Po štvrté, makroekonomický a rozpočtový dohľad EÚ nad členskými štátmi sa významne posilnil zavedením postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, so zlepšenými vnútroštátnymi rozpočtovými rámcami a reformou Paktu stability a rastu, súborom pravidiel určených na zabezpečenie toho, aby členské štáty presadzovali zdravé fiškálne politiky. Všetky nové prvky boli začlenené do európskeho semestra, postupu EÚ na koordináciu hospodárskych politík. Dva body si zaslúžia osobitnú pozornosť: Členské štáty sú v súčasnosti povinné predkladať svoje návrhy rozpočtových plánov na posúdenie na úrovni EÚ pred ich prijatím na vnútroštátnej úrovni, a koordinácia politík prekračuje rámec jednotlivých členských štátov zohľadňovaním záležitostí, ktoré sú relevantné pre eurozónu ako celok.

Posúdenie toho, čo sa už dosiahlo, predstavuje určitý spôsob kolektívneho sústredenia pozornosti. Aj keď citlivé otázky a odlišné pohľady na to, ako by mala napredovať hospodárska a menová únia, sú všeobecne známe, nemali by nám brániť pri dosahovaní kompromisov. V stávke sú ťažko vydobyté úspechy dosiahnuté za uplynulých 10 rokov. Je čas odpútať sa od zakorenených názorov a oživiť našu kolektívnu ambíciu.

Takmer presne štyri roky po uverejnení správy piatich predsedov sa v tomto oznámení hodnotí pokrok smerom k hlbšej a spravodlivejšej hospodárskej a menovej únii so zreteľom na celkový hospodársky kontext. Dlhodobé hospodárske oživenie v eurozóne nedávno zaznamenalo určité znaky oslabenia, ktoré prehĺbili zložitejšie geopolitické súvislosti a napäté obchodné vzťahy. Na účel podpory rastu sa v posledných niekoľkých rokoch intenzívne mobilizovala menová politika. Ukázalo sa, že fiškálna politika v eurozóne ako celku je mierne podporná, v krajinách s vysokým dlhom je však naďalej obmedzený priestor na manévrovanie. Schopnosť našich hospodárstiev čeliť krízam, odraziť sa smerom dopredu a dosiahnuť dlhodobý rast príjmov a sociálnu spravodlivosť bude do veľkej miery závisieť od zdravých vnútroštátnych politík a inštitúcií, odolnosti domácich hospodárskych a sociálnych štruktúr a od kvality verejných financií.

Vytvorenie Európskeho mechanizmu pre stabilitu počas krízy predstavovalo zásadný čiastkový cieľ na ceste k stabilnejšej hospodárskej a menovej únii. Vo vhodnom čase by sa mal mechanizmus zahrnúť do právneho rámca EÚ, ako to navrhla Komisia v decembri 2017. Prebiehajúca revízia Zmluvy o zriadení Európskeho mechanizmu pre stabilitu má ako prechodné riešenie ďalej posilniť predchádzanie krízam a ich riešenie v eurozóne. Nemal by duplikovať úlohy inštitúcií EÚ ani zvyšovať komplexnosť rámca hospodárskeho dohľadu. V tomto smere Komisia a Európsky mechanizmus pre stabilitu dosiahli v roku 2018 spoločnú dohodu o budúcej spolupráci, v ktorej sa jasne vymedzujú ich príslušné úlohy.

Rozpočtový nástroj by bol spojený s európskym semestrom, dobre etablovaným cyklom koordinácie hospodárskych politík v EÚ. Členské štáty eurozóny by dobrovoľne predložili riadne odôvodnené a koherentné návrhy na investície a reformy, ktoré by Komisia posúdila na základe transparentných kritérií. Finančná podpora by sa sprístupnila v splátkach a bola by podmienená dosahovaním dohodnutých čiastkových cieľov. Bola by zložená z priamych finančných príspevkov a mohli by ju využívať aj členské štáty eurozóny v rámci Programu InvestEU.

Samit eurozóny v decembri 2018 bol najnovšou snahou o vyvinutie obnoveného tlaku na bezprostredné úlohy. Od januára 2019 prebiehajú medzi členskými štátmi eurozóny diskusie o vykonávaní uvedených politických dohôd v rámci Euroskupiny a na iných sčasti medzivládnych fórach, najmä o rozpočtovom nástroji pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, reforme Európskeho mechanizmu pre stabilitu a budúcnosti bankovej únie. Komisia plnila aktívnu úlohu, najmä prostredníctvom poskytovania technických odborných znalostí na posilnenie napredovania. Cieľom úsilia Komisie je takisto zabezpečiť, aby vznikajúce politické kompromisy boli v súlade s legislatívnym rámcom EÚ a aby nemali vplyv na možné budúce zmeny v uvedenom rámci, najmä so zreteľom na prudenciálne právne predpisy a právne predpisy týkajúce sa riešenia krízových situácií bánk, budúcu integráciu Európskeho mechanizmu pre stabilitu do práva EÚ a pravidlá, ktorými sa riadi koordinácia hospodárskej politiky, rozpočtový a makroekonomický dohľad a finančná stabilita.

Súčasne sa obnovila dôvera v trh. Riziková prirážka k štátnym dlhopisom je ukazovateľom rizika vnímaného investormi. V grafe 3 sa pozornosť upriamuje na podstatné rozdiely vo výnosoch zo štátnych dlhopisov, ktoré existovali pred zavedením eura, na to, ako tieto rozdiely po zavedení eura v zásade zmizli, na ich náhly vzostup v dôsledku krízy a ich postupný pokles od roku 2012 so zrejmými rozdielmi medzi krajinami. Zatiaľ čo posudzovanie účastníkov trhu nemusí byť vždy úplne racionálne, vývoj rizikovej prirážky k štátnym dlhopisom napriek tomu poskytuje určitú predstavu o dôveryhodnosti existujúcich inštitucionálnych podmienok a aktuálnych hospodárskych politík na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni.

Komisia bude hodnotiť vykonávanie rámca pre hospodársky a rozpočtový dohľad a preskúma balík dvoch legislatívnych aktov a balík šiestich legislatívnych aktov, čo by nakoniec malo otvoriť cestu k jednoduchším fiškálnym pravidlám EÚ. Preskúmanie by zároveň mohlo poskytnúť základ pre ďalšie zlepšenia transparentnosti a účinnosti rámca koordinácie politiky a posilniť sociálny rozmer rámca dohľadu.

Pri napredovaní bude Komisia pokračovať v spolupráci s Európskym parlamentom, členskými štátmi, Európskou centrálnou bankou a inými orgánmi na presadzovaní prehlbovania hospodárskej a menovej únie. Okrem bezprostredných úloh, ktoré by sa mali vykonať tento rok, si dobudovanie hospodárskej a menovej únie vyžaduje dlhodobú víziu. Do roku 2025 by sa mal dosiahnuť pokrok v posilnení rámca pre hospodársky dohľad a riadenie EÚ podporený väčšou demokratickou zodpovednosťou s cieľom vytvoriť funkciu fiškálnej stabilizácie a dokončiť budovanie bankovej únie a únie kapitálových trhov. Tento pokrok by sa mal ďalej využiť na posilnenie medzinárodnej úlohy eura.

Dohodlo sa, že Európsky mechanizmus pre stabilitu poskytne spoločný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií vo forme úverovej linky. Lídri sa dohodli na zavedení zabezpečovacieho mechanizmu, a to od roku 2020 najneskôr do roku 2023. Spoločný zabezpečovací mechanizmus bude ako posledná možnosť podporovať účinné a dôveryhodné riadenie bankových kríz v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a bude splácaný z príspevkov európskeho bankového sektora. S cieľom poskytnúť dôveryhodný rámec pre riešenie krízových situácií bánk sa na základe dohody o spoločnom zabezpečovacom mechanizme musí zabezpečiť, aby sa zdroje sprístupňovali rýchlo. V tejto súvislosti sú veľmi dôležité krátke lehoty na rozhodovanie (12/24 hodín) spolu s núdzovým hlasovacím postupom. Okrem toho je dôležité, aby boli povinnosti Európskeho mechanizmu pre stabilitu jasne vymedzené a aby sa neprekrývali ani nevytvárali trenia s inštitúciami a orgánmi EÚ, ktoré boli poverené vykonávaním dohľadu nad bankami alebo riadením kríz bánk. Čo je ešte dôležitejšie, reformou Zmluvy o zriadení Európskeho mechanizmu pre stabilitu sa nesmú vytvárať prekážky brániace budúcim zmenám právnych predpisov EÚ, ktoré by viedli k vzniku zásadných problémov ovplyvňujúcich autonómiu právneho poriadku EÚ. Právne predpisy EÚ v oblasti bankovníctva musia byť zostať otvorené ďalšiemu vývoju v súlade s metódou Spoločenstva na prispôsobenie sa meniacim sa trhovým podmienkam a dobudovanie bankovej únie.

Plánovaná reforma Európskeho mechanizmu pre stabilitu zahŕňa revíziu preventívnych finančných nástrojov určených na podporu krajín so zdravými hospodárskymi základmi, ktoré by mohli byť zasiahnuté nepriaznivými otrasmi mimo ich kontroly. Objasnenie podmienok prístupu k týmto nástrojom je veľmi dôležité, pretože zabezpečuje transparentnosť a usmerňuje očakávania. Podmienky oprávnenosti by zároveň nemali byť v rozpore s účelom preventívnych nástrojov, mali by byť v súlade s podmienkami vyžadovanými podľa rámca EÚ pre dohľad a mali by byť navrhnuté takým spôsobom, aby sa rešpektovali právomoci inštitúcií EÚ.

Posilňovanie inštitúcií

Nové pravidlá by mali byť sprevádzané zefektívnením právomocí v hospodárskej a menovej únii. Aj keď Európsky parlament už v uplynulých rokoch plnil aktívnejšiu úlohu, jeho postavenie by sa malo ešte posilniť. S cieľom zvýšiť transparentnosť a demokratickú zodpovednosť Komisia v decembri 2017 navrhla vymenovať tú istú osobu na pozíciu podpredsedu Komisie zodpovedného za hospodársku a menovú úniu a zároveň na pozíciu predsedu Euroskupiny. Mohlo by to viesť k významnému zvýšeniu zodpovednosti na európskej úrovni bez prenesenia právomocí z členských štátov. Táto osoba, zastupujúca členské štáty eurozóny aj Komisiu, by zároveň zastupovala eurozónu navonok, čo je rozhodujúce pre postavenie eura na svetovej scéne.

V konečnom dôsledku by Európsky mechanizmus pre stabilitu mal byť v právnom rámci EÚ. Zabezpečila by sa tak prehľadnosť inštitúcií a uznal by sa význam Európskeho mechanizmu pre stabilitu pre hospodársku a menovú úniu. Takáto integrácia by takisto umožnila zvýšenie politickej a právnej zodpovednosti Európskeho mechanizmu pre stabilitu na účel vykonávania jeho dôležitých úloh v krízovom riadení eurozóny. Silnejšia politická zodpovednosť smerom k Európskemu parlamentu, ako aj k národným parlamentom členských štátov eurozóny je nevyhnutná na zabezpečenie primeraného zohľadnenia spoločného záujmu eurozóny a na dosiahnutie dlhodobého prijatia občanmi. Súdny dvor okrem toho zdôraznil zodpovednosť Komisie ako strážkyne zmlúv za monitorovanie uplatňovania rámca Európskeho mechanizmu pre stabilitu v praxi a za pomoc pri zabezpečovaní plnej ochrany základných práv občanov v tejto súvislosti.

Okrem toho by sa mohlo vytvoriť ministerstvo financií eurozóny, ktoré by v mene jeho členov malo prístup k finančným trhom s cieľom financovať časť ich potrieb pravidelného refinancovania. Ministerstvo financií eurozóny by mohlo spojiť existujúce kompetencie a útvary, ktoré sú v súčasnosti rozptýlené v rôznych inštitúciách a orgánoch vrátane Európskeho mechanizmu pre stabilitu, a to po jeho integrácii do právneho rámca EÚ.

Fiškálna stabilizácia

Jedným dôležitým poznatkom z finančnej a hospodárskej krízy bolo, že súčasný rámec nie je správne vybavený na riešenie veľmi veľkých otrasov týkajúcich sa konkrétnej krajiny alebo eurozóny. Spoločná funkcia stabilizácie by bola dôležitým doplnkom štátnych rozpočtov. V roku 2018 Komisia predložila návrh Európskeho nástroja stabilizácie investícií s cieľom poskytnúť až 30 miliárd EUR v nadväzných (back-to-back) úveroch na stabilizáciu úrovní verejných investícií v prípade závažných hospodárskych otrasov. Tento návrh je stále relevantný a mal by sa považovať za rozpočtový nástroj konvergencie a konkurencieschopnosti pre eurozónu. Jeho účelom je realizáciou reforiem a príslušných investičných projektov posilniť rastový potenciál a hospodársku odolnosť členského štátu, pričom spoločná funkcia stabilizácie by pomohla zmierniť vplyv veľkých otrasov, ak by sa napriek tomu vyskytli. Mohol by sa zvážiť aj spoločný systém zaistenia v nezamestnanosti.

Banková únia

Cesta smerom k dobudovaniu bankovej únie si vyžaduje ďalšie úsilie na zavedenie chýbajúcich prvkov, ktoré sú nevyhnutné pre prekvitajúcu hospodársku a menovú úniu. Banková únia mala vždy pozostávať z troch pilierov – jednotného dohľadu, jednotného riešenia krízových situácií a jednotného systému ochrany vkladov. Jednotný mechanizmus dohľadu, ako aj jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií sú už funkčné. Teraz nastal čas dosiahnuť konkrétny pokrok v treťom pilieri: spoločnom mechanizme na ochranu vkladateľov. Garancia vkladov na európskej úrovni by zabezpečila, aby boli všetky vklady v celej bankovej únii rovnako chránené, a tým sa posilní dôvera vkladateľov a zmierni sa riziko masového výberu vkladov. Hoci sa pri harmonizácii jednotného súboru pravidiel dosiahol významný pokrok, malo by sa urobiť viac, aby sa odstránili zbytočné prekážky cezhraničnej integrácie bankového systému. Banková únia by vo svojom stabilnom stave mala poskytovať regulačné rámce a inštitucionálny návrh potrebný na posilnenie odolnosti a konkurencieschopnosti bankového sektora EÚ.

Diverzifikované súvahy bánk by mali tvoriť základ pre účinnejšie rozdelenie rizika súkromného sektora a pre uvoľnenie prepojenia medzi bankami a ich príslušnými štátmi. Na tento účel Komisia v máji 2018 navrhla právny rámec pre cenné papiere zabezpečené štátnymi dlhopismi . Revidovanie regulačného zaobchádzania s expozíciami voči štátnym dlhopisom by mohlo byť ďalším spôsobom ako poskytovať stimuly bankám, aby diverzifikovali svoje portfóliá a obmedzili podiel domácich štátnych dlhopisov vo svojej držbe. Na zabezpečenie bezproblémového prechodu na nový režim by bol potrebný dôkladný návrh a významné obdobie postupného zavádzania.

Vhodné spoločné bezpečné aktívum by posilnilo eurozónu a zvýšilo účinnosť hospodárskej, menovej a finančnej únie niekoľkými kanálmi vrátane zmiernenia prepojení medzi bankami a štátmi. Mohlo by povzbudiť rozvoj a integráciu kapitálových trhov poskytnutím jednej referenčnej hodnoty na posudzovanie iných aktív a zjednodušilo by vykonávanie menovej politiky. Spoločné bezpečné aktívum má takisto potenciál znížiť priestor na destabilizáciu kapitálových tokov v rámci eurozóny v časoch zvýšenej averzie k riziku, tzv. úniku do bezpečia, ktorý škodí investíciám, a podporiť silnejšiu medzinárodnú úlohu eura.

Zmena regulačného zaobchádzania s expozíciami bánk voči štátnym dlhopisom a zavedenie spoločného bezpečného aktíva sú dve opatrenia, ktoré vyvolávajú niekoľko hospodárskych, legislatívnych, politických a inštitucionálnych otázok, ktoré bude treba riešiť paralelne, v úzkej spolupráci s členskými štátmi.

Únia kapitálových trhov

Únia kapitálových trhov podporuje spolu s bankovou úniou dobre fungujúcu hospodársku a menovú úniu a silnú úlohu eura. Zabezpečuje viac finančných prostriedkov a diverzifikáciu aktív pre spoločnosti aj investorov. Únia kapitálových trhov podporuje investície, hospodársky rast a vytváranie pracovných miest najmä vtedy, keď sú tradičné úverové kanály prostredníctvom bánk pod veľkým tlakom. Únia kapitálových trhov takisto propaguje konvergenciu, pretože sa snaží odstrániť nie nevyhnutné regulačné a iné ako regulačné prekážky voľného pohybu kapitálu na jednotnom trhu.

Únia kapitálových trhov využívala silnú podporu Európskeho parlamentu a členských štátov keďže sú jasne uznané výhody širšej diverzifikácie a lepšej integrácie trhov pre hospodársky rast a vytváranie pracovných miest. V dôsledku toho bolo prijatých 11 z 13 návrhov, ktoré predložila Komisia v rámci svojho akčného plánu a preskúmania v polovici obdobia. Napriek tomu v niektorých prípadoch projekt narazil na silnú odolnosť od členských štátov v politicky citlivých otázkach, ako je účinnejší dohľad EÚ a riešenie nadmerných vnútroštátnych pravidiel v oblasti cezhraničného poskytovania služieb. Aj keď únia kapitálových trhov naďalej zaznamenávala širokú podporu na najvyššej politickej úrovni, konkrétna podpora osobitných legislatívnych spisov niekedy chýbala.

Dobudovanie únie kapitálových trhov je nevyhnutné na zaručenie toho, aby kapitálové trhy v Európe dokázali odolať významným vnútorným a vonkajším výzvam týkajúcim sa stability hospodárskej a menovej únie, ako aj riešiť nové výzvy vyplývajúce z odchodu Spojeného kráľovstva z EÚ. Dohodnuté právne predpisy sa teraz musia v celom rozsahu implementovať. Okrem nedávnych výsledkov sa musia odstrániť zvyšné prekážky, napríklad odlišné režimy platobnej neschopnosti a neúčinné cezhraničné zdaňovanie, aby sa zabezpečila lepšia integrácia kapitálových trhov v Európe. Odhodlané opatrenia sú potrebné aj na úrovni členských štátov a samotných účastníkov trhu. Okrem toho by sa malo pokračovať v revízii riadenia, nástrojov a mandátov európskych orgánov dohľadu, keďže únia kapitálových trhov napreduje v zabezpečovaní toho, aby orgány boli schopné riešiť potenciálne riziká vyplývajúce z rozvoja a integrácie kapitálových trhov.

Toto úsilie treba doplniť väčšou konvergenciou postupov dohľadu, najmä na riešenie prania špinavých peňazí, ktoré stále predstavuje hrozbu pre dobré meno a stabilitu európskych kapitálových trhov a bankového sektora. Európsky parlament a Rada sa nedávno dohodli na balíku opatrení na posilnenie úlohy Európskeho orgánu pre bankovníctvo na účely boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zatiaľ čo reforma v spojení s nadchádzajúcim uplatňovaním piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí bude naďalej podporovať integritu finančného systému Únie, nemusí postačovať na riešenie tohto problému v celej jeho šírke. Na základe prebiehajúcej analýzy Komisie týkajúcej sa nedávnych škandálov prania špinavých peňazí v bankovom sektore bude treba zvážiť, či by bol v riešení cezhraničných aspektov prania špinavých peňazí účinnejší viac zjednotený orgán.

Medzinárodná úloha eura

Po uverejnení oznámenia o medzinárodnej úlohe eura v decembri 2018 samit eurozóny v decembri 2018 vyzval Komisiu, aby pokračovala v práci na rozvoji medzinárodného využitia eura. Euro má len dvadsať rokov a je druhou svetovou menou. Zostalo silné napriek najhorším okamihom finančnej krízy a krízy štátneho dlhu. Zároveň sa globálny poriadok stal viacpólovým s novými hospodárskymi veľmocami, inštitúciami, vznikajúcimi technológiami a existujúcimi právomocami, ktoré menia svoje pozície. Toto je výzva pre posilnenie hospodárskej a menovej suverenity Európy.

Komisia sa v posledných mesiacoch zapojila do aktívnych konzultácií s účastníkmi trhu, a to z verejného i súkromného sektora. Zníženie závislosti na jednej dominantnej svetovej mene má širokú podporu. Okrem toho euro je jediný silný uchádzač, ktorý má všetko potrebné atribúty svetovej meny, ktorú už účastníci trhu používajú dnes ako alternatívu k USD. Na záver sa uznáva, že prostredníctvom eura vie EÚ posilniť svoju hospodársku suverenitu a zohrávať dôležitejšiu globálnu úlohu v prospech podnikov a spotrebiteľov v EÚ a prispieť k medzinárodnej finančnej stabilite. Dobudovanie bankovej únie a únie kapitálových trhov je v uvedenom kontexte veľmi dôležité na posilnenie odolnosti a stability eura, na podporu hlbokých a likvidných kapitálových a dlhových trhov a na posilňovanie ďalšej integrácie finančného trhu. Komisia bude spolu s Európskou centrálnou bankou naďalej spolupracovať s členskými štátmi, účastníkmi trhu a inými zainteresovanými stranami na opatreniach zameraných na dosiahnutie silnejšej úlohy eura a vyzýva Európsky parlament, Radu a všetky zainteresované strany, aby toto úsilie podporili. Do budúcnosti sa navrhuje pravidelne hodnotiť pokrok dosiahnutý na politickej úrovni.

5.Závery