CORRIGENDUM This document corrects the COM (2018) 401 final of 23.5.2018 Concerns all languages versions Level of sensibility removed from the cover page The text should read as follows:

(4)Belgicko 27. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(6)Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje postupné zlepšovanie celkového salda, a to z deficitu vo výške 1,0 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,1 % HDP v roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť do roku 2020. Prepočítané štrukturálne saldo však stále vykazuje deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP dosiahol v roku 2014 vrchol na úrovni takmer 107 % HDP a v roku 2017 klesol na približne 103 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2018 očakáva, že do roku 2021 bude ďalej klesať na úroveň 94,6 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu na obdobie od roku 2019, čo prispieva k zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2019, ktoré pri nezmenených politikách očakávala Komisia vo svojej prognóze z jari 2018.

(7)Komisia 23. mája 2018 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Belgicko v roku 2017 nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. Keďže v súčasnosti neexistujú dostatočne spoľahlivé dôkazy, na základe ktorých by sa dalo tvrdiť, že v Belgicku existuje značná odchýlka v roku 2017 a za roky 2016 a 2017 posudzované spoločne, v správe sa po posúdení všetkých relevantných faktorov nedalo dospieť k úplnému záveru, či dlhové kritérium v zmysle vymedzenia v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 je alebo nie je splnené. Komisia prehodnotí, či bolo kritérium splnené, na základe údajov ex post za rok 2018, ktoré sa majú oznamovať na jar 2019.

(8)V programe stability na rok 2018 sa uvádza, že vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet je v roku 2017 značný, a poskytujú sa dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky na bezpečnostné opatrenia dosiahli v roku 2017 úroveň 0,04 % HDP. Ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú, aby sa zohľadnili tieto dodatočné výdavky, keďže závažné teroristické hrozby sú nezvyčajnou udalosťou, ich vplyv na verejné financie Belgicka je značný a v prípade, že by sa povolila dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, neohrozila by sa tým udržateľnosť. Požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017 sa preto znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné náklady.

(9)Rada 11. júla 2017 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 nepresiahne 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po tom, ako Komisia pri príprave svojho stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Belgicka posúdila mieru oživenia v Belgicku a náležite zvážila jeho problémy v oblasti udržateľnosti, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

(10)Keďže pomer verejného dlhu Belgicka k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % HDP a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,4 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v roku 2019 presiahnuť 1,8 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe matice požiadaviek Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Belgicko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Prima facie sa nepredpokladá, že Belgicko v rokoch 2018 a 2019 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na zosúladenie s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné, keby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie zníženie pomeru verejného dlhu k HDP.

(11)Udržateľnosť verejných financií zostáva výzvou aj naďalej. Dôchodkové reformy, ktoré sa schválili v roku 2015, boli významným krokom v riešení rizík súvisiacich s dlhodobým starnutím, avšak správa o starnutí za rok 2018 poukazuje na to, že dlhodobé výdavky súvisiace so starnutím, ktoré sa vynakladajú na dôchodky a dlhodobú starostlivosť, sú vyššie, než sa pôvodne očakávalo. Predpokladá sa, že výdavky na dôchodky vzrastú v roku 2070 o 2,9 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s nárastom o 1,3 percentuálneho bodu v poslednej aktualizácii a priemerným poklesom o 0,1 percentuálneho bodu HDP za eurozónu. V tejto súvislosti by úplné zrealizovanie plánu vládnych reforiem mohlo prispieť k vyriešeniu týchto rizík. Okrem toho sa predpokladá, že výdavky na dlhodobú starostlivosť, ktoré už aj tak prevyšujú priemer EÚ, sa do roku 2070 zvýšia z 2,3 % HDP na 4,0 % HDP. Pokiaľ by sa obmedzila fragmentácia organizačnej štruktúry dlhodobej starostlivosti, ktorá je spôsobená rozložením právomocí medzi rôznymi úrovňami správy, mohla by sa zvýšiť efektívnosť vynakladania výdavkov v tejto oblasti.

(12)V prípade federatívneho členského štátu, akým je Belgicko, kde sa právomoc vynakladať výdavky z veľkej časti decentralizovala na nižšie úrovne verejnej správy, má účinná koordinácia rozpočtu zásadný význam. V snahe zlepšiť vnútornú koordináciu a transponovať fiškálnu časť Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii („fiškálna dohoda“) federálna vláda uzavrela v roku 2013 dohodu o spolupráci s verejnými správami na úrovni regiónov a spoločenstiev s cieľom vymedziť všeobecné a individuálne viacročné fiškálne postupy, ktoré má monitorovať Vysoká finančná rada. Podarilo sa dospieť k dohode o individuálnych fiškálnych cieľoch, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, čo je pozitívny krok. Formálna dohoda o každoročných fiškálnych cieľoch na všetkých úrovniach verejnej správy však ešte stále chýba. Dosiahol sa pokrok v zavádzaní záruk, ktoré dostatočne chránia nezávislosť Vysokej finančnej rady.

(13)Obmedzovanie výdavkov by mohlo vo fiškálnej konsolidácii zohrávať väčšiu úlohu. Celkové verejné výdavky vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sa pohybujú nad priemerom eurozóny. Hoci majú verejné investície potenciál stimulovať rast v dlhodobom horizonte, v porovnaní s európskymi štandardmi sú nízke, a to najmä vo vzťahu k celkovým verejným výdavkom. Nízky je nielen objem dostupného verejného kapitálu, ale zhoršila sa aj kvalita verejnej infraštruktúry. Preskúmanie výdavkov môže prispieť k inteligentnejšiemu rozdeľovaniu výdavkov a k podporovaniu konsolidácie, ktorá má priaznivý vplyv na rast. Na regionálnej úrovni iba Flámsko plánuje zaviesť do svojho rozpočtového postupu prístup založený na preskúmavaní výdavkov. Navyše ani jedna úroveň verejnej správy dnes v Belgicku nie je viazaná vnútroštátnymi výdavkovými pravidlami s výnimkou stropu pre výdavky na zdravotnú starostlivosť. To je v protiklade s tým, že v celej EÚ sa takéto pravidlá prijímajú čoraz častejšie, a bráni to aj fiškálnej konsolidácii založenej na výdavkoch. Príspevky do belgického systému ochrany vkladov navyše nie sú investované do oddeleného portfólia nízkorizikových aktív.

(14)Rozdelenie dlhov a aktív medzi belgickými domácnosťami odhaľuje niektoré slabé miesta, a to aj napriek ich celkovej priaznivej majetkovej situácii. Dlhšie trvajúce obdobie, počas ktorého ceny nehnuteľností určených na bývanie rástli rýchlejšie ako disponibilný príjem domácností, viedlo k oslabeniu finančnej situácie domácností, keďže došlo takmer k mechanickému zvýšeniu ich dlhu. Napriek tomu, že sa prijali opatrenia na riešenie problému rastúceho makroprudenciálneho rizika, zložitý vnútroštátny postup na prijímanie makroprudenciálnych rozhodnutí môže viesť k tomu, že niektoré riziká ohrozujúce finančnú stabilitu zostanú nevyriešené. Zdá sa, že ceny nehnuteľností určených na bývanie sú v súčasnej dobe mierne nadhodnotené.

(15)Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu z roku 2018, boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu je nevyhnutným predpokladom toho, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa zabezpečilo spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a aby sa chránili verejné financie. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú, aby sa na úrovni vnútroštátnych politík podnikali koordinované opatrenia s cieľom doplniť právne predpisy EÚ. Bývalý systém odpočítavania hypotetických úrokov, ktorý bol založený na vlastnom kapitále, sa nahradil prírastkovým systémom. Nový systém, ktorý vychádza z rovnakého prírastkového základu ako úľava pre rast a investície, ktorá bola navrhnutá v spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb, bude obmedzený na prírastkový vlastný kapitál vypočítaný na základe 5-ročného priemeru. Táto zmena by mala prispieť k rozpočtovej neutralite reformy dane z príjmov právnických osôb a popritom riešiť problém potenciálneho zneužívania systému na agresívne daňové plánovanie a súčasne zmierniť problém zvýhodňovania dlhu oproti kapitálovému financovaniu. Keďže vznikali obavy v súvislosti s tým, že neexistujú žiadne osobitné pravidlá proti zneužívaniu právnych predpisov, v súčasnosti sa pripravuje rámec, ktorý by mal zabrániť zneužívaniu. Je to pozitívny krok. Bude sa pozorne monitorovať, aby sa zabezpečilo, že nové pravidlá sa budú vzťahovať na všetky príslušné formy zneužívania. Komisia bude v nadväznosti na nedávne výmeny pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov.

(16)Nedávny hospodársky rast prispel k vytvoreniu veľkého počtu pracovných miest. Rast zamestnanosti bol výrazný v roku 2017 a miera nezamestnanosti sa v súčasnosti približuje k úrovni spred krízy. Pokiaľ však ide o mieru zamestnanosti obyvateľstva vo veku 20 až 64 rokov (68,1 % v roku 2017), Belgicko zatiaľ nesmeruje k splneniu svojho cieľa (73,2 %) vytýčeného v rámci stratégie Európa 2020. Pokiaľ ide o účasť znevýhodnených skupín na trhu práce, zatiaľ sa dosiahol len obmedzený pokrok, keďže nečinnosť a nezamestnanosť sa týkajú predovšetkým nízkokvalifikovaných osôb, osôb s migrantským pôvodom a starších pracovníkov, čo znamená, že prekážkou integrácie na trhu práce sú tak štrukturálne faktory, ako aj faktory špecifické pre konkrétne skupiny. Najmä osoby s migrantským pôvodom, ktoré tvoria veľký podiel obyvateľstva v produktívnom veku, naďalej čelia nepriaznivým výsledkom na trhu práce, a preto predstavujú významný nevyužitý potenciál trhu práce. V roku 2016 miera zamestnanosti osôb narodených mimo EÚ predstavovala 49,1 %, čo je o viac ako 20 percentuálnych bodov menej ako v prípade domáceho obyvateľstva (rozdiel bol ešte výraznejší u žien). Existujú isté dôkazy, že aktivačné opatrenia nie sú rovnako účinné pri všetkých skupinách obyvateľstva. Hoci boli prijaté určité opatrenia, aby sa pomohlo novo prichádzajúcim migrantom s integráciou a aby sa riešil problém diskriminácie, koordinácia medzi jednotlivými oblasťami politiky a politickými úrovňami ešte stále nie je dostatočná na to, aby sa dal vyriešiť problém integrácie ľudí s migrantským pôvodom na pracovnom trhu. Výrazné regionálne rozdiely vo výsledkoch na trhu práce pretrvávajú.

(17)Napriek tomu, že sa vyvinulo úsilie o zníženie daňovo-odvodového zaťaženia práce, faktory odrádzajúce od práce zostávajú vysoké v prípade niektorých skupín, ako sú jednočlenné domácnosti zarábajúce priemernú mzdu a druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti. Napriek predchádzajúcim opatreniam daňovo-odvodové zaťaženie jednočlennej domácnosti zarábajúcej priemernú mzdu zostalo v roku 2016 jedným z najvyšších v EÚ. Pasca nezamestnanosti v prípade osôb s nízkou mzdou (67 % priemernej mzdy za jednočlennú domácnosť) je tiež jednou z najvyšších v EÚ. Vysoká miera daňových prekážok pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, najmä ženy, pretrváva.

(18)Miera voľných pracovných miest je jednou z najvyšších v EÚ, čo poukazuje na veľký nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, čo okrem iného súvisí s nízkou mobilitou a nedostatočnými jazykovými zručnosťami v bruselskom regióne. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je nízka. Väčšia angažovanosť jednotlivcov a zamestnávateľov v otázkach kontinuálneho celoživotného vzdelávania má význam z toho dôvodu, že ľuďom umožňuje zvládnuť prechod z jedného zamestnania do druhého.

(19)Určitý pokrok sa dosiahol v súvislosti s poskytovaním rovnakých príležitostí na účasť na kvalitnom vzdelávaní a odbornej príprave, keďže spoločenstvá postupne zavádzajú školské reformy. V oblasti vzdelávania stále pretrvávajú veľké dlhodobé nerovnosti aj napriek dosiahnutiu dobrých priemerných výsledkov v medzinárodnom porovnaní. Výsledky v oblasti vzdelania 15-ročných žiakov poukazujú na značné rozdiely súvisiace so sociálno-ekonomickým zázemím a postavením migranta. Rozdiely vo výsledkoch medzi jednotlivými spoločenstvami, ako aj nedostatočné zastúpenie znevýhodnených skupín medzi študentmi dosahujúcimi najlepšie výsledky vo vedných disciplínach, v čítaní a matematike sú znepokojujúce. Veľké rozdiely vo výsledkoch medzi školami sú sprevádzané nerovnosťou v príležitostiach na vzdelávanie. Napriek tomu, že je podiel absolventov terciárneho vzdelávania vysoký, stále vidieť nerovnosti v prístupe ku kvalitnému vzdelávaniu, nedostatok zručností a regionálne rozdiely. Podiel absolventov v odboroch vedy, techniky a matematiky je jedným z najnižších v EÚ a nedostatky v týchto oblastiach by sa mohli stať hlavnou prekážkou rastu a inovácie. Hoci je nedostatok učiteľov čoraz znepokojujúcejší, reformy týkajúce sa učiteľov napredujú len pomaly. Vznikla potreba prispôsobiť kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov. Obe spoločenstvá, flámske i francúzsky hovoriace, sa pustili do zásadných reforiem svojich systémov vzdelávania. Ich realizácia je naplánovaná na nadchádzajúce desaťročie, ako aj neskôr. Na konci roka 2017 však bolo prijaté rozhodnutie odložiť nadobudnutie platnosti kľúčových opatrení. Vplyv reforiem i opatrení bude do veľkej miery závisieť od ich účinného vykonávania a sledovania.

(20)Na uvoľnenie reštriktívneho regulačného rámca v oblasti služieb sa prijali iba obmedzené reformy. Flámsko zrušilo právne predpisy upravujúce zakladanie živnosti v prípade vybraného počtu remeselných povolaní. V prípade niektorých profesionálnych služieb však pretrváva vysoká miera regulácie. V dôsledku toho je hospodárska súťaž v týchto sektoroch utlmená a miera prieniku nových podnikov prichádzajúcich na trh je nízka. V sektore stavebníctva sú zavedené horizontálne systémy udeľovania povolení na prístup na trh stavebníctva a získavanie stavebných povolení zostáva zložité aj napriek opatreniam, ktoré sa prijali v posledných rokoch. Miery úbytku podnikov v belgickom sektore stavebníctva sú výrazne pod priemerom EÚ, čo môže naznačovať, že sektor trpí nedostatočnou hospodárskou súťažou. To má vplyv aj na dokončenie dôležitých projektov v oblasti infraštruktúry. Významné obmedzenia existujú aj v oblasti poskytovania služieb železničnej a cestnej dopravy. Nízky rast produktivity v belgickom hospodárstve je do veľkej miery podmienený nízkym rastom produktivity v sektore služieb. Regulačné obmedzenia majú takisto nepriaznivé účinky presahovania na používateľov týchto služieb, a to najmä v spracovateľskom priemysle. Hlbšie štrukturálne reformy v kľúčových sektoroch služieb by pomohli podporiť rast produktivity, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie budúceho hospodárskeho rastu, ako aj udržateľnosti verejných financií.

(21)Obmedzený pokrok sa dosiahol aj pri zlepšovaní fungovania maloobchodného sektora. Aj napriek nedávnym reformám regulačné obmedzenia ešte stále zaťažujú výkonnosť tohto sektora a bránia investíciám. Ceny mnohých kategórií výrobkov sú aj naďalej vyššie ako v susedných krajinách. Väčšie úsilie je potrebné vynaložiť aj na to, aby bolo podnikateľské prostredie súťaživejšie a priaznivejšie pre investície, vďaka čomu by spotrebitelia mohli mať väčší výber výrobkov a nižšie ceny. V apríli Komisia navrhla osvedčené postupy s cieľom usmerniť reformy členských štátov v maloobchodnom sektore.

(22)Podnikateľské výsledky Belgicka zostávajú na nízkej úrovni, a to napriek niektorým reformám uskutočneným v posledných rokoch a nedávnym opatreniam, ktorých vplyv treba ešte posúdiť. Podnikateľská dynamika je nízka, pretože miera zakladania podnikov je jednou z najnižších v Európe a ďaleko zaostáva za priemerom v EÚ spolu s nízkou mierou likvidácie. Navyše aj administratívna záťaž podnikov zostáva naďalej vysoká a vyznačuje sa zložitými postupmi, ako aj nízkou úrovňou regulačnej istoty.

(23)V oblasti digitálnych verejných služieb dosahuje Belgicko priemerné výsledky. Belgicko na rozdiel od svojej celkovej dobrej situácie v oblasti rozvoja digitálneho hospodárstva dosahuje iba priemernú úroveň v oblasti digitálnych verejných služieb. Federálna štruktúra Belgicka prináša osobitné výzvy, ktorým musí krajina čeliť pri zavádzaní jednotných celonárodných služieb elektronickej verejnej správy. Rôzne systémy, ktoré nie sú nevyhnutne interoperabilné, vytvárajú straty spôsobené ich nedostatočnou kompatibilitou. Naďalej pretrvávajú vážne obavy o súdny systém, najmä pokiaľ ide o oneskorené činnosti, digitalizáciu a spoľahlivosť, porovnateľnosť a jednotnosť súdnych údajov. Pri zavádzaní iniciatív zacielených na digitalizáciu určitých súdnych služieb na všetkých súdoch, ako napríklad elektronická schránka alebo elektronická podateľňa, sa zaznamenal časový sklz. Kým sa však tento jednotný kódovací systém nebude uplatňovať na všetkých súdoch, spoľahlivosť a porovnateľnosť údajov o efektívnosti súdnych konaní bude len obmedzená.