[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.10.2007 KOM(2007) 574 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Závery z konzultácií o európskej námornej politike {KOM(2007) 575 v konečnom znení}{SEK(2007) 1278}{SEK(2007) 1279}{SEK(2007) 1280}{SEK(2007) 1283} OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Závery z konzultácií o európskej námornej politike 1. Úvod Ročné konzultácie o námornej politike Európskej únie sa začali 7. júna 2006 prijatím Zelenej knihy o námornej politike. Tento dokument je zhrnutím procesu konzultácií. Konzultácie viedli k bezprecedentnej reakcii. Rozsah aj hĺbka účasti na procese konzultácií sú bezprecedentné. Popri príspevkoch od všetkých európskych inštitúcií, predložilo svoj komentár k Zelenej knihe priamo Komisii mnoho národných a niekoľko regionálnych parlamentov. Všimli sme si, že medzi zainteresovanými stranami a občanmi, ktorí predložili svoj komentár, boli zástupcovia vlád tretích krajín, jednotlivci, zástupcovia vedeckej a akademickej obce, individuálne spoločnosti, mimovládne organizácie a obchodní zástupcovia. Značná časť z celkového počtu sietí, alebo projektových organizácií, ktoré sú aktívne v rozvoji pobrežných alebo námorných projektov, ale aj mestá a pobrežné regióny so záujmom v špecifických oblastiach, ako napríklad cestovný ruch, reagovali podrobnými komentármi. Komisia dostala viac ako 490 príspevkov a uskutočnilo sa viac ako 230 podujatí, na ktorých sa diskutovalo so zainteresovanými stranami o námornej politike. Podrobnosti o príspevkoch, vrátane podrobných referencií nájdete na týchto miestach: - Podrobná správa o procese konzultácií, ktorý bude sprístupnený na internetovej stránke o morských záležitostiach (http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/) - Znenia jednotlivých príspevkov sú dostupné na internetovej stránke o morských záležitostiach (http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/post_green_en.html) 2. Témy Procesu Konzultácií 2.1. Integrovaná námorná politika: Hľadanie pridanej hodnoty Zainteresované strany sú priaznivo naklonené integrovanému prístupu k námornej politike v Európskej únii, pretože táto politika umožňuje zohľadniť potreby a záujmy súvisiacich sektorov, ktoré sa v súčasnosti riešia v rámci rozličných politík. To môže viesť k protichodným opatreniam alebo obavám, že sa názory zainteresovaných strán v jednej oblasti nezohľadňujú v inej oblasti. Prístavný priemysel uvádza ako jasný príklad vplyv opatrení pre ochranu životného prostredia na rozširovanie prístavov. Väčšina zainteresovaných strán očakáva od intenzívnejšej integrácie politík prospešný vplyv. Spájanie rôznych aktérov a zainteresovaných strán je ďalším argumentom v prospech komplexného prístupu. Zainteresované strany poukazujú na konkrétne príklady pozemnej integrácie. Regionálne orgány štátnej správy popisujú existujúcu spoluprácu. Vítajú príležitosti intenzívnejšieho kontaktu a spolupráce na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni. Požadujú lepšie zviditeľnenie záujmov regiónov. Procesom konzultácií sa potvrdzuje východisko rozvoja vzťahov medzi tými, ktorí žijú a pracujú v každodennom kontakte s morom, vrátane námorníkov a rybárov, a tými, ktorí pracujú v iných súvisiacich sektoroch hospodárskej činnosti. Potvrdzuje sa ním aj potenciál pre rozvoj spoločnej zodpovednosti za trvalú udržateľnosť. Príkladom toho je úloha rybárov, ktorých odveké spojenie s morom je možné rozšíriť a opätovne určiť ich prepojením s inými činnosťami, ako napríklad s cestovným ruchom alebo ochranou životného prostredia. V niektorých oblastiach poukazujú zainteresované strany na hospodárske výhody integrácie. Nástroje na integráciu získavania a využívania údajov môžu zabezpečiť skutočnú pridanú hodnotu. Hospodárske subjekty poukazujú na potrebu integrácie systémov a noriem v oblasti námorného monitorovania a dohľadu. Výskumní pracovníci zdôrazňujú hospodársky prínos kombinovaného využívania nákladných aktív pri svojej práci. Napriek tomu, že existuje niekoľko kritikov, pokiaľ ide o integrovaný prístup, existujú aj tí, ktorí rozlišujú prístup a nástroje. Žiadajú, aby rozvoj integrovaného prístupu neviedol k opätovnej, alebo nadmernej regulácii, alebo k nadmernej centralizácii EÚ. Značná časť týchto ľudí nechce byť svedkom zmien existujúcich kompetencií vplyvom integrovanej politiky. 2.2. Kto má čo na starosti: Subsidiarita znamená zodpovednosť V Zelenej knihe o námornej politike sa subsidiarita považuje za jeden zo základných prvkov integrovaného prístupu. To si vyžaduje, aby sa rozhodnutia a opatrenia prijímali v čo najužšom spojení s dotyčnými osobami a oblasťami, a takisto aby sa využívali existujúce odborné poznatky pri prijímaní rozhodnutí. Reakcia na Zelenú knihu potvrdzuje, že Komisia si uvedomuje, že európska námorná politika musí stavať na existujúcom rozdelení kompetencií v rámci Európskej únie. Úloha Európskej únie sa vníma skôr ako úloha sprostredkovateľa než ako úloha samotného integrátora. Príkladom je diskusia o územnom plánovaní. Mnoho zainteresovaných strán zo všetkých sektorov sa zhoduje na celkovej účelnosti takéhoto plánovania. Väčšina z nich poukazuje na to, že územné plánovanie je v kompetencii členského štátu, prejavuje však potrebu cezhraničnej kontinuity a šírenia osvedčených postupov. Ďalším príkladom je diskusia o pobrežných vládnych aktivitách štátov: podpora Európskej pobrežnej stráže je nízka – ale na druhej strane existuje záujem o spoluprácu medzi subjektmi členských štátov s cieľom dosiahnuť podobné ciele bez zmeny kompetencií. Veľký dôraz sa kladie na potrebu lepšej implementácie a súčinnosti existujúcich politík a právneho rámca súdržnejším spôsobom. Znamená to, že treba venovať väčšiu pozornosť hodnoteniu vplyvu. Okrem toho niektoré zainteresované strany požadujú prijatie konkrétnych normatívnych iniciatív s cieľom odstrániť nedostatky v právnych predpisoch Európskej únie. Proces konzultácií upozorňuje na zložitosť činností Európy súvisiacich s morom. Táto zložitosť si vyžaduje komplexný pohľad a na mieru šité riešenia, ktoré zohľadňujú regionálne špecifiká, potreby konkrétnych zainteresovaných strán a ich odborné poznatky. Pobrežné regióny sú priamo ovplyvnené námornými politikami. Bohatá účasť miestnych a regionálnych vládnych orgánov svedčí o entuziazme učiť sa od iných, zdieľať skúsenosti a prispievať myšlienkami. Priemyselný sektor sa dožaduje obmedzenia regulácie a väčšej samoregulácie. Naznačuje, že samoregulácia možno nie je všeliekom v každej oblasti, pozitívne účinky odmeňovania dobrých výsledkov a osvedčených postupov však môžu podporiť implementáciu existujúcich pravidiel a pripraviť pôdu na zdokonalenie noriem, s ktorými by mohla väčšina z nich po ich navrhnutí súhlasiť. Proces konzultácií upozorňuje na významnosť implementácie a presadzovania pravidiel. Vlastníctvo a zmysel pre spoločnú zodpovednosť môžu zlepšiť implementáciu a presadzovanie - z toho vyplýva, že subsidiarita ako aj zapojenie zainteresovaných strán bude pri budúcich iniciatívach Európskej únie v oblasti námornej politiky zohrávať významnú úlohu. V diskusii sa ukázalo, že každá zainteresovaná strana sa cíti byť vlastníkom svojho dielu námornej mozaiky. Európska námorná politika by sa mala snažiť, aby do seba zapadali všetky diely mozaiky a nie pokúšať sa zmeniť každý z dielov. Na záver môžeme povedať, že diskusia o kompetenciách potvrdzuje ústrednú myšlienku Zelenej knihy názorným preukázaním angažovanosti všetkých zainteresovaných strán na ich podiele námornej Európy. Európska námorná politika bude úspešná, len ak využije túto angažovanosť – zaručí tak, že každá zo zainteresovaných strán bude niesť príslušný podiel zodpovednosti a bude pociťovať zapojenie sa do procesu. 2.3. Planéta oceán: Globálne problémy a zodpovednosti Počas procesu konzultácií sa zvýraznil globálny charakter námorných činností, ako napríklad námorná doprava a rybné hospodárstvo. Niekoľko zainteresovaných strán si myslí, že Európska únia by mala podporovať opatrenia na ochranu globálneho ekosystému, vrátane opatrení na otvorenom mori. Tu sa väčšina zainteresovaných strán zhoduje na potrebe mnohostranných pravidiel a noriem a ich implementácie a presadzovania. Názory na spôsob dosiahnutia tohto cieľa sa odlišujú, niektorí trvajú na rozpracovaní noriem len v mnohostrannom kontexte a stavajú sa proti prvotnému rozpracovaniu noriem Európskou úniou. Značná časť zainteresovaných strán je však presvedčená o tom, že Európska únia musí zohrávať významnú úlohu, pretože musí ísť príkladom. Všetci sa zhodujú na tom, že bude prínosné, keď Európska únia pôjde príkladom. Tie zainteresované strany, ktorých konkurencieschopnosť závisí od rovnakých podmienok, nesúhlasia s právnou úpravou zo strany Európskej únie, ktorá je v predstihu pred tvorbou predpisov v medzinárodných orgánoch. Proces konzultácií potvrdzuje, že medzinárodnú ani mnohostrannú stránku námorných záležitostí nie je možné obísť. Európska únia sa musí vysporiadať s medzinárodnými organizáciami a pravidlami, ktoré tieto organizácie vytvárajú. Zainteresované strany súhlasia s integrovaným prístupom k medzinárodnému hľadisku námornej politiky pre Európsku úniu, trvajú však na individuálnom prediskutovaní každého prípadu. Podporujú rozvoj na základe existujúcich nástrojov a metód a ak je to potrebné, rozpracovanie riešení s pridanou hodnotou. Ísť príkladom znamená napríklad aj dodržiavať pravidlá v prípadoch, keď už pravidlá boli určené. Zainteresované strany označujú za rovnako významnú potrebu posilnenia implementácie a presadzovania medzinárodných pravidiel členskými štátmi Európskej únie a tretími krajinami. Podnietilo to návrhy na dialóg, podporu a budovanie kapacít so susedmi Európskej únie a ostatnými partnermi. Zdôrazňovala sa najmä, nie však výhradne, európska politika susedských vzťahov a to tými, ktorí sa zaujímajú o Stredomorie. Mnoho zainteresovaných strán schvaľuje tvrdenie uvedené v Zelenej knihe o význame zahrnutia susedov do práce na integrovanej námornej politike. Proces konzultácií teda potvrdzuje význam rozvoja medzinárodného rozmeru európskej námornej politiky. Zainteresované strany chcú zabezpečiť, aby sa pred skúšaním nových riešení využíval v úplnom rozsahu súčasný systém. 2.4. Trvalo udržateľné využívanie zdrojov: Význam úspešného riadenia Zreteľné prepojenie medzi konkurencieschopnosťou a trvalou udržateľnosťou v Zelenej knihe sa potvrdilo počas procesu konzultácií. Konzultácie preukázali aj to, že zainteresované strany si uvedomujú, že táto súvislosť musí byť pozitívna, ak chceme zabezpečiť nepretržité využívanie oceánov a morí bez zníženia ich hodnoty pre Európanov a ľudstvo. 2.4.1. Konkurencieschopnosť Proces konzultácií poukazuje, do akej miery je európska prosperita založená na dostupnosti bezpečných a účinných služieb lodnej dopravy. Ich účinnosť je pre konkurencieschopnosť EÚ vo svete rýchlo postupujúcej globalizácie kľúčová. Zainteresované strany súhlasia s tým, že európske služby a prístavy lodnej dopravy sú odvetviami s vysokým potenciálom rastu a kľúčovými prvkami lisabonskej stratégie s cieľom urobiť z Európy najkonkurencieschopnejší subjekt na svete. Zainteresované strany takisto súhlasia s tým, že medzinárodná a vnútorná výkonnosť Európskej únie v námorných sektoroch musí byť založená na poskytovaní vysokej kvality - nie na znižovaní cien. Úspech námorných odvetví Európskej únie závisí od ich schopnosti inovovať - či už pri stavbe lodí, logistike, výrobe strojových zariadení alebo odvetví súvisiacich služieb. Je to dôležité aj v iných námorných sektoroch, ako cestovný ruch, ktorý takisto prispieva k hospodárskemu blahobytu pobrežných regiónov. Vďaka zriadeniu námorných zoskupení na území Európskej únie, ktoré posilnili výkonnosť námorného hospodárstva, sa zlepšila komunikácia medzi rôznymi námornými odvetviami. Zahŕňa to dôležitý prvok vedy a výskumu. Vedecké spoločenstvo bolo veľmi aktívne pri vývoji návrhov lepšieho prepojenia vedeckých a výskumných inštitútov s technológiou a inováciami. Technológie budúcnosti budú rozhodujúce stavebnicové prvky pre trvalo udržateľnejšie hospodárstvo, napríklad vývoj obnoviteľných zdrojov energie, najmä veternej energie a energie z morských vĺn. Najvyspelejšie trhy, ako napríklad morská biotechnológia, sa spoliehajú na vynikajúcu vedeckú podporu. Poznatky znamenajú údaje. Proces konzultácií odhalil výraznú podporu lepšieho získavania a využívania údajov o oceánoch a moriach (v reálnom čase a inými spôsobmi) a činností, ktoré s nimi súvisia, ako aj podporu sociálno-ekonomických údajov a štatistík o pobrežných regiónoch a námornom hospodárstve. Zainteresované strany potvrdzujú, že najväčšie obavy majú z noriem. Existuje potreba vysokých noriem na zabezpečenie vysokej kvality a tým aj konkurencieschopnosti a noriem, ktoré podporujú udržateľnosť. Priemyselné odvetvie zdôrazňuje, že konkurencieschopnosť, ktorá je založená na vysokých normách sa dosiahne, len ak sa budú tieto normy uplatňovať jednotne pre každého, čo zabezpečí rovnaké podmienky. Poukazujú na to, že dobrovoľné prístupy môžu v niektorých prípadoch priniesť lepšie výsledky ako povinná regulácia. Mnoho zainteresovaných strán poznamenalo, že tieto zvyšujúce sa globálne normy si môžu vyžadovať, aby EÚ išla príkladom. Ostatní zdôrazňujú, že niektoré hospodárske subjekty môžu byť dôveryhodné, ale mnoho z nich však neberie veľký ohľad, takže presadzovanie a monitorovanie pravidiel zostáva naďalej potrebné. Nezamýšľané vplyvy regulácie sa zvýraznia v oblastiach, ako napríklad využívanie tradičných plavidiel v cestovnom ruchu, alebo nadmerné náklady na európsku námornú dopravu, spôsobené skutočnosťou, že plavby loďou z prístavu jedného členského štátu EÚ do iného členského štátu sa vždy považujú za medzinárodné plavby, aj keď ide o prepravu nákladu, ktorý sa colne odbavuje ako tovar vnútorného trhu. Vyššie normy znamenajú takisto vyššie normy, pokiaľ ide o kvalitu zamestnancov. Mnoho hospodárskych subjektov z EÚ má výborné referencie z minulosti, pokiaľ ide o nábor pracovníkov a pracovné podmienky, je však potrebné vykonať ďalšie kroky na zlepšenie situácie zamestnancov v námornom hospodárstve, aby sa dosiahol ďalší cieľ: pracovné miesta najvyššej kvality pre zamestnancov najvyššej kvality. Zainteresované strany uvádzajú, že existuje určitý priestor na zdokonalenie zručností a školenie a príležitosti na kombinovanie tradičných námorných zručností s modernými. Rozdielne názory existujú na otázku, či je vylúčenie námorných sektorov z pôsobnosti sociálnych právnych predpisov EÚ odôvodnené, a ak áno, v ktorých prípadoch je odôvodnené, zhodujú sa však na potrebe prispievať ku globálne rovnakým podmienkam v sektore a na úlohe, ktorú môžu právne predpisy EÚ v tejto súvislosti zohrávať. V značnom počte príspevkov sa konštatuje, že medzisektorová mobilita podporovaná školeniami a odbornou spôsobilosťou, ktoré vychádzajú z potrieb odvetvia, je spolu s atraktívnymi viacsektorovými možnosťami kariéry nevyhnutná pre konkurencieschopnosť európskych námorných sektorov. Nezávislosť hospodárskych subjektov sa uvádza ako argument v opozícii voči verejnej finančnej podpore hospodárskych činností. Zainteresované strany však trvajú na primeraných rámcových podmienkach pre prácu a preto vítajú vládnu podporu, napríklad formou vyšších noriem, aby sa zaistili rovnaké podmienky a odmeňovanie dobrého správania alebo činnosť prospešná pre spoločenstvo. 2.4.2. Trvalá udržateľnosť Niet pochýb o potrebe zriadenia chránených námorných oblastí – prebieha však diskusia o ich stanovení. Je nutné venovať väčšiu pozornosť každému aspektu tejto diskusie, čo potvrdzuje potrebu koordinácie a plánovania proti prúdu v oblasti územného plánovania. Najväčším problémom je stav morského životného prostredia. Medzi uvedené hrozby patrí stupeň využívania živých zdrojov nadmerným výlovom a klimatickými zmenami. Prepojenie medzi oceánmi a podnebím sa považuje za nevyhnutnú časť klimatickej politiky Európskej únie. Rozvoj morských biotechnológií alebo iných druhov využívania genetických zdrojov sa považuje sa príležitosť, ktorá preukazuje potrebu integrovaného prístupu spájajúceho výskum, trvalú udržateľnosť a medzinárodnú tvorbu predpisov. Zainteresované strany poukazujú na to, že až 80% znečistenia morského životného prostredia je spôsobené pobrežnou činnosťou a domáhajú sa prijatia ďalších krokov v tejto oblasti. Túto otázku zdôrazňujú najmä organizácie, ktoré majú záujmy v súvislosti s Baltikom. Mnoho z nich žiada, aby sa pri plánovaní nových projektov zohľadnili environmentálne riziká z minulosti, ako napríklad existujúce vraky lodí alebo pozostatky vojnovej munície. Mnoho zainteresovaných strán zdôrazňuje význam Tematickej námornej stratégie ako environmentálneho piliera európskej námornej politiky. Zdôrazňuje sa potreba pohotového prijatia navrhovanej smernice o námornej stratégii. Uvádza sa význam prepojenia medzi existujúcimi nástrojmi environmentálnej politiky a implementáciou tematickej námornej stratégie. Súdržnosť a zlučiteľnosť sa podčiarkujú ako nevyhnutné na implementáciu všetkých týchto nástrojov. Niektoré zo zainteresovaných strán vyzdvihujú potrebu presiahnutia tematickej námornej stratégie, aby sa zahrnuli širšie ciele ochrany životného prostredia, zatiaľ čo iní majú záujem o to, aby sa zabezpečilo, že sa vo vplyvoch environmentálnych opatrení a právnych predpisoch náležite zohľadnia hospodárske priority. Pre udržateľnú správu mora a pobrežných priestorov je podstatná práca, ktorá vychádza z ekosystémov a ekoregiónov. Zainteresované strany poukazujú na potrebu spolupráce medzi pobrežnými regiónmi a susediacimi členskými štátmi – ako aj susediacimi krajinami. Je nutné vziať do úvahy charakteristické vlastnosti každého ekosystému a regiónu. Potvrdila sa významná úloha regionálnych morských dohovorov. Prevádzkovatelia zdôrazňujú ekologický prínos námornej dopravy a potenciál zvýšeného využívania vnútrozemskej vodnej dopravy a intermodality v porovnaní s inými druhmi dopravy. Zainteresované strany označili súčasne za problematické oblasti znečistenie vzduchu loďami, demontáž lodí, znečistenie, ktoré spôsobujú lode na mori, pričom sa nezhodli na riešeniach, súhlasili však s cieľmi. Hospodárske subjekty sú priaznivo naklonené riešeniam v medzinárodnom kontexte, pričom často mlčky uznávajú, že to môže viesť k omeškaniam alebo menej optimálnym riešeniam. Regionálne orgány, najmä tie, ktoré sa nachádzajú vo vzdialených oblastiach, si uvedomujú, že budúca prosperita a trvalá udržateľnosť odvetví ako cestovný ruch a rybné hospodárstvo – či už priemyselné alebo rekreačné – sa spolieha na nepoškodené pobrežné pásma a zdravé morské ekosystémy. Mienka je naklonená v prospech intenzívnejšej integrácie environmentálnych problémov v rámci rybných hospodárstiev v kombinácii s intenzívnejšou integráciou rybných hospodárstiev do námornej politiky. Dôraz sa kladie na potrebu lepšieho nadviazania na vedecké odporúčania pokiaľ ide o stanovenie komerčných kvót rybolovných zdrojov spolu so zdokonaleným uplatňovaním ekosystémového prístupu k rybným hospodárstvam. Trvalo udržateľné riadenie rybolovu si vyžaduje modernizovaný a účinný systém dohľadu, monitorovania a presadzovania. Je pravdepodobné, že prepojenie environmetálneho výskumu s výskumom rybolovu bude viesť k lepším a trvalo udržateľným výsledkom. Zainteresované strany naznačujú, že je nutné lepšie chápanie vplyvu akvakultúry na celkový ekosystém. Počas procesu konzultácií sa za problematické oblasti označilo lepšie vzdelávanie, pracovné podmienky a pracovné príležitosti pre rybárov. Zainteresované strany tvrdia, že bez zlepšenia v tejto oblasti nie je rozpracovanie udržateľného prístupu k rybolovu reálne: významné medzinárodné zdroje obáv, ako napríklad nepovolený, neohlásený a neregulovaný rybolov súvisí nielen s presadzovaním predpisov, ale aj so zamestnanosťou a pracovnými podmienkami. Mnoho z nich požaduje rozpracovanie nástrojov na posudzovanie medzisektorových a environmentálnych vplyvov hospodárskych činností, aby sa umožnilo udržateľnejšie organizovanie a plánovanie činností. Veľká skupina zainteresovaných strán upozorňuje na zvyšujúce sa vystavenie rizikám a vplyvom klimatických zmien. 2.5. Námorné riadenie: Spoločné nástroje pre spoločnú politiku 2.5.1. Územné plánovanie Zainteresované strany zdôrazňujú potrebu koordinovaného riadenia a plánovania na konkurenčné využívanie mora. Zvyšujúca sa a čoraz viac vzájomne prepojená hospodárska činnosť a narastajúci počet nástrojov, ktoré sa využívajú na zabezpečenie udržateľnosti znamená, že dosiahnutie udržateľného rozvoja našich vzťahov s oceánmi a morami bude čoraz náročnejšie. Väčšina zainteresovaných strán súhlasí s tým, že územné námorné plánovanie by bol výborný nástroj na uplatnenie v celej Európskej únii, mali by sa však zachovať kompetencie členských štátov. Jednotlivé názory sa značne odlišujú, pokiaľ ide o myšlienku, jej rozsah a súvislosti od existujúcich nástrojov (napríklad integrovaný manažment pobrežnej zóny a navrhovaná smernica o námornej stratégii). Väčšina zainteresovaných strán súhlasí s tým, že ekosystémový prístup by mal byť základom plánovania a správy našich morí. 2.5.2. Údaje a dohľad Iniciatíva rozvoja Európskej dátovej siete je vo všeobecnosti vítaná a predložilo sa mnoho návrhov, pokiaľ ide o praktické spôsoby a prostriedky na splnenie tejto úlohy. Jedným z návrhov je sprístupnenie týchto údajov prostredníctvom interaktívneho nástroja, ktorý informuje občanov Európskej únie o všetkých aspektoch európskych vzťahov k moriam. Okrem toho môžu údaje, ako napríklad údaje o lokalitách, kde sa nachádzajú chránené pamiatkové miesta, znížiť riziko pre stavebných investorov, ktorí môžu naplánovať, ktorým miestam je potrebné sa vyhnúť alebo venovať pozornosť. Účinnejší dohľad a monitorovanie námornej dopravy môže zabezpečiť presadzovanie. Len niekoľko zainteresovaných strán spochybnilo možnosť dosiahnutia úspor nákladov štandardizáciou, vzájomným prepojením a komunikáciou medzi existujúcimi sektorovými systémami. 2.5.3. Financovanie Proces konzultácií poukázal na náročnosť identifikovať časť štrukturálnych výdavkov Európskej únie, ktorá prispieva k plneniu cieľov námornej politiky. Regionálni účastníci, vrátane Výboru regiónov, tlmočili preto požiadavky na špecifické a cielené prístupy k financovaniu pobrežných regiónov s vyššou transparentnosťou a prepojeniu existujúcich finančných nástrojov pod záštitou Európskeho pobrežného fondu. 2.6. Európania a more: Účasť a angažovanosť Proces konzultácií o námornej politike Európskej únie neočakávane zvýšil záujem zainteresovaných strán o námorné otázky. V príspevkoch sa žiada o konzultácie a dialóg a sprístupnenie viacerých informácií pre všetkých, na ktorých má námorná politika vplyv. Hospodárski aktéri vítajú zásadu integrovaného prístupu a vyjadrili očakávanie, že bude viesť k transparentnejšej a účinnejšej tvorbe politiky a regulačnej činnosti v Európskej únii. Porovnávajú rozpracovanie integrovanej námornej politiky s pozadím prosperujúceho námorného hospodárstva a zvyšujúcou sa činnosťou lodnej dopravy a prístavov, požadujú pevné prepojenie medzi sektormi a súvisiacimi činnosťami vo forme zoskupení, vrátane zoskupení na úrovni Európskej únie. Regióny sú oduševnenými podporovateľmi integrovaného prístupu. Zdôrazňujú úlohu pobrežných regiónov ako domova námorného hospodárstva, časti pobrežného a námorného prostredia a závislosti od trvalo udržateľnej správy pobrežia. Oveľa viac účastníkov očakáva prínos z prepojenia činnosti na úrovni EÚ s činnosťou, ktorá sa vykonáva v pobrežných regiónoch a intenzívnejšieho zapojenia vlád členských štátov do procesu. Členské štáty prijímajú zásadu integrovaného manažmentu námorných záležitostí. Návrh integrovanej námornej politiky vnímajú v kontexte ich záujmu o zaistenie stabilného a trvalo udržateľného rozvoja ich námorného hospodárstva a pobrežných regiónov. Žiadajú, aby sa v novej námornej politike zaviedli dobre fungujúce procesy, ktoré slúžia ako prvok urýchľujúci lepšie postupy. Inštitúcie a orgány Európskej únie to vo všeobecnosti podporujú a vyvíjajú úsilie na prekonanie sektorových obmedzení vo svojich postupoch, aby sa umožnila koordinovaná reakcia na Zelenú knihu. Projekt európskej námornej politiky vnímajú v kontexte postupujúcej globalizácie, zvyšujúceho sa využívania oceánov a morí, environmentálnych a klimatických zmien a potreby úplného zapojenia pobrežných a námorných spoločenstiev. Niektoré z návrhov, ktoré predložili inštitúcie, presahujú rámec Zelenej knihy. Reakcie jednotlivých občanov a spoločnosti sú rôzne. Existujú určité obavy, že Európska únia by nemala prevziať národné alebo miestne kompetencie, z celkového pohľadu však reakcie naznačujú znepokojenie verejnosti, pokiaľ ide o námorný ekosystém planéty a ich dojem, že proti činnostiam, ktoré ho poškodzujú, podnikajú štáty nedostatočné opatrenia. Mimovládne environmentálne organizácie žiadajú, aby Európska únia prijala kroky na plánovanie námorného a pobrežného priestoru s cieľom zabezpečiť implementáciu manažmentu založeného na ekosystéme. Integrácia sektorových politík je prostriedkom na zabezpečenie integrácie environmentálnych cieľov vo všetkých sektoroch. Zainteresované strany kladú dôraz na ich potrebu, aby sa im sústavne venovala pozornosť, aj pri ďalšom rozvoji a implementácii námornej politiky Európskej únie. Zahájenie konzultácií o námornej politike vzbudilo záujem aj tých, ktorí chceli informovať a šíriť informácie o našich moriach a oceánoch. Povedomie občanov Európy o tom, čo sa deje na našich pobrežiach a okolo nich sa vníma ako podpora pre námorné hospodárstva, ktorých úspech závisí od atraktívnosti, ako aj pre naše morské životné prostredie, ktorého zachovanie je závislé od uvedomenia občanov o nutnosti jeho ochrany. Prevláda však všeobecná zhoda, že je potrebné zlepšiť celkový imidž námorných sektorov. Vyskytlo sa mnoho nápadov ako zorganizovať výmeny osvedčených postupov, konferencie, zapojenie odborníkov námornej oblasti, ako napríklad rybárov, do projektov menšieho rozsahu zameraných na informovanie miestnych spoločenstiev alebo turistov. Proces konzultácií otvoril napokon truhlicu námetov a želaní zúčastniť sa projektu, ktorý väčšina vníma ako dlhodobý projekt založený na učení sa a sústavnom reťazovom rozvoji. Nepredstavil nám teda len nový integrovaný prístup riešenia otázok, ktoré súvisia s našimi morami, ale otvoril aj dvere k novým spôsobom tvorby politiky. „ Príležitosť, ktorú nám priniesla politická diskusia o rozvoji námornej politiky Európskej únie, ponúka najlepšiu celoživotnú príležitosť na to, aby si spoločnosť uvedomila globálny a miestny význam oceánov a výsledky morského výskumu a inovácií " – Dr. Peter Heffernan, Výkonný riaditeľ, Irish Marine Institute, Galway