2.4.2.2. Transponovanie práva EÚ do vnútroštátneho práva

Obrázok 3: Systematické zisťovanie potenciálne podhodnotených alebo nesprávne deklarovaných tovarov so zreteľom na oslobodenie zásielok s nízkou hodnotou od cla





Zhrnutie

Ochrana finančných záujmov EÚ je spoločnou úlohou Komisie a členských štátov.

Táto ochrana, ktorej zásady sú vymedzené v článku 325 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sa neustále posilňuje opatreniami prijímanými zo strany EÚ a jej členských štátov prostredníctvom právnych predpisov a každodenného plnenia rozpočtu EÚ.

Rok 2019 bol míľnikom, keďže členské štáty museli do júla transponovať do svojho vnútroštátneho práva opatrenia stanovené v smernici o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (ďalej len „smernica o ochrane finančných záujmov“). Dvanásť členských štátov tak urobilo v lehote, pričom 22 túto požiadavku splnilo do júna 2020.

Spoluzákonodarcovia EÚ takisto prijali smernicu určenú na zlepšenie vykonávania práva a politík Únie v konkrétnych sektoroch zabezpečením vysokej úrovne ochrany ľuďom, ktorí oznámia porušenia v týchto oblastiach (ďalej len „smernica o oznamovateľoch“).

V roku 2019 bola aj Laura Codruța Kövesi vymenovaná za hlavnú európsku prokurátorku a dosiahol sa ďalší pokrok v súvislosti so zriadením Európskej prokuratúry.

Európska komisia v apríli 2019 prijala novú stratégiu Komisie pre boj proti podvodom a odvtedy pracuje na dosiahnutí siedmych základných cieľov stratégie, najmä cieľa posilniť vnútornú koordináciu Komisie v oblasti boja proti podvodom a cieľa zlepšiť svoje analytické schopnosti v boji proti podvodom vrátane kvality údajov, z ktorých vychádza.

Judikatúra týkajúca sa ochrany finančných záujmov EÚ sa doplnila o dve prelomové rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie (Vialto/Komisia a Dalli/Komisia). Obe sa týkali vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF).

Na vnútroštátnej úrovni členské štáty prijali širokú škálu opatrení na zlepšenie svojej schopnosti prevencie a odhaľovania podvodov. Väčšina oznámených opatrení sa zameriava na riadenie a kontrolu finančných prostriedkov EÚ. Boli oznámené aj prierezové opatrenia určené na:

·zlepšenie transparentnosti, boj proti korupcii a konfliktom záujmov pri verejnom obstarávaní,

·boj proti finančnej a organizovanej trestnej činnosti,

·transponovanie práva EÚ a

·zlepšenie spolupráce s úradom OLAF.

Počet nezrovnalostí odhalených a oznámených Komisii členskými štátmi (ktorých analýza tvorí základ štatistík obsiahnutých v tejto správe) je nižší ako v posledných rokoch.

Tento trend je zjavný najmä pri podvodných nezrovnalostiach, ktorých výskyt za posledných päť rokov neustále klesal.

Z hľadiska výdavkov sa však zdá, že tento pokles súvisí s cyklom výdavkových programov finančných prostriedkov EÚ, a nie so skutočným poklesom odhalených prípadov. Z analýzy programových cyklov vyplýva, že odhaľovanie podozrení z podvodu a podvodov je stabilné.

V oblasti poľnohospodárskych výdavkov bola oblasťou predstavujúcou väčšie riziko „podpora trhových opatrení“. V oblasti politiky súdržnosti bol najväčší počet prípadov odhalený v súvislosti s projektmi v oblasti „výskum a technologický vývoj“.

Keďže si kríza spôsobená pandémiou COVID-19 vyžaduje viac finančných prostriedkov v nasledujúcich rokoch, a to najmä v sektore zdravotníctva, táto správa obsahuje aj analýzu nezrovnalostí v oblasti „investície do zdravotníckej infraštruktúry“. Z tejto analýzy vyplýva, že na zdravotnícku infraštruktúru má mimoriadny vplyv porušovanie pravidiel verejného obstarávania. Ďalšími hlavnými zdrojmi nezrovnalostí boli neoprávnenosť projektov/činností a porušovanie zmluvných ustanovení/pravidiel.