Uznesenie Európskeho parlamentu o zneužívaní detí v rozvojových krajinách, a najmä o detskej práci (2005/2004(INI))



Úradný vestník 157 E , 06/07/2006 S. 0084 - 0091



P6_TA(2005)0271 Akčný plán environmentálnych technológií pre Európsku úniu Uznesenie Európskeho parlamentu o technológiách stimulujúcich udržateľný rozvoj: Akčný plán environmentálnych technológií pre Európsku úniu (2004/2131(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o technológiách stimulujúcich udržateľný rozvoj: Akčný plán environmentálnych technológií pre Európsku úniu (KOM(2004)0038), - so zreteľom na články 6 a 174 Zmluvy o ES, Cardiffský proces (Závery Európskej rady v Cardiffe, 15. - 16. júna 1998) a Stratégiu trvalo udržateľného rozvoja (Závery Európskej rady v Göteborgu 15. - 16. júna 2001), - so zreteľom na Lisabonskú stratégiu (Závery Európskej rady v Barcelone 15. - 16. marca 2002), - so zreteľom na Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji a Johannesburgský plán vykonávania (2002), - so zreteľom na závery Čisté, rozumné, konkurencieschopné: Príležitosti ekologických inovácií v lisabonskom procese (závery Rady pre životné prostredie, 14. október 2004), - so zreteľom na šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva [1], - so zreteľom na piaty [2] a šiesty [3] rámcový program Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti, - so zreteľom na svoje uznesenie z 21. apríla 2004 o oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Integrovanej politike výrobkov - Budovanie na environmentálnom vnímaní životného cyklu [4], - so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny [5], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o podiele obnoviteľnej energie v EÚ (KOM(2004)0366), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu "Budovanie našej spoločnej budúcnosti - Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007 - 2013" (KOM(2004)0101), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o Integrácii environmentálnych aspektov do európskej štandardizácie (KOM(2004)0130), - so zreteľom na pracovný dokument Komisie - Príručka o environmentálnom verejnom obstarávaní (SEK(2004)1050), - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A6-0141/2005), A. keďže trvalo udržateľný rozvoj - rozvoj, ktorý vychádza z potrieb súčasnosti bez toho, aby ohrozoval uspokojovanie potrieb budúcich generácií - je jasným cieľom Európskej únie, B. keďže podľa záverov Európskej rady v Göteborgu sa trvalo udržateľný rozvoj zakladá na troch pilieroch, ktorými sú ochrana životného prostredia, hospodársky rozvoj a sociálna súdržnosť, C. keďže sa trvalo udržateľný rozvoj nedá dosiahnuť bez rozvoja nových environmentálnych technológií a inovácií, D. keďže na účely zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja, Lisabonská stratégia - cieľom ktorej je urobiť z Európskej únie najkonkurenčnejšiu a najdynamickejšiu ekonomiku na svete založenú na vedomostiach, schopnú udržateľného hospodárskeho rastu s väčším počtom a lepšími pracovnými miestami a väčšou sociálnou súdržnosťou - potrebuje ciele pre hospodársku, sociálnu a environmentálnu politiku, ktoré sa navzájom zhodujú a sú schopné prinášať zvýšený hospodársky rast, E. keďže v tejto súvislosti je mimoriadne dôležité posilniť a využiť pozitívne spolupôsobenie ochrany životného prostredia a konkurencieschopnosti a nespájať hospodársky rast so zhoršovaním stavu životného prostredia; a keďže environmentálne technológie (všetky technológie, ktorých používanie je vzhľadom na celkový vplyv na životné prostredie podstatne menej škodlivé ako používanie príslušných alternatív) sú významným prostriedkom na dosiahnutie týchto cieľov, F. nakoľko iba dostatočný dopyt po environmentálnych technológiách urýchli proces postupu inovácií na trhu (od výskumu, vývoja výrobku, výroby, uvedenia na trh), G. keďže Európska únia musí mať politiku v oblasti životného prostredia, ktorá je dostatočne ambiciózna na vytvorenie dopytu po environmentálnych technológiách s jasnými a ambicióznymi environmentálnymi cieľmi, dohodnutými environmentálnymi indikátormi pre meranie záťaže na životné prostredie, internalizáciou environmentálnych (externých) nákladov a odmenami skôr pre tých, ktorí vedú než pre tých, ktorí zaostávajú, H. keďže úloha dopytu zákazníkov po environmentálnych technológiách je veľmi dôležitá; keďže predsa len široká verejnosť musí prevziať hlavnú zodpovednosť za vytvorenie vhodných rámcov pre urýchlený rozvoj takýchto technológií, I. keďže akčný plán Komisie pre environmentálne technológie (ETAP) neobsahuje vhodné mechanizmy pre rozširovanie poznatkov, transfer technológií, inovácie a rozvoj, J. keďže finančná podpora je dôležitá nielen pre výskum a vývoj, ale tiež pre vyvinutie výrobku pre trh, a keďže úsilie nájsť riešenie, pokiaľ ide o zvýšenie rizikových investícií, sa preto musí zvýšiť, K. keďže politiky Európskej únie musia byť súdržné a pracovať na dosiahnutí rovnakých cieľov; technologické riešenia na podporu udržateľnosti sa preto musia odraziť pri príprave rozpočtu a v návrhu siedmeho rámcového programu pre výskum; keďže štrukturálne fondy a Kohézny fond musia byť použité spôsobom, ktorý podporuje rozvoj environmentálnych technológií, L. keďže trvalo udržateľný rozvoj si vyžaduje globálne riešenia, musí Európska únia zabezpečiť, že existuje zhoda medzi vnútornými a vonkajšími politikami, nielen čo sa týka bilaterálnej spolupráce a exportných úverov, ale aj vo vzťahu k vývojovým trendom týkajúcich sa Organizácie Spojených národov, WTO, OECD a Svetovej banky, Podporovanie dopytu po environmentálnych technológiách 1. víta oznámenie Komisie ako užitočné východisko pre diskusiu a vypracovanie konkrétnejších návrhov na podporu environmentálnych technológií, privítal by však väčší dôraz na zvyšovanie dopytu po týchto technológiách; v súvislosti s environmentálnou politikou a trvalo udržateľným rozvojom vo všeobecnosti a konkrétne v súvislosti s ETAP vyzýva k nahradeniu nejednotného prístupu systematickejším prístupom k politike v oblasti životného prostredia, založeným na zohľadňovaní životného cyklu v súlade s rámcom jednotnej výrobnej politiky (IPP), ktorá prikladá veľký význam inováciám a rozvoju technológií neškodných pre životné prostredie, a v neposlednom rade zdôrazňuje význam koordinácie EÚ a členských štátov; 2. považuje za dôležité posilniť rozmer životného prostredia v stratégii konkurencieschopnosti EÚ; konštatuje, že by sa pri hodnotení Lisabonskej stratégie stav životného prostredia a zvyšujúca sa zamestnanosť mali pokladať za príležitosť na dosiahnutie cieľa vybudovať najkonkurencieschopnejšiu ekonomiku založenú na vedomostiach; usudzuje, že rozvoj a zavedenie environmentálnych technológií bude mať v tejto súvislosti rozhodujúci význam; 3. poukazuje na možnosti odvetvia environmentálnych technológií pre zamestnanosť a rast, kde možno vytvoriť množstvo nových obchodných, a teda aj nových pracovných príležitostí - najmä v oblasti MSP - čo by mohlo byť rozhodujúcim prínosom pre plnenie lisabonských cieľov; 4. Poukazuje na to, že ak má EÚ v úmysle splniť ciele Lisabonskej stratégie, je potrebné, aby užšie spolupracovala s MSP a vyjadruje poľutovanie, že sa MSP vhodne nezačlenili do ETAP; 5. vyzýva Komisiu, aby identifikovala činitele, ktoré v súčasnosti najviac zaťažujú životné prostredie, a aby následne po jednotlivých odvetviach posúdila, aké technologické inovácie sú potrebné na riešenie týchto problémov; navrhuje, aby sa pri tomto postupe zvážili tieto otázky: a) Ktoré problémy treba riešiť? b) Aké prekážky stoja v ceste vyriešeniu daných problémov? c) Aký je cieľ Únie v súvislosti s týmito problémami? d) Akým spôsobom sa zdôraznila dôležitosť stanovených činností/cieľov? e) Aké sú ciele plnenia úloh v jednotlivých oblastiach? f) Ktoré rozličné možnosti politík možno najlepšie využiť na odstraňovanie prekážok a v súvislosti s ktorými technológiami? g) Aké sú výhody a nevýhody týchto možností a ktoré politiky by sa mali uskutočňovať? h) Ako sa bude každá zo stanovených činností financovať? i) Ktoré záväzné činnosti sa uskutočnia a v akej lehote? 6. uznáva úlohu politík v oblasti životného prostredia ako hnacej sily inovácií v trhových ekonomikách, keď prísne požiadavky podnecujú inováciu; pripomína, že prísne normy v oblasti životného prostredia vedú k vedúcemu postaveniu EÚ v mnohých rastových sektoroch a zdôrazňuje, že by sa EÚ mala usilovať, aby zostala vedúcou silou na trhu nových technológií a koncepčných inovácií; vyzýva preto Komisiu, aby pokračovala v rozvíjaní metód a scenárov s cieľom predpokladať vývoj v oblasti environmentálnych technológií; 7. zdôrazňuje, že cieľom právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia je neustále zlepšovať stav životného prostredia a dosahovať najvyššiu možnú úroveň ochrany životného prostredia; usudzuje, že právne predpisy by mali byť založená na najlepšej dostupnej technológii a keďže sú ambiciózne, musia byť trvalo udržateľné a predvídateľné tak, aby vytvárali potrebný trhovo orientovaný dopyt po nových environmentálnych technológiách vo výrobe a podnikoch; upozorňuje, že smernica o ekodizajne, ktorá sa v súčasnosti posudzuje v rámci spolurozhodovacieho procesu, je jedným z príkladov toho, ako sa dá vytvoriť rámec pre významné zlepšenia v projektovaní výrobkov a environmentálnom výkone; 8. vyzýva Komisiu, aby stanovila ambiciózny cieľ, pokiaľ ide o podiel EÚ na globálnom trhu s environmentálnymi technológiami; usudzuje, že do desiatich rokov by EÚ mohla dosiahnuť minimálne 50 %-ný podiel na trhu; poukazuje na to, že trh pre environmentálne tovary a služby rýchlo rastie, a že podniky EÚ by mali na tomto trhu naďalej zohrávať dôležitú úlohu a využívať výhody vyplývajúce z ich umiestnenia na trhu medzi prvými; 9. víta myšlienku zosúladenia rôznych výkonnostných cieľov pre všetky druhy výroby, služieb a vývoja výrobkov, najmä v prioritných oblastiach stanovených v šiestom environmentálnom akčnom programe Spoločenstva; zdôrazňuje, že takéto ciele pomôžu európskemu priemyslu zvýšiť jeho konkurencieschopnosť a vytvoria viac pracovných príležitostí a zároveň budú viesť k menšiemu zaťažovaniu životného prostredia; vyzýva Komisiu, aby v dohľadnej dobe poskytla prvý zoznam cieľov plnenia úloh vychádzajúcich zo zohľadnenia životného cyklu, ktoré treba realizovať prostredníctvom minimálnych záväzných požiadaviek alebo dobrovoľných dohôd, v prípade, že sa nimi dosiahnu ciele politiky rýchlejšie alebo s menšími výdavkami ako pri záväzných požiadavkách; 10. vyjadruje poľutovanie, že oznámenie neobsahuje prvý zoznam presne definovaných výkonnostných cieľov v kľúčových oblastiach životného prostredia; vyzýva Komisiu, aby zahrnula ambiciózne výkonnostné ciele do návrhov nových právnych predpisov a do pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k existujúcim právnym predpisom; zastáva názor, že ciele by sa mali zakladať na najlepšej dostupnej technológii a mali by sa pravidelne aktualizovať vzhľadom na technický pokrok tak, aby umožňovali intenzívne podnecovanie neustálej inovácie v priemysle; 11. vyzýva Komisiu, aby členským štátom nariadila stanoviť plány pre splnenie požiadaviek definovaných v ETAP, ktoré musia obsahovať termíny, ktoré korešpondujú s termínmi definovanými v ETAP a nadväzujú na výkonnostné ciele tak, aby všetky hlavné ciele boli prepojené a merané na úrovni členského štátu a aj na úrovni EÚ a mali pevne stanovené termíny; 12. vyzýva Komisiu, aby pomáhala priemyslu v prebiehajúcom procese jednotnej výrobnej politiky a prehodnotila tradičné modely obchodných činností v úsilí uľahčiť rozvoj integrovanejších a systémovejších postupov a aby venovala osobitnú pozornosť príležitostiam vyplývajúcim zo zoskupovania rozličných výrobných aktivít, čo by umožnilo využívať zvyšný materiál z jedného výrobného procesu ako vstupný materiál pre ďalšie výrobné procesy, napríklad využívať komunálny odpad s cieľom ušetriť energiu, čo by zároveň mohlo byť prospešné z hospodárskeho aj z environmentálneho hľadiska; 13. poukazuje, že efektívnosť zdrojov a materiálová efektívnosť zníži náklady pre priemysel a domácnosti, uvoľní zdroje pre iné investície a zníži závislosť ekonomiky EÚ na vzácnych zdrojov a veľmi nestálych trhoch so zdrojmi; preto vyzýva Komisiu, aby navrhla právne predpisy na minimalizáciu využívania obnoviteľných a neobnoviteľných prírodných zdrojov; 14. zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia trvalo udržateľného rastu v EÚ musí byť zavedenie environmentálnych technológií spojené so zvýšenou efektívnosťou zdrojov a zmenou postoja spotrebiteľov; 15. vyzýva Komisiu, aby pomohla vypracovať metódy a environmentálne ukazovatele na meranie záťaže na životné prostredie rozličnými výrobkami, službami a postupmi, čo by všetkým činiteľom umožnilo uvedomelo sa rozhodovať; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na celom území EÚ začali kampaň založenú na takých informáciách o environmentálnom výkone, ktoré by povzbudzovali spotrebiteľov k tomu, aby požadovali technológie neškodné pre životné prostredie; 16. poznamenáva, že proces internalizácie externých (environmentálnych) nákladov je veľmi pomalý a poukazuje na skutočnosť, že hľadanie riešení tohto problému na úrovni Spoločenstva (dane, daňové úľavy, dotácie, obchodovateľné povolenia, poplatky za užívanie a znečisťovanie, atď.) by značne zvýšilo dopyt po environmentálnych technológiách; 17. víta smernicu Rady 2003/96/ES o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, ktorá je malým krokom správnym smerom, ale zdôrazňuje, že v tejto oblasti je potrebné urobiť viac; vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby boli pokrokoví pri navrhovaní a prijímaní nových iniciatív na podporu energetickej účinnosti na strane dopytu a na posilnenie odvetvia obnoviteľnej energie, a aby podporili rozširovanie kombinovanej výroby energie a energeticky účinného využívania biomasy, aj so zreteľom na dopravu, bývanie a výstavbu; 18. vyzýva Komisiu, aby stanovila ambiciózny cieľ so zreteľom na úlohu verejného obstarávania so zámerom ustanoviť ako všeobecné pravidlo, aby každé verejné obstarávanie obsahovalo environmentálne kritériá a aby členské štáty vypracovali štandardizované usmernenia pre väčšinu dôležitých výrobkov a služieb do roku 2007 a zabezpečili aj školenie pre osoby zodpovedné za verejné obstarávanie o týchto usmerneniach; zdôrazňuje, že validačný mechanizmus pre environmentálne technológie by bol kľúčovým nástrojom na rozvoj využívania ekologického verejného obstarávania; 19. víta prácu, ktorú vykonala Komisia v prípade vypracovania príručky o environmentálnom verejnom obstarávaní a očakáva, že sa vyhodnotí jej vplyv, aby sa zistilo, či je potrebných viac záväzných pravidiel; schvaľuje odporúčania v správe Wima Koka, aby národné a miestne orgány vypracovali akčné plány pre environmentálne vhodné verejné obstarávanie; Vytvorenie spravodlivého a konkurenčného trhu environmentálnych technológií 20. zdôrazňuje význam rozpoznávania a odstraňovania prekážok, ktoré spomaľujú širšie využívanie environmentálnych technológií; vyzýva preto Európsku environmentálnu agentúru, aby analyzovala, do akej miery právne predpisy Spoločenstva bránia využívaniu a rozširovaniu environmentálnych technológií a žiada Komisiu, aby následne vypracovala konkrétny akčný program, vrátane časového rozvrhu, na odstránenie zistených prekážok; v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu, aby vypracovala návrh správy o osvedčených postupoch, ktoré zvýšili využívanie environmentálnych technológií mimo územia EÚ, napríklad v Japonsku; 21. vyzýva Komisiu, aby najvyššiu prioritu prikladala vytváraniu "správnych trhových podmienok" pre environmentálne technológie, prednostne prostredníctvom rozhodnutí na úrovni Spoločenstva, t. j. zavedením princípu "znečisťovateľ platí", tým sa zaručí ocenenie spoločností, ktoré ponúkajú čisté technológie; 22. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili opatrenia na zníženie dotácií poškodzujúcich životné prostredie a napokon ich úplne odstránili; upozorňuje, že veľkosť týchto dotácií je značná; a vyzýva Európsku environmentálnu agentúru, aby vypracovala zoznam dotácií, ktoré priamo alebo nepriamo podporujú znečisťujúcu výrobu a spotrebu, čím vytvárajú nespravodlivú súťaž pre čistejšie technológie; 23. poznamenáva, že rozvoj environmentálnych technológií, najmä v odvetví energetiky, spomaľuje významná štátna pomoc pre fosílne palivá a atómovú energiu v Spoločenstve; je hlboko presvedčený o tom, že v cene energie z rôznych zdrojov by mali byť zahrnuté externé náklady a že táto zásada by mala byť základom pre revíziu usmernení EÚ o štátnej pomoci plánovanú na záver roka 2005; poznamenáva tiež, že ekologické dane sú dôležitým nástrojom na správne stanovenie cien energií; 24. usudzuje, že na zabezpečenie nerušeného fungovania vnútorného trhu je najlepšie uskutočniť kroky na úrovni Spoločenstva a vyzýva Komisiu, aby navrhla ambiciózne iniciatívy na zabezpečenie premietnutia environmentálnych nákladov spotreby energie do poplatkov, ak sa zistí, že otvorená metóda koordinácie neposkytuje primerané výsledky; 25. je znepokojený nedostatočným využívaním už dostupných environmentálnych technologických riešení; víta iniciatívy na posilnenie nástrojov na financovanie investícií energetickej účinnosti a materiálovej efektívnosti a vyzýva k podpore verejných investícií vo všeobecnosti, aby boli podmienkou pri výbere výrobných metód vhodných pre životné prostredie; ďalej vyzýva Európsku investičnú banku (EIB) a Európsku banku pre obnovu a rozvoj (EBRD), aby zvýšili financovanie projektov, ktoré obsahujú ekologické inovácie a technológie, predovšetkým MSP; Splnenie dopytu po environmentálnych technológiách 26. zdôrazňuje dôležitosť zabezpečenia výskumu s dostatočnými finančnými zdrojmi a pripomína dohodu z Barcelony z roku 2002 o zvýšení výdavkov na výskum a rozvoj v Európskej únii, aby dosiahli 3 % HDP do roku 2010; víta iniciatívy nárastu financovania a koordinovania úsilia v tejto oblasti; 27. zdôrazňuje, že siedmy rámcový program pre výskum musí zabezpečiť financovanie pre environmentálne technológie; vyzýva Komisiu, aby v návrhoch ďalšieho rámcového programu pre výskum vypracovala strategický program pre výskum podľa hospodárskych odvetví po porade so všetkými už zainteresovanými stranami (výrobcovia, environmentálne organizácie, univerzity, výskumné inštitúty a spotrebitelia); 28. upozorňuje na potrebu pomôcť a podporiť modely QSAR (quantitative structure activity relationship), aby sa stali náhradou určitých druhov výskumu, ktorý v sebe zahŕňa testovanie a pokusy na zvieratách; 29. verí, že v rámci podpory trvalo udržateľného rozvoja je tiež nevyhnutné podporiť výskum a inovácie týkajúce sa technológií zameraných na ochranu a obnovu prírodných, kultúrnych a historických zdrojov; 30. víta podporu platforiem environmentálnych technológií; trvá však na tom, aby tieto platformy boli rovnako dostupné pre všetky zúčastnené strany, pokiaľ ide o účasť a prístup k informáciám; zdôrazňuje, že úspech týchto platforiem závisí od spolupráce a spolufinancovania zo strany priemyslu; poznamenáva, že technologické platformy sú potrebné aj mimo existujúcich silných priemyselných odvetví; považuje za nesmierne dôležité, aby sa tieto platformy a národné programy výskumu a rozvoja vzájomne dopĺňali; 31. vyzýva Komisiu, aby podporila osobitné opatrenia v oblasti technológií na prekonanie rozdielov medzi výskumnými aktivitami, demonštračnými projektmi a vstupom na trh; a aby kládla väčší dôraz na vytváranie trhov a rozširovanie programov a tomu, aké nástroje je potrebné používať na vytvorenie trhov pre environmentálne technológie; 32. zdôrazňuje dôležitosť používania ekologicky účinných ICT ako nástroja na zníženie environmentálnej záťaže (dematerializácia) a vyzýva členské štáty, aby napomáhali a podporovali toto myslenie; 33. podporuje rozličné návrhy rozšírenia existujúcich technológií, ako napríklad vytvorenie katalógu existujúcich databáz EÚ alebo databázy environmentálnych technológií, technologických platforiem atď.; 34. vyjadruje poľutovanie, že Komisia nezahrnula Európsky patentový úrad do tejto iniciatívy a vyzýva na povinné zverejnenie výsledkov výskumu v oblasti environmentálnych technológií financovaných z verejných fondov; Politika súdržnosti na vnútornej a vonkajšej úrovni 35. vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila interné a externé vedľajšie účinky politík v rámci Európskej únie z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja, aby sa zabránilo oslabeniu cieľov Európskej únie; konštatuje, že ETAP musí byť skoordinovaný s existujúcimi iniciatívami a zdôrazňuje význam uplatňovania už dohodnutých nástrojov, medzi ktoré patrí cardiffský proces, prostredníctvom lehôt navrhnutých v Kokovej správe; 36. zdôrazňuje dôležitosť použitia Štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom udržateľného rozvoja a ktorý podporuje investície do environmentálnych technológií; vyzýva k využitiu týchto fondov na integrovanie environmentálnych technológií v prípade, kedy je sociálny kapitál spoločnosti obnovený na konci svojej normálnej životnosti; 37. zdôrazňuje dôležitosť zahrnutia ekologických inovácií do všetkých budúcich nástrojov Spoločenstva na financovanie a považuje za kľúčové, aby financovanie environmentálnych technológií bolo ústredným prvkom Programu konkurencieschopnosti a inovácie (PKI), ktorý sa pripravuje; 38. zdôrazňuje, že trvalo udržateľný rozvoj si vyžaduje globálne riešenia a víta všetky iniciatívy na šírenie a podporu environmentálnych technológií v rozvojových krajinách; zastáva názor, že sa musí zabrániť vývozu zastaranej technológie znečisťujúcej životné prostredie do tretích krajín; zdôrazňuje, že Európska únia by mala prevziať vedúcu úlohu pri prechode na nové technológie a nalieha na členské štáty, aby povzbudzovali verejný sektor, súkromný sektor a medzinárodné finančné spoločnosti pri šírení a podpore environmentálnych technológií a aby poskytovali finančnú pomoc environmentálnym technológiám, čím zdôraznia ich význam, a aby zároveň odmietali finančnú pomoc zastaraným technológiám znečisťujúcim životné prostredie; víta nedávno prijaté odporúčanie OECD o spoločných prístupoch k životnému prostrediu a oficiálne podporovaných vývozných úveroch; 39. povzbudzuje Komisiu, aby presadila environmentálne záujmy do medzinárodných obchodných rokovaní a zdôrazňuje dôležitosť povolených environmentálnych aspektov, aby boli vzaté do úvahy pri uplatňovaní medzinárodných obchodných pravidiel; 40. pripomína, že vzácne zdroje sú často príčinou regionálnych konfliktov v rozvojových krajinách; zastáva názor, že transfery environmentálnych technológií EÚ by mohli slúžiť aj ako nástroj na zabránenie konfliktom; 41. upozorňuje na potrebu podporiť technológie na zamedzenie prírodným pohromám alebo činnostiam spôsobujúcim zánik alebo úbytok zdrojov alebo predstavujúcim riziká pre verejnosť; * * * 42. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, EIB, EBRD a vládam a parlamentom členských štátov. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný plán Spoločenstva (Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1). [2] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 182/1999/ES z 22. decembra 1998, ktoré sa týka piateho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (1998 až 2002) (Ú. v. ES L 26, 1.2.1999, s. 1). [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a k inovácii (2002 až 2006) (Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1). [4] Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 725. [5] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/75/ES (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 100). --------------------------------------------------