Oddiel A: Úvod

Pašovanie cigariet je v Európe už dlhší čas vážnym problémom. Kvôli nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami sú cigarety dostupné za ceny, ktoré sú nižšie ako ceny nastavené s cieľom odrádzať od fajčenia. Nezákonné výrobky navyše zvyčajne nie sú v súlade s reguláciou výrobkov, napríklad pokiaľ ide o označovanie. Nezákonný obchod s tabakovými výrobkami spôsobuje takisto významné straty verejných príjmov: ak by sa všetky cigarety predané na čiernom trhu predali legálne, do rozpočtu EÚ a jej členských štátov by pribudlo 10 miliárd EUR ročne. V neposlednom rade je pašovanie cigariet zdrojom príjmu pre organizované zločinecké skupiny z Európy a z iných krajín, pričom v niektorých prípadoch existujú aj informácie o prepojení pašovania cigariet s financovaním terorizmu. Boj proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami má preto kľúčový význam pre ochranu bezpečnosti EÚ.

V roku 2013 Komisia predložila komplexnú stratégiu na posilnenie boja proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami. Na základe podrobnej analýzy fenoménu pašovania v EÚ a faktorov, ktoré ho podporujú, boli v stratégii navrhnuté spôsoby riešenia nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami, ktoré vychádzajú zo staršieho akčného plánu na boj proti pašovaniu cigariet a alkoholu pozdĺž východnej hranice EÚ. Sprievodným dokumentom tejto stratégie z roku 2013 bol nový akčný plán s 50 opatreniami, ktoré má vykonať Komisia a/alebo členské štáty. Stratégiu a akčný plán schválila Rada vo svojich záveroch z 10. decembra 2013. Európsky parlament nedávno zdôraznil potrebu zintenzívniť boj proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami, najmä pokiaľ ide o tzv. lacné biele cigarety („cheap whites“).

Táto správa predstavuje naplnenie záväzku Komisie z roku 2013 monitorovať vykonávanie stratégie a akčného plánu s osobitným zameraním na špecifické faktory, ktoré sú príčinou tohto problému. V oddiele B tejto správy sa poskytuje prehľad hlavných iniciatív prijatých od predloženia stratégie v roku 2013. V oddiele C sa stručne opisuje súčasná situácia na nezákonnom trhu. V oddiele D sa uvádzajú získané poznatky a predkladajú návrhy na ďalšiu diskusiu.

Oddiel B: Hlavné iniciatívy vykonané od roku 2013

Stratégia z roku 2013 obsahovala výzvu na prijatie cielených vnútorných a vonkajších opatrení s cieľom posilniť boj proti cezhraničnému pašovaniu cigariet a iných tabakových výrobkov. Zastrešujúcim cieľom týchto opatrení bolo zabezpečiť legálny dodávateľský reťazec, posilniť presadzovanie a riešiť stimuly podporujúce nezákonný obchod. V stratégii sa napokon uznali územné limity vnútroštátneho práva, čo znamená, že okrem opatrení na vnútroštátnej úrovni možno tento globálny jav primerane riešiť len prostredníctvom koordinovaných opatrení na európskej a medzinárodnej úrovni. S ohľadom na to sa od roka 2013 vykonalo niekoľko dôležitých opatrení:

1. Zmeny legislatívneho a politického rámca

a) Na globálnej úrovni bola Komisia od začiatku v čele práce na Protokole na odstránenie nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami k Rámcovému dohovoru WHO o kontrole tabaku (ďalej len „protokol RDKT“) (opatrenia 2.1, 2.2). Cieľom protokolu je, aby zmluvné strany zabezpečili dodávateľský reťazec pravých cigariet najmä prostredníctvom sledovania a vyhľadávania tabakových výrobkov, a to do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti protokolu. Protokolom sa takisto zavádza udeľovanie licencií na niektoré činnosti, pravidlá náležitej previerky pre výrobcov, ako aj pravidlá internetového predaja, bezcolného predaja a slobodných pásiem. V protokole sa podporuje aj medzinárodná spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva.

V súčasnosti je protokol základom odpovede medzinárodného spoločenstva na cezhraničný nezákonný obchod s tabakovými výrobkami. EÚ svoj záväzok voči protokolu preukázala aj tým, že ho v júni 2016 ratifikovala ako jedna z prvých zmluvných strán. Protokol nadobudne účinnosť potom, ako ho ratifikuje 40 zmluvných strán. Do 31. decembra 2016 protokol ratifikovalo 25 zmluvných strán vrátane šiestich členských štátov EÚ .

Komisia aktívne podporuje protokol v EÚ a vo svete využívajúc diplomatický vplyv, ktorý má v rámci svojich medzinárodných vzťahov, vrátane inštitucionálneho rámca krajín európskeho susedstva (opatrenie 3.2.12) a východnej Ázie (opatrenie 3.2.1). V tomto kontexte Komisia podporovala sekretariát RDKT pri organizácii regionálneho seminára v Mjanmarsku v decembri 2014. Na siedmej konferencii zmluvných strán rámcového dohovoru WHO, ktorá sa konala v novembri 2016, EÚ iniciovala globálnu diskusiu o budúcom vykonávaní protokolu (opatrenie 3.2.13). Komisia od začiatku poskytuje tomuto procesu aj inú než finančnú podporu .

b) EÚ súčasne aktualizovala a posilnila svoje právne predpisy na kontrolu tabaku. Revidovaná smernica o tabakových výrobkoch bola prijatá v roku 2014. Vo vzťahu k nezákonnému obchodu s tabakom je cieľom smernice zabezpečiť dodávateľský reťazec na základe celoeurópskeho systému vyhľadávania a sledovania a ochranných prvkov odolných proti neoprávnenému manipulovaniu na úrovni jednotkového balenia. Vykonaním príslušných záväzkov smernice o tabakových výrobkoch v oblasti sledovania a vyhľadávania členské štáty splnia aj príslušné ustanovenia protokolu RDKT. Cigarety, ktoré sa budú vyrábať na jednotnom trhu EÚ alebo pre tento trh, bude na základe smernice o tabakových výrobkoch možno vyhľadávať a sledovať od mája 2019. Komisia v súčasnosti pripravuje právne predpisy potrebné na vytvorenie budúceho systému EÚ na sledovanie a vyhľadávanie (opatrenia 2.3, 2.4).

c) EÚ posilnila aj svoje nástroje na vyšetrovanie a odhaľovanie podvodov v oblasti ciel a spotrebnej dane, a to prostredníctvom reformy nariadenia Rady (ES) č. 515/97 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov v colných záležitostiach . Nové nariadenie vyšetrovateľom umožňuje porovnávať fyzický pohyb kontajnerov s údajmi o dovoze a tranzite, ako aj s údajmi o vývoze tovarov podliehajúcich spotrebnej dani, najmä cigariet. Umožňuje takisto využitie dôkazov z iných jurisdikcií EÚ vo vnútroštátnych správnych a súdnych konaniach. Po svojom plnom zavedení sa na základe Colného kódexu Únie vytvorí IT prostredie, ktoré prispeje k účinnejším colným kontrolám založeným na riziku, a to aj v oblasti pašovania cigariet.

V podobnom duchu Komisia v roku 2014 prijala stratégiu a akčný plán EÚ pre riadenie colných rizík s cieľom zaistiť bezpečnosť a ochranu EÚ a jej občanov, záujmov legitímnych obchodníkov a finančných záujmov EÚ a súčasne umožniť nerušený tok obchodu. V júli 2016 Komisia schválila správu o pokroku pri vykonávaní opatrení .

d) Okrem toho Komisia v súčasnosti vykonáva posúdenie vplyvu možnej revízie fiškálneho rámca, t. j. smernice 2011/64/EÚ , pokiaľ ide o štruktúru a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov. Externá hodnotiaca správa pomohla identifikovať možnosti zníženia administratívneho zaťaženia a nákladov pre členské štáty aj pre hospodárske subjekty, zníženia narušení vnútorného trhu a takisto zníženia stimulov nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami. Komisia v súčasnosti študuje vplyv týchto možností a v tomto kontexte skúma aj vymedzenia a zdaňovanie tabakových výrobkov v EÚ (opatrenie 1.1). Navyše zvažuje aj otázku, či zahrnúť surový tabak medzi tovary podliehajúce spotrebnej dani na základe smernice 2011/64/EÚ, keďže v súčasnosti to tak nie je. V súčasnosti preto pri surovom tabaku nie je možné využívať kľúčové nástroje na boj proti podvodom (t. j. administratívnu spoluprácu, výmenu informácií a kontrolný systém pohybu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani – EMCS).

V tomto kontexte Komisia zvažuje harmonizáciu opatrení EÚ v oblasti predchádzania (opatrenie 1.3). Členské štáty však takúto harmonizáciu nepovažujú za uskutočniteľnú ani žiaducu. Pokiaľ ide o prídel na cestujúceho (na základe smernice 2007/74/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane), Komisia dospela k záveru, že túto otázku možno riešiť nelegislatívnymi opatreniami (opatrenie 1.2).

e) Smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu (štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí) predstavuje významný krok smerom k zvýšeniu účinnosti úsilia EÚ v boji proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti a proti financovaniu teroristických činností. V smernici sa stanovuje vysoký štandard prevencie prania špinavých peňazí, ako je požiadavka, aby členské štáty zaviedli vnútroštátne registre konečných užívateľov výhod spoločností a určeného zvereného majetku, čo pomôže lepšie sledovať finančné toky spojené s nezákonným obchodom s tabakovými výrobkami a brániť páchateľom trestných činov legalizovať zisky z takýchto činností.

Okrem toho Komisia prijala komplexný akčný plán na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu . Jedným z cieľov plánu bolo zaviesť opatrenia na kriminalizáciu prania špinavých peňazí prostredníctvom vytvorenia spoločného vymedzenia trestných činov súvisiacich s praním špinavých peňazí a sankcií v EÚ .

f) Komisia navyše iniciovala aproximáciu sankcií za trestné činy súvisiace s clami vrátane pašovania cigariet. Na tento účel predložila legislatívny návrh , o ktorom Rada a Európsky parlament v súčasnosti rokujú. Po politickej dohode medzi spoluzákonodarcami navyše Rada v apríli 2017 prijala pozíciu v prvom čítaní, pokiaľ ide o novú smernicu o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva .

Komisia súčasne financovala štúdiu o účinnosti sankcií, ktoré členské štáty uplatňujú vo vzťahu k trestným činom spojeným s nezákonným obchodom s tabakom (opatrenie 3.3.1). V štúdii sa potvrdzuje, že existujúce sankcie za pašovanie cigariet a spôsob, akým sa príslušné právne predpisy uplatňujú v praxi na súdoch, sa medzi členskými štátmi výrazne líšia.