(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(23)Daňový systém sa do veľkej miery spolieha na príjmy zo zdaňovania práce, zatiaľ čo využívanie základov dane, ktoré sú pre inkluzívny rast menej škodlivé, je naďalej nedostatočné. Daňovo-odvodové zaťaženie práce v Nemecku patrí k najvyšším v EÚ. To má za následok nižšie čisté mzdy a vytvorenie demotivačných faktorov, ktoré odrádzajú od zvyšovania počtu odpracovaných hodín pre určité skupiny, ako sú osoby s nízkym a stredným príjmom a druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti. Zároveň to bráni lepšiemu využívaniu pracovného potenciálu, a to aj v situácii, keď hrozí nedostatok pracovnej sily. Príjmy z environmentálnych daní sú pomerne nízke, zatiaľ čo dotácie škodlivé pre životné prostredie (vrátane daňových úľav a oslobodení od dane) oslabujú ciele environmentálnej udržateľnosti a majú negatívny vplyv na dekarbonizáciu, energetickú efektívnosť a zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov.

(22)Starnutie obyvateľstva a prehrievanie trhu práce budú mať na Nemecko v nasledujúcich rokoch výrazný vplyv. Zákonný vek odchodu do dôchodku dosiahne v roku 2031 úroveň 67 rokov, ale na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému sú potrebné ďalšie úpravy. Silnejšie pracovné stimuly by boli potrebné aj vzhľadom na prehrievanie trhu práce. Záväzok vlády zachovať strop sadzby príspevku na dôchodkové zabezpečenie a minimálnu sadzbu náhrady príjmu (Doppelte Haltelinie) znamená, že budú potrebné značné fiškálne transfery, čím sa ešte viac zvýši zaťaženie mladších generácií. Štátom dotované súkromné dôchodky (Riester Rente) nezohrávajú v dôchodkovom mixe významnú úlohu. Výnosy sú nízke a administratívne náklady vysoké. Najmä osoby s nízkymi príjmami nemôžu dosiahnuť dostatočné dôchodkové úspory.

(21)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 1,75 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 1 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladá, že príjmy verejnej správy vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sa zvýšia, zatiaľ čo výdavky verejnej správy vyjadrené ako percentuálny podiel HDP majú zostať relatívne stabilné. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 65,75 % v roku 2024 a na 65 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte nízke.

(17)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne zo 4,2 % HDP v roku 2021 na 1,2 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,7 % HDP v roku 2022, pričom sa očakáva, že v roku 2023 sa postupne zrušia. Tieto opatrenia zahŕňajú najmä cielenú dotáciu na náklady na vykurovanie; kroky smerom k zrušeniu príplatku za energiu z obnoviteľných zdrojov (EEG-Umlage); ďalšie zvýšenie príspevku na dochádzanie do zamestnania (Pendlerpauschale); zníženie energetickej dane z palív na tri mesiace; jednorazový paušálny príspevok na cenu energie (Energiepreispauschale) a príplatok za každé dieťa; jednorazový paušálny príspevok pre príjemcov sociálnej pomoci, ako aj mesačný lístok na miestnu verejnú dopravu za zníženú cenu na tri mesiace. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nie sú cielené, najmä zvýšenie príspevku na dochádzanie do zamestnania a zníženie energetickej dane z palív. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,1 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,2 % HDP, ako aj zvýšením nákladov na výdavky na obranu o 0,4 % HDP v roku 2022 a o 0,5 % HDP v roku 2023.

(15)Rada 20. júla 2020 odporučila Nemecku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Nemecka znížil zo 4,3 % HDP v roku 2020 na 3,7 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Nemecko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení sa zvýšil z 2,7 % HDP v roku 2020 na 4,2 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Nemecko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o zvýšenie rodinných prídavkov, ako sú prídavky na deti a daňové úľavy na deti, ako aj väčšie možnosti odpisovania. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 69,3 % HDP.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(24)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Nemecku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Plán prispieva najmä k riešeniu potreby zvýšenia verejných a súkromných investícií, predovšetkým v rámci zelenej a digitálnej transformácie, do udržateľnej dopravy, čistých, efektívnych a integrovaných energetických systémov, digitalizácie verejnej správy a služieb zdravotnej starostlivosti, ako aj do vzdelávania a do výskumu a inovácií.

(25)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Nemecka prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú v Nemecku 42 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 52 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Nemecku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, má naďalej zásadný význam systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

(26)Nemecko do 4. apríla 2022 predložilo programové dokumenty politiky súdržnosti pre všetkých 15 programov Európskeho fondu regionálneho rozvoja, všetkých 16 programov Európskeho sociálneho fondu plus a zmiešaný program Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Európskeho sociálneho fondu plus. Komisia 19. apríla 2022 schválila partnerskú dohodu s Nemeckom o využívaní fondov politiky súdržnosti. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 Nemecko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadnilo príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

(27)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Nemecko stále zaostáva v zavádzaní širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou kapacitou vo vidieckych oblastiach, v ktorých majú vyššie investície potenciál zlepšiť rast produktivity a nerovnováhu medzi úsporami a investíciami. Celkovo Nemecko za posledný rok výrazne zlepšilo pokrytie širokopásmovým pripojením s veľmi vysokou kapacitou, pričom v súčasnosti je nad priemerom EÚ. Vo vidieckych oblastiach však pokrytie dosahovalo úroveň 22,5 %, čo je pod priemerom EÚ 37,1 %. Prístup k optickému pripojeniu má pritom len 15,4 % domácností (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 50 %), čím sa Nemecko zaraďuje k členským štátom s najnižším pokrytím optickou sieťou, pričom päť krajín s najlepšími výsledkami v EÚ má pokrytie optickou sieťou na úrovni aspoň 85 %. Nedostatok optických pripojení je výrazný najmä vo vidieckych oblastiach (11,3 % oproti priemeru EÚ na úrovni 33,8 %). Má to za následok obmedzený rast produktivity, najmä v prípade malých a stredných podnikov, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych a polovidieckych oblastiach. Rozšírenie širokopásmového pripojenia a technológia 5G nie sú zahrnuté v pláne obnovy a odolnosti Nemecka. Na federálnej a regionálnej úrovni existujú systémy zamerané na zlepšenie pripojiteľnosti v sivých oblastiach a mobilnej pripojiteľnosti v bielych miestach. Koaličná dohoda obsahuje ambiciózne ciele týkajúce sa celoštátnej dostupnosti optických pripojení a technológie 5G pre všetky nemecké domácnosti, pričom ešte treba upresniť lehotu na vykonanie. Z hľadiska včasného dokončenia bude zásadnú úlohu zohrávať zvýšenie kapacity v oblasti plánovania a riadenia stavebného inžinierstva v súkromnom sektore a plánovania a riadenia vykonávania vo verejnom sektore. Splnenie cieľov si bude okrem toho vyžadovať zlepšenie postupov podávania žiadostí a udeľovania povolení, ako aj štandardizáciu alternatívnych, menej časovo náročných techník inštalácie.

(28)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(29)Nemecko čelí výzvam súvisiacim s jeho závislosťou od fosílnych palív a od dovozu energie z Ruska, ako aj s rámcovými podmienkami pre investície do plne integrovaného udržateľného energetického systému. Obzvlášť vysoká je podľa údajov z roku 2020 závislosť od dovozu plynu z Ruska (65 %), ktorá je vyššia ako priemer EÚ (44 %). Závislosť od dovozu ropy z Ruska je takisto vyššia ako priemer EÚ (34 % v Nemecku, pričom priemer EÚ je 26 %). Viac ako polovica energetického mixu Nemecka pochádza z plynu (26 %) a ropy (35 %). Táto závislosť má priamy vplyv na nemecký priemysel, na ktorý pripadá 35 % konečnej spotreby energie zo zemného plynu. Pre riešenie týchto výziev, splnenie cieľov v oblasti klímy a energetiky a zvýšenie investícií v porovnaní s úsporami je nevyhnutné rýchlejšie napredovanie pri rozširovaní prenosových a distribučných sietí a zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov. Treba vyvinúť väčšie úsilie na diverzifikáciu dodávok energie a ich trás, a to s využitím všetkých dostupných bezuhlíkových zdrojov energie, najmä prostredníctvom zavádzania elektriny a plynov z obnoviteľných zdrojov vrátane obnoviteľného vodíka, ako aj skvapalneného zemného plynu. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Na to, aby Nemecko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti. Treba vyvinúť úsilie na urýchlenie dekarbonizácie priemyslu, zlepšenie možností flexibility a reakcie spotrebiteľov energie na meniace sa ceny a posilnenie integrácie energetického systému. Mali by sa prijať aj opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby energie, ako aj na urýchlenie dekarbonizácie fondu budov a odvetvia dopravy, v prípade ktorých sa v roku 2021 nesplnili ročné vnútroštátne emisné ciele stanovené pre tieto sektory. Spotrebu fosílnych palív možno znížiť intenzívnejším využívaním spoločnej mobility a udržateľnej verejnej dopravy. Pri rozširovaní elektrických sietí došlo v Nemecku k značným oneskoreniam. Hlavnými prekážkami sú okrem iného zložitosť a dĺžka postupov plánovania, udeľovania povolení a odvolania. Vzhľadom na oneskorenia pri rozširovaní elektrických sietí bolo treba v určitých oblastiach obmedziť využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Okrem toho majú oneskorenia pri rozširovaní elektrizačných sústav výrazný vplyv aj na siete susedných členských štátov, keďže kapacita siete v Nemecku nepostačuje na prepravu objemov elektrickej energie, s ktorými sa obchoduje v rámci príslušnej cenovej zóny. Vláda sa zaviazala zvýšiť do roku 2030 podiel obnoviteľných zdrojov na výrobe elektrickej energie na 80 % a do roku 2035 na takmer 100 %. Zavádzanie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie na pevnine, však v posledných rokoch zaznamenalo výrazné spomalenie v dôsledku pretrvávajúcich prekážok, ktoré bránia jeho realizácii. Odstránenie prekážok brániacich realizácii zahŕňa prijatie opatrení s cieľom včas vyriešiť konflikty týkajúce sa využívania pôdy, zmiernenie pravidiel týkajúcich sa minimálnej vzdialenosti, zlepšenie využívania priestorového plánovania pri určovaní zón na zavádzanie veternej energie a uľahčenie získavania povolení. Zlepšiť by sa mohlo aj prijatie na miestnej úrovni, k čomu by mohol okrem iného dopomôcť efektívnejší konzultačný proces, väčšie zapojenie občanov a rozdeľovanie príjmov v rámci projektov. Rozšírením využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvýšením energetickej efektívnosti sa nielen zníži závislosť od dovozu energie, ale zároveň sa výrazne znížia jej ceny. Napokon možno ďalej posilňovať účasť na cezhraničnej spolupráci v oblasti energetiky a zvyšovať flexibilitu a kapacitu spätného toku, pokiaľ ide o existujúcu prepojenosť.

(30)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Nemecko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Nemecko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(31)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(32)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Nemecka je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2 a 3.

(33)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2022 a program stability na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2, 3 a 4. Odporúčania 1, 2 a 3 prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu, predovšetkým prvého a štvrtého z nich. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 a politiky uvedené v odporúčaniach 2, 3 a 4 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené s prebytkom bežného účtu, pokiaľ ide o vyššie investície,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; zlepšiť daňový mix v záujme inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho rastu, najmä zlepšením daňových stimulov na zvýšenie počtu odpracovaných hodín; zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 13. júla 2021; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.odstrániť prekážky, ktoré bránia investíciám, a zvýšiť investície do digitálnych komunikačných sietí s veľmi vysokou kapacitou;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a diverzifikovať ich dovoz zlepšením energetickej efektívnosti, motivovaním k úsporám energie, diverzifikáciou dodávok energie a ich trás, odstránením investičných prekážok, ďalším zefektívnením postupov udeľovania povolení, zvýšením investícií do elektrických sietí a energie z obnoviteľných zdrojov a urýchlením ich zavádzania, ako aj ďalším zvyšovaním účasti na cezhraničnej spolupráci v oblasti energetiky.

V Bruseli