Osobitná správa Skúsenosti, ktoré získala 
Európska komisia pri 
vývoji druhej generácie  
Schengenského 
informačného systému 
(SIS II)SK 2014  Č. 03
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
ISBN 978-92-9241-949-3
doi: 10.2865/83397
© Európska únia, 2014
V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č. 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 03
Osobitná správa Skúsenosti, ktoré získala  
Európska komisia pri  
vývoji druhej generácie  
Schengenského  
i nformačného systé mu  
(SIS II)
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Glosár
I – VII Zhrnutie
1 – 3 Úvod
4 – 7 Rozsah auditu a audítorský prístup
4 – 6 Rozsah auditu
7 Audítorský prístup
8 – 69 Pripomienky
8 – 32 Časť 1 – Komisia dodala SIS II, avšak o viac než šesť rokov neskôr
8 Kritériá auditu
9 – 12 Pôvodný termín projektu bol nerealistický
13 – 20 Do roku 2007 Komisia nepridelila dostatočný počet zamestnancov s odbornými znalosťami potrebnými na 
účinné riadenie externe zadanej vývojovej činnosti
21 – 25 Pracovné vzťahy niektorých členských štátov s Komisiou boli na začiatku slabé a Komisii sa až do vytvorenia 
rady pre globálne riadenie projektu nepodarilo využiť skúsenosti všetkých koncových používateľov
26 – 28 Všetkým zainteresovaným stranám nebolo jasné, kto prijímal kľúčové rozhodnutia
29 – 32 Požiadavky na systém neboli až do konečnej fázy projektu dostatočne stabilné
33 – 49 Časť 2 – Náklady na rozvoj centrálneho systému a siete vzrástli z 23 mil. EUR na 189 mil. EUR
33 Kritériá auditu
34 – 37 Komisia až do roku 2010 nezaktualizovala svoj celkový rozpočet na projekt z roku 2003
38 Oneskorené dokončenie SIS II viedlo k zvýšeným nákladom
39 – 41 Hlavný vývojový dodávateľ dodal v prvej fáze projektu nedostatočne fungujúci systém
42 – 43 Zmeny požiadaviek na systém viedli k zvýšeným nákladom
03 Obsah
44 – 49 Komisia zvýšila po prerokovaní dodatkov hodnotu hlavnej zákazky na vývoj z 20 mil. EUR na 82 mil. EUR
50 – 63 Časť 3 – Komisia nezabezpečila, aby súbor dokumentov o SIS II zahŕňal dôkladné prehodnotenie 
nákladov a očakávaných prínosov, aktualizované v závislosti od hlavných zmien
50 Kritériá auditu
51 – 54 Po tom, čo sa Komisia označila za zodpovednú za projekt, do jej aktualizovaného súboru dokumentov 
o SIS II sa nezahrnulo dôkladné prehodnotenie všetkých nákladov, očakávaných prínosov a alternatív
55 – 63 Komisia nezabezpečila počas trvania projektu dôkladné prepracovanie súboru dokumentov, hoci sa 
výrazne zmenili náklady a očakávané prínosy
64 – 69 Časť 4  – Komisia využívala svoje skúsenosti získané počas prvej fázy projektu pri dokončovaní 
SIS II a príprave budúcich projektov
64 Kritériá auditu
65 Komisia uplatnila svoje skúsenosti z prvej fázy projektu na konečnú fázu
66 – 69 Komisia už uplatnila svoje skúsenosti zo SIS II na iné projekty
70 – 72 Závery a odporúčania
 Príloha I – Chronológia SIS II  
 Odpovede Komisie
04
 Glosár
Členské štáty : 26 krajín schengenského priestoru. Spojené kráľovstvo a Írsko sú tiež zapojené do Schengenského 
informačného systému, hoci nie sú členmi schengenského priestoru, a to s výnimkou zápisov týkajúcich sa štátnych 
príslušníkov krajín, ktoré nepatria do schengenského priestoru.
Dodávateľ systému : Dodáva systém IT v súlade s dohodnutými požiadavkami, načasovaním a rozpočtom.
Dokument o riadení prepojenia : Dokument, v ktorom sa opisuje prepojenie medzi centrálnym Schengenským 
informačným systémom a vnútroštátnymi systémami.
eu-LISA : Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti
Fáza plánovania : Druhá fáza projektu, v ktorej sa stanovujú rôzne projektové plány.
GR pre informatiku : Generálne riaditeľstvo Komisie zodpovedné za IT.
HPS : Hlavný vývojový dodávateľ: konzorcium Hewlett-Packard a Steria.
ISPMB : Rada pre riadenie projektov týkajúcich sa informačných systémov. Predsedá jej GR pre informatiku. Táto 
rada skúma nové návrhy projektov IT.
Konateľ : Koná v mene majiteľa systému pri stanovovaní podnikateľských cieľov a priorít.
Konečná fáza projektu : Dodatok k zmluve o SIS II uzavretej v decembri 2010 s hlavným vývojovým dodávateľom, 
podľa ktorej sa mal vývoj systému ukončiť v marci 2013, priniesol nové požiadavky týkajúce sa kapacity, výkonnosti 
a testovania.
Majiteľ systému : Je zodpovedný za stanovenie podnikateľských cieľov a priorít a zvyčajne predsedá riadiacemu 
výboru.
Medzníkové testy : Testy systému, ktoré sa zaviedli v nadväznosti na požiadavku Rady z júna 2009, pričom SIS II 
musel úspešne prejsť testom na to, aby sa pokračovalo v projekte.
Počiatočná fáza : Prvá fáza projektu, v ktorej sa stanovuje cieľ projektu a vypracúva sa súbor dokumentov.
05 Glosár
Požiadavky na systém : Opis požadovaného správania systému, ktorý sa má vyvinúť.
Realizačná fáza : Fáza projektu, v ktorej sa vykonávajú činnosti stanovené v projektových plánoch a dosahujú 
výstupy projektu.
Register rozhodnutí : Obsahuje zhrnutie prijatých rozhodnutí. Poskytuje prehľad o tom, ako sa prijímajú 
rozhodnutia a kto ich prijíma.
Riadenie : Týka sa spôsobu, akým sa prijímajú rozhodnutia.
Riadiaci výbor : Stanovuje hlavné smerovania a koordinuje hlavné úlohy projektu. Schvaľuje zdroje pridelené na 
projekt a hlavné výstupy projektu.
Schengenský priestor : Oblasť zahŕňajúca 26 európskych krajín, ktoré zrušili pasové a imigračné kontroly na svojich 
spoločných hraniciach. Tento priestor pozostáva z 22 členských štátov EÚ a štyroch členských krajín Európskeho 
združenia voľného obchodu (EZVO).
Súbor dokumentov : V tomto súbore dokumentov sú vysvetlené dôvody projektu a preskúmané príslušné 
náklady, riziká, prínosy a alternatívy. Je vypracovaný v počiatočnej fáze projektu a počas jeho trvania sa aktualizuje 
v závislosti od zmien nákladov, rizík, prínosov a alternatív.
Unisys : Zmluvný dodávateľ zodpovedný za zaistenie kvality.
Vízový informačný systém (VIS) : Rozsiahly systém IT vytvorený Generálnym riaditeľstvom pre vnútorné záležitosti 
v rovnakom čase ako SIS II a prostredníctvom toho istého hlavného vývojového dodávateľa.
Výbor SISVIS : Výbor, ktorý pomáha Komisii pri rozvoji SIS II a vízového informačného systému. Tento výbor je 
zložený zo zástupcov všetkých členských štátov a predsedá mu Komisia.
Výstup: Dokument, hardvér, softvér alebo iný produkt dodaný podľa dohody.
Zainteresované strany: Každý, kto môže ovplyvniť projekt alebo ním byť ovplyvnený. Z podnikateľského sektora je 
zastúpený majiteľ systému, konateľ a používatelia. Zo sektoru IT je zastúpený dodávateľ systému, manažér projektu 
a projektový tím.
Zápis : Informácia o osobách alebo objektoch, ktorú príslušné vnútroštátne orgány zapísali do Schengenského 
informačného systému.
06
 Zhrnutie
I
Schengenský informačný systém (SIS) používajú prí -
slušníci pohraničnej stráže, policajti, colníci a vízové 
a súdne orgány v rámci schengenského priestoru. 
Obsahuje informácie (zápisy) o osobách, ktoré môžu 
byť zapojené do závažnej trestnej činnosti alebo 
nemusia mať právo na vstup do EÚ či zotrvanie v EÚ. 
Obsahuje tiež zápisy o nezvestných osobách a strate -
nom či ukradnutom majetku, ako sú bankovky, vozidlá, 
strelné zbrane a doklady totožnosti. Zápisy do sys -
tému uskutočňujú vnútroštátne orgány (pozri bod 1).
II
Pôvodný Schengenský informačný systém (SIS 1), ktorý 
sa vyvinul a používal v medzivládnom rámci, fungo -
val od roku 1995 až do spustenia SIS II v roku 2013. 
V roku 2001 sa Rada rozhodla nahradiť ho systémom 
druhej generácie (SIS II). Rada poverila Komisiu jeho 
vývojom a projekt riadilo GR pre vnútorné záležitosti1, 
pričom cieľový termín spustenia bol stanovený na 
koniec roka 2006. Hlavným počiatočným dôvodom, 
pre ktorý sa vyvíjal SIS II, bolo pripojenie viacerých 
členských krajín. Navyše sa mali v rámci SIS II využiť 
výsledky najnovšieho technologického vývoja a mali 
sa doň pridať funkcie, ako sú nové kategórie zápisov, 
nástroj na prepojenie zápisov či kapacita uchovávania 
dokumentov týkajúcich sa jednotlivých zápisov (pozri 
body 2 a 3).
III
Európsky dvor audítorov skúmal, či Komisia dodala 
SIS II načas a v súlade s pôvodnými odhadmi nákladov. 
Skúmal tiež, či sa v priebehu projektu vypracoval roz -
siahly súbor dokumentov o SIS II, v ktorom sa zohľad -
nili hlavné zmeny nákladov a očakávaných prínosov. 
Okrem toho Dvor audítorov hodnotil, či Komisia 
získala skúsenosti z riadenia projektu a či ich uplatnila 
(pozri body 4 až 7). 
1 Zároveň ho riadilo GR pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť.IV
Z auditu vyplynulo, že Komisia dodala centrálny sys -
tém, no o viac ako šesť rokov neskôr, než sa pôvodne 
plánovalo, pričom rozpočet bol osemnásobne vyšší 
než pôvodne odhadovaný rozpočet. Oneskorenie 
a prekročenie rozpočtu boli čiastočne dôsledkom 
problémového kontextu správy, ktorý obmedzil 
schopnosť Komisie riešiť operačné otázky, a čiastočne 
výsledkom nedostatkov v riadení Komisie. Bolo to tak 
najmä počas prvej fázy projektu až do roku 2009:
a) Pôvodný termín projektu bol nerealistický (pozri 
body 9 až 12).
b) Komisia až do roku 2010 nezaktualizovala svoj 
celkový rozpočet na projekt z roku 2003 (pozri 
body 34 až 37).
c) Požiadavky na systém sa počas projektu meni -
li tak, aby splnili potreby používateľov, a až do 
konečnej fázy projektu prebiehajúcej od roku 2010 
neboli dostatočne stabilné. Systém, ktorý je v sú -
časnosti v prevádzke, má oveľa väčšiu kapacitu než 
systém navrhnutý v roku 2001 (pozri body 29 až 32 
a 42 až 43).
d) Do roku 2007 Komisia nepridelila dostatočný po -
čet zamestnancov s odbornými znalosťami potreb -
nými na účinné riadenie externe zadanej vývojovej 
činnosti (pozri body 13 až 20).
e) Hlavný vývojový dodávateľ dodal v prvej fáze 
projektu nedostatočne fungujúci systém (pozri 
body 39 až 41).
f) Pracovné vzťahy niektorých členských štátov 
s Komisiou boli na začiatku slabé a Komisii sa až 
do vytvorenia rady pre globálne riadenie projektu 
v roku 2009 nepodarilo využiť skúsenosti všetkých 
koncových používateľov (pozri body 21 až 25). 
Zhrnutie 07
g) Všetkým zainteresovaným stranám nebolo jasné, 
kto prijímal kľúčové rozhodnutia (pozri body 26 
až 28).
h) Komisia zvýšila po prerokovaní dodatkov hod -
notu hlavnej zákazky na vývoj z 20 mil. EUR 
na 82 mil. EUR. Hoci je tento postup stanovený 
v nariadení o rozpočtových pravidlách, pri akom -
koľvek rokovacom konaní existuje podstatné rizi -
ko, že vyplatené ceny nebudú konkurenčné (pozri 
body 44 až 49).
V
V priebehu projektu sa výrazne zmenili náklady 
a očakávané prínosy. V pôvodných orientačných 
odhadoch nákladov vynaložených z rozpočtu EÚ 
na centrálny systém sa výrazne podcenil skutočný 
rozsah potrebných investícií. Celkové náklady na 
SIS II dosiahli do ukončenia projektu približne 
500 mil. EUR: 189 mil. EUR na centrálny systém 
a viac než 330 mil. EUR odhadovaných na vnútro -
štátne systémy. Zároveň bol hlavný prínos SIS II, 
ktorý sa pôvodne očakával, menej relevantný, keďže 
v roku 2007 sa prostredníctvom SISone4all úspešne 
rozšíril systém SIS 1 na nové členské štáty. Napriek 
týmto zmenám nákladov a prínosov však Komisia 
dôkladne neprepracovala súbor dokumentov týkajú -
cich sa projektu s cieľom preukázať, že SIS II ostal orga -
nizačnou prioritou, ktorá poskytuje vyššiu návratnosť 
investícií než iné príležitosti (pozri body 50 až 63).
VI
Komisia si vzala ponaučenie zo svojich skúseností 
získaných v priebehu prvej fázy projektu, čo jej umož -
nilo zmeniť prístup počas konečnej fázy projektu 
prebiehajúcej od roku 2010 a dodať SIS II v apríli 2013. 
Okrem toho, hoci nevykonala formálne hodnotenie, 
už uplatnila niektoré poznatky získané v rámci vývoja 
SIS II pri príprave iných rozsiahlych projektov IT (pozri 
body 64 až 69).VII
Z týchto pripomienok vychádzajú hlavné odporúčania 
Dvora audítorov, podľa ktorých by mala Komisia pri 
riadení vývoja rozsiahlych systémov IT (pozri body 70 
až 72): 
a) zakladať časový harmonogram na technickej ana -
lýze úloh, ktoré sa majú vykonať;
b) zabezpečiť, aby boli všetky projekty začlenené do 
ustanovení týkajúcich sa podnikového riadenia IT, 
a plne využívať interné odborné znalosti pri účin -
nom riadení práce zmluvných dodávateľov;
c) zabezpečiť, aby sa pri prijímaní rozhodnutí dosta -
točne zohľadňovali obchodné potreby a názory 
koncových používateľov;
d) zabezpečiť schválenie súboru dokumentov pred 
prechodom od začatia projektu k jeho plánovaniu, 
ako aj jeho opätovné schválenie v prípade výraz -
ných zmien nákladov na projekt, očakávaných 
prínosov, rizík či alternatív;
e) zabezpečiť, aby sa kľúčové rozhodnutia týkajúce 
sa projektu zdokumentovali v registri rozhodnutí 
tak, aby boli ľahko vysledovateľné;
f) zabezpečiť účinnú globálnu koordináciu v prípade, 
že si projekt vyžaduje, aby rôzne zainteresova -
né strany vyvinuli odlišné, no vzájomne závislé 
systémy;
g) rozvíjať rozsiahle systémy IT využívaním interope -
rabilných stavebných prvkov, ktoré sa dajú ľahko 
znova použiť, s cieľom vyhnúť sa závislosti od jed -
ného zmluvného dodávateľa;
h) odovzdať poznatky získané na základe auditu, 
ktorý vykonal Dvor audítorov, generálnym riaditeľ -
stvám a inštitúciám, agentúram a ostatným orgá -
nom EÚ. Komisia by mala zhodnotiť, či sa dosiahli 
očakávané prínosy SIS II.
08
 Úvod
01 
Schengenský informačný systém (SIS) 
používajú príslušníci pohraničnej 
stráže, policajti, colníci a vízové a súd -
ne orgány v rámci schengenského 
priestoru2. Obsahuje informácie (zápi -
sy) o osobách, ktoré môžu byť zapoje -
né do závažnej trestnej činnosti alebo 
nemusia mať právo na vstup do EÚ či 
zotrvanie v EÚ. Obsahuje tiež zápisy 
o nezvestných osobách a stratenom či 
ukradnutom majetku, ako sú bankov -
ky, vozidlá, strelné zbrane a doklady 
totožnosti. Zápisy do systému usku -
točňujú vnútroštátne orgány. Pôvodný 
Schengenský informačný systém (SIS 1) 
bol vyvinutý v rámci medzivládneho 
projektu, ktorý viedlo Francúzsko, 
a začal fungovať v roku 1995. Pod 
vedením Francúzska ostal v prevádzke 
až do mája 2013, keď ho nahradil SIS II. 
SIS 1 aj SIS II pozostávajú z vnútroštát -
nych systémov, ktoré vyvinuli členské 
štáty a ktoré sú v rámci siete prepojené 
s centrálnym systémom (pozri graf 1 ).
02 
Krajiny schengenského priestoru 
pôvodne prijali rozhodnutie vytvo -
riť Schengenský informačný systém 
druhej generácie (SIS II) v decembri 
1996. V decembri 2001 Rada poverila 
Komisiu vývojom tohto systému, pri -
čom cieľový termín sa stanovil na ko -
niec roka 2006. GR Komisie pre vnútor -
né záležitosti riadilo projekt a externe 
zadávalo prácu na vývoji centrálneho 
systému.03 
Prvotným dôvodom vývoja SIS II bolo 
prepojenie zvýšeného počtu členských 
štátov po rozšírení Európskej únie 
v roku 2004. Navyše sa mali v rámci 
SIS II využiť výsledky najnovšieho 
technologického vývoja a mali sa doň 
pridať funkcie.  2 26 krajinami schengenského 
priestoru sú Belgicko, 
Česká republika, Dánsko, 
Estónsko, Fínsko, Francúzsko, 
Grécko, Holandsko, Island, 
Lichtenštajnsko, Litva, 
Lotyšsko, Luxembursko, 
Maďarsko, Malta, Nemecko, 
Nórsko, Poľsko, Portugalsko, 
Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, 
Španielsko, Švédsko, 
Švajčiarsko a Taliansko.
09 Úvod Graf 1Prehľad Schengenského informačného systému
Zdroj:  GR pre vnútorné záležitosti.Vnútroštátne 
rozhranieVnútroštátne 
rozhranie
Vnútroštátne rozhranieVnútroštátne 
rozhranie
Centrálna oblasťVnútroštátny 
systém
Centrálny 
systémPoužívatelia
PoužívateliaPoužívatelia
PoužívateliaVnútroštátny 
systém
Vnútroštátny 
systémVnútroštátny 
systém
10
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
Rozsah auditu
04 
V rámci auditu sa skúmalo, či Komisia 
dobre riadila vývoj SIS II a riešili sa 
tieto štyri otázky:
a) Dodala Komisia SIS II načas?
b) Dodala Komisia SIS II v súlade s pô -
vodnými odhadmi nákladov?
c) Vypracoval sa v priebehu projek -
tu rozsiahly súbor dokumentov 
o SIS II, v ktorom sa zohľadnili hlav -
né zmeny nákladov a očakávaných 
prínosov?
d) Získala Komisia skúsenosti z riade -
nia projektu zameraného na vývoj 
SIS II a uplatnila ich?05 
Komisia ako celok má značné skúse -
nosti s rozvojom projektov IT a usmer -
neniami pre GR o tom, ako úspešne 
riadiť projekty IT3. Komisia tiež uznáva 
potrebu brať si ponaučenia z rozvoja 
osobitných projektov IT a deliť sa o tie -
to ponaučenia v rámci celej organizá -
cie4. Napríklad v roku 2011 útvar Ko -
misie pre vnútorný audit identifikoval 
ponaučenia z prieskumu zameraného 
na organizovanie projektov IT v rám -
ci rôznych GR Komisie5. Audit Dvora 
audítorov zameraný na SIS II poskytol 
príležitosť na identifikáciu dôvodov, 
ktoré viedli k oneskoreniu a prekroče -
niu rozpočtu v rámci tohto projektu, 
ako aj zmien, ktoré Komisii napokon 
umožnili dodať systém.
06 
Nešlo o audit IT zameraný na poskyt -
nutie záruky o kvalite SIS II a jeho 
cieľom nebolo preskúmať, ako vnút -
roštátne orgány riadili vývoj svojich 
systémov SIS II.3 Racionálny zjednotený proces 
(RUP@EC) bol štandardnou 
metodikou vývoja softvéru 
v rámci Komisie ustanovenou 
v oznámení z roku 2004 
o zlepšovaní riadenia 
informačných technológií 
v Komisii (SEC(2004) 1267). 
V roku 2011 bol doplnený 
o metodiku riadenia projektov 
PM2.
4 Najlepšie využitie IT v Komisii, 
SEK(2010) 1182 v konečnom 
znení zo 7. októbra 2010.
5 List od vedenia útvaru pre 
vnútorný audit z 1. 2. 2011 na 
tému Organizovanie projektov 
IT v Komisii.
11 Rozsah auditu a audítorský prístup
Audítorský prístup
07 
Audit bol založený na:
a) štruktúrovaných rozhovoroch so 
zainteresovanými stranami SIS II. 
Medzi zainteresované strany, s kto -
rými prebehol rozhovor, patrili:
i) zamestnanci GR Komisie pre 
vnútorné záležitosti zodpoved -
ní za vývoj SIS II;
ii) zamestnanci GR Komisie pre 
rozpočet, GR Komisie pre 
informatiku, jej generálneho 
sekretariátu a jej GR pre dane 
a colnú úniu, ktorí odpovedali 
na otázky týkajúce sa riadenia 
IT v Komisii a vývoja iných 
rozsiahlych systémov IT;
iii) hlavný vývojový dodávateľ 
SIS II (konzorcium Hewlett -Pac-
kard a Steria) a zmluvný dodá -
vateľ zodpovedný za zaistenie 
kvality (Unisys);
iv) zamestnanci sekretariátu Rady 
EÚ a Európskeho parlamentu, 
ktorí sledovali vývoj SIS II;v) zástupcovia zainteresovaných 
strán zo šiestich členských 
štátov (Nemecko, Španielsko, 
Francúzsko, Luxembursko, Ma -
ďarsko a Portugalsko). Týchto 
šesť členských štátov bolo 
vybraných s cieľom poskytnúť 
široký prierez názorov.
b) prieskume zainteresovaných strán 
zo všetkých členských štátov, sek -
retariátu Rady EÚ a Komisie, ako aj 
strán pod vedením zmluvných do -
dávateľov pracujúcich pre Komisiu, 
ktoré boli zapojené do vývoja SIS II. 
V prieskume sa získavali názory 
zainteresovaných strán na rôzne 
aspekty vývoja SIS II. Do prieskumu 
sa zapojilo 91 zo 144 vybraných 
zainteresovaných strán, čo predsta -
vuje 63 % účasť. 81 respondentov 
bolo z členských štátov a Rady, za -
tiaľ čo 10 respondentov pracuje pre 
Komisiu a jej zmluvných dodávate -
ľov. Tri štvrtiny respondentov boli 
zapojené do projektu od roku 2009 
alebo ešte skôr.
c) preskúmaní dokumentácie a po -
stupov týkajúcich sa SIS
12
 Pripomienky
Časť 1 – Komisia dodala 
SIS II, avšak o viac než 
šesť rokov neskôr
Kritériá auditu
08 
V rámci auditu sa skúmalo, či:
a) sa vypracoval realistický časový 
harmonogram projektu;
b) Komisia pridelila na projekt dosta -
točný počet odborníkov s cieľom 
účinne monitorovať jeho vykoná -
vanie a dohliadať na zákazky;
c) Komisia mala dobré pracovné vzťa -
hy so zainteresovanými stranami 
a či zohľadnila názory koncových 
používateľov;
d) boli ustanovenia týkajúce sa prijí -
mania rozhodnutí jasné;
e) boli požiadavky na systém dosta -
točne stabilné na to, aby sa umož -
nil efektívny vývoj systému. Pôvodný termín projektu bol 
nerealistický
09 
V decembri 2001 sa v nariadení Rady6 
stanovil pôvodný termín ukončenia 
projektu na koniec decembra 2006. 
Cieľom bolo umožniť krajinám, ktoré 
vstúpia do EÚ v roku 2004, aby sa na 
konci roka 2006 stali členmi schengen -
ského priestoru. Hoci Komisia uviedla 
v štúdii uskutočniteľnosti z roku 2003, 
že tento termín je dodržateľný, bolo to 
podmienené stabilnými požiadavkami 
a rýchlym vypracovaním špecifikácií7. 
Do konca roka 2003 Komisia uznala, že 
pôvodný termín bude ťažké dodržať8. 
Do konca roka 2006 sa však tento ter -
mín nezmenil. V audítorskom priesku -
me Dvora audítorov, do ktorého boli 
zapojené kľúčové zainteresované stra -
ny SIS II, uviedla väčšina respondentov 
(69 %), že pôvodný termín je nereálny. 
Chronológia vývoja SIS II je znázorne -
ná v  prílohe .
10 
V audítorskom prieskume boli respon -
denti požiadaní o zváženie dôvodov 
75-mesačného oneskorenia. Respon -
denti sa domnievali, že oneskorenie 
bolo sčasti spôsobené tým, že pôvod -
ný termín nebol založený na realistic -
kej technickej analýze. Tomuto dôvodu 
pripísali 16 % váhu (pozri graf 2 ). 6 Nariadenie Rady 
(ES) č. 2424/2001 
zo 6. decembra 2001 
o vývoji druhej generácie 
Schengenského 
informačného systému (SIS II) 
(Ú. v. ES L 328, 13.12.2001, s. 4) 
a rozhodnutie Rady 
2001/886/SVV zo 
6. decembra 2001 o vývoji 
druhej generácie 
Schengenského informačného 
systému (SIS II) (Ú. v. ES L 328, 
13.12.2001, s. 1).
7 Štúdia uskutočniteľnosti SIS II, 
Deloitte, 7. apríla 2003.
8 KOM(2003) 771 v konečnom 
znení z 11. decembra 2003.
13 Pripomienky
11 
Keďže Komisia nedodala SIS II včas, 
v decembri 2007 sa systém SIS 1 upra -
vil tak, aby sa doň mohli zapojiť nové 
členské štáty. Táto upravená verzia 
bola kópiou portugalského vnútro -
štátneho systému a bola nazvaná 
SISone4all. Poskytla riešenie pre deväť 
z desiatich prístupových krajín9, čo 
bolo primárnym cieľom SIS II. Schválili 
sa ďalšie predĺženia pôvodného termí -
nu, ktoré sa však takisto nedodržali, čo 
zvýšilo riziko, že požiadavky na systém 
by sa mohli zmeniť:
a) V decembri 2006 sa termín predĺžil 
do decembra 200810.
b) V októbri 2008 sa termín predĺžil 
do júna 201011.9 Cyprus nebol schopný 
vykonávať schengenské 
pravidlá, a preto sa nestal 
členom schengenského 
priestoru.
10 Rozhodnutie Rady 
2006/1007/SVV 
z 21. decembra 2006, ktorým 
sa mení a dopĺňa rozhodnutie 
2001/886/SVV o vývoji druhej 
generácie Schengenského 
informačného systému (SIS II) 
(Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 78), 
a nariadenie Rady 
(ES) č. 1988/2006 
z 21. decembra 2006, ktorým 
sa mení a dopĺňa nariadenie 
(ES) č. 2424/2001 o vývoji 
druhej generácie 
Schengenského informačného 
systému (SIS II) (Ú. v. EÚ L 411, 
30.12.2006, s. 1).
11 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 
o prechode zo Schengenského 
informačného systému (SIS 1+) 
na Schengenský informačný 
systém druhej generácie (SIS II) 
(Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1) 
a rozhodnutie 
Rady 2008/839/SVV 
z 24. októbra 2008 o prechode 
zo Schengenského 
informačného systému (SIS 1+) 
na Schengenský informačný 
systém druhej generácie (SIS II) 
(Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43).Graf 2Dôvody oneskorenia SIS II
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.Pôvodný termín nebol založený 
na realistickej technickej analýze 16 %Nedostatok odborných znalostí potrebných 
na účinný dohľad nad zákazkami 30 %Nedostatočná angažovanosť niektorých 
krajín a slabé pracovné vzťahy 17 %
Neuspokojivé ustanovenia
 o prijímaní rozhodnutí 11 %
Nestabilnosť požiadaviek 
na systém 22 % Iné 4 %
14 Pripomienky
12 
V júni 2010 Komisia vypracovala ko -
nečný harmonogram dokončenia SIS II, 
ktorý schválila Rada12. Komisia dodr -
žala termín stanovený na marec 201313 
a SIS II začal fungovať v apríli 2013, 
t. j. viac ako šesť rokov neskôr, než sa 
pôvodne plánovalo. Po jednomesač -
nom období intenzívneho monitorova -
nia sa stal plne funkčným a v máji 2013 
nahradil SIS 1.  
Do roku 2007 Komisia nepri -
delila dostatočný počet 
zamestnancov s odbornými 
znalosťami potrebnými na 
účinné riadenie externe 
zadanej vývojovej činnosti
13 
Respondenti v prieskume sa domnie -
vali, že oneskorenie bolo sčasti spôso -
bené tým, že Komisia nedisponovala 
dostatočným počtom zamestnancov 
s odbornými znalosťami potrebnými 
na účinné dohliadanie nad zákazkami. 
Tomuto dôvodu pripísali 30 % váhu14 
(pozri graf 2 ). 
14 
V roku 2002 pozostával projektový tím 
Komisie pre SIS II zo štyroch zamest -
nancov, ktorí pracovali pod dohľadom 
vedúceho oddelenia15. V roku 2003 sa 
k nim pripojili ďalší štyria zamestnan -
ci16. Na začiatku projektu sa zástupca 
GR pre informatiku zúčastnil na niekoľ -
kých schôdzach. Len 10 % responden -
tov sa domnievalo, že Komisia pridelila na začiatku projektu dostatočný počet 
zamestnancov so zručnosťami a skú -
senosťami potrebnými na úspešné 
dodanie SIS II.  
15 
V žiadosti o zvýšenie zdrojov pred -
loženej vrcholovému manažmentu 
v roku 200517 bola opísaná situácia 
spojená s permanentným krízovým ria -
dením a neschopnosťou odpovedať na 
otázky členských štátov. Zamestnanci 
s krátkodobými zmluvami nemali re -
levantné odborné znalosti a technické 
zručnosti. Nedostatok odborných zna -
lostí v rámci Komisie potvrdil aj zmluv -
ný dodávateľ zodpovedný za zaistenie 
kvality18. Takmer polovica zamest -
nancov pracujúcich na projekte mala 
pracovné zmluvy, ktorých platnosť sa 
mala skončiť v nadchádzajúcom roku. 
Zatiaľ čo žiadny zo zamestnancov 
Komisie, ktorí sa zúčastnili na audí -
torskom prieskume, sa nedomnieval, 
že vysoká fluktuácia zamestnancov je 
prekážkou dobrých vzťahov so zainte -
resovanými stranami, 49 % responden -
tov z členských štátov uviedlo, že to 
považujú za prekážku. Z auditu útvaru 
Komisie pre vnútorný audit (IAS), ktorý 
sa vykonal v roku 200619, vyplynulo, 
že zamestnanci pracujúci na projekte 
SIS II sú odhodlaní a kompetentní, hoci 
sú permanentne vyťažení. V nadväz -
nosti na tento audit GR pre vnútorné 
záležitosti pridelilo na projekt do -
datočných zamestnancov. Do konca 
roku 2007 malo oddelenie pre SIS II 
v rámci GR pre vnútorné záležitosti 
12 stálych zamestnancov a ich počet sa 
do konca roku 2012 zvýšil na 1720.12 V nariadení Rady (EÚ) 
č. 541/2010 z 3. júna 2010, 
ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie Rady (ES) 
č. 1104/2008 o prechode 
zo Schengenského 
informačného systému 
(SIS 1+) na Schengenský 
informačný systém druhej 
generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 155, 
22.6.2010, s. 19), a v nariadení 
Rady (EÚ) č. 542/2010 
z 3. júna 2010, ktorým sa mení 
a dopĺňa rozhodnutie Rady 
2008/839/SVV o prechode 
zo Schengenského 
informačného systému (SIS 1+) 
na Schengenský informačný 
systém druhej generácie 
(SIS II) (Ú. v. EÚ L 155, 22.6.2010, 
s. 23), sa stanovil predĺžený 
termín ukončenia projektu 
v marci 2013.
13 SEK(2010) 1138 v konečnom 
znení z 21. septembra 2010.
14 Zahŕňalo to nasledovné prvky:
a) príliš málo zamestnancov 
Komisie malo skúsenosti 
s rozsiahlymi IT projektmi 
a schengenskými 
otázkami (9 %);
b) nedostatočná výkonnosť 
hlavného vývojového 
dodávateľa (9 %);
c) zmluvné spory (5 %);
d) Komisia neúčinne 
monitorovala výsledky 
hlavného vývojového 
dodávateľa (4 %);
e) Komisia nejasne 
oznamovala potreby 
hlavnému vývojovému 
dodávateľovi (3 %).
15 SEK(2003) 206 v konečnom 
znení z 18. februára 2003.
16 KOM(2003) 771 v konečnom 
znení.
17 Oznámenie 
programového manažéra 
zo 16. septembra 2005 
adresované zodpovednému 
riaditeľovi v GR pre 
spravodlivosť, slobodu 
a bezpečnosť.
18 Správa zameraná na osobitné 
otázky súvisiace s projektom, 
ktorú vypracoval zmluvný 
dodávateľ zodpovedný 
za zaistenie kvality, 
august 2005.
19 Správa útvaru pre vnútorný 
audit o riadení IT v rámci GR 
pre spravodlivosť, slobodu 
a bezpečnosť (8. júna 2006).
15 Pripomienky
16 
Na nedostatok zamestnancov Komisie 
s príslušnými odbornými znalosťami 
pred rokom 2009 poukázali aj zá -
stupcovia šiestich členských štátov 
pri rozhovoroch v priebehu auditu. 
Dva z členských štátov, ako aj hlavný 
vývojový dodávateľ navrhli, aby sa 
pri projekte využilo viac odborných 
znalostí v oblasti IT dostupných inde 
v Komisii, napríklad v GR pre infor -
matiku. Komisia nemala k dispozícii 
dostatočné odborné znalosti na účinné 
riadenie zákazky a zabezpečenie kvali -
ty výstupov21.
17 
22. októbra 2004 sa spoločnosti HPS 
udelila zákazka na vývoj SIS II a ví -
zového informačného systému (VIS). 
18. novembra 2004 však musela pre -
rušiť prácu na zákazke až do 31. januá -
ra 2005, kým sa nevyriešilo odvolanie 
neúspešného uchádzača. Pôvodné 
oneskorenie bolo dôsledkom metódy, 
ktorú použila Komisia na hodnotenie 
ponúk a ktorá nepreukázala presvedči -
vým spôsobom, že sa prijala najlepšia 
ponuka (pozri rámček 1 ). Súdny dvor 
zastával v rámci postupu na vydanie 
príkazu názor, že Komisia sa pri hodno -
tení ponúk dopustila chýb, no zamie -
tol žiadosť neúspešného uchádzača 
o predbežné opatrenia, keďže nebol 
k dispozícii dostatočný počet dôkazov 
o tom, že tento uchádzač utrpel vážnu 
a nenapraviteľnú ujmu22.20 Na konci roku 2008 bolo 
na oddelení pre SIS II stále 
zamestnaných 12 pracovníkov, 
pričom ich počet sa na 
konci roku 2009 zvýšil na 14. 
Na konci roku 2010 
bolo na oddelení pre SIS II 
zamestnaných 13 pracovníkov, 
pričom ich počet sa na konci 
roku 2011 zvýšil na 16. Do 
tímu boli navyše začlenení 
zmluvní zamestnanci 
a vyslaní národní experti. 
Napríklad v ročnom pláne 
riadenia GR pre spravodlivosť, 
slobodu a bezpečnosť na 
rok 2008 sa uviedlo, že bolo 
prijatých deväť zmluvných 
zamestnancov a šesť 
vyslaných národných 
expertov.
21 V správe útvaru pre vnútorný 
audit z roku 2006 o riadení IT 
v rámci GR pre spravodlivosť, 
slobodu a bezpečnosť 
sa uviedlo, že nebol 
k dispozícii dostatočný počet 
zamestnancov na riadenie 
zvyšujúceho sa počtu externe 
zadávaných činností.
22 Uznesenie predsedu 
Súdu prvého stupňa 
z 31. januára 2005 vo veci 
T-447/04R.
16 Pripomienky
18 
Komisia nemala k dispozícii dostatočný 
počet zamestnancov potrebný na riad -
ne dohliadanie nad zákazkou a na 
zabránenie nedostatočnej výkonnosti 
hlavného vývojového dodávateľa23. 
V rámci auditu, ktorý vykonal v roku 
2006 útvar pre vnútorný audit (IAS), sa 
vyjadrilo kritické stanovisko voči riade -
niu projektu SIS II, keďže sa nezabez -
pečilo, aby hlavný vývojový dodávateľ 
zrealizoval zákazku včas a v súlade so 
špecifikáciami. Zástupcovia piatich 
zo šiestich členských štátov, s ktorými 
sa počas auditu uskutočnili rozhovory, zastávali názor, že Komisia nedispo -
novala dostatočnými skúsenosťami 
potrebnými na posúdenie kvality 
výstupov a monitorovanie výkonnosti 
dodávateľa. Len 20 % respondentov, 
ktorí sa zúčastnili na audítorskom 
prieskume, sa domnievalo, že Komisia 
pred rokom 2009 účinne monitoro -
vala výsledky hlavného vývojového 
dodávateľa SIS II. Tento podiel sa od 
roku 2009 zvýšil na 72 %, čo poukazuje 
na skutočnosť, že schopnosť Komisie 
monitorovať kvalitu sa v konečnej fáze 
projektu zlepšila.  23 Snemovňa lordov, Spojené 
kráľovstvo, Výbor pre 
Európsku úniu, deviata správa 
za obdobie 2006 – 2007, 
Schengenský informačný 
systém II (SIS II), správa 
so svedectvami, 2. marca 2007. 
Komisia vyjadrila poľutovanie 
nad tým, že nedokázala 
v rámci svojich vzťahov 
s hlavným vývojovým 
dodávateľom naplno využiť 
svoj potenciál na vykonávanie 
dohľadu. Komisia uviedla, 
že pri počte zamestnancov 
v tom čase nemohla riadne 
vykonávať dohľad nad 
zákazkou s cieľom predísť 
nedostatočnej výkonnosti 
hlavného vývojového 
dodávateľa. Komisia vyhodnotila víťaznú ponuku ako lacnejšiu, hoci bola v skutočnosti drahšia
Ponuky sa najskôr vyhodnocovali na základe kvality (technické hodnotenie) a potom na základe ceny (finanč -
né hodnotenie).
Zo siedmich prijatých ponúk sa v rámci technického hodnotenia vyhodnotili ako najlepšie ponuka spoločnosti 
HPS a ponuka neúspešného uchádzača, ktorý podal odvolanie. Ich výsledky boli približne rovnaké. Spoločnosť 
HPS získala v bodovom hodnotení o 0,4 % bodov viac než neúspešný uchádzač.
Tieto dve spoločnosti postúpili do konečnej fázy hodnotenia, ktorej výsledky sa skombinovali s výsledkami 
technického hodnotenia s cieľom určiť celkový výsledok.
Z finančného hodnotenia vyplynulo, že ponuka spoločnosti HPS bola o 43 % lacnejšia. V dôsledku toho získala 
vyšší celkový počet bodov a udelila sa jej zákazka.
Hodnota ponuky, ktorú predložila spoločnosť HPS, bola v skutočnosti o 3,5 % vyššia než hodnota ponuky, 
ktorú predložil neúspešný uchádzač (38,1 mil. EUR oproti 36,8 mil. EUR).
Komisia vyhodnotila ponuku HPS ako lacnejšiu, hoci bola v skutočnosti drahšia, keďže rozdelila ponuku na 
15 častí. Komisia vypracovala osobitné bodové hodnotenie pre každú časť na základe vzťahu medzi ponukami 
dvoch uchádzačov. Následne spočítala tieto body (bez koeficientu a bez akéhokoľvek odlíšenia fixne stano -
vených cien a položiek, ktoré by sa v prípade potreby objednali osobitne) s cieľom určiť výsledok finančného 
hodnotenia, ktorý vôbec neodrážal celkovú ponuku.Rámček 1
17 Pripomienky
19 
Komisia schválila výsledky testov 
založené na odozve od hlavného 
vývojového dodávateľa a zmluvného 
dodávateľa zodpovedného za zaiste -
nie kvality. Neúspech prevádzkových 
testov na konci roku 2008 (ktoré boli 
prvými testmi centrálneho systému 
a vnútroštátnych systémov zapojených 
členských štátov) poukázal na problé -
my v rámci systému. V konečnej fáze 
projektu sa prostredníctvom skúšok na 
účely prijatia systému zlepšila schop -
nosť Komisie hodnotiť kvalitu výstu -
pov24 (pozri graf 3 ).20 
Zástupcovia všetkých šiestich člen -
ských štátov, s ktorými prebehli rozho -
vory, vyjadrili názor, že od roku 2009 sa 
zlepšilo riadenie a komunikácia v rámci 
Komisie. Tím, ktorý riadil konečnú fázu 
projektu, zahŕňal viac pracovníkov 
so skúsenosťami z vývoja rozsiahlych 
projektov IT a znalosťou Schengenské -
ho informačného systému (napr. za -
mestnancov GR pre dane a colnú úniu, 
osoby pochádzajúce z členských štátov 
či pracovníkov zapojených do skoršej 
fázy samotného projektu SIS II). Tretina 
respondentov v audítorskom priesku -
me vyjadrila názor, že počas životné -
ho cyklu projektu ako celku Komisia 
pridelila dostatočný počet zamestnan -
cov so zručnosťami a skúsenosťami 
potrebnými na úspešné dodanie SIS II. 
Predstavovalo to podstatné zlepšenie 
v porovnaní s iba 10 % na začiatku 
projektu (pozri bod 14).  24 V záveroch Rady pre 
spravodlivosť a vnútorné 
veci z 26. a 27. februára 2009 
sa privítalo prehodnotenie 
prístupu k testovaniu SIS II, 
ktoré zaručilo zvýšenú účasť 
členských štátov na vývoji 
koncepcie testov a ich riadení.Graf 3 Zlepšenie postupov testovania od roku 2009
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %Kritériá na posudzovanie výsledkov testov 
boli jasne vymedzené. 
Jasne sa vymedzilo rozdelenie úloh, ktoré 
mali vykonať Komisia a členské štáty.
Špeciﬁkácie testov boli jasne vymedzené. 
Pred rokom 2009 Od roku 2009Respondenti, ktorí súhlasili
18 Pripomienky
Pracovné vzťahy niektorých 
členských štátov s Komi -
siou boli na začiatku slabé 
a Komisii sa až do vytvorenia 
rady pre globálne riadenie 
projektu nepodarilo využiť 
skúsenosti všetkých konco -
vých používateľov
21 
Respondenti v prieskume vyjadrili 
názor, že slabé pracovné vzťahy so za -
interesovanými stranami a nedosta -
tok odhodlania zo strany niektorých 
členských štátov prispeli k niektorým 
oneskoreniam. Tomuto dôvodu pripí -
sali 17 % váhu25 (pozri graf 2 ).22 
Rozhovory so zástupcami členských 
štátov poukázali na zložité vzťahy 
s Komisiou. Vyplýva z nich napríklad, 
že Výbor SISVIS (pozri bod 27) sa stal 
priestorom na presadzovanie radu 
argumentov. V prieskume uviedlo iba 
15 % respondentov, z ktorých žiaden 
nebol zamestnancom Komisie, že pred 
rokom 2009 prebiehali schôdze týka -
júce sa projektu SIS II v konštruktívnej 
atmosfére (pozri graf 4 ).
23 
Prostredie, v ktorom sa vyvíjal SIS II 
pred rokom 2009, je v protiklade s pro -
stredím, v ktorom GR pre dane a colnú 
úniu vyvíjala v tom čase iné rozsiahle 
systémy IT (pozri rámček 2 ).25 Zahŕňalo to nasledovné prvky:
a) nesúhlas s projektom 
alebo nedostatočné 
odhodlanie pre projekt 
v niektorých členských 
štátoch (8 %);
b) slabé pracovné vzťahy 
medzi zainteresovanými 
stranami (5 %);
c) SIS II nebol strategicky 
dôležitý, najmä po 
zavedení SISone4all (4 %).Graf 4Slabé vzťahy Komisie s niektorými členskými štátmi pred rokom 2009
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.Zainteresované strany boli dostatočne zapojené 
do prijímania rozhodnutí.Konštruktívna atmosféra na schôdzach.Spolupráca Komisie s členskými štátmi bola 
účinná a založená na vzájomnej dôvere.Komisia využívala návrhy zainteresovaných 
strán s cieľom dosiahnuť zlepšenie.Spolupráca Komisie s členskými štátmi pri vývoji 
vnútroštátnych systémov bola dobrá.
0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Pred rokom 2009 Od roku 2009Respondenti, ktorí súhlasili 
19 Pripomienky
24 
K nedostatočnému odhodlaniu nie -
ktorých členských štátov a slabým 
pracovným vzťahom prispelo viacero 
faktorov:
a) Komisia nebola používateľom 
systému a hoci prijala do pracov -
ného pomeru niekoľko odborní -
kov z členských štátov, nemala 
dostatočne podrobné znalosti 
o praktikách koncového používa -
teľa, nevyhnutné na pochopenie 
obchodných potrieb a požiadaviek 
používateľov;  b) Komisii sa nepodarilo využiť skú -
senosti všetkých členských štátov, 
ktoré boli koncovými používateľmi 
a poznali existujúci systém. Hoci 
sa pred rokom 2009 uskutočnilo 
viacero schôdzí, na ktorých mohli 
členské štáty predstaviť Komisii 
svoje názory koncových používa -
teľov (napr. schôdze manažérov 
národných projektov, výboru pre 
SIS II, skupiny Priatelia SIS II a oso -
bitnej skupiny pre SIS II), Komisia 
neúčinne spolupracovala s člen -
skými štátmi, ktoré boli vylúčené 
z prijímania rozhodnutí (pozri 
graf 4 ). Zástupcovia všetkých 
šiestich členských štátov, s ktorými 
prebehli rozhovory, sa domnievali, 
že názory koncových používateľov 
neboli dostatočne zohľadnené;Kľúčové faktory úspešnosti pri vývoji systémov IT v rámci GR pre dane a colnú úniu 
GR pre dane a colnú úniu vyvinulo pre zúčastnené krajiny viacero rozsiahlych systémov IT pomocou svojej 
metodiky TEMPO26. V správe o rozsiahlych systémoch IT v rámci GR pre dane a colnú úniu z roku 2006, ktorú 
vypracoval útvar Komisie pre vnútorný audit, sa vývoj nového počítačového tranzitného systému (NCTS) uvie -
dol ako príklad najlepšieho postupu pri riadení projektu. V rámci tohto systému sa vymieňajú medzi colnými 
úradmi zúčastnených krajín elektronické správy o dovezenom tovare s cieľom pomôcť zabezpečiť úhradu 
colných poplatkov na mieste konečného určenia. Komisia vyjadrila názor, že NCTS je z hľadiska rozsahu porov -
nateľný s projektom SIS II27.
GR pre dane a colnú úniu uviedlo, že najdôležitejším faktorom úspechu pri vypracovávaní rozsiahlych projek -
tov IT, ako je napríklad NCTS, je komunikácia a budovanie formálnych i neformálnych vzťahov so zúčastnený -
mi krajinami v záujme vytvoriť atmosféru dôvery, spolupráce a spoločného odhodlania dosiahnuť výsledky. 
26 Systém TAXUD (GR pre dane a colnú úniu) slúžiaci na elektronické riadenie projektov online (TEMPO): metodika projektového riadenia, ktorú 
vyvinulo GR pre dane a colnú úniu.
27 KOM(2001) 720 v konečnom znení z 18. decembra 2001, príloha 1, oddiel 5. 1. 2 a KOM(2003) 771, príloha 3, oddiel 5. 1. 2.
Zdroj:  Informácie Európskeho dvora audítorov vyplývajúce z rozhovorov so zástupcami GR pre dane a colnú úniu.Rámček 2
20 Pripomienky
c) Komisia poskytla členským štátom 
rámec na komunikáciu s hlavným 
vývojovým dodávateľom. Zástup -
covia piatich zo šiestich členských 
štátov zúčastnených na rozho -
voroch však vyjadrili názor, že 
tento rámec nie je účinný. Napriek 
mnohým žiadostiam členských štá -
tov im Komisia neposkytla kópiu 
hlavnej zmluvy o vývoji, až kým jej 
to v roku 2009 neporadili zamest -
nanci jej Právneho servisu;  
d) niektoré členské štáty neboli pre -
svedčené o nevyhnutnosti zavede -
nia SIS II;
e) nízka kvalita výstupov mala 
vplyv na dôveru členských štátov 
v schopnosť Komisie dodať SIS II 
(pozri bod 16).
25 
Z prieskumu vyplynulo, že vzťahy 
s členskými štátmi sa po roku 2009 
zlepšili (pozri graf 4 ). Táto zmena na -
stala z viacerých dôvodov:
a) Komisia vytvorila v roku 2009 radu 
pre globálne riadenie projektu 
(GPMB), čo umožnilo koncovým 
používateľom z členských štátov 
poskytnúť v konečnej fáze pro -
jektu svoju víziu a skúsenosti. Na 
schôdzach GPMB, ktoré sa konali 
každý týždeň, sa zúčastňovali zá -
stupcovia Komisie, odborníci z až 
ôsmich členských štátov (zastupu -
júci skôr koncových používateľov 
než svoju vlastnú krajinu) a dodá -
vatelia. Schôdze GPMB umožnili 
častejšiu interakciu medzi členský -
mi štátmi a hlavným vývojovým 
dodávateľom;  b) riadenie a komunikácia v rámci 
Komisie sa zlepšili (pozri bod 20);  
c) porovnanie s alternatívnym sce -
nárom uskutočnené v roku 2009 
poskytlo určité doplňujúce odô -
vodnenie pokračovania v projekte 
SIS II (pozri bod 63);
d) hlavný vývojový dodávateľ dosia -
hol počas konečnej fázy projektu 
prebiehajúcej od roku 2010 lepšie 
výsledky (pozri bod 41).
Všetkým zainteresovaným 
stranám nebolo jasné, kto 
prijímal kľúčové rozhodnutia 
26 
Vo svojom preskúmaní vývoja SIS II 
z roku 201128 Centrum pre európske 
politické štúdie (CEPS) opísalo rámec 
riadenia projektu (pozri graf 5 ).
27 
Podľa právnych predpisov z roku 
2001 bola za vývoj SIS II zodpovedná 
Komisia, ktorej pomáhal Výbor SISVIS. 
Ak tento výbor nesúhlasil s niektorými 
opatreniami, ktoré navrhla Komisia, 
Rada mohla požiadať Komisiu o pre -
skúmanie svojho návrhu29. Z auditu, 
ktorý vykonal v roku 2006 útvar pre 
vnútorný audit, vyplynulo, že schop -
nosť Komisie riešiť operačné otázky je 
obmedzená mechanizmami riadenia 
projektu.  28 Náročná cesta k zavedeniu 
Schengenského informačného 
systému druhej generácie, 
Joanna Parkin, Centrum pre 
európske politické štúdie, 
apríl 2011.
29 Výbor SISVIS pomáhal Komisii 
pri vývoji druhej generácie 
Schengenského informačného 
systému (SIS II) a vízového 
informačného systému 
(VIS). V rozhodnutí Rady 
2001/886/SVV sa stanovili 
dva postupy pri prijímaní 
rozhodnutí:
(i) regulačný postup, 
uplatňovaný pri prijímaní 
dôležitých rozhodnutí 
týkajúcich sa štruktúry 
SIS II, ochrany údajov, 
otázok s výrazným 
finančným alebo 
technickým vplyvom na 
členské štáty či otázok 
bezpečnosti. Ak výbor 
nesúhlasil s opatreniami, 
ktoré navrhla Komisia, 
Rada mohla požiadať 
Komisiu o preskúmanie 
svojho návrhu;
(ii) riadiaci postup pre 
všetky ostatné záležitosti. 
Ak výbor nesúhlasil 
s opatreniami, ktoré 
navrhla Komisia, Rada 
mohla prijať odlišné 
rozhodnutie.
21 Pripomienky Graf 5Rámec riadenia SIS II z roku 2010
Poznámky:
Šípky znázorňujú hierarchické prepojenia.
ČS Členské štáty schengenského priestoru
FoSIS  Skupina Priatelia SIS II
SIS II TF Osobitná skupina pre SIS II
SIS TECH Pracovná skupina pre schengenské záležitosti (oddiel SIS TECH)
SIS SIRENE Pracovná skupina pre schengenské záležitosti (oddiel SIS SIRENE)
CATS  Výbor článku 36
NPM  Schôdza manažérov národných projektov
GPMB  Rada pre globálne riadenie projektu
HVD Hlavný vývojový dodávateľ
QAC  Zmluvný dodávateľ zodpovedný za zaistenie kvality
TAG  Poradná skupina pre skúšky (poradná pracovná skupina Výboru SISVIS)
CMB  Rada pre riadenie zmien (poradná pracovná skupina Výboru SISVIS)
Výbor SISVIS Výbor, ktorý pomáha Komisii pri rozvoji SIS II a vízového informačného systému (VIS).
SIS II TECH Skupina SIS II TECH v rámci Výboru SISVIS
SIRENE  Skupina SIRENE v rámci Výboru SISVIS
Zdroj:  Centrum pre európske politické štúdie a GR pre vnútorné záležitosti.Europol
EurojustVýbor SISVIS HVD
QACGR pre 
vnútorné 
záležitostiKOMISIA
GPMB
SIS II 
TECHSIRENE
NPM CMB TAG
ČSČSČS
ČSRADA 
(COREPER)
CATS
SIS
SIRENEEURÓPSKY 
PARLAMENT
FoSIS
SIS II TFSIS
TECH
22 Pripomienky
28 
Všetkým zainteresovaným stranám 
SIS II nebolo jasné, kto v praxi prijímal 
kľúčové rozhodnutia. Hoci sa schôdze 
Výboru SISVIS zaznamenávali, nevy -
tvoril sa žiadny register rozhodnutí, 
ktorý by umožnil ľahkú sledovateľnosť 
a pochopenie všetkých dôležitých 
rozhodnutí. Polovica respondentov 
v audítorskom prieskume sa domnieva -
la, že v období do roku 2009 prijímala 
kľúčové rozhodnutia Komisia (pozri 
graf 6 ). Po vytvorení rady pre globál -
ne riadenie projektu v roku 2009 sa 
tento podiel znížil na 24 %. Hoci bola 
táto rada skôr poradným orgánom než 
orgánom prijímajúcim rozhodnutia, 
34 % respondentov sa domnievalo, že 
prijímala kľúčové rozhodnutia. Respon -
denti v prieskume vyjadrili názor, že 
zložité a nejasné prijímanie rozhodnutí 
prispelo k niektorým oneskoreniam. 
Tomuto dôvodu pripísali 11 % váhu 
(pozri graf 2 ).Požiadavky na systém neboli 
až do konečnej fázy projektu 
dostatočne stabilné
29 
Respondenti v prieskume vyjadrili 
názor, že nestabilnosť požiadaviek 
na systém prispela k niektorým one -
skoreniam projektu. Tomuto dôvodu 
pripísali 22 % váhu (pozri graf 2 ). Graf 6 Ako vnímali zainteresované strany subjekty, ktoré v praxi prijímajú kľúčové rozhodnutia
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Komisia Rada Komisia spolu 
s RadouVýbor 
SISVIS Vývojový 
dodávateľRada pre 
globálne 
riadenie 
projektuNie je jasné, 
kto ich prijímaInéRespondenti v audítorskom prieskume, ktorí sa
domnievali, že kľúčové rozhodnutia prijímala: 
Pred rokom 2009 Od roku 2009
23 Pripomienky
30 
V špecifikáciách uverejnených v júni 
2003 sa uviedol počiatočný pre -
hľad štruktúry systému a funkčných, 
technických, výkonnostných a migrač -
ných požiadaviek. Na základe týchto 
špecifikácií sa spoločnosti HPS udelila 
v októbri 2004 zákazka na vývoj cen -
trálneho systému. Spoločnosť násled -
ne začala pracovať na prvej fáze30, 
t. j. návrhu podrobných špecifikácií. 
Následné úpravy požiadaviek na sys -
tém si však vyžadovali zmeny zmluvy 
o vývoji, čo prispelo k oneskoreniam.
31 
Napríklad v decembri 2006 sa do práv -
nych predpisov o zriadení, prevádzke 
a využívaní SIS II zahrnul dodatočný 
prvok, takzvaná údajová amnestia, 
s cieľom splniť potreby používate -
ľov. Členským krajinám to umožnilo 
zabezpečovať počas obdobia troch 
rokov, aby boli zápisy prenášané zo 
systému SIS 1 v súlade s ustanoveniami 
právnych predpisov31. Údajová amnes -
tia nebola súčasťou špecifikácií a bola 
zavedená v rámci dodatku k zmluve32.32 
Niektoré zmeny, ako je napríklad 
zvýšená kapacita, boli čiastočne spo -
jené s dlhším trvaním projektu, než 
sa očakávalo. Pôvodná zmluva z roku 
2004 sa vypracovala pre systém, ktorý 
sa mal zaviesť v roku 2006 a v ktorom 
sa dalo uskutočniť 15 miliónov zápisov, 
ktorých počet sa mohol bez vykonania 
technických zmien zvýšiť na 22 milió -
nov. Po roku 2007 sa výrazne zvýšil 
počet zápisov, čo viedlo k zmenám 
požiadaviek týkajúcich sa kapaci -
ty systému. Zmena v konečnej fáze 
projektu spočívala v zavedení systému 
s možným počtom zápisov 70 miliónov 
zvýšeným až na 100 miliónov. Táto 
zmena vychádzala z odhadov objemo -
vej štúdie, ktorú vypracovala Komisia 
v roku 2009. Pri migrácii v apríli 2013 
bolo k dispozícii 46 miliónov zápisov. 
Graf 7  znázorňuje vývoj počtu zápisov 
v databáze SIS.30 Zákazka bola rozdelená na 
dve fázy: prvá fáza spočívala 
v technickej koncepcii, druhá 
fáza sa vzťahovala na vývoj 
a dodanie systému.
31 Článok 54 ods. 1 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 1987/2006 
z 20. decembra 2006 
o zriadení, prevádzke 
a využívaní Schengenského 
informačného systému druhej 
generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 
28.12.2006, s. 4) a článok 70 
ods. 1 rozhodnutia Rady 
2007/533/SVV z 12. júna 2007 
o zriadení, prevádzke 
a využívaní Schengenského 
informačného systému druhej 
generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 205, 
7.8.2007, s. 63).
32 Štvrtý dodatok k zmluve 
JAI-C3-2003-01 
z 30. apríla 2008.Graf 7 Vývoj počtu zápisov v databáze SIS
Zdroj:  Údaje Európskeho dvora audítorov založené na štatistikách Rady, dokumentácia k SIS II a objemová štúdia Komisie z roku 2009.  Reálny stav v SIS 1 Kapacita plánovaná pre SIS II
Predpoklady uvedené v objemovej štúdii z roku 2009020406080100120140
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025Záznamy v mil.
24 Pripomienky
Časť 2 – Náklady na rozvoj 
centrálneho systému 
a siete vrástli 
z 23 mil. EUR 
na 189 mil. EUR
Kritériá auditu
33 
V rámci auditu sa skúmalo, či:
a) Komisia vypracovala realistický 
pôvodný rozpočet;
b) sa Komisia vyhla oneskoreniam 
vedúcim k zvýšeniu nákladov;
c) Komisia zabezpečila, aby do -
dávateľ dodal produkty načas 
a v požadovanej kvalite;d) boli požiadavky stabilné;
e) akákoľvek dodatočná práca pred -
stavovala dobrý pomer medzi 
kvalitou a cenou.  
Komisia až do roku 2010 
nezaktualizovala svoj cel -
kový rozpočet na projekt 
z roku 2003
34 
V júni 2001 Rada odhadla, že nákla -
dy na vývoj SIS II budú predstavovať 
14,6 mil. EUR. V oznámení Komisie 
z decembra 200133sa táto suma zvýšila 
na 23 mil. EUR. O dva roky neskôr 
Komisia odhadla, že náklady dosiah -
nu 35,3 mil. EUR34. Do ukončenia 
projektu v roku 2013 sa odhadova -
né náklady na vývoj systému zvýšili 
na 188,6 mil. EUR (pozri tabuľku 8 ). 33 KOM(2001) 720 v konečnom 
znení.
34 KOM(2003) 771 v konečnom 
znení.Tabuľka 8Vývoj rozpočtu SIS II
Zdroj:  Údaje Európskeho dvora audítorov založené na dokumentácii k SIS II.(mil. EUR)
Nariadenie  
a rozhodnutie 
Rady z roku 2001Oznámenie Komisie 
z roku 2001Oznámenie  
Komisie  
z roku 2003Dokument pracovných 
útvarov Komisie 
z roku 2010Záväzky 
do ukončenia 
projektu  
v apríli 2013
Koncepcia, vývoj a  migrácia14,617, 2 31,3124,5122,8
Sieť 1,0 45,3
Celková hodnota zákaziek 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Náklady 
na zamestnancov Komisie 
a administratívne výdavkyÚdaje nie sú 
k dispozícii.4,8 4,0 20,520,5  
(na základe odhadu 
z roku 2010)
Spolu 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Pripomienky
35 
Komisia zdôraznila, že jej pôvodné 
odhady nákladov z roku 2001 založe -
né na údajoch, ktoré v tom čase mala 
k dispozícii, boli predbežné, pričom ich 
opísala ako pracovnú hypotézu. Odha -
dy boli aktualizované v decembri 2003 
s cieľom zohľadniť novšie informácie 
vrátane štúdie uskutočniteľnosti. Ostali 
však pracovnou hypotézou, ktorá by 
sa mohla zvýšiť v nadväznosti na 
rozhodnutia týkajúce sa požiadaviek 
používateľov či potreby externej pod -
pory, zamerané na dodržanie krátkeho 
termínu.  
36 
Komisia nepredložila realistickejší 
zrevidovaný odhad, keď mala k dispo -
zícii úplnejšie informácie o koncepcii 
systému a sieti a keď si uvedomila ná -
ročnosť a zložitosť projektu a jeho pro -
stredia. Napríklad náklady na sieť sa 
v roku 2001 odhadli na 1 mil. EUR a ne -
začlenili sa do odhadov z roku 2003 
s tým, že príslušná suma sa pokryla 
inde v rozpočte Spoločenstva. V máji 
2005 Komisia predstavila rozpočet vo 
výške 132 mil. EUR na prevádzku  SIS II 
v období 2007 až 2013 v nadväznosti 
na rozhodnutie o jeho plánovanom 
spustení na začiatku roka 200735. Zahŕ -
ňalo to informáciu, že sieťové náklady 
určené na prepojenie s vnútroštátnymi 
prístupovými bodmi SIS II by predsta -
vovali 6 mil. EUR ročne. Následne, keď 
Komisia stanovila záväzky týkajúce 
sa termínu a vzniknutých nákladov 
potrebných na ukončenie SIS II36, sa 
však nepredložil globálny rozpočet 
projektu potrebný na vývoj  SIS II až do 
roku 2010.37 
Hoci väčšina respondentov nebola 
v roku 2011 zapojená do vývoja SIS II, 
v prieskume vyjadrilo 57 % z nich 
názor, že pôvodný rozpočet projek -
tu vo výške 23 mil. EUR bol nereálny 
a založený na informáciách dostup -
ných v tom čase. Vychádzal napríklad 
z nereálneho termínu (pozri body 9 
a 10) podobne ako zrevidovaný odhad 
z roku 2003. Respondenti v audítor -
skom prieskume boli požiadaní o zvá -
ženie dôvodov, ktoré viedli k zvýšeniu 
nákladov na vývoj centrálneho sys -
tému. Respondenti sa domnievali, že 
zvýšenie nákladov bolo sčasti spôso -
bené tým, že pôvodný rozpočet nebol 
založený na realistickej technickej 
analýze. Tomuto dôvodu pripísali 24 % 
váhu (pozri graf 9 ).35 KOM(2005) 236 v konečnom 
znení z 31. mája 2005 
a KOM(2005) 236 v konečnom 
znení/2 z 23. augusta 2005. 
Rozpočtové prostriedky vo 
výške 132 mil. EUR uvedené vo 
finančnom výkaze pokrývali 
prevádzkové náklady na 
centrálny systém SIS II 
a sieť a zahŕňali tiež sumu 
40 mil. EUR určenú na vývoj 
a prevádzku vyhľadávacieho 
systému založeného 
na identifikácii biometrických 
údajov.
36 SEK(2010) 436 v konečnom 
znení z 12. apríla 2010.
26 Pripomienky
Oneskorené dokončenie 
SIS II viedlo k zvýšeným 
nákladom
38 
Ukončenie SIS II bolo pôvodne naplá -
nované na december 2006 s cieľom 
splniť potreby nových členských 
štátov, no systém sa dodal o viac než 
šesť rokov neskôr v apríli 2013 (pozri 
body 9 až 32). Respondenti v priesku -
me vyjadrili názor, že veľké predĺže -
nia termínu projektu sčasti prispeli k zvýšeniu nákladov. Tomuto dôvodu 
pripísali 31 % váhu (pozri graf 9 ). Dlh -
šie trvanie projektu viedlo k zvýšeniu 
určitých nákladov, napríklad nákladov 
na zaistenie kvality a využívanie siete. 
Hoci sa v hlavnej zmluve o vývoji určila 
fixná cena za vývoj SIS II, oneskorenia 
viedli napríklad k nevyhnutnosti úprav 
(pozri bod 43) a zlepšenia kapacity 
riešiť výrazný nárast počtu zápisov po 
roku 2007 (pozri bod 32). Faktory, ktoré 
prispeli k oneskoreniu SIS II, preto 
prispeli aj k zvýšeniu nákladov.Graf 9 Dôvody zvýšenia nákladov na centrálny systém SIS II
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.Slabá výkonnosť dodávateľa  10 %Iné 3 %
Zmeny požiadaviek 27 %
Silná rokovacia pozícia dodávateľa 5 %Pôvodný rozpočet nebol založený na
 realistickej technickej analýze 24 %
Projekt trval dlhšie, než 
sa očakávalo 31 %
27 Pripomienky
Hlavný vývojový dodávateľ 
dodal v prvej fáze projektu 
nedostatočne fungujúci 
systém
39 
Komisia nemala dostatočné zdroje na 
účinný dohľad nad hlavným vývojovým 
dodávateľom (pozri bod 18). V roku 
2005 členské štáty poukázali na nízku 
kvalitu prvých dokumentov, ktoré 
dodala spoločnosť HPS37. Päť zo šies -
tich členských štátov zúčastnených na 
rozhovoroch, ako aj zmluvný dodávateľ 
zodpovedný za zaistenie kvality pova -
žovali kvalitu pôvodných špecifikácií, 
ktoré vypracovala spoločnosť HPS, za 
veľmi nízku. Neúspešné prevádzkové 
testy systému v decembri 2008 pouká -
zali na skutočnosť, že spoločnosť HPS 
dodala nedostatočne fungujúci systém 
(pozri bod 19). Jej neschopnosť poskyt -
núť včas požadovanú kvalitu prispela 
k oneskoreniam projektu, čo viedlo 
k zvýšeniu nákladov (pozri bod 38). Res -
pondenti v prieskume vyjadrili názor, že 
zvýšenie nákladov bolo sčasti spôsobe -
né slabou výkonnosťou hlavného vý -
vojového dodávateľa. Tomuto dôvodu 
pripísali 10 % váhu (pozri graf 9 ). 
40 
Komisia mohla len uložiť spoloč -
nosti HPS náhradu škody vo výške 
390 000 EUR (ktorá predstavovala 
menej než 0,5 % konečnej hodno -
ty zákazky vo výške 82,4 mil. EUR38 
(pozri bod 44)) z dôvodu jej osobitnej 
neschopnosti dodať načas správu 
o prevádzkových testoch systému. Iné 
problémy spojené s výkonnosťou ne -
boli dôvodom na uloženie finančných 
sankcií39.41 
Hlavný vývojový dodávateľ absolvoval 
prvý medzníkový test v marci 2010 
a úspešne zrealizoval konečnú fázu 
projektu vrátane druhého medzníko -
vého testu v máji 2012 (pozri bod 63). 
Hoci v prieskume vyjadrilo iba 11 % 
respondentov názor, že Komisia 
v období pred rokom 2009 účinne 
spolupracovala s hlavným vývojovým 
dodávateľom, tento podiel vzrástol 
v období od roku 2009 na 64 %. Zá -
stupcovia štyroch zo šiestich členských 
štátov, ktoré sa v rámci auditu zúčast -
nili na rozhovoroch, opísali pozitívny 
dosah zmeny v rámci riadiaceho tímu 
hlavného vývojového dodávateľa na 
realizáciu konečnej fázy projektu pre -
biehajúcej od roku 2010.  
Zmeny požiadaviek na 
systém viedli k zvýšeným 
nákladom
42 
Respondenti v prieskume vyjadrili 
názor, že zvýšenie nákladov bolo 
sčasti spôsobené dodatočnými alebo 
zmenenými požiadavkami, ako je na -
príklad zavedenie údajovej amnestie či 
zvýšenie kapacity (pozri body 31 a 32). 
Tomuto dôvodu pripísali 27 % váhu 
(pozri graf 9 ). 37 Pripomienky k správe 
Komisie o pokroku SIS II, 
oznámenie Rady Európskej 
únie vypracované pracovnou 
skupinou SIS -TECH 
a adresované pracovnej 
skupine SIS -SIRENE, dokument 
č. 8861/05 z 13. mája 2005.
38 Pokiaľ ide o zákazku na vývoj 
VIS pre spoločnosť HPS, 
ktorá bola skombinovaná 
so zákazkou na vývoj SIS II, 
Komisia uložila náhradu škody 
vo výške približne 9 mil. EUR, 
čo predstavuje viac než 20 % 
hodnoty zákazky na vývoj VIS.
39 V správe útvaru pre vnútorný 
audit z roku 2006 o riadení IT 
v rámci GR pre spravodlivosť, 
slobodu a bezpečnosť sa 
poukázalo na skutočnosť, že 
GR vníma kvalitu výstupov ako 
nedostatočnú. Odporučilo sa, 
aby platby za výstupy lepšie 
odrážali vykonanú prácu a aby 
sa v súvislosti s budúcimi 
zákazkami zaviedol účinný 
mechanizmus sankcií s cieľom 
zaistiť včasné dodanie 
výstupov, ktoré spĺňajú 
základné štandardy kvality.
28 Pripomienky
43 
Zmeny požiadaviek si vyžiadali úpra -
vy hlavnej zmluvy o vývoji a mali 
dosah na náklady. Náklady na úda -
jovú amnestiu predstavovali sumu 
505 000 EUR. Najvýraznejšou zmenou 
bola zmena č. 15 vykonaná v decem -
bri 2010, ktorá si v konečnej fáze pro -
jektu vyžiadala sumu 35 mil. EUR. Táto 
zmena spočívala v značnej obnove40 
a zahŕňala nové požiadavky týkajúce 
sa kapacity systému, výkonnosti, stra -
tégie testovania, dokumentu o riadení 
prepojenia, úprav softvéru a migrácie 
systému41.Komisia zvýšila po prero -
kovaní dodatkov hodnotu 
hlavnej zákazky na vývoj 
z 20 mil. EUR na 82 mil. EUR
44 
Hodnota pôvodnej zákazky na vývoj 
SIS II uzavretej so spoločnosťou HPS 
v októbri 2004 bola 20,3 mil. EUR42. 
Hodnota zákazky bola pevne stano -
vená a nezahŕňala ceny za menšie, 
presne definované práce, čo sa mohlo 
použiť ako základ na úpravu projek -
tu bez opätovných rokovaní. Zmeny 
zákazky zvýšili do roku 2013 jej hod -
notu štvornásobne na 82,4 mil. EUR43. 
Graf 10  znázorňuje vývoj hodnoty 
hlavnej zákazky na vývoj SIS II.  40 Závery z prvej schôdze 
hodnotiaceho výboru 
o rokovacom konaní  
C2-2009-01 SIS II, 
17. septembra 2010.
41 SEC(2010) 1138 final.
42 3,3 mil. EUR na prvú fázu 
(podrobná technická 
koncepcia) a 17 mil. EUR na 
druhú fázu (vývoj a dodanie 
systému).
43 Dokopy sa vykonalo 27 úprav 
hlavnej zákazky na vývoj SIS II 
a VIS (zmluvy o vývoji oboch 
systémov boli zlúčené do 
jedného dokumentu).Graf 10Hodnota hlavnej zákazky na vývoj SIS II
Zdroj:  Údaje Európskeho dvora audítorov založené na zmenách zmluvy o SIS II.0102030405060708090
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Zmena č. 2č. 4č. 5č. 9, 11č. 12, 13, 15
(Konečná fáza projektu)č. 24, 25, 27spolu v mil. EUR
29 Pripomienky
45 
Zmeny dohodnuté v období 2006  – 
2008 viedli k zvýšeniu hodnoty 
zákazky pre hlavného vývojového 
dodávateľa o 14,1 mil. EUR (69 %), 
t. j. na 34,4 mil. EUR (pozri graf 10 ). 
Pred prvým zvýšením o 4 mil. EUR 
v decembri 2006 (zmena č. 2) GR 
pre vnútorné záležitosti požiadalo 
GR pre rozpočet, aby mu poradilo, 
či je možné rokovať s dodávateľom 
o zvýšení hodnoty zákazky. GR pre 
rozpočet uviedlo, že podľa článku 126 
ods. 1 vykonávacích predpisov k na -
riadeniu o rozpočtových pravidlách 
by GR pre vnútorné záležitosti mohlo 
rokovať o zmenách spojených s do -
datočnými službami, ktoré neboli 
zahrnuté do pôvodnej zmluvy, no stali 
sa nevyhnutnými. Podľa tohto článku 
by nemohla celková suma súvisiaca 
so zmenami prekročiť 50 % pôvodnej 
ceny zákazky44. Pôvodná hodnota zá -
kazky na vývoj SIS II bola 20,3 mil. EUR, 
takže celková suma súvisiaca so 
zmenami nemohla podľa článku 126 
ods. 1 písm. e) prekročiť 10,2 mil. EUR.
46 
V roku 2008 dosiahla celková hodno -
ta zmien 50 % limit. GR pre vnútorné 
záležitosti rokovalo o následných 
zmenách v súlade s článkom 126 ods. 1 
písm. b) vykonávacích predpisov k na -
riadeniu o rozpočtových pravidlách45. 
V tomto článku sa nestanovuje strop 
pre celkovú hodnotu zmien. Toto 
ustanovenie sa však mohlo uplatniť len 
pod podmienkou, že zákazka sa udelí 
iba jednej konkrétnej spoločnosti (si -
tuácia známa pod pojmom technická 
nutnosť ( technical lock‑in )). 47 
V špecifikáciách ponuky na vývoj SIS II 
nebolo naplánované zavedenie sys -
tému ako súboru stavebných prvkov, 
ktoré môže ľahko opätovne použiť 
iný dodávateľ46. GR pre vnútorné 
záležitosti rozhodlo, že z technických 
dôvodov možno zákazku upravenú na 
základe dodatku v roku 2010 v hod -
note 35 mil. EUR udeliť v konečnej 
fáze projektu len hlavnému vývojo -
vému dodávateľovi, t. j. spoločnosti 
HPS. Domnievalo sa, že žiadny iný 
dodávateľ by nebol schopný dodať 
SIS II v požadovanej kvalite a v rámci 
časového harmonogramu za rovnakú 
cenu. Okrem toho by si nové výberové 
konanie vyžadovalo viac času. Komisia 
sa navyše domnievala, že keďže bola 
zákazka na vývoj SIS II skombinovaná 
so zákazkou na vývoj vízového infor -
mačného systému, jej ukončenie by 
mohlo mať rušivý vplyv na realizáciu 
zákazky na vývoj VIS.
48 
Komisia zastávala názor, že z hľadiska 
riadneho finančného hospodárenia ne -
môže odôvodniť nové výberové kona -
nie. Viedlo to k zvýšeniu hodnoty zá -
kazky z 20,3 mil. EUR na 82,4 mil. EUR47, 
pričom dodávateľ poskytol v roku 2008 
nedostatočne fungujúci systém. Tento 
proces prebehol formou sérií prero -
kovaných zmien. Hoci je tento postup 
stanovený v nariadení o rozpočtových 
pravidlách, pri akomkoľvek rokovacom 
konaní existuje podstatné riziko, že 
vyplatené ceny nebudú konkurenčné.  44 V článku 126 ods. 1 písm. 
e) vykonávacích predpisov 
k nariadeniu o rozpočtových 
pravidlách sa stanovuje, že 
verejní obstarávatelia môžu 
využiť rokovacie konanie 
(t. j. nie hospodársku súťaž), 
ak sa dodatočné služby, ktoré 
neboli súčasťou pôvodnej 
zákazky, stanú na základe 
nepredvídateľných okolností 
nevyhnutnými na doplnenie 
služieb a ak ich nemožno 
oddeliť od hlavnej zákazky bez 
toho, aby to spôsobilo vážne 
ťažkosti. Súhrnná hodnota 
dodatočných zákaziek nesmie 
presiahnuť 50 % hodnoty 
pôvodnej zákazky.
45 V článku 126 ods. 1 písm. 
b) vykonávacích predpisov 
k nariadeniu o rozpočtových 
pravidlách sa stanovuje, že 
verejní obstarávatelia môžu 
využiť rokovacie konanie 
(t. j. nie hospodársku súťaž), 
ak sa z technických alebo 
umeleckých dôvodov 
alebo z dôvodov súvisiacich 
s ochranou výhradných práv 
môže zákazka zadať len určitej 
spoločnosti. 
46 Tento prístup založený na 
prvkoch je opísaný v metodike 
vývoja softvéru, ktorá sa 
používa v Európskej komisii 
(RUP@EC).
47 V roku 2012 viedli zmeny 
vo výške 4,7 mil. EUR 
k zvýšeniu celkovej hodnoty 
na 82,4 mil. EUR.
30 Pripomienky
49 
Komisia si uvedomovala toto rizi -
ko, a preto prijala v rámci rokovaní 
o zmene č. 15 týkajúcej sa konečnej 
fázy projektu opatrenia s cieľom 
poskytnúť určitú záruku, že cena bola 
primeraná. Hodnota pôvodnej ponuky, 
ktorú predložila spoločnosť HPS, bola 
49,9 mil. EUR. Po tom, ako sa dosiahol 
konsenzus o obsahu ponuky, Komisia 
vypracovala svoj vlastný odhad vo 
výške 25,8 mil. EUR. Následne porov -
nala ceny vzorky pozostávajúcej z 10 % 
technického vybavenia s cenami rám -
covej zákazky, ktorú riadilo GR pre in -
formatiku48. Zistila, že navrhované ceny 
sú dvakrát vyššie a že môže využiť 
doložku o najviac zvýhodnenom zá -
kazníkovi a zaručiť tak najlepšiu cenu 
pre Komisiu. Vďaka týmto opatreniam 
znížila hodnotu pôvodnej ponuky 
spoločnosti HPS (49,9 mil. EUR) o 30 % 
na 35 mil. EUR. V súťažnom výberovom 
konaní by bolo pravdepodobne možné 
ušetriť ešte viac.Časť 3  – Komisia nezabez -
pečila, aby súbor doku -
mentov o SIS II zahŕňal 
dôkladné prehodnotenie 
nákladov a očakávaných 
prínosov, aktualizované 
v závislosti od hlavných 
zmien
Kritériá auditu
50 
V rámci auditu sa skúmalo, či Komi -
sia prehodnotila súbor dokumentov 
o SIS II, keď došlo k výrazným zmenám 
nákladov a očakávaných prínosov.
Po tom, čo sa Komisia ozna -
čila za zodpovednú za pro -
jekt, do jej aktualizovaného 
súboru dokumentov o SIS II 
sa nezahrnulo dôkladné pre -
hodnotenie všetkých nákla -
dov, očakávaných prínosov 
a alternatív 
51 
Krajiny schengenského priestoru prijali 
rozhodnutie vyvinúť SIS II v decembri 
1996 na základe porovnania výhod 
a nevýhod rozšírenia SIS 1. Odhady ná -
kladov na SIS II zahŕňali odhad nákla -
dov na vývoj vnútroštátnych systémov, 
pričom sa uznalo, že tieto náklady 
budú ďaleko presahovať náklady na 
vývoj centrálneho systému49.48 E-mail zo 7. septembra 2010, 
ktorý zaslalo GR pre vnútorné 
záležitosti hlavnému 
vývojovému dodávateľovi.
49 SCH/OR.SIS(96) 165 
z 15. decembra 1996: 
v tomto oznámení, ktoré 
vypracovalo predsedníctvo 
výboru pre riadenie SIS, sa 
náklady na vývoj nového 
centrálneho systému 
odhadli na 50 až 60 miliónov 
francúzskych frankov (8 až 
9 mil. EUR), pričom náklady 
na každý nový vnútroštátny 
systém sa odhadli na 20 až 
25 miliónov francúzskych 
frankov (3 až 4 mil. EUR).
31 Pripomienky
52 
V roku 2001 Rada takto opísala náklady 
na SIS II a jeho prínosy50:
a) Odhadovalo sa, že náklady na vý -
voj centrálneho systému dosiahnu 
14,6 mil. EUR.
b) Prvotným dôvodom vývoja SIS II 
bolo prepojenie zvýšeného počtu 
členských štátov po rozšírení Eu -
rópskej únie. V rámci SIS II sa mali 
tiež využiť výsledky najnovšieho 
technologického vývoja a mali sa 
doň pridať nové funkcie.
53 
Väčšina respondentov v prieskume 
(76 %) považovala toto prvotné odô -
vodnenie zavedenia SIS II za pre -
svedčivé a domnievala sa, že náklady 
sú odôvodnené prínosmi systému. 
V roku 2001 sa nepožadovalo, aby 
sa návrh projektu SIS II predložil na 
schválenie GR pre informatiku. V rám -
ci Komisie sa v roku 2004 na základe 
oznámenia o riadení IT51 posilnilo 
podnikové riadenie IT, ako aj kontroly. 
V tomto oznámení sa uviedlo odporú -
čanie, aby GR pre informatiku vydalo 
stanovisko k vývoju akýchkoľvek 
nových informačných systémov, ktoré 
plánujú zaviesť jednotlivé GR, a to 
bez ohľadu na povahu rozpočtových 
zdrojov (administratívne či prevádzko -
vé výdavky). V praxi sa od roku 2004 
tento postup dodržiaval len u projek -
tov financovaných z administratívne -
ho rozpočtu, no vo všeobecnosti sa 
nedodržiaval u projektov financova -
ných z prevádzkových rozpočtov, ako 
je SIS II52.54 
Po tom, čo sa Komisia označila za zod -
povednú za vývoj SIS II, vydala v de -
cembri 2001 a decembri 2003 oznáme -
nia, ktoré vychádzali zo zdôvodnenia 
uvedeného v právnych predpisoch 
z roka 2001, a zrevidovala odhad 
nákladov (pozri tabuľku 8 ). Aktualizo -
vaný súbor dokumentov o SIS II, ktorý 
vypracovala Komisia, však nezahŕňal 
dôkladné vyhodnotenie nákladov, 
prínosov a alternatív:
a) V pôvodných orientačných od -
hadoch nákladov, ktoré sa až do 
roku 2010 nezrevidovali, sa vý -
razne podcenil skutočný rozsah 
investičných potrieb – približne 
500 mil. EUR do ukončenia projek -
tu: 189 mil. EUR na vývoj centrálne -
ho systému (pozri bod 34) a odhad 
vo výške viac než 330 mil. EUR na 
vývoj vnútroštátnych systémov53. 
Náklady na vývoj vnútroštátnych 
systémov sa hradili z rozpočtov 
členských štátov, no zahŕňali 
podporu vo výške 95 mil. EUR vy -
platenú z Fondu EÚ pre vonkajšie 
hranice. Vnútroštátne systémy sú 
neoddeliteľnou súčasťou Schen -
genského informačného systému, 
keďže hlavní koncoví používatelia 
SIS II získavajú prístup k centrálne -
mu systému prostredníctvom svoj -
ho vnútroštátneho systému (pozri 
graf 1 ). Hoci Komisia nezodpove -
dala za realizáciu vnútroštátnych 
projektov SIS II, ich koordinácia 
bola v záujme úspešného ukon -
čenia projektu veľmi dôležitá54. 
Členské krajiny uznali túto skutoč -
nosť vo svojom pôvodnom návrhu 
na vytvorenie SIS II z roku 1996 
(pozri bod 51). Ani v pôvodnom, 
ani v žiadnom ďalšom odhade, 
ktorý predložila Komisia, sa však 
neuviedli náklady na vývoj týchto 
systémov.  50 Nariadenie Rady (ES) 
č. 2424/2001, rozhodnutie 
Rady 2001/886/SVV a podnet 
Belgického kráľovstva 
a Švédskeho kráľovstva na 
prijatie nariadenia Rady 
o vývoji druhej generácie 
Schengenského informačného 
systému (SIS II) (9844/2001). 
51 SEK(2004) 1267. Podnikové 
riadenie IT a kontroly sa 
posilnili prostredníctvom 
ďalších oznámení Komisie 
z roka 2010 a 2011. Išlo 
sčasti o reakciu na riziko 
straty dobrej povesti, 
ktoré predstavovalo 
vykonávanie rozsiahlych 
projektov IT: SEK(2010) 1182 
a SEK(2011) 1500 
z 30. novembra 2011.
52 Pracovná skupina pre 
riadenie metodiky, štruktúry 
a portfólia, ktorej predsedá 
GR pre informatiku, 
by mala predtým, než 
sa uvoľnia prostriedky 
z administratívneho rozpočtu, 
preskúmať dokumenty 
týkajúce sa vymedzenia 
projektu, ktoré vypracovali 
jednotlivé GR. 
53 V správe pre pracovnú 
skupinu SIS -TECH 
z roka 2009 (oznámenie 
predsedníctva o hodnotení 
alternatívneho scenára 
SIS 1+RE, dokument č. 8708/09 
z 19. mája 2009) sa uviedlo, 
že odhadované náklady, 
ktoré investovali členské 
štáty do vnútroštátnych 
systémov SIS II do mája 2009, 
predstavujú 170 mil. EUR. 
Členské štáty odhadli v rámci 
hodnotenia Fondu pre 
vonkajšie hranice v polovici 
obdobia, ktoré vykonala 
Komisia, že budúce investície 
do vnútroštátnych systémov 
SIS II dosiahnu v období 
2009 až 2012 približne 
160 mil. EUR. Celkové 
investície sú značne vyššie, 
keďže neboli k dispozícii údaje 
z Dánska, Estónska, Nemecka, 
Grécka, Luxemburska, 
Holandska, Portugalska, zo 
Španielska a Švajčiarska. 
Z týchto celkových investícií 
do vnútroštátnych systémov, 
ktoré predstavovali 
ku koncu roka 2012 viac než 
330 mil. EUR, poskytla Komisia 
prostredníctvom Fondu 
pre vonkajšie hranice sumu 
76 mil. EUR, ako aj ďalších 
19 mil. EUR v roku 2013. 
32 Pripomienky
b) Komisia nestanovila prínosy SIS II 
z hľadiska jeho prínosu k boju proti 
zločinu či posilneniu vonkajších 
hraníc. Neuviedla problémy, ktoré 
mal systém SIS II vyriešiť, ani spô -
sob, akým sa bude vyhodnocovať 
jeho úspech.
c) Takisto nezvážila alternatívne 
scenáre. Napríklad sa nevysvetlilo, 
prečo nie je možné rozšíriť SIS 1 na 
ďalšie členské štáty. Päť zo šiestich 
členských štátov zúčastnených na 
rozhovoroch v rámci auditu zastá -
valo názor, že SIS 1 by sa mohlo 
rozšíriť o nové členské štáty. Keď 
nebol SIS II k dispozícii koncom 
roka 2006, ako sa plánovalo, SIS 1 
bol zmenený a v decembri 2007 
začal fungovať SISone4all s cieľom 
zahrnúť nové členské štáty (pozri 
bod 1 1).
Komisia nezabezpečila počas 
trvania projektu dôkladné 
prepracovanie súboru doku -
mentov, hoci sa výrazne 
zmenili náklady a očakávané 
prínosy
55 
Kľúčové rozhodnutia, ako je rozhod -
nutie začať podrobné plánovanie 
z roku 2004, rozhodnutie aktivovať 
druhú fázu projektu z roku 200555 
či rozhodnutie pokračovať vo vývoji 
SIS II, prijaté v rokoch 2009 – 2010 
po porovnaní so systémom SIS 1+RE (pozri body 62 a 63), sa prijali v me -
dziach rámca na prijímanie rozhod -
nutí týkajúcich sa projektu. Spoločný 
mechanizmus slúžiaci na rozhodovanie 
o tom, či pokračovať v projekte IT 
alebo ho ukončiť, ktorý bol v Komisii 
zavedený od roku 2010, nebol uplat -
niteľný na projekt SIS II56. Rozhodnutia 
o pokračovaní vo vývoji SIS II boli po 
jeho zavedení financované zo schvále -
ného rozpočtu na náklady na prevádz -
ku SIS II (pozri bod 36)57. Rozhodnutia 
o pokračovaní v projekte SIS II nezahŕ -
ňali napriek výraznej zmene celkových 
nákladov a očakávaných prínosov ich 
dôkladné opätovné vyhodnotenie.
56 
Náklady na vývoj centrálneho systému 
boli oveľa vyššie, než sa pôvodne od -
hadovalo (pozri body 34 až 49). Dlhšie 
trvanie projektu, než sa očakávalo, 
tiež viedlo k dodatočným nákladom 
na modernizáciu SIS 1 (pozri bod 59). 
Oneskorenia a zmeny koncepcie SIS II 
takisto spôsobili zvýšenie nákladov 
na vývoj vnútroštátnych systémov. Zá -
stupcovia štyroch zo šiestich členských 
štátov opísali v rámci rozhovorov si -
tuáciu, keď nakúpili materiál pre svoje 
vnútroštátne systémy, ktorý sa však 
nepoužil, keďže sa stal zastaraným. 
V audítorskom prieskume vyjadrilo 
74 % respondentov z členských štátov 
názor, že potreba nájsť dodatočné 
zdroje na financovanie opakovaných 
zmien a predĺžení termínu projektu 
ohrozila vývoj ich vnútroštátnych 
systémov.  54 V projektovom pláne SIS II 
z 3. marca 2008 sa opisuje, ako 
sa do projektu SIS II zahrnula 
aj koordinácia vnútroštátnej 
prípravy v každej krajine 
zúčastňujúcej sa na SIS II. 
Uvádza sa v ňom, že „Komisia 
nezodpovedá za ukončenie 
týchto projektov, ale keďže 
vnútroštátna príprava má 
dosah na projekt SIS II, jej 
účasť sa považuje za zásadnú“. 
55 Pôvodne pokrývala zákazka 
na vývoj iba prvú fázu 
(koncepciu). Aktivácia druhej 
fázy (vývoj a dodanie) závisela 
od rozhodnutia Komisie 
založeného na výsledkoch 
prvej fázy a dostupnosti 
rozpočtu.
56 Rada pre riadenie projektov 
týkajúcich sa informačných 
systémov (ISPMB), ktorej 
predsedá generálny riaditeľ 
GR pre informatiku, skúma 
výročné správy o pokroku 
dôležitých projektov IT 
a vydáva včasné varovania 
o zaznamenaných ťažkostiach. 
GR pre vnútorné záležitosti 
sa dohodlo s orgánmi 
Komisie zodpovednými 
za riadenie IT na tom, že 
projekt SIS II nebude spadať 
do kompetencií ISPMB.
57 KOM(2010) 633 v konečnom 
znení z 5. novembra 2010, 
KOM(2011) 391 v konečnom 
znení z 29. júna 2011.  
33 Pripomienky
57 
Zatiaľ čo náklady na SIS II vzrástli, 
hlavné očakávané prínosy (prepojenie 
zvýšeného počtu členských štátov po 
rozšírení Európskej únie) boli v dôsled -
ku zavedenia SISone4all v roku 2007 
menej zreteľné (pozri bod 11). V audí -
torskom prieskume boli respondenti 
požiadaní o zváženie dôvodov na 
vývoj SIS II na začiatku a na konci 
projektu. Respondenti odpovedali, 
že najpodstatnejším odôvodnením 
na začiatku projektu bolo prepojenie 
väčšieho počtu členských štátov. Do 
ukončenia projektu však váha pripísa -
ná dôležitosti tohto odôvodnenia kles -
la z 36 % na 15 % (pozri g ra f 11 ). Iné 
dôvody vedúce k vývoju SIS II boli tiež 
odlišné na konci a na začiatku projek -
tu. Na konci projektu sa značná váha 
pripísala napríklad vyhnutiu sa poško -
deniu dobrej povesti EÚ58 a ochrane 
vynaložených investícií.  58 Výročná správa o činnosti GR 
pre vnútorné záležitosti za 
rok 2011 obsahovala výhradu 
týkajúcu sa poškodenia dobrej 
povesti Komisie v dôsledku 
SIS II.Graf 11Odôvodnenie vývoja SIS II
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
Viac členských 
štátovNové funkcie Kapacita 
a výkonnosťPrenos SIS do 
inštitúcií EÚZabránenie 
poškodeniu
 dobrej 
povesti EÚOchrana 
vynaložených 
investíciíIné
Začiatok projektu Koniec projektu
34 Pripomienky
58 
Druhé najpodstatnejšie odôvodne -
nie vývoja SIS II na začiatku projektu 
(poskytnutie nových funkcií) sa stalo 
do ukončenia projektu najdôležitejším 
odôvodnením. SIS II poskytuje konco -
vým používateľom nové funkcie, ako 
sú napríklad nové kategórie zápisov 
(ukradnuté lietadlá, člny, kontajne -
ry, platobné prostriedky), nástroj na 
prepojenie zápisov (napríklad zápisu 
o osobe a zápisu o vozidle) a kapacita 
uchovávania dokumentov týkajúcich sa 
jednotlivých zápisov (napr. európskych 
zatykačov) vrátane biometrických 
údajov. 82 % respondentov uviedlo, že 
SIS II má mnoho dodatočných funkcií, 
ktoré priniesli koncovým používateľom 
okamžite viditeľné praktické výhody 
oproti SIS 1 (pozri graf 12 ).59 
Na konci projektu si však boli respon -
denti menej istí prínosmi SIS II v po -
rovnaní so SIS 1 s výnimkou nových 
funkcií. Respondenti v prieskume 
vyjadrili názor, že druhým najdôleži -
tejším odôvodnením vývoja SIS II sa 
stali do ukončenia projektu výhody, 
ktoré nie sú spojené s funkciami, ako je 
napríklad väčšia kapacita a výkonnosť. 
Iba 52 % respondentov sa však domnie -
valo, že SIS II má oproti SIS 1 podstatné 
výhody, ktoré nie sú spojené s funk -
ciami (pozri  graf 12 ). Príčinou bola 
skutočnosť, že z dôvodu oneskorení pri 
vývoji SIS II došlo k početným úpravám 
SIS 1 (pozri chronológiu v  prílohe ): Graf 12Výhody SIS II oproti SIS 1
Zdroj:  Audítorský prieskum, do ktorého sa zapojili zainteresované strany SIS II.0 %20 %40 %60 %80 %100 %Respondenti
SIS II má mnoho 
dodatočných funkcií, 
ktoré poskytujú praktické 
výhody oproti SIS 1.SIS II predstavuje 
oproti SIS 1 výhody, 
ktoré nie sú spojené 
s funkciami 
(kapacita a výkonnosť).Náklady sú 
odôvodnené 
prínosmi SIS II.Existoval účinný 
mechanizmus na 
rozhodnutie o tom, 
či sa ukončí SIS II, 
založený na odôvodnení 
projektu.
Nesúhlas Neutrálny postoj Súhlas
35 Pripomienky
a) V roku 2006, keď sa obnovilo 
technické vybavenie a pridali sa 
funkcie, sa systém premenoval na 
SIS 1+R.  
b) V roku 2007 sa prostredníctvom 
SISone4all prepojili ďalšie členské 
štáty.  
c) V roku 2011 sa v dôsledku skon -
čenej platnosti zmlúv o údržbe 
zmenila koncepcia SIS 1+R, ktorý 
sa preprogramoval v Jave (na -
miesto predchádzajúceho C++). 
Dva zo šiestich členských štátov 
zapojených do rozhovorov v rámci 
auditu zastávali názor, že výkon -
nosť nového modulárneho systé -
mu premenovaného na SIS 1+R2 je 
rovnocenná s výkonnosťou SIS II.
60 
V roku 2009 bol SIS II oneskorený o dva 
roky v porovnaní s pôvodným termí -
nom, pričom vzrástli náklady, obme -
dzili sa očakávané prínosy a systém 
neobstál na prevádzkových testoch 
koncom roka 2008. Napriek ťažkos -
tiam, oneskoreniam a zvýšeniu nákla -
dov však väčšina zainteresovaných 
strán chcela pokračovať v budovaní 
SIS II. Iba 19 % respondentov v audí -
torskom prieskume sa domnievalo, že 
vývoj SIS II treba pozastaviť. Projekt sa 
však dostal do dôležitého bodu, keď 
bolo treba prijať rozhodnutie, a vo feb -
ruári 2009 predsedníctvo Rady vyzvalo 
na opatrné zváženie alternatívnych 
scenárov59. 61 
Na základe analýzy nákladov a príno -
sov sa ale neprijalo žiadne rozhodnutie 
o tom, či sa bude pokračovať v projek -
te alebo sa projekt ukončí. Iba 30 % 
respondentov v audítorskom priesku -
me sa domnievalo, že existuje účinný 
mechanizmus na prijatie takéhoto 
rozhodnutia (pozri graf 12 ). Komi -
sia neprehodnotila celkové náklady 
na SIS II (vrátane nákladov na vývoj 
vnútroštátnych systémov) a jeho oča -
kávané prínosy (vrátane jeho prínosu 
k posilneniu bezpečnosti EÚ). Rovna -
ko nepreukázala, že projekt ostáva 
organizačnou prioritou, ktorá posky -
tuje vyššiu návratnosť investícií než 
iné príležitosti. Iba 38 % respondentov 
v audítorskom prieskume vyjadrilo 
názor, že konečné náklady na vývoj 
SIS II sú odôvodnené jeho očakávaný -
mi prínosmi (pozri graf 12 ).
62 
Hoci Komisia v máji 2009 neprehod -
notila celkové náklady na SIS II a jeho 
očakávané prínosy, prispela k porovna -
niu s alternatívnym scenárom SIS 1+RE, 
čo zahŕňalo zmenu SIS 1+R zameranú 
na zahrnutie funkcií SIS II60. Tým sa 
po prvýkrát potvrdilo, že existuje 
alternatívny scenár k SIS II61. Komisia 
uznala značné finančné dôsledky pre 
realizáciu vnútroštátnych projektov 
SIS II v členských štátoch, no porov -
nanie nezahŕňalo náklady na vývoj 
vnútroštátnych systémov62. Päť zo 
šiestich členských štátov zapojených 
do rozhovorov v rámci auditu vnímalo 
porovnanie ako nespravodlivo na -
klonené v prospech pokračovania vo 
vývoji SIS II. Domnievali sa, že v rámci 
porovnania sa podcenil čas a náklady 
potrebné na dokončenie SIS II, pričom 
zdôraznili ťažkosti spojené s precho -
dom na SIS 1+RE.  59 Dokument Rady č. 6067/09 
z 3. 2. 2009, oznámenie 
predsedníctva o opatreniach 
na zavedenie SIS II.
60 Dokument Rady č. 10005/09 
z 20. mája 2009, oznámenie 
predsedníctva a útvarov 
Komisie pre Výbor článku 
36, správa o ďalšom 
smerovaní SIS II, ako aj 
SEK(2010) 436 v konečnom 
znení.
61 Napríklad všetky možnosti 
skúmané v pracovnom 
dokumente útvarov 
Komisie z 31. augusta 2006 
o prepracovaní 
harmonogramu pre celý SIS II 
zahŕňali pokračovanie vo 
vývoji SIS II. V novembri 2006 
Komisia trvala na tom, že je 
technicky nemožné pridať 
nové funkcie do SIS 1. Pozri 
deviatu správu so svedectvami 
za obdobie 2006 – 2007 
na tému Schengenský 
informačný systém II 
(SIS II), ktorú vypracoval 
Výbor pre Európsku úniu 
v rámci Snemovne lordov, 
2. marca 2007, odpoveď na 
otázku č. 441.
62 Závery Rady pre 
spravodlivosť a vnútorné veci 
z 26. a 27. februára 2009.
36 Pripomienky
63 
V júni 2009 sa Rada rozhodla pokračo -
vať vo vývoji SIS II63. Zaviedla však dva 
medzníkové testy a mechanizmus na 
pozastavenie zákazky na vývoj a pre -
chod na alternatívny scenár SIS 1+RE 
v prípade, že systém by neprešiel na 
jednom z testov64.Časť 4  – Komisia využívala 
svoje skúsenosti získané 
počas prvej fázy projektu 
pri dokončovaní SIS II 
a príprave budúcich 
projektov
Kritériá auditu
64 
V rámci auditu sa skúmalo, či Komisia 
vykonala hodnotenie projektu SIS II. 
Skúmala sa otázka, či boli skúsenosti 
získané pri riadení SIS II uplatnené 
na neskoršie fázy projektu, iné projek -
ty IT v rámci Komisie a na činnosť novej 
Agentúry na prevádzkové riadenie 
rozsiahlych informačných systémov 
v priestore slobody, bezpečnosti 
a spravodlivosti (eu -LISA).
Komisia uplatnila svoje skú -
senosti z prvej fázy projektu 
na konečnú fázu
65 
Komisia uplatnila poznatky, skúsenos -
ti a pochopené skutočnosti získané 
počas prvej fázy projektu v záujme 
úspešného ukončenia konečnej fázy 
projektu. Audítorský prieskum pou -
kázal na jasný rozdiel medzi prvou 
fázou projektu prebiehajúcou do 
roku 2009 a konečnou fázou projektu 
prebiehajúcou od roku 2010. Tabuľ -
ka 13  znázorňuje, ako Komisia zmenila 
počas konečnej fázy projektu svoj 
prístup s cieľom riešiť príčiny onesko -
renia a zvýšenia nákladov a dokončiť 
SIS II. Dva zo šiestich členských štátov 
zapojených do rozhovorov uviedli, že 
konečná fáza projektu bola riadená 
spôsobom, ktorý je primeraný riadeniu 
rozsiahleho projektu IT.63 Dokument Rady č. 10708/09 
z 5. júna 2009, závery Rady 
o ďalšom smerovaní SIS II.
64 Systém prešiel na 
prvom medzníkovom 
teste v marci 2010 a na 
druhom medzníkovom  
teste v máji 2012.
37 Pripomienky
Komisia už uplatnila svoje 
skúsenosti zo SIS II na iné 
projekty
66 
Komisia nevykonala formálne hod -
notenie spolu so zástupcami všet -
kých zainteresovaných strán s cieľom 
identifikovať ponaučenia, ktoré získala 
z riadenia projektu. Uplatnila však nie -
ktoré ponaučenia získané zo SIS II na 
iné projekty v rámci Komisie, a to:a) prostredníctvom usmernení k ria -
deniu projektov;
b) prostredníctvom oznámení, v kto -
rých sa opísali všeobecné ponau -
čenia zo SIS II, ktoré treba uplatniť 
pri vývoji budúcich systémov IT 
v oblasti slobody, bezpečnosti 
a spravodlivosti;
c) osobitných opatrení, ktoré prijala 
pri plánovaní budúcich rozsiahlych 
systémov IT.Tabuľka 13Ponaučenia získané z neúspešnej prvej fázy projektu
Zdroj:  Údaje Európskeho dvora audítorov založené na prieskume, do ktorého boli zapojené zainteresované strany SIS II.Príčina oneskorení a  zvýšenia nákladov 
v súvislosti so SIS II Zmena prístupu v konečnej fáze projektu 
prebiehajúcej od roku 2010
Nerealistický termínTermín ukončenia projektu platný od júna 2010, 
ktorý sa stanovil na marec 2013, bol realistický 
a dodržal sa.
Nedostatok odborných znalostí v rámci Komisie 
potrebných na účinné riadenie externe zadanej 
vývojovej činnostiKomisia vyčlenila viac zdrojov na projekt a bola schop -
ná prijímať zamestnancov s relevantnými skúsenosťa -
mi (šlo napr. o pracovníkov zapojených do samotného 
projektu SIS II, zamestnancov GR pre dane a colnú 
úniu či osoby pochádzajúce z členských štátov).
Pracovné vzťahy Komisie s niektorými členskými 
štátmi boli slabé a Komisia nezabezpečila ich 
angažovanosť.Porovnanie so SIS 1+RE uskutočnené v roku 2009 
poskytlo určité doplňujúce odôvodnenie pokračova -
nia v investovaní.
Vytvorenie rady pre globálne riadenie projektu 
v roku 2009 umožnilo Komisii viac využívať skúse -
nosti koncových používateľov v členských štátoch.
Nestabilnosť požiadaviek na systémPožiadavky na systém boli počas konečnej fázy 
projektu stabilné.
38 Pripomienky
67 
V najnovšej metodike riadenia 
projektov , ktorú vypracovala Komisia 
(PM2)65, sa zdôrazňujú postupy, ktoré 
chýbali v rámci SIS II, ako je:
a) dôležitá úloha konateľa pri zabez -
pečovaní plnenia potrieb užívateľa.
b) schválenie prechodu projektu do 
ďalšieho štádia vydané výborom 
pre riadenie projektu na konci 
počiatočnej fázy, fázy plánovania 
a realizačnej fázy.
68 
V oznámení  2011(680) o inteligent -
ných hraniciach66 sa zdôraznilo, že 
ponaučenia získané z vývoja roz -
siahlych projektov IT, ako je SIS II, by 
sa mali zohľadniť pri vývoji systému 
vstup/výstup (EES) a programu re -
gistrovaných cestujúcich (Registered 
Traveller Programme – RTP). V  ozná -
mení  2010/385 týkajúcom sa prehľadu 
o riadení informácií v oblasti slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti67sa opí -
salo, ako by Komisia vyvíjala budúce 
systémy IT. SIS II sa v ňom použil ako 
príklad slúžiaci na zdôraznenie týchto 
dvoch kľúčových ponaučení:
a) Je potrebné, aby sa požiadavky 
stanovili v právnych predpisoch 
ešte pred tým, než začne vývojová 
činnosť.
b) Je dôležité zabezpečiť účinnú 
štruktúru riadenia.69 
Pri plánovaní projektov zameraných 
na inteligentné hranice Komisia už 
podnikla nasledujúce konkrétne kro -
ky, ktoré nadväzovali na ponaučenia 
získané zo SIS II:
a) Podľa legislatívnych finančných 
výkazov vzťahujúcich sa na systém 
vstup/výstup a program registro -
vaných cestujúcich sa mali náklady 
na vývoj vnútroštátnych systémov 
hradiť z rozpočtu EÚ.
b) Úlohou novej Agentúry na pre -
vádzkové riadenie rozsiahlych 
informačných systémov v priestore 
slobody, bezpečnosti a spravod -
livosti (eu -LISA)68, ktorá sa po 
zavedení SIS II stala zodpoved -
nou za jeho riadenie a údržbu, 
je zhromaždiť odborné znalosti 
požadované pri vývoji budúcich 
systémov, a tým obmedziť riziko, 
že nastanú podobné problémy ako 
počas vývoja SIS II69. 68 % respon -
dentov v audítorskom prieskume 
vyjadrilo názor, že vytvorenie tejto 
novej agentúry by uľahčilo vývoj 
budúcich rozsiahlych systémov IT. 
Všetky členské štáty zapojené do 
rozhovorov v rámci auditu však 
poukázali na skutočnosť, že vzťahy 
s členskými štátmi by boli pre 
novú agentúru kľúčovou výzvou. 
Keďže ide o regulačnú agentúru, 
nevzťahujú sa na ňu opatrenia 
Komisie týkajúce sa podnikového 
riadenia IT70.65 PM2 je metodika riadenia 
projektov, ktorú od roku 2011 
odporúča GR pre informatiku 
generálnym riaditeľstvám.
66 KOM(2011) 680 v konečnom 
znení z 25. októbra 2011.
67 KOM(2010) 385 v konečnom 
znení z 20. júla 2010.
68 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady 
(EÚ) č. 1077/2011 
z 25. októbra 2011, ktorým sa 
zriaďuje Európska agentúra 
na prevádzkové riadenie 
rozsiahlych informačných 
systémov v priestore slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti 
(Ú. v. EÚ L 286, 1.11.2011, s. 1).
69 KOM(2011) 680 v konečnom 
znení.
70 V oznámení SEC(2012) 492 
o e-Komisii na obdobie 2012 – 
2015 sa uvádza, že všetky 
informačné systémy Komisie 
vrátane systémov úradov 
a výkonných agentúr, či už sú 
financované z prevádzkového 
alebo administratívneho 
rozpočtu, podliehajú 
pravidlám Komisie v oblasti 
riadenia IT.
39
 Závery a odporúčania
70 
Rada poverila Komisiu vývojom SIS II 
a stanovila cieľový termín ukončenia 
na december 2006. Zámerom bolo 
umožniť novým členským štátom, kto -
ré mali vstúpiť do EÚ v roku 2004, stať 
sa súčasťou schengenského priestoru. 
Komisia však dodala centrálny systém 
až v apríli 2013, t. j. o viac než šesť 
rokov neskôr, než sa plánovalo, pričom 
rozpočtové náklady boli osemnásob -
ne vyššie než pôvodne odhadované 
náklady. Oneskorenie a prekročenie 
rozpočtu boli čiastočne dôsledkom 
problémového kontextu správy, ktorý 
obmedzil schopnosť Komisie riešiť 
operačné otázky, a čiastočne výsled -
kom nedostatkov v riadení Komisie. 
Bolo to tak najmä počas prvej fázy 
projektu až do roku 2009:
a) Pôvodný termín projektu bol nere -
alistický (pozri body 9 až 12).
b) Komisia až do roku 2010 nezaktu -
alizovala svoj celkový rozpočet na 
projekt z roku 2003 (pozri body 34 
až 37).
c) Požiadavky na systém sa počas 
projektu menili tak, aby splnili 
potreby používateľov, a až do ko -
nečnej fázy projektu prebiehajúcej 
od roku 2010 neboli dostatočne 
stabilné. Systém, ktorý je v súčas -
nosti v prevádzke, má oveľa väčšiu 
kapacitu než systém navrhnutý 
v roku 2001 (pozri body 29 až 32 
a 42 až 43).d) Do roku 2007 Komisia nepridelila 
dostatočný počet zamestnancov 
s odbornými znalosťami potreb -
nými na účinné riadenie exter -
ne zadanej vývojovej činnosti 
(pozri body 13 až 20).
e) Hlavný vývojový dodávateľ 
dodal v prvej fáze projektu ne -
dostatočne fungujúci systém 
(pozri body 39 až 41).
f) Pracovné vzťahy niektorých 
členských štátov s Komisiou boli 
na začiatku slabé a Komisii sa až 
do vytvorenia rady pre globálne 
riadenie projektu v roku 2009 
nepodarilo využiť skúsenosti 
všetkých koncových používateľov 
(pozri body 21 až 25).  
g) Všetkým zainteresovaným stranám 
nebolo jasné, kto prijímal kľúčové 
rozhodnutia (pozri body 26 až 28).
h) Komisia zvýšila po prerokovaní do -
datkov hodnotu hlavnej zákazky na 
vývoj z 20 mil. EUR na 82 mil. EUR. 
Hoci je tento postup stanovený 
v nariadení o rozpočtových pra -
vidlách, pri akomkoľvek rokovacom 
konaní existuje podstatné riziko, 
že vyplatené ceny nebudú konku -
renčné (pozri body 44 až 49).
40 Závery a odporúčania
71 
Po tom, čo sa Komisia v roku 2001 
označila za zodpovednú za projekt, 
do jej aktualizovaného súboru doku -
mentov o SIS II sa nezahrnulo dôklad -
né vyhodnotenie všetkých nákladov 
a očakávaných prínosov. V priebehu 
projektu sa výrazne zmenili náklady 
a očakávané prínosy. V pôvodných 
orientačných odhadoch nákladov, 
ktoré sa mali vynaložiť z rozpočtu 
EÚ na centrálny systém, sa výrazne 
podcenil skutočný rozsah investičných 
potrieb (pozri graf 8 ). Po zohľadnení 
nákladov na vnútroštátne systémy 
dosiahli celkové odhadované náklady 
vynaložené do ukončenia projektu 
približne 500 mil. EUR. Hoci SIS II 
poskytuje nové funkcie a má väčšiu 
kapacitu, hlavný pôvodne očakávaný 
prínos (prepojenie väčšieho počtu 
členských štátov po rozšírení Európ -
skej únie) sa stal v dôsledku zavedenia 
SISone4all v roku 2007 menej relevant -
ným. Napriek týmto zmenám sa však 
rozhodnutia o pokračovaní v projekte 
prijali bez dôkladného prepracova -
nia súboru dokumentov týkajúcich 
sa SIS II zameraného na preukázanie 
skutočnosti, že SIS II ostal organizač -
nou prioritou, ktorá poskytuje vyššiu 
návratnosť investícií než iné príležitosti 
(pozri body 50 až 63).72 
Komisia si vzala ponaučenie zo svojich 
skúseností získaných počas prvej fázy 
projektu s cieľom zmeniť svoj prístup 
počas konečnej fázy projektu a do -
končiť SIS II. Okrem toho, hoci Komisia 
nevykonala formálne hodnotenie 
projektu, už uplatnila niektoré po -
znatky získané v rámci vývoja SIS II pri 
príprave iných rozsiahlych projektov IT 
(pozri body 64 až 69).
41 Závery a odporúčania
Odporúčanie 1
Komisia by mala zakladať časový 
harmonogram vývoja rozsiahlych sys -
témov IT na technickej analýze úloh, 
ktoré treba vykonať, pričom by mala 
zohľadniť riziká a zložitosť daného 
projektu.
Odporúčanie 2
Komisia by mala v rámci svojich opat -
rení týkajúcich sa spoločného riadenia 
IT zahrnúť všetky rozsiahle projekty 
IT do svojej pôsobnosti. Nemalo by sa 
rozlišovať medzi projektmi IT finan -
covanými z prevádzkových rozpočtov 
a projektmi financovanými z admi -
nistratívneho rozpočtu. Komisia by 
mala zapojiť odborníkov v oblasti IT 
z GR pre informatiku alebo iných GR 
do realizácie rozsiahlych projektov IT 
už od ich začiatku. V rámci výboru pre 
riadenie projektu by mala vymenovať 
zástupcu GR pre informatiku. Pri exter -
nom zadávaní činnosti v oblasti vývoja 
by mala Komisia zabezpečiť, aby sa 
pri účinnom riadení zákazky a dohlia -
daní nad prácou zmluvného dodáva -
teľa plne využívali interné odborné 
znalosti s cieľom minimalizovať riziko 
nízkej výkonnosti.  
Odporúčanie 3
Komisia by mala zabezpečiť, aby osoby 
zastupujúce používateľov systému po -
chopili a zohľadnili obchodné potreby 
a požiadavky používateľov.  Odporúčanie 4
Výbor pre riadenie projektu by mal 
schváliť jednotlivé prechodné štádiá 
projektu nadväzujúce na ďalšiu kľúčo -
vú fázu projektu. Pred prechodom od 
začatia projektu k jeho plánovaniu by 
mali výbor pre riadenie projektu a prís -
lušný riadiaci orgán Komisie zodpoved -
ný za IT schváliť súbor dokumentov.
Súbor dokumentov by mal zahŕňať 
možné alternatívy, dôkladnú analýzu 
pomeru nákladov a prínosov, v rámci 
ktorej sa stanovili plné náklady na pro -
jekt, a plán zdrojov, v ktorom sa určil 
potrebný počet zamestnancov z užíva -
teľského hľadiska i z hľadiska IT.
Súbor dokumentov by sa mal v prí -
pade výrazných zmien nákladov na 
projekt, očakávaných prínosov, rizík 
či alternatív aktualizovať a opätovne 
schváliť.
Odporúčanie 5
Komisia by mala zdokumentovať kľú -
čové rozhodnutia týkajúce sa projektu 
v registri rozhodnutí tak, aby boli ľahko 
sledovateľné.
Odporúčanie 6
V prípade, že si projekt vyžaduje, aby 
rôzne zainteresované strany vyvinuli 
odlišné, no vzájomne závislé systémy, 
by mala Komisia zabezpečiť účinné 
globálne riadenie projektu s cieľom 
koordinovať celý projekt.
42 Závery a odporúčania
Odporúčanie 7
Komisia by mala zabezpečiť, aby zá -
kazky na vývoj rozsiahlych systémov 
IT zahŕňali ceny za menšie, presne 
definované práce, čo sa môže použiť 
ako základ na úpravu projektu bez 
opätovných rokovaní. Okrem toho by 
mala Komisia rozvíjať rozsiahle systé -
my IT využívaním vzájomne prepoje -
ných stavebných prvkov, ktoré sa dajú 
ľahko znova použiť, napríklad s cieľom 
presúvať ukončenú prácu od jedného 
dodávateľa k druhému. Hoci si tento 
prístup k vývoju softvérov založený 
na komponentoch vyžaduje investí -
cie do koncepcie, minimalizuje dosah 
zmien požiadaviek a je prostriedkom 
na využitie technologického pokro -
ku a zabránenie situácii známej pod 
pojmom technická nutnosť ( technical 
lock‑in ) v súvislosti s dodávateľmi.Odporúčanie 8
Komisia by mala odovzdať poznat -
ky získané na základe auditu, ktorý 
vykonal Dvor audítorov, generálnym 
riaditeľstvám a inštitúciám, agentúram 
a ostatným orgánom EÚ. Komisia by 
mala vyhodnotiť, či sa dosiahli očaká -
vané prínosy SIS II.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Louis GALEA, člen Dvora audítorov, 
v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 18. marca 2014.
Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
predseda

43
 Príloha
Chronológia SIS II
Zdroj : Európsky dvor audítorov.Príloha
december 2008
Neúspešné prevádzkové testy systému1995
Vytvorenie 
schengenského 
priestoru, začína 
fungovať SIS 1 1985
Podpis 
Schengenskej 
dohodySIS 1
október 2004:
podpis zmluvy 
s Hewlett Packard 
Steria
november 2004 
až január 2005
Pozastavenie projektu 
v dôsledku odvolania 
neúspešného uchádzača2001
Zahrnutie severských 
krajín do SIS 1+ 2001
Na základe nariadenia 
(ES) č. 2424/2001 
je Komisia poverená 
vývojom SIS II
2006
Nariadenie 
(ES) č. 1987/2006 
o zriadení, prevádzke 
a využívaní SIS II1990
Dohovor, ktorým sa 
vykonáva Schengenská 
dohoda – ustanovuje sa 
Schengenský 
informačný systém (SIS)
Princezná Marie-Astrid Moselle
december 2007
Spustenie SISone4all 
s cieľom zahrnúť 
9 nových 
členských štátov
jún 2009 
Závery Rady:
SIS 1+RE sa ponecháva 
ako záložná možnosť.2009
Komisia vytvorila radu pre 
globálne riadenie projektu.
október 2011
Nariadenie (ES) č. 1077/2011, ktorým 
sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové 
riadenie rozsiahlych informačných systémov 
v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
apríl 2013
Uvedenie
SIS II do 
prevádzkyZAČIATOK SIS IIPOZADIE
SIS 1+R
SIS 1+Prebieha vývoj SIS II
Prebieha vývoj SIS II
Prebieha vývoj SIS II
marec 2010
Prvý úspešný 
medzníkový test
máj 2012
Druhý úspešný 
medzníkový testSIS 1
SIS 1+R
SIS I+RE1996
Krajiny schengenského 
priestoru sa 
rozhodli vyvinúť SIS II
2006
Obnovenie hardvéru
SIS 1+R
2011
Preprogramovanie
SIS 1+R2 
v Javedecember 
2006
Pôvodne 
plánovaný 
koniec
jún 2010
Rada schválila 
konečnú fázu 
projektu.SIS 1+R2Prebieha vývoj SIS II
Prebieha vývoj SIS IIdecember 
2008
Zmenený 
plánovaný 
koniec
jún 2010
Zmenený 
plánovaný 
koniec
44
IV b) 
Komisia v roku 2010 predložila realistický rozpočet 
projektu, keď mala k dispozícii úplné informácie, 
najmä pokiaľ ide o požiadavky na systém.
IV c) 
Skutočnosť, že požiadavky na systém sa neustále 
vyvíjali (väčšinou na žiadosť ČŠ), bola príčinou 
oneskorenia a zvýšenia nákladov. Zároveň mala 
obrovský vplyv na aspekt riadenia zmluvných zále -
žitostí projektu, pretože znamenala niekoľko revízií 
zmluvy, ktoré následne neuľahčili budovanie vzťahu 
s dodávateľom, ktorý musel neustále čeliť zmenám 
požiadaviek.
IV d) 
Nedostatok zamestnancov bol zaznamenaný v celej 
oblasti politiky, ktorá veľmi rýchlo rástla.
IV f) 
Pracovné vzťahy medzi Komisiou a niektorými 
členskými štátmi boli občas napäté počas počia -
točnej fázy projektu SIS II. GR pre vnútorné záleži -
tosti však na základe tej istej zmluvy a s rovnakými 
dodávateľmi, dodalo ďalší rozsiahly IT systém (VIS) 
v konštruktívnej a harmonickej pracovnej atmosfére 
s členskými štátmi, bez akýchkoľvek nejasností 
a problémov v rozhodovacom procese. To isté 
možno povedať aj o vývoji systému EURODAC.
Vzťah s komunitou SIS nebol až taký jednoduchý 
z viacerých dôvodov, ako je napríklad pôvodný sys -
tém, zložitá štruktúra riadenia a politické hľadiská 
týkajúce sa celkového prístupu niektorých člen -
ských štátov k rozšíreniu schengenského priestoru.
Štruktúra riadenia bola zložitá, keďže odzrkadľovala 
legislatívne požiadavky aj meniace sa potreby zain -
teresovaných strán.Zhrnutie
II 
Vývoj SIS II sa začal na základe veľmi konkrétneho 
právneho a inštitucionálneho rámca, ktorý v tom 
čase platil v tejto oblasti politiky. Rada prijala roz -
hodnutie vyvinúť SIS II z vlastného podnetu a bez 
návrhu Komisie.
Mnoho požiadaviek nebolo plánovaných od za -
čiatku, ale boli pridané až neskôr. Z tohto dôvodu 
Rada dostatočne neodhadla stanovenie cieľového 
dátumu alebo rozpočtu.
III 
Skutočnosť, že SIS II nebol dodaný v súlade s cie -
ľovým dátumom a odhadom rozpočtu stanove -
ným v roku 2001, sa nedá spochybniť a je známa 
už nejaký čas. Systém, ktorý bol dodaný, sa však 
veľmi odlišoval od toho, aký sa plánoval. Komisia 
sa domnieva, že SIS II funguje primerane a spĺňa 
potreby používateľov.
IV 
Komisia v celom rozsahu pri mnohých príležitos -
tiach upozorňovala, že systém bude dodaný neskôr 
a s vyššími nákladmi, ako sa pôvodne plánovalo 
a predpokladalo. Zároveň vysvetlila, že hlavným 
dôvodom sú zásadne meniace sa požiadavky na 
systém.
IV a) 
Pôvodnú lehotu dokončenia projektu stanovila 
Rada na základe vlastnej analýzy a bez vstupov 
Komisie.
Komisia v oznámeniach v roku 2001 a 2003 upozor -
nila členské štáty na riziká spojené s touto lehotou 
a na predpoklady, ktoré by sa museli splniť (a nako -
niec sa nesplnili), aby sa táto lehota mohla dodržať.Odpovede Komisie
Odpovede Komisie 45
VII b) 
Komisia môže prijať toto odporúčanie. ---, vrátane 
eu-LISA.
Vplyv SIS II sa posúdi v roku 2016 (tri roky po spus -
tení prevádzky SIS II), ako to vyžaduje právny základ 
[článok 50 odseky 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1987/2006 
a článok 66 odseky 4 a 5 rozhodnutia 2007/533/SVV].
Úvod
1 
Počiatočný Schengenský informačný systém (SIS 1) 
bol vyvinutý ako medzivládny projekt pod vedením 
Francúzska a do prevádzky sa uviedol v roku 1995 
(tiež podstatne neskôr, ako sa pôvodne pláno -
valo). V prevádzke pod vedením Francúzska bol do 
mája 2013, keď ho nahradil systém SIS II. Architektúra 
a funkcie týchto systémov sa však podstatne líšia.
Komisia sa domnieva, že pri porovnaní pôvodnej 
lehoty so skutočným dátumom dodávky by sa 
mal vziať do úvahy veľký rozdiel medzi povahou 
pôvodne plánovaného systému a toho, ktorý bol 
dodaný.
2 
Rok po začiatku prevádzky SIS 1 sa schengenské 
krajiny v decembri 1996 rozhodli začať práce na 
definovaní prvkov a požiadaviek na systém SIS II. 
Rada prijala rozhodnutie o vybudovaní SIS II na zák -
lade štúdie uskutočniteľnosti vykonanej v roku 1998 
a viacerých konzultácií medzi členskými štátmi, ktoré 
vyvrcholili v podobe švédsko -belgickej iniciatívy, 
ktorá bola základom pre prvý právny základ SIS II.IV g) 
V priebehu celého projektu SIS II Komisia v plnej 
miere dodržiavala nariadenie o rozpočtových pra -
vidlách a vyjednávala v najlepšom záujme rozpočtu 
Únie.
V 
Počiatočný obchodný prípad bol podrobený ana -
lýze v rámci Rady, bez formálnej úlohy Komisie. 
V priebehu projektu sa projekt stal predmetom spo -
lurozhodovania a spoluzákonodarcovia potvrdili, 
že SIS II zostáva absolútnou prioritou bez ohľadu na 
problémy, ktoré sa pri ňom vyskytli.
Komisia systematicky prehodnotila odhady nákla -
dov pri kľúčových míľnikoch projektu, ak to bolo 
opodstatnené novými prvkami a vždy transpa -
rentne oznamovala rozpočtové záležitosti, ako je 
vysvetlené v bode 70 písm. b).
Neexistovala požiadavka, aby Komisia odhadla 
alebo sledovala vnútroštátne výdavky na SIS II.
VI 
Komisia potvrdzuje, že skutočne získala a uplat -
nila niekoľko kľúčových skúseností z vývoja tohto 
systému. Treba však uznať, že vývoj SIS II a jeho 
zavedenie sú veľmi osobitým podujatím, ktoré sa dá 
ťažko porovnať s inými IT systémami.
VII 
Väčšina odporúčaní Dvora audítorov sa týka pravi -
diel riadenia IT Komisie, ktoré platia od roku 2010.
Odpovede Komisie 46
Pripomienky
9 
Rada prijala rozhodnutie o vybudovaní SIS II na zák -
lade štúdie uskutočniteľnosti vykonanej v roku 1998 
a viacerých konzultácií medzi členskými štátmi, 
ktoré vyvrcholili v podobe švédsko -belgickej inicia -
tívy, ktorá bola základom pre prvý právny základ 
SIS II. Rozhodnutím Rady sa stanovil dátum spus -
tenia na koniec roka 2006. Komisia nemala žiadnu 
formálnu úlohu v tomto legislatívnom procese.
Okrem toho, že v každej výročnej správe o činnosti 
od roku 2001 Komisia informovala o pokroku a hlav -
ných problémoch projektu, zároveň v oznámeniach 
v roku 2001 a 2003 upozornila členské štáty na riziká 
spojené s touto lehotou a na predpoklady, ktoré by 
sa museli splniť (a nakoniec sa nesplnili), aby sa táto 
lehota mohla dodržať.
V oznámení z roku 2001 [KOM(2001) 720], a potom 
do najmenších detailov v následnej štúdii uskutoč -
niteľnosti vykonanej externým dodávateľom, sa 
dôkladne posúdili prevádzkové potreby, ktoré musí 
nový systém zabezpečovať, technické možnosti 
a ich vplyv, časová os projektu a jeho rozpočet, ako 
aj riziká a obmedzenia spojené s jeho vývojom.
Na základe toho sa Rada rozhodla pre jednu 
z navrhnutých možností realizácie (no nie pre tú, 
ktorá bola odporúčaná v štúdii uskutočniteľnosti), 
aby bolo možné pokračovať v projekte v roku 2003.
Právny rámec systému SIS II bol dokončený až na 
konci roka 2006.
10 
Pôvodná lehota stanovená Radou naozaj nebola 
realistická, vzhľadom na to, že sa stanovila v prvom 
rade na základe politických úvah, a nie na základe 
stabilného súboru požiadaviek na systém a riadnej 
technickej analýzy pracovného zaťaženia.Členské štáty pracovali v medzivládnom rámci 
a Komisia nebola do procesu zapojená.
Keď bola Komisia poverená vývojom SIS II, spustila 
štúdiu uskutočniteľnosti s cieľom posúdiť prevádz -
kové potreby, ktoré musí nový systém zabezpe -
čovať, technické možnosti a ich vplyv, časovú os 
projektu a jeho rozpočet, ako aj riziká a obmedzenia 
spojené s vývojom. Túto štúdiu uskutočniteľnosti 
vykonala poradenská spoločnosť v roku 2003. Na 
základe toho sa Rada rozhodla pre jednu z navrhnu -
tých možností realizácie (no nie pre tú, ktorá bola 
odporúčaná v štúdii uskutočniteľnosti), aby bolo 
možné pokračovať v projekte.
3 
Aj keď je pravda, že hlavnými dôvodmi vývoja 
SIS II bola potreba prepojiť nové členské krajiny 
schengenského priestoru a využiť najnovší tech -
nologický vývoj, významné politické udalosti, ako 
útoky zo septembra 2001, zmenili rozsah projek -
tov a konečný systém je diametrálne odlišný od 
pôvodne plánovaného systému.
Rozsah auditu a audítorský prístup
5 
Dôvody oneskorenia a vyšších nákladov oproti 
pôvodným plánom, ako aj ťažkosti, ktoré sa pri pro -
jekte objavili, Komisia oznamovala, okrem iného, aj 
v každej výročnej správe o činnosti GR pre spravod -
livosť, slobodu a bezpečnosť a následne vnútorné 
záležitosti, od roku 2001.
Odpovede Komisie 47
16 
Pokiaľ ide o odborné znalosti v tíme, Komisia 
pripomína, že tím odborníkov SIS II bol zložený 
hlavne zo zamestnancov, ktorí pracovali na projek -
toch členských štátov v rámci SIS 1, alebo z osôb, 
ktoré pred zamestnaním v Komisii pracovali pre IT 
firmy. Rovnaká odbornosť bola k dispozícii v rámci 
projektu VIS. GR pre informatiku, GR pre informačnú 
spoločnosť a GR pre podnikanie a priemysel tiež 
poskytovali GR pre vnútorné záležitosti určitú pod -
poru, a to najmä v prvých rokoch projektu. Okrem 
toho bola podpísaná osobitná zmluva so spoloč -
nosťou Unisys už v ranej fáze projektu (v apríli 2002) 
s cieľom vynahradiť nedostatok interných zdrojov 
v oblasti riadenia kvality.
Komisia trvá na tom, že zmluva bola riadená efek -
tívne. Napríklad, Komisia od začiatku využívala 
týždenné stretnutie s dodávateľom na vyjadrenie 
svojho sklamania z kvality výstupov a požiadavky 
krokov nápravy. Už v októbri 2005 Komisia požado -
vala (a dosiahla) zmenu vedúceho projektu dodáva -
teľa. Avšak, ako je uvedené v dôkazovom materiáli 
pre Snemovňu lordov, uvedenom v poznámke 
pod čiarou 22, z úrovne personálneho obsadenia 
vyplývalo, že nemohla predvídať a zabrániť nedo -
statočnej výkonnosti dodávateľa. Ako sa uvádza 
v poznámke pod čiarou 21, Útvar pre vnútorný audit 
zistil, že personálne obsadenie bolo nedostatočné 
na zvládnutie rastúcej úrovne outsourcingu.
17 
Niekoľkomesačné pozastavenie zmluvy bolo 
následkom toho, že uchádzač využil svoje právo 
odvolať sa proti rozhodnutiu o zadaní zákazky na 
Súdnom dvore. Hodnotenie ponúk bolo vykonané 
podľa zverejnených kritérií a metódy, ktoré boli 
známe a prijaté všetkými uchádzačmi, ktorí sa roz -
hodli prihlásiť sa do súťaže.11 
Každý harmonogram SIS II vychádzal z najlepších 
dostupných informácií v danom čase a bol najskôr 
prerokovaný s členskými štátmi.
Po prijatí právneho základu jediným parametrom 
špecifikácií, ktorý bol predmetom vývoja, bolo 
dimenzovanie systému, ktoré je spojené s využí -
vaním systému členskými štátmi. Toto riziko, ktoré 
sa posudzovalo počas celého projektu v súvislosti 
s využívaním SIS 1+ novými členskými štátmi, sa 
skutočne zhmotnilo v dôsledku intenzívnejšieho vyu -
žívania, než sa pôvodne očakávalo. Aj keby bol SIS II 
dodaný podľa pôvodného plánu prijatého Radou 
v roku 2001, systém by vyžadoval modernizáciu 
dimenzovania v rovnakom rozsahu ako bola tá, ktorá 
sa uskutočnila v rámci rozšírenia projektu vykona -
ného v roku 2010 (pozri obrázok 7) (konečná delta).
14 
Od 16. decembra 2002 bolo v rámci GR pre spravodli -
vosť, slobodu a bezpečnosť vytvorené nové oddele -
nie pre „rozsiahly informačný systém“ s cieľom využí -
vať synergie medzi hlavnými projektmi IT v oblastiach 
politiky spravodlivosti a vnútorných záležitostí: SIS II, 
EURODAC a VIS (vízovým informačným systémom).
15 
Komisia súhlasí s tým, že v prvých rokoch bol 
vyčlenený nedostatočný počet zamestnancov na 
projekt a že zamestnanci pracujúci na projekte SIS II 
boli horliví a kompetentní, ale neustále preťažení. 
Postupné výročné správy o činnosti GR pre spravod -
livosť, slobodu a bezpečnosť poukazovali na vše -
obecný nedostatok zamestnancov na generálnom 
riaditeľstve, a najmä v rámci projektu SIS II.
Komisia sa však nedomnieva, že úroveň fluktuácie 
bola iná ako v porovnateľných útvaroch Komisie. 
Kľúčoví aktéri, ako napríklad programový úradník, 
v skutočnosti zostali na svojom mieste od začiatku do 
konca.
Odpovede Komisie 48
19 
Testy prevádzkového systému v roku 2008 
(neúspešné) boli iba jednou fázou testovania sys -
tému SIS II. Štruktúra testov systému SIS II bola kon -
cipovaná tak, aby umožnila postupné zvyšovanie ich 
úrovne zložitosti. S takýmto prístupom k testovaniu 
je z jeho podstaty možné v danej fáze identifikovať 
problémy, ktoré neboli odhalené skôr (z dôvodu 
samotnej povahy testov vykonaných doteraz). Cel -
kovým účelom je využiť rôzne fázy na identifikáciu 
(v ideálnom prípade všetkých) potenciálnych prob -
lémov skôr, ako sa systém dostane do produkčnej 
fázy. Tak to bolo v roku 2008, ako aj počas konečnej 
fázy projektu po roku 2009 (keďže testovací prístup 
zostal bezo zmeny počas celého projektu).
Dodatočné pracovné miesta získané od roku 2007 
umožnili projektovému tímu zamestnať viac pracov -
níkov s príslušnými skúsenosťami.
22 
Komisia poznamenáva, že Výbor SISVIS sa zaoberal 
aj systémom VIS, v dôsledku čoho sa skrátil čas na 
prerokovanie SIS II. Pre odborníkov SIS II to bolo 
frustrujúce. V skutočnosti sa väčšina problémov, 
ktoré by sa za normálnych okolností prerokovali vo 
Výbore SISVIS, nakoniec prerokovala v rámci pracov -
nej skupiny Rady SIS -TECH, ktorá bola zodpovedná 
za problémy SIS 1. Mnohé technické problémy 
spojené so systémom SIS II by potenciálne mohli 
mať vplyv na SIS 1 a z tohto dôvodu mnohé členské 
štáty trvali na tom, aby sa o nich rokovalo aj v rámci 
pracovnej skupiny SIS -TECH.Závery predsedu Súdneho dvora boli vydané 
v rámci postupu súdneho príkazu, v ktorom Súdny 
dvor podľa definície nezastáva konečnú pozíciu až 
do úplného ukončenia námietkového konania, ale 
musí zaujať predbežné stanovisko s cieľom vydať 
súdny príkaz a musí tak urobiť bez úplného vypo -
čutia v danej veci. Závery sú teda relevantné iba 
z pohľadu postupu súdneho príkazu, no neumož -
ňujú vyvodiť konečné stanovisko Súdneho dvora, 
a žiadnym spôsobom neprejudikujú jeho konečné 
rozhodnutie. Metóda hodnotenia preto pred 
Súdnym dvorom vôbec nebola preskúmaná, keďže 
uchádzač svoju žalobu stiahol.
Hodnotenie ponúk bolo vykonané podľa zverejne -
ných kritérií a metódy.
Neexistuje žiadny dôkaz, že výpočet váženého 
priemeru (alebo nie) v prípade bodov za položky 
s pevnou cenou by viedol k inému výsledku. 
Z metodického hľadiska neexistuje ideálne riešenie, 
pokiaľ ide o rozhodovanie na základe voľby podľa 
viacerých kritérií.
Komisia by chcela zdôrazniť skutočnosť, že dostala 
dve dobré ponuky, ktoré boli veľmi podobné a roz -
hodnutie, ktoré prijala, bolo v súlade s pravidlami. 
Iné pravidlá by mohli viesť k inému rozhodnutiu, ale 
Komisia bola viazaná vybranými pravidlami.
Odpovede Komisie 49
24 c) 
Komisia podporovala a organizovala priamy kontakt 
medzi hlavným vývojovým dodávateľom a člen -
skými štátmi, ale v súlade s odporúčaním metodiky 
IT projektov a najlepšími postupmi musel byť takýto 
kontakt/interakcia súčasťou rámca. Dodávatelia boli 
prítomní na zasadnutiach výboru a na stretnutiach 
národných projektových manažérov, ktoré sa konali 
najmenej raz za mesiac. Existoval aj formálny cyklus 
revízií dokumentov, ktorý národným expertom 
umožňoval posúdiť technické špecifikácie, ktoré 
sa následne formálne predložili Výboru SISVIS na 
schválenie.
Pokiaľ ide o sprístupnenie zmluvy, jeden člen kon -
zorcia HP/S namietal proti jej sprístupneniu.
24 d) 
Rada rozhodla, že SIS II bol potrebný v roku 2001 
a na tejto pozícii trvala postupne v následných záve -
roch Rady, v ktorých zavádzanie SIS II konzistentne 
opisovala ako „absolútnu prioritu“.
25 a) 
Po pozastavení testu prevádzkových systémov 
v roku 2008 z dôvodu niekoľkých problémov 
s centrálnym systémom, Komisia od januára 2009 
zaviedla globálny prístup k riadeniu programu 
SIS II. Tento prístup sa zaviedol s cieľom zabez -
pečiť potrebnú konzistentnosť medzi vývojom 
centrálneho systému a vnútroštátnych systémov. 
[KOM(2009) 133]. Súčasťou tohto prístupu bol 
neformálny orgán zložený z obmedzeného počtu 
(ôsmich) expertov členských štátov, označený ako 
„rada pre globálne riadenie programu“, ktorý bol 
zriadený s cieľom rozšíriť spoluprácu a poskytnúť 
priamu podporu členských štátov pre centrálny 
projekt SIS II. Tento globálny prístup Rada uvítala 
v záveroch Rady o SIS II z 26. – 27. februára 2009.23 
Prostredie, v ktorom sa pracovalo na vývoji pro -
jektu SIS II, bolo menej jednoduché ako prostredie, 
s ktorým malo skúsenosti GR pre dane a colnú úniu. 
Bolo to z viacerých dôvodov, napríklad v dôsledku 
skutočnosti, že SIS II bol založený na pôvodnom 
systéme, mal zložitú štruktúru riadenia, pre politické 
aspekty týkajúce sa celkového prístupu niekto -
rých členských štátov k rozšíreniu schengenského 
priestoru a pre neustále meniace sa požiadavky na 
systém.
Rámček 2
Prevládajúce súvislosti pri vývoji systémov NCTS 
a SIS II sa podstatne líšili z hľadiska politických 
a inštitucionálnych výziev. Vývoj NCTS sa navyše 
konal v prostredí založenom na dlhej tradícii spolu -
práce s členskými štátmi (ktorá sa začala začiatkom 
90. rokov). Dôveru medzi všetkými zúčastnenými 
partnermi podporili dávno vytvorené siete.
24 a) 
Komisia uznáva, že v ranej fáze nepridelila dosta -
točný počet zamestnancov na projekt. Túto infor -
máciu veľmi jasne zverejnila vo výročnej správe 
o činnosti generálneho riaditeľstva.
Komisia potvrdzuje, že nebola koncovým použí -
vateľom systému, ani koncovým používateľom 
systémov VIS a Eurodac. Preto sa musela spoliehať 
na vstupy členských štátov, ktoré poskytujú dele -
gáti členských štátov na stretnutiach národných 
projektových manažérov a v rámci pracovných 
skupín ad hoc , a na vstupy odborníkov štátov, kto -
rých členské štáty vyslali do Komisie ako vyslaných 
národných expertov.
Odpovede Komisie 50
30 
Komisia súhlasí s tým, že následné zmeny v požia -
davkách na systém si vyžiadali zmeny zmluvy 
o vývoji, čo prispelo k oneskoreniu. Čas potrebný 
na dohodnutie požiadaviek na systém a prijatie zod -
povedajúcich právnych nástrojov nemala Komisia 
pod kontrolou.
32 
Zmena veľkosti kapacity systému nebola v dôsledku 
oneskorenia, ale naopak, v skutočnosti k nemu 
prispela. Vzniklo hlavne pre vyšší počet transak -
cií predložených členskými štátmi, ako bol ich 
pôvodný predpoklad (čo nepriamo preukazuje 
pridanú hodnotu SIS). Toto sedemnásobné zvýšenie 
kapacity (t. j . súčasná kapacita systému sa môže roz -
šíriť na 100 miliónov záznamov) malo nevyhnutne 
vplyv aj na lehotu a náklady. To znovu dokazuje, že 
nestabilita požiadaviek na systém bola primárnou 
príčinou oneskorenia a zvýšených nákladov.
34 
Komisia sa domnieva, že vývoj nákladov by sa mal 
vnímať v súvislostiach. Pri každom odhade sa vychá -
dzalo zo zmeneného súboru požiadaviek: Požia -
davky a veľkosť SIS II sa výrazne menili v priebehu 
projektu, väčšinou po žiadostiach členských štátov/
koncových používateľov:
• Pôvodne sa predpokladalo, že prevádzka SIS 
II sa spustí s kapacitou maximálne 15 miliónov 
záznamov, ktorá sa však rozšírila na 70 miliónov 
(s ďalšou možnosťou rozšírenia na 100 miliónov 
záznamov, podľa potreby).
• Testovací prístup sa zrevidoval a zahrnul test 
zhody pre každý systém členských štátov.25 b) 
Zvýšené personálne obsadenie, ktoré Komisia 
pridelila na projekt po roku 2007, umožnilo zlepšiť 
riadenie projektu a komunikáciu.
26 
Komisia plne podporuje zistenia Centra pre európ -
ske politické štúdie (CEPS) týkajúce sa zložitej 
štruktúry riadenia SIS II. Centrum CEPS skutočne 
uvádza, že: „…Aj po poverení Európskej komisie kom ‑
petenciou riadiť projekt SIS II a po rozšírení postupu 
spolurozhodovania, ktorým sa ešte väčšmi posilnili 
legislatívne úlohy Komisie a Európskeho parlamentu, 
(niektoré) členské štáty neboli pripravené vzdať sa 
kontroly nad nástrojom, ktorý je taký významný pre 
riadenie bezpečnosti a migrácie. Objavili sa stratégie 
na zachovanie vlastníctva projektu, vrátane šírenia 
expertných skupín a návrhu SIS1+RE – ‚medzivládnej‘ 
alternatívy k SIS II.“
28 
Komisia môže vyjadriť len poľutovanie nad tým, 
že veľká časť respondentov prieskumu nevedela 
o štruktúre rozhodovacieho procesu, na ktorej sa 
členské štáty dohodli.
29 
Komisia sa domnieva, že skutočnosť, že požiadavky 
na systém sa neustále vyvíjali (najmä v nadväznosti 
na žiadosti členských štátov), bola primárnou príči -
nou oneskorenia a zvýšenia nákladov. Zároveň mala 
obrovský vplyv na aspekt riadenia zmluvných zále -
žitostí projektu, pretože znamenala niekoľko revízií 
zmluvy, ktoré následne neuľahčili budovanie vzťahu 
s dodávateľom, ktorý musel neustále čeliť zmenám 
požiadaviek. Zároveň sa zvýšilo pracovné zaťaženie 
Komisie v rámci riadenia zmlúv.
Odpovede Komisie 51
41 
Pred rokom 2009 štruktúra riadenia programu 
a projektu od hlavného vývojového dodáva -
teľa viackrát nesplnila zmluvné záväzky. Komisia 
neváhala požiadať o vykonanie niekoľkých zmien 
zloženia projektového manažmentu hlavného 
dodávateľa.
42 
Komisia súhlasí s tým, že zmeny v požiadavkách na 
systém spôsobili zvýšenie nákladov. Zároveň spôso -
bili aj oneskorenie.
43 
Príklad Dvora audítorov poukazuje na vplyv nesta -
bility požiadaviek na systém.
44 
Prevažná časť nárastu nákladov v dôsledku týchto 
zmien (zmeny 12, 13, 15) zodpovedala hlavným zme -
nám v požiadavkách projektu, a to: veľkosti a kapa -
city SIS II, výkonnosti, prístupu k migrácii, prístupu 
k testovaniu a podporných služieb pre členské 
štáty počas testovania, alebo podpory, ktorá sa 
má poskytovať pre prevádzkové riadenie sys -
tému. Komisia sa domnieva, že navrhovaný prístup 
pracovného balíka môže fungovať iba vtedy, ak sú 
všetky požiadavky známe od začiatku. Vzhľadom na 
nestabilitu požiadaviek na systém tomu tak nebolo. 
Prístupom pracovného balíka by sa nezabránilo 
zvýšeniu nákladov spojených s inou koncepciou 
siete alebo s novými požiadavkami na kapacitu.• Dodatočné testy v rámci „míľnika 1“ a „míľnika 
2“, ktoré nariadila Rada, sa museli pridať do 
existujúceho plánu testov, čo viedlo k dlhšiemu 
trvaniu a dodatočným úlohám, ktorých výsled -
kom boli vyššie výdavky.
• Nový prístup k migrácii po roku 2010, ktoré Rada 
požadovala, zahŕňal núdzové riešenie vyžadujú -
ce nástroj na konverziu schopný nielen previesť 
dáta SIS 1 do SIS II, ale aj naopak – čo viedlo opäť 
k ďalším nákladom.
36. 
Komisia sa vždy usilovala prezentovať jasný obraz 
o nákladoch na základe dostupných informácií. A to 
najmä v kontexte ročného rozpočtového postupu, 
ako aj v každej správe o pokroku v rámci SIS II. Dvor 
audítorov uvádza príklad siete: prechod, na žiadosť 
členských štátov, na osobitnú sieťovú infraštruktúru 
založenú na virtuálnej neverejnej sieti (VPN) na 
s-TESTA, namiesto využívania existujúcej infraštruk -
túry na s -TESTA (euro -doména), ako sa pôvodne 
predpokladalo, mal skutočne veľmi významný vplyv 
na rozpočet. Použitie euro -domény podľa pôvod -
ného plánu Komisie a tak, ako v prípade systému 
Eurodac, by stálo oveľa menej. Až v roku 2005, keď 
bola známa konečná koncepcia siete, bola Komisia 
schopná prehodnotiť náklady na sieť, čo náležite 
vykonala v dokumente KOM(2005) 236. Náklady na 
sieť sa však zverejňovali každý rok v návrhu roz -
počtu, ktorý sa predkladá rozpočtovému orgánu.
40 
Výška náhrady škody uložená dodávateľovi bola 
vypočítaná po dôkladnom vyhodnotení zmluvnej 
situácie právnou službou Komisie a externou práv -
nickou firmou: v tom čase bola táto suma maxi -
málna právne možná suma.
Odpovede Komisie 52
49 
Komisia sa domnieva, že rokovania o zmene č. 15 
boli vedené v súlade s najlepšou praxou pre rokova -
cie konania.
To, či ceny pôvodne navrhnuté dodávateľom boli 
dvojnásobné alebo nie, nie je relevantné. To, čo 
je dôležité, je konečná cenová hladina získaná po 
rokovaní a právna záruka najnižších zákazníckych 
cien v prípade, že by sa počas realizácie/dodania 
objavili nejaké odchýlky. Skutočnosť, že Komisia 
ceny vzorky položiek porovnala s cenami, ktoré 
používa GR pre informatiku vo svojich rámcových 
zmluvách, je ďalšou zárukou, že v postupe sa poda -
rilo získať najlepšiu možnú cenu.
Komisia opakuje svoje presvedčenie, že použité 
riešenie bolo skutočne z finančného hľadiska dobré.
53 
Ako Dvor audítorov poznamenáva, vzhľadom na to, 
že SIS II bol IT projekt vytvorený pre členské štáty, 
a nie pre Komisiu, nepatril do pôsobnosti režimu 
Komisie pre riadenie IT, zavedeného po roku 2004. 
Bez ohľadu na to sa GR pre informatiku systema -
ticky zúčastňovalo na mesačných zasadnutiach pro -
jektovej riadiacej rady (PMB) do konca roka 2008, 
len s jedným prerušením od mája do októbra 2008. 
Okrem toho sa každoročne poskytovali informácie 
GR pre informatiku o vývoji SIS II v rámci postupu 
„Schema Directeur“.
54 
Keď sa Komisia stala zodpovednou za projekt, 
musela vývoj SIS II začať na základe obchodného 
prípadu pripraveného Radou, ktorý nezahŕňal 
dôkladné posúdenie všetkých nákladov, očakáva -
ných prínosov a alternatív.Spoločná odpoveď na body 45 a 46
Už v čase prvej zmeny zmluvy Komisia identifiko -
vala technické príčiny (t. j. technickú odkázanosť 
na víťaza pôvodnej zákazky) ako dôvod pre zmenu 
zmluvy prostredníctvom rokovacieho konania. 
V prípade prvej zmeny však obidve možnosti stano -
vené v nariadení o rozpočtových pravidlách („mož -
nosť maximálne 50 % doplnkových služieb“ a „mož -
nosť technickej odkázanosti na dodávateľa“) boli 
rovnako oprávnené a relevantné. V tejto súvislosti 
sa Komisia v prípade prvých zmien rozhodla uplat -
niť prvú možnosť. Komisia sa rozhodla pre druhú 
možnosť až vtedy, keď bola jediná možná.
47 
Komisia sa domnieva, že prístup založený na 
„stavebných prvkoch“ je vhodný vtedy, keď sa dá 
použiť, a najmä vtedy, keď sú požiadavky na systém 
stabilné, čo však neplatilo v prípade systému SIS II. 
Okrem toho, SIS II je veľmi komplexný systém, šitý 
na mieru, ktorý zahŕňa migráciu pôvodného sys -
tému. Prístup založený na „stavebných prvkoch“ by 
viedol k významným problémom pri odovzdávaní 
a nakoniec aj k problému v súvislosti so zodpoved -
nosťou, keď by sa dodávateľ jedného stavebného 
prvku mohol vyhnúť zodpovednosti tým, že by vinu 
za technické problémy pripisoval údajným nedo -
statkom iných stavebných prvkov. Na základe toho 
došlo k úmyselnému rozhodnutiu (a úplne transpa -
rentnému, keďže výzvu na predkladanie ponúk 
preskúmali aj experti členských štátov) nepoužiť prí -
stup založený na stavebných prvkoch. Okrem toho 
je potrebné poznamenať, že v čase, keď projekt 
začal, metodika prístupu založeného na stavebných 
blokoch ešte v Komisii nebola zavedená.
48 
Dodávateľ si v určitých fázach plnenia zmluvy nespl -
nil záväzky, za čo zaplatil pokuty podľa zmluvy.
Odpovede Komisie 53
56 
Pokiaľ ide o financovanie vnútroštátneho vývoja, 
Komisia v roku 2011 vyvinula značné úsilie s cieľom 
zmierniť riziko meškania v dôsledku nedostatku 
finančných prostriedkov pre členské štáty tým, že 
vyzvala vnútroštátne orgány, aby venovali väčšiu 
prioritu SIS II v rámci svojich existujúcich pride -
lených rozpočtových prostriedkov z Fondu pre 
vonkajšie hranice (EBF) a prostredníctvom organi -
zácie výzvy na predkladanie návrhov na núdzové 
opatrenia v rámci akcií Spoločenstva EBF, v rámci 
ktorých sa ďalších 7,5 milióna EUR poskytuje ôsmim 
členským štátom, ktoré najviac potrebujú doda -
točné zdroje (krajinám s veľmi nízkymi pridelenými 
prostriedkami z EBF a/alebo krajinám, v ktorých 
zdroje z EBF absorbovali iné kľúčové priority 
v oblasti vonkajších hraníc). Tieto projekty sa začali 
koncom roka 2011.
57 
Členské štáty uviedli, že SIS II priniesol významné 
výhody z hľadiska výkonu a kapacity.
Komisia potvrdzuje, že riziko poškodenia dob -
rej povesti v prípade neúspechu vývoja sa stalo 
významnejším ku koncu projektu, čo naznačujú 
výhrady GR pre vnútorné záležitosti v jeho výroč -
ných správach o činnosti v rokoch 2008 až 2012. 
Potvrdzuje to zohľadnenie aspektov riadneho 
finančného hospodárenia (neplytvanie investíciami, 
ktoré sa už realizovali).
58 
Rovnako ako veľká väčšina respondentov, aj Komisia 
sa domnieva, že SIS II mal významné dodatočné 
funkcie, ktoré poskytovali koncovým používateľom 
okamžité viditeľné praktické výhody oproti SIS 1.54 a) 
V právnych nástrojoch SIS II sa uvádza, že členské 
štáty sú zodpovedné za rozvoj vnútroštátnych 
systémov. Rada v priebehu projektu vytvorila dve 
skupiny na účel monitorovania a podávania správ 
o vývoji v členských štátoch (ktoré zahŕňajú aj 
náklady): pracovnú skupinu SIS II a skupinu Priatelia 
SIS II. Komisia bola členom oboch skupín a dôsledne 
sa snažila získať informácie o vnútroštátnych projek -
toch, ale bez úspechu.
V oznámení z roku 2003 sa uvádza základ pre roz -
delenie nákladov na vývoj SIS II, distribuovaných 
medzi Úniu a členské štáty. Uvádza sa v ňom aj 
rozpočet na vývoj centrálnych systémov, ale neob -
sahuje odhad nákladov na vývoj vnútroštátnych 
systémov, pretože takýto vývoj bol mimo mandátu 
Komisie. Komisia nad týmito nákladmi nemala 
žiadnu kontrolu, ani o nich nemala informácie 
(s výnimkou prípadov, keď boli spolufinancované 
z Fondu pre vonkajšie hranice).
54 b) 
Komisia nesúhlasí s tým, že mala predstaviť novú 
analýzu prínosov projektu, keď Rada prijala svoje 
rozhodnutie. V tom čase mala Rada výlučnú kompe -
tenciu na prijatie počiatočného právneho základu 
pre SIS II.
54 c) 
Rada sama vylúčila možnosť rozšírenia SIS 1 vo svo -
jom rozhodnutí zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej 
generácie Schengenského informačného systému 
(SIS II) (2001/886/SVV). Komisia nemala žiadnu for -
málnu úlohu v tomto legislatívnom procese.
Odpovede Komisie 54
61 
Rada vo februári 2009 opätovne potvrdila, že rýchly 
vstup SIS II do platnosti zostáva absolútnou priori -
tou. (Porovnaj poznámku pod čiarou 63.)
V júni 2009 na základe podrobnej správy predsed -
níctva a Komisie o budúcom smerovaní SIS II, ktorá 
obsahuje analýzu vplyvu dvoch scenárov, okrem 
iného, na výdavky rozpočtu EÚ, technickú usku -
točniteľnosť a riziká, Rada rozhodla pokračovať vo 
vývoji SIS II.
62 
Ako Komisia vysvetlila v dokumente SEK(2010) 436 
v konečnom znení, vývoj SIS II na základe riešenia 
SIS 1 + RE by pravdepodobne mal významný vplyv 
na vnútroštátne projekty. Tieto náklady mohli 
odhadnúť len samotné členské štáty pri každom 
jednotlivom projekte, a preto neboli súčasťou 
porovnávacej správy.
63 
Komisia by chcela zdôrazniť, že zaradenie dvoch 
míľnikových testov, ktoré požadovala Rada vo 
svojich záveroch z júna 2009, spôsobilo predĺženie 
trvania a zvýšenie nákladov projektu.
66 
Komisia vyvodila závery zo skúseností získaných 
v rámci projektu SIS II vo svojom oznámení 2010 
[KOM(2010) 385 na strane 27] a v návrhu na zriade -
nie agentúry pre riadenie a vývoj rozsiahlych infor -
mačných systémov v oblasti politiky [KOM(2010) 93].59 
Komisia sa domnieva, že v porovnaní s predchádza -
júcim systémom systém SIS II používateľom prinie -
sol významné funkčné a iné výhody.
Napríklad, v dôsledku oveľa bohatšieho obsahu (ako 
sú napríklad fotografie, kópie európskych zatýka -
cích rozkazov...) je zápis SIS II v priemere výrazne 
rozsiahlejší než v rámci SIS 1. Tieto zápisy sa však 
vysielajú bez akejkoľvek straty výkonu. SIS 1 nebol 
postavený tak, aby zvládol takéto zápisy.
Napokon, SIS II poskytuje možnosť zvládnuť vysoký 
objem priameho vyhľadávania v centrálnej data -
báze (240 vyhľadaní za sekundu), zatiaľ čo SIS 1 
takúto schopnosť nemal. Existuje päť členských 
štátov, ktoré sa spoliehajú výlučne na túto funkciu 
pri všetkých svojich transakciách SIS II.
60 
Rozsah problémov, s ktorými sa stretol projekt SIS II, 
bol zrejmý až vo fáze neúspešného testu prevádz -
kových systémov (na konci roka 2008), keď sa začala 
interakcia medzi centrálnym systémom a niekto -
rými vnútroštátnymi systémami. Komisia vyjad -
rila výhradu týkajúcu sa SIS II vo výročnej správe 
o činnosti GR pre vnútorné záležitosti za rok 2008 
a ohlásila akčný plán.
V prístupe spoločne dohodnutom všetkými zain -
teresovanými stranami Komisia spolu s členskými 
štátmi a za pomoci Rady pre globálne riadenie 
programu, vykonala revíziu špecifikácií dimenzo -
vania, vykonala technické zmeny s cieľom zlepšiť 
odolnosť a spoľahlivosť systému a zaviedla aj zmeny 
spôsobu, akým sa mal SIS II testovať a zmeny spô -
sobu vykonania samotnej migrácie.
Na konci tohto procesu, ktorý skutočne vyžadoval 
čas, ale vykonal sa tak rýchlo, ako len bolo možné, 
Komisia prijala nový, realistický plán schválený všet -
kými zainteresovanými stranami a dokončila vývoj 
projektu SIS II podľa tohto harmonogramu.
Odpovede Komisie 55
- v apríli 2010, v Správe o všeobecnom pláne 
a rozpočte pre spustenie prevádzky Schengen -
ského informačného systému druhej generácie 
(SIS II) [SEK(2010) 436],
- v septembri 2010, v Správe o všeobecnom pláne 
a rozpočte pre spustenie prevádzky Schengen -
ského informačného systému druhej generácie 
(SIS II) [SEK(2010) 1138],
Navyše, každá správa o pokroku od roku 2003 obsa -
hovala oddiel o plnení rozpočtu.
70 c) 
Skutočnosť, že požiadavky na systém sa neustále 
vyvíjali (väčšinou na žiadosť ČŠ), bola príčinou 
oneskorenia a zvýšenia nákladov. Zároveň mala 
obrovský vplyv na aspekt riadenia zmluvných zále -
žitostí projektu, pretože znamenala niekoľko revízií 
zmluvy, ktoré následne neuľahčili budovanie vzťahu 
s dodávateľom, ktorý musel neustále čeliť zmenám 
požiadaviek.
70 d) 
Nedostatok zamestnancov platil všeobecne pre celú 
oblasť politiky, ktorá veľmi rýchlo rástla.
70 f) 
To isté oddelenie GR pre vnútorné záležitosti, ktoré 
na základe tej istej zmluvy a s rovnakými dodá -
vateľmi pracovalo na projekte SIS II, dodalo ďalší 
rozsiahly IT systém (VIS) v konštruktívnej a harmo -
nickej pracovnej atmosfére s členskými štátmi, bez 
akýchkoľvek nejasností a problémov v rozhodo -
vacom procese. To isté možno povedať aj o vývoji 
systému EURODAC.
Existovali základné dôvody slabého vzťahu s komu -
nitou SIS (napr. pôvodný systém, komplexná 
štruktúra riadenia, nerealistické politické riadenie 
projektu atď.).67 
Komisia by chcela zdôrazniť, že keď sa začal projekt 
SIS II, PM2 ani podobná metodika neexistovali.
68 a) 
Revízia Zmluvy znamená, že o akejkoľvek novej 
právnej úprave týkajúcej sa vývoja rozsiahlych IT 
projektov rozhoduje Rada a Európsky parlament na 
základe návrhu Komisie. To neplatilo v roku 2001.
69 a) 
V návrhoch Komisie z roku 2011, týkajúcich sa 
viacročného rámca na obdobie 2014 – 2020 
[KOM(2011) 749, s. 8], sa stanovuje financovanie 
vývoja a prevádzky centrálnych a vnútroštátnych 
systémov.
Závery a odporúčania
70 a) 
Komisia v oznámeniach v roku 2001 a 2003 upozor -
nila členské štáty na riziká spojené s touto lehotou 
a na predpoklady, ktoré by sa museli splniť (a nako -
niec sa nesplnili), aby sa táto lehota mohla dodržať.
70 b) 
Komisia systematicky prehodnotila odhady nákla -
dov pri kľúčových míľnikoch projektu, ak to bolo 
opodstatnené novými prvkami a transparentne 
oznamovala rozpočtové záležitosti:
- v roku 2005, keď sa prehodnotili náklady na sieť 
[KOM(2005) 236],
- v máji 2009, v spoločnej správe Komisie a pred -
sedníctva Rady o ďalšom smerovaní SIS II (doku -
ment Rady 10005/09),
Odpovede Komisie 56
Komisia nie je schopná potvrdiť údaj 500 milió -
nov EUR, ktorý uvádza Dvor audítorov. Keďže vnút -
roštátne náklady nepatria do vývojového okruhu 
financovaného centrálne z rozpočtu EÚ, nebol 
dôvod zahrnúť ich do účtovnej závierky pripojenej 
k legislatívnemu návrhu. Neexistovala požiadavka, 
aby Komisia odhadla alebo sledovala vnútroštátne 
výdavky na SIS II.
Komisia systematicky prehodnotila odhady nákla -
dov pri kľúčových míľnikoch projektu, ak to bolo 
opodstatnené novými prvkami a vždy transpa -
rentne oznamovala rozpočtové záležitosti, ako je 
vysvetlené v bode 70 písm. b).
72 
Komisia potvrdzuje, že skutočne získala niekoľko 
kľúčových skúseností z vývoja rozsiahlych IT systé -
mov, a už ich aj uplatnila, a to najmä pri navrhovaní 
balíka s názvom Inteligentné hranice. Tento projekt 
však treba považovať za „ sui generis “, a to z dôvodov 
uvedených v predchádzajúcich odsekoch.
Odporúčanie č. 1
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré 
odzrkadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. 
Presnejšie povedané, počas analýzy IT projektov 
informačných systémov Radou pre riadenie IT 
projektov (ISPMB, vytvorenou na konci roka 2010) sa 
tieto aspekty starostlivo skúmajú. Aj s Generálnym 
riaditeľstvom zodpovedným za IT (GR pre informa -
tiku) prebiehajú konzultácie na úrovni fázy posú -
denia vplyvu, keď nová iniciatíva Komisie obsahuje 
zložku IT.70 g) 
Komisia môže vyjadriť len poľutovanie nad celko -
vým slabým uznaním podmienok rozhodovacieho 
procesu v rámci projektu SIS II zo strany mnohých 
zainteresovaných strán.
Zložitá štruktúra riadenia spôsobila ťažkosti pri 
riadení projektu.
70 h) 
V priebehu celého projektu SIS II Komisia v plnej 
miere dodržiavala nariadenie o rozpočtových pra -
vidlách a vyjednávala v najlepšom záujme rozpočtu 
Únie.
71 
Komisia pripomína, že členské štáty vypracovali 
obchodný prípad a vykonali nevyhnutné predbežné 
hodnotenia v medzivládnom rámci. Rada prijala 
rozhodnutie o vybudovaní SIS II na základe štúdie 
uskutočniteľnosti vykonanej v roku 1998 a viacerých 
konzultácií medzi členskými štátmi, ktoré vyvrcholili 
v podobe švédsko -belgickej iniciatívy, ktorá bola 
základom pre prvý právny základ SIS II.
Komisia nemala právomoc právne napadnúť alebo 
revidovať takýto právny predpis Rady. Jedinou 
povinnosťou Komisie bolo vykonať rozhodnutie 
Rady. Treba tiež pripomenúť, že Rada pri niekoľkých 
príležitostiach opätovne potvrdila, že spustenie 
prevádzky SIS II bolo absolútnou prioritou.
Keď bola Komisia poverená vývojom SIS II, spustila 
štúdiu uskutočniteľnosti s cieľom posúdiť prevádz -
kové potreby, ktoré musí nový systém zabezpe -
čovať, technické možnosti a ich vplyv, časovú os 
projektu a jeho rozpočet, ako aj riziká a obmedzenia 
spojené s vývojom.
Odpovede Komisie 57
Odporúčanie č. 4
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré odzr -
kadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. Komi -
sia sleduje metodiku projektového riadenia PM2 
a projektové artefakty už poskytujú údaje o alter -
natívach, odhadoch nákladov, zdrojoch atď. Všetky 
projekty s celkovými nákladmi na vlastníctvo nad 
500K (viac ako päť rokov) musia predložiť obchodný 
prípad/dokument o vízii ISPMB a každoročne jej 
predkladať správu.
Odporúčanie č. 5
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré 
odzrkadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. 
Projektové artefakty PM2 už skutočne zahŕňajú 
štyri typy záznamov, ktoré môžu používať projek -
toví manažéri: záznam rizík, záznam problémov, 
záznam rozhodnutí a záznam zmien. Okrem toho, 
dokumenty každého projektu (obchodný prípad, 
dokument o vízii, správy o pokroku...) sú prístupné 
prostredníctvom centrálneho systému, ktorý sa 
nazýva GOVIS.
Odporúčanie č. 6
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré odzr -
kadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. Odráža 
sa to v prístupe na základe „domény“, ktorý sa dodr -
žiava v rámci racionalizácie IT od roku 2010. Systémy 
boli rozdelené do skupín podľa obchodných oblastí 
(napr. „riadenie grantov“, „finančné hospodárenie“, 
„verejné obstarávanie“ atď.). V súčasnosti existuje 
19 domén, z ktorých každú vedie líder domény, 
zodpovedný za konvergenciu a racionalizáciu svojej 
domény. Nové systémy musí líder domény odsú -
hlasiť predtým, ako sa začne ich vývoj, a tým sa 
zabezpečuje ich súlad so stratégiou domény a ich 
súdržnosť s existujúcimi systémami.Odporúčanie č. 2
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré 
odzrkadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. 
Racionalizácia procesov IT, ktorá sa začala v Komisii 
v roku 2010, už obsahuje všetky IT projekty riadené 
Komisiou, bez ohľadu na zdroj ich financovania. 
V oznámení SEK(2011) 1500 sa pripomína, že „ okrem 
projektu konsolidácie infraštruktúry (ITIC), ktorý sa 
zavedie vo všetkých útvaroch, všetky  informačné 
systémy  Komisie, vrátane úradov a výkonných 
agentúr, ktoré sú financované v rámci operačných aj 
administratívnych rozpočtov, podliehajú procesu 
racionalizácie “.
Pokiaľ ide o rozsiahle IT projekty patriace Komi -
sii, mechanizmy riadenia zavedené od roku 2010 
zabezpečujú ich dôkladnú kontrolu, nielen GR pre 
informatiku, ale aj „Radou pre riadenie IT projektov“ 
(ISPMB), ktorej členmi sú nielen ďalšie horizontálne 
generálne riaditeľstvá, ale aj päť generálnych riadi -
teľstiev zastupujúcich rôzne typy politík.  Presnejšie, 
na oblasť „transeurópskych systémov“ (pozri aj 
odpoveď na odporúčanie č. 6) dozerá Výbor na vyso ‑
kej úrovni pre informačné technológie.
Odporúčanie č. 3
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré odzr -
kadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. Pred 
začatím projektu sú generálne riaditeľstvá, v súlade 
s pravidlami riadenia IT zavedenými v roku 2010, 
povinné predložiť obchodný prípad alebo doku -
ment vízie Rade pre riadenie IT projektov (ISPMB), 
v ktorom sa, okrem iného, vysvetlí usporiadanie 
štruktúry riadenia projektu. Rada venuje osobitnú 
pozornosť riadnemu zastúpeniu používateľov 
v riadení projektu. Navyše, za všetky projekty sa 
každoročne tejto rade predkladá správa, čím sa 
zabezpečuje dôsledné sledovanie vykonanej práce 
a možných odchýlok od pôvodného rozsahu, časo -
vého plánu a rozpočtov.
Odpovede Komisie 58
Odporúčanie č. 7
Komisia môže prijať toto odporúčanie, ktoré 
odzrkadľuje jej pravidlá riadenia IT od roku 2010. 
Útvary Komisie v súčasnosti pracujú na vymedzení 
korporátnej podnikovej architektúry, založenej na 
komplexnom a súdržnom súbore opakovane pou -
žiteľných stavebných blokov. Identifikovalo sa už 
niekoľko takýchto stavebných blokov, a keď budú 
k dispozícii, ich použitie bude povinné pre nové sys -
témy, alebo systémy, ktoré prechádzajú zásadnými 
revíziami. V súčasnosti sa identifikujú chýbajúce 
a zároveň potrebné stavebné bloky. GR pre informa -
tiku nedávno zriadilo kanceláriu pre architektúru. 
Program ISA a ešte novšia iniciatíva, Nástroj na pre ‑
pájanie Európy  (CEF), takisto odporúčajú väčšie vyu -
žívanie prierezových spoločných služieb s cieľom 
pokryť všeobecné potreby (napr. bezpečné prenosy, 
elektronické podpisy, nástroje sémantiky).
Odporúčanie č. 8
Komisia môže prijať toto odporúčanie. O skúsenosti 
získané z auditu Dvora audítorov sa bude deliť 
s ostatnými generálnymi riaditeľstvami na technic -
kej úrovni aj na úrovni riadenia a prostredníctvom 
príslušných sietí ich sprostredkuje aj príslušným 
agentúram.
Vplyv SIS II sa posúdi v roku 2016 (tri roky po spus -
tení prevádzky SIS II), ako to vyžaduje právny základ 
[článok 50 odseky 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1987/2006 
a článok 66 odseky 4 a 5 rozhodnutia 2007/533/SVV].
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm ); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm ); kontaktovaním služby 
Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm );  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm ).
QJ-AB-14-003-SK-C ISSN 1831-0931
Schengenský informačný systém obsahuje 
informácie o ľuďoch a majetku a používa ho 
pohraničná stráž a polícia v celom 
schengenskom priestore. Dvor audítorov v tejto 
správe skúma, ako Komisia riadila projekt na 
vytvorenia novej, druhej generácie 
schengenského informačného systému (SIS II). 
Vysvetľuje sa v nej, prečo bol systém dodaný 
o šesť rokov neskôr, ako sa plánovalo, pričom 
pôvodný odhad rozpočtu bol osemnásobne 
prekročený.
EURÓPSKY
DVORAUDÍTOROV