SK    SK SK 
 
SK 1   SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 30.6.2010 
SEK(2010) 797 v kone čnom znení 
 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument 
  
Návrh 
 
  
NARIADENIA RADY 
  
o režime prekladov pre patenty Európskej únie 
  
{KOM(2010) 350} 
{SEK(2010) 796}  
 
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Posúdenie vplyvu je sprievodným dokumentom k návrhu nariadenia Rady o režime prekladov 
pre patenty EÚ. 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Vynálezy v EÚ možno chráni ť vnútroštátnymi patentmi, ktoré ude ľuje Európsky patentový 
úrad (EPÚ) alebo vnútroštátne patentové úra dy. Neexistuje žiadny centrálny patent, ktorý by 
poskytoval ochranu v celej EÚ. A práve to je prí činou roztriešteného systému patentov. 
Táto fragmentácia je spôsobe ná vysokými nákladmi a zložitos ťou validácie európskych 
patentov v jednotlivých členských štátoch, pri čom tieto náklady môžu dosahova ť až 40 % 
celkových nákladov v oblasti ude ľovania patentov v Európe. Napríklad, európsky patent 
validovaný v 13 krajinách je viac než 10-krát  drahší ako patent vydaný v USA alebo 
Japonsku. Majitelia patentov preto obvykle volia ochranu, ktorá sa obmedzuje na nieko ľko 
členských štátov EÚ.  
Vysoké náklady na validáciu vyplývajú z v nútroštátnych požiadaviek na predkladanie 
prekladov do úradných jazykov krají n, v ktorých sa má ochrana uplat ňovať:  
– Náklady sa musia plati ť špecializovaným prekladate ľom patentov. Za jednu stranu 
prekladu patentu pri obvyklej d ĺžke 20 strán textu sa v priemere ú čtuje 85 EUR. 
– Poplatky si ú čtujú aj patentoví zást upcovia za služby súvisi ace s prekladom, napr. 
za vystupovanie ako sprostredkovate ľ medzi vlastníkom pa tentu a vnútroštátnymi 
patentovými úradmi, za riadenie a overovanie prekladov a za zabezpe čovanie súladu 
s vnútroštátnymi zákonmi. Tieto popl atky sa pohybujú od 150 do 600 EUR za jednu 
validáciu.  
– Niektoré vnútroštátne patentové úrady si ú čtujú úradné poplatky za uverej ňovanie 
prekladov, a to od 25 do 400 EUR.  
Príkladmi obvyklých nákladov na validáciu eu rópskeho patentu s rozsahom 20 strán 
v nemčine sú: 
– žiadne náklady v Nemecku, Francúzsku a Spojenom krá ľovstve, pretože sa neuplat ňujú 
žiadne valida čné požiadavky;  
– vyše 4 500 EUR v šiestich členských štátoch EÚ; 
– takmer 12 000 EUR v trinástich členských štátoch EÚ. 
Vysoké náklady na validáciu a zložitos ť znamenajú, že európsky patent  sa v priemere validuje 
v 5 členských štátoch EÚ. Priemerný po čet validácií sa za osta tných 15 rokov znížil, zatia ľ čo 
počet zmluvných strán Európskeho dohovoru o pate ntoch (EPC) sa zvýšil zo 17 na 37. Po čet 
validácií je ve ľmi vysoký v troch najvä čších členských štátoch EÚ. V roku 2003 bolo 
spomedzi všetkých patentov, ktoré udelil EPÚ, 95 % validovaných v Nemecku, 80 % vo 
Francúzsku a 75 % v Spojenom krá ľovstve. Na rozdiel od toho sa v ostatných členských 
štátoch validuje menej ako 40 % európskych patentov. 
 
SK 3   SK Nízka miera validácií znamená fragmentovaný sy stém ochrany patentov v EÚ s negatívnym 
vplyvom na fungovanie vnútorného trhu. Okolo jednotlivých členských štátov vyrastajú 
„hranice“ patentových práv, ktoré znižujú komer čnú hodnotu patentovaných vynálezov, 
sťažujú cezhrani čné aktivity a zanechávajú obchodné príle žitosti nevyužité. Na rozdiel od 
toho by sa patentmi EÚ poskytovala ochrana vz ťahujúca sa na celú EÚ. 
Uskutočnili sa niektoré reformy na zn íženie prekladových nákladov. D ňa 1. mája 2008 
nadobudla v 14 zmluvných štátoch EPC platnos ť Londýnska dohoda, na základe ktorej sa 
tieto štáty dohodli, že úplne alebo čiastočne zrušia požiadavky na preklady. V štyroch 
členských štátoch (Nemecko, Francú zsko, Luxembursko a Spojené krá ľovstvo) boli úplne 
zrušené valida čné náklady. V ďalších šiestich štátoch (Dán sko, Lotyšsko, Litva, Holandsko, 
Švédsko a Slovinsko) sa vyžaduje preklad patentových nárokov . Sedemnás ť členských štátov 
EÚ však nie je zmluvnou stranou Londýnskej dohody a vyžadujú prekla d celého patentu do 
svojich úradných jazykov. Aj ke ď sa Londýnskou dohodou znížili náklady, jednotlivé 
rozličné postupy validácie by mohli ma ť za následok, že držitelia patentov by postupovali 
selektívne. Toto má nežiaduce ú činky na fungovanie vnútorného trhu: 
• Pri lokalizácii ochrany patentov v nieko ľkých členských štátoch existuje riziko, že dôjde 
ku koncentrácii investícií v oblasti výskum u a vývoja a prenosov technológií. Je 
pravdepodobné, že nízka mier a aktivity v obla sti vydávania patentov v ostatných členských 
štátoch bude ma ť nepriaznivý vplyv na výskumno-vývoj ové aktivity a in ovácie, s vplyvom 
najmä na malé a stredne ve ľké podniky. Týmto sa posil ňujú štrukturálne rozdiely v rámci 
EÚ, čo má vplyv na celkovú konkurencieschopnos ť. 
• Pokiaľ ide o presadzovanie patentov, ak tovar vstúpi do EÚ cez členský štát, kde takýto 
patent neplatí, držite ľ patentu sa nemôže spolieha ť na to, že na základe Colného kódexu 
EÚ sa tovar podozrivý z porušovania patent u stiahne z obehu. Takýto tovar tak môže 
cirkulova ť v rámci vnútorného trhu. 
2. S UBSIDIARITA  
Vytvorenie európskych práv ochr any duševného vlastníctva s cie ľom poskytova ť rovnakú 
ochranu v celej EÚ, ako aj súvisi ace jazykové úpravy sú ustanovené v článku 118 ZFEÚ. 
Jedine EÚ je oprávnená kona ť s cieľom vytvori ť jednotný patent EÚ a režim jeho 
prekladania. 
3. C IELE  
Komisia 3. marca 2010 prijala stratégiu Európa  2020, v ktorej stanovila 3 vzájomne sa 
podporujúce priority: in teligentný, udržate ľný a inkluzívny rast. Prvá  z uvedených priorít si 
vyžaduje posilnenie oblasti vedomostí a inovácie ako hnacích síl budúceho rastu. K ľúčovým 
prvkom je tu zlepšovanie rámcových podmie nok inovácie pre podniky vrátane vytvorenia 
jednotného patentu EÚ a špecializovaného pate ntového súdu. Patentom EÚ by sa ustanovila 
jednoliata ochrana patentových práv na vnútornom trhu, čím by sa zlepšili podmienky na 
investície do výskumu a vývoja, najmä v re giónoch s podpriemernou aktivitou v oblasti 
inovácií. Tým by sa malo u ľahčiť dosiahnutie cie ľa investova ť do výskumu a vývoja 3 % 
HDP, ktorý by sa potvrdil v stratégii Európa 2020. 
 
SK 4   SK Konzultácie so zainteresovanými stranami, najmä rozsiahla konzultácia o budúcej politike 
patentov v Európe v roku 2006, ukázali, že vytvorením patentu EÚ by sa mala dosiahnu ť 
pridaná hodnota paralelne s vnútroštátnymi a európskymi systémami patentov. Ochrana 
patentov by mala by ť dostupnejšia pre všetky európs ke podniky vrátane MSP. Režim 
prekladov preto musí by ť: 
i) nákladovo efektívny (t. j. zabezpe čovať konkurencieschopnos ť s patentovými 
systémami ostatných hlavných svetových hospodárstiev),  
ii) zjednodušený (t. j. dosahova ť rovnováhu medzi potrebami inovatívnych podnikov 
v oblasti technologických informácií a nákladmi),  
iii) právne bezpe čný (t. j. predchádza ť neistote vzh ľadom na právnu záväznos ť 
prekladov). 
4. M OŽNOSTI POLITIKY A  ANALÝZA ICH VPLYVU  
4.1. Úvod 
Všetky analyzované možnosti vychádzajú z týchto zásad: 
1) Centrálne predkladanie pr ekladov a elektronické uverej ňovanie. Po udelení patentu by 
sa všetky vyžadované preklady mali predklada ť centrálne na EPÚ, ktorý bude zodpovedný za 
elektronické uverej ňovanie patentu EÚ a za všet ky preklady patentových nárokov. 
V porovnaní so sú časnou situáciou sa len týmto samotným postupom dosiahne zna čné 
zníženie nákladov a zjednodušenie. 
2) Automatické strojové preklady. Programy na automatické strojové preklady (ASP) pre 
dokumentáciu patentov budú doplnkom k manu álnym prekladom dodávaným pri ude ľovaní 
patentu. Týmto sa zlepší šírenie technol ogických informácií pre výskumných pracovníkov, 
pričom patentu EÚ sa dodá mnohojazy čný rozmer. ASP umožní používate ľom prístup 
k žiadostiam o patenty, ke ď ich uverejní EPÚ. Automatické strojové preklady by boli 
bezplatné na orienta čné účely a neboli by právne záväzné.  
3) Úplný preklad v prípade sporu.  V prípade sporu súvisiace ho s patentom EÚ poskytne 
majiteľ patentu na vlastné náklady a na žiados ť údajného porušovate ľa úplný preklad do 
úradného jazyka členského štátu, v ktorom sa údajné porušenie uskuto čnilo alebo v ktorom 
má trvalé bydlisko/sídlo údajný porušovate ľ. Odhaduje sa, že menej než 1 % všetkých 
patentov sa stanú predmetom súdneho sporu. 
4) Náhrada nákladov.  Žiadosť o patent EÚ je možné poda ť v akomko ľvek jazyku. Ak tento 
jazyk nie je úradným jazykom EPÚ, musí sa predloži ť preklad, a to v lehote potrebnej na 
spracovanie žiadosti. V prípade žiadate ľov, ktorý majú trvalé bydlisko/sídlo alebo ktorí 
vykonávajú svoju hlavnú obchodnú činnosť v členskom štáte, ktorý nemá s EPÚ spolo čný 
úradný jazyk, bude náklady na preklad znáša ť systém. 
V správe o posúdení vplyvu sa skúmajú tieto možnosti: Základný scenár  – žiadny návrh o režime prekladov pre patenty EÚ. 
Možnosť 1 – patenty EÚ sa spracúvajú, ude ľujú a uverej ňujú v angli
čtine. 
 
SK 5   SK Možnosť 2 – patenty EÚ sa spracúvajú, ude ľujú a uverej ňujú v jednom z 3 pracovných 
jazykov EPÚ. Patentové nároky sa prekladajú do ďalších dvoch pracovných jazykov. 
Možnosť 3 – patenty EÚ sa spracúvajú, ude ľujú a uverej ňujú v jednom z 3 pracovných 
jazykov EPÚ. Patentové nároky sa prekladajú do 4 naj častejšie používaných jazykov EÚ. 
Možnosť 4 – patenty EÚ sa spracúvajú, ude ľujú a uverej ňujú v jednom z 3 pracovných 
jazykov EPÚ. Patentové nároky sa prekla dajú do všetkých úradných jazykov EÚ. 
Analýza politických možností sa sústre ďuje na hlavné ekonomické vplyvy režimu prekladov 
v oblasti patentov EÚ. Toto sa vz ťahuje na používate ľov patentového systému (celkovo a 
MSP), inovátorov vo vš eobecnosti, používate ľov patentových informácií a profesionálne 
služby súvisiace s prekladmi.  
4.2. Základný scenár 
Ak Komisia nenavrhne nariad enie o režime prekladov patentov EÚ, nikdy sa nemusí sta ť 
realitou. Znamenalo by to opa čný postup než ten, ktorý sa spomína v záveroch Rady zo 
4. decembra 2009 a v stratégii Európa 2020. Touto možnos ťou by sa neriešili vysoké náklady 
spôsobené prekladovými a valida čnými požiadavkami v sú časnom systéme európskych 
patentov. Zárove ň by sa tak zachovala fragmentácia sy stému, ktorá by ohrozovala fungovanie 
vnútorného trhu. 
Nižšie náklady na preklady by mohli by ť výsledkom toho, ak by viac členských štátov 
pristúpilo k Londýnskej dohode. Ak by aj všetky členské pristúpili k Londýnskej dohode, 
nákladný režim prekladov európskych pate ntov by pretrval, lebo preklady patentových 
nárokov by sa stále museli preklada ť na základe požiadaviek vnútroštátnych zákonov. 
4.3. Možnos ť 1 
V rámci tejto možnosti by sa používala angli čtina ako jazyk konaní o patentoch EÚ, pri čom 
žiadne ďalšie preklady by sa nevyžadovali. Vplyv na výraznú časť používate ľov patentového 
systému v Európe by bol pozitívny. Osoby pre dkladajúce žiadosti o európsky patent 
v angličtine by už nemuseli preklada ť nároky do francúzštiny a nem činy v čase udeľovania 
patentu. Možnos ť 1 by však mala negatívny vplyv na mnohých používate ľov, ktorí 
v súčasnosti predkladajú žiadosti o eur ópsky patent vo francúzštine a nem čine. Približne 48 % 
všetkých žiadostí pochádzajúcich z Európy sa  na EPÚ predkladá vo francúzštine alebo 
nemčine. 
Možnosťou 1 by sa zmenil jestvujúci 3-jazy čný režim EPÚ pre žiadosti  o patent EÚ. Všetka 
písomná a ústna komunikácia v rámci ude ľovania patentu a námietkového konania na EPÚ by 
bola v angli čtine. Spolo čnosti, ktoré v sú časnosti žiadajú o európske  patenty vo francúzštine 
alebo nem čine, by museli podstúpi ť zásadné zmeny, aby mohli podáva ť žiadosti o patenty 
EÚ. Možnos ťou 1 by sa odstránila flexibilita sú časného systému, z ktorej ťažia mnohé 
podniky EÚ, v dôsledku čoho by mohla ma ť negatívny vplyv na globálnu 
konkurencieschopnos ť európskeho priemyslu, najmä v prípade MSP. Patent EÚ preto nemusí 
priniesť očakávané výhody, pretože miera, do akej by ho používali európske spolo čnosti, 
ktoré momentálne v styk u s EPÚ nepoužívajú angli čtinu, by mohla by ť nízka. 
Na ďalšie ovplyvnené skupiny vrátane používate ľov patentových informácií a poskytovate ľov 
profesionálnych služieb súvisiacich s prekla dmi by to malo negatívny vplyv. Táto možnos ť by 
 
SK 6   SK bola prínosná iba pre prekladate ľov, ktorých materinským  jazykom je angli čtina, pretože 
všetky žiadosti o patenty EÚ a procedurálne dokumenty by boli v angli čtine. 
4.4. Možnos ť 2 
Táto možnos ť korešponduje so sú časným režimom v rámci EPC, ke ď sa konania uskuto čňujú 
v jednom z troch pracovných jazykov. Pri udelení patentu EÚ predkladá majite ľ patentu 
Európskemu patentovému úradu preklad ná rokov do ostatných dvoc h pracovných jazykov. 
Preklady nárokov nemajú právnu záväznos ť. 
Vplyv na používate ľov patentového systému by bol pozitívny. Všetky preklady a valida čné 
požiadavky po udelení patentu by sa odstránili, čo by prinieslo významné zníženie nákladov 
a zjednodušenie postupov. Prekladové náklady by boli približne 680 EUR na jeden patent. To 
zodpovedá minimálnym nákladom na prekla dy nárokov, ktoré sa predkladajú pri ude ľovaní 
európskeho patentu. Na rozdiel od možnosti 1 by možnos ť 2 nemala vplyv na jazykový režim 
EPC.  
Táto možnos ť by viedla k výhodám pre vä čšinu skupín vrátan e všetkých používate ľov 
patentového systému i MSP, inovátorov vo všeobecnosti a používate ľov patentových 
informácií. Odstránením prekladových požiadavi ek po udelení patent u by boli negatívne 
ovplyvnení iba poskytovatelia profesionál nych služieb súvisiacich s prekladmi. 
4.5. Možnos ť 3 
Pred udelením patentu EÚ táto možnos ť kopíruje sú časný režim žiadostí o európske patenty. 
Po udelení by sa nároky prekladali do 4 naj častejšie používaných jazykov EÚ (t. j. ostatných 
dvoch pracovných jazykov EPÚ a dvoch ďalších najpoužívanejších jazykov EÚ, teda 
taliančiny a španiel činy). 
Možnosť 3 by mala pozitívny vplyv na používate ľov patentového systému v Európe, pri čom 
by sa dosiahlo zna čné zjednodušenie a zníženie nákladov. Priame náklady na preklady by boli 
približne 1 360 EUR na jeden patent. 
Možnosť 3 vedie k vyšším nákladom na  jeden patent pre žiadate ľov, no ostáva dostupná pre 
používate ľov patentového systému a inovátorov vo vš eobecnosti. Používatelia patentových 
informácií by boli pozitívne ovplyvnení dostupnos ťou nárokov v najpoužívanejších jazykoch 
EÚ. Poskytovatelia profesionálnych služie b by zaznamenali negatívny vplyv, no menší než 
pri možnosti 2. 
4.6. Možnos ť 4 
Možnosť 4 korešponduje so spolo čným politickým prístupom z 3. marca 2003. Patent EÚ by 
sa spracúval, uverej ňoval a ude ľoval v jednom z 3 pracovných jazykov EPÚ. Po udelení by 
majiteľ patentu zabezpe čil preklad nárokov do všetkých požadovaných úradných jazykov EÚ. 
Touto možnos ťou by sa vytvoril patent EÚ s vysokými prekladovými nákladmi, čím by sa 
eliminovali výhody jediného patentového nároku v EÚ. Preklady patentových nárokov do 
ostatných 20 jazykov, ktoré sa momentálne vyžadujú v členských štátov EÚ, by stáli približne 
6 800 EUR na jeden patent. 
Zainteresované strany jednozna čne odmietli spolo čný politický prístup pre neuspokojivý 
režim prekladov. Používatelia patentov, najm ä MSP, jasne vyhlasujú, že táto možnos ť 
 
SK 7   SK patentov EÚ by bola príliš drahá. Museli by predklada ť a zvláda ť početné preklady 
v obmedzenom časovom horizonte. Navyše by sa museli prija ť rozhodnutia ovplyv ňujúce 
jednoliaty charakter patentov EÚ, napr. pre prípady, ke ď sa nepredloží preklad do jedného 
jazyka. 
Bez ohľadu na tieto nepríjemnosti by patentov é informácie boli dostupnejšie v mnohých 
európskych jazykoch, ak by boli v čas k dispozícii príslušné preklady. Poskytovatelia 
profesionálnych služieb súvisiacich s prek ladmi by takisto mohli z tejto situácie ťažiť, a to za 
predpokladu, že sa použije takýt o nákladný patent EÚ. Zárove ň môže pre niektoré jazyky 
existovať nedostatok špecializovaných prekladate ľov patentov. 
5. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Aj keď možnosť 1 sa javí by ť zjednodušeným a nákladovo efektívnym riešením, viedla by k 
výraznej zmene v sú časnom systéme EPÚ, ktorý poskytu je flexibilitu v procedurálnych 
jazykoch. Zmena na systém založený výhradne na angli čtine by mohla spôsobi ť, že väčšina 
európskych žiadate ľov (používajúcich francúzštinu alebo nem činu) by sa zdráhala žiada ť 
o patent EÚ.  
Možnosť 2 by preto bola vhodnejšia, pretože sa v nej zachováva úspešný jazykový režim EPÚ 
pred udelením patentu. Táto možnos ť je zárove ň nákladovo efektívna, jednoduchá a právne 
bezpečná.  
Päťjazyčný systém možnosti 3 by bol takisto jednoduchý a právne bezpe čný ako možnos ť 2, 
no pri vyšších priamych nákladoc h na preklady by bol nákladovo ove ľa menej efektívny.  
Ak by sa požadoval preklad nárokov do všetkých úradných jazykov EÚ, možnos ťou 4 by sa 
preniesli zna čné finančné náklady a riziká na používate ľov systému. Možnos ť by nebola 
nákladovo efektívna, jednoduchá ani právne bezpe čná. 
6. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Cieľom patentu EÚ je zlepši ť v Európe podmienky pre inováciu. Inova čné činnosti sa merajú 
prostredníctvom ukazovate ľa INNO-Metrics, ktorý pozostáva z európskeho preh ľadu 
výsledkov inovácie (EIS) a Eurobarometra. St ratégia Európa 2020 je takisto záväzkom 
k vypracovaniu nového ukazovate ľa, ktorým by sa sledovali inovácie. 
Patent EÚ by mal koexistova ť spolu s európskymi a vnútro štátnymi systémami patentov. 
Miery predkladania patentov, ktoré uverej ňujú patentové úrady, by sa preto mali monitorova ť, 
aby sa zaistilo, že tieto možnosti sp ĺňajú potreby inovátorov vr átane režimov prekladov.