Osobitná správa č. 6/2011 „Boli projekty v oblasti cestovného ruchu spolufinancované z EFRR účinné?“





GLOSÁR EAFW : Ekvivalent odpracovaného ročného plného pracovného úväzku (Equivalent Annual Full time Worked). EAFW = fyzické zdroje x percentuálny podiel odpracovaného pracovného času x obdobie činnosti počas roka. Napríklad zamestnanec pracujúci na 50 % úväzok počas štyroch mesiacov predstavuje 0,17 EAFW. Táto metóda sa použila na výpočet počtu vytvorených alebo udržaných pracovných miest uvedeného v tejto správe. EFRR : Európsky fond pre regionálny rozvoj. EFRR je jedným zo štrukturálnych fondov. Je to finančný nástroj navrhnutý na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti v regiónoch EÚ. Opatrenia v rámci EFRR sa realizujú prevažne prostredníctvom operačných programov zahŕňajúcich veľký počet projektov. Operačný program : Dokument schválený Komisiou, ktorý tvorí ucelený súbor priorít pozostávajúcich z viacročných opatrení. Projekty, ktoré sa majú spolufinancovať zo štrukturálnych fondov, musia spadať do rámca daného opatrenia. Priame pracovné miesto : Pracovné miesto vytvorené v súvislosti s aktivitami, na ktoré bol udelený grant EFRR. Napríklad pracovné miesta týkajúce sa riadenia hotela sú priame pracovné miesta. Avšak pracovné miesta vytvorené s cieľom výstavby hotela sa nepovažujú za priame pracovné miesta. Riadiaci orgán : Orgán určený členským štátom na riadenie opatrenia, ktoré má zvyčajne formu operačného programu. Štrukturálne fondy : Hlavné nástroje politiky Európskej únie na podporu cieľov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovených v Zmluve o fungovaní EÚ. Účinnosť : Rozsah, v akom boli dosiahnuté ciele opatrenia. ZHRNUTIE I. Cestovný ruch je celosvetovo tretím sektorom hospodárstva a najväčším odvetvím služieb v Európskej únii (EÚ). Je čoraz dôležitejšou činnosťou prispievajúcou k hospodárskemu rastu, ako aj k zamestnanosti. II. Za programové obdobie 2000 – 2006 bolo z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj pridelených 4623 mil. EUR na investície do materiálnych zdrojov v oblasti cestovného ruchu. Projekty vyberajú a riadia riadiace orgány v členských štátoch. III. V rámci tohto auditu sa merali hlavne výsledky týkajúce sa výkonnosti vo vzťahu k rastu a zamestnanosti, čo je celkovým cieľom štrukturálnych fondov. Informácie boli zozbierané priamo od 206 navrhovateľov projektov, ktorí boli náhodne vybraní s cieľom poskytnúť reprezentatívny prehľad situácie na úrovni EÚ. IV. Dvor audítorov preskúmal, či projekty v oblasti cestovného ruchu: a) dosiahli výsledky, ktoré sa v rámci nich očakávali; b) dosiahli udržateľné výsledky; c) boli realizované v dôsledku podpory EÚ. V. Dvor audítorov zistil, že: a) vo väčšine projektov sa dosiahlo niekoľko výsledkov, buď vytvorením alebo udržaním pracovných miest (58 %), vytvorením kapacít (73 %) alebo aktivít v oblasti cestovného ruchu (74 %). Pri 44 % projektov sa dosiahli výsledky vo všetkých troch kategóriách; b) projekty, pri ktorých boli stanovené ciele, ich dosiahli v priemere na úrovni 75 % v prípade vytvárania alebo udržania pracovných miest a na úrovni 93 % pri vytváraní kapacít v oblasti cestovného ruchu. Určité projekty dosiahli niektoré výsledky, aj keď neboli stanovené žiadne takéto ciele; c) pokiaľ ide o ciele, ukazovatele a monitorovanie, situácia sa v jednotlivých kontrolovaných regiónoch líšila; d) v čase auditu bolo 98 % ukončených projektov stále v prevádzke a 94 % pracovných miest vytvorených alebo udržaných vďaka projektom stále existovalo; e) podpora z verejných financií umožnila realizáciu 74 % projektov, ďalších 20 % projektov bolo upravených v dôsledku grantu a grant nemal žiadny vplyv pri 6 % projektov. Čím je miera pomoci nižšia, tým menší dosah má na projekt; f) kým 92 % navrhovateľov projektov vnímalo grant EFRR ako uznanie kvality ich projektu, 42 % sa domnievalo, že ich administratívna záťaž sa v dôsledku dotácie EFRR výrazne zvýšila. Čím je miera pomoci nižšia, tým viac je grant EFRR vnímaný ako záťaž. VI. Dvor audítorov odporúča: a) riadiace orgány by mali zabezpečiť, aby boli pre projekty stanovené vhodné ciele, plány a ukazovatele a Komisia by mala tento postup podporiť; b) riadiace orgány by mali venovať väčšiu pozornosť tomu, či sú granty skutočne potrebné na realizáciu navrhovaných projektov a aký dosah budú mať projekty z hľadiska zvýšenia zamestnanosti a hospodárskeho rastu, a Komisia by mala tento postup podporiť; c) Komisia by mala zhodnotiť účinnosť pomoci v tomto odvetví z hľadiska nákladov a zvážiť, či je možné podporu lepšie zamerať. Fotografia 1 – Historická budova pretvorená na štvorhviezdičkový hotel (Španielsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, január 2010. ÚVOD CESTOVNÝ RUCH V EÚ 1. Cestovný ruch je definovaný ako "činnosť ľudí cestujúcich a zdržiavajúcich sa mimo miesta svojho obvyklého prostredia počas najviac jedného roka s cieľom rekreácie, obchodu alebo z iného dôvodu" [1]. Stáva sa dôležitou súčasťou života európskych občanov, z ktorých väčší počet cestuje za rekreáciou, ako aj kvôli podnikaniu. Pomáha pri posilňovaní pocitu európskeho občianstva prostredníctvom podpory kontaktov a výmen medzi občanmi bez ohľadu na jazykové rozdiely, odlišnosť kultúr a tradícií [2]. 2. Cestovný ruch je jednou z oblastí, v ktorých má Európska únia (EÚ) právomoc vykonávať opatrenia na podporu, koordináciu alebo doplnenie opatrení členských štátov [3]. V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa zdôrazňuje dôležitosť odvetvia cestovného ruchu, v ktorom má Únia za cieľ podnecovať vytváranie priaznivých podmienok pre rozvoj podnikov a podporovať spoluprácu medzi členskými štátmi, najmä výmenou osvedčených postupov [4]. 3. Cestovný ruch je tretím najväčším sektorom z hľadiska hospodárskej činnosti a najväčším odvetvím služieb v EÚ [5]. Toto odvetvie vytvára viac než 5 % hrubého domáceho produktu (HDP), pričom približne 1,8 milióna podnikov zamestnáva odhadom 5,2 % celkovej pracovnej sily (9,7 milióna pracovných miest). Keď sa berú do úvahy aj súvisiace odvetvia, odhadovaný príspevok cestovného ruchu sa zvýši na 10 % pri HDP a 12 % pracovnej sily [6]. ŠTRUKTURÁLNE OPATRENIA A CESTOVNÝ RUCH 4. Opatrenia štrukturálnych fondov v oblasti cestovného ruchu sa zameriavajú v prvom rade na vytváranie a udržanie zamestnanosti, ako aj na podporu hospodárskeho rastu. Konkrétnejšie by mali prispieť k vyváženému a udržateľnému rozvoju hospodárskych aktivít a zamestnanosti a ľudských zdrojov [7]. V období 2000 – 2006 Európsky fond pre regionálny rozvoj (EFRR) poskytoval podporu na produktívne investície na vytváranie a zabezpečenie pracovných miest, ako aj na rozvoj cestovného ruchu a investície do kultúry pod podmienkou, že vytvorené pracovné miesta budú udržateľné [8]. 5. EÚ spolufinancuje projekty prostredníctvom viacročných operačných programov. V týchto programoch sa definujú priority, z ktorých každá pozostáva z niekoľkých opatrení. Niektoré opatrenia zahŕňajú podporu cestovného ruchu. 6. Programy vypracúvajú členské štáty po postupe konzultácie medzi Komisiou a vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi verejnými orgánmi, a hospodárskymi a sociálnymi partnermi v členských štátoch. Komisia programy posudzuje a schvaľuje. 7. Jednotlivé projekty navrhujú navrhovatelia projektov. Vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány určené členskými štátmi organizujú výberové postupy a schvaľujú projekty. Navrhovatelia by mali poskytnúť príslušným riadiacim orgánom informácie o monitorovaní pokroku projektu a dosiahnutí jeho cieľov. 8. V programovom období 2000 – 2006 bolo na cestovný ruch zo štrukturálnych fondov pridelených 7994 mil. EUR vrátane 4623 mil. EUR z EFRR na investície do materiálnych zdrojov (napr. informačné centrá, turistické ubytovanie, stravovacie zariadenia). Zvyšných 3371 mil. EUR sa týkalo investícií do nemateriálnych zdrojov (napr. rozvoj a poskytovanie turistických služieb, športové, kultúrne a oddychové aktivity, kultúrne dedičstvo), spoločných služieb a odborného vzdelávania a nebolo zahrnutých do rozsahu tohto auditu [9]. Fotografia 2 – Vybudovanie nového regionálneho divadla (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. AUDIT ROZSAH A CIELE AUDITU 9. Dvor audítorov kontroloval projekty investícií do materiálnych zdrojov v oblasti cestovného ruchu spolufinancované z EFRR v programovom období 2000 – 2006. Týmto spôsobom sa spolufinancovali desiatky tisícok projektov v maximálnej miere 50 % v regiónoch cieľa 2 [10] a 75 % v regiónoch cieľa 1 [11]. Počet operačných programov a pridelené sumy za jednotlivé členské štáty sú uvedené v prílohe I. 10. Hlavným cieľom auditu bolo posúdiť, či projekty v oblasti cestovného ruchu: a) dosiahli výsledky, ktoré sa v rámci nich očakávali; b) dosiahli udržateľné výsledky; c) boli realizované v dôsledku podpory EÚ. METODIKA AUDITU 11. Na získanie reprezentatívneho prehľadu situácie sa vykonal prieskum (pozri rámček 1) 206 projektov náhodne vybraných do vzorky. Preskúmané projekty boli súčasťou 26 programov vzťahujúcich sa na deväť členských štátov, v regiónoch, ktoré pridelili finančné prostriedky na projekty v oblasti cestovného ruchu. Podrobné údaje o počte preskúmaných a skontrolovaných projektov podľa členského štátu a operačného programu sú uvedené v prílohe II. RÁMČEK 1 ŠTRUKTÚRA DOTAZNÍKA POUŽITÉHO V PRIESKUME Všeobecné informácie o projekte. Výsledky projektu z hľadiska: vytvorených alebo udržaných priamych pracovných miest turistických kapacít objemu činnosti hospodárskej životaschopnosti iných aspektov. Vplyv pomoci EÚ alebo inej pomoci na projekt Faktory úspechu alebo neúspechu 12. Odpovede boli prijaté od 98,5 % navrhovateľov projektov zahrnutých do prieskumu a vložené do databázy Dvora audítorov zriadenej na účely analýzy odpovedí. 13. S cieľom skontrolovať správnosť odpovedí navrhovateľov sa prijali tieto opatrenia: a) navštívilo sa 52 projektov (t. j. 25 % skúmaných projektov) realizovaných v deviatich regiónoch v štyroch členských štátoch (Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Španielsko). b) riadiace orgány boli požiadané, aby overili správnosť odpovedí navrhovateľov pri tých projektoch, ktoré neboli skontrolované na mieste. c) okrem toho sa pri všetkých projektoch v prieskume vykonala dokladová kontrola kľúčových dokumentov získaných od riadiacich orgánov, napríklad žiadostí o granty, rozhodnutí o udelení grantu a akýchkoľvek hodnotiacich správ. 14. Po týchto opatreniach sa databáza aktualizovala správnymi odpoveďami. Informácie v databáze a dôkazy z kontrol projektov tvoria základ záveru auditu, ku ktorému sa dospelo. 15. Audit prebiehal od októbra 2009 do júna 2010. Fotografia 3 – Chodník a zábradlie na prístup k historickému miestu na pobreží (Taliansko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. TYPY PROJEKTOV V KONTROLOVANEJ VZORKE 16. Stupeň rôznorodosti 206 projektov vo vzorke je možné vidieť v tabuľke 1 podľa klasifikácie vytvorenej Dvorom audítorov na účely auditu. TABUĽKA 1 TYPY AKTIVÍT, NA KTORÉ BOL UDELENÝ GRANT EFRR Zdroj: Európsky dvor audítorov. | Projekty | Počet | % [9999] | A. Infraštruktúra/verejné vybavenia | 54 | 26 | Prístav, prístavisko, miesto na kotvenie lodí, plážová oblasť | 19 | 9,2 | Prístup, chodníky, cestičky, cyklistické chodníky, cesty, parkovisko | 19 | 9,2 | Iné | 9 | 4,4 | Úprava pláže | 4 | 1,9 | Terénne úpravy | 3 | 1,5 | B. Ubytovanie a stravovacie služby | 53 | 26 | Hotel | 38 | 18,4 | Kemping | 4 | 1,9 | Iné formy ubytovania a stravovacích služieb | 11 | 5,3 | C. Múzeum a historické pamiatky | 48 | 23 | Múzeum/kultúrna pamiatka (archeologické centrum...) | 39 | 18,9 | Historická pamiatka/kultúrne dedičstvo (kostol, hrad, palác...) | 9 | 4,4 | D. Dovolenkové a oddychové centrum | 21 | 10 | Oddychové centrum (zábavný park, kúpalisko, zoologická záhrada, akvárium...) | 15 | 7,3 | Dovolenkové centrum (zahŕňa ubytovanie, stravovacie služby a aktivity) | 6 | 2,9 | E. Iné | 30 | 15 | Kongresové centrum, centrum pre spoločenské akcie, viacúčelové zariadenie | 9 | 4,4 | Športové centrum | 2 | 1,0 | Knižnica, archív | 2 | 1,0 | Marketing, turistické centrum, informačné strediská | 6 | 2,9 | Centrum pre environmentálne vzdelávanie, chránené územie | 4 | 1,9 | Iné | 7 | 3,4 | Celkový počet projektov vo vzorke | 206 | 100 | 17. Celkovo sa verejným navrhovateľom projektov pridelilo 76 % finančných prostriedkov EFRR. Tieto projekty sa v plnej miere financujú z verejných financií, pričom financovanie Európskou úniou dopĺňajú zdroje vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov. V grafe 1 je uvedený rozpis súkromných a verejných projektov podľa klasifikácie vytvorenej na účely tohto auditu. Fotografia 4 – Nový krytý bazén s morskou vodou využívaný turistami i miestnymi obyvateľmi (Nemecko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, február 2010. GRAF 1 PROJEKTY PODĽA TYPU AKTIVITY A TYPU NAVRHOVATEĽA +++++ TIFF +++++ PRIPOMIENKY DOSIAHLI PROJEKTY OČAKÁVANÉ VÝSLEDKY? 18. Ako bolo spomenuté v bode 11, na posúdenie rozsahu, v akom sa dosiahli ciele projektov, sa použil prieskum. Dvor audítorov zaslal dotazník navrhovateľom 206 projektov, ktorí z finančných prostriedkov EÚ získali spolu 369 mil. EUR (mierne pod úrovňou jednej tretiny celkových nákladov na príslušné projekty). V prieskume sa meralo zvýšenie aktivity a kapacít v cestovnom ruchu, ako aj vytvorené a udržané priame pracovné miesta. Dvor audítorov preskúmal žiadosti o financovanie a rozhodnutia o udelení grantu, ktoré obsahujú opis toho, čo navrhovatelia projektov plánujú dosiahnuť v rámci svojich projektov. 19. Z výsledkov vyplynulo, že 73 % projektov prispelo k zvýšeniu ročného objemu cestovného ruchu, 74 % zvýšilo kapacitu oblasti prijímať turistov a v dôsledku 58 % projektov sa vytvorili alebo udržali priame pracovné miesta. Pri 44 % projektov sa dosiahli výsledky vo všetkých troch kategóriách, kým 8 % dosiahlo výsledky mimo spomenutých troch kategórií. Fotografia 5 – Chodník pre chodcov a cyklistov (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. ZVÝŠENIE AKTIVITY V OBLASTI CESTOVNÉHO RUCHU 20. Nárast cestovného ruchu má spravidla pozitívny vplyv na miestne hospodárstvo a na nepriamu zamestnanosť, v dôsledku čoho dochádza k hospodárskemu rastu. Dvor audítorov sa v rámci auditu snažil zmerať objem aktivity v oblasti cestovného ruchu priamo vyplývajúcej z projektov. Objem je možné vyjadriť rôznymi spôsobmi, napríklad počtom obsadených lôžok v hoteloch, nocí pobytu v kempoch, návštevníkov v múzeách atď. 21. V prípade 142 projektov (70 %) bol súčasťou žiadosti o grant cieľ zvýšiť aktivitu v oblasti cestovného ruchu a 111 z týchto projektov tento cieľ úspešne dosiahlo. Ďalších 34 projektov zvýšilo aktivitu bez toho, aby si to vopred stanovili za cieľ, čím celkový počet projektov, ktoré prispeli k zvýšeniu aktivity v oblasti cestovného ruchu, predstavoval 145. Vo všeobecnosti boli granty vyplatené bez ohľadu na to, či sa dosiahli ciele. Vyplatenie grantu bolo podmienené výsledkami len v prípade šiestich projektov vo vzorke, z ktorých päť svoje ciele dosiahlo. 22. V rámci projektu realizovaného v Nemecku na rozvoj kúpeľného zariadenia s morskou vodou, ktoré malo dovtedy jeden bazén a jednu saunu, sa pribudovali wellness centrum s dodatočnými saunami, nekrytý bazén a iné zariadenia (fotografia 4). Celkové náklady na projekt predstavovali 16,9 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 41 %. Počet návštevníkov za rok sa zvýšil z 92000 na 129000 po jeho dokončení. 23. Verejný projekt realizovaný vo Francúzsku pozostával z pretvorenia starej nepoužívanej železnice na 26 km cestičku pre chodcov a cyklistov (fotografia 5). Počet používateľov vzrástol z nuly v roku 2003 na 23000 v roku 2008. Elektronický sčítací systém registruje jej využitie a údaje sa pravidelne zasielajú miestnej turistickej kancelárii. Celkové náklady na projekt boli 1,6 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 39 %. 24. V rámci ďalšieho nemeckého projektu sa úspešne ukončilo vybudovanie dreveného mosta na prepojenie cyklistického chodníka a chodníka pre chodcov a postavenie móla pre kanoe (fotografia 6), čo podnietilo organizovanie malých kultúrnych podujatí v blízkosti mosta, napríklad popoludňajšie posedenia pri káve v starej renovovanej stodole. Presná miera úspešnosti však ostáva neznáma, pretože nie je k dispozícii žiadne meranie úrovne aktivity v dôsledku tohto projektu. Celkové náklady na projekt boli 139426 EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 49 %. 25. Francúzsky projekt kúpy a renovácie tradičného domu a jeho premeny na múzeum vín sa realizoval v historickej dedine (fotografia 7). Múzeum vo svojom prvom roku prilákalo 4000 návštevníkov, ich počet však odvtedy klesol na polovicu, v dôsledku čoho je múzeum v súčasnosti otvorené len počas letnej sezóny. V období, keď je múzeum otvorené, zohráva úlohu pri propagácii regionálnych vín a vinárstva vo všeobecnosti. Celkové náklady na projekt boli 0,8 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 42 %. Fotografia 6 – Drevený most ponad rieku spájajúci cyklistický chodník a chodník pre chodcov a mólo pre kanoe (Nemecko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. VYTVORENIE DODATOČNÝCH KAPACÍT V OBLASTI TURISTICKÉHO RUCHU 26. Mnohé projekty v oblasti cestovného ruchu boli vytvorené s cieľom zvýšiť kapacity, a tým uľahčiť nárast aktivity v tomto odvetví. Tieto zvýšenia, ku ktorých dochádza v priamom dôsledku projektu, je možné vyjadriť mnohými rôznymi spôsobmi, napríklad počtom dodatočných izieb, lôžok (v hoteloch), v lineárnych kilometroch (chodníkov a cyklistických chodníkov atď.), počtom kempov, miest na kotvenie lodí, sedadiel (v divadlách a stravovacích zariadeniach). 27. 120 projektov, pri ktorých bol stanovený cieľ zvýšiť kapacity v oblasti cestovného ruchu, dosiahlo 93 % plánovaného zvýšenia. Okrem toho 32 projektov si nestanovilo cieľ týkajúci sa kapacít, no napriek tomu ich zvýšilo. 28. Jeden projekt realizovaný v Španielsku mal za cieľ vytvoriť 30 dvojlôžkových izieb, keď bol bývalý kláštor pretvorený na hotel (fotografia 8). Prvoradým cieľom bolo zachovať budovu pre jej dôležitosť z hľadiska architektonického dedičstva lokality a miestny orgán rozhodol o jej využití na účely cestovného ruchu. Zároveň sa okrem toho vytvorilo 20 priamych pracovných miest. Celkové náklady na projekt boli 3,6 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 75 %. 29. Nie všetky projekty mali za cieľ vytvoriť nové kapacity a súčasťou niektorých projektov bola renovácia už existujúcich objektov. Jeden francúzsky projekt pozostával z renovácie izieb v existujúcom hoteli, čím sa zachovala súčasná úroveň aktivity (4200 nocí/rok) a udržalo 1,2 pracovného miesta. Celkové náklady na projekt boli 253254 EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 14 %. 30. Iné projekty sa zameriavali na zlepšenie kapacity infraštruktúry v danej oblasti. Verejný projekt realizovaný v talianskom prímorskom regióne bol navrhnutý na vybudovanie 37 km cesty, 9 km chodníka/cyklistického chodníka, spolu s parkoviskom a odpočívadlami a niekoľkými miestami s panoramatickým výhľadom. Celkovým cieľom projektu bolo zlepšiť prístup k niekoľkým ťažko dostupným pobrežným miestam a podporiť miestny cestovný ruch v oblasti. Celkové náklady na projekt boli 4,0 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 49 %. VYTVORENÉ ALEBO UDRŽANÉ PRACOVNÉ MIESTA 31. Vytváranie alebo udržanie pracovných miest sú kľúčovými faktormi v úsilí o vyvážený udržateľný rozvoj hospodárstva a zamestnanosti. Pri preskúmaní rozhodnutí o udelení grantu na projekty sa zistilo, že pri 116 projektoch alebo 58 % sa ako očakávaný výsledok stanovilo vytvorenie alebo udržanie pracovných miest. V rámci ďalších projektov sa vytvorili pracovné miesta napriek tomu, že tento cieľ nebol výslovne uvedený v dokumentácii k žiadosti o grant. Napríklad v prípade belgického projektu v prieskume, ktorý sa týkal umeleckých a historických múzeí, sa vytvorilo 57 pracovných miest, hoci v dokumentácii k žiadosti o grant sa nič podobné nespomínalo. Celkové náklady na projekt boli 30,5 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 20 %. 32. Z odpovedí v prieskume vyplýva, že celkovo 2520 priamych pracovných miest bolo buď vytvorených (1515), alebo udržaných (1005). Z toho 23,5 % bolo obsadených ženami. Fotografia 7 – Tradičná budova zrenovovaná na múzeum vín (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. 33. Z celkovej preskúmanej vzorky 58 % projektov dosiahlo pozitívne výsledky z hľadiska zamestnanosti. Niektoré oblasti činnosti majú vzhľadom na svoj charakter väčší potenciál vytvárať pracovné miesta než iné. V kategórii "dovolenkové a oddychové centrá" bol najvyšší percentuálny podiel projektov, v rámci ktorých sa vytvorili alebo udržali pracovné miesta. Menej pracovných miest sa vytvára a udrží v oblasti "infraštruktúra a verejné vybavenia", kde je často potrebný len malý počet zamestnancov na údržbu po tom, ako sa projekt dokončí a uvedie do prevádzky (graf 2). 34. V prípade 116 projektov (58 %), pri ktorých boli stanovené ciele v súvislosti s vytvorením a udržaním priamych pracovných miest, sa dosiahlo 75 % plánovaného počtu pracovných miest. 18 projektov zo 116 nedosiahlo výsledky týkajúce sa vytvorenia alebo udržania pracovných miest a v štyroch prípadoch bol grant podmienený pozitívnymi výsledkami. Naproti tomu v 14 % projektov sa vytvorili alebo udržali pracovné miesta, hoci sa vopred nestanovil žiadny cieľ v súvislosti s pracovnými miestami. GRAF 2 PERCENTUÁLNY PODIEL PROJEKTOV, V RÁMCI KTORÝCH SA VYTVORILI ALEBO UDRŽALI PRIAME PRACOVNÉ MIESTA, PODĽA TYPU AKTIVITY +++++ TIFF +++++ Percentuálny podiel v rámci každej z piatich kategórií. Celkový priemer je 58 %. 35. Francúzsky projekt výstavby nového verejného bazéna vytvoril 12 pracovných miest. Tento počet zahŕňal dve pracovné miesta v súvislosti s údržbou, ktorú neskôr začal vykonávať externý dodávateľ služby. 1,5 pracovného miesta v súvislosti so starým bazénom, ktorý musel byť zatvorený, sa udržalo. To je v súlade s navrhovaným počtom pracovných miest uvedeným v žiadosti o grant. Celkové náklady na projekt boli 4,4 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 17 %. 36. Súkromný projekt realizovaný v Nemecku pozostával z vytvorenia mládežníckej ubytovne so športovým zariadením. Pri spustení prevádzky v roku 2004 sa vytvorilo 17 pracovných miest, čo bol cieľ, pokiaľ ide o pracovné miesta. V čase auditu bolo v kempe zamestnaných 26 ľudí na rôznych pozíciách. Celkové náklady na projekt boli 11,1 mil. EUR, pričom príspevok EFRR tvoril 23 %. 37. Vo väčšine prípadov financovanie nebolo podmienené dosiahnutím výsledkov vo forme vytvorených alebo udržaných pracovných miest. Takéto podmienky boli stanovené len v prípade 43 projektov a situácia týkajúca sa podmienenosti vyplatenia grantu dosiahnutím výsledkov z hľadiska zamestnanosti sa v kontrolovaných regiónoch líšila (pozri rámček 2). RÁMČEK 2 PRÍKLADY DOHÔD O PODMIENENOSTI VYPLATENIA GRANTU DOSIAHNUTÍM CIEĽOV TÝKAJÚCICH SA ZAMESTNANOSTI Pri niektorých projektoch kontrolovaných v Nemecku sa granty vyplatili len pod podmienkou, že sa vytvorí určitý počet pracovných miest. Tieto pracovné miesta sa musia udržať aspoň päť rokov. V súlade s pravidlami udeľovania pomoci v odvetví cestovného ruchu v istom španielskom regióne sa navrhovatelia musia pri žiadosti o grant formálne zaviazať, že neznížia zamestnanosť. Predloženie takéhoto dokumentu je podmienkou podania žiadosti o grant. V Taliansku projekt modernizácie hotela získal grant EFRR na základe podmienky, že sa vytvoria pracovné miesta a udržia minimálne päť rokov. V rámci iného projektu na rozšírenie a renováciu hotela sa požadovalo udržanie pracovných miest len po dobu jedného roka. Okrem toho počet vytvorených pracovných miest sa mohol odchýliť až o 30 % bez toho, aby boli uložené pokuty alebo sa žiadalo vrátenie grantu. V Spojenom kráľovstve bola podmienenosť v súvislosti so zamestnanosťou uplatnená pri 11 zo 14 ukončených projektov. Počet pracovných miest, ktoré sa majú vytvoriť, sa odhaduje pri rozhodovaní o udelení grantu a meria po ukončení projektu podľa matematických vzorcov na základe výdavkov. Ak podmienka nie je splnená, riadiaci orgán rozhoduje o žiadosti o navrátenie časti grantu navrhovateľom. CIELE, UKAZOVATELE A MONITOROVANIE 38. V kontrolovaných regiónoch mali riadiace orgány rôzne spôsoby zaznamenávania výkonnosti projektov, ako je to uvedené v nasledujúcich bodoch. 39. Pri preskúmaných projektoch z Francúzska sa očakávané výsledky z hľadiska vytvorenia pracovných miest, aktivity v oblasti cestovného ruchu alebo kapacít v oblasti cestovného ruchu systematicky nezahŕňajú do žiadostí o grant alebo rozhodnutí o udelení grantu, a ak sa tak robí, poskytujú sa na informačné účely, keďže pri žiadnom z preskúmaných projektov nebolo udelenie grantu EFRR podmienené dosiahnutím výsledkov. Riadiace orgány systematicky nemonitorujú dosahovanie tohto typu výsledku. Fotografia 8 – Bývalý kláštor pretvorený na štvorhviezdičkový hotel (Španielsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, január 2010. 40. V Španielsku sa stanovujú všeobecné kritériá na výber projektov, ktoré vnútroštátnemu, regionálnemu alebo miestnemu orgánu umožňujú vybrať navrhnuté projekty, pokiaľ sa týkajú historického alebo kultúrneho dedičstva alebo cestovného ruchu. Kvantifikované ciele sa stanovujú len na úrovni opatrenia. Jeden z projektov vo vzorke obsahoval kvantitatívne ciele týkajúce sa zvýšenia kapacít v oblasti cestovného ruchu a počtu vytvorených pracovných miest. Tento projekt zahŕňal ciele z hľadiska plochy budovy, ktorá má byť zrenovovaná, očakávaného počtu návštevníkov za rok a počtu pracovných miest (priamych aj nepriamych), ktoré sa majú vytvoriť. Pri žiadnom z kontrolovaných projektov neboli takéto ukazovatele podmienkami na získanie grantu EFRR. 41. V jednom kontrolovanom nemeckom regióne sa spolufinancovali len verejné projekty turistickej infraštruktúry a zariadení. Pre kontrolované projekty riadiace orgány stanovili kvantifikovateľné ukazovatele výsledkov. V prípade projektov, v rámci ktorých sa vytvorili alebo udržali priame pracovné miesta, sa v žiadosti o grant neuvádzali žiadne kvantifikovateľné ciele alebo plány týkajúce sa vytvorenia alebo udržania pracovných miest. Výsledky predkladajú riadiace orgány na úrovni priority a opatrenia. 42. V druhom kontrolovanom nemeckom regióne, pri projektoch, ktoré vytvorili priame pracovné miesta, žiadosti o poskytnutie pomoci obsahovali kvantifikovateľné ciele alebo plány týkajúce sa vytvorenia pracovných miest. Pri kontrolovaných projektoch realizovaných súkromnými navrhovateľmi bolo vytvorenie pracovných miest podmienkou udelenia dotácie a riadiacim orgánom to poskytlo cieľ z hľadiska objemu aktivity v oblasti cestovného ruchu. V rámci dvoch projektov boli stanovené ciele týkajúce sa zvýšenia kapacity. V prípade dvoch súkromných projektov riadiace orgány monitorovali skutočne vytvorené pracovné miesta a počet vytvorených lôžok. Riadiace orgány vykonávajú záverečné overovanie na konci vyčleňovacieho obdobia (päť rokov po ukončení projektu v prípade pracovných miest a 15 rokov pri infraštruktúre) s cieľom skontrolovať, či boli splnené ustanovenia rozhodnutia. 43. V jednom z kontrolovaných talianskych regiónov boli očakávané výsledky týkajúce sa zvýšenia kapacít v oblasti cestovného ruchu zahrnuté do všetkých šiestich kontrolovaných projektov; očakávané výsledky z hľadiska aktivity v cestovnom ruchu boli uvedené a kvantifikované v žiadostiach o grant v prípade polovice projektov. Pri druhej polovici projektov boli informácie o aktivite v oblasti cestovného ruchu predložené nepriamo, v prognózach príjmov zahrnutých vo výkazoch ziskov a strát, ktoré boli súčasťou žiadostí o grant. Očakávané výsledky z hľadiska vytvorenia priamych pracovných miest boli zahrnuté do žiadostí o grant pri piatich projektoch a kvantifikované pri štyroch z nich. 44. V tom istom regióne ukazovatele týkajúce sa vytvárania pracovných miest boli povinné len pri súkromných projektoch, kde sú súčasťou predbežného hodnotenia. Povinné udržanie pracovných miest je stanovené na určité záväzné obdobie, počas ktorého sa monitoruje. 45. V druhom kontrolovanom talianskom regióne neboli pri kontrolovaných projektoch kvantitatívne ukazovatele týkajúce sa zvyšovania kapacít v oblasti cestovného ruchu alebo vytvárania pracovných miest zahrnuté v žiadostiach o grant. Podobne pre žiadny z kontrolovaných projektov neboli tieto ukazovatele záväzné na získanie grantu, ani EFRR ani inej formy dotácie. Riadiace orgány nemonitorujú účinnosť projektu a výsledky po investíciách do projektu z hľadiska nových priamych alebo nepriamych pracovných miest alebo zvýšenia aktivity v oblasti cestovného ruchu v dôsledku dotácií. 46. Všetky projekty dosiahli do istej miery pozitívne výsledky, a preto ich možno považovať za účinné. Preskúmané projekty dosiahli výsledky z hľadiska vytvorenia pracovných miest, zvýšenia aktivity v oblasti cestovného ruchu a zlepšených kapacít v oblasti cestovného ruchu. Pri niektorých projektoch boli stanovené ciele v týchto troch oblastiach a boli dosiahnuté, kým pri iných projektoch takéto ciele neboli stanovené. Iné projekty dosiahli výsledky, ktoré sa na začiatku osobitne neplánovali. Bez systematického stanovovania cieľov projektov, určenia plánov a ukazovateľov a následného monitorovania a hodnotenia cieľov je ťažké posúdiť skutočnú výkonnosť projektov alebo rozsah európskej pridanej hodnoty [12]. SÚ VÝSLEDKY PROJEKTOV UDRŽATEĽNÉ? 47. V čase auditu bolo 28 % projektov vo vzorke ukončených v predchádzajúcich dvoch rokoch, 45 % v období spred dvoch až piatich rokov a 27 % pred viac než piatimi rokmi. Pri 72 % projektov ukončených pred viac než dvomi rokmi Dvor audítorov preskúmal, či v čase auditu: a) projekty pokračovali v prevádzke a buď dosiahli zisk alebo prispeli na náklady; b) bolo pretrvávanie dosiahnutých výsledkov v budúcnosti pravdepodobné. VÄČŠINA PRACOVNÝCH MIEST V ČASE AUDITU STÁLE EXISTOVALA 48. 94 % vytvorených alebo udržaných pracovných miest v čase auditu stále existovalo. Prevádzkové náklady tretiny projektov udržiavajúcich tieto pracovné miesta sú financované niektorou z foriem verejných dotácií členských štátov. Fotografia 9 – Skvalitnenie hlavnej cesty v prímorskom letovisku (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. TAKMER VŠETKY PROJEKTY POKRAČOVALI V PREVÁDZKE, NIE VŽDY VŠAK DOSAHOVALI ZISK 49. V 93 % prípadov kapacity v oblasti cestovného ruchu vytvorené v rámci projektov ostali na rovnakej úrovni ako na konci projektu a v 6 % prípadov sa zvýšili. 50. Úroveň aktivity v oblasti cestovného ruchu sa od ukončenia projektu ustálila alebo zvýšila v 94 % prípadov (graf 3). 51. 98 % ukončených projektov bolo v čase auditu stále v prevádzke [13]. Nie všetky produkovali dostatočné príjmy na pokrytie svojich prevádzkových nákladov. Celkovo 25 % projektov ukončených minimálne pred dvoma rokmi bolo ziskových (61 % súkromných projektov a 14 % verejných projektov). Z charakteru väčšiny (60 %) verejných projektov vyplýva, že ich zámerom nie je dosiahnuť zisk. Verejný navrhovateľ, zvyčajne miestny orgán, na seba prevezme prevádzkové náklady výmenou za iné výhody pre komunitu (napr. bezplatný prístup k bazénu pre školákov, zachovanie určitého objektu historického dedičstva atď.). Pri iných projektoch, ktoré sa financujú, akou je obnova verejného priestoru (napr. ulice alebo cesty), sa dosiahnutie zisku nikdy neplánovalo. GRAF 3 PRETRVALO ZVÝŠENIE AKTIVITY V OBLASTI CESTOVNÉHO RUCHU, KU KTORÉMU DOŠLO V DÔSLEDKU PROJEKTOV? +++++ TIFF +++++ 52. Rozdiel v postoji súkromných a verejných navrhovateľov projektov k ziskovosti je možné názorne preukázať odpoveďami na otázky v prieskume o očakávanej ziskovosti v nadchádzajúcich dvoch až troch rokoch. Z grafu 4 vyplýva, že otázka budúcej ziskovosti sa stále netýka 60 % verejných projektov v celkovom prieskume, zatiaľ čo 79 % súkromných navrhovateľov očakáva, že ich projekt bude v nadchádzajúcich rokoch ziskový. 53. Celkovo 24 % pracovných miest bolo vytvorených alebo udržaných vďaka projektom, ktorých činnosti neboli zamerané na dosiahnutie zisku. GRAF 4 BUDÚCA ZISKOVOSŤ PROJEKTOV +++++ TIFF +++++ Fotografia 10 – Projekt renovácie vonkajších múrov a strechy kostola (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, november 2009. MALI GRANTY VPLYV NA EXISTENCIU ALEBO NÁVRH PROJEKTOV? 54. Dvor audítorov sa pýtal, či verejná podpora, a osobitne financovanie z EFRR, boli rozhodujúcim faktorom pri navrhovaní projektov alebo pri rozhodovaní o tom, či by sa projekt mal realizovať. Dvor audítorov následne skúmal, ako navrhovatelia projektov vnímali samotný proces získavania podpory EFRR. NIE VŠETCI NAVRHOVATELIA PROJEKTOV POVAŽOVALI VEREJNÚ PODPORU ZA NEVYHNUTNÚ 55. 53 navrhovateľov (26 %, 34 verejných a 19 súkromných navrhovateľov) vyhlásilo, že by projekt realizovalo aj bez získania akéhokoľvek verejného grantu: a) 12 navrhovateľov (6 %, všetci verejní) zastávalo názor, že projekt by sa realizoval úplne rovnakým spôsobom, t. j. grant nemal vplyv na veľkosť, obsah ani schopnosť projektu vytvoriť pracovné miesta. Štyri z týchto projektov sa už začali realizovať v čase, keď navrhovateľ objavil možnosť získania dotácie EFRR; b) 41 navrhovateľov (20 %) sa však vyjadrilo, že projekt by nebol rovnaký. V 30 prípadoch sa pozmenili veľkosť alebo obsah projektov (12 súkromných a 18 verejných), kým dotácie mali vplyv na zamestnanosť alebo prostredie v prípade 17 súkromných a troch verejných projektov. 56. Podiel verejného grantu na celkových nákladoch na projekt mal vplyv na odpovede navrhovateľov projektov, pričom čím bol percentuálny podiel verejnej podpory nižší, tým menej sa vnímal ako kľúčový pre existenciu projektu (graf 5). 57. Názory sa výrazne líšia aj podľa typu príslušnej činnosti, napr. 52 % navrhovateľov projektov týkajúcich sa ubytovania a stravovacích služieb vyhlásilo, že ich projekt by sa realizoval bez verejného grantu. Pri projektoch týkajúcich sa múzeí a historických pamiatok alebo infraštruktúry a verejných vybavení takto odpovedalo 20 % navrhovateľov, kým v oblasti dovolenkových a oddychových centier tento názor zastávalo len 10 % navrhovateľov. GRAF 5 KORELÁCIA MEDZI VNÍMANOU UŽITOČNOSŤOU VEREJNEJ DOTÁCIE A VÝŠKOU GRANTU +++++ TIFF +++++ GRANT EFRR SA VNÍMA AKO PREJAV UZNANIA, ZVYŠUJE VŠAK ADMINISTRATÍVNU ZÁŤAŽ 58. Veľká väčšina navrhovateľov vnímala grant EFRR ako uznanie kvality ich projektu (92 %) a jeho užitočnosti pre verejnosť (90 %). 42 % navrhovateľov však tiež uviedlo, že získanie grantu EFRR výrazne zvyšuje administratívnu záťaž projektu. Tento názor je rozšírenejší medzi súkromnými navrhovateľmi (56 %) ako medzi verejnými (37 %). Postoj navrhovateľov projektov k administratívnej záťaži sa líši aj v závislosti od podielu grantu EFRR na celkových nákladoch na projekt, t. j. čím je grant EFRR nižší vo vzťahu k celkovým nákladom, tým intenzívnejšie sa pociťuje administratívna záťaž. Fotografia 11 – Zrenovovaný hrad z 13. storočia otvorený pre verejnosť (Francúzsko) +++++ TIFF +++++ © Európska únia Zdroj: Európsky dvor audítorov, december 2009. ZÁVERY A ODPORÚČANIA DOSAHOVANIE OČAKÁVANÝCH VÝSLEDKOV 59. Všetky projekty dosiahli určitú formu pozitívnych výsledkov a väčšina z nich dosiahla úspechy vo viacerých kategóriách. 74 % projektov dosiahlo zvýšenie aktivity v oblasti cestovného ruchu, zatiaľ čo 73 % vytvorilo dodatočné kapacity v oblasti cestovného ruchu a 58 % projektov vytvorilo alebo udržalo 2520 pracovných miest, z ktorých 23,5 % bolo obsadených ženami. Pri 44 % projektov sa dosiahli výsledky vo všetkých troch kategóriách. 8 % projektov vo vzorke nedosiahlo výsledky v týchto oblastiach, no zistilo sa, že priniesli úžitok miestnemu hospodárstvu alebo pomohli zachovať prvky kultúrneho, historického, umeleckého alebo environmentálneho dedičstva regiónu (pozri body 19 až 32). 60. Len pre 58 % projektov vo vzorke boli stanovené ciele. V prípadoch, keď boli ciele stanovené, splnili sa na úrovni 75 % pri vytváraní alebo udržaní pracovných miest a na úrovni 93 % pri zvyšovaní kapacít v oblasti cestovného ruchu. 9 % preskúmaných projektov nedosiahlo žiadne výsledky v súvislosti s pracovnými miestami napriek tomu, že sa to očakávalo. Na druhej strane 14 % projektov zvýšilo kapacity v oblasti cestovného ruchu a 14 % zvýšilo počet pracovných miest, hoci sa nestanovili takéto ciele (pozri bod 34). 61. Pri 42 % projektov vo vzorke neboli stanovené ciele z hľadiska výkonnosti. V prípade projektov s cieľmi často neboli stanovené úlohy a ukazovatele a situácia sa pri kontrolovaných projektoch líšila. Pri väčšine projektov vo vzorke sa výsledky nemonitorovali. Riadiace orgány prepojili uskutočnenie grantových platieb s dosahovaním výsledkov len v malom počte projektov vo vzorke. Bez systematického stanovovania cieľov pre projekt, úloh a ukazovateľov a bez následného monitorovania a hodnotenia výsledkov je zložité posúdiť skutočnú výkonnosť projektov alebo rozsah európskej pridanej hodnoty (pozri body 34 a 38 až 46). ODPORÚČANIE 1 Riadiace orgány by mali zabezpečiť, aby boli vo fázach predkladania žiadostí o granty a rozhodovania stanovené vhodné ciele, úlohy a ukazovatele, čo umožní: vybrať projekty, pri ktorých je najvyššia pravdepodobnosť, že budú efektívne; a vyhodnotiť ich výsledky. Komisia by mala tento postup podporiť. UDRŽATEĽNOSŤ VÝSLEDKOV PROJEKTOV 62. Vzhľadom na to, že väčšina pracovných miest vytvorených v rámci ukončených projektov stále existovala v čase auditu a že dodatočná aktivita a kapacity vytvorené týmito projektmi sa ustálili alebo mierne zvýšili, je pravdepodobné, že výsledky budú z krátkodobého až strednodobého hľadiska udržateľné. Keďže sa však len 25 % projektov považovalo za finančne životaschopných, táto udržateľnosť závisí od toho, či budú verejné dotácie na prevádzkové náklady pokračovať na súčasnej úrovni aj v budúcnosti. VPLYV GRANTOV 63. Podľa navrhovateľov projektov získanie verejného financovania umožnilo realizáciu 74 % projektov. V 20 % prípadov sa navrhovatelia vyjadrili, že projekty by sa začali realizovať bez pomoci vo forme grantu, no v pozmenenej podobe. Čím bola miera pomoci nižšia, tým menší dosah mala na projekt. V 6 % prípadov navrhovatelia uviedli, že projekty by sa realizovali podobne aj bez grantu (pozri body 55 až 57). 64. Kým 92 % navrhovateľov vnímalo grant EFRR ako uznanie kvality ich projektu, 42 % z nich sa domnievalo, že ich administratívna záťaž sa v dôsledku dotácie EFRR výrazne zvýšila. Takisto sa zaznamenalo, že čím bola miera pomoci nižšia, tým viac bol grant EFRR vnímaný ako záťaž (pozri bod 58). ODPORÚČANIE 2 Riadiace orgány by mali zabezpečiť, aby sa v rámci výberových kritérií zvážilo, či je na realizáciu projektu toto financovanie skutočne potrebné. Okrem celkového vplyvu projektu na hospodársky rast a zamestnanosť by sa takisto mal brať do úvahy potenciálny dosah grantu na návrh projektu. Komisia by mala tento postup podporiť. ODPORÚČANIE 3 Komisia by mala uskutočniť hodnotenie pomoci v tomto odvetví, zvážiť, nakoľko táto pomoc predstavuje účinný spôsob podpory členských štátov z hľadiska nákladov s cieľom podporiť hospodársky rast, a zvážiť, či by bolo možné túto podporu lepšie zamerať s ohľadom na tento cieľ. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Morten LEVYSOHN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 4. mája 2011. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Rozhodnutie Komisie 1999/35/ES z 9. decembra 1998 o postupoch na vykonávanie smernice Rady 95/57/ES o zbere štatistických údajov v oblasti cestovného ruchu (Ú. v. ES L 9, 15.1.1999, s. 23). [2] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: "Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch", KOM(2010) 352 v konečnom znení z 30. júna 2010. [3] Článok 6 písm. d) a článok 195 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 83, 30.3.2010, s. 1 a s. 47). [4] Článok 195 ZFEÚ. [5] "Sustainable Tourism as a Factor of Cohesion among European Regions" (Udržateľný cestovný ruch ako faktor súdržnosti európskych regiónov). Výbor regiónov, marec 2006 (s. 9). [6] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: "Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch", KOM(2010) 352 v konečnom znení z 30. júna 2010. [7] Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch, 5. bod odôvodnenia (Ú. v. ES L 161, 22.6.1999, s. 1). [8] Článok 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1783/1999 z 12. júla 1999 o Európskom fonde pre regionálny rozvoj (Ú. v. ES L 213, 13.8.1999, s. 1). [9] K júnu 2009. [10] V rámci cieľa 2 sa podporuje hospodárska a sociálna premena oblastí, ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam. [11] V rámci cieľa 1 sa podporuje rozvoj a štrukturálne zmeny regiónov, ktorých rozvoj zaostáva. [9999] Tieto údaje odrážajú percentuálny podiel, z hľadiska počtu projektov, rôznych typov aktivít vo vzorke (ktorá je tiež reprezentatívna z hľadiska percentuálneho podielu výdavkov EFRR na každý typ aktivity v súbore ako celku). [12] Pozri oznámenie Komisie "Preskúmanie rozpočtu EÚ", KOM(2010) 700, 19.10.2010 a najmä s. 5: "Prínosnosť politického projektu nemožno vyjadriť len v číslach, ide však o ďalší dôležitý test na zistenie opodstatnenosti výdavkov na úrovni EÚ. Tento test zisťuje, či financovanie na úrovni EÚ prináša občanom väčší úžitok, než by prinieslo financovanie na vnútroštátnej úrovni. Európska dimenzia môže maximalizovať účinnosť finančných prostriedkov členských štátov a pomôcť znížiť celkové výdavky zlúčením spoločných služieb a zdrojov, aby sa dosiahla úspora z rozsahu. V dôsledku toho by sa rozpočet EÚ mal využiť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky." [13] Jeden projekt bol definitívne ukončený dva roky po jeho spustení pre technické problémy a ďalšie tri boli dočasne pozastavené a ich realizácia bude obnovená po vykonaní dodatočných činností. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I FINANČNÉ PROSTRIEDKY Z EFRR V OBLASTI CESTOVNÉHO RUCHU PRIDELENÉ JEDNOTLIVÝMI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA INVESTÍCIE DO MATERIÁLNYCH ZDROJOV V OBLASTI CESTOVNÉHO RUCHU – PROGRAMOVÉ OBDOBIE 2000 – 2006 Členský štát | Počet operačných programov zahŕňajúcich projekty v oblasti cestovného ruchu v jednotlivých členských štátoch | Suma z EFRR na oblasť cestovného ruchu (v tis. eur) | Taliansko | 21 | 1448519 | Nemecko | 17 | 649206 | Francúzsko | 23 | 467106 | Španielsko | 20 | 427888 | Grécko | 15 | 384360 | Spojené kráľovstvo | 12 | 220892 | Rakúsko | 8 | 159228 | Portugalsko | 6 | 150326 | Belgicko | 7 | 100252 | Poľsko | 1 | 95663 | Holandsko | 6 | 82947 | Litva | 1 | 81999 | Maďarsko | 1 | 74018 | Česká republika | 2 | 68274 | Cezhraničná spolupráca EÚ | 23 | 64513 | Medziregionálna spolupráca EÚ | 22 | 50904 | Írsko | 2 | 29934 | Fínsko | 5 | 20206 | Estónsko | 1 | 16247 | Slovinsko | 2 | 13803 | Lotyšsko | 1 | 9256 | Malta | 1 | 4301 | Cyprus | 1 | 3229 | Spolu | 198 | 4623071 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II POČET PROJEKTOV ZAHRNUTÝCH DO PRIESKUMU A KONTROLOVANÝCH NA MIESTE 9 členských štátov | 26 operačných programov | Počet projektov | preskúmaných | kontrolovaných | Taliansko | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | | 1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 | 1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 | 2000IT162DO007 Piemonte | 7 | | 2000IT162DO001 Toscana | 7 | | Nemecko | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 | 1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | | 1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | | 1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 | 2000DE162DO005 Hessen | 6 | | Španielsko | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 | 2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 | 2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 | 2000ES161PO016 Miestny rozvoj | 3 | | Francúzsko | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 | 2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | | 2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 | Grécko | 2000GR161PO016 Konkurencieschopnosť | 7 | | 2000GR161PO014 Stredné Macedónsko | 7 | | 2000GR161PO005 Vnútrozemské Grécko | 7 | | Portugalsko | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | | 1999PT161PO012 Algarve | 6 | | Spojené kráľovstvo | 1999GB161DO004 Západný Wales a Údolia | 7 | | 2000GB162DO008 Juhovýchodné Anglicko | 9 | | Belgicko | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | | Litva | 2003LT161DO001 Litva | 7 | | | Celkový počet projektov | 206 | 52 | --------------------------------------------------