Ohlas na odporúčania akčnej skupiny pre konkurencieschopnosť odvetvia IKT a zavádzanie IKT /* SEK/2007/0526 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.5.2007 SEK(2007) 526 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Ohlas na odporúčania akčnej skupiny pre konkurencieschopnosť odvetvia IKT a zavádzanie IKT OBSAH 1. Úvod 3 2. Kľúčové odporúčania a ohlasy 3 2.1. Zavádzanie IKT 3 2.2 Malé a stredné podniky (MSP) a podnikavosť 5 2.3 Jednotné regulačné prostredie 6 2.4 Duševné vlastníctvo 7 2.5 Inovácie, výskum, investície a financie 7 2.6 Normy a interoperabilita 9 2.7 Zručnosti a zamestnateľnosť 11 Technická príloha (EN) 1. ÚVOD Cieľom tohto dokumentu je opísať, ako Komisia postupuje s ohľadom na kľúčové odporúčania akčnej skupiny pre konkurencieschopnosť odvetvia IKT a zavádzania IKT a načrtnúť ďalšie relevantné aktivity EÚ v tejto oblasti. V technickej prílohe sú podrobne preskúmané všetky technické odporúčania akčnej skupiny. Akčná skupina IKT, založená v júni 2006, bola jednou z viacerých sektoru vlastných iniciatív ohlásených v Oznámení o priemyselnej politike z roku 2005[1], ktoré si kladie za cieľ pomôcť vytvoriť priaznivejšie prostredie pre obchodovanie v EÚ. Akčná skupina dopĺňa i2010[2], stratégiu informačnej spoločnosti EÚ pre rast a zamestnanosť začatú v júni 2005 a určenú na stimuláciu digitálnej ekonomiky spojením výskumu, regulačných nástrojov a politických iniciatív. Akčná skupina bola poverená identifikovať hlavné prekážky konkurencieschopnosti odvetvia a zavádzania IKT, pomôcť zmobilizovať odvetvie a odporučiť možné politické reakcie. Členmi[3] boli predstavitelia na vysokej úrovni odvetvia IKT a občianskej spoločnosti. Členovia z oblasti priemyslu pochádzali z celého odvetvia IKT a zahŕňali etablovaných prevádzkovateľov, nových poskytovateľov a tak veľké, ako i stredné podniky. Členovia z prostredia iného ako priemyselného predstavovali odbory, MSP, obchodné komory, spotrebiteľov, investorov a akademickú obec. Akčná skupina vypracovala minulý november správu[4], ktorá podáva jasný obraz o tom, kam by malo byť sústredené úsilie na to, aby sa posilnila konkurencieschopnosť odvetvia IKT[5]. Celkovo odporúčania správy potvrdzujú, že politika Komisie v oblasti IKT je na správnej ceste. Potvrdzujú, že na podporu zavádzania IKT a podnikavosti, posilnenie vnútorného trhu a vytvorenie jednotného regulačného prostredia, podporu inovácií, zlepšenie prístupu k financiám, zosúladenie normalizačnej politiky so súčasnou dynamikou priemyslu a rozvoj dlhodobej stratégie počítačovej gramotnosti sa už podniká veľa krokov. Priebežná správa o priemyselnej politike Komisie neskôr tento rok sa postará o ďalšie reflektovanie záverov akčnej skupiny IKT. 2. KľÚčOVÉ ODPORÚčANIA A OHLASY 2.1. Zavádzanie IKT Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Uskutočňovať štrukturálne reformy pre flexibilnejšie trhy s výrobkami a pracovné trhy, vytvárať vhodné prostredie pre investície do sietí a služieb ďalšej generácie a online verejných služieb a vytvoriť chartu práv spotrebiteľa v digitálnom prostredí. Revidovaná Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť poskytuje všezahŕňajúcu agendu hospodárskej reformy a jej mikroekonomický pilier sa sústredí na vytvorenie prostredia vhodného na obchodovanie. Vo februári 2007 predložila Komisia rozsiahly balík opatrení[6], ktoré majú pomôcť zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu pre tovary . Toto uľahčí spoločnostiam, obzvlášť MSP, uvádzať na trh EÚ výrobky, pričom bude zaistená vysoká úroveň kvality a bezpečnosti. Transpozíciou smernice o službách[7], ktorá bola prijatá v decembri 2006, sa odstránia diskriminačné a neodôvodnené bariéry, obmedzí sa byrokracia a zmodernizuje a zjednoduší právny a administratívny rámec, najmä vďaka povinnosti zaviesť do roku 2009 elektronické postupy na vybavovanie formalít a postupy týkajúce sa prístupu k službám a k ich výkonu. Taktiež sa ňou zlepší administratívna spolupráca medzi členskými štátmi a zavedie sa na tento účel informačný systém o vnútornom trhu (IMI). Smernica o službách bude musieť byť transponovaná členskými štátmi do konca roka 2009 a Komisia členské štáty podporí a pomôže im v procese implementácie. Smernica dopĺňa Regulačný rámec vnútorného trhu pre služby informačnej spoločnosti, ktorý bol vytvorený Smernicou o elektronickom obchode[8]. Okrem toho Komisia na základe ukončenia legislatívnej fázy akčného plánu[9] zameraného na rozvíjanie skutočného celoeurópskeho trhu finančných služieb v súčasnosti zavádza novú stratégiu[10] na prehĺbenie finančnej integrácie a zvýšenie úžitku tak pre priemysel, ako i spotrebiteľov. Podpora politiky pre rozvoj sietí a služieb ďalšej generácie je v prvom rade zabezpečená prostredníctvom neustáleho revidovania regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu [11], rovnako ako prostredníctvom iných opatrení v prvom pilieri iniciatívy i2010 [12], ktorej účelom je vytvorenie Jednotného európskeho informačného priestoru kombináciou regulačných a iných nástrojov, ktoré má Komisia k dispozícii na vytvorenie moderného, trhovo orientovaného regulačného rámca pre digitálnu ekonomiku. Kľúčovou prioritou je rozširovanie dostupnosti online verejných služieb, v prvom rade prostredníctvom Akčného plánu elektronickej verejnej správy (eGovernment) [13] a rozvoja Európskeho rámca na dosiahnutie interoperability pre poskytovanie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy[14].Okrem toho sa Európska rada v decembri 2006 zaviazala preskúmať výzvy, ktoré predstavuje budúca generácia internetu a sietí v rámci Lisabonskej stratégie na svojom zasadnutí na jar 2008. V roku 2007 sa v procese zvažovania smerujúcemu k priebežnej správe o i2010 v roku 2008 bude pozornosť venovať budúcim trendom v oblasti sietí a internetu , ako aj predvídateľným prekážkam ich rozvoja. V marci 2007 prijala Komisia stratégiu spotrebiteľskej politiky na roky 2007 – 2013[15]. V tejto sa zdôrazňuje, že nedostatok dôvery spotrebiteľa bráni spolu s regulačnými prekážkami plnej funkčnosti vnútorného trhu a zameriava sa na prekonanie výziev digitálneho prostredia v záujme zabezpečiť, aby spotrebitelia mohli nakupovať kdekoľvek v EÚ, od malých potravín až po internetovú stránku, presvedčení o tom, že sú rovnako účinne chránení. Začiatkom roka 2007 sa prijatím Zelenej knihy Komisie[16] skúmajúcej existujúcu legislatívu začali dôležité konzultácie o predpisoch na ochranu spotrebiteľa v EÚ . Jedným z účelov tejto iniciatívy je prispôsobenie existujúcich predpisov na ochranu spotrebiteľa digitálnemu svetu. Pomocou spätnej väzby na Zelenú knihu má Komisia v úmysle posilniť dôveru spotrebiteľa v jednotný trh vyvinutím jednotného a jednoduchého súboru pravidiel, ktoré umožnia spotrebiteľom poznať svoje práva, rozumne sa rozhodovať a požívať adekvátnu ochranu, ak nastanú problémy. Návrhy špecifických iniciatív, regulačných či iných, na nápravu existujúcich problémov a nedostatkov, budú prednesené po konzultáciách. Navyše sa elimináciou súčasných ustanovení o minimálnej harmonizácii v tejto oblasti konsolidujú pozitívne účinky Smernice o elektronickom obchode na vnútorný trh. Univerzálna služba , dôležitý prvok regulačného rámca internetovej komunikácie, má za cieľ poskytnúť cenovo prístupnú a kvalitnú službu pre všetkých, bez ohľadu na geografickú polohu, a umožnila, aby si každý mohol zriadiť telefonické a internetové pripojenie za rozumnú cenu. V tomto zmysle umožňuje využívanie IKT. Je potrebné preskúmať princíp a rozsah Univerzálnej služby pre elektronickú komunikáciu v 21. storočí a Komisia vydá Zelenú knihu o tejto záležitosti koncom roka 2007 a začne širokú diskusiu. 2.2. Malé a stredné podniky (MSP) a podnikavosť Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: viac odbornej prípravy, pokiaľ ide o podnikateľské zručnosti a zvýšenie firemného povedomia o výhodách IKT Podpora podnikavosti a zručností je jednou z piatich špecifických akčných línií politiky Komisie týkajúcej sa MSP[17]. Komisia uznáva stále dôležitejšiu úlohu podnikateľského vzdelávania a osobitne kľúčovú úlohu škôl a univerzít v posilňovaní podnikateľského myslenia. Okrem toho, na jarnej európskej vrcholnej schôdzi v marci 2006 boli členské štáty vyzvané k tomu, aby podporovali podnikanie i prostredníctvom podnikateľského vzdelávania a odbornej prípravy. Oznámenie „Podpora podnikateľských paradigiem prostredníctvom vzdelávania a učenia“[18] prispelo k formulácii systematickejších prístupov k podnikateľskému vzdelávaniu a k posilneniu úlohy vzdelávania a odbornej prípravy pri vytváraní podnikateľskejšej kultúry v Európe. Spája príklady dobrej praxe, zameriava sa na podporné politické opatrenia a navrhuje súbor praktických odporúčaní, ktoré možno aplikovať na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Mnoho krokov informačnej spoločnosti je podporovaných štrukturálnymi fondmi, ktoré zahŕňajú prvky elektronického obchodovania a MSP. Európska sieť na podporu elektronického obchodu (eBSN) [19] poskytuje platformu politickej koordinácie pre vnútroštátne a regionálne iniciatívy podporujúce využitie postupov elektronického obchodovania malými a strednými podnikmi a podporuje výmenu informácií a prípadových štúdií v otázkach súvisiacich s elektronickým obchodovaním. Európska sieť na podporu elektronického obchodu (eBSN) skúmala vnútroštátne osvetové kampane a potvrdila, že politika členských štátov sa posunula od sponzoringu a spolufinancovania investícií do IKT a pripojiteľnosti na internet k príprave MSP inovovať používaním IKT. Nedávno eBSN zaznamenala ďalší posun smerom k sektoru vlastným politikám[20], t.j. politikám podporujúcim MSP v osvojovaní si IKT, berúc do úvahy ich konkrétne obchodné prostredie (obchodných partnerov, dodávateľov, zákazníkov atď.). Európska sieť na podporu elektronického obchodu (eBSN) bude naďalej spájať predstaviteľov členských štátov, čím im umožní inšpirovať a učiť sa jeden od druhého a pomôže stimulovať dynamickejší prístup k osvetovej činnosti. 2.3. Jednotné regulačné prostredie Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Vytvoriť také regulačné prostredie, ktoré posilní zbližovanie a takú informačnú spoločnosť, ktorá bude prístupná všetkým. Posilniť vytváranie vnútorného trhu služieb náročných na znalosti a preskúmať poplatky za autorské práva. Zbližovanie je jednou z troch priorít iniciatívy i2010 - „Vytváranie informačného priestoru“. Táto iniciatíva očakáva legislatívnu úpravu zahŕňajúcu preskúmanie regulačného rámca pre elektronickú komunikáciu a prijatie Smernice o audiovizuálnych a mediálnych službách a zahŕňa množstvo iniciatív na podporu vzniku nových audiovizuálnych služieb, ako napríklad Chartu o filmoch dostupných na internete a oznámenia o online obsahu a mobilnom vysielaní. Zbližovanie zahŕňa ďalšie výzvy v oblasti práva duševného vlastníctva, bezpečnosti a ochrany spotrebiteľa[21]. Tieto problémy budú preberané v zvažovacom procese vedúcom k priebežnému preskúmaniu stratégie i2010 v roku 2008. Priebežné preskúmanie i2010, plánované v roku 2008, sa bude zaoberať vnútrotrhovou dimenziou služieb IKT, vrátane služieb náročných na znalosti, a je zosúladené s celkovým preskúmaním stratégie jednotného trhu [22]. Preskúmanie stratégie jednotného trhu vyústi do správy o jednotnom trhu v 21. storočí , ktorá bude obsahovať konkrétne návrhy budúcich krokov a ktorú bude Komisia prezentovať Európskej rade v roku 2007 . Čo sa týka poplatkov za autorské práva , sa Komisia v decembri 2006 po vyčerpávajúcich konzultáciách[23] so zainteresovanými a s členskými štátmi rozhodla, že táto komplexná otázka vyžaduje dôkladnejšie zváženie. 2.4. Duševné vlastníctvo Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Keďže stratégie týkajúce sa práv duševného vlastníctva v odvetví IKT sú rôznorodé, zmene legislatívy EÚ by mal predchádzať rozsiahly konzultačný proces. Taktiež je potrebné obmedziť trestnú zodpovednosť za poškodenie práv duševného vlastníctva na úmyselné falšovanie obchodných značiek, porušenie autorských práv a pirátstvo počítačového dizajnu. Propagovať prijatie Londýnskeho protokolu a znížiť náklady na registráciu patentov. Komisia predložila návrh smernice[24] o trestnoprávnych opatreniach na zabezpečenie dodržiavania práv duševného vlastníctva. Tento návrh neobsahuje obmedzenie len na obchodné značky, autorské a dizajnové práva. Európsky parlament a Rada v súčasnosti prerokúvajú návrh Komisie. V nadväznosti na závery Európskej rady z decembra 2006 a rozsiahlych konzultácií zainteresovaných strán, ktoré sa uskutočnili v roku 2006, prijala Komisia v apríli 2007 Oznámenie o vylepšení patentového systému v Európe [25]. I keď je zníženie nákladov na registráciu patentov jedným z hlavných cieľov, je potrebné brať do úvahy, že ratifikácia Londýnskej dohody je v rukách členských štátov. Navyše má Komisia v roku 2008 v úmysle predstaviť komplexnú stratégiu pre oblasť práv duševného vlastníctva v záujme poskytnúť EÚ vhodný rámec pre stimuláciu a ochranu inovácií. 2.5. Inovácie, výskum, investície a financie Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Výmena najlepších inovačných praktík, stimulácia výskumu prostredníctvom schém daňových úverov, podpora kolaboratívneho výskumu cez európske technologické platformy a spoločné technologické iniciatívy, podpora rozvoja vedúcich trhov prostredníctvom verejného obstarávania, zabezpečenie rovnakých východiskových podmienok pre európsky polovodičový priemysel, vytvorenie prostredia vhodného pre rizikový kapitál a ďalšie reformovanie štátnej pomoci. Členské štáty vyčlenili 9,1 miliardy EUR na financovanie výskumu IKT počas Siedmeho rámcového programu (RP7), čím sa stali IKT najdôležitejšou výskumnou témou v rámci programu spolupráce, ktorý je sám osebe najväčším špecifickým programom RP7. Všetkých 31 európskych technologických platforiem [26] vydalo teraz dokument „Vízia“ a väčšina taktiež dokončila alebo nanovo vytvorila pokročilý návrh ich strategickej výskumnej agendy (SRA). Tieto platformy sa teraz pripravujú posunúť do implementačného štádia. Komisia prihliadala na výsledky ich činnosti, keď rozpracovávala svoju politiku v oblasti výskumu, najmä pri zostavovaní P7. Toto bol cenný spôsob uistenia sa o ich význame pre priemysel. Analýza ukazuje, že 15 strategických výskumných agend bude pokrytých v jednej výskumnej téme v rámci RP7 (preukážuc úzku spoluprácu s cieľmi formulovanými v RP7) a že zvyšných 16 SRA sa zameria na viaceré predmety výskumu. Prvá spoločná technologická iniciatíva ARTEMIS[27] pokrývajúca výskum a vývoj (VaV) integrovaných počítačových systémov pravdepodobne odštartuje v prvej polovici 2007 a za ňou bude nasledovať ENIAC[28] (Európsky poradný výbor pre nanoelektroniku). Komisia nedávno zahájila iniciatívu PRO INNO Europe [29], ktorá spája viac než 200 tvorcov politiky v oblasti inovácií a účastníkov z 33 krajín, vrátane členských štátov, a kombinuje analýzu a benchmarking vnútroštátnych a regionálnych inovačných politík s podporou spolupráce medzi vnútroštátnymi a regionálnymi inovačnými programami a impulzov pre jednotné akcie inovačných agentúr a zainteresovaných subjektov, ako napríklad nadnárodnú spoluprácu v rozvoji politiky zoskupení[30]. V svojom nedávnom oznámení „Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV“[31] Komisia načrtáva existujúci právny rámec (najmä čo sa týka kompatibility so základnými slobodami a nedávno zmenenými a doplnenými pravidlami š tátnej pomoci na výskum, vývoj a inováciu [32]) a nabáda členské štáty, aby zlepšili využívanie a koordináciu daňových stimulov so zreteľom na aktivity VaV. Komisia tiež poskytuje usmernenie k nakladaniu s daňami, najmä pokiaľ ide o veľkoplošné nadnárodné projekty z oblasti VaV, rast mladých inovatívnych podnikov, cezhraničnú mobilitu výskumníkov, nakladanie s DPH a daňami v oblasti VaV na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb a filantropické financovanie projektov. Komisia bude situáciu priebežne skúmať. Komisia vypracováva podrobnú analýzu so zainteresovanými subjektmi, vrátane konzultácií o európskych technologických platformách a inovačných panelov iniciatívy Europe INNOVA[33], aby sa určili možné oblasti, kde by kombinácia opatrení pre ponuku a dopyt mohla pomôcť vzniku vedúcich trhov . Toto je v súlade so všeobecnou inovačnou stratégiou načrtnutou v roku 2006[34]. V závislosti od výsledku pripraví Komisia strategický dokument v druhej polovici roka 2007. Polovodičový priemysel je pre EÚ jednoznačne strategicky významný. Ako u všetkých odvetví európskeho priemyslu, vytvorenie rovnakých východiskových podmienok na celom svete zostáva celkovým cieľom. Zlepšenie rámcových podmienok v záujme podpory väčších investícií do VaV a rozvoja vysoko odborných zručností má tiež kľúčovú úlohu. V nedávno prijatom Rámci spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie [35] sa definuje viacero kategórií pomoci na základný výskum, priemyselný výskum a experimentálny vývoj. Prípustná intenzita pomoci na priemyselný výskum je maximálne 50 %. V svojom oznámení „Financovanie rastu MSP - Pridaná európska hodnota“[36] z júna 2006 Komisia predstavila súbor iniciatív, ktoré majú pomôcť MSP získať jednoduchší prístup k financiám na rozbehnutie a rast . Zahŕňa opatrenia na vygenerovanie väčších investícií do rizikového kapitálu, rozvoj bankového financovania inovácií a vylepšenie existujúcich finančných systémov pre MSP. Následne vytvorila Komisia expertné skupiny na odstránenie prekážok cezhraničných investícií u fondov s rizikovým kapitálom [37], na počiatočný finančný vklad a na osvedčené postupy v investíciách do rizikového kapitálu na regionálnej úrovni . Nový Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP) [38] poskytne ďalšie stimuly pre priamych investorov investovať do firiem s potenciálom rastu, pričom Európsky investičný fond (EIF) bude riadiť alebo pomáhať riadiť viaceré finančné nástroje pre MSP v mene Komisie: Fond na podporu rýchlorastúcich a inovatívnych MSP (GIF), Záručný fond MSP (SMEG), Program budovania kapacít (CBS). V spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) uvedie Komisia Finančný nástroj na zdieľanie rizík ( RSFF )[39] na podporu investícií do vysoko rizikových projektov výskumu a technického rozvoja (RTD) pomocou pôžičiek a zábezpek, pričom EÚ prispeje sumou do 1 miliardy eur zo Siedmeho rámcového programu (RP7) a približne rovnakou sumou z EIB. 2.6. Normy a interoperabilita Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Keďže za technickú interoperabilitu je v prvom rade zodpovedný priemysel, je potrebné pokračovať v podpore úsilia riešiť právnu a významovú interoperabilitu, podporovať systémy, ktoré sú účinné v dosahovaní súladu s normami a rozvíjať stratégie verejného obstarávania, ktoré podporujú interoperabilitu. Európske normalizačné organizácie (ESOs) vyvinuli a stále vyvíjajú usmernenia, ktoré majú pomôcť zabezpečiť, aby bola interoperabilita braná do úvahy pri príprave noriem. Niektoré normy sa v súčasnosti aktualizujú, aby sa zvýšila ich interoperabilita. Čo sa týka politických priorít , interoperabilita je už v centre normalizačných zámerov a je považovaná za kľúčovú otázku, ktorá sa má podrobne monitorovať v nadchádzajúcom preskúmaní normalizačnej politiky v oblasti IKT . Rôzne špecifické štandardizačné kroky sa týkajú otázky interoperability v špecifických doménach ako eHealth[40], Jednotná európska platobná oblasť (SEPA), elektronické fakturovanie atď. Okrem toho začala Komisia v roku 2006 štúdiu [41] na prípravu odporúčaní, ktoré pomôžu zabezpečiť, aby normalizačná politika EÚ v oblasti IKT bola v súlade so zmenami v odvetví vyvolanými liberalizáciou, globalizáciou a konvergenciou. Predmet IKT v RP7 obsahuje prípravný a sprievodný výskum na podporu štandardizácie relevantný pre zlepšenie interoperability a kvality noriem a ich uplatňovania . Priemysel vedie väčšinu prípravných výskumných aktivít na podporu štandardizácie. Pracovný program pre oblasť IKT v rámci RP7 už obsahuje kroky za účelom zlepšenia spolupráce pri rozvoji noriem a riešení interoperability. Pracovné programy Európskych normalizačných organizácií (ESOs) sa zameriavajú na technickú interoperabilitu , špeciálne v rámci ETSI, zatiaľ čo významová interoperabilita bola integrovaná do pracovných programov odvetvových normalizačných skupín ako eHealth[42] a eBIF[43]. Ostatné aspekty interoperability, napríklad právne, nepatria do ich pôsobnosti, hoci niektoré z nich sú pokryté v pracovnom programe o predmete IKT v rámci RP7. Východiskom pre určenie kľúčových predpokladov interoperability je určenie problémov a požiadaviek, ako sa o to snažia ESO v rámci aktivít svojich pracovných programov. Celkový rámec interoperability IKT bude preskúšaný v rámci priebežného preskúmania i2010, konkrétne časti „vnútorný trh“. Skúsenosti s implementáciou právnych predpisov upravujúcich voľný pohyb tovarov ukázali, že existuje isté riziko rušenia hospodárskej súťaže, pretože prax v určovaní a akreditácii orgánov a systémov na posudzovanie zhody s normami národnými orgánmi je veľmi rôznorodá. Z tohto dôvodu a ako súčasť svojho návrhu nového vnútrotrhového balíka pre tovary[44] Komisia nedávno prijala návrh nariadenia[45] zavádzajúceho sprísnené pravidlá pre dohľad nad trhom. V Akčnom pláne elektronického verejného obstarávania[46] je interoperabilita hlavnou požiadavkou a v Akčnom pláne elektronickej verejnej správy[47] sú jasne formulované ciele v tomto ohľade. Štúdie a konzultácie o úprave Európskeho rámca pre interoperabilitu celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy[48] už prebiehajú a v patričnej lehote budú predložené návrhy tejto úpravy. 2.7. Zručnosti a zamestnateľnosť Kľúčové odporúčania akčnej skupiny: Keďže narastajúce rozdiely v počítačovej gramotnosti zamedzujú inováciám a využitiu IKT, je potrebné zvýšiť investície do profesionálneho rozvoja učiteľov a do podporných mechanizmov, zintenzívniť spoluprácu medzi priemyslom, vládami, zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami a pokračovať v úsilí zaradiť podnikanie do učebných osnov. Vzdelávacie, školiace a podporné kroky sú hlavne v zodpovednosti členských štátov. Komisia podporí takéto iniciatívy organizáciou štúdií, akcií, projektov spolupráce a výmen osvedčených postupov prostredníctvom existujúcich programov EÚ, najmä v rámci Celoživotného učebného programu [49]. Podpora pokryje široké spektrum zručností pre zamestnateľnosť, od počítačovej gramotnosti a podnikania[50] po komunikačné zručnosti, tímovú prácu a zručnosti týkajúce sa riešenia problémov. Navyše Komisia vezme do úvahy odporúčania akčnej skupiny a vyhlásenie z nedávnej konferencie o európskej počítačovej gramotnosti[51] pri príprave Oznámenia o dlhodobej stratégii počítačovej gramotnosti, ktoré plánuje prijať v roku 2007 . [1] KOM(2005) 474, 5.10.2005 [2] Pre úplné informácie o iniciatíve i2010, pozrihttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm [3] Členovia akčnej skupiny: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf [4] Úplnú správu akčnej skupiny, zoznam členov a podrobnosti o pracovnom postupe pozri nahttp://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm [5] Správa Komisie o európskej konkurencieschopnosti z roku 2006, KOM(2006) 697, obsahuje časť, v ktorej sa analyzuje konkurencieschopnosť odvetvia IKT. [6] Všimnite si, prosím, tlačové vyhlásenie IP/07/181 zo 14.2.2007. Balík obsahuje najmä „Návrh nariadenia, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte“, KOM(2007) 36, 14.2.2007 [7] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu – Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36-68. [8] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode. [9] http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm [10] Politika finančných služieb na roky 2005–2010 (Biela kniha), KOM(2005) 629, 5.12.2005 [11] Pozri http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm. Legislatívne návrhy budú nastolené do konca roku 2007. [12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm [13] Akčný plán elektronickej verejnej správy (eGovernment) i2010: Urýchlenie elektronickej verejnej správy v Európe v prospech všetkých, KOM(2006) 173, 25.4.2006. [14] Pozri http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 [15] „Stratégia spotrebiteľskej politiky EÚ 2007 – 2013“, KOM(2007) 99, dostupná na:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm [16] Zelená kniha o revízii spotrebiteľského acquis, KOM(2006) 744, 8.2.2007. [17] Ustanovenej v oznámení „Realizácia lisabonského programu spoločenstva: Moderná politika MSP pre rast a zamestnanosť, KOM(2005) 551, 10.11.2005. [18] KOM(2006) 33, 13.2.2006. [19] Pozri portál eBSN: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html [20] Odpozorované z nedávnych pracovných zasadnutí a z databázy vnútroštátnych projektov eBSN. [21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf [22] Pozri portál http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm [23] Prístupných prostredníctvom http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm [24] Zmenený a doplnený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o trestnoprávnych opatreniach na zabezpečenie dodržiavania práv duševného vlastníctva, KOM(2006) 168, 26.4.2006. [25] KOM(2007) 165, 3.4.2007. [26] Zoznam európskych technologických platforiem pozri nahttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [27] Viac podrobností o ARTEMIS-e pozri nahttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [28] Viac podrobností o ENIAC-u pozri na http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html [29] Pozri http://www.proinno-europe.eu [30] Podrobnosti pozri na http://www.proinno-europe.eu/eca.html [31] KOM(2006) 728, 22.11.2006 [32] Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1-26. [33] Sektorovo špecifické skupiny expertov v oblasti inovácií navrhujú sektorovo špecifické priority, ktoré sa majú vykonať a formulujú otázky a problémy, ktoré treba riešiť. Sú ústrednou časťou iniciatívy Europe INNOVA. [34] KOM(2006) 502, Uvedenie poznatkov do praxe: Všeobecná inovačná stratégia pre EÚ. [35] Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1-26. [36] KOM(2006) 349, 29.6.2006. [37] Hlavným účelom tejto skupiny je určiť pre každý zúčastnený štát regulačný rámec s vplyvom na domicilované a nedomicilované fondy rizikového kapitálu a v prípadoch, kde existujúce nariadenia bránia cezhraničným aktivitám fondov rizikového kapitálu nájsť spôsoby prekonania týchto prekážok. Pozri http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm [38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm [39] Pozri http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff [40] Podskupina eHealth politického rámca i2010 rokuje v súčasnosti o odporúčaní Komisie, ktoré sa zameriava na usmernenia a osvedčené postupy v oblasti interoperability elektronických zdravotných záznamov a kariet. [41] „Štúdia EÚ o osobitých strategických potrebách pre normalizáciu v oblasti IKT“,http://www.ictstandardisation.eu [42] CEN TC 251 [43] Fórum interoperability v oblasti elektronického obchodovania (e-Business) organizované Európskym výborom pre normalizáciu (CEN). [44] Podrobné informácie pozri nahttp://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm [45] Návrh Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh, KOM(2007) 37, 14.2.2007. [46] Akčný plán pre implementáciu právneho rámca pre elektronické verejné obstarávanie, KOM(2004) 841, 13.12.2004. [47] KOM(2006) 173, 25.4.2006. [48] Pozri http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644 [49] Pozri http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html [50] Komisia nedávno prezentovala „Agendu z Oslo pre podnikateľské vzdelávanie v Európe“ ako súčasť svojho odhodlania propagovať podnikateľské myslenie v spoločnosti. Pozri:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm [51] Vyhlásenie z konferencie možno nájsť na stránkehttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf