NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 5 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* COM/2014/0564 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 5 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia So zreteľom na: – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[2], a najmä na jeho článok 13, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2014 prijatý 20. novembra 2013,[3], – opravný rozpočet č. 1/2014[4] prijatý 16. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2014[5] prijatý 15. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2014[6] prijatý 28. mája 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2014[7] prijatý 9. júla 2014, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 5 k rozpočtu na rok 2014. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v tomto výkaze je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 3 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ.. 3 2.1. Taliansko – záplavy na Sardínii 3 2.2. Grécko – zemetrasenia v Kefalonii 4 2.3. Slovinsko – ľadovcová búrka.. 6 2.4. Chorvátsko – ľad a záplavy.. 7 3. Financovanie.. 8 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR.. 10 1. Úvod Návrh opravného rozpočtu (ďalej len „NOR“) č. 5 na rok 2014 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 46 998 528 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch. Mobilizácia sa vzťahuje na záplavy v Taliansku (na Sardínii) počas novembra 2013, zemetrasenie v Grécku (Kefalonia), ľadovcové búrky v Slovinsku a tie isté ľadovcové búrky nasledované záplavami v Chorvátsku koncom januára/začiatkom februára 2014. 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ Rôzne typy prírodných katastrof (záplavy, zemetrasenia a ľadovcové búrky) spôsobili značné škody žiadateľom, t. j. členským štátom EÚ Taliansku, Grécku, Slovinsku a Chorvátsku. Zatiaľ čo Taliansko a Grécko postihli neprepojené, rozličné typy katastrof, viaceré krajiny zasiahla jedna z najhorších zimných búrok v Európe, ktorá spôsobila najväčšie škody najmä v Slovinsku a Chorvátsku. Aj keď 28. júna 2014 nadobudlo účinnosť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie[8], hmotnoprávne pravidlá nemožno uplatniť retroaktívne. Komisia preto dôkladne preskúmala žiadosti v súlade s pôvodnými ustanoveniami nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, a najmä jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti vyplývajúce z týchto posúdení možno zhrnúť takto: 2.1. Taliansko – záplavy na Sardínii (1) Sardínia bola v dňoch 18. a 19. novembra 2013 postihnutá extrémnymi dažďami, ktoré spôsobili vyliatie mnohých riek z korýt a viedli k rozsiahlym záplavám. (2) Žiadosť Talianska bola doručená 24. januára 2014, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 18. novembra 2013. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, a preto spadajú do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov talianskych orgánov dosiahli celkové priame škody výšku 652 418 691 EUR, čo je pod prahovou hodnotou veľkej katastrofy vo výške 3,8 miliardy EUR uplatniteľnou na Taliansko v roku 2014 (t. j. 3 miliardy EUR v cenách roku 2002). Podľa nariadenia o Fonde solidarity Európskej únie túto katastrofu nemožno klasifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. (5) Taliansko poskytlo podrobný rozpis škôd, pričom najvyšší podiel sa vzťahuje na škody v oblasti cestnej a dopravnej infraštruktúry (156,5 milióna EUR), na škody v oblasti hydrau1ických a vodných sietí (224,6 milióna EUR) a na verejné budovy (40,6 milióna EUR). Celkové škody na súkromnom majetku predstavujú 38,3 milióna EUR. (6) Keďže výška celkových priamych škôd neprekračuje prahovú hodnotu veľkej katastrofy stanovenú na aktiváciu Fondu solidarity, žiadosť bola posúdená na základe kritérií „výnimočnej regionálnej katastrofy“ podľa článku 2 ods. 2 posledného pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002, v ktorom sa stanovujú podmienky na mobilizáciu Fondu solidarity „vo výnimočných prípadoch“. Na základe týchto kritérií možno pomoc z fondu vo výnimočných prípadoch poskytnúť aj regiónu, ktorý bol postihnutý výnimočnou katastrofou, najmä prírodného charakteru, ktorá postihla väčšinu jeho obyvateľstva a má vážne a trvalé dôsledky na životné podmienky a hospodársku stabilitu regiónu. V nariadení sa vyzýva, aby sa osobitná pozornosť zamerala na vzdialené a izolované oblasti, medzi ktoré patria ostrovné a najvzdialenejšie regióny vymedzené v článku 349 zmluvy. Sardínia nespadá do tejto kategórie. V nariadení sa zároveň vyžaduje, aby sa žiadosti predložené na základe ustanovení o „výnimočných regionálnych katastrofách“ posudzovali s „najväčšou prísnosťou“. (7) Ako sa uvádza vo výročnej správe o Fonde solidarity (2002 – 2003)[9], Komisia zastáva názor, že v záujme zmysluplného uplatňovania osobitných kritérií na posudzovanie regionálnych katastrof vo vnútroštátnom kontexte je potrebné, aby sa jasne rozlišovalo medzi závažnými udalosťami, ktoré majú regionálny rozsah, a udalosťami, ktorých dosah je len lokálny. V súlade so zásadou subsidiarity patrí riešenie lokálnych udalostí do pôsobnosti vnútroštátnych orgánov, zatiaľ čo v prípade regionálnych udalostí možno uvažovať o podpore z Fondu solidarity. (8) Nariadenie (ES) č. 2012/2002 podmieňuje výnimočnú mobilizáciu Fondu solidarity okrem iného aj tým, že katastrofa musí postihnúť väčšinu obyvateľstva regiónu, na ktorý sa žiadosť vzťahuje. V žiadosti Talianska sa uvádza, že z celkového počtu 1,288 milióna obyvateľov, ktorí žijú v 310 dotknutých obciach, bolo 1,031 milióna osôb priamo postihnutých katastrofou. Preto je možné vyvodiť záver, že katastrofa priamo zasiahla väčšinu obyvateľstva. (9) Pokiaľ ide o požiadavku preukázať vážne a trvalé dôsledky ovplyvňujúce životné podmienky a hospodársku stabilitu regióna, v žiadosti sa opisuje, že katastrofa postihla väčšinu územia Sardínie (s výnimkou malej časti na východnej strane ostrova). Zdôrazňuje sa v nej zničenie a prerušenie dôležitej infraštruktúry (napr. v oblasti dopravy, vody a elektrickej energie) a účinky záplav na prírodné prostredie, podniky a cestovný ruch, ako aj na obytné budovy. Okrem toho sa očakáva pokles vývozu v oblasti ťažby a dobývania, ako aj v oblasti poľnohospodárskych výrobkov. Nahlásené boli takisto závažné škody na priehradách v provincii Nuoro. Prerušenie a zničenie cestnej a dopravnej siete spôsobilo obyvateľom početné problémy, a to najmä tým, ktorí dochádzajú do zamestnania. Taliansko odhaduje, že oprava cestnej a distribučnej siete bude trvať až 2 roky alebo aj dlhšie. Nahlásené boli aj škody na súkromných (často rodinných) podnikoch, ako aj škody v poľnohospodárskom odvetví, ktorý zohráva na Sardínii dôležitú úlohu. (10) Talianske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na základe článku 3 ods. 2 nariadenia o Fonde solidarity Európskej únie na 20,9 milióna EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu operácie. Najvyššie náklady podľa odhadov predstavuje zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a bezprostredná ochrana kultúrneho dedičstva. (11) Postihnutý región je ako „prechodný región“ oprávnený na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na obdobie 2014 – 2020. Talianske orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF pre Sardíniu na opatrenia obnovy. (12) Talianske orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.2. Grécko – zemetrasenia v Kefalonii (1) Severovýchodnú časť ostrova Kefalonia postihlo medzi 26. januárom 2014 a 3. februárom 2014 silné zemetrasenie s intenzitou 5,8 stupňa Richterovej stupnice, po ktorom nasledovali desiatky vážnych otrasov. V dôsledku toho zostalo bez domova 3000 osôb a došlo k viacerým obetiam na životoch. Veľké množstvo domov bolo vážne poškodených a ľudí bolo potrebné na niekoľko nocí ubytovať v stanoch alebo na armádnych lodiach. (2) Žiadosť Grécka bola doručená 28. marca 2014, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 26. januára 2014. (3) Zemetrasenie predstavuje prírodnú katastrofu, a preto spadá do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov gréckych orgánov dosiahli celkové priame škody výšku 147 332 790 EUR, čo je pod prahovou hodnotou veľkej katastrofy vo výške 1,2 miliardy EUR uplatniteľnou na Grécko v roku 2014 (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Podľa nariadenia o Fonde solidarity Európskej únie túto katastrofu nemožno klasifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. (5) Keďže výška celkových priamych škôd neprekračuje prahovú hodnotu veľkej katastrofy stanovenú na aktiváciu Fondu solidarity, žiadosť bola posúdená na základe kritérií „výnimočnej regionálnej katastrofy“ podľa článku 2 ods. 2 posledného pododseku nariadenia (ES) č. 2012/2002, ktorý stanovuje podmienky na mobilizáciu Fondu solidarity „vo výnimočných prípadoch“. Na základe týchto kritérií možno pomoc z fondu vo výnimočných prípadoch poskytnúť aj regiónu, ktorý bol postihnutý výnimočnou katastrofou, najmä prírodného charakteru, ktorá postihla väčšinu jeho obyvateľstva a má vážne a trvalé dôsledky na životné podmienky a hospodársku stabilitu regiónu. V nariadení sa vyzýva, aby sa osobitná pozornosť zamerala na vzdialené a izolované oblasti, medzi ktoré patria ostrovné a najvzdialenejšie regióny vymedzené v článku 349 zmluvy. Postihnutá oblasť v Grécku nespadá do tejto kategórie. V nariadení sa zároveň vyžaduje, aby sa žiadosti predložené na základe ustanovení o „výnimočných regionálnych katastrofách“ posudzovali s „najväčšou prísnosťou“. (6) Ako sa uvádza vo výročnej správe o Fonde solidarity (2002 – 2003), Komisia zastáva názor, že v záujme zmysluplného uplatňovania osobitných kritérií na posudzovanie regionálnych katastrof vo vnútroštátnom kontexte je potrebné, aby sa jasne rozlišovalo medzi závažnými udalosťami, ktoré majú regionálny rozsah, a udalosťami, ktorých dosah je len lokálny. V súlade so zásadou subsidiarity patrí riešenie lokálnych udalostí do pôsobnosti vnútroštátnych orgánov, zatiaľ čo v prípade regionálnych udalostí možno uvažovať o podpore z Fondu solidarity. (7) Nariadenie (ES) č. 2012/2002 podmieňuje výnimočnú mobilizáciu Fondu solidarity okrem iného aj tým, že katastrofa musí postihnúť väčšinu obyvateľstva regiónu, na ktorý sa žiadosť vzťahuje. V žiadosti Grécka sa uvádza, že zemetrasenie postihlo celú populáciu Iónskych ostrovov, t. j približne 208 000 obyvateľov, pričom najzávažnejšie dôsledky pocítili obyvatelia na ostrovoch Kefalonia a Ithaki, pre ktoré bol vyhlásený výnimočný stav. Ostatné časti Iónskych ostrovov boli postihnuté v menšej miere. Po prvotnom šoku museli tisíce ľudí stráviť noci v armádnych stanoch alebo museli byť ubytovaní na lodiach. Dodávky elektrickej energie zlyhali. V dňoch 3. februára a 4. februára nasledovali ďalšie veľké zemetrasenia, po ktorých zostalo 3 000 osôb bez strechy nad hlavou. Seizmická činnosť pokračovala až do marca. Veľký počet obyvateľov ostrovov sa vzhľadom na pretrvávajúce otrasy dlho nemohol vrátiť do svojich domovov. Závažné škody navyše utrpeli aj verejné budovy. Školy a materské školy zostali zatvorené do polovice februára. Padajúce skaly a zosuvy pôdy spôsobili nepriechodnosť ciest. Vierohodné predložené dôkazy umožňujú vyvodiť záver, že veľká časť obyvateľstva regiónu bola priamo postihnutá. (8) Pokiaľ ide o požiadavku preukázať vážne a trvalé dôsledky ovplyvňujúce životné podmienky a hospodársku stabilitu regiónu, v žiadosti sa uvádzajú dôsledky katastrofy pre celý región Iónskych ostrovov, pričom najviac postihnuté boli ostrovy Kefalonia a Ithaki, kde boli vážne poškodené domy, verejné budovy, infraštruktúra a siete, prístavy a letiskové zariadenia, ako aj kultúrne, vzdelávacie a zdravotnícke miesta. V žiadosti je opísaný závažný dosah na obyvateľstvo a podrobnosti o hospodárskych dôsledkoch, najmä pokiaľ ide o odvetvie cestovného ruchu a odvetvie poľnohospodárstva/rybného hospodárstva, čím sa ešte viac zhoršila situácia v už beztak spomalenej ekonomike ostrova. Hospodárske dôsledky však presahujú do ďalších oblastí a majú vážny dosah na celý región. Najmä oblasť cestovného ruchu – najdôležitejšie hospodárske odvetvie – trpí v dôsledku fyzického poškodenia infraštruktúry a kultúrnych pamiatok, a v dôsledku rušenia pobytov. Keďže prevádzkovanie spojení cestnej a námornej komunikácie je neuspokojivé a hospodársky život miestneho obyvateľstva je narušený, mnohé podniky ukončili svoju činnosť V správach Grécka sa navyše uvádza, že v dôsledku prvého veľkého zemetrasenia na Kefalonii bolo nutné zbúrať 100 domov a približne 1 100 domov utrpelo závažné škody. Ďalších 1 400 domov utrpelo menej závažné škody a je dočasne nevhodných na bývanie. Problémy týkajúce sa zásobovania vodou a kanalizačných sietí ešte viac zhoršili životné podmienky. (9) Grécke orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na pomoc podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 76,8 milióna EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu operácie. Najväčšia časť vo výške 50 miliónov EUR sa vzťahuje na okamžitú obnovu cestnej siete. (10) Postihnutý región je ako „prechodný región“ oprávnený na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na obdobie 2014 – 2020. Grécke orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF pre Iónske ostrovy na opatrenia obnovy. (11) Grécke orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.3. Slovinsko – ľadovcová búrka (1) Slovinsko postihla jedna z najhorších zimných búrok za posledné desaťročia, ktorá zasiahla niektoré časti Európy a spôsobila škody vo viacerých krajinách vrátane Chorvátska, Srbska, Rumunska a Bulharska. Slovinsko bolo postihnuté najmä v období medzi 30. januárom a 27. februárom 2014. Ľad poškodil takmer polovicu slovinských lesov, zatiaľ čo jedna zo štyroch domácností zostala bez elektriny, keď silné sneženie znefunkčnilo elektrické stožiare a vedenie. (2) Žiadosť Slovinska bola doručená 4. apríla 2014, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 30. januára 2014. (3) Ľadovcová búrka predstavuje prírodnú katastrofu, a preto spadá do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov slovinských orgánov dosiahli celkové priame škody výšku 428 733 722 EUR. Táto suma predstavuje 1,23 % HND Slovinska a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na Slovinsko v roku 2014, teda 209,6 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o dosah a následky katastrofy, slovinské orgány oznámili závažné škody na lesoch, zariadeniach na výrobu elektrickej energie, verejných a súkromných budovách a na dopravnej a cestnej sieti. Postihnutých bolo 160 z 212 obcí v 12 slovinských regiónoch. Ľad, sneh alebo povodne poškodili 62 miest kultúrneho dedičstva. V dôsledku drsných podmienok a poškodenia elektrických vedení bolo 120 000 domácností postihnutých odpojením dodávok elektrickej energie, čo predstavuje viac ako 15 % obyvateľov Slovinska. Pomocou mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany či bilaterálne poskytlo 11 krajín Slovinsku 172 systémov elektrických generátorov, z toho 83 vysokokapacitných. Celkovo bolo v postihnutých oblastiach po celom Slovinsku nainštalovaných 1 400 systémov elektrických generátorov a samotných generátorov s cieľom dodávať elektrickú energiu pre naliehavé potreby postihnutých obyvateľov a na prevádzku zariadení na čerpanie pitnej vody. Keď kríza vrcholila, 40 % základných škôl, stredoškolských inštitúcií a materských škôl zostalo zatvorených. Okrem toho sú značné aj škody spôsobené v odvetví lesného hospodárstva. Slovinsko odhaduje, že bolo poškodených viac ako 50 % všetkých lesov (škody vo výške 214 miliónov EUR). Očakáva sa, že na vyčistenie a opatrenia na obnovu bude potrebné dlhšie časové obdobie. V žiadosti sa preukázalo, že sa ľadovcová búrka spôsobila závažné škody. (6) Slovinské orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na pomoc podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 266 miliónov EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu operácie. Najväčšia časť nákladov na núdzové operácie (vyše 80 miliónov EUR) sa spája s operáciami na obnovu v oblasti infraštruktúry a energetiky. (7) Postihnuté regióny patria v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na obdobie 2014 – 2020 čiastočne do kategórie „menej rozvinuté regióny“ a čiastočne do kategórie „rozvinutejšie regióny“. Slovinské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF pre Slovinsko na opatrenia obnovy. (8) Slovinské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.4. Chorvátsko – ľad a záplavy (1) Chorvátsko bolo postihnuté tým istým poveternostným javom, ktorý viedol Slovinsko k žiadosti o pomoc z Fondu solidarity EÚ. Postihnuté boli najmä severozápadné regióny a časť severného jadranského regiónu. Topenie ľadu a snehu navyše 12. februára viedlo k záplavám, ktoré spôsobili ďalšie škody na dôležitej základnej verejnej infraštruktúre, ako aj na súkromnom a verejnom majetku. (2) Žiadosť Chorvátska bola doručená 9. apríla 2014, teda v rámci lehoty 10 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 31. januára 2014. (3) Ľadovcová búrka a záplavy predstavujú prírodnú katastrofu, a preto spadajú do hlavnej oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov chorvátskych orgánov dosiahli celkové priame škody výšku 291 904 630 EUR. Táto suma predstavuje 0,69 % HND Chorvátska a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na Chorvátsko v roku 2014, teda 254,2 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno kvalifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o dosah a následky katastrofy, chorvátske orgány oznámili, že postihnutých bolo týchto 5 oblastí: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varaždin a Záhreb. Pre veľkú hmotnosť ľadu na stromoch a na infraštruktúre padali stromy, praskali kmene, elektrické vedenia (pokryté vrstvou ľadu hrubou až 10 cm) sa pretrhávali, čo spôsobilo nepriechodnosť ciest a zhoršilo situáciu tým, že mnohé obytné štvrte zostali bez elektrickej energie. V dôsledku výpadku elektriny boli prerušené verejné dodávky vody počas celého obdobia ľadovcových búrok, čo výrazne ovplyvnilo každodenný život obyvateľstva, ako aj fungovanie verejných inštitúcií a podnikov. Padnuté stromy spôsobili nepriechodnosť ciest, v dôsledku čoho sa postihnuté obyvateľstvo nemohlo dostať do práce, pričom niektoré oblasti boli úplne nedostupné. Na pomoc starším obyvateľom a obyvateľom v nedostupných oblastiach boli nasadené špeciálne jednotky. Padnuté stromy spôsobili aj 5-dňové prerušenie železničnej dopravy na trase M202 Záhreb-Rijeka. Podobne bola zasiahnutá aj verejná cestná sieť. Chorvátsko oznámilo, že katastrofa postihla celú sieť s prúdom 35kV (93 km) a dovedna 503 km elektrického vedenia, pričom zničila 98 elektrických stĺpov. Ľadovcová búrka postihla oblasť s rozlohou vyše 56 000 hektárov lesa, z čoho takmer 10 000 hektárov bolo zničených. Celkovo bolo zaplavených 1 180 a 1 390 poľnohospodárskych budov, pričom záplavy postihli dovedna 3 720 obyvateľov. V meste Sisak pomáhal chorvátskej organizácii Červeného kríža aj Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov s cieľom zmierniť kritickú situáciu obetí rekordných záplav. Okrem toho Chorvátsko oznámilo viacero zosuvov pôdy, ktoré poškodili dopravnú infraštruktúru. (6) Chorvátske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na pomoc podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 135,2 milióna EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu operácie. Najväčšia časť nákladov na núdzové operácie (vyše 105,4 milióna EUR) sa spája s operáciami na vyčistenie oblastí postihnutých katastrofou a prírodných oblastí. (7) Postihnuté regióny patria v rámci štrukturálnych fondov na obdobie 2014 – 2020 do kategórie „menej rozvinuté regióny“. Chorvátske orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF pre Chorvátsko na opatrenia obnovy. (8) Chorvátske orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 3. Financovanie Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (t. j. 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou, a sadzba 6 % pre časť škôd, ktorá túto hodnotu presahuje. Metodika na výpočet pomoci z Fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o Fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. Navrhuje sa uplatniť rovnaké percentuálne sadzby a poskytnúť tieto sumy pomoci: Katastrofa || Priame škody (v EUR) || Prahová hodnota (v miliónoch EUR) || Suma pri sadzbe 2,5 % (v EUR) || Suma pri sadzbe 6 % (v EUR) || Celková výška navrhovanej pomoci (v EUR) || Taliansko – záplavy || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Grécko – zemetrasenie || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Slovinsko – ľad/búrka || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Chorvátsko – ľad/záplavy || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || SPOLU || 46 998 528 Keďže toto je prvé rozhodnutie o mobilizácii v roku 2014, celková výška vyššie navrhovanej pomoci spĺňa ustanovenia nariadenia o viacročnom finančnom rámci (VFR) týkajúce sa stropu vo výške 530,6 milióna EUR (500 miliónov EUR v cenách roku 2011) a je tiež zabezpečené, že požadovaná jedna štvrtina tejto sumy bude 1. októbra 2014 k dispozícii na krytie potrieb, ktoré vzniknú do konca roka. Na záver sa navrhuje v každom z týchto prípadov zmobilizovať Fond solidarity a zahrnúť zodpovedajúce rozpočtové prostriedky do rozpočtu na rok 2014 v rámci rozpočtovej položky 13 06 01 vo viazaných, ako aj v platobných rozpočtových prostriedkoch. Keďže Fond solidarity je osobitný nástroj vymedzený v nariadení o VFR, zodpovedajúce rozpočtové prostriedky by sa mali začleniť do rozpočtu mimo stropov VFR. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR Rozpočtový riadok || Rozpočet 2014 (vrátane OR č. 1 a NOR č. 2 až 4/2014) || Návrh opravného rozpočtu č. 5/2014 || Rozpočet 2014 (vrátane OR č. 1 a NOR č. 2 až 5/2014) VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP 1. || Inteligentný a inkluzívny rast || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Strop || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rezerva || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Strop || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rezerva || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Strop || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rezerva || – 89 330 000 || || || || – 89 330 000 || Nástroj flexibility || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rezerva || 0 || || || || 0 || 2. || Udržateľný rast: prírodné zdroje || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Strop || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rezerva || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || Z toho: Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) — Výdavky súvisiace s trhom a priame platby || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Čiastkový strop || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Čistý presun medzi EPZF a EPFRV || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rezerva || || || || || || 3. || Bezpečnosť a občianstvo || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Strop || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rezerva || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globálna Európa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Strop || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rezerva || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administratíva || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Strop || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rezerva || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || z toho: Administratívne výdavky inštitúcií || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Čiastkový strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerva || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Kompenzácie || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Strop || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rezerva || 400 000 || || || || 400 000 || Spolu || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Strop || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Nástroj flexibility || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rezerva na nepredvídané udalosti || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Rezerva || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Osobitné nástroje || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Celkový súčet || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 204, 11.7.2014 s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2004, s. 143. [9] Výročná správa za obdobie rokov 2002 – 2003 a Správa o skúsenostiach získaných po roku uplatňovania nového nástroja, KOM(2004) 397 v konečnom znení z 26.5.2004.