EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 6. 2017 COM(2017) 292 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania {SWD(2017) 224 final}

{SWD(2017) 225 final}



1.Úvod Najvyššou prioritou Komisie je posilniť hospodárstvo EÚ a stimulovať investície na vytváranie pracovných miest. Na dlhodobé posilnenie investícií potrebujeme silnejšie kapitálové trhy. Tieto trhy musia poskytovať nové zdroje podnikového financovania a pomáhať pri zlepšovaní investičných možností, aby sa mohli zmaterializovať konkrétne prínosy jednotného trhu pre podniky a domácnosti v EÚ. Podniky v EÚ, počínajúc začínajúcimi a rozširujúcimi sa podnikmi a končiac etablovanými nadnárodnými spoločnosťami, potrebujú prístup k širokej škále zdrojov financovania, aby mohli investovať do inovácií a rozširovania svojej činnosti. Domácnosti potrebujú prístup na kapitálové trhy, aby mali početnejšie a lepšie príležitosti investovať do svojej budúcnosti. Požadované finančné produkty a služby môžu za výhodnejších podmienok ponúkať finančné inštitúcie, banky, investičné spoločnosti a inštitucionálni investori, ktorí pôsobia na veľkých a integrovaných kapitálových trhoch. Kapitálové trhy takisto dokážu nasmerovať súkromné finančné prostriedky k udržateľnejším investíciám. Oživenie hospodárstva EÚ naberá na sile a už piaty rok za sebou zaznamenáva rast. Existujú však značné riziká poklesu oproti očakávaniam. Investície prispievajú k rastu aj naďalej na nízkej úrovni a miera investícií je stále pod úrovňou spred krízy. Tento pretrvávajúci nedostatok investícií aj naďalej spomaľuje dynamiku oživenia a dlhodobejšieho rastu. To je dôvod, prečo predseda Juncker za jednu zo svojich hlavných priorít určil potrebu vybudovať skutočný jednotný kapitálový trh – úniu kapitálových trhov pre všetky členské štáty. Únia kapitálových trhov posilňuje tretí pilier Investičného plánu pre Európu. Bude prínosná pre všetky členské štáty a zároveň posilní hospodársku a menovú úniu (HMÚ) tým, že podporí hospodársku a sociálnu konvergenciu a pomôže absorbovať hospodárske šoky v eurozóne. Uvádza sa to v správe piatich predsedov o dobudovaní hospodárskej a menovej únie. Európsky parlament v uznesení z 19. januára 2016 uznal dôležitú úlohu, ktorú môžu zohrávať kapitálové trhy pri riešení potrieb financovania hospodárstiev členských štátov, a vyzdvihol, že únia kapitálových trhov musí klásť väčší dôraz na koncových používateľov kapitálových trhov, t. j. na spoločnosti a investorov. V nedávnom období musí finančná integrácia čeliť viacerým novým výzvam, v dôsledku ktorých vzniká potreba posilniť a zmeniť program reforiem EÚ v oblasti kapitálových trhov. Najmä budúci odchod najväčšieho finančného centra z EÚ núti prehodnotiť spôsob, akým únia kapitálových trhov môže zabezpečiť prístup podnikov a investorov v EÚ na silné, dynamické a lepšie integrované kapitálové trhy a zároveň pomôcť riadne zvládnuť riziká ohrozujúce finančnú stabilitu. Vyžaduje si to ráznejšie kroky, účinnejší dohľad a opatrenia, aby sa zabezpečilo, že prínosy spojené s úniou kapitálových trhov pocíti celá EÚ. Únia kapitálových trhov musí takisto navrhnúť spôsoby, ako využiť transformačnú silu finančných technológií a ako presmerovať súkromný kapitál na udržateľné investície. V diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie (HMÚ) z 31. mája sa uvádza, že pokrok v oblasti únie kapitálových trhov má mimoriadny význam pre zabezpečenie inovatívnejších, udržateľnejších a diverzifikovanejších zdrojov financovania domácností a podnikov. Zdôrazňuje sa v ňom aj to, že nevyhnutnou podmienkou jej úspechu je angažovanosť Európskeho parlamentu, Rady a všetkých zainteresovaných strán. Európska rada vo svojich záveroch z júna 2016 vyzvala na „rýchly a rozhodný pokrok s cieľom zabezpečiť ľahší prístup podnikov k finančným prostriedkom a podporovať investície do reálnej ekonomiky prostredníctvom napredovania v cieľoch únie kapitálových trhov“. V septembri 2016 prijala Komisia oznámenie, v ktorom vyzýva k urýchleniu reformy. V spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 13. decembra 2016 o legislatívnych prioritách EÚ na rok 2017 boli zahrnuté iniciatívy ako vytváranie bezpečnejších a transparentnejších sekuritizačných trhov a zlepšenie prospektov pre cenné papiere, pričom tieto iniciatívy by viedli k vybudovaniu únie kapitálových trhov. Komisia však úniu kapitálových trhov nedokáže vybudovať sama. Jej úspešnosť bude závisieť od úrovne politického odhodlania členských štátov, Európskeho parlamentu a účastníkov trhu. Bude závisieť od toho, ako budú podniky, malí a veľkí poskytovatelia finančných služieb a inštitucionálni a retailoví investori využívať jej základné piliere. Vnútroštátne orgány a účastníci trhu zohrávajú kľúčovú úlohu pri budovaní finančných kanálov a trhových segmentov, ako aj právnej, fiškálnej a technickej infraštruktúry potrebnej na odstránenie prekážok integrácie EÚ a na vybudovanie skutočného jednotného kapitálového trhu. Komisia je odhodlaná týmto výzvam čeliť. V rámci tohto preskúmania sa preto pôvodné ciele aktualizujú a dopĺňajú o nové prioritné opatrenia, ktoré vychádzajú z odpovedí na verejnú konzultáciu, ktorá prebehla v januári až marci 2017. Všetky návrhy budú predmetom náležitej konzultácie a v rámci posúdenia vplyvu sa preskúma celá škála možností, ako dosiahnuť ciele.

2.Plnenie cieľov únie kapitálových trhov Výzvy stanovené v akčnom pláne únie kapitálových trhov z roku 2015 ostávajú relevantné a nestrácajú na význame. Únia kapitálových trhov je potrebná, pretože banky aj kapitálové trhy sú neodmysliteľnými zložkami finančného systému, ktoré si navzájom nekonkurujú, ale sa dopĺňajú. 178 odpovedí na verejnú konzultáciu, ktorá sa týkala preskúmania únie kapitálových trhov v polovici trvania, potvrdilo špecifickejšie výzvy, ktorým únia kapitálových trhov musí čeliť (prehľad odpovedí na konzultáciu pozri ďalej v rámčeku). ·Európske začínajúce a rozširujúce sa podniky potrebujú viac rizikového financovania na to, aby mohli investovať do inovácie a rastu. Popri bankových úveroch treba rozvíjať a posilňovať nové formy vznikajúceho rizikového kapitálu. ·Verejné akciové a dlhové trhy v EÚ svojou veľkosťou zaostávajú za inými rozvinutými ekonomikami, a to najmä v niektorých členských štátoch. Prístup na verejné trhy je nákladný a zložitý, a to hlavne pre malé spoločnosti a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou. ·Nevyhnutné úsilie, ktoré vynaložili banky EÚ v dôsledku finančnej krízy na to, aby znížili nadmernú expozíciu voči riziku a zadlženosť, prispelo k obmedzeniu poskytovania nových úverov podnikom EÚ. Kapitálové trhy môžu bankám ponúknuť účinné riešenia, aby im pomohli efektívnejšie riadiť súvahu a financovať úvery poskytované podnikom a domácnostiam. ·Investície poisťovní a dôchodkových fondov do rizikového kapitálu, akcií a infraštruktúry sú na nedostačujúcej úrovni. Treba zmobilizovať viac súkromného kapitálu, aby bolo možné financovať udržateľné investície, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a investície potrebné z hľadiska uspokojovania významných spoločenských potrieb. ·Retailoví investori pôsobia na kapitálových trhoch aj naďalej len v obmedzenej miere. Úspory domácností EÚ patria k najvyšším na svete, ale väčšina týchto úspor je na bankových účtoch s krátkymi splatnosťami. Viac investícií do kapitálového trhu môže pomôcť čeliť výzvam, ktoré so sebou prináša starnutie obyvateľstva a nízke úrokové miery. K tomu však nedôjde, ak retailoví investori nebudú mať prístup k atraktívnym investičným ponukám za konkurencieschopných a transparentných podmienok. ·Mnohé dlhotrvajúce a hlboko zakorenené prekážky stoja v ceste cezhraničným investíciám v EÚ, a oslabujú tak efektívnosť hospodárstva EÚ. Prekážky odrádzajú investorov od geografickej diverzifikácie svojich portfólií, znižujú trhovú likviditu a sťažujú spoločnostiam rozšíriť ich činnosť. Za uplynulých 18 mesiacov, teda v súlade s pôvodným harmonogramom, Komisia zrealizovala viac než polovicu opatrení (20 z 33) oznámených v akčnom pláne únie kapitálových trhov. Osobitné úsilie sa vynaložilo na zvýšenie zdrojov rizikového financovania, keďže podniky postupne rozširujú svoju činnosť, a na zlepšenie ich dostupnosti v celej EÚ. ·Rizikový kapitál – pri vykonávaní balíka opatrení Komisie bol dosiahnutý dostatočný pokrok. Európsky parlament a Rada dosiahli 30. mája dohodu v zásade, pokiaľ ide o nariadenie o európskych fondoch rizikového kapitálu (EuVECA) a nariadenie o európskych fondoch sociálneho podnikania (EuSEF). Zahrnutím správcov fondov akejkoľvek veľkosti do rozsahu pôsobnosti týchto nariadení a rozšírením škály spoločností, do ktorých možno investovať, sa investorom uľahčí investovanie do malých a stredných inovačných spoločností. Výberové konanie na správcov jedného celoeurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu pod vedením súkromného sektora alebo viacerých takýchto fondov sa ukončí v nasledujúcich mesiacoch. Útvary Komisie preskúmali vnútroštátne daňové stimuly v súvislosti s rizikovým kapitálom a podnikateľskými anjelmi. Z týchto opatrení a opatrení plánovaných v rámci iniciatívy z roku 2016 pre začínajúce a rozširujúce sa podniky vychádza štúdia, ktorá predstaví osvedčené postupy a ktorá bude uverejnená dnes. Jedným z opatrení, ktoré podporuje, je navrhovanie a vykonávanie politík členských štátov (okrem iného aj prostredníctvom európskeho semestra) s cieľom zlepšiť účinnosť takýchto daňových stimulov a posilniť miestne kapitálové trhy. ·Vstup spoločností na verejné trhy a získavanie kapitálu na týchto trhoch sa podarilo uľahčiť. Dohoda Európskeho parlamentu a Rady z decembra 2016 týkajúca sa zmodernizovaného nariadenia EÚ o prospekte bude uverejnená v júni 2017 a uplatňovať sa bude od polovice roka 2019. Jedným zo zlepšení bude, že Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) bude bezplatne prevádzkovať novú celoeurópsku on-line databázu s prospektmi. Komisia teraz spolupracuje s Európskym parlamentom, členskými štátmi a orgánom ESMA, aby zaviedli vykonávacie opatrenia, konkrétne pokiaľ ide o obsah a formát zjednodušeného prospektu EÚ pre rast, kontrolu a schvaľovanie, univerzálny registračný dokument a informácie, ktoré sa majú zverejňovať pri sekundárnych emisiách (s cieľom zabezpečiť zjednodušené požiadavky pre malých a častých emitentov). Komisia v rámci svojho návrhu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) z októbra 2016 takisto prijala kroky na riešenie otázky zvýhodnenia dlhého financovania pred kapitálovým financovaním v daňovom systéme. Čoskoro sa ukončí preskúmanie regulačných prekážok kótovania MSP, ako aj preskúmanie likvidity trhu s podnikovými dlhopismi. ·Schopnosť bánk poskytovať úvery ekonomike – bol dosiahnutý pokrok s cieľom uvoľniť kapacitu v súvahách bánk a vytvoriť tak dodatočné financovanie pre ekonomiku. Európsky parlament a Rada dosiahli 30. mája dohodu v zásade, pokiaľ ide o jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu (STS), ako aj o preskúmanie kapitálových požiadaviek pre banky. V novembri 2016 navrhla Komisia zmenu predpisov EÚ v oblasti kapitálových požiadaviek pre banky, na základe ktorej bola Komisia splnomocnená oslobodiť od týchto požiadaviek celý sektor úverových družstiev členského štátu. Konzultácia o celoeurópskom rámci pre kryté dlhopisy a o podobných štruktúrach pre úvery poskytované malým podnikom sa skončila. ·Investície do infraštruktúry – delegovaný akt Solventnosť II bol zmenený v septembri 2015 a začal sa uplatňovať v apríli 2016 a poisťovniam v EÚ umožnil lacnejšie investovať do kvalifikovaných projektov infraštruktúry. Komisia dnes navrhuje aj opatrenia, ktorých účelom bude preskúmať kalibrácie rizík v prípade investícií do infraštruktúrnych podnikov. S cieľom podporiť súkromné investície bánk do projektov infraštruktúry by sa na základe návrhu na zmenu právnych predpisov v oblasti kapitálových požiadaviek (CRR/CRD IV) z novembra 2016 vytvorilo regulačné prostredie citlivejšie na riziká, ktoré by podporovalo vysokokvalitné projekty infraštruktúry a ktoré by znižovalo riziká pre investorov. ·Inštitucionálne a retailové investície – bol vybudovaný solídny základ, o ktorý sa opierajú návrhy týkajúce sa celoeurópskych osobných dôchodkov, cezhraničnej distribúcie investičných fondov a znížených nákladov poisťovní na investovanie do súkromného kapitálu a súkromne umiestňovaného podnikového dlhu. Komisia v marci 2017 súbežne predložila svoj Akčný plán pre spotrebiteľské finančné služby, v ktorom určila spôsoby, ako poskytnúť spotrebiteľom väčší výber a lepší prístup k retailovým finančným službám v celej EÚ. Akčný plán dopĺňa snahy vyvíjané v súvislosti s jednotnou oblasťou platieb v eurách (SEPA) tak, že sa zaoberá aj otázkou vysokých nákladov na uskutočnenie určitých platieb v EÚ. Komisia takisto pripravuje spoluprácu s európskymi orgánmi dohľadu (ESA) v oblasti zvyšovania transparentnosti a porovnateľnosti nákladov a výkonnosti retailových investičných a dôchodkových produktov. ·Preventívna reštrukturalizácia a druhá šanca pre podnikateľov – v novembri 2016 navrhla Komisia predpisy v oblasti preventívnej reštrukturalizácie, ktorých cieľom je zabrániť likvidácii životaschopných spoločností vo finančných ťažkostiach a dať podnikateľom šancu vrátiť sa k podnikateľskej činnosti po tom, ako sa dostali do konkurzu. V návrhu sú stanovené aj pravidlá na zvýšenie efektívnosti konkurzných konaní s cieľom zlepšiť ich predvídateľnosť, znížiť náklady na ne a urýchliť ich priebeh. O týchto návrhoch momentálne rokuje Európsky parlament a Rada a ak budú rýchlo prijaté, významne to prispeje k vytvoreniu právneho prostredia podporujúceho podnikateľskú činnosť. ·V správe Komisie z marca 2017 sa stanovuje plán na odstránenie vnútroštátnych prekážok voľného pohybu kapitálu. Tento plán schválila 23. mája 2017 Rada pre hospodárske a finančné záležitosti. ·Finančná stabilita – hoci väčšia diverzifikácia kanálov financovania v rámci únie kapitálových trhov zvýši odolnosť finančného systému EÚ, aj naďalej bude potrebné zabezpečiť schopnosť identifikovať riziká ohrozujúce stabilitu a reagovať na ne, ak by sa zmaterializovali na kapitálových trhoch. V nadväznosti na konzultáciu v roku 2016 sa Komisia bude teraz usilovať, aby zabezpečila, že Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) bude mať kapacitu na monitorovanie potenciálnych rizík ohrozujúcich finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z trhového financovania. Z ešte nezrealizovaných opatrení, ktorých príprava bola oznámená v akčnom pláne únie kapitálových trhov, Komisia teraz rýchlo pristúpi k trom legislatívnym návrhom, ktoré sú ťažiskom vytvorenia únie kapitálových trhov: 1.Legislatívny návrh o celoeurópskom osobnom dôchodkovom produkte (PEPP) do konca júna 2017. Tento návrh položí základy bezpečnejšieho, nákladovo efektívnejšieho a transparentnejšieho trhu s cenovo dostupnými a dobrovoľnými úsporami osobných dôchodkov, ktoré možno spravovať v celoeurópskom meradle. Uspokojí potreby ľudí, ktorí chcú svoje dôchodkové úspory lepšie zhodnotiť, bude riešiť demografickú výzvu, doplní existujúce dôchodkové produkty a systémy a zvýši nákladovú efektívnosť osobných dôchodkov tým, že poskytne vhodné príležitosti na dlhodobé investície osobných dôchodkov. 2.Legislatívny návrh v štvrtom štvrťroku 2017, v ktorom sa spresnia kolízne normy, pokiaľ ide o účinky transakcií s cennými papiermi a pohľadávkami na tretie strany. Rozdielne vnútroštátne prístupy k účinkom postúpenia pohľadávok na tretie strany komplikujú používanie týchto nástrojov ako cezhraničného kolaterálu a investorom sťažujú oceňovanie rizika dlhových investícií. Odstránením neistoty v súvislosti s uplatniteľným právom, ktorá vedie k nákladom a rizikám, podporí tento návrh cezhraničné transakcie. Návrh bude vychádzať z práce expertnej skupiny, ktorá naň dostala osobitný mandát, a z výsledkov prebiehajúcej verejnej konzultácie. Vďaka návrhu sa objasní, ktoré právo sa uplatňuje na účinky transakcií s cennými papiermi a pohľadávkami na tretie strany. 3.Legislatívny návrh rámca EÚ pre kryté dlhopisy v prvom štvrťroku 2018. Cieľom tohto návrhu bude vytvoriť integrovanejší trh s krytými dlhopismi v EÚ bez toho, aby sa znížila kvalita existujúcich krytých dlhopisov. Trhy s krytými dlhopismi predstavujú významný kanál dlhodobého financovania reálnej ekonomiky.



Komisia zároveň preskúma možnosť vyvinúť európske zabezpečené dlhové cenné papiere (European Secured Notes) ako nástroj na úvery pre MSP a infraštruktúrne úvery. Komisia okrem toho pri plnení svojich záväzkov v rámci pôvodného akčného plánu pokročila s prípravou týchto opatrení: ·Zmeny delegovaného nariadenia, ktorým sa dopĺňa smernica Solventnosť II, naplánované na rok 2018 s cieľom preskúmať prudenciálne zaobchádzanie so súkromným kapitálom a súkromne umiestňovaným dlhom v prípade, ak je to prudenciálne oprávnené z hľadiska dohľadu založeného na rizikách. ·Odporúčanie o súkromnom umiestňovaní (ktoré vychádza zo skúseností dobre fungujúcich vnútroštátnych režimov). Trhy so súkromným umiestňovaním dlhu môžu rozšíriť dostupnosť financovania pre nekótované stredné spoločnosti. Odporúčanie sa bude opierať o výsledky štúdie, ktoré majú byť uverejnené v štvrtom štvrťroku 2017.

·Oznámenie o pláne odstraňovania prekážok poobchodnej trhovej infraštruktúry (ktoré vychádza z odporúčaní EPTF – Európskeho poobchodného fóra) – v štvrtom štvrťroku 2017. Poobchodná trhová infraštruktúra zohráva na trhoch s cennými papiermi zásadnú úlohu, pretože zabezpečuje riadny prevod vlastníctva a platieb a výkon práv vyplývajúcich z cenných papierov. Cezhraničné obchody sú v priemere stále podstatne nákladnejšie než domáce. Tieto náklady môže znížiť efektívne fungujúce poobchodné prostredie. Útvary Komisie začnú na základe správy EPTF čoskoro verejnú konzultáciu, aby sa zainteresované strany mohli vyjadriť, kde je podľa ich názoru potrebné ďalšie zlepšenie v poobchodnej oblasti v záujme lepšej integrácie. ·Oznámenie o trhoch s podnikovými dlhopismi (ktoré vychádza z odporúčaní skupiny expertov na likviditu trhu s podnikovými dlhopismi) – v štvrtom štvrťroku 2017. Trhy s podnikovými dlhopismi sú dôležitým kanálom financovania väčších spoločností. Komisia preskúmava fungovanie týchto trhov a zameriava sa na možnosť zlepšenia likvidity sekundárnych trhov. ·Kódex správania s cieľom zjednodušiť postupy pre uplatňovanie zrážkovej dane, so zameraním na vrátenie dane – do konca roka 2017. Komisia spolupracuje s národnými daňovými expertmi, aby si vymenili najlepšie postupy a dohodli sa na kódexe. Tento praktický krok ponúkne efektívnejšie operatívne riešenia na vymáhanie zrážkových daní. 3.Prečo EÚ potrebuje úniu kapitálových trhov viac než kedykoľvek predtým Nedávny vývoj v politickej a ekonomickej situácii EÚ si popri bankovej únii vyžaduje aj to, aby hospodárstvo EÚ financovali silné a konkurencieschopné kapitálové trhy. Tento vývoj potvrdzuje, že toto preskúmanie akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania je o to viac potrebné a dobre načasované. Vzhľadom na čoraz väčšie prepojenie finančných trhov v EÚ aj na celom svete je potrebná ďalšia integrácia dohľadu EÚ, aby bolo možné čeliť budúcim výzvam, ktoré so sebou prinášajú finančné trhy v EÚ. Komisia ostáva verná svojmu záväzku integrovaných finančných trhov a medzinárodnej spolupráce. Rovnocennosť je kľúčovým nástrojom, ktorý EÚ využíva na účinné riadenie cezhraničnej činnosti účastníkov trhu v stabilnom a bezpečnom prudenciálnom prostredí a zároveň na zaistenie fungovania jednotného trhu. To si vyžaduje posilnený rámec dohľadu pre rovnocennosť. V EÚ je rámec dohľadu nevyhnutným prvkom dobre fungujúcich a integrovaných kapitálových trhov, pričom vychádza z cieľov uvedených v správe piatich predsedov. Prebieha príprava opatrení, ktorých cieľom je posilniť schopnosť ESA zachovať riadne fungovanie trhov a finančnú stabilitu v EÚ. Súčasťou týchto opatrení je nedávna konzultácia o činnostiach ESA. V rámci EÚ-27 by sa mala posilniť najmä schopnosť ESMA zabezpečiť jednotný dohľad v celej EÚ. Malo by sa tým zabezpečiť, aby sa jednotný súbor pravidiel vykonával rovnako na celom jednotnom trhu. Finančné subjekty s podobne veľkým rozsahom podnikateľskej činnosti a s podobným rizikovým profilom by preto s cieľom zabrániť regulatórnej arbitráži mali podliehať rovnakým štandardom dohľadu bez ohľadu na to, kde v EÚ sídlia. V diskusnom dokumente o prehĺbení HMÚ sa zdôraznilo, že z hľadiska vybudovania únie kapitálových trhov má kľúčový význam integrovanejší rámec dohľadu, ktorý by zabezpečoval spoločné vykonávanie pravidiel pre finančný sektor, a centralizovanejšie presadzovanie dohľadu. Odchodom Spojeného kráľovstva z jednotného trhu sa zvyšuje naliehavá potreba viac posilniť a integrovať rámec EÚ pre kapitálové trhy vrátane rámca pre centrálne protistrany, investičné spoločnosti a trhy s prvotnými verejnými ponukami akcií. Zvyšuje sa aj potreba viac integrovať dohľad na úrovni EÚ. Finančné technológie (FinTech) vedú k transformácii kapitálových trhov tým, že prinášajú nových účastníkov trhu a efektívnejšie riešenia, posilňujú hospodársku súťaž a znižujú náklady pre podniky a investorov. Ako príklad finančných inovácií, ktoré môžu rozšíriť a prehĺbiť kapitálové trhy v EÚ, možno uviesť: kolektívne financovanie a ďalšie alternatívne nástroje financovania, financovanie dodávateľského reťazca, automatizované poradenstvo, hlasovanie akcionárov on-line a prípadné využitie technológie block chain vo fáze po obchodovaní. Finančné technológie môžu ponúknuť riešenia vo viacerých segmentoch a funkciách kapitálových trhov, akými sú napríklad: emisia akcií, správa a riadenie spoločnosti, správa aktív, investičné sprostredkovateľstvo, distribúcia produktov a poobchodná trhová infraštruktúra vrátane služieb úschovy cenných papierov. Novšie právne predpisy, ako napríklad smernica o platobných službách (PSD 2), boli navrhnuté tak, aby dokázali reagovať na rýchle technologické zmeny v odvetví platieb a zabezpečili tak vyvážený prístup, čo umožní spoločnostiam využívajúcim finančné technológie rozvíjať nové obchodné modely. Prebiehajúca verejná konzultácia o finančných technológiách pomôže Komisii identifikovať nové otázky, ktoré možno bude potrebné integrovať do politického rámca pre úniu kapitálových trhov. Rozsiahla premena finančného systému je potrebná na to, aby sa zvýšila udržateľnosť investícií a aby tento systém dokázal podporovať skutočný trvalo udržateľný rozvoj z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska. To znamená, že treba nájsť spôsoby, ako udržateľnosť integrovať do regulačného rámca EÚ a jej rámca pre finančnú politiku a ako zmobilizovať viac tokov súkromného kapitálu a nasmerovať ich na udržateľné investície. 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja stanovených v programe trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 organizácie OSN poskytuje rámec pre nasmerovanie takýchto investícií a EÚ je plne odhodlaná implementovať ho. K ďalším dlhodobým výzvam v oblasti udržateľnosti patrí zmena klímy, ktorej zvládnutie závisí od toho, či sa podarí zosúladiť finančné toky s dlhodobými cieľmi v oblasti eliminácie emisií uhlíka a vývojom odolným voči zmene klímy. Parížskou dohodou, ktorá bola rozhodujúcim krokom v celosvetovom odhodlaní riešiť zmenu klímy, sa financie stali ťažiskom tejto politiky. V programe OSN do roku 2030 sa zdôrazňuje kľúčová úloha, ktorú financie musia zohrávať pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Tvorcovia politiky a finančné odvetvie začínajú navrhovať riešenia, ktoré motivujú investorov k tomu, aby svoju podporu orientovali smerom na udržateľné a dlhodobé projekty a vhodné spoločnosti. Komisia uznala dôležitosť týchto výziev, a zriadila preto expertnú skupinu na vysokej úrovni, ktorá má Komisii odporučiť, ako by sa hľadiská udržateľnosti dali začleniť do finančnej regulácie EÚ a praktík finančných trhov. Podobne aj kapitálové trhy môžu pomôcť nasmerovať súkromný kapitál na výhodné investičné príležitosti s pozitívnymi sociálnymi externalitami, čím môžu pomôcť EÚ plniť si svoju sociálnu zodpovednosť. Inštitucionálni investori boli tradične dlhodobými kapitálovými investormi na kapitálových trhoch. Za uplynulých 15 rokov však poisťovne v EÚ obmedzili svoje kapitálové investície na približne 5 – 10 % svojho súčasného celkového portfólia. Podiel kapitálových investícií dôchodkových fondov zostal výraznejší, no tieto fondy investujú prevažne buď na svojom domácom trhu, alebo mimo eurozóny, ak ide o zahraničie. Existuje potreba posúdiť ekonomické faktory stimulujúce kapitálové investície poisťovní a dôchodkových fondov (vrátane investícií v rámci EÚ) a potenciálny vplyv regulačných obmedzení na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni a ďalšie faktory. Takisto treba rozšíriť geografický dosah kapitálových trhov, aby prínosy vyplývajúce z hlbších a integrovanejších kapitálových trhov mohli využívať všetky členské štáty. Únia kapitálových trhov môže pomôcť rozvinúť tie trhové segmenty a kanály financovania, ktoré si vyžadujú geografickú blízkosť a miestne riešenia pre podniky a investorov. Únia kapitálových trhov bude mať zároveň za následok integrovanejšie kapitálové trhy, čím spoločnostiam a investorom umožní prístup k hlbším zdrojom združeného kapitálu inde v EÚ. 4.Nové prioritné iniciatívy na posilnenie akčného plánu únie kapitálových trhov Tieto meniace sa výzvy si vyžadujú zmenu rámca akčného plánu únie kapitálových trhov tak, aby dokázal poskytovať spoľahlivé odpovede. Toto preskúmanie v polovici trvania vychádza zo súboru nových prioritných opatrení, ktoré sa zameriavajú na: zjednodušenie cezhraničného investovania a rozvíjanie ekosystémov kapitálových trhov v celej EÚ a na riešenie niektorých ďalších hľadísk rozvíjania systémov kapitálových trhov v EÚ. Opatrenia stanovené v tomto oznámení spolu s ešte nezrealizovanými pracovnými úlohami únie kapitálových trhov tvoria základ, ktorý rozhodne a trvalo prispeje k položeniu základov skutočnej únie kapitálových trhov do roku 2019. Nové iniciatívy uvedené v tomto oznámení budú začlenené do pracovného programu Komisie na rok 2018. Všetky opatrenia sa pripravia v súlade so zásadami lepšej tvorby práva, a to konkrétne tak, že sa pri vypracúvaní legislatívnych návrhov posúdi ich vplyv, minimalizujú sa náklady na dodržiavanie predpisov a zabezpečí sa proporcionalita.

Konsolidovaný súbor opatrení, ktorých cieľom je položiť základné piliere únie kapitálových trhov do roku 2019, je uvedený v prílohe. Podrobnejšie informácie o pracovnom úsilí, ktoré útvary Komisie vynakladajú s cieľom plniť záväzky únie kapitálových trhov, sú zahrnuté v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto oznámeniu. Zásadným pokrokom pri plnení týchto záväzkov sa nezvratne podporí cieľ vytvorenia únie kapitálových trhov. 4.1.Posilnenie účinnosti dohľadu v záujme zrýchlenia integrácie trhov Dohľad bude v centre úsilia zameraného na vybudovanie únie kapitálových trhov vzhľadom na ústrednú úlohu, ktorú zohráva pri zrýchlení integrácie trhov a vytváraní príležitostí pre finančné subjekty a investorov na jednotnom trhu. Účinnejší a jednotný dohľad je nevyhnutný s cieľom zabrániť regulatórnej arbitráži medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o spôsob, akým vykonávajú dohľad nad finančnými subjektmi a činnosťami. Jednotný a účinný dohľad zabezpečuje riadne fungovanie kapitálových trhov tak, že odstraňuje prekážky cezhraničného investovania, a prispieva k zjednodušeniu podnikateľského prostredia a znižovaniu nákladov na dodržiavanie predpisov, ktoré vznikajú v dôsledku odlišného uplatňovania predpisov v prípade podnikov pôsobiacich cezhranične. Účinnejší dohľad vytvára dodatočné príležitosti pre finančné subjekty a investorov na jednotnom trhu a umožňuje spoločnostiam prístup k financovaniu na širšom trhu. Jednotný a účinný dohľad prispieva aj k zvyšovaniu ochrany investorov, budovaniu dôvery v kapitálové trhy a zachovaniu finančnej stability. Orgán ESMA, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) zohrávajú kľúčovú úlohu pri posilňovaní konvergencie dohľadu a tým aj pri stimulovaní integrácie trhov. Z nedávnej konzultácie, ktorú uskutočnili európske orgány dohľadu (ESA), vyplynulo, že pravidlá činnosti týchto orgánov treba v záujme zvýšenia účinnosti dohľadu rozvinúť. Zainteresované strany vo svojich odpovediach v rámci konzultácie poukázali na potrebu prispôsobiť regulačný rámec činnosti ESA tak, aby sa zlepšila ich schopnosť vykonávať dohľad nad finančným sektorom, a tým aj plnenie ich cieľov. Kľúčovú úlohu pri posilňovaní integrácie kapitálových trhov zohráva najmä ESMA. S cieľom zabezpečiť prístup k dohľadu pre celú EÚ a rovnaké uplatňovanie jednotného súboru pravidiel platných pre kapitálové trhy treba posilniť schopnosť ESMA identifikovať a odstraňovať nedostatky vnútroštátneho dohľadu, ako aj určiť oblasti, v ktorých by mohol byť opodstatnený priamy dohľad ESMA. Osobitnú pozornosť si zasluhujú výzvy spojené s činnosťou centrálnych protistrán. Narastajúci systémový význam centrálnych protistrán z hľadiska finančného systému EÚ – vzhľadom na ich veľkosť a prepojenosť – poukázal na nedostatky súčasných mechanizmov zavedených pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín. Komisia oznámila svoj zámer predložiť v júni legislatívny návrh, ktorým by sa posilnil rámec pre centrálne protistrany z EÚ aj tretích krajín a ktorého cieľom by bolo zabezpečiť finančnú stabilitu a bezpečnosť a zdravie centrálnych protistrán a podporiť ďalší rozvoj únie kapitálových trhov. Nástroje, ktoré ESMA využíva v oblasti dohľadu, by sa mali optimalizovať tak, aby sa nedostatky zistené vo výsledkoch a v praktikách dohľadu jednotlivých štátov odstránili jednotne a súdržne a aby sa zároveň rešpektovala zásada subsidiarity. Prioritné opatrenie 1 Komisia v treťom štvrťroku 2017 navrhne zmeny fungovania ESMA a ďalších ESA, aby podporila účinnosť jednotného dohľadu v celej EÚ aj mimo nej. Komisia vo vybratých oblastiach posilní právomoci ESMA, okrem iného aj tým, že mu umožní vykonávať priamy dohľad v prípade, keď to bude opodstatnené, aby tak podporila fungovanie únie kapitálových trhov. 4.2.Posilnenie proporcionality pravidiel v záujme posilnenia prvotných verejných ponúk akcií a investičných spoločností Je potrebné vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zabezpečilo, že európske spoločnosti a investori budú môcť využívať všetky prínosy vyplývajúce z prístupu k verejným trhom. Podiel verejne kótovaných MSP v EÚ zostáva obzvlášť nízky. Výška vlastného kapitálu, ktorú sa podarilo získať na trhoch vyhradených pre MSP, klesla v porovnaní s úrovňou pred krízou o 9 miliárd EUR. Osobitným výzvam čelia malé a stredné podniky, ktoré sa prostredníctvom verejnej emisie usilujú získať menej než 100 miliónov EUR. Súčasné regulačné prostredie môže tieto podniky odrádzať od snahy získavať kapitál na verejných trhoch. V akčnom pláne únie kapitálových trhov sa zdôraznilo, že je potrebné, aby rastové trhy MSP zabezpečili tú správnu vyváženosť medzi poskytovaním dostatočnej ochrany investorov a predchádzaním zbytočnej administratívnej záťaži. Komisia spolupracovala so zástupcami ekosystémov verejných trhov, aby posúdila fungovanie verejných trhov s MSP a identifikovala, ako by sa prípadne dali odstrániť prekážky kótovania MSP. Útvary Komisie v blízkej budúcnosti uverejnia správu o prekážkach kótovania MSP, ktorá bude východiskovým bodom uceleného pracovného programu v tejto oblasti, pričom pracovné úsilie bude zamerané aj na prioritné opatrenie 2. Komisia na základe početných odpovedí zainteresovaných strán preskúma regulačné prekážky brániace prijímaniu MSP na regulované trhy a rastové trhy MSP, ako sa predpokladá vo výzve na predloženie dôkazov. Cieľom tohto cieleného preskúmania kľúčových odvetvových právnych predpisov (napr. MiFID II a nariadenie o zneužívaní trhu) bude zistiť, v akom rozsahu tieto právne ustanovenia zohľadňujú obmedzenia, ktorým čelia MSP a „rastové trhy“. Prioritné opatrenie 2 Komisia v rámci posúdenia vplyvu preskúma, či by cielené zmeny príslušných právnych predpisov EÚ mohli viesť k vytvoreniu primeranejšieho regulačného prostredia, ktorým by sa mohlo podporiť kótovanie MSP na verejných trhoch, čo by mohlo viesť k cieleným zmenám v odvetvových právnych predpisoch v druhom štvrťroku 2018. Investičné spoločnosti poskytujú celú škálu služieb, ktoré investorom poskytujú prístup na trhy s cennými papiermi a derivátmi prostredníctvom investičného poradenstva, správy portfólií, sprostredkovania, vykonávania pokynov, obchodovania na vlastný účet, upisovania atď. Rámec EÚ upravujúci ich povoľovanie a správanie sa stanovuje v MiFID. Okrem toho sa na ne vzťahujú prudenciálne pravidlá na základe CRR/CRD. Účinnejší prudenciálny rámec dohľadu nastavený tak, aby zodpovedal veľkosti a charakteru investičných spoločností, by mal pomôcť obnoviť rovnaké podmienky, posilniť hospodársku súťaž a zlepšiť prístup investorov k novým príležitostiam a lepším možnostiam riadenia ich rizík. Mal by preto zabezpečiť, aby dôvodom na premiestnenie nebola regulatórna arbitráž ani rozdiely v rámci dohľadu.

Prioritné opatrenie 3 Komisia v štvrtom štvrťroku 2017 predloží legislatívny návrh zameraný na preskúmanie prudenciálneho zaobchádzania s investičnými spoločnosťami. 4.3.Využitie potenciálu finančných technológií Komisia posudzuje, ako by finančné technológie mohli prispieť k prehĺbeniu a rozšíreniu kapitálových trhov v EÚ tým, že by sa v obchodných modeloch zohľadnil potenciál digitalizácie prostredníctvom dátových riešení v rámci správy aktív, investičného sprostredkovateľstva a distribúcie produktov. Inovačné podniky, či už ide o začínajúce podniky alebo podniky už etablované na trhu, vyjadrujú obavy z toho, že vnútroštátne postupy dohľadu by mohli obmedziť ich inovačné schopnosti a schopnosť ponúkať cezhraničné služby. Inovačné podniky argumentujú najmä tým, že pri uplatňovaní regulatórnych požiadaviek sa na ne vzťahujú neprimerané alebo nejednotné postupy. Regulačné orgány a orgány dohľadu v niektorých členských štátoch nedávno vyvinuli metódy zamerané na podporu rozvoja inovačných podnikov, pričom s týmito podnikmi spolupracovali, aby pochopili ich konkrétne problémy. Tieto iniciatívy – tzv. regulačné pieskoviská – zahŕňajú strediská, ktoré poskytujú usmernenia k platnej regulácii a priamu pomoc v oblasti dohľadu, zatiaľ čo tieto podniky testujú svoju činnosť. Okrem toho bolo vyvinuté úsilie, aby sa existencia spoločností využívajúcich finančné technológie uznala v nedávno prijatých právnych predpisoch, ako napríklad v smernici o platobných službách (PSD 2), a zároveň aby sa v týchto predpisoch zaviedol aj vyvážený prístup k takýmto spoločnostiam. Prebiehajúca verejná konzultácia o finančných technológiách, ktorá sa začala 23. marca 2017, poskytne Komisii cenné vstupné informácie o tom: ·či sú potrebné nové primeranejšie mechanizmy udeľovania licencií činnostiam a podnikom využívajúcim finančné technológie v oblastiach, akou je napríklad kolektívne financovanie na investičnej a úverovej báze, ·ako by bolo možné podporiť podniky využívajúce finančné technológie, ktoré by boli zaregistrované v jednej z krajín EÚ a ktoré by vykonávali cezhraničnú činnosť bez toho, aby sa od nich v každej krajine EÚ vyžadovalo ďalšie povolenie (tzv. pas). Prioritné opatrenie 4 Komisia ako súčasť komplexného prístupu zameraného na podporu finančných technológií posúdi v štvrtom štvrťroku 2017, či by bolo možné zaviesť rámec EÚ pre udeľovanie licencií a pasov na činnosti v oblasti finančných technológií. 4.4.Využívanie kapitálových trhov na posilnenie bankových úverov a stability Kapitálové trhy môžu takisto pomôcť európskym bankám čeliť výzvam vyplývajúcim z nesplácaných úverov, ktoré pre niektoré vnútroštátne bankové systémy predstavujú veľkú záťaž. Nesplácané úvery majú výrazný negatívny vplyv na ziskovosť bánk a na ich schopnosť poskytovať úvery, okrem iného aj malým a stredným podnikom. Kľúčovou súčasťou akéhokoľvek trvalého riešenia sú politiky, ktorých cieľom je zlepšiť fungovanie sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Toto riešenie by mohlo zahŕňať opatrenia na zvýšenie predvídateľnosti a transparentnosti, ktoré by potenciálnym nákupcom nesplácaných úverov na sekundárnych trhoch umožnili presnejšie oceňovanie týchto aktív. Takisto by umožnilo bankám predávať nesplácané úvery väčšej skupine investorov, čo by mohlo mať za následok transakčné ceny, ktoré by lepšie zohľadňovali podkladovú hodnotu aktív. Súvahy by sa tak „očistili“ a úverové inštitúcie by boli lepšie pripravené na poskytovanie nových úverových tokov ekonomike. Útvary Komisie začnú čoskoro verejnú konzultáciu o prípadných opatreniach EÚ v oblastiach ako obsluha úverov tretími stranami (t. j. inými stranami, než je pôvodný veriteľ) a prevod úverov, okrem iného aj na nebankové subjekty. Spravovaniu nesplácaných úverov by prospel efektívnejší a predvídateľnejší rámec vymáhania úverov a rámec pre platobnú neschopnosť, pričom obidva by mali byť navrhnuté tak, aby umožnili rýchle spätné získanie hodnoty zabezpečenými veriteľmi. Prebiehajúce referenčné porovnávanie sa skončí v štvrtom štvrťroku 2017. Objasní niektoré prvky systémov vymáhania/platobnej neschopnosti, ktoré prispievajú k lepším/horším výsledkom. Pri referenčnom porovnávaní sa zdôrazňujú výzvy, ktorým čelia banky a iní zabezpečení veritelia a ktoré vyplývajú z nedostatočne efektívnych právnych rámcov vymáhania kolaterálu, ktorého cieľom je spätne získať hodnotu z nesplácaných úverov. Existuje priestor na posilnenie schopnosti zabezpečených veriteľov spätne získať hodnotu zo zabezpečeného kolaterálu zloženého pri úveroch poskytovaných podnikom a podnikateľom, pričom možno vychádzať zo skúseností niektorých členských štátov spôsobom, ktorý si nevyžaduje zasahovanie do vnútroštátnych konkurzných a predkonkurzných systémov a ktorý je v súlade s cieľmi návrhu o reštrukturalizácii a druhej šanci. Prioritné opatrenie 5

Komisia v snahe riešiť otázku nesplácaných úverov predstaví opatrenia na podporu sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Vykoná aj posúdenie vplyvu, aby zvážila prípadnú legislatívnu iniciatívu, ktorej cieľom by bolo posilniť schopnosť zabezpečených veriteľov spätne získať hodnotu zo zabezpečených úverov poskytovaných podnikom a podnikateľom (prvý štvrťrok 2018), ktorá by bola zároveň v súlade s návrhom Komisie z novembra 2016 o účinnom fungovaní predkonkurzných systémov/systémov reštrukturalizácie a ktorá by tento návrh dopĺňala. Prioritou Komisie bude urobiť všetko preto, aby spoluzákonodarcom v súvislosti s týmto návrhom pomohla nájsť spoločnú dohodu. 4.5.Posilnenie vedúcej úlohy EÚ v oblasti udržateľných investícií Z programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 organizácie OSN a Parížskej dohody jasne vyplýva, že reforma finančného systému zohráva kľúčovú úlohu v snahe dostať naše ekonomiky na cestu udržateľného rastu. Presmerovanie tokov súkromného kapitálu na udržateľnejšie investície si vyžaduje komplexnú a zásadnú zmenu nášho finančného rámca. V rozhodnutiach o dlhodobých investíciách by sa mali zohľadniť širšie riziká a prínosy, a to aj tie, ktoré sú spojené s environmentálnymi alebo inými sociálnymi externalitami. Riešenie rizík súvisiacich s klímou a so životným prostredím je z hľadiska stabilného finančného systému takisto rozhodujúce. Komisia na tieto účely zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie, ktorej úlohou je vypracovať program európskej politiky. Skupina svoje odporúčania týkajúce sa všeobecnej a komplexnej stratégie EÚ pre udržateľné financovanie uverejní do decembra 2017. Finančné trhy dokážu čoraz lepšie rozlišovať medzi udržateľnými a inými investíciami. Do popredia sa dostali zelené dlhopisy. Ako ďalšie príklady možno uviesť fondy so sociálnym vplyvom a vytváranie a štrukturalizáciu hypoték v oblasti energetickej efektívnosti. K pozitívnemu vývoju týchto trhov by mali prispievať opatrenia na úrovni EÚ, ktoré by mali byť zamerané na posilnenie dôvery v realizáciu, zverejňovanie a označovanie projektov a ktoré by mali viesť k tomu, že sa v právnych predpisoch riadne uzná akékoľvek reálne zlepšenie výkonnosti týchto aktív z hľadiska rizík a výnosov. Komisia v blízkej budúcnosti uverejní nezáväzné usmernenia, ktoré spoločnostiam umožnia používať metodiku založenú na zásadách, ktorá im pomôže plniť platné požiadavky EÚ v oblasti nefinančného výkazníctva. Tieto usmernenia vychádzajú z odvetvových alebo tematických rámcov, akými sú napríklad pripravované odporúčania osobitnej skupiny FSB pre finančné výkazníctvo v súvislosti s opatreniami v oblasti zmeny klímy, ktoré by mohli byť užitočné pri zverejňovaní nefinančných informácií. V rámci konzultácie, ktorá sa týkala preskúmania únie kapitálových trhov v polovici trvania, bola Komisia vyzvaná, aby zvážila kroky, ktoré by sa mohli podniknúť už teraz, aby sa naštartoval proces zmeny nastavenia rámca EÚ pre finančnú politiku. Ako príklad otázok, ktoré boli identifikované, možno uviesť potrebu: ·objasniť, že fiduciárne povinnosti vlastníkov a správcov aktív zahŕňajú nevyhnutnosť začleniť do rozhodovania hľadiská environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu, ·zabezpečiť, aby sa pri správe a riadení spoločnosti kládol väčší dôraz na udržateľnosť, ·podporiť, aby sa do ratingov emitenta a kľúčových trhových referenčných hodnôt lepšie začlenili hľadiská environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu. Väčší dôraz na plnenie sociálnych a environmentálnych cieľov EÚ sa kladie aj pri preskúmaní rámca pre európsky fond pre strategické investície (EFSI). Súkromný kapitál, financovanie z EFSI a iné finančné prostriedky EÚ by sa mali zlúčiť efektívne tak, aby presmerovali investície na pozitívne sociálne a environmentálne externality, a prispeli tým aj k plneniu cieľov nedávno vytvoreného európskeho piliera sociálnych práv. Prioritné opatrenie 6 Komisia sa najneskôr do prvého štvrťroka 2018 rozhodne, aké konkrétne opatrenia prijme v nadväznosti na odporúčania expertnej skupiny na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie. Už teraz začne najmä s prípravou opatrení, ktorých cieľom bude zlepšiť zverejňovanie a lepšie začleniť hľadiská udržateľnosti/hľadiská environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu do metodík ratingu a postupov v oblasti dohľadu, ako aj do investičných mandátov inštitucionálnych investorov a správcov aktív. Komisia stanoví aj prístup, na základe ktorého sa hľadiská udržateľnosti zohľadnia v pripravovanom legislatívnom preskúmaní finančných právnych predpisov. 4.6.Cezhraničné investovanie Investičné fondy v EÚ sú stále malé a nákladovo menej efektívne než fondy v niektorých iných jurisdikciách, zatiaľ čo ich distribúcia z geografického hľadiska je aj naďalej obmedzená. Z dôkazov získaných počas verejnej konzultácie vyplýva, že je to z veľkej časti spôsobené nedostatočným zbližovaním v oblasti regulácie a nedostatočnou konvergenciou dohľadu vrátane rozdielnych vnútroštátnych požiadaviek na používanie pasu na uvádzanie na trh podľa smernice o PKIPCP a smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov. Väčšia cezhraničná distribúcia, a najmä digitálna cezhraničná distribúcia by umožnila fondom rásť, prideľovať kapitál efektívnejšie v celej EÚ a konkurovať na domácich trhoch tak, že by prinášali lepšiu hodnotu a väčšiu inováciu. Prekážky cezhraničnej distribúcie investičných fondov zmapovala aj Komisia a expertná skupina zložená zo zástupcov členských štátov. Výsledkom bol plán opatrení, ktorý schválili členské štáty v máji 2017 a ktorého cieľom má byť riešenie prvého súboru identifikovaných prekážok, ako aj identifikácia a odstránenie iných potenciálnych prekážok v oblastiach súvisiacich s úniou kapitálových trhov. Popri investičných fondoch zahŕňa plán aj opatrenia v ďalších oblastiach, ako napr. postupy pre uplatňovanie zrážkovej dane. Prioritné opatrenie 7 Komisia v prvom štvrťroku 2018 vykoná posúdenie vplyvu, aby zvážila prípadný legislatívny návrh, ktorého cieľom by bolo uľahčiť cezhraničnú distribúciu PKIPCP a AIF a dohľad nad nimi.

Stabilné investičné prostredie je z hľadiska podpory investovania v rámci EÚ rozhodujúce. Väčšia zrozumiteľnosť platných hmotnoprávnych noriem EÚ je obzvlášť dôležitá pre investorov v EÚ, vnútroštátne správne orgány, zainteresované strany, ako aj sudcov vnútroštátnych súdov. Mala by sa ňou zabezpečiť väčšia transparentnosť účinnej ochrany práv investorov v EÚ na jednotnom trhu. V bilaterálnych investičných zmluvách medzi členskými štátmi sa stanovujú rôzne normy zaobchádzania mimo právneho rámca EÚ pre cezhraničné investovanie na jednotnom trhu. Tieto zmluvy sú s právom EÚ nezlučiteľné. Komisia v súvislosti s takýmito zmluvami uzavretými v rámci EÚ začala konania o nesplnení povinnosti. Komisia okrem toho posudzuje možnosti vytvorenia rámca pre zmierlivé riešenie investičných sporov. Prioritné opatrenie 8 Komisia v prvom štvrťroku 2018 prijme výkladové oznámenie, v ktorom poskytne usmernenia k platným predpisom EÚ v oblasti zaobchádzania s cezhraničnými investíciami EÚ. Takisto ihneď vykoná posúdenie vplyvu, aby stanovila primeraný rámec pre zmierlivé riešenie investičných sporov. 4.7.Podpora rozvíjania ekosystémov miestnych kapitálových trhov Aby sa trhové financovanie mohlo stať reálnou a udržateľnou alternatívou k poskytovaniu bankových úverov, únia kapitálových trhov musí vytvoriť finančné toky, trhové konvencie a technickú a právnu infraštruktúru. Účastníci trhu tak budú schopní pôsobiť na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni a s istotou vykonávať aj transakcie v celoeurópskom meradle. Rozvinutosť kapitálových trhov sa medzi jednotlivými krajinami značne líši. Existuje potreba rozšíriť geografický dosah kapitálových trhov, aby prínosy vyplývajúce z hlbších a integrovanejších kapitálových trhov mohli využívať všetky členské štáty. Najväčším výzvam čelia členské štáty zo strednej, z východnej a juhovýchodnej Európy. Komisia v záujme podpory rozvíjania miestnych trhov a posilnenia ekosystémov kapitálových trhov prostredníctvom technickej pomoci aktívne spolupracuje s čoraz vyšším počtom členských štátov. Výsledkom diskusií, ktoré Komisia viedla s Viedenskou iniciatívou, ktorá podporuje investície v regióne strednej, východnej a juhovýchodnej Európy a mimo nej, bolo zriadenie pracovnej skupiny pre úniu kapitálových trhov v marci 2017. Pracovná skupina do konca roka 2017 vydá správu, v ktorej určí najdôležitejšie pracovné oblasti a navrhne riešenia ďalšieho rozvoja kapitálových trhov. Komisia bude aj naďalej výrazne podporovať snahy o rozšírenie geografického dosahu kapitálových trhov prostredníctvom geografickej blízkosti a miestnych riešení pre financovanie MSP. Hlavnou pracovnou úlohou, ktorou by sa mali dosiahnuť tieto ciele, je poskytovanie technickej podpory členským štátom prostredníctvom programu na podporu štrukturálnych reforiem. Tento program poskytovaním podpory vnútroštátnym orgánom prispeje k realizácii inštitucionálnych a administratívnych štrukturálnych reforiem a reforiem podporujúcich rast v členských štátoch. Komisia v rámci programu doteraz dostala viac ako 50 žiadostí o technickú podporu vo finančnom sektore od trinástich členských štátov, pričom žiadosti boli vo vysokej miere zamerané na podporu rozvoja kapitálových trhov. Prioritné opatrenie 9 Komisia do druhého štvrťroka 2018 navrhne komplexnú stratégiu EÚ zahŕňajúcu opatrenia, ktoré možno prijať na úrovni EÚ v záujme podpory rozvoja miestnych a regionálnych kapitálových trhov v celej EÚ. Táto stratégia bude vychádzať zo správy pracovnej skupiny pre úniu kapitálových trhov, ktorá bola zriadená na základe Viedenskej iniciatívy, a zohľadnia sa v nej čoraz bohatšie skúsenosti získané pri poskytovaní vyžiadanej technickej podpory v rámci programu Komisie na podporu štrukturálnych reforiem. 5.Záver: podpora reforiem s trvalým vplyvom Cieľom únie kapitálových trhov je vytvoriť také podmienky, ktoré by umožnili rozvíjanie a posilnenie nových foriem financovania podnikov (najmä malých) a dlhodobých a infraštruktúrnych investícií. Únia kapitálových trhov sa bude usilovať využívať finančné inovácie na preklenutie informačných rozdielov medzi investormi a podnikmi a retailovým investorom poskytovať príležitosti na nákladovo efektívnejšie investície. Únia kapitálových trhov povedie aj k mobilizácii súkromného kapitálu na účely financovania udržateľných investícií tým, že určí spôsoby, ako by sa dala tvoriť finančná regulácia, ktorá by urýchlila presun súkromného kapitálu z environmentálne a sociálne neudržateľných projektov na udržateľné. Cieľom únie kapitálových trhov je prekonať závislosť ekonomiky EÚ od bankových úverov tým, že poskytne diverzifikovanejší systém, v rámci ktorého bude nebankové financovanie efektívne dopĺňať tradičné bankové kanály. Sumy dostupné na financovanie ekonomiky EÚ by tak boli vyššie. Keďže únia kapitálových trhov znamená rozsiahlu zmenu nastavenia finančného systému EÚ, takáto zásadná štrukturálna zmena si vyžaduje určitý čas, aby sa vykreslila do konkrétnej podoby a aby sa ujala. Regulačná reforma predstavuje len jednu časť potrebnej zmeny. Určitý čas sa vyžaduje na to, aby bolo možné vytvoriť finančné toky, trhové konvencie a technickú a právnu infraštruktúru, ktoré by účastníkom trhu umožnili vykonávať transakcie efektívnejšie. Komisia v súlade s pôvodným harmonogramom pravidelne plnila svoje záväzky oznámené v akčnom pláne únie kapitálových trhov zo septembra 2015. Jej cieľom bolo naštartovať zmenu a zabezpečiť tak rozvinutejšie a efektívnejšie financovanie kapitálových trhov. Konkrétne predložila návrhy na rozvoj trhov s rizikovým kapitálom, uľahčenie a zlacnenie prístupu spoločností na verejné trhy, ktoré sa má dosiahnuť revíziou predpisov o prospektoch, odstránenie daňového zaobchádzania, ktoré zvýhodňuje dlhové financovanie pred kapitálovým financovaním, podporu bezpečného a likvidného trhu so sekuritizáciou a poskytnutie príležitosti čestným podnikateľom na reštrukturalizáciu alebo poskytnutie druhej šance v prípade konkurzu. Komisia prijala aj opatrenia na podporu infraštruktúrnych investícií poisťovní a bánk. Komisia v nadväznosti na komplexnú prípravu oznámenú v pôvodnom akčnom pláne čoskoro predloží návrh jednoduchého, efektívneho a konkurencieschopného osobného dôchodkového produktu EÚ, návrh na odstránenie cezhraničných prekážok vlastníctva cenných papierov a návrh týkajúci sa krytých dlhopisov. K novým prioritám Komisie v rámci preskúmania únie kapitálových trhov v polovici trvania bude patriť posilnenie rámca dohľadu nad kapitálovými trhmi, zvýšenie proporcionality pravidiel platných pre malé kótované spoločnosti a investičné spoločnosti, odstránenie ďalších prekážok cezhraničného investovania, posilnenie vedúcej úlohy EÚ v oblasti udržateľných investícií a podpora finančných technológií (FinTech). V preskúmaní v polovici trvania sa stanovuje komplexný program reforiem, aby sa základné piliere únie kapitálových trhov mohli položiť do roku 2019. Zabezpečí sa tak vytvorenie podmienok, ktoré umožnia realizovať reformu finančného systému EÚ zahŕňajúcu vyváženie bankového a nebankového financovania.