Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní akčného programu Spoločenstva zameraného na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry /* KOM/2008/0234 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.5.2008 KOM(2008)234 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní akčného programu Spoločenstva zameraného na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry (predložená Komisiou) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní akčného programu Spoločenstva zameraného na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry ÚVOD Táto správa sa predkladá na základe podmienok rozhodnutia č. 792/2004/ES[1] z 21. apríla 2004, ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva zameraný na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry. Táto správa sa zaoberá splnením cieľov programu a obsahuje stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam uvedeným v záverečnom externom hodnotení programu, ktoré možno získať na tejto adrese: http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE O PROGRAME Cieľ programu Podľa rozhodnutia č. 792/2004 je cieľom programu posilniť činnosť Spoločenstva v oblasti kultúry a zvýšiť jej účinnosť podporou činností organizácií pôsobiacich v tejto oblasti na európskej úrovni. Tieto činnosti musia prispievať alebo byť schopné prispieť k rozvoju a vykonávaniu politiky Spoločenstva v oblasti spolupráce a činností v oblasti kultúry. V rozhodnutí sa uvádza, že hlavnými činnosťami týchto organizácií, ktoré majú prispieť k posilneniu a účinnosti činnosti Spoločenstva v oblasti kultúry, sú tieto: - zastupovanie zainteresovaných strán na úrovni Spoločenstva, - šírenie informácií o činnosti Spoločenstva, - budovanie sietí medzi organizáciami pôsobiacimi v oblasti kultúry, - zastupovanie a informovanie spoločenstiev regionálnych a menšinových jazykov v Európskej únii, - získavanie a šírenie informácií v oblasti právnych predpisov, vzdelávania a médií, - plnenie úlohy kultúrneho „vyslanca“ a podpora povedomia o spoločnom kultúrnom dedičstve Európy, - zachovávanie a pripomínanie si hlavných miest a archívov súvisiacich s deportáciami, symbolizovaných pamätníkmi postavenými na miestach niekdajších táborov a ďalších miestach masového mučenia a vyhladzovania obyvateľstva a udržiavanie pamiatky obetí na týchto miestach. Všeobecný opis podpory Spoločenstva Akčný program Spoločenstva určený na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry je zložený z troch rôznych častí: - Časť I programu je venovaná podpore dvoch organizácií, ktoré v posledných 20 rokoch podporovala Európska komisia: Európsky úrad pre menej používané jazyky (EBLUL) a sieť Mercator, ktorá pozostáva z troch rôznych centier – Mercator Media (centrum Mercantor pre média), Mercator Legislation (centrum Mercator pre právne predpisy) a Mercator Education (centrum Mercator pre vzdelávanie). - Časť II programu je venovaná podpore organizácií, ktoré sa usilujú o dosiahnutie cieľov všeobecného záujmu v oblasti kultúry. V rokoch 2004 a 2005 boli granty udelené organizáciám uvedeným v prílohe II programu za predpokladu, že splnili všetky požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacích predpisov a základného aktu. V roku 2006 boli granty udelené prostredníctvom otvorenej výzvy na predloženie návrhov. - Časť III programu je venovaná podpore činností zameraných na zachovávanie hlavných miest a archívov súvisiacich s deportáciami. Granty boli udelené prostredníctvom výziev na predloženie návrhov. Boli schválené dva rôzne druhy financovania: ročné prevádzkové granty pre časť I a časť II, ktoré podporujú ročný pracovný program organizácií, a granty na činnosť pre časť III. Akčný program Spoločenstva sa vzťahoval na obdobie 3 rokov : 2004, 2005, 2006. Budúci rámec pre túto podporu Spoločenstva Tento program sa skončil 31. decembra 2006. Jeho zložky však boli začlenené do troch rôznych programov na obdobie rokov 2007 – 2013. - časť I bola začlenená do programu celoživotného vzdelávania, konkrétne do prierezového programu, v rámci kľúčovej činnosti 2: Jazyk, - časť II bola začlenená do programu Kultúra na obdobie rokov 2007 – 2013 v rámci oblasti 2: „Podpora európskych kultúrnych organizácií“, - časť III bola začlenená do programu „Občania pre Európu 2007 – 2013“ v rámci akcie 4 „Aktívna európska pamiatka“, EXTERNÉ HODNOTENIE Podmienky a účel hodnotenia Na základe výzvy na predloženie ponuky č. EAC 41/2006[2] bola na vykonanie hodnotenia vybraná spoločnosť Ernst & Young et Associés. Externé hodnotenie sa zameralo na analýzu účinnosti programu a každej jeho časti; kvality uskutočnenia programu a jeho efektívnosti, trvalej udržateľnosti financovaných projektov alebo organizácií. Hodnotenie sa zameralo na celé obdobie programu (2004 – 2006). Zaradenie týchto troch častí programu do troch nových programov od roku 2007 však predstavuje osobitnú problematiku, ktorou sa hodnotenie tiež zaoberá. Metodika Metodiku, ktorú použil externý hodnotiteľ, možno zhrnúť takto: - podrobné vymedzenie hodnotiacich otázok,- zber primárnych a sekundárnych údajov,- analýza zozbieraných údajov,- odpovede na hodnotiace otázky,- odporúčania. Použili sa tri druhy zberu údajov: preskúmanie dokumentov, pohovory s predkladateľmi projektov, nevybranými žiadateľmi a európskymi úradníkmi a štruktúrované prieskumy. Zistenia hodnotiteľa Príjemcami v rámci časti I programu boli Európsky úrad pre menej používané jazyky a sieť Mercator. Medzi hlavné činnosti týchto organizácií patrí získavanie a šírenie informácií na európskej úrovni v oblasti vzdelávania, médií a právnych predpisov menšinových jazykov, administratívna podpora žiadostí týkajúcich sa programov EÚ a rozvíjanie primeraných partnerstiev v oblasti menšinových jazykov. Dve tretiny príjemcov v rámci časti II programu tvorili združenia alebo nadácie, z ktorých väčšina má sídlo v Bruseli. Štyria príjemcovia z výberu uskutočneného v roku 2006 majú sídlo v troch nových členských štátoch. Medzi hlavné činnosti patria činnosti v oblasti budovania sietí, umelecké predstavenia, podpora kultúrnej tvorby, reprezentačné činnosti organizácií voči európskym inštitúciám, ako aj činnosti v oblasti výskumu a odbornej prípravy. Počet príjemcov v rámci časti II bol stabilný: 36 v roku 2004, 35 v roku 2005 a 34 v roku 2006, pričom 16 z nich boli noví príjemcovia. Podporu získalo celkove 53 rôznych organizácií. Najväčší počet projektov podporených v časti III tvorili nemecké projekty. Cieľovými skupinami bola široká verejnosť, mladí ľudia, výskumní pracovníci a akademickí pracovníci atď. Pokiaľ ide o výstupy projektu, najviac projektov sa zameralo na uchovávanie/využívanie archívov na účely konferencií, výstav, knižníc atď. a na zhromažďovanie svedeckých výpovedí očitých svedkov. Ďalšie projekty sa zaoberali organizovaním spomienkových akcií/udalostí, umeleckou prácou a didaktickými alebo vzdelávacími materiálmi alebo obnovou vysoko symbolických miest. Počet projektov vybraných v rámci tejto časti sa tiež vyznačoval stabilitou: 28 projektov roku 2004, 25 v roku 2005 (z tohto počtu bolo 24 nových projektov), a 24 v roku 2006, z ktorých 20 bolo nových. Podporu teda získalo celkove 72 rôznych organizácií. 3.3.1. Účinnosť Ukázalo sa, že je náročné dospieť k celkovým záverom o vplyve činnosti na úrovni programu, keďže je prirodzene zložený z projektov, ktoré majú málo spoločného. Hodnotiteľ však informoval o tom, že sa program v širokej miere vníma v tom zmysle, že prispel k svojmu všeobecnému cieľu, ktorým je podpora organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry . Hlavný cieľ sa dosiahol najmä prostredníctvom štruktúr podporovaných v rámci časti I a sietí podporovaných v rámci časti II. Hodnotiteľ zistil, že organizácie kultúrnych aktérov sa zlepšili, že rozsah činností sa rozšíril a že ich profesionálnosť vo vzťahu k projektom EÚ a partnerstvám EÚ sa zvýšila. Príjemcovia grantov klasifikovaní ako „vyslanci“ prispeli k podpore na symbolickejšej úrovni. Možno povedať, že výkonnosť organizácií, pokiaľ ide o hlavné činnosti, ktoré sú uvedené v prílohe I k rozhodnutiu ako činnosti, ktoré pravdepodobne prispejú k posilneniu a účinnosti činnosti Spoločenstva v oblasti kultúry, je dobrá, hoci trochu nerovnomerná, pretože väčší dôraz sa kládol na niektoré činnosti, zatiaľ čo iným sa venovala menšia pozornosť. Napríklad zainteresované strany neboli presvedčené o prínose programu k zastupovaniu zainteresovaných strán na úrovni Spoločenstva a šíreniu informácií o činnosti Spoločenstva. Hodnotiteľ zistil, že samotná podstata príjemcov programu prispieva k pomerne nízkej výkonnosti, pokiaľ ide o šírenie príslušných informácií: organizácie sa vyznačujú špecifickou odbornosťou alebo oblasťou záujmu v rámci oblasti jazyka menšín, kultúrnej oblasti alebo spomienkových akcií. Hodnotiteľ si všimol, že iba niekoľko kultúrnych podujatí (časť II) a niekoľko projektov v časti III je určených širokej verejnosti. Hlavným problémom je však to, že sa ukazuje, že šírenie nie je pre príjemcov hlavnou prioritou (časť II), hoci u niektorých z nich sa zaznamenalo určité zlepšenie (napríklad obmedzené činnosti v oblasti informovania o činnosti Spoločenstva v oblasti jazykov menšín v rámci časti I). V dôsledku toho nebol program dostatočne viditeľný. Činnosti týkajúce sa šírenia informácií nie sú pre príjemcov grantov v rámci časti II obvykle hlavnou prioritou. Siete financované v rámci tejto časti vykonávali určité činnosti v oblasti zverejňovania a šírenia informácií, najmä informácií týkajúcich sa EÚ. Napriek tomu, že preklady sú naďalej zriedkavé, veľký počet príjemcov (18) zorganizoval konferencie a takmer všetci z nich zlepšili svoje internetové stránky. Okrem toho sa časom rozvinuli ich reprezentačné činnosti. Organizácie financované v rámci časti II programu sú v skutočnosti úspešnejšie v zastupovaní zainteresovaných strán na európskej úrovni. Hodnotiteľ zistil, že program mal úspech pri podpore organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry, ako aj pri budovaní sietí medzi nimi , najmä prostredníctvom štruktúr v rámci časti I a sietí podporovaných v rámci časti II. Časom sa zvýšil počet partnerstiev podporovaných v rámci časti II. Šírenie európskych informácií v spoločenstvách regionálnych alebo menšinových jazykov je cieľom organizácií podporovaných v rámci časti I. Hodnotiteľ dospel k záveru, že výsledky týkajúce sa tohto cieľa sú naďalej obmedzené, najmä v prípade siete Mercator. Je to v dôsledku týchto nedostatkov: internet je jediným nástrojom šírenia (dostupnosť internetu a dostupnosť internetovej stránky), náklady na preklady nedovoľujú použiť viac jazykov a obmedzený (aj keď rastúci) počet užívateľov. Naopak, silnou stránkou je okamžité zapojenie nových členských štátov do spektra činností organizácie(-í). Na základe mnohých ukazovateľov alebo deskriptorov hodnotiteľ dospel k záveru, že organizácie podporované v rámci časti I programu sa značnou mierou zúčastňovali na zbere a šírení informácií o menšinových jazykoch v oblasti právnych predpisov, vzdelávania a médií. Medzi ukazovatele patrí rozmanitosť zozbieraných a zistených informácií, rozvoj nástrojov šírenia a počet a geografické rozptýlenie kontaktov žiadajúcich o informácie. Projekty podporované v rámci časti III vo všeobecnosti splnili ciele zachovania a pripomínania si hlavných miest a archívov súvisiacich s deportáciami . Samotní predkladatelia projektov však poukazujú na obmedzený prínos činností k zlepšeniu informovanosti súčasnej generácie a budúcich generácií o deportáciách. Činnosti podporované programom pomohli zabrániť zníženiu informovanosti. Príjemcovia grantov teda súhlasia s tým, že cieľ zachovania pamiatky obetí sa splnil iba čiastočne. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zber svedeckých výpovedí (čo by viedlo k potrebe ďalších prostriedkov) – táto práca je naliehavá, pretože očití svedkovia deportácií vymierajú. 2. Efektívnosť Nedostatok údajov z monitorovania obyčajne spôsobuje, že je obtiažne určiť celkovú efektívnosť programu. Hodnotiteľ dospel k záveru, že efektívnosť činnosti sa medzi jej troma časťami aj v rámci nich líši. Napríklad efektívnosť siete Mercator (časť I) sa zlepšila: napriek tomu, že ročný grant zostal počas obdobia rovnaký, úroveň činností sa plynulo zvyšovala. Systematickejším monitorovaním projektov a činností, najmä tých, ktorým boli pridelené sumy prekračujúce priemerné granty, by sa zlepšila efektívnosť činností. Príjemcovia a žiadatelia v rámci časti II sa vyjadrili v tom zmysle, že je potrebná väčšia transparentnosť procesu podávania žiadostí (napríklad, pokiaľ ide o kritériá výberu a zloženie a vymenovanie výberovej komisie). Niekoľko respondentov konštatovalo, že merateľnejšie kritériá výberu by vniesli do procesu výberu viac zákonnosti. V štádiu podávania žiadostí by bola prínosom väčšia technická pomoc a lepšia komunikácia. V prípade časti II programu bolo zavedenie štruktúry výziev na predloženie návrhov v roku 2006 pozitívnym krokom vpred od systému vyčleňovania k transparentnému a konkurenčnému postupu, ktorý umožňuje, aby sa príjemcovia grantov vyberali zo širšej základne žiadateľov. Príjemcovia projektov vybraní v rámci postupu v časti II v roku 2006 konštatovali, že výsledky výzvy boli oznámené neskoro a že oznámenie sa malo uverejniť najneskôr pred očakávaným dátumom začatia programu. Domnievali sa, že skoršie uverejnenie výsledkov by prispelo k dosiahnutiu cieľov organizácií. Hodnotiteľ zistil, že typológia príjemcov vo výzve na predloženie návrhov v rámci časti II programu – rozdelenie príjemcov na vyslancov, európske siete alebo organizácie organizujúce kultúrne podujatia – mala iba obmedzenú hodnotu, pretože analýza činností organizácií ukázala, že boli veľmi heterogénne. Hodnotiteľ zistil, že projekty v rámci časti III programu priniesli konkrétne výsledky, napriek svojej malej veľkosti a obmedzenému času. Prostredníctvom malých grantov sa teda vytvorili konkrétne produkty. Nedostatok finančných prostriedkov na preklady však prispel k obmedzenému zviditeľneniu týchto projektov. Na úrovni programu je potrebné zdôrazniť, že bez ohľadu na to, ako sú výsledky financovania efektívne z hľadiska nákladov, je hodnota programu obmedzená, keď šírenie výsledkov nedosahuje optimálnu úroveň. 3. Trvalá udržateľnosť Je ťažké zovšeobecňovať, pokiaľ ide o trvalú udržateľnosť činností na úrovni programu. V rámci každej časti programu však existujú dôkazy o tom, že výsledky pretrvajú aj po skončení projektu. Podpora programu v rámci časti I pomohla organizáciám rozvinúť ich odbornosť a prispela k pokroku v oblasti výskumu menšinových jazykov. Tieto štruktúry vnímali účasť na programe ako príležitosť na to, aby sa pripravili na súťaž v rámci nových programov. Zainteresované strany potvrdili, že siete a ich odbornosť dosiahli úroveň uznania, ktorá im pomôže nájsť alternatívne zdroje financovania. Trvalo udržateľný charakter siete posilňuje efektivitu grantu EÚ. Výsledky z časti II svedčia aj o dlhodobejších účinkoch: prevažná väčšina príjemcov tvrdí, že si vytvorili stabilné vzťahy s účastníkmi sietí. Deväťdesiat percent organizácií poukázalo na to, že výsledky ich činností využívajú iné organizácie, a domnievalo sa, že granty EÚ pomohli zvýšiť zviditeľnenie organizácií, ako aj ich dôveryhodnosť u iných finančných orgánov. V rámci časti III programu vznikli určité osobitné partnerstvá, ich počet bol však obmedzený. Podľa predkladateľov projektov sú partnerstvá pre tento druh projektu menej významné. Podľa názoru hodnotiteľov by v rámci projektov týkajúcich sa pamätníkov bolo prínosnejších viacej projektov, a to v oblasti ich propagácie, ako aj trvalej udržateľnosti. HLAVNÉ ODPORÚČANIA EXTERNÉHO HODNOTENIA A PRIPOMIENKY KOMISIE Hlavné odporúčania hodnotiteľa sú uvedené kurzívou, zatiaľ čo odpoveď Komisie je uvedená štandardným písmom. Účinnosť a efektívnosť Komisia by mala posilniť väzby medzi sektorom kultúry a ďalšími politickými otázkami, aby mohla úplne využiť potenciálnu pridanú hodnotu činností v oblasti kultúry, pokiaľ ide o občianstvo. V prípade monitorovania osobitných projektov s vysokou symbolickou hodnotou by sa mohla vytvoriť štruktúrovaná spolupráca s ďalšími GR. Komisia súhlasí. Presadzovanie kultúry vo všetkých príslušných politikách EÚ bolo uvedené v oznámení o „Európskom programe pre kultúru v globalizovanom svete“, ktoré bolo prijaté v roku 2007. Komisia posilňuje svoju vnútornú medziútvarovú koordináciu a prehlbuje svoju analýzu rozhrania medzi kultúrnou rozmanitosťou a ďalšími politikami Spoločenstva, aby pri prijímaní rozhodnutí alebo predložení návrhov regulačnej alebo finančnej povahy našla správnu rovnováhu medzi rôznymi cieľmi verejnej politiky, vrátane podpory kultúrnej rozmanitosti. Komisia by mala rešpektovať lehoty uvedené v predbežnom kalendári pre výberové konanie a zabezpečiť skoršie uverejnenie výberu uchádzačov, pretože mnoho organizácií sa riadi kalendárnym rokom. Preto by bolo vhodné zosúladiť poukazovanie grantov EÚ a realizáciu činností organizácií na koniec kalendárneho roka. Komisia súhlasí s vhodnosťou skrátenia dĺžky postupov týkajúcich sa výziev na predloženie návrhov a už prijala opatrenia na čo najväčšie možné skrátenie procesu udeľovania grantov organizáciám pôsobiacim v oblasti kultúry na ich prevádzku. Napríklad rozhodnutia o pridelení grantov nahradia v roku 2008 zmluvy, čím by sa proces mal skrátiť v priemere o mesiac. Zvýšené využívanie paušálnych sadzieb by malo pomôcť urýchliť spracovanie žiadostí. Zavedenie viacročných grantov od roku 2008 (pozri ďalej v texte) pomôže v budúcnosti predísť aj oneskoreniam. Stojí za to tiež uviesť, že na zdĺhavý proces výberu majú veľký vplyv aj ďalšie faktory, medzi ktoré patrí komitologický postup (konzultácia riadiaceho výboru a právo Európskeho parlamentu na kontrolu pred uverejnením výziev a druhýkrát pred oznámením výsledku výberového konania). Komisia sa však snaží dosiahnuť úpravu právneho základu programu Kultúra, ktorá by jej umožnila priamo schváliť rozhodnutia o poskytnutí prevádzkových grantov organizáciám pôsobiacim v oblasti kultúry. Ak ju schváli Rada a Európsky parlament, výberové konanie by sa mohlo opäť skrátiť o niekoľko týždňov. Komisia by mala zlepšiť pomoc určenú príjemcom grantov prostredníctvom usmernení týkajúcich sa technickej pomoci, aby príjemcom poskytla jednotnú odpoveď a lepšie reagovala na ich otázky. Je potrebné zdôrazniť, že vytvorenie výkonnej agentúry, ktorá je od roku 2006 zodpovedná za vykonávanie veľkej časti činností programu GR EAC, pomáha zlepšovať celkovú efektívnosť a účinnosť riadenia výziev na predloženie návrhov. Od vzniku novej generácie programov (2007 – 2013) sa Komisia aj výkonná agentúra snažia lepšie pomáhať žiadateľom. Vyvinulo sa niekoľko užitočných nástrojov a služieb (vrátane praktických usmernení, často kladených otázok, formulárov jednoduchších pre používateľov, osobitnej poštovej schránky atď.). Okrem toho Komisia a výkonná agentúra zorganizovali v roku 2007 v Bruseli dva informačné dni, počas ktorých žiadatelia dostali praktické rady, ako pripraviť dobré žiadosti, a mali možnosť klásť otázky. Táto úspešná akcia sa v budúcnosti zopakuje. Komisia by mala vytvoriť databázu na dôkladnejšie monitorovanie a konsolidovať a sledovať údaje z monitorovania vyplývajúce zo záverečných správ. Komisia súhlasí s týmto názorom. Výkonná agentúra vytvorila novú databázu, ktorá by mala v budúcnosti umožniť dôkladnejšie monitorovanie a uľahčiť podávanie správ o činnostiach spolufinancovaných Európskou úniou. Zviditeľnenie výstupov a výsledkov Komisia sa vyzýva, aby zaviedla osobitné kritériá súvisiace so zviditeľňovaním výberového konania. Komisia by mala každému príjemcovi poskytnúť brožúru, v ktorej sú uvedené osvedčené postupy príjemcov umožňujúce zlepšiť zviditeľnenie výstupov a výsledkov. Komisia úplne súhlasí s potrebou zlepšiť úroveň zviditeľnenia a šírenia podporovaných činností. Zviditeľnenie a šírenie výstupov predstavujú v novej generácii výziev na predloženie návrhov (programy na roky 2007 – 2013) významné kritérium na udelenie grantov. To znamená, že žiadatelia sú posudzovaní aj podľa úrovne zviditeľnenia, šírenia a využívania plánovaných činností (odlišný druh používaných nástrojov komunikácie, kvalita mediálneho plánu, počet ľudí zasiahnutých činnosťou atď.). Komisia vytvára aj novú databázu (s názvom „EVE“), v ktorej bude verejnosti k dispozícii mnoho užitočných informácií o podporovaných projektoch. Trvalá udržateľnosť Komisia by mala poskytovať viacročné granty. Mohlo by sa navrhnúť spojenie ročných a viacročných grantov, v závislosti od charakteru projektu. Žiadatelia by si mohli vybrať medzi ročnými alebo viacročnými grantmi . Komisia si uvedomuje, že je žiaduce zabezpečiť väčšiu stabilitu a bezpečnosť pre príjemcov žiadajúcich o prevádzkové granty a uznáva, že viacročné granty by niektorým organizáciám značne pomohli uskutočňovať ich stále činnosti. Komisia preto preskúmala možnosť zabezpečenia viacročných grantov pri rešpektovaní ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách. V dôsledku toho Komisia bude od roku 2008 poskytovať žiadateľom časti II programu Kultúra možnosť požiadať buď o viacročný alebo o ročný grant. Komisia ponúka od roku 2007 možnosť, aby organizácie bývalej časti I požiadali o viacročné granty v rámci programu celoživotného vzdelávania. Zachovať požiadavku nízkeho externého financovania (20 % pre časť II a 25 % pre časť III), ktoré je prispôsobené špecifikám sektora kultúry. Aj keď sú sumy, na ktoré sa vzťahuje zásada postupného znižovania, nízke, jej vykonávanie má symbolickú hodnotu a príjemcovia grantov ju vnímajú ako obmedzenie. Pri hodnotení sa zistilo, že vzťah medzi prínosom tejto zásady a nákladmi na jej uplatnenie je v prípade určeného cieľa negatívny. Komisia súhlasí s tým, že pri podpore organizácií pôsobiacich v oblasti kultúry (prevádzkové granty) je želateľné zachovať vysoký podiel spolufinancovania Spoločenstva, najmä v prípade štrukturálnej podpory. V prípade prevádzkových grantov sa však nemožno vyhnúť zásade postupného znižovania stanovenej v nariadeniach o rozpočtových pravidlách. Komisia by však chcela uplatňovať túto zásadu prostredníctvom čo najnižšieho možného podielu. V roku 2007 a 2008 bol tento podiel iba 1 % a vzťahuje sa skôr na podiel spolufinancovania, ako priamo na grant. Komisia by mala posilniť kvalitatívne monitorovanie počas uskutočňovania projektov a zlepšiť zdroje venované znalosti sektora kultúry a jeho zainteresovaných strán v rámci GR EAC a výkonnej agentúry. Komisia súhlasí, že je vhodné byť bližšie k sektoru kultúry ako celku a najmä mať lepší kontakt s kultúrnymi pracovníkmi počas uskutočňovania ich projektu. Komisia preskúma možnosť vykonania viacerých návštev priamo na mieste a účasti na niektorých podujatiach organizovaných príjemcami grantov EÚ. V rámci oznámenia o európskom programe pre kultúru v globalizovanom svete Komisia začína štruktúrovaný dialóg so sektorom kultúry (fóra, konferencie a ďalšie štruktúry uľahčujúce komunikáciu). ZÁVERY KOMISIE Komisia súhlasí s celkovým hodnotením hodnotiteľa v tom zmysle, že program splnil svoje hlavné ciele. Hoci bolo ťažké dospieť k celkovému záveru na úrovni programu, analýza výstupov a výsledkov každej časti programu svedčí o tom, že operačné ciele boli splnené. Mnoho kultúrnych sietí a organizácií všetkých veľkostí a druhov – spevácke zbory, múzeá, orchestre, divadlá, kultúrne nadácie – dostalo podporu z programu na uskutočnenie činností a projektov s európskou dimenziou. Z časti III programu sa financovali spomienkové projekty so silnou európskou pridanou hodnotu, ktoré by sa bez európskeho financovania neuskutočnili. To, že v činnostiach príjemcov boli zastúpené všetky kultúrne oblasti, umožnilo, aby z týchto činností mala prospech široká verejnosť. Komisia však uznáva, že existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o šírenie a zviditeľnenie výsledkov. V hodnotení je uvedených mnoho užitočných odporúčaní. Pokiaľ ide o ukončenie predchádzajúceho programu, tri časti boli začlenené do troch rôznych programov. V úpravách vykonaných na týchto programoch a vo výzvach na predloženie návrhov od roku 2007 sa už odrazili odporúčania hodnotiteľa. Napríklad v nových výzvach na predloženie návrhov na programy Kultúra, celoživotné vzdelávanie a Európa pre občanov (časti I a II) sa šírenie výsledkov stalo jedným z hlavných kritérií hodnotenia kvality žiadostí a poskytuje sa možnosť udelenia viacročných grantov. [1] Ú. v. EÚ L 138/40, 30.4.2004. [2] 2006/S 122-129441.