PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh_SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o porovnateľnosti poplatkov za platobné účty, o presune platobných účtov a o prístupe k platobným účtom so základnými funkciami /* SWD/2013/0165 final */





1. Úvod Každý občan Európskej únie by mal mať právo na prístup k základným bankovým službám v celej EÚ bez ohľadu na štátnu príslušnosť a/alebo miesto bydliska, pretože takýto prístup sa stal základnou podmienkou zapojenia do hospodárskeho a spoločenského života. Tento prístup nie je dostupný všetkým. Vďaka zlepšenému prístupu k základným bankovým službám by sa podnecoval voľný pohyb osôb a uľahčil by sa cezhraničný nákup tovaru, čo by každému spotrebiteľovi umožnilo naplno využívať vnútorný trh. Okrem toho, nejasné informácie o bankových poplatkoch sťažujú spotrebiteľom prijímanie informovaných rozhodnutí pri výbere najvýhodnejšieho účtu. Keďže porovnávať ponuky je zložité, spotrebitelia EÚ majú tendenciu vyhýbať sa presunu svojho platobného účtu na taký, ktorý by prípadne lepšie zodpovedal ich potrebám. Napokon spotrebitelia z EÚ, ktorí sa snažia získať cezhraničné bankové služby, sú často obmedzovaní požiadavkami alebo postupmi domácich trhov, ktoré znevýhodňujú osoby bez pobytu. Tak vznikajú prekážky hospodárskej súťaže v sektore retailového bankovníctva. Tieto otázky a ich vplyvy spolu vzájomne súvisia, a to vo vzťahu k jednotlivcom, ako aj širšiemu hospodárstvu. Cieľom tohto posúdenia vplyvu je riešenie uvedených problémov, a tým: i) Zlepšiť správne fungovanie vnútorného trhu a zamedziť narúšaniu hospodárskej súťaže v retailovom bankovníctve. Nerovnaké podmienky medzi trhovými subjektmi majú za následok zníženie konkurenčného súperenia na trhu a nevyužité príležitosti. Ak nedôjde k zásahu, existuje riziko ďalšieho štiepenia v poskytovaní platobných účtov, čím sa ohrozí dlhodobá trhová integrácia. ii) Posilniť postavenie spotrebiteľov tak, aby mohli prijímať informované rozhodnutia. Na konkurencieschopnom a efektívne fungujúcom jednotnom trhu s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa by mali mať občania EÚ k dispozícii všetky potrebné nástroje, ktoré by im umožnili vyhľadávať najlepšie produkty zodpovedajúce ich potrebám, či už vo vlastnom alebo v inom členskom štáte. iii) Podporou hospodárskeho a finančného začleňovania a sprístupnením základných bankových služieb v celej EÚ umožniť všetkým európskym občanom, aby využívali jednotný trh. Sprístupnenie základných služieb vedenia účtov uľahčí finančné začleňovanie a umožní všetkým spotrebiteľom zúčastňovať sa na vnútornom trhu a využívať jeho výhody (vrátane digitálneho prostredia). Zlepšenie prístupu k tejto kľúčovej službe je jedným z opatrení Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (hlavná iniciatíva Európy 2020), ktorá je zameraná na boj proti sociálnemu vylúčeniu.[1] Toto posúdenie vplyvu sa zameriava na platobné účty spotrebiteľov. Účty podnikov vrátane malých podnikov alebo mikropodnikov, nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto posúdenia vplyvu, pokiaľ nie sú v osobnej držbe. Toto posúdenie vplyvu sa nevzťahuje na sporiace účty, ktoré môžu mať obmedzenejšie platobné funkcie. 2. Súvislosti Pokusy o riešenie týchto záležitostí sa už uskutočnili v minulosti. Komisia požiadala v roku 2007 Európsky výbor bankového sektoru (EVBS), aby spotrebiteľom zjednodušil presun účtov z jednej banky do druhej. V reakcii na výzvu vypracoval EVBS Spoločné zásady pre presun účtov medzi bankami[2]. Zásady mali byť zo strany vnútroštátnych bankových asociácií uplatnené do konca roka 2009. Z výskumu však vyplynulo, že ich uplatnenie nebolo primerané[3] a že spoločné zásady nemôžu náležite riešiť všetky prekážky cezhraničnej mobility. Komisia požiadala v auguste 2010 EVBS, aby zlepšil jasnosť, porovnateľnosť a transparentnosť poplatkov za účet a aby spotrebiteľom zabezpečil jednoduchú dostupnosť informácií o týchto poplatkoch. Napriek tomu, že do konca roku 2011 sa vyvinulo značné úsilie o dohodu týkajúcu na samoregulačnom kódexe pre poskytovateľov platobných služieb, ktorý sa zakladá na prijatých zásadách, iniciatíva nepriniesla žiadne výsledky. Komisia prijala v júli 2011 odporúčanie o prístupe k základnému platobnému účtu[4], v ktorom ustanovila zásady, ktoré zaručujú prístup spotrebiteľov k účtu v rámci celej EÚ. Napriek tomu, že členské štáty boli požiadané, aby odporúčanie začali dodržiavať najneskôr do januára 2012, len tri členské štáty majú rámec v súlade s odporúčaním[5]. Prístup k službám vedenia účtov je takisto kľúčový v boji proti sociálnemu vylúčeniu.[6] V súvislosti s týmito samoregulačnými a regulačnými neúspechmi Európska rada a Parlament zdôraznili, že je dôležité zabezpečiť, aby jednotný trh fungoval pre všetkých občanov. Európsky parlament vo svojom uznesení o jednotnom trhu pre Európanov[7] konkrétne vyzval Komisiu, aby do júna 2011 predložila legislatívny návrh o zaručení prístupu k určitým základným bankovým službám a aby do konca roka 2011 zlepšila transparentnosť a porovnateľnosť bankových poplatkov. V marci 2012 Európska rada uvítala zámer Komisie navrhnúť nový súbor opatrení o platobných účtoch navrhnutý tak, aby sa na jednotnom trhu otvorili nové oblasti rastu. Podobne sa v najnovšej správe Európskeho parlamentu s odporúčaniami pre Komisiu o prístupe k základným bankovým službám[8] od Komisie žiada, aby do januára 2013 v tejto oblasti predložila legislatívny návrh. Okrem toho sa v Akte o jednotnom trhu (SMA) II prijatom 3. októbra 2012 určila legislatívna iniciatíva týkajúca sa bankových účtov v EÚ za jedno z 12 prioritných opatrení, ktoré majú mať skutočný vplyv na bežný život a vzbudiť u občanov a podnikov dôveru pri využívaní jednotného trhu vo svoj prospech[9]. Cieľom aktu je „dať všetkým občanom EÚ prístup k základnému platobnému účtu, zaistiť, aby poplatky za bankové účty boli transparentné a porovnateľné a uľahčiť zmenu bankového účtu.“[10] Okrem toho Komisia oznámila návrhy v oblasti transparentnosti a porovnateľnosti bankových poplatkov a presunu účtov medzi bankami ako súčasti pracovného programu Komisie na rok 2013[11]. 3. Vymedzenie problému 3.1. Prístup k službám vedenia základného účtu Podľa odhadov výskumu je bez platobného účtu 30 až 68 miliónov občanov EÚ[12]. Veľa občanov bez účtu ho nepotrebuje alebo nechce mať[13]. Za túto situáciu môžu čiastočne psychologické faktory, pretože veľa spotrebiteľov môže odstrašovať cena, byrokratické komplikácie s účtami atď. Odhaduje sa však, že asi polovica občanov, ktorí nemajú účet, ho chce mať.[14] Dôvody, prečo spotrebitelia nemajú prístup k účtu, sú rôzne. Neúčinný, nejednotný alebo chýbajúci regulačný rámec Napriek tomu, že členské štáty boli požiadané, aby do januára 2012 začali dodržiavať odporúčanie o prístupe k základnému platobnému účtu[15] a že na polrok 2012 bolo oznámené preskúmanie Komisie, ako sa uvádza v správach Európskej komisie a Parlamentu[16], neúspešná regulácia viedla k neprimeranému uplatňovaniu odporúčania, ktoré trh nijak neovplyvnilo. Obmedzená ziskovosť bánk v oblasti určitých skupín spotrebiteľov Nezosúladenie stimulov medzi poskytovateľom účtu a spotrebiteľom vedú k odmietnutiu žiadosti spotrebiteľa o platobný účet. Platí to najmä v prípade zraniteľných spotrebiteľov, ktorých môžu banky vnímať ako stratových, a mnohých migrujúcich spotrebiteľov, o ktorých je k dispozícii málo informácií. Obmedzený a drahší prístup k produktom a službám Pre spotrebiteľa bez účtu môže byť ťažšie a drahšie kúpiť si akýkoľvek ďalší finančný produkt, pretože platobné účty často fungujú ako vstupná brána k ďalším finančným produktom a službám, napr. k poisteniu domácností. Takíto spotrebitelia majú obmedzené možnosti vyžívať elektronický obchod, pretože väčšina transakcií si vyžaduje použitie kreditnej karty alebo bankového prevodu. Ostatné platobné nástroje sú zvyčajne drahšie a menej praktické.[17] Zo štúdie vyplynulo, že 22 % nových bankových spotrebiteľov nakupovalo prostredníctvom telefónu alebo internetu, odkedy si otvorili účet.[18] Slabá informovanosť o dostupnosti základných platobných účtov V tých členských štátoch, v ktorých sa poskytujú základné platobné účty, sa často stáva, že na trhu nie sú aktívne ponúkané z dôvodu nezosúladených stimulov medzi poskytovateľmi a spotrebiteľmi. Diskriminačné pravidlá prístupu k platobným účtom Hlavný dôvod, prečo sa spotrebiteľom odmietne účet, je chýbajúci pravidelný príjem; tento dôvod uviedlo 40 % spotrebiteľov, ktorým bol účet odmietnutý. Ďalšie bežné dôvody odmietnutia sú chýbajúci trvalý pobyt a chýbajúca príslušná dokumentácia. Nízka dôvera spotrebiteľov vo finančný systém Niektorí zraniteľní spotrebitelia si možno nechcú otvoriť účet z dôvodu rizika, že ak sa dostanú do dlhov, bude im akýkoľvek kladný zostatok zhabaný. Obmedzenia používania základných platobných služieb Rozdiely vo funkciách základného platobného účtu vytvárajú prekážky na vnútornom trhu, napr. so základným platobným účtom sa môžu uskutočňovať len „domáce“ prevody alebo umožňuje využívať len „domáce“ bankomaty. Pre migrujúcich a zraniteľných spotrebiteľov žijúcich v pohraničných oblastiach alebo pracujúcich a žijúcich vo viacerých členských štátoch, nielen v jednom, to predstavuje značný problém. 3.2. Forma prezentácie a zjednodušenie porovnávania bankových poplatkov Funkcie platobných účtov a ich cenová štruktúra charakterizuje určitá úroveň zložitosti, čo vedie k informačným asymetriám a komplikuje rozhodovanie spotrebiteľa aj hospodársku súťaž medzi poskytovateľmi. Široká škála služieb a poplatkov Na platobné účty sa vzťahuje široká škála služieb a štruktúra sadzieb môže byť zložitá. Zložitosť poplatkov vplýva na schopnosť spotrebiteľa pochopiť, čo poplatky predstavujú. Porozumenie poplatkom je však predpokladom na porovnanie rôznych služieb. Modely tvorby cien Zdá sa, že niektoré modely tvorby cien majú jednoduchšiu štruktúru sadzieb (napr. modely založené na balíkoch alebo nepriamych príjmoch), iné zložitejšiu (modely založené na transakciách, založené na účtoch). Hoci sa domáce trhy často vyznačujú prevahou jedného modelu tvorby cien nad ostatnými, v niekoľkých členských štátoch sa využíva viac ako jeden model. Táto rozmanitosť zabezpečuje širší výber produktov a nie je zápornou črtou, výber primeraného produktu však činí ešte zložitejším. Jednoduchosť a transparentnosť poplatkov Používanie odlišnej terminológie pre ten istý druh služieb môže sťažiť porovnávanie ponúk bánk. Výskumom[19] sa zistilo, že hoci dve tretiny finančných inštitúcií poskytovali informácie o poplatkoch na svojich webových lokalitách, 69 % bánk neposkytovalo jasné informácie a na pochopenie zverejnených poplatkov bol potrebný ďalší kontakt. Rozptyl cien v oblasti platobných účtov v rámci členských štátov a medzi nimi V prípade platobných účtov sa zistili rozsiahle cenové rozdiely, čo vyvoláva otázky o miere hospodárskej súťaže v oblasti cien na trhu. Cenové rozdiely takisto vyvolávajú dojem, že platobné účty nemajú stanovené reálne ceny a tým sa znižuje dôvera spotrebiteľov a dôveryhodnosť sektora. Cenová diskriminácia klienta Dochádza k cenovej diskriminácii rôznych klientov, takže ich náklady na produkt s porovnateľnými vlastnosťami nie sú rovnaké. Okrem toho uvádzacie cenové ponuky predstavujú ďalšiu prekážku prehľadnosti a porovnateľnosti ponúk bánk a spotrebiteľovi sťažujú porozumenie dlhodobejších nákladov na vedenie účtu. Neúčinný, nejednotný alebo chýbajúci regulačný rámec Súčasný regulačný rámec sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši z hľadiska rozsahu pôsobnosti a hĺbky. Zatiaľ čo úverové inštitúcie sú povinné poskytnúť spotrebiteľom pri otváraní účtu zmluvné podmienky, v mnohých členských štátoch nie sú nariadené špecifické požiadavky na formu ich prezentácie. Požiadavky týkajúce sa informácií poskytovaných ex post sa takisto veľmi líšia. Vzájomne nekoordinované vnútroštátne opatrenia majú za následok nerovnaké podmienky na vnútornom trhu, takže občania EÚ nemôžu užívať rovnakú úroveň ochrany spotrebiteľa. 3.3. Presun platobných účtov Potenciálna a skutočná mobilita klientov vytvára medzi poskytovateľmi hospodársku súťaž a povzbudzuje ich skvalitňovaniu a zlacňovaniu produktov. Z výskumu[20] však vyplynulo, že v prípade platobných účtov to neplatí. Faktory, ktoré v súčasnosti obmedzujú presun účtov, sú: Nedostatočné informácie V spoločných zásadách[21] sa vyžaduje poskytovanie informácií o procese presunu účtu, k čomu však nedochádza. Z výskumu[22] vyplynulo, že zatiaľ čo v 86 % prípadov boli poskytnuté informácie v pobočke, na internete, alebo telefonicky, úroveň poskytnutých informácií sa veľmi líšila. V prípade jednej tretiny dopytov o informácie neboli na internetovej stránke banky k dispozícii žiadne informácie o presune účtov. V 45 % prípadov neboli poskytnuté žiadne podrobné informácie o tomto procese a v 80 % prípadov nebola poskytnutá vysvetľujúca dokumentácia. Zložitosť procesu presunu účtu Problémy s presunom trvalých príkazov na úhradu a inkás predstavujú jednu z najväčších prekážok v mobilite účtov; z výskumu[23] vyplynulo, že v dvoch tretinách prípadov bolo spotrebiteľom povedané, že banka im nemôže pomôcť s presunom trvalých príkazov na úhradu. Presun účtu stojí spotrebiteľov čas a úsilie. V roku 2009 si približne 21 miliónov spotrebiteľov nepresunulo účty, pretože súvisiace náklady a úsilie boli príliš veľké.[24] Často je nejasné, ako dlho bude proces trvať a čo sa stane s inkasami/úhradami počas „prechodného obdobia“. Z výskumu vyplynulo aj to, že lehoty stanovené v spoločných zásadách sa nedodržiavajú.[25] Priame finančné náklady Spotrebitelia, ktorí presúvajú bežné účty, znášajú počas procesu presunu účtu priame finančné náklady, ako sú náklady na vedenie dvoch účtov. Iné priame náklady, ktoré im môžu vzniknúť, sú poplatok za prevod zostatku na účte a náklady na poštovné. Psychologické faktory Prekážkou presunu účtu môže byť to, ako ho spotrebitelia vnímajú. Napriek tomu, že v Holandsku existuje od roku 2004 systém na presmerovanie účtov, počet presunov je nízky. Jedným z dôvodov je pretrvávajúci dojem, že proces je náročný, a to napriek skutočnosti, že spotrebitelia, ktorí si presunuli účet pomocou služby presmerovania, považovali presun za jednoduchý.[26] Obmedzený cezhraničný presun účtov Spoločné samoregulačné zásady sa nevzťahujú na cezhraničný presun účtu. Ten aj naďalej charakterizuje samostatné otvorenie a zatvorenie účtu na náklady osôb, ktoré si presúvajú účet medzi bankami. Cezhraničná služba presunu účtu by pritom mala značné výhody. Približne 12,3 milióna občanov EÚ nad 15 rokov má trvalý pobyt v inom členskom štáte a služba presunu účtu by im uľahčila mobilitu. Vzhľadom na veľký cenový rozptyl platobných účtov by všetci spotrebitelia – migrujúci aj nemigrujúci – mali možnosť nakupovať a šetriť peniaze tým, že si otvoria platobný účet v inom členskom štáte. 4. Prepojenia Prístup k platobnému účtu je v modernom hospodárstve nevyhnutný. Na naozaj fungujúcom vnútornom trhu by mal byť dostupný aj za hranicami domáceho štátu kdekoľvek v EÚ. Ak sa občan EÚ z Poľska presťahuje do Spojeného kráľovstva, ale nebude si môcť otvoriť účet, transparentné informácie o poplatkoch a účinný proces presunu účtu nebudú mať preňho žiadny význam. Z prieskumu Komisie o retailovom bankovníctve[27] vyplynulo, že nízka úroveň mobility klientov priamo súvisí s vyššou rentabilitou bánk. Takisto sa ukázalo, že mobilita klientov trhu s platobnými účtami vplývala na trhovú silu (meranú na základe celkovej rentability retailového bankovníctva) tak, že o 1 % vyšší odliv spotrebiteľov na trhu[28] viedol k úmernému poklesu v mierach rentability bánk pred zdanením. Nejasné štruktúry poplatkov prekážajú v bezproblémovom procese presunu účtu, v dôsledku čoho je hľadanie lepšieho produktu v cezhraničnom porovnaní náročné alebo dokonca nemožné. Skutočný presun účtu sa môže uskutočniť len vtedy, keď si spotrebiteľ vyberie produkt na základe transparentných a zrozumiteľných informácií o poplatkoch. Prekážky v presune účtu môžu byť preto pre mnohých spotrebiteľov na konci dlhého procesu tou poslednou kvapkou. Inými slovami, cezhraničná transparentnosť poplatkov a/alebo mechanizmov presunu účtu sa nemôže skutočne prejaviť, pokiaľ sa neodstránia prekážky cezhraničného prístupu na trhy, s ktorými sa spotrebitelia stretávajú. Spojenie zistených problémov v týchto troch oblastiach z finančného hľadiska vylučuje určitých spotrebiteľov a bráni mobilite spotrebiteľov, hospodárskej súťaži a efektívnosti na trhoch s platobnými účtami. Spôsobujú však aj veľmi praktické ťažkosti z hľadiska času, náročnosti a finančných nákladov pre spotrebiteľov a aj pre odvetvie, ktoré sa snaží fungovať v rámci EÚ. To všetko spôsobuje prekážky rastu a oslabenie flexibility hospodárstva. 5. Ciele Všeobecným cieľom tejto iniciatívy je vytvorenie účinného a konkurencieschopného jednotného trhu (článok 114.1 zmluvy) s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa (článok 114.3 zmluvy), ktorý podporuje vyvážený hospodársky rast s intenzívnejším hospodárskym začlenením. Ciele tohto posúdenia vplyvu sú opísané v tabuľke. Všeobecné · Zvýšiť dôveru spotrebiteľov · Rozšíriť možnosť voľby pre spotrebiteľov z hľadiska kvality dostupných produktov a z hľadiska zníženia cien · Uľahčiť finančné začleňovanie, a teda aj mobilitu klientov · Uľahčiť cezhraničnú činnosť poskytovateľov platobných účtov · Zabezpečiť rovnaké podmienky trhových subjektov Špecifické || Operačné Prístup k službám vedenia základného účtu Uľahčiť prístup k službám vedenia základného účtu (neukladať povinnosť vlastniť účet každému) || § Znížiť do roku 2020 počet Európanov, ktorí nemajú bankový účet, o 6,4 milióna [29] § Zabezpečiť prístup ku všetkým základným platobným nástrojom pre všetkých spotrebiteľov so základným platobným účtom § Uľahčiť do roku 2020 cezhraničný prístup k základným bankovým službám pre 3,5 milióna spotrebiteľov[30] § Zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o základných platobných účtoch Forma prezentácie a jednoduché porovnávanie bankových poplatkov Zabezpečiť, aby spotrebitelia EÚ dostávali jasné, úplné a porovnateľné informácie o bankových poplatkoch || § Zabezpečiť, aby spotrebitelia dokázali porozumieť ponukám bánk a posúdiť pomer medzi ich kvalitou a cenou § Zabezpečiť, aby boli ponuky platobných účtov jednoducho porovnateľné § Pomôcť spotrebiteľom vybrať si ponuku, ktorá najlepšie zodpovedá ich potrebám § Zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o skutočne zaplatených poplatkoch § Znížiť záťaž spotrebiteľov spojenú s presunom účtu Presun platobných účtov Zabezpečiť, aby spotrebitelia EÚ mohli jednoducho a načas presúvať platobné účty. || § Presun účtov je bezproblémový a jednoduchý proces § Spotrebiteľom sa primeraným spôsobom poskytuje pomoc a informácie o procese presunu účtu § Počet chybných /chýbajúcich platieb počas procesu presunu účtu sa zníži na menej ako 5 % pravidelných transakcií § Priame finančné náklady spotrebiteľov na presun účtu sú znížené § Proces presunu trvá maximálne 14 dní § Mobilita používateľov platobných účtov sa zvýši 6. Potreba opatrení na úrovni EÚ Keďže platobné účty sú produktom finančných služieb, ktorý sa najpravdepodobnejšie kupuje cezhranične[31], je nevyhnutné vymedziť primerané riešenia uvedených problémov. Nečinnosť má vážne dôsledky vrátane spomalenia rozvoja plne funkčného vnútorného trhu so značným dosahom na spotrebiteľov, obchod a širšie hospodárstvo. Regulačné a samoregulačné iniciatívy rozobrané v oddiele 2 zlyhali. Napriek verejnému oznámeniu, že prebieha[32] posúdenie trhu s účtami, je na vnútroštátnej úrovni rozpracovaných len málo iniciatív s cieľom zlepšiť situáciu, ak vôbec nejaké sú. Komisia sa zaviazala v prípade zlyhania týchto iniciatív zasiahnuť. Podľa zásady subsidiarity možno na úrovni EÚ prijať opatrenia len vtedy, keď členské štáty nedokážu dosiahnuť plánované ciele samostatne. Aj keď v tomto prípade sa možno intervenciou EÚ nedokážu jednoducho vyriešiť niektoré zložitejšie definovateľné aspekty miery cezhraničného záujmu o bankové služby, ako napríklad jazyk alebo vzdialenosť, intervencia EÚ je opodstatnená na účel dosiahnutia plánovaných cieľov z niekoľkých dôvodov: Zlepšiť správne fungovanie vnútorného trhu a zamedziť narúšaniu hospodárskej súťaže v retailovom bankovníctve Iniciatívou EÚ sa najlepšie zacieli na faktory, ktoré bránia vykonávaniu podnikania alebo zvyšujú náklady na podnikanie v inom členskom štáte v porovnaní s nákladmi, ktorým čelia domáci poskytovatelia. Týmto sa maximalizuje efektívnosť, zabráni sa vytváraniu nových prekážok a posilní sa retailový finančný trh. Dnešné nerovnaké podmienky trhových subjektov majú za následok zníženie konkurenčného súperenia a nevyužité príležitosti. Túto situáciu sťažuje nízka mobilita klientov a neefektívne mechanizmy presunu účtu, ktoré vytvárajú prekážky pre nové subjekty na trhu v získavaní nových klientov. Už len samotná činnosť alebo nečinnosť členských štátov bude mať pravdepodobne za následok odlišné súbory pravidiel vedúce ku konkurenčnej neschopnosti trhov a nerovnakým úrovniam ochrany spotrebiteľa v EÚ. Napokon spoločný prístup je potrebný na vymedzenie požiadaviek na porovnateľnosť formy prezentácie bankových poplatkov na domácich aj cezhraničných trhoch, pretože samostatné normy zamerané len na cezhraničnú činnosť môžu viesť k ďalšiemu triešteniu domácich trhov. Posilniť postavenie spotrebiteľov, aby mohli prijímať informované rozhodnutia, a umožniť im využívať výhody jednotného trhu Zistené problémy vedú k ujme spotrebiteľov spôsobenej nízkou dôverou spotrebiteľov, vyššími nákladmi a znížením mobility klientov na vnútroštátnej aj cezhraničnej úrovni, a predstavujú tak náklady pre celú spoločnosť. Na konkurencieschopnom a efektívne fungujúcom jednotnom trhu s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa budú mať všetci občania EÚ potrebné nástroje na vyhľadávanie produktu, ktorý najlepšie zodpovedá ich potrebám, a to kdekoľvek v EÚ. Podporou hospodárskeho a finančného začleňovania a sprístupnením základných bankových služieb v celej EÚ umožniť všetkým európskym občanom, aby využívali jednotný trh Bez opatrení na úrovni EÚ bude ťažké priniesť výhody jednotného trhu všetkým občanom EÚ. Rovnaké podmienky na úrovni EÚ pomôžu spotrebiteľom využívať naplno výhody integrácie európskeho finančného sektora pomocou uľahčovania finančného začleňovania, ktoré umožní všetkým spotrebiteľom naplno využívať vnútorný trh (napríklad zapájaním sa do elektronického obchodu, a teda na digitálneho trhu, vrátane vyššej konkurencieschopnosti cezhraničných tovarov a služieb). Prístup k základným službám vrátane služieb vedenia základných účtov[33] prispieva k plneniu stratégií aktívneho začleňovania, ktoré sa zameriavajú na opätovné začlenenie ľudí najviac vzdialených trhu práce. Tento prístup je preto súčasťou činností určených Európskou platformou proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ktorá je jednou z hlavných iniciatív stratégie Európy 2020 zmeraných na dosiahnutie inkluzívneho rastu v EÚ. Iniciatívou založenou na článku 114 ZFEÚ by nás priblížila k cieľu vytvoriť a zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu s vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa a zamedzenia narúšaniu hospodárskej súťaže v oblasti retailového bankovníctva. V rámci nej sa budú dodržiavať zásady subsidiarity a proporcionality, pretože je zjavné, že plánované ciele nemôžu dosiahnuť členské štáty samostatne. Na tomto základe je odôvodnená intervencia EÚ v oblasti platobných účtov. 7. Možnosti politiky, analýza vplyvu a porovnanie V tabuľkách sú zhrnuté možnosti politiky. Ponechané možnosti sú zvýraznené tučným písmom. 7.1 Prístup k službám vedenia základného účtu Možnosť || Zhrnutie 1 || Bez opatrenia na úrovni EÚ 2 || Zabezpečiť, aby sa uplatňovali ustanovenia uvedené v odporúčaní. 3 || Upraviť ustanovenia uvedené v odporúčaní súvisiace s príjemcami A: Zaviesť všeobecné právo na základný platobný účet B: Zaviesť všeobecné právo na základný platobný účet pre osoby s pobytom v danom štáte C: Zaviesť právo na základný platobný účet pre osoby bez pobytu s prepojením na krajinu, v ktorej si želajú otvoriť účet 4 || Zlepšiť funkcie základného platobného účtu A: Rozšíriť zoznam základných služieb, aby zahŕňali elektronické bankovníctvo a nakupovanie cez internet B: Rozšíriť zoznam základných služieb, aby zahŕňali malé prečerpanie alebo nástroj „rezervy“ C: Určiť minimálny zostatok na účte, ktorý nemôže byť zhabaný D: Zabezpečiť, aby funkcie platobného účtu nemali diskriminačnú povahu. Je veľmi dôležité zabezpečiť prístup k základnému platobnému účtu pre všetkých občanov a najmä pre zraniteľných spotrebiteľov. Zavedenie možnosti 2 by bol najúčinnejšie pre osoby s pobytom, ako aj bez pobytu. Predpokladá sa, že možnosti 4A, B a C by prilákali mnoho spotrebiteľov, ktorí nemajú bankový účet, a zlepšili by ich prístup k rôznym platobným nástrojom, pretože každý z nich zabezpečuje ďalšiu funkciu účtu. Ďalších spotrebiteľov by s najväčšou pravdepodobnosťou prilákala možnosť 4A a možnosť 4D by takisto prilákala veľký počet spotrebiteľov, ktorí nemajú bankový účet, a to najmä tých migrujúcich, pretože vďaka tejto možnosti by sa účet mohol používať rovnako v celej EÚ. Na riešenie problémov na trhu a dosiahnutie stanovených cieľov je najúčinnejšia kombinácia možností 2, 4A a 4D. Možnosti 4A a 4D sú v súlade s odporúčaniami Európskeho parlamentu, „Právne predpisy by mali umožniť užívateľovi základného platobného účtu uskutočniť akékoľvek základné platobné transakcie, ako napr. dostávať príjem či dávky, platiť faktúry alebo dane a nakupovať tovar a služby fyzickými kanálmi a kanálmi ovládanými na diaľku prostredníctvom využitia obvyklých vnútroštátnych systémov.“[34] 7.2 Forma prezentácie a jednoduché porovnávanie bankových poplatkov Možnosť || Zhrnutie 1 || Bez opatrenia na úrovni EÚ 2 || Zaviesť prezentáciu štandardného cenníka ako súčasť postupu pri otváraní účtu. Na úrovni EÚ by sa určili poplatky spoločné pre všetky členské štáty, ktoré by členské štáty doplnili tak, aby pokrývali 20 najtypickejších poplatkov alebo aspoň 80 % hlavných vzniknutých poplatkov. 3 || Zaviesť požiadavku na vypracovanie slovníkov pojmov s terminológiou bankových poplatkov A: Nezosúladená terminológia B: Nezaložené na úplne zosúladenej terminológii 4 || Zaviesť požiadavku na vytvorenie webových lokalít na nezávislé porovnávanie poplatkov na úrovni členských štátov A: Jedna oficiálna webová lokalita v každom členskom štáte B: Webové lokality na porovnávanie poplatkov, ktoré získali oprávnenie v rámci systému akreditácie 5 || Zaviesť požiadavku poskytnúť typické príklady nákladov na platobný účet A: Banky si stanovia typické príklady B: Členské štáty nariadia typické príklady 6 || Vytvoriť používateľské profily klientov a poskytnúť simuláciu nákladov možným majiteľom osobného platobného účtu A: Banky vytvoria vlastné profily klientov B: Členské štáty nariadia profily klientov 7 || Zaviesť štandardizované formuláre EÚ na poskytovanie informácií o poplatkoch ex ante 8 || Zaviesť pre banky povinnosť poskytovať informácie ex post o vzniknutých poplatkoch 9 || Zaviesť štandardizované formuláre EÚ na poskytovanie informácií o poplatkoch ex post V rámci možnosti 2 je povinné poskytnutie zoznamov poplatkov za účet. Tieto zoznamy by boli vypracované na úrovni EÚ a doplnené na vnútroštátnej úrovni s využitím štandardizovanej terminológie. Uľahčilo by sa tak porovnávanie rôznych ponúk a spotrebitelia by si mohli overovať poplatky, rozumieť im a porovnávať ich. Prispeje sa tak k rovnosti podmienok poskytovateľov, ktorí si konkurujú na trhu, pretože všetci poskytovatelia v EÚ by museli spĺňali rovnaké požiadavky. Možnosť 8 sa považuje za účinnú, najmä ak sa uplatní v kombinácii s možnosťou 2, keďže sa v rámci nej poskytujú informácie ex post o rovnakých položkách poplatkov. Tak sa spotrebiteľom umožní porozumieť poplatkom, ktoré znášajú, a umožní sa im prijímať správne rozhodnutia. S informáciami poskytnutými v rámci možností 2 a 8 sa možnosťou 4B, ktorou sa zavádza internetový porovnávací nástroj, znížia náklady spotrebiteľov na hľadanie a presun účtu a umožní sa im porovnávať ponuky účtov. Možnosť 4B je pre členské štáty účinnejšia ako možnosť 4A, pretože sa v nej nevyžaduje, aby členské štáty vytvorili novú webovú lokalitu, ale podporujú sa ňou súčasné webové lokality. 7.3 Presun platobných účtov Možnosť || Zhrnutie 1 || Bez opatrenia na úrovni EÚ 2 || Zabezpečiť, aby sa služby presunu účtu zakladali na spoločných zásadách 3 || Zlepšiť účinnosť spoločných zásad A: Zlepšiť existujúce spoločné zásady na vnútroštátnej úrovni B: Rozšíriť rozsah pôsobnosti spoločných zásad na cezhraničný presun účtov v celej EÚ 4 || Zaviesť službu automatického presmerovania pre všetky prijaté a odoslané platby A: Na vnútroštátnej úrovni B: Na úrovni EÚ 5 || Zaviesť prenosnosť platobného účtu A: Na vnútroštátnej úrovni B: Na úrovni EÚ Najúčinnejšou kombináciou možností z dlhodobého hľadiska by bola možnosť 3B spolu s možnosťou 5B. Táto kombinácia by predstavovala účinný krok k lepšie integrovanému funkčnému vnútornému trhu. Mal by sa však uskutočniť ďalší výskum, aby sa rozanalyzovali technické možnosti a riziká súvisiace so zavedením možnosti 5B. Na tento účel by sa mohol udeliť Európskemu orgánu pre bankovníctvo mandát, aby sa zapojil do ďalšej analýzy s cieľom vypracovať v určitej časovej lehote technicky vykonateľný a účinný spôsob zavedenia tejto možnosti. V súčasnosti sa uprednostňuje možnosť 3B. 8. Balík možností politiky Dôvod na výber „balíka“, v ktorom budú zahrnuté možnosti politiky vzťahujúce sa na tri oblasti, na ktoré pokrýva toto posúdenie vplyvu, je úzko a zásadne prepojený so všeobecnými cieľmi. Len kombináciou opatrení v daných troch oblastiach sa môže ustanoviť právo občanov EÚ na základný platobný účet, poskytnúť spoločné normy na zabezpečenie transparentnosti a porovnateľnosti poplatkov za bankový účet a zjednodušiť (cezhraničný) presun účtov medzi bankami. V posúdení vplyvu sa zvažujú štyri balíky, v ktorých sú zoskupené možnosti politiky premietajúce rôzne stupne intervencie EÚ. Vo výslednom podporovanom balíku sú zoskupené prioritné súbory možností politiky pre každú z troch oblastí uvedených v oddiele 7. Okrem všetkých posúdených možností sa o tomto balíku predpokladá, že ďalej zlepší fungovanie vnútorného trhu, zabezpečí vysoký stupeň rovnocennej ochrany spotrebiteľa pre všetkých občanov EÚ a posilní hospodársky rast spolu s intenzívnejším finančným začleňovaním. Balík možností, v ktorom sa vynecháva čo len jeden z týchto prvkov, môže predstavovať riziko, že sa vytvorí jednotný trh, ktorý nebude prístupný pre všetkých občanov EÚ, trh sa bude ďalej štiepiť, ohrozí sa hospodárska súťaž a obmedzí sa efektívnosť. 9. Kumulatívne vplyvy Nasledujúce tri tabuľky obsahujú rozčlenený prehľad nákladov a prínosov podporovaných možností v každej z troch oblastí. Očakáva sa, že niektoré druhy nákladov vzniknutých v súvislosti s podporovaným súborom možností pre úverové inštitúcie a členské štáty budú kumulatívne (napr. aktualizovanie IT systémov a kumulovanie pravidelných sa nákladov na ďalších pracovníkov na zabezpečenie súladu). V metodike posudzovania účinnosti možností sú zohľadnené vyčísliteľné a nevyčísliteľné náklady a prínosy pre zainteresované strany tak, ako sú opísané v tomto oddiele. Celkové náklady EÚ (v miliónoch EUR/rok) || Možnosť 2 || Možnosť 4(A) || Možnosť 4(D) Spotrebiteľ: || 108 – 542 || 22 – 108 || 22 – 108 Jednorazové náklady || 0 || 0 || 0 Pravidelné ročné náklady || 108 – 542 || 22 – 108 || 22 – 108 Poskytovateľ platobných služieb || 71 – 356 || 15 – 74 || 19 – 94 Jednorazové náklady || žiadne || 0 || 0 Pravidelné ročné náklady || 71 – 356 || 15 – 74 || 19 – 94 Členský štát: || 3,02 || 0 || 0,38 Jednorazové náklady || 1,13 || 0 || 0,14 Pravidelné ročné náklady || 1,89 || 0 || 0,24 Podnik: || 0 || 0 || 0 Prístup k základnému platobnému účtu Celkové prínosy EÚ (v miliónoch EUR/rok) || Možnosť 2 || Možnosť 4(A) || Možnosť 4(D) Spotrebiteľ: || 542 – 2711 || 236 – 1179 || 68 – 339 Jednorazové prínosy || nevyčísliteľné Pravidelné ročné prínosy || 542 – 2711 || 236 – 1179 || 68 – 339 Poskytovateľ platobných služieb || 18 – 89 || 2 – 11 || -1,8 až - 9 Pravidelné ročné prínosy || 18 – 89 || 2 – 11 || -1,8 až - 9 Členský štát: || 18 – 89 || 2 – 11 || 2 – 11 Jednorazové prínosy || nevyčíslené Pravidelné ročné prínosy || 18 – 89 || 2 – 11 || 2 – 11 Podniky || 32 – 160 || 16 – 80 || 4 – 20 Pravidelné ročné prínosy || 32 – 160 || 16 – 80 || 4 – 20 Celkové prínosy EÚ (v miliónoch EUR 2013 – 2022) || Možnosť 3B Spotrebiteľ: Zmena správania v oblasti presunu účtov medzi bankami Zníženie priamych/nepriamych nákladov Úverová inštitúcia: Úspory cezhraničných nákladov Obchodne príležitosti || 3 655,4 nevýznamné nevyčísliteľné Celkové náklady EÚ (v miliónoch EUR) || Úverová inštitúcia: jednorazové pravidelné Členský štát: jednorazové pravidelné || 67 – 129 2 041 – 2 649 3 19 Jednoduché porovnávanie bankových poplatkov a požiadavky vťahujúce sa na prezentáciu presunu platobného účtu Celkové prínosy EÚ (v miliónoch EUR 2013 – 2022) || Možnosť 2 || Možnosť 4.B || Možnosť 8 Prínosy pre spotrebiteľa: Zmena správania v oblasti presunu účtov medzi bankami Lepšie riadenie účtu: Úverová inštitúcia: Úspory cezhraničných nákladov Obchodné príležitosti || 584,87 nevyčísliteľné || 731,87 nevyčísliteľné || 1 462,16 2 702,57 nevyčísliteľné Celkové náklady EÚ (v miliónoch EUR 2013 – 2022) || || || Úverová inštitúcia: jednorazové pravidelné Členský štát: jednorazové pravidelné || 95,95 – 163,03 183,17 – 245,40 0,05 – 0,08 0,06 – 1,17 || 0,32 – 0,65 4,77 – 9,53 0,36 – 0,66 3,48 – 6,74 || 192,42 – 326,31 260,37 – 492,45 0,07 – 0,11 0,81 – 1,59 Na základe posúdenia podporovaného politického nástroja dostal prednosť nástroj záväznej politiky pre všetky oblasti. Toto posúdenie sa nezmení zahrnutím podporovaných možností do balíka. Tri súbory podporovaných možností sa na kumulatívnom základe vzájomne dopĺňajú a nemajú za následok odlišné vplyvy. Balík uprednostňovaných možností bude pre spotrebiteľov znamenať skutočnú zmenu. Opatreniami týkajúcimi sa prístupu sa zníži počet občanov, ktorí nemajú bankový účet, a zároveň sa vytvorí plne funkčný vnútorný trh s platobnými účtami, ktorý bude efektívny a konkurencieschopný. Spotrebitelia budú čerpať výhody zlepšeného prístupu k svojim finančným prostriedkom bez ohľadu na svoju zemepisnú polohu; pocítia zvýšenú úroveň bezpečnosti vďaka zníženiu počtu hotovostných transakcií; zväčší sa výber tovarov a služieb v oblastiach, kde sú povinné elektronické platby; môže sa zjednodušiť prístup k zamestnaniu a ubytovaniu a zníži sa pocit finančného, hospodárskeho a sociálneho vylúčenia. Výrazným posilnením dôvery spotrebiteľov sa zvýši dopyt po platobných účtoch a podporí sa mobilita spotrebiteľov na vnútroštátnej, ako aj cezhraničnej úrovni. Súčasťou očakávaných vplyvov hospodárskej súťaže bude nákladová účinnosť pre úverové inštitúcie (pretože by mohli uplatňovať rovnaké IT systémy, procesy, postupy školení zamestnancov atď. vo všetkých členských štátoch, v ktorých pôsobia, a tak dosiahnuť úspory z rozsahu), ľahší vstup zahraničných poskytovateľov na trh a väčší potenciál na expanziu konkurencieschopných poskytovateľov. K nevyčísliteľným prínosom pre úverové inštitúcie bude patriť: väčšia základňa klientov, ktorým sa môžu predávať ďalšie produkty (napr. poistenie domácnosti); znížené náklady na platby v hotovosti a s nimi súvisiace riziká; a výnosy z prispievania ku kapitálu a k financovaniu. V súvislosti s podporenými možnosťami politiky vzniknú úverovým inštitúciám náklady, ale celkový dosah bude primeraný. Z krátkodobého hľadiska sa predpokladá, že poskytovatelia zaznamenajú viac nákladov – alebo aspoň vyčísliteľných nákladov – ako prínosov. Tieto náklady obmedzí niekoľko faktorov. Po prvé, niektoré možnosti politiky sa v niekoľkých členských štátoch už vykonávajú. Po druhé, medzi rôznymi možnosťami politiky sa očakávajú podstatné synergie (napr. prispôsobenie IT systémov, interná komunikácia a školenia pracovníkov). Po tretie, poskytovatelia by mohli pokryť svoje náklady úpravou cien za platobné účty. Po štvrté, čím viac účtov sa časom otvorí, tým nižšie budú prírastkové náklady na prístup k nim, ich presun a transparentnosť. Členské štáty a široká spoločnosť ako celok by mali prospech z nižších nákladov na platby sociálneho zabezpečenia alebo zo zníženia výskytu podvodov súvisiacich s dávkami a daňami. Zo všeobecnejšieho hľadiska by sa podporovaním konkurencieschopnosti bankových trhov zlepšila efektívnosť jednotného trhu, ktorá by bola v čase hospodárskej krízy osobitne cenná. Tieto prínosy by sa vzájomne posilňovali a viedli by k vzbudeniu a zvýšeniu dôvery spotrebiteľov a podnikov, ktorá napomáha rast. Tento návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ ani rozpočet agentúr EÚ. Z tohto balíka budú mať významný prospech podniky EÚ. Je nepravdepodobné, že budú znášať akékoľvek náklady, ale mohli by mať významný prospech z prístupu k platobným účtom. Podporenými možnosťami sa vytvoria podmienky pre väčší trh pre ich tovary a služby. Okrem toho nediskriminačné nástroje a on-line nástroje v rámci služieb vedenia platobných účtov by vyvolali možný nárast v cezhraničnom obchode. Hlavná administratívna záťaž vznikne preto, lebo interné postupy úverových inštitúcií je potrebné upraviť tak, aby sa zohľadňovali požiadavky na poskytovanie informácií spotrebiteľom, ako aj orgánom. Súčasťou toho budú najmä náklady na úpravu informačných systémov a materiálov. Členským štátom vzniknú náklady v súvislosti s organizovaním a vedením verejných informačných kampaní zameraných na zvýšenie povedomia spotrebiteľov o ich právach. Administratívna záťaž spotrebiteľov by sa mala znížiť, pretože už nebudú musieť pred otvorením účtu prekladať toľko dokumentácie a dôkazov. 10. Záver Legislatívny balík týkajúci sa platobných účtov, ktorým sa rešpektujú vnútroštátne špecifiká, a zároveň sa zabezpečuje prístup k základným platobným službám, porovnateľnosť a transparentnosť poplatkov za účet a uľahčuje presun platobných účtov, bude spĺňať ciele stanovené v tomto posúdení vplyvu a bude v súlade s uzneseniami Európskeho parlamentu, ako aj výzvou na prijatie opatrení uvedenou v Akte o jednotnom trhu II. Komisia by mala po vykonaní balíka preskúmať jeho primeranosť a účinnosť. Do tohto preskúmania by sa mohli zahrnúť verejné konzultácie, testovacie nákupy a analýza sťažností spotrebiteľov. Pozornosť by sa venovala aj ukazovateľom, ako je počet spotrebiteľov, ktorí nemajú bankový účet, využívanie metód elektronickej platby a počet spotrebiteľov presúvajúcich účty. [1] Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť [KOM(2010) 758] a sprievodný dokument [SEK(2010)1654]. [2] Spoločné zásady presunu účtov medzi bankami, http://www.eubic.org/Position%20papers/2008.12.01%20Common%20Principles.pdf. [3] Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching (Štúdia spotrebiteľského trhu o skúsenostiach spotrebiteľov s presunom účtov medzi bankami, pokiaľ ide o spoločné zásady presunu účtov medzi bankami), GfK, január 2012, Európska organizácia spotrebiteľov a vnútroštátne štúdie v Spojenom kráľovstve, Írsku a Rakúsku. [4] Odporúčanie Komisie 2011/442/EÚ z 18. júla 2011, 2011/442/EÚ, 18.7.2011. [5] Belgicko, Francúzsko a Taliansko. [6] KOM(2010) 758 a SEK(2010)1654. [7] Uznesenie Európskeho parlamentu 2010/2278(INI). [8] Uznesenie Európskeho parlamentu 2012/2055(INI). [9] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/barnier/headlines/news/2012/10/20121003_en.htm [10] „Akt o jednotnom trhu II – Spoločne za nový rast“ COM (2012) 573 z 3. októbra 2012, strana 16. [11] „Pracovný program Komisie 2013“, COM(2012) 629 z 23. októbra 2012, príloha I, strana 5. [12] Study on the costs and benefits of policy actions in the field of ensuring access to basic account – Final Report (Štúdia o nákladoch a prínosoch politických opatrení v oblasti zabezpečovania prístupu k základnému účtu – záverečná správa) (CSES, júl 2010, s. 14) a výpočty založené na Special Eurobarometer on Retail Financial Services (Osobitný Eurobarometer o retailových finančných službách) (Európska komisia, február 2012). [13] Special Eurobarometer on Retail Financial Services (Osobitný Eurobarometer o retailových finančných službách), Európska komisia, február 2012, s. 31. [14] Výpočty útvarov Komisie na základe údajov Eurostatu, Measuring Financial Inclusion (Meranie finančného začleňovania), celosvetová databáza Findex, Svetová banka, apríl 2012 a Special Eurobarometer on Retail Financial Services (Osobitný Eurobarometer o retailových finančných službách), Európska komisia, február 2012. [15] Odporúčanie Komisie 2011/442/EÚ, 18.7.2011. [16] Uznesenie Európskeho parlamentu 2012/2055(INI). [17] Banking services and poorer households (Bankové služby a chudobnejšie domácnosti), Osobitná skupina pre finančné služby, december 2010. [18] Nothing is free: A survey of the social cost of the main payment instruments in Hungary (Nič nie je zadarmo: Prieskum sociálnych nákladov hlavných platobných nástrojov v Maďarsku), Maďarská národná banka, s. 27. [19] Preparing the monitoring of the impact of the Single European Payments Area (SEPA) on consumers (Príprava monitorovania vplyvu jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) na spotrebiteľov), Van Dijk Management Consultants, 2008. [20] The Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching (Štúdia spotrebiteľského trhu o skúsenostiach spotrebiteľov s presunom účtov medzi bankami, pokiaľ ide o spoločné zásady presunu účtov medzi bankami), GfK, január 2012, a štúdie Európskej organizácie spotrebiteľov a na vnútroštátnej úrovni (Spojené kráľovstvo, Írsko, Rakúsko). [21] http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/docs/baeg/switching_principles_en.pdf. [22] The Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching (Štúdia spotrebiteľského trhu o skúsenostiach spotrebiteľov s presunom účtov medzi bankami, pokiaľ ide o spoločné zásady presunu účtov medzi bankami), GfK, január 2012. [23] Tamtiež. [24] Consumers' views on switching service providers (Názory spotrebiteľov na zmenu poskytovateľov služieb), Eurobarometer 243, Európska komisia, s. 18. [25] Pozri poznámku 21; Tarifs et mobilité bancaires: le désolant palmarès des Banques, UFC Que Choisir, 2010; Kontowechsel: Wie funktioniert er?, VKI, marec 2010. [26] Odporúčania zo záverečnej správy ICB, ICB, september 2011, s. 220. [27] Správa o prieskume retailového bankovníctva, SEK(2007) 106, Európska komisia, 31.1.2007; http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/inquiries/sec_2007_106.pdf. [28] Vymedzený ako podiel klientov, ktorí v danom roku zmenili poskytovateľov služieb. [29] Stratégia EÚ 2020 je zameraná na zníženie počtu chudobných a sociálne vylúčených osôb aspoň o 20 miliónov do roku 2020 okrem iného prostredníctvom zlepšeného prístupu k základným službám a boja proti finančnému vylúčeniu. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=751&langId=en [30] tamtiež [31] Pozri poznámku pod čiarou 9. [32] Pozri poznámku pod čiarou 4. [33] Spolu s rôznymi podpornými službami, ako napríklad zdravotná starostlivosť, starostlivosť o dieťa, sociálne bývanie alebo celoživotné vzdelávanie. [34] Pozri poznámku pod čiarou 15.