Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0068 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.1.2007 SEK(2007) 68 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecn É SÚVISLOSTI PAKT STABILITY A RASTU, KTORÝ nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Holandska bol predložený v novembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 1. decembra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Holandska predloženú 22. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady. (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov, 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a 3. hodnotení národného programu reforiem zo septembra 2006 Komisiou. Súčasn výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti V priebehu druhej polovice 90 . rokov Holandsko zažilo dlhotrvajúci cyklický rozmach a dosiahlo v porovnaní s eurozónou lepší priemer v oblasti hospodárskeho rastu, ako aj v oblasti nezamestnanosti. Potom začiatkom 21. storočia nasledoval pokles. Počas celého cyklu boli výsledky Holandska v hospodárskej oblasti lepšie, ako bol priemer eurozóny. Model stabilnejšieho rastu by bol však pravdepodobne pre ekonomiku užitočnejší. Súčasná veľmi vysoká úroveň súkromného finančného dlhu by sa mohla znížiť v prípade budúcich zvýšení úrokových sadzieb, čím by sa mohla stlmiť súkromná spotreba a mohol by sa dosiahnuť ďalší hospodársky pokles. Prudký vývoj trhu s nehnuteľnosťami a s akciami, ktorý zohral veľmi významnú úlohu v období prudkého hospodárskeho vzostupu koncom 90. rokov, mal takisto za následok prechodné zvýšenie v oblasti daňovej elasticity. Ani zavedené fiškálne pravidlá nemohli celkom zabrániť, aby orientácia fiškálnej politiky nabrala procyklický kurz. Po dosiahnutí značného prebytku v roku 2000 sa saldo verejných financií prudko zhoršilo a v rokoch 2001 a 2002 sa zmenilo na deficit, ktorý v roku 2003 prekročil hraničnú hodnotu 3 % HDP. Už v roku 2004 a 2005 došlo k významnej konsolidácii rozpočtu, čo viedlo k zníženiu deficitu na 1,9 % HDP v roku 2004 a na 0,3 % HDP v roku 2005. V júni 2005 Rada zrušila postup riešenia nadmerného deficitu, ktorý bol vydaný v roku 2004. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. marca 2006 prijala svoje stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada uvítala „úsilie holandskej vlády v roku 2005, ktoré bolo po rýchlej korekcii nadmerného deficitu zamerané na ďalšie zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3% HDP, rovnako ako aj skutočnosť, že holandské orgány majú v úmysle dodržiavať strednodobý cieľ počas celého programového obdobia“. Takisto vyzvala Holandsko, aby „aj vzhľadom na výsledky v roku 2005, ktoré boli lepšie, ako sa očakávalo, udržalo silnú rozpočtovú pozíciu aj v roku 2006 a nasledujúcich rokoch“. Hodnotenie národného programu reforiem z roku 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Holandska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V holandskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zlepšenie ponuky pracovnej sily; dosiahnutie rýchlejšieho rastu produktivity práce, najmä prostredníctvom posilnenia výskumu, vývoja, inovácií a vzdelávania; a zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti, najmä obmedzením nákladov práce. V hodnotení Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Holandsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Hoci existujú riziká v makroekonomickej oblasti, najmä vzhľadom na zadlženosť domácností a potenciálnu mzdovú infláciu spôsobenú sprísňovaním pracovného trhu, je politický rámec celkovo vhodný. Napriek iba miernemu pokroku vo výskume a vývoji Holandsko celkovo značne napreduje v oblasti mikroekonomiky. Napriek vysokej kľúčovej miere zamestnanosti pre väčšinu skupín je obraz v oblasti zamestnanosti rôznorodejší. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že reálny HDP narastie v roku 2006 o 3,25 %, v roku 2007 o 3 % a o 1,25 % za každý rok počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov o raste na roky 2006 a 2007 a z opatrných na nasledujúce roky. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa až do roku 2007 ukazujú ako realistické a v nasledujúcich rokoch sa zdajú byť slabé vzhľadom na očakávané sprísnenie pracovného trhu. 6. Na rok 2006 sa pozícia verejných financií v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 odhadovala ako vyvážená na základe cieľa –1,5 % HDP uvedeného v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Toto odzrkadľuje najmä zlepšenú cyklickú perspektívu vo vyšších daňových príjmoch, ako aj vo vyšších tržbách z obchodovania so zemným plynom. Informácie, ktoré boli dostupné až po jesennej predpovedi, (mesačné údaje o salde verejných financií) poukazujú dokonca na lepší výsledok rozpočtu. Najnovší oficiálny odhad uvedený v jesennom memorande 2006 udáva pre produkciu na rok 2006 prebytok vo výške 0,4 % HDP. 7. Strednodobá rozpočtová stratégia v programe je zameraná na riešenie problémov nákladov na starnutie obyvateľstva prostredníctvom ďalšej fiškálnej konsolidácie. Z tohto dôvodu sa v programe plánuje zvýšenie prebytku verejných financií z 0,1 % HDP v roku 2006 na 0,9 % v roku 2009. Očakáva sa zlepšenie primárneho prebytku z 2,4% HDP v roku 2006 na 2,9 % v roku 2009, ktorý je celkom sústredený na záverečný rok programu, ktorý vo veľkej časti v tomto roku odzrkadľuje očakávané refinancovanie splatených príspevkov vlastných zdrojov EÚ za obdobie rokov 2007 –2009. Nominálna úprava je úplne vysvetlená poklesom pomeru výdavkov k HDP, ktorý viac ako vyrovnáva pokles o 0,2 percentuálneho bodu pomeru príjmov k HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu stability úroveň prebytku verejných financií je zreteľne vyššia počas celého obdobia programu. Toto odráža najmä vyššie tržby za plyn, zlepšenú makroekonomickú situáciu v roku 2005 a perspektívu na rok 2006. 8. Očakáva sa, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa znehodnotí približne o polovicu percentuálneho bodu HDP v roku 2007, stabilizuje sa v roku 2008 a zvýši sa pribilžne o polovicu percentuálneho bodu HDP v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe rozpätie štrukturálneho deficitu od 0,5 do 1 % HDP, ktorý sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže dolná hranica rozsahu strednodobého cieľa sa rovná minimálnej štandardnej hodnote (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), dosiahnutie strednodobého cieľa by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Od roku 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Na jednej strane, možnosť preniesť do roku 2007 vyššie príjmy z daní z roku 2006 znamená pozitívne riziko pre výsledok rozpočtu v roku 2007. Okrem toho pre roky 2008 a 2009 pozitívne riziko pre rozpočtovú pozíciu pochádza z obozretného makroekonomického scenára. Na strane druhej, tržby zo zemného plynu sa môžu objaviť ako nižšie, ako bol ich aktuálny predpoklad počas celého obdobia. 10. V zmysle hodnotenia rizika sa rozpočtová pozícia v programe zdá postačujúca pre zachovanie strednodobého cieľa v priebehu celého programového obdobia, ako sa v programe očakávalo. Navyše to poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Napriek tomu je tu riziko, že orientácia fiškálnej politiky navrhnutá v programe sa môže v roku 2007, keď sa očakáva priaznivé obdobie, procyklicky obrátiť. Toto by nebolo v súlade s paktom stability a rastu. 11. Vďaka ostrej redukcii deficitu verejných financií v rokoch 2004 a 2005 klesol podľa odhadov hrubý verejný dlh na 50,2 % HDP v roku 2006, čo je ďaleko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá ďalší pokles pomeru dlhu o 6 percentuálnych bodov počas programového obdobia. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Holandsku vyšší ako priemer v EÚ a je spôsobený najmä pomerne vysokým nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP v priebehu nasledujúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, ale nedokáže ho úplne vyrovnať. Predpokladá sa, že budúce zvýšenie príjmov ako podielu HDP spôsobené prevažne odloženým zdanením dôchodkov by malo sčasti kompenzovať rast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a/alebo realizácia reformných opatrení, ktoré obmedzia predpokladaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva, by mali prispieť k obsiahnutiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Vo všeobecnosti sa zdá, že pre Holandsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 13. Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z roku 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, aj keď sa zdá, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa opisuje najmä súčasná reforma systému zdravotnej starostlivosti, úprava systému dane z príjmu právnických osôb a plánované výdavky navyše, napríklad na infraštruktúru. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky požadované údaje a takisto väčšinu nepovinných údajov[6]. Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá. Riziká v súvislosti s dosiahnutím rozpočtových cieľov sú vo všeobecnosti neutrálne, aj keď významným rizikom je, že súčasná vysoká úroveň tržieb z plynu nemusí pretrvávať. V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na dobré perspektívy rastu sa Holandsko vyzýva, aby udržalo silnú štrukturálnu pozíciu v roku 2007 a v nasledujúcom období, a týmto spôsobom sa vyhlo procyklickej fiškálnej politike v priaznivom období. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2006 | 1,5 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | KOM nov. 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | neuv. | PS dec. 2005 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 | neuv. | Inflácia HISP (%) | PS nov. 2006 | 1,5 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | KOM nov. 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | neuv. | PS dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | neuv. | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS nov. 20061 | -1,9 | -0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | KOM nov. 20065 | -2,0 | -1,2 | -0,4 | 0,0 | neuv. | PS dec. 20051 | -2,3 | -1,5 | -0,9 | -0,6 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | PS nov. 2006 | -0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | KOM nov. 2006 | -0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | neuv. | PS dec. 2005 | -1,2 | -1,5 | -1,2 | -1,1 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | PS nov. 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | neuv. | PS dec. 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS nov. 20061 | 0,8 | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,7 | KOM nov. 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | neuv. | PS dec. 20051 | 0,0 | -0,7 | -0,6 | -0,6 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS nov. 20063 | 0,8 | 0,4 | -0,1 | 0,0 | 0,4 | KOM nov. 20064 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | neuv. | PS dec. 2005 | 0,0 | -0,7 | -0,6 | -0,6 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS nov. 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | KOM nov. 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | neuv. | PS dec. 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,3 % HDP v roku 2009; s účinkom zníženia deficitu). 4 Neexistujú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,9 %, 2,1 %, 2,2 % resp. 2,1 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Program stability; Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Konkrétne sa neuvádza účelové prerušenie verejných výdavkov pre rok 2009.