SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 10.11.2004 
KOM(2004) 748 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE  
RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU,  
EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU,  
VÝBORU REGIÓNOV A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE  
Prvá správa o praktickej príprave  
na budúce rozšírenie eurozóny 
    
{SEK(2004) 1383} 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Konečné zavedenie jednotnej meny bude mí ľnikom pre všetkých nových členov, ktorí vstúpia 
do eurozóny, rovnako ako tomu bolo v prípade krajín sú časnej eurozóny. Nové členské štáty 
vstúpili do Európskej únie ako „ členské štáty s výnimkou“1 na základe článku 4 Aktu o 
pristúpení. Kone čné prijatie jednotnej meny je sú časťou požiadaviek stanovených v Zmluve, 
a preto tieto kraji ny zavedú euro hne ď po splnení nevyhnutných podmienok. Mnohé z novo 
pristúpených členských štátov nazna čilo svoje odhodlanie pristúpi ť k eurozóne čo najskôr, 
a preto vynakladajú úsilie, aby splnili podm ienky pristúpenia, najmä „maastrichtské“ 
konvergen čné kritériá navrhnuté s cie ľom zabezpe čiť udržateľnú ekonomickú konvergenciu 
všetkých budúcich členov eurozóny. V prípade krajín, ktoré sú v sú časnosti členmi eurozóny, 
trvali prípravy na pr aktické zavedenie eura takmer šes ť rokov. Nové členské štáty preto musia 
začať s prispôsobovaním podmienok, aby sa v čas pripravili a zaistili  plynulý prechod na euro. 
1.1 Kroky, ktoré umožnia prijatie eura 
Rozsah, v akom jednotlivé krajiny splnil i požiadavky stanovené v Zmluve, aby im bolo 
umožnené euro prija ť, posudzuje Komisia a ECB vo s vojich pravidelných správach 
o konvergencii2. Článok 122 ods. 2 Zmluvy stanovuje, že, na  návrh Komisie, rozhoduje Rada, 
ktorý členský štát sp ĺňa nevyhnutné pomienky a následne  zrušuje výnimky týchto členských 
štátov. Rada navyše rozhoduje o dátume, kedy príslušný členský štát pristúpi k eurozóne 
a stanovuje pevný a neodvolate ľný prepo čítavací kurz medzi národnou menou krajiny 
a eurom. V de ň prijatia eura nadobúda prepo čítavací kurz ú činnosť, pôvodná národná mena 
krajiny prestáva plati ť a zodpovednos ť za menovú politiku prechádza na ECB. To sa odohralo 
1. januára 1999 v prvých jedenást ich krajinách, ktoré pristúpili k eurozóne a 1. januára 2001 
v Grécku. 
Z praktických a logistických dôvodov zaviedli sú časné krajiny eurozóny prechodné obdobie 
troch rokov (jeden rok v pr ípade Grécka) medzi prijatím eura ako meny (v roku 1999 
pre jedenás ť krajín a v roku 2001 pre Grécko) a zavedením hotovostného eura. Hlavnou 
alternatívou je takzvaný scenár „ve ľkého tresku“, v ktorom vstup do eurozóny prebehne 
zároveň so zavedením eurobankoviek a euromincí. Tento prístup má nieko ľko výhod najmä 
teraz, keď eurobankovky a euromince už existuj ú. Hlavnou nevýhodou je, že tento scenár 
skracuje obdobie, v ktorom sa verejný a súkromný sektor a obyvatelia všeobecne môžu 
pripraviť na prechod. Po zavedení eurobankoviek a euromincí nasleduje obdobie dvojitého 
obehu, v ktorom bankovky a mince denominované v euro aj v národnej mene majú rovnocenný štatút zákonného platidla. O d ĺžke obdobia dvojitého obehu sa spravidla 
rozhoduje na vnútroštátnej úrovni, hoci sa zvy čajne ponecháva relatívne krátke, najviac dva 
mesiace. 
                                                
 
1 Pokiaľ ide o prijatie eura, majú Dánsko a Spojené krá ľovstvo osobitný „opt-out“ status (možnos ť 
neúčasti v eurozóne). Desa ť nových členských štátov a Švédsko sú členskými štátmi s výnimkou. 
Referendum, ktoré sa konalo 14. sept embra 2003 vo Švédsku ukázalo, že vä čšina populácie nebola 
naklonená vstupu do eurozóny.  
2 Posledné správy o konvergencii boli uverejnené 20. októbra 2004 so záverom, že ani jeden 
z jedenástich členských štátov s výnimkou v sú časnosti nesp ĺňa všetky  potrebné kritériá (trvalo 
udržateľné verejné financie, cenová stabilita, stabilita výmenných kurzov počas požadovaného obdobia , 
úroveň dlhodobých úrokových sadzieb). Vzh ľadom na závery správy o konvergencii sa Komisia 
rozhodla nepredloži ť žiadny návrh na zrušenie výnimiek. 
 
SK 3   SK 1.2 Ú čel správy 
Úspešný vstup do eurozóny si nevyžaduje len splnenie požiadaviek stanovených v Zmluve, 
ale aj dôkladne naplánovanú a rozsiahlu praktickú prípravu, do ktorej sa zapojí verejný 
aj súkromný sektor a dokonca verejnos ť ako celok. Komisia podá o stave týchto príprav 
správu, a to na pravidelnom základe najmenej raz do roka, alebo kedyko ľvek to bude 
konkrétny vývoj vyžadova ť. Toto oznámenie je prvou takouto správou. Na rozdiel od správ 
o konvergencii nevyplýva táto správa zo žiadnych právnych alebo iných záväzkov, ale 
zo zámeru Komisie náležite informova ť všetky príslušné stra ny, najmä inštitúcie 
Spoločenstva a členské štáty, ako aj zú častnené strany a médiá, o na predovaní v tejto dôležitej 
oblasti. Pokia ľ ide o načasovanie a frekvenciu uverej ňovania, nebudú tiet o správy Komisie 
o stave a praktických prípravách súvisie ť s jej správami o konvergencii. 
Celkový rámec a k ľúčové prvky prechodu na novú menu sú  obvykle stanovené v „scenári 
prechodu“ krajiny a mnoho dotknutých krajín je v sú časnosti v procese vytvárania týchto 
scenárov. Čo sa týka Švédska, 14. septembra 2003 sa v krajine uskuto čnilo referendum, ktoré 
ukázalo, že vä čšina obyvate ľov nebola v tom čase naklonená pristúpeniu k eurozóne. Tento 
výsledok spôsobil vo Švédsku pozas tavenie praktických príprav. 
2. S ÚČASNÉ PLÁNY NA PRIJATIE EURA  
Členské štáty s výnimkou (Estónsko, Litva a Slovinsko) sa 28. júna 2004 pripojili k ERM-II. 
Všetky tri krajiny by rady pristúpili k eurozóne čo najskôr (v roku 2007). Vä čšina z nich 
prijala národné plány na prechod a vymenovala  národných koordinátoro v, ktorí budú prechod 
riadiť. Vo všeobecnosti sa uprednost ňuje jednorazový prechod na  euro (scenár „ve ľkého 
tresku“), pod ľa ktorého by sa eurobankovky a euromi nce stali zákonným  platidlom v de ň 
vstupu do eurozóny. Postup výberu návrhu  národnej strany euromincí je bu ď v štádiu 
dokončovania alebo sa už zav ŕšil. 
Oficiálne plány a zámery vo vä čšine ostatných krajín pos tupne nadobúdajú konkrétnejšiu 
podobu. Mnoho krajín plánuje pristúpi ť k eurozóne v neskoršom štádiu, pred koncom 
desaťročia, aj keď to bude zrejme vo ve ľkej miere závisie ť na stupni plnenia konvergen čných 
kritérií. 
Stav príprav je zhrnutý v nasledujúcej tabu ľke, ktorá je v celku založená na informáciách 
zverejnených príslušnými národnými orgánmi, a ktorá má odráža ť vnútroštátne rozhodnutia 
a postoje ku rôznym náležitým otázkam. Členské štáty sú uvedené v zozname v poradí 
stanovenom v Zmluve. 
 
SK 4   SK KRAJINA  NÁRODNÝ 
KOORDINÁTO
R NÁRODNÝ 
PLÁN 
PRECHODU 
ALEBO PODOBNÝ 
SCENÁR VSTUP DO 
ERM II NÁRODNÝ 
CIEĽOVÝ 
DÁTUM 
PRE PRIJATIE 
EURA VEĽKÝ 
TRESK 
ALEBO 
PRECHODNÉ 
OBDOBIE EUROMINCE 
Česká 
republika  Stratégia pristúpenia Českej 
republiky 
k eurozóne, 
(schválené 
vládou v októbri 2003)  2009-10  Sú ťaž sa 
zvažuje  
Estónsko Komisia 
ministrov 
(vrátane guvernéra CB) Spoločné 
vyhlásenie 
vlády Estónska a Estónskej 
banky, 
16. január 2004 28.6.2004 polovica 
roku 2006  Sú ťaž začatá 
v júni 2004; 
konečný výber 
v decembri 
2004
3 
Cyprus Zvažuje sa 
spoločná 
koordinácia 
medzi ministerstvom 
financií 
a Cyperskou centrálnou 
bankou Bol pripravený 
všeobecný 
predbežný 
rámec Rada 
ministrov 
nedávno 
rozhodla o predložení 
žiadosti čo 
najskôr 2007  Ve ľký tresk Bude 
stanovený 
termín začatia 
súťaže 
Lotyšsko Pracovná 
skupina v rámci 
Lotyšskej 
banky, konzultácie 
medzi MF 
a centrálnou bankou Predbežný plán 
prechodu  1.1.2008 Ve ľký tresk Sú ťaž začatá  
Litva Pracovná 
skupina v rámci 
Litovskej banky 
zameraná 
na vypracovanie plánu 
prechodu Príprava 
náčrtov plánu 
prechodu do decembra 2004 
a strategický 
rámec koordinácie 
projektu 28.6.2004 1.1.2007 
(predbežne) Veľký tresk 
paralelný 
obeh  2-3 týždne  Konečná fáza 
tendra 
na vytvorenie sadrových 
vzorov 
Maďarsko Vzhľadom 
na cieľový 
dátum, rok   2010   
                                                 
3 Do dátumu uzávierky sú ťaže 19. októbra 2004 bolo predložených 134 návrhov. Skupina odborníkov 
vyberie desa ť najlepších návrhov do polovice novembra a v decembri 2004 vynesie kone čné 
rozhodnutie na základe celonárodného hlasovania uskuto čneného prostredníctvom telefónov. 
 
SK 5   SK 2010, prípravné 
práce 
prebiehajú 
na Ministerstve financií 
a v Magyar 
Nemzeti Bank (Centrálna 
banka 
Maďarska). 
Malta Koordina čný 
orgán poverený 
vedením procesu nebol 
ešte oficiálne 
vymenovný. Neprerušené 
konzultácie 
prebiehajú medzi MF 
a centrálnou 
bankou. Predbežný plán 
prechodu 
navrhuje MF a centrálna 
banka  2008 Zatia ľ nie je 
stanovený Implementa č-
ný plán, ktorý 
zahŕňa celý 
proces 
od štádia 
súťaže 
ku konečnému 
návrhu 
Poľsko Medziinštituci-
onálna 
pracovná 
skupina MF-NBP   2009 Zatia ľ nie je 
stanovený Verejný 
prieskum 
Slovinsko Koordina čný 
orgán 
(Ministerstvo 
financií, 
centrálna banka, ostatné 
ministerstvá 
a orgány) Program vstupu 
do ERM II 
a prijatie eura 
(schválený 
vládou a riadiacou 
radou 
Slovinskej banky, nov. 
2003) 
Rámcové plány pre jednotlivé 
sektory 28.6.2004 1.1.2007 Ve ľký tresk 
(dvojitý 
obeh: 
2 týždne) Súťaž začatá 
Slovensko Ministerstvo 
financií Podrobný opis 
stratégie prijatia eura 
v SR, 
schválený vládou 
v septembri 
2004. Národný plán 
prechodu sa 
schváli 
do polovice 
roku 2005  1.1.2008/ 
2009 Veľký tresk Sú ťaž začatá 
 
SK 6   SK 3. M INULÉ A  BUDÚCE PRISTÚPENIA K EUROZÓNE : PODOBNOSTI A ROZDIELY  
Prechod budúcich nových členov eurozóny bude ma ť mnoho spolo čných prvkov 
s predchádzajúcimi prechodmi na euro a okrem toho bude ťažiť z poznatkov získaných 
v minulosti. Sú však zdôraznené aj  niektoré dôležité rozdiely. 
3.1 Poznatky získané z predchád zajúcich prechodov na euro 
Aj napriek tomu, že prvý prechod zaznamenal ve ľký úspech, v mnohých smeroch je stále 
možné dosiahnu ť zlepšenie. Hlavné poznatky získané zo  skúseností krajín prvej vlny sú tieto: 
(i) Dôkladná a proaktí vna príprava sa vypláca . Krajiny, ktoré investovali do v časnej 
a dôkladnej prípravy, boli za svoj e úsilie odmenené rýchlos ťou a plynulos ťou 
prechodu a verejným prijatím novej meny. V rovnakej miere bola odmenená investícia do komunikácie a informácií. 
Toto je k ľúčový poznatok po čiatočného prechodu a vysvet ľuje prečo Komisia 
a krajiny v ďalšej vlne už za čali rozhovory o praktickej príprave. 
Výsledky posledného eurobarometra ( časť 4) potvrdzujú, že potreba presných 
a včasných informácií je dôležitá rovnako, a ko tomu bolo v minulosti. Nedostatok 
informácií by mohol vyvola ť bojazlivé a nepriate ľské reakcie, ktorým sa dá ľahko 
predísť. 
(ii) Prechodné obdobie troc h rokov bolo príliš dlhé
. Iniciatíva po roku 1999 čiastočne 
zoslabla a verejné inštitúcie museli obnovi ť svoje úsilie a (znovu-) presved čiť 
podniky a ob čanov, aby sa v čas pripravili na zmenu hotovosti. Používanie eura 
v „bezhotovostnej forme“ navyše zostalo po čas prechodného obdobia dos ť 
obmedzené. 
Z viacerých dôvodov uvedených v časti 3.2, ktoré sa týkajú najmä potreby okamžitej 
zmeny hotovosti, sa budúcim členom pristupujúcim do eurozóny neodporú ča dlhé 
prechodné obdobie. Pre procesy ako je zmena informa čných systémov vo verejnom a 
súkromnom sektore zostane čas potrebný na prechod taký dlhý, ako tomu bolo 
v prípade pôvodných krajín eurozóny. Ke ďže zmena samotná bude trva ť kratšie, 
prípravy budú musie ť začať veľmi skoro. 
Avšak vzh ľadom na to, že prechodné obdobia, s ktorými dotknuté krajiny rátajú, 
budú pravdepodobne kratšie, zložitos ť používania dvoch menových jednotiek (eura 
a národnej meny) sú časne sa zníži, čím sa vysvet ľovanie a porozumenie prechodu 
zjednoduší. 
(iii) Zavedenie eurobankoviek a euromincí má by ť rýchle : „Postupné“ zavedenie 
hotovostného eura spôsobí ob čanom a podnikom komplikácie. Ak bude okamžité 
zavedenie starostlivo pripravené, budú ma ť z neho prospech všetky zú častnené 
strany. To isté sa týka obdobia dvojitého obehu, ktoré by malo trva ť kratšie. 
Ako ukázal prechod na hotovostné euro v sú časných krajinách eurozóny, rýchle 
zavedenie hotovostného eura bude musie ť byť založené na rozsiahlom predzásobení 
bánk eurovým obeživom a jeho rozsiahlej  distribúcii, na okamžitom prechode 
všetkých pe ňažných automatov na euro, na tom, aby maloobchodníci vydávali 
 
SK 7   SK peniaze výlu čne v euro a na možnosti pre kl ientov bánk a osoby, ktoré nie sú 
klientmi, zameni ť si pôvodnú národnú menu za eurá bez poplatkov. 
V tejto súvislosti treba zdôrazni ť dôležitos ť platieb kartou a elektronických platieb. 
Uvedené spôsoby platby zna čne prispeli k plynulému prechodu, najmä 
v maloobchodnej sieti. 
(iv) Stiahnutie národnej meny si  vyžaduje dôkladnú prípravu: v čase pôvodného 
prechodu sa možno kládol príliš ve ľký dôraz na zavedenie eurobankoviek 
a euromincí, zatia ľ čo sa podcenili dôsledky enormn ého spätného prílivu pôvodnej 
národnej meny. Obzvláš ť logistické opatrenia na zv ládnutie obrovského množstva 
vrátených mincí neboli stále ú činne uplat ňované a niekedy spôsobili zna čné 
oneskorenia pri preprave, sprac ovaní a zrátaní mincí a pripo čítaní na účty. 
(v) Mali by sa prija ť opatrenia, aby sa zabránilo dopadu na ceny . Táto záležitos ť si 
vyžaduje osobitnú pozornos ť, pretože je zložité ju rieši ť a často sa zakladá na 
nepochopení, ktoré sa ťažko napravuje. Prevencia je ur čite lepšia, než lie čba. 
Výsledky eurobarometra zrete ľne ukazujú, že povedomie ob čanov o tejto otázke je 
už teraz vysoké. Riziko zneužitia a podvodu v súvislosti s cenami po čas prechodu je 
hlavnou obavou 71 % respondentov (pri emer všetkých novo pristúpených členských 
štátov). Je však potrebné poznamena ť, že medzi krajinami sú zna čné rozdiely. 
Prehľad podľa sociodemografických kategórií nevedie k žiadnym jednozna čným 
záverom, okrem faktu, že u starších ľudí vyvoláva táto záležitos ť väčšie obavy, než u 
mladých. 
Správne prepo čítavanie cien majite ľmi obchodov a maloobchodníkmi 
vo všeobecnosti si bude bezpochyby vyžadova ť dôkladnú prípravu zo strany 
príslušných inštitúcií, napríklad form ou dohôd o cenovej stabilite uzatvorených 
s maloobchodným sektorom a pozorne mon itorovaných pred a po prechode, pokia ľ 
je možné s aktívnou ú časťou organizácií na ochranu spotrebite ľa a profesionálnych 
organizácií maloobchodného sektora na nár odnej a európskej úrovni. Inštitúcie tiež 
môžu od jednotlivých maloobchodníkov požadova ť, aby verejne preukázali svoj 
záväzok zabezpe čiť presné prepo čítavanie ceny, napríklad pomocou vývesných tabú ľ 
a aktívnou podporou uvádzania cien v obidvoch menách v dohodnutom období 
pred a po zavedení hotovostného eura . Obidva spôsoby by zvýšili dôveryhodnos ť 
a umožnili spotrebite ľom vyvíja ť tlak na maloobchodníkov. Takéto opatrenia by mali 
pomôcť zmenšiť obavy a prispie ť k plynulému prechodu. 
(vi) „Psychický“ prechod si vyžaduje podstatne viac času, než fyzický . Výsledky 
prieskumu z novembra 2003 ukázali, že 30 % respondentov naj častejšie uvažovalo 
v národnej mene pri každodenných nákupoc h, na rozdiel od 46 %, ktorí naj častejšie 
uvažovali v eurách. Pri vysokých nákladoch (napr. dom alebo automobil) však väčšina občanov eurozóny stále v duchu po čítala najčastejšie v národnej mene 
(54 %), zatia ľ čo iba zanedbate ľná menšina (16 %) po čítala v eurách. 
3.2 Hlavné rozdiely v porovnaní s predošlým prechodom 
Aj napriek existencii niektorých spolo čných prvkov by sa nemalo zabúda ť na to, že novo 
pristúpené členské štáty majú mnoho charakteristic kých znakov a zváštností typických 
 
SK 8   SK pre danú krajinu. Vo všeobecnosti sú k ľúčové rozdiely v porovnaní s prechodom v prvej vlne 
tieto: 
(i) Budúce rozšírenie eurozóny sa odohrá v nieko ľkých postupných vlnách. Je ve ľmi 
nepravdepodobné, že pristupujúce krajiny vstúpia do eurozóny ako jedna skupina. 
Očakáva sa, že v jednotlivých rokoch budú pristupova ť malé skupiny krajín (alebo 
krajiny jednotlivo). 
Preto nebude v rovnakom rozsahu existova ť kolektívna hybná sila ako v prípade 
krajín, ktoré vstúpili do eurozóny v prve j vlne a na jej budú ce rozšírenia bude 
upriamená menšia pozornos ť zvonku, mimo priamo dotknutých krajín. Ako je 
uvedené nižšie, skuto čnosť, že mnoho krajín už prijalo jednotnú menu, prechod 
v určitých aspektoch u ľahčí. 
(ii) Eurobankovky a euromince už existujú a vä čšine občanov novo pristúpených 
členských štátov sú dôverne známe. V niektorých obchodoch, najmä v turistických 
a pohraničných oblastiach sa už euro používa a pr ijíma sa ako platidlo. V niektorých 
odvetviach môže táto skuto čnosť znížiť potrebu zna čného predzásobenia bánk 
eurovým obeživom. Niektorí ob čania a spolo čnosti tiež môžu chcie ť získať určitý 
objem hotovostného eura v zahrani čí, najmä ak sídlia v príslušných pohrani čných 
oblastiach. Ob čanom mimo eurozóny je už navyše dovolené zria ďovať si účty 
v eurách v ich domácich bankových inštitúci ách. Pre tých, ktorí sa tak rozhodli 
urobiť, už prechod na euro prebieha. 
Posledný eurobarometer ( časť 4) prináša zaujímavý dôkaz praktickej skúsenosti, 
ktorú už ob čania nadobudli v desiatich novo pristúpených krajinách. Zdá sa, že 
väčšina občanov týchto členských štátov (v priemere 73 %) videla eurobankovky 
a v priemere 66 % videlo euromince. V niektorých krajinách dosahujú tieto číselné 
údaje mimoriadne vysoké úrovne, napr. 95 % respondentov zo Slovinska už videlo 
eurobankovky a 87 % euromince. Číselné údaje týkajúce sa  Cypru predstavujú 85 % 
(bankovky) a 82 % (mince). S hotovostným eurom sú najmenej oboznámení v Lotyšsku, hoci aj tam už viac ako polovica obyvate ľov videla eurobankovky 
(67 %) alebo euromince (55 %). 
Pokiaľ ide o používanie eurobankoviek a euromincí sú číselné údaje samozrejme 
nižšie, hoci stále dosahujú zna čne vysokú úrove ň: v priemere 49 % obyvate ľov novo 
pristúpených štátov už používalo eurobankovky a 50 % euromince. V tomto prípade opäť vedú niektoré krajiny, napr. Slovi nsko (81 % eurobankovky a 79 % mince) 
a Cyprus (76 % a 77 %). Najnižšie číselné údaje týkajúce sa skúsenosti s používaním 
hotovostného eura má Litva (40 % a 39 %). Ešte zaujímavejšie výsledky 
eurobarometra ukazujú, že 18 % responde ntov už používalo eurobankovky a 15 % 
euromince vo svojej krajine. Tieto číselné údaje nazna čujú, že euro sa už 
pri niektorých transakciách  neoficiálne používa. V kr ajinách ako Lotyšsko, Litva 
a Poľsko dosahujú číselné údaje stále vyššiu úrove ň (34 %, 31 % a 28 % pre 
eurobankovky a 27 %, 20 % a 24 % pre mince v uvedenom poradí). 
(iii) O čakáva sa, že prechod z národnej meny na euro bude ove ľa rýchlejší. Mnoho krajín 
zvažuje postup „ve ľkého tresku“, pod ľa ktorého sa dátum vstupu do eurozóny 
zhoduje s dátumom (oficiálneho) zavedenia eura. Vä čšina novo pristúpených 
členských štátov (CZ, EE, LV, LT, PL, SI, SK) sa podujala na výmenu meny 
v posledných rokoch a získala v tomto procese cenné skúsenosti. 
 
SK 9   SK Existencia a široká dostupnos ť hotovostného eura zohráva v tomto prístupe tiež 
významnú úlohu. Niektoré prvky, ktoré sa zdali by ť rozhodujúce pre úspech prvého 
prechodu na euro, preto budú v budúcnosti zohráva ť menej dôležitú úlohu. 
Hotovostné euro si možno ľahko zaobstara ť pred oficiálnym zavedením tejto meny 
v krajine a niektorí ob čania a spolo čnosti sa na to môžu pripravi ť s dostato čným 
predstihom. Predzásobenie eur ovým obeživom a jeho distribúcia4 hospodárskym 
subjektom pravdepodobne opä ť zohrá úlohu pri zabezpe čení rýchleho prechodu tým, 
že sa pripraví dostato čné množstvo hotovosti na obdobie po €-dni. Bolo by možné 
uskutočniť aj distribúciu ur čitého objemu bankoviek s nízkou nominálnou hodnotou, 
ako aj mincí, ob čanom. 
Budúci členovia eurozóny budú ma ť osobitný záujem na tom, aby bolo obdobie 
prechodu čo najkratšie, vzh ľadom na to, že tieto krajiny by inak mohli čeliť 
neoficiálnemu dvojitému obehu v niektorých odvetviach, po čas ktorého by euro 
mohli aktívne používa ť občania a maloobchodníci pred tým, než sa stane zákonným 
platidlom. 
(iv) Rozsah a objem potrebných úprav, ktoré je potrebné v niektorých oblastiach vykona ť 
sa bude líši ť od predošlého prechodu na euro v eurozóne. Po čet automatických 
bankomatov na obyvate ľa je napríklad nižší, než v eurozóne, hoci tiež dosahuje 
značne vysoký po čet. Automatické bankomaty pomáhajú urýchli ť skoré zavedenie 
hotovostného eura do hospodárstva. S kúsenosti z minulosti dokazujú, že ve ľká časť 
eurobankoviek sa dostala do obehu pr ostredníctvom bankomatov, najmä v ďaka ich 
nepretržitej dostupnosti, predovšetkým v čase zatváracích hodín pobo čiek bánk. 
Vysoký po čet pobočiek bánk a poštových úradov na obyvate ľa (vo väčšine krajín 
viac-menej porovnate ľný s priemerom eurozóny) v ur čitej miere vyrovná nižší po čet 
automatických bankomatov, ke ďže občanom pomôže získa ť potrebnú sumu 
eurobankoviek a mincí v po čiatočnej fáze procesu prechodu na euro. Bude možno 
potrebné ráta ť s osobitnými opatreniami (dlhšie otváracie hodiny, dostupnos ť 
cez víkendy, at ď.). 
Počet terminálov POS je v porovnaní s prie merom eurozóny relatívne nízky, najmä 
z toho dôvodu, že mnoho novo pristúpených členských štátov intenzívne používa 
hotovosť (porov. nižšie). Menšia dostupnos ť terminálov na elektronické platby je 
nevýhodou, vzh ľadom na to, že poskytuje dôležitú  alternatívu ku hotovosti a že pri 
takýchto platobných zariaden iach je obvykle prechod ve ľmi ľahký. Napriek tomu, že 
počet platobných kariet (tak debetnýc h, ako aj kreditných) je na obyvate ľa v nových 
členských štátoch nižší, než v eurozóne, je relatívne zna čný (najmä v prípade 
debetných kariet). V praxi to znamená, že karty sa používajú predovšetkým na výber 
hotovosti z elektronických bankoma tov. Existuje tu preto zna čný priestor 
na rozšírenie domácich sietí POS, a tak možnosti zmiernenia tlaku na prechod na hotovostné euro. 
                                                
 
4 Predzásobenie eurovým obeživom (frontlo ading) znamená zásobenie bánk dostato čným množstvom 
eurobankoviek a euromincí predtým, než hotovostné eu ro nadobudne štatút zákonného platidla, t.j. pred 
€-dňom. Distribúcia eurového obeživa (sub-frontloading) predstavuje podobný druh operácie, na 
základe ktorej predzásobené banky zásobia maloobchodníkov a ostatných obchodníkov dostato čným 
množstvom hotovostného eura, aby mohli okamžite za čať uskutočňovať operácie v novej mene, a to 
odo dňa jeden. 
 
SK 10   SK Štatistické dôkazy potvrdzujú, že ba nkovky a mince zohrávajú ako platidlo 
dominantnú úlohu vo vä čšine novo pristúpených členských štátov aj  napriek tomu, 
že celkový objem hotovosti na obyvate ľa je nižší, než v eurozóne. V niektorých 
z novo pristúpených členských štátov dostáva stál e mnoho pracovníkov a dôchodcov 
svoje mzdy a dôchodky v hotovosti. Ako bolo uve dené, dôležitá úloha, ktorú zohráva 
hotovosť spôsobuje všetkým zú častneným stranám (bankám, maloobchodníkom, 
spotrebite ľom …) nevýhodu a bude si vyžadova ť intenzívnu prípravu na prechod na 
hotovostné euro. 
Nakoniec, zmena automatických pred ajných automatov by nemala spôsobi ť vážne 
problémy. Po čet automatov je nateraz relatí vne obmedzený. Zdá sa, že najviac 
takýchto automatov má Ma ďarsko (22 000), v porovnaní s celkovým po čtom 
v eurozóne, ktorý je vyšší, než dva m ilióny. Navyše, na rozdiel od situácie v čase 
prvého prechodu na euro, sú euromince ši roko dostupné a subjekty preto nebudú 
čeliť žiadnym konkrétnym prekážkam, pokia ľ ide o vyskúšanie a kone čné nastavenie 
zariadení na rozpoznávanie mincí. 
4. V EREJNÁ MIENKA V  NOVO PRISTÚPENÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH NA  ZAVEDENIE 
EURA  
Posledný prieskum eurobarometra o verejn ej mienke v desiatich novo pristúpených členských 
štátoch5, týkajúci sa postojov ich obyvate ľov ku zavedeniu eura uskuto čnil v prvej polovici 
septembra 2004 EOS Gallup Institut e na vzorke viac ako 10 000 ob čanov.  
4.1 Všeobecný postoj k euro 
Úroveň záujmu o zavedenie eura je pomerne nízka, iba 50 % respondentov sa o to zaujíma 
a 48 % záujem neprejavilo. Celk ový výsledok v novo pristúpených členských štátoch 
dokazuje, že o nie čo viac ob čanov verí v pozitívny dopad zavedenia eura (44 %) 
na vnútroštátnej úrovni, pri čom 41 % je presved čená o negatívnych dôsledkoch. 40 % 
z opýtaných o čakáva, že zavedenie eura bude pre ni ch osobne pozitívne a 45 % verí, že bude 
negatívne. Zdá sa, že ob čania majú zmiešané pocity v súvislosti s tým, či sú radi (42 %) alebo 
nie (47 %), že euro nahradí ich národnú menu. 
Čo sa týka časového rámca na prijatie eura, 19 % res pondentov v týchto desiatich krajinách 
by uvítalo euro ako národnú menu čo najskôr, 36 % by odporú čalo euro prija ť po určitom 
čase a relatívna vä čšina (40 %) je presved čená, že euro by sa malo prija ť čo najneskôr. Zdá sa 
však, že ob čania si sú vedomí praktických výhod zaved enia eura, 92 % si  uvedomuje jeho 
užitočnosť pri cestách do zahrani čia a 82 % pri nákupe tovaru a služieb v eurozóne a 77 % 
uznáva, že sa tým eliminuje potreba výmeny pe ňazí vo vnútri eurozóny. Vä čšina 
respondentov (54 %) navyše neverí, že prechod na euro im spôsobí nejaké závažné ťažkosti. 
Ako bolo uvedené predtým, zna čná väčšina sa však obáva mo žného zneužitia a podvodu 
v súvislosti s cenami v čase prechodu. 
                                                 
5 Prieskumy eurobarometra sú dostupné na internetovej stránke: 
http://europa.eu.int/comm/pub lic_opinion/index_en.htm 
 
SK 11   SK 4.2 Ob čania chcú by ť lepšie informovaní 
Informovanos ť širokej verejnosti v novo pristúpených členských štátoch o eure 
a podmienkach jeho prijatia je  stále pomerne nízka. Vä čšina opýtaných (57 %) si nie je 
vedomá toho, že prijatie eura je pr e ich krajinu záväzné a nevedia ko ľko krajín sa už 
v eurozóne nachádza. 
Takmer polovica respondentov (48 %) nepovažuje svoju informovanos ť o eure za dostato čnú, 
boli by radi informovaní správne a dostato čne včas pred zavedením jednotnej meny v ich 
krajine. Ďalej, 30 % respondentov by privítalo informácie čo najskôr, zatia ľ čo 24 % by sta čili 
najneskôr nieko ľko rokov pred zavedením eura. Z informa čných zdrojov dôveruje vä čšina 
respondentov svojej národnej centrálnej banke (63 %), ove ľa viac, než akejko ľvek inej 
inštitúcii (iba 29 % dôverovala svojej vláde, štátnym alebo regionálnym orgánom a 22 % 
európskym inštitúciám). Ob čania týchto členských štátov uprednost ňujú informa čné kampane 
o eure vysielané ako televízne spoty (78 %), za tým nasledujú spoty v rádiu (66 %) a letáky 
a brožúry (64 %). Vä čšina občanov chce, aby sa informácie súst redili na praktické dôsledky 
zavedenie eura (ich mzda, bankový ú čet, atď.). Uvádzanie cien v oboch menách sa považuje 
za najdôležitejší nástroj prípravy obyvate ľov na nové meradlo hodnoty. 
4.3 Hlavné poznatky prieskumu 
Zavedenie eura v týchto členských štátoch je jedným  krokom v strednodobom a dlhodobom 
konvergen čnom procese, ktorý pozostáva z mnohých etáp. Mnohé krajiny ešte nepoznajú 
presný dátum prijatia eura, čo môže ma ť vplyv na odpovede obyvate ľstva. 
Sociodemografický preh ľad výsledkov ukazuje, že muži, mladí ľudia a vzdelaní ľudia 
a obyvatelia miest sú ove ľa viac naklonení euru, než ženy, starší ľudia s nižším vzdelaním 
a obyvatelia vidieka. 
Celkovo sa zdá, že posto j k euru je nejednozna čný. Do ur čitej miery sa tiet o zistenia podobajú 
výsledkom eurobarometra z roku 1997, ktoré ukázali podobný nedostatok silných sympatií 
k jednotnej mene v krajinách, ktoré sú v sú časnosti členmi eurozóny: 47 % bolo euru 
naklonených, zatia ľ čo 40 % bolo proti jeho prijatiu. V te jto súvislosti by sa nemalo zabúda ť 
na to, že tak ako tomu bolo v prípade krajín eurozóny, časť obyvateľov je citovo pripútaná 
k národnej mene. Obyvatelia novo pristúpených členských štátov prejavujú hmatate ľnú túžbu 
získať o eure viac informácií. Aj napriek dostatku času na prijatie eura, by sa radi dobre 
a včas pripravili na prechod. Na splnen ie tejto požiadavky bude potrebné uskuto čniť veľké 
informačné kampane. 
5. Z ÁVERY  
Budúce rozšírenie eu rozóny bude prebieha ť niekoľko rokov, pretože sa o čakáva, že budúci 
členovia budú do eurozóny pristupova ť jednotlivo. Vo vä čšine krajín o čakávaný scenár 
prechodu na euro umožní rýchly prechod z národnej meny k euru (napr. scenár „ve ľkého 
tresku“). Zárove ň to zvýši tlak na podniky a verejné správy. Ďalej to posilní potrebu 
dôkladnej a v časnej prípravy všetkých zú častnených subjektov (ver ejné správy na všetkých 
úrovniach, banky, maloobchodníci, podniky vo vš eobecnosti). Posledný prieskum 
eurobarometra dokazuje, že verejnos ť pokladá v časné poskytovanie informácií 
za nevyhnutné. 
 
SK 12   SK Komisia bude na ďalej sledova ť napredovanie praktických pr íprav na zaved enie eura 
v rôznych dotknutých krajinác h. V tejto súvislosti, sie ť verejných správ (PAN-II), ktorá 
zjednocuje rôznych národných predstavite ľov zodpovedných za tieto otázky, vytvorí základné 
fórum na výmenu stanovísk a informácií. V obl asti informácií a komunikácie bola vytvorená 
podobná skupina (DIR-COM), ktorá umož ňuje pravidelné schôdzky riadite ľov 
pre komunikáciu.