·Maximalizácia rastového potenciálu nášho európskeho digitálneho hospodárstva – vyžaduje si to investície do infraštruktúry a technológií IKT, ako sú napríklad cloud computing a Big Data, a výskum a inovácie na podporu priemyselnej konkurencieschopnosti, ako aj lepšie verejné služby, inkluzívnosť a zručnosti.

Rozsah a rýchlosť, akou nastávajú tieto zmeny, prinášajú nesmierne príležitosti pre inováciu, rast a zamestnanosť. Zmeny takisto prinášajú problematické politické otázky pre verejné orgány a vyžadujú si koordinované opatrenia zo strany EÚ. Všetky členské štáty zápasia s podobnými problémami, avšak na vnútroštátnom základe, ktorý je príliš limitovaný na to, aby im umožnil využiť všetky príležitosti a riešiť všetky problémy tejto transformácie. Európska úroveň predstavuje ten správny rámec pre mnohé otázky. To je dôvod, prečo si Európska komisia stanovila vytvorenie jednotného digitálneho trhu za jednu zo svojich hlavných priorít.

Na tento účel plánujem počas prvých šiestich mesiacov svojho funkčného obdobia podniknúť ambiciózne legislatívne kroky smerom k vybudovaniu prepojeného jednotného digitálneho trhu, ktoré budú konkrétne zahŕňať: rýchle uzavretie rokovaní o spoločných európskych pravidlách ochrany údajov, stanovenie ambicióznejších cieľov prebiehajúcej reformy našich pravidiel v oblasti telekomunikácií, modernizáciu pravidiel v oblasti autorských práv vzhľadom na digitálnu revolúciu a zmeny správania spotrebiteľov a modernizáciu a zjednodušenie pravidiel ochrany spotrebiteľa pri nákupoch online a elektronických nákupoch. Tieto opatrenia by malo dopĺňať úsilie zamerané na posilnenie elektronických zručností a vzdelávania v celej spoločnosti a na uľahčenie vytvárania inovačných začínajúcich podnikov. Posilnenie využívania digitálnych technológií a online služieb by sa malo stať horizontálnou politikou, ktorá sa bude vzťahovať na všetky odvetvia hospodárstva a verejného sektora.“

Ak sa nám to podarí, budeme schopní zabezpečiť, že občania Európskej únie budú môcť čoskoro používať mobilný telefón v celej Európe bez poplatkov za roaming. Budeme schopní zabezpečiť prístup spotrebiteľov k službám, hudbe, filmom a športovým podujatiam z ich elektronických zariadení kdekoľvek v Európe a bez ohľadu na hranice. Budeme schopní vytvoriť rovnaké podmienky pre všetky podniky, ktoré ponúkajú tovar alebo služby v Európskej únii a na ktoré sa vzťahujú tie isté pravidlá ochrany údajov a ochrany spotrebiteľa, bez ohľadu na to, kde sa nachádza ich server. Vybudovanie prepojeného jednotného digitálneho trhu môže počas funkčného obdobia novej Komisie priniesť v Európe dodatočný rast vo výške až 250 mld. EUR, čím sa vytvoria státisíce nových pracovných miest, najmä pre mladších uchádzačov o zamestnanie, a vznikne dynamická znalostná spoločnosť.

S cieľom zabezpečiť správne podmienky, ktoré by umožnili rozvoj cezhraničného elektronického obchodu, Komisia v súlade so svojim pracovným programom na rok 2015 predloží pozmenený legislatívny návrh , aby sa predajcovia mohli spoľahnúť na vlastné vnútroštátne právne predpisy a prehĺbila harmonizácia hlavných práv a povinností strán kúpnej zmluvy. Dosiahne sa to najmä prostredníctvom poskytnutia prostriedkov nápravy pre prípad neplnenia a primeraného obdobia pre právo na zákonnú záruku. Cieľom je zabezpečiť, že obchodníci na vnútornom trhu nie sú odrádzaní od cezhraničného obchodovania kvôli rozdielom v povinných náležitostiach v oblasti spotrebiteľského zmluvného práva v jednotlivých krajinách alebo rozdielom vyplývajúcim z osobitných pravidiel týkajúcich sa výrobku, ako je označovanie.

Zjednodušené a moderné pravidlá pre online a digitálne cezhraničné nákupy povzbudia viac podnikov, aby predávali online v iných krajinách a zvýšia dôveru spotrebiteľov v cezhraničný elektronický obchod. 57 % spoločností uviedlo, že ak by sa vo všetkých členských štátoch EÚ používali rovnaké pravidlá elektronického obchodu, začali by online predaj do iných členských štátov EÚ alebo by svoj online predaj zvýšili.

Na jednotnom trhu by spoločnosti mali mať možnosť riadiť svoj predaj na základe spoločného súboru pravidiel. Niektoré aspekty spotrebiteľského a zmluvného práva už boli v prípade online predaja úplne harmonizované (ako sú informácie, ktoré by sa mali poskytovať spotrebiteľom pred uzavretím zmluvy alebo pravidlá, ktoré upravujú právo spotrebiteľa odstúpiť od zmluvy, ak si kúpu rozmyslel). Na iné aspekty zmlúv (napríklad, aké prostriedky nápravy sú k dispozícii, ak hmotný tovar nie je v súlade s kúpnou zmluvou) sa však vzťahujú len pravidlá EÚ ustanovujúce minimálnu harmonizáciu, pričom členské štáty môžu ísť nad rámec tejto úpravy. Pokiaľ ide o prostriedky nápravy vo vzťahu k chybnému digitálnemu obsahu zakúpenému online (napríklad elektronické knihy), neexistujú nijaké osobitné pravidlá EÚ a len zopár vnútroštátnych.

·61 % spotrebiteľov EÚ dôveruje nákupu cez internet od predajcu so sídlom v ich vlastnom členskom štáte, zatiaľ čo pri nákupe z iného členského štátu je to len 38 % spotrebiteľov.

Okrem toho, pokiaľ ide o priame zdaňovanie, Komisia čoskoro predloží akčný plán pre obnovenú stratégiu zdaňovania príjmov právnických osôb na jednotnom trhu, podľa ktorého by zisky mali byť zdanené tam, kde sa tvorí hodnota, a to aj v rámci digitálneho hospodárstva.

Zároveň bol zavedený systém elektronickej registrácie a platieb s cieľom znížiť náklady a administratívnu záťaž pre príslušné podniky. Systém by sa mal rozšíriť na hmotné tovary objednané online v rámci EÚ, ako aj mimo nej. Namiesto toho, aby museli podávať priznanie k dani a platiť DPH každému jednotlivému členskému štátu, v ktorom majú pobyt ich zákazníci, by podniky mohli podať jediné priznanie a platbu uskutočniť v ich vlastnom členskom štáte.

Komisia do konca roku 2015 predloží legislatívne návrhy s cieľom zmierniť rozdiely medzi vnútroštátnymi režimami autorských práv a umožniť širší online prístupu k dielam pre používateľov v celej EÚ, a to aj prostredníctvom ďalšej harmonizácie opatrení. Súčasťou návrhov bude: i) prenosnosť obsahu získaného zákonným spôsobom, ii) zabezpečenie cezhraničného prístupu k zákonne zakúpeným online službám pri rešpektovaní hodnôt práv v audiovizuálnom sektore, iii) väčšia právna istota pre cezhraničné používanie obsahu na osobitné účely (napr. výskum, vzdelávanie, hĺbková analýza textov a údajov atď.) prostredníctvom harmonizovaných výnimiek, iv) objasnenie pravidiel týkajúcich sa aktivít sprostredkovateľov vo vzťahu k obsahu chránenému autorským právom a v roku 2016 v) modernizácia presadzovania práv duševného vlastníctva, ktorá sa sústredí na porušovania práv v komerčnom meradle (prístup založený na „sledovaní toku peňazí“), ako aj na cezhraničné uplatňovanie týchto práv.

Platformy generujú, zhromažďujú a kontrolujú obrovské množstvo údajov o ich zákazníkoch a používajú algoritmy na to, aby údaje premenili na použiteľné informácie. Rast takýchto údajov je exponenciálny – 90 % všetkých údajov, ktoré sú na internete, bolo vytvorených pred menej ako 2 rokmi. Okrem toho platformy sa osvedčili ako novátori v digitálnom hospodárstve, ktorí pomáhajú menším podnikom pôsobiť online a vstupovať na nové trhy. Nové platformy v oblasti mobilných služieb, cestovného ruchu, hudby, audiovizuálnych služieb, financií, vzdelávania, ubytovania a zamestnania rýchlo a zásadne nabúrali tradičné obchodné modely a zaznamenali prudký rast. Vzostup hospodárstva spoločného využívania zdrojov ponúka aj možnosti na zvýšenie efektívnosti, rast a tvorbu pracovných miest, a to prostredníctvom lepšieho výberu pre spotrebiteľov, na druhej strane však potenciálne vyvoláva nové právne otázky.

Tento regulačný rámec uľahčil vznik dynamického trhu a je veľmi dôležité zabezpečiť, aby rámec v plnej miere držal krok s trhovým a technologickým vývojom. Komisia preskúma, či je potrebné upraviť súčasný systém pravidiel, ktoré sa uplatňujú na vysielanie a služby na požiadanie. Posúdi aj to, či by sa súčasná pôsobnosť pravidiel mala rozšíriť, aby zahŕňala nových aktérov a služby, ktoré sa v súčasnosti podľa smernice nepovažujú za audiovizuálne mediálne služby, a/alebo poskytovateľov, ktorí spadajú mimo jej súčasný geografický rozsah. Komisia takisto pripraví opatrenia na podporu katalógov európskych diel na platformách videa na požiadanie.

Sektor v súčasnosti prechádza štrukturálnymi zmenami a stále trpí izolovanosťou vnútroštátnych trhov, nejednotnosťou a nepredvídateľnosťou regulácie v rámci EÚ, najmä pokiaľ ide o rádiové frekvenčné spektrum, a nedostatočnými investíciami najmä vo vidieckych oblastiach. Sú to problémy, ktoré nie je možné úplne vyriešiť v kontexte prebiehajúcich diskusií o balíku pre jednotný trh v oblasti telekomunikácií. Komisia preto s cieľom podporiť ambície v tomto procese preskúma všetky existujúce právne predpisy a tam, kde to bude potrebné, predloží návrhy na zmeny. Prvým zásadným krokom je prijatie balíka pre jednotný trh v oblasti telekomunikácií, od ktorého Komisia očakáva, že poskytne jasné a harmonizované pravidlá týkajúce sa neutrality siete a zavedie opatrenia na definitívne odstránenie roamingových príplatkov, najmä pokiaľ ide o dátový roaming.

Jednotný digitálny trh sa musí zakladať na spoľahlivých, dôveryhodných, vysokorýchlostných, cenovo dostupných sieťach a službách, ktoré spotrebiteľom zaručujú základné práva na súkromie a ochranu ich osobných údajov, no súčasne podporujú inovácie. Vyžaduje si to silné, konkurencieschopné a dynamické odvetvie telekomunikácií schopné vykonať potrebné investície, využívať inovácie, napríklad cloud computing, nástroje Big Data alebo internet vecí (Internet of Things). Trhová sila niektorých internetových platforiem potenciálne vyvoláva obavy, najmä pokiaľ ide o najsilnejšie platformy, ktorých význam pre ostatných účastníkov trhu je čoraz vážnejší.

Po prijatí nových pravidiel EÚ o ochrane údajov, ku ktorému by malo dôjsť do konca roka 2015, Komisia preskúma smernicu o súkromí a elektronických komunikáciách s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany dotknutých osôb a rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu.

Pokiaľ ide o osobné údaje a súkromie, EÚ sa zaviazala dodržiavať najvyššie normy ochrany, ktoré sú zaručené v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov posilní dôveru v digitálne služby, nakoľko by malo chrániť jednotlivcov v súvislosti so spracovaním osobných údajov všetkými spoločnosťami, ktoré ponúkajú svoje služby na európskom trhu.

Zásada zakotvená v smernici o elektronickom obchode, že poskytovatelia internetových služieb konajúci ako sprostredkovatelia by nemali niesť zodpovednosť za obsah, ktorý prenášajú, uchovávajú alebo ukladajú na hostiteľskom počítači (hosting), pokiaľ jednajú striktne pasívnym spôsobom, podporila rozvoj internetu v Európe. Zároveň platí, že v prípade zistenia nezákonného obsahu, či ide o informácie týkajúce sa nezákonných činností, ako sú terorizmus/detská pornografia, alebo informácie, ktoré porušujú vlastnícke práva iných (napr. autorské práva), by sprostredkovatelia mali podniknúť účinné kroky na jeho odstránenie. Znemožnenie prístupu a odstraňovanie nezákonného obsahu poskytovateľmi hostingových služieb môže byť v súčasnosti zdĺhavý a zložitý postup, pričom môže byť omylom odstránený aj zákonný obsah. 52,7 % zainteresovaných subjektov uviedlo, že opatrenia proti nezákonnému obsahu sú často neúčinné a chýba im transparentnosť. Rozdiely vo vnútroštátnych postupoch môžu brániť v presadzovaní (s negatívnym dosahom na boj proti online kriminalite) a podkopávajú dôveru v online svet. S rozširovaním dostupného digitálneho obsahu na internete je pravdepodobné, že súčasné opatrenia budú čoraz viac skúšané. Nie je vždy ľahké vymedziť hranice toho, čo môžu sprostredkovatelia vykonať s obsahom, ktorý prenášajú, uchovávajú alebo ukladajú na hostiteľskom počítači (hosting), aby nestratili možnosť využiť oslobodenie od zodpovednosti stanovené v smernici o elektronickom obchode.

Dopyt po pracovníkoch s digitálnymi zručnosťami stúpa približne tempom 4 % za rok. Nedostatok odborníkov v oblasti IKT v EÚ by mohol dosiahnuť počet 825 000 neobsadených voľných pracovných miest do roku 2020, ak sa nepodniknú nijaké rozhodné kroky. EÚ zaznamenala zlepšenia základných digitálnych zručností občanov (nárast z 55 % na 59 % obyvateľstva), ale musí prejsť ešte dlhú cestu. Potrebné je takisto zvýšiť úrovne digitálnych zručností v radoch zamestnancov vo všetkých odvetviach hospodárstva a v radoch uchádzačov o zamestnanie s cieľom zlepšiť ich zamestnateľnosť. Potrebná je zmena v spôsobe, akým sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy prispôsobujú digitálnej revolúcii. Tieto zmeny sa môžu opierať o iniciatívy na úrovni EÚ, akými sú napríklad „veľká koalícia pre pracovné miesta v oblasti digitálnych technológií“, „európsky týždeň programovania“ a „otváranie systémov vzdelávania“.

Okrem toho samotná dostupnosť noriem často nepostačuje na zabezpečenie interoperability, ak dodávatelia existujúce normy neuplatnia vo svojich riešeniach. Verejné obstarávanie zohráva dôležitú úlohu pri podpore noriem a členské štáty vytvorili národné katalógy noriem IKT a špecifikácií týkajúcich sa interoperability s cieľom usmerňovať verejných obstarávateľov a urýchliť zavedenie noriem na vnútroštátnych trhoch. Začlenením týchto katalógov do európskych katalógov by sa zabránilo rozdrobenosti trhu na úrovni EÚ.

Interoperabilita v digitálnom hospodárstve znamená zabezpečenie účinnej komunikácie medzi digitálnymi komponentami, ako sú prístroje, siete alebo úložiská údajov. Takisto znamená lepšie prepojenie v celom dodávateľskom reťazci alebo medzi odvetviami priemyslu a služieb. Interoperabilita znamená efektívnejšie prepojenia cez hranice, medzi spoločenstvami a medzi verejnými službami a orgánmi. Služby elektronickej verejnej správy, ktoré sa rozvíjajú v rôznych členských štátoch, by mali byť schopné navzájom komunikovať a ich vývoj by nemal byť izolovaný. V súčasnosti existuje zhoda medzi členskými štátmi o základných požiadavkách na dosiahnutie interoperability na základe „európskeho rámca interoperability“, ktorý Komisia predložila v roku 2010. Tento rámec by sa teraz mal aktualizovať a rozšíriť.

Komisia v roku 2016 navrhne európsku iniciatívu týkajúcu sa „voľného toku údajov“, ktorá bude riešiť obmedzenia voľného pohybu údajov z iných dôvodov, ako je ochrana osobných údajov v EÚ, a neopodstatnené obmedzenia týkajúce sa umiestnenia údajov na účely uchovávania alebo spracovávania. Iniciatíva zastreší pálčivé otázky vlastníctva, interoperability, využiteľnosti a prístupu k údajom v rôznych situáciách, ako sú údaje vo vzťahu medzi podnikmi (business-to-business), medzi podnikom a spotrebiteľom (business to consumer), strojovo generované údaje a M2M údaje (machine-to-machine data). Podporí sa tým prístup k verejným údajom a pomôže to stimulovať inovácie. Komisia začne európsku iniciatívu zameranú na cloud, ktorá bude zahŕňať certifikáciu služieb cloudu, zmluvy, zmenu poskytovateľov služieb cloudu a cloud pre výskum a otvorenú vedu.

Podniky a spotrebitelia stále nepociťujú dostatočnú istotu, aby akceptovali cezhraničné služby cloudu na uchovávanie alebo spracovávanie údajov, kvôli obavám týkajúcim sa bezpečnosti, dodržiavania základných práv a ochrany osobných údajov vo všeobecnosti. Prijatím reformného balíka pre ochranu osobných údajov sa zabezpečia jednotné a aktuálne pravidlá spracovávania osobných údajov v celej Únii. V zmluvách sa však často vylučuje alebo značne obmedzuje zmluvná zodpovednosť poskytovateľa cloudu v prípadoch, ak už údaje nie sú k dispozícii alebo sú nepoužiteľné, alebo sa sťažuje možnosť ukončiť zmluvu. Znamená to, že údaje v skutočnosti nie sú prenosné. Súčasné aj budúce legislatívne rámce v oblasti ochrany údajov zakazujú obmedzenia voľného pohybu osobných údajov v rámci Únie. Obmedzenia voľného pohybu údajov z iných dôvodov nie sú predmetom právnej úpravy. Preto členské štáty nie sú schopné obmedziť voľný pohyb osobných údajov z dôvodov ochrany súkromia a ochrany osobných údajov, ale môžu tak urobiť z iných dôvodov. Všetky nadbytočné obmedzenia týkajúce sa umiestnenia údajov v rámci EÚ by mali byť odstránené a malo by sa im zabrániť.

Rozdrobený trh neposkytuje dostatočný rozsah pre cloud computing, Big Data, vedu založenú na údajoch a internet vecí (Internet of Things), aby dosiahli svoj plný potenciál v Európe. Aby sa plne využil potenciál digitálnych a dátových technológií, bude potrebné odstrániť niekoľko technických a legislatívnych prekážok. Obmedzenia, napríklad tie, ktoré sa týkajú umiestnenia údajov (t. j. požiadavky členských štátov na uchovávanie údajov v rámci ich územia), nútia poskytovateľov služieb budovať drahé miestne infraštruktúry (dátové strediská) v každom regióne alebo krajine. Nejednotné uplatňovanie pravidiel autorského práva a nejasnosti týkajúce sa ďalších práv na používanie údajov bránia rozvoju cezhraničného využívania údajov a novému uplatneniu technológií (napr. analýza textu a hĺbková analýza údajov). Nedostatok otvorených a interoperabilných systémov a služieb a prenosnosť údajov medzi službami predstavujú ďalšie prekážky pre cezhraničný tok údajov a vývoj nových služieb (napr. pre multimodálne cestovné informačné systémy, vedu založenú na údajoch). Právna istota, pokiaľ ide o určenie zodpovednosti (okrem zodpovednosti za ochranu osobných údajov), je predpokladom pre zavedenie internetu vecí (Internet of Things).

Online verejné služby sú rozhodujúce pre zvýšenie nákladovej efektívnosti a kvality služieb poskytovaných občanom a podnikom. Príkladom väčšej efektívnosti je zásada „stačí len raz“ – orgány verejnej správy opakovane použijú informácie o občanovi alebo spoločnosti, ktoré už majú k dispozícii, bez toho, aby ich žiadali znova len v 48 % prípadov. Rozšírenie tejto zásady v súlade s právnymi predpismi o ochrane osobných údajov by prinieslo ročné čisté úspory na úrovni EÚ vo výške približne 5 mld. EUR do roku 2017. Komisia začne pilotný projekt pre zásadu „stačí len raz“ pre podniky a občanov a preskúma možnosť elektronicky bezpečného (e-safe) riešenia na úrovni EÚ (zabezpečené online úložisko dokumentov). Rozšírenie zásady „stačí len raz“ cez hranice by ďalej prispelo k efektívnosti jednotného digitálneho trhu.

Verejné obstarávanie predstavuje približne 19 % HDP EÚ a celoeurópske elektronické verejné obstarávanie (e-procurement) by podľa odhadov malo priniesť úspory vo výške 50 mld. EUR ročne. Reformný balík o verejnom obstarávaní z roku 2014 predpokladá prechod na plne elektronické verejné obstarávanie do októbra 2018. Na splnenie tohto cieľa musíme vynaložiť zvýšené úsilie vzhľadom na to, že v mnohých členských štátoch sa prechod začal realizovať pomalým tempom.

Kontaktné miesta medzi verejnými orgánmi a občanmi/podnikmi sú v súčasnosti rozdrobené a neúplné. Potreby podnikov a občanov v ich cezhraničných činnostiach by sa dali lepšie uspokojiť, ak by sa na podklade infraštruktúr digitálnych služieb Nástroja na prepojenie Európy rozšírili a integrovali existujúce európske portály, siete, služby a systémy (ako napríklad Vaša Európa, jednotné kontaktné miesta, kontaktné miesta pre výrobky, kontaktné miesta pre stavebné výrobky) a navzájom prepojili do „jednotnej digitálnej brány“(Single Digital Gateway). Navyše by sa v celej EÚ malo podporovať využívanie elektronických dokumentov, aby sa znížili náklady a administratívna záťaž pre podniky a jednotlivcov.

Podniky odrádza rozdrobenosť regulácie a prekážky, ktoré im sťažujú rozširovanie a cezhraničné podnikanie v rámci vnútorného trhu. Mnohé členské štáty požadovali opatrenia, vrátane pomoci zameranej na to, aby sa spoločnosti mohli zakladať rýchlo (napr. do 24 hodín). Komisia sa domnieva, že všetky usadené spoločnosti by mali mať možnosť rozšíriť svoje fungovanie cezhranične online a stať sa celoeurópskymi do jedného mesiaca využitím prepojenia obchodných registrov a zásady „stačí len raz“.

Komisia predstaví nový akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020, ktorý bude zahŕňať i) skutočné prepojenie obchodných registrov do roku 2017, ii) začatie iniciatívy s členskými štátmi v roku 2016 s cieľom usmerniť zásadu „stačí len raz“, iii) rozšíriť a začleniť európske a vnútroštátne portály, aby podporovali vytvorenie „jednotnej digitálnej brány“, čím by sa vytvoril používateľsky orientovaný informačný systém pre občanov a podniky a iv) urýchliť prechod členských štátov na plne elektronické verejné obstarávanie a interoperabilné elektronické podpisy.

5.Dosiahnutie jednotného digitálneho trhu

Vytvorenie jednotného digitálneho trhu je kľúčovou súčasťou stratégie EÚ, ktorej cieľom je príprava Únie na budúcnosť a zabezpečovanie vysokej životnej úrovne jej obyvateľov. Vyžaduje si to politickú vôľu a prostriedky pre opatrenia uvedené v tejto stratégii. Vyžaduje si to mobilizovanie potrebných finančných prostriedkov a vytvorenie štruktúry riadenia medzi hlavnými aktérmi, aby sa zabezpečilo efektívne plnenie úloh zo strany inštitúcií EÚ, členských štátov a zainteresovaných subjektov. Ak už existujú dostatočné dôkazy o prekážkach, ktoré treba odstrániť, Komisia predloží legislatívne návrhy a iniciatívy, aby potenciál jednotného trhu slúžil spotrebiteľom a podnikom. V prípadoch, keď sú potrebné ďalšie konzultácie a zhromažďovanie dôkazov na určenie správneho postupu, Komisia zapojí zainteresované subjekty do diskusie o dostupných možnostiach. Tento program si vyžaduje, aby Komisia, Parlament a členské štáty spolupracovali a podnikli ambiciózne kroky.

5.1.Investovanie do jednotného digitálneho trhu

Kľúčovým cieľom stratégie jednotného digitálneho trhu je vytvoriť priaznivé investičné prostredie pre digitálne siete, výskum a inovačné podniky. Stanovenie správnych rámcových podmienok pomôže zmobilizovať súkromné investície a vytvárať dôveru investorov. Dosiahnutie našich ambícií v digitálnej oblasti si bude vyžadovať značné investície. Pre infraštruktúru a služby jednotného digitálneho trhu, ako aj pre výskum a inovačné MSP (vrátane začínajúcich podnikov) už sú vyčlenené finančné prostriedky EÚ. Očakáva sa, že európske štrukturálne a investičné fondy v tejto oblasti podporia programy za približne 21,4 mld. EUR. Osobitné úsilie je potrebné na preklenutie digitálnej disproporcie medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Európsky fond pre strategické investície, ktorý má dopĺňať súčasné programy EÚ, je určený na podporu širokého spektra digitálnych projektov s významným inovačným a výskumným potenciálom (a teda aj vyšším rizikom). Ďalšie nezanedbateľné možnosti financovania poskytuje Európska investičná banka a Európsky investičný fond.

Inovatívni podnikatelia sú ústredným prvkom digitálneho hospodárstva. Aby uspeli, potrebujú lepší prístup k finančným prostriedkom vrátane vlastného imania a rizikového kapitálu. EÚ zaviedla viacero iniciatív na podporu financovania vlastného imania, vrátane regulačných nástrojov, ako je nariadenie o európskych fondoch rizikového kapitálu. Potrebné je však ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť primerané financovanie, nakoľko sa javí, že súčasná rôznorodosť stanov spoločností v celej Európe a súvisiace právne riziká a náklady odrádza investície do začínajúcich podnikov EÚ a brzdí ďalšie rozširovanie ich obchodnej činnosti.

S ohľadom na skúsenosti z minulosti s nedostatočnou absorpciou fondov EÚ určených na investície do IKT bude Komisia spolupracovať s Európskou investičnou bankou, predkladateľmi projektov a členskými štátmi, aby sa zabezpečilo využitie dostupných investičných fondov vrátane technickej pomoci v plnej miere a plné využívanie synergií medzi nástrojmi financovania.

5.2.Medzinárodný rozmer

Rozsah, ktorý poskytne dokončený jednotný digitálny trh, pomôže spoločnostiam rásť nad rámec vnútorného trhu EÚ a z EÚ spraví ešte atraktívnejšie miesto pre svetové spoločnosti. Otvorenosť európskeho trhu by sa mala zachovať a ďalej rozvíjať v digitálnej sfére. EÚ by mala naďalej naliehať na rovnakú otvorenosť a účinné presadzovanie práv duševného vlastníctva zo strany našich obchodných partnerov. Prekážky svetového digitálneho obchodu osobitne nepriaznivo ovplyvňujú európske spoločnosti, pretože EÚ je najväčším svetovým vývozcom digitálnych služieb. Preto je potrebné ďalej rozvíjať ambicióznu digitálnu obchodnú a investičnú politiku, a to aj prostredníctvom dohôd EÚ o voľnom obchode. Dokončený jednotný digitálny trh môže takisto prispieť k dosiahnutiu rozvojového programu na obdobie po roku 2015. Komisia bude pracovať na vytvorení udržateľného prístupu k modelu riadenia internetu so zapojením viacerých zainteresovaných strán s cieľom zachovať voľný a otvorený internet.

5.3.Účinné riadenie jednotného digitálneho trhu

Vzhľadom na spoločnú zodpovednosť za včasnú realizáciu opatrení, ktoré sú súčasťou stratégie, bude Komisia spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou a prehĺbi spoluprácu s oboma inštitúciami. Komisia zabezpečí trvalý dialóg so zainteresovanými subjektmi s cieľom poskytovať informácie o tvorbe politiky a zabezpečiť účinné vykonávanie stratégie. Vzhľadom na prierezový charakter stratégie jednotného digitálneho trhu si jej vykonávanie bude vyžadovať podporu zo strany špecializovaných poradenských a podporných skupín. Komisia vyzýva Európsku radu, aby poskytla potrebný impulz a pravidelne hodnotila pokrok. Komisia sa bude usilovať aj o zlepšenie kvality údajov a analýz potrebných na podporu jednotného digitálneho trhu tým, že bude združovať príslušné vedomosti a zabezpečí jednoduchý prístup verejnosti k nim. Bude ďalej rozvíjať svoj ukazovateľ – index digitálnej ekonomiky a spoločnosti. Komisia bude podávať pravidelné správy o pokroku stratégie.

6.Záver

Stratégia jednotného digitálneho trhu je o transformácii európskej spoločnosti a zabezpečení toho, aby dokázala s istotou čeliť budúcnosti. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby v najkratšom možnom čase schválili túto stratégiu na dokončenie jednotného digitálneho trhu a aktívne sa zapojili do jej implementácie v úzkej spolupráci so všetkými relevantnými zainteresovanými subjektmi.





Príloha: Plán pre dokončenie jednotného digitálneho trhu