieto systémy v závislosti od noriem, ktoré sú najviac prispôsobené ich námorným správnym orgánom, pokiaľ sú dosiahnuté stanovené ciele. | 327 | Návrh taktiež ustanovuje audit vlajok členských štátov a ponecháva na členské štáty voľbu termínu auditu a možnosť nechať si pomôcť Komisiou. | Návrh je teda v súlade so zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúcich dôvodov. | 331 | Členské štáty sa zaviazali uplatniť ustanovenia IMO týkajúce sa zodpovednosti vlajkových štátov a podriadiť auditom IMO svoje vlajky. Odpoveď Komisie je teda úmerná očakávaniu členských štátov. | 332 | Okrem toho členským štátom nevzniknú náklady navyše vyvolané plnením navrhovanej smernice, pretože ide o to racionalizovať výdavky námorných správnych orgánov. Využitie prostriedkov zmluvy spočíva v záruke kvality a zosúladenia uplatnenia povinností, ktoré prináležia vlajkovým štátom ako členom Európskej únie. | Výber nástrojov | 341 | Navrhovaný(-é) nástroj(-e): smernica. | 342 | Ďalšie nástroje by neboli vhodné z nasledujúcich dôvodov. Nevyhnutnosť transponovať do práva Spoločenstva povinnosti IMO totiž spočíva na dvoch prvkoch: na nejestvovaní mechanizmov kontroly a sankcií v medzinárodnom morskom práve na jednej strane a na veľkých nerovnostiach kvality zistených medzi európskymi vlajkami na strane druhej. V zmysle povinností vyplývajúcich z dohovorov OMI, ktorých zmluvnými stranami sú členské štáty, všetky členské štáty transponovali, alebo sa predpokladá, že transponovali, pravidlá, ktoré sú predmetom kódexu implementácie povinných nástrojov IMO do ich národnej legislatívy. Voľba smernice sa presadila vzhľadom na to, že Komisia navrhuje členským štátom ratifikovať v prípade nevyhnutnosti dohovory uvedené kódexom a zaviesť systém kontroly kvality. Ďalšie prostriedky by neboli vhodné. Jednoduchá spolupráca medzi členskými štátmi by bola totiž nedostatočná. Členské štáty už totiž ratifikovali dohovory uvedené v kódexe o realizácii povinných nástrojov IMO. Ide teda o to urobiť kvalitatívny krok smerom k zosúladeniu a kontrole realizácie týchto povinných medzinárodných nástrojov. Predovšetkým nejestvuje nijaký prostriedok na medzinárodnej úrovni, a osobitne v Medzinárodnej námornej organizácii, na zabezpečenie uplatnenia medzinárodných dohovorov a na sankcionovanie neplnení v prípade potreby. Komisia chce rozhodne podčiarknuť, že členské štáty, ktoré prostredníctvom svojej národnej legislatívy zabezpečujú skutočné uplatňovanie svojich zmluvných záväzkov ako vlajkové štáty, nebudú musieť prijímať novú legislatívu. V rámci povinností vyplývajúcich z článku 19 smernice by sa mohli len obmedziť na informovanie Komisie o svojej jestvujúcej legislatíve a predložiť jej kópiu tejto legislatívy. | VPLYV NA ROZPOčET | 409 | Návrh nemá vplyv na rozpočet Spoločenstva. | DOPLňUJÚCE INFORMÁCIE | Simulácia, pilotná fáza a prechodné obdobie | 507 | Návrh bol alebo bude predmetom prechodného obdobia. | Opätovné preskúmanie / revízia / doložka o automatickom zrušení | 532 | Návrh zahŕňa doložku o revízii. | 550 | Korelačná tabuľka Členské štáty sú povinné zaslať Komisii znenie národných ustanovení transponujúcich smernicu, ako aj korelačnú tabuľku medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou. | 560 | Európsky hospodársky priestor Tento návrh aktu spadá do oblasti krytej dohodou o EHP, a preto je dôvod rozšíriť ho na Európsky hospodársky priestor. | Podrobné vysvetlenie návrhu po jednotlivých kapitolách alebo článkoch Článok 1 definuje ciele: presvedčiť sa, či sú právne predpisy členských štátov v súlade s dohovormi IMO, posilniť bezpečnosť a prevenciu znečisťovania loďou plaviacou sa pod vlajkou členských štátov. Článok 2 poskytuje zoznam definícií odborných termínov, pojmov a odkazov použitých v návrhu smernice. Článok 3 má za cieľ zabezpečiť realizáciu medzinárodného rámca predpisujúceho povinnosti vlajkových štátov vyplývajúce z dohovorov IMO a vyzýva členské štáty, aby sa stali zmluvnými stranami týchto dohovorov. Článok 4 opätovne pripomína povinnosti správnych orgánov vlajkového štátu disponovať správnym orgánom, ktorý je vybavený zdrojmi a vhodnými postupmi. Článok 5 spresňuje v súlade s hlavnými smermi IMO v danej oblasti povinnosti a postupy, ktoré treba dodržiavať pred registráciou lode pod vlajkou členského štátu Európskej únie a počas nej. Článok 6 rekapituluje povinné ustanovenia kódexu na zabezpečenie zosúladenia inšpekcií a certifikácie týchto lodí založeného na relevantných pravidlách IMO. Článok 7 osvetľuje povinnosti vlajkových štátov týkajúce sa účinnej a trvalej kontroly uznaných organizácií, ktorým delegovali štatutárne úlohy v oblasti inšpekcie a certifikácie svojich lodí. Článok 8 definuje povinnosti štátov voči personálu zapojenému do riadenia prác spojených s bezpečnosťou a prevenciou znečisťovania, ako aj vzťahy medzi členmi personálu. Článok 9 zavádza povinnosť viesť vyšetrovanie po nehode na mori alebo po incidente znečistenia. Článok 10 ukladá členským štátom povinnosť vybaviť svoje lode vhodným a kvalitným personálom a povinne dodržiavať rezolúciu IMO A.890 (21) o zásadách, ktoré treba dodržiavať pri určovaní počtu pracovníkov pre bezpečnosť. Článok 11 vymenúva viaceré sprievodné opatrenia. Článok 12 ukladá členským štátom každoročne vyhodnotiť a preskúmať výkonnosť ich vlajky. Článok 13 sa zameriava na zavedenie nezávislého auditu správneho orgánu vlajkového štátu a uznáva ako platnú schému auditu, ktorú rozpracovala IMO. Článok 14 ukladá členským štátom, aby podriadili svoje námorné správne orgány certifikácii ISO s cieľom získať známku kvality. Článok 15 odporúča možnosť uzatvárať dohody o spolupráci s tretími štátmi. Článok 16 ustanovuje oznámenie Komisii podstatných údajov, ktoré jej pomôžu vyhodnotiť uplatnenie smernice a vypracovať správu. Článok 17 zavádza možnosť pre Komisiu zmeniť a doplniť smernicu vo svetle ustanovení prijatých organizáciami IMO a MOP. Článok 18 zveruje úlohy plnenia uverejnené v jednotlivých článkoch smernice výboru COSS. Články 19 a 20 stanovujú lehoty na transponovanie a uvedenie do účinnosti ustanovení smernice. | 1. 2005/0236 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o plnení povinností vlajkových štátov (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 80 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[4], keďže: (1) Bezpečnosť lodnej dopravy Spoločenstva a občanov, ktorí ju využívajú, ako aj ochrana životného prostredia by mali byť vždy zabezpečené. (2) Pokiaľ ide o medzinárodnú lodnú dopravu, prijatím mnohých dohovorov, ktorých depozitárom je Medzinárodná námorná organizácia (IMO), sa zriadil komplexný rámec, ktorý zlepšuje námornú bezpečnosť a ochranu životného prostredia v súvislosti so znečisťovaním z lodí. (3) Podľa ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o námornom práve z roku 1982 (UNCLOS) a dohovorov, ktorých depozitárom je IMO, štáty, ktoré sú stranou týchto nástrojov, sú zodpovedné za vyhlasovanie zákonov a iných právnych predpisov a za prijímanie všetkých ostatných krokov, ktoré môžu byť potrebné, aby tieto nástroje nadobudli neobmedzenú a úplnú platnosť, s cieľom zabezpečiť, aby z hľadiska bezpečnosti ľudského života na mori a ochrany morského prostredia bola loď spôsobilá na určenú prevádzku, a aby bola obsadená kompetentnou posádkou. (4) Náležitá pozornosť sa má venovať prebiehajúcej zásadnej konsolidácii súčasného súboru nástrojov týkajúcich sa práce na mori, do jedného nástroja Medzinárodnou organizáciou práce (ILO). Tento proces bude zahŕňať aj povinnosti týkajúce sa vlajkového štátu, ktoré by sa v neskoršej etape mali zapracovať do tejto smernice. (5) Vzhľadom na to, že všetky členské štáty musia byť stranou dohovorov IMO a musia plniť povinnosti ustanovené v týchto dohovoroch v súvislosti s loďami plaviacimi sa pod ich vlajkou, na zabezpečenie účinnosti dohovorov IMO v Spoločenstve by sa mali záväzné ustanovenia týchto dohovorov zapracovať do právnych predpisov Spoločenstva. (6) Tieto záväzné ustanovenia sa musia implementovať spolu s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva týkajúcimi sa bezpečnosti lodí, ich posádky, pasažierov a nákladu, prevencie znečistenia z lodí a pracovného času námorníkov. (7) Niekoľko členských štátov ešte nezavŕšilo proces, ktorým sa stanú zmluvnou stranou niektorých dohovorov IMO, napríklad SOLAS z roku 1988 a protokolov o nákladovej značke, príloh IV a VI MARPOL, alebo osobitných dohovorov IMO výslovne uvedených v právnych predpisoch Spoločenstva, a musia byť stimulované, aby dokončili tento proces. (8) Členské štáty musia podľa [smernice Európskeho parlamentu a Rady .../…/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov[5]] konať v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy a dodatku k rezolúcii A.847(20) IMO o usmerneniach určených na pomoc vlajkovým štátom pri implementácii nástrojov IMO s cieľom zabezpečiť, aby ich príslušné správne úrady boli schopné zaistiť náležité presadzovanie ustanovení medzinárodných dohovorov, najmä v súvislosti s inšpekciami a prehliadkami lodí a vydávaním osvedčení a osvedčení o výnimke. (9) Rezolúcia A.847 (20) IMO bola zrušená rezolúciou A.973 (24) IMO o Kódexe na implementáciu záväzných nástrojov IMO obsahujúcou záväzné ustanovenia, ktoré majú byť implementované vlajkovými štátmi. (10) Členské štáty majú účinne a jednotne plniť svoje povinnosti vlajkových štátov v súlade s dohovormi IMO a so zreteľom na rezolúciu A. 973 (24) IMO. (11) Dohovory IMO oprávňujú vlajkové štáty na vyňatie lode z uplatňovania základných pravidiel, ktoré sa vzťahujú na vlajkové štáty a ktoré sú ustanovené v dohovoroch IMO, ako aj uplatňovať rovnocenné ustanovenia. Dohovory IMO tiež ponechávajú veľký počet požiadaviek na voľné uváženie správnych úradov. Ponechanie tejto možnosti na samostatné a úplné uváženie správ jednotlivých členských štátov by mohlo viesť k rozdielnej úrovni bezpečnosti v jednotlivých členských štátoch a potenciálne by mohlo narušiť hospodársku súťaž medzi vlajkovými štátmi. (12) Spoločenstvo sa zaviazalo, že iniciuje harmonizované výklady noriem technickej bezpečnosti v súvislosti s osobnými loďami využívanými na medzinárodných cestách v článku 12 smernice Rady 98/18/ES zo 17. marca 1998 o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode[6]. Ten istý prístup by sa mal uplatňovať na podobné ustanovenia týkajúce sa ostatných druhov lodí, na ktoré sa vzťahujú dohovory IMO, ak je to potrebné a bez toho, aby tým bolo dotknuté prijímanie harmonizovaných výkladov Medzinárodnou námornou organizáciou. (13) Námorné úrady členských štátov by mali byť schopné spoľahnúť sa na príslušné zdroje určené na vykonávanie povinností vlajkového štátu, ktoré sú primerané veľkosti a povahe ich flotily a zakladajú sa na príslušných požiadavkách IMO. (14) Minimálne kritériá týkajúce sa týchto zdrojov by sa mali vypracovať na základe praktických skúseností členských štátov. (15) Povinná implementácia postupov odporúčaných organizáciou IMO v MSC/Circ.1140/ MEPC/Circ.424 z 20. decembra 2004 o prevode lodí medzi štátmi by mala sprísniť ustanovenia o zmene vlajky v dohovoroch IMO a v právnych predpisoch Spoločenstva o námornej bezpečnosti a mala by zlepšiť transparentnosť vo vzťahu medzi vlajkovými štátmi v záujme námornej bezpečnosti. (16) Členské štáty by mali uplatňovať pre lode plaviace sa pod ich vlajkou harmonizované požiadavky na certifikáciu a prehliadky vlajkovým štátom, ktoré sú stanovené v príslušných postupoch a usmerneniach pripojených k rezolúcii zhromaždenia IMOA.948(23) o usmerneniach k prehliadkam v rámci harmonizovaného systému prehliadok a certifikácie. (17) Prísne a dôkladné monitorovanie uznaných organizácií, vykonávajúcich povinnosti vlajkového štátu v mene členských štátov, ktoré je primerané k veľkosti a povahe flotily členských štátov, by malo zlepšiť celkovú kvalitatívnu činnosť lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu. (18) Splnenie minimálnych kritérií inšpektormi vlajkového štátu by malo zabezpečiť rovnaké podmienky medzi námornými úradmi a prispieť ku kvalitatívnej činnosti lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu . (19) Členské štáty majú povinnosť vlajkového štátu v súvislosti s vyšetrovaním nehôd a mimoriadnych udalostí, ktoré sa týkajú ich lodí. (20) Osobitné pravidlá, ktoré majú členské štáty dodržiavať pri vyšetrovaní nehôd v sektore námornej dopravy, sú stanovené v smernici (…/…/ES). (21) Povinná implementácia zásad bezpečného obsadenia lode posádkou Medzinárodnej námornej organizácie by mala prispieť ku kvalitatívnej činnosti lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu. (22) Budovanie databázy s dôležitými informáciami o lodiach plaviacich sa pod vlajkou členského štátu, ako aj o lodiach, ktoré boli vyradené z registra členského štátu, by malo zlepšiť transparentnosť činnosti vysoko kvalitnej flotily a malo by prispieť k lepšiemu monitorovaniu povinností vlajkového štátu a zabezpečeniu rovnakých podmienok medzi námornými úradmi. (23) Hodnotenie a skúmanie činnosti vlajkových štátov a podľa potreby nápravné opatrenia by mali zabezpečiť, aby sa všetky členské štáty nachádzali v bielej knihe Parížskeho memoranda o porozumení (MoP) o štátnom prístavnom dozore. (24) Členské štáty sa zaviazali dokázať dosiahnutý súlad so záväznými nástrojmi IMO, ako vyžaduje rezolúcia A.974 (24) o rámci a postupoch dobrovoľného systému IMO pre audit členských štátov, ktorý bol prijatý zhromaždením IMO 1. decembra 2005. (25) Pri dobrovoľnom systéme IMO pre audit členských štátov sa uplatňuje štandardný prístup riadenia kvality, ktorý zahŕňa zásady, kritériá, oblasti auditu, proces a postupy auditu, ktoré sú vhodné na použitie pri určení toho, v akej miere členské štáty vykonávajú a presadzujú povinnosti a zodpovednosti vlajkového štátu stanovené v záväzných dohovoroch IMO, ktorých sú stranami. Tento proces auditu by mohol byť preto zavedený do práva Spoločenstva v oblasti námornej bezpečnosti. (26) Udeľovanie osvedčení kvality správnych postupov v súlade s normami ISO alebo rovnocennými normami by malo ďalej zabezpečiť rovnaké podmienky medzi námornými úradmi. (27) Na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi vlastníkmi lodí prevádzkujúcimi lode pod vlajkou členského štátu a vlastníkmi lodí prevádzkujúcimi lode pod inými vlajkami by mala vzniknúť synergia medzi vlajkovými štátmi, ktoré sa zaviazali povinne implementovať Kódex na implementáciu záväzných nástrojov IMO, prijatý Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) prostredníctvom rezolúcie zhromaždenia A. 973 (24) z 1. decembra 2005, a ktoré súhlasia, že budú preverované auditom v súlade s ustanoveniami rezolúcie A. 974 (24) prijatej zhromaždením IMO 1. decembra 2005. (28) Komisia by mala podporovať vypracovanie memoranda o porozumení medzi vlajkovými štátmi, aby medzi vlajkovými štátmi vznikli synergie. (29) Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002[7] by mala poskytnúť potrebnú pomoc s cieľom zaistenia implementácie tejto smernice. (30) Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[8]. (31) Keďže ciele navrhovanej činnosti, a to zavedenie a implementácia primeraných opatrení v oblasti politiky námornej dopravy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu tejto činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Predmet úpravy 1. Účelom tejto smernice je: a) zabezpečiť, aby členské štáty účinne a jednotne plnili svoje povinnosti vlajkových štátov v súlade s dohovormi IMO, b) zlepšiť bezpečnosť a predísť znečisťovaniu z lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu a zapojených v medzinárodnom obchode, c) poskytnúť mechanizmus pre harmonizovaný výklad opatrení ustanovených v dohovoroch IMO, ktoré boli ponechané na vlastné uváženie zmluvných strán týchto dohovorov. 2. Táto smernica nemá vplyv na právne predpisy Spoločenstva v oblasti námorníctva, ktoré sú uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002[9], a smernice Rady 1999/63/ES[10]. Článok 2 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tejto smernice sa uplatňujú nasledovné pojmy: a) „dohovory IMO“ sú nasledovné dohovory vrátane súvisiacich protokolov a neskorších zmien a doplnení, ako aj súvisiace kódexy záväzného statusu prijaté v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) v ich platnom znení: (i) Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 (SOLAS 74), (ii) Medzinárodný dohovor o nákladovej značke z roku 1966 (LL 66), (iii) Medzinárodný dohovor o vymeriavaní lodí z roku 1969 (Tonnage 69), (iv) Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí, (v) Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW 1978), (vi) Dohovor o medzinárodných pravidlách na zabránenie zrážkam na mori z roku 1972 (COLREG 72); b) „osobitné dohovory IMO“ sú Protokol Torremolinos z roku 1993 týkajúci sa Medzinárodného dohovoru Torremolinos o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977 a Medzinárodný dohovor o kontrole škodlivých antivegetatívnych systémov na lodiach z roku 2001; c) „Kódex vlajkového štátu“ (FSC – Flag State Code) je časť 1 a 2 „Kódexu na implementáciu záväzných nástrojov IMO“ prijatého Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) prostredníctvom rezolúcie zhromaždenia A.973 (24) z 1. decembra 2005 ; d) „lode“ sú lode a plavidlá, na ktoré sa vzťahuje jeden alebo viac dohovorov IMO; e) „správa“ a „správny úrad“ sú príslušné námorné úrady členského štátu, pod vlajkou ktorého sú loď alebo plavidlo oprávnené plaviť sa; f) „kvalifikovaný inšpektor vlajkového štátu“ je zamestnanec verejného sektora alebo iná osoba riadne oprávnená príslušným úradom členského štátu na výkon prehliadok a inšpekcií týkajúcich sa osvedčení a spĺňania kritérií kvalifikácie a nezávislosti uvedených v prílohe II; g) „uznaná organizácia" je organizácia uznaná v súlade so [smernicou .../…/ES (o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov)]; h) „osvedčenia“ sú štatutárne osvedčenia týkajúce sa dohovorov IMO. 2. Opatrenia s cieľom zmeniť a doplniť definície uvedené pod písm. a), b) a c) odseku 1 z hľadiska nových dohovorov alebo ustanovení môžu byť prijaté v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 3 Implementácia medzinárodného rámca 1. Členské štáty sa stanú stranou dohovorov IMO a osobitných dohovorov IMO. Táto povinnosť sa však vzťahuje len na dohovory v ich znení k dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 2. Členské štáty, ktoré k dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice ešte nie sú stranou všetkých dohovorov IMO a osobitných dohovorov IMO, začnú postupy ratifikácie alebo pristúpenia k relevantným dohovorom v súlade s ich vnútroštátnymi právnymi predpismi. Do deväťdesiatich dní od nadobudnutia účinnosti tejto smernice oznámia Komisii predpokladaný dátum, kedy uložia nástroj ratifikácie alebo pristúpenia k týmto dohovorom u generálneho tajomníka Medzinárodnej námornej organizácie. 3. Každý členský štát jasne pridelí svojim správam úlohy týkajúce sa tvorby a rozvoja politík, ktoré majú za cieľ vykonávanie povinností vlajkového štátu vyplývajúcich z dohovorov IMO a zabezpečí, aby jeho správne úrady boli schopné primerane prispievať k vydávaniu vnútroštátnych právnych predpisov a poskytovať usmernenia na ich vykonávanie a presadzovanie. 4. Členské štáty uplatňujú vo vzťahu k medzinárodnej lodnej doprave v plnom rozsahu záväzné ustanovenia týkajúce sa vlajkových štátov, ktoré sú stanovené v dohovoroch IMO, v súlade s podmienkami a v súvislosti s loďami uvedenými v nich, a primerane zohľadnia ustanovenia Kódexu vlajkového štátu (FSC) v zmysle prílohy I k tejto smernici. 5. Členské štáty nepretržite zlepšujú primeranosť opatrení, ktoré prijímajú na implementáciu dohovorov IMO. Toto zlepšovanie sa zabezpečuje podľa potreby prostredníctvom pevného a účinného uplatňovania a presadzovania vnútroštátnych právnych predpisov a trvalého monitorovania dosahovania zhody. 6. V súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2 možno prijať opatrenia s cieľom: a) vypracovať harmonizované postupy pre uplatňovanie výnimiek a ekvivalentov uplatňovaných v súlade s dohovormi IMO, b) vypracovať harmonizované výklady záležitostí, ktoré sú v dohovoroch IMO ponechané na vlastné uváženie správnych úradov, c) uplatňovať jednotnú interpretáciu ustanovení stanovených v týchto dohovoroch. Článok 4 Zdroje a procesy na presadzovanie bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek prevencie znečisťovania 1. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho správne úrady mali k dispozícii zdroje primerané k veľkosti a povahe jeho flotily. Tieto zdroje: a) zabezpečia zhodu s požiadavkami podľa dohovorov IMO; b) zabezpečia výkon vyšetrovania nehôd a primerané a včasné spracovanie prípadov lodí, pri ktorých sa zistia nedostatky; a c) zabezpečia, podľa požiadaviek správnych úradov, vypracovanie, dokumentáciu a poskytovanie poradenstva v zmysle požiadaviek príslušných dohovorov IMO; d) zahŕňajú primeraný počet kvalifikovaných pracovníkov na vykonávanie a presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov vykonávajúcich dohovory IMO vrátane personálu pre vykonávanie vyšetrovania a prehliadok; e) zahŕňajú dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov vlajkového štátu na vyšetrovanie mimoriadnych udalostí, ak lode oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou boli zadržané prístavnými štátmi; a f) zahŕňajú dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov vlajkového štátu na vyšetrovanie mimoriadnych udalostí, ak platnosť osvedčenia alebo potvrdenia, alebo nespôsobilosť osôb vlastniacich osvedčenia alebo potvrdenia vydané v rámci ich právomoci sú spochybnené prístavnými štátmi. 2. Každý členský štát zabezpečí odbornú prípravu a dohľad nad činnosťou inšpektorov a vyšetrovateľov vlajkového štátu. 3. Každý členský štát rozvíja alebo udržiava kapacity pre skúšanie konštrukcie a rozhodovacie kapacity primerané k veľkosti a povahe jeho flotily. 4. Minimálne požiadavky na vykonávanie povinností stanovených v odsekoch 1 a 2 sa ustanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 5 Registrácia lode pod vlajkou členského štátu 1. Dotknutý členský štát pred registráciou akejkoľvek lode preverí identitu lode a podľa potreby tiež identifikačné číslo lode IMO, ako aj iné záznamy o lodi, aby sa loď neplavila súčasne pod vlajkami dvoch alebo viacerých štátov. Získa dôkazy, že loď, ktorá bola predtým registrovaná pod vlajkou iného štátu, bola vyradená z registra tohto štátu, alebo že z registra tohto štátu bol získaný súhlas na prevod lode. 2. Dotknutý členský štát sa pri registrácii novej lode vo svojom registri snaží zabezpečiť, aby príslušná loď spĺňala príslušné medzinárodné pravidlá a predpisy. V prípade potreby sa spojí s predchádzajúcim vlajkovým štátom. 3. Ak iný vlajkový štát požiada o informácie o lodi, ktorá bola vyradená z registra členského štátu, tento členský štát urýchlene poskytne tomuto inému vlajkového štátu údaje o nedostatkoch, nedodržaní uplatňovaného časového rozvrhu a akékoľvek ďalšie informácie týkajúce sa bezpečnosti. 4. Odseky 1, 2 a 3 sa uplatňujú bez toho, aby bol dotknutý článok 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 789/2004[11]. Článok 6 Zabezpečenie bezpečnosti lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu 1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie súladu s medzinárodnými pravidlami a normami loďami, ktoré sú oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou. Medzi tieto opatrenia patria najmä : a) zákaz lodiam plaviť sa, až kým tieto lode nemôžu vyplávať v súlade medzinárodnými pravidlami a normami; b) zabezpečenie pravidelnej inšpekcie lodí na overenie toho, či skutočný stav lode a jej posádky je v súlade s udelenými osvedčeniami; c) zabezpečenie, aby počas pravidelnej inšpekcie uvedenej v písm. b) inšpektor skontroloval, či námorníci pridelení k lodiam sú oboznámení s osobitnými povinnosťami a s režimami, technickým vybavením, zariadeniami a postupmi lode; d) zabezpečenie, aby posádka lode ako celok dokázala účinne koordinovať svoje činnosti v núdzovej situácii a pri realizácii funkcií dôležitých pre bezpečnosť, resp. pre ochranu alebo zmiernenie následkov znečistenia; e) stanovenie primerane prísnych sankcií vo vnútroštátnych zákonoch a iných právnych predpisoch na odradenie porušenia medzinárodných pravidiel a noriem loďami; f) začatie konania – po vykonaní vyšetrovania – proti lodiam, ktoré porušili medzinárodné pravidlá a normy, bez ohľadu na to, kde takéto porušenie nastalo; g) stanovenie primerane prísnych sankcií vo vnútroštátnych zákonoch a iných právnych predpisoch na odradenie porušenia medzinárodných pravidiel a noriem osobami, ktorým boli udelené osvedčenia alebo potvrdenia patriace do ich právomoci; a h) začatie konania – po vykonaní vyšetrovania – proti osobám vlastniacim osvedčenia alebo potvrdenia, ktoré porušili medzinárodné pravidlá a normy, bez ohľadu na to, kde takéto porušenie nastalo. 2. Členské štáty vypracujú a implementujú vhodný program dozoru a monitorovania na zabezpečenie včasnej reakcie na nedostatky a udalosti znečistenia nahlásené prístavnými alebo pobrežnými štátmi. 3. Členské štáty alebo uznané organizácie konajúce v ich mene vydajú alebo potvrdia osvedčenia lodi, až keď určia, že daná loď spĺňa všetky príslušné požiadavky. 4. Členské štáty vydajú osobe medzinárodné osvedčenie o spôsobilosti alebo potvrdenie, až keď určia, že táto osoba spĺňa všetky príslušné požiadavky. 5. Členské štáty zabezpečia, aby ich lode boli podrobené prehliadke v súlade s príslušnými postupmi a usmerneniami podľa harmonizovaného systému prehliadok a osvedčovania pripojeného k rezolúcii A.948 (23) zhromaždenia IMO v platnom znení. 6. Ak je loď plaviaca sa pod vlajkou členského štátu zadržaná prístavným štátom, vlajkový štát prijme opatrenia v súlade s usmernením uvedeným v prílohe III. 7. Príloha III sa môže zmeniť alebo doplniť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2 s cieľom zlepšiť toto usmernenie z hľadiska skúseností získaných s implementáciou súčasných nástrojov. Článok 7 Delegovanie právomoci pre štatutárne úlohy 1. Bez toho, aby bola dotknutá [smernica 94/57/ES alebo smernica .../…/ES (o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov)], členské štáty, ktoré na udeľovanie osvedčení ich lodiam využívajú uznané organizácie, dosiahnu alebo udržiavajú spôsobilosť – primeranú veľkosti a povahe ich flotily – trvale monitorovať proces vykonávania prehliadok a udeľovania osvedčení uznanými organizáciami, ktoré konajú v ich mene. Zabezpečia, aby sa zriadila priama internetová komunikačná linka medzi správnymi úradmi a uznanými organizáciami a aby pracovníci zapojení v monitorovaní uznaných organizácií mali dobré vedomosti o pravidlách týchto organizácií a vlajkového štátu a aby boli k dispozícii na vykonávanie účinného praktického dohľadu uznaných organizácií. 2. Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje odsek 1, zabezpečia, aby každá loď plaviaca sa pod ich vlajkou bola podrobená dodatočnej prehliadke v intervaloch nie dlhších ako 12 mesiacov s cieľom zabezpečiť, aby spĺňala požiadavky dohovorov IMO a vnútroštátne požiadavky. 3. Dodatočná prehliadka uvedená v odseku 2 sa nevyžaduje pre lode, ktoré: a) sú v registri členského štátu aspoň dva roky; b) boli podrobené inšpekcii najmenej raz za posledných 12 mesiacov v súlade s ustanoveniami smernice 95/21/ES[12] alebo [smernice Európskeho parlamentu a Rady .../…/ES o štátnom prístavnom dozore[13]]; a c) neboli zadržané podľa ustanovení smernice 95/21/ES alebo [smernice.../…/ES (o štátnom prístavnom dozore)] počas posledných 12 mesiacov. 4. Akonáhle nadobudnú účinnosť podrobné pravidlá pre inšpekcie prijaté podľa článku 5 ods. 2 [smernice …/…ES o štátnom prístavnom dozore], dodatočná prehliadka uvedená v odseku 2 sa nebude vyžadovať pre lode, ktorým bol udelený nízky rizikový profil v zmysle tejto smernice v priebehu poslednej inšpekcie. 5. Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje odsek 1, ďalej: a) vydajú pre svoje uznané organizácie osobitné pokyny s podrobne stanovenými opatreniami, ktoré treba realizovať v prípade, ak sa zistí, že loď nie je spôsobilá vyplávať na more bez ohrozenia lode alebo osôb na palube, alebo sa zistí, že predstavuje neprimeranú hrozbu poškodenia morského prostredia; a b) zabezpečia pre svoje uznané organizácie všetky náležité nástroje vnútroštátneho právneho poriadku, ktorými sa implementujú ustanovenia dohovorov IMO, ako aj výklady týchto nástrojov, alebo uvedú, že normy správneho úradu presahujú v akomkoľvek ohľade úroveň požiadaviek dohovorov. 6. Postupy a usmernenia pre dodatočné prehliadky a minimálne kritériá pre inšpektorov vykonávajúcich dodatočné prehliadky sa ustanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 8 Inšpektori vlajkového štátu 1. Členské štáty určia a zdokumentujú zodpovednosti, právomoc a vzájomné vzťahy všetkých pracovníkov vlajkového štátu poverených riadením, vykonávaním a overovaním práce súvisiacej s bezpečnosťou a ochranou pred znečistením a práce, ktorá má na ne vplyv. 2. Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci zodpovední za vykonávanie prehliadok, inšpekcií a auditov na lodiach a v spoločnostiach spĺňali minimálne kritériá ustanovené v prílohe II. 3. Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci iní ako uvedení v odseku 2, ktorí pomáhajú pri vykonávaní povinností vlajkových štátov, mali primerané vzdelanie, odbornú prípravu a dohľad vzhľadom na úlohy, ktoré sú oprávnení vykonávať. 4. Členské štáty zabezpečia implementáciu zdokumentovaného systému kvalifikácie pracovníkov a stáleho dopĺňania ich vedomostí primerane k úlohám, ktoré sú oprávnení vykonávať. 5. Vlajkový štát vydá identifikačný doklad všetkým inšpektorom, ktorí vykonávajú úlohy v jeho mene na lodiach. 6. Minimálne požiadavky na pracovníkov uvedené v odseku 3 sa môžu ustanoviť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 9 Vyšetrovanie vlajkovým štátom Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti podľa Kódexu o vyšetrovaní námorných nehôd a mimoriadnych udalostí, prijatého rezolúciou A. 849(20) IMO a pripojeného k rezolúcii A. 884(21) zhromaždenia IMO, v platnom znení, členské štáty vykonajú vyšetrovanie po námornej nehode alebo udalosti znečistenia v súvislosti s loďou plaviacou sa pod ich vlajkou. Toto vyšetrovanie nehôd vykonajú vyšetrovatelia s vhodnou kvalifikáciou a kompetentní v záležitostiach týkajúcich sa nehody. Členské štáty na tento účel zabezpečia kvalifikovaných vyšetrovateľov bez ohľadu na miesto nehody alebo udalosti. Článok 10 Bezpečné obsadenie lode posádkou Členské štáty zabezpečia, aby lode plaviace sa pod ich vlajkou boli primerane obsadené posádkou z hľadiska bezpečnosti ľudského života na mori, a dodržia zásady bezpečného obsadzovania lode posádkou, stanovené v rezolúcii A.890 (21) zhromaždenia IMO o zásadách bezpečného obsadzovania lode posádkou, v platnom znení, a zohľadnia príslušné usmernenia pripojené k tejto rezolúcii. Článok 11 Sprievodné opatrenia 1. Členské štáty vybudujú alebo budú udržiavať databázu flotily svojich lodí so základnými technickými údajmi o každej lodi a informáciami uvedenými v odseku 2, alebo zabezpečia, aby mali priamy prístup k databáze poskytujúcej podobné informácie. Členské štáty oprávnia Komisiu k prístupu k údajom z ich databáz a výmene týchto údajov s nimi. 2. V tejto databáze budú zahrnuté nasledovné informácie: a) údaje o lodi (názov, číslo IMO, atď.); b) dátumy prehliadok vrátane prípadných dodatočných a doplňujúcich prehliadok a dátumy auditov; c) identifikácia uznaných organizácií zapojených do udeľovania osvedčení a klasifikácie lode; d) identifikácia orgánu, ktorý vykonal inšpekciu lode v súlade s ustanoveniami o štátnom prístavnom dozore a dátumy inšpekcií; e) výsledky inšpekcií vykonaných v rámci štátneho prístavného dozoru (nedostatky: áno alebo nie, zadržanie: áno alebo nie); f) informácie o nehodách; g) informácie o porušení ustanovení MARPOL a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/35/ES zo 7. septembra 2005 o znečisťovaní mora z lodí a o zavedení sankcií za porušenia[14]; h) identifikácia lodí, ktoré boli vyradené z ich registra počas predchádzajúcich 12 mesiacov. 3. Informácie uvedené v odseku 2 možno meniť a dopĺňať z hľadiska vývoja v súvislosti s novými databázami v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Harmonizované formáty pre poskytovanie údajov možno stanoviť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 12 Hodnotenie a preskúmanie činnosti vlajkových štátov 1. Členské štáty každoročne vyhodnotia svoju činnosť v súvislosti s ustanoveniami tejto smernice. 2. Medzi opatrenia na hodnotenie činnosti vlajkových štátov patria okrem iného miera zadržaní pri štátnom prístavnom dozore, výsledky inšpekcie zo strany vlajkového štátu, štatistika nehôd, komunikačné a informačné procesy, ročná štatistika strát, vynímajúc technické úplné straty, a podľa potreby ďalšie ukazovatele činnosti, ktorých cieľom je určiť, či personál, zdroje a správne postupy sú primerané na splnenie povinností vlajkového štátu. 3. Spoločná metodika hodnotenia činnosti vlajkového štátu sa ustanoví v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. 4. Členské štáty, ktoré sa 1. júla kalendárneho roka nachádzajú na čiernom alebo sivom zozname uverejnenom vo výročnej správe Parížskeho memoranda o porozumení (MoP) o štátnom prístavnom dozore, predložia Komisii do 1. septembra toho istého roka rozsiahlu správu o svojich nedostatkoch vo výkone povinností vlajkového štátu. V tejto správe sa stanovia a analyzujú hlavné dôvody týchto nedostatkov a určia sa kategórie lodí, ktoré zapríčinili tento výsledok. Táto správa bude obsahovať aj plán nápravných opatrení, podľa potreby vrátane doplňujúcich prehliadok, ktoré sa vykonajú čo najskôr. Článok 13 Proces auditu vlajkového štátu 1. Každý členský štát zabezpečí, aby sa do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne v pravidelných intervaloch vykonával nezávislý audit dosahovania jeho súladu s touto smernicou. 2. Rámec a postupy auditu uvedeného v odseku 1 sa stanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Audity vykonávané v súlade s ustanoveniami rezolúcie A.974 (24) prijatej zhromaždením IMO 1. decembra 2005 sa však uznávajú ako audit uvedený v odseku 1, ak boli splnené podmienky stanovené v odseku 3. Toto uznanie nemá vplyv na žiadnu dodatočnú inšpekciu vykonanú Komisiou alebo na jej žiadosť, ktorá ma za cieľ skontrolovať súlad s právnymi predpismi Spoločenstva v oblasti námorníctva. 3. Členské štáty zabezpečia: a) aby sa auditom preveril aj súlad s ustanoveniami tejto smernice; b) možnosť účasti Komisie v procese auditu IMO v postavení pozorovateľa; c) aby sa správa a informácie o následných prijatých opatreniach bezodkladne sprístupnili Komisii. 4. V súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2 sa: a) určí rozvrh vykonávania auditov uvedených v odseku 1; b) stanovia podmienky zverejnenia výsledkov auditu. 5. Spoločenstvo vypracuje v prípade potreby odporúčania na opatrenia a návrhy na zlepšenie účinnosti systému auditu IMO uvedeného v odseku 2. Článok 14 Certifikácia kvality 1. Členské štáty vytvoria, zavedú a udržiavajú systém riadenia kvality pre svoje správne úrady. Tento systém riadenia kvality sa certifikuje v súlade s normami ISO 9001:2000 alebo rovnocennou normou spĺňajúcou prinajmenšom všetky aspekty ISO 9001:2000 a preveruje sa auditom v súlade s usmerneniami ISO 19011:2002 alebo rovnocennej normy spĺňajúcej všetky aspekty ISO 19011:2002. Pokiaľ ide o uvedené rovnocenné normy, dosiahne sa súlad so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES[15]. 2. Systém riadenia kvality sa vybuduje do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 3. Systém riadenia kvality sa certifikuje do štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 4. Odkazy uvedené v odseku 1 na normy ISO sa môžu aktualizovať v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. Článok 15 Dohody o spolupráci Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do konca roku [2007] správu o realizovateľnosti vypracovania Memoranda o porozumení o povinnostiach dozoru vlajkového štátu, zameraného na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi vlajkovými štátmi, ktoré sa zaviazali záväzne implementovať Kódex na implementáciu záväzných nástrojov IMO prijatý Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) prostredníctvom rezolúcie A.973 (24) zhromaždenia z 1. decembra 2005 a schválili, že budú preverované auditom v súlade s ustanoveniami rezolúcie A.974 (24) prijatej zhromaždením IMO 1. decembra 2005. Článok 16 Oznamovanie informácií a podávanie správ 1. Každý členský štát oznámi IMO informácie vyžadované v ustanoveniach dohovorov IMO. 2. Členské štáty každoročne informujú Komisiu o: a) počte inšpekcií a auditov, ktoré vykonali ako vlajkové štáty; b) zdrojoch pridelených na plnenie úloh uvedených v článku 4 ods. 1 a článku 4 ods. 2, ako aj v článku 7 ods. 1; c) opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s článkami 6 až 11, článkom 12 ods. 1 a s článkom 15. 3. Harmonizované vzorové tlačivo pre povinné podávanie správ uvedené v odseku 2 sa môže ustanoviť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2. 4. Komisia po prijatí správ od členských štátov vypracuje konsolidovanú správu týkajúcu sa implementácie tejto smernice. Táto správa je určená Európskemu parlamentu a Rade. Článok 17 Zmeny a doplnenia Dodatočne k zmenám a doplneniam ustanoveným v článku 2 ods. 2, článku 6 ods. 7 a článku 11 ods. 3 sa táto smernica môže meniť alebo dopĺňať v súlade s postupom uvedeným v článku 18 ods. 2 s cieľom zohľadniť nové ustanovenia a záväzky týkajúce sa vlajkových štátov, vypracované na medzinárodnej úrovni, najmä v IMO a ILO. Zmeny a doplnenia dohovorov IMO a Kódexu na implementáciu záväzných nástrojov IMO možno vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2099/2002. Článok 18 Výbor 1. Komisii pomáha Výbor pre bezpečnosť na mori a zabránenie znečisťovania z lodí (COSS) ustanovený článkom 3 nariadenia (ES) č. 2099/2002. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovená na dva mesiace. 3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok. Článok 19 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do […]. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 20 Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda […] […] PRÍLOHA I KÓDEX VLAJKOVÉHO ŠTÁTU (FSC) Časti 1 a 2 KÓDEXU NA IMPLEMENTÁCIU ZÁVÄZNÝCH NÁSTROJOV IMO ČASŤ 1 – SPOLOČNÉ OBLASTI Cieľ 1. Cieľom tohto kódexu je zlepšiť globálnu námornú bezpečnosť a ochranu morského prostredia. 2. Rôzne správne úrady budú posudzovať tento kódex podľa vlastnej situácie a budú viazané implementáciou len tých nástrojov uvedených v odseku 6, ktorých sú zmluvnými vládami alebo stranami. Niektoré správne úrady môžu mať zo zemepisného hľadiska a z hľadiska špecifických daností väčšiu úlohu ako vlajkový štát než ako prístavný štát alebo pobrežný štát, kým iné môžu mať významnejšiu úlohu ako pobrežný štát alebo prístavný štát než ako vlajkový štát. Táto nerovnováha nijako nezmenšuje ich povinnosti vlajkového, prístavného alebo pobrežného štátu. Stratégia 3. Aby štát splnil cieľ tohto kódexu, musí sa vypracovať stratégia, ktorá zahŕňa tieto záležitosti: 2. implementácia a presadzovanie príslušných záväzných medzinárodných nástrojov, 3. podľa potreby dodržiavanie medzinárodných odporúčaní, 4. stále skúmanie a overovanie, ako účinne štát plní svoje medzinárodné záväzky a 5. dosahovanie, udržiavanie a zlepšovanie celkovej organizačnej činnosti a spôsobilosti. Pri implementácii uvedenej stratégie by sa malo dodržiavať usmernenie uvedené v tomto kódexe. Všeobecne 4. Podľa ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o námornom práve z roku 1982 (UNCLOS) a dohovorov, ktorých depozitárom je Medzinárodná námorná organizácia (IMO), štáty, ktoré sú stranou týchto nástrojov, sú zodpovedné za vyhlasovanie zákonov a iných právnych predpisov a za prijímanie všetkých ostatných krokov, ktoré môžu byť potrebné, aby tieto nástroje nadobudli neobmedzenú a úplnú účinnosť, s cieľom zabezpečiť, aby z hľadiska bezpečnosti ľudského života na mori a ochrany morského prostredia bola loď schopná prevádzky, na ktorú je určená, a bola obsadená kompetentnou posádkou. 5. Štáty pri prijímaní opatrení na zabránenie, zníženie a kontrolu znečistenia morského prostredia konajú tak, aby neprenášali priamo ani nepriamo škody alebo riziká z jednej oblasti do inej, ani nepremieňali jeden druh znečistenia na iný (UNCLOS, článok 195). Rozsah pôsobnosti 6. Tento kódex sa vzťahuje na tieto záväzné nástroje IMO: 6. Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 v znení neskorších zmien a doplnení (SOLAS 74), 7. Protokol z roku 1978 týkajúci sa Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 v znení neskorších zmien a doplnení (SOLAS PROT 1978) , 8. Protokol z roku 1988 týkajúci sa Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 v znení neskorších zmien a doplnení(SOLAS PROT 1988), 9. Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí z roku 1973, upravený protokolom z roku 1978 (MARPOL 73/78), 10. Protokol z roku 1997, ktorým sa mení a dopĺňa Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí z roku 1973, upravený protokolom z roku 1978 (MARPOL PROT 1997), 11. Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov z roku 1978 v znení neskorších zmien a doplnení (STCW), 12. Medzinárodný dohovor o nákladovej značke z roku 1966 (LL 66), 13. Protokol z roku 1988 týkajúci sa Medzinárodného dohovoru o nákladovej značke z roku 1966 (LL PROT 1988), 14. Medzinárodný dohovor o vymeriavaní lodí z roku 1969 (Tonnage 69) a 15. Dohovor o medzinárodných pravidlách na zabránenie zrážkam na mori z roku 1972 v znení neskorších zmien a doplnení (COLREG 72), ako aj všetky nástroje, ktoré sa stali záväznými prostredníctvom týchto dohovorov a protokolov. Nevyčerpávajúce zoznamy povinností podľa týchto záväzných nástrojov sa uvádzajú v prílohách 1 až 4. Zoznam príslušných nástrojov sa uvádza v prílohe 5 a zhrnutie zmien a doplnení k záväzným nástrojom obsiahnutým v kódexe v prílohe 6[16]. Úvodné opatrenia 7. Keď nadobudne účinnosť pre štát nový alebo zmenený záväzný nástroj IMO, vláda tohto štátu musí byť schopná implementovať a presadzovať jeho ustanovenia prostredníctvom primeraných vnútroštátnych právnych predpisov a zabezpečiť potrebnú infraštruktúru na implementáciu a presadzovanie. To znamená, že vláda štátu musí mať: 16. schopnosť vyhlasovať zákony, ktoré poskytujú účinné právomoci a dozor v administratívnych, technických a sociálnych záležitostiach nad loďami plaviacimi sa pod jej vlajkou, a najmä zabezpečiť právny základ pre všeobecné požiadavky na registre, inšpekciu lodí, zákony o bezpečnosti a zabraňovanie znečisťovania, uplatňované na tieto lode, a tvorbu súvisiacich právnych predpisov, 17. právny základ pre presadzovanie jej vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov vrátane pridružených vyšetrovacích a sankčných postupov, 18. k dispozícii dostatočný počet pracovníkov so znalosťami v námorníctve na pomoc pri vyhlasovaní potrebných vnútroštátnych zákonov a na plnenie všetkých povinností štátu vrátane podávania správ požadovaných príslušnými dohovormi. 8. Možný rámec vnútroštátnych právnych predpisov pre uvedenie ustanovení príslušných nástrojov IMO do platnosti možno nájsť v publikácii Organizácie Spojených národov[17] s názvom Usmernenia pre právne predpisy v námorníctve. Oznamovanie informácií 9. Štát by mal oznámiť všetkým, ktorých sa to týka, svoju stratégiu uvedenú v odseku 3 vrátane informácií o svojich vnútroštátnych právnych predpisoch. Záznamy 10. Podľa potreby by sa mali vytvárať a udržiavať záznamy s cieľom poskytnúť dôkazy o dosiahnutí súladu s požiadavkami a o účinnom fungovaní štátu. Tieto záznamy by mali zostať čitateľné, ľahko identifikovateľné a prístupné. Mal by sa vypracovať zdokumentovaný postup, ktorým sa stanovia kontrolné mechanizmy potrebné pre identifikáciu, skladovanie, ochranu, vyhľadávanie, obdobie uchovávania a likvidáciu záznamov. Zlepšovanie 11. Štáty by mali nepretržite zlepšovať primeranosť opatrení, ktoré sa prijímajú na uvedenie do platnosti tých dohovorov a protokolov, ktoré prijali. Toto zlepšovanie by sa malo uskutočniť podľa potreby prísnym a účinným uplatňovaním a presadzovaním vnútroštátnych právnych predpisov a monitorovaním dosiahnutia súladu. 12. Štát by mal stimulovať prostredie, ktoré poskytuje ľuďom príležitosti zlepšovať vykonávanie činností týkajúcich sa námornej bezpečnosti a ochrany morského prostredia. 13. Štát by mal ďalej prijať opatrenia na zistenie a odstránenie príčiny akejkoľvek nezhody s požiadavkami s cieľom zabrániť opakovaniu vrátane: (1) preskúmania a analýzy nezhôd s požiadavkami, (2) vykonania potrebných nápravných opatrení a (3) preskúmania prijatých nápravných opatrení. 14. Štát by mal určiť opatrenia na odstránenie príčin potenciálnych nezhôd s požiadavkami s cieľom zabrániť ich opakovaniu. ČASŤ 2 – VLAJKOVÉ ŠTÁTY Implementácia 15. Vlajkové štáty by na riadne vykonávanie svojich povinností mali: (1) implementovať politiky prostredníctvom vydávania vnútroštátnych právnych predpisov a usmernení, ktoré budú pomáhať pri vykonávaní a presadzovaní požiadaviek podľa všetkých dohovorov a protokolov v oblasti bezpečnosti a zabraňovania znečistenia, ktorých sú stranami a (2) určiť zodpovednosti v rámci svojich správnych úradov za aktualizáciu a revíziu akýchkoľvek prijatých politík podľa potreby. 16. Vlajkové štáty by mali vytvoriť zdroje a procesy umožňujúce správu programu bezpečnosti a ochrany životného prostredia, ktorý by mali tvoriť aspoň: (1) administratívne pokyny na implementáciu príslušných medzinárodných pravidiel a predpisov, ako aj vypracovanie a rozširovanie akýchkoľvek výkladových vnútroštátnych predpisov, ktoré môžu byť potrebné, (2) zdroje na zabezpečenie súladu s požiadavkami podľa záväzných nástrojov IMO uvedených v odseku 6 s využitím programu auditu a inšpekcie, ktorý je nezávislý od akýchkoľvek správnych orgánov vydávajúcich požadované osvedčenia a príslušné doklady, respektíve od akéhokoľvek subjektu, na ktorý vlajkové štáty preniesli právomoc vydávať osvedčenia a príslušné doklady, (3) zdroje na zabezpečenie súladu s požiadavkami podľa dohovoru STCW z roku 1978 v znení neskorších zmien a doplnení. To zahŕňa okrem iného zdroje na zabezpečenie toho, aby: 3.1 odborná príprava, hodnotenie spôsobilosti a udeľovanie osvedčení námorníkov boli v súlade s ustanoveniami dohovoru, 3.2 osvedčenia a potvrdenia STCW presne vyjadrovali spôsobilosť námorníkov s použitím vhodnej terminológie STCW, ako aj termínov, ktoré sú identické s termínmi používanými v akomkoľvek doklade o bezpečnom obsadení lode posádkou vydanom pre loď, 3.3 sa mohlo vykonať nestranné vyšetrenie akéhokoľvek nahláseného nedodržania požiadaviek vlastníkmi osvedčení alebo potvrdení vydaných touto stranou v dôsledku konania alebo zanedbania konania, ktoré môže predstavovať priamu hrozbu pre bezpečnosť ľudského života alebo majetku na mori alebo pre morské prostredie, 3.4 osvedčenia alebo potvrdenia vydané vlajkovým štátom mohli byť účinne odňaté, pozastavené alebo zrušené v prípade, ak je to odôvodnené a potrebné na zabránenie podvodu a 3.5 správne opatrenia, vrátane opatrení týkajúcich sa činností odbornej prípravy, hodnotenia a certifikácie, vykonávané v rámci pôsobnosti iného štátu, boli také, že vlajkový štát prijíma zodpovednosť za zabezpečenie spôsobilosti kapitánov, dôstojníkov a ostatných námorníkov slúžiacich na lodiach oprávnených plaviť sa pod jeho vlajkou[18], 19. zdroje na zabezpečenie výkonu vyšetrovania nehôd a primerané a včasné riešenie prípadov lodí, u ktorých sa zistili nedostatky a 20. vypracovanie, zdokumentovanie a poskytovanie usmernení podľa požiadaviek správnych orgánov v súvislosti s tými požiadavkami, ktoré sa nachádzajú v príslušných záväzných nástrojoch IMO. 17. Vlajkové štáty zabezpečia, aby lode oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou boli dostatočne a účinné obsadené posádkou pri zohľadnení zásad bezpečného obsadenia lodí posádkou prijatých IMO. Delegovanie právomoci 18. Vlajkové štáty, ktoré splnomocňujú uznané organizácie, aby konali v ich mene pri vykonávaní prehliadok, inšpekcií, vydávaní osvedčení a dokladov, označovaní lodí a inej štatutárnej práci vyžadovanej podľa dohovorov IMO, musia upraviť toto povolenie v súlade s pravidlom SOLAS XI-1/1 s cieľom: 21. určiť, že uznaná organizácia má primerané zdroje z hľadiska technického, riadiaceho a výskumného potenciálu na splnenie pridelených úloh v súlade s minimálnymi normami pre uznané organizácie konajúce v mene správneho úradu, ktoré sú určené v príslušnej rezolúcii IMO[19], 22. mať za základ formálnu písomnú dohodu medzi správnym úradom a uznanou organizáciou, ktorá ako minimum obsahuje prvky uvedené v príslušnej rezolúcii IMO[20], alebo rovnocenné právne nástroje, a ktorá sa môže zakladať na vzorovej dohode pre povoľovanie uznaných organizácií konajúcich v mene správneho úradu[21], 23. vydať osobitné pokyny podrobne upravujúce opatrenia, ktoré treba vykonať v prípade, ak sa zistí, že loď nie je spôsobilá vyplávať na more bez ohrozenia lode alebo osôb na palube, alebo sa zistí, že loď predstavuje neprimeranú ohrozenie morského prostredia, 24. zabezpečiť pre svoje uznané organizácie všetky vhodné nástroje vnútroštátnych právnych predpisov a ich interpretácie, ktorými sa uvádzajú do platnosti ustanovenia dohovorov, alebo uvedú, že normy správneho úradu presahujú v akomkoľvek ohľade úroveň požiadaviek dohovorov, 25. vyžadovať, že uznaná organizácia musí viesť záznamy, ktoré poskytnú správnemu úradu údaje na pomoc pri výklade pravidiel dohovoru. 19. Vlajkové štáty, ktoré nominujú inšpektorov na účel vykonávania prehliadok a inšpekcií v ich mene, by mali podľa potreby uskutočňovať tieto nominácie v súlade s usmernením uvedeným v odseku 18, najmä v pododsekoch 3 až 4. 20. Vlajkový štát by mal zriadiť alebo sa zúčastniť na programe dohľadu s primeranými zdrojmi pre monitorovanie svojich uznaných organizácií a komunikáciu s nimi s cieľom zabezpečiť, aby jeho medzinárodné povinností boli úplne splnené: 26. uplatnením svojej právomoci vykonávať doplňujúce prehliadky na zabezpečenie toho, aby lode oprávnené plaviť sa pod jeho vlajkou skutočne spĺňali požiadavky povinných nástrojov IMO, 27. vykonaním doplňujúcich prehliadok, ktoré považuje za potrebné na zabezpečenie toho, aby lode oprávnené plaviť sa pod jeho vlajkou spĺňali vnútroštátne požiadavky, ktoré doplňujú požiadavky dohovorov IMO, 28. zabezpečením pracovníkov, ktorí dobre poznajú pravidlá a predpisy vlajkového štátu a uznaných organizácií, a ktorí sú k dispozícii pre vykonávanie účinného praktického dohľadu uznaných organizácií. Presadzovanie 21. Vlajkové štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania medzinárodných pravidiel a noriem loďami oprávnenými plaviť sa pod ich vlajkou a subjektami a osobami patriacimi do ich právomoci s cieľom zabezpečiť dosiahnutie súladu s ich medzinárodnými záväzkami. Medzi tieto opatrenia by mali okrem iného patriť: (1) zákaz lodiam oprávneným plaviť sa pod ich vlajkou plaviť sa, až kým tieto lode nemôžu vyplávať v súlade s požiadavkami podľa medzinárodných pravidiel a noriem, (2) pravidelná inšpekcia lodí oprávnených plaviť sa pod ich vlajkou s cieľom overiť, či skutočný stav lode a jej posádky je v súlade s osvedčeniami, ktoré jej boli udelené, (3) že počas pravidelnej inšpekcie uvedenej v pododseku .2 by inšpektor mal zabezpečiť, aby námorníci pridelení k lodi boli oboznámení s: 3.1 ich konkrétnymi povinnosťami a 3.2 systémami, technickým vybavením, zariadeniami a postupmi lode. (4) zabezpečenie toho, aby posádka lode ako celok dokázala účinne koordinovať svoje činnosti v núdzovej situácii a pri realizácii funkcií dôležitých pre bezpečnosť, resp. pre ochranu alebo zmiernenie následkov znečistenia, (5) stanovenie primerane prísnych sankcií vo vnútroštátnych zákonoch a iných právnych predpisoch na odradenie porušenia medzinárodných pravidiel a noriem loďami, ktoré sú oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou, (6) začatie konania – po vykonaní vyšetrovania – proti lodiam oprávneným plaviť sa pod ich vlajkou, ktoré porušili medzinárodné pravidlá a normy bez ohľadu, kde toto porušenie nastalo, (7) stanovenie primerane prísnych sankcií vo vnútroštátnych zákonoch a iných právnych predpisoch na odradenie porušenia medzinárodných pravidiel a noriem osobami, ktorým boli udelené osvedčenia alebo potvrdenia, udeľovanie ktorých patrí do ich právomoci a (8) začatie konania – po vykonaní vyšetrovania – vo vzťahu k osobám vlastniacim osvedčenia alebo potvrdenia, ktoré porušili medzinárodné pravidlá a normy bez ohľadu, kde toto porušenie nastalo. 22. Vlajkový štát by mal podľa potreby uvážiť vypracovanie a implementáciu programu dozoru a monitorovania s cieľom: 29. zabezpečiť promptné a dôkladné vyšetrenie nehôd vrátane podania príslušnej správy pre IMO, 30. zabezpečiť zber štatistických údajov, aby bolo možné vykonať analýzu trendov na určenie problémových oblastí a 31. zabezpečiť včasnú reakciu na nedostatky a údajné prípady znečistenia nahlásené prístavnými alebo pobrežnými štátmi. 23. Vlajkový štát by ďalej mal: 32. zabezpečiť súlad s príslušnými nástrojmi IMO prostredníctvom vnútroštátnych právnych predpisov, 33. zabezpečiť primeraný počet kvalifikovaných pracovníkov na vykonávanie a presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov uvedených v pododseku 15.1 vrátane personálu pre vykonávanie vyšetrovania a prehliadok, 34. zabezpečiť dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov vlajkového štátu na vyšetrovanie mimoriadnych udalostí, ak lode oprávnené plaviť sa pod jeho vlajkou boli zadržané prístavnými štátmi, 35. zabezpečiť dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov vlajkového štátu na vyšetrovanie mimoriadnych udalostí, ak platnosť osvedčenia alebo potvrdenia, alebo nespôsobilosť osôb vlastniacich osvedčenia alebo potvrdenia udelené v rámci jeho právomoci sú spochybnené prístavnými štátmi, 36. zabezpečiť odbornú prípravu inšpektorov vlajkového štátu a dohľad nad ich činnosťou. 24. Ak je štát informovaný o tom, že loď oprávnená plaviť sa pod jeho vlajkou je zadržaná prístavným štátom, vlajkový štát ba mal dozrieť, aby sa prijali vhodné nápravné opatrenia na okamžité dosiahnutie súladu predmetnej lode s príslušnými medzinárodnými dohovormi. 25. Vlajkový štát alebo uznaná organizácia konajúca v jeho mene by mali vydať alebo schváliť medzinárodné osvedčenie pre loď len až keď určia, že loď spĺňa všetky príslušné požiadavky. 26. Vlajkový štát by mal vydať medzinárodné osvedčenie o spôsobilosti alebo schválenie osoby, až keď zistí, že daná osoba spĺňa všetky príslušné požiadavky. Inšpektori vlajkového štátu 27. Vlajkový štát by mal určiť a zdokumentovať zodpovednosti, právomoci a vzájomné vzťahy všetkých pracovníkov poverených riadením, vykonávaním a overovaním práce, ktorá súvisí s bezpečnosťou a ochranou pred znečistením alebo ju ovplyvňuje. 28. Pracovníci, ktorí zodpovedajú za prehliadky, inšpekcie a audity na lodiach a v spoločnostiach spadajúcich do oblasti pôsobnosti príslušných záväzných nástrojov IMO a ktorí ich vykonávajú, by mali mať aspoň: 37. náležitú kvalifikáciu z námornej alebo moreplaveckej inštitúcie a príslušné námorné skúsenosti ako aprobovaný lodný dôstojník, ktorý vlastní alebo vlastnil platné osvedčenie spôsobilosti STCW II/2 alebo III/2 a udržiaval svoje technické znalosti o lodiach a ich prevádzke od získania svojho osvedčenia o spôsobilosti alebo 38. titul alebo ekvivalent z univerzitnej inštitúcie v príslušnej strojárskej alebo vedeckej oblasti uznávanej štátom. 29. Pracovníci kvalifikovaní podľa odseku 28 bod 1 by mali mať odslúžené najmenej tri roky na mori ako palubní alebo strojní dôstojníci. 30. Pracovníci kvalifikovaní podľa odseku 28 bod 2 by mali mať odpracované v príslušnej funkcii najmenej tri roky. 31. Títo pracovníci by mali mať navyše primerané praktické a teoretické vedomosti o lodiach, ich obsluhe a o ustanoveniach príslušných vnútroštátnych a medzinárodných nástrojov potrebné na vykonávanie ich povinností inšpektorov vlajkového štátu, získané prostredníctvom zdokumentovaných programov odbornej prípravy. 32. Ostatní pracovníci pomáhajúci pri výkone takejto práce by mali mať vzdelanie, odbornú prípravu a dozor primeraný k úlohám, ktoré sú oprávnení vykonávať. 33. Predchádzajúce skúsenosti v znalostnej oblasti by sa mali považovať za výhodu; v prípade žiadnych predošlých skúseností by správny úrad mal zabezpečiť vhodnú odbornú prípravu na mieste. 34. Vlajkové štáty môžu akreditovať inšpektorov prostredníctvom formalizovaného podrobného programu odbornej prípravy, ktorý poskytuje tú istú úroveň vedomostí a schopností, aká sa vyžaduje v odsekoch 29 až 32. 35. Vlajkový štát by mal mať implementovaný zdokumentovaný systém kvalifikácie pracovníkov a stáleho dopĺňania ich vedomostí primeraný k úlohám, ktoré sú oprávnení vykonávať. 36. V závislosti od vykonávaných funkcií by kvalifikácia mala obsahovať: 39. vedomosti o príslušných medzinárodných a vnútroštátnych pravidlách a predpisoch pre lode, ich spoločnosti, posádku, náklad a prevádzku, 40. vedomosti o postupoch uplatniteľných pri prehliadke, certifikácii, kontrole, vyšetrovacích a dozorných funkciách, 41. chápanie zámerov a cieľov medzinárodných a vnútroštátnych nástrojov zaoberajúcich sa námornou bezpečnosťou a ochranou morského prostredia, ako aj súvisiacich programov, 42. chápanie interných aj externých procesov na palube lode a na mori, 43. profesionálnu spôsobilosť potrebnú na účinné a efektívne vykonávanie daných úloh, 44. úplné povedomie bezpečnosti za všetkých okolností, taktiež pre vlastnú bezpečnosť, 45. odbornú prípravu alebo skúsenosti s viacerými úlohami, ktoré sa majú vykonávať, a pokiaľ možno aj s funkciami, ktoré sa majú hodnotiť. 37. Vlajkový štát by mal vydať identifikačný doklad, ktorý by mal inšpektor nosiť pri vykonávaní svojich úloh. Vyšetrovanie vlajkovým štátom 38. Po námornej nehode alebo znečistení mora v dôsledku mimoriadnej udalosti by sa malo vykonať vyšetrovanie. Vyšetrovanie nehôd by mali vykonávať vyšetrovatelia s vhodnou kvalifikáciou, kompetentní v záležitostiach týkajúcich sa nehody. Vlajkový štát by mal byť pripravený zabezpečiť na tento účel kvalifikovaných vyšetrovateľov bez ohľadu na miesto nehody alebo mimoriadnej udalosti. 39. Vlajkový štát by mal zabezpečiť, aby jednotliví vyšetrovatelia mali pracovné znalosti a praktické skúsenosti v tých oblastiach, ktoré prináležia k ich štandardným povinnostiam. Vlajkový štát by mal ďalej na pomoc jednotlivým vyšetrovateľom pri výkone povinností mimo ich štandardných úloh podľa potreby zabezpečiť ľahký prístup k znalostiam v týchto oblastiach: 46. pravidlá o navigácii a zrážkach, 47. predpisy vlajkového štátu o udeľovaní osvedčení spôsobilosti, 48. príčiny znečistenia morí, 49. metódy vedenia pohovorov, 50. zhromažďovanie dôkazov, 51. hodnotenie vplyvov ľudského faktora. 40. Akékoľvek nehody spojené s ujmou na zdraví, ktoré si vyžiadajú absenciu v službe v dĺžke troch dní alebo viac, a akékoľvek úmrtia vyplývajúce z pracovných nehôd a nehôd lodí vlajkového štátu by sa mali vyšetriť a výsledky tohto vyšetrovania by sa mali zverejniť. 41. Nehody lodí by sa mali vyšetriť a nahlásiť v súlade s príslušnými dohovormi IMO a usmernením vypracovaným IMO[22]. Správa z vyšetrovania spolu s pripomienkami vlajkového štátu by sa mali postúpiť IMO v súlade s uvedeným usmernením. Hodnotenie a preskúmanie 42. Vlajkové štáty by mali pravidelne hodnotiť svoju činnosť v súvislosti s implementáciou správnych procesov, postupov a zdrojov potrebných na splnenie svojich povinností vyžadovaných dohovormi, ktorých sú stranou. 43. Medzi opatrenia na hodnotenie činnosti vlajkových štátov môžu patriť okrem iného počet zadržaní pri štátnom prístavnom dozore, výsledky inšpekcie vlajkovým štátom, štatistika nehôd, komunikačné a informačné procesy, ročná štatistika strát (okrem technických úplných strát (CTL)) a podľa potreby ďalšie ukazovatele pôsobenia, ktorých cieľom je určiť, či personál, zdroje a správne postupy sú primerané na splnenie povinností vlajkových štátov. 44. Medzi opatrenia môže patriť pravidelné skúmanie: 52. ukazovateľov strát a nehôd flotily na zistenie trendov počas vybraných období, 53. počtu preverených prípadov zadržaných lodí v pomere k veľkosti flotily, 54. počtu preverených prípadov nekompetentnosti alebo previnenia osobami, ktoré vlastnia osvedčenia alebo potvrdenia vydané v rámci jeho právomoci, 55. odpovedí na správy prístavného štátu o nedostatkoch alebo zásahov, 56. vyšetrovania závažných nehôd a ponaučení vyvodených z neho, 57. vyčlenených finančných, technických a iných zdrojov, 58. výsledkov inšpekcií, prehliadok a kontrol lodí vo flotile, 59. vyšetrovania pracovných úrazov, 60. počtu mimoriadnych udalostí a porušení podľa MARPOL 73/78 v znení neskorších zmien a doplnení a 61. počtu pozastavení alebo odňatí osvedčení, potvrdení, schválení atď. PRÍLOHA II MINIMÁLNE KRITÉRIÁ TÝKAJÚCE SA INŠPEKTOROV VLAJKOVÝCH ŠTÁTOV (uvedené v článku 8) 1. Inšpektori musia byť oprávnení na vykonávanie prehliadok uvedených v tejto smernici príslušným orgánom členského štátu. 2. Inšpektori musia mať primerané teoretické vedomosti a praktické skúsenosti s loďami, ich prevádzkou a ustanoveniami príslušných vnútroštátnych a medzinárodných požiadaviek. Tieto znalosti a skúsenosti musia byť dosiahnuté prostredníctvom zdokumentovaných výcvikových programov. 3. Inšpektori musia mať aspoň: 62. vhodnú kvalifikáciu z námornej alebo moreplaveckej inštitúcie a príslušné námorné skúsenosti ako kvalifikovaný lodný dôstojník, ktorý vlastní alebo vlastnil platné osvedčenie spôsobilosti STCW II/2 alebo III/2, alebo 63. absolvovanú skúšku uznávanú príslušným úradom ako lodný inžinier, strojný inžinier alebo inžinier v príbuzných námorných oblastiach a mať odpracovaných v tejto funkcii najmenej päť rokov alebo 64. mať príslušný univerzitný titul alebo ekvivalent a byť vyškolený a kvalifikovaný v školiacom inštitúte pre inšpektorov, a pracovať najmenej dva roky v príslušnom úrade členského štátu v pozícii praktikanta inšpektora vlajkového štátu. 4. Inšpektori kvalifikovaní podľa odseku 3 bod 1 musia pracovať najmenej päť rokov na mori ako palubní alebo strojní dôstojníci. 5. Inšpektori kvalifikovaní podľa odseku 3 bod 1 a odseku 3 bod 2 musia udržiavať svoje technické vedomosti o lodiach a ich prevádzke od získania svojho osvedčenia o spôsobilosti alebo kvalifikácie. 6. Inšpektori kvalifikovaní podľa odseku 3 bod 3 musia mať vedomosti a schopnosti na rovnakej úrovni, aká sa vyžaduje od inšpektorov kvalifikovaných podľa odseku 3 bod 1 a odseku 3 bod 2. 7. Inšpektori musia byť schopní komunikovať ústne a písomne s námorníkmi v jazyku, ktorým sa najčastejšie hovorí na mori. 8. Inšpektori nesmú mať obchodný záujem na prehliadanej lodi a nesmú byť zamestnaní v neštátnych organizáciách, ktoré vykonávajú štatutárne alebo klasifikačné prehliadky alebo vydávajú osvedčenia pre lode, ani nesmú vykonávať prácu v ich mene. 9. Uznávajú sa aj inšpektori, ktorí nespĺňajú uvedené kritériá, ak boli k dátumu prijatia tejto smernice zamestnaní v príslušnom úrade pre výkon štatutárnych prehliadok alebo inšpekcií v rámci štátneho prístavného dozoru. PRÍLOHA III USMERNENIE O NADVÄZNÝCH OPATRENIACH V SÚVISLOSTI S LOĎAMI ZADRŽANÝMI PRÍSTAVNÝM ŠTÁTOM (uvedené v článku 6) 1. ZADRžANIE PRÍSTAVNÝM šTÁTOM 1. Ak je príslušný orgán členského štátu (ďalej len „vlajkový štát“) informovaný, že loď plaviaca sa pod jeho vlajkou bola zadržaná prístavným štátom, mal by dozerať na primerané nápravné opatrenia s cieľom zabezpečiť dosiahnutie súladu lode s príslušnými predpismi a medzinárodnými dohovormi. Medzi tieto opatrenia by mali patriť opatrenia uvedené nižšie. 2. BEZPROSTREDNÉ OPATRENIA 1. Hneď ako je vlajkový štát informovaný o zadržaní, mal by sa skontaktovať so spoločnosťou (spoločnosťou na účely ISM) a prístavným štátom, aby zistil pokiaľ možno úplné okolnosti zadržania. 2. Na základe týchto informácií by mal vlajkový štát zvážiť, aké bezprostredné opatrenia sú potrebné na zabezpečenie dosiahnutia súladu lode s požiadavkami. Môže sa domnievať, že niektoré nedostatky môžu byť ľahko napravené a potvrdené prístavným štátom (napríklad záchranný čln, ktorý potrebuje údržbu). V takýchto prípadoch by mal vlajkový štát žiadať potvrdenie od prístavného štátu, že nedostatky boli napravené. 3. V prípade vážnejších nedostatkov, najmä konštrukčných a iných, na ktoré sa vzťahujú osvedčenia vydané uznanou organizáciou (ďalej len „UO“) v mene vlajkového štátu, by mal vlajkový štát vyžiadať vykonanie inšpekcie jedným zo svojich inšpektorov, alebo by mal vymenovať inšpektora z UO na jej vykonanie v svojom mene. Táto inšpekcia by sa mala najprv sústrediť na tie oblasti, v ktorých prístavný štát zaznamenal nedostatky. Ak to považuje inšpektor vlajkového štátu alebo UO za potrebné, môže sa rozšíriť na úplnú opakovanú prehliadku tých oblastí, na ktoré sa vzťahujú príslušné štatutárne osvedčenia. 4. V prípadoch, ak UO vykonala inšpekciu v bode 2 ods. 3, jej inšpektor by mal nahlásiť vlajkovému štátu prijaté opatrenia a stav lode po tejto inšpekcii, aby vlajkový štát mohol rozhodnúť, aké prípadné ďalšie opatrenia sú potrebné. 5. Ak inšpekcia prístavným štátom bola tiež pozastavená v súlade s [článkom 9 ods. 4 smernice 95/21/ES alebo článkom 13 ods. 5 smernice .../.../ES (o štátnom prístavnom dozore)], vlajkový štát by mal zabezpečiť opakovanú prehliadku lode z hľadiska tých osvedčení, ktoré sa týkajú oblastí, v ktorých prístavný štát zaznamenal nedostatky, a akýchkoľvek ďalších oblastí, v ktorých sa dodatočne našli nedostatky. Vlajkový štát by mal buď sám vykonať túto prehliadku, alebo by mal vyžiadať úplnú správu od inšpektora z UO a v náležitých prípadoch potvrdenie, že prehliadka skončila uspokojivo a že nedostatky boli napravené. Ak sú požiadavky vlajkového štátu splnené, mal by potvrdiť prístavnému štátu, že loď spĺňa požiadavky podľa príslušných predpisov a medzinárodných dohovorov. 6. V prípadoch obzvlášť závažného nedodržania predpisov a medzinárodných dohovorov by mal vlajkový štát na vykonanie inšpekcií a prehliadok uvedených v bode 2 ods. 3 až bode 2 ods. 5 a na dohľad nad nimi vždy poslať vlastného inšpektora, a nie inšpektora z UO. 7. Ak sa neuplatňuje bod 2 ods. 10, vlajkový štát predtým, ako povolí lodi vyplávať z prístavu zadržania, požiada (navyše k nápravným opatreniam požadovaným prístavným štátom), aby spoločnosť vykonala nápravné opatrenia na dosiahnutie súladu lode s príslušnými predpismi a medzinárodnými dohovormi. Ak sa takéto nápravné opatrenia neprijmú, príslušné osvedčenia by sa mali odňať. 8. Vlajkový štát by mal zvážiť, v akej miere znamenajú nedostatky zaznamenané prístavným štátom a zistené po inšpekcii/prehliadke zo strany vlajkového štátu porušenie systému riadenia bezpečnosti lode a spoločnosti. Ak je to potrebné, vlajkový štát by mal zabezpečiť opakovaný audit lode, respektíve spoločnosti a spolu s prístavným štátom zvážiť, či by sa nemal tento opakovaný audit uskutočniť predtým, ako loď dostane povolenie opustiť prístav zadržania. 9. Vlajkový štát by sa mal vždy spojiť a spolupracovať s prístavným štátom, aby napomohol pri zabezpečení nápravy zistených nedostatkov a čo najrýchlejšie odpovedal na akékoľvek žiadosti prístavného štátu o vysvetlenie. 10. Ak nedostatky nemožno napraviť v prístave zadržania a prístavný štát v súlade s [článkom 11 ods. 1 smernice 95/21/ES alebo článkom 15 ods. 1 smernice .../.../ES (o štátnom prístavnom dozore)] povolí lodi vyplávať do lodenice na opravu, vlajkový štát by sa mal spojiť s prístavným štátom, aby určili podmienky, za ktorých sa táto cesta môže uskutočniť, a potvrdili tieto podmienky v písomnej forme. 11. Ak loď nespĺňa podmienky uvedené v bode 2 ods. 10 alebo nepríde do dohodnutej lodenice na opravu, vlajkový štát by mal okamžite požiadať o vysvetlenie od spoločnosti a uvážiť odňatie osvedčení lode. Vlajkový štát by mal tiež pri prvej vhodnej príležitosti vykonať dodatočnú prehliadku. 12. Ak sa vlajkový štát na základe dostupných informácií domnieva, že zadržanie nie je oprávnené, mal by svoje pochybnosti oznámiť prístavnému štátu a spojiť sa so spoločnosťou, aby uvážili, či použiť odvolací postup, ktorý je k dispozícii v prístavnom štáte. 3. NÁSLEDNÉ OPATRENIA 1. V závislosti od závažnosti zistených nedostatkov a prijatých bezprostredných nadväzných opatrení by mal vlajkový štát ďalej zvážiť vykonanie dodatočnej prehliadky lode po jej prepustení zo zadržania. Táto dodatočná prehliadka by mala obsahovať hodnotenie účinnosti systému riadenia bezpečnosti. Vlajkový štát by mal vykonať dodatočnú prehliadku lode orientačne do [6] týždňov po tom, ako bol informovaný o zadržaní. Táto dodatočná prehliadka by mala byť vykonaná na náklady spoločnosti. Ak vlajkový štát plánuje vykonať štatutárnu prehliadku lode do [3] mesiacov, môže zvážiť posunutie dodatočnej prehliadky do toho termínu. 2. Vlajkový štát by mohol ďalej dodatočne zvážiť, či by nemal vykonať opakovaný audit dotknutej spoločnosti. Vlajkový štát by mal tiež preskúmať predchádzajúce inšpekcie ďalších lodí, za ktoré zodpovedá tá istá spoločnosť, aby zistil, či neexistujú akékoľvek všeobecné zanedbania požiadaviek v rámci flotily tejto spoločnosti. 3. Ak loď bola počas predchádzajúcich 2 rokov odôvodnene zadržaná viac ako jedenkrát, nadväzné opatrenie by malo byť naliehavejšie a vlajkový štát by dodatočnú prehliadku mal v každom prípade vykonať do [4] týždňov odo dňa, keď bol informovaný o zadržaní. 4. Ak zadržanie vedie aj k zákazu lode v súlade s [článkom 7b smernice 95/21/ES alebo článkom 10 smernice .../.../ES (o štátnom prístavnom dozore)], vlajkový štát musí vykonať dodatočnú prehliadku a prijať všetky potrebné kroky na zabezpečenie, aby spoločnosť uviedla loď do úplného súladu so všetkými príslušnými dohovormi a predpismi. Ak sú požiadavky vlajkového štátu splnené, mal by vydať spoločnosti doklad, ktorý to potvrdzuje. 5. Vlajkový štát by mal vo všetkých prípadoch zvážiť, aké právne kroky vrátane pokút môžu byť primerané. V prípade lode, ktorá trvalo nie je v súlade s požiadavkami podľa predpisov a medzinárodných dohovorov, by mal vlajkový štát zvážiť, aké dodatočné sankcie môžu byť nutné vrátane vyradenia lode z jej registra. 6. Ak boli vykonané všetky nápravné opatrenia na uvedenie lode do súladu s príslušnými predpismi a medzinárodnými dohovormi, vlajkový štát by mal zaslať správu IMO v súlade s dohovorom SOLAS 74 v znení neskorších zmien a doplnení, kapitola I, predpis 19(d) a bod 5 ods. 2 rezolúcie A.787 (19) IMO v znení neskorších zmien a doplnení. 4. DODATOčNÁ PREHLIADKA 1. Uvedená dodatočná prehliadka by mala obsahovať dostatočne hlboké preskúmanie nasledujúcich oblastí s cieľom splniť požiadavky inšpektora vlajkového štátu, ktoré sa týkajú dosiahnutia súladu lode, jej zariadenia a posádky so všetkými predpismi a medzinárodnými dohovormi, ktoré sa na ne vzťahujú: - Osvedčenia a doklady - Konštrukcia trupu a zariadenia - Podmienky určovania nákladových značiek - Hlavné strojové zariadenia a systémy - Čistota priestorov so strojovými zariadeniami - Záchranné zariadenia - Protipožiarna bezpečnosť - Navigačné zariadenia - Manipulácia s nákladom a zariadenia pre manipuláciu s nákladom - Rádiové zariadenia - Elektrické zariadenia - Zabraňovanie znečistenia - Životné a pracovné podmienky - Obsadenie lode posádkou - Udeľovanie osvedčení posádke - Bezpečnosť pasažierov - Prevádzkové požiadavky vrátane komunikácie s posádkou, výcviku, odbornej prípravy, činností a bezpečnosti na kapitánskom mostíku a v strojovni. 2. Mala by okrem iného obsahovať príslušné položky rozšírenej inšpekcie uvedené v [časti C prílohy V smernice Rady 95/21/ES alebo časti C prílohy VIII smernice .../.../ES (o štátnom prístavnom dozore)]. Inšpektori vlajkového štátu by sa nemali vyhýbať, ak to považujú za potrebné, zaradeniu skúšok funkčnosti takých položiek ako záchranné plavidlá a ich spúšťacie mechanizmy, hlavné a pomocné strojové zariadenia, kryty palubných otvorov, hlavné systémy elektrického napájania a útorové systémy. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o plnení povinností vlajkových štátov. 2. RÁMEC ABM/ABB (RIADENIE/ZOSTAVOVANIE ROZPOčTU PODľA JEDNOTLIVÝCH čINNOSTÍ) Politická oblasť: energetika a doprava Činnosti: námorná a riečna doprava, intermodalita. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (bývalé položky BA) vrátane ich názvov: neuplatňuje sa 3.2. Trvanie akcie a finančných dôsledkov: neuplatňuje sa 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridať riadky) : neuplatňuje sa Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od žiadateľských krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | povin./ nepovin. | dif.[23]/ nedif.[24] | áno/nie | áno/nie | áno/nie | č. | povin./ nepovin. | dif./ nedif. | áno/nie | áno/nie | áno/nie | č. | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | Rok n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n+5 a nasl. | Celkom | Prevádzkové výdavky[25] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | nič | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | nič | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume [26] | Technická a administratívna pomoc – TAP (NRP) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | nič | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | nič | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | nič | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume [27] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | Administratívne náklady, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov, nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) | 8.2.6 | e | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Celkové orientačné náklady na akciu VRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | PRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 | Podrobnosti o spolufinancovaní Legislatívny návrh nezahŕňa finančnú spoluúčasť členských štátov. v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Orgán podieľajúci sa na spolufinancovaní | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 a nasl. | Celkom | …………………… | f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | VRP CELKOM vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[28] (týkajúcich sa flexibilného nástroja alebo revízie finančného výhľadu). 4.1.3. Finančné dôsledky na príjmy Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy ( Finančné dôsledky – účinok na príjmy je takýto: Poznámka: Všetky upresnenia a pripomienky týkajúce sa metódy výpočtu účinku na príjmy sa musia nachádzať v samostatnej prílohe. v miliónoch eur (zaokrúhlené na 1 desatinné miesto) Pred akciou [rok n-1] | Situácia po akcii | Celkový počet ľudských zdrojov | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Uskutočnenie potrebné v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Rezolúcia A. 847 (20) IMO sa usiluje o podporu účinnej realizácie povinností vlajkových štátov v zmysle medzinárodných dohovorov a usiluje sa pomôcť štátom tieto dohovory uplatňovať. Táto rezolúcia však nejde do podrobností a preto sa IMO zaviazala, že ju prepíše vo forme kódexu pre štáty, keď konajú ako vlajkové štáty, pobrežné štáty alebo prístavné štáty. Kódex IMO, zostavený zároveň s audítorským systémom vlajkových štátov, sa formálne prijme na nasledujúcom valnom zhromaždení IMO v novembri 2005. Kódex a audítorský systém sú výsledkom úvahy, ktorú začali odborníci IMO na vysokej úrovni a ktorá sa týka potreby určiť opatrenia, ktoré by uplatňovali štáty, ktoré sú zmluvnými stranami medzinárodných námorných dohovorov. Cieľom navrhovanej akcie je poskytnúť Európskej komisii nový legislatívny akt, prostredníctvom ktorého sa kódex a audítorský systém stanú povinnými, a to s cieľom zosúladiť spôsoby realizácie dohovorov v členských štátoch. 5.2. Pridaná hodnota zo zapojenia sa Spoločenstva, spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Tento návrh predstavuje chýbajúce ohnivko vo vzťahu k iným legislatívnym nástrojom v oblasti námornej bezpečnosti. V návrhu sa okrem toho odráža vôľa, ktorú vyjadrili členské štáty na zasadnutí Európskej rady v Kodani v decembri 2002, zaviesť systém Spoločenstva na kontrolu ich povinností vyplývajúcich z medzinárodných dokumentov, ktorých sú zmluvnými stranami, najmä prostredníctvom transpozície Kódexu implementácie zodpovedností vlajkových štátov a audítorského systému do právnych predpisov Spoločenstva. Týmto návrhom sa napokon zabezpečí lepšia prevencia zásahov do životného prostredia. Tieto opatrenia spoločne napomôžu pri posilňovaní úlohy Európskej únie na medzinárodnej scéne. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v rámci riadenia podľa jednotlivých činností (ABM) Ciele návrhu sa uvádzajú v tejto tabuľke: posilniť bezpečnosť morí, ochrana osôb na mori a životného prostredia, podporovať kvalitnú vlajku, podnecovať členské štáty k ratifikácii medzinárodných dohovorov, vytvoriť kvalitné a výkonné námorné správne orgány, zabezpečiť účinný audítorský systém vlajkových štátov. | - 5.4. Spôsoby implementácie (orientačné) ( Centralizované hospodárenie ( priamo na úrovni Komisie ( nepriamo delegovaním na: ( výkonné agentúry, ( subjekty zriadené Spoločenstvami, ako sa uvádza v článku 185 rozpočtových pravidiel, ( vnútroštátne verejné subjekty/subjekty, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby. ( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie ( s účasťou členských štátov ( s účasťou tretích krajín ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uviesť konkrétne) Poznámky: 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Návrh smernice obsahuje ustanovenie, v ktorom sa od členských štátov požaduje, aby Komisii oznamovali vnútroštátne vykonávacie opatrenia, ktoré sa majú prijať na účely transpozície smernice do vnútroštátnych právnych predpisov. V prípade neoznámenia týchto vnútroštátnych vykonávacích opatrení (alebo v prípade neúplného oznámenia) sa automaticky začnú konania o porušení v súlade s článkom 226 Zmluvy. Monitorovanie činností prieskumných subjektov a námorných správnych orgánov členských štátov zo strany Európskej námornej bezpečnostnej agentúry. 6.1. Hodnotenie 6.1.1. Hodnotenie ex ante Začlenenie kódexu do právnych predpisov Spoločenstva nespôsobí členským štátom dodatočné rozpočtové výdavky. Kódex už čiastočne nadobudol v členských štátoch účinnosť, pokiaľ ide o kontroly a osvedčenia v zmysle smernice 94/57/ES. Prakticky všetky uvedené dohovory boli ratifikované členskými štátmi a nadobudli účinnosť. Na druhej strane, zavedenie kvalitnej dopravy (norma ISO9001/2000) znamená pre námorné správne orgány investičné a prevádzkové náklady. Tieto náklady majú vplyv na námorný priemysel, na životné prostredie aj na zamestnanosť. Námorné správne orgány Tri členské štáty, Dánsko, Luxembursko a Spojené kráľ