EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 807 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Nemecka na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 714 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojich vnútro štátnych hospodárskych 
politikách a politikách zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa ustanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem. 
(6) Nemecko 27. apríla 2011 predložilo aktualiz áciu svojho programu stability, ktorý sa 
vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a 7. apríla 2011 svoj národný program 
reforiem na rok 2011. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy 
posudzovali sú časne.  
(7) Nemecké hospodárstvo sa do krízy dostalo v relatívne solídnom stave. Náhly pokles 
svetového obchodu však mal v roku 2009 za  následok prudké zníženie vývozu a 
investícií, takže reálny HDP sa znížil na bezprecedentné 4,7 %. Napriek tomu 
nezamestnanos ť po miernom raste opä ť klesá od konca roku 2009. Odolnos ť trhu 
práce odzrkad ľuje priaznivé ú činky minulých reforiem s cie ľom zníži ť počet 
odpracovaných hodín a subvencovania práce na skrátený pracovný čas. Hospodárstvo 
sa z krízy energicky spamätalo, pri č
om v roku 2010 reálny HDP stúpol o 3,6 %. 
Vývozom sa zvä čša zvrátil obrovský pokles zaznam enaný v roku 2009 a vytvoril sa 
tak priestor pre širšie oživenie, ktoré vedie aj k zníženiu prebytku bežného ú čtu. 
Hospodárstvo ešte zlepš ilo svoju konkurencieschopnos ť vo vzťahu k väčšine členov 
eurozóny. Štátny rozpo čet sa z vyrovnanej pozície znížil na úrove ň s deficitom vo 
výške 3 % HDP v roku 2009, pri čom hybnou silou boli plne fungujúce automatické 
stabilizátory a diskre čné opatrenia s cie ľom zabráni ť hospodárskemu poklesu. 
Oživenie hospodárstva pomohlo obmedzi ť deficit v roku 2010 (3,3 % HDP) napriek 
pokračujúcemu zna čnému fiškálnemu stimulu a finan čným opatreniam na podporu 
trhu. 
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že ma kroekonomický scenár, ktorý je 
východiskom pre program stability, je na rok 2011 opatrný a v prípade ďalších rokov 
realistický, ako aj v zmysle hodnotenia vzh ľadom na predpovede útvarov Komisie z 
jari roku 2011. V programe sa predpokladá,  že reálny HDP vzrastie v roku 2011 o 
2,3 %, potom sa v roku 2012 spomalí na 1,8 % a v rokoch 2013 – 2015 dosiahne priemernú výšku 1,5 %. V programe sa plánuje zníži ť deficit pod hranicu 3 % HDP 
referenčnej hodnoty už v roku 2011, teda o dva roky skôr v porovnaní s termínom 
stanoveným Radou, a urobi ť pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cie ľa 
(MTO) v roku 2014 – to znamená defic it vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom 
vyjadrení. Po o čakávanej korekcii nadmerného deficitu, tempo úprav smerom k 
 
SK 4   SK strednodobému cie ľu uvedenému v programe klesne pod orienta čnú hodnotu 0,5 % 
HDP v rokoch 2013 a 2014. Medzitým čo pomer dlhu k HDP v roku 20104 vzrástol o 
takmer 10 percentuálnych bodov, pr edpokladá sa, že od roku 2011 bude ma ť zostupný 
trend a do roku 2015 by mal dosiahnu ť 75,5 % HDP, a teda zostane nad úrov ňou 
referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve.  Zdá sa, že riziká s vplyvom na rozpo čtovú 
prognózu na rok 2011 sú v podsta te vyrovnané, ale výsledky v ďalších rokoch by 
mohli by ť slabšie, než sa o čakáva, pretože niektoré ús pory by sa možno nemuseli 
prejaviť podľa predpokladov. Ur čité opatrenia sú zatia ľ predmetom diskusie (napr. da ň 
z energií a finan čná daň) a ostatné opatrenia ešte treba spresni ť (napr. zlepšenia 
efektívnosti vo verejnej správe ). Okrem toho nemožno vylú čiť ďalšie opatrenia na 
podporu finan čného trhu.  
(9) Keďže nedávnou reformou systému zdravotnej st arostlivosti sa zaviedli opatrenia s 
cieľom udrža ť na uzde rast výdavkov na spotrebu najmä v rokoch 2011 a 2012, ďalšie 
kroky na zlepšenie efektívnosti verej ných výdavkov na zdravotnú starostlivos ť a 
dlhodobú starostlivos ť by pomohli predpokladanému tre ndu konsolidácie. Posilneniu 
dlhodobého rastového potenciálu by pr itom pomohlo zachovanie zvä čša rastovo 
orientovaného smerovania konsolidácie vrát ane zaistenia primeraných výdavkov na 
vzdelávanie. 
(10) Zatiaľ čo zavedením ústavného rozpo čtového pravidla, vytvorením Rady pre stabilitu i 
systému v časného varovania na zabránenie rozpo čtovej tiesni sa nemecký fiškálny 
rámec výrazne posilnil, treba ešte plne vykona ť rozpočtové pravidlo na úrovni 
spolkových krajín ( Länder ). Ďalším posilnením mechanizmu monitorovania a 
sankcionovania, ktorý s tým súvisí, by sa zlepšila celková dôveryhodnos ť verejných 
financií.  
(11) Kríza odhalila v bankovom sektore vážne zranite ľné miesta. Ve ľké straty a odpisy 
medzinárodných investícií do rizikových hypot ekárnych úverov a štruktúrovaných 
aktív oslabili kapitálovú základ ňu niektorých bánk a viedli k potrebe vykona ť závažné 
zásahy štátu. Kríza odhalila aj nedosta tky niektorých bánk spolkových krajín 
(Landesbanken ), ktoré už trpia ne dostatkom štruktúr ú činného riadenia rizík a 
absenciou životaschopného podnikate ľského modelu pred krízou. Ďalšia reforma 
bankového sektora vrátane reštruktur alizácie bánk spolkových krajín ( Landesbanken ), 
ktoré potrebujú životaschopný a primerane financovaný podnikate ľský model a 
posilnenie regula čného rámca a rámca doh ľadu, by pomohla zachova ť stabilitu 
finančného sektora a takisto by za istila efektívnejšie rozdelenie domácich úspor ako 
prostriedku na podporu dopytu a investovania.  
(12) Štrukturálna konkurencieschopnos ť a rastový potenciál nemeckého hospodárstva 
závisia vo ve ľkej miere od dobre odborne pripravenej a kvalifikovanej pracovnej sily, 
ale tlak na ponuku pracovnej sily môže vzh ľadom na demografický vývoj vies ť k 
ťažkostiam. To ukazuje, ako je dôležité plne využi ť potenciál pracovných síl, pri čom 
sa odstránia prekážky, ktoré ur čitým skupinám (starším pracovníkom, ženám, nízko 
kvalifikovanej pracovnej sile, osobám, ktoré nie sú ob čanmi EÚ) bránia zú častniť sa 
na trhu práce, a aký je dôležitý ďalší rozvoj ľudského kapitálu. Riešením da ňovo-
                                                 
4 Náhly nárast v roku 2010 súvisel zvä čša so skuto čnosťou, že dve banky, ktoré mali problémy, previedli 
aktíva so zníženou hodnotou na ich príslušné „zlé banky“, ktoré sú klasifikované v rámci štátneho 
sektora. V súlade s usmernením Eurostatu o ú čtovných pravidlách pre finan čné konsolida čné agentúry 
zodpovedajúce pasíva „zlých bánk“ mali priamy vplyv na úrove ň dlhu. 
 
SK 5   SK odvodového za ťaženia, ktoré je stále vysoké najmä v prípade osôb s nízkym a 
stredným príjmom, by sa zlepšila motivácia pracova ť a zárove ň by sa tým umožnilo, 
aby sa nárast miezd vo vä čšom rozsahu premietol do vyšších disponibilných príjmov a 
domáceho dopytu. Zníženie vysokej hrani čnej sadzby dane z príjm u v prípade druhých 
zárobkovo činných osôb v rodine, ktorá vyplýva zo zda ňovania spolo čného príjmu 
párov, by posunom smerom k systému i ndividuálneho zdanenia mohlo pomôc ť znížiť 
podiel zamestnania na kratší pracovný čas v prospech práce na plný pracovný čas. 
Ďalšie zvyšovanie dostupnosti zariaden í starostlivosti o deti by pomohlo 
predovšetkým zvýši ť stále nízku ú časť žien na pracovnej sile pracujúcej na plný 
pracovný čas. Okrem toho zvýšením po čtu osôb s kvalifikáciami získanými v 
odbornom vzdelávaní by sa mohli zlepši ť vyhliadky trhu práce pre 
nízkokvalifikovaných pracovníkov. 
(13) Nemecko nedávno prijalo ďalekosiahle rozhodnutia týkajúce sa ich budúceho 
energetického mixu. Vykonávanie ener getickej koncepcie bude obsahova ť podstatnú 
transformáciu dodávok energie a bude ma ť z krátkodobého i dlhodobého h ľadiska 
vplyv na ceny energie a konkurencieschopnos ť hospodárstva. Efektívnos ť nákladov by 
mala byť kľúčovou zásadou, ktorou by sa malo riadi ť vykonávanie energetickej 
koncepcie založenej na efektívnej spotrebe energie, nákladovo efektívnych systémoch 
podpory a vhodných elektriza čných sústavách pre energiu z obnovite ľných zdrojov a 
konkuren čné trhy s energiou. 
(14) Zvýšením ú činnosti hospodárskej sú ťaže v odvetví služieb by sa posilnil rast 
produktivity a podpora domáceho dopytu. Dynami ckejší rast odvetvia služieb by 
mohol takisto prispie ť k rozšíreniu základu pre rast ponuky a dopytu v Nemecku. 
Napriek tomu, že v ostatných rokoch sa prostredníctvom vykonávania smernice o 
službách dosiahol ve ľký pokrok, zdá sa, že existuje priestor na ďalšie odbúravanie 
prekážok stojacich v ceste vstupu fi riem na trh a výstupu z neho, najmä 
prostredníctvom ďalšieho zjednodušenia systému licencií a povolení. Zdá sa, že 
regulácia ur čitých profesijných služieb (napr. in žinierov, architektov, farmaceutov a 
advokátov) je v porovnaní s ostatnými krajin ami prísnejšia a ukazuje sa, že prekážky 
stojace v ceste vstupu na trh a regula čné prekážky v prípade remesiel sú takisto ve ľké. 
V prípade služieb sie ťových odvetví je hospodárska sú ťaž najmä v sektore železníc 
stále sťažená. Tu sa v prípade ú činného oddelenia správy infraštruktúry od 
prepravných služieb, ktor é je podmienkou pre konkurencies chopný trh, stále mešká. 
Posilnenie dozornej úlohy Agentúry pre spolkovú sie ť, zrušenie krížových subvencií 
medzi prevádzkovate ľom siete a poskytovate ľmi železni čných služieb a otvorenie 
infraštruktúry na predaj a výdaj cestovných lístkov konkuren tom by v krátkodobom 
horizonte hospodárskej sú ťaži pomohlo.  
(15) Ďalšie reformy na zlepšenie prístupnosti a kvality systému vzdelávania a odbornej 
prípravy budú k ľúčom k zaisteniu primerane kva lifikovanej ponuky pracovnej sily a 
takisto z h ľadiska demografického vývoja.  Predpovedá sa nedostatok najmä stredne a 
vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, osobitn e v oblasti matematiky, prírodných vied 
a technológií. Miera dosiahnutého vyšši eho sekundárneho i terciárneho vzdelania 
mladých ľudí v Nemecku je nižšia než priemer EÚ. Zvýšením dostupnosti 
predškolského vzdelávania a celodenných škôl a u ľahčením prechodu medzi 
rozličnými vetvami školského systému sa môžu zlepši ť dosiahnuté výsledky v oblasti 
vzdelávania.   
 
SK 6   SK (16) Nemecko prijalo v rámci Paktu Euro Plus nieko ľko záväzkov5. Vo fiškálnej oblasti sa 
podľa týchto záväzkov vyžaduje odstráni ť nadmerný deficit už v roku 2011 a ciele 
podľa vnútroštátneho rozpo čtového pravidla dosiahnu ť zhruba v rokoch 2011 – 2012. 
Aby sa posilnila finan čná stabilita, opatrenia zah ŕňajú účinnú reguláciu a doh ľad nad 
kapitálovým trhom. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sa sústre ďujú na účasť na trhu 
práce (reforma nástrojov aktívneho trhu pr áce, zlepšená integrácia profesijných 
odborníkov s kvalifikáciou získanou v zahrani čí a integrácia migrantov) a vzdelávanie 
(Pakt o základnom školstve). Konkurencieschopnos ť opatrení sa sústre ďuje na sie ťové 
odvetvia, energetiku a odvetvie služieb (t . j. agentúra pre trhovú transparentnos ť pre 
odvetvie elektrickej energie a plynárenst vo, program týkajúci sa elektromobility, 
zvýšené financovanie dopravnej infraštruktúry), ako aj na vzdelávanie (t. j. iniciatíva v 
oblasti excelentnosti na podporu vysokých škôl  a financovanie pakt u o univerzitách). 
Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí tohto paktu. Zvä čša odzrkad ľujú agendu širšej 
reformy na črtnutú v národnom programe stability  a národnom programe reforiem. V 
záväzkoch uvedených v pakte však niektoré oblasti politiky zostávajú neriešené (napr. 
reštrukturalizácia Landesbanken  alebo da ňovo-odvodové za ťaženie práce) alebo je o 
nich iba okrajová zmienka (vä čšia otvorenos ť odvetvia služieb a sie ťových odvetví 
hospodárskej sú ťaži). Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zoh ľadnili v 
odporúčaniach. 
(17) Komisia posúdila program stability a ná rodný program reforiem Nemecka vrátane 
záväzkov Paktu Euro Plus6. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a 
sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a 
usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť celkovú správu ekonomických 
záležitostí Európskej únie tým, že sa  poskytnú vstupy na úrovni EÚ na ú čely budúcich 
vnútroštátnych rozhodnutí. Komisia sa vzh ľadom na to domnieva, že nemecká 
rozpočtová stratégia by sa mala vykonáva ť tak, ako sa predpoklad alo, a pritom by sa 
mal udrža ť konsolida čný kurz, ktorý je priaznivý pre rast. Ďalšie kroky v rokoch 2011 
– 2012 by sa mali sústredi ť na zaistenie stability finan čného systému (napr. 
prostredníctvom reštrukturalizácie Landesbanken ) a posilnenie domácich zdrojov 
rastu, a to zvýšením ú časti na trhu práce prostredníctvom zníženia da ňovo-
odvodového za ťaženia práce, zlepšením prístupnosti a kvality vzdelávani a, ako aj na 
výraznejšie otvorenie odvetvia sl užieb, remesiel, profesií a sie ťových odvetví 
hospodárskej sú ťaži.  
(18) Vzhľadom na toto posúdenie a taki sto s prihliadnutím na odporú čanie Rady pod ľa 
článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Eu rópskej únie z 2. decembra 2009 Rada 
preskúmala aktualizáciu programu stabi lity Nemecka na rok 2011 a jej stanovisko7 sa 
odzrkadľuje najmä v odporú čaniach uvedených ďalej v bode 1. S prihliadnutím na 
závery Európskej rady z 25. marca 2011 Rada  preskúmala národný program reforiem 
Nemecka, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cie ľom: 
(1) Vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2012 a ďalšie roky v zmysle plánu. Dokon čiť 
vykonávanie rozpo čtového pravidla na úrovni spolkových krajín ( Länder ) a ďalej 
                                                 
5 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájs ť v SEK(2011) 714. 
6 SEK(2011) 714. 
7 Pod ľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 7   SK posilňovať zodpovedajúci mechanizmus monito rovania a sankcionovania. Udrža ť 
konsolida čný kurz, ktorý má priaznivý vplyv na rast, najmä zaru čením primeraných 
výdavkov na vzdelávanie a ďalšie zvyšovanie efektí vnosti verejných výdavkov na 
zdravotnú starostlivos ť a dlhodobú starostlivos ť.  
(2) Riešiť štrukturálne ne dostatky vo finan čnom odvetví, najmä reštrukturalizáciou 
Landesbanken , ktoré potrebujú životasch opný a primerane financovaný 
podnikate ľský model.  
(3) Zvýšiť účasť na trhu práce zlepšením spravodlivého prístupu k vzdelávaciemu 
systému a systému odbornej prípravy a rozpo čtovo neutrálnym znížením vysokého 
daňovo-odvodového za ťaženia osôb, ktoré majú nízke príjmy. Zvýši ť počet zariadení 
celodennej starostlivosti o deti a škôl  s celodenným programom a odstráni ť daňové 
pravidlá, ktoré demotivujú druhé zárobkovo činné osoby v rodine pri zapojení sa do 
práce.  
(4) Odstrániť neopodstatnené obmedzen ia kladené na ur čité profesijné služby a odvetvie 
remesiel. Zlepši ť hospodársku sú ťaž v sieťových odvetviach, posilni ť dozornú úlohu 
Agentúry pre spolkovú sie ť v železni čnom odvetví; a v kontexte oznámenej 
vnútroštátnej energetickej koncepcie sústredi ť sa na zlepšenie dlhodobej efektívnosti 
nákladov zákona o energii z obnovite ľných zdrojov, a pritom zaisti ť účinnú 
nezávislos ť výroby a prenosu energie a zlepši ť cezhraničné vzájomné prepojenia.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda