S cieľom lepšie sa pripraviť v nasledujúcich rokoch na CBRN hrozby predkladá Komisia spolu s touto správou aj Akčný plán na zlepšenie pripravenosti na chemické, biologické, rádiologické a jadrové bezpečnostné riziká. Do tohto plánu je zahrnutá široká škála opatrení, ktoré sú zamerané na zlepšenie pripravenosti, odolnosti a koordinácie na úrovni EÚ. Ako príklad možno uviesť vytvorenie siete EÚ v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti, ktorá bude združovať všetkých aktérov pôsobiacich v tejto sfére. Táto sieť bude doplnená o znalostné centrum v oblasti CBRN, ktoré bude zriadené v Európskom centre pre boj proti terorizmu (ECTC) v rámci Europolu. Zároveň je dôležité zlepšiť využívanie existujúcich zdrojov. V akčnom pláne sa preto navrhuje posilniť pripravenosť a reakciu na CBRN hrozby prostredníctvom cielenej odbornej prípravy a série cvičení, do ktorých budú zapojení všetci špecialisti prvého zásahu (z oblasti presadzovania práva, civilnej ochrany, zdravotníctva) a v relevantných prípadoch aj partneri z vojenského a súkromného sektora. Využívať sa budú aj existujúce nástroje na úrovni EÚ, konkrétne mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) a Agentúra Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL). Členské štáty by mali i naďalej posilňovať existujúcu európsku kapacitu pre reakcie na núdzové situácie (EERC) pôsobiacu v rámci UCPM, aby bolo v prípade vážneho CBRN incidentu možné zabezpečiť intenzívnejšiu podporu. Členské štáty sa v tejto súvislosti vyzývajú, aby pre potreby EERC vyčlenili ďalšie kapacity.

Sektor dopravy je mnoho rokov nielen samotným cieľom teroristických útokov, ale aj prostriedkom na ich páchanie (napr. únosy lietadiel alebo použitie nákladného vozidla na vrážanie do ľudí). V tejto súvislosti je potrebné posúdiť, do akej miery sú bezpečnostné predpisy v sektore dopravy schopné zaistiť bezpečnosť a zároveň zaručiť plynulosť dopravných sietí. Keďže sektor leteckej dopravy je podstatne lepšie chránený, teroristické útoky sú viac oportunistické a vo väčšej miere sa zameriavajú na verejné priestory. Veľkému riziku je v tejto súvislosti vystavená železničná doprava, pretože jej infraštruktúra je zo svojej podstaty otvorenú infraštruktúru. V súčasnosti neexistuje na úrovni EÚ žiaden legislatívny rámec, ktorý by upravoval problematiku ochrany osobnej železničnej dopravy pred terorizmom a závažnou trestnou činnosťou. Komisia začala v súčinnosti s členskými štátmi 15. júna 2017 proces spoločného posúdenia rizika v železničnej doprave a pracuje na ďalších opatreniach, ktoré zlepšia bezpečnosť osobnej železničnej dopravy. Komisia zároveň pripravuje súbor nástrojov osvedčených postupov v oblasti bezpečnosti pre sektor komerčnej cestnej dopravy. Jeho ťažiskom bude posilnenie bezpečnosti nákladných vozidiel zmiernením rizika neoprávneného vniknutia do nákladného vozidla vrátane jeho únosu alebo krádeže s cieľom využiť ho ako zbraň pri teroristickom útoku. Tento súbor nástrojov, ktorý bude poskytovať usmernenia pre sektor vnútroštátnej cestnej dopravy, bude dostupný do konca roka 2017. Komisia bude naďalej pracovať aj na posilnení bezpečnosti námornej dopravy, pričom sa zameria najmä na zlepšenie ochrany námornej dopravnej infraštruktúry vrátane prístavov a prístavných zariadení, ako aj kontajnerových a osobných prepravných lodí ako sú výletné lode a trajekty.

Komisia bude zároveň ďalej pracovať na zabezpečovaní ochrany a odolnosti kritickej infraštruktúry. Komplexné posúdenie bezpečnostnej politiky EÚ okrem iného poukázalo aj na to, že treba prispôsobiť Európsky program na ochranu kritickej infraštruktúry vznikajúcim hrozbám. Komisia začala v tejto v súvislosti proces hodnotenia smernice o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr. V tomto hodnotení sa zohľadnia získané skúseností a vývoj za posledné roky, ako napr. prijatie smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov. Európsky program na ochranu kritickej infraštruktúry sa medzičasom posilnil. V praxi to znamená, že reaguje na vynárajúce sa výzvy, akými sú vnútorné a hybridné hrozby, a že rozšíril svoj vonkajší rozmer nadviazaním spolupráce so susednými krajinami vo východnom susedstve a na západnom Balkáne.

Po druhé môže EÚ podporovať nadväzovanie spolupráce so širokým okruhom zainteresovaných strán, čo je základným predpokladom na zlepšenie ochrany verejných priestorov. Výmena skúseností a združovanie zdrojov by mali byť lepšie štruktúrované. Komisia vytvorí na tento účel fórum, ktoré umožní zapojiť do spolupráce súkromných prevádzkovateľov, ako napr. nákupné centrá, organizátorov koncertov, športové haly, hotely a autopožičovne. Toto fórum vytvorí priestor na spoločné uvedomenie si súčasných bezpečnostných výziev a podnieti k vytváraniu verejno-súkromných partnerstiev v oblasti bezpečnosti v záujme posilnenia ochrany. Na ochrane verejných priestorov sa výrazne podieľajú aj miestne a regionálne orgány, ktoré musia byť zapojené do príslušných činností realizovaných na úrovni EÚ. Komisia preto tieto zainteresované strany aktívnejšie zapojí do tohto procesu a v tejto súvislosti nadviaže dialóg s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako napr. s primátormi veľkých miest, ktorý prispeje k výmene informácií a najlepších postupov v oblasti ochrany verejných priestorov. Ďalšiu príležitosť na výmenu najlepších postupov pri ochrane verejných priestorov poskytne Komisia začiatkom budúceho roka, keď v spolupráci s Výborom regiónov zorganizuje v nadväznosti na vyhlásenie z Nice z 29. septembra 2017 zasadnutie na vysokej úrovni s primátormi, ktorí podpísali vyhlásenie z Nice, ako aj s ďalšími zainteresovanými zástupcami miestnej a regionálnej samosprávy.

EÚ môže prispieť k ochrane verejných priestorov dvojakým spôsobom. V prvom rade môže EÚ podporovať cezhraničnú výmenu najlepších postupov, a to okrem iného aj prostredníctvom financovania. Ide napríklad o opatrenia, ktoré presadzujú a podporujú vybudovanie inovačných a diskrétnych bezpečnostných bariér v mestách bez toho, aby sa zmenil otvorený charakter týchto miest („ochrana už v štádiu návrhu“). S cieľom finančne podporiť opatrenia uvedené v akčnom pláne dnes Komisia zverejnila výzvu na predkladanie návrhov, na ktorú z Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia vyčlenila celkovo 18,5 mil. EUR Toto krátkodobé financovanie bude v roku 2018 doplnené o financovanie v rámci iniciatívy mestské inovačné opatrenia spadajúcej do Európsky fondu regionálneho rozvoja, ktorej nosnou témou bude bezpečnosť a na ktorú budú vyčlenené prostriedky v celkovej výške až 100 mil. EUR. V tejto súvislosti bola 15. septembra 2017 iniciovaná verejná konzultácia, v rámci ktorej môžu mestá predkladať svoje predstavy o inovačných riešeniach v oblasti bezpečnosti. Výsledky tejto konzultácie Komisia zohľadní pri formulovaní ďalších výziev na predkladanie návrhov v tejto oblasti.

Predseda Juncker v správe o stave Únie zdôraznil, že Európska únia musí byť v boji proti terorizmu silnejšia a musí nadviazať na skutočný pokrok, ktorý sa v posledných troch rokoch podarilo dosiahnuť. Ako sa uvádza vo vyhlásení o zámere, predloženom Európskemu parlamentu a predsedníctvu Rady, a v sprievodnom pláne na vytvorenie jednotnejšej, silnejšej a demokratickejšej Únie, Komisia v tejto správe vytyčuje balík opatrení na boj proti terorizmu, ktoré by sa mali prijať v priebehu nasledujúcich šestnástich mesiacov. Tieto operačné opatrenia umožnia členským štátom riešiť výrazné slabiny, ktoré odhalili nedávne teroristické útoky a priniesť v otázke posilnenia bezpečnosti skutočný prelom. Zároveň prispejú k dokončeniu bezpečnostnej únie, v ktorej už teroristi nebudú môcť zneužívať rôzne nedostatky na páchanie svojich brutálnych činov. Okrem týchto praktických opatrení, ktorých prijatie je naplánované v krátkodobom horizonte, pracuje Komisia aj na vytvorení budúcej európskej spravodajskej jednotky. Tento zámer oznámil predseda Juncker vo svojej vízii Európskej únie do roku 2025.

V tomto zmysle bude Komisia so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami ďalej viesť konzultácie o potrebe, technickej realizovateľnosti a primeranosti prípadných nových opatrení, ktoré by boli na úrovni Únie zavedené v záujme uľahčenia a urýchlenia cezhraničného prístupu k údajom o finančných transakciách, ako aj o postupoch na zabezpečenie dôvernosti. Na základe výsledkov prebiehajúcich posúdení, ktoré sú zamerané na využívanie finančných informácií na účely vyšetrovania terorizmu, zorganizuje Komisia v novembri 2017 stretnutie zainteresovaných strán na vysokej úrovni. K ústredným témam ich diskusie budú patriť:

Počas konzultácií so zainteresovanými stranami sa pozornosť venovala aj prekážkam pri získavaní údajov o finančných transakciách uchovávaných v iných členských štátoch. Informácie o bankových účtoch si môžu členské štáty v prípade potreby vymeniť do ôsmich hodín prostredníctvom kanálov policajnej spolupráce. K ľahšiemu prístup k údajom o finančných transakciách uchovávaným v iných členských štátoch môžu prispieť aj finančné spravodajské jednotky. Ak sa takéto informácie majú použiť ako dôkazné prostriedky v trestnom konaní, možno o ne požiadať na základe vzájomnej právnej pomoci. Európsky vyšetrovací príkaz však prináša nové možnosti na získavanie údajov o finančných transakciách, a to podstatne rýchlejším spôsobom ako v prípade vzájomnej právnej pomoci. K dnešnému dňu, teda len niekoľko mesiacov po uplynutí lehoty na transpozícii, transponovalo európsky vyšetrovací príkaz len 16 členských štátov a zostávajúce členské štáty sa naliehavo vyzývajú na to, aby tak urobili čo najskôr. K lepšiemu cezhraničnému prístupu k takýmto údajom prispejú napokon aj pripravované legislatívne návrhy o elektronických dôkazných prostriedkoch, ktoré sú naplánované na začiatok roka 2018.

V súčasnosti sa pracuje aj na zjednodušení prístupu k finančným údajom v členských štátoch. Navrhované zmeny 4. smernice o praní špinavých peňazí, o ktorých sa momentálne rokuje so spoluzákonodarcami, by vo všetkých členských štátoch viedli k zriadeniu centrálnych registrov bankových účtov alebo centrálnych systémov vyhľadávania údajov, ku ktorým by mali prístup finančné spravodajské jednotky a iné príslušné orgány, ktoré sú zodpovedné za boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zriadenie týchto registrov vo všetkých členských štátoch prispeje k jednoduchšiemu zisťovaniu údajov o účtoch. Komisia na základe uvedených skutočností pripravuje iniciatívu na rozšírenie prístupu k takýmto registrom bankových účtov na účely presadzovania práva, a to v záujme posilnenia spôsobilosti orgánov presadzovania práva na rýchlejšie odhaľovanie existencie bankových účtov.

Ako už bolo oznámené v akčnom pláne boja proti financovaniu terorizmu z roku 2016, Komisia momentálne analyzuje, či sú potrebné ďalšie opatrenia, ktoré by zjednodušili prístup k finančným informáciám z iných jurisdikcií v rámci EÚ na účely vyšetrovania terorizmu. Prvú analýzu tohto druhu Komisia uskutočnila v rámci tretej správy o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie z decembra 2016, v ktorej uviedla, že bude pokračovať vo svojom posúdení, pričom sa osobitne zameria na prípadný vplyv na základné práva, najmä na právo na ochranu osobných údajov. Odvtedy viedla Komisia konzultácie so zainteresovanými stranami a analyzovala mechanizmy, ktoré príslušným orgánom umožňujú prístup k relevantným informáciám, najmä k finančným údajom uchovávaným v iných členských štátoch. Zároveň sa zameriavala na prekážky, ktoré bránia rýchlemu a účinnému prístupu k týmto informáciám a na prípadné možnosti ich odstránenia.

Informácie o finančných aktivitách osôb podozrivých z terorizmu môžu byť kľúčom k úspechu pri vyšetrovaní terorizmu. Finančné údaje (vrátane údajov o finančných transakciách) môžu vďaka svojej presnosti a spoľahlivosti prispieť k identifikácii teroristov, odhaľovaniu väzieb na spolupáchateľov, vystopovaniu činnosti, logistiky a pohybu podozrivých osôb, ako aj k zmapovaniu teroristických sieti. Orgány presadzovania práva môžu vďaka okamžitému prehľadu o finančných aktivitách podozrivých osôb a ich spolupáchateľov získavať informácie, ktoré majú kľúčový význam z hľadiska zabránenia útokom, ako aj z hľadiska reakcie na ich následky. Čoraz viac sa do popredia dostáva fenomén improvizovaných útokov malého rozsahu, ktorý predstavuje novú výzvu. Keďže tieto útoky sú plánované na poslednú chvíľu, nemusia existovať úplne jednoznačné náznaky, ktoré by poukazovali na ich prípravu. Ako podozrivé sa nemusia javiť ani finančné transakcie súvisiace s týmito útokmi, v dôsledku čoho sa tieto informácie dostávajú do pozornosti príslušných orgánov až po samotnom útoku.

3. Šifrovanie: podpora presadzovania práva pri vyšetrovaní trestných činov

Využívanie šifrovania je základným predpokladom na zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti a ochrany osobných údajov. Právne predpisy EÚ výslovne poukazujú na to, že šifrovanie zohráva úlohu pri zaisťovaní primeranej bezpečnosti v procese spracúvania osobných údajov. Súčasne je potrebné uviesť, že orgány presadzovania práva a justičné orgány narážajú pri vyšetrovaní trestných činov čoraz častejšie na problém využívania šifrovania páchateľmi. Táto skutočnosť ovplyvňuje schopnosť týchto orgánov získavať informácie, ktoré sú potrebné ako dôkazné prostriedky pri vyšetrovaní trestných činov, a následne trestne stíhať a usvedčovať páchateľov. Očakáva sa, že využívanie šifrovania páchateľmi, a teda aj vplyv týchto praktík na vyšetrovanie trestných činov, v nasledujúcich rokoch ďalej porastie.

V nadväznosti na výzvu zo zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci z decembra 2016 viedla Komisia so všetkými zainteresovanými stranami diskusie o úlohe šifrovania pri vyšetrovaní trestných činov, pričom sa zmerala tak na technické, ako aj na právne aspekty. Do tohto procesu boli zapojení experti z Europolu, Eurojustu, Európskej justičnej siete na boj proti počítačovej kriminalite (EJCN), Agentúry Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) a na úrovni členských štátov zástupcovia orgánov presadzovania práva, priemyslu a organizácii občianskej spoločnosti. O dosiahnutom pokroku sa pravidelne predkladali správy na úrovni pracovnej skupiny Rady a 18. septembra 2017 bol za účasti členských štátov zorganizovaný seminár venovaný tejto problematike. Počas tohto procesu sa uskutočnila séria stretnutí so zástupcami priemyslu a organizácií občianskej spoločnosti.

Na základe diskusií s členskými štátmi a zainteresovanými stranami a ich pripomienok dospela Komisia k záveru, že v záujme podpory orgánov presadzovania práva a justičných orgánov, ktoré pri vyšetrovaní trestných činov narážajú na problém využívania šifrovania páchateľmi, by sa mal do praxe zaviesť nasledujúci súbor opatrení. Ide o a) opatrenia právnej povahy, ktorých cieľom je zjednodušiť prístup k zašifrovaným dôkazným prostriedkom, ako aj o b) opatrenia technickej povahy, ktoré sú zamerané na posilnenie spôsobilosti na dešifrovanie informácií. Komisia bude ďalej sledovať vývoj v tejto oblasti.

a) právny rámec upravujúci cezhraničný prístup k elektronickým dôkazným prostriedkom

Orgány presadzovania práva často narážajú na problém prístupu k dôkazným prostriedkom, ktoré sa nachádzajú v inej krajine. Vďaka legislatívnemu vývoju, ktorý momentálne prebieha na úrovni Európskej únie, sa môže zlepšiť schopnosť orgánov presadzovania práva a justičných orgánov získavať prístup k potrebným, avšak pravdepodobne zašifrovaným, informáciám v iných členských štátoch. Primeraný právny rámec je predpokladom účinného vyšetrovania a stíhania trestných činov. V tomto zmysle predloží Komisia začiatkom roka 2018 legislatívne návrhy, ktoré zjednodušia cezhraničný prístup k elektronickým dôkazným prostriedkom. Popri uvedených skutočnostiach vykonáva Komisia súbor praktických opatrení, ktorých cieľom je zlepšiť cezhraničný prístup k elektronickým dôkazným prostriedkom na účely vyšetrovania trestných činov. Okrem iného ide o financovanie odbornej prípravy v oblasti cezhraničnej spolupráce, vývoj elektronickej platformy na výmenu informácií v rámci EÚ a štandardizáciu formulárov používaných pre potreby justičnej spolupráce medzi členskými štátmi.

b) opatrenia technickej povahy

V závislosti od metódy šifrovania, ktorú páchatelia používajú, sú orgány presadzovania práva a justičné orgány schopné obnoviť niektoré informácie. Na úrovni viacerých členských štátov boli preto zriadené expertné útvary, ktoré sa venujú problematike šifrovania pri vyšetrovaní trestných činov. Väčšina členských štátov však nemá k dispozícii dostatočné odborné kapacity, ani technické zdroje. Táto skutočnosť vážne ohrozuje schopnosť orgánov presadzovania práva a justičných orgánov získavať prístup k zašifrovaným informáciám pri vyšetrovaní trestných činov. Komisia preto navrhuje celý rad opatrení na podporu orgánov členských štátov, a to bez toho, aby zakázala, obmedzila alebo oslabila šifrovanie.

Po prvé bude Komisia podporovať snahu Europolu o posilnenie spôsobilosti na dešifrovanie informácií. V tejto súvislosti Komisia navrhla, aby sa pri príprave rozpočtu EÚ na rok 2018 vyčlenilo pre Europol celkovo 86 dodatočných pracovných miest v oblasti bezpečnosti (o 19 viac ako v rozpočte na rok 2017), a to najmä pre potreby Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite (EC 3). Posúdi sa potreba dodatočných zdrojov a Komisia bude v ďalšej správe o pokroku pri budovaní bezpečnostnej únie informovať o finančných prostriedkoch, ktoré boli vyčlenené na tento účel. Na základe výskumu a vývoja v rámci programu Horizont 2020 a iných programov, ktoré sú podporované z prostriedkov EÚ, by sa mal zohľadniť budúci technický vývoj. Nebude sa však uvažovať o opatreniach, ktoré by oslabili šifrovanie alebo by mali vplyv na väčšie resp. nediferencované množstvo ľudí.

Po druhé by sa mala zriadiť sieť expertných centier, ktoré by zabezpečovali podporu pre orgány presadzovania práva a justičné orgány na vnútroštátnej úrovni. Týmto krokom by sa mohlo zlepšiť spoločné využívanie spôsobilosti a odbornosti na úrovni jednotlivých členských štátov bez toho, aby sa museli nahradiť vnútroštátne iniciatívy. Členské štáty sú v tejto súvislosti nabádané k tomu, aby na zriadenie, rozšírenie alebo rozvoj vnútroštátnych expertných centier využili finančné prostriedky, ktoré sú dostupné v rámci národných programov Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia. Komisia bude na európskej úrovni podporovať Europol, ktorý bude pôsobiť ako centrálny uzol na zjednodušenie spolupráce medzi týmito vnútroštátnymi expertnými centrami.

Po tretie by mali mať orgány členských štátov k dispozícii súbor alternatívnych metód vyšetrovania, ktoré by zjednodušili prípravu a používanie opatrení na získavanie potrebných zašifrovaných informácií. Do vypracovania tohto súboru metód by mala byť zapojená aj sieť expertných centier. Ako najlepšie miesto na zriadenie a vedenie registra uvedených metód a nástrojov sa javí Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC 3), ktoré spadá do právomocí Europolu. Nebude sa však uvažovať o opatreniach, ktoré by oslabili šifrovanie alebo by mali vplyv na väčšie resp. nediferencované množstvo ľudí.

Po štvrté by sa pozornosť mala upriamiť aj na poskytovateľov služieb a iných partnerov z priemyselného sektora, ktorí zohrávajú dôležitú úlohu pri poskytovaní riešení pri tzv. silnom šifrovaní. Vzhľadom na záväzky, ktoré Komisia prijala v tejto oblasti, by zabezpečenie intenzívnejšej a lepšie štruktúrovanej spolupráce medzi jednotlivými orgánmi, poskytovateľmi služieb a inými partnermi z priemyselného sektora prispelo na všetkých stranách k lepšiemu pochopeniu existujúcich a vznikajúcich výziev. Preto bude Komisia v rámci internetového fóra EÚ a siete expertných centier podporovať nadväzovanie štruktúrovaného dialógu s poskytovateľmi služieb a inými podnikateľskými subjektmi, do ktorého budú v prípade potreby zapojené aj občianske spoločnosti.

Po piate by mali programy odbornej prípravy pre orgány presadzovania práva a justičné orgány zabezpečiť, aby boli príslušní pracovníci lepšie pripravení na získavanie potrebných informácií, ktoré páchatelia trestnej činnosti zašifrovali. Vypracovanie týchto programov má Komisia v úmysle podporiť finančnými prostriedkami vo výške 500 000 EUR, ktoré budú vyčlenené z Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia v rámci ročného pracovného programu na rok 2018. V relevantných prípadoch sa využijú aj odborné znalosti Európskej skupiny pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti boja proti počítačovej kriminalite (ECTEG). Okrem toho bude Komisia podporovať zaisťovanie odbornej prípravy Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL). Členské štáty sa v tejto súvislosti vyzývajú, aby na účely odborného vzdelávania využili finančné prostriedky, ktoré sú dostupné v rámci národných programov Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia.

Po šieste je potrebné nepretržite posudzovať technické a právne aspekty šifrovania pri vyšetrovaní trestných činov. Tento krok je nevyhnutný vzhľadom na neustály vývoj metód šifrovania, zvýšenú mieru ich využívania páchateľmi a ich vplyv na vyšetrovanie trestných činov. Komisia bude v tejto dôležitej práci pokračovať. Zároveň v spolupráci s Európskym centrom boja proti počítačovej kriminalite (EC 3) spadajúcim do právomocí Europolu, Európskou justičnou sieťou na boj proti počítačovej kriminalite (EJCN) a Eurojustom podporí vytvorenie monitorovacieho centra.

IV. Boj proti radikalizácii

1. Expertná skupina na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie

Nedávne teroristické útoky, najmä útoky jednotlivcov, ako aj rýchlosť procesu radikalizácie v prípade niektorých páchateľov, boli varovným prstom, ktorý poukázal na dôležitosť predchádzania radikalizácii a boja proti nej. S cieľom zintenzívniť úsilie v tejto oblasti zriadila Komisia expertnú skupinu na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie, ktorá by mala nadviazať na doterajšie úspechy a prispieť k zlepšeniu spolupráce a súčinnosti medzi všetkými zainteresovanými stranami. Táto skupina bola poverená vypracovaním odporúčaní pre ďalšie kroky v tejto oblasti, pričom prvá priebežná správa má byť dokončená tohto roku. Komisia predloží správu o dosiahnutom pokroku na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci v decembri 2017. Táto skupina sa zameria aj na rámcové podmienky, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska posilnenia kapacít a odborných znalostí v oblasti predchádzania radikalizácie, a na prípadnú potrebu ďalších mechanizmov spolupráce na úrovni EÚ. Keďže niektoré členské štáty volajú v tejto súvislosti po zriadení centra EÚ na predchádzanie radikalizácii, skupina posúdi potrebu vytvorenia takejto štruktúry, ako aj jej pridanú hodnotu.

K prioritným otázkam, o ktorých sa bude v rámci tejto skupiny diskutovať, patrí aj radikalizácia vo väzniciach. Dôraz sa v súčasnosti kladie na to, aby členské štáty vykonali závery zo zasadnutia Rady SVV z 20. novembra 2015 o posilnení trestnoprávnej reakcie na radikalizáciu. Komisia zorganizuje 27. februára 2018 konferenciu o tejto problematike, na ktorú budú prizvané zainteresované strany a na ktorej budú spoločne prezentované výsledky prebiehajúcich projektov.

Komisia zohľadní závery a odporúčania skupiny v pracovnom pláne existujúcich iniciatív (najmä v rámci centra excelentnosti siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii), ako aj pri využívaní a nasmerovaní nástrojov financovania (vrátane Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ale aj iných súvisiacich fondov ako je Erasmus+, program Spravodlivosť alebo Európsky sociálny fond).

2. Boj proti radikalizácii online