P9_TA(2020)0069

Geneticky modifikovaná sója MON 87708 × MON 89788 × A5547-127

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (D065067/03 – 2020/2535(RSP))

(2021/C 323/02)

Európsky parlament,

— so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D065067/03 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

— so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, ktorý je uvedený v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, z 9. decembra 2019, ktorým nebolo prijaté stanovisko, a na hlasovanie odvolacieho výboru z 23. januára 2020, ktorým opätovne nebolo prijaté stanovisko,

— so zreteľom na článok 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

— so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) 22. mája 2019 a uverejnené 5. júla 2019 (3),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) (4),

— so zreteľom na článok 112 ods. 2 a ods. 3 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže spoločnosť Monsanto Europe N.V. predložila 28. októbra 2016 v mene spoločnosti Monsanto Company príslušnému vnútroštátnemu orgánu Holandska žiadosť v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 (ďalej len „žiadosť“); keďže žiadosť sa týkala uvedenia na trh potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú (ďalej len „GM“) sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené, ako aj uvedenia na trh produktov, ktoré obsahujú GM sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 alebo sú z nej zložené, na iné použitia ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania;

B. keďže 22. mája 2019 prijal EFSA v súvislosti s touto žiadosťou kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 5. júla 2019;

C. keďže GM sója MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 bola vyvinutá tak, aby vykazovala toleranciu voči dikambe, glufosinátu amónnemu a herbicídom na báze glyfozátu (5);

Doplnkové herbicídy

D. keďže sa ukázalo, že pestovanie GM plodín tolerantných voči herbicídom vedie k vyššiemu používaniu herbicídov, čo je z veľkej časti spôsobené výskytom buriny tolerantnej voči herbicídom (6); keďže v dôsledku toho sa očakáva, že plodiny GM sóje MON 87708 × MON 89788 × A5547-127-127 budú vystavené vyšším aj opakovaným dávkam doplnkových herbicídov (glufozinát, dikamba a glyfosát), ktoré potenciálne povedú k vyššiemu množstvu rezíduí v úrode;

E. keďže v rámci partnerského preskúmania sa zistilo, že v GM sóji sa hromadí glyfozát (7); keďže v rámci pilotného projektu, ktorý sa uskutočnil v Argentíne, sa zistilo prekvapivo vysoké množstvo rezíduí glyfozátu v GM sóji (8);

F. keďže naďalej pretrvávajú otázky v súvislosti s karcinogenitou glyfozátu; keďže úrad EFSA dospel v novembri 2015 k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra dospela v marci 2017 k záveru, že nie je odôvodnená žiadna klasifikácia; keďže naopak Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny – špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre výskum rakoviny – zaradila v roku 2015 glyfozát medzi látky s pravdepodobným rakovinotvorným účinkom na ľudí; keďže viaceré nedávne vedecké štúdie, ktoré boli odborne posúdené, potvrdzujú karcinogénny potenciál glyfozátu (9);

G. keďže glufozinát je zaradený do kategórie 1B ako toxický pre reprodukciu, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (10); keďže platnosť povolenia glufozinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (11);

H. keďže pri GM rastlinách môže za spôsob metabolizácie doplnkových herbicídov a za zloženie, a teda aj toxicitu produktov metabolizmu (metabolitov) zodpovedať samotná genetická modifikácia (12);

I. keďže napriek tomu je posudzovanie rezíduí herbicídov a ich metabolitov v GM rastlinách mimo pôsobnosti panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy;

J. keďže hoci EFSA vo svojom stanovisku uvádza, že „posúdenie rezíduí herbicídov, ktoré sú relevantné pre túto žiadosť, preskúmal útvar EFSA pre pesticídy“, nie je to samo o sebe postačujúce, pretože nebola zohľadnená kombinovaná toxicita doplnkových herbicídov a metabolitov, ani ich možná interakcia so samotnou GM rastlinou, v tomto prípade GM sójou MON 87708 × MON 89788 × A5547-127;

K. keďže okrem toho podľa útvaru EFSA pre pesticídy chýbajú toxikologické údaje umožňujúce vykonať posúdenie rizika pre spotrebiteľov v prípade niekoľkých metabolitov glyfozátu, ktoré sú relevantné pre GM plodiny tolerantné voči glyfozátu (13), a keďže neexistujú dostatočné údaje na odvodenie maximálnych hladín rezíduí (ďalej len „MRL“) pre glyfosát v GM sóji (14);

L. keďže viaceré príslušné orgány členských štátov vyjadrili obavy v súvislosti s chýbajúcou analýzou rezíduí herbicídov v GM plodinách a možnými zdravotnými rizikami pre spotrebiteľov (15);

M. keďže v záveroch medzinárodného výskumného projektu s názvom „Hodnotenie rizika geneticky modifikovaných organizmov v EÚ a vo Švajčiarsku“, ktoré boli zverejnené v januári 2020, sa zistilo, že posudzovanie rizika GMO v Únii nedokáže uspokojivým spôsobom riešiť riziká pre verejné zdravie a životné prostredie, a to aj pokiaľ ide o zdravotné riziká spojené so spotrebou výrobkov odvodených z GM rastlín tolerantných voči herbicídom (16);

Maximálne hladiny rezíduí a súvisiace kontroly

N. keďže podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (17), ktorého cieľom je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa v súvislosti s MRL, by sa rezíduá účinných látok, ktoré nie sú povolené na používanie v Únii v plodinách dovážaných ako potraviny a krmivá mali dôkladne kontrolovať a monitorovať (18);

O. keďže naopak podľa posledného koordinovaného viacročného kontrolného programu Únie (na roky 2020, 2021 a 2022), nie sú členské štáty povinné merať rezíduá glufozinátu v žiadnych produktoch, ani v sóji (19); keďže nemožno vylúčiť, že rezíduá glufozinátu v GM sóji MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 alebo výrobkoch z nej, ktoré sú určené na použitie v potravinách alebo krmivách, prekročia MRL, ktoré boli zavedené s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa;

Nedemokratické rozhodovanie

P. keďže Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 9. decembra 2019 rozhodol, že sa nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že kvalifikovaná väčšina členských štátov povolenie nepodporila; keďže odvolací výbor na základe hlasovania 23. januára 2020 tiež nevydal stanovisko;

Q. keďže Komisia pripúšťa, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o GM potravinách a krmivách sa stalo normou (20);

R. keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže Európsky parlament prijal doteraz v deviatom volebnom období sedem námietok; keďže sa nedosiahla kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia ktoréhokoľvek z týchto GMO; keďže Komisia naďalej povoľuje GMO napriek tomu, že sama uznáva demokratické nedostatky tohto postupu, a napriek nízkej podpore zo strany členských štátov a námietkam Európskeho parlamentu;

S. keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby sa Komisii umožnilo nepovoliť GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (21);

Dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie

T. keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa stanovuje, že GM potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo životné prostredie a že Komisia pri príprave svojho rozhodnutia zohľadní všetky relevantné ustanovenia práva Únie a ostatné legitímne faktory týkajúce sa posudzovanej záležitosti; keďže tieto legitímne faktory by mali zahŕňať záväzky Únie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite;

U. keďže v nedávnej správe osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (22); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja č. 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (23);

V. keďže podľa zistenia EFSA odhadovaná expozícia operátorov voči glufozinátu, ktorý je klasifikovaný ako toxický pre reprodukciu, ak sa používa na reguláciu buriny v GM kukurici, prekračuje prijateľnú úroveň vystavenia operátora aj v prípade použitia osobných ochranných prostriedkov (24); keďže riziko zvýšenej expozície operátorov vyvoláva osobitné obavy v súvislosti s GM plodinami, ktoré sú tolerantné voči herbicídom, vzhľadom na vyšší objem použitých herbicídov;

W. keďže významnou príčinou poklesu biodiverzity je odlesňovanie; keďže emisie z využívania pôdy a zmeny vo využívaní pôdy, najmä z dôvodu odlesňovania, sú po spaľovaní fosílnych palív druhou najvýznamnejšou príčinou zmeny klímy (25); keďže Parížska dohoda a globálny strategický plán pre biodiverzitu na roky 2011 – 2020 prijatý v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite a ciele v oblasti biodiverzity z Aiči podporujú úsilie o udržateľné obhospodarovanie lesov, ich ochranu a obnovu (26); keďže cieľ udržateľného rozvoja č. 15 zahŕňa cieľ zastaviť odlesňovanie do roku 2020 (27); keďže lesy zohrávajú multifunkčnú úlohu, ktorá podporuje dosiahnutie väčšiny cieľov udržateľného rozvoja (28);

X. keďže produkcia sóje je významnou hnacou silou odlesňovania v lesoch Amazónie, Cerrado a Gran Chaco v Južnej Amerike; keďže 97 % a 100 % sóje pestovanej v Brazílii a Argentíne tvorí GM sója (29);

Y. keďže Únia je druhým najväčším dovozcom sóje na svete, z ktorej väčšina sa dováža na účely krmív pre zvieratá; keďže v analýze Komisie sa zistilo, že sója je pre Úniu historicky najvyšším prispievateľom ku globálnemu odlesňovaniu a súvisiacim emisiám, pričom predstavuje takmer polovicu odlesňovania spôsobeného všetkými dovozmi do Únie (30);

1. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003;

2. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 31 ) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s GM potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu;

3. žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia;

4. vyzýva Komisiu, aby nepovoľovala dovoz žiadnych GM rastlín na použitie v potravinách alebo krmivách, u ktorých bola vyvolaná tolerancia voči herbicídu, v tomto prípade glufozinátu, ktorého použitie v Únii nie je povolené;

5. vyzýva Komisiu, aby sa v nadchádzajúcom programe REFIT pre právne predpisy týkajúce sa maximálnych hladín rezíduí, ako aj stratégie „z farmy na stôl“ zaviazala k tomu, že nepovolí prítomnosť žiadnych rezíduí toxických pesticídov, ako je glufosinát, v potravinách a krmivách dovážaných do Únie; opätovne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili účinnú kontrolu poľnohospodárskych výrobkov dovážaných z tretích krajín s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia a rovnaké podmienky pre európskych výrobcov potravín ( 32 )

6. vyzýva Komisiu, aby posudzovanie rizík rezíduí doplnkových herbicídov a ich metabolitov vrátane kombinovaných účinkov v plnej miere začlenila do posudzovania rizík GM rastlín tolerantných voči herbicídom bez ohľadu na to, či je GM rastlina určená na pestovanie v Únii alebo sa do Únie dováža na použitie v potravinách alebo v krmivách;

7. vyzýva Komisiu, aby stiahla návrhy na povolenia GMO, či už na pestovanie, alebo na použitie v potravinách a krmivách, ak Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydá žiadne stanovisko;

8. berie na vedomie a víta, že v poverovacom liste každého komisára sa uvádza, že „zabezpečia plnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v rámci svojej oblasti politiky; Kolégium ako celok bude zodpovedné za celkové plnenie cieľov ( 33 )

9. víta, že Európska ekologická dohoda, ktorá je hlavným projektom Komisie, bola predložená ako neoddeliteľná súčasť stratégie Komisie na vykonávanie programu OSN do roku 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

10. pripomína, že ciele trvalo udržateľného rozvoja je možné dosiahnuť len vtedy, keď budú dodávateľské reťazce trvalo udržateľné a medzi politikami sa vytvoria synergie ( 34 )

11. opakuje svoje znepokojenie nad tým, že vysoká závislosť Únie od dovozu krmiva pre zvieratá vo forme sóje spôsobuje odlesňovanie v tretích krajinách ( 35 )

12. vyzýva Komisiu, aby nepovolila dovoz GM sóje, pokiaľ nemožno preukázať, že jej pestovanie neprispelo k odlesňovaniu;

13. naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala všetky svoje súčasné povolenia pre GM sóju so zreteľom na medzinárodné záväzky Únie, a to aj podľa Parížskej dohody, Dohovoru o biologickej diverzite a cieľov udržateľného rozvoja;

14. opakuje svoju výzvu na zavedenie európskej stratégie výroby a dodávok rastlinných bielkovín ( 36 ) , ktorá by Únii umožnila stať sa menej závislou od dovozu GM sóje a vytvoriť kratšie potravinové reťazce a regionálne trhy; trvá na tom, aby sa tento bod začlenil do nadchádzajúcej stratégie z farmy na stôl (Farm to Fork);

15. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vedecké stanovisko panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej sóje MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 na použitie v potravinách alebo krmivách, podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2016-135), vestník EFSA 2019; 17(7):5733, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5733.

(4) Počas 8. volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO. Okrem toho počas 9. volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0028).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0029).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0030).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0054).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0055).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0056).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0057).

(5) Stanovisko EFSA, s. 3.

(6) Pozri napríklad Bonny, S.: Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Geneticky modifikované plodiny tolerantné voči herbicídom, burina a herbicídy: Prehľad a vplyv) Environmental Management, január 2016, 57(1), s. 31 – 48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C.M.: Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vplyv geneticky modifikovaných plodín na používanie pesticídov v USA – prvých šestnásť rokov), Environmental Sciences Europe, 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(7) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(8) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf

(9) Pozri napríklad https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, a

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12) To je aj prípad glyfozátu, ako sa uvádza v Preskúmaní úradu EFSA týkajúcom sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA (2018), 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(13) Závery EFSA k partnerskému preskúmaniu posudzovania rizík pesticídov s účinnou látkou glyfozát, vestník EFSA 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14) EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyfosát according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Preskúmanie existujúcich maximálnych hladín rezíduí v prípade glyfozátu podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005 – revidovaná verzia s cieľom zohľadniť vynechané údaje), Vestník EFSA 2019; 17(10):5862, s. 4, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862.

(15) Pripomienky členských štátov týkajúce sa sóje MON 89788 × MON 89788 × A5547-127 sú prístupné prostredníctvom registra otázok EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?.

(16) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_%20Factsheet_Overview_0.pdf

(17) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1).

(18) Pozri odôvodnenie 8 nariadenia (ES) č. 396/2005.

(19) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/533 z 28. marca 2019 o koordinovanom viacročnom kontrolnom programe Únie na roky 2020, 2021 a 2022 s cieľom zabezpečiť dodržiavanie maximálnych hladín rezíduí pesticídov a posúdiť vystavenie spotrebiteľov rezíduám pesticídov v potravinách rastlinného a živočíšneho pôvodu a na nich (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2019, s. 28).

(20) Pozri napríklad dôvodovú správu Komisie k legislatívnemu návrhu predloženému 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území, a dôvodovú správu k legislatívnemu návrhu Komisie predloženému 14. februára 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011.

(21) Ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia, Komisia v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011 (článok 6 ods. 3) môže, a nie musí dané povolenie udeliť.

(22) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(23) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(24) Závery EFSA k partnerskému preskúmaniu posudzovania rizík pesticídov s účinnou látkou glufozinát, vedecká správa EFSA (2005) 27, 1-81 s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r.

(25) Oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352), s. 1.

(26) Tamtiež, s. 2.

(27) Pozri cieľ 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(28) Oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352), s. 2.

(29) International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Celosvetový stav predávaných biotechnologických/geneticky modifikovaných plodín v roku 2017: prijímanie biotechnologických plodín narastá, pričom ekonomické prínosy sa za 22 rokov akumulovali), ISAAA oznámenie č. 53 (2017), s. 16 a 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(30) Technická správa Európskej komisie 2013 – 063 s názvom Vplyv spotreby EÚ na odlesňovanie: Komplexná analýza vplyvu spotreby EÚ na odlesňovanie, štúdia financovaná Európskou komisiou, GR ENV, realizovaná VITO, IIASA, HIVA a IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23 – 24: v rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla produkty rastlinnej a živočíšnej výroby, ktoré spôsobili odlesnenie celkovej plochy 90 000 km2. Rastlinná výroba predstavovala 74 000 km2 (82 %), pričom najväčší podiel mali plodiny pestované na olej (52 000 km2). Sójové bôby a sójové výlisky predstavovali 82 % (42 600 km2), čo zodpovedá 47 % celkového odlesňovania súvisiaceho s dovozom Únie.

(31) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(32) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2019 o postupe Únie pre povoľovanie pesticídov (Prijaté texty, P8_TA(2019)0023), ods. 32.

(33) Pozri napríklad, https://ec.europa.eu/commission/commissioners/sites/comm-cwt2019/files/commissioner_mission_letters/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf, s. 2.

(34) Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. septembra 2018 o transparentnom a zodpovednom riadení prírodných zdrojov v rozvojových krajinách: prípad lesov (Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 50), ods. 67.

(35) Tamtiež.

(36) Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (Prijaté texty, P9_TA(2020)0005), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0005_SK.html, ods. 64.