SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 12.7.2010 
SEK(2010) 835 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument k 
  
Návrhu 
 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARL AMENTU A RADY .../.../EÚ 
 
o systéme ochrany vklad ov [prepracované znenie] 
 
a k 
 
 
SPRÁVE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
 
o preskúmaní smernice 94/19/ES  
o systéme ochrany vkladov  
  
KOM(2010) 368 
KOM(2010) 369 
SEK(2010) 834 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument k  
  
Návrhu 
 
SMERNICE EURÓPSKEHO PARL AMENTU A RADY .../.../EÚ 
 
o systéme ochrany vklad ov [prepracované znenie] 
 
a k 
  
SPRÁVE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
 
o preskúmaní smernice 94/19/ES  
o systéme ochrany vkladov  
 
 
SK 3   SK 1. ÚVOD 
Žiadna banka, či už zdravá alebo v ťažkostiach, nemá dos ť likvidných finan čných 
prostriedkov na to, aby na mi este vyplatila všetky svoje vklady alebo ich významný podiel. 
To je dôvod, pre čo sú banky náchylné na riziko hromadných výberov, ke ď sú vkladatelia 
presvedčení, že ich vklady nie sú bezpe čné a pokúšajú sa ich všetky vybra ť v tom istom čase. 
Od roku 1994 zabezpe čuje smernica 94/19/ES o systéme oc hrany vkladov (SOV), aby všetky 
členské štáty EÚ mali zavedenú záchrannú sie ť pre vkladate ľov. Keď sa banka zatvorí, SOV 
vyplatia vkladate ľom vklady do ur čitej krytej úrovne. Sú časný systém SOV je rozdrobený. 
V EÚ existuje približne 40 SOV, ktoré chránia rozli čné skupiny vkladate ľov a vkladov do 
rozličnej úrovne krytia a ukladajú bankám rozli čné finančné povinnosti. Navyše, v časoch 
napätia na finan čných trhoch sa ukázalo, že tie to systémy sú nedostato čne financované. 
Nedostatky tohto rozdrobeného systému viedli Európsky parlament a Radu k tomu, aby si 
vyžiadali komplexné preskúmanie smernice o SOV. Toto preskúmanie je sú časťou balíka o 
systéme náhrad vo finan čnom sektore, ktorý tvoria SOV, systémy poistných záruk a systémy 
náhrad pre investorov. 
2. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
2.1. Rozdiely v úrovni a rozsahu krytia 
„Minimálny harmonizovaný“ prístup prija tý v smernici 94/19/ES viedol k ve ľmi rozdielnym 
úrovniam krytia v EÚ (od 50 000 EUR v niektorých členských štátoch po 103 291 EUR 
v Taliansku). Na jednej strane, nekoordi nované zvýšenie úrovní  krytia v EÚ v čase nedávnej 
finančnej krízy viedlo vkladate ľov k rýchlym presunom pe ňazí do bánk v tých krajinách, kde 
bola ochrana vkladov vyššia, čo v čase napätia od čerpalo bankám likvidné prostriedky. Na 
druhej strane, v čase stability si vkladatelia na rozdrobenom trhu stále môžu zvoli ť najvyššiu 
ochranu vkladov pred najlepším produktom, čím potenciálne narušujú hospodársku sú ťaž na 
vnútornom trhu. 
Členské štáty môžu v sú časnosti vylú čiť ochranu mnohých typov vkladateľov. To je obzvláš ť 
dôležité pre 20 miliónov malých a stre dných podnikov (MSP), ktoré predstavujú 99,8 % 
všetkých podnikov v EÚ, ktor ých dôvera je pre finan čnú stabilitu rozhodujúca. Existujú tiež 
značné rozdiely v rozsahu vkladov , na ktoré sa vz ťahujú SOV (napr. pokia ľ ide o vklady 
v iných menách ako meny krajín EÚ, štru ktúrované produkty a dlhové certifikáty). Časovo 
náročné overovanie oprávnenosti môže oddiali ť aj vyplácanie. 
2.2. Neprimerané postupy vyplácani a a informácie pre vkladate ľov 
V súčasnosti musia by ť vkladateľom vyplatené peniaze do troch mesiacov od zlyhania banky. 
Od konca roku 2010 sa táto lehota musela skráti ť na štyri až šes ť týždňov. Táto lehota môže 
stále vies ť k hromadným výberom z bánk, pretože ve ľa vkladate ľov by nemalo dostatok 
finančných prostriedkov na zaplatenie svojich obvyklých výdavkov (potraviny, ú čty atď.) na 
viac ako nieko ľko dní. 
Každý prípadný nedostatok pred a po čas postupu vyplácania (vrátane nedostatku náležitých 
informácií pre vkladate ľov) narušuje dôveru vkladate ľov. Vkladatelia sa môžu tiež zdráha ť 
 
SK 4   SK vložiť peniaze v iných členských štátoch, ak nevedia, ako fungujú ich SOV alebo ako sa 
postupuje pri vyplácaní. 
Ďalšou problematickou otázkou je možnos ť započítania vkladov vo či splatným záväzkom 
vkladateľa (napr. splátkam hypotéky) v tej iste j banke alebo uplatnenie protinároku vo či 
vkladateľovi (napr. za celý hypotekárny úver), ktoré je v sú časnosti povolené v 22 členských 
štátoch. To môže obmedzi ť, alebo v extrémnych prípadoch vylú čiť vyplácanie zo SOV. 
Vkladatelia preto môžu spôsobi ť hromadný výber z bánk, ke ď si chcú vybra ť svoje vklady 
v plnej výške. Navyše, ur čenie záväzkov a ich zosúla ďovanie s vkladmi je časovo náro čné 
a môže spôsobi ť oddialenie vyplácania. 
2.3. Neprimerané financovanie SOV 
V súčasnosti sa príspevky bánk v 21 členských štátoch vyplácajú pravidelne vopred ( ex ante ), 
ale v šiestich členských štátoch banky prispievajú len po zlyhaní ( ex post ). Maximálne zdroje 
dostupné pre SOV sa pohybujú v rozsahu od 27 mil. EUR do 8,1 mld. EUR, pri čom výška 
krytých vkladov v EÚ je okolo 5,7 bil. EUR. V dôsledku toho nie sú niektoré SOV financované dostato čne a neboli by schopné pokry ť dokonca ani zlyhanie stredne ve ľkej 
banky. Ak SOV nemá dostatok finan čných prostriedkov, vkladatelia môžu by ť vyplatený 
s veľkým oneskorením alebo nemusia by ť vyplatení vôbec. 
Výlučné ex-post  financovanie je ve ľmi procyklické, pretože od čerpáva likvidné prostriedky 
z bánk v časoch napätia na finan čných trhoch, č
o by mohlo ma ť negatívne dôsledky na 
hospodárstvo (obmedzenie ponuky bankových úve rov). Navyše, banky, ktoré neplatia 
príspevky ex ante , môžu tvori ť z týchto finan čných prostriedkov zisk, a to predstavuje 
konkuren čnú výhodu vo či ich konkurentom v členských štátoch, ktorýc h sú SOV financované 
ex ante . 
Okrem toho, pri výpo čte príspevkov sa neberú do úvahy ri ziká, ktorým sú banky vystavené. 
Banky, ktoré nie sú ochotné podstupova ť riziko, to môžu vníma ť ako konkuren čnú nevýhodu 
a ako demotiva čný faktor pri uplat ňovaní zdravých postupov riadenia rizík. To môže 
spôsobiť, že je finan čný systém zranite ľnejší a vedie k nežiaducemu výberu. 
2.4. Obmedzená cezhrani čná spolupráca medzi SOV 
Rozdrobenos ť v rámci EÚ vedie k nerovnakému ro zdeleniu rizík takým spôsobom, že SOV 
s menšími zdrojmi by zlyhanie banky zasiahol viac ako SOV s vä čšími zdrojmi. Túto 
skutočnosť ešte zhoršuje nedostato čná solidarita medzi systémami. Ak by v SOV nebol 
dostatok finan čných zdrojov, museli by nastúpi ť platcovia daní. 
Orgány bankového doh ľadu obvykle rozhodnú, či sa má banka zachráni ť, alebo či sa využije 
SOV. Rozdrobenos ť SOV tak neposkytuje stimuly pre orgány bankového doh ľadu, aby 
dosiahli riešenie v záujme všetkých vkladate ľov bankovej skupiny a aby zoh ľadnili prípadný 
vplyv na finan čnú stabilitu vo všetkých zú častnených členských štátoch. 
2.5. Obmedzený mandát SOV 
Právomoci riadi ť bankové krízy sú rozdelené medzi rozli čné domáce orgány  (orgány 
dohľadu, centrálne banky, vlá dy, súdne orgány a — v 11 členských štátoch — SOV) a líšia sa 
podľa vnútroštátnych systémov. To má za následok, že cezhrani čné riešenie problémov bánk 
je neúčinné. SOV majú mandát aj na riešenie problémov bánk, takže finan čné prostriedky 
SOV, ktoré sú ur čené na vyplatenie vkladov, nie sú ch ránené pred ich využívaním na ú čely 
 
SK 5   SK riešenia problémov bánk. To môže bráni ť ich primárnej funkcii, ktorým je zabezpe čenie 
rýchleho vyplácania vkladov v prípade zlyhania banky. 
V súčasnosti sú z uplat ňovania smernice vylú čené vzájomné a dobrovo ľné SOV. Vkladatelia 
často nemajú možnosti uplatni ť si žiadne nároky vo či takýmto systémom, takže sú zranite ľní, 
pokiaľ tieto systémy nie sú schopné zvládnu ť zlyhanie banky a pokia ľ banka neschopná 
vyplácať vklady nie je členom SOV, na ktorý sa vz ťahuje smernica.  
3. SUBSIDIARITA 
Len opatrenie na úr ovni EÚ môže zabezpe čiť, aby banky pôsobiace vo viac ako jednom 
členskom štáte podliehali podobným požiadavkám týkajúcim sa SOV, aby sa zabezpe čili 
rovnaké podmienky, aby sa predchádzalo b ezdôvodným nákladom na dosiahnutie súladu 
v prípade cezhrani čných aktivít a aby sa tak podporila ďalšia integrácia jednotného trhu. 
Členské štáty samotné nemôžu dosiahnu ť harmonizáciu v mnohých oblastiach (napr. krytie, 
vyplácanie, financovanie), pretože si to vyžaduje harmonizáciu mnohých rozdielnych 
pravidiel existujúcich vo vnútroštátnych pr ávnych systémoch, a preto sa môže lepšie 
dosiahnuť na úrovni EÚ. To bolo potvrde né aj v smerniciach o SOV1. 
4. CIELE 
Hlavnými cie ľmi zakotvenými v smernici je udržanie finan čnej stability tak, že sa zabráni 
hromadným výberom z bánk, a ochrana majetku vkladate ľov. Okrem toho sa musia 
dodržiava ť zásady vnútorného trhu, ako je zabezpe čenie rovnakých podmienok pre banky v 
EÚ, a musí osta ť nedotknutá sloboda bánk rozhodova ť, či chcú pôsobi ť priamo v inom 
členskom štáte alebo či tam zriadia pobo čky alebo dcérske spolo čnosti. 
5. PREFEROVANÉ  POLITICKÉ  MOŽNOSTI  A ICH  OČAKÁVANÝ  VPLYV 
Keďže sa minimálna harmonizácia ukázala ako neefektívny spôsob ochrany majetku 
vkladateľov a nie je v súlade s cie ľom zmluvy, ktorým je zabezpe čenie riadneho fungovania 
vnútorného trhu, bol zvolený prístu p maximálnej harmonizácie s cie ľom vytvori ť rovnaké 
podmienky pre všetky členské štáty. 
5.1. Úrove ň a rozsah krytia 
Zachovanie sú časného prístupu, t. j. pevne stanoven ej úrovne krytia vo výške 100 000 EUR, 
ktorý sa má uplat ňovať vo všetkých členských štátoch od konca r oka 2010, by v porovnaní so 
znížením alebo zvýšením úrovne krytia zabezpe čilo značný pokrok z h ľadiska zvýšenia 
ochrany vkladov bez toho, aby došlo k neprim eranému zvýšeniu nákladov na ochranu 
vkladov pre banky a vkladate ľov. V porovnaní s predkrízovým obdobím by sa zvýšil objem  
krytých vkladov zo 61 % na 72 % oprávnených vkladov a počet v plnom rozsahu krytých 
vkladov by sa zvýšil z 89 % na 95 % oprávnený ch vkladov. Zdá sa, že optimálnym riešením 
je úroveň 100 000 EUR. Pri prijatí krytia vyššieho ako 100 000 EUR sú výhody z h ľadiska 
efektívnosti nákladov ve ľmi obmedzené.  
                                                 
1 Odôvodnenie 17 smernice 2009/14/ES a odôvodnenia (neo číslované) smernice 94/19/ES. 
 
SK 6   SK Ak zohľadníme primerané krytie niektorých životných udalostí a sú časné ceny nehnute ľností 
mohlo by sa zda ť opodstatnené uvažova ť o vyššej úrovni krytia  v prípade takzvaných 
vysokých vkladov vyplývajúcich z niektorých osob itných životných udalostí a z transakcií s 
nehnuteľnosťami. Avšak na druhej strane výnimky z pevnej úrovne krytia môžu bráni ť 
hladkému a v časnému postupu vyplácania vkladov. Mohli by ma ť negatívny vplyv aj na 
vnútorný trh, ak by si vkladatelia zvolili banku s lepšou ochranou vkladov, a nie banku 
ponúkajúcu najvhodnejší produkt. Toto  riziko by sa mohlo zmierni ť, ak by sa krytie takýchto 
vkladov obmedzilo na ur čité časové obdobie. 
Pokiaľ ide o oprávnenos ť vkladate ľov, úplná harmonizácia rozsahu krytia sa osved čila ako 
najefektívnejšie riešenie na vytvorenie rovnakých podmienok. Vylú čenie finan čných inštitúcií 
by zohľadňovalo bezvýznamnos ť sumy, ktorá je pre tieto inštitúcie krytá. Vylú čenie orgánov 
sa zdá by ť nákladovo efektívne, pretože majú ľahký prístup k iným finan čným zdrojom. 
Krytie vkladov všetkých podnikov (t. j. vr átane zvyšných 1,3 % podnikov popri malých 
a mikropodnikoch, ktoré sú v sú časnosti kryté a ktoré tvor ia 98,7 % všetkých podnikov EÚ) 
by ušetrilo zna čné zdroje a čas potrebný na overovanie ve ľkosti podnikov po čas procesu 
vyplácania. Tým by sa zna čne urýchlilo vyplácanie a zvýšila dôvera vkladate ľov v SOV. 
SOV by sa mal vz ťahovať aj na vklady v iných menách, a ko sú meny EÚ – na rozdiel od 
dlhových certifikátov a štruktúrovaných produkt ov, ktoré nie sú splatné v plnom rozsahu. 
Tým by sa predišlo uprednost ňovaniu bánk, ktoré vydávajú dl hopisy, pred bankami, ktoré 
dlhopisy nevydávajú. Skrátila by sa tým aj le hota vyplácania a administratívne náklady na 
overovanie oprávnenosti, zatia ľ čo príspevky bánk do SOV by sa zvýšili len mierne. 
5.2. Lehota na vyplatenie, spôsoby vyplácania a informácie pre vkladate ľov 
Aby sa udržala dôvera vkladate ľov a aby sa predišlo hromadným výberom z bánk je potrebné 
podstatne skráti ť lehotu na vyplatenie – najlepšie se dem kalendárnych dní (po prechodnom 
období). Takéto krátke lehoty na vyplaten ie by boli možné len pri splnení nieko ľkých 
podmienok, t. j. uloženie ur čitých povinností orgánom doh ľadu (zapojenie SOV hne ď 
v počiatočnom štádiu tak, že budú povinne informova né o pravdepodobnom zlyhaní banky), 
systémom ochrany vkladov (vyplácanie prostr iedkov z SOV z vlastnej iniciatívy SOV bez 
toho, aby ich o to museli žiada ť vkladatelia) a bankám (ozna čovanie oprávnených vkladov, 
poskytovanie súhrnného preh ľadu o jednotlivých klientoch). Uloženie povinností by si 
vyžiadalo jednorazové náklady v rámci cel ej EÚ vo výške približne 1,2 mld. EUR ro čne 
počas piatich rokov. Tieto povinnosti by boli vi ac ako kompenzované získaním dôvery 
vkladateľov, čo by znížilo pravdepodobnos ť hromadných výberov z bánk a prispelo k 
udržaniu finan čnej stability. Ak by sa kritéria oprá vnenosti radikálne zjednodušili, tieto 
náklady by sa zna čne znížili.  
Pokiaľ ide o spôsoby vyplácania, zrušenie zapo čítavania by presved čilo vkladate ľov 
s vysokými záväzkami, aby nevyberali hromadne vklady zo svojich bánk. Bolo by to efektívne aj z h ľadiska skrátenia času na vyplatenie. 
SOV môžu dôverova ť len vkladatelia, ktorí boli riadne  informovaní o hlavných aspektoch 
ochrany vkladov (úrovni/rozsahu krytia, lehot e na vyplatenie, kontaktných údajoch SOV 
atď.). To by sa zabezpe čilo pomocou formulára, ktorý by vkladate ľ podpísal pred vložením 
peňazí do banky, a povinného odkazu na SOV na výpisoch z ú čtu a v reklamách, ak je 
produkt krytý SOV. Náklady na tieto č
innosti sa nepovažujú za významné. 
 
SK 7   SK Pravidelné zverej ňovanie informácií SOV (napr. ex ante  finančné prostriedky, kapacita ex 
post, výsledky pravidelného stresového testovania) by zabezpe čilo transparentnos ť 
a dôveryhodnos ť za zanedbate ľné náklady. 
5.3. Mechanizmus a úrovne financovania 
Financovanie ex ante  je omnoho efektívnejšie pre svoj u proticyklickú povahu (banky nesú 
väčšinu nákladov v dobrých časoch), malo by prevláda ť (napr. ¾ celkových prostriedkov) 
a malo by by ť doplnené finan čnými prostriedkami ex post , ktoré by sa vyz bierali v prípade 
potreby (napr. ¼ prostriedkov). Prijímanie pôži čiek by malo by ť SOV povolené, ale nie 
nevyhnutne harmonizované.  
Stanovenie cie ľovej úrovne pre finan čné prostriedky SOV by zabezpe čilo, aby boli tieto 
systémy dôveryhodné a schopné zvládnu ť zlyhania stredne ve ľkých bánk. Nákladovo 
najefektívnejšou cie ľovou úrov ňou pre celkové finan čné prostriedky SOV by boli 2 % 
oprávnených vkladov – ktorá sa má dosiahnu ť do 10 rokov. Po uplynutí tejto doby by SOV v 
EÚ boli omnoho lepšie financované, ako sú financované teraz. Príspevkami ex ante  by vybrali 
okolo 150 mld. EUR a v prípade potreby by mohli vyzva ť k zaplateniu príspevkov ex post vo 
výške 50 mld. EUR (porovnaní s celkovými finan čnými prostriedkami vo výške 23 miliárd 
vybranými ex ante  a ex post  v roku 2008). Vyžadovalo by si to, aby príspevky bánk do SOV 
boli asi štyrikrát alebo pä ťkrát vyššie ako v sú časnosti a zisky bánk by sa znížili približne o 
2,5 % za normálnych okolností. Pre vkladate ľov by to znamenalo maximálne zníženie 
úrokových sadzieb z úspor o menej ako 0,1 % alebo zvýšenie sú časných poplatkov za vedenie 
účtu o menej ako 7 EUR ro čne za jeden ú čet. Tento scenár by bol nákladovo efektívnejší ako 
ostatné analyzované scenár e, pretože omnoho vyššia cie ľová úrove ň (dostatočná na pokrytie 
zlyhania jednej z desiatich najvä čších bánk v členskom štáte) by pravdepodobne viedla 
k 30 % zníženiu ziskovosti bánk (alebo dokonca o viac ako 40 % v krízovej situácii). Tento 
scenár by bol efektívnejší aj  z toho dôvodu, že nižšia cie ľová úrove ň (na základe priemerného 
vyplácania SOV) by neumožnila, aby systémy boli schopné pokry ť zlyhania stredne ve ľkých 
bánk. 
Navyše, harmonizovanejší prístup k príspevkom bánk, ktoré spo čívajú na prvkoch založených 
na riziku, by pomohol lepšie zoh ľadniť rizikové profily jednotlivých bánk a motivoval by 
k fungovaniu na základe menej rizikového  obchodného modelu. Vytvorenie súboru 
základných ukazovate ľov povinných pre všetky členské štáty a iného súboru nepovinných 
doplnkových ukazovate ľov by postupne viedlo k takejto harmonizácii, čím by sa predišlo 
neočakávaným nákladom na prispôsobovanie. 
5.4. Mandát SOV 
Účinné a nákladovo efektívne riešenie na zabezpe čenie toho, aby sa finan čné prostriedky 
SOV nemohli čerpať na opatrenia na riešenie problémov bánk v prospech nepoistených 
veriteľov, je vyžadova ť, aby sa finan čné prostriedky SOV využív ali predovšetkým na 
vyplácanie vkladate ľov. Avšak, aby vkladatelia neprišli o výhody vyplývajúce z opatrení na 
riešenie problémov bánk (napr. prevod vkladov  do zdravej banky), bolo by efektívne, keby sa 
povolilo využitie finan čných prostriedkov SOV na riešenie  problémov bánk len do výšky, 
ktorá by bola potrebná na vyplatenie krytých vkladov. Členské štáty by mohli do istej miery 
povoliť SOV aj to, aby použili svoje finan čné prostriedky na zabrá nenie zlyhaniu banky bez 
toho, aby sa tento spôsob financovania musel obmedzi ť iba na prevod vkladov. Pokia ľ by 
SOV mali ešte širší mandát, napr. nielen na ri ešenie problémov bánk, ale aj na prijímanie 
včasných interven čných opatrení (napr. rekapitalizácia , poskytnutie likvidných prostriedkov, 
 
SK 8   SK záruky, at ď.), museli by by ť primerane financované. Dôvodom je to, že riešenie problémov 
banky je alternatívnym riešením k vyplácaniu vkladov, zatia ľ čo včasná intervencia nie vždy 
zabráni tomu, aby sa neskôr nemuselo vypláca ť. Avšak v snahe zabráni ť situáciám, v ktorých 
by finančné prostriedky SOV mohli slúži ť ako významný príspevok na inak ob ťažné včasné 
intervenčné opatrenie, využívanie finan čných prostriedkov na takéto ú čely by malo podlieha ť 
istým obmedzeniam. 
Efektívnejším riešením by bolo ochráni ť SOV pred akýmko ľvek využitím na iné ú čely, ako je 
vyplácanie, a požadova ť, aby na tento ú čel boli všetky SOV vybavené dostato čnými 
finančnými prostriedkami. Toto riešenie by vš ak nebolo nákladovo efektívne. Banky by to 
stálo od 121 mld. EUR do 352 ml d. EUR a nie je jasné, či by to bolo kompenzované 
výhodami v podobe dôvery vkladate ľov a finan čnej stability. Navyše, táto možnos ť sa nezdá 
byť v súlade prebiehajúcimi prácami Komisie týka júcimi sa riešenia problémov bánk, ktorých 
cieľom je stanovi ť, aby riešenie problémov bánk bolo povinné pre všetky SOV.  
Integrácia vzájomných a dobrovo ľných systémov ochrany do SOV by efektívne zabezpe čila, 
aby vkladatelia bánk patriaci do týchto syst émov mali rovnaké práva a mali rovnakú dôveru 
ako ostatní vkladatelia. Odhaduje sa, že nákl ady bánk by boli vyvážené prínosmi rastúcej 
dôvery vkladate ľov. 
5.5. Cezhrani čná spolupráca medzi SOV a jediný SOV pre celú EÚ 
Na uľahčenie vyplácania vkladov v cezhrani čných prípadoch by SOV hostite ľskej krajiny mal 
vystupova ť ako jediný kontaktný bod pre vkladate ľov pobočiek v inom členskom štáte. 
Poskytoval by vkladate ľom informácie v jazyku hostite ľskej krajiny. SOV hostite ľskej krajiny 
by pôsobil ako poštová schránka a vyplá cajúci zástupca SOV domovskej krajiny. 
Administratívne náklady SOV hostite ľskej krajiny by boli nepodstatné v porovnaní so 
získaním dôvery vkladate ľov.  
Ďalšou možnos ťou, ako zlepši ť cezhraničnú spoluprácu medzi SOV, by bolo vytvorenie siete 
(„systému SOV EÚ“) a zavedenie nást roja na vzájomné poskytovanie pôži čiek. To by 
znamenalo, že ak by sa finan čná kapacita jedného SOV vy čerpala, mohol by si poži čať 
peniaze od iných systémov. Aby systém prijímajúci pôži čku mohol získa ť ďalšie finan čné 
prostriedky vo výške 0,5 % oprávnených vk ladov (t. j. ekvivalent príspevkov ex post  
uvedených v časti 5.3 – jedna štvrtina 2 %), všetky SOV by museli poskytnú ť pôžičku len do 
výšky 0,08 % oprávnených vkladov, t. j. okolo 1/25 vlastných finan čných prostriedkov pri 
cieľovej úrovni. Je to efektívne a ú činné. 
Mohlo by sa to považova ť za prvý krok k vytvoreniu jedi ného SOV v rámci celej EÚ 
v budúcnosti, čo by ušetrilo administratívne nákla dy približne vo výške 40 mil. EUR ro čne. 
Táto myšlienka sa zdá by ť ekonomicky najefektívnejším riešením vzh ľadom na rozdrobenos ť 
trhu SOV, ale je nieko ľko právnych otázok, ktoré sa musia ďalej preskúma ť. Myšlienka 
jedného SOV pre celú EÚ je dlhodobý projekt a mal by by ť v súlade s vývojom a pokrokom 
prác na novej štruktúre doh ľadu v EÚ a vývojom v oblasti riešenia problémov bánk. 
5.6. Celkový vplyv na zú častnené strany 
Hlavným prínosom uvedených polit ických možností je to, že sa o čakáva podstatné zvýšenie 
dôvery vkladate ľov vďaka vyššej úrovni krytia, rýchle jšiemu vyplácaniu, zdravému 
financovaniu SOV at ď. Tým sa zabezpe čí, aby vkladatelia verili,  že ich vklady sú bezpe čné 
a že dostanú spä ť až do 100 000 EUR, a to dokonca aj v pr ípade zlyhania ich banky. To by si 
 
SK 9   SK nutne vyžadovalo podstatne vyšši e príspevky bánk, ktoré by na opak znížili prevádzkový zisk 
bánk, ale je to základná podmienka zavedenia dostato čne financovaných SOV. Kumulatívny 
vplyv na banky vyplývajúci z prefer ovaných politických možností, pokia ľ ide o úrove ň a 
rozsah pokrytia, harmonizovaný prístup k fina ncovaniu SOV a rýchlejšie vyplácanie, by bol 
takýto: priemerný pokles o 4 % prev ádzkového zisku bánk na úrovni EÚ po čas prvých piatich 
rokov a pokles o 2,5 % po čas zvyšných piatich rokov (ale bo 7,5 %, resp. 6 % v krízovej 
situácii, ke ď sa vyberajú aj príspevky ex post ). Niektoré banky sa môžu snaži ť preniesť tieto 
náklady na vkladate ľov, ale dokonca aj v najhoršom pr ípade (predpokladajúc, že všetky 
náklady banky sú prenesené na vkladate ľov, čo je v konkuren čnom prostrední dos ť 
nepravdepodobné), celkový vplyv po čas desiatich rokov by nemal presiahnu ť zníženie 
úrokových sadzieb úsporných ú čtov o 0,1 % alebo zvýšenie  bankových poplatkov za vedenie 
bežných ú čtov o približne 7 EUR ro čne za účet (alebo 10 – 12 % v krízovej situácii).  
Vkladatelia budú ma ť prospech zo zvýšenej hospodárskej sú ťaže v dôsledku rovnakých 
podmienok a všetky zú častnené strany budú ma ť prospech z celkovej finan čnej stability, ku 
ktorej by navrhovaná refo rma SOV mala prispie ť. 
6. MONITOROVANIE  A HODNOTENIE 
Transpozícia akýchko ľvek nových právnych predpisov EÚ o SOV sa bude monitorova ť podľa 
zmluvy. Ke ďže zlyhania bánk sú nepredvídate ľné, fungovanie SOV sa nemôže pravidelne 
monitorova ť na základe toho, ako sa zvládajú skuto čné zlyhania banky. Pravidelné stresové 
testy SOV by však ukázali, či sú aspo ň v skúšobnom scenári schopné splni ť požiadavky 
právnych predpisov. Tieto testy by sa mohli vykonáva ť ako súčasť partnerského skúmania 
vykonávaného Európskym fórom pois ťovateľov vkladov (EFDI) a navrhovaným Európskym 
orgánom pre bankovníctvo (EBA)2. 
                                                 
2 Pozri KOM(2009) 501.