EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 9. 2016 COM(2016) 605 final 2016/0282(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2012/2002, (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013, (EÚ) č. 1307/2013, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014, (EÚ) č. 652/2014 a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 541/2014/EÚ



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V nariadení o rozpočtových pravidlách sa stanovujú zásady a postupy zostavovania a plnenia rozpočtu EÚ a kontroly finančných prostriedkov EÚ. Za posledných 30 rokov sa počet všeobecných rozpočtových pravidiel obsiahnutých v nariadení o rozpočtových pravidlách výrazne zvýšil. Okrem toho boli vytvorené viaceré rozpočtové pravidlá platné v jednotlivých odvetviach: pravidlá účasti na rámcovom programe pre výskum a inováciu, spoločné ustanovenia pre európske štrukturálne a investičné fondy a spoločné vykonávacie pravidlá pre vonkajšiu činnosť. Používatelia finančných prostriedkov EÚ sa opakovane sťažovali na rozrastajúci sa počet pravidiel na všeobecnej aj odvetvovej úrovni, ako aj na ich rôznorodosť a zložitosť vyplývajúce z toho, že preberajú štruktúru programu a viaceré stupne kontroly. Zložitosť súboru rozpočtových pravidiel okrem toho viedla k spomaleniu implementácie prostriedkov EÚ a k nákladnosti tejto implementácie a jej náchylnosti na chyby. Prvý krok smerom ku koherentnejším a jednoduchším rozpočtovým pravidlám sa dosiahol v roku 2012: Komisia predložila návrhy programov, na ktoré sa vzťahuje VFR na roky 2014 – 2020 (v rámci ktorého sa znížil počet programov a nástrojov), zoskupila ich do jednotného rámca so spoločnými pravidlami, zjednodušila postupy uplatňovania a vykazovania nákladov konečnými príjemcami grantu, uľahčila zavádzanie inovačných finančných nástrojov, umožnila vytváranie trustových fondov EÚ a zlepšila nákladovú efektívnosť kontrol. Nedávnymi revíziami sa nariadenie o rozpočtových pravidlách zosúladilo s výsledkami rokovaní o VFR na roky 2014 – 2020 (revízia z roku 2013), ako aj s novou smernicou o verejnom obstarávaní (revízia z roku 2015). Existuje však priestor na ďalšie zjednodušenie. Potvrdzujú to skúsenosti získané od roku 2014 a práca skupiny na vysokej úrovni zloženej z nezávislých expertov na monitorovanie zjednodušenia pre príjemcov prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Z verejnej konzultácie o revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách takisto vyplýva, že zainteresované strany majú v tejto oblasti jasné očakávania. Treba preto ďalej pokračovať v úsilí o odstránenie problematických miest, zabezpečenie synergií a komplementárnosti medzi fondmi EŠIF a ostatnými fondmi EÚ a o zlepšenie efektívnosti realizácie a požiadaviek v oblasti kontroly. Jednoduchšie a pružnejšie rozpočtové pravidlá prispejú k optimalizácii výdavkov a vplyvu VFR na roky 2014 – 2020 a ako také predstavujú jeden z kľúčových prvkov iniciatívy Komisie týkajúcej sa rozpočtu zameraného na výsledky (Budget Focused on Results, BFOR), ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa zdroje prideľovali jednotlivým prioritám a aby každé opatrenie bolo maximálne účinné a malo pridanú hodnotu. Okrem toho sa tým znížia náklady súvisiace s vykonávaním pravidiel Únie, ako aj chybovosť. Jednoduchšie a flexibilnejšie rozpočtové pravidlá EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri posilňovaní schopnosti rozpočtu EÚ prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam a reagovať na neočakávané udalosti. Tento legislatívny návrh tvorí neoddeliteľnú súčasť strednodobého preskúmania/revízie viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020. Prispieva k dvom z jej hlavných cieľov: zjednodušeniu a flexibilite. Komisia preto navrhuje v jednom akte ambicióznu revíziu všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách spolu so zodpovedajúcimi zmenami rozpočtových pravidiel platných v jednotlivých odvetviach, ktoré sú stanovené v 15 legislatívnych aktoch, v súvislosti s viacročnými programami. Cieľom zahrnutia zmien pravidiel platných v jednotlivých odvetviach do toho istého legislatívneho návrhu je zabezpečiť koherentný proces rokovaní a uľahčiť rýchle prijatie zákonodarcom. Dôraz sa kladie na tieto kľúčové oblasti: 1. Zjednodušenie pre príjemcov finančných prostriedkov EÚ: mnohé opatrenia zamerané na zjednodušenie života príjemcov finančných prostriedkov EÚ. Súvisia s grantmi (odstránenie kontroly zásady nekumulácie v prípade grantov s nízkou hodnotou a odstránenie zásady neziskovosti; jednoduchšie pravidlá stanovovania hodnoty „nepeňažného príspevku“; uznanie dobrovoľníckej práce; udeľovanie grantov bez výzvy na predkladanie návrhov za osobitných podmienok) a zjednodušenými formami grantov (hlava VIII). 2. Prechod z viacerých stupňov kontroly k vzájomnému dôverovaniu auditom, posúdeniam alebo povoleniam a harmonizácia požiadaviek na podávanie správ: cieľom týchto opatrení je podporiť v čo najväčšej miere spoliehanie sa na jeden audit, jedno posudzovanie zhody alebo povolenie (napríklad v súvislosti s poskytnutím štátnej pomoci), keď audit, posúdenie alebo povolenie spĺňa potrebné podmienky, ktoré sa musia zohľadniť v systéme EÚ. Všeobecnejšie, pravidlá pre implementujúcich partnerov (medzinárodné organizácie, EIB/EIF, národné podporné banky, národné agentúry, mimovládne organizácie) sa zjednodušia dôverovaním v čoraz väčšej miere ich postupom a politikám, ktoré už boli pozitívne posúdené. Dohody o finančnom rámcovom partnerstve uzatvorené s dlhodobými partnermi umožnia pokročiť v harmonizácii auditu, podávania správ a iných administratívnych požiadaviek medzi darcami (hlava V články 122, 123 a 126). 3. Umožnenie uplatňovania jediného súboru pravidiel na hybridné opatrenia alebo v prípade kombinácie opatrení alebo nástrojov: tento návrh sa zameriava na dosiahnutie ďalšieho zjednodušenia pre partnerov EÚ viacerými opatreniami, ktorými sa má zamedziť súbežnému uplatňovaniu rozličných pravidiel a postupov, a to najmä uľahčením kombinácie financovania z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) s finančnými nástrojmi a Európskym fondom pre strategické investície (hlava V). 4. Efektívnejšie využívanie finančných nástrojov: optimalizovať využívanie spätných tokov, zabezpečiť rovnaké podmienky pre kľúčových implementujúcich partnerov EÚ, znižovať zaťažujúce požiadavky súvisiace s uverejňovaním jednotlivých údajov konečných príjemcov finančných prostriedkov alebo s kritériami vylúčenia (hlava X). 5. Flexibilnejšie rozpočtové hospodárenie: v návrhu sa stanovuje niekoľko spôsobov na zabezpečenie väčšej rozpočtovej flexibility, ktoré by Únii umožnili účinnejšie reagovať na nepredvídané výzvy a nové úlohy a dosiahnuť rýchlejšie krízové riadenie – patrí medzi ne napr. vytvorenie „pružnej rezervy“ na nepredvídané potreby a nové krízy v rozpočte na geografické nástroje vonkajšej činnosti, efektívnejšia aktivácia fondu solidarity a fondu na prispôsobenie sa globalizácii a rozšírenie trustových fondov na vnútorné politiky (články 14 a 227), vytvorenie krízovej rezervy EÚ na základe opätovného použitia rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená, vytvorenie možnosti, aby v ďalšom viacročnom finančnom rámci finančné operácie iné ako finančné nástroje vytvárali podmienené záväzky pre Úniu prekračujúce finančné aktíva poskytnuté na krytie finančnej zodpovednosti Únie (článok 203), a vytvorenie spoločného rezervného fondu, ktorý by zahŕňal zdroje vyčlenené na finančné operácie (článok 205). Nedávne iniciatívy [ako Európsky fond pre strategické investície (EFSI) alebo Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD)] ukázali potrebu plne využiť pákový efekt rozpočtu EÚ vytvorením podmienených záväzkov, na ktoré nie sú vyčlenené prostriedky. V hlave X sa stanovuje rámec na povoľovanie, riadenie a kontrolu týchto finančných rizík. 6. Zameranie na výsledky a racionalizácia podávania správ: väčšie zameranie na výsledky prostredníctvom jednorazových platieb, cien, platieb založených na výstupoch a výsledkoch namiesto uhrádzania nákladov, ako aj platieb na základe podmienok, ktoré majú byť splnené (článok 121, hlava XIII). Malo by to prispieť k ďalšiemu zníženiu nákladov na implementáciu prostriedkov EÚ, ako aj počtu chýb. Pokiaľ ide o podávanie správ, správy sú preskupené podľa návrhu rozpočtu a integrovaného balíka finančných správ s cieľom zvýšiť efektívnosť a transparentnosť vo vzťahu k širokej verejnosti a rozpočtovému orgánu (články 39 a 239 – 245). 7. Jednoduchšia a zoštíhlená administratíva EÚ: uľahčenie dohôd alebo delegovania medzi inštitúciami alebo subjektmi s cieľom zlúčiť plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov v európskych úradoch alebo v rámci výkonných agentúr (články 57, 58, 64, 65 a 68); zlúčenie poradných komisií pre finančné nezrovnalosti (článok 73 ods. 6) s výborom pre včasné odhaľovanie rizika a vylúčenie (článok 139) a prechod z ročných na viacročné rozhodnutia o financovaní (článok 108). 8. Poskytnutie možnosti zapojenia občanov: v návrhu sa stanovuje možnosť konzultovania s občanmi, pokiaľ ide o plnenie rozpočtu Únie Komisiou, členskými štátmi a akýmkoľvek iným subjektom plniacim rozpočet Únie (článok 54).

Zjednodušením rozpočtových pravidiel EÚ a zvýšením ich flexibility pripravuje súčasný návrh pôdu pre vypracovanie budúcej generácie výdavkových programov (po roku 2020). •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Komisia zabezpečila, aby navrhnutie jednoduchších a flexibilnejších rozpočtových pravidiel EÚ neviedlo k oslabeniu riadneho finančného hospodárenia, ktoré zostáva kľúčovým cieľom. Naopak, týmto návrhom sa okrem iného posilňujú pravidlá týkajúce sa vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré musia dodržiavať implementujúci partneri EÚ, a objasňuje sa, že povinnosť zamedziť konfliktom záujmov sa v plnej miere vzťahuje na všetky spôsoby implementácie prostriedkov EÚ (a to aj na úrovni členských štátov). Konsolidujú sa ním aj zavedené systémy na ochranu rozpočtu EÚ proti podvodom a finančným nezrovnalostiam (rozšírenie právomoci povoľujúceho úradníka prijať opatrenia v súvislosti so systémom včasného odhaľovania rizika a vylúčenia v rámci nepriameho plnenia). Zjednodušenie rozpočtových pravidiel EÚ prispeje aj k zníženiu nákladov a skráteniu času potrebných na implementáciu finančných prostriedkov EÚ, ako aj k zníženiu chybovosti. Mal by sa ním zvýšiť aj dosah politík a ich výsledkov v praxi. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh sa zakladá na článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o časť týkajúcu sa revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, a na odvetvovom právnom základe, pokiaľ ide o zmeny legislatívnych aktov zahrnuté v druhej časti. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Prijatie všeobecných rozpočtových pravidiel EÚ a navrhovaných zmien legislatívnych aktov platných v jednotlivých odvetviach patrí do výlučnej právomoci EÚ. •Proporcionalita Tento návrh sa zameriava na zjednodušenie a neobsahuje pravidlá, ktoré by neboli potrebné na dosiahnutie cieľov zmluvy. Najmä zmeny legislatívnych aktov platných v jednotlivých odvetviach, ktoré sa navrhujú v jeho súhrnnej časti, sú obmedzené na tie, ktoré sú nevyhnutné na umožnenie úplného rozvinutia praktického účinku zjednodušení navrhnutých v nariadení o rozpočtových pravidlách. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Verejná konzultácia o revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uskutočnila v apríli a máji 2016. Celkovo bolo prijatých 111 príspevkov od širokej škály zainteresovaných strán. Odpovede ukazujú celkovú podporu navrhovaných opatrení na zjednodušenie (65 %) a zvýšenie flexibility (79 %). Pokiaľ ide o zjednodušenie pravidiel EÚ na udeľovanie grantov, zainteresované strany naďalej uprednostňujú refundáciu skutočných nákladov, ale nie sú proti zjednodušenej refundácii na základe jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb, alebo refundácii na základe vopred stanovených výsledkov, pokiaľ tieto nie sú povinné. Vyjadrené obavy boli zohľadnené v návrhu. Najmä zjednodušená refundácia nákladov zostane iba dodatočnou možnosťou, ktorú povoľujúci úradník použije s ohľadom na povahu financovaných akcií a príjemcov finančných prostriedkov. Vykonávajúci partneri EÚ (národné rozvojové agentúry, medzinárodné organizácie, EIB/EIF, MVO) požadujú, aby Komisia viac dôverovala ich pravidlám a politikám, ktoré už boli pozitívne posúdené. Sťažujú sa na viaceré predbežné posúdenia svojich systémov alebo postupov alebo opakované audity tých istých činností zo strany EÚ a iných darcov, pričom by bolo možné vzájomné dôverovanie takýmto posúdeniam a auditom. Kritizujú takisto rozdielne požiadavky darcov na podávanie správ. Dňa 6. apríla 2016 sa v Bruseli uskutočnilo podujatie na zvyšovanie povedomia verejnosti s cieľom umožniť zainteresovaným stranám, aby vyjadrili svoje obavy a návrhy týkajúce sa nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ich pripomienky zodpovedajú odpovediam na verejnú konzultáciu. Opatrenia obsiahnuté v tomto návrhu riešia tieto obavy. •Posúdenie vplyvu Neuskutočnilo sa posúdenie vplyvu tejto revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách. Nariadenie o rozpočtových pravidlách má obmedzený hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv (stanovujú sa v ňom všeobecné pravidlá pre vykonávanie výdavkových programov, ale konkrétny hospodársky a sociálny vplyv vzniká pri prijímaní politických rozhodnutí v rámci vykonávania odvetvových programov). Navrhované zmeny legislatívnych aktov platných v jednotlivých odvetviach sú len dôsledkom zjednodušení navrhovaných v nariadení o rozpočtových pravidlách. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Hoci revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách a príslušné zmeny legislatívnych aktov platných v jednotlivých odvetviach nepatria do programu regulačnej vhodnosti, sú v súlade s programom lepšej právnej regulácie a významne k nemu prispievajú: týmto návrhom sa skutočne znižuje celkový počet všeobecných rozpočtových pravidiel, ktoré sa vzťahujú na rozpočet EÚ, približne o 25 %, pričom sa tieto pravidlá zoskupujú do jednotného súboru pravidiel, ktorý nahradí nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho pravidlá uplatňovania:

·Kľúčové ustanovenia pravidiel uplatňovania sa presunuli do nariadenia o rozpočtových pravidlách, zatiaľ čo menej dôležité prvky sa v prípade potreby a prípad od prípadu začlenia do vnútorných pravidiel Komisie alebo do usmernení, ktoré Komisia zverejní. ·Podrobné pravidlá verejného obstarávania uplatniteľné na inštitúcie a subjekty EÚ sú konsolidované v prílohe k revidovanému nariadeniu o rozpočtových pravidlách, ktorú je možné zmeniť delegovaným aktom. ·Ustanovenia druhej časti nariadenia o rozpočtových pravidlách súvisiace s osobitnými ustanoveniami vzťahujúcimi sa na Európsky poľnohospodársky záručný fond, výskum, vonkajšiu činnosť a na iné osobitné fondy EÚ sú začlenené do príslušných častí nariadenia o rozpočtových pravidlách, okrem prípadov, keď už nie sú relevantné. V návrhu na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách sa takisto zdôrazňujú spoločné prvky a osobitosti sa obmedzujú na minimum, aby uplatňovanie pravidiel bolo pre používateľov jednoduchšie: dôraz sa kladie na spoločné pravidlá uplatniteľné na všetky spôsoby plnenia (priame, nepriame a zdieľané), ako aj na všetky právne nástroje, a to ich preskupením do osobitných kapitol. Ustanovenia o európskych úradoch, výkonných agentúrach, decentralizovaných agentúrach a subjektoch verejno-súkromného partnerstva, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v rôznych častiach nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa zlučujú do jednej kapitoly. Pravidlá týkajúce sa trustových fondov EÚ, rozpočtovej podpory a expertov (vrátane výskumných odborníkov) sú preskupené do novej hlavy „Iné nástroje plnenia rozpočtu“. Návrh sa výrazne zameriava aj na dosiahnutie podstatného zjednodušenia súčasných rozpočtových pravidiel EÚ. Ako sa uvádza v bode 1, obsahuje viaceré prvky na zníženie administratívnej záťaže žiadateľov a príjemcov finančných prostriedkov EÚ. Mikropodniky nie sú vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto návrhu. Takéto podniky môžu byť príjemcami finančných prostriedkov EÚ, a preto musia podliehať pravidlám. V niektorých oblastiach sa však znižujú náklady podnikov, čo sa v mnohých prípadoch vzťahuje na MSP (napr. v oblasti finančných nástrojov nahradenie uverejňovania jednotlivých údajov príjemcov grantu súhrnnými štatistikami), a vo všeobecnosti by viacero zjednodušujúcich opatrení malo byť prínosom pre všetky podniky. •Základné práva Tento návrh je v súlade s ochranou základných práv. 4.VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá vplyv na rozpočet. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu 1. Zjednodušenie pre príjemcov finančných prostriedkov EÚ 1.1. Zjednodušenie používania grantov, jednorazových platieb a výpočtu nákladov Mnohé opatrenia sú zamerané na zjednodušenie života príjemcov finančných prostriedkov EÚ. Týkajú sa obsahu žiadostí o grant, hodnoty nepeňažných príspevkov, uznávania dobrovoľníckej práce, podmienok na udelenie grantov bez výzvy na predkladanie návrhov členským štátom za určitých podmienok, zásady neziskovosti, zásady nekumulácie a postupného ukončovania rozhodnutí o grante. Ďalšie opatrenia preukazujú posun k jednoduchšej a zoštíhlenej administratíve. 1.1.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá Návrhom sa podporuje využívanie zjednodušených foriem grantov, ktoré budú otvorené pre všetky programy financované z prostriedkov EÚ, ak povaha akcií a súvisiacich výdavkov umožňuje takýto prístup (napr. akcie zamerané na odbornú prípravu a mobilitu, cestovné náklady atď.). Zmiernilo by to administratívnu záťaž, posilnilo by to istotu v súvislosti so sumou, ktorá sa má príjemcom grantu refundovať, a stimulovalo by to využívanie zjednodušených foriem grantov a ich kombinácií (článok 175). Používanie odborného posudku: zavedeniu zjednodušených foriem grantov bránil nedostatok údajov potrebných na primeraný odhad skutočných nákladov. Často to vyplýva z inovačnej povahy príslušných akcií alebo z toho, že akcie sa realizujú len v niektorých krajinách a nie sú dostupné údaje pre ostatné krajiny. V záujme vyriešenia tohto nedostatku sa navrhuje používanie odborného posudku okrem alebo namiesto štatistických alebo minulých údajov, v závislosti od povahy akcie (článok 175). Zjednodušenie povoľovania jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb: zdĺhavý a zaťažujúci postup povoľovania (rozhodnutie kolégia v prípade súm vyšších ako 60 000 EUR na grant) sa nahradí tým, že sa zodpovedným povoľujúcim úradníkom umožní prijímať rozhodnutia povoľujúce zjednodušené formy financovania. Táto úroveň je vhodnejšia vzhľadom na vysoko technický obsah (metodiky výpočtu, prehľady údajov atď.) takýchto rozhodnutí (článok 175). Zjednodušenie a objasnenie obsahu žiadostí o grant vrátane sprievodných dokladov: neexistuje povinnosť poskytnúť informácie preukazujúce finančnú a operačnú kapacitu žiadateľov, ak tieto nie sú overené (napr. v prípade verejnoprávnych subjektov); zosúladenie povinnosti poskytnúť správu o audite s uplatniteľnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi v oblasti účtovníctva (článok 189). Zjednodušenie zásady nekumulácie: granty vo forme štipendií pre fyzické osoby, ako aj priama podpora utečencom, nezamestnaným a iným osobám v najväčšej núdzi budú z tohto pravidla vyňaté, keďže ich hodnota je zvyčajne pomerne nízka (článok 185).

Odstránenie zásady neziskovosti: praktický význam zásady neziskovosti sa výrazne znížil: projekty generujúce príjmy sú v zásade podporované prostredníctvom finančných nástrojov. Pri projektoch v zásade negenerujúcich príjmy má zásada neziskovosti negatívny účinok: nepodporuje príjemcov grantu v tom, aby zabezpečili, že ich projekty budú udržateľné alebo ziskové. To má následne negatívny vplyv na hospodárstvo. Zjednodušenie určovania hodnoty nepeňažných príspevkov: tieto príspevky sa nepovažujú za oprávnené náklady. Ich presná hodnota je preto irelevantná. Môžu sa však naďalej prijímať ako súčasť spolufinancovania. Každá hodnota primerane určená povoľujúcim úradníkom v čase prijatia predbežného rozpočtu môže preukázať, že okrem grantu EÚ existujú aj iné zdroje financovania akcie a že zásada spolufinancovania je tak splnená (článok 184). Uznanie dobrovoľníckej práce: Aby sa uľahčila účasť malých organizácií na vykonávaní politík EÚ v prostredí s obmedzenou dostupnosťou zdrojov, treba uznať hodnotu práce poskytovanej dobrovoľníkmi ako oprávnené náklady. V dôsledku toho môžu takéto organizácie vo väčšej miere využívať prácu dobrovoľníkov v záujme zabezpečenia spolufinancovania na akciu (články 175, 180 a 184). Zjednodušenie a harmonizácia podmienok udeľovania grantov bez výzvy na predkladanie návrhov: navrhuje sa rozšíriť možnosť priameho udeľovania grantov subjektom povereným členskými štátmi v prípadoch monopolného postavenia de facto alebo de jure, alebo ak priami príjemcovia grantu boli vybraní na základe ich technických spôsobilostí, vysokého stupňa špecializácie alebo administratívnych právomocí. Okrem toho by povoľujúci úradník mohol povoliť skombinovanie hodnotiacej správy a rozhodnutia o udelení grantu do jedného dokumentu. Zmenší sa tým administratívna záťaž a urýchli sa udeľovanie priamych grantov (článok 188). Jednoduchšie uchovávanie záznamov: lehota na uchovávanie záznamov sa zjednocuje na päť rokov (tri roky, ak sa suma financovania rovná alebo je nižšia ako 60 000 EUR) aj pri nepriamom plnení (článok 128). Konceptuálny prístup pre granty: ak sú granty vyjadrené len ako absolútna hodnota (nie ako percento oprávnených nákladov), oprávnenosť nákladov by sa mala overovať najneskôr v čase platby zostatku (článok 180). Na toto overenie možno použiť zjednodušený („konceptuálny“) prístup (článok 150). Postupné ukončovanie rozhodnutí o grante: navrhuje sa postupné ukončovanie rozhodnutí o grante a uprednostňovanie používania dohôd o grante, pričom rozhodnutia o grante by sa mali preskúmať na konci súčasného VFR vzhľadom na pokrok dosiahnutý v prechode na elektronické granty (článok 277). 1.1.2. Pravidlá platné v jednotlivých odvetviach Zlepšenia týkajúce sa využívania zjednodušených možností nákladov sú v nariadení o rozpočtových pravidlách doplnené navrhovanými zmenami právnych predpisov platných v jednotlivých odvetviach rozširujúcimi využívanie zjednodušených možností nákladov v: ·nariadení (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde, ·nariadení (EÚ) č. 1304/2013 o Európskom sociálnom fonde, ·nariadení (EÚ) č. 223/2014 o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby. 2. Prechod z viacerých stupňov kontroly k vzájomnému dôverovaniu auditom, posúdeniam alebo povoleniam a harmonizácia požiadaviek na podávanie správ Cieľom týchto opatrení je podporiť v čo najväčšej miere spoliehanie sa na jeden audit, posudzovanie zhody alebo povolenie (napríklad v súvislosti s poskytnutím štátnej pomoci), keď spĺňajú potrebné podmienky, ktoré sa musia zohľadniť v systéme EÚ. V snahe predísť viacerým stupňom kontroly Komisia podporuje uznávanie medzinárodne uznávaných noriem alebo najlepších medzinárodných postupov v tejto oblasti, ako aj zjednotenie požiadaviek na podávanie správ medzi darcami: ·Využívanie hodnotení ex ante a kontrol príjemcov finančných prostriedkov už vykonaných inými subjektmi (darcami) so zreteľom na podmienky rovnocenné s podmienkami EÚ (článok 122). ·Vzájomné dôverovanie auditom vykonávaným v súlade s medzinárodne uznávanými normami sa takisto odporúča v každom prípade, keď sa môže predísť opakovaným auditom rovnakých činností tých istých osôb/subjektov. Komisii by to umožnilo dôverovať nezávislým auditom používania prostriedkov EÚ vykonaným medzinárodnými partnermi (OSN, Svetová banka atď.) alebo členskými štátmi (článok 123). ·Harmonizácia požiadaviek Komisie na podávanie správ s požiadavkami ostatných darcov: Komisia podporuje prijatie spoločných požiadaviek na podávanie správ prostredníctvom dohôd o finančnom rámcovom partnerstve uzavretých so svojimi hlavnými medzinárodnými partnermi (článok 126). ·Umožniť, aby Komisia mohla dôverovať systémom a postupom partnerov EÚ v rámci nepriameho plnenia, ak boli posúdené pozitívne (článok 149), a aby mohla uložiť nápravné opatrenia, ak určité pravidlá alebo postupy nie sú dostatočné na ochranu finančných záujmov EÚ; keď Komisia požaduje používanie svojich vlastných alebo osobitných postupov, posúdenia sa vykonávať nebudú. Vo všetkých prípadoch by sa úroveň vykonávaného dohľadu alebo vykonávanej kontroly mala upraviť na základe zásady proporcionality. ·Posilňovanie dohôd o finančnom rámcovom partnerstve (článok 126): takéto dohody dlhodobej spolupráce uzatvorené s dôveryhodnými partnermi sa v budúcnosti budú vzťahovať na všetky akcie v rámci priameho a nepriameho plnenia a odrážať, do akej miery Komisia môže dôverovať pozitívne posúdeným systémom a postupom, ako aj uplatňovanie jediného súboru pravidiel na všetky právne nástroje. Dlhodobé dohody o partnerstve poskytnú pružný rámec pre vzájomné dôverovanie posúdeniam a auditom vo vhodných prípadoch, ako aj pre harmonizáciu auditu, podávania správ a iných administratívnych požiadaviek darcov. 3. Umožnenie uplatňovania jediného súboru pravidiel na hybridné opatrenia alebo v prípade kombinácie opatrení alebo nástrojov Cieľom návrhu je dosiahnuť v maximálnej možnej miere ďalšie zjednodušenie pre partnerov EÚ v rámci nepriameho plnenia.

3.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá ·V niektorých prípadoch by bolo možné uplatňovať na implementujúceho partnera Komisie iba jeden súbor pravidiel namiesto dvoch – bez ohľadu na povahu akcie a úlohu partnera ako správcu fondov alebo vykonávateľa. Pri hybridných opatreniach, v ktorých sa kombinuje nepriame a priame plnenie a na ktoré sa v súčasnosti uplatňujú dva súbory pravidiel, by sa vedľajšie prvky, ktoré v súčasnosti podliehajú pravidlám priameho plnenia (veľmi často v prípade technickej pomoci), riadili pravidlami hlavných prvkov akcie [napr. implementácia finančného nástroja so zárukami a i. (článok 208 ods. 2)]. ·S cieľom uľahčiť kombinovanie grantov a finančných nástrojov sa na doplnkové granty k finančným nástrojom skombinované do jednej akcie uplatňuje jediný súbor pravidiel, a to pravidlá pre finančné nástroje (článok 208 ods. 2), ·Obdobie uchovávania záznamov sa v prípade grantov aj finančných nástrojov zjednocuje na päť rokov (tri roky v prípade súm do 60 000 EUR) (článok 128). 3.2. Pravidlá platné v jednotlivých odvetviach ·Obmedzenie overovania štátnej pomoci na kontrolu súladu štátnej pomoci v prípade finančných nástrojov na úrovni EÚ stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách, ak k nim prispievajú EŠIF (žiadne dvojité overovanie): príspevky členských štátov do finančných nástrojov na úrovni EÚ, ktoré sa uskutočňujú bez akýchkoľvek dodatočných podmienok týkajúcich sa použitia príspevkov okrem podmienok súvisiacich s geografickou oblasťou, v ktorej sa má príspevok použiť, si nevyžadujú ďalšie samostatné overovanie štátnej pomoci, keďže finančný nástroj je už v súlade s pravidlami štátnej pomoci na základe nariadenia o rozpočtových pravidlách. Toto ustanovenie sa objasní primeranými usmerneniami. ·Rozšírenie iniciatívy na podporu MSP, ktorým sa umožní využitie tejto iniciatívy aj po roku 2016, čo umožní členským štátom vyčleniť finančné prostriedky na túto iniciatívu až do roku 2020. ·Rozšírenie a objasnenie ustanovení nariadenia o spoločných ustanoveniach týkajúcich sa kombinácií finančných nástrojov a grantov s cieľom uľahčiť ich kombinované používanie. ·Zavedenie novej možnosti kombinovať EŠIF/EFSI a novej štruktúry na kombinovanie EŠIF s financovaním EIB a EIF: programy EŠIF by mali byť schopné prispievať do finančných nástrojov kombinovaných s financovaním zo strany EIB v rámci EFSI. 4. Efektívnejšie využívanie finančných nástrojov 4.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá Skúsenosti s finančnými nástrojmi, a najmä príspevky od kľúčových implementujúcich partnerov (EIB/EIF) poukazujú na tieto možnosti ďalšieho zlepšenia ich riadenia a účinnosti: ·Všetky spätné toky (príjmy a vrátené platby) vytvorené finančným nástrojom by sa mali použiť pre ten istý nástroj, aby sa dosiahlo zvýšenie efektívnosti; úplná transparentnosť je zaručená podávaním správ (článok 202 ods. 2), ·EIB/EIF by si zachovali svoj status kľúčových partnerov EÚ pri implementácii, ale mali by sa povoliť priame rokovania medzi Komisiou a väčším počtom potenciálnych subjektov s cieľom zabezpečiť medzi nimi rovnaké podmienky (článok 149), ·Vzhľadom na nemožnosť nariadiť úplné dodržiavanie pravidiel EÚ, keď sa EÚ zúčastňuje na finančnom nástroji ako menšinový akcionár fondu, sa v takýchto prípadoch navrhuje umožnenie primeraného uplatňovania pravidiel EÚ (článok 208 ods. 4), ·Uverejňovanie jednotlivých údajov konečných príjemcov by sa nahradilo štatistickými údajmi zoskupenými podľa príslušných kritérií navrhnutých pre konečných príjemcov grantu, ktorým EÚ poskytuje podporu vo výške menej než 500 000 EUR [oblasť politiky, druh podpory, typ príjemcu grantu, geografická distribúcia (článok 36 ods. 5)]. ·Od konečných príjemcov grantu a sprostredkovateľov sa nebude vyžadovať čestné vyhlásenie potvrdzujúce, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií vyžadujúcich si vylúčenie, ak implementujúci partner uplatňuje politiku vylúčenia, ktorá sa považuje za rovnocennú s politikou EÚ (článok 131). ·Navrhujú sa dva nové oddiely upravujúce iné nástroje s finančným rizikom, ako sú rozpočtové záruky a finančná pomoc členským štátom alebo tretím krajinám (hlava X kapitola 2 oddiely 2 a 3). ·Zaviedli sa pravidlá na povoľovanie, riadenie a kontrolu podmienených záväzkov, na ktoré nie sú vyčlenené prostriedky (články 203 až 206). 4.2. Pravidlá platné v jednotlivých odvetviach

Na ďalšiu optimalizáciu riadenia a využívania finančných nástrojov v rámci zdieľaného plnenia sa navrhujú tieto zmeny nariadenia č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach: ·Objasnenie možnosti riadiacich orgánov členských štátov priamo zadať EIB/EIF, iným medzinárodným finančným inštitúciám, ako aj národným podporným bankám zákazku vrátane technickej pomoci. ·Správa pokladne: keď dočasné investovanie finančných prostriedkov EŠIF vyplatených do finančného nástroja pred investovaním do konečných príjemcov generuje záporné úroky, povolí sa ich úhrada z prostriedkov vyplatených späť, ak sa uskutočnil aspoň jeden cyklus investícií. ·Odstraňujú sa určité pravidlá týkajúce sa opatrení v rámci EPFRV, ktoré bránili programovaniu finančných nástrojov v oblasti rozvoja vidieka a ich implementácii zo strany správcov fondov, aby sa zvýšil pákový efekt financovania z EPFRV väčším využívaním finančných nástrojov. 5. Flexibilnejšie rozpočtové hospodárenie 5.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá V návrhu sa stanovuje niekoľko spôsobov na zabezpečenie väčšej rozpočtovej flexibility, aby Únia mohla účinnejšie reagovať na nepredvídané výzvy a nové úlohy: ·Umožniť zriaďovanie trustových fondov EÚ aj pre akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie alebo pre tematické akcie v rámci EÚ (a nie iba pre tretie krajiny). Nedávne udalosti v Európskej únii poukazujú na potrebu zvýšenej flexibility financovania v rámci EÚ. Keďže hranice medzi vonkajšími a vnútornými politikami sa čoraz viac stierajú, vytvoril by sa tak nástroj reakcie na cezhraničné výzvy (článok 227). ·Zvýšiť „zápornú rezervu“ z 200 mil. EUR na 400 mil. EUR, a tým aj nadviazať na žiadosť Rady obmedziť počet návrhov opravných rozpočtov súvisiacich s platbami (článok 48). ·Vytvoriť pružnú rezervu pre vonkajšiu činnosť prenesením nepridelených prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci (IPA II), nástroja európskeho susedstva (ENI) a nástroja financovania rozvojovej spolupráce (DCI) do roku N + 1 v rámci limitu 10 % pôvodných rozpočtových prostriedkov každého nástroja (článok 12). ·Stanoviť väčšiu flexibilitu grantov v prípadoch krízových a núdzových situácií a humanitárnej pomoci: zjednodušujú sa administratívne postupy s cieľom umožniť rýchlu a účinnú reakciu (napr. o retroaktívnej oprávnenosti nákladov pred podaním žiadosti rozhoduje povoľujúci úradník, článok 186). ·Na uhrádzanie súm v obmedzenej výške rozpočtovými postupmi by sa v delegáciách Únie povolilo používanie zálohových účtov. Neštatutárni zamestnanci v oblasti pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci by mohli spravovať takéto účty a podpisovať právne záväzky do výšky 2 500 EUR, ktoré sa majú vykonať z týchto účtov (článok 109). ·Zvýšiť flexibilitu autonómnych presunov uskutočňovaných Komisiou rozšírením súčasnej pôsobnosti, t. j. umožnením aj presunov operačných výdavkov medzi rôznymi hlavami, ak sa na nich vzťahuje ten istý základný právny akt, vrátane kapitol týkajúcich sa podpory, a z rozpočtových riadkov na administratívnu podporu do príslušných operačných riadkov (článok 28). ·Jednoduchšia mobilizácia Fondu solidarity EÚ (FSEÚ) autonómnym presunom z rezervy do rozpočtového riadku po prijatí rozhodnutia o mobilizácii Európskym parlamentom a Radou (článok 28). ·Jednoduchšia mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) automatickým schvaľovaním presunov z rezervy do rozpočtového riadku po schválení mobilizácie fondu rozpočtovým orgánom (článok 30). ·Objasňuje sa, že sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom pre rezervu na núdzovú pomoc a Fond solidarity EÚ (FSEÚ) sa prenášajú automaticky (článok 12). ·Odstraňuje sa povinnosť najprv použiť rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a až po ich vyčerpaní začať používať prenesené rozpočtové prostriedky. ·Umožniť používanie vnútorných pripísaných príjmov na iný účel ako ten, na ktorý boli pripísané, pokiaľ neexistujú identifikované potreby umožňujúce, aby sa takéto príjmy použili na rovnaký účel (článok 30 ods. 3). ·Umožniť inštitúciám a subjektom prijímať nepeňažné podnikové sponzorstvo osobitných podujatí alebo činností (t. j. nie recepcií alebo iných výlučne spoločenských podujatí). Na vykonávanie tohto ustanovenia by každá inštitúcia najprv povolila zásadu prijímania nepeňažného sponzorstva a stanovila osobitné usmernenia týkajúce sa najmä etických aspektov (článok 24). ·V záujme zlepšenia správy zariadení Komisie a uľahčenia nákupu iných budov stanoviť, že v rámci schvaľovacieho postupu predaja budov alebo pozemkov môže rozpočtový orgán v individuálnych prípadoch schváliť, aby sa výnosy z daného predaja považovali za pripísané príjmy [článok 20 ods. 3 písm. g)].

·Vytvoriť krízovú rezervu EÚ na základe opätovného použitia rozpočtových prostriedkov, ktorých viazanosť bola zrušená. ·Vytvoriť možnosť, aby v ďalšom viacročnom finančnom rámci finančné operácie iné ako finančné nástroje vytvárali podmienené záväzky pre Úniu prekračujúce finančné aktíva poskytnuté na krytie finančnej zodpovednosti Únie (článok 203), a vytvoriť spoločný rezervný fond, ktorý by zahŕňal zdroje vyčlenené na finančné operácie (článok 205). 5.2. Pravidlá platné v jednotlivých odvetviach ·V nariadení (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka sa zavádza možnosť, aby členské štáty mohli poskytovať pomoc aj v prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ako je utečenecká kríza, a aby mohli okamžite využívať disponibilné finančné prostriedky (bez toho, aby museli čakať na schválenie žiadosti o zmenu programu). Okrem toho sa v nariadení (EÚ) č. 1301/2013 dopĺňa osobitná investičná priorita týkajúca sa migrantov a utečencov, aby sa zjednodušilo programovanie opatrení zameraných na pomoc migrantom a utečencom. ·Program Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (nariadenie o EaSI č. 1296/2013): aby sa zvýšila schopnosť EaSI prispôsobovať sa krízam a meniacim sa politickým prioritám, je potrebná flexibilita orientačných úrovní výdavkov naplánovaných pre všetky tri osi programu a pre každú tematickú prioritu v rámci nich. Okrem toho by sa vzhľadom na súčasný hospodársky kontext mala zachovať výnimka, ktorou sa umožňuje využitie Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v prospech mladých ľudí, ktorí nemajú zamestnanie, ani nie sú zapojení do procesu vzdelávania alebo odbornej prípravy. ·Nariadenie č. 1316/2013 o Nástroji na prepájanie Európy: vzhľadom na úspech viacročných pracovných programov treba zvýšiť flexibilitu, aby sa 95 % prostriedkov mohlo vynaložiť na viacročné programy a ďalšie podporované projekty s najväčšou pridanou hodnotou pre transeurópsku dopravnú sieť (koridory základnej siete, cezhraničné projekty a projekty na ostatných úsekoch základnej siete). ·Hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat [nariadenie (EÚ) č. 652/2014]: vzhľadom na pozitívne skúsenosti s uplatňovaním tohto pravidla a značným znížením súvisiacej pracovnej záťaže na strane príjemcov grantu a útvarov Komisie sa navrhuje predĺženie možnosti rozdeliť rozpočtové záväzky na ročné čiastkové platby. ·V nariadení (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka sa povolí zacielenie vzájomných fondov na pomoc poľnohospodárom v prípade prudkého poklesu príjmov v konkrétnych sektoroch a subvencovanie počiatočného základného kapitálu takýchto fondov. 6. Zameranie na výsledky a racionalizácia podávania správ Návrh obsahuje súbor opatrení, ktorých cieľom je lepšie zameranie rozpočtu na výsledky, vytvorenie jasného výkonnostného rámca, zvýšenie transparentnosti a zjednodušenie podávania správ. 6.1. Zameranie na výsledky Navrhuje sa viacero zmien, ktoré sú uplatniteľné na všetky oblasti politiky a zameriavajú sa viac na výsledky než na vynaložené výdavky. Preukazujú záväzok Komisie vytvoriť potrebné podmienky pre prístup orientovaný na výsledky: ·Umožnenie platieb na základe splnenia podmienok, výstupov alebo výkonnosti vo všetkých spôsoboch hospodárenia (napr. platby na každého presídleného utečenca v rámci fondov AMIF alebo podpora mladým poľnohospodárom zakladajúcim podnik, článok 121). V takých prípadoch sa financovanie projektov oddelilo od refundácie nákladov vynaložených príjemcami finančných prostriedkov EÚ: je priamo závislé od výsledkov dosiahnutých v praxi. Dôležité je splnenie určitých podmienok stanovených ex ante v základnom akte alebo v rozhodnutiach Komisie a/alebo dosiahnutie výsledkov meraných prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti (ex post). Takýto systém posilňuje vlastníctvo/záväzok príjemcov finančných prostriedkov dosiahnuť výsledky. Takisto umožňuje podstatné zníženie administratívnej záťaže a nákladov na kontroly. Aby sa obmedzila administratívna záťaž, kontroly sa môžu obmedziť len na overenie splnenia podmienok/dosiahnutia dohodnutých výsledkov. Tým sa následne znižuje riziko chýb súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou. Tento prístup podporoval Európsky dvor audítorov v rámci „nárokov“. ·Uľahčenie udeľovania cien (hlava IX): hlava týkajúca sa cien sa skrátila a zjednodušila; povinnosť oznamovať ceny vo výške 1 mil. EUR alebo viac vo vyhláseniach pripojených k návrhu rozpočtu sa nahrádza predbežným oznámením Európskemu parlamentu a výslovným oznámením takýchto cien v rozhodnutí o financovaní. ·Jednotná jednorazová platba (článok 176): „jednotná jednorazová platba“ by mohla v budúcnosti zahŕňať všetky oprávnené náklady na činnosť. Overovania a kontroly sa budú zameriavať výlučne na výstupy/výsledky. Jednotná jednorazová platba vychádza z posúdenia rozpočtu navrhovaného žiadateľom o grant s ohľadom na zásady efektívnosti, hospodárnosti a účinnosti vrátane odkazov na príslušné údaje a/alebo odborný posudok. ·Uprednostnenie zjednodušených foriem grantov, pri ktorých je platba podmienená výstupmi a výsledkami (článok 175): prístup založený na vstupoch by sa mal zvažovať len vtedy, ak prístup založený na výstupoch nie je možný alebo vhodný. V súčasnosti sa zjednodušené formy využívajú prevažne na pokrytie hodnôt vstupov (napr. počet osobodní, počet služobných ciest, počet dní strávených na služobnej ceste atď.). Takisto sa podporuje možnosť platby zjednodušených foriem na základe dosiahnutia konkrétnych výstupov (napr. zorganizovaná konferencia alebo festival, vytvorený prototyp atď.). ·Objasnenie rozsahu kontrol zjednodušených foriem grantov a ich následkov, ak sa nedosiahli výstupy (článok 177): kontroly sú zamerané najmä na splnenie podmienok vedúcich k platbe (napr. či podporovaný európsky film dosiahol požadovanú kvalitu a či bol distribuovaný v požadovanej kvantite, či študent programu Erasmus skutočne študoval v zahraničí atď.). Nevyžadujú sa žiadne informácie o nákladoch, ktoré príjemca grantu skutočne vynaložil. Ak podmienky vedúce k platbe neboli splnené alebo ak sa dohodnuté činnosti vykonali nedostatočne, čiastočne alebo oneskorene, Komisia musí úmerne k zlyhaniu znížiť výšku grantu a vymôcť neoprávnene vyplatené sumy. 6.2. Jasný výkonnostný rámec Na doplnenie výraznejšieho zamerania na výsledky sa navrhuje jasný výkonnostný rámec: ·Prepojenie výkonnosti, stanovovania cieľov, ukazovateľov, výsledkov a zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri využívaní rozpočtových prostriedkov (článok 31).

·Stanovenie poplatkov založených na výkonnosti na odmeňovanie organizácií za správu finančných prostriedkov EÚ (článok 150). ·Považovanie programových výkazov za hlavný zdroj informácií o výkonnosti programov (článok 39). ·Zlúčenie „súhrnnej správy“ a „správy podľa článku 318 ZFEÚ“ do jednej „výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ“, aby sa každoročne predkladala jediná správa o výkonnosti rozpočtu EÚ (od rozpočtového roka 2015, článok 239). ·Zosúladenie terminológie týkajúcej sa hodnotenia s ustanoveniami medziinštitucionálnej dohody z roku 2016 o lepšej tvorbe práva a vytvorenie prepojenia medzi hodnoteniami ex ante v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách a posúdení vplyvu (článok 32). 6.3. Zjednodušenie podávania správ 6.3.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá Následnými revíziami nariadenia o rozpočtových pravidlách sa výrazne zvýšil počet požadovaných správ a informácií vrátane informácií o účtovníctve: správy sa v súčasnosti predkladajú v rôznych dokumentoch s odlišným harmonogramom. S cieľom zvýšiť efektivitu a transparentnosť nielen voči rozpočtovým orgánom, ale aj voči širokej verejnosti bez toho, aby bola dotknutá úroveň informácií, ktoré sa v súčasnosti poskytujú, sa navrhuje: ·Sústrediť povinnosti predkladania správ do dvoch kľúčových momentov: sprievodné správy ·k návrhu rozpočtu: podávanie správ o všetkých finančných nástrojoch na úrovni EÚ by sa malo zlúčiť do jediného sprievodného dokumentu k návrhu rozpočtu (článok 39), ·a správy predkladané ako súčasť postupu udelenia absolutória: „integrovaný balík finančných správ“ – správam o rozpočte a iným finančným správam by bola venovaná osobitná kapitola (články 239 – 245). ·Kľúčovým prvkom integrovaného balíka správ je vytvorenie od rozpočtového roku 2015 novej výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ, ktorá by vznikla zlúčením súhrnnej správy a správy podľa článku 318 ZFEÚ (článok 239). ·Spresniť, že v externom audite vykonávanom Dvorom audítorov sa zohľadňuje viacročná povaha programov (článok 247 ods. 1). 6.3.2. Podávanie správ: ·Povinnosti podávania správ sa zjednodušujú odstránením niektorých nadbytočností (nariadenie o spoločných ustanoveniach). 7. Jednoduchšia a zoštíhlená administratíva EÚ 7.1. Všeobecné rozpočtové pravidlá Účelom súboru zjednodušujúcich opatrení je umožniť inštitúciám EÚ, aby pracovali efektívnejšie, a to najmä spoločným plnením administratívnych rozpočtových prostriedkov s cieľom dosiahnuť úspory z rozsahu, čo zahŕňa: ·Poskytnutie explicitného právneho základu pre dohody na úrovni útvarov (SLA) medzi útvarmi inštitúcií EÚ, subjektmi EÚ a európskymi úradmi a rozšíriť na všetky inštitúcie možnosť uzatvárať dohody na úrovni útvarov umožňujúce plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov. V budúcnosti bude možné aj delegovať plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov na úrad zriadený Komisiou. ·Objasnenie rozlíšenia medzi povinnými a nepovinnými úlohami úradov (články 64 a 65): povinné úlohy musia byť kryté z rozpočtových prostriedkov zahrnutých do oddielu rozpočtu týkajúceho sa úradu. Nepovinné úlohy, ktoré sa úrad dobrovoľne podujme vykonávať na žiadosť inej inštitúcie alebo subjektu, sú kryté z rozpočtu príslušnej inštitúcie alebo subjektu. ·Umožnenie viacročných rozhodnutí o financovaní a zníženie počtu povinných prvkov v rozhodnutí o financovaní (článok 108). Okrem toho sa navrhuje, aby rozhodnutie o financovaní zároveň predstavovalo ročný alebo viacročný pracovný program. Tieto zmeny by urýchlili plnenie rozpočtu v roku 2 a nasledujúcich rokoch programu.

·Objasnenie pravidiel pre výkonné agentúry (článok 68): dostávajú ročný príspevok; ich riaditeľ koná ako povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním pri plnení operačných rozpočtových prostriedkov; delegovanie operačného programu na výkonnú agentúru môže zahŕňať pilotné projekty a prípravné akcie, ako aj plnenie administratívnych výdavkov s cieľom dosiahnuť synergický účinok a úspory z rozsahu. ·Zlúčenie výboru zriadeného podľa článku 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách s komisiou pre finančné nezrovnalosti (článok 90): z dôvodov efektívnosti by výbor zriadený podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách bol okrem odporúčania vylúčenia hospodárskych subjektov a uloženia finančných sankcií týmto subjektom zodpovedný aj za finančné nezrovnalosti spôsobené zamestnancami EÚ, zatiaľ čo disciplinárna komisia by naďalej vyvodzovala dôsledky týchto nezrovnalostí podľa služobného poriadku. 7.2. Pravidlá platné v jednotlivých odvetviach ·Navrhujú sa viaceré zmeny nariadenia o spoločných ustanoveniach na uľahčenie riadenia programov a celonárodných programov, ako aj spoločných akčných plánov vrátane projektov zameraných na výstupy a výsledky. ·V oblasti priamych platieb pre poľnohospodárov sa poskytuje podpora pre aktívnych poľnohospodárov a zavádzajú sa určité opatrenia zamerané na podporu mladých poľnohospodárov. Zavádza sa proporcionalita finančných opráv súvisiacich s chybami vo verejnom obstarávaní s cieľom zabrániť, aby sa tieto chyby vždy považovali za ovplyvňujúce 100 % príslušnej pomoci. 8. Iné zmeny Príjmové operácie: navrhujú sa tieto zmeny: ·Z dôvodu transparentnosti sa upravuje ustanovenie o záporných úpravách vlastných zdrojov na účtovné účely (článok 94). ·V novom ustanovení sa stanovuje lehota, v rámci ktorej sa pošle oznámenie o dlhu dlžníkovi (článok 96 ods. 2), čo odráža nedávnu judikatúru Súdneho dvora. ·V novom článku 107 sa stanovujú pravidlá týkajúce sa sadzby, ktorá sa má uplatňovať na kompenzačné úroky v prípadoch, keď sa suma vracia v dôsledku rozsudku Súdneho dvora Európskej únie alebo urovnania sporu zmierom. ·Ustanovenie týkajúce sa pokút, iných penále alebo sankcií je upravené tak, aby bolo jasné, že predbežne uhradené sumy sa pri zohľadnení výnosu vrátia príslušnej tretej strane a že na pokuty uložené inými inštitúciami, než je Komisia (napr. Rada v súlade s nariadením č. 1173/2011), sa takisto vzťahuje nariadenie o rozpočtových pravidlách (v súčasnosti je pôsobnosť obmedzená na pokuty uložené Komisiou, článok 106). ·Znenie týkajúce sa pripísaných príjmov je upravené s cieľom zohľadniť príspevky na opatrenia, ako je nástroj pre utečencov v Turecku (článok 20 ods. 2). Zoznam aktov platných v jednotlivých odvetviach, ktoré sa menia týmto návrhom: ·nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie (Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a ktorým sa mení rozhodnutie č. 283/2010/EÚ, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 238), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289 – 302), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487 – 548), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 549),

·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 608), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014–2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855 – 864), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129 – 171), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 223/2014 z 11. marca 2014 o Fonde Európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (Ú. v. EÚ L 72, 12.3.2014, s. 1 – 41), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 283/2014 z 11. marca 2014 o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 86, 21.3.2014, s. 14 – 26), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 652/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu a ktorým sa menia smernice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a zrušujú rozhodnutia Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES (Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 1 – 32), ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 541/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 227 – 234). 2016/0282 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2012/2002, (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1305/2013, (EÚ) č. 1306/2013, (EÚ) č. 1307/2013, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014, (EÚ) č. 652/2014 a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 541/2014/EÚ EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 42, článok 43 ods. 2, článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 4 písm. b), články 172, 175, 177, 178, článok 189 ods. 2, článok 209 ods. 1, článok 212 ods. 2, článok 322 ods. 2 a článok 349 v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä jej článkom 106a, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže: (1)Vzhľadom na to, že po troch rokoch implementácie sa majú vykonať ďalšie zmeny v rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, aby sa odstránili nedostatky v implementácii zvyšovaním pružnosti, zjednodušili sa postupy pre zainteresované strany a útvary a posilnilo sa zameranie na výsledky, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 by sa malo zrušiť a nahradiť týmto nariadením. (2)Aby sa zjednodušili rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (ďalej len „rozpočet“), a aby sa príslušné pravidlá zahrnuli do jedného nariadenia („jednotný súbor pravidiel“), delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 by sa malo zrušiť. V záujme jasnosti by sa hlavné pravidlá obsiahnuté v nariadení (EÚ) č. 1268/2012 mali zahrnúť do tohto nariadenia a ďalšie by sa mali zahrnúť do usmernenia o službách. (3)Základné rozpočtové zásady by sa mali zachovať. Výnimky z týchto základných zásad pre osobitné oblasti, ako sú výskum, vonkajšie činnosti a štrukturálne fondy, by sa mali preskúmať a v čo najväčšej možnej miere zjednodušiť, pričom by sa mal zohľadniť ich trvalý význam, pridaná hodnota pre rozpočet a záťaž, ktorú predstavujú pre zainteresované strany. (4)Na začiatku rozpočtového roka môže zostať nepridelených až 10 % finančných prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci (IPA II), nástroja európskeho susedstva a nástroja financovania rozvojovej spolupráce (DCI), aby bolo možné okrem už naplánovaných súm využiť aj dodatočné financovanie umožňujúce reagovať na významné neočakávané potreby, nové krízové situácie alebo významné politické zmeny v tretích krajinách. Ak v priebehu roka nedôjde k viazaniu týchto nepridelených finančných prostriedkov, mali by sa preniesť na základe rozhodnutia Komisie. (5)Pravidlá prenosu by mali byť jasnejšie vysvetlené, pričom by sa malo rozlišovať medzi automatickými a neautomatickými prenosmi. (6)Na optimalizáciu plnenia rozpočtu je dôležité, aby sa umožnil prenos a použitie vonkajších pripísaných príjmov pre následný program alebo akciu. Mala by existovať možnosť prenášať vnútorné pripísané príjmy výlučne do nasledujúceho roka, pokiaľ sa v tomto nariadení nestanovuje inak. (7)Pravidlá upravujúce presuny rozpočtových prostriedkov by mali umožňovať väčšiu flexibilitu v záujme zabezpečenia lepšieho plnenia rozpočtu. Na tento účel je dôležité, aby Komisia mala možnosť rozhodnúť o presunoch do výšky 10 % operačných rozpočtových prostriedkov medzi hlavami, na ktoré sa uplatňuje ten istý základný právny akt. Presuny z rozpočtových riadkov na administratívnu podporu do zodpovedajúcich operačných riadkov by takisto mala autonómne vykonávať Komisia. (8)Aby sa zvýšila pružnosť implementácie osobitných nástrojov, treba v rámci Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii a Fondu solidarity Európskej únie zjednodušiť mobilizáciu a postupy týkajúce sa presunov. (9)Pokiaľ ide o vnútorné pripísané príjmy, mala by sa zaviesť výnimka zo zásady špecifikácie s cieľom umožniť optimálne využívanie všetkých druhov rozpočtových prostriedkov. V tejto súvislosti by sa v prípade, že neexistujú identifikované potreby umožňujúce, aby sa takéto príjmy použili na účel, na ktorý sú pripísané, malo povoliť ich použitie na iné účely. (10)Inštitúcie Únie by mali mať možnosť prijať akékoľvek donácie venované Únii. (11)Malo by sa zaviesť ustanovenie, ktoré by umožnilo nepeňažné sponzorovanie podujatia alebo činnosti EÚ právnickou osobou na propagačné účely alebo na účely sociálnej zodpovednosti podnikov. (12)Mala by sa objasniť koncepcia výkonnosti v súvislosti s rozpočtom EÚ. Výkonnosť by sa mala opísať ako priame uplatňovanie zásady riadneho finančného hospodárenia. Mala by existovať súvislosť medzi výkonnosťou, stanovovaním cieľov, ukazovateľmi, výsledkami a hospodárnosťou, efektívnosťou a účinnosťou používania rozpočtových prostriedkov. Aby sa predišlo rozporom s existujúcimi výkonnostnými rámcami jednotlivých programov, odkazy súvisiace s pojmami týkajúcimi sa výkonnosti by sa mali obmedziť na ciele a monitorovanie pokroku pri ich dosahovaní. (13)Právne predpisy Únie by mali mať vysokú kvalitu, mali by sa zameriavať na oblasti, v ktorých prinášajú najväčšiu pridanú hodnotu pre európskych občanov, a mali by byť čo najúčinnejšie a najefektívnejšie pri plnení spoločných cieľov politík Únie. Pri dosahovaní týchto cieľov môže pomôcť stanovenie toho, že existujúce a nové výdavkové programy a činnosti spojené so značnými výdavkami budú podliehať hodnoteniu. (14)Zásada otvorenosti zakotvená v článku 15 ZFEÚ, v ktorom sa vyžaduje, aby inštitúcie pracovali čo najotvorenejšie, v oblasti plnenia rozpočtu znamená, že občania majú mať možnosť dozvedieť sa, kde a na aký účel Únia vynakladá finančné prostriedky. Takéto informácie podporujú demokratickú diskusiu, prispievajú k účasti občanov na rozhodovacom procese Únie a posilňujú inštitucionálnu kontrolu a dohľad nad výdavkami Únie. Takéto ciele by sa mali dosiahnuť zverejňovaním príslušných informácií o všetkých príjemcoch finančných prostriedkov Únie, pričom sa vezmú do úvahy oprávnené záujmy všetkých príjemcov vo vzťahu k dôvernosti a bezpečnosti, a pokiaľ ide o fyzické osoby, ich práva na súkromie a ochranu ich osobných údajov, a toto zverejňovanie by malo prednostne prebiehať modernými komunikačnými nástrojmi. Inštitúcie by preto mali pri zverejňovaní informácií voliť selektívny prístup v súlade so zásadou proporcionality. Rozhodnutia o uverejnení by mali byť založené na relevantných kritériách, aby sa poskytovali zmysluplné informácie. (15)Informácie o používaní finančných prostriedkov Únie implementovaných v rámci priameho plnenia by sa mali zverejniť na webovom sídle inštitúcií a mali by zahŕňať prinajmenšom meno a lokalitu príjemcu finančných prostriedkov, poskytnutú sumu a účel poskytnutia prostriedkov. V týchto informáciách by sa mali zohľadňovať príslušné kritériá, ako je frekvencia, druh a význam opatrenia. (16)Meno a lokalita príjemcov finančných prostriedkov Únie by sa mali zverejňovať v prípade cien, grantov a zákaziek udelených na základe verejných postupov, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži, ako je to predovšetkým v prípade súťaží, výziev na predkladanie návrhov a výziev na predkladanie ponúk, a to v súlade so zásadami ZFEÚ, a najmä so zásadami transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. Zverejňovanie týchto informácií by malo navyše prispieť ku kontrole verejných výberových postupov žiadateľmi, ktorí sú z týchto postupov vyradení. (17)Zverejňovanie osobných údajov pri fyzických osobách by malo byť obmedzené len na obdobie, počas ktorého príjemca poskytnuté finančné prostriedky používa. Osobné údaje by sa teda mali po dvoch rokoch odstrániť. Rovnaký postup by sa mal uplatňovať aj v prípade osobných údajov týkajúcich sa právnických osôb, ktorých oficiálny názov označuje jednu alebo viaceré fyzické osoby. (18)Vo väčšine prípadov, ktoré toto nariadenie upravuje, sa zverejňovanie informácií týka právnických osôb. (19)V prípade fyzických osôb by sa pri zverejňovaní týchto informácií malo prihliadať na proporcionalitu medzi výškou poskytnutých prostriedkov a potrebou kontrolovať optimálne využívanie zdrojov. Zverejňovanie názvov regiónov na úrovni NUTS 2 sa pri týchto fyzických osobách riadi zásadami zverejňovania totožnosti príjemcov finančných prostriedkov, pričom zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi rôznej veľkosti a zaručuje právo príjemcov finančných prostriedkov na súkromný život, a najmä právo na ochranu osobných údajov.

(20)Informácie o štipendiách a inej priamej podpore vyplácanej najodkázanejším fyzickým osobám by mali byť zo zverejňovania vyňaté. (21)V snahe zabezpečiť dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania s príjemcami finančných prostriedkov by sa pri zverejňovaní informácií o fyzických osobách mala zohľadňovať aj povinnosť členských štátov zabezpečiť dôkladnú transparentnosť pri zákazkách, ktorých hodnota je vyššia ako prahové limity stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby. (22)Meno a lokalita príjemcu finančných prostriedkov, poskytnutá suma a účel poskytnutia prostriedkov by sa nemali zverejniť, ak by tým mohlo byť ohrozené právo na integritu príjemcu finančných prostriedkov zaručené Chartou základných práv Európskej únie alebo ak by tým mohli byť poškodené legitímne obchodné záujmy príjemcu finančných prostriedkov. (23)V prípade nepriameho a zdieľaného plnenia by informácie o príjemcoch finančných prostriedkov a konečných príjemcoch finančných prostriedkov mali sprístupniť osoby, subjekty alebo určené subjekty implementujúce finančné prostriedky Únie. V prípade potreby by sa úroveň podrobností a kritériá mali vymedziť v príslušných pravidlách platných v jednotlivých odvetviach a môžu sa ďalej spresniť v dohodách o finančnom rámcovom partnerstve. Komisia by mala sprístupniť odkaz na webové sídlo, kde možno nájsť informácie o príjemcoch finančných prostriedkov a konečných príjemcoch finančných prostriedkov. (24)V záujme väčšej zrozumiteľnosti a transparentnosti údajov o finančných nástrojoch implementovaných v rámci priameho a nepriameho plnenia je vhodné zlúčiť všetky požiadavky na podávanie správ do jedného pracovného dokumentu pripojeného k návrhu rozpočtu. (25)Je vhodné stanoviť možnosť, aby Komisia uzatvárala dohody na úrovni útvarov s ostatnými inštitúciami s cieľom uľahčiť plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako aj výslovnú možnosť uzatvárať takéto dohody medzi útvarmi inštitúcií, subjektmi Únie, európskymi úradmi, subjektmi alebo osobami poverenými vykonávaním osobitných akcií v oblasti SZBP podľa hlavy V ZEÚ a úradom generálneho tajomníka Rady guvernérov európskych škôl v súvislosti s poskytovaním služieb, dodávaním tovaru, uskutočňovaním stavebných prác alebo plnením zákaziek na nehnuteľnosti. (26)Je vhodné vymedziť pojem európske úrady a rozlíšiť povinné a nepovinné úlohy takýchto úradov. Mala by sa zaviesť možnosť, aby inštitúcie Únie, subjekty Únie a iné európske úrady delegovali právomoci povoľujúceho úradníka na riaditeľa príslušného európskeho úradu. Európske úrady by takisto mali mať možnosť uzatvárať dohody na úrovni útvarov v súvislosti s poskytovaním služieb, dodávaním tovaru, uskutočňovaním stavebných prác alebo plnením zákaziek na nehnuteľnosti. Je vhodné stanoviť osobitné pravidlá pre poskytovanie účtovných záznamov, ustanovenia oprávňujúce účtovníka Komisie delegovať časť jeho úloh na zamestnancov týchto úradov a operatívne postupy pre bankové účty, ktoré môžu európske úrady zriadiť v mene Komisie. (27)S cieľom ďalej zlepšiť nákladovú efektívnosť výkonných agentúr a na základe praktických skúseností s inými subjektmi Únie by sa malo umožniť, aby bol účtovník Komisie poverený časťou úloh alebo všetkými úlohami účtovníka výkonnej agentúry. (28)Z dôvodov právnej istoty treba objasniť, že riaditelia výkonných agentúr pri hospodárení s operačnými rozpočtovými prostriedkami súvisiacimi s programami konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním. Na dosiahnutie maximálneho zvýšenia efektívnosti vyplývajúceho z globálnej centralizácie určitých podporných služieb by sa mala výslovne uviesť možnosť výkonných agentúr implementovať administratívne výdavky. (29)Treba stanoviť pravidlá týkajúce sa právomocí a zodpovednosti účastníkov finančných operácií, a to najmä povoľujúcich úradníkov a účtovníkov. (30)Európsky parlament a Rada by mali byť do dvoch týždňov informovaní o vymenovaní povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, vnútorného audítora a účtovníka alebo o ukončení vykonávania ich povinností. (31)Povoľujúci úradníci by mali byť plne zodpovední za všetky príjmové a výdavkové operácie vykonávané v rámci ich právomoci, a to aj z hľadiska systémov vnútornej kontroly, a mali by zodpovedať za svoje konanie prípadne aj prostredníctvom disciplinárneho konania. (32)Preto by sa mali stanoviť príslušné úlohy, zodpovednosť a zásady postupov, ktoré sa musia dodržiavať. Takisto treba stanoviť, že povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním musia zabezpečiť, aby povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním a ich zamestnanci dostávali informácie týkajúce sa noriem v oblasti kontroly a príslušných metód a techník a aby sa prijali opatrenia na zaistenie fungovania systému kontroly, ktorý by mal nahradiť povinnosť vypracovať osobitný kódex profesijných noriem uplatniteľný len na finančné overovanie. Inštitúcia je o plnení uložených povinností informovaná výročnými správami, do ktorých sa musia zahrnúť požadované finančné informácie a informácie o hospodárení potrebné ako podklad k vyhláseniu povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním o vierohodnosti v súvislosti s plnením jeho povinností vrátane informácií o celkovom výsledku vykonaných operácií. Preto by sa malo zabezpečiť uchovávanie dokladov týkajúcich sa vykonaných operácií. O akýchkoľvek formách rokovacieho konania použitého na zadanie verejnej zákazky by mala byť inštitúcia informovaná prostredníctvom osobitnej správy a Európsky parlament a Rada prostredníctvom osobitného oznámenia, keďže tieto zákazky predstavujú odchýlku od bežných postupov zadávania zákaziek. (33)Mala by sa zohľadniť dvojitá úloha vedúcich delegácií Únie a v prípade ich neprítomnosti ich zástupcov ako povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním pre Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“) a v prípade operačných rozpočtových prostriedkov pre Komisiu. (34)Delegovanie právomocí Komisie na plnenie rozpočtu týkajúce sa operačných rozpočtových prostriedkov jej vlastného oddielu na zástupcov vedúcich delegácií je obmedzené na situácie, keď je plnenie týchto úloh zo strany zástupcov vedúcich delegácií nevyhnutne potrebné na zaistenie kontinuity činností počas neprítomnosti vedúcich delegácií. Zástupcovia vedúcich delegácií nemôžu tieto právomoci vykonávať systematicky alebo z dôvodu vnútorného rozdelenia práce. (35)Účtovník je naďalej zodpovedný za správny výkon platieb, výber príjmov a vymáhanie pohľadávok. Účtovník spravuje pokladňu, bankové účty a spisy tretích strán, vedie účty a je zodpovedný za vypracovanie účtovnej závierky inštitúcie. Účtovník Komisie je jedinou osobou, ktorá má právo vymedzovať pravidlá účtovania a jednotné účtovné osnovy, zatiaľ čo účtovníci všetkých ostatných inštitúcií Únie vymedzujú účtovné postupy, ktoré sa vzťahujú na ich inštitúcie. (36)Mali by sa zaviesť pravidlá upravujúce vymenovanie a ukončenie vykonávania povinností účtovníka. (37)Je vhodné, aby účtovník stanovil postupy na zabezpečenie toho, aby účty otvorené na účely správy pokladne a zálohové účty nevykazovali debetný zostatok. (38)Okrem toho by sa mali stanoviť aj podmienky používania zálohových účtov, teda systému hospodárenia, ktorý predstavuje výnimku z bežných rozpočtových postupov, a vymedziť úlohy a zodpovednosť správcov záloh, ako aj povoľujúceho úradníka a účtovníka v súvislosti s kontrolou zálohových účtov. Európsky parlament a Rada by mali byť informovaní o vymenovaní alebo ukončení vykonávania povinností týchto osôb. Z dôvodu efektívnosti by sa mali v delegáciách Únie zriadiť zálohové účty, na ktorých budú spravované rozpočtové prostriedky z rozpočtového oddielu Komisie a ESVČ. Takisto je vhodné povoliť za osobitných podmienok používanie zálohových účtov v delegáciách Únie na platby v obmedzenej výške rozpočtovými postupmi. Pokiaľ ide o vymenovanie správcov záloh, ukázalo sa, že ak nie sú k dispozícii stáli zamestnanci Komisie, treba ich vybrať aj spomedzi pracovníkov zamestnaných Komisiou v oblasti pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci. (39)S cieľom zohľadniť situáciu v oblasti operácií humanitárnej pomoci by sa v prípadoch, keď nie sú k dispozícii stáli zamestnanci Komisie a existujú technické ťažkosti s podpísaním všetkých právnych záväzkov zo strany zodpovedného povoľujúceho úradníka, malo povoliť, aby pracovníci zamestnaní Komisiou v tejto oblasti podpisovali právne záväzky s veľmi nízkou hodnotou do 2 500 EUR spojené s platbami vykonanými zo zálohových účtov a aby vedúci delegácií Únie alebo ich zástupcovia podpisovali právne záväzky na pokyn zodpovedného povoľujúceho úradníka.

(40)Po vymedzení úloh a zodpovednosti jednotlivých účastníkov finančných operácií možno týchto účastníkov brať na zodpovednosť len na základe podmienok stanovených v Služobnom poriadku úradníkov Európskej únie a podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Únie. V inštitúciách Únie boli zriadené špecializované výbory pre finančné nezrovnalosti, ale vzhľadom na obmedzený počet prípadov, ktoré im boli predložené, a v záujme efektívnosti je vhodné presunúť ich funkcie na novovytvorený medziinštitucionálny výbor, ktorý bol zriadený na posudzovanie žiadostí predložených Komisiou alebo inými inštitúciami a subjektmi Únie a na vydávanie odporúčaní týkajúcich sa uloženia administratívnych sankcií (vylúčenie a peňažné sankcie). Tento presun je zameraný aj na zabránenie duplicite a na zmierňovanie rizika protichodných odporúčaní alebo stanovísk v prípadoch, ktoré sa týkajú hospodárskeho subjektu aj zamestnanca EÚ. Mal by sa zachovať postup, na základe ktorého môže povoľujúci úradník požiadať o potvrdenie pokynu, ktorý podľa jeho názoru vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a byť tak zbavený zodpovednosti. Pri plnení tejto úlohy by sa zloženie tohto výboru malo upraviť. (41)Pokiaľ ide o príjmy, treba riešiť negatívne úpravy vlastných zdrojov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie. S výnimkou osobitného prípadu vlastných zdrojov treba zachovať úlohy a kontroly, za ktoré zodpovedajú povoľujúci úradníci v jednotlivých fázach postupu: odoslanie oznámenia o dlhu, ktoré informuje dlžníka o stanovení pohľadávky; výpočet splatných úrokov z omeškania a v prípade potreby rozhodnutie o vzdaní sa nároku na základe kritérií, ktoré zaručujú súlad s riadnym finančným hospodárením v záujme zabezpečenia efektívneho výberu príjmov. (42)Povoľujúci úradník by mal mať možnosť vzdať sa úplne alebo čiastočne vymáhania uznanej pohľadávky, ak dlžník vstúpil do insolvenčného konania v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/848 z 20. mája 2015 o insolvenčnom konaní, najmä v prípade súdnych zmierov, vyrovnaní a podobných konaní. (43)Mali by sa uplatňovať osobitné ustanovenia týkajúce sa postupov úpravy alebo zrušenia odhadu pohľadávky. (44)V dôsledku nedávneho vývoja na finančných trhoch a sadzby, ktorú ECB uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, treba preskúmať ustanovenia týkajúce sa úrokovej sadzby pokút alebo iných penále a stanoviť pravidlá pre prípady negatívnych úrokových sadzieb. (45)Aby sa zohľadnila osobitná povaha pohľadávok vo forme pokút alebo iných penále uložených inštitúciami podľa ZFEÚ alebo Zmluvy o Euratome, treba zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa úrokových sadzieb uplatniteľných na splatné, ale ešte nezaplatené sumy, ak Súdny dvor Európskej únie takéto sumy zvýši. (46)Mali by sa objasniť a zároveň sprísniť pravidlá vymáhania. Konkrétne by sa malo stanoviť, že účtovník vymáha sumy aj ich vzájomným započítaním voči sumám splatným dlžníkovi zo strany výkonnej agentúry plniacej rozpočet Únie. (47)V záujme právnej istoty by sa mali vymedziť pravidlá týkajúce sa oneskorení pri odosielaní oznámení o dlhu. (48)V záujme zabezpečenia správy aktív a zhodnotenia finančných prostriedkov treba zaistiť, aby boli príslušné sumy predbežne uhradené, ako napríklad pokuty uložené za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže, voči ktorým boli vznesené námietky, a následne investované do finančných aktív; zároveň treba určiť použitie výnosov plynúcich z týchto investícií. Keďže Komisia nie je jedinou inštitúciou, ktorá je oprávnená ukladať pokuty alebo iné penále, treba zaviesť ustanovenia týkajúce sa takýchto pokút alebo iných penále uložených inými inštitúciami a stanoviť pravidlá ich vymáhania, ktoré by mali byť rovnocenné s pravidlami týkajúcimi sa pokút alebo penále uložených Komisiou. (49)Treba stanoviť minimálne požiadavky týkajúce sa obsahu rozhodnutí o financovaní v prípade grantov, verejného obstarávania, trustových fondov, cien, finančných nástrojov, mechanizmov kombinovaného financovania a rozpočtových záruk, aby sa zabezpečilo, že Komisia bude mať k dispozícii všetky informácie potrebné na prijatie rozhodnutia o financovaní. Zároveň s cieľom poskytnúť potenciálnym príjemcom finančných prostriedkov dlhodobejšiu perspektívu treba umožniť, aby sa rozhodnutia o financovaní prijímali na viac ako jeden rok, ale aby ich vykonanie podliehalo disponibilite rozpočtových prostriedkov na príslušný rok. Na umožnenie takejto dlhodobejšej perspektívy treba znížiť počet prvkov požadovaných na rozhodnutie o financovaní. V záujme zjednodušenia by rozhodnutie o financovaní malo zároveň predstavovať ročný alebo viacročný program. Keďže príspevok na subjekty uvedené v článkoch 69 a 70 je už stanovený v ročnom rozpočte, nemalo by sa v tejto súvislosti vyžadovať prijatie osobitného rozhodnutia o financovaní. (50)V záujme stanovenia jasného rámca pre jednotlivé štádiá plnenia rozpočtu by sa mal v prípade výdavkov objasniť vzťah medzi rozhodnutiami o financovaní, globálnymi záväzkami a individuálnymi záväzkami, ako aj koncepcie rozpočtových záväzkov a právnych záväzkov. (51)S cieľom zohľadniť najmä počet právnych záväzkov uzavretých v delegáciách a zastúpeniach Únie a kolísanie výmenných kurzov, ktorému sú vystavené, by sa predbežné rozpočtové záväzky mali umožniť aj v prípadoch, keď sú známi koneční príjemcovia finančných prostriedkov a príslušné sumy. (52)S cieľom lepšie využiť prostriedky dostupné na vykonávanie vonkajších činností by sa mala odstrániť lehota, počas ktorej je možné prijímať individuálne právne záväzky na základe celkového rozpočtového záväzku, ako aj povinnosť uzavrieť dohodu o príspevku do 31. decembra roku n + 1 v prípadoch, keď dohoda o financovaní s treťou krajinou predstavuje globálny rozpočtový záväzok zahŕňajúci aj dohodu o príspevku. (53)V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by sa mali objasniť jednotlivé druhy platieb, ktoré môžu vykonávať povoľujúci úradníci. Treba ďalej objasniť pravidlá na zúčtovanie platieb v rámci predbežného financovania, najmä v situáciách, keď nie je možné priebežné zúčtovanie. Na tento účel by sa mali príslušné ustanovenia zahrnúť do podpísaných právnych záväzkov. (54)V tomto nariadení by sa malo stanoviť, že platby sa musia vykonať v stanovenej lehote a že v prípade nedodržania tejto lehoty majú veritelia s výnimkou členských štátov a najnovšie aj Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu nárok na úroky z omeškania, ktoré sú hradené z rozpočtu. (55)Považuje sa za vhodné, aby sa ustanovenia týkajúce sa potvrdzovania a povoľovania výdavkov zahrnuli do jedného článku a aby sa zaviedlo vymedzenie pojmu zrušenia viazanosti. Keďže transakcie sa vykonávajú v počítačových systémoch, pojem „podpísanie potvrdenia ‚postúpené na platbu‘“ sa s výnimkou obmedzeného počtu prípadov nahradil pojmom „elektronicky zabezpečený podpis“. Takisto treba objasniť, že potvrdzovanie výdavkov sa vzťahuje na všetky oprávnené náklady, t. j. aj na také, ktoré nesúvisia so žiadosťou o platbu, čo je prípad zúčtovania predbežného financovania. (56)S cieľom zjednodušiť a zefektívniť existujúce pravidlá a zlepšiť zrozumiteľnosť tohto nariadenia by sa mali vytvoriť spoločné pravidlá pre viacero nástrojov plnenia rozpočtu. Z týchto dôvodov by sa mali určité ustanovenia preskupiť, znenie a rozsah iných ustanovení by sa mali zosúladiť a mala by sa odstrániť zbytočná duplicita a krížové odkazy. (57)Mal by sa klásť väčší dôraz na výkonnosť a výsledky. Je preto vhodné stanoviť okrem už zavedených foriem príspevku Únie (refundácia skutočne vynaložených oprávnených nákladov, jednotkové náklady, jednorazové platby a paušálne financovanie) dodatočnú formu financovania, ktorá nie je spojená s nákladmi na príslušné operácie. Táto forma financovania by mala byť založená buď na splnení určitých podmienok ex ante, alebo na dosiahnutí výsledkov meraných na základe plnenia vopred stanovených čiastkových cieľov či prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti. (58)Ak Komisia vykonáva posúdenia operačnej a finančnej kapacity príjemcov finančných prostriedkov EÚ alebo ich systémov a postupov, mala by mať možnosť využiť posúdenia už vykonané inými subjektmi alebo darcami, ako sú medzinárodné organizácie, aby sa predišlo duplicite posúdení tých istých príjemcov finančných prostriedkov. Posúdenia vykonané inými subjektmi by sa mali dať využiť, ak tieto posúdenia boli vykonané s ohľadom na podmienky rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení pre uplatniteľný spôsob plnenia. S cieľom podporiť vzájomné využívanie posúdení medzi darcami by preto Komisia mala podporovať uznávanie medzinárodne uznávaných noriem alebo medzinárodných osvedčených postupov. (59)Takisto je dôležité predísť tomu, aby príjemcovia finančných prostriedkov EÚ boli viackrát auditovaní rôznymi subjektmi v súvislosti s použitím týchto finančných prostriedkov. Je teda potrebné stanoviť možnosť využívania auditov, ktoré už vykonali nezávislí audítori, pod podmienkou, že sú založené na medzinárodne uznávaných normách, že poskytujú primeranú istotu a že boli vykonané v súvislosti s finančnými výkazmi a správami o využívaní príspevkov Únie. Takéto audity by potom mali tvoriť základ celkového uistenia, pokiaľ ide o využívanie prostriedkov EÚ.

(60)Je dôležité umožniť členským štátom požiadať, aby zdroje, ktoré im boli pridelené v rámci spoločného plnenia, boli presunuté na úrovni Únie a implementované Komisiou v rámci priameho alebo nepriameho plnenia, podľa možnosti v prospech dotknutého členského štátu. Umožnilo by to optimálne využívanie týchto zdrojov, ako aj nástrojov zriadených podľa tohto nariadenia alebo podľa nariadení platných v jednotlivých odvetviach vrátane nariadenia o EFSI, do ktorých by prostriedky členských štátov mohli byť na ich žiadosť presunuté. Aby sa zabezpečilo účinné vykonávanie týchto nástrojov, je potrebné stanoviť, že ak sa prostriedky presunú do nástrojov zriadených podľa tohto nariadenia alebo podľa nariadení platných v jednotlivých odvetviach vrátane nariadenia o EFSI, uplatňujú sa pravidlá týchto nariadení. (61)S cieľom zabezpečiť dlhodobý mechanizmus spolupráce s príjemcami finančných prostriedkov zo strany Únie by sa mala stanoviť možnosť podpisovať dohody o finančnom rámcovom partnerstve. Finančné rámcové partnerstvá by sa mali implementovať prostredníctvom grantov alebo prostredníctvom dohôd o spolupráci so subjektmi, ktoré implementujú finančné prostriedky Únie. Na tento účel by sa mal špecifikovať minimálny obsah takýchto dohôd. Finančné rámcové partnerstvá by nemali neprimerane obmedzovať prístup k financovaniu Únie. (62)Podmienky a postupy na pozastavenie, ukončenie a zníženie príspevku Únie by sa mali zosúladiť v rámci rôznych nástrojov plnenia rozpočtu (napr. granty, verejné obstarávanie, nepriame plnenie, ceny atď.). Mali by sa vymedziť dôvody na takéto pozastavenie, ukončenie alebo zníženie. (63)V tomto nariadení by sa mali stanoviť štandardné obdobia, počas ktorých musia príjemcovia finančných prostriedkov uchovávať dokumenty týkajúce sa príspevkov Únie, aby sa predišlo rozdielnym alebo neprimeraným zmluvným požiadavkám a aby sa zároveň poskytol Komisii, Európskemu úradu pre boj proti podvodom a Dvoru audítorov dostatočný čas na získanie prístupu k týmto údajom a dokumentom a na vykonanie kontrol ex post a auditov. Okrem toho by účastníci a príjemcovia finančných prostriedkov mali byť povinní spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie. (64)S cieľom poskytnúť účastníkom a príjemcom finančných prostriedkov primerané informácie a zabezpečiť, aby mali možnosť uplatniť svoje právo na obhajobu, by sa týmto nariadením malo účastníkom a príjemcom finančných prostriedkov umožniť, aby predložili svoje pripomienky pred prijatím akéhokoľvek opatrenia, ktoré má nepriaznivý dosah na ich práva, a aby boli informovaní o tom, aké prostriedky nápravy majú k dispozícii na účely napadnutia takéhoto opatrenia. (65)S cieľom chrániť finančné záujmy Únie by Komisia mala zriadiť jednotný systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia. (66)Systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia by sa mal vzťahovať na účastníkov, príjemcov finančných prostriedkov, subjekty, ktorých kapacity má záujemca či uchádzač v úmysle využiť, alebo na subdodávateľov dodávateľa, každú osobu alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, ak sa rozpočet plní v rámci nepriameho plnenia, na každú osobu alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie na základe finančných nástrojov implementovaných v rámci priameho plnenia, ako aj na účastníkov alebo príjemcov finančných prostriedkov subjektov plniacich rozpočet v rámci zdieľaného plnenia. (67)Malo by sa spresniť, že ak sa rozhodnutie zaznamenať osobu alebo subjekt v databáze systému včasného odhaľovania rizika a vylúčenia prijalo na základe situácií vyžadujúcich si vylúčenie fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je členom správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu danej osoby alebo daného subjektu alebo ktorá v ňom má právomoc zastupovať, prijímať rozhodnutia alebo vykonávať kontrolu vo vzťahu k týmto osobám alebo subjektom, alebo fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá preberá neobmedzenú zodpovednosť za dlhy danej osoby alebo daného subjektu, alebo fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je nevyhnutná pre udelenie alebo plnenie právneho záväzku, informácie zaznamenané do databázy musia obsahovať informácie týkajúce sa týchto osôb. (68)Rozhodnutie o vylúčení osoby alebo subjektu z účasti na postupoch udeľovania alebo o uložení peňažnej sankcie a rozhodnutie o zverejnení súvisiacich informácií by mal prijať zodpovedný povoľujúci úradník vzhľadom na jeho autonómnosť v administratívnych záležitostiach. Ak neexistuje konečný rozsudok alebo konečné správne rozhodnutie a v prípadoch týkajúcich sa vážneho porušenia zmluvy, mal by zodpovedný povoľujúci úradník prijať svoje rozhodnutie so zreteľom na odporúčania výboru na základe predbežnej právnej kvalifikácie. Výbor by mal takisto posúdiť dĺžku trvania vylúčenia v prípadoch, keď sa trvanie vylúčenia nestanovilo v konečnom rozsudku alebo konečnom správnom rozhodnutí. (69)Výbor by mal mať za úlohu zabezpečiť koherentné fungovanie systému vylúčenia. Výbor by mal byť zložený zo stáleho predsedu, zástupcov Komisie a zástupcu zodpovedného povoľujúceho úradníka. (70)Predbežná právna kvalifikácia nemá vplyv na konečné posúdenie konania osoby alebo subjektu príslušnými orgánmi členských štátov podľa vnútroštátneho práva. Odporúčania výboru, ako aj rozhodnutie zodpovedného povoľujúceho úradníka by sa preto mali revidovať po oznámení takéhoto konečného posúdenia. (71)Zodpovedný povoľujúci úradník by mal osobu alebo subjekt vylúčiť, ak bol prijatý konečný rozsudok alebo konečné správne rozhodnutie vo veci závažného odborného pochybenia, úmyselného alebo neúmyselného nesplnenia povinností, pokiaľ ide o platby príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo daní, podvodu poškodzujúceho rozpočet, korupcie, účasti v zločineckej organizácii, prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, trestných činov súvisiacich s terorizmom, detskej práce alebo iných foriem obchodovania s ľuďmi alebo nezrovnalosti. Vylúčené by mali byť aj v prípade vážneho porušenia právneho záväzku alebo konkurzu. (72)Zodpovedný povoľujúci úradník by mal pri rozhodovaní o vylúčení alebo o uložení peňažnej sankcie a zverejnení tohto rozhodnutia alebo pri rozhodovaní o odmietnutí osoby alebo subjektu zabezpečiť dodržiavanie zásady proporcionality tak, že zohľadní predovšetkým závažnosť situácie, jej rozpočtové dôsledky, čas, ktorý uplynul od predmetného konania, jeho trvanie a jeho frekvenciu, úmyselnosť alebo mieru nedbanlivosti a mieru spolupráce osoby alebo subjektu s relevantným príslušným orgánom pri vyšetrovaní a ich prínos k vyšetrovaniu. (73)Zodpovedný povoľujúci úradník by mal mať možnosť vylúčiť osobu alebo subjekt aj v prípade, keď fyzická alebo právnická osoba preberajúca neobmedzenú zodpovednosť za dlhy tohto hospodárskeho subjektu je v konkurze alebo v podobnej situácii platobnej neschopnosti alebo keď si táto fyzická alebo právnická osoba neplní svoje povinnosti, pokiaľ ide o odvádzanie príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo daní, a to v prípade, že tieto situácie majú vplyv na finančnú situáciu hospodárskeho subjektu. (74)Proti osobe alebo subjektu by sa nemalo prijať rozhodnutie o vylúčení, ak prijali nápravné opatrenia, a teda preukázali svoju spoľahlivosť. Uvedená možnosť by sa nemala uplatňovať v prípade najzávažnejšej trestnej činnosti. (75)Na základe zásady proporcionality by sa mali odlišovať prípady, keď možno peňažnú sankciu uložiť ako alternatívu k vylúčeniu, od prípadov, keď závažnosť správania dotknutého príjemcu finančných prostriedkov, pokiaľ ide o neoprávnenú snahu o získanie finančných prostriedkov Únie, odôvodňuje okrem vylúčenia aj uloženie peňažnej sankcie, aby sa zabezpečil odrádzajúci účinok. Mala by sa určiť aj minimálna a maximálna výška peňažnej sankcie, ktorú verejný obstarávateľ môže uložiť. (76)Peňažná sankcia by sa mala uložiť len príjemcovi finančných prostriedkov, a nie účastníkovi, keďže výška peňažnej sankcie, ktorá sa má uložiť, sa vypočítava na základe hodnoty predmetného právneho záväzku. (77)Malo by sa uviesť, že možnosť využívania administratívnych a/alebo peňažných sankcií na regulačnom základe je nezávislá od možnosti ukladať zmluvné pokuty, ako je napríklad uplatnenie náhrady škody. (78)Trvanie vylúčenia by malo byť časovo obmedzené rovnako ako v prípade smernice 2014/24/EÚ a malo by byť v súlade so zásadou proporcionality. (79)Treba určiť dátum, od kedy začína plynúť premlčacia lehota pre ukladanie administratívnych sankcií, a dĺžku trvania takejto lehoty.

(80)Je dôležité mať možnosť posilniť odrádzajúci účinok dosiahnutý vylúčením a peňažnou sankciou. V tejto súvislosti by odrádzajúci účinok mala posilniť možnosť zverejniť informácie o vylúčení a/alebo peňažnej sankcii, a to pri plnom dodržaní požiadaviek na ochranu údajov, ktoré sa uvádzajú v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (7). To by malo prispieť k zabezpečeniu toho, aby sa rovnaké správanie neopakovalo. Z dôvodov právnej istoty a v súlade so zásadou proporcionality by sa mali vymedziť situácie, v ktorých by sa zverejnenie nemalo uskutočniť. Zodpovedný povoľujúci úradník by mal vo svojom posúdení náležite zohľadniť všetky odporúčania výboru. V prípade fyzických osôb by sa osobné údaje mali zverejňovať len vo výnimočných prípadoch odôvodnených závažnosťou konania alebo jeho vplyvom na finančné záujmy Únie. (81)Informácie súvisiace s vylúčením alebo peňažnou sankciou by sa mali zverejňovať len v prípadoch závažného odborného pochybenia, podvodu, významného nedostatku v plnení hlavných povinností podľa zmluvy financovanej z rozpočtu alebo nezrovnalosti. (82)Kritériá vylúčenia by mali byť jasne odlíšené od kritérií vedúcich k prípadnému vyradeniu z daného postupu. (83)Informácie o včasnom odhaľovaní rizík a o uložení administratívnych sankcií osobe alebo subjektu by sa mali centralizovať. Na tento účel by sa súvisiace informácie mali uchovávať v databáze zriadenej a prevádzkovanej Komisiou ako vlastníkom centralizovaného systému. Uvedený systém by mal fungovať tak, aby sa pritom plne dodržiavalo právo na súkromie a právo na ochranu osobných údajov. (84)Za zriadenie a prevádzku systému včasného odhaľovania rizika a vylúčenia by mala zodpovedať Komisia, avšak ostatné inštitúcie a subjekty, ako aj všetky subjekty v rámci priameho, zdieľaného a nepriameho plnenia by sa mali zúčastňovať na uvedenom systéme tak, že Komisii zasielajú príslušné informácie. Zodpovedný povoľujúci úradník a výbor by mali hospodárskym subjektom zaručovať právo na obhajobu. Rovnaké právo by sa v kontexte včasného odhaľovania rizík malo poskytovať aj osobe alebo subjektu, ak má povoľujúci úradník v úmysle podniknúť kroky, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na práva dotknutej osoby alebo dotknutého subjektu. V prípade podvodu, korupcie alebo iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie, ktoré ešte nebolo predmetom konečného rozsudku, by sa malo zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi a výboru umožniť, aby odložili uplatnenie možnosti poskytovanej osobe alebo subjektu predložiť svoje pripomienky. Takýto odklad by mal byť odôvodnený len v prípade, keď existujú závažné legitímne dôvody na zachovanie dôvernosti vyšetrovania. (85)Súdny dvor Európskej únie by mal disponovať neobmedzenou právomocou, pokiaľ ide o sankcie uložené podľa tohto nariadenia, a to v súlade s článkom 261 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). (86)S cieľom uľahčiť ochranu finančných záujmov Únie pri všetkých spôsoboch plnenia by malo byť možné, aby subjekty zapojené do plnenia rozpočtu v rámci zdieľaného a nepriameho plnenia podľa potreby zohľadnili vylúčenia, o ktorých povoľujúci úradníci rozhodli na úrovni Únie. (87)Toto nariadenie by malo podporiť cieľ elektronickej verejnej správy, a najmä používanie elektronických údajov pri výmene informácií medzi inštitúciami a tretími stranami. (88)Vzhľadom na pokrok v oblasti elektronickej výmeny informácií a elektronického predkladania dokumentov, ktoré predstavujú výrazné zjednodušenie, by sa mali vymedziť jednoznačné podmienky pre uznávanie systémov, ktoré sa v tejto súvislosti budú používať, s cieľom vytvoriť dôsledné právne prostredie a súčasne zachovať flexibilitu účastníkov, príjemcov finančných prostriedkov a povoľujúcich úradníkov, ako sa stanovujú v tomto nariadení, pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie. (89)Mali by sa stanoviť pravidlá upravujúce zloženie a úlohy komisie zodpovednej za posudzovanie dokumentov súvisiacich so žiadosťou v rámci verejného obstarávania, udeľovania grantov a súťaží o ceny. Komisia môže pozostávať z externých expertov, ak sa tak stanovuje v základnom akte. (90)V súlade so zásadou dobrej správy vecí verejných by si povoľujúci úradník mal vyžiadať vysvetlenia alebo chýbajúce dokumenty pri dodržaní zásady rovnosti zaobchádzania a bez podstatnej zmeny dokumentov súvisiacich so žiadosťou. Povoľujúci úradník sa môže rozhodnúť, že tento krok nevykoná, iba v riadne odôvodnených prípadoch. Okrem toho by mal mať povoľujúci úradník možnosť opraviť zjavnú administratívnu chybu alebo požiadať účastníka o jej odstránenie. (91)V súlade s riadnym finančným hospodárením by Komisia mala v čase vyplácania predbežného financovania požadovať záruky. Požiadavka, aby dodávatelia a príjemcovia grantu poskytovali záruky, by už nemala byť automatická, ale mala by byť založená na analýze rizík. Ak v priebehu implementácie povoľujúci úradník zistí, že ručiteľ už nie je oprávnený vydávať záruky v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom, povoľujúci úradník by mal požadovať nahradenie záruky. (92)Rozdielne súbory pravidiel pre priame a nepriame plnenie, najmä pokiaľ ide o vymedzenie úloh súvisiacich s plnením rozpočtu, viedli k nejasnostiam a riziku chybovosti pri kvalifikácii tak pre Komisiu, ako aj pre partnerov, a mali by sa preto zjednodušiť a harmonizovať. (93)Ustanovenia o posúdení pilierov, ktoré sa vykonáva ex ante, by sa mali zrevidovať, aby sa Komisii umožnilo čo najviac využívať systémy a postupy partnerov, ktoré sa pokladajú za rovnocenné s tými, ktoré používa Komisia. Okrem toho je dôležité objasniť, že ak posúdenie odhalí oblasti, v ktorých zavedené postupy nie sú dostatočné na ochranu finančných záujmov Únie, môže Komisia podpísať dohody o príspevku pri súčasnom prijatí dodatočných opatrení v oblasti dohľadu. Je takisto dôležité objasniť, v ktorých prípadoch Komisia nevyžaduje posúdenie pilierov na podpísanie dohôd o príspevku. (94)Je vhodné uviesť, že odmeňovanie organizácií plniacich rozpočet EÚ by sa v relevantných a možných prípadoch malo zakladať na výkonnosti. (95)Komisia uzatvára partnerstvá s tretími krajinami prostredníctvom dohôd o financovaní. Je dôležité objasniť obsah dohody o financovaní, a najmä tých častí, ktoré implementujú tretie krajiny v rámci nepriameho plnenia. (96)Je dôležité uznať špecifickú povahu nástrojov kombinovaného financovania, ak sa príspevok Komisie kombinuje s príspevkom finančných inštitúcií, a objasniť uplatňovanie hlavy X o finančných nástrojoch. (97)Pravidlá verejného obstarávania a zásady uplatniteľné na verejné zákazky, ktoré zadávajú inštitúcie Únie na vlastný účet, by mali byť založené na pravidlách obsiahnutých v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ a smernici 2014/24/EÚ. (98)V prípade zmiešaných zákaziek by sa mala objasniť metodika verejných obstarávateľov na určenie uplatniteľných pravidiel. (99)Mali by sa spresniť opatrenia na účely zverejnenia ex ante a ex post, ktoré sú potrebné na začatie postupu verejného obstarávania v prípade, keď hodnota zákaziek prevyšuje, resp. nedosahuje finančné limity stanovené v smernici 2014/24/EÚ, a v prípade zákaziek, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.

(100)Toto nariadenie by malo obsahovať úplný zoznam všetkých postupov verejného obstarávania, ktoré majú inštitúcie Únie k dispozícii, a to bez ohľadu na finančné limity. (101)V záujme administratívneho zjednodušenia a s cieľom podporiť účasť malých a stredných podnikov by sa mali stanoviť rokovacie konania pre zákazky so strednou hodnotou. (102)Tak ako v prípade smernice 2014/24/EÚ, toto nariadenie by malo umožňovať uskutočnenie trhovej konzultácie pred začatím postupu verejného obstarávania. S cieľom zabezpečiť, aby sa inovatívne partnerstvo využívalo len vtedy, keď požadovaný výrobok neexistuje na trhu, by sa v tomto nariadení mala stanoviť povinnosť vykonať takúto predbežnú trhovú konzultáciu pred použitím inovatívneho partnerstva. (103)Malo by sa aj spresniť, ako majú verejní obstarávatelia prispievať k ochrane životného prostredia a podpore trvalo udržateľného rozvoja a zároveň získať pre svoje zákazky najlepší pomer hodnoty k cene, najmä požadovaním konkrétnych značiek alebo využitím náležitých metód zadávania zákaziek. (104)S cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri realizácii zákaziek dodržiavali platné environmentálne, sociálne a pracovno-právne povinnosti ustanovené v práve Únie, vo vnútroštátnom práve, v kolektívnych zmluvách alebo platných medzinárodných sociálnych a environmentálnych dohovoroch, ktorých zoznam sa uvádza v prílohe X k smernici 2014/24/EÚ, mali by byť takéto povinnosti súčasťou minimálnych požiadaviek, ktoré stanovuje verejný obstarávateľ, a mali by byť začlenené do zmlúv, ktoré verejný obstarávateľ podpisuje. (105)Je vhodné identifikovať a samostatne posudzovať jednotlivé prípady, ktoré sa obvykle nazývajú situáciami konfliktu záujmov. Pojem „konflikt záujmov“ by sa mal používať výlučne v prípadoch, keď je v takejto situácii subjekt alebo osoba so zodpovednosťou za plnenie rozpočtu, audit alebo kontrolu, alebo úradník či zamestnanec inštitúcie Únie. Pokus hospodárskeho subjektu nenáležite ovplyvniť postup alebo získať dôverné informácie by sa mal považovať za závažné odborné pochybenie. Hospodárske subjekty sa navyše môžu nachádzať v situácii, keď by nemali byť vybraté na plnenie zmluvy z dôvodu odborne protichodných záujmov. Napríklad spoločnosť by nemala hodnotiť projekt, na ktorom sa sama zúčastnila, alebo audítor by nemal vykonávať audit účtovných závierok, ktoré predtým overoval. (106)V súlade so smernicou 2014/24/EÚ by malo byť možné overiť, či je hospodársky subjekt vylúčený, uplatňovať podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk, ako aj overiť súlad so súťažnými podkladmi v ľubovoľnom poradí. Malo by byť teda možné zamietnuť ponuku na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk bez toho, aby sa vopred kontrolovali kritériá vylúčenia alebo podmienky účasti príslušného uchádzača. (107)Zákazky by sa mali zadávať na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky v súlade s článkom 67 smernice 2014/24/EÚ. Malo by sa spresniť, že podmienky účasti sú dôsledne naviazané na hodnotenie záujemcov alebo uchádzačov a kritériá na vyhodnotenie ponúk sú dôsledne naviazané na hodnotenie uchádzačov. (108)Verejné obstarávanie Únie by malo zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky Únie využívali účinne, transparentne a náležite. V tejto súvislosti by elektronické obstarávanie malo prispievať k lepšiemu využívaniu finančných prostriedkov Únie a rozširovať prístup všetkých hospodárskych subjektov k zákazkám. (109)Mala by sa objasniť existencia štádia otvárania a hodnotenia pre každý postup. Rozhodnutie o zadaní zákazky by malo vždy vychádzať z hodnotenia. (110)Pri oznamovaní výsledku postupu by záujemcovia a uchádzači mali byť informovaní o dôvodoch, pre ktoré bolo takéto rozhodnutie prijaté, a malo by sa im poskytnúť podrobné odôvodnenie založené na obsahu hodnotiacej správy. (111)Keďže sa kritériá a podmienky uplatňujú v ľubovoľnom poradí, vyradeným uchádzačom, ktorí predložili ponuky spĺňajúce podmienky, by sa na ich žiadosť mali poskytnúť informácie o charakteristických znakoch a relatívnych výhodách úspešnej ponuky. (112)V prípade rámcových zmlúv s opätovným otvorením súťaže by sa malo upustiť od povinnosti poskytnúť neúspešným uchádzačom informácie o charakteristických znakoch a relatívnych výhodách úspešnej ponuky, pretože získanie týchto informácií zmluvnými stranami tej istej rámcovej zmluvy vždy, keď sa súťaž opätovne otvorí, by mohlo brániť spravodlivej súťaži medzi nimi. (113)Verejný obstarávateľ by mal mať možnosť zrušiť postup verejného obstarávania pred tým, ako sa zmluva podpíše, bez toho, aby záujemcovia alebo uchádzači mali nárok žiadať náhradu. Tým by nemali byť dotknuté situácie, keď verejný obstarávateľ konal tak, že sa v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie môže brať na zodpovednosť za vzniknuté škody. (114)Tak ako je to v prípade smernice 2014/24/EÚ, je nevyhnutné spresniť podmienky, za akých je možné upraviť zákazku počas jej plnenia bez nutnosti nového postupu verejného obstarávania. Minimálne požiadavky pôvodného postupu sa nemenia predovšetkým v prípadoch, akými sú napríklad administratívne zmeny, univerzálna sukcesia a uplatnenie presných a jednoznačných doložiek o preskúmaní alebo opcií. Nový postup verejného obstarávania by sa mal vyžadovať v prípade, ak sa v pôvodnej zákazke uskutočnia závažné úpravy, najmä pokiaľ ide o rozsah a obsah vzájomných práv a povinností zmluvných strán vrátane rozdelenia práv duševného vlast