OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Záverečné hodnotenie nariadenia (ES) č. 614/2007 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+) /* COM/2013/0478 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Záverečné hodnotenie nariadenia (ES) č. 614/2007 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+) 1. ÚVOD Program LIFE je jediným finančným nástrojom EÚ, ktorý sa zameriava výhradne na vykonávanie politiky a právnych predpisov Únie upravujúcich oblasť životného prostredia. Program sa začal vykonávať v roku 1992 a teraz sa nachádza v jeho štvrtom programovom období podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+)[1]. Toto nariadenie sa vzťahuje na obdobie 2007 – 2013 a stanovuje finančné prostriedky vo výške 2,17 miliardy EUR. Program LIFE+ umožňuje tri druhy zásahov: · granty na akcie, ktoré tvoria 78 % rozpočtu. Granty sa udeľujú v troch programových zložkách: príroda a biodiverzita, environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia a informovanie a oznamovanie, · príspevky na prevádzku mimovládnych organizácií, ktoré tvoria 3 % rozpočtu. · zmluvy o poskytovaní služieb uzatvorené v rámci verejného obstarávania, ktoré predstavujú 19 % rozpočtu. Podľa článku 15 ods. 2 a 3 uvedeného nariadenia Komisia vypracovala: – priebežné preskúmanie, ktoré predložila Európskemu parlamentu a výboru LIFE+ v septembri 2010[2], – návrh nástupníckeho programu k programu LIFE+, ktorý predložila Európskemu parlamentu a Rade v decembri 2011[3]. V decembri 2012 Komisia uverejnila výsledok štúdie vrátane záverov a odporúčaní k programu LIFE+ a jeho vykonávaniu[4]. Z dôkazov a stanovísk zhromaždených a zanalyzovaných v záverečnom hodnotení vyplynulo, že od vypracovania strednodobého hodnotenia v roku 2010 nedošlo k žiadnym veľkým zmenám v povahe či vykonávaní programu LIFE+ ani v kvalite jeho výsledkov. Závery strednodobého hodnotenia sú preto všeobecne stále platné. V záverečnom hodnotení sa však uvádzajú dôkazy o tom, že od predchádzajúcich hodnotení sa vykonávanie programu ďalej zlepšovalo[5]. V nasledujúcich oddieloch tohto oznámenia sa uvádzajú dosiahnuté úspechy, ako aj pretrvávajúce problémy a nedostatky programu LIFE. Návrh nástupníckeho nástroja na obdobie 2014 – 2020 vypracovaný Komisiou sa už snaží zistené problémy a nedostatky riešiť. 2. DOSIAHNUTÉ ÚSPECHY A ĎALŠIE VÝZVY 2.1. Dosiahnuté úspechy Program LIFE+ bol účinným nástrojom na podporu vykonávania priorít stanovených v šiestom environmentálnom akčnom programe (6 EAP)[6]. Program zohrával významnú úlohu pri zvyšovaní povedomia o vykonávaní politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, o riadnej správe v tejto oblasti a o účasti verejnosti na ich vykonávaní. Hodnotenia potvrdili, že program LIFE+ bol „úspešným nástrojom s významným celoeurópskym prínosom“[7]. V priebehu dvadsiatich rokov vykonávania programu sa okrem „vyčísleného prínosu, ktorý sa odhaduje na približne 600 miliónov EUR ročne“ dosiahli tieto výsledky: · lepšia ochrana a obnova približne 4,7 miliónov hektárov pôdy, · lepšia kvalita vody na ploche okolo 3 miliónov hektárov, · zdravšie ovzdušie pre približne 12 miliónov ľudí, · prevencia vzniku odpadu vo výške 300 000 ton odpadu a recyklácia ďalšieho 1 milióna ton odpadu, · zníženie emisií CO2 vo výške 1,13 miliónov ton za rok. Tieto úspechy sa dosiahli realizáciou takmer 50 000 akcií uskutočnených v rámci projektov, vrátane nadobudnutia 194 miliónov hektárov pôdy na realizáciu sústavy Natura 2000, viac než 95 000 vzdelávacích akcií, komunikačných akcií zameraných na 6,1 milióna ľudí a zapojenie 1,2 milióna žiakov a študentov. Pridaná hodnota EÚ Pridaná hodnota programu LIFE+ na úrovni EÚ vyplýva z jeho schopnosti pôsobiť ako platforma na výmenu osvedčených postupov a znalostí, čo subjektom v celej EÚ umožňuje navzájom sa učiť z vlastných skúseností a účinnejšie riešiť problémy životného prostredia. Napríklad v zložke „Príroda a biodiverzita“ pomohol program LIFE+ vytvoriť platformy pre spoluprácu, ktoré posilnili partnerstvo, čím sa uľahčuje prenos osvedčených postupov medzi zainteresovanými stranami a so subjektmi prijímajúcimi rozhodnutia. Program LIFE takisto umožňuje lepšie rozdeliť zodpovednosť a solidaritu pri zachovávaní spoločného prírodného bohatstva EÚ. Pôsobí ako katalyzátor a poskytuje jednorazové investície na odstránenie počiatočných prekážok, ktoré bránia vykonávaniu politiky EÚ v oblasti životného prostredia a klímy, a testuje nové koncepcie. Zo strednodobého hodnotenia vyplýva, že existencia LIFE „je aj naďalej opodstatnená, keďže ide o jediný finančný nástroj, ktorý sa osobitne zameriava na životné prostredie“[8] . Vysoká úroveň pridanej hodnoty EÚ, ktorú prináša nariadenie, sa dosiahla vďaka zabezpečeniu toho, že: · projekty, ktoré získali granty na akcie, boli vysoko kvalitné a ich vplyv sa znásobil vďaka šíreniu a zdieľaniu ich výsledkov, čo oslovilo maximálny počet tvorcov politík a zainteresovaných strán v celej EÚ, · mimovládne organizácie, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky, mali možnosť sa účinne podieľať na tvorbe a vykonávaní politiky, · verejné obstarávanie bolo dobre naplánované a v súlade s formálne dohodnutými prioritami. Pridanú hodnotu EÚ však do určitej miery znížili vnútroštátne systémy prideľovania finančných prostriedkov, ktoré viedli ku kompromisom v súvislosti s kvalitou financovaných projektov, ako aj príliš široké priority, v dôsledku ktorých sa cieleným potrebám a prioritám nevenovala dostatočná pozornosť. Keďže zoznam priorít programu LIFE+ sa stanovil v nariadení, nebolo v priebehu vykonávania programu možné zaviesť požiadavky, ktorými by sa financovanie projektu obmedzilo na osobitné politické potreby a priority. Výber a monitorovanie projektov Vďaka prísnemu hodnoteniu a výberu projektov LIFE+ za zabezpečilo, že financované projekty sú dobre navrhnuté, a preto je pravdepodobné, že budú úspešné. Externé tímy s dôkladnou znalosťou jazyka a kontextov projektov poskytovali stálu podporu priamo na mieste a projekty monitorovali. Príjemcovia podpory pre projekty mali pocit, že sa im dostalo náležitej podpory, a to tak zo strany externých monitorovacích tímov, ako aj zo strany odborníkov Komisie a jej úradníkov zodpovedných za finančné záležitosti[9]. Príspevky na prevádzku mimovládnych organizácií Cieľom tejto zložky programu LIFE+ je umožniť mimovládnym organizáciám pôsobiacim v oblasti životného prostredia, ktorých činnosť má európsky rozmer, aby sa ako zainteresované strany vyváženým spôsobom zapojili do politického procesu EÚ. Príspevky na prevádzku umožnili mimovládnym organizáciám, aby sa zapojili do pracovných skupín EÚ, poskytovali informácie a vypracúvali analýzy, podieľali sa na zvyšovaní povedomia a na konzultáciách a realizovali dlhodobé projekty. Na základe hodnotení sa potvrdilo, že tieto zásahy sú aj naďalej relevantné, a dospelo sa k záveru, že vybrané mimovládne organizácie potrebnou mierou prispeli k politike EÚ. Verejné obstarávanie Komisia používa verejné obstarávanie na vypracovanie podporných štúdií a hodnotení, organizovanie stretnutí, tvorivých dielní a seminárov, ako aj na vývoj a údržbu počítačových systémov (napr. webovej stránky LIFE alebo informačného systému o sústave Natura 2000). Komisia použila túto zložku programu LIFE+ aj na podporu pri šírení informácií a pri informačných a publikačných činnostiach, ktoré sú pre jej politické ciele kľúčové. Tieto zmluvy hrali dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov programu napriek relatívne malým sumám, ktoré im boli pridelené z rozpočtu programu LIFE+. Z hodnotenia vyplýva, že výdavky na zadávanie verejných zákaziek boli primerané a zodpovedali potrebám politiky. K dosiahnutým výsledkom patrí aj komunikácia na vysokej úrovni a ich dosah. Napriek tomu, že je ťažké posúdiť skutočný plný dosah týchto opatrení, vykonali sa v súlade s požadovanými kritériami kvality a na základe strategickej potreby. 2.2. Výzvy a opatrenia v súčasnom rámci 2.2.1. Granty na akcie Stratégia a súdržnosť Program LIFE+ sa vyhodnotil ako relevantný a potrebný vzhľadom na to, že na úrovni EÚ vytvára v rámci rozvoja a vykonávania politiky EÚ v oblasti životného prostredia pridanú hodnotu[10]. Ciele programu však nie sú vždy jasné a niekedy im chýba súdržnosť s ostatnými politikami EÚ. Nejasný strategický prístup a nedostatočné kritické množstvo, ktoré vyplývajú predovšetkým z obmedzení nastolených nariadením, boli označené za nedostatky programu. Pri vykonávaní programu LIFE+ sa v dôsledku toho nezohľadnil vývoj a rozvoj politických priorít EÚ, najmä pokiaľ ide o zložku „životné prostredie“ a zložku „informovanie a oznamovanie“. V tejto súvislosti sa v hodnotení odporúča v záujme zlepšenia situácie lepšie strategické a viacročné plánovanie a zvýšenie flexibility, pokiaľ ide o výber finančných nástrojov a ich vzájomné dopĺňanie. V hodnotení sa okrem toho dospelo k záveru, že v rámci zložky „environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia“ programu LIFE+ je potrebné sa viac zamerať na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a vytváranie násobiaceho účinku. Podľa článku 9 nariadenia by sa z programu LIFE+ nemali financovať činnosti, ktoré možno financovať z iných fondov EÚ. Tým sa predíde použitiu niekoľkých nástrojov EÚ na financovanie jedného projektu. Prínosom by však boli väčšie synergie a súdržnosť s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi programami v členských štátoch. Obmedzenia financovania mimo EÚ znížili účinnosť programu pri riešení environmentálnych problémov, ktoré sú spôsobené faktormi pôsobiacimi mimo územia EÚ. Komisia sa aj naďalej usiluje o lepšie začlenenie výsledkov dosiahnutých vďaka grantom na akcie do vývoja a vykonávania politiky v medziach rámca súčasného programu LIFE+. Došlo k významnej revízii pokynov pre žiadateľov, najmä pokiaľ ide o zložku „environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia“, a to s cieľom viac sa zamerať na potenciálnych príjemcov a poskytovať im v rámci obmedzení stanovených v nariadení o programe LIFE+ lepšie pokyny. Komisia zabezpečila, aby žiadny projekt LIFE+ nezískal zároveň podporu z iných nástrojov EÚ, čím dodržala ustanovenia nariadenia o programe LIFE+. Pri výbere projektov sa však uprednostňovali projekty, ktoré preukázali synergie s inými fondmi alebo integrovaný prístup pri využívaní rôznych finančných nástrojov, a to vďaka tomu, že kritériá výberu sa stanovili tak, aby sa takýmto projektom pridelili pri hodnotení dodatočné body. Komisia takisto reagovala na odporúčania uvedené v hodnotení a v rámci nástupníckeho programu LIFE+ navrhla nový druh projektov – „integrované projekty“. Tie by boli viac zamerané na vykonávanie politiky EÚ v priebehu dlhšieho obdobia a vyčlenili by sa na ne dodatočné finančné prostriedky. Navrhovaným novým programom by sa taktiež zaviedla možnosť financovať akcie mimo EÚ, ak je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov, ktoré si EÚ stanovila v oblasti životného prostredia a klímy. Administratívne zaťaženie Administratívne zaťaženie programu LIFE+ sa časom zvýšilo v dôsledku prísnejších požiadaviek na žiadosti a na predkladanie správ, najmä v súvislosti s finančným riadením, a preto boli vyjadrené obavy v súvislosti s jeho efektívnosťou. Zdá sa, že rozdelenie programu LIFE+ do dvoch samostatných jednotiek v roku 2009 takisto zvýšilo administratívne zaťaženie, ktoré znášajú jednotliví referenti. Komisia sa usiluje zjednodušiť postupy a v prípade nástupníckeho programu LIFE+ navrhla opatrenia na zníženie administratívneho zaťaženia. Podávanie žiadostí a výber Postupy podávania žiadostí a výberu projektov sa vyhodnotili ako príliš dlhé a zložité a je potrebné ich zjednodušiť. V roku 2011 sa v záujme vyriešenia týchto problémov zaviedol elektronický formulár žiadosti. V priebehu prvého pilotného roku sa zistili niektoré počiatočné problémy vrátane nezrovnalostí medzi elektronickými žiadosťami a žiadosťami predloženými v tlačenej podobe, ktoré bolo potrebné vyriešiť manuálne. Po každej výzve na predkladanie návrhov zorganizovala Komisia pre potenciálnych žiadateľov semináre, ktorých cieľom bolo vysvetliť proces podávania žiadostí a zvýšiť ich kvalitu. Tieto semináre boli osobitne zamerané najmä na krajiny s malým počtom žiadateľov a/alebo s nízkou mierou ich úspešnosti. Komisia takisto naďalej posilňovala a zlepšovala činnosti zamerané na šírenie informácií a snažila sa v rámci programu LIFE prilákať netradičných žiadateľov, najmä pokiaľ ide o zložku „biodiverzita“ a nové témy v rámci zložky „environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia“. Komisia skrátila obdobie trvania výberu projektov bez toho, aby tým znížila jeho kvalitu. Od výzvy na predkladanie návrhov z roku 2012 funguje systém podávania elektronických žiadostí dobre a Komisia hľadá možnosti, ako rozšíriť využitie elektronického podávania správ pri monitorovaní projektov. Výsledky projektov a ich začlenenie do tvorby politík V hodnoteniach sa navrhuje, aby Komisia realizovala v súvislosti s projektmi viac návštev ex-post, a to aj napriek tomu, že sa to nevyžaduje v nariadení. Systematickejší systém monitorovania ex-post by prispel k zlepšeniu súčasnej situácie, pretože by boli k dispozícii dôkazy o tom, ktoré projekty skutočne dosahujú dlhotrvajúce prínosy. Vďaka tomu by sa výsledky projektov lepšie využili a začlenili do tvorby politiky. Vo všeobecnejšej rovine je potrebné zlepšiť prenos know-how, najmä na úrovni EÚ. Komisia teraz vykonáva systematickejšie návštevy ex-post s cieľom posúdiť udržateľnosť projektov a využiť politické skúsenosti. Takisto zvýšila úsilie o začlenenie výsledkov projektov do vývoja a vykonávania politiky v rámci seminárov a panelových diskusií za účasti príjemcov podpory pre projekty a tvorcov politiky. V zložke „príroda a biodiverzita“ sú väzby medzi politikou a projektmi už silné, ale v nasledujúcom programovom období by sa mohlo vyvinúť ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o zložku „environmentálna politika a riadenie v oblasti životného prostredia“. Komunikácia a jej dosah V hodnoteniach sa odporúča zlepšiť komunikáciu v rámci programu LIFE+ a jej horizontálny dosah a tiež posilniť šírenie výsledkov projektov a súvisiacich poznatkov, najmä na úrovni EÚ. Dosiahlo sa niekoľko zlepšení. Najviditeľnejším zlepšením je aktualizovaná a zlepšená domovská internetová stránka programu LIFE. Komisia pravidelne uverejňuje tematické brožúrky s cieľom ukázať, ako projekty v rámci programu LIFE riešia problémy v oblasti životného prostredia. Zrealizovali a uverejnili sa tri súhrnné štúdie týkajúce sa vody, odpadov a ovzdušia a hluku. Komisia podporila vytváranie kontaktných sietí organizovaním stretnutí týkajúcich sa projektov na regionálnej úrovni a na úrovni EÚ, ktorých účelom je výmena skúseností a technických poznatkov. Najmä v zložke „príroda a biodiverzita“ prebiehala medzi príjemcami intenzívna spolupráca a zdieľanie poznatkov, čo zároveň prispelo k získavaniu vedeckých poznatkov o ochrane prírody a biodiverzity a v širšom meradle aj k vykonávaniu smernice o vtákoch a smernice o biotopoch. Vnútroštátne organizácie a riadenie na úrovni členských štátov Vnútroštátne kontaktné miesta zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní súdržnosti, doplnkovosti a koordinácie programu LIFE+ s národnými programami. Zdá sa však, že koordinácia s ďalšími, najmä vnútroštátnymi zdrojmi financovania je stále ešte nedostatočná. Podľa národných kontaktných miest existuje v rámci programu LIFE+ priestor pre uvoľnenie väčšieho objemu zdrojov na vnútroštátnej úrovni. Národné stratégie sa považujú za dôležité na podporu, šírenie a realizáciu programu v jednotlivých členských štátoch. Každý členský štát predložil veľmi rozdielny počet návrhov. To je čiastočne dané predchádzajúcimi skúsenosťami s programom LIFE v konkrétnom členskom štáte a čiastočne pomocou, ktorú poskytujú národné kontaktné miesta. To vedie k nerovnomernému rozdeleniu finančných prostriedkov medzi členskými štátmi. Kým Taliansko, Španielsko a Nemecko dostávajú aj naďalej značnú finančnú podporu z programu LIFE+, niektoré z najnovších členských štátov nie sú tak úspešné. Komisia organizuje školenia s cieľom posilniť úlohu národných kontaktných miest pri poskytovaní pomoci žiadateľom a príjemcom a vypracovala pokyny týkajúce sa komunikačných činností. Hoci prideľovanie finančných prostriedkov na vnútroštátnej úrovni tak, ako sa stanovuje v nariadení, zjavne nevedie k podstatne vyváženejšiemu rozloženiu projektov v celej EÚ, došlo v niektorých krajinách vďaka úsiliu národných kontaktných miest k pokroku. Tieto úspechy je potrebné zreprodukovať aj v iných členských štátoch 2.2.2. Príspevky na prevádzku mimovládnych organizácií Hoci je v porovnaní s grantmi na akcie náročnejšie posúdiť vplyv jednotlivých príspevkov na prevádzku mimovládnych organizácií, je potrebné skonštatovať, že príspevkový program pre mimovládne organizácie prináša vysokú pridanú hodnotu, ktorá spočíva v podiele mimovládnych organizácií na rozvoji a vykonávaní politiky. Kritériá oprávnenosti sa vo všeobecnosti považujú za primerané, ale požiadavka, aby mimovládne organizácie mali členov v mnohých krajinách sa považuje za rozpornú s ustanovením, že podpora sa môže poskytnúť len príjemcom, a nie členom. V predchádzajúcich hodnoteniach sa poukázalo na problémy týkajúce sa rýchlosti a načasovania platieb, ktoré mimovládnym organizáciám spôsobujú problémy s likviditou. V strednodobom hodnotení sa odporúča posun harmonogramu výberového konania alebo zmena viacročných rámcových zmlúv o partnerstve s cieľom riešiť problémy v oblasti likvidity a zlepšiť nákladovú efektívnosť[11]. Komisia zlepšila svoju spätnú väzbu mimovládnym organizáciám v súvislosti s rozhodnutiami o spolufinancovaní a určité zlepšenia sa dosiahli aj v otázke načasovania platieb, hoci táto úprava je limitovaná časom, ktorý Komisia potrebuje na vykonanie svojich finančných postupov. V poslednej výzve na predkladanie návrhov v rámci programu LIFE+ sa Komisia viac zamerala na ročné priority a zaviedla externé hodnotenie, ktorého účelom je posilniť objektívnosť procesu hodnotenia. V prípade následného nástroja sa ako prostriedok stabilnejšej podpory navrhla možnosť viacročnej podpory, ktorá by príjemcom z mimovládnych organizácií umožnila dlhodobejšie plánovanie. Rovnako sa bude podporovať väčšie zapojenie členov siete do realizácie grantov. 3. BUDÚCNOSŤ PROGRAMU LIFE+ Ako sa už uviedlo, mnohé z odporúčaní z hodnotení neboli v súlade so súčasným nariadením o programe LIFE+, ale zohľadnili sa pri navrhovaní budúceho nástroja. Komisia vo svojom oznámení z 12.decembra 2011 predloženom Európskemu parlamentu a Rade navrhla vyčleniť v období rokov 2014 – 2020 sumu 3,2 miliardy EUR na nový program na ochranu životného prostredia a klímy – LIFE. Navrhovaný nový program bude vychádzať z úspechu existujúceho programu LIFE+, no súčasne dôjde k jeho reforme v záujme väčšieho dosahu, zjednodušenia a vyššej flexibility, ako aj k zvýšeniu rozpočtu. Hlavné navrhované zmeny: · vytvorenie podprogramu „Ochrana klímy“ (800 miliónov EUR na celé obdobie) s tromi prioritami: zmiernenie, adaptácia, riadenie a informovanosť, · lepšie vymedzenie štruktúry podprogramu „Životné prostredie“ (2,4 miliardy EUR na celé obdobie): biodiverzita, životné prostredie, a riadenie, · zavedenie integrovaných projektov (IP) ako demonštračných projektov na dosiahnutie environmentálnych cieľov, a to najmä prostredníctvom mobilizácie ďalších dostupných prostriedkov EÚ a/alebo vnútroštátnych finančných prostriedkov. Tým sa najmä zabezpečí posilnenie doplnkovosti a koordinácie s akciami podporovanými z európskych štrukturálnych a investičných fondov v otázkach týkajúcich sa prírody, vody, odpadov, kvality ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy. Podprogram „Životné prostredie“ bude podporovať snahu v týchto oblastiach: · „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ so zameraním sa na inovačnejšie riešenia zamerané na lepšie vykonávanie environmentálnej politiky a začlenenie environmentálnych cieľov do iných sektorov, · „Biodiverzita“, ktorá bude rozvíjať a uplatňovať osvedčené postupy na zastavenie straty biodiverzity a obnovu ekosystémových služieb, pričom sa zameria predovšetkým na podporu lokalít sústavy Natura 2000, a to najmä pomocou integrovaných projektov, ktoré budú v súlade s rámcami prioritných opatrení členských štátov, · „Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia“, ktorá bude podporovať okrem kampaní na zvyšovanie informovanosti aj výmenu poznatkov, šírenie najlepšej praxe a lepšie dodržiavanie predpisov. Podprogram „Ochrana klímy“ sa týka týchto oblastí: · „Zmiernenie zmeny klímy“, ktorá sa sústredí na znižovanie emisií skleníkových plynov, · „Adaptácia na zmenu klímy“, ktorá sa sústredí na zvyšovanie odolnosti voči zmene klímy, · „Riadenie a informovanie v oblasti klímy“, ktorá sa sústredí na zvyšovanie informovanosti, komunikáciu, spoluprácu a rozširovanie informácií o zmierňujúcich a adaptačných opatreniach. Hlavným typom zásahov v rámci programu budú aj naďalej granty na financovanie projektov. Mimovládne organizácie a iné subjekty môžu aj naďalej využívať príspevky na prevádzku a vytvorí sa priestor aj na príspevky na inovačné finančné nástroje. Podľa návrhu Komisie sa v rámci programu LIFE na obdobie 2014 – 2020 prijmú jednoduchšie a pružnejšie postupy. 4. ZÁVER Hoci z hodnotení vyplýva, že je možné program LIFE+ do určitej miery zlepšiť, vo všeobecnej rovine sa považuje za účinný a dobre riadený program. Zistené nedostatky sa v rámci možností riešili v záverečných fázach súčasného programového obdobia. Ak ide o nedostatky dané samotným nariadením o programe LIFE+, odporúčania sa zohľadnili pri tvorbe návrhu programu LIFE na obdobie 2014 – 2020. Komisia sa domnieva, že jednotlivé členské štáty i EÚ ako celok by mali aj naďalej dostávať pomoc z rozpočtu EÚ pri tvorbe a vykonávaní politík EÚ, a to tak prostredníctvom osobitného nástroja na ochranu životného prostredia, ako aj začlenením problematiky životného prostredia do rozpočtovo relevantnejších finančných nástrojov. Vzhľadom na nerovnomerné a nedostatočné vykonávanie politiky EÚ v oblasti životného prostredia a klímy je i naďalej potrebný osobitný nástroj na zásahy v oblasti životného prostredia a klímy. Cieľom návrhu nového programu LIFE vypracovaného Komisiou je pokračovať v príprave a rozvoji programu, ktorý je v súčasnosti upravený úspešným nariadením o programe LIFE+. [1] Ú. v. EÚ L 149, 9.6.2007. [2] http://ec.europa.eu/environment/life/publications/lifepublications/evaluation/index.htm#mte2010 [3] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/COMM_PDF_COM_2011_0874_F_ EN.pdf?reference=IP/11/1526&format=PDF&aged=0&language=EN&guiLanguage=en [4] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/121214_conclusions.pdf [5] Pozri: EPEC (2008) k dispozícii na webovej stránke https://ec.europa.eu/dgs/environment/pdf/epec_report_life.pdf; SEK(2008) 2633 v konečnom znení, PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE o vykonávaní programu finančnej podpory poskytovanej európskym mimovládnym organizáciám, ktoré pôsobia hlavne v oblasti ochrany životného prostredia; COWI (2009) Následné hodnotenie projektov a činností financovaných v rámci programu LIFE; Osobitná správa Európskeho dvora audítorov (2009) 11/2009 o udržateľnosti projektov LIFE-príroda a ich riadení Komisiou; Arcadis (2010) Strednodobé hodnotenie vykonávania nariadenia LIFE+ a SEK(2011) 1541 v konečnom znení PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE POSÚDENIE VPLYVU dokument sprevádzajúci návrh nariadenia o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE). [6] Ú. v. ES L 242, 10.9.2002. [7] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/pdf/2020/1_EN_impact _assesment_part1_v4.pdf [8] SEK(2010) 1120 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE, Revízia nariadenia LIFE+ v polovici obdobia jeho uplatňovania, s. 5. [9] Hodnotenie v polovici obdobia, s. 9. [10] SEK(2010) 1120 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE, Revízia nariadenia LIFE+ v polovici obdobia jeho uplatňovania, s.10. [11] SEK(2010) 1120 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE, Revízia nariadenia LIFE+ v polovici obdobia jeho uplatňovania, s. 8.