EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 9. 2017 COM(2017) 536 final 2017/0230(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo); nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov); nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy); nariadenie (EÚ) č. 345/2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu; nariadenie (EÚ) č. 346/2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania; nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi; nariadenie (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch; nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov; a nariadenie (EÚ) 2017/1129 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu (Text s významom pre EHP) {SWD(2017) 308 final}

{SWD(2017) 309 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Integrované finančné trhy prinášajú významné prínosy z hľadiska financovania európskeho hospodárstva a z hľadiska podpory zamestnanosti a rastu na spoľahlivom a udržateľnom základe. Na podporu finančnej integrácie a integrity trhu pri súčasnom zabezpečení finančnej stability si vnútorný trh EÚ s finančnými službami vyžaduje spoločné pravidlá a dôslednú koordináciu dohľadu. Keď EÚ zrevidovala svoj finančný systém v reakcii na finančnú krízu a v súlade s globálnym úsilím, zaviedla z tohto dôvodu jednotný súbor pravidiel pre finančnú reguláciu v Európe a vytvorila európske orgány dohľadu (ďalej aj „ESA“). Orgány ESA predstavujú inštitucionálny základ komplexného reformného balíka a zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní dostatočnej regulácie, sily a stability finančných trhov v rámci EÚ. Prispievajú k rozvoju a súdržnému uplatňovaniu jednotného súboru pravidiel, riešia cezhraničné problémy, a tým podporujú zbližovanie v oblasti regulácie i dohľadu. Napriek opatreniam prijatým po kríze existuje významný potenciál na posilnenie zbližovania v oblasti regulácie a dohľadu na vnútornom trhu. Integrované finančné trhy si na efektívne fungovanie vyžadujú integrovanejšie režimy dohľadu, zatiaľ čo centralizovanejšie režimy dohľadu zasa môžu podporovať integráciu trhu. Preto sa EÚ podujala na ďalšiu integráciu v rámci širšieho finančného sektora na spoľahlivom a stabilnom základe. Vznikla najmä únia kapitálových trhov s cieľom položiť základ pre plne funkčný vnútorný trh v oblasti kapitálových trhov. V tejto súvislosti sa v správe piatich predsedov o dobudovaní hospodárskej a menovej únie v Európe z júna 2015 zdôraznila potreba posilnenia rámca dohľadu EÚ, ktoré napokon povedie k jednotnému orgánu dohľadu nad kapitálovými trhmi. V nedávnom diskusnom dokumente Komisie o prehĺbení hospodárskej a menovej únie sa odporúča, aby výsledkom preskúmania rámca dohľadu EÚ – najmä Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy („ESMA“) – boli prvé kroky smerom k takémuto jednotnému orgánu dohľadu do roku 2019. V diskusnom dokumente sa tiež žiadalo dokončenie finančnej únie – ktorá zahŕňa bankovú úniu aj úniu kapitálových trhov – do roku 2019, aby sa zaručila integrita eura a zlepšilo fungovanie eurozóny a EÚ ako celku. Globálne finančné trhy sú navzájom silno prepojené a regulačný rámec EÚ je do veľkej miery založený na medzinárodných normách dohodnutých v dôsledku finančnej krízy najmä medzi krajinami skupiny G20. Keďže EÚ sa usiluje o urýchlenie dokončenia únie kapitálových trhov, je preto nevyhnutné, aby sa režimy dohľadu EÚ naďalej rozvíjali spôsobom, ktorý umožní využitie plného potenciálu medzinárodne integrovaných finančných trhov a zároveň zabezpečí, aby sa cezhraničné riziká medzi EÚ a zvyškom sveta mohli účinne monitorovať a riadiť. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú úlohu orgány ESA. Rozhodnutím Spojeného kráľovstva opustiť EÚ sa napokon posilňujú tieto výzvy z hľadiska režimov dohľadu v rámci zostávajúcej EÚ-27. Budúci odchod súčasného najväčšieho finančného centra EÚ znamená, že kapitálové trhy EÚ-27 sa musia ďalej rozvíjať a režimy dohľadu sa musia posilniť s cieľom zabezpečiť, aby finančné trhy naďalej primerane a spoľahlivo podporovali hospodárstvo. Cieľom tohto návrhu je upraviť a modernizovať rámec ESA s cieľom zabezpečiť, aby mohli prevziať rozšírenú zodpovednosť za dohľad nad finančnými trhmi. Orgány ESA musia byť primerane vybavené, pokiaľ ide o právomoci, riadenie a financovanie. Po prvé, v oblastiach, v ktorých sa preukázalo, že existujúce právomoci ESA sú čiastočne nedostatočné a nejasne vymedzené, napríklad pokiaľ ide o konzistentné uplatňovanie práva Únie, vypracovanie technických odporúčaní alebo poskytovanie priebežnej podpory v súvislosti s rozhodnutiami o rovnocennosti, sa tieto právomoci musia posilniť a zlepšiť. Súčasný rozsah pôsobnosti mandátu ESA sa takisto musí znovu zvážiť vzhľadom na politické ciele únie kapitálových trhov. Bežnejší priamy dohľad v cieľových oblastiach je potrebný na zabezpečenie súdržnejších postupov dohľadu a vykonávania pravidiel EÚ v oblasti finančných služieb. V preskúmaní nariadení o ESA z roku 2017 sa dospelo k záveru, že dohľad nad niektorými činnosťami a subjektmi s osobitným významom pre Úniu ako celok alebo s významným stupňom cezhraničného obchodu by mali vykonávať ESA a nie vnútroštátne príslušné orgány. Orgány ESA by podobne mali byť viac zapojené do udeľovania povolení pre subjekty z krajín mimo EÚ, ktoré pôsobia v Únii, a do dohľadu nad týmito subjektmi. Po druhé, cieľom tohto návrhu je zaviesť efektívnejšie riadenie ESA. Štruktúra stimulov v rozhodovacom procese ESA v jej dnešnom stave vedie k absencii rozhodnutí týkajúcich sa najmä zbližovania v oblasti regulácie a zbližovania v oblasti dohľadu alebo podporuje rozhodnutia, ktoré sú orientované predovšetkým na vnútroštátne záujmy namiesto širších záujmov EÚ. V tejto skutočnosti sa do určitej miery odráža vnútorné napätie medzi európskym mandátom ESA a vnútroštátnym mandátom príslušných orgánov, ktoré sú členmi predstavenstiev ESA. Táto pozícia nie je dostatočne zosúladená s cieľom zbližovania v oblasti dohľadu. Väčšia úloha ESA v prehlbovaní finančnej integrácie alebo posilňovaní stability vnútorného trhu si bude vyžadovať aj účinnejšie právomoci v oblasti zbližovania. Po tretie, ESA potrebujú primeranú základňu financovania, ktorá im umožní vyčleňovať zdroje v súvislosti s ich potrebami na plnenie ich cieľa. Súčasné rozpočtové režimy obmedzujú a budú naďalej obmedzovať činnosti ESA, keďže členské štáty by mohli byť z rôznych dôvodov neochotné ďalej zvyšovať vnútroštátne príspevky. V tomto návrhu sa uvádzajú osobitné zmeny nariadení o ESA a rôznych odvetvových aktov na posilnenie rámca právomocí, riadenia a financovania ESA, keďže toto sú oblasti, ktoré sa musia posilniť, aby ESA mohli čeliť uvedeným problémom. V správe o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, sa zvažujú náklady a prínosy týchto zmien. Uvádza sa v nej viacero možností opatrení zameraných na posilnenie právomocí ESA na úrovni EÚ, zlepšenie ich riadenia (vrátane rozhodovania) a zabezpečenie rámca financovania, ktorý bude udržateľný a primeraný súčasným a budúcim úlohám. Posúdenie vplyvu poskytuje komplexné dôkazy o tom, že navrhované zmeny účinne prispievajú k posilneniu rámca ESA, a tým k celkovej stabilite finančného systému EÚ pri zachovaní minimálnych nákladov pre všeobecný rozpočet EÚ a zainteresované strany. Navrhované zmeny prispievajú aj k ďalšiemu rozvoju a prehĺbeniu únie kapitálových trhov v súlade s politickými prioritami Komisie. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh je v súlade s niekoľkými inými existujúcimi ustanoveniami politiky EÚ a prebiehajúcimi iniciatívami, ktorých cieľom je zabezpečiť účinné a efektívne režimy dohľadu na úrovni EÚ. Od začiatku finančnej krízy sa EÚ a jej členské štáty podujali vykonať zásadnú reformu v oblasti finančného dohľadu a regulácie. EÚ iniciovala viacero reforiem na vytvorenie bezpečnejšieho, spoľahlivejšieho, transparentnejšieho a zodpovednejšieho finančného systému, ktorý funguje v prospech hospodárstva a spoločnosti ako celku. Ich súčasťou bolo vytvorenie jednotného mechanizmu dohľadu a jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií pre osobitné a diskrétne povinnosti vykonávané nad dohľadom. Tento návrh je v súlade s úlohami a funkciami týchto orgánov a tieto úlohy a funkcie dopĺňa. Tento návrh je v súlade aj s jednotným súborom pravidiel pre právne predpisy v oblasti financií, ku ktorému ESA svojou činnosťou výrazne prispievajú. Účelom jednotného súboru pravidiel je stanoviť spoločné pravidlá v celej EÚ, ktorými sa zabezpečí finančná stabilita a rovnaké podmienky, ako aj vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov. Návrh je v súlade napríklad s existujúcou smernicou/nariadením o kapitálových požiadavkách (banky) a smernicou Solventnosť II (poisťovne), ktorých cieľom je zabezpečiť väčšiu stabilitu finančného sektora. Tento návrh je takisto v súlade s existujúcim rámcom pre platobné služby a hypotéky v súvislosti s ochranou spotrebiteľa. Pokiaľ ide o prebiehajúce iniciatívy, Komisia dnes takisto navrhuje legislatívnu iniciatívu na posilnenie Európskeho výboru pre systémové riziká („ESRB“), ktorý spolu s ESA tvorí európsky systém finančného dohľadu zavedený v dôsledku finančnej krízy. K ďalším najnovším príkladom patria: návrh Komisie týkajúci sa cielených zmien nariadenia EMIR s cieľom posilniť dohľad na úrovni EÚ v súvislosti a udeľovaním povolení centrálnym protistranám a požiadavkami na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín a návrh Komisie o produktoch osobného dôchodkového poistenia, ktorým sa posilňuje úloha EIOPA tým, že sa mu udeľujú právomoci na povoľovanie týchto nových produktov s cieľom udeliť im označenie vysokej kvality na celoeurópskej úrovni a umožniť ich distribúciu v rámci celej EÚ. A napokon je tento návrh v súlade s existujúcimi ustanoveniami politiky EÚ v súvislosti s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín v právnych predpisoch EÚ v oblasti financií, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie o rovnocennosti. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa poskytuje prehľad procesu rovnocennosti, pokiaľ ide o tretie krajiny, v právnych predpisoch EÚ v oblasti financií. Uvádzajú sa v ňom relevantné skúsenosti a určujú niektoré oblasti, ktorým treba venovať zvýšenú pozornosť a ktoré sa čiastočne riešia v tomto návrhu. Pokiaľ ide o ciele politiky EÚ, dôležitými prvkami ďalšieho rozvoja politiky sú dobrá správa v daňových záležitostiach a boj proti praniu špinavých peňazí založený na globálnych normách. Na zabezpečenie súdržnosti politík a posilnenie záruk proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí bude Komisia pokračovať v integrovaní týchto záležitostí do vhodných právnych predpisov EÚ vrátane právnych predpisov o finančných službách a mohla by zvážiť ich integráciu do procesov na zabezpečenie rovnocennosti.

•Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh je v súlade s pokračujúcim úsilím Komisie o ďalší rozvoj únie kapitálových trhov. Efektívnejší rámec dohľadu je kľúčovým prvkom pre integrovanejšie kapitálové trhy, keďže prispieva k súdržnejšiemu vykonávaniu pravidiel pre finančný sektor. V tejto súvislosti sa v správe piatich predsedov z júna 2015 zdôrazňuje potreba posilnenia rámca dohľadu EÚ, ktoré napokon povedie k jednotnému orgánu dohľadu nad kapitálovými trhmi. Potreba ďalšieho rozvoja a integrácie kapitálových trhov EÚ sa zdôrazňuje v oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016 a oznámení o preskúmaní únie kapitálových trhov v polovici trvania. Tento návrh je takisto v súlade so záväzkami Komisie prijatými v únii kapitálových trhov v reakcii na dva nové problémy na dnešných trhoch: udržateľné financie a finančné technológie. V súvislosti s udržateľnými financiami sa Komisia v rámci iniciatívy únie kapitálových trhov zaviazala posilniť vedúcu úlohu EÚ v oblasti udržateľných investícií a financií. Finančný sektor sa mení pod vplyvom nových rizík a príležitostí súvisiacich so životným prostredím, sociálnou oblasťou a riadením, ktoré si vyžadujú úpravy rámca a prístupu dohľadu. Finančný sektor okrem toho zohráva kľúčovú úlohu v zabezpečení prechodu na nízkouhlíkové energeticky účinnejšie hospodárstvo. Na úrovni EÚ je potrebná dôsledná koordinácia a zbližovanie postojov v oblasti dohľadu smerom k udržateľnosti. V tejto súvislosti je tento návrh v súlade so stratégiou energetickej únie, záväzkami EÚ voči obehovému hospodárstvu a cieľmi udržateľného rozvoja. Orgány ESA by mali prispievať aj k využitiu potenciálu a možností finančných technológií pri súčasnom riešení možných rizík v tejto oblasti, napríklad prostredníctvom súdržnejších postupov v uplatňovaní regulačných požiadaviek. To znamená lepšiu integráciu aspektov súvisiacich s finančnými technológiami do činnosti ESA v oblasti dohľadu. V tomto kontexte je tento návrh v súlade aj so stratégiou digitálneho jednotného trhu. Nové technológie menia finančný sektor. Táto skutočnosť si vyžaduje aj úpravy rámca a prístupu dohľadu. Vnútroštátne orgány dohľadu prijali rôzne iniciatívy, ktoré by mohli poškodiť riadne fungovanie vnútorného trhu, ak by sa riadne nekoordinovali. Na úrovni EÚ je potrebná dôslednejšia koordinácia a zbližovanie postojov v oblasti dohľadu smerom k technologickým inováciám, napríklad prostredníctvom zriadenia inovačného centra EÚ v orgánoch ESA. Cieľové zmeny v súčasnom modeli riadenia sú takisto v súlade s úsilím Komisie zvýšiť funkčnosť a nezávislosť rozhodovacích fór v rámci decentralizovaných agentúr EÚ. Iné európske agentúry alebo inštitúcie v oblasti finančných služieb, ako sú Európska centrálna banka alebo Jednotná rada pre riešenie krízových situácií, majú stály a nezávislý prípravný orgán, ktorý má vlastné právomoci a úlohy a môže rozhodovať o niektorých otázkach alebo sa zúčastňovať na rozhodovacom procese. Zriadenie výkonných rád pre ESA so stálymi členmi a s výhradným mandátom je v súlade s existujúcimi zárukami na posilnenie rozmeru EÚ v rozhodovacom procese agentúr. A napokon, pokiaľ ide o financovanie, zatiaľ čo väčšina decentralizovaných agentúr EÚ je financovaná z rozpočtu EÚ, existuje niekoľko agentúr, ktoré majú zmiešané alebo plne súkromné financovanie. Posun k príspevkom odvetvia do rozpočtu ESA je v tomto ohľade v súlade s existujúcou praxou EÚ. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom všetkých zmien je článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Toto ustanovenie je právnym základom všetkých nariadení, na ktoré sa vzťahuje tento návrh. Navrhuje sa prispôsobiť zakladajúce nariadenia o ESA novému vývoju s cieľom zlepšiť fungovanie ESA v záujme zbližovania na vnútornom trhu, a tým plynulejšieho fungovania vnútorného trhu. V analýze, ktorá sa vykonala ako súčasť správy o posúdení vplyvu, sa určujú oblasti rámca ESA, v ktorých sú potrebné zmeny s cieľom posilniť stabilitu a účinnosť režimov dohľadu EÚ, a tým i finančného systému EÚ. Ďalšie zmeny odvetvových právnych predpisov sú potrebné s cieľom umožniť ESA, aby využívali plný potenciál svojich rozšírených právomocí. Správa o posúdení vplyvu a sprievodné hodnotenie preukazujú, že opatrenie EÚ je odôvodnené a potrebné na riešenie problémov zistených v oblasti právomocí, ktoré majú ESA k dispozícii, rámca ich riadenia a rámca ich financovania. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Keďže ESA sú orgánmi Únie, ich správne nariadenia môže meniť len zákonodarca Únie. Zmeny okrem toho slúžia súdržnejšiemu fungovaniu vnútorného trhu, čo je cieľ, ktorý nemôžu dosiahnuť členské štáty konajúce jednotlivo. V prípade fondov, na ktoré sa vzťahujú nariadenia o EuVECA, EuSEF a ELTIF, sa zriadením ESMA ako jednotného orgánu dohľadu zabezpečuje súdržné uplatňovanie jednotných požiadaviek a podmienok týchto troch nariadení vo všetkých členských štátoch. Jednotným dohľadom sa zníži výška a rozmanitosť nákladov a čas strávený administratívou, a riadiacim pracovníkom sa tak umožní znížiť transakčné a prevádzkové náklady. Zjednodušia sa administratívne procesy, na ktorých je založené udeľovanie povolení a registrácia fondov EuVECA, EuSEF a ELTIF, a zároveň sa posilnia rovnaké podmienky centralizáciou ich dohľadu bez ohľadu na to, kde majú fondy sídlo. Jednotným dohľadom sa ďalej podporí integrácia trhu v týchto odvetviach a posilní sa trhové financovanie hospodárstva EÚ prostredníctvom týchto fondov. Pokiaľ ide o nariadenie/smernicu o trhoch s finančnými nástrojmi a podobne o kritické referenčné hodnoty, služby týkajúce sa vykazovania údajov sú vo svojej podstate činnosťou v rámci celej Únie a vyplývajúce problémy v oblasti regulácie a dohľadu sa nedajú riešiť samotným opatrením členských štátov. Pokiaľ ide o novú koordinačnú funkciu ESMA, tá sa vymedzuje už v nariadení o ESMA a príslušných právnych aktoch Únie. Preto sa môže posilniť len prostredníctvom zmien práva Únie. Pokiaľ ide o nariadenie o referenčných hodnotách, hlavný hospodársky význam majú kritické referenčné hodnoty, keďže sa používajú vo finančných nástrojoch (najmä derivátoch), finančných zmluvách a investičnými fondmi v celej Únii. Požiadavka vytvárať v prípade niektorých kritických referenčných hodnôt kolégiá orgánov dohľadu prinajmenšom z členských štátov správcov referenčných hodnôt a prispievateľov referenčných hodnôt, nad ktorými sa vykonáva dohľad, už poukazuje na to, že nad takýmito referenčnými hodnotami nemôže vykonávať dohľad jeden vnútroštátny orgán dohľadu, a preto treba uviesť potrebné úpravy na úrovni Únie. Podriadenie všetkých správcov kritických referenčných hodnôt priamemu dohľadu ESMA je primerané, keďže tieto referenčné hodnoty majú pre Úniu kľúčový význam a súčasné kolégiá orgánov dohľadu sú veľké, na základe čoho hrozí riziko, že v krízovej situácii nebudú dostatočne pružné. Referenčné hodnoty stanovené v tretích krajinách sa v Únii môžu používať, ak sú uznané alebo schválené príslušným orgánom v Únii, alebo režim regulácie a dohľadu krajiny, v ktorej sú umiestnené, musí byť uznaný ako rovnocenný režimu zriadenému nariadením o referenčných hodnotách. Zatiaľ čo rozhodnutie o rovnocennosti prijíma Komisia a orgán dohľadu z tretej krajiny musí uzavrieť dohody o spolupráci s ESMA, o schválení a uznaní rozhodujú vnútroštátne príslušné orgány. Táto skutočnosť si vyžaduje, aby sa takýmito žiadosťami zaoberalo množstvo vnútroštátnych príslušných orgánov, pričom hrozí riziko, že správcovia referenčných hodnôt z tretej krajiny sa pokúsia vybrať vnútroštátny príslušný orgán, ktorý sa zdá liberálnejší vo svojich rozhodnutiach a v následnom dohľade nad správcom (tzv. taktizovanie pri výbere orgánu). Keďže správca sa nachádza v tretej krajine, hlavný argument pre vnútroštátny dohľad, blízkosť k subjektom, nad ktorými sa dohľad vykonáva, sa neuplatňuje. Zriadením ESMA ako príslušného orgánu pre správcov referenčných hodnôt z tretích krajín by sa zvýšila efektívnosť a znížilo riziko taktizovania pri výbere orgánu a rozdielov v dohľade nad týmito subjektmi. To sa však nedá dosiahnuť prostredníctvom opatrení samotných členských štátov.

S cieľom zabezpečiť, aby ESMA bol schopný vykonávať priamy dohľad nad niektorými správcami referenčných hodnôt, treba zmeniť nariadenie o referenčných hodnotách s viacerými delegovanými aktmi, aby sa ďalej špecifikovali niektoré ustanovenia uvedeného nariadenia. V súvislosti s nariadením o prospektoch ESMA od roku 2011 investoval značný čas a úsilie na podporu zbližovania v oblasti regulácie medzi vnútroštátnymi príslušnými orgánmi, pokiaľ ide o kontrolu a schvaľovanie prospektov. Viedlo to k vzniku „brífingov v oblasti dohľadu“, kde sa stanovujú spoločne dohodnuté zásady, pričom vnútroštátne príslušné orgány sa vyzývajú na ich uplatňovanie pri schvaľovaní prospektov. V rokoch 2012 a 2015 ESMA takisto vykonal dve partnerské preskúmania procesu schvaľovania prospektov, keďže sa objavili dôkazy o rozdielnych postupoch medzi členskými štátmi. Hoci boli tieto opatrenia veľmi užitočné, nedosiahol sa v plnom rozsahu ich cieľ presadzovať plné zbližovanie v oblasti dohľadu, a vzhľadom na schopnosť emitentov v určitom počte prípadov vybrať si, ktorý príslušný orgán schváli ich prospekt, pretrvávanie rozdielnych postupov medzi vnútroštátnymi príslušnými orgánmi stále ponecháva priestor na regulačnú arbitráž a stratu efektívnosti. Komisia určila niektoré druhy prospektov, ktoré vzhľadom na povahu dotknutých cenných papierov a emitentov zahŕňajú cezhraničný rozmer v rámci Únie, určitú úroveň technickej zložitosti a potenciálne riziká regulačnej arbitráže, ktoré sú také, že centralizovaným dohľadom ESMA nad nimi by sa dosiahli efektívnejšie a účinnejšie výsledky ako dohľadom na vnútroštátnej úrovni. Ide o prospekty týkajúce sa nemajetkových cenných papierov pre veľkoobchodných klientov ponúkané len kvalifikovaným investorom, prospekty, ktoré sa týkajú osobitných druhov zložitých cenných papierov, ako sú cenné papiere zabezpečený aktívami, alebo ktoré vypracúvajú špecializovaní emitenti, a prospekty vypracované emitentmi z tretích krajín v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1129. Centralizáciou ich schvaľovania, ako aj súvisiacich činností v oblasti dohľadu a presadzovania, na úrovni ESMA sa posilní kvalita, súdržnosť a efektívnosť dohľadu v Únii, vytvoria sa rovnaké podmienky pre emitentov a povedie to k skráteniu časového harmonogramu schvaľovania. Odstráni sa tým potreba vybrať si „domovský členský štát“ a predíde sa taktizovaniu pri výbere orgánu. •Proporcionalita Týmto návrhom sa vykonávajú cielené zmeny na posilnenie rámca dohľadu EÚ s cieľom zlepšiť udržateľnosť, stabilitu a účinnosť finančného systému v celej EÚ a posilniť ochranu spotrebiteľov a investorov. Na tento účel sa v ňom uvádzajú cielené vhodne nastavené zmeny rámca dohľadu na úrovni EÚ s efektívnejším a účinnejším riadením. Znovu sa ním nastavujú existujúce úlohy a právomoci ESA a udeľujú sa im nové právomoci, ktoré im majú umožniť, aby riešili otázky nového vývoja, a to aj v oblasti technológií, a zároveň aby riešili ďalší nárast cezhraničných činností v rámci EÚ a pravdepodobnú ďalšiu integráciu medzi finančnými trhmi EÚ a zvyškom sveta. Návrh okrem toho obsahuje upravený systém financovania s cieľom zabezpečiť, aby bolo financovanie ESA udržateľné, primerané a aby zodpovedalo ich úlohe. Pokiaľ ide o osobitné akty týkajúce sa jednotlivých odvetví, navrhované zmeny sa v zásade obmedzujú na zavedenie priameho dohľadu ESMA. Vybrané boli v súvislosti s osobitosťami dotknutých odvetví. Okrem toho treba zosynchronizovať zmeny takzvaného nariadenia MiFIR s obmedzenými zmenami smernice 2009/138/ES (Solventnosť II). Preto sa predkladá aj samostatný návrh na zmenu tejto smernice. Nijaký z navrhovaných prvkov neprekračuje mieru potrebnú na dosiahnutie stanovených cieľov. V súlade so zásadou proporcionality zakotvenou v zmluve okrem toho obsah a forma opatrení ESA neprekročia mieru potrebnú na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia a sú primerané povahe, rozsahu a zložitosti rizík vlastných finančnej činnosti alebo podnikaniu inštitúcií alebo podniku, ktoré sú ovplyvnené opatrením príslušného ESA. •Výber nástroja Cieľom tohto návrhu je zmena súčasných nariadení o ESA a rôznych odvetvových právnych predpisov v oblasti financií. Všetky akty, ktoré sa majú zmeniť týmto návrhom, majú formu nariadení. Zodpovedajúce zmeny sa preto navrhujú ako jednotné (súhrnné) nariadenie o zmenách. Okrem toho sa navrhuje zmena smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (najmä s cieľom zohľadniť zmeny takzvaného nariadenia MiFIR) a zavedenie obmedzených zmien smernice 2009/138/ES (Solventnosť II). Na tieto dva účely sa samostatne navrhuje smernica o zmenách. Komisia napokon rovnako prostredníctvom samostatného dokumentu upravuje svoj nedávny návrh nariadenia, ktorým sa mení nariadenie o ESMA a nariadenie EMIR. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V posúdení vplyvu a hodnotení, ktoré sú súčasťou tohto návrhu, sa predkladá analýza existujúceho rámca ESA s cieľom zistiť, či tento rámec umožnil ESA plniť ich cieľ udržateľne posilňovať stabilitu a účinnosť finančného systému a posilniť ochranu spotrebiteľov a investorov. Pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť ESA, vo vykonanej analýze sa dospelo k záveru, že ESA vo všeobecnosti plnili svoje súčasné ciele. Na zvládnutie budúcich problémov sú však potrebné cielené zlepšenia. V analýze sa dospelo najmä k týmto záverom: a)právomoci ESA v niektorých oblastiach by sa mohli posilniť, aby sa zabezpečilo lepšie plnenie úloh. V dôsledku toho by sa mohli očakávať lepšie výsledky v oblasti regulácie a dohľadu pre všetkých účastníkov trhu, spotrebiteľov v rámci EÚ a efektívne a účinné riešenie cezhraničných rizík; b)súčasný rámec riadenia ESA sťažuje zvládanie konfliktov medzi záujmom EÚ a vnútroštátnymi záujmami, čím vzniká riziko, že rozhodnutia ESA sa nie vždy prijímajú v spoločnom záujme EÚ, že rozhodovanie sa oneskoruje alebo že existuje sklon k nečinnosti, najmä pokiaľ ide o neregulačné činnosti (záväzná mediácia, porušovanie postupov práva Únie, začatie partnerských preskúmaní);

c)súčasný rámec financovania nezodpovedá úlohám, ktoré ESA vykonávajú, a už vôbec nie pri pohľade vpred a zvažovaní úloh, ktorým budú ESA čeliť v budúcnosti. Takisto sa zdá, že vedie k nerovnakým príspevkom vnútroštátnych príslušných orgánov, ktoré nie je ľahké odôvodniť. Pokiaľ ide o súdržnosť, činnosť ESA v oblasti regulačných otázok je v plnom súlade s budovaním širšieho rámca dohľadu EÚ. Takisto je v súlade s dokončením jednotného súboru pravidiel. Obmedzenia vyplývajúce zo štruktúry riadenia a financovania a účinnosti právomocí ESA však neumožňujú, aby sa ESA dostatočne sústredili na presadzovanie súdržného uplatňovania príslušných právnych predpisov v oblasti finančných služieb, ktoré prijala EÚ. Pokiaľ ide o relevantnosť, v analýze sa dospelo k záveru, že rámec ESA je relevantný. Rámcom ESA sa napokon jasne vytvorila pridaná hodnota pre EÚ, pretože ich činnosť je nenahraditeľná pri presadzovaní jednotného trhu s finančnými službami. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Útvary Komisie na jar 2017 uskutočnili rozsiahle verejné konzultácie o fungovaní ESA. V rámci konzultácií sa získalo takmer 230 odpovedí. Príspevky pochádzajú od širokého spektra skupín respondentov: 26 % pripadalo na orgány verejnej moci alebo medzinárodné organizácie, 71 % na organizácie alebo spoločnosti a 3 % na súkromné osoby. Viacero pripomienok, pozičných dokumentov a príspevkov bolo doručených aj mimo verejných konzultácií, a to vrátane oficiálnych pozícií, ktoré poskytli niektoré vlády. Aj keď tieto dokumenty nie sú zohľadnené v štatistikách z prieskumu EÚ, prihliadalo sa na ne pri analýze, na ktorej je tento návrh založený. Respondenti vo všeobecnosti považovali zriadenie ESA za významné zlepšenie a dôležitý krok smerom k zbližovaniu v oblasti dohľadu v Únii. Väčšina podporuje väčšiu úlohu ESA v zlepšovaní zbližovania v oblasti dohľadu. Mnoho zainteresovaných strán uznáva, že vykonávanie únie kapitálových trhov a rozhodnutie Spojeného kráľovstva opustiť Úniu vytvorilo novú situáciu, ktorá si vyžaduje úvahy o posilnení dohľadu na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o cezhraničné činnosti a rovnocennosť s tretími krajinami. Pokiaľ ide o právomoci ESA, zatiaľ čo mnohí respondenti namietajú voči významnému zvýšeniu právomocí ESA v tejto fáze, niektorí uznávajú ich obmedzenia a radi by videli cielené zlepšenia. Väčšina respondentov tvrdí, že dostupné nástroje vo všeobecnosti postačujú a mali by sa využívať lepšie a v plnšom rozsahu. Existuje rozsiahla podpora pre rozšírenie/objasnenie právomocí v oblasti monitorovania rovnocennosti. Organizácie spotrebiteľov vnímajú významné nedostatky v presadzovaní pravidiel na ochranu spotrebiteľov, ktoré považujú buď za neúčinné alebo za vzdialené najškodlivejším problémom na vnútroštátnej úrovni. Vnímajú potrebu rozšírenia pôsobnosti ESA v oblasti ochrany spotrebiteľa. Väčšina respondentov tvrdí, že je zložité zabezpečiť riadnu rovnováhu v skupinách zainteresovaných strán ESA spolu s geografickou rovnováhou. Zástupcovia spotrebiteľov a používateľov sa sťažujú, že sú prečíslení zástupcami finančných inštitúcií, a preto nie sú stanoviská skupín zainteresovaných strán vyvážené. Viacero organizácií sa domnieva, že právomoci ESA týkajúce sa zákazu produktov by sa mali rozšíriť na produkty, ktoré môžu poškodzovať klientov. Respondenti verejných konzultácií o ESA výslovne podporujú priamy dohľad na úrovni EÚ nad klíringovými ústavmi centrálnych protistrán a poskytovateľmi služieb vykazovania údajov poskytujúcimi služby celej EÚ a nie len konkrétnym vnútroštátnym trhom. Mnoho respondentov neodpovedá na otázku o priamom dohľade. Niektorí odpovedajú na otázku, či by mal byť orgánu ESMA zverený priamy dohľad nad celoeurópskymi fondmi kolektívneho investovania a podporujú ho, ale väčšinou nerozlišujú medzi rôznymi druhmi fondov. V názoroch vyjadrených proti rozšíreniu priameho dohľadu ESMA na nové oblasti sa odkazuje najmä na tieto argumenty: dohľad na vnútroštátnom základe sa považuje za najvhodnejší na riešenie rôznych trhových štruktúr členských štátov. Dohľad ESMA by mohol byť v konflikte s vnútroštátnymi právomocami v oblasti ochrany retailových investorov a finančnej stability, ako aj v oblasti zdaňovania, právnych sporov a riešenia konfliktov. Nastoľuje sa aj otázka prevádzkových ťažkostí, ako je kontrola miestnych požiadaviek týkajúcich sa režimov distribúcie alebo uvádzania na trh. Namiesto toho by sa mali lepšie preskúmať existujúce nástroje na zabezpečenie zbližovania v oblasti dohľadu s cieľom rozvíjať integrované kapitálové trhy. Toto sú hlavné argumenty, ktoré sa uvádzajú v prospech priameho dohľadu ESMA: niektorí respondenti uznávajú potenciálne zásluhy dohľadu ESMA nad subjektmi alebo nástrojmi s celoeurópskym rozmerom, ktoré by umožnili odstrániť rozdiely medzi postupmi v oblasti dohľadu, v príslušných prípadoch by však nebránili zohľadňovať rôzne štruktúry trhu. Domnievajú sa, že takéto riešenia sú primerané na riešenie problému fragmentácie z dôvodu rôzneho uplatňovania príslušných pravidiel EÚ a vzniku rizika regulačnej arbitráže, ktorý charakterizuje súčasný režim. V oblasti riadenia ESA všeobecne sa zainteresované strany domnievajú, že predstavenstvá a predsedovia ESA si počínali dobre. Asi polovica respondentov vníma pridanú hodnotu v zmenách riadenia uvedených v dokumente k verejným konzultáciám. Zatiaľ čo väčšina orgánov verejnej moci nepodporuje zmeny v riadení ESA, niektoré z týchto názorov možno do istej miery pripísať tomu, že nechcú byť svedkami toho, ako sa ich vplyv zmenší. Doplnenie nezávislých členov s hlasovacími právami a osobitnými úlohami do predstavenstiev ESA má rôzny stupeň podpory. Zatiaľ čo verejný sektor je zväčša proti (hoci polovica ani neodpovedala), názory súkromného sektora sú rozdelené, pričom viacerí poukazujú na vnútorné konflikty záujmu v súčasnom nastavení. Pokiaľ ide o posilnenie právomocí predsedov, väčšina – najmä orgánov verejnej moci – je proti, zatiaľ čo väčšina odvetvových združení argumentuje v prospech zlepšení. Pokiaľ ide o financovanie, mnoho zainteresovaných strán uznáva obmedzenia týkajúce sa súčasných zdrojov ESA, ako aj obmedzenia týkajúce sa rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov. Vysoký počet respondentov súhlasí, že ESA budú potrebovať primerané a udržateľné financovanie na plnenie ambicióznych cieľov a rozšírenie ich úkonov. Mnoho respondentov pripomína, že výška financovania ESA by mala závisieť od ich povinností a mala by byť založená na výsledku preskúmania ESA. Zhruba polovica respondentov zaujala postoj k tomu, či by mali byť ESA čiastočne alebo úplne financované odvetvím. Jasná väčšina nepodporuje revidovanie súčasného rámca financovania nahradením príspevkov vnútroštátneho príslušného orgánu príspevkami odvetvia. Hoci stále ide o menšinu, existuje väčšia podpora systému čiastočne financovaného odvetvím. •Posúdenie vplyvu Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu príslušných možností politiky. Tieto možnosti sa posudzovali vzhľadom na kľúčový všeobecný cieľ udržateľného posilňovania stability a účinnosti finančného systému v celej EÚ a posilnenia ochrany spotrebiteľov a investorov. Pri príprave posúdenia vplyvu Komisia vykonala hodnotenie úkonov ESA, v ktorom sa zdôraznili niektoré významné nedostatky. Medzi ne patrili: a) nedostatočne vymedzené právomoci na zabezpečenie efektívneho dohľadu s rovnakými normami v celej EÚ; b) absencia právomocí na účinné riešenie cezhraničných rizík súvisiacich so vzájomným prepojením v rámci EÚ a medzi EÚ a zvyškom sveta; c) rámec riadenia, ktorý vedie k nesúladu stimulov v rozhodovacích procesoch; a d) rámec financovania, ktorým sa nezabezpečuje dostatočnosť, pokiaľ ide o úlohy pridelené ESA.

Rozsah pôsobnosti posúdenia vplyvu zahŕňal tieto oblasti: 1. právomoci; 2. riadenie; a 3. financovanie ESA vzhľadom na zistené nedostatky a plnenie nových výziev, ako je zbližovanie v oblasti regulácie a dohľadu. Nedostatky v oblasti riadenia a financovania sú spoločné pre všetky tri ESA, keďže majú rovnaké pravidlá. Zmeny ich právomocí sú zamerané najmä na osobitné odvetvia v prípade ESMA a na dohľad nad zbližovaním v oblasti dohľadu v prípade všetkých ESA. Posudzovali sa tieto možnosti: V oblasti riadenia: a) nijaké politické opatrenie; neplánujú sa nijaké zmeny súčasnej štruktúry riadenia; b) cielené zmeny súčasného modelu riadenia, ako sú rozlíšenie rozhodovacích právomocí podľa ich povahy, rozšírenie výberového konania týkajúceho sa predsedu a c) otvorenie rady orgánov dohľadu pre nezávislých, stálych (nehlasujúcich) členov. V oblasti právomocí: a) nijaké politické opatrenie; súčasné právomoci týkajúce sa úloh zbližovania v oblasti regulácie a dohľadu zostávajú nezmenené, rovnako ako povinnosti ESMA v oblasti priameho dohľadu; b) možnosť objasniť niektoré existujúce právomoci a posilniť dohľad; c) možnosť objasniť niektoré existujúce právomoci a poskytnúť ESMA dodatočné právomoci priameho dohľadu v cielených oblastiach a d) centralizácia dohľadu nad finančnými službami, bankovníctvom a poisťovníctvom v troch ESA. V oblasti financovania: a) nijaké politické opatrenie; b) upravené verejné financovanie s cieľom zohľadniť veľkosť domáceho finančného sektora v ktoromkoľvek danom členskom štáte; c) zmiešané verejno-súkromné financovanie, v ktorom sa príspevky vnútroštátnych príslušných orgánov nahradia príspevkami domácich súkromných sektorov; a d) systém financovania v plnom rozsahu financovaný súkromným sektorom. Uvedené možnosti sa potom porovnali s použitím rôznych kritérií s cieľom určiť tie, ktorými sa najlepšie riešia nedostatky zistené v rámci vymedzenia problému v posúdení vplyvu a v hodnotení. V nadväznosti na túto analýzu: ·uprednostňovaná možnosť, pokiaľ ide o riadenie, zahŕňa nezávislých členov s hlasovacími právami popri vnútroštátnych príslušných orgánoch v rozhodovacom procese, zavedenie nového procesu menovania a úlohy predsedu a nahradenie riadiacej rady nezávislou výkonnou radou zloženou z členov na plný úväzok, ktorí sú menovaní externe; ·v rámci uprednostňovanej možnosti, pokiaľ ide o právomoci, sa objasňujú niektoré právomoci, ako je poskytnutie formálnej úlohy ESA v prebiehajúcom monitorovaní procesu na zabezpečenie rovnocennosti, čím sa zlepšuje schopnosť ESA zabezpečiť správne uplatňovanie práva Únie, a na ESA sa presúvajú právomoci v oblasti dohľadu v cielených oblastiach, predovšetkým s významom z hľadiska tretích krajín alebo cezhraničným významom; ·v rámci uprednostňovanej možnosti, pokiaľ ide o financovanie, sa zachováva súčasný ročný príspevok EÚ do rozpočtu ESA, ale zostatkové financovanie vnútroštátnymi príslušnými orgánmi sa nahrádza financovaním zo súkromného sektora. V prípade určených uprednostňovaných možností išlo o možnosti, ktorými sa najlepšie zabezpečila schopnosť ESA zvládnuť rastúcu pracovnú záťaž a predvídať zmeny rámca dohľadu vyplývajúce z odvetvových právnych predpisov. Uprednostňované možnosti sa okrem toho väčšinou sústreďovali na cielené zmeny súčasného režimu namiesto úplného prepracovania. To bolo v súlade so záverom hodnotenia, že rámec ESA funguje pomerne dobre vzhľadom na významné problémy, ktorým museli ESA čeliť, a vzhľadom na dostupné prostriedky na plnenie ich mandátov. V posúdení vplyvu sa preskúmal aj kumulatívny vplyv uprednostňovaných možností z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska. V analýze sa uvádzalo, že uplatnením uprednostňovaných možností budú ESA schopné lepšie plniť svoje existujúce mandáty a zabezpečiť väčšie zbližovanie v oblasti dohľadu popri príprave regulačných produktov. Existujú tri konkrétnejšie dôvody, na základe ktorých sa očakáva lepšia výkonnosť ESA: po prvé, štruktúra stimulov v riadení ESA sa zlepší vyvážením stimulov na ochranu vnútroštátnych záujmov v rozhodovacom procese, aby sa mohli efektívnejšie využívať najmä právomoci na presadzovanie zbližovania v oblasti regulácie a dohľadu. Po druhé, rozhodnutím znížiť závislosť od verejného financovania z prostriedkov vnútroštátnych príslušných orgánov, ktoré sa má doplniť finančnými prostriedkami zo súkromného sektora, sa môže zabezpečiť, aby mali ESA primerané zdroje na plnenie svojich existujúcich úloh a na ľahšie prispôsobenie sa budúcim zmenám. A cielenými zmenami niektorých častí právomocí ESA sa napokon môže zabezpečiť, aby ESA mohli plniť svoje úlohy účinne a efektívne vzhľadom na skúsenosti získané počas šiestich rokov ich existencie, ako aj vzhľadom na vývoj na rôznych finančných trhoch a v právnych predpisoch na úrovni EÚ. Tieto cielené zmeny sú takisto v súlade s názorom zainteresovaných strán, aby sa zaručila väčšia koordinačná úloha ESA a aby ESA lepšie využívali svoje existujúce právomoci. Pokiaľ ide o čistý vplyv z hľadiska nákladov pre rôzne zainteresované strany, s výnimkou udelenia priamych právomocí orgánu ESMA sa očakáva, že uprednostňované možnosti budú mať obmedzený vplyv na súkromný sektor, keďže príspevok súkromného sektora pre vnútroštátne orgány financované zo súkromných zdrojov by sa znížil, pretože vnútroštátne príslušné orgány by už nemuseli prispievať do ročného rozpočtu ESA. Čistý vplyv na rozpočet EÚ bude neutrálny – hoci v prvých rokoch po prijatí návrhu bude potrebné predfinancovanie z rozpočtu EÚ, predfinancované sumy sa následne vrátia do rozpočtu EÚ po nadobudnutí účinnosti nových mechanizmov financovania. Čistý vplyv na vnútroštátne príslušné orgány bude okrem toho takisto neutrálny, keďže vnútroštátne príslušné orgány by na jednej strane prestali prispievať k financovaniu ESA a na druhej strane by sa mali znížiť (primeraným spôsobom) ich potreby, pokiaľ ide o príjmy na pokrytie týchto výdavkov. Z hľadiska nákladov sa neočakáva nijaký vplyv na spotrebiteľov. Posúdenie vplyvu bolo výboru pre kontrolu regulácie predložené 14. júna 2017. Výbor pre kontrolu regulácie vydal k posúdeniu vplyvu negatívne stanovisko a uviedol viacero odporúčaní na zlepšenia. Dokument bol podľa toho revidovaný a opätovne predložený 19. júla. Výbor pre kontrolu regulácie vydal 27. júla pozitívne stanovisko s výhradami a uviedol zoznam aspektov na zlepšenie, na ktoré sa v možnom rozsahu prihliadalo. Toto boli kľúčové zmeny, ktoré sa zaviedli v posúdení vplyvu s cieľom zohľadniť pripomienky výboru pre kontrolu regulácie: 1. Mala by sa doplniť analýza problémov z hľadiska systémov dohľadu, pokiaľ ide o pravdepodobný vývoj na bankovom a poistnom trhu a trhu s cennými papiermi v nadchádzajúcich rokoch. Zahrnúť by sa mali rôzne vplyvy odchodu Spojeného kráľovstva z EÚ na základné činnosti ESA. Posúdenie vplyvu sa prehodnotilo s cieľom jasnejšie vysvetliť, že táto politická iniciatíva je v prospech jednotného trhu EÚ a jeho integrácie a nadväzuje na záväzok oznámený v správe piatich predsedov a na záväzok, ktorý bol nedávno vyjadrený v diskusnom dokumente o prehĺbení HMÚ, s cieľom posunúť sa smerom k skutočnej finančnej únii vrátane jednotného orgánu dohľadu pre kapitálové trhy. Problémy, ktoré sa v týchto dokumentoch uvádzajú v súvislosti s HMÚ všeobecne, a najmä s jej finančnými trhmi, poskytujú referenčný rámec pre posúdenie vplyvu. V hlavných kapitolách posúdenia vplyvu sa venuje väčšia pozornosť odchodu Spojeného kráľovstva a jeho dôsledkom. 2. Malo by sa doplniť posúdenie nákladov a likvidných medzier ESA vyplývajúcich zo základnej línie a rôznych možností. Podrobnejšie sa opísali a vyčíslili zdroje, ktoré ESA potrebujú na prevzatie dodatočných úloh (priamych a nepriamych právomocí), vplyv na zdroje vyplývajúci zo zmien v oblasti riadenia a vplyv na zdroje vyplývajúci zo zmien v metodike financovania v prípade nepriameho dohľadu. Rozlíšili sa náklady medzi priamym a nepriamym dohľadom a inými činnosťami a lepšie sa vysvetlilo, kto znáša náklady uprednostňovaných možností.

Ďalej sa rozvinula diskusia o čistých vplyvoch (z hľadiska nákladov) uprednostňovaných možností s cieľom lepšie riešiť otázku likvidných medzier a vplyvu celkových nákladov v oblasti dohľadu na odvetvie. Predovšetkým 1.sa aktualizovala tabuľka prehľadu nákladov v súlade s legislatívnym finančným prehľadom. V súčasnosti máme veľmi podrobný odhad nákladov a vplyvu zmien súčasného rámca ESA aj nových priamych právomocí; 2.časť porovnania možností v oblasti financovania bola úplne prepracovaná podľa požiadaviek s cieľom vyjadriť v plnom rozsahu náklady a prínosy možnosti 3 v porovnaní so základnou líniou a najmä možnosťou 2; 3.časť venovaná mechanizmom zberu bola úplne prepracovaná s cieľom splniť normy posúdenia vplyvu a bola pridaná k hlavnému textu, keďže je to súčasť legislatívneho návrhu. Pokiaľ ide o čistý vplyv na jednotlivé odvetvia, ten by sa v tejto fáze nedal vyčerpávajúco posúdiť, keďže závisí od modelu použitého na financovanie vnútroštátnych príslušných orgánov v rámci členského štátu. Ak napríklad účastníci trhu v danom členskom štáte v súčasnosti neplatia za ich dohľad (napr. ako v prípade vnútroštátnych príslušných orgánov financovaných v plnom rozsahu z verejných prostriedkov), potom by metodika prideľovania podľa uprednostňovanej možnosti jednoznačne viedla k zvýšeným nákladom pre týchto účastníkov trhu v prospech daňovníkov a vnútroštátnych rozpočtov v týchto členských štátoch. Ak už účastníci trhu platia ESA prostredníctvom príspevkov do rozpočtu svojich vnútroštátnych príslušných orgánov, čistý vplyv (prírastkové náklady/prínosy) by potom takisto závisel od rôznych metodík, ktoré vnútroštátne príslušné orgány používajú na účtovanie poplatkov jednotlivým subjektom, ako aj od váh, ktoré uplatňujú na subjekty v prípade financovania ESA. V tomto prípade je na vypracovanie presného a spoľahlivého odhadu prírastkových nákladov/prínosov v rámci EÚ potrebná dôkladná porovnávacia analýza, ktorá by si vyžadovala zapojenie tých vnútroštátnych príslušných orgánov, ktoré uplatňujú vlastné metodiky prideľovania poplatkov. V každom prípade by sa však mohlo opodstatnene tvrdiť, že vytvorenie rovnakých podmienok na celom jednotnom trhu s jednotným mechanizmom určovania poplatkov medzi finančnými subjektmi by napokon bolo v prospech všetkých účastníkov trhu. Okrem toho by sa malo pripomenúť, že sumy požadované na financovanie ESA by v zásade nemali predstavovať ohrozenie prevádzkových modelov jednotlivých subjektov. 3. Zlepšiť by sa malo porovnanie možností a výber uprednostňovanej možnosti by sa mal lepšie podporiť dostupnými dôkazmi a analýzou. V rámci možností sa poskytli podrobnejšie opisy a ďalšie doplnenia opisu možností a analýzy, najmä v častiach týkajúcich sa právomocí a financovania, ale aj v časti týkajúcej sa riadenia. Diskusia o právomociach je podložená ďalšími informáciami a argumentáciou v prílohe k posúdeniu vplyvu. Akýkoľvek nedostatok dôkazov na podporu uprednostňovanej možnosti v časti týkajúcej sa právomocí možno v niektorých prípadoch vysvetliť tým, že smerovanie politiky bolo v niektorých prípadoch motivované politickým rozhodnutím. Diskusia o možnostiach v časti týkajúcej sa riadenia bola rozsiahlym spôsobom vysvetlená a odôvodnená príkladmi a ojedinelými dôkazmi, a takisto podložená výsledkami hodnotení, ktoré vykonali Európsky parlament aj Komisia. Povaha vymedzeného problému v oblasti riadenia veľmi sťažuje získanie závažných overiteľných údajov. V súvislosti s financovaním sa napríklad časť o uprednostňovanej možnosti 3 v oblasti financovania zlepšila doplnením ďalších prvkov posudzovania a lepším vysvetlením existujúcej argumentácie. 4. Hodnotenie by malo byť viac založené na dôkazoch a odôvodnené. Hodnotenie sa revidovalo s cieľom lepšie rozlíšiť medzi posúdením a argumentáciou súvisiacimi s kancelárskou prácou od názorov vyplývajúcich z konzultácií so zainteresovanými stranami. Doplnila sa diskusia a podľa možnosti sa uviedlo viac dôkazov na zlepšenie hodnotenia. Na ten druh dôkazov, ktoré boli použité, sa vzťahujú obmedzenia. Niektoré časti hodnotenia sa vo veľkej miere opierajú o ojedinelé dôkazy a skúsenosti zainteresovaných strán s ESA. Na vyváženie tejto skutočnosti sa vynaložilo úsilie na poskytnutie množstva dôkazov z rôznych informačných zdrojov, pozri napríklad časť týkajúcu sa riadenia. Iné časti, ako je financovanie, sú viac podložené odkazmi a odôvodnenými argumentmi. Hodnotenie je aj retrospektívnym úkonom, v rámci ktorého sa skúma minulosť a porovnávajú sa uplynulé roky so základným scenárom, čo je stav, v ktorom ESA neexistujú. Hodnotenie sa preto samotnou povahou menej sústreďuje na potrebu nových, dodatočných právomocí v oblasti priameho dohľadu potrebných pre ESMA. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Tento návrh nie je spojený s vykonávaním Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti ani zjednodušenia. Cieľom tohto návrhu je zlepšiť rámec ESA a posilniť súčasné režimy dohľadu. Navrhovanými zmenami právomocí, rámca riadenia a systému financovania ESA by sa mala zvýšiť efektívnosť a účinnosť dohľadu na úrovni EÚ. Posilneným rámcom ESA sa zlepší právna a hospodárska istota spolu s finančnou stabilitou a obmedzením rizika. To je v súlade s programom Komisie pre lepšiu právnu reguláciu. V rozsahu, v akom tento návrh vedie k centralizácii niektorých činnosti dohľadu v rámci ESMA na úrovni EÚ, sa touto iniciatívou odstraňuje duplicita úloh medzi vnútroštátnymi orgánmi. Tým by mali vzniknúť úspory z rozsahu na úrovni EÚ a mala by sa znížiť potreba vyhradených zdrojov na vnútroštátnej úrovni. Pokiaľ ide o finančné inštitúcie a účastníkov finančného trhu, mali by mať prospech najmä zo zníženia administratívneho zaťaženia zavedením jednotného orgánu dohľadu v niektorých oblastiach. •Základné práva V návrhu sa dodržiavajú základné práva a zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Návrh prispieva najmä k cieľu vysokej miery ochrany životného prostredia v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja stanovenou v článku 37 Charty základných práv Európskej únie. 4.VPLYV NA ROZPOČET

Súčasné financovanie ESA je založené na všeobecnom príspevku zo všeobecného rozpočtu EÚ (40 %) a na príspevkoch vnútroštátnych príslušných orgánov (60 %). V prípade ESMA je toto rozdelenie mierne odlišné, keďže poplatky za dohľad tejto agentúre platia aj subjekty, nad ktorými ESMA vykonáva priamy dohľad (ako sú ratingové agentúry a archívy obchodných údajov). Týmto návrhom sa zmení štruktúra financovania ESA. Rozpočet ESA by bol teraz založený na troch rôznych zdrojoch financovania: ·ročné príspevky uhrádzané finančnými inštitúciami, nad ktorými ESA vykonávajú nepriamy dohľad; ·poplatky za dohľad uhrádzané subjektmi, nad ktorými ESA vykonávajú priamy dohľad. Týka sa to najmä ESMA, keďže v legislatívnom návrhu sa stanovuje presun právomocí priameho dohľadu z vnútroštátnych príslušných orgánov na orgán ESMA (v prípade niektorých fondov EÚ, poskytovateľov služieb vykazovania údajov, niektorých správcov referenčných údajov a niektorých prospektov); ·vyrovnávací príspevok EÚ, ktorý by nepresiahol 40 % celkových príjmov jednotlivých agentúr. Výška tohto vyrovnávacieho príspevku sa stanoví vopred vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Nový zdroj príjmov ESA (t. j. ročné príspevky uhrádzané finančnými inštitúciami, nad ktorými sa vykonáva nepriamy dohľad) si však bude vyžadovať, aby Komisia prijala delegovaný akt, v ktorom stanoví: i) rozdelenie celkovej výšky ročných príspevkov medzi rôzne kategórie finančných inštitúcií; a ii) objektívne kritériá umožňujúce výpočet individuálneho ročného príspevku, ktorý majú uhrádzať jednotlivé finančné inštitúcie. V prechodnom období (t. j. do prijatia delegovaného aktu, ktorým sa určia niektoré parametre ročných príspevkov) sa zachová súčasná štruktúra financovania založená na príspevkoch EÚ (40 %) a vnútroštátnych príslušných orgánov (60 %). To bude mať vplyv na rozpočet EÚ, ako aj na rozpočet rôznych vnútroštátnych príslušných orgánov. Navrhované zmeny štruktúry riadenia, právomocí nepriameho dohľadu, systému financovania a právomocí priameho dohľadu ESA si budú vyžadovať nové zdroje. Orgány EBA, EIOPA a ESMA si budú po začatí uplatňovania jednotlivých ustanovení návrhu vyžadovať 29, 35 a 156 ďalších zamestnancov na plný úväzok. Treba pripomenúť, že v prípade ESMA väčšina týchto dodatočných zamestnancov na plný úväzok súvisí s úlohami priameho dohľadu (97 zo 156). Orgánom ESA takisto vzniknú dodatočné náklady v oblasti informačných technológií (odhadované vo výške 10,2 milióna EUR v období rokov 2019 – 2020) a náklady na preklad (odhadované vo výške 1,8 milióna EUR na obdobie rokov 2019 – 2020). Treba pripomenúť, že na akékoľvek rozpočtové požiadavky ESA sa budú stále vzťahovať všetky mechanizmy zodpovednosti a auditu zavedené nariadeniami o ESA, pokiaľ ide o prípravu, prijímanie a plnenie ich ročných rozpočtov. Ročné rozhodnutie o vyrovnávacom príspevku EÚ pre ESA a ich plánoch pracovných miest (napr. rozhodnutie o úrovni zamestnanosti) by okrem toho stále schvaľovali Parlament a Rada a podliehalo by udeleniu absolutória Parlamentom na odporúčanie Rady. Finančný a rozpočtový vplyv tohto návrhu je podrobne vysvetlený v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je prílohou tohto návrhu. Treba pripomenúť, že informáciami uvedenými v legislatívnom finančnom výkaze nie je dotknutý návrh VFR na obdobie po roku 2020, ktorý sa má predložiť do mája 2018. V tomto kontexte treba takisto pripomenúť, že hoci počet zamestnancov potrebných na vykonávanie priameho dohľadu bude časom závisieť od vývoja počtu a veľkosti účastníkov kapitálových trhov, nad ktorými sa má vykonávať dohľad, príslušné výdavky budú v zásade financované poplatkami, ktoré sa vyberú od týchto účastníkov trhu. Finančný a rozpočtový vplyv tohto návrhu je podrobne vysvetlený v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je prílohou tohto návrhu. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Vykonávanie tohto nariadenia sa preskúma dvoma spôsobmi: ako súčasť pravidelných preskúmaní ESA každé tri roky a ako súčasť preskúmaní odvetvových nariadení, vo väčšine prípadov dva alebo tri roky od príslušného dátumu uplatňovania. ·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu 1.Zmeny nariadení o ESA Podľa odôvodnenia 11 nariadení o ESA konajú ESA s cieľom zlepšiť fungovanie vnútorného trhu, najmä prostredníctvom zaistenia vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne regulácie a dohľadu. Podľa článku 1 ods. 2 nariadení o ESA tieto orgány konajú v rámci rozsahu pôsobnosti aktov uvedených v týchto nariadeniach, t. j. v primeranom rámci, ktorý stanovuje a pravidelne aktualizuje zákonodarca Únie. Zmenám nariadenia o EBA, nariadenia o EIOPA a nariadenia o ESMA sú venované články 1, 2 a 3 navrhovaného nariadenia. a) Právomoci Zmeny zdôraznené ďalej sa týkajú všeobecných právomocí ESA, ktoré sa týmto návrhom posilňujú. Novým právomociam v oblasti priameho dohľadu, ktoré boli zverené orgánu ESMA, sú venované časti 2 až 5.

Nové oblasti činností a zamerania V článku 1 nariadení o ESA sa uvádzajú akty, ktoré patria do pôsobnosti ESA. Článok 1 je zostavený spôsobom, z ktorého vyplýva, že uviesť sa musia len akty prijaté pred zriadením ESA a akty, v ktorých sa nepredpokladajú úlohy pre ESA. Všetky akty prijaté po nariadeniach o ESA vrátane zmien a aktov založených na právnych nástrojoch, ktoré patria do pôsobnosti ESA, ako aj akty, v ktorých sa predpokladajú úlohy pre ESA, automaticky patria do pôsobnosti ESA a nemusia sa uviesť v článku 1, aby patrili do pôsobnosti ESA. V súvislosti s článkom 1 jednotlivých nariadení o ESA sa navrhujú tieto zmeny: navrhuje sa začleniť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o EBA smernicu 2008/48 o spotrebiteľskom úvere a smernicu 2014/92/EÚ o platobných účtoch, začleniť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o EIOPA smernicu 2009/103/ES o poistení motorových vozidiel a začleniť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o ESMA smernicu 2013/34/EÚ o účtovníctve. Zmenami článku 4 nariadenia o EBA sa dopĺňa zoznam vymedzení pojmov, ktoré sa majú používať na účely uplatňovania nariadení. Konkrétnejšie sa mení vymedzenie pojmu „finančná inštitúcia“ s cieľom zabezpečiť, aby všetky subjekty, na ktoré sa vzťahujú príslušné odvetvové právne predpisy, patrili do pôsobnosti EBA. Novým navrhovaným vymedzením pojmu „príslušné orgány“ sa zabezpečuje, aby boli zahrnuté všetky relevantné orgány a orgány dohľadu, aj keď nie sú v platných právnych predpisoch vymedzené ako „príslušné orgány“. Navrhuje sa zmeniť článok 8 nariadení o EIOPA a ESMA s cieľom zaviesť úlohu vypracovať a aktualizovať príručku Únie pre výkon dohľadu, pokiaľ ide o dohľad nad finančnými inštitúciami v Únii ako celku. Tým sa zosúlaďujú tieto dve nariadenia s nariadením o EBA. V súvislosti s EBA sa okrem toho navrhuje úloha vypracovať a aktualizovať príručku Únie na riešenie krízových situácií, pokiaľ ide o riešenie krízových situácií finančných inštitúcií v Únii ako celku. V zmenách článkov 8 a 9 nariadení o ESA sa špecifikuje, že ESA by mali prispievať k podpore ochrany spotrebiteľa. Všetky tri ESA budú mať takisto povinnosť prihliadať pri plnení svojich úloh na technologické inovácie a faktory týkajúce sa životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti riadenia. V prípade EIOPA a ESMA sa okrem toho špecifikuje, že pri plnení svojich úloh by mali uplatňovať zásady lepšej právnej regulácie. Tieto nariadenia sa tým zosúlaďujú s nariadením o EBA. A napokon sa doplnilo, že úlohy by mali zahŕňať vykonávanie hĺbkových tematických skúmaní trhového správania, budovanie spoločného chápania trhových postupov, určovanie potenciálnych problémov a analyzovanie ich vplyvu, ako aj vypracovanie ukazovateľov retailového rizika na včasné zisťovanie potenciálnych príčin poškodzovania spotrebiteľa. Technologické inovácie V článku 8 ods. 1a sa výslovne vyžaduje, aby ESA pri plnení svojich úloh podľa nariadení o ESA prihliadali na technologické inovácie pri plnení svojich úloh v súlade týmto nariadením. Technologické inovácie prispievajú k lepšiemu prístupu a väčšiemu komfortu. Znižujú prevádzkové náklady a prekážky vstupu a ESA by mali takéto inovácie podporovať. Realizácia potenciálu technologických inovácií si vyžaduje aj zaručenie integrity z hľadiska využívania údajov, usporiadané a spravodlivé trhy, zabránenie využívaniu finančného systému na nezákonné účely a kybernetickú bezpečnosť. Zmenami článku 29 nariadení o ESA sa okrem toho posilňuje koordinačná úloha ESA, pokiaľ ide o vstup inovačných firiem a služieb na trh, najmä prostredníctvom výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a ESA. Faktory týkajúce sa životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti riadenia Všetky tri ESA budú mať povinnosť prihliadať pri plnení svojich úloh na riziká týkajúce sa životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti riadenia. Orgánom ESA sa tým takisto umožní monitorovať, ako finančné inštitúcie identifikujú, oznamujú a riešia riziká, ktoré môžu faktory týkajúce sa životného prostredia, sociálnej oblasti a oblasti riadenia predstavovať z hľadiska finančnej stability, a tým zabezpečiť väčšiu súdržnosť činností finančného trhu s cieľmi udržateľného rozvoja. Orgány ESA môžu takisto poskytovať usmernenia o tom, ako možno hľadiská udržateľnosti účinne zakotviť v príslušných právnych predpisoch EÚ v oblasti financií, a presadzovať súdržné vykonávanie týchto ustanovení po ich prijatí. Usmernenia a odporúčania Zatiaľ čo sa preukázalo, že právomoc vypracovávať usmernenia a odporúčania je dôležitým a úspešným nástrojom zbližovania v oblasti dohľadu, zainteresované strany zdôrazňovali potrebu, aby zostala v pôsobnosti právomocí ESA a aby sa pri vypracovávaní takýchto nástrojov zabezpečilo plné posúdenie nákladov a prínosov. Zo zmien článku 16 nariadení o ESA vyplýva, že vykonávanie analýz nákladov a prínosov sa musí považovať za pravidlo. Cieľom zmien je takisto zabezpečiť, aby v prípade, ak sa väčšina členov príslušných skupín zainteresovaných strán ESA domnieva, že ESA prekročili svoje právomoci pri vydávaní usmernení alebo odporúčaní, vydali stanovisko určené Komisii. Komisia v takom prípade posúdi rozsah pôsobnosti usmernení a môže príslušný ESA požiadať o stiahnutie dotknutých usmernení. V zmenách týchto článkov sa okrem toho predpokladá možnosť, aby ESA adresovali usmernenia orgánom, ktoré nie sú vymedzené ako príslušné orgány podľa nariadení o ESA, ale sú oprávnené zabezpečiť uplatňovanie právnych predpisov v pôsobnosti ESA, s cieľom zaviesť súdržné, účinné a efektívne postupy dohľadu v rámci európskeho systému finančného dohľadu. Porušenie práva Únie Komisia takisto navrhuje zmeny článku 17 nariadení o ESA v súvislosti s porušovaním práva Únie. Na to, aby bola právomoc ESA sledovať porušovanie práva efektívna, sa ukázalo ako nevyhnutné, aby mali ESA prístup k všetkým príslušným informáciám. Zmenami sa zabezpečuje, že v kontexte vyšetrovaní porušenia práva Únie budú môcť ESA adresovať riadne odôvodnenú a podloženú žiadosť o informácie priamo iným príslušným orgánom alebo príslušným finančným inštitúciám/účastníkom finančného trhu. Ak sa ESA rozhodnú požiadať o informácie priamo príslušnú finančnú inštitúciu/účastníka finančného trhu, informuje sa o tom vnútroštátny príslušný orgán, ktorý pomáha ESA pri zbere požadovaných informácií. Okrem toho treba zdôrazniť, že za porušovanie práva bude zodpovedná výkonná rada (pozri ďalej), čím sa ďalej posilní účinnosť tohto nástroja. Urovnávanie sporov

Navrhujú sa zmeny článku 19 nariadení o ESA v súvislosti s urovnávaním sporov medzi príslušnými orgánmi. Cieľom je zabezpečiť, aby ESA mohli v prípade existencie takýchto sporov rozhodne konať a zasiahnuť. Zmenami sa vysvetľuje, že urovnávanie sporov medzi príslušnými orgánmi v cezhraničných situáciách sa môže začať aj z vlastnej iniciatívy ESA, ak je na základe objektívnych kritérií možné určiť spor medzi príslušnými orgánmi. V tomto druhom prípade sa spor predpokladá, ak sa podľa právnych predpisov v pôsobnosti ESA požaduje prijatie spoločného rozhodnutia, ale takéto rozhodnutie sa neprijme v lehote stanovenej v príslušných právnych predpisoch. V tomto kontexte sa zmenami zavádza aj povinnosť príslušných orgánov informovať ESA, že sa dohoda nedosiahla. Za urovnávanie sporov bude okrem toho zodpovedná výkonná rada (pozri ďalej), čím sa posilní účinnosť tohto nástroja. Zbližovanie v oblasti dohľadu a koordinácia dohľadu Zmenami článku 29 nariadení o EIOPA a ESMA sa špecifikuje, že tieto dva ESA by mali vypracovať a aktualizovať príručku pre výkon dohľadu s cieľom ďalej rozvíjať spoločnú kultúru dohľadu medzi orgánmi dohľadu. Tieto zmeny sú založené na právomociach, ktoré už existujú v prípade EBA. V oblasti bankovníctva sa zmenami špecifikuje, že EBA by mala vypracovať podobnú príručku v oblasti riešenia krízových situácií. Podľa návrhu nového článku 29a sa ESA poskytujú zvýšené všeobecné právomoci v oblasti koordinácie na omnoho výraznejšie a účinnejšie presadzovanie zbližovania každodenného dohľadu vykonávaného všetkými príslušnými orgánmi v rámci EÚ. Od ESA sa bude vyžadovať, aby stanovili priority pre celú EÚ v oblasti dohľadu v podobe strategického plánu pre dohľad, na základe ktorého sa budú posudzovať všetky príslušné orgány. Od príslušných orgánov sa bude vyžadovať, aby vypracovali ročné pracovné programy v súlade so strategickým plánom. Všetkým trom ESA to umožní zabezpečiť zbližovanie vzhľadom na prudenciálny dohľad nad finančnými inštitúciami, ktoré sú predovšetkým aktívne v iných členských štátoch, než je členský štát, v ktorom sú zriadené a v ktorom sa nad nimi vykonáva dohľad. Osobitne dôležité to bude pre orgán EIOPA. Týmto návrhom sa mení aj súčasný článok 30 nariadení o ESA v súvislosti s partnerským preskúmaním. Na posilnenie pridanej hodnoty týchto preskúmaní a na zabezpečenie nestrannosti tieto preskúmania už nebudú „partnerské“ preskúmania, ale „nezávislé“ preskúmania, za ktoré bude zodpovedať nová výkonná rada. Orgány ESA vypracujú správu, v ktorej sa uvedú výsledky preskúmania, a príslušné orgány vynaložia všetko úsilie na splnenie akýchkoľvek usmernení a odporúčaní, ktoré ESA môžu prijať ako následné opatrenia partnerských preskúmaní. Tento návrh obsahuje nový článok 31a, ktorého cieľom je posilnenie koordinačnej funkcie ESA s cieľom zabezpečiť, aby príslušné orgány vykonávali účinný dohľad nad dohodami o outsourcingu, delegovaní a presune rizika v tretích krajinách. Postupy v oblasti dohľadu sa v jednotlivých členských štátoch líšia. ESA majú tieto dohody monitorovať ex ante aj priebežne. Koordinačná úloha ESMA v súvislosti s vyšetrovaniami týkajúcimi sa zneužívania trhu Ak prevádzkovatelia vykonávajú činnosti, ktoré patria do pôsobnosti ESMA a ktoré obsahujú silný cezhraničný prvok, ESMA môže byť v najlepšej pozícii na začatie a koordinovanie vyšetrovaní. Navrhovaným novým článkom 31b sa orgánu ESMA zveruje posilnená koordinačná úloha pri vydávaní odporúčaní príslušným orgánom, aby začali vyšetrovania, a pri uľahčovaní výmeny informácií dôležitých pre tieto vyšetrovania, ak má ESMA dostatočné dôvody domnievať sa, že sa uskutočňuje činnosť s významnými cezhraničnými účinkami, ktorá ohrozuje riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo finančnú stabilitu v Únii. Orgán ESMA na tento účel spravuje zariadenie na ukladanie údajov na účely zberu a šírenia všetkých relevantných informácií medzi príslušnými orgánmi. Stresové testovanie Zmenami článku 32 nariadení o ESA sa dosahujú dve veci. Po prvé, zosúlaďuje sa nimi nariadenie o EIOPA a nariadenie o ESMA s nariadením o EBA, pokiaľ ide o stresové testovanie. Po druhé, na zabezpečenie transparentnosti stresových testov sa týmto návrhom umožňuje uverejnenie výsledkov jednotlivých finančných inštitúcií alebo účastníkov finančného trhu. Objasňuje sa tiež, že povinnosť príslušných orgánov zachovávať služobné tajomstvo im nebráni v postúpení výsledkov stresových testov orgánom ESA na účely zverejnenia. Druhá zmena sa vzťahuje na všetky tri ESA. S cieľom prispieť k tomu, aby sa rozhodnutia o stresových testoch prijímali z perspektívy, v ktorej sa v plnom rozsahu zohľadňuje jednotný trh, sa okrem toho navrhuje, aby sa takéto rozhodnutia vrátane metodík a prístupov k oznamovaniu výsledkov stresových testov vo všetkých troch ESA zverili novej výkonnej rade. Rovnocennosť tretích krajín Rovnocennosť tretích krajín je dôležitým nástrojom, ktorý umožňuje integráciu medzinárodného trhu a zároveň zabezpečuje účinný dohľad (pozri pracovný dokument útvarov Komisie o rozhodnutiach o rovnocennosti v politike finančných služieb). Zmenami článku 33 nariadení o ESA sa potvrdzuje, že ESA na žiadosť Komisie pomáhajú Komisii pri príprave rozhodnutí o rovnocennosti. Po prijatí takýchto rozhodnutí je dôležité zabezpečiť, aby sa prispôsobili novému vývoju. Týmito zmenami sa preto ESA zveruje aj povinnosť priebežne monitorovať vývoj v oblasti regulácie a dohľadu, ako aj postupy presadzovania v tretích krajinách, v súvislosti s ktorými Komisia prijala rozhodnutie o rovnocennosti, a každoročne predkladať Komisii dôvernú správu o svojich zisteniach. Orgány ESA na tento účel vypracujú aj administratívne dohody s tretími krajinami. Zhromažďovanie informácií Prístup k všetkým relevantným informáciám je základom na účinné vykonávanie činností ESA. Informácie zvyčajne poskytujú vnútroštátne orgány dohľadu, ktoré sú najbližšie k finančným trhom a inštitúciám, ale ESA môžu ako poslednú možnosť využiť adresovanie žiadosti o informácie priamo finančnej inštitúcii alebo účastníkovi trhu. Napríklad ak vnútroštátny príslušný orgán neposkytne alebo nemôže poskytnúť takéto informácie včas. Je vhodné zabezpečiť, aby ESA mohli získať prístup k informáciám, ktoré potrebujú pre svoje úlohy. Týmto návrhom sa preto vytvára mechanizmus na posilnenie účinného presadzovania práva ESA na zhromažďovanie informácií (pozri nové články 35 až 35h nariadení o ESA). Orgány ESA budú mať k dispozícii prostriedky potrebné na zabezpečenie splnenia žiadosti o informácie alebo rozhodnutia o predložení informácií. Zmenami sa orgánom ESA zveruje právomoc ukladať pokuty a platby penále administratívnej povahy preskúmateľné Súdnym dvorom Európskej únie a pod podmienkou dodržania práva subjektu na vypočutie, ak finančná inštitúcia a/alebo účastník finančného trhu neposkytnú primerané informácie. Vnútorné modely v sektore poisťovníctva Návrhom nového článku 21a nariadenia o EIOPA sa posilňuje úloha EIOPA pri zabezpečovaní zbližovania v oblasti dohľadu v súvislosti s vnútornými modelmi. Rozdiely v dohľade nad vnútornými modelmi a ich schvaľovaní môžu viesť k nezrovnalostiam a k vzniku nerovnakých podmienok. Orgán EIOPA bude môcť na základe vlastnej žiadosti včas získavať všetky relevantné informácie a vydávať stanoviská relevantným príslušným orgánom. Ak existujú nezhody medzi príslušnými orgánmi, pokiaľ ide o vnútorné modely skupiny, EIOPA bude mať takisto možnosť pomôcť orgánom pri dosahovaní dohody podľa článku 19 zakladajúceho nariadenia, a to buď z vlastnej iniciatívy, na žiadosť jedného alebo viacerých príslušných orgánov alebo za určitých okolností na žiadosť dotknutej skupiny. Iné ustanovenia Zmenami článku 37 nariadení o ESA sa posilňuje konzultačná úloha skupín zainteresovaných strán ESA, ktorých stanoviská a odporúčania sú nevyhnutné pre každodennú činnosť ESA. Ak sa členovia skupiny zainteresovaných strán nedokážu zhodnúť na spoločnom stanovisku alebo odporúčaní, členovia zastupujúci jednu skupinu zainteresovaných strán môžu predložiť samostatné stanovisko alebo odporúčanie. Zmenami článku 39 nariadení o ESA sa špecifikuje, že rozhodnutia ESA, okrem rozhodnutí vo veci vyšetrovania prijatých v prípade nepostúpenia primeraných informácií v súvislosti so žiadosťou o informácie, sa zverejnia spolu so zhrnutím rozhodnutia, v ktorom sa uvedú dôvody na prijatie rozhodnutia. b)Riadenie

V tomto návrhu sa plánuje efektívnejšia štruktúra riadenia ESA zavedením nezávislej výkonnej rady s členmi na plný úväzok, ktorou sa nahrádza súčasná riadiaca rada (články 45 a 47 nariadení o ESA) a s cieľom upraviť zloženie rady orgánov dohľadu (článok 40 nariadení o ESA). Týmto návrhom sa objasňujú príslušné právomoci týchto dvoch rád (články 43 a 47). Okrem toho sa posilní postavenie a právomoci predsedu (článok 48). Výkonná rada Hlavnou funkciou výkonnej rady bude príprava rozhodnutí, ktoré má prijať rada orgánov dohľadu. Malo by sa tým zabezpečiť rýchlejšie a efektívnejšie rozhodovanie v rámci rady orgánov dohľadu. Prispeje to aj k tomu, aby bol prístup v rozhodovaní viac orientovaný na EÚ. S cieľom zohľadniť osobitnú situáciu v bankovom sektore, kde sa väčšina členských štátov zúčastňuje na bankovej únii, sa výslovne požaduje, aby bola výkonná rada EBA vyvážená a proporcionálna a aby zohľadňovala Úniu ako celok. Výkonná rada sa bude skladať z predsedu a niekoľkých členov na plný úväzok. Tento počet sa bude líšiť medzi ESMA na jednej strane a EBA a EIOPA na druhej strane, keďže týmto návrhom sa orgánu ESMA v porovnaní s ostatnými dvoma ESA zveruje značný počet ďalších úloh v rôznych oblastiach. Členovia na plný úväzok sa vymenujú na základe otvorenej výzvy pre uchádzačov, ktorú usporiada Komisia. Komisia vypracuje užší zoznam uchádzačov, ktorý predloží na schválenie Európskemu parlamentu. Po schválení užšieho zoznamu Rada rozhodnutím vymenuje členov na plný úväzok. Postup odvolania je rovnaký ako postup menovania a konečné rozhodnutie sa ponecháva Rade. Jeden zo stálych členov sa ujme úloh súčasného výkonného riaditeľa, ktorého osobitné postavenie sa odstráni. Výkonná rada prevezme úlohu riadiacej rady v súvislosti s prípravou pracovných programov a rozpočtu ESA. Výkonnej rade sa vo viacerých oblastiach pridelia rozhodovacie právomoci. Napríklad vo vzťahu k jednotlivým príslušným orgánom, pokiaľ ide o niektoré záležitosti neregulačnej povahy, ako sú urovnávanie sporov, veci týkajúce sa porušenia práva Únie a nezávislé hodnotenia. Mali by sa tým zabezpečiť efektívne a nestranné rozhodnutia orientované na EÚ. Výkonná rada bude zodpovedať aj za stanovenie priorít v oblasti dohľadu pre príslušné orgány v novom strategickom pláne pre dohľad. Bude kontrolovať súlad pracovných programov príslušných orgánov s prioritami EÚ a skúmať ich vykonávanie. Výkonná rada bude ďalej zodpovedať za monitorovanie dohôd o delegovaní, outsourcingu a presune rizika do krajín mimo EÚ s cieľom zabezpečiť riešenie vnútorných rizík. Bude rozhodovať o stresových testoch a o prístupe k oznamovaniu výsledkov stresových testov. A napokon bude výkonná rada zodpovedať aj za rozhodnutia v súvislosti so žiadosťami o informácie. Každý člen výkonnej rady bude mať jeden hlas a predseda bude mať rozhodujúci hlas. Úlohy výkonnej rady sa uvádzajú v navrhovanom znení článku 47. Zmenami sa takisto nahrádza odkaz na riadiacu radu odkazom na výkonnú radu. Okrem toho sa vypustí pozícia výkonného riaditeľa. Jeho povinností sa ujme jeden z členov výkonnej rady pôsobiacich na plný úväzok. Rada orgánov dohľadu Rada orgánov dohľadu zostáva hlavným orgánom ESA zodpovedným za ich celkové usmerňovanie a rozhodovanie. Navrhovanými zmenami článku 40 sa však mení zloženie rady orgánov dohľadu tak, aby zahŕňalo členov výkonnej rady na plný úväzok, ale bez hlasovacích práv. Zmenami sa takisto v príslušných prípadoch zabezpečuje prítomnosť orgánov na ochranu spotrebiteľa. Každý hlasujúci člen v rade orgánov dohľadu má jeden hlas. Keďže rozhodnutia o niektorých úlohách neregulačnej povahy (urovnávanie sporov, porušenie práva Únie a nezávislé hodnotenia) bude prijímať výkonná rada, menia sa súčasné pravidlá týkajúce sa rozhodovania. Napriek tomu, že budúcim odchodom Spojeného kráľovstva sa zníži počet a váha členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na bankovej únii, a ďalšie členské štáty môžu k bankovej únii pristúpiť, sa v prípade opatrení a rozhodnutí, ktoré prijíma rada orgánov dohľadu EBA, navrhuje zachovať systém hlasovania dvojitou väčšinou, ktorý sa zaviedol v roku 2013 v rámci balíka opatrení v oblasti bankovej únie ako záruka s cieľom zabezpečiť, aby sa v rozhodnutiach EBA odrážala osobitná situácia členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na bankovej únii, aj ostatných členských štátov. Rada orgánov dohľadu bude preto naďalej prijímať rozhodnutia na základe kvalifikovanej väčšiny svojich členov, ktorá by mala zahŕňať aspoň jednoduchú väčšinu vnútroštátnych príslušných orgánov, ktoré sa zúčastňujú na bankovej únii, a jednoduchú väčšinu vnútroštátnych príslušných orgánov, ktoré sa nezúčastňujú na bankovej únii. V súčasnom systéme je však rozhodovanie v EBA nadmerne zaťažujúce, keďže rozhodnutia sa nemôžu prijať ani v prípadoch, keď nijaká väčšina nezúčastnených členských štátov nepovažuje hlasovanie za dostatočne dôležité na to, aby sa na ňom zúčastnila. S cieľom zabezpečiť, aby EBA mohol naďalej účinne prijímať rozhodnutia pri plnom zachovaní záruk pre nezúčastnené členské štáty, pokiaľ sú na hlasovaní prítomné, by sa súčasné pravidlá hlasovania mali zmeniť s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípade neprítomnosti hlasovanie nemuselo odložiť. Vytvoria sa tým aj jasné stimuly pre vnútroštátne príslušné orgány, aby sa zúčastňovali na zasadnutiach EBA, čím sa zabezpečí väčšia legitimita rozhodnutí prijatých na týchto zasadnutiach. Zmenami sa preto objasňuje, že rozhodnutie by musela podporiť jednoduchá väčšina vnútroštátnych príslušných orgánov z nezúčastnených členských štátov prítomných na hlasovaní a vnútroštátnych príslušných orgánov zo zúčastnených členských štátov prítomných na hlasovaní. Rozdelenie právomocí medzi dve rady Zmenami článkov 43 a 47 nariadení o ESA sa objasňuje základná zásada rozdelenia právomocí medzi radu orgánov dohľadu a výkonnú radu. Rada orgánov dohľadu zodpovedá za každé rozhodnutie, na ktoré sa odkazuje v nariadení, pokiaľ sa nepredpokladá inak (pozri vyššie v súvislosti výkonnou radou). V situáciách, keď bude orgán ESMA vykonávať právomoci súvisiace s priamym dohľadom, jeho rada orgánov dohľadu bude môcť zamietnuť návrh rozhodnutia predložený výkonnou radou iba väčšinou tretín. V takom prípade musí návrh preskúmať výkonná rada (zmeny článku 44 nariadenia o ESMA). Rade orgánov dohľadu sa odníma jej disciplinárna právomoc nad predsedom, pretože rada orgánov dohľadu nebude mať právomoc ho menovať (pozri ďalej). Zmenami článku 41 a novým článkom 45b sa rade orgánov dohľadu aj výkonnej rade umožňuje zriadiť vnútorné výbory pre osobitné úlohy. Zriaďovanie porôt sa zrušuje. Predseda Predseda je kľúčovým predstaviteľom ESA. Postavenie a právomoci predsedu sa preto posilnia s cieľom zvýšiť jeho zákonnú právomoc. Zmenami článku 48 nariadení o ESA sa objasňuje postup menovania predsedu. Predseda sa vymenuje na základe otvorenej výzvy pre uchádzačov, ktorú usporiada Komisia. Komisia vypracuje užší zoznam uchádzačov, ktorý predloží na schválenie Európskemu parlamentu. Po schválení užšieho zoznamu Európskym parlamentom Rada rozhodnutím prijatým kvalifikovanou väčšinou vymenuje členov na plný úväzok. Postup odvolania je rovnaký ako postup menovania a konečné rozhodnutie sa ponecháva Rade. Mala by sa tým zvýšiť legitimita a autorita predsedu. Predseda bude mať aj rozhodujúci hlas vo výkonnej rade. Iné ustanovenia

Prostredníctvom zmien článku 54 nariadení o ESA sa pôsobnosť opatrení spoločného výboru rozšírila na otázky ochrany spotrebiteľov a investorov. c)Finančné ustanovenia S cieľom zabezpečiť, aby bol systém financovania ESA udržateľný a aby zodpovedal úlohám, ktoré ESA plnia a ktorých plnenie sa očakáva v budúcnosti, a s cieľom zabezpečiť, aby sa v systéme financovania spájali poplatky a príspevky na činnosti ESA proporcionálnym spôsobom, sa navrhuje prehodnotiť súčasný systém financovania. V navrhovanom systéme sa zachováva prvok verejného financovania, ktorý v súčasnosti zabezpečuje EÚ, a spája sa s príspevkami domáceho odvetvia a ďalších účastníkov trhu, ktorými sa nahrádzajú súčasné príspevky vnútroštátnych príslušných orgánov. Právny základ na zriadenie ESA (článok 114 ZFEÚ) umožňuje zmenu systému financovania a výber príspevkov od odvetvia. Súčasné pevne stanovené rozdelenie medzi príspevkami zo všeobecného rozpočtu EÚ a príspevkami vnútroštátnych príslušných orgánov (40 %/60 %) by sa odstránilo. V zmenách sa stanovuje, že príjmy ESA budú teraz plynúť z troch hlavných zdrojov: Zmenami článku 62 sa vymedzuje vyrovnávací príspevok Únie. Navrhovaný maximálny ročný príspevok EÚ, ako sa stanoví vopred vo viacročnom finančnom rámci (VFR), bude pokrývať ročný rozpočet ESA až do výšky 40 %. Budú sa tým rešpektovať obmedzenia rozpočtu EÚ. Odstráni sa tým aj v súčasnosti uplatňované pevne stanovené rozdelenie (40 %/60 %), ktorým sa môže obmedzovať schopnosť ESA zvyšovať svoje príjmy z iných zdrojov. V tejto súvislosti by mali ESA v rámci prípravy každého nasledujúceho VFR poskytnúť Komisii strednodobý predpoklad (zahŕňajúci najmenej päť rokov) svojich očakávaných rozpočtových potrieb podľa metodík, ktoré uplatňujú na prípravu svojich ročných návrhov rozpočtov. Po druhé, doplnil sa nový zdroj príjmov zo súkromného sektora: ročné príspevky finančných inštitúcií. Týmto zdrojom príjmov sa nahradia súčasné povinné príspevky vnútroštátnych príslušných orgánov do rozpočtu ESA. Ročné príspevky budú platiť finančné inštitúcie, nad ktorými ESA vykonávajú nepriamy dohľad a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 1 ods. 2 zakladajúcich nariadení. V zmenách sa stanovuje, že výška ročných príspevkov finančných inštitúcií by mala byť založená na odhadovanom zaťažení pracovnými úkonmi, ktoré daný orgán plánuje vykonať v prípade jednotlivých kategórií účastníkov trhu podľa zakladajúcich nariadení a odvetvových právnych predpisov. V zmenách sa uvádza, že tieto ročné príspevky budú vyberať vnútroštátne orgány určené členskými štátmi. V zmenách sa takisto stanovuje delegovaný akt, ktorým sa určí, ako sa celková výška ročných príspevkov rozdelí medzi rôzne kategórie finančných inštitúcií na základe činnosti, ktorú si od nich vyžadujú jednotlivé kategórie. V delegovanom akte sa pre každú kategóriu finančných inštitúcií stanovia aj primerané a objektívne kritériá na výpočet skutočného ročného príspevku, ktorý sa má uhradiť. Uvedené kritériá by mali byť založené na veľkosti finančných inštitúcií s cieľom zohľadniť ich význam na trhu. Delegovaným aktom sa napokon stanovia hranice de minimis, podľa ktorých malé finančné inštitúcie neplatia finančné príspevky, alebo sa stanovia minimálne príspevky. Po tretie, v troch nariadeniach zostávajú nezmenené súčasné ustanovenia, ktoré trom ESA umožňujú prijímať poplatky od subjektov, na ktoré sa vzťahuje priamy dohľad. Toto ustanovenie je v súčasnosti osobitne dôležité pre ESMA. Podľa tohto nového mechanizmu financovania sa subjektom nebude účtovať dvakrát za rovnakú službu. Zatiaľ čo subjekty, nad ktorými ESA vykonávajú priamy dohľad, budú platiť poplatky za dohľad, ako sa predpokladá v odvetvových právnych predpisoch, iné finančné inštitúcie (pod priamym dohľadom vnútroštátnych príslušných orgánov a nepriamym dohľadom ESA) budú uhrádzať finančný príspevok. V zmenách sa stanovujú aj dva doplňujúce zdroje príjmov. Zmenami sa zavádza možnosť akýchkoľvek dobrovoľných finančných príspevkov členských štátov a pozorovateľov pod podmienkou, že takýto príspevok neohrozí nezávislosť a nestrannosť ESA. Týmito dobrovoľnými príspevkami sa môže financovať napríklad delegovanie úloh a povinností vnútroštátnych príslušných orgánov na ESA. Zmenami sa takisto zavádza možnosť, aby ESA vyberali poplatky za publikácie, odbornú prípravu a za akékoľvek iné služby, ktoré si vyžiadajú vnútroštátne príslušné orgány. d)Všeobecné ustanovenia Zmenami článku 70 nariadení o ESA sa rozširuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo na osoby, ktoré nie sú zamestnancami orgánov (napr. osoby, ktoré priamo alebo nepriamo, trvalo alebo príležitostne poskytujú akékoľvek služby súvisiace s úlohami orgánu, vrátane úradníkov a iných osôb oprávnených na tento účel výkonnou radou alebo radou orgánov dohľadu alebo menovaných príslušnými orgánmi). Rovnaké požiadavky týkajúce sa služobného tajomstva sa uplatňujú na pozorovateľov, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach výkonnej rady a rady orgánov dohľadu a ktorí sa zúčastňujú na činnostiach orgánu. Touto zmenou by sa malo zabezpečiť, aby sa na osoby, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahujú povinnosti zachovávania služobného tajomstva uvedené v článku 70 nariadení o ESA a ktoré za zúčastňujú na zasadnutiach rád, v pracovných skupinách, podvýboroch, porotách a sieťach expertov, vzťahovali pravidlá týkajúce sa služobného tajomstva a dôvernosti. V nariadeniach (ES) č. 1093/2010, č. 1094/2010 a č. 1095/2010, ako aj v odvetvových právnych predpisoch v oblasti finančných služieb sa vyžaduje, aby sa ESA usilovali o účinné administratívne dohody zahŕňajúce výmenu informácií s orgánmi dohľadu z tretích krajín. Potreba účinnej spolupráce a výmeny informácií by sa mala stať ešte dôležitejšou, keď sa niektoré ESA podľa tohto nariadenia, ktorým sa menia právne predpisy, ujímajú ďalších, rozsiahlejších povinností v súvislosti s dohľadom nad subjektmi a činnosťami s pôvodom v krajinách mimo EÚ. Ak orgány ESA v tejto súvislosti spracúvajú osobné údaje vrátane prenosu takýchto údajov mimo Únie, sú viazané požiadavkami nariadenia (EÚ) č. 2018/XXX (nariadenie o ochrane údajov pre inštitúcie a orgány EÚ). V prípade neexistencie rozhodnutia o primeranosti alebo primeraných záruk, stanovených napríklad v administratívnych dohodách v zmysle článku 49 ods. 3 nariadenia o ochrane údajov pre inštitúcie a orgány EÚ, si môžu ESA vymieňať osobné údaje s orgánmi z tretích krajín v súlade s podmienkami výnimky vo verejnom záujme a podľa podmienok tejto výnimky uvedenej v článku 51 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia, ktorá sa uplatňuje najmä na prípady medzinárodnej výmeny údajov medzi úradmi pre finančný dohľad. 2.Článok 4, článok 5 a článok 7 sa v tomto poradí týkajú zmien nariadenia (EÚ) č. 345/2013 (EuVECA), nariadenia (EÚ) č. 346/2013 (EuSEF) a nariadenia (EÚ) 2015/760 (ELTIF). Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 345/2013 zo 17. apríla 2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu (EuVECA) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 346/2013 zo 17. apríla 2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania (EuSEF) sa zaviedli štruktúry špecializovaných fondov s cieľom uľahčiť účastníkom trhu získavanie a investovanie kapitálu do inovačných malých a stredných podnikov („MSP“) a sociálnych podnikov v celej Európe. Stanovili sa jednotné požiadavky a podmienky pre správcov podnikov kolektívneho investovania, ktoré si želajú používať označenie EuVECA alebo EuSEF v súvislosti uvádzaním kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu alebo sociálneho podnikania na trh. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/760 z 29. apríla 2015 o európskych dlhodobých investičných fondoch sa zaviedol ďalší nástroj fondov ELTIF, ktorý je zameraný na investície do reálnej ekonomiky, ako sú projekty infraštruktúry, s rozšíreným zameraním na dlhodobejšie investovanie. Nariadením (EÚ) 2015/760 sa stanovujú jednotné požiadavky, ktoré musia splniť dlhodobé fondy, aby im bolo udelené povolenie ako ELTIF. EuVECA, EuSEF a ELTIF sú harmonizované fondy kolektívneho investovania. Nariadením (EÚ) č. 345/2013, nariadením (EÚ) č. 346/2013 a nariadením (EÚ) 2015/760 sa upravujú kvalifikované investície, kvalifikované portfóliové podniky, pravidlá koncentrácie a oprávnení investori. Pravidlami sa vymedzujú aj právomoci v oblasti dohľadu vrátane požiadaviek týkajúcich sa registrácie a udeľovania povolení, priebežného dohľadu a zrušenia registrácie a povolení. Hlavnými cieľmi nariadenia (EÚ) č. 345/2013, nariadenia (EÚ) č. 346/2013 a nariadenia (EÚ) 2015/760 je podpora zamestnanosti a rastu, financovania MSP, sociálnych a dlhodobých investícií, ako aj presadzovanie investičnej kultúry EÚ. Napriek harmonizácii, ktorá sa dosiahla týmito troma nariadeniami, však pretrvávajú rozdiely vo využívaní diskrečnej právomoci vnútroštátnymi príslušnými orgánmi, rozdielne administratívne postupy a rozdiely v kultúre a vykonávaní dohľadu. Tieto rozdiely bránia vytvoreniu potrebných rovnakých podmienok pre správcov kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu, kvalifikovaných fondov sociálneho podnikania a dlhodobých investičných fondov v rôznych členských štátoch, pričom zároveň zvyšujú transakčné a prevádzkové náklady týchto správcov. Vymenovaním jednotného orgánu dohľadu EÚ sa podporia ciele týchto nariadení, keďže sa ďalej uľahčí integrácia, rozvoj a uvádzanie štruktúr takýchto fondov na cezhraničnom trhu. Cieľom tohto návrhu je ďalej zjednodušiť administratívny proces, ktorým sa upravuje povoľovanie/registrácia týchto fondov s označením EÚ v Únii, ako aj posilniť rovnaké podmienky centralizovaním dohľadu nad nimi bez ohľadu na to, kde je fond zriadený alebo uvádzaný na trh. Jednotné uplatňovanie pravidiel by správcom umožnilo znížiť transakčné a prevádzkové náklady a posilniť výber investorov. Orgánu ESMA sa zverujú funkcie týkajúce sa udeľovania povolení, registrácie a dohľadu nad týmito fondmi EÚ a ich správcami, čím sa zvyšuje efektívnosť týchto administratívnych procesov. Od správcov takýchto fondov sa bude vyžadovať, aby požiadali o udelenie povolenia alebo o registráciu jednotný príslušný orgán – ESMA –, ktorý bude takisto zodpovedný za zabezpečenie súdržného uplatňovania pravidiel stanovených v týchto nariadeniach. Preto sa zavádzajú cielené zmeny na presun právomocí vnútroštátnych príslušných orgánov na orgán ESMA. Tieto fondy EÚ sa riadia priamo uplatniteľnými nariadeniami, v ktorých sa už ponúka súbor pravidiel, ktoré ESMA posilní.

Pokiaľ ide o fondy EuVECA a EuSEF, ktoré presiahnu hraničné hodnoty uvedené v článku 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/61/EÚ o správcoch alternatívnych investičných fondov, a sú preto spravované správcami alternatívnych investičných fondov, ktorí získali povolenie podľa tejto smernice, príslušným orgánom bude takisto ESMA. ESMA zabezpečí, aby títo správcovia popri ustanoveniach nariadení o EuVECA alebo EuSEF pre jednotlivé odvetvia vymenovaných v ich článkoch 2 ods. 2 dodržiavali aj vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa smernica o správcoch alternatívnych investičných fondov vykonáva v členskom štáte, v ktorom majú správcovia sídlo. Cieľom tohto prístupu je zabezpečiť súdržnosť dohľadu a znížiť administratívne zaťaženie, ktoré by vzniklo, keby mal nad týmito subjektmi vykonávať dohľad orgán ESMA zároveň s vnútroštátnymi príslušnými orgánmi v súvislosti s tým istým fondom. V tomto návrhu sa v prípade potreby stanovuje viacero splnomocnení, ktorými sa špecifikujú požiadavky podľa týchto troch nariadení, aby obsah niektorých právnych povinností a rozsah pôsobnosti diskrečnej právomoci ESMA boli dostatočne presné na zabezpečenie želaného stupňa harmonizácie. Nariadenie (EÚ) č. 345/2013 a nariadenie (EÚ) č. 346/2013 boli nedávno revidované, najmä pokiaľ ide o osobitné pravidlá fondov, zmeny rozsahu pôsobnosti či oprávnené investície. Táto revízia sa nevzťahovala na aspekty dohľadu. S návrhom nariadenia, ktorým sa menia tieto dve nariadenia, súhlasili spoluzákonodarcami a bol schválený Európskym parlamentom. Hoci konečné znenie uvedeného návrhu ešte nebolo prijaté Radou a uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, na účely tohto návrhu je primerané prihliadať na znenie týchto dvoch nariadení so zmenami, na ktorých sa dohodli spoluzákonodarcovia, ako na referenčný prvok. Ak by v procese prijímania, ktorý sa má dokončiť v nadchádzajúcich dňoch, nastali akékoľvek úpravy dohodnutých zmien týchto dvoch nariadení, Komisia je pripravená zmeniť tento návrh tak, aby sa zabezpečil súlad s takýmito zmenami. V súlade s článkom 11 sa články 4 až 6 začínajú uplatňovať 36 mesiacov po nadobudnutí účinnosti nariadenia, aby bol dostatok času na vypracovanie a prijatie delegovaných a vykonávacích aktov, ktoré sa v nich predpokladajú. V návrhu sa takisto stanovujú prechodné opatrenia na presun právomocí a povinností vnútroštátnych príslušných orgánov na orgán ESMA. 3.Zmeny nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (MIFIR – poskytovatelia služieb vykazovania údajov) Článkom 6 sa zavádzajú tieto zmeny: ·do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (MiFIR) sa dopĺňa udeľovanie povolení pre poskytovateľov služieb vykazovania údajov a dohľad nad nimi, spolu s právomocami priameho zhromažďovania údajov na účely podávania správ a výpočtov týkajúcich sa transparentnosti; ·do vymedzení v nariadení MiFIR sa dopĺňajú tri rôzne druhy poskytovateľov služieb vykazovania údajov; ·orgánu ESMA sa poskytuje právomoc žiadať o informácie, ktoré potrebuje pre svoje úlohy v oblasti dohľadu; ·ESMA sa stanovuje za orgán dohľadu nad poskytovateľmi služieb vykazovania údajov; ·vymedzujú sa právomoci a kompetencie, ktoré by mal mať ESMA pri vykonávaní svojej úlohy príslušného orgánu; ·Komisii sa ukladajú požiadavky týkajúce sa podávania správ o fungovaní konsolidovaného informačného systému; ·špecifikuje sa presun právomocí vnútroštátnych príslušných orgánov na ESMA. V tomto návrhu sa takisto výslovne uvádza, že právomoci zasahovania podľa nariadenia MiFIR sa vzťahujú aj na správcov PKIPCP a alternatívnych investičných fondov (AIF), ak túto činnosť vykonávajú priamo ich správcovia. Konkrétnejšie sa v článku 40 nariadenia MiFIR už orgánu ESMA udeľujú dočasné právomoci zasahovania, ktoré ESMA za určitých podmienok umožňujú dočasne zakázať alebo obmedziť v Únii uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj niektorých finančných nástrojov alebo finančných nástrojov s určitými špecifikovanými vlastnosťami, alebo druh finančnej činnosti alebo postupu. Tieto právomoci zasahovania do produktov sa uplatňujú na investičné firmy a úverové inštitúcie, ktoré sa podieľajú na uvádzaní na trh, distribúcii alebo predaji finančných nástrojov, vrátane podielov v podnikoch kolektívneho investovania. Keďže podiely v podnikoch kolektívneho investovania môžu priamo uvádzať na trh, distribuovať alebo predávať aj správcovské spoločnosti podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov („PKIPCP“) a investičné spoločnosti PKIPCP, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2009/65/ES, a správcovia alternatívnych investičných fondov („správcovia AIF“), ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2011/61/EÚ, treba výslovne uviesť, že uvedené právomoci zasahovania do produktov podľa nariadenia MiFIR sa za osobitných okolností uplatňujú aj na správcovské spoločnosti PKIPCP a investičné spoločnosti PKIPCP, ako aj na správcov AIF. Cieľom návrhu smernice, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ (MiFID II), je vyňať poskytovateľov služieb vykazovania údajov z rozsahu pôsobnosti smernice 2014/65/EÚ. 4.Zmeny nariadenia (EÚ) 2016/1011 (referenčné hodnoty). Článkom 8 tohto nariadenia sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011 (nariadenie o referenčných hodnotách). Odsekom 11 sa ESMA stanovuje za príslušný orgán pre správcov kritických referenčných hodnôt a všetkých referenčných hodnôt, ktoré sa používajú v Únii, ale spravujú mimo nej. Odseky 4, 5, 12, 13, 14, 15, 16, 17 a 19 predstavujú technické úpravy, v ktorých sa odráža toto určenie, pričom v odseku 4 sa stanovuje, že Komisia určí referenčné hodnoty, ktoré slúžia ako kritické pre objem nad 500 miliárd EUR. V odseku 18 sa vymedzujú právomoci a kompetencie, ktoré by mal mať ESMA pri vykonávaní svojej úlohy príslušného orgánu. V odseku 10 sa určuje, že ESMA by mal udeľovať povolenia správcom kritických referenčných hodnôt. Odsekom 16 sa rušia kolégiá orgánov dohľadu pre kritické referenčné hodnoty, keďže ESMA ako nový orgán dohľadu pre tieto referenčné hodnoty bude mať pri posudzovaní rizík perspektívu z hľadiska celej Únie atď. Odsekmi 8 a 9 sa zriaďuje ESMA ako príslušný orgán pre uznávanie a udeľovanie povolení pre potvrdenia správcov a referenčných hodnôt z tretích krajín.

V odsekoch 1, 2, 3 a 6 sa Komisii udeľuje právomoc ďalej špecifikovať niektoré ustanovenia nariadenia (EÚ) 2016/1011 s cieľom zabezpečiť, aby ESMA mohol jednotlivé ustanovenia priamo uplatňovať. Zmenami článku 30 nariadenia (EÚ) 2016/1011 sa napokon zabezpečuje, aby sa priebežne monitorovala rovnocennosť tretích krajín s nariadením (EÚ) 2016/1011. Na účely primeranej výmeny informácií a spolupráce v oblasti dohľadu nad správcami referenčných hodnôt v tretích krajinách bude musieť ESMA uzavrieť dohody o spolupráci s orgánmi dohľadu v tretích krajinách. Ak je však tretia krajina zaradená do zoznamu jurisdikcií, ktoré majú vo svojich vnútroštátnych režimoch pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu strategické nedostatky predstavujúce významné hrozby pre finančný systém Únie, orgánu ESMA sa nepovolí uzavrieť takúto dohodu o spolupráci s orgánmi dohľadu z tejto tretej krajiny. 5.Zmeny nariadenia (EÚ) 2017/1129 (prospekt) Článkom 9 tohto nariadenia sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1129 tak, aby sa dohľad nad niektorými druhmi prospektov presunul na ESMA. Kľúčová zmena sa uvádza v odseku 10, ktorým sa orgánu ESMA zveruje úloha „príslušného orgánu domovského členského štátu“ pre štyri kategórie prospektov. V prípade týchto prospektov sa orgánu ESMA zverujú úlohy kontroly a udeľovania povolení, ako aj spracovania pasových oznámení. Stanovuje sa „pravidlo čítania“ na uplatňovanie ustanovení nariadenia o prospekte na situácie, v ktorých sa ESMA ujíma priameho dohľadu. V odseku 1 sa zavádza určitý počet vymedzení pojmov, pokiaľ ide o špecializovaných emitentov. Odsekom 4 sa na ESMA presúva aj právomoc dohľadu nad inzerátmi týkajúcimi sa prospektov, ktoré podliehajú jeho schvaľovaniu, namiesto príslušných orgánov hostiteľských členských štátov. Zatiaľ čo skutočné vykonávanie kontroly orgánom ESMA nad súladom týchto inzerátov zostáva dobrovoľné, stane sa povinným, pokiaľ príslušný orgán formálne požiada ESMA o využitie takejto kontrolnej právomoci, ak sa prospekty schválené orgánom ESMA používajú na predloženie ponuky alebo prijatie na obchodovanie v jeho jurisdikcii. V odsekoch 2, 3, 4, 6, 8, 11 a 12 sa zavádzajú návrhy objasnení na vysvetlenie novej úlohy ESMA v situáciách, v ktorých by „pravidlo čítania“ podľa odseku 10 nemuselo byť dostatočné na dosiahnutie právnej zrozumiteľnosti (jazykový režim, dohody o spolupráci, oznámenia). V odseku 7 sa objasňuje a posilňuje fungovanie režimu rovnocennosti pre prospekty vypracované podľa vnútroštátnych pravidiel tretej krajiny. Ak Komisia vo vykonávacom rozhodnutí vyhlási takéto pravidlá za rovnocenné, prospekt z tretej krajiny, ktorý už schválil orgán dohľadu z tretej krajiny, sa orgánu ESMA len predloží a ESMA príslušnému orgánu každého hostiteľského členského štátu, v ktorom bol takýto „rovnocenný“ prospekt z tretej krajiny oznámený, zašle osvedčenie o podaní [namiesto osvedčenia o schválení, porovnaj odsek 5 písm. b)]. Na účely dohľadu nad prospektmi emitentov z tretích krajín bude musieť ESMA uzavrieť dohody o spolupráci s orgánmi dohľadu z tretích krajín. Ak je však tretia krajina zaradená do zoznamu jurisdikcií, ktoré majú vo svojich vnútroštátnych režimoch pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu strategické nedostatky predstavujúce významné hrozby pre finančný systém Únie, orgánu ESMA sa nepovolí uzavrieť takúto dohodu o spolupráci s orgánmi dohľadu z tejto tretej krajiny [porovnaj odsek 9 písm. a)]. Odsekom 5 písm. a) sa opravuje opomenutie v článku 25 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2017/1129 objasnením, že príslušné orgány musia ESMA elektronicky oznámiť aj všetky konečné podmienky základných prospektov po predložení týchto konečných podmienok, a to dokonca aj keď dotknutý základný prospekt nie je povolením postúpený nijakému hostiteľskému členskému štátu, v súlade s požiadavkami smernice 2003/71/ES. V odseku 13 sa opravuje chyba v nariadení (EÚ) 2017/1129 zosúladením dátumu, ku ktorému musia členské štáty oznámiť svoje sankčné pravidlá Komisii a orgánu ESMA, s dátumom uvedeným v článku 49 ods. 3 nariadenia, podľa ktorého sa vyžaduje, aby dodržiavali kapitolu VIII nariadenia. V odseku 14 sa zavádza nová kapitola, v ktorej sa uvádzajú právomoci a kompetencie ESMA potrebné na vykonávanie dohľadu nad nariadením o prospekte a na jeho presadzovanie vrátane právomocí na ukladanie peňažných pokút a pravidelných platieb penále. 2017/0230 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo); nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov); nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy); nariadenie (EÚ) č. 345/2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu; nariadenie (EÚ) č. 346/2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania; nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi; nariadenie (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch; nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov; a nariadenie (EÚ) 2017/1129 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Po finančnej kríze a odporúčaniach skupiny expertov na vysokej úrovni, na čele ktorej bol Jacques de Larosière, urobila Únia významný pokrok pri vytváraní nielen silnejších, ale aj harmonizovanejších pravidiel týkajúcich sa finančných trhov v podobe jednotného súboru pravidiel. Únia zriadila aj európsky systém finančného dohľadu („ESFS“) založený na dvojpilierovom systéme, ktorý spája mikroprudenciálny dohľad, ktorý koordinujú európske orgány dohľadu („ESA“), a makroprudenciálny dohľad prostredníctvom zriadenia Európskeho výboru pre systémové riziká („ESRB“). Tri európske orgány dohľadu, konkrétne Európsky orgán pre bankovníctvo („EBA“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov („EIOPA“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy („ESMA“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (spolu nazývané „zakladajúce nariadenia“), začali vykonávať svoju činnosť v januári 2011. Celkovým cieľom ESA je udržateľným spôsobom upevňovať stabilitu a účinnosť finančného systému v celej Únii a zvyšovať ochranu spotrebiteľov a investorov. (2)ESA predstavujú významný prínos k harmonizácii pravidiel týkajúcich sa finančných trhov v Únii, pretože poskytujú Komisii informácie pre iniciatívy v oblasti nariadení a smerníc, ktoré prijímajú Rada a Parlament. ESA poskytli Komisii aj návrhy podrobných technických predpisov, ktoré boli prijaté ako delegované a vykonávacie akty. (3)ESA takisto prispeli ku konvergencii v oblasti finančného dohľadu a k postupom dohľadu v Únii prostredníctvom usmernení určených príslušným orgánom a prostredníctvom koordinovania preskúmaní postupov dohľadu. Rozhodovacie procesy zakotvené v zakladajúcich nariadeniach, ako aj obmedzené zdroje a povaha tých nástrojov, ktoré mali ESA k dispozícii, im však zabránili plne dosiahnuť celkové ciele. (4)Po siedmich rokoch fungovania a po následných hodnoteniach a verejných konzultáciách vedených Komisiou sa zdá, že ESA sú stále viac obmedzované, pokiaľ ide o ich schopnosť plniť ciele ďalšej integrácie finančných trhov a služieb a zvyšovania ochrany spotrebiteľa v existujúcom právnom rámci v Únii, ako aj medzi Úniou a tretími krajinami. (5)Akékoľvek zvýšenie právomocí ESA s cieľom umožniť im splniť uvedené ciele by si zároveň vyžadovalo primerané riadenie a dostatočné finančné prostriedky. Samotné zvýšenie právomocí by na dosiahnutie cieľov ESA nestačilo, ak by tieto orgány dohľadu nemali dostatočné finančné prostriedky alebo ak by neboli riadené účinným a efektívnym spôsobom. (6)V oznámení Komisie z 8. júna 2017 o preskúmaní akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania sa zdôrazňuje, že účinnejší a konzistentnejší dohľad nad finančnými trhmi a službami je kľúčový pre odstránenie regulatórnej arbitráže medzi členskými štátmi pri vykonávaní ich úloh dohľadu, zrýchlenie integrácie trhu a vytváranie príležitostí pre finančné subjekty a investorov na jednotnom trhu. (7)Pre dobudovanie únie kapitálových trhov je preto zvlášť naliehavý ďalší pokrok pri integrácii dohľadu. Desať rokov od začiatku finančnej krízy a zriadenia nového systému dohľadu budú finančné služby a únia kapitálových trhov vo väčšej miere ovplyvňované hlavne vývojom v dvoch hlavných oblastiach: udržateľnom financovaní a technologických inováciách. Obe majú potenciál zmeniť finančné služby a náš systém finančného dohľadu by mal byť na ne pr