EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 12. 2021 COM(2021) 770 final 2021/0402(NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť {SWD(2021) 367 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Predsedníčka Komisie Ursula von der Leyenová v politických usmerneniach Komisie oznámila svoj zámer „odstrániť prekážky učeniu a zlepšiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu“, pričom pripomína význam inkluzívneho a kvalitného celoživotného vzdelávania, ako sa vyhlasuje v Európskom pilieri sociálnych práv. Komisia následne navrhla stratégiu s cieľom pomôcť ľuďom rozvíjať si zručnosti na rýchlo sa meniacom trhu práce a v európskom programe v oblasti zručností (júl 2020) oznámila novú iniciatívu v oblasti mikrocertifikátov. V oznámení o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (september 2020) Komisia oznámila návrh odporúčania Rady s cieľom podporiť dôveru v mikrocertifikáty v celej Európe. V oznámení sa uviedlo, že cieľom odporúčania bude zabezpečiť všetky kroky potrebné na zavedenie mikrocertifikátov do roku 2025. Opatrenie týkajúce sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom je preto súčasťou pracovného programu Komisie na rok 2021 v rámci hlavného cieľa s názvom Podpora európskeho spôsobu života. Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mikrocertifikátov sa predkladá spolu s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov, ktorý vypracovala Komisia. (1)Výzvy, ktorými sa má navrhované odporúčanie zaoberať: Ľudia v Európe si potrebujú neustále dopĺňať svoje vedomosti, zručnosti a kompetencie, pretože ich vzdelanie a odborná príprava nepostačujú na splnenie požiadaviek rýchlo sa meniaceho trhu práce. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 viedla k rýchlemu nárastu dopytu po krátkodobých prispôsobených vzdelávacích príležitostiach. Tento dopyt po nových formách vzdelávania viedol k zodpovedajúcemu nárastu záujmu o tzv. mikrocertifikáty, ktorými sa osvedčujú výstupy týchto malých formátov vzdelávania. Očakáva sa, že tento dopyt bude počas obnovy po pandémii a v ďalších rokoch pokračovať. Nový dopyt vzdelávajúcich sa osôb, pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie po zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii vznikol aj v dôsledku zelenej a digitálnej transformácie, ktorú uľahčuje program financovania Next Generation EU. Tieto vzdelávajúce sa osoby, pracovníci a uchádzači o zamestnanie si chcú zabezpečiť zamestnateľnosť a kariérny postup. Takisto chcú mať prístup k ďalšiemu štúdiu a chcú sa vzdelávať v záujme osobného rozvoja. V celej Európe a vo svete rýchlo vznikajú príležitosti na vzdelávanie menšieho rozsahu, aký by si vyžadovali tradičné kvalifikácie. Poskytuje ich široká škála verejných a súkromných poskytovateľov v reakcii na dopyt po flexibilnejších formách vzdelávania a odbornej prípravy s väčším dôrazom na vzdelávajúcu sa osobu. Takéto vzdelávanie a odbornú prípravu možno opísať nielen ako celoživotné, ale aj ako prierezové, keďže sa odohrávajú v rôznych prostrediach (v práci, doma, medzi ľuďmi, ktorí už pracujú, ako aj medzi tými, ktorí aktuálne nepracujú). Mikrocertifikáty umožňujú cielené a flexibilné získavanie a uznávanie vedomostí, zručností a kompetencií s cieľom uspokojiť nové a vznikajúce potreby v spoločnosti a na trhu práce. Treba poznamenať, že mikrocertifikáty nenahrádzajú tradičné kvalifikácie. Namiesto toho ich môžu dopĺňať a slúžiť ako príležitosť na celoživotné vzdelávanie pre všetkých. Vzhľadom na ich flexibilitu môžu mikrocertifikáty vytvárať a ponúkať rôzni poskytovatelia v mnohých rozličných prostrediach formálneho a neformálneho vzdelávania, ako aj informálneho učenia sa. Dosiaľ neexistuje spoločné vymedzenie mikrocertifikátov a zároveň chýbajú normy na ich opisovanie a uznávanie. To spôsobuje obavy v súvislosti s ich hodnotou, kvalitou, uznávaním, transparentnosťou a „prenosnosťou“ (prenosnosťou medzi sektormi vzdelávania a odbornej prípravy a v rámci nich, prenosnosťou na trhu práce a prenosnosťou medzi krajinami). Tým sa obmedzuje dôvera, pochopenie, širšie prijímanie a využívanie, čím sa zasa obmedzuje potenciál mikrocertifikátov podporovať flexibilné vzdelávacie a kariérne dráhy. Mikrocertifikáty možno takisto použiť v rámci cielených opatrení na podporu inklúzie a na uľahčenie prístupu širšej škály vzdelávajúcich sa osôb k vzdelávaniu a odbornej príprave a ku kariérnym príležitostiam. Do tejto širšej škály vzdelávajúcich sa osôb patria znevýhodnené a zraniteľné skupiny (ako sú osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, osoby s nízkou úrovňou kvalifikácie/zručností, menšiny, osoby s migrantským pôvodom, utečenci a osoby s nedostatkom príležitostí z dôvodu ich geografickej polohy a/alebo znevýhodnenej sociálno-ekonomickej situácie). Mikrocertifikáty možno použiť aj cieleným spôsobom na riešenie problémov v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy a na trhoch práce vrátane rodových a iných diskriminačných stereotypov (napr. v súvislosti s výberom štúdia, ako aj v rámci vzdelávacích postupov a materiálov) v záujme podpory bezproblémovejšieho prechodu zo školy do zamestnania. Cieľ a rozsah pôsobnosti návrhu: Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mikrocertifikátov, ktorý vypracovala Komisia, vo všeobecnosti prispeje k vykonávaniu zásad 1 a 4 Európskeho piliera sociálnych práv, a to rozšírením vzdelávacích príležitostí pre všetkých a uľahčením flexibilnejších vzdelávacích dráh v priebehu života, ako aj podporou práva na včasnú a cielenú pomoc zameranú na zlepšenie vyhliadok zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti vrátane práva na pomoc pri odbornej príprave a rekvalifikácii. Konkrétne je cieľom návrhu: ·umožniť ľuďom nadobúdať vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré potrebujú, aby sa im darilo na meniacom sa trhu práce a v spoločnosti a aby mohli v plnej miere využiť sociálne spravodlivú obnovu po pandémii COVID-19, ako aj spravodlivú transformáciu na zelené a digitálne hospodárstvo, ·podporiť pripravenosť poskytovateľov mikrocertifikátov v záujme zvýšenia flexibility ponuky vzdelávania, aby si ľudia mohli vytvárať prispôsobené vzdelávacie a kariérne dráhy, ·posilniť inkluzívnosť a rovnosť príležitostí a zároveň prispieť k dosiahnutiu odolnosti, sociálnej spravodlivosti a prosperity pre všetkých v kontexte demografickej zmeny a vo všetkých fázach hospodárskych cyklov. Na dosiahnutie týchto cieľov sa v návrhu odporúčania Rady stanovuje európsky prístup, v rámci ktorého sa členským štátom odporúča, aby:

·na vytváranie, vydávanie a prenosnosť mikrocertifikátov uplatňovali spoločné vymedzenie, normy a kľúčové zásady EÚ, ·vytvorili ekosystém mikrocertifikátov, ·napĺňali potenciál mikrocertifikátov podporovať celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť. Cieľom je, aby jednotlivé členské štáty, zainteresované strany a rôzni poskytovatelia (od inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy až po súkromné spoločnosti) v rôznych sektoroch, oblastiach a krajinách vytvárali, využívali a porovnávali mikrocertifikáty uceleným spôsobom. Cieľom návrhu je podporiť prebiehajúcu prácu členských štátov, zainteresovaných strán a rôznych skupín poskytovateľov v celej EÚ v oblasti mikrocertifikátov. Návrhom sa ponúkajú kľúčové zdroje a usmernenia pre týchto poskytovateľov a iné subjekty, ktoré majú záujem zaoberať sa mikrocertifikátmi. Týmito kľúčovými zdrojmi a usmerneniami sa konzistentne a ucelene podporí hodnota, kvalita, uznávanie, transparentnosť, prenosnosť a využívanie mikrocertifikátov. Budú teda prispievať ku kultúre celoživotného vzdelávania a k zvýšeniu zamestnateľnosti ľudí. V návrhu sa v plnej miere rešpektuje rozmanitosť a flexibilita mikrocertifikátov. Z toho dôvodu sa v návrhu neodporúča vytvárať nové systémy alebo druhy mikrocertifikátov. Jeho cieľom je podporiť pripravenosť členských štátov a poskytovateľov na: i) napĺňanie potenciálu mikrocertifikátov zlepšiť celoživotné vzdelávanie a ii) čo najlepšie využitie existujúcich nástrojov na vytváranie mikrocertifikátov. Cieľom návrhu nie je nahradiť existujúce vnútroštátne postupy organizácie vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnanosti alebo trhov práce. Mikrocertifikáty ich dopĺňajú. Návrh odporúčania Rady navyše vychádza z existujúcich pravidiel administratívnych postupov a mechanizmov správy a riadenia (a v prípade potreby sa v ňom odporúča ich úprava) na vnútroštátnej a inštitucionálnej úrovni (napr. pokiaľ ide o postupy zabezpečovania kvality a uznávania). •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Navrhované odporúčanie Rady je v súlade s inými iniciatívami Únie, ktoré sa zaoberajú celoživotným vzdelávaním a zamestnateľnosťou, a dopĺňa ich. Nadväzuje na oznámenie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, európsky program v oblasti zručností a akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatý 4. marca 2021. V tomto akčnom pláne sa mikrocertifikáty označujú za inovatívny nástroj, ktorý môže „uľahčiť flexibilné vzdelávacie dráhy a pomáhať pracovníkom na pracovisku alebo pri zmene pracovného miesta či životnej zmene“. Mikrocertifikáty budú takisto zohrávať kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľovej hodnoty do roku 2030, v súlade s ktorou sa má na odbornej príprave každoročne zúčastňovať 60 % všetkých dospelých. Ide o jednu z troch hlavných cieľových hodnôt EÚ, ktoré uvítali vedúci predstavitelia EÚ na sociálnom samite v Porte v Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 a v záveroch Európskej rady z 25. júna 2021. Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mikrocertifikátov bude prijatý súčasne s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov, ktorý vypracovala Komisia. Cieľom oboch opatrení je umožniť jednotlivcom rozvíjať si svoje zručnosti počas celého života a zabezpečiť ich uznanie. Komisia takisto prijala odporúčanie Komisie týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (tzv. odporúčanie EASE). Cieľom tohto odporúčania bolo uľahčiť prechod zo zamestnania do zamestnania a obnovu po pandémii COVID-19 sprevádzanú tvorbou veľkého počtu pracovných miest, a to najmä podporou príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti pracovníkov v tomto kontexte môžu zohrávať krátke kurzy odbornej prípravy, najmä tie, ktoré by sa osvedčovali mikrocertifikátmi. V uznesení Rady z 18. februára 2021 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) Rada vyzýva na: „[p]osilňovanie kľúčovej úlohy systémov vysokoškolského vzdelávania a OVP v záujme podpory celoživotného vzdelávania a dostupnosti pre pestrejšiu paletu študentov. Preskúmanie koncepcie a využívania mikrocertifikátov môže pomôcť rozšíriť vzdelávacie príležitosti a mohlo by posilniť úlohu vysokoškolského vzdelávania a OVP v celoživotnom vzdelávaní poskytovaním flexibilnejších a modulárnych vzdelávacích príležitostí a inkluzívnejších vzdelávacích dráh“. V záveroch Rady o rovnosti a inklúzii vo vzdelávaní a odbornej príprave s cieľom podporiť úspech vo vzdelávaní pre všetkých Rada vyzýva členské štáty, aby: „[p]odporovali poskytovanie príležitostí na vzdelávanie pre všetkých učiacich sa, aby sa zapájali do flexibilných dráh vzdelávania a odbornej prípravy počas celého života, a to aj prostredníctvom validácie predchádzajúceho vzdelávania, a aj v rámci neformálneho a informálneho prostredia a flexibilných prístupov, a to aj preskúmaním koncepcie a využívania európskeho prístupu k mikrocertifikátom, a to bez toho, aby sa v počiatočnom vzdelávaní a odbornej príprave narušila základná zásada kompletných programov“. Takisto sa v ňom zdôrazňuje, že „[v]ysokoškolské vzdelávanie […] [m]ôže tiež ďalej zapájať dospelých, podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu a zohrávať úlohu v celoživotnom vzdelávaní prostredníctvom flexibilných alternatív k úplným programom, a to preskúmaním koncepcie a využitia európskeho prístupu k mikrocertifikátom“. V záveroch Rady o iniciatíve „Európske univerzity“ Rada vyzýva Komisiu a členské štáty, aby „[s]poločne preskúmali opatrenia potrebné na to, aby bolo možné testovať využívanie mikrocertifikátov v oblasti vysokoškolského vzdelávania s cieľom pomôcť rozšíriť príležitosti na vzdelávanie a posilniť úlohu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v rámci celoživotného vzdelávania“. V odporúčaní Rady týkajúcom sa odborného vzdelávania a prípravy pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, ktoré bolo prijaté 24. novembra 2020, sa Komisia vyzýva, aby preskúmala „koncepci[u] a využívani[e] mikrocertifikátov, aj v rámci odborného vzdelávania a prípravy (OVP), spolu s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, a to aj v kontexte poradnej skupiny pre európsky kvalifikačný rámec, ako sa navrhuje v Európskom programe v oblasti zručností“. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ Navrhované odporúčanie Rady je v súlade s článkami 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 165 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia „prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov“. V článku 165 ods. 2 ZFEÚ sa ďalej vymedzuje, že činnosť Únie v oblasti vzdelávania sa bude čiastočne zameriavať na „podporu mobility študentov a učiteľov, medzi iným podporou akademického uznávania diplomov a započítaním času štúdia“. V článku 166 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia „uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania“. V článku 149 v spojení s článkom 292 ZFEÚ sa stanovuje právny základ koordinovanej stratégie v oblasti zamestnanosti a podpory kvalifikovanej, odborne pripravenej a prispôsobivej pracovnej sily. V článku 149 sa stanovuje prijatie opatrení určených „na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a na podporu ich opatrení v oblasti zamestnanosti prostredníctvom podnetov zameraných na rozvíjanie výmeny informácií, osvedčených skúseností, na poskytovanie porovnávacích analýz a rád, ako aj na podporu nových prístupov a hodnotenia skúseností, najmä pomocou pilotných projektov“. Týmto návrhom sa v plnej miere rešpektuje zodpovednosť členských štátov za organizáciu ich vlastných systémov vzdelávania a odbornej prípravy (vrátane obsahu výučby a ich kultúrnej a jazykovej rozmanitosti), ako aj organizáciu zamestnanosti a trhov práce. V tomto návrhu sa prejavuje doplňujúca a podporná úloha EÚ a dobrovoľná povaha európskej spolupráce v oblasti týchto systémov. Iniciatívou sa v plnej miere rešpektujú právomoci Únie. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Cieľom tohto návrhu je podporiť a zlepšiť prebiehajúce skúmanie a vytváranie mikrocertifikátov v členských štátoch pri úplnom rešpektovaní zásady subsidiarity, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), keďže sa rozhodnutia o rozsahu a forme vykonávania ponechajú na členské štáty. Členské štáty v plnej miere a primárne zodpovedajú za obsah výučby a organizáciu svojich systémov vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnanosti a pracovného trhu. Mikrocertifikáty sa však vo vnútroštátnom a v sektorovom rámci značne líšia, pričom sa prijímajú rôzne prístupy k ich vymedzeniu, formátu a iným vlastnostiam. Spoločnými prístupmi k vytváraniu a využívaniu mikrocertifikátov na úrovni EÚ možno podporiť a zlepšiť vnútroštátne úsilie. Tieto spoločné prístupy môžu takisto viesť k budovaniu dôvery medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami. Je preto dôležité, aby došlo k dohode o týchto spoločných prístupoch, čím sa predíde šíreniu vymedzení mikrocertifikátov a noriem v tejto oblasti, ktoré by bránili ich kvalite, transparentnosti, cezhraničnej porovnateľnosti, uznávaniu a prenosnosti na jednotnom trhu EÚ. Iniciatíva EÚ v tejto oblasti je takisto opodstatnená v záujme umožnenia vzostupnej sociálno-ekonomickej konvergencie v hospodárskej a menovej únii a v EÚ v širšom zmysle. Keďže dopyt po zručnostiach v jednotlivých sektoroch a medzi nimi sa rýchlo mení, pričom niektoré z týchto sektorov sú výrazne dotknuté zelenou a digitálnou transformáciou, zvyšovaním prístupu k príležitostiam na odbornú prípravu sa môže zlepšiť aj odolnosť trhov práce proti otrasom, ako bol ten, ku ktorému došlo v dôsledku pandémie COVID-19. •Proporcionalita Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 ZEÚ. Ani obsah, ani forma tohto navrhovaného odporúčania Rady nepresahujú rámec nevyhnutný na dosiahnutie jeho cieľov. Navrhované opatrenia sú vo vzťahu k sledovaným cieľom primerané, keďže sa v nich rešpektujú postupy členských štátov a rozmanitosť vnútroštátnych systémov. Akékoľvek záväzky členských štátov sú navyše dobrovoľné a každý členský štát sa môže slobodne rozhodnúť, aký prístup uplatní. Návrhom sa podporuje skúmanie mikrocertifikátov, ktoré už prebieha vo viacerých členských štátoch. V návrhu sa prijíma diferencovaný prístup, v ktorom sa zohľadňuje odlišná hospodárska, finančná a sociálna situácia členských štátov, ako aj ich odlišné systémy vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnanosti a trhu práce. • Výber nástroja V ZFEÚ, najmä v jej článku 165 ods. 4, článku 166 ods. 4 a článku 149 v spojení s článkom 292, sa na dosiahnutie uvedených cieľov stanovuje prijímanie odporúčaní Rady na návrh Komisie. Odporúčanie Rady je v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnanosti a trhov práce, v ktorých má EÚ podpornú zodpovednosť, primeraným nástrojom. Ide o nástroj, ktorý sa v prípade opatrení EÚ v týchto oblastiach používa často. Odporúčanie Rady ako právny nástroj predstavuje záväzok členských štátov vo vzťahu k opatreniam, ktoré sa v ňom uvádzajú, a poskytuje silný politický základ spolupráce v týchto oblastiach, pričom sa zároveň v plnej miere rešpektuje právomoc členských štátov. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Neuplatňuje sa. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Európska komisia vykonala v priebehu rokov 2020 a 2021 rozsiahlu konzultáciu s cieľom získať stanoviská zainteresovaných strán. Po zozbieraní úvodnej spätnej väzby od expertov v danej oblasti sa v rokoch 2020 a 2021 uskutočnilo 53 cielených konzultačných podujatí v záujme zaistenia účasti všetkých zainteresovaných strán a príslušníkov verejnosti.

Dôležitou fázou tejto konzultácie bola otvorená verejná konzultácia, ktorá prebiehala od apríla do júla 2021 a v rámci nej sa doručilo viac než 500 príspevkov zo 43 krajín a viac než 90 pozičných dokumentov. Európska komisia bola odhodlaná počas tohto konzultačného procesu posúdiť snahu o vytváranie mikrocertifikátov na vnútroštátnej úrovni aj úrovni EÚ. Celkovo sa všetky kategórie zainteresovaných strán vo všeobecnosti zhodli na potrebe vypracovať európsky prístup k mikrocertifikátom. Protichodné záujmy a pohľady sa však objavili v súvislosti s rôznymi aspektmi, ako je: i) pracovné vymedzenie mikrocertifikátov; ii) zabezpečovanie kvality a flexibilita a iii) úloha mikrocertifikátov. Vymedzenie mikrocertifikátov, ktoré Komisia predložila v rámci konzultácie, podporila veľká väčšina zainteresovaných strán. Niektoré návrhy zahŕňali označovanie mikrocertifikátov ako „malých formátov vzdelávania“ namiesto „krátkych vzdelávacích skúseností“, aby sa vymedzenie nespájalo so žiadnym časovým obdobím. Väčšina respondentov prijala pozitívne aj navrhované štandardné zložky na účel opísania mikrocertifikátu, pričom každú navrhovanú normu považovali buď za základnú, alebo odporúčanú. Zainteresované strany sa domnievali, že návrh uceleného prístupu k mikrocertifikátom na úrovni EÚ je v tomto kontexte primárnou úlohou Únie. Zainteresované strany takisto považovali za osobitne vhodné, aby EÚ zabezpečila spravodlivé a transparentné postupy uznávania a poskytla jasné vymedzenie mikrocertifikátov. •Získavanie a využívanie expertízy Návrh vychádza zo širokej škály správ a štúdií v oblasti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie. V návrhu sa takisto zohľadňuje vplyv pandémie COVID-19 a digitálnej a zelenej transformácie na systémy vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnateľnosť. Osobitný príspevok k tejto iniciatíve poskytli: i) Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj; ii) Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania; iii) Európska nadácia pre odborné vzdelávanie; iv) relevantné projekty programu Erasmus+; v) správa vypracovaná Sieťou expertov na sociálne aspekty vzdelávania a odbornej prípravy (NESET) a vi) správa konzultačnej skupiny o úlohe mikrocertifikátov vo vysokoškolskom vzdelávaní. Tieto informácie sú zahrnuté do sprievodného pracovného dokumentu útvarov Komisie. •Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu sa nevykonalo vzhľadom na: i) skutočnosť, že činnosťami sa dopĺňajú iniciatívy členských štátov; ii) dobrovoľnosť navrhovaných činností a iii) rozsah očakávaného vplyvu. Pri vypracúvaní návrhu sa vychádzalo zo špecializovaných štúdií, konzultácie s členskými štátmi, verejnej konzultácie a mnohých špecializovaných konzultácií so zainteresovanými stranami. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa opisuje široká škála nedávnych dôkazov z výskumu spoločne so stanoviskami a skúsenosťami európskych zainteresovaných strán v záujme podpory navrhovaného odporúčania. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa uvádzajú aj príklady existujúcich politík a projektov v tejto rýchlo sa rozvíjajúcej oblasti. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Neuplatňuje sa. •Základné práva V tomto navrhovanom odporúčaní Rady sa dodržiavajú základné práva. Podporujú sa v ňom zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, konkrétne právo na vzdelanie, právo na prístup k odbornému a ďalšiemu vzdelávaniu (článok 14) a právo na ochranu osobných údajov (článok 8). 4.VPLYV NA ROZPOČET Táto iniciatíva si nebude vyžadovať dodatočné zdroje z rozpočtu EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia navrhuje, aby sa v záujme podpory vykonávania v spolupráci s členskými štátmi vypracoval osobitný usmerňovací materiál, príručky a iné konkrétne materiály. Budú vychádzať z dôkazov, činností v rámci partnerskej výmeny skúseností a z identifikovaných osvedčených postupov. Členským štátom sa odporučí, aby čo najskôr zaviedli zásady stanovené v odporúčaní a aby predložili plán, v ktorom sa uvedú zodpovedajúce opatrenia, ktoré prijmú na vnútroštátnej úrovni. Komisia zamýšľa podávať správy o uplatňovaní odporúčania prostredníctvom príslušných rámcov Únie na monitorovanie a podávanie správ. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

Neuplatňuje sa. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V odporúčaní sa navrhujú usmernenia a opatrenia, ktoré môžu členské štáty vykonať s cieľom zvýšiť kvalitu, transparentnosť a využívanie malých formátov vzdelávania zakončených mikrocertifikátmi. V návrhu sa uvádza súbor odporúčaní členským štátom v súlade s vnútroštátnymi prioritami a okolnosťami. V návrhu sa navyše Komisia vyzýva, aby podporovala členské štáty a zainteresované strany, najmä tým, že bude uľahčovať spoluprácu a vypracuje praktické usmernenia a nástroje na podporu vytvárania a využívania mikrocertifikátov. V odporúčaní sa takisto stanovuje záväzok Európskej komisie dopĺňať a podporovať opatrenia členských štátov v tejto oblasti. V bodoch 1 – 2 sa odporúča, aby členské štáty prijali európsky prístup k mikrocertifikátom s cieľom: i) rozšíriť paletu vzdelávacích príležitostí pre jednotlivcov; podporiť pripravenosť poskytovateľov mikrocertifikátov a iii) posilniť inkluzívnosť a rovnosť príležitostí. Mikrocertifikátmi sa takisto prispeje k dosiahnutiu cieľovej hodnoty 60 % všetkých dospelých každoročne sa zúčastňujúcich na odbornej príprave stanovenej v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, ktorú uvítali vedúci predstavitelia EÚ. V bodoch 3 – 4 sa objasňuje, že do rozsahu pôsobnosti návrhu patrí stanovenie spoločného európskeho prístupu k poskytovaniu mikrocertifikátov. Súčasťou tohto spoločného prístupu bude vymedzenie mikrocertifikátov a usmernenie k tomu, ako sa majú mikrocertifikáty vytvárať, vydávať a opisovať. V bode 5 sa uvádza vymedzenie pojmov na účel odporúčania. V bode 6 sa odporúča, aby členské štáty prijali tzv. štandardné prvky Únie, ktorými sa opisuje mikrocertifikát, a zásady Únie týkajúce sa vytvárania a vydávania mikrocertifikátov, ktoré sa uvádzajú v prílohách I a II. V bodoch 7 – 10 sa stanovujú opatrenia na vytvorenie tzv. ekosystémov mikrocertifikátov v rámci vyvíjajúcich sa systémov vzdelávania a odbornej prípravy, trhov práce a spoločnosti. V bodoch 11 – 15 sa uvádzajú odporúčania týkajúce sa využívania mikrocertifikátov v rámci systémov vzdelávania a odbornej prípravy, politík v oblasti zručností, politík zamestnanosti a aktívnych politík na trhu práce, ktoré môžu slúžiť potrebám širokej škály vzdelávajúcich sa osôb, pracovníkov, uchádzačov o zamestnanie a iných osôb, aby mohli v plnej miere využívať sociálne spravodlivú obnovu po pandémii COVID-19, ako aj spravodlivú transformáciu na zelené a digitálne hospodárstvo. Okrem toho sa v návrhu uvádza podpora využívania mikrocertifikátov na pomoc niektorým cieľovým skupinám pri opätovnom vstupe na trh práce, a to najmä pokiaľ ide o poberateľov minimálneho príjmu, dlhodobo nezamestnané osoby a nízkokvalifikované osoby. Takisto sa v ňom navrhuje podpora využívania mikrocertifikátov pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov platforiem, ktorí nemusia mať prístup k tradičnému vzdelávaniu a odbornej príprave, ale potrebujú cielenú podporu v záujme kariérneho postupu. Mikrocertifikáty sa takisto môžu využívať na uznanie výstupov povinnej alebo požadovanej odbornej prípravy v prípade niektorých pracovných miest a povolaní, napr. v prípade prvej pomoci, ručnej manipulácie a prevádzky strojov pri špecifických pracovných miestach a povolaniach. V bodoch 16 – 19 sa víta zámer Komisie podporiť vytváranie a využívanie mikrocertifikátov prostredníctvom: i) vytvorenia alebo prispôsobenia nástrojov a služieb EÚ; ii) podpory spolupráce medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami; iii) vytvorenia platformy Europass a iv) podpory ďalšieho výskumu v súvislosti s uplatňovaním európskeho prístupu k mikrocertifikátom. Vykonávanie sa podporí prostredníctvom existujúcich nástrojov EÚ, ktorými sa podporujú potreby jednotlivcov a organizácií, vrátane Europassu a digitálnych Europass-certifikátov na vzdelávanie s cieľom podporiť prenosnosť a pravosť mikrocertifikátov. Vykonávanie sa takisto podporí prostredníctvom iniciatívy európskej študentskej karty, čím sa študentom umožní elektronicky a bezpečne poskytovať výstupy mikrocertifikátov iným inštitúciám vzdelávania a odbornej prípravy. K uľahčeniu využívania krátkych vzdelávacích skúseností zakončených mikrocertifikátmi napokon prispejú programy a nástroje financovania EÚ. V bodoch 20 – 22 sa uvádzajú mechanizmy podávania správ na účely vykonávania odporúčania. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa opisuje široká škála nedávnych dôkazov z výskumu spoločne so stanoviskami a skúsenosťami európskych zainteresovaných strán v záujme podpory navrhovaného odporúčania. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa uvádzajú aj príklady existujúcich politík a projektov v tejto rýchlo sa rozvíjajúcej oblasti. 2021/0402 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 149 a 292, články 165 a 166,

so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1)Stále viac ľudí v Európe si potrebuje dopĺňať svoje vedomosti, zručnosti a kompetencie, pretože ich formálne vzdelanie nepostačuje na uspokojenie potrieb rýchlo sa meniacej spoločnosti a trhu práce. Obnova po pandémii COVID-19 a digitálna a zelená transformácia urýchlili tempo zmien nášho spôsobu života, vzdelávania a práce. Pandémia narušila kariérne vyhliadky mladých ľudí aj dospelých. Spôsobila aj zvýšenie nezamestnanosti a narušila fyzickú, duševnú a emocionálnu pohodu stoviek miliónov ľudí v Európe. (2)Jednou z hlavných výziev, ktorým čelia európske podniky a zamestnávatelia, je nedostatočná ponuka tých správnych zručností na trhu práce EÚ. Pracovníci zároveň čelia nevídaným zmenám v spôsobe organizácie práce. V dôsledku digitálnej a zelenej transformácie sa okrem toho zásadne menia profily úloh a požiadavky na zručnosti. Ako sa uvádza v rozhodnutí Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti, členské štáty by mali „každému umožniť predvídať potreby trhu práce a lepšie sa im prispôsobiť, najmä prostredníctvom neustáleho získavania nových zručností, zvyšovania úrovne zručností“. To je pre pracovníkov kľúčové, aby mohli reagovať na potreby svojho aktuálneho pracovného miesta alebo prejsť na nové pracovné miesto alebo do rozvíjajúcich sa sektorov, ako sú zelené a digitálne sektory, najmä v kontexte demografického starnutia. (3)Ľudia potrebujú prístup ku kvalitnej výučbe a vzdelávaniu, ktoré sa poskytujú rôznymi spôsobmi a v rôznych prostrediach, aby si rozvíjali svoje osobné, sociálne, kultúrne a odborné kompetencie. Vyzýva sa, aby boli systémy vzdelávania a odbornej prípravy flexibilnejšie a aby sa v rámci nich hľadali riešenia v záujme zabezpečenia prístupnejšieho a inkluzívnejšieho vzdelávania s väčším dôrazom na vzdelávajúcu sa osobu pre širšiu škálu profilov. Túto potrebu riešia aj neformálni poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, a to tým, že poskytujú nové a inovatívne príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. (4)Na zaistenie toho, aby mal každý zručnosti potrebné na úspech v spoločnosti, na trhu práce a v osobnom živote, je kľúčová účinná kultúra celoživotného vzdelávania. Je dôležité, aby mali ľudia počas života prístup ku kvalitnému a relevantnému vzdelávaniu a odbornej príprave, zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii. Príležitosti na celoživotné vzdelávanie by mali byť súčasťou dlhodobej stratégie inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zlepšiť ich schopnosť reagovať na rýchlo sa meniace potreby zamestnávateľov a vzdelávajúcich sa osôb. Tým by sa umožnilo zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia rozmanitejšej skupine vzdelávajúcich sa osôb (vrátane absolventov týchto inštitúcií a iných vzdelávajúcich sa osôb). Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, inštitúcie OVP a iní poskytovatelia mikrocertifikátov musia spolupracovať, aby rýchlo uplatňovali najnovšie zistenia z výskumu pri vytváraní a aktualizácii vzdelávacích príležitostí. (5)Mikrocertifikáty môžu prispieť k osvedčeniu výstupov týchto malých prispôsobených formátov vzdelávania. Umožňujú cielené a flexibilné získavanie vedomostí, zručností a kompetencií v záujme uspokojenia nových a vznikajúcich potrieb v spoločnosti a na trhu práce a zároveň nenahrádzajú tradičné kvalifikácie. Mikrocertifikáty môžu vytvárať a ponúkať rôzni poskytovatelia v rozličných vzdelávacích prostrediach (či už vo formálnom, v neformálnom, alebo informálnom prostredí). (6)Napriek tomu, že sa mikrocertifikáty čoraz viac využívajú, v Európe neexistuje ich spoločné vymedzenie ani spoločné normy v tejto oblasti. Tým sa obmedzuje pochopenie a využívanie mikrocertifikátov, čím sa oslabuje potenciál mikrocertifikátov uľahčovať flexibilné vzdelávacie a kariérne dráhy. (7)V prvej zásade Európskeho piliera sociálnych práv sa uvádza, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce, a to kdekoľvek v Európskej únii. Vo štvrtej zásade Európskeho piliera sociálnych práv sa uvádza, že každý má právo na včasnú a cielenú pomoc na zlepšenie vyhliadok zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti. Súčasťou tohto práva na pomoc je právo na podporu pri odbornej príprave a rekvalifikácii. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv sa mikrocertifikáty označujú za inovatívny nástroj, ktorý môže „uľahčiť flexibilné vzdelávacie dráhy a pomáhať pracovníkom na pracovisku alebo pri zmene pracovného miesta“. Mikrocertifikáty môžu zohrávať úlohu pri plnení hlavných cieľových hodnôt EÚ, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030, vrátane cieľovej hodnoty, v súlade s ktorou sa má na odbornej príprave každoročne zúčastňovať 60 % všetkých dospelých, a miery zamestnanosti aspoň na úrovni 78 %. Obe tieto cieľové hodnoty uvítali vedúci predstavitelia EÚ, sociálni partneri aj občianska spoločnosť na sociálnom samite v Porte a potom aj Európska rada 25. júna 2021. (8)Súčasne s akčným plánom Komisia prijala odporúčanie týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (tzv. odporúčanie EASE). V tomto odporúčaní sa členským štátom poskytuje konkrétne politické usmernenie s cieľom vytvoriť ucelené balíky politík na zjednodušenie zmeny pracovného miesta a podporu obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 s tvorbou veľkého počtu pracovných miest. Politické usmernenie sa týka príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu a podporných opatrení. (9)V európskom programe v oblasti zručností sa v rámci jeho 12 hlavných opatrení oznámila nová iniciatíva týkajúca sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom. Cieľom tejto novej iniciatívy je podpora kvality, transparentnosti a využívania mikrocertifikátov v rámci EÚ. V programe v oblasti zručností sa oznámila aj iniciatíva týkajúca sa individuálnych vzdelávacích účtov s cieľom pomôcť pri riešení existujúcich nedostatkov v prístupe dospelých v produktívnom veku k odbornej príprave a umožniť im úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce. V rámci odbornej prípravy sprístupnenej jednotlivcom sa mikrocertifikáty môžu použiť v záujme podpory fungovania týchto individuálnych vzdelávacích účtov. (10)V oznámení o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 sa uviedlo, že Komisia sa bude usilovať o vypracovanie európskeho prístupu k mikrocertifikátom, ktorého cieľom bude zabezpečiť širšiu paletu vzdelávacích príležitostí a posilniť úlohu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a OVP v celoživotnom vzdelávaní. (11)V odporúčaní Rady týkajúcom sa OVP pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť sa Komisia vyzýva na „[p]reskúmani[e] koncepcie a využívania mikrocertifikátov“. (12)V záveroch Rady o iniciatíve „Európske univerzity“ – prepojenie vysokoškolského vzdelávania, výskumu, inovácie a spoločnosti: príprava podmienok pre nový rozmer európskeho vysokoškolského vzdelávania sa zdôrazňuje, že mikrocertifikáty by mohli „pomôcť rozšíriť možnosti vzdelávania s cieľom prispôsobiť ich aj netradičným študentom a zohľadniť dopyt po nových zručnostiach na trhu práce, zabezpečiť flexibilnejšie a modulárnejšie formáty vzdelávania, podporovať prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu, zapájať učiacich sa bez ohľadu na ich predchádzajúce kvalifikácie alebo zázemie, podporovať príležitosti na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností a zároveň zabezpečovať kvalitné vzdelávanie“. (13)Ministri školstva európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania sa v Rímskom komuniké medzivládneho bolonského procesu zaviazali pomáhať svojim inštitúciám vysokoškolského vzdelávania: i) diverzifikovať ponuku vzdelávania a ii) inovovať ich vzdelávací obsah a spôsoby poskytovania vzdelávania. Mnoho inštitúcií vysokoškolského vzdelávania popri kompletných študijných programoch ponúka alebo plánuje ponúkať menšie jednotky vzdelávania. Tieto menšie jednotky vzdelávajúcim sa osobám umožňujú rozvíjať alebo dopĺňať ich kultúrne, odborné a prierezové zručnosti a kompetencie v rôznych fázach ich života. Prostredníctvom spolupráce v rámci bolonského procesu sa preskúma, ako a do akej miery možno tieto menšie flexibilné jednotky vzdelávania vrátane tých, ktoré sú zakončené mikrocertifikátmi, vymedziť, rozvíjať, vykonávať a uznávať pomocou spoločných nástrojov. (14)Systémy vzdelávania a odbornej prípravy by mali zodpovedať rôznym individuálnym potrebám, schopnostiam a kapacitám všetkých vzdelávajúcich sa osôb. Takisto by mali ponúkať vzdelávacie príležitosti pre všetkých, a to aj v neformálnom a informálnom prostredí, ako sa zdôraznilo v záveroch Rady o rovnosti a inklúzii vo vzdelávaní a odbornej príprave. Náležite vytvorené mikrocertifikáty možno použiť v rámci cielených opatrení na podporu inklúzie a prístupnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre širšiu škálu vzdelávajúcich sa osôb. Do tejto širšej škály vzdelávajúcich sa osôb patria znevýhodnené a zraniteľné skupiny (ako sú osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, osoby s nízkou úrovňou kvalifikácie/zručností, menšiny, osoby s migrantským pôvodom, utečenci a osoby s nedostatkom príležitostí z dôvodu ich geografickej polohy a/alebo znevýhodnenej sociálno-ekonomickej situácie). Mikrocertifikáty takisto možno použiť na predchádzanie predčasnému ukončeniu vzdelávania a odbornej prípravy a na podporu prechodu zo školy do zamestnania. Očakávaný nárast počtu utečencov a žiadateľov o azyl si bude vyžadovať vypracovanie stratégií na účinné začlenenie týchto skupín do systémov vzdelávania, odbornej prípravy a práce. Usmerneniami a vzájomným učením v celej EÚ pri vytváraní mikrocertifikátov sa môže podporiť inklúzia a zabezpečiť, aby k ich výhodám mali prístup vzdelávajúce sa osoby zo všetkých spoločenských skupín. (15)Mikrocertifikátmi sa takisto môže podporiť profesionálny rozvoj a mobilita osôb s neštandardnými formami práce, ako sú tie v rámci hospodárstva založeného na platformách. Ľudia pracujúci prostredníctvom platforiem majú obmedzený prístup k odbornej príprave v dôsledku svojho postavenia samostatne zárobkovo činných osôb. (16)Mikrocertifikáty môžu zohrávať aktívnu úlohu pri vykonávaní politických iniciatív EÚ na urýchlenie digitálnej a zelenej transformácie. Mikrocertifikátmi možno: i) podporiť ciele aktualizovaného akčného plánu digitálneho vzdelávania, čím sa prispeje k poskytovaniu flexibilných a prístupných vzdelávacích príležitostí v oblasti digitálnych zručností; a ii) dosahovať cieľové hodnoty plánu Komisie v rámci digitálneho kompasu do roku 2030, pokiaľ ide o digitálne zručnú populáciu a vysokokvalifikovaných digitálnych odborníkov v Európe do roku 2030. Mikrocertifikáty môžu zohrávať úlohu aj pri plnení Európskej zelenej dohody, ktorá je európskou stratégiou rastu zameranou na transformáciu hospodárstva a spoločnosti a vydanie sa na udržateľnejšiu cestu. (17)V odporúčaní Rady týkajúcom sa európskeho kvalifikačného rámca (EKR) pre celoživotné vzdelávanie sa stanovuje spoločný referenčný rámec s cieľom pomôcť jednotlivcom a organizáciám porovnať rôzne kvalifikačné systémy, ako aj úrovne kvalifikácií z týchto systémov. EKR ako európsky referenčný rámec je otvorený všetkým druhom a úrovniam kvalifikácií. EKR je otvorený aj mikrocertifikátom, ktoré sú súčasťou národných kvalifikačných rámcov. (18)V odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa boli členské štáty vyzvané, aby do roku 2018 v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a osobitosťami, a ako to považujú za vhodné, zaviedli opatrenia na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Vďaka týmto opatreniam na potvrdzovanie si ľudia môžu dať potvrdiť vedomosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Tieto opatrenia na potvrdzovanie takisto ľuďom umožňujú získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu. V hodnotení odporúčania z roku 2020 sa vyzvalo na rozsiahlejší rozvoj prepojení medzi potvrdzovaním a mikrocertifikátmi.

(19)V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/646 z 18. apríla 2018 o spoločnom rámci na poskytovanie lepších služieb v oblasti zručností a kvalifikácií (Europass) sa stanovuje základ na poskytovanie webových nástrojov pre jednotlivcov na budovanie ich kariéry a celoživotné vzdelávanie so službami autentifikácie certifikátov, vďaka ktorým sú mikrocertifikáty prenosné. (20)Význam, vytváranie a aktualizácia mikrocertifikátov závisí od: i) spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi a organizáciami vzdelávania a odbornej prípravy; a ii) sektorového a medziodvetvového sociálneho dialógu [do tohto sociálneho dialógu by mali byť zapojené organizácie, ktoré zastupujú pracovníkov a zamestnávateľov zo súkromného aj verejného sektora, malé a stredné podniky (MSP) a odborníci a riadiaci pracovníci]. (21)Týmto odporúčaním sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality, PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE: Ciele 1.Členským štátom sa odporúča, aby prijali európsky prístup k mikrocertifikátom s cieľom: a)umožniť jednotlivcom získavať vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré potrebujú, aby sa im darilo na vyvíjajúcom sa trhu práce a v spoločnosti a aby mohli v plnej miere využiť sociálne spravodlivú obnovu, ako aj spravodlivú transformáciu na zelené a digitálne hospodárstvo; b)podporiť pripravenosť poskytovateľov mikrocertifikátov v záujme zvýšenia transparentnosti a flexibility ponuky vzdelávania, aby si ľudia mohli vytvárať prispôsobené vzdelávacie a kariérne dráhy; c)posilniť inkluzívnosť a rovnosť príležitostí a zároveň prispieť k dosiahnutiu odolnosti, sociálnej spravodlivosti a prosperity pre všetkých v kontexte demografickej zmeny a vo všetkých fázach hospodárskych cyklov. 2.Členské štáty by mali mikrocertifikáty používať ako nástroj, ktorým sa prispeje k dosiahnutiu cieľovej hodnoty 60 % všetkých dospelých každoročne sa zúčastňujúcich na odbornej príprave, ktorá bola stanovená v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv a ktorú uvítali vedúci predstavitelia EÚ. Rozsah pôsobnosti 3.Toto odporúčanie sa vzťahuje na mikrocertifikáty, ako aj na politiky, ktorými sa môže podporiť ich účinné vytváranie a využívanie. 4.Mikrocertifikáty sa môžu použiť na doplnenie a vylepšenie ekosystémov vzdelávania, odbornej prípravy, celoživotného vzdelávania a zamestnateľnosti. Cieľom opatrení uvedených v tomto odporúčaní nie je nahradiť ani narušiť počiatočné vysokoškolské vzdelávanie, odborné vzdelávanie a prípravu (OVP) ani tradičné kvalifikácie. Návrhom sa stanovuje spoločný európsky prístup k prebiehajúcemu a novému poskytovaniu mikrocertifikátov v Európskej únii, ako aj vymedzenie pojmu a usmernenie na účel vytvárania, vydávania a opisu mikrocertifikátov v záujme podpory ich kvality, transparentnosti a využívania. Vymedzenie pojmov 5.Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: a)„mikrocertifikát“ je záznam o vzdelávacích výstupoch, ktoré vzdelávajúca sa osoba získala na základe malého objemu vzdelávania. Tieto vzdelávacie výstupy sa posudzovali na základe transparentných a jasne vymedzených noriem. Účelom kurzov zakončených mikrocertifikátmi je poskytnúť vzdelávajúcej sa osobe osobitné vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré zodpovedajú spoločenským, osobným či kultúrnym potrebám, resp. potrebám trhu práce. Mikrocertifikáty vlastní vzdelávajúca sa osoba, je možné ich sprístupňovať a sú prenosné. Môžu byť samostatné alebo sa môžu kombinovať do certifikátov vyššej úrovne. Opierajú sa o zabezpečenie kvality v súlade s dohodnutými normami v príslušnom sektore alebo oblasti činnosti; b)„poskytovatelia mikrocertifikátov“ sú akékoľvek subjekty vrátane inštitúcií a organizácií vzdelávania a odbornej prípravy, sociálnych partnerov (t. j. organizácií zastupujúcich pracovníkov a zamestnávateľov), zamestnávateľov a predstaviteľov odvetvia, organizácií občianskej spoločnosti a vnútroštátnych orgánov, ktoré vytvárajú, poskytujú a vydávajú mikrocertifikáty na účely formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa; c)„vzdelávacie prostredia“ sú rôzne fyzické, online, zmiešané, virtuálne a digitálne miesta, kontexty a kultúry, v ktorých sa ľudia vzdelávajú, pričom zahŕňajú všetky prostredia, v ktorých môže dochádzať k formálnemu a neformálnemu vzdelávaniu a informálnemu učeniu sa; d)„formálne vzdelávanie“ je vzdelávanie, ktoré sa uskutočňuje v organizovanom a štruktúrovanom prostredí osobitne určenom na vzdelávanie a jeho výsledkom je zvyčajne udelenie kvalifikácie, obyčajne v podobe osvedčenia alebo diplomu. Zahŕňa systémy všeobecného vzdelávania, počiatočnej a terciárnej odbornej prípravy a vysokoškolského vzdelávania; e)„neformálne vzdelávanie“ je vzdelávanie, ktoré sa uskutočňuje mimo formálneho vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom plánovaných činností, pokiaľ ide o vzdelávacie ciele a čas vyhradený na vzdelávanie, pri ktorých je k dispozícii určitý druh podpory vzdelávania;

f)„informálne učenie sa“ je učenie sa, ktoré je výsledkom každodenných činností a skúseností a ktoré nie je organizované ani štruktúrované z hľadiska cieľov, času alebo podpory vzdelávania. Z pohľadu vzdelávajúcej sa osoby môže byť neúmyselné; g)„prenosnosť“ je možnosť držiteľa certifikátu uchovávať mikrocertifikát v systéme podľa svojho výberu, sprístupňovať certifikát osobe podľa svojho výberu (či už na vnútroštátnej, alebo nadnárodnej úrovni), schopnosť všetkých strán komunikácie chápať obsah certifikátu a možnosť overiť jeho pravosť; h)„kumulácia“ je možnosť kombinovať rôzne mikrocertifikáty a logicky na ne nadväzovať; i)„hodnotenie“ je postup alebo metóda použitá na hodnotenie, meranie a napokon opísanie zručností, ktoré jednotlivci získali vo formálnom, v neformálnom alebo informálnom prostredí. Hodnotenie môže osvedčiť tretia strana, samotná vzdelávajúca sa osoba (sebahodnotenie) alebo oba tieto subjekty. Vymedzenie a štandardné prvky Únie, ktorými sa opisuje mikrocertifikát 6.Členské štáty by mali prijať: a)vymedzenie mikrocertifikátov stanovené v bode 5 písm. a); b)štandardné prvky Únie, ktorými sa opisuje mikrocertifikát (opísané v prílohe I) vrátane týchto povinných prvkov: 1.identifikácia vzdelávajúcej sa osoby; 2.názov mikrocertifikátu; 3.krajina/región vydávajúceho subjektu; 4.vydávajúci subjekt; 5.dátum vydania; 6.vzdelávacie výstupy; 7.predpokladaná záťaž vzdelávajúcej sa osoby – úsilie potrebné na dosiahnutie vzdelávacích výstupov (podľa možnosti v Európskom systéme prenosu a zhromažďovania kreditov); 8.prípadne úroveň (a prípadne cyklus) vzdelávacej skúsenosti zakončenej mikrocertifikátom (európsky kvalifikačný rámec, kvalifikačné rámce v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania); 9.druh posudzovania; 10.forma účasti na vzdelávacej činnosti; 11.druh zabezpečovania kvality, o ktorý sa opiera mikrocertifikát; c)zásady Únie týkajúce sa vytvárania a vydávania mikrocertifikátov (opísané v prílohe II).

Vytváranie ekosystému mikrocertifikátov 7.Členské štáty by mali uľahčiť prebiehajúce aj nové vytváranie mikrocertifikátov v prostrediach formálneho vzdelávania, a to aj: a)podporou výskumu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v súvislosti s úlohou mikrocertifikátov s cieľom ponúkať vzdelávacie možnosti rôznym vzdelávajúcim sa osobám, najmä rozširovaním atraktívnej a inkluzívnej ponuky činností v rámci celoživotného vzdelávania s dôrazom na vzdelávajúcu sa osobu, a to aj prostredníctvom činností aliancií európskych univerzít; b)podporou poskytovateľov OVP pri skúmaní úlohy mikrocertifikátov v ďalšom OVP s cieľom podporiť zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu dospelých, a to aj prostredníctvom činností centier excelentnosti OVP; c)zabezpečením dostupnosti verejných finančných prostriedkov na vytváranie a poskytovanie malých programov vzdelávania a odbornej prípravy zakončených mikrocertifikátmi na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy, pri súčasnom zohľadnení inštitucionálnej autonómie s cieľom umožniť rozmanitosť a tvorivosť. 8.Členské štáty by mali podporovať prebiehajúce aj nové vytváranie mikrocertifikátov v prostrediach neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, a to aj: a)podporou poskytovania a vytvárania mikrocertifikátov poskytovateľmi inými, ako sú tí, ktorí sa uvádzajú v bode 7, a to aj prostredníctvom dostupnosti verejných finančných prostriedkov (k týmto poskytovateľom patria: spoločnosti, sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti, miestne orgány a súkromní poskytovatelia); b)podporou vytvárania mikrocertifikátov vypracovaných a schválených zástupcami zamestnávateľov a pracovníkov v rámci sociálneho dialógu; c)prispôsobením postupov uznávania predchádzajúceho vzdelávania a potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa s cieľom umožniť vydávanie mikrocertifikátov. 9.Členské štáty sa povzbudzujú, aby podporovali kvalitu a transparentnosť mikrocertifikátov, a to aj: a)uplatňovaním, prispôsobovaním a rozvíjaním mechanizmov zabezpečovania kvality mikrocertifikátov vydávaných rôznymi druhmi poskytovateľov; b)podporou využívania systémov informovanosti pre oblasť zručností v prípade analýz potrieb trhu práce a demografických zmien, aby mohli identifikovať akékoľvek potreby vytvorenia alebo aktualizácie mikrocertifikátov; c)zabezpečením, aby poskytovatelia uverejňovali katalógy mikrocertifikátov, ktoré ponúkajú, a to vo vhodnom prípade vrátane svojej politiky v súvislosti s uznávaním mikrocertifikátov vydaných inými poskytovateľmi; d)vo vhodnom prípade začleňovaním mikrocertifikátov do národných kvalifikačných rámcov a systémov. 10.Členské štáty by mali presadzovať a podporovať účinnú spoluprácu, správu a riadenie a partnerstvá medzi: i) inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy; ii) sociálnymi partnermi; iii) zamestnávateľmi a zástupcami odvetvia; iv) organizáciami občianskej spoločnosti a v) vnútroštátnymi orgánmi. V rámci tejto spolupráce, správy a riadenia a partnerstva by sa mali identifikovať potreby mikrocertifikátov, spoluvytvárať mikrocertifikáty a aktualizovať mikrocertifikáty. Napĺňanie potenciálu mikrocertifikátov 11.Členské štáty by mali mikrocertifikáty začleniť do systémov vzdelávania a odbornej prípravy aj politík v oblasti zručností, a to aj: a)začlenením mikrocertifikátov do národných katalógov ponúkaných kurzov vzdelávania a odbornej prípravy; b)využívaním mikrocertifikátov na zlepšenie prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave pre všetky vzdelávajúce sa osoby vrátane znevýhodnených a zraniteľných skupín (ako sú osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, osoby s nízkou úrovňou kvalifikácie/zručností, menšiny, osoby s migrantským pôvodom, utečenci a osoby s nedostatkom príležitostí z dôvodu ich geografickej polohy a/alebo znevýhodnenej sociálno-ekonomickej situácie); c)využívaním mikrocertifikátov na podporu prechodu z vyššieho sekundárneho vzdelávania alebo OVP do terciárneho vzdelávania a ukončenia študijných programov;

d)využívaním mikrocertifikátov ako ďalších prostriedkov na zlepšenie základných a pokročilých digitálnych zručností a kompetencií širšej škály vzdelávajúcich sa osôb v súlade s akčným plánom digitálneho vzdelávania; e)využívaním mikrocertifikátov na podporu rozvoja poskytovania vzdelávania v oblasti environmentálnej udržateľnosti v rámci vnútroštátneho vykonávania odporúčania Rady týkajúceho sa vzdelávania pre environmentálnu udržateľnosť; f)podporou využívania mikrocertifikátov inštitúciami a inými poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy v spolupráci s okolitým vedomostným a inovačným ekosystémom s cieľom zvýšiť význam a pozitívny vplyv mikrocertifikátov na hospodárstvo ich miest a regiónov; g)podporou chápania a využívania mikrocertifikátov prostredníctvom kontinuálneho profesijného rozvoja učiteľov a školiteľov (napr. v kontexte učiteľských akadémií programu Erasmus+), ako aj akademických pracovníkov a výskumníkov; h)podporou využívania mikrocertifikátov na účely rýchleho začlenenia najnovších zistení z výskumu do vzdelávacích príležitostí a posilňovaním synergií medzi európskym vzdelávacím priestorom a európskym výskumným priestorom; i)skúmaním využívania mikrocertifikátov v európskom vzdelávacom priestore s cieľom bojovať proti rodovým a iným diskriminačným stereotypom v súvislosti s výberom štúdia a v rámci vzdelávacích postupov a materiálov. 12.Členské štáty by mali mikrocertifikáty začleniť do svojich politík zamestnanosti a aktívnych politík trhu práce (t. j. do služieb zamestnanosti, podpory odbornej prípravy a stimulov zamestnanosti), najmä: a)využívaním mikrocertifikátov na: i) riešenie nesúladu medzi zručnosťami a prekážok spojených so zručnosťami v daných hospodárskych sektoroch a regiónoch a ii) zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov, pokiaľ ide o zručnosti a pracovné miesta, po ktorých je na trhu práce dopyt, najmä v kontexte digitálnej a zelenej transformácie; b)zahrnutím kurzov odbornej prípravy zakončených mikrocertifikátmi do vnútroštátnych registrov uznaných príležitostí na odbornú prípravu, ktoré môžu byť prepojené s individuálnymi vzdelávacími účtami a inými systémami na podporu odbornej prípravy; c)podporou využívania mikrocertifikátov ako prostriedkov na dopĺňanie a zlepšovanie zručností samostatne zárobkovo činných osôb a pracovníkov s neštandardnými zmluvami vrátane osôb pracujúcich prostredníctvom platforiem; d)skúmaním využívania mikrocertifikátov v rámci cielených iniciatív na podporu a motiváciu znevýhodnených a zraniteľných skupín (ako sú poberatelia minimálneho príjmu, dlhodobo nezamestnané osoby a nízkokvalifikované osoby) pri opätovnom vstupe na trh práce; e)skúmaním úlohy mikrocertifikátov v rámci systémov na vykonávanie záruky pre mladých ľudí v záujme podpory mladých ľudí, a to aj v úvodnej odbornej príprave, ako aj kvalitných ponúk ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy; f)skúmaním úlohy mikrocertifikátov v rámci vnútroštátneho vykonávania odporúčania týkajúceho sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE); g)skúmaním využívania mikrocertifikátov v záujme splnenia regulačných požiadaviek na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu v prípade niektorých pracovných miest a druhov práce (napr. na účel licencií, povinnej odbornej prípravy a povolení). 13.Členské štáty by mali podporovať Európsku sieť národných informačných centier (ENIC-NARIC) s cieľom vytvoriť postupy uznávania mikrocertifikátov vydaných rôznymi druhmi poskytovateľov, a to aj prostredníctvom preskúmania možnosti automatického uznávania mikrocertifikátov. 14.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli informácie a poradenstvo v súvislosti s identifikáciou a výberom mikrocertifikátov vo vhodnom prípade začlenené do poradenských služieb v oblasti celoživotného vzdelávania. To zahŕňa poradenské služby v univerzitných kariérnych centrách, verejné služby zamestnanosti (VSZ), súkromné služby zamestnanosti, sociálne služby a iné poradenské služby (v oblasti zamestnanosti, kariéry, vzdelávania a odbornej prípravy, koučingu). Začlenením usmernení týkajúcich sa mikrocertifikátov do týchto služieb by sa mali uspokojovať potreby všetkých vzdelávajúcich sa osôb vrátane znevýhodnených a zraniteľných vzdelávajúcich sa osôb. 15.Členské štáty by mali: a)vymedziť opatrenia na vykonanie tohto odporúčania na základe príslušných vnútroštátnych opatrení a finančných rámcov. Malo by to zahŕňať opatrenia, ktorých súčasťou je pridelenie vnútroštátnych zdrojov podľa potreby, ako aj prepojenia s individuálnymi vzdelávacími účtami (s náležitým zreteľom na zodpovednosť a autonómiu organizácií v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a trhu práce vo vnútroštátnom kontexte); b)čo najlepšie využiť fondy a nástroje Únie na podporu potrebných reforiem od podporného rámca až po vytváranie a využívanie mikrocertifikátov. To zahŕňa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU), Európsky sociálny fond plus, program Erasmus+, Európsky zbor solidarity, Európsky fond regionálneho rozvoja, Program InvestEU, program Horizont Európa, program Interreg Europe, program Digitálna Európa, Mechanizmus spravodlivej transformácie, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a modernizačný fond, ako aj vyžiadanie prispôsobenej expertízy prostredníctvom Nástroja technickej podpory. Podpora Komisie

Rada víta zámer Komisie: 16.rozvíjať a prípadne prispôsobovať existujúce nástroje a služby Únie v záujme podpory vytvárania mikrocertifikátov všetkými druhmi poskytovateľov, a to aj: a)podporou vypracovania usmernení k tomu, ako zvýšiť transparentnosť a uplatňovať aktuálne nástroje EÚ a bolonského procesu v oblasti vysokoškolského vzdelávania na vnútorné a vonkajšie zabezpečenie kvality mikrocertifikátov; b)skúmaním, ako prispôsobiť používateľskú príručku Európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov v oblasti vysokoškolského vzdelávania, aby sa do nej začlenili mikrocertifikáty; c)skúmaním, ako prispôsobiť a rozvíjať nástroje EÚ v oblasti zručností a kvalifikácií s cieľom začleniť mikrocertifikáty do systémov OVP; d)podporou úlohy siete ENIC-NARIC pri uznávaní mikrocertifikátov na účely ďalšieho vzdelávania a/alebo zamestnania, a to aj vytvorením usmernení a odbornej prípravy; e)vypracovaním usmernení k tomu, ako mikrocertifikáty začleniť do národných kvalifikačných rámcov (NKR); f)podporou rozvoja iniciatívy európskej študentskej karty, čím sa študentom umožní elektronicky a bezpečne sprístupňovať výstupy mikrocertifikátov iným inštitúciám vzdelávania a odbornej prípravy; 17.podporovať spoluprácu medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami, a to aj: a)podporou európskej spolupráce v oblasti zabezpečovania kvality mikrocertifikátov; b)stimuláciou využívania mikrocertifikátov alianciami európskych univerzít a centrami excelentnosti OVP s cieľom podporovať a povzbudzovať využívanie mikrocertifikátov širšou komunitou v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy; c)podporou komunikácie o mikrocertifikátoch v rámci pedagogických akadémií programu Erasmus+, ako aj v prípade iných poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy učiteľov v záujme riešenia potrieb učiteľov v oblasti kontinuálneho profesijného rozvoja; d)podporou komunikácie o mikrocertifikátoch v rámci Paktu o zručnostiach a súvisiacich iniciatív v oblasti spolupráce vrátane koncepcie sektorovej spolupráce v oblasti zručností, posilneného Európskeho združenia učňovskej prípravy a koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta; e)podporou spolupráce a výmeny najlepších postupov medzi VSZ a zamestnávateľmi, pokiaľ ide o spôsob využívania mikrocertifikátov na podporu zamestnateľnosti v kontexte siete VSZ; f)uľahčením projektov spolupráce medzi sociálnymi partnermi týkajúcich sa spôsobu využívania a zavádzania mikrocertifikátov s cieľom uspokojiť potreby zručností na európskej, národnej, miestnej a regionálnej úrovni a v rôznych sektoroch. 18.Podporovať technické vykonávanie odporúčania preskúmaním ďalšieho vývoja na platforme Europass s cieľom poskytnúť: a)informácie o vzdelávacích príležitostiach zakončených mikrocertifikátmi a poskytovateľoch, ktorí prijali európsky prístup k mikrocertifikátom; b)podporu autentifikácie mikrocertifikátov prostredníctvom európskych digitálnych certifikátov na vzdelávanie; c)podporu na účely prenosnosti, kumulácie, interoperability mikrocertifikátov, výmeny a poskytovania informácií o mikrocertifikátoch prostredníctvom európskej otvorenej normy, v ktorej sa vymedzuje spoločný formát mikrocertifikátov; 19.podporovať ďalší výskum v oblasti: i) uplatňovania európskeho prístupu k mikrocertifikátom vrátane ich využívania poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnávateľmi a sociálnymi partnermi; ii) konkrétnych výstupov a výhod pre vzdelávajúce sa osoby a iii) ich pridanej hodnoty v porovnaní s tradičným poskytovaním a ako doplnku tradičného poskytovania.