[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 23.1.2007

SEK(2007) 67 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Všeobecn É SÚVISLOSTI

PAKT STABILITY A RASTU, KTORÝ nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Talianska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.

Kontext hodnotenia AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Talianska predloženú 4. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).

S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:

1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,

2. situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postupy riešenia nadmerného deficitu),

3. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a

4. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.

Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti

Zdá sa, že v Taliansku je dôvodom žalostn ých výsledkov v oblasti rastu počas posledného desaťročia štrukturálna slabosť prejavujúca sa v nízkom raste produktivity a strate externej konkurencieschopnosti. Reálny rast HDP je pod hranicou priemeru eurozóny od polovice deväťdesiatych rokov a odhaduje sa, že potenciálny rast klesol z vyše 2 % do začiatku deväťdesiatych rokov na 1,25 % na začiatku dvadsiateho prvého storočia. Napriek slabému rastu ostala inflácia mierne vyššia ako priemer v eurozóne do roku 2005. Pozitívne je, že Taliansko je jedna z mála krajín, ktoré zaznamenali mohutný rast zamestnanosti na prelome storočia a jeho miera nezamestnanosti podstatne klesla. Zatiaľ čo však ostáva dlhý kus cesty, kým Taliansko dobehne priemer EÚ v oblasti mier zamestnanosti, zvláštna kombinácia dynamického rastu zamestnanosti a pomalý rast HDP upozorňuje na problém produktivity v Taliansku. Na úseku verejných financií bol deficit verejných financií vyšší ako referenčná hodnota 3 percentá HDP stanovená v zmluve od roku 2003 a pomer dlhu k HDP je naďalej veľmi vysoký a znovu začal rásť v roku 2005 na 106,6 % HDP. Cyklicky upravené primárne saldo sa sústavne zhoršuje od roku 1998 a pomer súčasných primárnych výdavkov k HDP neprestal rásť od roku 2001.

Pos tup riešenia nadmerného deficitu v Taliansku

Rada 28. júla 2005 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Taliansko malo nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. V tom istom čase Rada adresovala Taliansku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že korekcia nadmerného deficitu sa musí uskutočniť najneskôr v roku 2007. Taliansko bolo vyzvané najmä na to, aby prijalo prísny rozpočet na rok 2005; znížilo štrukturálny deficit minimálne o 1,6 % HDP najneskôr v roku 2007 oproti jeho úrovni v roku 2005 s tým, že sa najmenej polovica tejto korekcie uskutoční v roku 2006; a aby zabezpečilo, že pomer dlhu k HDP sa zníži a dostatočne rýchlo sa priblíži k referenčnej hodnote.

Komisia 22. februára 2006 prijala oznámenie so záverom, že akcie uskutočnené Talianskom, za podmienky, že budú úplne implementované a účinné, budú v súlade s odporúčaním Rady. Nejasnosti v oblasti implementácie však pretrvávajú, čo si bude vyžadovať priebežné monitorovanie.

Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu

Rada 14. marca 2006 prijala stanovisko k aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala názor, že „program možno považovať za zhodný s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007 za predpokladu, že sa rozpočet na rok 2006 bude úplne a účinne implementovať a že sa špecifikujú a prijmú ďalšie podstatné opatrenia na rok 2007. V súvislosti s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 zmluvy z 28. júla 2005 a s cieľom posilniť udržateľnosť verejných financií Rada vyzýva Taliansko, aby:

(i) dosiahlo štrukturálne snahy načrtnuté v programe pre rok 2006 a 2007 s cieľom zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu do roku 2007 spoľahlivým a udržateľným spôsobom;

(ii) objasnilo široké opatrenia podliehajúce postupu úpravy v roku 2007 a v ďalších rokoch programu a aby zabezpečilo, že úpravy smerom k splneniu strednodobého cieľa budú naďalej v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu;

(iii) zabezpečilo, že pomer dlhu k HDP bude klesať k referenčnej hodnote 60 % HDP stanovenej v zmluve rýchlejším spôsobom vrátane venovania osobitnej pozornosti iným faktorom ako čistým pôžičkám, čo prispieva k zmenám úrovní dlhu; a

(iv) zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinnou implementáciou minulých a nových mechanizmov na monitorovanie, kontrolu a podávanie správ o výdavkoch“.

Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou

Vykonávacia správa národného programu reforiem Talianska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 19. októbra 2006. V talianskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zabezpečenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti; rozšírenie oblasti slobodnej voľby pre občanov a spoločnosti; poskytovanie stimulov na vedecký výskum a technologickú inováciu; posilnenie vzdelávania a školenia; zmodernizovanie infraštruktúry; ochrana životného prostredia.

V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že v porovnaní s minuloročným národným programom reforiem talianska vykonávacia správa predstavuje jasnejšiu stratégiu, ktorá sa vzťahuje na všetky oblasti politiky a prepojenia medzi nimi, a je teda náročnejšia. Napredovanie je najrozsiahlejšie v oblasti mikroekonomiky. Stratégie a opatrenia navrhnuté v makroekonomike sú všeobecne primerané, ale rozhodujúca je implementácia. Je potrebné posilniť v určitých kľúčových oblastiach politiku zamestnanosti.

Na podklade označených silných a slabých stránok sa Taliansku odporúčalo konať v oblastiach: dlhodobej udržateľnosti verejných financií; hospodárskej súťaže na trhoch tovarov a služieb; regionálnych rozdielov v zamestnanosti; a celoživotného vzdelávania.

Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |

- Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

5. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2011.

6. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP na začiatku spomalí z 1,6 % v roku 2006 na 1,3 % v roku 2007. Hospodársky rast potom postupne zosilnie a v roku 2011 by mal dosiahnuť 1,7 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov o raste. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v nasledujúcich rokoch slabé.

7. V aktualizácii programu stability na rok 2006 sa plánuje deficit v roku 2006 na úrovni 5,7 % HDP[6]. Toto je v rozpore so 4,7 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. Scenár Komisie nezohľadňuje sklz na úrovni 0,9 % HDP zapríčinený odpustením dlhu železničnej spoločnosti v súvislosti s projektom týkajúcim sa vysokorýchlostných železníc ( Ferrovie dello Stato – RFI/TAV )[7], v nadväznosti na rozhodnutie uskutočnené v záverečnej etape rozpočtového procesu. Podľa jesennej predpovede útvarov Komisie je deficit verejných financií, naopak, vyšší ako 3,5 % HDP, ktorý bol stanovený v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Rozdiel 1,2 % HDP je v zásade vysvetlený odlišným vplyvom jednorazových opatrení (0,8 % HDP) a permanentným negatívnym vplyvom rozhodnutia Európskeho súdneho dvora o DPH na firemné automobily (približne 0,4 % HDP).

8. Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je korekcia nadmerného deficitu v roku 2007 (je naplánované, že deficit klesne na 2,8 % HDP). Následne sa plánuje pokračujúce stabilné zlepšovanie salda verejných financií počas programového obdobia až k pozitívnej bilancii 0,1 % HDP v roku 2011. Plánuje sa zlepšenie primárneho salda z -0,9 % HDP v roku 20066 na 5 % v roku 2011. Do roku 2007 je úprava založená najmä na príjmoch z pridaného priameho zdanenia a sociálnych príspevkov. Po roku 2007 sa informácie obmedzujú na požadovanú korekciu v takom rozsahu, aby sa dosiahli rozpočtové ciele súvisiace s trendmi. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele od roku 2007 všeobecne nezmenené na podklade menej priaznivého makroekonomického scenára, ale z dôvodu oveľa vyššej štartovacej čiary deficitu v roku 2006 je úprava v roku 2007 oveľa vyššia.

9. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 4 % HDP v roku 2006 na prebytok 0,25 % na konci programového obdobia (rok 2011). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážený rozpočet zo štrukturálneho hľadiska, ktorý má byť podľa programu dosiahnutý v roku 2010. Predchádzajúca aktualizácia programu neplánovala dosiahnuť strednodobý cieľ v rámci programového obdobia (ktoré sa skončilo v roku 2009). Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.

10. Rozpočtové výsledky môžu byť lepšie, ako sa predpokladá v programe 2006, a horšie, ako sa predpokladá v programe po roku 2007. Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Z pozitívneho hľadiska, v súvislosti s vývojom údajov o hotovosti by sa mohol deficit na rok 2006 ukázať ako nižší ako predpokladaných 5,7 % HDP, z čoho by vyplývalo lepší základný účinok pre rok 2007, ako sa predpokladalo. Hrozia však značné riziká v súvislosti s efektívnosťou viacerých opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2007. Strednodobé riziká pre verejné financie sa nedajú vylúčiť, najmä z dôvodu opakovaných prečerpaní vo výdavkoch zdravotného zabezpečenia. Navyše po roku 2007 neexistujú podrobnosti o stratégii úpravy, čo zvyšuje riziká v súvislosti s plánovanou fiškálnou konsolidáciou.

11. V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúča Rada, za podmienky, že sa rozpočtové opatrenia implementujú úplne a účinne. Vo všeobecnosti existujú negatívne riziká pre plánovanú štrukturálnu úpravu v roku 2007 vo výške 1,25 % HDP. Dostupné údaje, z ktorých vyplýva lepšia štrukturálna úprava pre rok 2006, ako sa predpokladalo (0,25 % HDP), by mohla spôsobiť lepšie prenesenie do roku 2007. Rozpočtová pozícia možno nebude dostatočná na poskytnutie bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch do roku 2010. Navyše nebude zrejme dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci programového obdobia, uvedeného v programe. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.

12. Oficiálne sa odhaduje, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 107,6 % HDP, čo vysoko prekročilo referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve. V programe sa predpokladá postupný pokles pomeru dlhu na úroveň približne 98 % HDP v roku 2011. Vývoj pomeru dlhu bude v roku 2006 pravdepodobne priaznivejší, ako sa predpokladalo v programe, vzhľadom na vývoj údajov o hotovosti. Zdá sa, že riziká pre predpokladaný vývoj dlhu budú v roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené. Po roku 2007 nedostatok údajov o stratégii úpravy zvyšuje riziká v súvislosti s plánovaným znížením dlhu. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote.

13. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast ako priemer v EÚ vďaka prijatým dôchodkovým reformám za predpokladu, že sú úplne zavedené, najmä vrátane plánovanej pravidelnej poistnotechnickej aktualizácie v súlade s predpokladanou dĺžkou života. Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä starších pracovníkov, by zvýšilo dôchodky pracovníkov v budúcnosti a prispelo by to k úspechu dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zahrnutím dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše vysoko nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jeho zníženie by si vyžadovalo dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. Celkovo sa zdá, že pre Taliansko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.

14. správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje niekoľko informácií o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Oba programy sa zaoberajú najmä otázkou fiškálnej udržateľnosti a stanovujú implementáciu zníženia daňového klinu pri mzdách počas obdobia rokov 2007 – 2008.

15. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch[8].

Celkový záver je taký, že program je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007 za podmienok úplnej a účinnej implementácie rozpočtu na rok 2007. Po roku 2007 je plánovaná úprava v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu a umožnila by dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. Neuvádzajú sa však podrobnosti o stratégii úpravy, čo samé o sebe predstavuje riziko v oblasti dosiahnutia rozpočtových cieľov po roku 2007 a obmedzuje riadne hodnotenie konsolidačnej stratégie.

V zmysle uvedeného hodnotenia a takisto na základe odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 28. júla 2005 sa Taliansko vyzýva, aby:

(i) dosiahlo plánovanú fiškálnu konsolidáciu v roku 2007, a tak upravilo situáciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7;

(ii) zabezpečilo po korekcii nadmerného deficitu primeraný postup k dosiahnutiu strednodobého cieľa, a tak ho dosiahlo do konca programového obdobia a zabezpečilo, že bude primerane znížený pomer dlhu k HDP;

(iii) vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu úplne zaviedlo prijaté dôchodkové reformy s cieľom zabrániť značnému nárastu výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva; a

(iv) zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti pri objasnení rozpočtovej stratégie s dlhodobejšou perspektívou a účinným zavedením mechanizmov na monitorovanie a kontrolu výdavkov, najmä výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Taliansko sa takisto vyzýva na zlepšenie súladu s požiadavkami kódexu správania na údaje.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |

KOM nov. 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | neuv. | neuv. |

Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | neuv. | neuv. |

Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -1,3 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,5 | -0,5 |

KOM nov. 20065 | -1,4 | -1,0 | -1,0 | -1,1 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 20051 | -1,5 | -1,2 | -1,0 | -0,8 | -0,6 | neuv. | neuv. |

Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 20067 | -4,1 | -5,7 | -2,8 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,1 |

KOM nov. 2006 | -4,1 | -4,7 | -2,9 | -3,1 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 2005 | -4,3 | -3,5 | -2,8 | -2,1 | -1,5 | neuv. | neuv. |

Primárne saldo6 (% HDP) | PS dec. 20067 | 0,7 | -0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |

KOM nov. 2006 | 0,5 | -0,1 | 1,8 | 1,7 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | neuv. | neuv. |

Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 7 | -3,5 | -5,3 | -2,3 | -1,8 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |

KOM nov. 2006 | -3,4 | -4,1 | -2,4 | -2,5 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 20051 | -3,5 | -2,9 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuv. | neuv. |

Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20061 3 | -4,0 | -3,9 | -2,5 | -1,9 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |

KOM nov. 20064 | -3,9 | -3,6 | -2,5 | -2,6 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 20051 | -4,1 | -3,2 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuv. | neuv. |

Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |

KOM nov. 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | neuv. | neuv. | neuv. |

PS dec. 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | neuv. | neuv. |

Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; s účinkom zníženia deficitu. V roku 2006 1,4 % HDP s účinkom nárastu deficitu). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; s účinkom zníženia deficitu. V roku 2006 0,5 % HDP s účinkom nárastu deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % resp. 1,5 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Údaje o primárnom salde v programe a v predpovediach útvarov Komisie nie sú priamo porovnateľné z dôvodu rozdielneho ponímania FISIM. Údaje v programe sú podľa definícií požadovaných podľa kódexu správania. Na to, aby boli porovnateľné s údajmi v programe, je potrebné upraviť údaje Komisie v primárnom salde o približne +0,2 % HDP. 7 Rozpočtové údaje v programe na rok 2006 boli doplnené a zmenené s cieľom zahrnúť výdavky vo výške 0,.9 % HDP z dôvodu odpustenia dlhu železničnej spoločnosti štátom v súvislosti s projektom týkajúcim sa vysokorýchlostných železníc, ktorý bol oznámený v programe stability a schválený so záverečnými zmenami a doplneniami v zákone o rozpočte na rok 2007. Zdroj: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.

[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Tabuľky v programe stability na rok 2006 neobsahujú jednorazové vládne výdavky o 0,9 % HDP vyššie z dôvodu odpustenia dlhu železničnej spoločnosti, na čo sa odkazuje v texte programu. Tento dodatočný výdavok mení plánovaný deficit na rok 2006 na 5,7 % HDP z pôvodných 4,8 % uvedených v tabuľkách a takisto ovplyvňuje ostatné rozpočtové údaje.

[7] V nadväznosti na rozhodnutie Eurostatu z 23. mája 2005 (pozri tlačovú správu Eurostatu č. 65/2005), podľa ktorého bol tento dlh železničnej spoločnosti už zaúčtovaný ako záväzok štátu, rozhodnutie vlády nemá vplyv na dlh.

[8] Konkrétne sa tam nenachádza rozpis rozpočtu v súlade s cieľovými deficitmi na obdobie rokov 2008 – 2011.