ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

vyzýva členské štáty eurozóny, aby znížili rozdiely v dôchodkoch žien a mužov a zabezpečili medzigeneračnú rovnosť prostredníctvom zaistenia dôstojných a postačujúcich dôchodkových dávok s cieľom odstrániť chudobu a sociálne vylúčenie v staršom veku a súčasne zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkových systémov a podporovať vyššie miery zamestnanosti na dôstojných pracovných miestach, z ktorých sa odvádzajú vyššie príspevky do verejných dôchodkových systémov a ktoré nadmerne nezaťažujú mladú generáciu; so znepokojením konštatuje, že vo väčšine členských štátoch eurozóny zostáva rozdiel v dôchodkoch žien a mužov vysoký, rovnako ako aj miera predčasného odchodu do dôchodku; poukazuje na to, že udržateľnosť dôchodkových systémov sa môže zvýšiť okrem iného znížením nezamestnanosti, účinným odstránením nelegálnej práce a integráciou migrantov a utečencov do trhu práce; víta odporúčanie Komisie predložené v správe o primeranosti dôchodkov za rok 2018 týkajúce sa potreby holistickej úvahy o primeranosti príjmov v starobe a finančnej udržateľnosti dôchodkových systémov; vyzýva na lepšiu analýzu situácie najstarších osôb, ktorých nároky na dôchodok sa mohli v dôsledku inflácie časom znížiť;
—

so zreteľom na neoficiálny dokument útvarov Komisie z 26. februára 2018 s názvom Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (Spätná väzba a ďalší postup pri zlepšovaní vykonávania a presadzovania kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode),
G.

keďže podľa správy Europolu Sir Julian King, komisár pre bezpečnostnú úniu, na podujatí, ktoré sa konalo 22. marca 2017 pri príležitosti výročia bruselských útokov v roku 2016, zdôraznil rastúcu hrozbu krajne pravicového násilného extrémizmu a uviedol, že nepozná jediný členský štát EÚ, ktorého by sa tento fenomén nejakým spôsobom netýkal. Konkrétne spomenul útoky v Nórsku v roku 2011, vraždu, ktorej obeťou sa stala poslankyňa britského parlamentu Jo Cox, ako aj útoky na azylové centrá a mešity v celej Európe, aby zdôraznil to, čo označuje za tzv. menej hlásenú hrozbu bezpečnosti; keďže neofašistické a neonacistické skupiny sa prejavujú rôznymi spôsobmi; keďže väčšina týchto skupín vylučuje zo spoločnosti určitých jednotlivcov alebo skupiny; keďže tieto organizácie často používajú vo vzťahu k menšinovým skupinám agresívny jazyk a snažia sa to zdôvodniť odvolávaním sa na zásadu slobody prejavu; keďže právo na slobodu prejavu nie je absolútne;
H.

keďže v článku 3 ods. 4 Dohovoru Rady Európy o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu (CETS č. 198) sa uvádza, že: „Každá strana prijme také legislatívne alebo iné opatrenia, ktoré môžu byť nevyhnutné na to, aby sa v prípade závažného trestného činu alebo trestných činov vymedzených vo vnútroštátnom práve od páchateľa vyžadovalo, aby preukázal pôvod údajných ziskov alebo iného majetku, ktorý sa má skonfiškovať, a to v rozsahu, v akom je táto požiadavka v súlade so zásadami vnútroštátnych právnych predpisov“;
6.

o C o C; vyzýva všetky zmluvné strany, aby konštruktívne prispeli k tomuto procesu, ktorý sa má zaviesť do roku 2020, keď sa budú musieť aktualizovať vnútroštátne stanovené príspevky, a zabezpečili, aby ich NDC postačovali na dosiahnutie dlhodobého teplotného cieľa Parížskej dohody, aby sa globálne otepľovanie udržalo na úrovni pod 2 o C nad predindustriálnou úrovňou a aby sa vyvíjalo úsilie o obmedzenie otepľovania až na úroveň 1,5 o C; uznáva, že súčasné záväzky, vrátane záväzku predloženého Úniou a jej členskými štátmi, nie sú dostatočné na dosiahnutie cieľov dohody; zdôrazňuje preto, že globálne emisie skleníkových plynov by mali čo najskôr dosiahnuť svoj vrchol a že všetky strany dohody, najmä EÚ a všetky krajiny G20, musia v nadväznosti na facilitačný dialóg v roku 2018 zintenzívniť svoje úsilie a aktualizovať svoje vnútroštátne stanovené príspevky do roku 2020, a to s cieľom preklenúť pretrvávajúcu medzeru smerom k dosiahnutiu tohto cieľa; zdôrazňuje, že súčasné NDC by obmedzili globálne otepľovanie len na úroveň zhruba 3,2 ( 7 ) a ani by sa nedostali do blízkosti úrovne 2C; vyzýva všetky zmluvné strany, aby konštruktívne prispeli k tomuto procesu, ktorý sa má zaviesť do roku 2020, keď sa budú musieť aktualizovať vnútroštátne stanovené príspevky, a zabezpečili, aby ich NDC postačovali na dosiahnutie dlhodobého teplotného cieľa Parížskej dohody, aby sa globálne otepľovanie udržalo na úrovni pod 2C nad predindustriálnou úrovňou a aby sa vyvíjalo úsilie o obmedzenie otepľovania až na úroveň 1,5C; uznáva, že súčasné záväzky, vrátane záväzku predloženého Úniou a jej členskými štátmi, nie sú dostatočné na dosiahnutie cieľov dohody; zdôrazňuje preto, že globálne emisie skleníkových plynov by mali čo najskôr dosiahnuť svoj vrchol a že všetky strany dohody, najmä EÚ a všetky krajiny G20, musia v nadväznosti na facilitačný dialóg v roku 2018 zintenzívniť svoje úsilie a aktualizovať svoje vnútroštátne stanovené príspevky do roku 2020, a to s cieľom preklenúť pretrvávajúcu medzeru smerom k dosiahnutiu tohto cieľa;
E.

keďže 13. októbra 2018 bol laureát Sacharovovej ceny za rok 2017 Lorent Saleh prepustený, prepravený priamo na letisko a okamžite vyhostený do Španielska do núteného exilu; keďže strávil štyri roky vo väzení, kde bol podrobený hroznému mučeniu a bol zadržiavaný bez súdneho procesu, pričom jeho súdne pojednávanie bolo aspoň 53-krát odročené; keďže jeho svedectvá spolu so svedectvami mnohých ďalších obetí potvrdzujú systematické represie a kruté a neľudské zaobchádzanie s politickými väzňami vo Venezuele;
—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2018/1085 z 30. júla 2018, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/145/SZBP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (1), a ktorým sa do zoznamu osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014, dopĺňa šesť subjektov zapojených do výstavby Kerčského mosta,
9.

odporúča, aby členské štáty v záujme dosiahnutia automatického vzájomného uznávania diplomov a spravodlivého prístupu k inštitúciám vysokoškolského vzdelávania zabezpečili, aby všetci európski študenti mali právo zúčastňovať sa na vyššom sekundárnom vzdelávaní za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci daného členského štátu, a to tým, že budú oprávnení na zaradenie do triedy svojej vekovej kategórie a na rovnocennú úroveň, ako bola ich trieda v ich krajine pôvodu, a to bez ohľadu na ich jazykovú úroveň;
AE.

keďže algoritmická zodpovednosť a transparentnosť majú zásadný význam pre zabezpečenie toho, aby boli jednotlivci riadne informovaní o spracúvaní svojich osobných údajov a jasne týmto informáciám porozumeli; keďže by to malo znamenať, že sa zrealizujú technické a prevádzkové opatrenia, ktorými sa zabezpečí transparentnosť a nediskriminácia prostredníctvom automatizovaného prijímania rozhodnutí a že sa zakáže výpočet pravdepodobnosti individuálneho správania; keďže transparentnosť by mala jednotlivcom poskytovať zmysluplné informácie o uplatnenej logike, význame a predpokladaných dôsledkoch; keďže by to malo zahŕňať informácie o údajoch použitých na prípravu analýzy veľkých dát a umožniť fyzickým osobám pochopiť a monitorovať rozhodnutia, ktoré sa ich týkajú;
P.

keďže siete TEN-T sú hlavnými dopravnými sieťami v Európskej únii; keďže kľúčovou prioritou by malo byť zameranie pozornosti na zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá a plnenie cieľa stanoveného v oznámení, t. j. zabezpečiť úplné pokrytie hlavných koridorov transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) nabíjacími stanicami do roku 2025; keďže tento cieľ by sa mal ďalej doplniť zavedením infraštruktúry pre alternatívne palivá, a to tak na súhrnnej sieti TEN-T, ako aj v mestských, vidieckych a riedko osídlených oblastiach, pričom by sa mali zohľadniť štrukturálne a hospodárske obmedzenia, aby sa dosiahlo vyvážené pokrytie;
—

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi EÚ a Egyptom z roku 2001, ktorá vstúpila do platnosti v roku 2004 a bola posilnená Akčným plánom z roku 2007, so zreteľom aj na priority partnerstva medzi EÚ a Egyptom na roky 2017 – 2020, prijaté 25. júla 2017, na spoločné vyhlásenie vydané v nadväznosti na zasadnutie Asociačnej rady EÚ – Egypt v roku 2017 a na spoločné vyhlásenie vydané po 5. zasadnutí Podvýboru EÚ – Egypt pre politické otázky, ľudské práva a demokraciu v januári 2018,
U.

keďže chýba dostatočná infraštruktúra ponúkajúca kvalitnú a dostupnú starostlivosť o deti pre všetky príjmové skupiny, o čom svedčí skutočnosť, že z viac ako 32 miliónov detí v školopovinnom veku v EÚ má prístup k službám v ranom detstve iba 15 miliónov (16), a keďže väčšina verejných výdavkov členských štátov na starostlivosť o deti je určená deťom vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky; keďže investície zo všetkých sektorov by sa mali zvýšiť, lebo dôkazy z krajín OECD ukazujú, že zvýšené investície HDP do odvetvia starostlivosti by viedli k zvýšeniu zamestnanosti žien; keďže investície do starostlivosti o deti sú všeobecne prínosnou stratégiou a vytvorili by mimoriadne daňové príjmy zo zvýšenej účasti rodičov na trhu práce; keďže kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve dopĺňa ústrednú úlohu rodiny, ale poskytuje aj mnohé krátkodobé a dlhodobé výhody pre jednotlivcov a spoločnosť ako celok, a to aj pre osoby zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia alebo osoby so špeciálnymi vzdelávacími potrebami, a je účinné pri riešení nerovnosti, ktorá postihuje deti už od raného veku, a pri predchádzaní predčasnému ukončeniu školskej dochádzky;
—

so zreteľom na odborné štúdie vypracované pre Výbor pre zahraničné veci vrátane štúdie s názvom The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries (Volebné reformy v troch pridružených krajinách východného susedstva – Ukrajina, Gruzínsko a Moldavsko – a ich vplyv na politický vývoj v týchto krajinách), ktorá bola uverejnená 26. októbra 2017 (6), štúdie s názvom Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine (Dohody o pridružení medzi EÚ a Moldavskom, Gruzínskom a Ukrajinou), ktorá bola uverejnená 28. júna 2018 (7), a na porovnávaciu štúdiu s názvom The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective (Rozvoj inštitucionálneho rámca pre vykonávanie dohôd o pristúpení v Gruzínsku, Moldavsku a na Ukrajine: komparatívna perspektíva), ktorá bola uverejnená v septembri 2018 (8),
24.

víta vonkajší investičný plán EÚ, v ktorom sa podporujú investície do inovatívnych digitálnych riešení miestnych potrieb, finančná inklúzia a vytváranie dôstojných pracovných miest; poukazuje na to, že digitalizácia je významnou investičnou príležitosťou a že na základe spolupráce s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami a so súkromným sektorom by kombinované financovanie predstavovalo dôležitý nástroj na stimulovanie ďalšieho financovania;
13.

víta nadchádzajúci prechod krajiny do druhej etapy dohody o stabilizácii a pridružení a jej zapojenie do jadransko-iónskej iniciatívy, a vyzýva Radu, aby do stratégie EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora začlenila túto krajinu;
H.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku č. 914/2018 zo 16. marca 2018 privítala skutočnosť, že „počas stretnutí v Bukurešti iniciátori návrhu zákona uviedli, že sú ochotní zmeniť návrh zákona v niektorých aspektoch“, a vyzvala rumunské orgány, aby zvážili jej hlavné odporúčania, konkrétne to, že „nové požiadavky na podávanie správ a zverejňovanie predpokladané v návrhu zákona vrátane sankcií v podobe pozastavenia činností a rozpustenia v prípade ich nedodržiavania sú jasne zbytočné a neprimerané a mali by sa zrušiť“, a že podrobné uverejňovanie finančných správ každých šesť mesiacov a uvádzanie zdroja príjmov bez ohľadu na ich výšku v spojení so sankciou v podobe rozpustenia budú mať „negatívny vplyv na občiansku spoločnosť“ a budú v rozpore so „slobodou združovania a s právom na rešpektovanie súkromného života“ (3);
S.

keďže z článku 24 Charty základných práv EÚ vyplýva, že pokiaľ to nie je v rozpore so záujmom dieťaťa, deti majú právo na udržiavanie pravidelných osobných vzťahov a právo na styk so svojimi rodičmi v prípade, že ich rodičia uplatňujú svoje právo na voľný pohyb;
13.

zdôrazňuje, že srbský parlament stále nevykonáva účinný dohľad nad výkonnou mocou a že je potrebné ďalej zlepšovať transparentnosť, inkluzívnosť a kvalitu legislatívneho procesu; víta stále klesajúcu mieru využívania naliehavých postupov pri prijímaní právnych predpisov; zdôrazňuje však, že stále časté využívanie naliehavých postupov podkopáva parlamentnú a verejnú kontrolu; zdôrazňuje, že by sa malo zamedziť všetkým opatreniam, ktoré obmedzujú schopnosť srbského parlamentu viesť účinnú diskusiu o právnych predpisoch a uskutočňovať ich kontrolu; zdôrazňuje význam práce opozície v demokracii a zdôrazňuje, že jej politici by nemali byť vystavovaní osočovaniu a urážke na cti; vyjadruje znepokojenie nad tým, že niektorí politici zneužívajú verejnú diskusiu na podporu rastu radikalizmu; požaduje dodatočné opatrenia na zabezpečenie dialógu medzi stranami a účinného zapojenia občianskej spoločnosti; vyzýva srbský parlament, aby preskúmal prax kladenia obštrukcií a to, či táto prax potláča demokratickú diskusiu; víta pretrvávajúce úsilie srbského parlamentu o zvýšenie transparentnosti prostredníctvom diskusie o rokovacích pozíciách Srbska ku kapitolám týkajúcim sa prístupového procesu k EÚ a na základe výmeny názorov s hlavným vyjednávacím tímom a národným konventom o Európskej únii; zdôrazňuje, že je potrebné v plnej miere uznať a podporovať úlohu nezávislých regulačných orgánov vrátane ombudsmana krajiny, protikorupčnej agentúry, štátneho kontrolného úradu, komisára pre informácie verejného významu a ochranu osobných údajov; vyzýva srbský parlament, aby sa zapojil do vykonávania zistení a odporúčaní nezávislých regulačných orgánov, najmä pokiaľ ide o zistenia a odporúčania ombudsmana; pripomína, že jedným z pilierov európskeho sociálneho modelu je sociálny dialóg a že pravidelné konzultácie medzi vládou a sociálnymi partnermi zohrávajú kľúčovú úlohu pri prevencii sociálneho napätia a konfliktov; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sociálny dialóg presahoval výmenu informácií, a že by sa so zainteresovanými stranami mali prekonzultovať dôležité zákony, prv než sa dostanú do parlamentného postupu;
54.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala pozitívne opatrenia na presadzovanie práv žien a dievčat so zdravotným postihnutím, vytvorila mechanizmus na monitorovanie pokroku a na financovanie zberu údajov a výskumu o ženách a dievčatách so zdravotným postihnutím v súlade so zásadami Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím;
R.

keďže treba vyvinúť silné mechanizmy a procesy týkajúce sa rešpektovania zásad právneho štátu, aby sa zabezpečilo dodržiavanie zásad a hodnôt vyplývajúcich zo zmluvy v celej Únii; keďže rešpektovanie práv osôb patriacich k menšinám je základnou zložkou týchto hodnôt; keďže by mali existovať účinné mechanizmy na odstránenie zostávajúcich nedostatkov; keďže tieto mechanizmy by mali byť založené na dôkazoch, mali by byť objektívne, nediskriminačné, v súlade so zásadami subsidiarity, nevyhnutnosti a proporcionality, mali by sa vzťahovať tak na členské štáty, ako aj na inštitúcie Európskej únie, a mali by byť založené na odstupňovanom prístupe zahŕňajúcom preventívne a nápravné opatrenia; keďže Európsky parlament vyjadril podporu tejto veci vo svojom uznesení z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorý by mohol byť ústredným prvkom koordinovaného európskeho prístupu k správe vecí verejných, ktorý v súčasnosti neexistuje;
7.

v súlade s odporúčaniami z 13. septembra 2017 vyzýva členské štáty a ESVČ, aby využili súčasný proces preskúmania na posilnenie mechanizmov výmeny informácií tým, že sa sprístupnia kvalitatívne a kvantitatívne lepšie informácie pre posúdenia rizík vývozných licencií, a to: a) poskytovaním viac informácií o vývozných licenciách a skutočnom vývoze, ktoré sa budú zdieľať systematicky a včas, vrátane informácií o koncových používateľoch, ktorých sa to týka, prípadoch zneužitia, osvedčeniach koncového používateľa, ktoré sú sfalšované alebo inak znepokojujúce, a o podozrivých sprostredkovateľoch alebo dopravných spoločnostiach, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; b) vedením zoznamu subjektov a osôb odsúdených za porušenie právnych predpisov týkajúcich sa vývozu zbraní, za prípady identifikovaného zneužívania a osôb, o ktorých je známe alebo sa predpokladá, že sa podieľajú na nelegálnom obchodovaní so zbraňami, alebo na činnosti, ktoré predstavujú hrozbu pre medzinárodnú a národnú bezpečnosť; c) zdieľaním osvedčených postupov prijatých na vykonávanie ôsmich kritérií; d) zmenou súčasnej používateľskej príručky na interaktívny on-line zdroj; e) zmenou výročnej správy EÚ na otvorenú a verejnú on-line databázu do konca roka 2019 s novým formátom, ktorý sa bude uplatňovať na údaje z roku 2017; f) presadzovaním jasných a dobre zavedených postupov spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a pohraničnými orgánmi na základe výmeny informácií s cieľom posilniť spoluprácu v oblasti bezpečnosti a odstrániť nezákonné obchodovanie so zbraňami, čo predstavuje riziko pre bezpečnosť EÚ a jej občanov;
18.

zastáva názor, že v záujme optimalizácie využívania prostriedkov EÚ by mali byť pri všetkých dopravných projektoch spoločného záujmu financovaných z NPE v prípade potreby už vo fáze návrhu zohľadnené požiadavky vojenskej mobility, aby nebolo v neskoršej fáze treba zbytočne vylepšovať infraštruktúru, a teda nehospodárne využívať finančné prostriedky; domnieva sa, že pri vynakladaní akýchkoľvek prostriedkov z NPE na vojenskú mobilitu by sa mali v prípade možnosti uprednostňovať multimodálne projekty, keďže prinášajú najviac príležitostí pre dvojaké použitie, ako aj cezhraničné projekty, keďže prispievajú k riešeniu problému chýbajúcich prepojení a úzkych miest, ktoré sú v súčasnosti hlavnými fyzickými prekážkami rýchlej a súvislej mobility pre civilné osoby a presun vojenských jednotiek a ťažkej vojenskej techniky; zdôrazňuje, že pri identifikácii úsekov siete TEN-T, ktoré sú vhodné na vojenskú prepravu, treba bezpodmienečne čo najviac využívať synergický účinok v civilnej i vojenskej oblasti a dodržiavať zásadu dvojakého použitia; domnieva sa, že ďalšie investície v rámci siete by mohli byť pre vojenskú mobilitu veľmi prínosné a mohli by zároveň prispieť k dokončeniu základnej transeurópskej dopravnej siete (ďalej len „TEN-T“) do roku 2030 a komplexnej siete do roku 2050; zdôrazňuje, že finančné prostriedky z balíka pre vojenskú mobilitu by sa mali dať použiť aj na prispôsobenie dopravnej infraštruktúry v rámci základnej aj komplexnej siete TEN-T;
zdôrazňuje, že by sa mali vypracovať odporúčania týkajúce sa minimálnej úrovne digitálnych kompetencií, ktorú by študenti mali získať počas štúdia; žiada preto, aby sa v členských štátoch zaviedol osobitný modul IKT, ktorý by bol založený napríklad na module IKT PISA, a aby učitelia boli zapojení do jeho tvorby a vykonávania; zdôrazňuje, že modul IKT by mal byť navrhnutý tak, aby zabezpečil, že vzdelávacie zariadenia v členských štátoch sa budú usilovať o rovnakú úroveň digitálnej kompetencie, a to skôr prostredníctvom priebežného hodnotenia než prostredníctvom prístupu založenom na testovaní, a aby sa všetky problémy rýchlo špecifikovali; nabáda členské štáty, aby si vymieňali skúsenosti a najlepšie postupy, pokiaľ ide o pedagogické inovácie;
14.

poukazuje na to, že jednotný trh sa stále výraznejšie ocitá pod tlakom vnútroštátnych predpisov, ktoré sú v rozpore so zásadami tvoriacimi jeho základ, najmä predpisov na vnútroštátnej úrovni, ktoré ovplyvňujú voľný pohyb tovaru a služieb; uznáva, že neopodstatnené a neprimerané vnútroštátne opatrenia, ako aj nekoordinované opatrenia, by mohli ohroziť celistvosť a účinnosť jednotného trhu; pripomína však, že určité opatrenia môžu byť legitímne a potrebné na ochranu cieľov verejného záujmu, ako sa uznáva v zmluvách;
F.

keďže slobodné ženy, ktoré cestujú samy alebo s deťmi, ženy, ktoré sú hlavou rodiny, tehotné a dojčiace ženy, osoby so zdravotným postihnutím, dospievajúce dievčatá a staršie ženy patria medzi skupiny, ktoré sú na migračných trasách do Európy obzvlášť zraniteľné a čelia osobitnému väčšiemu riziku rodovo motivovaného násilia – stávajú sa napríklad obeťami znásilnenia a násilia a tiež terčom prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi, aby boli sexuálne a ekonomicky vykorisťované; keďže ženy a dievčatá sú okrem toho na migračných trasách do Únie zvyčajne zraniteľnejšie voči všetkým formám vykorisťovania vrátane pracovného a sexuálneho vykorisťovania a často sú nútené poskytovať sexuálne služby výmenou za pokračovanie v ceste;
17.

so znepokojením konštatuje, že odlišne od právnych predpisov EÚ neobsahujú APPI ani usmernenia komisie PPC právne ustanovenia týkajúce sa automatizovaného rozhodovania a profilovania a že túto otázku riešia len niektoré sektorové pravidlá, a to bez toho, aby poskytovali komplexný celkový právny rámec so značnou a silnou ochranou pred automatizovaným rozhodovaním a profilovaním; vyzýva Komisiu, aby preukázala, ako sa táto otázka rieši v rámci japonského rámca na ochranu údajov, a to takým spôsobom, aby sa zabezpečila rovnaká úroveň ochrany; domnieva sa, že je to relevantné najmä vzhľadom na nedávne prípady profilovania Facebook/Cambridge Analytica;
51.

zdôrazňuje, že strategické partnerstvo medzi EÚ a NATO je zásadné pre riešenie bezpečnostných výziev, ktorým EÚ a jej susedstvo čelia; zohľadňujúc skutočnosť, že 22 z 28 členských štátov EÚ je zároveň členom NATO zdôrazňuje, že spolupráca medzi EÚ a NATO by mala byť založená na vzájomnom dopĺňaní sa a rešpektovaní osobitosti toho druhého; zdôrazňuje, že obe organizácie majú jednoznačne odlišné rysy a že by mali spolupracovať spôsobom, kde je v plnej miere vzájomne rešpektovaná autonómia a rozhodovacie postupy, a to na základe reciprocity a bez toho, aby tým boli dotknuté osobitné rysy bezpečnostnej a obrannej politiky ktoréhokoľvek členského štátu; vyjadruje presvedčenie, že silnejšia EÚ a NATO by sa navzájom posilňovali, čím by sa vytvorila väčšia synergia a účinnosť v záujme bezpečnosti a obrany všetkých partnerov; zdôrazňuje, že strategické partnerstvo medzi EÚ a NATO je rovnako dôležité aj pre rozvíjajúcu sa SBOP EÚ a pre budúcnosť aliancie, ako aj pre vzťahy medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ;
L.

keďže 12. apríla 2018 Rada predĺžila do 13. apríla 2019 svoje reštriktívne opatrenia reagujúce na závažné porušovanie ľudských práv v Iráne vrátane zmrazenia aktív a zákazu udeľovania víz jednotlivcom a subjektom zodpovedným za závažné porušovanie ľudských práv a zákazu vývozu vybavenia, ktoré by sa mohlo použiť na vnútornú represiu, do Iránu a vybavenia na monitorovanie telekomunikácií;
—

so zreteľom na správu skupiny odborníkov Komisie v oblasti riešenia daňových problémov, s ktorými sa stretávajú jednotlivci aktívni naprieč hranicami v rámci EÚ, z roku 2015 s názvom Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU (Spôsoby riešenia cezhraničných daňových prekážok, ktorým čelia jednotlivci v rámci EÚ),