EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 9. 2020 SWD(2020) 302 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2020







Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Česku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2020

Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Zhrnutie V súčasnosti prebieha alebo sa pripravuje viacero dôležitých reforiem českého justičného systému vrátane reforiem v oblasti prokuratúry, výberového konania sudcov a disciplinárneho režimu sudcov a prokurátorov. Tieto reformy by mohli prispieť k zvýšeniu transparentnosti a obmedzeniu vplyvu výkonnej moci pri vymenúvaní, povyšovaní a odvolávaní sudcov a prokurátorov. Niektoré špecifické aspekty navrhovaných reforiem, najmä pokiaľ ide o vysokopostavených prokurátorov, vyvolali určité obavy. Pokiaľ ide o kvalitu justičného systému, účinné zavedenie elektronickej dokumentácie by prispelo k digitalizácii a prístupnosti súdov. Navrhované zvýšenie súdnych poplatkov vyvoláva otázky z hľadiska jeho vplyvu na prístup k spravodlivosti pre tých najzraniteľnejších. Právny a inštitucionálny rámec na boj proti korupcii je vo všeobecnosti zavedený. Existuje niekoľko iniciatív zameraných na zvýšenie transparentnosti a zodpovednosti. Ide predovšetkým o spustenie registra zmlúv a nový zákon o nomináciách do štátom vlastnených podnikov. Napriek tomu ešte stále nebolo prijatých viacero dôležitých legislatívnych opatrení, napríklad návrhy zákonov o lobizme a ochrane oznamovateľov, ako aj návrh zákona o rozšírení právomocí Najvyššieho kontrolného úradu. Na vnútroštátnej aj európskej úrovni prebiehajú vyšetrovania a audity možných konfliktov záujmov a využívania finančných prostriedkov EÚ. Existujú obavy, že prípady veľkej korupcie sa nestíhajú dostatočne. V rámcoch integrity uplatniteľných na poslancov parlamentu sa našlo niekoľko nedostatkov. V Listine základných práv a slobôd, ktorá bola začlenená do českého ústavného poriadku, sa garantuje na základe článku 17 sloboda prejavu a právo na informácie a výslovne sa zakazuje cenzúra. Mediálny sektor je naďalej vystavený rizikám súvisiacim s vplyvom vlastníkov médií na redakčný obsah, čo vyplýva z neexistencie osobitných pravidiel upravujúcich transparentnosť v oblasti vlastníctva médií. Česká Rada pre rozhlasové a televízne vysielanie si podľa všetkého plní svoje úlohy účinne, no zdá sa, že dochádza k zvýšenej polarizácii vyvolanej nedávnymi rozhodnutiami týkajúcimi sa medializácie určitých politicky veľmi citlivých otázok. Systém bŕzd a protiváh je v Česku dobre zavedený. Posúdenia vplyvu a konzultácie so zainteresovanými stranami sú zaužívanými postupmi pri prijímaní právnych predpisov, pričom prebiehajú snahy o ďalšie zvýšenie transparentnosti legislatívneho procesu. Niektoré organizácie občianskej spoločnosti aj napriek tomu volajú po systematickejšom zapojení zainteresovaných strán z radov občianskej spoločnosti do legislatívneho procesu. Hoci je občianska spoločnosť živá a rôznorodá, rastie tlak na určité typy MVO, a to najmä v oblasti migrácie. Existuje úrad ombudsmana, ale národná inštitúcia pre ľudské práva zatiaľ chýba. Prebiehajú iniciatívy v súvislosti s organizáciou pravidelných debát o témach súvisiacich s právnym štátom, predovšetkým v rámci Senátu.



I.Justičný systém Český justičný systém pozostáva z osemdesiatich šiestich okresných súdov, ôsmich krajských súdov, dvoch vrchných súdov, Najvyššieho súdu a Najvyššieho správneho súdu . Ústredný štátny orgán zodpovedný za správu súdov je ministerstvo spravodlivosti. Ministerstvo spravodlivosti vykonáva štátnu správu vrchných, krajských a okresných súdov v rozsahu stanovenom zákonom , a to buď priamo, alebo prostredníctvom predsedov týchto súdov. Niektoré úkony ústrednej štátnej správy vykonávajú predsedovia dvoch najvyšších súdov. Tieto rôzne orgány zohľadňujú stanoviská príslušných súdnych rád, ktoré fungujú pri Najvyššom súde, Najvyššom správnom súde, vrchných súdoch, krajských súdoch a väčších okresných súdov. Sudcovia sú vymenúvaní prezidentom republiky zo zoznamu kandidátov vybraných predsedami krajských súdov, ktorý predkladá minister spravodlivosti. Prokuratúra je súčasťou výkonnej moci. Prokurátorov vymenúva do úradu na neurčité obdobie minister spravodlivosti na základe návrhu generálneho prokurátora. Generálneho prokurátora vymenúva a odvoláva vláda na základe návrhu ministra spravodlivosti . Advokátska komora je nezávislá a zriadená na základe zákona. Vykonáva verejnú správu v oblasti tohto právnického povolania a poskytuje samoreguláciu pre celú profesiu. Samosprávna právomoc komory je obmedzená právomocou ministra spravodlivosti v oblastiach stanovených zákonom . Nezávislosť V parlamente prebieha diskusia o reforme výberového konania na sudcov. Cieľom tejto reformy je zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť pri výbere riadnych sudcov, ako aj predsedov súdov. Proces výberu kandidátov na pozície v súdnictve nie je v súčasnosti stanovený zákonom. V praxi kandidátov nominujú predsedovia krajských súdov, ktorí zašlú zoznam ministerstvu spravodlivosti. Na základe podrobnejšieho posúdenia predloží ministerstvo konečný zoznam kandidátov prezidentovi republiky, ktorý formálne vymenuje sudcov. Kandidátov na predsedov vrchných a krajských súdov navrhuje minister spravodlivosti . Ak prezident republiky odmietne vymenovať kandidáta, musí uviesť dôvody. Rozhodnutia prezidenta o vymenovaní sudcu podliehajú súdnemu preskúmaniu na správnych súdoch . Navrhované zmeny majú priniesť transparentnejší a jednotnejší systém náboru a výberu nových sudcov a predsedov súdov založený na presných, objektívnych a jednotných kritériách . V reforme sa takisto stanovuje zloženie výberových komisií na pozíciu predsedov vrchných, krajských a okresných súdov. Komisia na okresnom súde by mala mať päť členov, z ktorých dvaja budú zastupovať výkonnú moc a traja súdnu moc, pričom členstvo vo výberových komisiách, ktoré sú zodpovedné za posúdenie kandidátov, sa ďalej jasne vymedzuje na základe konkrétnej pozície . Zámerom je to, aby v komisiách, ktoré odporúčajú konečný zoznam kandidátov na vymenovanie, mali výrazné zastúpenie členovia z prostredia súdnej moci, čo je v súlade s odporúčaniami Rady Európy . Vnímanie nezávislosti súdnictva medzi širokou verejnosťou a spoločnosťami je priemerné. Nezávislosť súdov vníma ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ 56 % širokej verejnosti a 44 % spoločností. V posledných rokoch sa tieto hodnoty celkovo zvýšili . Návrh reformy disciplinárneho režimu pre sudcov, prokurátorov a exekútorov je v súčasnosti v parlamente . Jej stanoveným cieľom je na jednej strane posilniť záruky zákonnosti konaní prostredníctvom zavedenia odvolacieho systému a na druhej strane zvýšiť efektívnosť konaní. V súčasnom režime neexistuje možnosť odvolať sa proti rozhodnutiu disciplinárneho súdu, teda špeciálneho senátu Najvyššieho správneho súdu . Na základe reformy by sa zaviedol dvojstupňový disciplinárny systém, pričom vrchné súdy by fungovali ako prvostupňové súdy a Najvyšší súd a Najvyšší správny súd by fungovali ako odvolacie súdy. Takáto reforma by mohla prispieť k posilneniu nezávislosti súdnictva, čo je v súlade s odporúčaniami Rady Európy . Ministerka spravodlivosti predložila návrh reformy prokuratúry. Reforma predstavená v júni 2019 zmení režim vymenúvania a odvolávania na prokuratúre. V súčasnosti generálneho prokuratúra vymenúva vláda na neurčité obdobie na základe návrhu ministra spravodlivosti. Zároveň sa v zákone stanovuje, že generálneho prokurátora môže vláda odvolať na základe návrhu ministra spravodlivosti bez uvedenia dôvodu . Pokiaľ ide o ostatných prokurátorov, v zákone sa stanovuje, ktorý orgán ich vymenúva, ale neupravuje sa v ňom výberové konanie ani požiadavky, ktoré musí kandidát na funkciu spĺňať. V reforme, ktorej návrh predložila ministerka spravodlivosti, sa stanovuje, že vysokopostavených prokurátorov vrátane generálneho prokurátora možno odvolať iba rozhodnutím vydaným na základe disciplinárneho konania. Ďalej sa v nej určuje, že vyšší prokurátori budú vymenovaní na sedem rokov, a stanovujú sa v nej požiadavky na kandidátov na funkciu prokurátora, ako aj na výberové konanie. Kandidátov by mala vyberať komisia zložená z piatich členov, pričom troch z nich by malo nominovať ministerstvo spravodlivosti (jeden z nich musí byť sudca), jedného generálny prokurátor a jedného vyšší prokurátor, ktorý zodpovedá za predloženie návrhu na vymenovanie vyšších prokurátorov. Na základe tejto zmeny sa ďalej predpokladá, že funkčné obdobie súčasného generálneho prokurátora sa skončí v roku 2023 a funkčné obdobie dvoch vrchných prokurátorov v roku 2024. Počas konzultácií viacero zainteresovaných strán vyjadrilo obavy, že na základe niektorých navrhovaných zmien by sa zachovala vysoká miera zapojenia výkonnej moci do výberu generálneho prokurátora a ďalších hlavných prokurátorov, a to najmä prostredníctvom nominácie členov komisie zodpovednej za výber kandidátov do funkcií prokurátorov. Zainteresované strany ďalej kritizovali skutočnosť, že hoci sa na základe zmeny predpokladá sedemročné funkčné obdobie vyšších prokurátorov, funkčné obdobie súčasného generálneho prokurátora by sa skončilo v roku 2023 a dvoch vrchných prokurátorov v roku 2024, a to vzhľadom na fakt, že už sú vo funkcii dlhšie, ako sa predpokladá na základe reformy . Návrh reformy stále čaká na schválenie vládou, pričom legislatívny proces v parlamente sa ešte nezačal. Kvalita Vláda navrhla zmenu zákona o súdnych poplatkoch, ktorú v súčasnosti prerokúva parlament . Návrh zákona, ktorým sa mení zákon o súdnych poplatkoch a ktorý bol predstavený vo februári 2020, predstavuje komplexné zvýšenie niektorých súdnych poplatkov v snahe prispôsobiť ich zvýšenej životnej úrovni, keďže posledná zmena prebehla v roku 2011 . Zároveň sa v návrhu predpokladá zvýšenie určitých súdnych poplatkov s cieľom podporiť obozretnejšie vedenie súdnych sporov a využívanie alternatívneho urovnávania sporov, napríklad formou zmieru prostredníctvom mediácie . V súčasnosti sú právne poplatky pomerne nízke v prípade občianskoprávnych a spotrebiteľských konaní, ale relatívne vysoké v prípade obchodných konaní . Počas konzultácií a verejnej debaty viacero zainteresovaných strán vyjadrilo obavy týkajúce sa vplyvu reformy na prístup k spravodlivosti, predovšetkým v prípade najzraniteľnejších členov obyvateľstva . V záujme riešenia týchto obáv sa v návrhu zákona navrhuje, aby sa oslobodenie od súdnych poplatkov už nepovažovalo za uplatňovanie výnimky. Účastník súdneho konania, ktorý preukáže, že sa nachádza v ťažkej finančnej situácii, by mohol byť od súdnych poplatkov oslobodený. Advokátska komora zaviedla systém rozšírenej právnej pomoci. Advokátska komora zaviedla rozšírený systém bezplatnej právnej pomoci, ktorý predstavila v roku 2018 a v rámci ktorého poskytuje právnik právne poradenstvo za veľmi nízky poplatok alebo zadarmo . Táto schéma je spolufinancovaná štátom. V oblasti digitalizácie justičného systému je priestor na zlepšenie. Hoci nároky možno uplatniť aj elektronicky , stále nie je možné získať prístup k súdnym spisom online a rozsudky sú dostupné online iba čiastočne . Pandémia COVID-19 len zdôraznila potrebu zavedenia digitálnych súdnych spisov. Hoci ministerstvo spravodlivosti už spustilo proces zavádzania elektronickej dokumentácie, projekt je stále v ranom štádiu . Elektronickú dokumentáciu možno zatiaľ použiť len pri konaniach týkajúcich sa platobných rozkazov . V roku 2019 bola prijatá reforma v oblasti insolvenčných konaní. Na základe zmeny zákona sa rozšíril okruh prípadov, v ktorých môže súd vyhlásiť dlžníka za oddlženého. Podnetom na zmenu bolo vysoké číslo ľudí v takzvanej „dlhovej pasci“ a negatívny dosah tejto situácie na spoločnosť, ako aj na jednotlivcov . Podľa najnovších štatistík (február 2020) je takmer 800 000 osôb, čo zodpovedá 8 % populácie, vedených ako dlžník v exekučných konaniach vedených exekútormi vrátane početných prípadov, keď ide o neprimeranú sumu v porovnaní s pôvodným nárokom. Podľa informácií z roku 2019 až 90 % dlžníkov nedokáže nikdy splatiť svoje dlhy a potenciálne čelí existenčným problémom . Takéto situácie môžu mať negatívny vplyv na viacero základných ľudských práv . Cieľom reformy je poskytnúť väčšiemu počtu dlžníkov možnosť dosiahnuť oddlženie prostredníctvom insolvenčného konania. Zatiaľ nie je jasné, či zmena splní svoj účel. Efektívnosť

Justičný systém nečelí žiadnym konkrétnym problémom s efektívnosťou v občianskoprávnych a obchodných konaniach, ale konania v správnych veciach sú naďalej zdĺhavé. Odhadovaná dĺžka súdneho konania v občianskoprávnych a obchodných veciach je priemerná alebo kratšia ako priemer a miera vyriešenia napovedá, že súdy sa dokážu vyrovnať s novými vecami . V prípade správnych konaní vykazuje Česko priemerné výsledky, pričom odhadovaná dĺžka rozhodovania v správnom konaní na súde prvého stupňa v roku 2018 bola 412 dní . Miera vyriešenia patrí k tým nižším v kontexte EÚ , čo nasvedčuje, že v tejto oblasti existujú problémy. Jedným z dôvodov by mohla byť relatívna personálna poddimenzovanosť, keďže len približne 4 % všetkých sudcov sa venujú správnym konaniam . Z údajov, ktoré zverejnilo ministerstvo spravodlivosti , vyplýva, že v roku 2019 existovali výrazné regionálne rozdiely, pokiaľ ide o efektívnosť súdov . Tieto rozdiely naďalej pretrvávajú, a to aj napriek pozitívnemu trendu znižovania rozdielov. Ministerstvo spravodlivosti začalo uvažovať o možnej zmene správneho súdneho poriadku okrem iného s cieľom zrýchliť konania pred správnymi súdmi a zvýšiť ich efektívnosť . II.Protikorupčný rámec Právny a inštitucionálny rámec na boj proti korupcii je do značnej miery zavedený. Právomoc na boj proti korupcii si medzi sebou delí viacero orgánov. Za protikorupčnú agendu je zodpovedný odbor konfliktu záujmov a boja proti korupcii ministerstva spravodlivosti. Protikorupčná rada, ktorá vznikla v roku 2014, je poradným orgánom vlády. Trestnú činnosť v súvislosti s korupciou vyšetruje Národná centrála proti organizovanému zločinu v spolupráci s prokuratúrou. Finančný analytický úrad bol zriadený v roku 2017 ako nezávislý správny úrad a funguje ako finančná spravodajská jednotka. Najvyšší kontrolný úrad skúma hospodárenie štátu s verejnými príjmami a výdavkami a jeho zistenia môžu pomôcť pri identifikácií rizík v oblasti korupcie. V posledných rokoch sa iniciovalo niekoľko reforiem v oblasti transparentnosti a zodpovednosti. Stále ešte treba prijať viacero dôležitých legislatívnych opatrení, predovšetkým opatrenia týkajúce sa lobizmu a ochrany oznamovateľov, ako aj návrh zákona o rozšírení právomocí Najvyššieho kontrolného úradu. V najnovšom Indexe vnímania korupcie za rok 2019, ktorý zostavuje organizácia Transparency International, získalo Česko 56 zo 100 bodov a umiestnilo sa na 13. mieste v rámci Európskej únie a na 44. mieste celosvetovo . 87 % respondentov v osobitnom prieskume Eurobarometra o korupcii z roku 2020 si myslí, že korupcia je v ich krajine rozšírená (priemer EÚ: 71 %), a 22 % ľudí cíti, že sa ich korupcia osobne dotýka v každodennom živote (priemer EÚ: 26 %) . Okrem toho 76 % spoločností považuje korupciu za rozšírenú (priemer EÚ: 63 %), pričom 32 % spoločností považuje korupciu za problém pri podnikaní v Česku (priemer EÚ: 37 %) . 29 % ľudí si myslí, že úspešných trestných stíhaní je dosť na to, aby odradili ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ: 36 %), zatiaľ čo 21 % spoločností si myslí, že osoby a podniky pristihnuté pri podplácaní vysokopostaveného úradníka sú primerane potrestané (priemer EÚ: 31 %). Česko má dobre zavedený strategický protikorupčný rámec. Vláda od roku 1999 prijala viacero po sebe nasledujúcich protikorupčných stratégií. Súčasná stratégia pokrýva roky 2018 – 2022 a predpokladá sa v nej príprava troch jednoročných akčných plánov, ktorých vykonávanie bude monitorovať vládna Protikorupčná rada. Radu podporuje odbor konfliktu záujmov a boja proti korupcii ministerstva spravodlivosti, ktorý vypracúva strategické dokumenty boja proti korupcii a je zodpovedný za protikorupčnú agendu. Vláda vo februári 2020 schválila nový akčný plán boja proti korupcii . Zameriava sa na štyri hlavné prioritné oblasti: i) účinná a nezávislá vláda; ii) transparentnosť a otvorený prístup k informáciám; iii) efektívne hospodárenie so štátnym majetkom a iv) rozvoj občianskej spoločnosti. V apríli 2020 vláda dospela k záveru, že väčšina krokov z akčného plánu na rok 2019 sa uskutočnila . Protikorupčný trestnoprávny rámec je vo všeobecnosti zavedený, hoci niektoré problémy pretrvávajú. Podľa českého trestného zákona sa prijímanie úplatku, úplatkárstvo, obchodovanie s vplyvom a vybavovanie výhod pri zadávaní verejných zákaziek, verejnom obstarávaní a verejnej dražbe považuje za trestný čin . Ustanovenia týkajúce sa úplatkárstva nepokrývajú všetky kategórie zamestnancov vo verejnom sektore, keďže sa obmedzujú na „osoby rozhodujúce alebo spolurozhodujúce o veciach vo verejnom záujme“ . Podplácanie zahraničných verejných činiteľov nie je osobitne kriminalizované v trestnom zákone . Poradný orgán vlády, zriadený v roku 2014, koordinuje a hodnotí činnosti v protikorupčnej oblasti. Počet osôb, ktoré boli vyšetrované, stíhané a odsúdené za trestné činy korupcie, posledné tri roky kolíše. České orgány presadzovania práva v roku 2017 začali 115 vyšetrovaní trestných činov korupcie v porovnaní s 319 v roku 2018 a 152 v roku 2019. V roku 2017 bolo stíhaných za trestný čin korupcie alebo podozrivých zo spáchania trestného činu korupcie 148 osôb v porovnaní s 268 v roku 2018 a 190 v roku 2019 . V posledných rokoch došlo v Česku k vyšetrovaniu viacerých prípadov veľkej korupcie, pričom údajní páchatelia boli obžalovaní a v niektorých prípadoch odsúdení. Napriek tomu si 62 % českých respondentov v prieskume Eurobarometra o korupcii z roku 2020 myslí, že úspešných trestných stíhaní nie je dosť na to, aby odradili ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ: 34 %), a 64 % si myslí, že prípady veľkej korupcie sa nestíhajú dostatočne (priemer EÚ: 66 %). Okrem toho si 54 % podnikov, ktoré sa zapojili do prieskumu Eurobarometra z roku 2019 o postoji podnikov ku korupcii v EÚ , myslí, že je nepravdepodobné, že by korupčníci dostali vysokú pokutu alebo že by ich súd poslal do väzenia (priemer EÚ: 39 %). Na vnútroštátnej a európskej úrovni prebiehajú vyšetrovania a audity možných konfliktov záujmov a využívania finančných prostriedkov EÚ. Nakladanie s finančnými prostriedkami EÚ v Česku vzbudzuje v posledných rokoch obavy . V nadväznosti na vyšetrovanie Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) medzi rokmi 2016 a 2017, počas ktorého sa zistili vážne nezrovnalosti v súvislosti s využívaním finančných prostriedkov EÚ, prebieha momentálne na vnútroštátnej úrovni vyšetrovanie týkajúce sa prípadov trestnej činnosti na najvyššej úrovni a Komisia otvorila ďalšie audity, aby preskúmala otázky možných konfliktov záujmov v súvislosti s využívaním finančných prostriedkov EÚ. Zákon o konflikte záujmov obsahuje pravidlá týkajúce sa konfliktu záujmov a majetkových priznaní . Vzťahuje sa na členov vlády, poslancov parlamentu, krajských hajtmanov a ich zástupcov, vysokých verejných činiteľov, primátorov a členov mestských zastupiteľstiev, ako aj členov štatutárnych, riadiacich, dozorných a kontrolných orgánov. Na základe zákona sa zriaďuje centrálny register oznámení, ktorý spravuje ministerstvo spravodlivosti. Osoby, na ktoré sa zákon vzťahuje, musia predložiť svoje priznania týkajúce sa osobných záujmov, majetku, činností, príjmov, darov a záväzkov. Skupina GRECO zdôraznila, že pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa priznaní, mohli by sa vyžadovať účinnejšie sankcie . Rovnako zdôraznila, že Česko by malo zvážiť rozšírenie rozsahu priznaní aj o informácie o manželoch a manželkách a o nezaopatrených rodinných príslušníkoch poslancov parlamentu . V zákone sa neupravuje prijímanie darov a ďalších výhod poslancami . V najnovšej správe v rámci európskeho semestra sa zdôrazňuje, že neexistujú jasné pravidlá pre poslancov týkajúce sa napríklad prijímania darov a iných výhod, vyhlásenia o činnostiach a nezlučiteľnosti funkcií a o interakcii s lobistami . Pokiaľ ide o verejnú správu, existuje viacero iniciatív s cieľom posilniť protikorupčné pravidlá a pravidlá integrity. Do praxe bol zavedený rámcový interný protikorupčný program , v ktorom sa stanovuje pravidelné hodnotenie rizík v oblasti korupcie a interné riadenie rizika v rámci ministerstiev, ďalších ústredných orgánov a podriadených orgánov a agentúr. Každý orgán je povinný stanoviť si rámec, ktorý obsahuje etický kódex, odbornú prípravu v oblasti integrity, interné postupy týkajúce sa oznamovania nekalých praktík a postupy v prípadoch podozrenia z korupcie. Vykonávanie rámca sa posudzuje aspoň každé dva roky. Uplatňuje sa etický kódex verejných činiteľov a zamestnancov, ktorý je záväzný pre tých, ktorí pracujú pre ústrednú správu. Napriek tomu si 80 % respondentov v prieskume Eurobarometra z roku 2020 o korupcii myslí, že v miestnych alebo krajských verejných inštitúciách sa vyskytuje korupcia (priemer EÚ: 68 %). Pokiaľ ide o návrh zákona, ktorým sa rozširujú právomoci Najvyššieho kontrolného úradu, stále prebieha diskusia. Rozšírenie právomocí Najvyššieho kontrolného úradu sa uvádza ako jedna z priorít nového programového vyhlásenia vlády . Cieľom návrhu zákona je rozšíriť právomoci úradu, aby mohol vykonávať audit zameraný na riadnosť a výkonnosť verejných výdavkov na miestnej a regionálnej úrovni. Zákon by sa vzťahoval aj na štátom vlastnené podniky a spoločnosti vo väčšinovom vlastníctve štátu a/alebo obce . Očakáva sa, že tieto opatrenia budú mať pozitívny vplyv na zodpovednosť a transparentnosť v oblasti verejných výdavkov. Bola navrhnutá právna úprava lobizmu. Návrh zákona o lobizme čaká na prijatie. Na základe neho sa vytvorí verejne prístupný register lobistov a lobovaných. Lobisti a verejní činitelia budú musieť podávať štvrťročné správy s informáciami o svojich príslušných vzájomných kontaktoch. V návrhu zákona sa ďalej stanovuje „lobistická stopa“, ktorá by mala byť povinnou prílohou ku každému návrhu zákona. Bude obsahovať určité informácie o lobistoch, lobovaných a konkrétnom spôsobe, akým sa za predmetný právny predpis lobovalo. Cieľom je zvýšiť transparentnosť legislatívneho procesu. Návrh zákona obsahuje aj pravidlá týkajúce sa priznania darov. Cieľom viacerých opatrení je ochrana oznamovateľov a podpora ohlasovania korupcie. V nariadení vlády č. 145/2015 Zb. sa stanovuje rámec týkajúci sa interného ohlasovania v prípade zamestnancov verejnej správy, ktorí sú v súčasnosti jedinou skupinou zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje ochrana oznamovateľov. Do praxe sa taktiež zaviedli mechanizmy pre policajtov a civilných zamestnancov, aby mohli nahlasovať podozrenia z korupcie. Ministerstvo spravodlivosti momentálne pripravuje návrh zákona o ochrane oznamovateľov, ktorým sa má vykonávať smernica 2019/1937 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie . Podľa údajov z prieskumu by 55 % českých respondentov v prieskume Eurobarometra z roku 2020 o korupcii nevedelo, kde majú nahlásiť prípad korupcie, ak by ju zažili alebo boli jej svedkami (priemer EÚ: 54 %). V júli 2016 bol spustený register zmlúv, v ktorom sa zverejňujú online zmluvy s hodnotou nad 50 000 CZK (približne 2 000 EUR). Register obsahuje zmluvy, ktorých zmluvnou stranou je niektorý z vybratých verejnoprávnych subjektov, napríklad štátne, miestne/krajské orgány, štátne podniky, štátne fondy, verejné univerzity alebo právne subjekty, v ktorých má štátny alebo miestny/krajský orgán (či už samotne, alebo v spojení s inými miestnymi/krajskými orgánmi) kontrolný podiel prostredníctvom iného právneho subjektu. Niektoré druhy zmlúv sú oslobodené od povinného zverejňovania v registri . Register možno považovať za príklad osvedčených postupov s pozitívnym preventívnym vplyvom v súvislosti s korupciou. Parlament prijal v decembri 2019 zákon o nomináciách do štátom vlastnených podnikov, ktorý nadobudol účinnosť v januári 2020 . V zákone sa stanovujú nové pravidlá výberu členov štatutárnych a riadiacich orgánov v štátom vlastnených podnikoch, ako aj v spoločnostiach v čiastočnom vlastníctve štátu. Cieľom zákona je predchádzať politickým nomináciám a ďalej zvýšiť transparentnosť výberového procesu, keďže kandidáti budú musieť prejsť výberovým konaním, ktoré bude viesť vládna komisia. V roku 2019 vykonala vláda analýzu rizika korupcie v sektore zdravotníctva. Na základe analýzy sa ukázalo, že pokiaľ ide o korupciu, tento sektor patrí medzi najrizikovejšie. Poukázalo sa v nej na to, že riziko korupcie existuje vo všetkých sférach zdravotníctva, od korupcie zo strany pacientov a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti až po korupciu na úrovni ústrednej štátnej správy . V nadväznosti na analýzu plánuje ministerstvo zdravotníctva zaviesť osobitné zmierňujúce opatrenia a takisto sa očakáva, že predstaví právny návrh týkajúci sa optimalizácie fungovania verejných zdravotných poisťovní. III.Pluralita médií V Listine základných práv a slobôd, ktorá bola začlenená do českého ústavného poriadku, sa garantuje sloboda prejavu a právo na informácie a výslovne sa zakazuje cenzúra . V zákone o rozhlasovom a televíznom vysielaní sa jasne vymedzujú kompetencie českého orgánu na reguláciu médií , zatiaľ čo na základe zákona o slobodnom prístupe k informáciám sa garantuje prístup k informáciám, ktorými disponujú verejné orgány. Vláda zvažuje reformu zameranú na ďalšie posilnenie nezávislosti orgánu na reguláciu médií. Na základe zákona o rozhlasovom a televíznom vysielaní sa úloha českého regulačného orgánu pre médiá prideľuje Rade pre rozhlasové a televízne vysielanie (ďalej len „rada“) , ktorá má oprávnenie dohliadať na rozhlasové a televízne vysielanie, ako aj na audiovizuálne mediálne služby na požiadanie. Ďalšie médiá (tlačené, online) podliehajú všeobecnému režimu vychádzajúcemu z trestného práva, pravidlám reklamy, rámcu na ochranu spotrebiteľa a samoregulačným iniciatívam . V zákone sa stanovuje, že rada je „nezávislý správny orgán“ pozostávajúci z 13 členov, a určujú sa v ňom úlohy a povinnosti rady. Ďalej sa v ňom stanovujú kritériá oprávnenosti, kritériá vylúčenia a postupy vymenúvania členov a predsedu rady. Rozhodnutia rady podliehajú súdnemu preskúmaniu. V prípade, že rada opakovane a vážne poruší povinnosti uvedené v zákone alebo ak jej povinná výročná správa opakovane neprejde schvaľovaním z dôvodu vážnych chýb, Poslanecká snemovňa môže navrhnúť predsedovi vlády odvolanie celej rady. Orgány oznámili, že bol predložený návrh, na základe ktorého by sa obmedzila táto právomoc Poslaneckej snemovne, aby bolo možné v takýchto prípadoch odvolať iba jednotlivých členov. Cieľom tejto reformy je posilniť nezávislosť rady ako celku v súlade s cieľmi revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách .

Kompetencie rady sú dobre zadefinované v zákone a účinne uplatňované v praxi. Ako sa uvádza v Monitorovaní plurality médií 2020 (MPM 2020), fungovanie orgánu na reguláciu médií vykazuje celkovo nízke riziko, hoci sa zdá, že dochádza k zvýšenej polarizácii vyvolanej nedávnymi rozhodnutiami týkajúcimi sa medializácie určitých politicky veľmi citlivých otázok . V Česku neexistujú osobitné pravidlá upravujúce transparentnosť v oblasti vlastníctva médií. Cieľom uvedeného zákona o rozhlasovom a televíznom vysielaní je takisto regulovať fúzie medzi vysielateľmi a stanoviť limity na počet licencií alebo osobných prepojení medzi rôznymi vysielateľmi. Na základe zákona o konflikte záujmov sa zakazuje, aby akýkoľvek verejný činiteľ bol rozhlasovým alebo televíznym vysielateľom či vydavateľom tlačených médií alebo riadiacou osobou u takéhoto vysielateľa alebo vydavateľa. Na základe zákona sa vyžaduje, aby sa určité skutočnosti uviedli v príslušných verejných registroch v súlade so všeobecnými pravidlami upravujúcimi registráciu spoločností. Mediálne spoločnosti však nie sú povinné odhaliť svoju vlastnícku štruktúru, zmeny, ktoré v nej nastanú, ani informácie týkajúce sa konečného užívateľa výhod danej spoločnosti . V tejto súvislosti treba poznamenať, že v Monitorovaní plurality médií za rok 2020 sa poukazuje na vysoké riziko v súvislosti s transparentnosťou vlastníctva médií, najmä vzhľadom na všeobecne vysoké riziko týkajúce sa hrozieb v súvislosti s pluralitou trhu všeobecnejšie z hľadiska obchodného a vlastníckeho vplyvu na redakčný obsah a z hľadiska koncentrácie spravodajských médií . Napriek prijatiu novely zákona o konflikte záujmov v roku 2017, v ktorej sa jasne zakazuje, aby politici vlastnili podiel v médiách, riziká týkajúce sa politickej nezávislosti médií sú stále vysoké, keďže politický vplyv možno stále uplatňovať cez neformálne siete a vplyvné spojenectvá medzi majiteľmi a politickými aktérmi . Občianska spoločnosť a združenia novinárov, ktoré Komisia oslovila na účely tejto správy, potvrdili, že táto dynamika predstavuje najvážnejšie riziko v súvislosti s pluralitou médií v krajine . V Českej republike neexistujú osobitné pravidlá týkajúce sa zadávania štátnej reklamy okrem všeobecných požiadaviek na reklamu stanovených v zákone o verejnom obstarávaní , t. j. každá verejná zákazka v oblasti reklamy s hodnotou nad 50 000 CZK (približne 2 000 EUR) sa zverejní a sprístupní vo verejnom registri. V MPM 2020 sa ďalej upozorňuje na riziká vyplývajúce z nedostatočnej regulácie, ktorou by sa zabezpečila transparentnosť politickej reklamy online . Prístup k informáciám garantuje zákon, ale v praxi môžu existovať prekážky. V zákone o slobodnom prístupe k informáciám sa garantuje prístup k informáciám, ktorými disponujú verejné orgány. V návrhu zmeny zákona, ktorý sa v súčasnosti pripravuje , by sa mal zaviesť mechanizmus – v súlade s českou judikatúrou – na boj proti „zjavne obštrukčným žiadostiam o informácie“. Na základe zmeny zákona by mohol verejný subjekt požadovať preddavkovú platbu, čím by sa pokryli náklady spojené s rozsiahlym vyhľadávaním informácií. To môže byť prekážkou prístupu k podrobným informáciám, ktorými disponujú verejné orgány. Okrem toho sa počas návštevy krajiny objavili obavy v súvislosti so správami o verejných orgánoch, ktoré odmietajú sprístupniť informácie alebo spochybňujú nároky na ne pred súdmi . Hoci sa predpokladá, že novinárom nehrozí žiadna fyzická ujma, slovné urážky a vyhrážky voči nim nie sú v politickej diskusii nevídané. Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov nezaznamenala v Česku v rokoch 2019 a 2020 žiadne upozornenia. Aj v Monitorovaní plurality médií 2020 sa uvádza, že v oblasti novinárskej profesie, zásad a ochrany hrozí nízke riziko. Treba však poznamenať, že „slovné urážky, hanobenie novinárov a vyhrážky voči nim sa stali bežnou súčasťou politickej diskusie populistických aj pravicových strán“ a individuálnych politikov . Treba takisto poznamenať, že medzi navrhovanými sankciami za hanobenie je aj trest odňatia slobody – až do jedného roka a ako vedľajší trest . IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Česká republika má dvojkomorový parlamentný systém verejnej správy s priamo voleným prezidentom. Legislatívne návrhy môžu predkladať členovia Poslaneckej snemovne, skupina členov Poslaneckej snemovne, Senát, vláda alebo zastupiteľstvá vyšších územných samosprávnych celkov . Ústavný súd môže vykonať ústavné preskúmanie ex post. V systéme bŕzd a protiváh zohráva okrem justičného systému svoju úlohu aj úrad ombudsmana a občianska spoločnosť. Posúdenia vplyvu a konzultácie so zainteresovanými stranami patria medzi zaužívané postupy pri schvaľovaní právnych predpisov. Legislatívny návrh môže vzísť z Poslaneckej snemovne (od poslanca alebo skupiny poslancov), zo Senátu (len ako celku), z vlády alebo krajských zastupiteľstiev. Návrh obsahuje aj dôvodovú správu, v ktorej sa musí posúdiť aktuálna legislatívna situácia, vysvetliť potreba nového predpisu, opísať očakávané hospodárske a finančné vplyvy a objasniť súlad návrhu s ústavným poriadkom, medzinárodnými zmluvami a so záväzkami vyplývajúcimi z členstva v Európskej únii. Posúdenia vplyvu sa vyžadujú pri každom legislatívnom návrhu, ktorý pripraví vláda, ako aj pri akomkoľvek predpise, na základe ktorého sa očakávajú značné náklady pre podniky, správne orgány a občanov. Právne predpisy, ktoré navrhnú poslanci a miestne a krajské orgány, nepodliehajú posúdeniam vplyvu regulácie. Vláda, ktorá pripravuje prevažnú väčšinu primárneho práva, zriadila niekoľko poradných a pracovných orgánov, v ktorých sú zastúpení odborníci, zainteresované strany alebo iné dotknuté skupiny . Napriek tomuto komplexnému rámcu zainteresované strany z radov občianskej spoločnosti, s ktorými sa konzultovalo, vyjadrili obavy v súvislosti s údajne chýbajúcou povinnosťou uskutočňovať konzultácie a neexistujúcou efektívnou nadväznosťou na uskutočnené konzultácie . V prípadoch, keď sa návrh zákona týka právomocí Ústavného súdu, Najvyššieho súdu, Najvyššieho správneho súdu a generálnej prokuratúry, uskutočnia sa s nimi konzultácie. Prebiehajú snahy o ďalšie zvýšenie transparentnosti legislatívneho procesu. Prístup k vládnym a parlamentným dokumentom je už možný prostredníctvom radu online nástrojov . Okrem toho prebieha projekt s cieľom zriadiť portály s „elektronickou zbierkou“ a „elektronickou legislatívou“ , čo by uľahčilo kontrolu a participáciu v legislatívnom procese. Plánuje sa, že projekt sa dokončí na konci roka 2020. Opatrenia v reakcii na pandémiu COVID-19 sú predmetom súdneho preskúmania. Vláda 12. marca 2020 vyhlásila núdzový stav. Núdzový stav trval do 17. mája po tom, ako Poslanecká snemovňa dvakrát schválila jeho predĺženie . Uznesenie vlády, na základe ktorého sa vyhlásil núdzový stav z dôvodu pandémie COVID-19, a viacero vládnych opatrení a mimoriadnych opatrení prijatých ministerstvom zdravotníctva sú predmetom súdneho preskúmania, ktoré prebieha na Mestskom súde v Prahe, na Najvyššom správnom súde a na Ústavnom súde . Súdy potvrdili ústavnosť vládneho vyhlásenia núdzového stavu, ako aj väčšiny napadnutých mimoriadnych opatrení. Mestský súd v Prahe zrušil štyri opatrenia , čo viedlo k následným legislatívnym úpravám zo strany vlády. Verejný ochranca práv (ombudsman) chráni práva jednotlivcov pred verejnými orgánmi a podporuje zásady dobrej správy. Česko nemá národnú inštitúciu pre ľudské práva . Existuje tu ombudsman, ktorý je formálne aj materiálne nezávislý a funguje oddelene od troch zložiek vlády. Úrad ombudsmana je zriadený na základe zákona a nie je zakotvený v ústave. Hlavnou úlohou ombudsmana je pomáhať osobám v prípadoch, keď dôjde buď k nezákonnému postupu verejných orgánov, alebo ich postup odporuje zásadám demokratického štátu a dobrej správy, a to prostredníctvom vyšetrovaní alebo odporúčania opatrení na nápravu situácie. Ombudsman nemá právomoc rozhodovať a výsledky jeho vyšetrovaní nie sú právne záväzné . Ombudsman okrem toho získal mandát subjektu pre rovnaké zaobchádzanie, ďalej vnútroštátneho monitorovacieho mechanizmu v zmysle Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, národného preventívneho mechanizmu v rámci Výboru Organizácie Spojených národov proti mučeniu a mandát člena monitorovacej skupiny pre nútený návrat . V Senáte existuje prax organizovať diskusie o justičnom systéme. Senát organizuje konferencie a diskusie na témy týkajúce sa justičného systému, ktoré senátorom poskytujú príležitosť diskutovať o otázkach v súvislosti s justičným systémom a riešeniami v oblasti politiky. Posledná konferencia sa uskutočnila v novembri 2019, keď ústavnoprávny výbor v spolupráci s Najvyšším súdom zorganizoval medzinárodnú konferenciu na tému „Efektivita a kvalita českého súdnictva: hodnotenie a perspektívy“. Občianska spoločnosť je živá a rôznorodá, ale rastie tlak na určité druhy MVO. Priestor pre občiansku spoločnosť možno považovať za otvorený a občianska spoločnosť sa aktívne zúčastňuje na podpore demokracie, integrity verejnej správy a nezávislosti súdnictva a prokuratúry . Napriek tomu organizácie občianskej spoločnosti, predovšetkým v oblasti migrácie a rodových otázok, čelia rastúcej nevraživosti zo strany niektorých segmentov spoločnosti a politických strán .



Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2020 sa nachádza na (webové sídlo KOMISIE).

Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2019), Dekriminalizácia ohovárania. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2020), Monitorovanie plurality médií 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020. CEPEJ (2020), Štúdia o fungovaní justičných systémov v členských štátoch EÚ. CIVICUS (15. január 2020), Citizens call for PM’s resignation in anti-government protests; press freedom in decline (Občania sa dožadujú odstúpenia predsedu vlády počas protivládnych protestov; sloboda tlače upadá). https://monitor.civicus.org/updates/2020/01/15/citizens-call-pms-resignation-anti-government-protests-press-freedom-decline/ . CIVICUS (22. júl 2019), Politicians continue to undermine critical media in the Czech Republic. Mass protests persist. (Politici naďalej oslabujú kritické médiá v Českej republike. Masové protesty pretrvávajú). https://monitor.civicus.org/updates/2019/07/22/Politicians-continue-to-undermine-critical-media-in-the-Czech-Republic-Mass-protests-persist/ . CIVICUS, Monitorovanie priestoru občianskej spoločnosti: Česká republika. https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ . Česká advokátska komora (2020), príspevok Českej advokátskej komory ku konzultáciám so zainteresovanými stranami na účely Správy o právnom štáte 2020. Česká vláda (2013), rámcový rezortný interný protikorupčný program, uznesenie vlády č. 752 z 2. októbra 2013. Česká vláda (2018), návrh zákona o lobizme. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Česká vláda (2018), programové vyhlásenie vlády. https://www.vlada.cz/cz/jednani-vlady/programove-prohlaseni/programove-prohlaseni-vlady-165960/ . Česká vláda (2018), zmena zákona o Najvyššom kontrolnom úrade. Česká vláda (2019), návrh reformy zákona č. 283/1993 Zb. o prokuratúre a súvisiace materiály. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . Česká vláda (2019), protikorupčný akčný plán na rok 2020. Česká vláda (2019), správa o posúdení vplyvu regulácie k zmene zákona č. 31/2019. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Česká vláda (2019), zmeny zákona č. 549/1991 Zb. o súdnych poplatkoch a súvisiace materiály. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBFWH26LU . Česká vláda (2019), zmeny zákona č. 6/2002 Zb. o súdoch a sudcoch a súvisiace materiály. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBACDB5R . Česká vláda (2019), zmeny zákona č. 7/2002 Zb. o konaniach vo veciach sudcov, prokurátorov a exekútorov a súvisiace materiály. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBAD2VD2 . Česká vláda (2020), hodnotenie vykonávania opatrení stanovených v protikorupčnom akčnom pláne na rok 2019. Česká vláda (2020), príspevok Česka k Správe o právnom štáte 2020. Česká vláda, vládna koncepcia boja proti korupcii na roky 2018 až 2022.

Český helsinský výbor (2020). Príspevok Českého helsinského výboru ku konzultáciám so zainteresovanými stranami na účely Správy o právnom štáte 2020. Európska komisia (2018, 2019, 2020), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európska komisia (2019), správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o posúdení rozsahu, v akom členské štáty prijali opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2003/568/SVV z 22. júla 2003 o boji proti korupcii v súkromnom sektore [COM(2019) 355 final]. Európska komisia (2020), Správa o krajine – Česko [SWD(2020) 502 final]. Európska sieť národných inštitúcií pre ľudské práva (ENNHRI) (2020), Stav právneho štátu v Európe. Správy národných inštitúcií pre ľudské práva. http://ennhri.org/rule-of-law-report/ . Európsky parlament, uznesenie o obnovení trestného stíhania predsedu vlády Českej republiky v súvislosti so zneužitím finančných prostriedkov EÚ a možnými konfliktmi záujmov [2019/2987(RSP)]. Európsky súd pre ľudské práva (2001), rozsudok z 19. júna 2001, Kreuz/Poľsko, 28249/95. Európsky súd pre ľudské práva (2001), rozsudok z 2. októbra 2001, Stankov/Bulharsko, č. 29221/95 a 29225/95. Európsky súd pre ľudské práva (2005), rozsudok z 26. júla 2005, Podbielski a PPU Polpure/Poľsko, 39199/98. Európsky súd pre ľudské práva (2006), rozsudok z 24. mája 2006, Weissman a i./Rumunsko, 63945/00. Európsky súd pre ľudské práva (2011), rozsudok z 26. júla 2011, Georgel a Georgeta Stoicescu/Rumunsko, 9718/03 . Exekútorská komora Českej republiky, štatistický prehľad. https://statistiky.ekcr.info/statistiky . Generálna prokuratúra (2019), poznámky generálneho prokurátora k diskusii o pripomienkach k zákonu o generálnej prokuratúre. http://www.nsz.cz/index.php/en/tiskove-zpravy/2414-nejvyi-statni-zastupce-komentuje-projednavani-pipominek-k-zakonu-o-statnim-zastupitelstvi . Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2019), osobitný prieskum Eurobarometra 482: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), osobitný prieskum Eurobarometra 502: korupcia. Generálny prokurátor (2019), list ministerke spravodlivosti s pripomienkami k zmenám zákona o generálnej prokuratúre, elektronická knižnica legislatívneho procesu. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . GRECO (2018), tretie kolo hodnotenia – druhá správa o plnení odporúčaní Českou republikou, pokiaľ ide o vznesenie obvinenia (ETS 173 a 191, GPC 2). GRECO (2019), štvrté kolo hodnotenia predchádzania korupcii v súvislosti s poslancami parlamentu, sudcami a prokurátormi – predbežná správa o plnení odporúčaní Českou republikou. Konferencia štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Dohovoru Organizácie Spojených národov o boji proti korupcii (2018), Správa o krajine týkajúca sa vykonávania Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii. https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries/V1808272e.pdf . Mestský súd v Prahe, rozhodnutie z 23. apríla 2020, 14 A 41/2020.

Mestský súd v Prahe, rozhodnutie zo 7. mája 2020, 10 A 35/2020 – 261. Ministerstvo spravodlivosti (2018), záverečná správa z posúdenia vplyvu regulácie, zmeny zákona č. 182/2006 Zb. (zákon o platobnej neschopnosti). https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Ministerstvo spravodlivosti (2020), České súdnictvo v roku 2019: výročná štatistická správa. https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . Ministerstvo spravodlivosti Českej republiky (2020), České súdnictvo v roku 2019: výročná štatistická správa. https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . Najvyšší správny súd Českej republiky, rozhodnutie z 21. mája 2020, č. 5 As 138/2020 – 80. Najvyšší správny súd Českej republiky, rozhodnutie z 27. apríla 2006, 4 Aps 4/2005, z 21. mája 2008, ref. č. 4 Ans 9/2007. Najvyšší správny súd Českej republiky, rozhodnutie z 8. mája 2020, č. Nao 48/2020 – 149. Najvyšší správny súd Českej republiky, rozhodnutie zo 4. júna 2020, č. 6 As 88/2020 – 44. OECD (2019), Nadväzujúca správa k 4. fáze pre Českú republiku týkajúca sa pokroku, ktorý urobila Česká republika vo vykonávaní Dohovoru OECD o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách. Parlament Českej republiky (2019), parlamentná tlač 565/0, časť č. 1/4, vládny návrh zákona o lobizme. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Rada Európskej únie (2019), odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2019 (Ú. v. EÚ 2019/C 301/03). Rada Európy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov – Česká republika. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/czech-republic. Rada Európy: Európska komisia pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia) (2010), Správa o nezávislosti systému súdnictva, časť I: nezávislosť sudcov, CDL-AD(2010)004. Rada Európy: Európska komisia pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia) (2016), Zoznam kritérií právneho štátu, CDL-AD(2016)007. Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2010)12 o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Výbor ministrov (2016), odporúčanie Výboru ministrov CM/REC(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov. Rada Organizácie Spojených národov pre ľudské práva. Všeobecné pravidelné preskúmanie – Česká republika. https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/UPR/Pages/czindex.aspx . Rada vlády pre koordináciu boja s korupciou (2019), zápisnica z 21. zasadnutia, ktoré sa konalo 2. októbra 2019. https://korupce.cz/wp-content/uploads/2019/11/Z%C3 %A1znam-z-21-jedn%C3 %A1n%C3 %AD-RV-konan%C3 %A9ho-dne-02.10.2019.pdf . Reportéri bez hraníc, Česká republika. https://rsf.org/en/czech-republic . Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu.

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019). Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 19. novembra 2019, AK, spojené veci C‑585/18, C‑624/18 a C‑625/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 22. decembra 2010, DEB, C-279/09. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 25. júla 2018, LM, C‑216/18 PPU. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 9. júla 2020, Land Hessen, C-272/19. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok zo 6. októbra 2010, Orizzonte Salute, C-61/14. Transparency International (2020), Index vnímania korupcie 2019. Transparency International Česká republika (2020), príspevok organizácie Transparency International Česká republika ku konzultáciám so zainteresovanými stranami na účely Správy o právnom štáte 2020. Únia prokurátorov (2019), pripomienky k zmenám zákona o generálnej prokuratúre. https://www.uniesz.cz/pripominky-unie-k-ministerskemu-navrhu-na-zmenu-zakona-o-statnim-zastupitelstvi/ . Únia prokurátorov (2019), úplné znenie pripomienok únie k zmenám zákona o generálnej prokuratúre. https://www.uniesz.cz/wp-content/uploads/2019/07/P%C5 %99ipom%C3 %ADnky-LK-USZ-novela-ZSZ.rtf . Úrad OSN pre drogy a kriminalitu, goAML (systém boja proti praniu špinavých peňazí). https://www.unodc.org/unodc/en/global-it-products/goaml.html. Ústavný súd Českej republiky, rozhodnutie z 22. apríla 2020, Pl. ÚS 8/20. Ústavný súd Českej republiky, rozhodnutie z 22. apríla 2020, Pl. ÚS 8/20. Ústavný súd Českej republiky, rozhodnutie zo 6. februára 2014, I. ÚS 3271/13. Virtuálna návšteva Česka v kontexte Správy o právnom štáte 2020.



PRÍLOHA II: Návšteva Českej republiky Útvary Komisie v júni 2020 uskutočnili virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Protikorupčná rada vlády ·Združenie novinárov

·Exekútorská komora ·Rada pre rozhlasové a televízne vysielanie ·Česká advokátska komora ·Finančný analytický úrad ·Frank Bold – Rekonštrukcia štátu ·Medzinárodný tlačový inštitút v Českej republike ·Národná centrála Českej polície proti organizovanému zločinu ·Ombudsman ·Úrad generálneho prokurátora ·Najvyšší správny súd ·Najvyšší kontrolný úrad ·Najvyšší súd ·Nadačný fond nezávislej žurnalistiky ·Transparency International Česká republika ·Sudcovská únia ·Únia prokurátorov * Komisia sa na viacerých stretnutiach na horizontálnej úrovni stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Únia občianskych slobôd pre Európu