EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 19.12.2011 
SEK(2011) 1559 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,  
ktorým sa mení a dop ĺňa smernica 2005/36/ES o uznávan í odborných kvalifikáciía 
nariadenie o administ ratívnej spolupráci pr ostredníctvom informa čného systému o 
vnútornom trhu 
{KOM(2011) 883 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1558 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
V smernici o uznávaní odborných kvalifikácií1 sa vymedzujú podmienky uznávania 
odborných kvalifikácií v prípadoch usadenia sa v iných členských štátoch, ako aj podmienky 
týkajúce sa pres ťahovania do iného členského štátu na do časnom základe.  
Modernizácia systému uznávania odborných kv alifikácií je jedným z 12 hybných síl Aktu 
o jednotnom trhu, ktorého cie ľom je podpori ť rast a posilni ť dôveru. Jej základom je dôkladné 
hodnotenie smernice, ktoré sa uskuto čnilo od marca 2010 do mája 2011. 
2. SUBSIDIARITA  
Pravidlá, ktoré upravujú uznávanie odborných  kvalifikácií, sú stanovené v smernici 
2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií. Zm eny tohto acquis si vyžadujú úpravu tejto 
smernice, ale nie novú smernicu. 
3. CIELE  
Na základe analýzy problémov uvedených v ďalšej časti medzi hlavné ciele iniciatívy patrí 
uľahčovanie mobility odborníkov a obchodu so služ bami vo vnútri EÚ, vyriešenie problému 
s obsadzovaním vysoko odborných pracovných miest a ponúknutie viacerých možností 
uchádzačom o zamestnanie. 
4. VYMEDZENIE PROBLÉMU , MOŽNOSTI POLITIKY A  ICH VPLYVY  
Identifikácia problémových oblastí vyc hádza predovšetkým z výsledkov hodnotenia 
a z reakcií na zelenú knihu Komisie vydanú 22. júna 2011.  
4.1. Informácie a elektronic ká verejná správa pre ob čanov 
Odborníci usilujúci sa o uznani e svojich kvalifikácií sa stál e stretávajú s problémami pri 
určení správneho príslušného orgánu  a dokladov, ktoré musia predloži ť.  
Ďalší problém sa týka obmedzeného využívan ia elektronických prostriedkov na plnenie 
postupov uznávania kvalifikácií. Konkrétne , zdravotnícki prac ovníci a uchádza či 
o zamestnanie nemajú možnos ť využívať zariadenia ponúkané miestami jednotného kontaktu 
vytvorenými v rámci smernice o službách. V rá mci posúdenia vplyvu sa identifikovali 4 
potenciálne možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenie na úrovni EÚ; 2) posilni ť národné 
kontaktné miesta, 3) členské štáty by mali zabezpe čovať centrálne online miesta na prístup k 
informáciám a plnenie postupov uzná vania kvalifikácií, 4) rozšíri ť rozsah pôsobnosti miest 
jednotného kontaktu. 
                                                 
1 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných 
kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22) 
 
SK 3   SK Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4, pretože predpoklad á, že všetky informácie 
a postupy musia členské štáty poskytova ť prostredníctvom miest jednotného kontaktu, na 
ktoré sa s najvä čšou pravdepodobnos ťou obracajú odborníci.  
4.2. Efektívnos ť postupov uznávania kvalifikácií 
4.2.1.  Dĺžka postupov uznávania kvalifikácií 
V smernici sa predpokladajú konkrétne kone čné termíny spracovania žiadostí o uznanie 
kvalifikácie (3 alebo 4 me siace) Zdá sa, že tieto kone čné termíny nie sú prispôsobené 
potrebám trhu práce. Navyše, vyzerá to tak, že sa často nedodržiavajú. Zvýšené využívanie 
informačného systému o vnútornom trhu (IMI) u ľahčilo výmenu informácií medzi 
príslušnými orgánmi, ale nezdá sa, že urýchlilo postupy pre ob čanov.  
Preskúmali sa štyri rozli čné možnosti: 1) nevykona ť žiadnu zmenu politiky; 2) prísnejšie 
presadzovanie zo strany Komisie v jednotlivých prípadoch; 3) skráti ť lehoty v smernici pre 
všetky povolania; 4) zainteresova ť domovský členský štát a vytvori ť európsky preukaz 
profesijnej mobility. 
Mala by sa uprednostni ť možnosť 4, pretože rieši problém zdol a nahor a vytvára priaznivé 
podmienky na skrátenie postupu uznávania kva lifikácií. Predpokladá kratšie lehoty, ale 
poskytuje nástroje (profes ijný preukaz) potrebné na  ich dodržanie. Táto možnos ť si od 
Komisie vyžaduje obmedzené investície a mala by pozitívny vplyv na ná klady na uznávanie 
kvalifikácií v členských štátoch. Vyžiadala by si však dodato čné úsilie niektorých členských 
štátov.  
4.2.2.  Odôvodnenie a organizácia kompenza čných opatrení 
Problémy v tejto oblasti sa týkajú najmä nedostato čného zdôvod ňovania rozhodnutí 
prijímaných príslušnými orgánmi a organizácie kompenza čných opatrení.  
V posúdení vplyvu sú uvedené tieto možnosti: 1) nevykona ť žiadnu zmenu politiky; 2) 
vypracovanie podrobných usmernení o využívaní a organizácií kompenza čných opatrení; 3) 
optimalizácia využívania kompenza čných opatrení; 4) vybra ť možnos ť 3 a zabezpe čiť 
pravidelnú organizáciu kompenza čných opatrení. 
Záver je, že opatrenie 4 je najefektívnejšie, pretože ri eši všetky zistené problémy.  
4.2.3.  Neexistencia spolo čných platforiem 
Na uľahčenie využívania všeobecného systému uznávania kvalifikácií sa mali zavies ť 
spoločné platformy. Napriek pokusom o ich zaved enie, doteraz nebola zavedená žiadna 
spoločná platforma.  
V rámci posúdenia vplyvu sa analyzuj ú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) 
upustiť od koncepcie spolo čných platforiem; 3) revidova ť koncepciu spolo čnej platformy; 4) 
harmonizova ť minimálne požiadavky na odbornú prípravu nových odborníkov. 
Možnosť 3 ponúka najefektívnejšie riešenie  pre odborníkov, ktorí dosiahnu uznanie 
kvalifikácie bez kompenza čných opatrení.  
 
SK 4   SK 4.3. Fungovanie systému automatického uznávania 
4.3.1.  Oznamovanie nových diplomov 
Dôkazy z hodnotenia poukazujú na to, že pos tupy oznamovania a skúmania nových diplomov 
z odboru architektúry sa považujú za komplikované. Navyše, minimálne požiadavky na odbornú prípravu pre 6 povolaní v sektore zdravo tníctva, ktoré sú povinné pre všetky členské 
štáty, sa v praxi nie vždy dodržiavajú.   
V rámci posúdenia vplyvu sa identifikovali tieto možnosti politiky: 1) neprija ť žiadne 
opatrenia; 2) funkcia kontroly súladu na vnútroštátnej úrovni; 3)  orgán pre kontrolu súladu na 
úrovni EÚ.  
Dospelo sa k záveru, že by sa mala uprednostni ť možnosť 2, pretože by vytvorila lepšie 
podmienky pre v časné oznamovanie diplomov, znížila zá ťaž spojenú so skúmaním diplomov 
a zabezpe čila dodržiavanie minimálnych požiadaviek na odbornú prípravu.  
4.3.2.  Úpravy minimálnych požiadaviek na odbornú prípravu 
V minimálnych požiadavkách na odbornú príp ravu vymedzených v smernici sa nevyhnutne 
neodráža vedecko-technický pokrok a nedávne reformy v oblasti vzdelávania. 
a) Objasnenie minimálneho trvania odbornej pr ípravy pre lekárov, zdra votné sestry a pôrodné 
asistentky: minimálne trvanie odbornej prípravy vyjadrené v rokoch alebo hodinách odbornej 
prípravy. Dochádzalo tu k rozdielnym výkladom, či tieto dve kritéria predstavujú dve 
možnosti alebo sú kumulatívne. Zvažu jú sa tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) 
vylúčenie jedného z týchto dvoch kritérií; 3) kombinova ť tieto dve kritériá a prispôsobi ť počet 
rokov v prípade lekárov; 4) vybra ť možnosť 3 a zavies ť odkaz na ECTS (Európsky systém 
prenosu a zhromaž ďovania kreditov).  
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4, pretože objas ňuje právne ustanovenia (po čet 
rokov a hodín sa uplat ňuje spolu) a ponúka lekárom potrebnú flexibilitu (po čet hodín 
odbornej prípravy sa rozloží aspo ň na 5 rokov).  
b) Požiadavky na prijímanie zdravotných sestier a pôrodných asistentiek: požiadavkou 
odbornej prípravy zdravotných sestier a pôrodných asistentiek na ú čely prijatia je v sú časnosti 
10 rokov všeobecného vzdelania. Berúc do úv ahy vývoj týchto povol aní, zainteresované 
strany tvrdia, že by sa trva nie odbornej prípravy malo pred
ĺžiť na 12 rokov všeobecného 
vzdelania, ako je to už v prípade 24 členských štátov. Skúmajú sa tieto možnosti: 1) neprija ť 
žiadne opatrenia; 2) požadova ť 12 rokov pre obidve povol ania; 3) aktualizova ť túto 
požiadavky len pre pôrodné asistentky; 4) požadova ť 12 rokov alebo zodpovedajúce 
vzdelanie pre obidve profesie a po čítať s prechodným obdobím.  
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4. Umož ňuje členským štátom pripravi ť 
kvalifikovanejšie a nezávislejšie zdravot né sestry a pôrodné asistentky a udrža ť dôveru 
v kvalifikáciu zdravotných sestie r a pôrodných asistentiek získanú v členskom štáte EÚ.  
c) Otváranie nových lekární: výnimka prijatá v roku 1985 umož ňuje členským štátom, aby 
neuznávali kvalifikáciu farmaceuta na ú čely zriaďovania alebo riadenia nových lekární. 
Predstavuje to diskrimináciu ob čanov EÚ. V rámci posúdenia vpl yvu sa analyzovali tieto 
možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) zruši ť toto ustanovenie. Uprednost ňovanou 
 
SK 5   SK možnosťou je možnos ť 2, pretože ukon čí existujúcu diskrimi náciu z dôvodu kvalifikácie 
získanej v zahrani čí. 
d) Minimálne požiadavky na odbornú prípravu arch itektov: neodrážajú sa v nich prevládajúce 
štandardy vzdelávania archit ektov. Navyše, smernica neobsahuje požiadavky na uznanie 
architekta za plne kva lifikovaného, konkrétne pokia ľ ide o požiadavky na odbornú prax. 
Zvažujú sa tieto možnosti: 1) nerobi ť nič; 2) predĺžiť minimálne trvanie odbornej prípady zo 4 
na 5 rokov; 3) pred ĺžiť trvanie na 5 rokov a zahrnú ť aspoň dvojročnú odbornú prax pod 
dohľadom; 4) stanovi ť trvanie odbornej príp ravy na 6 rokov, pri čom by pozostávala zo 4 
rokov univerzitného vzdelávania a mi nimálne 1 roka odbornej praxe.  
Uprednost ňuje sa možnos ť 4, pretože lepšie zosúla ďuje bežne uznávané normy s 
požiadavkami smernice.  
4.3.3.  Automatické uznávanie na základe odbornej praxe 
Zo spätnej väzby získanej od príslušných orgánov vyplýva, že Medzinárodná štandardná 
odvetvová klasifikácia všetkých ekonomických činností (ISIC) z roku 19 58, ktorá tvorí základ 
prílohy IV, nie vždy umož ňuje určiť povolania, ktoré by mohli využíva ť výhody 
automatického uznávania kvalifikácií. Medzi odb orníkmi to vytvára právnu neistotu.  
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažujú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) 
okamžite nahradi ť klasifikáciu ISIC z roku 1958 inou klasifikáciou; 3) nahradi ť klasifikáciu 
ISIC z roku 1958 najnovšou verziou klas ifikácie ISIC z roku 2008; 4) zavies ť väčšiu 
flexibilitu, ktorá by v budúcnosti umož nila modernizáciu klasifikácie. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4. Umož ňuje revíziu klasifikácie činností 
v neskoršom štádiu využitím výsledkov štúdie, ktorá by posúdila vplyvy na jednotlivé zainteresované strany. 
4.4. Usadenie sa v inom členskom štáte 
4.4.1.  Úrovne kvalifikácie 
Ak existuje rozdiel medzi dvoma alebo viacerými úrov ňami kvalifikácie žiadate ľa a 
kvalifikáciou vyžadovanou v hostite ľskom členskom štáte, žiadate ľ nemôže využíva ť výhody, 
ktoré ponúka smernica, ako sú napr íklad procesné záruky. Relevantnos ť úrovní kvalifikácií 
v smernici bola spochybnená, najmä pr e ich nesúlad s európskym kvalifika čným rámcom
2.  
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažujú  tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenie na úrovni 
EÚ; 2) zjednoduši ť klasifikáciu úrovní vzdelávania; 3) odstráni ť klasifikáciu zo smernice. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 2, pretože zmier ňuje súčasnú právnu neistotu 
spojenú so žiados ťami skúmanými pod ľa zmluvy. Existujúca klasifikácia by na ďalej 
predstavovala referen čný bod pre porovnávanie kvalifikácií.  
                                                 
2 Odporú čanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifika čného 
rámca pre celoživotné vzdelávanie, Ú. v. EÚ 2008/C 111/01. 
 
SK 6   SK 4.4.2.  Čiastočný prístup 
Ekonomické činnosti spojené s konkrétnym povolan ím sa môžu medzi jednotlivými 
členskými štátmi zna čne líšiť. Skúškou spôsobilosti alebo adapta čným obdobím sa tieto 
rozdiely nemusia vždy kompenzova ť. Európsky súdny dvor stanovil zásadu čiastočného 
prístupu k povolaniu ako al ternatívu k absolvovaniu nove j odbornej prípravy v hostite ľskom 
členskom štáte3.  
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažu jú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) zavies ť 
do smernice možnosti čiastočného prístupu pre všet ky povolania; 3) zavies ť do smernice 
možnosti čiastočného prístupu, ale vylú čiť povolania, ktoré majú dôsledky na verejné zdravie. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 3. Môže zmierni ť prekážky mobility, berúc pritom 
do úvahy ochranu spotrebite ľa a bezpečnosť pacientov.  
4.4.3.  Mobilita z neregulujúcich členských štátov do regulujúcich členských štátov 
(usadenie sa) 
Odborníci prichádzajúci z nere gulujúcich krajín sú v sú časnosti povinní preukáza ť 2 roky 
odbornej praxe za posledných 10 rokov alebo preukáza ť, že ukončili „regulované vzdelávanie 
a odbornú prípravu“ zameranú na  konkrétne povolanie.  
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažujú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) rozšíri ť 
pojem „regulované vzdelávanie a odborná príprav a“; 3) odstráni ť všetky osobitné požiadavky. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 3, pretože by zjednoduš ila administratívne 
požiadavky platné pre odbor níkov prichádzajúcich z neregulujúcich krajín.  
4.5. Dočasné pres ťahovanie 
Hlavnou inováciou smernice o uznávaní odbor ných kvalifikácií bolo zavedenie osobitného 
režimu pre slobodné poskytovanie cezhrani čných služieb v roku 2005. Príslušné orgány však 
uvádzajú, že majú s týmito službami le n obmedzené skúsenosti. Mohlo by to súvisie ť 
s právnymi požiadavkami uloženými odborníkom a nejasnos ťou niektorých ustanovení.  
4.5.1.  Požiadavky uložené odborníkom z neregulujúcich členských štátov 
Uvádzajú sa tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) rozšíri ť pojem „regulované 
vzdelávanie a odborná príprava“; 3) udeli ť výnimku odborníkom sprevádzajúcim 
spotrebite ľov.  
Možnosť 3 ponúka flexibilitu a efek tívnejšie riešenie, i ke ď len pre obmedzený až menší 
podiel odborníkov. Činnosti predstavujúce riziko pre verejné zdravie a bezpe čnosť by sa mali 
z možnosti 3 vylú čiť. 
                                                 
3 Vec C-330/03 z 19. januára 2006, Zbierka súdnych rozhodnutí 2006, strana I-801. 
 
SK 7   SK 4.5.2.  Dočasná mobilita s predchádzajúc ou kontrolou kvalifikácií 
Analyzovali sa tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) členské štáty by zostavili 
zoznam povolaní, ktoré majú  dôsledky na zdravie a bezpe čnosť; 3) Komisia by vymedzila 
zoznam povolaní, ktoré majú dôsledky na zdravie a bezpe čnosť.  
Mala by sa uprednostni ť možnosť 2, pretože lepšie objas ňuje existujúce ustanovenia bez 
významných dodato čných nákladov.  
4.5.3.  Nedostato čná jasnos ť rozsahu pôsobnosti režimu 
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažujú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) 
poskytnúť usmerňovací dokument príslušným orgánom; 3) vymedzi ť maximálne 
trvanie/frekvenciu pre „do časné a príležitostné poskytovanie služieb“.  
Dospelo sa k záveru, že možnos ť 2 je uprednost ňovanou možnos ťou, pretože predstavuje 
nezáväzné a flexibilné riešenie v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a sú časne poskytuje 
potrebné usmernenie príslušným orgánom.  
4.6. Rozsah pôsobnosti smernice 
Smernica sa uplat ňuje na držite ľov kvalifikácií získaných v tr etích krajinách len do ur čitej 
miery a nezah ŕňa plne kvalifikovanýc h odborníkov a notárov.  
4.6.1.  Odborníci s neúplnou kvalifikáciou 
Zvažujú sa tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) rozšíri ť rozsah pôsobnosti miest 
jednotného kontaktu; 3) vybra ť možnosť 2 a objasni ť situáciu v domovskom členskom štáte.  
Možnosť 3 je najefektívnejším riešením, ke ďže rieši nielen pres ťahovanie odborníka do 
hosťovského členského štátu, ale aj je ho návrat do domovského členského štátu. 
4.6.2.  Kvalifikácie získané v tretej krajine 
Analyzovali sa tri možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) zmierni ť požiadavku z 3 rokov 
na 2 roky odbornej praxe; 3) rozšíri ť rozsah pôsobnosti smernice tak, aby zah ŕňala uznávanie 
kvalifikácií získaných v tretích kr ajinách (pre prvé uznanie)  
Možnosť 1 by sa mala uprednostni ť, pretože dve ďalšie možnosti členské štáty nepodporujú a 
v súčasnosti sa ukázali ako príliš ambiciózne. 
4.6.3.  Notári 
V rámci posúdenia vplyvu sa zvažu jú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) vylú čiť 
notárov z pôsobnosti smernice; 3) rozšíri ť smernicu na prípady usadenia; 4) stanovi ť usadenie 
s obmedzeným rozsahom pôsobnosti poskyt ovania služieb; 5) úplne uplat ňovať smernicu.  
Dospelo sa k záveru, že najlepšie zo dpovedá špecifikám povolania možnos ť 4. 
4.7. Ochrana pacientov 
Počas hodnotenia smernice sa ako osobitný problém ukázalo verejné zdravie.  
 
SK 8   SK 4.7.1.  Záruky postavenia odborníkov 
Niektoré zainteresované strany, a dokonca i nieko ľko vlád navrhlo, aby bol pod ľa smernice 
povinný nepretržitý odborný rast zdravotníckych pracovníkov. Pr íslušné orgány majú obavy 
aj v súvislosti s lekármi ale bo zdravotnými sestrami, ktorí ve ľa rokov nevykonávali prax 
alebo im mohol by ť výkon činnosti zakázaný v dôsledku disciplinárnych alebo 
trestnoprávnych sankcií.  
Zvažujú sa tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) doplni ť nové požiadavky na 
nepretržitý odborný rast a pos lednú odbornú prax; 3) doplni ť nové požiadavky týkajúce sa 
poslednej odbornej praxe; 4) zavies ť výstražný mechanizmus v kombinácii so zvýšenou 
transparentnos ťou nepretržitého odborného rozvoja medzi členskými štátmi.  
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 4, pretože ú činne znižuje riziká, že sa budú 
zdravotnícki pracovníci s ťahovať z jedného členského štátu do iného, ke ďže 
v predchádzajúcom členskom štáte už nebudú ma ť povolené ďalej vykonáva ť odbornú prax.  
4.7.2.  Záruky a jazykové znalosti  
Jazykové znalosti odborníkov sú pre pacientov citlivou otázkou. V smernici sa odborníkom 
ukladá povinnos ť, ako by mali členské štáty presadzova ť splnenie tejto povinnosti, 
nepredpisuje sa však žiadny konkrétny spôsob. V tejto súvislosti vyjadrili zdravotnícki 
pracovníci obavy.  
V rámci posúdenia vplyvu sa analyzuj ú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenia; 2) 
zaviesť systematické kontroly jazykových znal ostí zdravotníckych pracovníkov a zabezpe čiť 
ich harmonizáciu na úrovni EÚ; 3) objasni ť pravidlá, ako presadzova ť kontroly jazykových 
znalostí odborníkov v jednotlivých prípadoch.  
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť 3, pretože zabezpe čuje rovnováhu medzi potrebou 
zaistiť bezpečnosť pacientov a požadovanou efektívnos ťou postupov uznávania kvalifikácií.  
4.8. Nedostato čná transparentnos ť a odôvodnenie kvalifika čných požiadaviek pri 
regulovaných povolaniach  
V rámci EÚ sa reguluje 800 kategórií povolaní. Vyhradené úlohy spojené s regulovanými 
povolaniami, ako aj typ požadovanej kvalifikácie sa môžu medzi jednotlivými členskými 
štátmi zna čne líšiť.  
Vzhľadom na sú časnú diskusiu o po čte regulovaných povolaní (a vzh ľadom na žiados ť 
Európskeho parlamentu, aby sa znížil ich po čet) sa zdá, že je potrebné zabezpe čiť najmä 
väčšiu transparentnos ť a zdôvodnenie regulovaných povolaní.  
V rámci posúdenia vplyvu sa skúmajú tieto možnosti: 1) neprija ť žiadne opatrenie na úrovni 
EÚ; 2) zabezpe čiť väčšiu transparentnos ť regulácie povolaní; 3) použi ť možnosť 2 a súčasne 
začať vzájomné hodnotenie; 4) použi ť možnosť 2 a zavies ť osobitný režim pre povolania, 
ktoré sú regulované len v jednom členskom štáte.  
Mala by sa uprednostni ť možnosť 3, pretože prostredníctvom nej sa skuto čne zlepší 
transparentnos ť a členské štáty sa podporia v tom,  aby posudzovali a porovnávali svoje 
vnútroštátne predpisy. 
 
SK 9   SK 5. CELKOVÉ VPLYVY BALÍKA OPATRENÍ  
Možnosti politiky sú skombinované tak, aby zabezpe čili vnútornú konzistentnos ť tejto 
iniciatívy. Vždy sa posudzuje aj vplyv na zaint eresované strany, ako aj administratívna zá ťaž 
a náklady na dosiahnutie súladu vynaložené na uprednost ňované možnosti politiky.  
6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Stanovili sa konkrétne ukazovatele na mon itorovanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní 
smernice. Predpokladá sa aj povinnos ť predkladania správ na ú čely posúdenia fungovania 
jednotlivých systémov uznávania kvalifikácií.