SK Úradný vestník Európskej únie C 325/28

Stanovisko Výboru regiónov „Legislatívne návrhy Komisie nadväzujúce na hodnotenie stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky“

(2008/C 325/05)

VÝBOR REGIÓNOV

— vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom finančných prostriedkov určených na rozvoj vidieka, konštatuje, že pre ďalšie investície do riešenia nových výziev by sa hlavná pozornosť v blízkej budúcnosti nemala zameriavať na zdroje z prvého piliera, a preto nalieha, aby sa tento problém riešil spolu s ostatnými politikami EÚ, najmä s kohéznou politikou;

— dôrazne žiada, aby sa využila súčinnosť medzi politikou rozvoja vidieka a inými politikami EÚ, najmä kohéznou politikou;

— podporuje silnejúce hlasy volajúce po investíciách do výskumu v oblasti poľnohospodárstva a po aplikácii jeho výsledkov a víta návrh Európskej komisie na hľadanie možností na využitie súčinnosti s rámcovým programom pre výskum;

— vyslovuje názor, že ak sa chce Európa vyrovnať s novými problémami, musí sa usilovať o vytvorenie hospodárstva s uzatvoreným kolobehom a mala by stimulovať a podporovať inovatívne poľnohospodárstvo ako celok;

— zastáva názor, že v rámci boja proti klimatickým zmenám by sa mali podporovať integrované potravinové stratégie;

— nazdáva sa, že na zníženie emisií CO2 je potrebné motivovať regióny, aby zabezpečovali a podporovali miestnu výrobu potravín a potravinárskych výrobkov;

— navrhuje, aby sa navrhované zvýšenie kvót na mlieko už teraz zmenilo na 2 % ročne, pričom zároveň navrhuje, aby Komisia zabezpečila postavenie poľnohospodárov v kritických oblastiach v prípadoch, kedy by ich situáciu mohli tieto zvýšené kvóty na mlieko zhoršiť;

— nazdáva sa, že Európa nesie spoločenskú zodpovednosť a mala by vyvinúť čo najväčšie úsilie presadiť v rámci výsledkov aktuálnych a budúcich rokovaní WTO zásadu tzv. trojitej zodpovednosti (People, Planet, Profit);

— chcel by podotknúť, že miestne a regionálne orgány vo väčšine členských štátov EÚ získali rozsiahle skúsenosti a znalosti v oblasti rozvoja vidieka, a privítal by rozšírenie právomocí pri realizácii a zacieľovaní poľnohospodárskej politiky EÚ a politiky rozvoja vidieka.

Spravodajkyňa : pani Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/ALDE), členka výkonnej rady provincie Južné Holandsko

Referenčné dokumenty

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov

Návrh nariadenia Rady o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenou a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2006/144/ES o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 až 2013) (predložený Komisiou) {SEK(2008) 1885} – {SEK(2008) 1886}

KOM(2008) 306 v konečnom znení – 2008/0103 (CNS) – 2008/0104 (CNS) – 2008/0105 (CNS) – 2008/0106 (CNS)

VÝBOR REGIÓNOV,

Hlavné body stanoviska

1. Hodnotí strategický význam poľnohospodárstva a potravinárstva v Európe, sleduje rozvinuté nadnárodné pôsobenie spoločností, podporuje kvalitnú poľnohospodársku výrobu vo všetkých oblastiach a súhlasí s Európskou Komisiou (EK) v otázke významu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP).

2. Súhlasí s názorom, že v rámci disponovania systémom, ktorý by zaručil určitú úroveň sebestačnosti v zásobovaní európskeho obyvateľstva potravinami treba v nutných prípadoch využívať aj krízový manažment. Uznáva, že v oblasti výroby potravín trh vždy nedokáže vyriešiť vzťah medzi otázkou príjmov producenta a všetkými požiadavkami verejnosti, z čoho vyplýva odôvodnenosť spoločnej poľnohospodárskej politiky.

3. S ohľadom na odporúčania, ktoré sú súčasťou legislatívnych návrhov zdôrazňuje, že mnohé z odporúčaní uvedených vo výhľadovom stanovisku výboru na tému „Vyhodnotenie stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky“ (CdR 197/2007) sú stále platné. Okrem predložených legislatívnych návrhov je však potrebné aj ďalšie zjednodušenie, aby sa pre regionálne orgány zodpovedné za realizáciu SPP a aj pre poľnohospodárov docielilo skutočné odbúranie byrokracie. Tu je potrebné najmä väčšie zjednodušenie v oblasti krížového plnenia. Rozšírenie podmienok prílohy III nesmie v tejto súvislosti viesť k vyššiemu zaťaženiu. Okrem toho by sa pri implementácii jednotlivých opatrení k jednotlivým normám podľa prílohy III mali zohľadniť regionálne a prírodné podmienky, ktoré sú niekedy veľmi rozdielne. Treba dbať aj na už existujúce predpisy.

4. Na rozdiel od svojho výhľadového stanoviska sa vyslovuje za to, aby sa zrušenie povinného vyňatia pôdy z produkcie doplnilo nepovinnými opatreniami na ochranu životného prostredia pre určité plochy v rámci druhého piliera.

5. Odporúča ešte raz zvážiť návrhy na zvýšenie kvót v rámci prípravy na ukončenie systému kvót v súvislosti s aktuálnou situáciou na trhu s mliekom. Mali by sa zvoliť vhodné nástroje a – ak je to potrebné – finančné prostriedky, ktoré by zabránili tomu, že v dôsledku zrušenia kvót príde k znevýhodneniu menej konkurencieschopných a prírodne znevýhodnených regiónov, ktoré by v niektorých prípadoch bolo enormné.

6. Nazdáva sa, že hodnotenie stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky nemôže byť len na to, že bude pokračovaním reformy z roku 2003, malo by však hlavne čeliť novej medzinárodnej potravinovej konjunktúre. Výbor regiónov vyzýva k opatrnosti, aby počas hodnotenia stavu SPP nenastalo nezvratné odstránenie existujúcich trhových nástrojov (okrem nástroja povinného vyňatia pôdy z produkcie). I keď momentálne nie sú využívané, obozretnosť pri súčasnej nestálosti potravinových trhov v celosvetovom meradle si vyžaduje, aby mohli byť v prípade potreby opäť aktivované.

7. Súhlasí s tým, že nové výzvy sú veľmi významné a že je potrebný silný stimul vo všetkých členských štátoch, aby sa dosiahol úspech pri realizácii operácií súvisiacich s novými výzvami.

8. Obáva sa však, že forma modulácie, ktorú navrhla Komisia, znamená – v závislosti od regiónu – nezanedbateľné zníženie príjmov poľnohospodárov.

9. Zastáva názor, že Komisia by nemala podceniť význam spoľahlivosti finančného rámca SPP dohodnutého do roku 2013.

10. Navrhuje, aby sa časť uvoľnených zdrojov investovala do iných opatrení okrem tých, ktoré majú byť vytvorené pre nové výzvy, ako napr. do nových opatrení z prvého piliera, určených na podporu chovu oviec a kôz, ktoré má v Spoločenstve zo spoločenského, hospodárskeho a environmentálneho hľadiska veľký význam a ktorému momentálne v Európe hrozí drastické zníženie stád, a tiež do existujúcich opatrení druhého piliera týkajúcich sa poľnohospodárstva, do rôznych nových opatrení piliera, ktoré majú pomôcť poľnohospodárom prispôsobiť sa novej situácii podľa prvého piliera alebo do iných nových opatrení druhého piliera, ktoré majú zabezpečiť prostriedky na financovanie rôznych opatrení multifunkčného poľnohospodárstva pre širokú verejnosť.

11. Zastáva názor, že rovnováha medzi cieľmi a opatreniami by mohla byť odlišná v regiónoch, ktoré doteraz zrealizovali mnohé opatrenia na prispôsobenie sa novým výzvam alebo už z veľkej časti využili svoje zdroje v súlade s novými výzvami.

12. Nazdáva sa, že ak má európska poľnohospodárska politika dodržiavať základné prvky európskej politiky, musí sa uplatňovanie modulácie zakladať predovšetkým na výrobných podmienkach a až následne by sa mali preštudovať globálne kritériá hospodárskej súťaže.

13. Domnieva sa, že rozhodnutia o modulácii by sa mali radšej prijímať na príslušných decentralizovaných úrovniach, aby lepšie zohľadňovali rôznorodosť miestnych a regionálnych potrieb. Členské štáty a regióny by mali mať možnosť presunúť prostriedky do druhého piliera na základe skutočných potrieb.

14. V tomto stanovisku k legislatívnym návrhom vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom finančných prostriedkov určených na rozvoj vidieka vo všeobecnosti a konkrétne na riešenie nových výziev a na základe toho jednoznačne konštatuje, že pre ďalšie investície do riešenia nových výziev by sa hlavná pozornosť v blízkej budúcnosti nemala zameriavať na zdroje z prvého piliera, a preto nalieha, aby sa tento problém riešil spolu s ostatnými politikami EÚ, najmä s kohéznou politikou.

15. V tomto stanovisku sa v snahe o maximálne výsledky v oblasti riešenia nových problémov sústreďuje na oblasť pôsobnosti návrhov nariadenia (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka.

16. V tomto stanovisku sa vyjadruje k budúcnosti SPP v globálnej perspektíve, vrátane otázok súvisiacich s WTO, ako sú práva duševného vlastníctva a označovanie EÚ v oblasti kvality a energetickej účinnosti.

17. V tomto stanovisku žiada Komisiu, aby výbor prizvala do ďalších diskusií a rozhodovania a oznamuje nové iniciatívy Výboru regiónov (VR) ako je napr. usporiadanie fóra zainteresovaných strán a príprava vízie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka o Európe, s dôrazom na význam rozhodovacieho procesu v regiónoch a ďalšie aktivity smerom k ekologicky orientovanému poľnohospodárstvu.

18. Zdôrazňuje postavenie európskeho poľnohospodársko-potravinárskeho komplexu a mimoriadny význam bezpečnosti potravín a istoty ich dodávok, keďže EÚ je v súčasnosti najväčším dovozcom poľnohospodárskych produktov na svete.

19. Na zabezpečenie hladkého prechodu od ukončenia režimu kvót na mlieko v roku 2015 je potrebné vytvoriť prechodné obdobie. Výbor by uprednostnil každoročné zvyšovanie kvót na mlieko minimálne o 2 %, prinajmenšom pre regióny a krajiny s väčším výrobným potenciálom. Vzhľadom na súčasné výrazné fluktuácie objemu a cien by mali ostať mechanizmy riadenia trhu zachované až do ukončenia režimu kvót.

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Spoločná poľnohospodárska politika

20. Nazdáva sa, že spoločná poľnohospodárska politika má dnes veľký význam a tento význam si zachová aj v blízkej budúcnosti, pretože v súvislosti s narastajúcim celosvetovým dopytom po potravinách, krmivách, palivách a vláknach sa bude ďalej diskutovať o jej prínose.

21. Vyslovuje názor, že európske poľnohospodárstvo sa v stále globalizovanejšom svete nezaobíde bez silnej európskej spoločnej politiky s mechanizmami trhovej regulácie, ktorá by mala byť zameraná na dosahovanie strategických cieľov a vytvárať podmienky na rozvoj a zapojenie regiónov, najmä pri riešení nových problémov, a zároveň prihliadať na geografickú, spoločenskú a hospodársku rôznorodosť európskych regiónov, ako aj na požiadavky spotrebiteľov a okrem toho dosiahnuť trvalú udržateľnosť z hospodárskeho, spoločenského a ekologického hľadiska a prispievať k rozvoju vidieckych oblastí.

22. Zastáva spolu s Európskou komisiou názor, že klimatické zmeny, energia z biologických zdrojov, vodné hospodárstvo a biodiverzita predstavujú dôležité budúce výzvy – aj pre poľnohospodárstvo. V tejto súvislosti treba preskúmať, ako môže SPP prispieť k zavedeniu potrebných adaptácií. Žiada, aby boli primerane zohľadnené opatrenia, ktoré členské štáty a regióny už zaviedli v praxi.

23. Vyjadruje svoje znepokojenie nad návrhmi Komisie, aby sa v kontexte charakterizovanom nestabilitou trhov pokračovalo s odstraňovaním intervenčných opatrení Spoločenstva. Domnieva sa, že je dôležité zachovať súčasné nástroje intervencie na trhu, financované z fondov Spoločenstva.

24. Bude sa naďalej usilovať o to, aby v rámci nevyhnutného prehodnotenia SPP nebola táto politika presunutá do právomocí štátov, čím chce povedať, že hoci jej realizáciou a financovaním môžu byť poverené regióny a členské štáty, SPP ako celok, vrátane jej stratégie a rozpočtu, musí zostať v právomoci Spoločenstva. Zasadzuje sa o to, aby strop pre prostriedky SPP schválený vo finančnom rámci EÚ na obdobie rokov 2007 – 2013 bol zachovaný do konca finančného obdobia.

25. Európskej komisii odporúča, aby sa vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu a vážnu krízu, ktorá zasiahla európske štáty a má negatívne dôsledky na vidiecke prostredie, predišlo prijímaniu opatrení prispievajúcich k nárastu nezamestnanosti a zániku hospodárskych aktivít.

26. Domnieva sa, že súbor priamych platieb by sa mal viazať na udržanie poľnohospodárskej činnosti, i keď tieto nemusia byť viazané na konkrétnu výrobu. V tomto duchu nemá hodnotenie stavu SPP viesť k ďalšiemu rušeniu viazanosti priamych platieb.

27. Prihovára sa za to, aby sa tradičný i regionálny model postupne vyvíjali smerom k homogénnej podpore na jednotku práce na úrovni Spoločenstva, ktorá by bola upravovaná na základe tovarov a služieb poskytovaných v rámci multifunkčného poľnohospodárstva pre spoločnosť.

28. Upozorňuje na to, že návrh Komisie na stanovenie hranice, pod ktorú by nebolo možné prijímať podporu, by sa zo sociálneho hľadiska mohlo zmeniť na regresívne opatrenie, vzhľadom na regionálnu rozmanitosť a významné sociálne dôsledky v mnohých regiónoch. Považuje preto za potrebné, aby sa opatrenia na zjednodušenie konkretizovali v jednotlivých štátoch.

29. Vzhľadom na návrh Komisie predložiť do 30. júna 2011 správu o podmienkach týkajúcich sa postupného zrušenia režimu kvót na mlieko sa domnieva, že akékoľvek rozhodnutie o budúcom systéme kvót treba až do tohto termínu odložiť.

30. Všíma si, že Komisia sama uznáva, že zrušenie systému kvót alebo jednoducho postupný nárast povedie pravdepodobne k zníženiu cien.

31. Navrhuje zachovať v rámci hodnotenia SPP a aj po skončení režimu kvót vhodné mechanizmy usmerňovania trhu, aby sa pomocou bezpečnostnej siete mohlo reagovať na výrazné fluktuácie v cenách a objemoch.

32. Odporúča, aby tak dlho, ako sa bude považovať za potrebné, teda aj po roku 2015, zostali v pohotovosti trhové nástroje týkajúce sa mlieka a mliečnych výrobkov.

33. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby v rámci Spoločenstva vyčlenila z rozpočtu mimoriadne prostriedky, ktoré by boli v prípade potreby doplnené prostriedkami z jednotlivých štátov, určené na zlepšenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa nachádzajú v menej konkurencieschopných alebo prírodne znevýhodnených regiónoch alebo podmienkach.

34. Navrhuje, aby členské štáty mohli tieto podniky podporovať rôznymi spôsobmi, napr. novou kategorizáciou znevýhodnených oblastí, poskytnutím opatrení druhého piliera alebo uplatnením článku 68 a vytvorením zodpovedajúcej záchrannej siete.

35. Vyzýva k opatrnosti, aby počas hodnotenia stavu SPP neboli odstránené trhové nástroje týkajúce sa mlieka a mliečnych výrobkov. Domnieva sa, že by sa existujúce nástroje mali zachovať.

36. Nazdáva sa, že vplyv poľnohospodárstva na životné prostredie predstavuje zložitú otázku a EÚ by si za prvoradý cieľ mala stanoviť rozvoj ekologicky zameranejšieho poľnohospodárstva. Preto je dôležité, aby pokračovala diskusia o ochrane životného prostredia v rámci poľnohospodárstva.

Synergie, komplementarita a vymedzenie spoločnej politiky

37. Vyjadruje obavy z toho, že snahy zastrešiť pojmom „vidiecky rozvoj“ čoraz viac oblastí by mohli viesť k problémom a pochybuje o tom, či sa k mnohým z týchto otázok dá pristupovať prostredníctvom programov na rozvoj vidieka.

38. Predpokladá, že v skutočnosti bude narastať nesúlad medzi prostriedkami dostupnými v rámci druhého piliera a významom cieľov, ktorými bude nutné sa zaoberať, či už ide o nové alebo súčasné problémy, týkajúce sa hospodárskych, spoločenských a environmentálnych podmienok vidieckych oblastí.

39. Myslí si, že SPP je prednostne určená pre oblasť poľnohospodárstva a nemala by sa z nej stať len súčasť politiky územnej súdržnosti. Ak SPP náležite prihliada na regionálne špecifiká a na rozličné výrobné systémy, takisto prispieva k územnej súdržnosti. Akékoľvek návrhy na zmenu na základe hodnotenia jej stavu musia primerane zohľadňovať osobitosti jednotlivých regiónov a rôzne systémy poľnohospodárskej výroby, ktoré existujú v rámci Európskej únie.

40. Víta zmiernenie článku 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003, ale zároveň ho považuje za nepostačujúci na to, aby sa ním mohlo čeliť následkom odstránenia trhových nástrojov, ktoré navrhuje Komisia, najmä dôsledkom odstránenia kvót na mlieko.

41. Poukazuje na skutočnosť, že rozvoj vidieckych oblastí smerom k väčšej inovatívnosti, trvalej udržateľnosti a kvalitnejším službám pre všetkých obyvateľov a hospodárske subjekty presahuje rámec samotného poľnohospodárskeho rozvoja.

42. Podporuje silnejúce hlasy volajúce po investíciách do výskumu v oblasti poľnohospodárstva a po aplikácii jeho výsledkov a víta návrh EK na hľadanie možností na využitie súčinnosti so 7. rámcovým programom pre výskum.

43. Vyzýva EK, aby zabezpečila, že opatrenia v oblasti štátnej pomoci nebudú brániť podpore inovácií a modernizácie poľnohospodárskych a potravinárskych podnikov, ktoré sú potrebné na riešenie otázok súvisiacich s rozvojom konkurencieschopnosti.

44. Dôrazne žiada, aby sa hľadali oblasti, kde je možné využiť súčinnosť medzi politikou rozvoja vidieka a inými politikami EÚ, najmä kohéznou politikou, a privítal by akúkoľvek možnosť zapojiť sa do nadchádzajúcich konzultácií a diskusií venovaných týmto otázkam.

Častejšie prijímanie rozhodnutí v regiónoch

45. Podčiarkujúc, že realizácia všetkých opatrení SPP má vplyv na miestnu úroveň zdôrazňuje, že najlepšie výsledky pri uplatňovaní spoločnej politiky je možné dosiahnuť prostredníctvom regionálnej úrovne. Zároveň nesmie prísť k deformáciám hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi, resp. regiónmi.

46. Chcel by podotknúť, že miestne a regionálne orgány vo väčšine členských štátov EÚ získali rozsiahle skúsenosti a znalosti v oblasti rozvoja vidieka, napríklad z realizácie programov PRODER a LEADER v poslednom desaťročí a privítali by rozšírenie právomocí pri realizácii a zacieľovaní poľnohospodárskej politiky EÚ a politiky rozvoja vidieka.

47. Poukazuje na to, že regionálna úroveň je vhodná na stanovenie opatrení zameraných na zníženie administratívnych nákladov SPP a zastáva názor, že možnosť oslobodiť od povinnej modulácie tých poľnohospodárov, ktorí obdržia objem pomoci nižší než určitý stanovený prah, by mohla v niektorých oblastiach výrazne znížiť uvedené náklady.

48. Poukazuje na skutočnosť, že pri prechode od historického modelu platieb na regionálny model, ktorý podporuje Komisia, bude potrebné uplatňovať oveľa väčšmi geograficky podmienené kritériá a zamerať sa na kompetencie miest a regiónov v oblastiach vodohospodárstva, zásobovania energiou a územného plánovania.

49. Vyjadruje názor, že realizácia politiky rozvoja vidieka by sa mala podporiť aj kvalitnejším technickým a vzdelávacím zázemím.

50. Zdôrazňuje potrebu intenzívnejšie a vo väčšej miere informovať výrobcov a spotrebiteľov o poľnohospodárskych záležitostiach na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, aby sa tak posilnil pocit spoluzodpovednosti rôznych skupín spoločnosti, pokiaľ ide o význam poľnohospodárstva pre náš každodenný život, a aby sa zároveň upozornilo na to, akú dôležitú úlohu zohrávalo v minulosti, zohráva dnes a bude zohrávať aj v budúcnosti pri rozvoji v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti.

51. Navrhuje, aby sa stanovil a zaviedol dodatočný prvok klasifikácie podnikov pod hranicou modulácie, podľa ktorého by sa dalo rozlišovať medzi veľkými centrálne riadenými podnikmi a podnikmi riadenými lokálne, ale v rámci družstiev, a aby členské štáty získali možnosť uplatňovať podporné opatrenia, čím by sa pre tieto družstvá vytvorilo prechodné obdobie.

Globálne perspektívy, otázky obchodu a budúcnosť SPP

52. Upozorňuje, že v blízkej budúcnosti intenzívne vzrastie kvantitatívny dopyt po poľnohospodárskych komoditách a potravinách kvôli explozívnemu nárastu počtu obyvateľov sveta, ako aj zvyšujúcej sa prosperite a kúpnej sile, a tento stav potrvá niekoľko rokov.

53. Podotýka, že nárast počtu obyvateľov a kúpnej sily takisto vyvolá silné zvyšovanie dopytu po kvalitných potravinách, polotovaroch, mäse a mliečnych výrobkoch a táto situácia ďalej povedie k zvyšovaniu nedostatku potravinárskych plodín vrátane obilia, vlákien, krmív a surovín.

54. Obáva sa, že navrhované zvýšenie kvót na mlieko o 1 % ročne od roku 2009 do roku 2013 nemusí byť postačujúce a navrhuje, aby sa navrhované zvýšenie už teraz zmenilo na 2 % ročne, pričom zároveň navrhuje, aby Komisia zabezpečila postavenie poľnohospodárov v kritických oblastiach v prípadoch, kedy by ich situáciu mohli tieto zvýšené kvóty na mlieko zhoršiť.

55. Pokladá za potrebné, aby právne predpisy Spoločenstva umožnili ambicióznejšie vyjadriť vzťahy medzi profesiami a umožnili medzi iným stanoviť, tak na úrovni regiónov, ako aj štátov, opatrenia na reguláciu ziskového rozpätia každého článku potravinárskeho reťazca bez toho, aby sa to chápalo ako narušenie pravidiel hospodárskej súťaže.

56. Domnieva sa, že SPP sa musí aj naďalej usilovať dosiahnuť svoje ciele: poskytovať občanom EÚ cenovo dostupné kvalitné potraviny v dostatočnom množstve a zdravotne nezávadné, zabezpečiť životaschopné podniky, zachovávať naše vidiecke dedičstvo a chrániť životné prostredie vidieka a vyvíja sa tak, aby dokázala čeliť novým výzvam a prispôsobovať sa novým potrebám. Zároveň musí SPP vytvoriť podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž, vďaka ktorým si európske poľnohospodárstvo dokáže udržať silnú pozíciu na svetových trhoch.

57. Kvôli vytvoreniu zodpovedajúcich a jednotných podmienok činnosti pre všetkých vyzýva, aby boli uplatňované jednotné fytosanitárne, veterinárne a environmentálne normy na výrobky určené na spotrebu v EÚ, a to bez ohľadu na to, či pochádzajú z EÚ alebo z tretích krajín, a žiada, aby orgány poverené kontrolou na hraniciach, Potravinový a veterinárny úrad (FVO) a Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) mali k dispozícii dostatočné zdroje.

58. Konštatuje, že výroba potravín je naďalej ťažiskom a hlavnou úlohou poľnohospodárstva, pričom pestovanie plodín určených na výrobu energie predstavuje jej doplnok a prispieva k dosiahnutiu cieľov Spoločenstva v oblasti energetiky a politiky na ochranu klímy a pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti predstavuje aj hodnototvorný potenciál a navrhuje, aby táto problematika bola opäť zohľadnená v rámci nových výziev.

59. Nazdáva sa, že Európa nesie spoločenskú zodpovednosť a mala by vyvinúť čo najväčšie úsilie presadiť v rámci výsledkov aktuálnych a budúcich rokovaní WTO zásady tzv. trojitej zodpovednosti (People, Planet, Profit).

60. Konštatuje, že Komisia by mala dospieť k dohode v oblasti duševného vlastníctva v súvislosti so zemepisnými označeniami (uznávané regionálne výrobky) ešte pred podpísaním dohovoru WTO o poľnohospodárstve.

61. Navrhuje, aby Komisia definovala tzv. európsku potravinovú značku na základe súčasných kritérií.

Nové výzvy

62. Zdôrazňuje, že k novým výzvam SPP nemožno pristupovať len z hľadiska SPP, ale z hľadiska všetkých politík Spoločenstva.

63. Zastáva názor, že v rámci boja proti klimatickým zmenám by sa mali podporovať integrované potravinové stratégie. Tie by mali zahŕňať aj odpadové hospodárstvo a energetické otázky, umožniť vyrábať potraviny bližšie k spotrebiteľom a vytvoriť systém označovania na základe kritérií pôvodu, kvality a trvalej udržateľnosti, v rámci ktorého by sa uvádzal celkový objem spotrebovanej energie až do chvíle, keď sa produkt dostane do rúk spotrebiteľa.

64. Nazdáva sa, že ak sa tým znížia emisie CO2, je potrebné motivovať regióny, aby zabezpečovali a podporovali miestnu výrobu potravín a potravinárskych výrobkov.

65. Uvedomuje si, že v článku 28 a článku 29 Zmluvy o ES sa zakazujú kvantitatívne obmedzenia v oblasti dovozu, vývozu alebo tranzitu tovaru, ako aj všetky opatrenia, ktoré majú rovnaký účinok medzi členskými štátmi, ale domnieva sa, že opatrenia uvedené v bode 60 a v bode 61 stanoviska by mohli byť povolené, pretože Súdny dvor ES povoľuje opatrenia, ktoré sledujú spoločný verejný záujem, ako napríklad klimatické zmeny, a preto vyzýva na ďalšie skúmanie jednotlivých možností.

66. Zároveň dodáva, že snaha o istý stupeň regionálnej sebestačnosti pri niektorých produktoch by neprotirečila dovozu z iných krajín.

67. V tomto ohľade žiada, aby sa všetky vývozné náhrady poskytovali len vtedy, keď je to potrebné na odľahčenie domácich trhov a nepoškodzuje to rozširovanie trhov v rozvojových krajinách.

68. Zdôrazňuje postavenie európskeho poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu a mimoriadny význam bezpečnosti potravín, ochrany zdravia a výskumných kapacít na rozvoj technológií súvisiacich s trvalou udržateľnosťou, keďže EÚ je v súčasnosti najväčším dovozcom poľnohospodárskych produktov na svete.

69. Nazdáva sa, že európske poľnohospodárstvo môže predovšetkým spojiť lisabonské ciele (vedomosti, výskum, inovácie) s göteborskými (trvalá udržateľnosť) a ísť príkladom celému svetu.

Rozvoj vidieka a realizácia cieľov druhého piliera

70. Zastáva názor, že SPP by mala prostredníctvom svojho upraveného druhého piliera viesť k rozvoju vidieka zameranému na všetky hospodárske aktivity na vidieku a nové podmienky poľnohospodárskej výroby, zároveň aj na rozsiahlejší rozvoj vidieka vo všetkých vidieckych oblastiach EÚ, na najzraniteľnejšie oblasti, ako sú znevýhodnené prírodné zóny (riedko osídlené oblasti, ktorých rozvoj je sťažený ich geografickou polohou, horské oblasti, ostrovy či najodľahlejšie regióny), ale aj na najdynamickejšie časti, ako prímestské oblasti produkujúce potraviny pre väčšinu obyvateľov EÚ a vyrovnávajúce sa s výzvami rozvoja poznatkov a začleniť ich do väčších zemepisných celkov EÚ.

71. Poukazuje na skutočnosť, že podľa aktuálnych údajov žije väčšina svetovej populácie v mestských oblastiach vo vnútri mestských hraníc a dodávky potravín a vody pre toto obyvateľstvo závisia od efektívneho využívania pôdy na vidieku. Takisto podotýka, že obyvatelia mestských oblastí navyše prejavujú silnú potrebu navštevovať prírodné rezervácie a príťažlivé a dostupné krajinné oblasti. Pokiaľ majú byť tieto oblasti trvalo udržateľné, je potrebné zaručiť poľnohospodárom, ktorí ich spravujú, dostatočnú podporu príjmov, aby boli konkurencieschopní a mohli zachovať svoju výrobu i napriek prísnejším požiadavkám vyplývajúcim z predpisov Spoločenstva.

72. Zdôrazňuje skutočnosť, že multifunkčný model poľnohospodárstva v EÚ musí prispievať k boju proti klimatickým zmenám, zohľadňovať trvalú udržateľnosť, konkurencieschopnosť, rôznorodosť, potravinovú sebestačnosť, schopnosť reagovať na požiadavky spoločnosti a spotrebiteľov a verejné blaho, ktorého neoddeliteľnou súčasťou sú osvedčené poľnohospodárske postupy, ochrana životného prostredia a dobré životné podmienky zvierat. Tento prínos poľnohospodárstva je vo verejnom záujme a predstavuje finančnú hodnotu, ktorá by sa mala podporiť, pokiaľ zvýšené náklady nebudú vykompenzované prostredníctvom spravodlivých cien na voľnom trhu. Zvláštna pozornosť by sa mala v tejto súvislosti venovať aj účasti poľnohospodárskeho obyvateľstva na hospodárskom a sociálnom pokroku.

73. Žiada, aby sa vypustil bod 2 článku 13, ktorý v súvislosti s podmienkami účasti na systémoch agrárneho poradenstva stanovuje povinnosť, na základe ktorej „členské štáty dajú prednosť poľnohospodárom, ktorí dostávajú viac ako 15 000 EUR priamych platieb na rok“.

74. Podotýka, že klimatické zmeny si vyžadujú ďalšie opatrenia v oblasti vodohospodárstva, vrátane opatrení ako skladovanie vody, kontrola hladín, prevencia záplav, prevencia nedostatku vody a správa zásob sladkej vody.

75. Nazdáva sa, že Európa musí stimulovať a podporovať využívanie a výrobu energie zo skutočne obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárstve a nemala by sa zameriavať len na energeticky využívané rastliny a biopalivá (druhej generácie), ale aj na solárnu, veternú, vodnú a geotermálnu energiu a kogeneráciu.

76. Vyslovuje názor, že ak sa chce Európa vyrovnať s novými problémami, musí sa usilovať o vytvorenie tzv. hospodárstva s uzatvoreným kolobehom a mala by stimulovať inovatívne poľnohospodárstvo ako celok. Preto by mala oslovovať nielen vzdelávacie a výskumné inštitúcie, ale podporovať aj inovácie celých systémov, sietí a reťazcov a patrične podporovať modernizáciu všetkých podnikov, ktoré sa podieľajú na výrobe a spracovaní potravín, odpadovom hospodárstve, doprave a distribúcii.

77. Nazdáva sa, že s pôdou treba hospodáriť profesionálne, aby sa orná pôda zachovala v dobrom stave a bola dlhodobo schopná poskytovať potraviny pre vnútorný aj vonkajší trh.

78. Nazdáva sa, že osobitné poľnohospodárske oblasti sú veľmi významné pre zachovanie a vytvorenie biodiverzity a prírodných hodnôt a že tieto všeobecné záujmy predstavujú finančnú hodnotu, oprávnenú na platby.

79. Nazdáva sa, že osobitné poľnohospodárske oblasti majú veľký význam ako rekreačné oblasti a že tento všeobecný záujem predstavuje finančnú hodnotu, oprávnenú na platby.

80. Nazdáva sa, že osobitné poľnohospodárske oblasti sú veľmi významné pre vodné hospodárstvo a že tento všeobecný záujem predstavuje finančnú hodnotu oprávnenú na platby.

81. Zastáva názor, že SPP sa od svojho zavedenia úspešne prispôsobila novým výzvam; domnieva sa, že Komisia a jej výkonné orgány musia vyvinúť väčšie úsilie a lepšie informovať občanov a vysvetliť im ciele, dosiahnuté výsledky a priority SPP, a že toto by malo byť budúcou prioritou Komisie v oblasti komunikácie.

II. ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 6 a príloha III – 2008/0103 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Článok 6 Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav 1. Členské štáty dbajú na to, aby všetka poľnohospodárska pôda, a najmä pôda, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržovaná v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave. Na základe rámca stanoveného v prílohe III stanovia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne požiadavky pre dobrý poľnohospodársky a ekologický stav, ktoré zohľadňujú osobitné charakteristiky príslušných oblastí, najmä pôdne a klimatické podmienky, súčasné spôsoby hospodárenia, využitie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodársku prax a štruktúru poľnohospodárskych podnikov. 2. Členské štáty iné ako nové členské štáty dbajú na to, aby pôda využívaná na trvalé pasienky v čase podania žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 toto použitie. Nové členské štáty dbajú na to, aby pôda, ktorá sa 1. mája 2004 využívala na trvalé pasienky, zostala vyčlenená na trvalé pasienky. Bulharsko a Rumunsko však zabezpečia, aby plochy, ktoré boli k 1. januáru 2007 trvalými pasienkami, nimi zostali. Členský štát sa však môže v riadne odôvodnených prípadoch odchýliť od prvého pododseku pod podmienkou, že prijme opatrenie, aby zabránil značnému zníženiu celkovej plochy, ktorú vyčlenil na trvalé pasienky. Prvý pododsek sa neuplatňuje na pôdu využívanú na stále pasienky určené na zalesnenie, ak je také zalesnenie zlučiteľné so záujmami ochrany životného prostredia, a s výnimkou pestovania vianočných stromčekov a rýchlo rastúcich druhov pestovaných krátkodobo. Článok 6 Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav 1. Členské štáty dbajú na to, aby všetka poľnohospodárska pôda, a najmä pôda, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržovaná v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave. Na základe rámca stanoveného v prílohe III stanovia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne požiadavky pre dobrý poľnohospodársky a ekologický stav, ktoré zohľadňujú osobitné charakteristiky príslušných oblastí, najmä pôdne a klimatické podmienky, súčasné spôsoby hospodárenia, využitie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodársku prax a štruktúru poľnohospodárskych podnikov. 2. Členské štáty iné ako nové členské štáty dbajú na to, aby pôda využívaná na trvalé pasienky v čase podania žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 toto použitie. Nové členské štáty dbajú na to, aby pôda, ktorá sa 1. mája 2004 využívala na trvalé pasienky, zostala vyčlenená na trvalé pasienky. Bulharsko a Rumunsko však zabezpečia, aby plochy, ktoré boli k 1. januáru 2007 trvalými pasienkami, nimi zostali. Členský štát sa však môže v riadne odôvodnených prípadoch odchýliť od prvého pododseku pod podmienkou, že prijme opatrenie, aby zabránil značnému zníženiu celkovej plochy, ktorú vyčlenil na trvalé pasienky. Prvý pododsek sa neuplatňuje na pôdu využívanú na stále pasienky určené na zalesnenie, ak je také zalesnenie zlučiteľné so záujmami ochrany životného prostredia, a s výnimkou pestovania vianočných stromčekov a rýchlo rastúcich druhov pestovaných krátkodobo. Na opatrenia uvedené v prílohe III je potrebné prihliadať ako na návrhy odporúčaní. V záujme zabezpečenia dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu sa členské štáty vyzývajú, aby prezentovali ďalšie alebo iné opatrenia, ktoré by boli prispôsobené národ ným, regionálnym a miestnym podmienkam.





PRÍLOHA III

Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav podľa článku 6

Oblasť Normy Erózia pôdy: Chrániť pôdu pomocou vhodných opatrení — Minimálne pokrytie pôdy — Minimálna správa pôdy odrážajúca osobitné miestne podmienky — Zadržovacie terasy Organické zložky pôdy: Zachovať úrovne organických zložiek pôdy pomocou vhodných postupov — Normy pre striedanie plodín, ak sú použiteľné — Správa ornej pôdy so strniskom Štruktúra pôdy: Zachovať štruktúru pôdy pomocou vhodných opatrení — Používanie vhodných strojov Minimálna miera údržby: Zaistiť minimálnu úroveň údržby a zabrániť zhoršeniu biotopov — Minimálna miera intenzity chovu a/alebo vhodné režimy — Ochrana trvalých pasienkov — Zachovanie vlastností krajiny, vrátane, prípadne, živých plotov, rybníkov, priekop a stromov v rade, v skupine alebo izolovane a medze — Zakázať, podľa vhodnosti, vyklčovanie olivovníkov — Zabránenie rozrastaniu neželanej vegetácie na poľnohospodárskej pôde — Udržiavanie olivovníkových hájov a viníc v dobrom vegetatívnom stave Ochrana vody a hospodárenie s vodou: Chrániť vodu proti znečisteniu a odtoku a regulovať používanie vody — Vytvorenie nárazníkových pruhov pozdĺž vodných tokov — dodržiavanie schvaľovacích postupov pre používanie vody na zavlažovanie.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na zásadu subsidiarity by mala Európska komisia určovať ciele, ale nie opatrenia. Úrovniam riadenia nižším ako je európska úroveň by mala byť poskytnutá možnosť, aby mohli samé určovať vhodné, efektívne a účinné opatrenia.

Obzvlášť neefektívne opatrenie – vytvorenie nárazníkových pruhov pozdĺž vodných tokov – by sa malo vypustiť už v prílohe III.

V rámci ochrany vodných tokov pred znečistením a odtokom sa uprednostňujú podporné opatrenia. Vytvorenie nárazníkových pruhov pozdĺž vodných tokov by mohlo byť v niektorých prípadoch užitočné pri dosahovaní cieľa GAEC, avšak predpisovanie nárazníkových zón pre všetky vodné toky všeobecne by nebolo efektívne a bolo by príliš nákladné z hľadiska produktivity.

Viaceré členské štáty napríklad využívajú hustú sieť malých a poväčšine ručne vyrobených priekop na odvodňovanie a riadenie úrovne hladiny vody. Vytvorenie nárazníkových pruhov na týchto miestach by mohlo zabrať až 50 % rozlohy pozemkov, pri ktorých by sa tieto priekopy nachádzali. Ciele týkajúce sa kvality vody a pôdy by sa dali dosiahnuť viacerými spôsobmi.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 25 ods. 3 – 2008/0103 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 a v súlade s podmienkami stanovenými v podrobných pravidlách uvedených v článku 26 ods. 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatniť zníženie alebo vylúčenie vo výške 100 EUR alebo nižšej na poľnohospodára a na kalendárny rok, ktoré obsahuje zníženie alebo vylúčenie uplatnené na platby podľa článku 51 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1698/2005. 3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 a v súlade s podmienkami stanovenými v podrobných pravidlách uvedených v článku 26 ods. 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatniť zníženie alebo vylúčenie vo výške 100 EUR alebo nižšej na režim podpory, poľnohospodára a na kalendárny rok žiadosti , ktoré obsahuje zníženie alebo vylúčenie uplatnené na platby podľa článku 51 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1698/2005.

Zdôvodnenie

Za realizáciu opatrení SPP sú spravidla zodpovedné regionálne, resp. miestne orgány. Táto zmena je potrebná, aby sa dosiahlo skutočné administratívne zjednodušenie procesu v systéme. Preto by sa mali jednotlivé režimy podpory zohľadňovať osobitne.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 47 – 2008/0103 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Článok 47 Pridelenie stropu uvedeného v článku 41 na regionálnej úrovni 1. Členský štát, ktorý zaviedol režim jednotných platieb v súlade s hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa môže najneskôr do 1. augusta 2009 rozhodnúť uplatňovať od roku 2010 režim jednotných platieb na regionálnej úrovni za podmienok stanovených v tomto oddiele. 2. Členské štáty stanovia regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok, akými je ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a/alebo regionálny poľnohospodársky potenciál. Členské štáty, ktoré majú menej ako tri milióny hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, sa môžu pokladať za jediný región. 3. Členské štáty rozdelia strop uvedený v článku 41 medzi regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. Článok 47 Pridelenie stropu uvedeného v článku 41 na regionálnej úrovni 1. Členský štát, ktorý zaviedol režim jednotných platieb v súlade s hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa môže najneskôr do 1. augusta 2009 rozhodnúť uplatňovať od roku 2010 režim jednotných platieb na regionálnej úrovni za podmienok stanovených v tomto oddiele. 2. Členské štáty stanovia regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok, akými je ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a/alebo regionálny poľnohospodársky potenciál. Členské štáty, ktoré majú menej ako tri milióny hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, sa môžu pokladať za jediný región. 3. Členské štáty rozdelia strop uvedený v článku 41 medzi regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. 4. Členské štáty budú postupovať v súlade s ustanoveniami pododseku 1, 2 a 3, pričom budú využívať konzultácie s nižšími úrovňami správy.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia pozmeňovacieho návrhu.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 68 – 2008/0103 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Článok 68 Všeobecné pravidlá 1. Členské štáty sa môžu najneskôr do 1. augusta 2009 rozhodnúť, že od roku 2010 využijú až do 10 % svojich vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41 na poskytnutie podpory poľnohospodárom: a) na: (i) zvláštne druhy poľnohospodárstva, ktoré sú dôležité na ochranu alebo zlepšenie životného prostredia, (ii) zlepšenie kvality poľnohospodárskych výrobkov alebo (iii) zlepšenie odbytu poľnohospodárskych výrobkov, b) na riešenie osobitných nevýhod, ktoré majú vplyv na poľnohospodárov v odvetviach mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa, ovčieho a kozieho mäsa a ryže v hospodársky alebo ekologicky citlivých oblastiach, c) v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú programy reštrukturalizácie a/alebo rozvoja s cieľom zabrániť opusteniu pôdy a/alebo riešiť osobitné nevýhody, ktorým čelia poľnohospodári v týchto oblastiach, d) formou príspevkov na poistné na plodiny v súlade s podmienkami uvedenými v článku 69, e) vzájomné fondy pre choroby zvierat a rastlín v súlade s podmienkami uvedenými v článku 70. 2. Podporu opatrení uvedených v odseku 1 písm. b) možno poskytnúť len: a) ak: (i) pokiaľ ide o zvláštne druhy poľnohospodárstva uvedené v jeho bode (i), dosahuje súlad s požiadavkami na agroenvironmentálne platby stanovené v článku 39 ods. 3 prvom pododseku nariadenia (ES) č. 1698/2005, (ii) pokiaľ ide o podporu na zlepšenie kvality poľnohospodárskych výrobkov uvedenú v jeho bode ii), dosahuje súlad s nariadením Rady (ES) č. 509/2006, nariadením Rady (ES) č. 510/2006, nariadením Rady (ES) č. 834/2007 a časťou II hlavou II kapitolou I nariadenia (ES) č. 1234/2007 a (iii) pokiaľ ide o podporu na zlepšenie odbytu poľnohospodárskych výrobkov uvedenú v jeho bode (iii), dosahuje súlad s podmienkami stanovenými v článkoch 2 až 5 nariadenia Rady (ES) č. 3/2008 a b) len na pokrytie skutočne vynaložených dodatočných nákladov a stratených príjmov s cieľom splniť príslušný cieľ. 3. Podporu pre opatrenia uvedené v odseku 1 písm. b) možno poskytnúť len: a) po úplnej implementácii režimu jednotných platieb v príslušnom odvetví v súlade s článkami 54, 55 a 71, b) v rozsahu nevyhnutnom na vytvorenie stimulu na udržanie súčasných úrovní výroby. 4. Podpora v rámci opatrení uvedených v odseku 1 písm. a), b) a e) sa obmedzuje na 2,5 % vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41. Členské štáty môžu stanoviť čiastkové limity na jednotlivé opatrenia. 5. Podpora opatrení uvedených: a) v odseku 1 písm. a) a d) má formu ročných dodatočných platieb, b) v odseku 1 písm. b) má formu ročných dodatočných platieb, napríklad platieb na kus dobytka alebo prémií na trávnaté plochy, c) v odseku 1 písm. c) má formu zvýšenia jednotkovej hodnoty a/alebo počtu platobných nárokov poľnohospodárov, d) v odseku 1 písm. e) má formu kompenzačných platieb uvedených v článku 70. 6. Prevod platobných nárokov so zvýšenou jednotkovou hodnotou a dodatočných platobných nárokov uvedených v odseku 5 písm. c) možno povoliť, len ak je s prevádzanými nárokmi spojený prevod zodpovedajúceho počtu hektárov. 7. Podpora opatrení uvedených v odseku 1 musí byť v súlade s ostatnými opatreniami a politikami Spoločenstva. 8. Členské štáty získajú finančné prostriedky potrebné na krytie podpory uvedenej: a) v odseku 1 písm. a), b), c) a d) uskutočnením lineárneho zníženia nárokov pridelených poľnohospodárom a/alebo z vnútroštátnej rezervy, b) v odseku 1 písm. e) uskutočnením, v prípade potreby, lineárneho zníženia jednej alebo viacerých platieb, ktoré sa majú vykonať v prospech oprávnených príjemcov príslušných platieb v súlade s touto hlavou a v rozsahu uvedenom v odsekoch 1 a 3. 9. Komisia postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 stanoví podmienky poskytovania podpory uvedenej v tomto oddiele, najmä s cieľom dosiahnuť súlad s opatreniami a politikami Spoločenstva a zabrániť kumulovaniu podpory. Článok 68 Všeobecné pravidlá 1. Členské štáty sa môžu najneskôr do 1. augusta 2009, 2010 alebo 2011 rozhodnúť, že od roku 2010, 2011 alebo 2012 využijú až do 10 % svojich vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41 na poskytnutie podpory poľnohospodárom: a) na: (i) zvláštne druhy poľnohospodárstva, ktoré sú dôležité na ochranu alebo zlepšenie životného prostredia, vrátane blaha zvierat (ii) zlepšenie kvality poľnohospodárskych výrobkov alebo (iii) zlepšenie odbytu poľnohospodárskych výrobkov, b) na riešenie osobitných nevýhod, ktoré majú vplyv na poľnohospodárov v odvetviach mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa, ovčieho a kozieho mäsa, zemiakového škrobu, ľanu a ryže v hospodársky alebo ekologicky citlivých oblastiach, c) v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú programy reštrukturalizácie a/alebo rozvoja s cieľom zabrániť opusteniu pôdy a/alebo riešiť osobitné nevýhody, ktorým čelia poľnohospodári v týchto oblastiach, d) formou príspevkov na poistné na plodiny v súlade s podmienkami uvedenými v článku 69, e) vzájomné fondy pre choroby zvierat a rastlín v súlade s podmienkami uvedenými v článku 70. 2. Podporu opatrení uvedených v odseku 1 písm. b) možno poskytnúť len: a) ak: (i) pokiaľ ide o zvláštne druhy poľnohospodárstva uvedené v jeho bode (i), dosahuje súlad s požiadavkami na agroenvironmentálne platby stanovené v článku 39 ods. 3 prvom pododseku nariadenia (ES) č. 1698/2005, (ii) pokiaľ ide o podporu na zlepšenie kvality poľnohospodárskych výrobkov uvedenú v jeho bode ii), dosahuje súlad s nariadením Rady (ES) č. 509/2006, nariadením Rady (ES) č. 510/2006, nariadením Rady (ES) č. 834/2007 a časťou II hlavou II kapitolou I nariadenia (ES) č. 1234/2007 a (iii) pokiaľ ide o podporu na zlepšenie odbytu poľnohospodárskych výrobkov uvedenú v jeho bode (iii), dosahuje súlad s podmienkami stanovenými v článkoch 2 až 5 nariadenia Rady (ES) č. 3/2008 a b) len na pokrytie skutočne vynaložených dodatočných nákladov a stratených príjmov s cieľom splniť príslušný cieľ. 3. Podporu pre opatrenia uvedené v odseku 1 písm. b) možno poskytnúť len: a) po úplnej implementácii alebo v rámci trojročnej lehoty na úplnú implementáciu režimu jednotných platieb v príslušnom odvetví v súlade s článkami 54, 55 a 71, b) v rozsahu nevyhnutnom na vytvorenie stimulu na udržanie súčasných úrovní výroby. 4. Podpora v rámci opatrení uvedených v odseku 1 písm. a), b) a e) sa obmedzuje na 2,5 % vnútroštátnych stropov uvedených v článku 41. Členské štáty môžu stanoviť čiastkové limity na jednotlivé opatrenia. 5. Podpora opatrení uvedených: a) v odseku 1 písm. a) a d) má formu ročných dodatočných platieb, b) v odseku 1 písm. b) má formu ročných dodatočných platieb, napríklad platieb na kus dobytka alebo prémií na trávnaté plochy, c) v odseku 1 písm. c) má formu zvýšenia jednotkovej hodnoty a/alebo počtu platobných nárokov poľnohospodárov, d) v odseku 1 písm. e) má formu kompenzačných platieb uvedených v článku 70. 6. Prevod platobných nárokov so zvýšenou jednotkovou hodnotou a dodatočných platobných nárokov uvedených v odseku 5 písm. c) možno povoliť, len ak je s prevádzanými nárokmi spojený prevod zodpovedajúceho počtu hektárov. 7. Podpora opatrení uvedených v odseku 1 musí byť v súlade s ostatnými opatreniami a politikami Spoločenstva. 8. Členské štáty získajú finančné prostriedky potrebné na krytie podpory uvedenej: a) v odseku 1 písm. a), b), c) a d) uskutočnením lineárneho zníženia nárokov pridelených poľnohospodárom a/alebo z vnútroštátnej rezervy, b) v odseku 1 písm. e) uskutočnením, v prípade potreby, lineárneho zníženia jednej alebo viacerých platieb, ktoré sa majú vykonať v prospech oprávnených príjemcov príslušných platieb v súlade s touto hlavou a v rozsahu uvedenom v odsekoch 1 a 3. 9. Komisia postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 stanoví podmienky poskytovania podpory uvedenej v tomto oddiele, najmä s cieľom dosiahnuť súlad s opatreniami a politikami Spoločenstva a zabrániť kumulovaniu podpory. 10. Pri rozhodovaní o využití časti národných stropov až do výšky 10 % budú členské štáty od roku 2010 využívať konzultácie s nižšími úrovňami správy.

Zdôvodnenie

V súvislosti s článkom 68 ešte stále prebiehajú rozsiahle diskusie. Mnohé členské štáty a regióny by potrebovali viac času na to, aby si mohli zvoliť mieru a spôsob uplatňovania tohto článku. Je tiež možné, že niektoré z nich by chceli do všeobecných pravidiel zahrnúť viac cieľov. Na to, aby ďalšie zrušenie viazanosti platieb na produkcii bolo menej bolestivé by mal článok 68 umožňovať pri zavádzaní zmien postupovať pomalšie, a mali by ich sprevádzať podporné opatrenia.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 1, ods. 6), bod 2 ods. b – 2008/0105 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR b) Na základe podmienok ustanovených v podrobných pravidlách uvedených v odseku 4 tohto článku sa členské štáty môžu rozhodnúť, že nebudú uplatňovať zníženie alebo zrušenie vo výške 100 EUR alebo menej na poľnohospodára na kalendárny rok, ktoré zahŕňa akékoľvek zníženie alebo vylúčenie uplatňované na priame platby podľa článku 25 nariadenia (ES) [č. XXXX/2008 (nové nariadenie o režimoch priamej podpory)]. b) Na základe podmienok ustanovených v podrobných pravidlách uvedených v odseku 4 tohto článku sa členské štáty môžu rozhodnúť, že nebudú uplatňovať zníženie alebo zrušenie vo výške 100 EUR alebo menej na poľnohospodára, opatrenie a na kalendárny rok žiadosti , ktoré zahŕňa akékoľvek zníženie alebo vylúčenie uplatňované na priame platby podľa článku 25 nariadenia (ES) [č. XXXX/2008 (nové nariadenie o režimoch priamej podpory)].

Zdôvodnenie

Za realizáciu opatrení SPP sú spravidla zodpovedné regionálne, resp. miestne orgány. Táto zmena je potrebná, aby sa dosiahlo skutočné administratívne zjednodušenie procesu v systéme. Preto by sa mali jednotlivé režimy podpory zohľadňovať osobitne.

Pozmeňovací návrh 6

PRÍLOHA II – 2008/0105 (CNS) – KOM(2008) 306 v konečnom znení

PRÍLOHA II

Indikatívne druhy činností súvisiace s prioritami uvedenými v článku 16a

Priorita: Zmena klímy Druhy činností Články a opatrenia Potenciálne účinky Zvýšiť efektívnosť využívania dusíkatých hnojív (napr. znížené využívanie, zariadenie, precízne poľnohospodárstvo), zlepšenie skladovania hnoja Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 39: agroenvironmentálne platby Zníženie emisií metánu (CH4) a oxidu dusného (N2O) Zvýšenie energetickej efektívnosti Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Zníženie emisií oxidu uhličitého (CO2) úsporou energie Znižovanie prepravných vzdialeností Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 53: diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Článok 54: podpora na zriaďovanie a rozvoj podnikania Článok 56: základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo Zníženie emisií oxidu dusného (N2O); sekvestrácia uhlíka Postupy hospodárenia s pôdou (napr. metódy orby, záchytné medziplodiny, diverzifikované striedanie plodín) Článok 39: agroenvironmentálne platby Zníženie emisií oxidu dusného (N2O); sekvestrácia uhlíka Zmena využívania pôdy (napr. premena ornej pôdy na pastviny, trvalé vyňatie pôdy z produkcie, znížené využívanie/obnova organickej pôdy) Článok 39: agroenvironmentálne platby Zníženie emisií oxidu dusného (N2O); sekvestrácia uhlíka Extenzifikácia chovu dobytka (napr. zníženie hustoty stáda, zvýšenie pasenia) Článok 39: agroenvironmentálne platby Zníženie emisií metánu (CH4) Zalesňovanie Články 43 a 45: prvé zalesnenie poľnohospodárskej a nepoľnohospodárskej pôdy Zníženie emisií oxidu dusného (N2O); sekvestrácia uhlíka Prevencia lesných požiarov Článok 48: obnova lesného potenciálu a zavedenie preventívnych akcií Sekvestrácia uhlíka v lesoch a zabránenie emisiám oxidu uhličitého (CO2) Priority: Obnoviteľné druhy energie Druhy činností Články a opatrenia Potenciálne účinky Výroba bioplynu – anaeróbne stráviteľné rastliny využívajúce živočíšny odpad (v poľnohospodárskom podniku a miestnej výrobe) Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 53: diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Nahradenie fosílnych palív, zníženie emisií metánu (CH4) Trvalé energetické plodiny (výmladkové porasty a bylinné trávy) Článok 26: modernizácia poľnohospodárskeho podniku Nahradenie fosílnych palív; sekvestrácia uhlíka; zníženie emisií oxidu dusného (N2O) Spracovanie poľnohospodárskej/lesnej biomasy na obnoviteľnú energiu Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Nahradenie fosílnych palív Zariadenia/infraštruktúra pre obnoviteľnú energiu využívajúce biomasu Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 53: diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Článok 54: podpora na zriaďovanie a rozvoj podnikania Článok 56: základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo Nahradenie fosílnych palív Zlepšenie odpadového hospodárstva v súvislosti s opätovným využívaním materiálov Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 53: diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Článok 54: podpora na zriaďovanie a rozvoj podnikania Článok 56: základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo Nahradenie fosílnych palív Využívanie slnečnej energie, veternej energie, geotermálnej energie a kogenerácie Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 53: diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Článok 54: podpora na zriaďovanie a rozvoj podnikania Článok 56: základné služby pre hospodárstvo a vidiecke obyvateľstvo Nahradenie fosílnych palív Priorita: Hospodárenie s vodou Druhy činností Články a opatrenia Potenciálne účinky Technológia šetriaca vodu, uskladnenie vody Výrobné technológie šetriace vodu Článok 26: modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 30: infraštruktúra Zvýšenie schopnosti využívať vodu efektívnejšie Manažment povodňových rizík Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 39: agroenvironmentálne platby Článok 41: neproduktívne investície Zvýšenie schopnosti využívať vodu efektívnejšie Obnova mokradí Premena poľnohospodárskej pôdy na lesnícke a poľnohospodársko-lesnícke systémy Článok 39: agroenvironmentálne platby Článok 41: neproduktívne investície Články 43 a 45: prvé zalesnenie poľnohospodárskej a nepoľnohospodárskej pôdy Zachovanie vysokohodnotných vodných plôch; ochrana kvality vody Rozvoj poloprírodných vodných plôch Článok 57: zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho dedičstva Zachovanie vysokohodnotných vodných plôch; ochrana kvality vody Postupy hospodárenia s pôdou (napr. medziplodiny) Článok 39: agroenvironmentálne platby Pokus o zníženie úniku rôznych látok do vody, vrátane fosforu Priorita: Biodiverzita Druhy činností Články a opatrenia Potenciálne účinky Nepoužívanie hnojív a pesticídov na poľnohospodárskej pôde s vysokou prírodnou hodnotou Integrovaná a organická výroba Článok 28: zvyšovanie hodnoty produktov poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Článok 29: spolupráca pri vývoji nových produktov, procesov a technológií v poľnohospodárstve a potravinárskom odvetví a odvetví lesného hospodárstva Článok 39: agroenvironmentálne platby Zachované typy vegetácie bohaté na rôzne druhy, ochrana a zachovanie lúk Trvalé medze a pobrežné pásy okolo vodných tokov Výstavba/riadenie biotopov/stanovíšť v rámci aj mimo lokalít systému Natura 2000 Zmena využívania pôdy (extenzívne riadenie lúk, premena ornej pôdy na pastviny, dlhodobé vyňatie pôdy z produkcie) Riadenie večne zelených plôch s vysokou prírodnou hodnotou Články 38 a 46: platby v systéme Natura 2000 Článok 39: agroenvironmentálne platby Článok 41: neproduktívne investície Článok 47: lesnícko-environmentálne platby Článok 57: zachovanie a skvalitňovanie vidieckeho dedičstva Chránené vtáky a voľne žijúce organizmy a zlepšená sieť biotopov; obmedzený vstup škodlivých látok do susedných stanovíšť Zachovanie genetickej diverzity Článok 39: agroenvironmentálne platby Zachovaná genetická diverzita

Zdôvodnenie

Nové výzvy sa stanú dôležitou a možno aj lukratívnou súčasťou poľnohospodárstva.

V rámci motivovania poľnohospodárov k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti svojich podnikov, k nachádzaniu riešení v oblasti trvalo udržateľnej poľnohospodárskej činnosti a k zaujatiu aktívnej úlohy pri uplatňovaní ekologických opatrení by mali mať poľnohospodári možnosť uplatňovať všetky príslušné opatrenia EPFRV, ako aj opatrenia na podporu inovácií, rozvoj nových technológií a stratégií. Tieto opatrenia zatiaľ Komisia nespomína. Ak bude tieto opatrenia Komisia propagovať, členské štáty to bude motivovať k ich využívaniu.