/* COM/2011/0625 final/3 - 2011/0280 (COD) */ Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014-2020 (návrh VFR)[1] sa stanovuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia na základe toho predkladá súbor nariadení, ktorými sa ustanovuje legislatívny rámec pre SPP na obdobie 2014-2020, spolu s posúdením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja politiky. Návrhy súčasnej reformy vychádzajú z oznámenia o SPP do roku 2020[2], v ktorom boli načrtnuté široké politické možnosti s cieľom reagovať na budúce výzvy týkajúce sa poľnohospodárstva a vidieckych oblastí a splniť ciele stanovené pre SPP, konkrétne 1. životaschopná výroba potravín, 2. udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy a 3. vyvážený územný rozvoj. Smerovania reformy opísané v oznámení už získali širokú podporu v rámci medziinštitucionálnej debaty[3] aj konzultácie so zúčastnenými stranami, ktoré sa uskutočnili v rámci posúdenia vplyvu. Spoločnou témou, ktorá z tohto procesu vzišla, je potreba podporovať efektívnosť využívania zdrojov v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva a vidieckych oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020 a zároveň zachovať štruktúru SPP s dvoma piliermi, ktoré pri dosahovaní tých istých cieľov využívajú vzájomne sa doplňujúce nástroje. Do piliera I patria priame platby a trhové opatrenia na poskytovanie podpory základného ročného príjmu poľnohospodárom v EÚ a podpory v prípade špecifických narušení trhu, a do piliera II patrí rozvoj vidieka, kde členské štáty v rámci spoločného rámca vypracúvajú a spolufinancujú viacročné programy[4]. Prostredníctvom za sebou idúcich reforiem SPP sa zvýšila trhová orientácia poľnohospodárstva, pričom sa zachovala podpora príjmov pre výrobcov, zlepšila sa integrácia environmentálnych požiadaviek a posilnila sa podpora rozvoja vidieka ako integrovanej politiky pre rozvoj vidieckych oblastí v celej EÚ. Z tohto istého reformného procesu však vzišli požiadavky na lepšie rozdelenie podpory medzi členské štáty a v rámci nich, ako aj požiadavky na lepšie zameranie opatrení, ktorých účelom je riešenie environmentálnych výziev a lepšie riešenie zvýšenej nestability trhu. V minulosti reformy reagovali hlavne na endogénne výzvy, od obrovských prebytkov po krízy bezpečnosti potravín, pričom EÚ dobre poslúžili v domácom aj medzinárodnom kontexte. Väčšinu dnešných výziev však riadia faktory, ktoré sú mimo poľnohospodárstva a ktoré si preto vyžadujú širšiu politickú odpoveď. Tlak na poľnohospodársky príjem by mal podľa očakávaní pretrvávať, pretože poľnohospodári čelia väčšiemu počtu rizík, znižovaniu produktivity a zužovaniu marží z dôvodu zvyšujúcich sa cien vstupov. Je preto nutné zachovať podporu príjmov a posilniť nástroje, ktoré umožňujú lepšie riadiť riziká a reagovať na krízové situácie. Silné poľnohospodárstvo je nevyhnutné pre potravinársky priemysel v EÚ a potravinovú bezpečnosť na globálnej úrovni. Od poľnohospodárstva a vidieckych oblastí sa zároveň očakáva, že zvýšia svoje úsilie s cieľom splniť ambiciózne ciele v oblasti klímy a energie a zaviesť stratégiu pre biodiverzitu, ktoré sú súčasťou agendy Európa 2020. Poľnohospodári, ktorí sú spolu s lesníkmi hlavnými pôdohospodármi, budú potrebovať podporu pri prijímaní a udržovaní poľnohospodárskych systémov a postupov, ktoré sú mimoriadne vhodné na plnenie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy, pretože poskytovanie takých verejných statkov sa do trhových cien nepremieta. Takisto bude nevyhnutné, aby sa čo najlepšie využil rozmanitý potenciál vidieckych oblastí, čo prispeje k inkluzívnemu rastu a súdržnosti. Touto reformou sa zrýchľuje proces integrácie environmentálnych požiadaviek. Po prvý raz sa ňou do prvého piliera SPP zavádza silná ekologizujúca zložka, čím sa zaistí, že všetci poľnohospodári v EÚ, ktorí prijímajú podporu, idú ponad požiadavky krížového plnenia a výsledok ich každodenných činností je prospešný pre životné prostredie a klímu. Tridsať percent všetkých priamych platieb teraz bude viazaných na ekologizáciu a týmito platbami sa zaistí, aby bola činnosť všetkých poľnohospodárov prospešná pre životné prostredie a klímu prostredníctvom zadržania pôdneho uhlíka a biotopov trávnatých plôch spolu s trvalými pasienkami, zaistí sa ochrana vodných zdrojov a biotopov vytvorením oblastí ekologického záujmu a zlepšenie odolnosti pôdy a ekosystémov prostredníctvom diverzifikácie plodín. Posilní sa nimi schopnosť pôdy a prírodných ekosystémov prispievať k riešeniu najvýznamnejších cieľov EÚ týkajúcich sa biodiverzity a prispôsobenia sa zmenám klímy. Krížové plnenie bude stále základom pre priame platby a ďalej bude zamerané na poskytovanie ochrany mokradí a pôd bohatých na uhlík, pričom sa zefektívni a s cieľom znížiť administratívne zaťaženie. Komisia sa zaviazala zaviesť v rámci krížového plnenia rámcové smernice o vode, keď ich všetky členské štáty v plnej miere zavedú, najmä stanovením jasných povinností pre poľnohospodárov. Aj v rozvoji vidieka sa priorita dáva cieľom udržateľného riadenia prírodných zdrojov a opatreniam v prospech klímy prostredníctvom obnovy, ochrany a posilnenia ekosystémov ako aj propagácie nízkouhlíkového poľnohospodárstva s efektívnym využívaním zdrojov a odolného voči zmenám klímy. Rozvoj vidieka umožní výrazne prispieť k dokončeniu realizácie sústavy Natura 2000 aj rámcových smerníc o vode a k zavŕšeniu stratégie EÚ pre biodiverzitu do roku 2020. Budúca SPP preto nebude politikou, ktorá sa stará len o malú, hoci základnú časť hospodárstva EÚ, ale aj politikou strategického významu týkajúcou sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy. V tom spočíva pridaná hodnota EÚ skutočne spoločnej politiky, ktorá čo najefektívnejšie využíva obmedzené rozpočtové prostriedky, pričom zachováva udržateľné poľnohospodárstvo v celej EÚ, rieši dôležité cezhraničné otázky ako zmena klímy a posilnenie solidarity medzi členskými štátmi a zároveň umožňuje pružnosť, vďaka ktorej je možné zohľadniť miestne potreby. V rámci, ktorý bol vymedzený v návrhu VFR, sa ustanovuje, že SPP by si mala zachovať štruktúru dvoch pilierov a rozpočet pre každý pilier v nominálnej hodnote na úrovni z roku 2013, ako aj jasné zameranie na dosahovanie výsledkov, pokiaľ ide o kľúčové priority EÚ. Priamymi platbami by sa mala podporovať udržateľná výroba tak, že sa 30 % ich rozpočtových prostriedkov vyčlení na povinné opatrenia, ktoré predstavujú prínos pre klímu a životné prostredie. Úrovne platieb by sa mali postupne zbližovať a platby veľkým príjemcom by sa mali postupne obmedzovať. Rozvoj vidieka by sa mal zahrnúť do spoločného strategického rámca spolu s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi s posilneným prístupom zameraným na výstup a mal by podliehať jasnejšej a vylepšenej podmienenosti ex ante. Napokon, pokiaľ ide o trhové opatrenia, SPP by sa mala posilniť o dva nástroje mimo VFR: 1. núdzová rezerva na reakcie na krízové situácie a 2. rozšírenie rozsahu pôsobenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii. Na základe toho sú hlavné prvky legislatívneho rámca pre SPP v období 2014-2020 stanovené v týchto nariadeniach: - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky („nariadenie o priamych platbách“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) („nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) („nariadenie o rozvoji vidieka“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky („horizontálne nariadenie“); - návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami; - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby poľnohospodárom za rok 2013; - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom; Nariadenie o rozvoji vidieka vychádza z návrhu, ktorý Komisia predložila 6. októbra a v ktorom sú uvedené spoločné pravidlá pre všetky fondy fungujúce na základe spoločného strategického rámca[5]. Nasledovať bude nariadenie o schéme pre osoby v najväčšej hmotnej núdzi, ktorej financovanie sa v súčasnosti nachádza v inom okruhu VFR. Okrem toho sa pripravujú nové pravidlá o zverejňovaní informácií o príjemcoch, v ktorých sa zohľadnia námietky Súdneho dvora Európskej únie, aby sa našiel najvhodnejší spôsob, ako zlúčiť právo príjemcov na ochranu osobných údajov so zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Na základe vyhodnotenia súčasného politického rámca a analýzy budúcich výziev a potrieb sa v posúdení vplyvu hodnotí a porovnáva vplyv troch alternatívnych scenárov. Je to výsledkom dlhého procesu, ktorý sa začal v apríli 2010 a ktorý viedla medziútvarová skupina, pričom tento proces zahŕňa rozsiahlu kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vrátane stanovenia východiskového bodu v podobe strednodobých odhadov pre poľnohospodárske trhy a príjmy do roku 2020 a modelovania vplyvu rôznych politických scenárov na ekonomiku sektora. Tri scenáre vypracované v posúdení vplyvu sú: 1. scenár úprav, ktorý pokračuje so súčasným politickým rámcom a zároveň rieši jeho najdôležitejšie nedostatky, ako napríklad rozdelenie priamych platieb, 2. scenár integrácie, ktorý so sebou prináša zásadné politické zmeny v podobe silnejšieho zamerania a ekologizácie priamych platieb a posilneného strategického zamerania politiky rozvoja vidieka v lepšej koordinácii s ostatnými politikami EÚ, ako aj rozšírenia právneho základu v záujme širších možností spolupráce medzi výrobcami a 3. scenár zmeny zamerania, ktorý politiku presmerúva výlučne na životné prostredie s postupným zastavením priamych platieb a ktorý vychádza z predpokladu, že výrobnú kapacitu možno udržať bez podpory a že sociálnoekonomické potreby vidieckych oblastí môžu byť predmetom iných politík. V kontexte hospodárskej krízy a tlaku na verejné financie, na ktoré EÚ reagovala stratégiou Európa 2020 a návrhom VFR, všetky tri scenáre pripisujú každému z troch politických cieľov budúcej SPP inú váhu, pričom sú zamerané na konkurencieschopnejšie a udržateľné poľnohospodárstvo v dynamických vidieckych oblastiach. V záujme lepšieho súladu so stratégiou Európa 2020, najmä pokiaľ ide o efektívnosť zdrojov, bude čoraz nevyhnutnejšie zlepšiť poľnohospodársku produktivitu prostredníctvom výskumu, odovzdávania vedomostí a podpory spolupráce a inovácie (a to aj prostredníctvom európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti produktivity a udržateľnosti poľnohospodárstva). Keďže poľnohospodárska politika EÚ už nepôsobí v politickom prostredí narúšajúcom obchod, dodatočný tlak na sektor sa očakáva z ďalšej liberalizácie, najmä v rámci DDA alebo dohody o voľnom obchode s Mercosurom. Pri vypracúvaní všetkých troch politických scenárov sa zohľadnili preferencie vyjadrené na konzultáciách, ktoré sa uskutočnili v súvislosti s posúdením vplyvu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predkladali príspevky od 23.11.2010 do 25.1.2011 a poradný výbor bol zorganizovaný 12.1.2011. Hlavné body sú zhrnuté nižšie[6]: - Medzi zúčastnenými stranami existuje široká zhoda v tom, že na riešenie budúcich výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti, udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja je potrebná silná SPP založená na dvojpilierovej štruktúre. - Väčšina respondentov usudzuje, že SPP by mala zohrávať rolu pri stabilizácii trhov a cien. - Zúčastnené strany majú rozličné názory, pokiaľ ide o zameranie podpory (najmä prerozdelenie priamej podpory a obmedzovanie stropov platieb). - Panuje zhoda v tom, že obidva piliere môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zintenzívňovaní opatrení na ochranu klímy a zlepšovaní environmentálneho správania v prospech spoločnosti EÚ. Zatiaľ čo sa mnohí poľnohospodári domnievajú, že tomu tak už v súčasnosti je, širšia verejnosť tvrdí, že platby v rámci piliera I možno využiť efektívnejšie. - Respondenti chcú, aby všetky časti EÚ vrátane menej zvýhodnených oblastí mali podiel na budúcom raste a rozvoji. - Mnohí respondenti zdôraznili integráciu SPP s inými politikami, ako je politika životného prostredia, zdravia, obchodu alebo rozvoja. - Inovácia, rozvoj konkurencieschopných podnikov a poskytovanie verejných statkov občanom EÚ sa považujú za spôsoby, ako zosúladiť SPP so stratégiou Európa 2020. V posúdení vplyvu sa preto porovnali tri alternatívne politické scenáre: Pri scenári zmeny zamerania by sa urýchlili štrukturálne úpravy v poľnohospodárskom sektore a výroba by sa presunula do nákladovo najefektívnejších oblastí a najziskovejších sektorov. Finančné prostriedky pre životné prostredie by sa výrazne zvýšili, zároveň by sa však sektor vystavil väčším rizikám z dôvodu obmedzeného rozsahu pôsobnosti trhovej intervencie. Tento scenár by mal okrem toho za následok výrazné sociálne a environmentálne náklady, pretože najmenej konkurencieschopné oblasti by čelili výraznej strate príjmov a zhoršeniu životného prostredia, keďže politika by stratila pákový efekt priamych platieb spojených s požiadavkami krížového plnenia. Na druhej strane spektra by sa scenárom zmeny zamerania najlepšie umožnila politická kontinuita s obmedzenými ale hmatateľnými zlepšeniami, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárstva aj environmentálne správanie. Existujú však vážne pochybnosti o tom, či by sa týmto scenárom dali primerane riešiť dôležité klimatické a environmentálne výzvy v budúcnosti, ktoré sú takisto nevyhnutné pre dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva. Scenárom integrácie sa zavádzajú inovácie so silnejším zameraním a ekologizáciou priamych platieb. Z analýzy vyplýva, že ekologizácia je možná pri rozumných nákladoch pre poľnohospodárov, aj keď sa nedá vyhnúť určitému administratívnemu zaťaženiu. Podobne je možný aj nový impulz v rozvoji vidieka za predpokladu, že členské štáty a regióny efektívne využijú nové možnosti a že sa spoločným strategickým rámcom s ostatnými fondmi EÚ neodstránia synergie s pilierom I ani neoslabia osobitné silné stránky rozvoja vidieka. Ak sa dosiahne správna rovnováha, týmto scenárom by sa najlepšie vyriešila dlhodobá udržateľnosť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. Na základe toho sa v posúdení vplyvu uzatvára, že scenár integrácie je najvyrovnanejší, pokiaľ ide o postupné zosúlaďovanie SPP so strategickými cieľmi EÚ, a táto rovnováha sa nachádza aj pri zavádzaní jednotlivých prvkov legislatívnych návrhov. Takisto bude nevyhnutné vypracovať hodnotiaci rámec na meranie výkonnosti SPP prostredníctvom spoločného súboru ukazovateľov prepojených na politické ciele. Zjednodušenie predstavovalo počas celého procesu dôležitý faktor a malo by sa rôznymi spôsobmi posilniť, napríklad zefektívnením krížového plnenia a trhových nástrojov alebo navrhnutím schémy pre malých poľnohospodárov. Okrem toho by ekologizácia priamych platieb mala byť navrhnutá tak, aby sa minimalizovali administratívne náklady vrátane nákladov na kontroly. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Navrhuje sa zachovať súčasnú štruktúru SPP v dvoch pilieroch s ročnými povinnými opatreniami všeobecného uplatnenia v pilieri I doplnenými o dobrovoľné opatrenia, ktoré by boli lepšie prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam v rámci viacročného programového prístupu v pilieri II. Cieľom novej koncepcie priamych platieb však je lepšie využívať synergie s pilierom II, ktorý sa zase nachádza v rámci spoločného strategického rámca, v záujme lepšej koordinácie s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi EÚ. Na základe toho sa zachováva aj súčasná štruktúra štyroch základných právnych nástrojov, hoci je rozsah pôsobnosti nariadenia o financovaní rozšírený, aby sa spoločné ustanovenia spojili do toho, čo sa teraz nazýva horizontálne nariadenie. Návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity. SPP je skutočne spoločná politika: je to oblasť kompetencie zdieľanej medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá sa riadi na úrovni EÚ s cieľom zachovať udržateľné a rôznorodé poľnohospodárstvo v celej EÚ a ktorou sa riešia dôležité cezhraničné otázky ako napríklad zmena klímy a upevňuje sa solidarita medzi členskými štátmi. Vzhľadom na význam budúcich výziev týkajúcich sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy SPP zostáva politikou strategického významu na zabezpečenie najefektívnejšej odpovede na politické výzvy a najefektívnejšieho využitia rozpočtových zdrojov. Okrem toho sa navrhuje zachovať súčasnú štruktúru nástrojov v dvoch pilieroch, vďaka ktorej majú členské štáty viac priestoru na prispôsobenie riešení svojim miestnym zvláštnostiam a aj na spolufinancovanie piliera II. Nové európske partnerstvo pre inovácie a súbor nástrojov na riadenie rizík takisto patria do piliera II. Politika bude zároveň v lepšom súlade so stratégiou Európa 2020 (vrátane spoločného rámca s ostatnými fondmi EÚ) a zavedú sa mnohé zlepšenia a zjednodušenia. Napokon, v analýze uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu sú jasne ukázané náklady vyplývajúce z neuskutočnenia žiadneho opatrenia z hľadiska negatívnych ekonomických, environmentálnych a sociálnych dôsledkov. Nariadením o priamych platbách sa ustanovujú spoločné pravidlá režimu základnej platby súvisiacich platieb. Vychádzajúc z reformy z roku 2003 a z preskúmania stavu z roku 2008, ktorými sa priame platby oddelili od výroby a zároveň sa podmienili požiadavkami krížového plnenia, je teraz cieľom nariadenia lepšie zamerať podporu na určité akcie, oblasti alebo príjemcov a pripraviť podmienky pre zblíženie úrovne podpory vo všetkých členských štátoch a v rámci nich. Nariadenie takisto obsahuje oddiel o oddelenej podpore. Režim základnej platby, jednotný režim v celej EÚ, nahradí od roku 2014 režim jednotnej platby a režim jednotnej platby na plochu. Tento režim bude fungovať na základe platobných nárokov pridelených poľnohospodárom na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni v závislosti od ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v prvom roku uplatňovania. Používanie regionálneho modelu, ktoré bolo v súčasnom období dobrovoľné, sa tak zovšeobecní a zároveň sa ním do systému efektívne zapojí všetka poľnohospodárska pôda. Pravidlá spravovania nárokov a národnej rezervy sú zväčša založené na súčasných pravidlách. V záujme spravodlivejšieho rozdelenia podpory by sa mala hodnota nárokov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni priblížiť k rovnakej hodnote. Vykonáva sa to postupne, aby sa predišlo závažným narušeniam. Dôležitým prvkom je zlepšenie celkového ekologického správania SPP prostredníctvom ekologizácie priamych platieb uplatnením určitých poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu a životné prostredie, ktoré budú všetci poľnohospodári musieť dodržiavať a ktoré presahujú krížové plnenie a sú zase základom pre opatrenia piliera II. Definovaním aktívneho poľnohospodára sa ešte posilní zameranie na poľnohospodárov, ktorí sú skutočne zapojení do poľnohospodárskych činností, a oprávni sa tak podpora. Okrem toho sa ustanovuje postupné znižovanie a obmedzovanie podpory veľkým príjemcom, pričom sa náležitým spôsobom zohľadňuje zamestnanosť. Ustanovujú sa aj tieto platby: - platba (30 % ročného vnútroštátneho stropu) pre poľnohospodárov, ktorí dodržiavajú poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie: diverzifikácia plodín, udržiavanie trvalých pasienkov a oblasti ekologického záujmu. Na ekologické poľnohospodárstvo sa táto platba poskytuje automaticky, zatiaľ čo poľnohospodári v oblastiach sústavy Natura 2000 budú musieť splniť príslušné požiadavky tak, aby dosiahli súlad s právnymi predpismi sústavy Natura 2000; - dobrovoľná platba (až do výšky 5 % ročného vnútroštátneho stropu) pre poľnohospodárov v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami (oblasti vymedzené rovnako ako na účely rozvoja vidieka). Touto platbou sa uznáva potreba podporovať príjmy s cieľom zachovať činnosť v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami a dopĺňa sa ňou existujúca podpora v rámci rozvoja vidieka; - platba (až do výšky 2 % ročného vnútroštátneho stropu) pre mladých poľnohospodárov pri usadzovaní sa, ktorú možno doplniť pomocou na založenie podniku v rámci rozvoja vidieka, a Nariadením sa zároveň ustanovuje zjednodušená schéma pre malých poľnohospodárov (až do výšky 100 % ročného vnútroštátneho stropu), ktorí tak môžu prijímať paušálnu platbu, ktorou sa nahrádzajú všetky priame platby a zjednodušujú administratívne postupy a s jednoduchšími povinnosťami takých poľnohospodárov, pokiaľ ide o ekologizáciu, krížové plnenie a kontroly. Režim dobrovoľnej viazanej podpory je ustanovená pre osobitné druhy poľnohospodárskej činnosti alebo osobitných poľnohospodárskych systémov, ktoré majú určité problémy a ktoré sú osobitne dôležité z ekonomických a/alebo sociálnych dôvodov. Podpora sa poskytuje v miere potrebnej na udržanie súčasných úrovní výroby (až do 5 % vnútroštátneho ročného stropu s možnosťou prekročiť ho v osobitných prípadoch). V nariadení sa okrem toho zachováva možnosť Bulharska a Rumunska týkajúca sa doplnkových vnútroštátnych priamych platieb a zahŕňa osobitnú platbu na bavlnu. Z hľadiska zjednodušovania bude nový systém priamych platieb založený na jednotnom type platobných nárokov a zefektívnia sa ním pravidlá prevodu, čím sa zjednoduší jeho riadenie. Harmonizáciou ustanovení týkajúcich sa viazaných platieb v rámci jedného okruhu sa právny rámec stane ľahšie použiteľný a schémou pre malých poľnohospodárov so zjednodušenými požiadavkami a postupmi sa zníži administratívna záťaž malých poľnohospodárov a posilní sa ich konkurencieschopnosť. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu VFR sa ustanovuje, že výrazná časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej venovať poľnohospodárstvu, ktoré je spoločnou politikou strategického významu. Navrhuje sa preto, aby sa SPP v období 2014-2020 zamerala na svoje hlavné aktivity, pričom by sa v súčasných cenách na pilier I vyčlenilo 317,2 miliardy EUR a na pilier II 101,2 miliardy EUR. Financovanie piliera I a piliera II dopĺňa dodatočné financovanie vo výške 17,1 miliardy EUR, ktoré predstavujú 5,1 miliardy EUR na výskum a inovácie, 2,5 miliardy EUR na bezpečnosť potravín a 2,8 miliardy EUR na potravinovú podporu osobám v najväčšej hmotnej núdzi v iných okruhoch VFR, ako aj 3,9 miliardy EUR v novej rezerve pre krízy v poľnohospodárskom sektore a maximálne 2,8 miliardy EUR v Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii mimo VFR, takže celkový rozpočet za obdobie 2014-2020 by predstavoval 435,6 miliardy EUR. Pokiaľ ide rozdelenie podpory medzi členské štáty, navrhuje sa, aby sa pri všetkých členských štátoch, ktorých priame platby sú nižšie ako 90 % priemeru EÚ, tento rozdiel zmenšil o tretinu. Vnútroštátne stropy sú v nariadení o priamych platbách vypočítané na tomto základe. Rozdelenie podpory na rozvoj vidieka je založené na objektívnych kritériách spojených s politickými cieľmi, pričom sa berie do úvahy súčasné rozdelenie. Tak ako v súčasnosti by menej rozvinuté regióny mali aj naďalej využívať vyššie sadzby spolufinancovania, ktoré sa uplatňujú aj na určité opatrenia ako odovzdávanie vedomostí, skupiny výrobcov, spolupráca a Leader. Zavádza sa určitá pružnosť v rámci prevodov medzi piliermi (až do výšky 5 % priamych platieb): z piliera I do piliera II, aby sa členským štátom umožnilo posilniť svoju politiku rozvoja vidieka, a z piliera II do piliera I pre tie členské štáty, v ktorých úroveň priamych platieb zostáva pod 90 % priemeru EÚ. Podrobnosti o finančnom vplyve návrhov reformy SPP sú uvedené vo finančnom výkaze, ktorý je priložený k návrhom. 2011/0280 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE , so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 42 a článok 43 ods. 2, so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 1979, a najmä na odsek 6 jeho protokolu č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený k uvedenému aktu, so zreteľom na návrh Európskej komisie[7], po predložení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov[10], v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: 1. v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“[11] sa stanovujú možné úlohy, ciele a zamerania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) po roku 2013. Z diskusií o tomto oznámení vyplýva, že SPP by sa s platnosťou od 1. januára 2014 mala zreformovať. Táto reforma by sa mala týkať všetkých hlavných nástrojov SPP vrátane nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003[12]. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti reformy je vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 73/2009 a nahradiť ho novým znením. Cieľom reformy by malo byť aj čo najväčšie zefektívnenie a zjednodušenie ustanovení. 2. Toto nariadenie by malo obsahovať všetky základné prvky týkajúce sa vyplácania podpory Únie poľnohospodárom a mali by sa v ňom stanoviť kritériá a podmienky na získanie prístupu k platbám, ktoré sú neoddeliteľne spojené s týmito základnými prvkami. 3. Je potrebné objasniť, že nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […] z … o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[13] [horizontálne nariadenie o SPP: HZR] a ustanovenia prijaté podľa neho by sa mali uplatňovať v súvislosti s opatreniami stanovenými v tomto nariadení. Z dôvodu zachovania jednotnosti s ostatnými právnymi nástrojmi týkajúcimi sa SPP sa niektoré pravidlá zo súčasného nariadenia (ES) č. 73/2009 ustanovujú aj v nariadení (EÚ) č. […][HZR], a to najmä tie, ktoré sa týkajú zabezpečenia dodržiavania povinností ustanovených v ustanoveniach o priamych platbách vrátane kontroly a uplatňovania administratívnych opatrení a administratívnych sankcií v prípade nesúladu, pravidiel krížového plnenia, ako napríklad povinných požiadaviek na hospodárenie, dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, sledovania a hodnotenia príslušných opatrení a pravidiel týkajúcich sa vrátenia neoprávnených platieb. 4. S cieľom rozšíriť alebo zmeniť a doplniť určité menej podstatné prvky tohto nariadenia by sa právomoc na prijímanie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. 5. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia a zabrániť nekalej súťaži alebo diskriminácii medzi poľnohospodármi by sa Komisii mali zveriť vykonávacie právomoci, aby mohla stanoviť ročný vnútroštátny strop pre režim základných platieb, prijať pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie platobných nárokov, prijať opatrenia týkajúce sa vrátenia neaktivovaných platobných nárokov do národnej rezervy, prijať požiadavky súvisiace s oznamovaním prevodu platobných nárokov vnútroštátnym orgánom a lehôt, v rámci ktorých sa také oznamovania musia uskutočniť, stanoviť ročný strop pre platby za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, stanoviť ročný strop pre platby oblastiam s prírodnými prekážkami, stanoviť ročný strop pre platby mladým poľnohospodárom, stanoviť ročný strop za dobrovoľnú viazanú podporu, prijať pravidlá týkajúce sa postupu hodnotenia a schvaľovania rozhodnutí v rámci dobrovoľnej viazanej podpory, prijať pravidlá týkajúce sa postupu schvaľovania a oznamovania informácií výrobcom v súvislosti so schvaľovaním plôch a odrôd na účely osobitnej platby na bavlnu, stanoviť pravidlá týkajúce sa výpočtu zníženia výšky osobitnej platby na bavlnu, prijať pravidlá týkajúce sa všeobecných požiadaviek oznamovania[14]. 6. Komisia prijme bezodkladne uplatniteľné vykonávacie akty, ak si to závažné naliehavé dôvody vyžadujú v riadne odôvodnených prípadoch spojených s výnimočnými riadiacimi opatreniami určenými na riešenie naliehavých a nepredvídaných problémov v jednom alebo viacerých členských štátoch. 7. Vzhľadom na súvis medzi týmto nariadením a inými nástrojmi SPP, rozdiely medzi rôznymi vidieckymi oblasťami a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii sa môžu ciele tohto nariadenia efektívnejšie dosiahnuť na úrovni Únie prostredníctvom viacročnej záruky financovania Úniou a zameraním sa na jasne vymedzené priority. Toto nariadenie je preto v súlade s zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. Keďže sa rozsah tohto nariadenie obmedzuje na to, čo je potrebné s cieľom dosiahnuť jeho ciele, dodržiava aj zásadu proporcionality uvedenú v článku 5 ods. 4 uvedenej zmluvy. 8. S cieľom zohľadniť nové právne predpisy týkajúce sa režimov podpory, ktoré môžu byť prijaté po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely zmeny a doplnenia zoznamu režimov podpory, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. 9. S cieľom zohľadniť osobitné nové prvky a zaručiť ochranu práv príjemcov by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely ustanovenia ďalších vymedzení týkajúcich sa prístupu k podpore podľa tohto nariadenia, stanovenia rámca, v ktorom členské štáty vymedzia minimálne činnosti, ktoré treba uskutočniť na plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako aj kritériá, ktoré poľnohospodári musia splniť, aby sa dalo považovať, že splnili povinnosť zachovania poľnohospodárskej plochy v stave vhodnom na výrobu, a kritériá, prostredníctvom ktorých sa určí prevaha tráv a iných rastlinných krmív, pokiaľ ide o trvalú trávnatú plochu. 10. S cieľom zaručiť ochranu práv príjemcov by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účel prijímania pravidiel týkajúcich sa základu na výpočet znížení, ktoré členské štáty uplatňujú na poľnohospodárov na základe uplatňovania finančnej disciplíny. 11. S cieľom zabezpečiť, aby objem financovania SPP bol v súlade s ročnými stropmi uvedenými v článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XX [HZR] je potrebné udržať úpravu úrovní priamej podpory v ktoromkoľvek kalendárnom roku. Úprava priamych platieb by sa mala vzťahovať len na platby poskytované poľnohospodárom vo výške nad 5 000 EUR za príslušný kalendárny rok. Vzhľadom na úroveň priamych platieb pre poľnohospodárov v Bulharsku a Rumunsku v rámci uplatňovania mechanizmu postupného zavádzania na všetky priame platby poskytované v týchto členských štátoch by sa mal tento nástroj finančnej disciplíny od 1. januára 2016 uplatňovať len v týchto členských štátoch. 12. S cieľom zohľadniť vývoj v súvislosti s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktorú je možné prideliť, vrátane platieb vyplývajúcich z rozhodnutí, ktoré členské štáty prijmú v súvislosti s presunmi medzi prvým a druhým pilierom, právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy by sa mala delegovať na Komisiu na účely preskúmania vnútroštátnych a čistých stropov uvedených v tomto nariadení. 13. Skúsenosti z uplatňovania rôznych režimov podpory poľnohospodárom ukazujú, že v mnohých prípadoch sa podpora poskytla príjemcom, ktorých podnikanie sa len okrajovo zameriavalo na poľnohospodárske činnosti alebo sa na ne nezameriavalo vôbec, ako letiská, železničné spoločnosti, realitné spoločnosti a spoločnosti spravujúce športoviská. S cieľom zabezpečiť lepšie zacielenie podpory by členské štáty mali upustiť od poskytovania priamych platieb takýmto fyzickým alebo právnickým osobám. Menší poľnohospodári na čiastočný úväzok priamo prispievajú k životaschopnosti vidieckych oblastí a z tohto dôvodu by sa im priame platby mali poskytovať. 14. S cieľom zabrániť nadmernému administratívnemu zaťaženiu spôsobenému spravovaním platieb v malých výškach by členské štáty vo všeobecnosti mali upustiť od poskytovania priamych platieb, ak by bola platba nižšia ako 100 EUR alebo ak by bola plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, patriaca podniku, ktorý žiada o podporu, menšia ako jeden hektár. Keďže sa však poľnohospodárstva členských štátov podstatne odlišujú a môžu sa významne odlišovať aj od priemernej štruktúry poľnohospodárskych podnikov Únie, členské štáty by mali mať možnosť uplatniť minimálne prahové hodnoty, ktoré odrážajú ich konkrétnu situáciu. V dôsledku veľmi osobitnej štruktúry poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch a na menších ostrovoch v Egejskom mori by členské štáty mali mať možnosť rozhodnúť, či by sa v týchto regiónoch mali uplatňovať prahové hodnoty. Členské štáty by okrem toho mali mať možnosť rozhodnúť sa podľa vlastného uváženia pre uplatňovanie jedného z týchto dvoch typov prahových hodnôt so zreteľom na osobitosti štruktúry ich poľnohospodárskeho sektora. Keďže poľnohospodárom v tzv. podnikoch „bez pôdy“ sa môžu poskytovať platby, uplatňovanie prahovej hodnoty založenej na hektároch by nebolo účinné. Na týchto poľnohospodárov by sa preto mala vzťahovať minimálna suma súvisiaca s podporou. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi, ktorých priame platby podliehajú mechanizmu postupného zavádzania v Bulharsku a Rumunsku, by minimálna prahová hodnota mala vychádzať z konečnej sumy, ktorá sa pridelí na konci procesu postupného zavádzania. 15. Rozdeľovanie priamej podpory príjmov medzi poľnohospodárov sa vyznačuje prideľovaním nerovnomerného množstva platieb značne malému počtu veľkých príjemcov. V dôsledku úspor vyplývajúcich z veľkosti nevyžadujú väčší príjemcovia rovnakú mieru jednotkovej podpory na efektívne dosiahnutie cieľa podpory príjmov. Okrem toho, potenciál na prispôsobenie uľahčuje väčším príjemcom fungovanie s nižšou mierou jednotkovej podpory. Je preto spravodlivé zaviesť pre veľkých príjemcov taký systém, v ktorom sa úroveň podpory postupne znižuje, kým sa nakoniec neobmedzí, s cieľom zlepšiť rozdelenie platieb medzi poľnohospodárov. Takýto systém by však mal zohľadniť intenzitu práce v odmeňovaní, aby sa zabránilo nerovnomerným účinkom na veľké poľnohospodárske podniky s vysokým počtom zamestnancov. Maximálne úrovne by sa nemali vzťahovať na platby poskytnuté za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, lebo by sa tým mohli ohroziť pozitívne výsledky týchto prospešných cieľov. Ak má byť obmedzovanie platieb účinné, členské štáty by mali zaviesť určité kritériá s cieľom zabrániť poľnohospodárom v zneužívaní a marení jeho účinkov. Výnosy zo znižovania a obmedzovania platieb veľkým príjemcom by mali zostať v členských štátoch, v ktorých sa vytvorili, a mali by sa použiť na financovanie projektov s významným prínosom k inovácii na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […] z … o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[15] [RDR]. 16. Na uľahčenie zavedenia obmedzenia, najmä v súvislosti s postupmi poskytovania priamych platieb poľnohospodárom a súvisiacich prevodov v prospech rozvoja vidieka by sa mali určiť čisté stropy pre každý členský štát, aby sa obmedzili platby, ktoré sa majú vyplatiť poľnohospodárom po uplatnení obmedzenia. S cieľom zohľadniť osobitosti podpory SPP poskytovanej v súlade s nariadením Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie[16] a nariadením Rady (ES) č. 1405/2006 z 18. septembra 2006, ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia pre poľnohospodárstvo v prospech menších ostrovov v Egejskom mori a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003[17], a skutočnosť, že tieto priame platby nepodliehajú obmedzeniu, čistý strop pre príslušné členské štáty by nemal zahŕňať tieto priame platby. 17. Malo by sa uviesť, že ustanovenia tohto nariadenia, ktoré by mohli viesť členský štát k správaniu, ktoré by mohlo predstavovať štátnu pomoc, sú vylúčené z uplatňovania pravidiel štátnej pomoci vzhľadom na to, že príslušné ustanovenia obsahujú primerané podmienky poskytovania podpory alebo predpokladajú prijatie takýchto podmienok Komisiou, aby sa predišlo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. 18. Na dosiahnutie cieľov SPP môže byť potrebné upraviť režimy podpory podľa meniaceho sa vývoja, v prípade potreby v krátkych lehotách. Je preto potrebné stanoviť možné prehodnotenie režimov, najmä v závislosti od hospodárskeho vývoja alebo rozpočtovej situácie, čo znamená, že príjemcovia nemôžu počítať s nemennosťou podmienok na poskytovanie podpory. 19. Poľnohospodári v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo po tomto dátume, dostávali priame platby na základe mechanizmu postupného zavádzania, ktorý je stanovený v ich aktoch o pristúpení. V prípade Bulharska a Rumunska bude tento mechanizmus platný ešte v rokoch 2014 a 2015. Týmto členským štátom sa okrem toho umožnilo poskytovanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb. Možnosť poskytovania týchto platieb by sa v prípade Bulharska a Rumunska mala udržať až do plného zavedenia. 20. S cieľom zabezpečiť lepšie rozdelenie podpory medzi poľnohospodársku pôdu v Únii vrátane v tých členských štátoch, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby na plochu zavedený v nariadení (ES) č. 73/2009, by mal nový režim základných platieb nahradiť režim jednotnej platby, ktorý sa zaviedol v nariadení (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov[18], ktorý pokračuje podľa nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorý zlučuje predchádzajúce mechanizmy podpory do jediného režimu oddelených priamych platieb. Takáto zmena by znamenala aj uplynutie platnosti platobných nárokov získaných na základe uvedených nariadení a pridelenie nových nárokov vychádzajúcich tiež z množstva hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré majú poľnohospodári počas prvého roka realizácie tohto režimu k dispozícii. 21. V dôsledku postupného začlenenia rôznych sektorov do režimu jednotnej platby a následného obdobia na prispôsobenie poskytnutého poľnohospodárom je čoraz zložitejšie odôvodniť existenciu výrazných individuálnych rozdielov vo výške podpory na hektár, ktorá vyplýva z uplatnenia historických údajov. Priama podpora príjmov by sa preto mala medzi členské štáty prerozdeliť rovnomernejšie, a to obmedzením viazanosti na historické údaje a zohľadnením celkových súvislostí v rámci rozpočtu Únie. S cieľom zaistiť spravodlivejšie rozdelenie priamej podpory a zároveň zohľadniť rozdiely, ktoré stále existujú, pokiaľ ide o úrovne mzdy a náklady vstupov, by sa úrovne priamej podpory na hektár mali postupne upravovať. Všetky členské štáty s priamymi platbami pod úrovňou 90 % priemeru by mali znížiť rozdiel medzi ich súčasnou úrovňou a touto úrovňou o tretinu. Toto zblíženie by mali pomerným dielom financovať všetky členské štáty s priamymi platbami nad priemer Únie. Všetky platobné nároky aktivované v roku 2019 v členskom štáte alebo v regióne by okrem toho mali mať rovnakú jednotkovú hodnotu priblížením sa k tejto hodnote, ktorá by sa mala lineárne dosiahnuť počas prechodného obdobia. S cieľom zabrániť nepriaznivým finančným dôsledkom pre poľnohospodárov by však členské štáty, ktoré využívali režim jednotnej platby, a najmä historický model, mali mať možnosť pri výpočte hodnoty platobných nárokov v prvom roku uplatňovania nového režimu čiastočne zohľadniť historické faktory. Diskusia o budúcom viacročnom finančnom rámci na obdobie, ktoré začína v roku 2021, by sa mala zamrať aj na ciele úplnej konvergencie prostredníctvom rovnakého rozdelenia priamej podpory v celej Európskej únii počas uvedeného obdobia. 22. Skúsenosti získané uplatňovaním režimu jednotnej platby ukazujú, že niektoré jeho hlavné prvky by sa mali zachovať vrátane určovania vnútroštátnych stropov, aby sa zabezpečilo, že celková úroveň podpory neprekročí súčasné rozpočtové obmedzenia. Členské štáty by tiež mali naďalej prevádzkovať národnú rezervu, ktorá by sa mala použiť na uľahčenie účasti nových mladých poľnohospodárov v režime alebo sa môže použiť na zohľadnenie osobitných potrieb v niektorých regiónoch. Pravidlá prechodu a využívania platobných nárokov by sa mali zachovať, ale tam, kde je to možné, zjednodušiť. 23. S cieľom zaručiť ochranu práv príjemcov a s cieľom objasniť osobitné situácie, ktoré môžu vzniknúť pri uplatňovaní režimu základných platieb, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účelu prijímania pravidiel týkajúcich sa oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov k režimu základných platieb v prípadoch dedičstva a predpokladaného dedičstva, dedičstva, ktoré je v prenájme, zmeny právneho postavenia alebo názvu a zlúčenia alebo rozdelenia podniku; prijímania pravidiel výpočtu hodnoty a počtu alebo zvýšenia hodnoty platobných nárokov v súvislosti s prideľovaním platobných nárokov vrátane pravidiel týkajúcich sa možnosti predbežnej hodnoty a predbežného počtu alebo zvýšenia platobných nárokov na základe žiadosti poľnohospodára, podmienok stanovenia predbežnej a konečnej hodnoty a predbežného a konečného počtu platobných nárokov a prípadov, keď by predajná alebo nájomná zmluva mohla ovplyvniť pridelenie nárokov; prijímania pravidiel stanovenia a výpočtu hodnoty a počtu platobných nárokov získaných z národnej rezervy; prijímania pravidiel v oblasti úpravy jednotkovej hodnoty platobných nárokov pre prípad častí platobných nárokov a kritériá prideľovania platobných nárokov podľa využívania národnej rezervy a poľnohospodárom, ktorí nepožiadali o podporu v roku 2011. 24. S cieľom zaistiť riadne spravovanie platobných nárokov by právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijímania pravidiel nahlasovania a aktivovania platobných nárokov. 25. Pokiaľ ide o konope, je potrebné zachovať osobitné opatrenia, aby sa zabránilo tomu, že sa medzi plodinami, ktoré majú nárok na základnú platbu, budú skrývať nedovolené plodiny, čím by sa poškodzovala spoločná organizácia trhov s konope. Platby by sa teda mali naďalej poskytovať iba na plochy, na ktorých boli vysiate odrody konope, ktoré poskytujú určité záruky vzhľadom na obsah psychotropných látok. S cieľom chrániť verejné zdravie by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijímania pravidiel, ktorými sa poskytovanie platieb podmieňuje používaním certifikovaných osív určitých odrôd konope, a vymedzenia postupu určovania odrôd konope a overovania obsahu tetrahydrokanabinolu v nich. 26. Jedným z cieľov novej SPP je zlepšenie ekologickej stránky prostredníctvom povinnej „ekologickej“ zložky priamych platieb, čím sa podporia poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie uplatniteľné v celej Únii. Na tento účel by členské štáty mali použiť časť svojho vnútroštátneho stropu na priame platby, aby k základným platbám poskytli ročné platby na povinné postupy poľnohospodárov, ktorých prioritou je plnenie cieľov environmentálnej politiky a politiky v oblasti klímy. Uvedené postupy by mali mať podobu jednoduchých, všeobecných, nezmluvných a ročných aktivít, ktoré presahujú krížové plnenie a súvisia s poľnohospodárstvom, ako napríklad diverzifikácia plodín, udržiavanie trvalých trávnatých plôch a oblasti ekologického záujmu. Povinná povaha uvedených postupov by sa mala týkať aj poľnohospodárov, ktorých podniky sa čiastočne alebo celkom nachádzajú v oblastiach sústavy „Natura 2000“, na ktorú sa vzťahuje smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[19] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva[20], pokiaľ sú uvedené postupy v súlade s cieľmi uvedených smerníc. Poľnohospodári spĺňajúci podmienky stanovené v nariadení Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91[21], by mali využívať výhody vyplývajúce z „ekologickej“ zložky bez toho, aby museli spĺňať akékoľvek iné povinnosti vzhľadom na uznaný environmentálny prínos systémov ekologického poľnohospodárstva. Nesplnenie zložky týkajúcej sa „ekologizácie“ by viedlo k sankciám na základe článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR]. 27. S cieľom zaistiť, aby sa povinnosti uvedené v opatrení na diverzifikáciu plodín uplatňovali proporčným a nediskriminačným spôsobom a aby priniesli environmentálnu pridanú hodnotu, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijatia vymedzenia pojmu „plodina“ a pravidiel týkajúcich sa uplatňovania uvedeného opatrenia. 28. S cieľom zaistiť, aby plochu pokrytú trvalým trávnym porastom v tomto stave poľnohospodári udržiavali, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijatia pravidiel týkajúcich sa uplatňovania uvedeného opatrenia. 29. S cieľom zabezpečiť účinné a jednotné vykonávanie opatrenia týkajúceho sa oblasti ekologického záujmu a zároveň jeho prispôsobenie osobitostiam členských štátov, súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely podrobnejšieho vymedzenia druhov oblastí ekologického záujmu uvedených v danom opatrení a vymedzenia ďalších druhov oblastí ekologického záujmu, ktoré sa môžu zohľadniť pri percentuálnom podiele vzťahujúcom sa na dané opatrenie 30. S cieľom podporiť trvalo udržateľný rozvoj poľnohospodárstva v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami by členské štáty mali mať možnosť využívať časť svojho vnútroštátneho stropu na priame platby na poskytovanie ročných platieb na plochu k základným platbám pre všetkých poľnohospodárov činných v týchto oblastiach. Uvedené platby by nemali nahrádzať podporu poskytnutú na základe programov rozvoja vidieka a nemali by sa poskytovať poľnohospodárom v oblastiach, ktoré boli určené v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[22], ale neboli určené v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [...] ... o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[23] [RDR]. 31. Zavádzanie a rozvoj nových hospodárskych činností v sektore poľnohospodárstva je pre mladých poľnohospodárov finančne náročné, čo je potrebné pri prideľovaní a smerovaní priamych platieb zvážiť. Tento rozvoj je pre konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora v Únii zásadný, a preto by sa mala zabezpečiť podpora príjmov mladých poľnohospodárov začínajúcich s vykonávaním poľnohospodárskych činností, s cieľom uľahčiť mladým poľnohospodárom zakladanie podnikov a ich štrukturálne úpravy po počiatočnom založení. Členské štáty by mali mať možnosť použiť časť svojich vnútroštátnych stropov určených na priame platby na poskytnutie ročnej platby na plochu mladým poľnohospodárom navyše k základnej platbe. Uvedená platba by sa mala poskytovať počas maximálneho obdobia piatich rokov, keďže by mala byť určená len na počiatočné obdobie podnikania a nemala by predstavovať prevádzkovú pomoc. 32. S cieľom zaručiť ochranu nárokov príjemcov a zabrániť diskriminácii medzi nimi by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely vymedzenia podmienok, za ktorých právnickú osobu možno považovať za oprávnenú prijímať platbu pre mladých poľnohospodárov, a najmä uplatňovania vekovej hranice na jednu alebo viaceré fyzické osoby, ktoré sa zúčastňujú na právnickej osobe. 33. V jasne stanovených prípadoch by mali mať členské štáty možnosť použiť časť svojich vnútroštátnych stropov na priame platby v prípade viazanej podpory v určitých sektoroch. Prostriedky, ktoré možno použiť na akúkoľvek viazanú podporu, je potrebné obmedziť na príslušnú úroveň, pričom by sa poskytnutie tejto podpory malo umožniť v členských štátoch alebo v ich konkrétnych regiónoch s osobitnou situáciou, v ktorých sú osobitné druhy poľnohospodárstva alebo osobitné poľnohospodárske sektory obzvlášť dôležité z hospodárskych, environmentálnych a/alebo sociálnych dôvodov. Členské štáty by mali mať možnosť využiť na túto podporu až 5 % svojho vnútroštátneho stropu alebo 10 % v prípade, ak úroveň viazanej podpory aspoň v jednom roku za obdobie 2010-2013 prekročila 5 %. V riadne odôvodnených prípadoch, v ktorých sa preukázali určité citlivé potreby regiónu, a po schválení Komisiou by členské štáty mali byť oprávnené použiť viac ako 10 % svojho vnútroštátneho stropu. Viazaná podpora by sa mala poskytovať len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby v týchto regiónoch. Táto podpora by mala byť dostupná aj pre poľnohospodárov, ktorí majú 31. decembra 2013 osobitné platobné nároky pridelené na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003 a nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, potrebné na aktivovanie platobných nárokov. Pokiaľ ide o schvaľovanie dobrovoľnej viazanej podpory prekračujúcej 10 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného pre jednotlivé členské štáty, Komisia by ďalej mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty bez toho, aby uplatnila nariadenie (EÚ) č. 182/2011. 34. S cieľom zaistiť efektívne a cielené využívanie prostriedkov Únie a zabrániť dvojitému financovaniu v rámci iných podobných nástrojov podpory, by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely vymedzenia prijímania pravidiel týkajúcich sa podmienok poskytovania dobrovoľnej viazanej podpory a pravidiel týkajúcich sa jeho súladu s ostatnými opatreniami Únie a kumulácie podpory. 35. Pokiaľ ide o podporu sektora bavlny, v nariadení (ES) č. 73/2009 sa považovalo za potrebné, aby bola časť podpory naďalej spojená s pestovaním bavlny prostredníctvom osobitnej platby na plodinu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku narušenia produkcie v regiónoch produkujúcich bavlnu, pričom je potrebné zohľadniť všetky faktory, ktoré túto voľbu ovplyvňujú. Možnosť tejto voľby by sa mala zachovať v súlade s cieľmi stanovenými v protokole č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený k Aktu o pristúpení z roku 1979. 36. S cieľom umožniť účinné uplatňovanie osobitnej platby na bavlnu by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely prijímania pravidiel a podmienok schvaľovania plôch a odrôd, pokiaľ ide o osobitnú platbu na bavlnu, a pravidiel týkajúcich sa podmienok poskytovania uvedenej osobitnej platby, oprávnenosti požiadaviek a poľnohospodárskych postupov, kritérií schvaľovania medziodvetvových organizácií, povinností výrobcov a situácie, keď schválené medziodvetvové organizácie nedodržiavajú uvedené kritériá. 37. V kapitole 2 nariadenia (ES) č. 637/2008 z 23. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003 a ustanovujú sa národné reštrukturalizačné programy pre sektor bavlny[24], sa stanovilo, že každý členský štát, ktorý vyrába bavlnu, musí každé štyri roky a po prvý raz do 1. januára 2009 predložiť Komisii návrh štvorročného programu reštrukturalizácie alebo predložiť Komisii do 31. decembra 2009 jednotný návrh upraveného reštrukturalizačného programu na obdobie ôsmich rokov. Zo skúseností vyplýva, že reštrukturalizácii sektora bavlny by lepšie poslúžili iné opatrenia vrátane opatrení v rámci programov rozvoja vidieka financovaných na základe nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], ktoré by tiež umožnili lepšiu koordináciu s opatreniami v iných sektoroch. Je však potrebné rešpektovať nadobudnuté práva a legitímne očakávania podnikov, ktoré sa už do programov reštrukturalizácie zapojili. Je preto potrebné v prebiehajúcich štvorročných alebo osemročných programoch pokračovať až do konca. Po skončení tohto obdobia by však tieto programy mali skončiť. Prostriedky dostupné zo štvorročných programov by sa potom mohli začleniť do dostupných prostriedkov Únie určených na opatrenia na rozvoj vidieka od roku 2014. Prostriedky dostupné po ukončení osemročných programov by neboli v programoch rozvoja vidieka v roku 2018 vzhľadom na programové obdobie potrebné, a preto by bolo vhodnejšie presunúť ich do podporných schém v rámci tohto nariadenia, ako sa už stanovilo v článku 5 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 637/2008. Nariadenie (ES) č. 637/2008 sa preto pre členské štáty zapojené do štvorročných alebo osemročných programov od 1. januára 2014 alebo 1. januára 2018 stane zastaraným. Nariadenie (ES) č. 637/2008 by sa preto malo zrušiť. 38. Mal by sa zaviesť jednoduchý a špecifický režim pre malých poľnohospodárov s cieľom znížiť administratívne náklady spojené s riadením a kontrolovaním priamej podpory. Na tento účel je potrebné zaviesť paušálne platby, ktoré nahradia všetky priame platby. Mali by sa zaviesť pravidlá na zjednodušenie formálnych náležitostí, a to, okrem iného, znížením povinností uložených malým poľnohospodárom, napríklad v oblasti podávania žiadostí o podporu, poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu a životné prostredie, krížového plnenia a kontrol ustanovených v nariadení (EÚ) č. [...] [HRZ] bez toho, aby sa ohrozilo splnenie celkových cieľov reformy, pričom sa rozumie, že sa na malých poľnohospodárov uplatňujú právne predpisy Únie uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. [...] [HZR]. Cieľom uvedeného režimu by malo byť podporovať existujúcu poľnohospodársku štruktúru malých poľnohospodárskych podnikov v Únii bez toho, aby sa tým bránilo vývoju smerom k iným konkurencieschopnejším štruktúram. Z tohto dôvodu by sa prístup k tomuto režimu mal obmedziť na existujúce podniky. 39. S cieľom chrániť práva poľnohospodárov by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijímania pravidiel týkajúcich sa účasti malých poľnohospodárov na režime v prípade, ak sa situácia zúčastnených poľnohospodárov zmení. 40. V záujme zjednodušenia a s cieľom zohľadniť osobitné podmienky veľmi vzdialených regiónov by sa priame platby v týchto regiónoch mali riadiť v rámci podporných programov stanovených nariadením (ES) č. 247/2006. V dôsledku toho by sa ustanovenia v tomto nariadení týkajúce sa režimu základných platieb a súvisiacich platieb, ako aj viazanej podpory nemali uplatňovať na tieto regióny. 41. Na účel uplatňovania tohto nariadenia a na účel sledovania, analyzovania a riadenia priamych platieb sú potrebné oznámenia od členských štátov. S cieľom zaistiť dobré uplatňovanie pravidiel nachádzajúcich sa v tomto nariadení by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely prijatia potrebných opatrení týkajúcich sa oznamovaní, ktoré členské štáty musia vykonávať, alebo na účely overovania, kontroly, monitorovania, hodnotenia a auditu priamych platieb, plnenia medzinárodných dohôd vrátane oznamovacích povinností vyplývajúcich z uvedených dohôd a pravidiel stanovujúcich povahu a druh oznamovaných informácií, metódy oznamovania a prístupové práva k informáciám alebo informačným systémom, ako aj podmienky a prostriedky zverejňovania informácií. 42. Právne predpisy Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takých údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[25] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[26], sú uplatniteľné. 43. V záujme posilnenia ich politiky rozvoja vidiek aby sa členským štátom mala dať možnosť presunúť finančné prostriedky z ich stropu pre priame platby do ich podpory vyčlenenej na rozvoj vidieka. Zároveň by sa členským štátom, v ktorých úroveň priamej platby zostáva nižšia ako 90 % priemernej úrovne podpory v Únii, mala dať možnosť presunúť finančné prostriedky z ich podpory vyčlenenej na rozvoj vidieka do ich stropu pre priame platby. Takáto voľba by sa mala v rámci určitých obmedzení vykonať jedenkrát a na celé obdobie uplatňovania tohto nariadenia. 44. S cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod z ustanovení nariadenia (ES) č. 73/2009 na ustanovenia tohto nariadenia by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijatia opatrení na ochranu nadobudnutých práv a legitímnych očakávaní poľnohospodárov, PRIJALI TOTO NARIADENIE: OBSAH Dôvodová správa 2 1. KONTEXT NÁVRHU 2 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU 5 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 7 4. VPLYV NA ROZPOČET 9 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky 10 HLAVA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV 23 HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH 25 KAPITOLA 1 Spoločné pravidlá pre priame platby 26 KAPITOLA 2 Ustanovenia platné pre Bulharsko a Rumunsko 30 HLAVA III REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB A SÚVISIACE PLATBY 30 KAPITOLA 1 Režim základných platieb 31 Oddiel 1 Vytvorenie režimu základných platieb 31 Oddiel 2 Národná rezerva 34 Oddiel 3 Realizácia režimu základných platieb 36 KAPITOLA 2 Platby za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie 39 KAPITOLA 3 Platby za oblasti s prírodnými prekážkami 41 KAPITOLA 4 Platby pre mladých poľnohospodárov 43 HLAVA IV VIAZANÁ PODPORA 45 KAPITOLA 1 Dobrovoľná viazaná podpora 45 KAPITOLA 2 Osobitná platba na bavlnu 48 HLAVA V Režim pre malých poľnohospodárov 50 HLAVA VI Vnútroštátne programy reštrukturalizácie pre sektor bavlny 53 HLAVA VII ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA 53 KAPITOLA 1 Oznámenia a naliehavé situácie 53 KAPITOLA 2 Delegovanie právomocí a vykonávacie ustanovenia 55 KAPITOLA 3 Prechodné a záverečné ustanovenia 56 PRÍLOHA I Zoznam režimov podpory 58 PRÍLOHA II Vnútroštátne stropy uvedené v článku 6 59 PRÍLOHA III Čisté stropy uvedené v článku 7 60 PRÍLOHA IV Koeficienty, ktoré sa majú uplatňovať podľa článku 10 ods. 1 61 PRÍLOHA V Finančné ustanovenia platné pre Bulharsko a Rumunsko uvedené v článkoch 16 a 17 62 PRÍLOHA VI Priemerná veľkosť poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa má uplatňovať podľa článku 36 ods. 5 63 PRÍLOHA VII TABUĽKA ZHODY 64 LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 72 HLAVA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Rozsah pôsobnosti Týmto nariadením sa ustanovujú: a) spoločné pravidlá pre platby poskytované priamo poľnohospodárom na základe režimov podpory uvedených v prílohe I (ďalej len „priame platby“), b) osobitné pravidlá týkajúce sa: i) základných platieb pre poľnohospodárov (ďalej len „režim základných platieb“), ii) platieb pre poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, iii) dobrovoľných platieb pre poľnohospodárov v oblastiach s prírodnými prekážkami, iv) platieb pre mladých poľnohospodárov, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť, v) režimu dobrovoľnej viazanej podpory, vi) osobitných platieb na plodiny za bavlnu, vii) zjednodušeného režimu pre malých poľnohospodárov, viii) rámca umožňujúceho Bulharsku a Rumunsku doplniť priame platby. Článok 2 Zmena a doplnenie prílohy I Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na účely zmeny a doplnenia zoznamu režimov podpory uvedeného v prílohe I. Článok 3 Uplatňovanie na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori Článok 11 sa neuplatňuje na regióny Únie uvedené v článku 349 zmluvy, ďalej uvedené ako „najvzdialenejšie regióny“ a na priame platby poskytované na menších ostrovoch v Egejskom mori v súlade s nariadením (ES) č. 1405/2006. Hlavy III, IV a V sa neuplatňujú na najvzdialenejšie regióny. Článok 4 Vymedzenia pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, ktorej podnik sa nachádza na území Únie, ako je vymedzené v článku 52 Zmluvy o Európskej únii v spojení s článkami 349 a 355 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť, b) „podnik“ sú všetky jednotky používané na poľnohospodárske činnosti a spravované poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu, c) „poľnohospodárska činnosť“ znamená: - pestovanie poľnohospodárskych produktov vrátane zberu alebo chov vrátane dojenia a šľachtenia zvierat a chovu zvierat na poľnohospodárske účely, - udržiavanie poľnohospodárskej plochy v stave, v ktorom je vhodná na pastvu alebo pestovanie bez ďalších prípravných činností presahujúcich tradičné poľnohospodárske postupy a stroje, alebo - vykonávanie minimálnej činnosti na poľnohospodárskych plochách prirodzenie ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, pričom túto činnosť musia členské štáty stanoviť, d) „poľnohospodárske produkty“ sú produkty uvedené v prílohe I k zmluve s výnimkou produktov rybného hospodárstva, ako aj bavlny, e) „poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalé trávnaté plochy alebo trvalé plodiny, f) „orná pôda“ je pôda obrábaná na pestovanie plodín alebo plocha vhodná na produkciu plodín, ale ležiaca úhorom vrátane plochy vyňatej z produkcie v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999, s článkom 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a s článkom 29 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR] bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o pôdu v skleníkoch, alebo pod trvalými alebo mobilnými krytmi, g) „trvalé plodiny“ sú plodiny pestované mimo osevného postupu okrem trvalých trávnatých plôch, ktoré zaberajú pôdu počas piatich rokov alebo dlhšie a opakovane produkujú úrodu vrátane škôlok a mladiny s krátkodobým striedaním, h) „trvalé trávnaté plochy“ predstavujú pôdu využívanú na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív (samovysiatych) alebo pestovaných (siatych), ktorá nebola zahrnutá do systému striedania plodín v podniku päť rokov alebo dlhšie, môžu sem patriť aj iné druhy vhodné na pastvu pod podmienkou, že trávy a iné rastlinné krmivá zostávajú v prevahe, i) „trávy alebo iné rastlinné krmivá“ sú všetky bylinné rastliny, ktoré zvyčajne rastú na prirodzených pasienkoch alebo sú zahrnuté v zmesiach osiva pre pasienky alebo lúky v členskom štáte (aj nevyužívané na spásanie zvieratami). j) „škôlka“ znamená tieto plochy s mladými drevnatými rastlinami, ktoré sa pestujú vonku a sú určené na presadenie: - škôlky s viničom a vrúbľami, - škôlky ovocných stromov a bobuľovín, - škôlky okrasných rastlín, - škôlky s lesnými stromami (s výnimkou tých, ktoré pre vlastné využitie poľnohospodárskeho podniku rastú v rámci lesa), - stromy a kríky na sadenie v záhradách, parkoch, popri cestách a na nábrežiach (napríklad rastliny na živé ploty, ružové kríky a iné okrasné kríky, okrasné ihličnany) vrátane všetkých prípadov ich vrúbľov a mladých sadeníc. k) „mladina s krátkodobým striedaním“ znamená plochy vysadené druhmi stromov s číselným znakom KN 06029041, ktoré členské štáty musia vymedziť a ktoré pozostávajú z drevnatých viacročných plodín, vrúbľov alebo výhonkov zostávajúcich v zemi po zbere, z ktorých nasledujúci rok vyrastú nové výhonky, a s maximálnym cyklom zberu, ktorý majú určiť členské štáty. 2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na účely: a) ustanovenia podrobnejšieho vymedzenia v súvislosti s prístupom k podpore podľa tohto nariadenia, b) stanovenia rámca, v ktorom členské štáty vymedzia minimálne činnosti, ktoré treba uskutočniť na plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, c) stanovenia kritérií, ktoré poľnohospodári musia splniť, aby sa dalo považovať, že dodržali povinnosť zachovania poľnohospodárskej plochy v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c), d) stanovenia kritérií s cieľom určiť prevahu tráv a iných rastlinných krmív na účely odseku 1 písm. h). HLAVA II VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH KAPITOLA 1 Spoločné pravidlá pre priame platby Článok 5 Financovanie priamych platieb Režimy podpory uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu sa financujú v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR]. Článok 6 Vnútroštátne stropy 1. V prílohe II sa pre každý členský štát a na každý rok stanovia vnútroštátne stropy obsahujúce celkovú hodnotu všetkých pridelených nárokov, národnej rezervy a stropov stanovených v súlade s článkami 33, 35, 36, 37 a 39. 2. S cieľom zohľadniť vývoj v súvislosti s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktorú je možné prideliť, vrátane výšky vyplývajúcej z rozhodnutí, ktoré členské štáty prijmú v súlade s článkom 14, je Komisia oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 55 na účely preskúmania vnútroštátnych stropov uvedených v prílohe II. Článok 7 Čisté stropy 1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8, celková výška priamych platieb, ktoré možno v členskom štáte poskytnúť podľa hláv III, IV a V za kalendárny rok, po uplatnení článku 11 neprevýši stropy uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu. S cieľom zabrániť, aby celková suma priamych platieb prekročila stropy stanovené v prílohe III, členské štáty lineárne znížia objem všetkých priamych platieb s výnimkou priamych platieb poskytnutých na základe nariadení (ES) č. 247/2006 a (ES) č. 1405/2006. 2. Pre každý členský štát a za každý rok sa ako podpora Únie na opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka financovaných z EPFRV podľa ustanovení nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR] sprístupní odhadovaný produkt obmedzenia uvedený v článku 11, ktorý predstavuje rozdiel medzi vnútroštátnymi stropmi uvedenými v prílohe II, ku ktorým sa pridáva suma dostupná v súlade s článkom 44, a čistými stropmi uvedenými v prílohe III. 3. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na účely preskúmania stropov uvedených v prílohe III. Článok 8 Finančná disciplína 1. Miera úprav určená v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR] sa uplatňuje len na priame platby nad 5 000 EUR, ktoré sa poľnohospodárom majú prideliť v príslušnom kalendárnom roku. 2. V rámci postupného zavádzania priamych platieb podľa ustanovení článku 16 sa ods. 1 tohto článku vzťahuje na Bulharsko a Rumunsko od 1. januára 2016. 3. Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 55 v oblasti pravidiel základu na výpočet znížení, ktorý členské štáty uplatňujú na poľnohospodárov podľa odsekov 1 a 2 tohto článku. Článok 9 Aktívny poľnohospodár 1. Fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb sa neposkytnú priame platby, ak sa uplatňuje jedna z týchto situácií: a) ročná výška priamych platieb je menej ako 5 % súčtu príjmov, ktoré získali z nepoľnohospodárskych činností za posledné účtovné obdobie, alebo b) ich poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. c). 2. Odsek 1 sa neuplatňuje na poľnohospodárov, ktorí získali menej než 5 000 EUR formou priamych platieb za predchádzajúci rok. 3. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na účely ustanovenia: a) kritérií na stanovenie výšky priamych platieb relevantných na účel odsekov 1 a 2, najmä v prvok roku pridelenia platobných nárokov v prípade, že hodnota platobných nárokov ešte nie je definitívne stanovená, ako aj pre nových poľnohospodárov, b) výnimiek z pravidla, že príjmy za posledné účtovné obdobie sa majú zohľadniť v prípade, ak uvedené čísla nie sú k dispozícii, a c) kritérií na stanovenie toho, kedy sa poľnohospodárska plocha poľnohospodára má považovať hlavne za plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie. Článok 10 Minimálne požiadavky na získanie priamych platieb 1. Členské štáty rozhodnú, že nepridelia priame platby poľnohospodárovi v jednom z týchto prípadov: a) ak celková výška priamych platieb, ktoré sú požadované alebo sa majú poskytnúť pred znížením alebo vylúčením stanoveným v článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR] v danom kalendárnom roku, je menej ako 100 EUR, b) ak plocha poľnohospodárskeho podniku, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorú sa požadujú alebo sa majú poskytnúť priame platby pred znížením alebo vylúčením stanoveným v článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], je menej ako jeden hektár. S cieľom zohľadniť štruktúru svojich poľnohospodárskych sektorov môžu členské štáty upraviť prahové hodnoty uvedené v písmenách a) a b) v rozsahu uvedenom v prílohe IV. 2. Ak majú poľnohospodári, ktorí prijímajú viazanú podporu na zvieratá uvedenú v hlave IV, menej hektárov, ako je prahová hodnota, ktorú členský štát určil na účely písmena b) odseku 1, uvedený členský štát uplatní písmeno a) odseku 1. 3. Dotknuté členské štáty sa môžu rozhodnúť, že v najvzdialenejších regiónoch a na menších ostrovoch v Egejskom mori neuplatnia odsek 1. 4. V Bulharsku a Rumunsku sa na roky 2014 a 2015 požadovaná suma alebo suma, ktorá sa má poskytnúť, ako sa uvádza v odseku 1, vypočíta na základe sumy stanovenej v prílohe V.A za príslušný rok. Článok 11 Postupné znižovanie a obmedzenie platieb 1. Výška priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom kalendárnom roku, sa zníži takto: - o 20 % pri tranži vyššej ako 150 000 EUR a až do 200 000 EUR, - o 40 % pri tranži vyššej ako 200 000 EUR a až do 250 000 EUR, - o 70 % pri tranži vyššej ako 250 000 EUR a až do 300 000 EUR, - o 100 % pri tranži vyššej ako 300 000 EUR. 2. Suma uvedená v odseku 1 sa vypočíta odpočítaním miezd, ktoré v predchádzajúcom roku poľnohospodár skutočne vyplatil a nahlásil vrátane daní a sociálnych príspevkov súvisiacich so zamestnaním, od celkovej sumy priamych platieb, ktorá sa mala pôvodne vyplatiť poľnohospodárovi bez zohľadnenia platieb, ktoré sa majú poskytnúť podľa kapitoly 2 hlavy III tohto nariadenia. 3. Členské štáty zabezpečia, aby neboli vyplatené nijaké platby poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou umelo vytvorili podmienky s cieľom vyhnúť sa účinkom tohto článku. Článok 12 Kumulácia podpory Plocha zodpovedajúca počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v súvislosti s ktorou podal poľnohospodár žiadosť o základnú platbu podľa kapitoly 1 hlavy III, môže byť predmetom žiadosti o akúkoľvek ďalšiu priamu platbu, ako aj o akúkoľvek ďalšiu podporu, na ktorú sa toto nariadenie nevzťahuje, ak nie je v tomto nariadení výslovne ustanovené inak. Článok 13 Štátna pomoc Odchylne od článku 146 ods. 1 nariadenia [o jednotnej spoločnej organizácii trhov], na platby uskutočnené členskými štátmi podľa tohto nariadenia a v súlade s ním sa nevzťahujú články 107, 108 a 109 zmluvy. Článok 14 Pružnosť medzi piliermi 1. Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR]. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac k dispozícii na poskytnutie priamych platieb. Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku. Percento oznámené v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v prvom pododseku. 2. Bulharsko, Estónsko, Fínsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že ako priame platby podľa tohto nariadenia sprístupnia až 5 % sumy vyčlenenej na podporu opatrení v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV v období 2015-2020, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR]. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac k dispozícii na podporné opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka. Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku. Percento oznámené v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v odseku 1 prvom pododseku. Článok 15 Preskúmanie Režimy podpory uvedené v prílohe I sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté prípadné preskúmanie na základe hospodárskeho vývoja a rozpočtovej situácie realizované kedykoľvek. KAPITOLA 2 Ustanovenia platné pre Bulharsko a Rumunsko Článok 16 Postupné zavádzanie priamych platieb V Bulharsku a Rumunsku sa vnútroštátne stropy pre platby uvedené v článkoch 33, 35, 37, 39 a 51 na roky 2014 a 2015 stanovia na základe súm určených v prílohe V.A. Článok 17 Doplnkové vnútroštátne priame platby a priame platby 1. V rokoch 2014 a 2015 môžu Bulharsko a Rumunsko využívať vnútroštátne priame platby s cieľom doplniť platby poskytnuté v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1 hlavy III a v prípade Bulharska aj s cieľom doplniť platby poskytované v rámci osobitnej platby na bavlnu uvedenej v kapitole 2 hlavy IV. 2. Celková výška doplnkových vnútroštátnych priamych platieb k režimu základných platieb, ktoré možno poskytnúť na roky 2014 a 2015, neprekročí za každý uvedený rok výšku stanovenú v prílohe V.B. 3. V prípade Bulharska celková výška doplnkových vnútroštátnych priamych platieb k osobitnej platbe na bavlnu neprekročí sumy stanovené v prílohe V.C za každý rok uvedený v uvedenej prílohe. 4. Doplnkové vnútroštátne priame platby sa udeľujú v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže. HLAVA III REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB A SÚVISIACE PLATBY KAPITOLA 1 Režim základných platieb ODDIEL 1 VYTVORENIE REžIMU ZÁKLADNÝCH PLATIEB Článok 18 Platobné nároky 1. Podpora v rámci režimu základných platieb je dostupná pre poľnohospodárov, ak získajú platobné nároky podľa tohto nariadenia prostredníctvom prvého pridelenia podľa článku 21, z národnej rezervy podľa článku 23 alebo prevodom podľa článku 27. 2. Platnosť platobných nárokov získaných v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č.1782/2003 a nariadením (ES) č. 73/2009 uplynie 31. decembra 2013. Článok 19 Strop režimu základných platieb 1. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví ročný vnútroštátny strop pre režim základných platieb odpočítaním ročných súm, ktoré sa stanovia v súlade s článkami 33, 35, 37 a 39, z ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2. 2. Pre každý členský štát a za každý rok sa celková hodnota všetkých pridelených platobných nárokov a národnej rezervy rovná príslušnému vnútroštátnemu stropu, ktorý Komisia schválila podľa odseku 1. 3. V prípade úpravy stropu schváleného Komisiou podľa odseku 1 v porovnaní s predchádzajúcim rokom členský štát lineárne zníži alebo zvýši hodnotu všetkých platobných nárokov, aby sa zabezpečil súlad s odsekom 2. Článok 20 Regionálne prideľovanie vnútroštátnych stropov 1. Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že budú uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni. V takom prípade vymedzia regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, k akým patria napríklad ich poľnohospodárske a hospodárske vlastnosti, regionálny poľnohospodársky potenciál alebo inštitucionálna či administratívna štruktúra. 2. Členské štáty rozdelia vnútroštátne stropy uvedené v článku 19 ods. 1 medzi regióny v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. 3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že podrobia tieto regionálne stropy postupným ročným úpravám podľa vopred určených ročných krokov a v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, k akým patria napríklad poľnohospodársky potenciál alebo environmentálne kritériá. 4. V rozsahu nevyhnutnom na dodržanie platných regionálnych stropov určených v súlade s odsekom 2 alebo 3 členské štáty lineárne znížia alebo zvýšia hodnotu platobných nárokov vo všetkých svojich regiónoch. 5. Členské štáty oznámia Komisii do 1. augusta 2013 rozhodnutie uvedené v odseku 1 spolu s opatreniami prijatými na účel uplatňovania odsekov 2 a 3. Článok 21 Prvé pridelenie platobných nárokov 1. S výhradou odseku 2 sa platobné nároky prideľujú poľnohospodárom, ak požiadajú o pridelenie platobných nárokov v rámci režimu základných platieb do 15. mája 2014, s výnimkou prípadu vyššej moci a výnimočných okolností. 2. Poľnohospodári, ktorí v roku 2011 aktivovali aspoň jeden platobný nárok v rámci režimu jednotnej platby alebo požiadali o podporu v rámci režimu jednotnej platby na plochu, oboje v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009, dostanú platobné nároky prvý rok uplatňovania režimu základnej platby pod podmienkou, že sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9. Odchylne od prvého pododseku poľnohospodári získanú platobné nároky prvý rok uplatňovania režimu základných platieb pod podmienku, že sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9 a že v roku 2011: a) v rámci režimu jednotnej platby neaktivovali žiaden nárok, ale vyrábali výlučne ovocie, zeleninu a/alebo pestovali výlučne vinič, b) v rámci režimu jednotnej platby na plochu nepožiadali o žiadnu podporu a mali len poľnohospodársku pôdu, ktorá nebola v dobrom poľnohospodárskom stave k 30. júnu 2003, ako je ustanovené v článku 124 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009, Okrem prípadov vyššej moci alebo výnimočných okolností sa počet platobných nárokov pridelených poľnohospodárovi rovná počtu hektárov, na ktoré je možné poskytnúť podporu v zmysle článku 25 ods. 2 a ktoré poľnohospodár nahlási v súlade s článkom 26 ods. 1 na rok 2014. 3. V prípade predaja alebo prenájmu svojho podniku alebo jeho časti fyzické alebo právnické osoby spĺňajúce ustanovenia odseku 2 môžu prostredníctvom zmluvy podpísanej pred 15. májom 2014 previesť právo na získanie platobných nárokov podľa odseku 1 len na jedného poľnohospodára pod podmienkou, že tento poľnohospodár spĺňa podmienky ustanovené v článku 9. 4. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie platobných nárokov, ktoré sa podávajú v roku pridelenia platobných nárokov, v prípade že uvedené platobné nároky ešte nie sú definitívne stanovené a že uvedené prideľovanie ovplyvňujú osobitné okolnosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2. Článok 22 Hodnota platobných nárokov a konvergencia 1. Za každý príslušný rok sa vypočíta jednotková hodnota platobných nárokov vydelením vnútroštátneho alebo regionálneho stropu stanoveného v článkoch 19 alebo 20 po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 23 ods. 1 počtom platobných nárokov pridelených na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni podľa článku 21 ods. 2 na rok 2014. 2. Členské štáty, ktoré uplatňovali režim jednotnej platby ustanovený v nariadení (ES) č. 73/2009, môžu obmedziť výpočet jednotkovej hodnoty platobných nárokov stanovenej v odseku 1 na sumu zodpovedajúcu minimálne 40 % vnútroštátneho alebo regionálneho stropu stanoveného v článkoch 19 alebo 20 po uplatnení lineárneho zníženia ustanoveného v článku 23 ods. 1. 3. Členské štáty využívajúce možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53 ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia. Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené. 4. Na účely odseku 3 môže členský štát na základe objektívnych kritérií stanoviť, aby sa v prípade predaja alebo postúpenia poľnohospodárskej plochy alebo uplynutia platnosti celkového alebo čiastočného prenájmu poľnohospodárskej plochy po dátume stanovenom podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 73/2009 a pred dátumom stanoveným podľa článku 26 tohto nariadenia zvýšenie alebo čiastočné zvýšenie hodnoty platobných nárokov, ktoré by sa pridelili príslušnému poľnohospodárovi, vrátilo do národnej rezervy, ak by toto zvýšenie predstavovalo neočakávaný zisk pre príslušného poľnohospodára. Tieto objektívne kritériá sa stanovujú tak, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, pričom obsahujú minimálne: a) minimálne trvanie prenájmu, b) časť prijatej platby, ktorá sa vráti do národnej rezervy. 5. Všetky platobné nároky v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20, v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú jednotkovú hodnotu. 6. Pri uplatňovaní odsekov 2 a 3 členské štáty konajú v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie a usilujú sa o priblíženie hodnoty platobných nárokov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Členské štáty na tento účel stanovia kroky, ktoré treba prijať do 1. augusta 2013. K týmto krokom patria ročné postupné úpravy platobných nárokov v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami. Kroky uvedené v prvom pododseku sa oznámia Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku. ODDIEL 2 NÁRODNÁ REZERVA Článok 23 Zriadenie a využívanie národnej rezervy 1. Každý členský štát zriadi národnú rezervu. Na tento účel a s cieľom vytvoriť národnú rezervu pristúpia členské štáty v prvom roku uplatňovania režimu základných platieb k lineárnemu percentnému znižovaniu stropu režimu základných platieb na vnútroštátnej úrovni. Toto zníženie neprekročí 3 % okrem prípadov, keď je potrebné pokryť potreby týkajúce sa prideľovania ustanovené v odseku 4 na rok 2014. 2. Členské štáty môžu národnú rezervu spravovať na regionálnej úrovni. 3. Členské štáty zavedú platobné nároky z národnej rezervy v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby k nim zabezpečili rovnaký prístup pre všetkých poľnohospodárov a aby sa zabránilo narušeniam trhu a hospodárskej súťaže. 4. Členské štáty používajú národnú rezervu na prioritné prideľovanie platobných nárokov mladým poľnohospodárom, ktorí začínajú s poľnohospodárskou činnosťou. Na účely prvého pododseku sú „mladí poľnohospodári, ktorí začínajú poľnohospodársku činnosť“ poľnohospodári, ktorí spĺňajú podmienky ustanovené v článku 36 ods. 2 a počas obdobia 5 rokov predchádzajúcich začatiu novej poľnohospodárskej činnosti nevykonávali nijakú poľnohospodársku činnosť vo svojom mene a na vlastné riziko ani nemali kontrolu nad právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť. V prípade právnickej osoby fyzická osoba (-y), ktorá má kontrolu nad právnickou osobou, nesmela vo vlastnom mene a na vlastné riziko vykonávať nijakú poľnohospodársku činnosť alebo nesmela mať kontrolu nad právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť počas obdobia 5 rokov predchádzajúcich začatiu poľnohospodárskej činnosti touto právnickou osobou. 5. Členské štáty môžu národnú rezervu využívať na: a) prideľovanie platobných nárokov poľnohospodárom v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú programy reštrukturalizácie a/alebo rozvoja súvisiace s určitou formou verejnej intervencie, s cieľom zabrániť opusteniu pôdy a/alebo vyplácať kompenzácie poľnohospodárom s osobitnými nevýhodami v týchto oblastiach, b) lineárne zvyšovanie hodnoty platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ak národná rezerva prekročí 3 % v ktoromkoľvek z daných rokov, za predpokladu, že zostane dostatočná suma na prideľovanie podľa odseku 4, podľa písmena a) tohto odseku a podľa odseku 7. 6. Pri uplatňovaní odseku 4 a odseku 4 písm. a) členské štáty stanovia hodnotu platobných nárokov prideľovaných poľnohospodárom na základe vnútroštátnej alebo regionálnej priemernej hodnoty platobných nárokov v roku pridelenia. 7. Keď je poľnohospodár oprávnený získať platobné nároky alebo zvýšiť hodnotu existujúcich nárokov na základe definitívneho rozhodnutia súdu alebo na základe definitívneho administratívneho aktu príslušného orgánu členského štátu, získa množstvo a hodnotu platobných nárokov stanovených v uvedenom rozhodnutí alebo akte k dátumu, ktorý stanoví členský štát. Tento dátum však nesmie byť neskorší ako posledný dátum na podanie žiadosti v rámci režimu základných platieb, ktorý nasleduje po dátume rozhodnutia súdu alebo administratívneho aktu, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie článku 25 a článku 26. Článok 24 Dopĺňanie národnej rezervy 1. Národná rezerva sa dopĺňa sumami: a) z platobných nárokov, ktoré neposkytujú právo na platby počas dvoch po sebe idúcich rokov z dôvodu uplatňovania: i) článku 9, ii) článku 10 ods. 1. b) z akéhokoľvek platobného nároku, ktorý nebol aktivovaný v súlade s článkom 25 v období dvoch rokov, okrem prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností, c) z platobných nárokov, ktoré poľnohospodári dobrovoľne vrátili, d) z uplatnenia článku 22 ods. 4. 2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme potrebné opatrenia týkajúce sa vrátenia neaktivovaných platobných nárokov do národnej rezervy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2. ODDIEL 3 REALIZÁCIA REžIMU ZÁKLADNÝCH PLATIEB Článok 25 Aktivovanie platobných nárokov 1. Podpora v rámci režimu základných platieb sa prideľuje poľnohospodárom po aktivovaní prostredníctvom nahlásenia v súlade s článkom 26 ods. 1 týkajúceho sa platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v členskom štáte, v ktorom bol pridelený. Aktivované platobné nároky poskytujú právo na ročnú platbu súm, ktoré sú v ňom stanovené, a to bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie, lineárne znižovanie v súlade s článkom 7, článkom 37 ods. 2 a článkom 51 ods. 1 a akékoľvek zníženia a vylúčenia uložené podľa nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR]. 2. Na účely tejto hlavy je „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“: a) akákoľvek poľnohospodárska plocha podniku, ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť, alebo ak sa plocha využíva aj na nepoľnohospodárske činnosti, plocha, ktorá sa využíva prevažne na poľnohospodárske činnosti, alebo b) akákoľvek plocha, ktorá zakladala právo na platby v roku 2008 v rámci režimu jednotnej platby ustanoveného v hlave III nariadenia č. (ES) 1782/2003 alebo režimu jednotnej platby na plochu ustanoveného v hlave IVA uvedeného nariadenia a ktorá: i) už nezodpovedá vymedzeniu „hektára, na ktorý možno poskytnúť podporu“, podľa písm. a) v dôsledku vykonávania smernice 92/43/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[27], a smernice 2009/147/ES alebo ii) je počas trvania príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára zalesnená podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo podľa článku 43 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR] alebo podľa vnútroštátneho systému, ktorého podmienky sú v súlade s článkom 43 ods. 1, ods. 2 a ods. 3 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a článkom 23 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], alebo iii) je počas trvania príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára vyňatá z produkcie v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo článkom 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a článkom 29 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR]. Na účely písm. a) prvého pododseku platí, že ak sa poľnohospodárska plocha podniku využíva aj na nepoľnohospodársku činnosť, takáto plocha sa považuje za plochu využívanú prevažne na poľnohospodársku činnosť v prípade, že sa poľnohospodárska činnosť môže vykonávať bez toho, aby ju intenzita, povaha, trvanie a rozvrhnutie nepoľnohospodárskej činnosti významne obmedzovali. Členské štáty stanovia kritériá vykonávania tohto pododseku na svojom území. Na získanie nároku na podporu musia plochy celý kalendárny rok zodpovedať vymedzeniu hektára, na ktorý možno poskytnúť podporu, s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností. 3. Na plochy využívané na pestovanie konope možno poskytnúť podporu na hektár, len ak majú používané odrody obsah tetrahydrokanabinolu, ktorý nepresahuje 0,2 %. Článok 26 Nahlásenie hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu 1. Na účely článku 25 ods. 1 poľnohospodár v súvislosti s každým platobným nárokom nahlási pozemky zodpovedajúce hektárom, na ktoré možno poskytnúť podporu. Okrem prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sú tieto pozemky poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, nie však neskôr ako v deň stanovený členským štátom na zmenu a doplnenie žiadosti o podporu uvedenej v článku 73 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR]. 2. Členské štáty môžu za riadne odôvodnených okolností oprávniť poľnohospodára, aby zmenil svoje vyhlásenie pod podmienkou, že zachová aspoň počet hektárov zodpovedajúci jeho platobným nárokom a dodrží podmienky stanovené na poskytnutie základnej platby na príslušnú plochu. Článok 27 Prevod platobných nárokov 1. Platobné nároky sa môžu previesť len na poľnohospodára usadeného v tom istom členskom štáte, okrem prípadu prevodu prostredníctvom dedičstva alebo predpokladaného dedičstva. Aj v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva sa však môžu platobné nároky použiť len v členskom štáte, kde sa stanovili. 2. Platobné nároky sa môžu previesť len v rámci toho istého regiónu alebo medzi regiónmi členského štátu, kde je rovnaká hodnota platobných nárokov na hektár vyplývajúca z uplatňovania článku 22 ods. 1 alebo článku 22 ods. 2. 3. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme potrebné požiadavky súvisiace s oznamovaním prevodov platobných nárokov vnútroštátnym orgánom a lehôt, v rámci ktorých sa také oznámenie má uskutočniť. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2. Článok 28 Delegované právomoci Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa: a) pravidiel oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov k režimu základných platieb v prípade dedičstva a predpokladaného dedičstva, dedičstva, ktoré je v prenájme, zmeny právneho postavenia alebo názvu a zlúčenia alebo rozdelenia podniku, b) pravidiel výpočtu hodnoty a počtu alebo zníženia alebo zvýšenia hodnoty platobných nárokov v súvislosti s pridelením platobných nárokov na základe akéhokoľvek ustanovenia tejto hlavy vrátane pravidiel: i) týkajúcich sa možnosti predbežnej hodnoty a počtu alebo predbežného zvýšenia platobných nárokov pridelených na základe žiadosti poľnohospodára, ii) týkajúcich sa podmienok zavedenia predbežnej a definitívnej hodnoty a počtu platobných nárokov, iii) týkajúcich sa prípadov, v ktorých môže predajná alebo nájomná zmluva ovplyvniť pridelenie platobných nárokov. c) pravidiel stanovenia a výpočtu hodnoty a počtu platobných nárokov získaných z národnej rezervy, d) pravidiel zmeny jednotkovej hodnoty platobných nárokov v prípade častí platobných nárokov, e) kritérií, ktoré členské štáty majú uplatňovať pri prideľovaní platobných nárokov poľnohospodárom, ktorí v roku 2011 neaktivovali žiaden nárok ani v roku 2011 nežiadali o podporu v rámci režimu jednotnej platby na plochu, ako je ustanovené v článku 21 ods. 2, a pri prideľovaní platobných nárokov v prípade uplatňovania ustanovenia o zmluve uvedeného v článku 21 ods. 3, f) kritérií prideľovania platobných nárokov podľa článku 23 ods. 4 a ods. 5, g) pravidiel nahlasovania a aktivovania platobných nárokov, h) pravidiel podmieňujúcich poskytnutie platby používaním certifikovaných osív určitých odrôd konope a ustanovujúcich postup určovania odrôd konope a overovania obsahu tetrahydrokanabinolu v nich podľa článku 25 ods. 3. KAPITOLA 2 Platby za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie Článok 29 Všeobecné pravidlá 1. Poľnohospodári, ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného v kapitole 1, dodržiavajú na svojich hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sú vymedzené v článku 25 ods. 2, tieto poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie: a) mať na svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, b) zachovať vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a c) mať na svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu. 2. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 3 a 4 a uplatňovanie finančnej disciplíny, lineárne zníženia v súlade s článkom 7 a akékoľvek zníženia uložené podľa nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], členské štáty poskytnú platbu uvedenú v tejto kapitole poľnohospodárom, ktorí dodržiavajú tie z troch postupov uvedených v odseku 1, ktoré sú pre nich relevantné, a v závislosti od toho, ako spĺňajú ustanovenia článkov 30, 31 a 32. 3. Poľnohospodári s podnikmi úplne alebo čiastočne situovanými v oblastiach, ktorých sa týkajú smernice 92/43/EHS alebo 2009/147/ES, majú nárok na platby uvedené v tejto kapitole za predpokladu, že dodržiavajú postupy uvedené v tejto kapitole v miere, v ktorej sú uvedené postupy v príslušnom podniku v súlade s cieľmi uvedených smerníc. 4. Poľnohospodári spĺňajúci požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole. Prvý pododsek sa uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 834/2007. 5. Platba uvedená v odseku 1 má podobu ročnej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý je nahlásený podľa článku 26 ods. 1, pričom sa jej výška vypočíta ročne vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 33 ods. 1 celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a nahlásených v príslušnom členskom štáte podľa článku 26. Článok 30 Diverzifikácia plodín 1. Ak orná pôda poľnohospodára pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy. 2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu podielov rôznych plodín. Článok 31 Trvalé trávnaté plochy 1. Poľnohospodári udržiavajú ako trvalé trávnaté plochy tie plochy v rámci svojho podniku, ktoré sú v tomto zmysle nahlásené v žiadosti podľa článku 74 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XXX (HZ) na rok podania žiadosti 2014, ďalej uvedené ako „referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom“. Referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom sa zväčšia v prípade, že má poľnohospodár povinnosť premeniť v roku 2014 a/alebo v roku 2015 plochy na trvalú trávnatú plochu, ako sa uvádza v článku 93 nariadenia (EÚ) č. [...] HZR. 2. Poľnohospodári sú oprávnení zmeniť svoje referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom v maximálnej miere 5 %. Uvedená hranica sa neuplatňuje v prípade vyššej moci alebo za výnimočných okolností. 3. Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 55, v ktorých stanoví pravidlá týkajúce sa zväčšenia referenčných plôch pokrytých trvalým trávnym porastom ustanoveného v odseku 1 druhom pododseku, obnovy trvalej trávnatej plochy, premeny poľnohospodárskej plochy na trvalé trávnaté plochy v prípade prekročenia schváleného zníženia uvedeného v odseku 2, ako aj zmeny referenčných plôch pokrytých trvalým trávnym porastom v prípade prevodu pôdy. Článok 32 Oblasť ekologického záujmu 1. Poľnohospodári zaistia, aby minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sú vymedzené v článku 25 ods. 2, s výnimkou plôch pokrytých trvalým trávnym porastom, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti, ako je uvedené v článku 25 ods. 2 písm. b) bode ii). 2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 s cieľom podrobnejšie vymedziť druhy oblastí ekologického záujmu uvedené v odseku 1 tohto článku a pridať alebo vymedziť ďalšie druhy oblastí ekologického záujmu, ktoré možno zohľadniť vzhľadom na percento uvedené v uvedenom odseku. Článok 33 Finančné ustanovenia 1. S cieľom financovať platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II. 2. Členské štáty uplatnia platby uvedené v tejto kapitole na vnútroštátnej alebo, ak uplatňujú článok 20, na regionálnej úrovni. V prípade uplatňovania na regionálnej úrovni využijú členské štáty v každom regióne podiel stropu stanovený podľa odseku 3. Pre každý región sa tento podiel vypočíta vydelením príslušného regionálneho stropu, ako je stanovený v súlade s článkom 20 ods. 2, stropom určeným podľa článku 19 ods. 1. 3. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví príslušný strop pre platby uvedené v tejto kapitole na ročnom základe. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2. KAPITOLA 3 Platby za oblasti s prírodnými prekážkami Článok 34 Všeobecné pravidlá 1. Členské štáty môžu za podmienok ustanovených v