Okrem toho, ako sa zdôrazňuje v odporúčaniach skupiny v rámci OMK pre kultúrny rozmer udržateľného rozvoja a skupiny v rámci OMK pre odolnosť kultúrneho dedičstva voči zmene klímy, kultúra a politiky v oblasti kultúry by sa mali systematickejšie využívať na riešenie hlavných súčasných problémov súvisiacich so zmenou klímy a s cieľmi Európskej zelenej dohody. Napríklad cieľ klimatickej neutrality misie programu Horizont Európa zameranej na klimaticky neutrálne a inteligentné mestá podporuje zapojenie občanov, začlenenie a sociálnu inováciu.

oOpatrenia v oblasti zmeny klímy a kultúrneho dedičstva. Komisia viedla prácu skupiny odborníkov z členských štátov zameranú na posilňovanie odolnosti kultúrneho dedičstva voči zmene klímy . Táto skupina vydala svoju správu v septembri 2022. Identifikujú sa v nej osvedčené postupy a inovačné opatrenia na ochranu kultúrneho dedičstva, a to hmotného aj nehmotného, pred zmenou klímy. Súčasťou boli odporúčania týkajúce sa toho, ako môže kultúrne dedičstvo prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy a k boju proti nej v súlade so Zelenou dohodou. Komisia takisto dala vypracovať štúdiu o ekologizácii programu Kreatívna Európa. Jej cieľom je preskúmať, ako možno v rámci programu zaviesť environmentálne, udržateľné a proporčné opatrenia s cieľom posilniť jeho príspevok k zohľadňovaniu problematiky zmeny klímy a biodiverzity.

V rámci programu Kreatívna Európa na roky 2021 – 2027 sa v mediálnej a audiovizuálnej oblasti zaviedli dve hlavné horizontálne priority: ekologizácia audiovizuálneho priemyslu a rozmanitosť a začlenenie pre audiovizuálny sektor. Ekologizácia a rozmanitosť sa uvádzali vo výzve na prekladanie návrhov vo všetkých schémach podprogramu MEDIA programu Kreatívna Európa. Uchádzači by mali predložiť stratégiu svojich postupov zameraných na ekologizáciu a stratégiu podpory rozmanitosti a začlenenia vo svojich činnostiach. Tieto stratégie sa vyhodnocujú ako súčasť kritérií pre udelenie financovania. Projekty vybrané v rámci pracovných programov na roky 2021 a 2022 priniesli informácie o tom, ako audiovizuálne spoločnosti a organizácie riešia tieto politické priority. Spomedzi vybraných projektov treba spomenúť projekt TheGreenShot, prvé digitálne riešenie s rozhraním v reálnom čase, prostredníctvom ktorého sa filmové komisie môžu spojiť s produkciami, ktoré natáčajú v ich regiónoch alebo mestách, alebo projekt Green Charter for Festivals podporený v kontexte výzvy festivalovej siete z roku 2022, ktorý iniciovala sieť festivalov Moving Images Open Border. Táto charta je nástroj na výpočet uhlíkovej stopy festivalov, ktorého účelom je na jednej strane informovať a stanovovať spoločné ciele pre udržateľnosť.

Do súčasného podprogramu Kultúra sa doplnil nový odvetvový prístup s cieľom posilniť udržateľnosť konkrétnych odvetví (kultúrne dedičstvo, architektúra, hudba, knižný sektor, dizajn, móda a kultúrny cestovný ruch) a prispieť k tomu, aby sa aj ony stali ekologickejšími, odolnejšími a inkluzívnejšími. V rámci tohto podprogramu sa takisto podporuje iniciatíva Európske hlavné mestá kultúry, ktorej cieľom je podporovať rozmanitosť kultúr v Európe, zdôrazňovať prvky, ktoré majú spoločné, a zvyšovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest. Mestá s týmto titulom svoj projekt začleňujú do svojej celkovej stratégie a súčasťou ich úsilia sú čoraz častejšie úvahy o udržateľnosti, ako je podpora ekologickejších postupov v oblasti kultúry.

Politika súdržnosti na roky 2021 – 2027 sa bude zameriavať na udržateľnosť a digitálne skvalitňovanie zážitkov spojených s kultúrnym dedičstvom. Patrí k tomu transformácia a budúca odolnosť kultúrnych a kreatívnych odvetví, ako aj podpora kultúrneho dedičstva v súlade s najvyššími štandardmi s cieľom integrovať sociálne začlenenie, udržateľnosť a občiansku účasť prostredníctvom kultúry. Kultúrne a kreatívne odvetvia môžu využívať investície v rámci všetkých piatich cieľov politiky súdržnosti, a to aj prostredníctvom nového špecifického cieľa EFRR zameraného na posilnenie úlohy kultúry, riešenie sociálno-ekonomických výziev alebo ako súčasť územných stratégií v rámci politického cieľa 5 „Európa bližšie k občanom“, v programoch v rámci pilierových cieľov „Investovanie do rastu a zamestnanosti“ a „Európska územná spolupráca (Interreg)“. Okrem toho možno podporovať kultúru v rámci špecifického cieľa Interreg, najmä „lepšieho riadenia spolupráce“. Cezhraničná spolupráca v oblasti kultúrneho a prírodného dedičstva je často prínosná, keďže mnohé lokality prírodného dedičstva majú cezhraničný charakter. Cezhraničná spolupráca umožňuje integrovaný, udržateľný prístup napríklad k pútnickým cestám, udržateľným chodníkom v lokalitách prírodného dedičstva a ďalším.

oOpatrenia v oblasti kultúry a kvality života, ktoré predstavujú dôležitú a novú otázku, najmä po kríze COVID-19. Komisia v súčasnosti vykonáva prípravnú akciu z Európskeho parlamentu s názvom Rozvoj politiky zdola nahor pre kultúru a dobrú kvalitu života v EÚ. Tento projekt, ktorý realizuje konzorcium európskych partnerov jeden a pol roka, sa zameriava na aktualizáciu výskumu na túto tému, v rámci ktorého sa mapujú najrelevantnejšie existujúce postupy, buduje sa kapacita miestnych aktérov s cieľom účinne využívať kultúru na zlepšovanie kvality života a zdravia, a to s osobitným zameraním na duševné zdravie. Okrem toho sieť ESPON nedávno vydala správu o kultúrnom dedičstve ako zdroji dobrých spoločenských podmienok v európskych regiónoch. Cieľom je vypracovať celoeurópsku metodiku a územnú analýzu vplyvov kultúrneho dedičstva na spoločnosť so zohľadnením aspektov, ako sú kvalita života a sociálne začlenenie. Kultúrne dedičstvo ako kľúčová hodnota v predchádzaní krízam a budovaní mieru (cieľ udržateľného rozvoja 16: Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie). Úmyselné ničenie kultúrneho dedičstva sa vo všeobecnosti považuje za možný ukazovateľ alebo predzvesť budúceho hromadného násilia, keďže sa používa na likvidáciu histórie a artefaktov, ktoré sú kľúčové pre kultúru a identitu populácie. Ak k nemu dochádza systematicky a vo veľkom rozsahu, úmyselné ničenie kultúrneho dedičstva sa v Rímskom štatúte Medzinárodného trestného súdu vymedzuje ako vojnový zločin. Ničenie kultúrneho dedičstva zohráva významnú úlohu v prebiehajúcich konfliktoch v Sýrii, Iraku a Mali. Medzi príklady patria útoky na svätyne a mauzóleá v meste Timbuktu, ktoré v roku 2012 spáchali islamistické skupiny v severných regiónoch Mali. Závery Rady o prístupe EÚ ku kultúrnemu dedičstvu v konfliktoch a krízach a špecializovanej koncepcii EÚ obsahujú jasný politický a operačný rámec pre súdržnejší a viditeľnejší prístup EÚ ku kultúrnemu dedičstvu v záujme mieru (cieľ udržateľného rozvoja 16, cieľ udržateľného rozvoja 8: Dôstojná práca a ekonomický rast, cieľ udržateľného rozvoja 11: Udržateľné mestá a komunity). Konkrétne sa EÚ zaväzuje k inkluzívnemu, rovnakému a nediskriminačnému prístupu citlivému ku konfliktom. Pokiaľ ide o súčasnú situáciu na Ukrajine, Komisia podporuje ochranu ukrajinského kultúrneho dedičstva tak, že poskytuje núdzové ochranné vybavenie a podporuje digitálnu dokumentáciu ukrajinského kultúrneho dedičstva. Komisia takisto podporuje ukrajinských umelcov a profesionálov v oblasti kultúry. V septembri 2022 napríklad v rámci programu Kreatívna Európa zverejnila výzvu na podporu umelcov mimo krajiny a kultúrnych organizácií na Ukrajine s cieľom pripraviť ich na povojnovú obnovu ukrajinského kultúrneho sektora v strednodobom horizonte.

oOpatrenia na riešenie účinkov digitálnej transformácie na kultúrnu a umeleckú rozmanitosť, t. j. obchodné modely, vzťahy s publikom a posun v spôsoboch tvorby, výroby a spotreby. Koncom roka 2021 Komisia začala spolupracovať s expertmi na preskúmaní možnosti dobrovoľných usmernení pre zber a správu údajov o digitálnom publiku s osobitným zameraním na scénické umenie a kultúrne dedičstvo. V správe s názvom (Opätovné) zapojenie digitálneho publika v kultúrnych odvetviach z júna 2022 sa sumarizujú vedomosti získané z postupov súvisiacich s pandémiou COVID-19. Okrem toho sa na pozadí expertnej skupiny pre kultúrne dedičstvo diskutovalo aj o digitalizácii a kultúrnom dedičstve so zameraním na digitálne vzdelávanie počas pandémie COVID-19. Predmetom boli skúsenosti s budovaním kapacít na prenesenie výstav, vzdelávacích programov a artefaktov do online priestoru a otázka publika, ktoré zažívalo únavu z kultúry.

Krádež a rabovanie lokalít kultúrneho dedičstva a obchodovanie s kultúrnymi objektmi je veľkým a lukratívnym zdrojom príjmov organizovanej trestnej činnosti, a to niekedy aj teroristov a strán konfliktu. Predmety kultúrnej hodnoty sú mimoriadne zraniteľné voči obchodovaniu v konfliktoch a krízových regiónoch, ako sú Ukrajina a Blízky východ. Táto činnosť môže viesť k úplnému alebo čiastočnému zničeniu ukradnutých alebo ukoristených predmetov, ako aj lokalít kultúrneho dedičstva, náboženských budov, archeologických lokalít atď. Tie majú veľkú hodnotu pre identitu miestnej populácie, keďže uchovávajú historickú, kultúrnu a spoločenskú pamäť, často dokonca na pôvodnom mieste jej vzniku. Dobre chránené kultúrne dedičstvo prispieva k rozvojovému procesu vytváraním príležitostí na vzdelávanie a pracovné miesta, priestoru na dialóg medzi rôznymi spoločenskými skupinami a posilnením hlasu marginalizovaných komunít a ich pocitu príslušnosti.

Ničenie kultúrneho dedičstva preto môže nielen výrazne poškodiť kolektívnu pamäť spoločnosti, ale aj odňať komunite zdroj príjmu, napríklad v prípade zničenia turistických atrakcií (lokality kultúrneho dedičstva, múzeá atď.).

V súlade so stratégiou EÚ pre bezpečnostnú úniu na rok 2020 a stratégiou EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 Komisia v súčasnosti pripravuje akčný plán na boj proti obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty. Cieľom je bojovať proti obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty a chrániť ich pred zničením v dôsledku trestnej činnosti. Na tomto pozadí sa akčný plán bude zaoberať rôznymi aspektmi boja proti obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty vrátane budovania kapacít orgánov na presadzovanie práva a súdnych orgánov, aby dokázali lepšie odhaľovať a trestať prípady obchodovania, na zvyšovanie vysledovateľnosti predmetov kultúrnej hodnoty, zlepšenie ochrany predmetov kultúrnej hodnoty pred obchodovaním a rabovaním a spoluprácu s tretími krajinami, v ktorých dochádza k rabovaniu, s osobitným zameraním na krajiny trpiace konfliktmi a krízami. Medzi ďalšie aspekty patria zvyšovanie informovanosti o potrebe chrániť predmety kultúrnej hodnoty a o škode na kultúrnom dedičstve, ku ktorej môže dôjsť pri obchodovaní s predmetmi kultúrnej hodnoty.

Pripravované opatrenia: – Využívanie sociálnych cieľov a hospodárskej pridanej hodnoty prostredníctvom boja proti trestnej činnosti a nezákonnému obchodovaniu a sprostredkovania pocitu zodpovednosti miestnych komunít. – Prijatie akčného plánu na boj proti nezákonnému obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty v roku 2022 zameraného na riešenie rôznych aspektov boja proti obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty a ich ochranu pred poškodením v dôsledku trestnej činnosti.

D. Zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie

Politické priority a strategické opatrenia

Jednou z kľúčových rámcových iniciatív je stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím . Jej cieľom je dosiahnuť väčší pokrok v zabezpečovaní plnej účasti osôb so zdravotným postihnutím, a to aj v oblasti kultúry. Táto stratégia bude usmerňovať opatrenia členských štátov, ako aj inštitúcií EÚ. Prístupnosť je faktorom umožňujúcim uplatňovanie práv a predpokladom pre plnú účasť osôb so zdravotným postihnutím v rovnakej miere ako ostatných. V súlade so stratégiou by bolo relevantným cieľom pre kultúru zamerať sa na prístupnosť kultúrnych podujatí a kultúrnych produktov a podporovať umelecké diela osôb so zdravotným postihnutím. Cieľom tejto stratégie je dosiahnuť pokrok vo všetkých oblastiach Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím , ktorého stranou je EÚ a všetky členské štáty EÚ. Dohovor je právne záväzným nástrojom v oblasti ľudských práv, ktorým sa stanovujú minimálne štandardy pre práva osôb so zdravotným postihnutím.

Komisia zriadila rámec na monitorovanie vykonávania tejto stratégie. Takisto poskytne vstupné údaje pre európsky semester, sociálny prehľad EÚ a vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja. Do roku 2023 sa vypracujú nové ukazovatele zdravotného postihnutia, ktoré budú podporovať ukazovatele pre sociálny prehľad, európsky semester a ciele udržateľného rozvoja.

Komisia v rámci tejto stratégie podporuje umelecké diela osôb so zdravotným postihnutím a zvyšuje ich viditeľnosť. Takisto sa usiluje dosiahnuť, aby boli kultúrne dedičstvo a všetky aktivity v oblasti kultúry dostupné osobám so zdravotným postihnutím, a to prostredníctvom podpory z finančných zdrojov EÚ, ako je program Kreatívna Európa. Komisia takisto:

–podporila štúdiu v rámci rozsiahleho projektu Europe Beyond Access, ktorá sa venuje (nedostatočným) vedomostiam začleňujúcich riadiacich pracovníkov v oblasti kultúry a) o práci umelcov so zdravotným postihnutím; b) o tom, ako im sprístupniť svoje programy; ako aj c) o tom, ako sprístupniť svoje programy osobám so zdravotným postihnutím,

–podporuje rozvoj prístupného cestovného ruchu, najmä pokiaľ ide o mestá, a to prostredníctvom ocenenia Európske hlavné mesto inteligentného cestovného ruchu.

Cieľom tejto stratégie je zabezpečiť, aby sa osoby so zdravotným postihnutím mohli zúčastňovať na kultúrnom živote v rovnakej miere ako ostatní v súlade s Dohovorom o právach osôb so zdravotným postihnutím. Komisia vyzýva členské štáty, aby propagovali a podporovali kultúrnu a kreatívnu činnosť a umenie pre osoby so zdravotným postihnutím a zvyšovali informovanosť. Vďaka tomu tak budú osoby so zdravotným postihnutím viditeľné prostredníctvom výstav a vystúpení a budú mať prístup k väčšiemu množstvu vystúpení, festivalov, umeleckých zbierok a múzeí. Ako pilotný projekt bol v rokoch 2016 – 2018 v ôsmich členských štátoch zavedený preukaz EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím (Belgicko, Cyprus, Estónsko, Fínsko, Malta, Rumunsko, Slovinsko a Taliansko) a aj po jeho skončení bude preukaz naďalej fungovať a bude sa uznávať v týchto ôsmich krajinách. V štúdii hodnotiacej vykonávanie pilotnej akcie týkajúcej sa preukazu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím a súvisiace výhody sa identifikoval potenciál opatrení vo väčšom rozsahu, pričom priniesla dôkazy o tom, že okrem iného došlo k relatívne skromnému zvýšeniu kultúrnej, voľnočasovej a športovej účasti a účasti na cestovnom ruchu v zahraničí. Komisia plánuje preukaz EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím rozšíriť.

Okrem toho bolo v kontexte európskeho Paktu o zručnostiach v roku 2022 zriadené partnerstvo na podporu zručností v kultúrnych a kreatívnych odvetviach.

Pripravované opatrenia: – Prebiehajúca kampaň Komisie Together for Rights (do marca 2023) zameraná na zvyšovanie informovanosti o kľúčových aspektoch stratégie, ktorá zahŕňa kultúru a pri vypracúvaní sa konzultuje s osobami so zdravotným postihnutím a organizáciami, ktoré ich zastupujú, ako aj s umelcami. – Návrh Komisie, aby sa do konca roka 2023 rozšíril preukaz EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím tak, aby sa uznával vo všetkých členských štátoch, pričom sa nadviaže na skúsenosti s prebiehajúcim pilotným projektom a na európsku parkovaciu kartu pre osoby so zdravotným postihnutím. – Ďalší rozvoj a podpora odvetvových partnerstiev v rámci Paktu o zručnostiach v rámci Európskeho roka pre zručnosti 2023.

E. Spravodlivosť, práva spotrebiteľov a rodová rovnosť