Kritika súdnictva a súdnych rozhodnutí v rámci verejnej diskusie zostáva aj naďalej problematickou. Je to v rozpore s pozitívnymi zisteniami Komisie o úlohe súdnictva pri vykonávaní reformy, ktorú podporuje Rada, a s potrebou rešpektovať nezávislosť súdnictva. Prijatie a dodržiavanie konečných rozsudkov a umožnenie vyšším súdnym úradníkom, aby vykonávali svoje povinnosti bez prekážok, je nevyhnutné na to, aby bola splnená podmienka stanovená v januárovej správe.

Druhú polemiku vyvolala prezentácia navrhovaného prepracovania zákonov o justícii od konca augusta. Počas konzultácií Vyššia súdna rada dvakrát zamietla návrhy poukazujúc na také otázky, ako je nezávislosť súdnictva. Obavy takisto vyjadrili rumunský prezident a občianska spoločnosť. V predloženej petícii, ktorú podpísala väčšina rumunských vyšších súdnych úradníkov sa požadovalo rešpektovanie stanoviska Vyššej súdnej rady. Tri zákony o justícii z roku 2004 upravujú štatút sudcov a prokurátorov a organizáciu a fungovanie súdov, prokuratúry a Vyššej súdnej rady samotnej. Majú priamy vplyv na nezávislosť súdnictva a všeobecnejšie na súdny systém a právne predpisy a v súčasnej podobe boli dôležitým prvkom pozitívneho hodnotenia zo strany Komisie v januári. Niektoré z navrhovaných zmien sa venujú takým otázkam, ako je napríklad úloha justičnej inšpekcie a osobná zodpovednosť vyšších súdnych úradníkov, ako aj menovanie vyšších prokurátorov, teda otázkam, ktoré sa týkajú nezávislosti súdnictva a v prípade, ktorých akékoľvek zmeny vyvolávajú otázky o tom, či by hodnotiaca správa z januára 2017, pokiaľ ide o pokrok v súvislosti so systémom súdnictva, nemala byť znovu preskúmaná. Veľmi negatívne reakcie zo strany justície a časti občianskej spoločnosti vyvolala otázka nezávislosti súdnictva.

Odporúčanie č. 2: Zabezpečiť, aby kódex správania poslancov, ktorý sa v súčasnosti vypracúva v parlamente, obsahoval jasné ustanovenia o vzájomnom rešpektovaní medzi inštitúciami a objasňoval, že poslanci a parlamentné postupy by mali rešpektovať nezávislosť súdnictva. Podobný kódex správania by sa mohol prijať pre ministrov.

Vymenovania do funkcií

V januári Komisia zopakovala svoje odporúčanie zaviesť transparentný systém vymenovania najvyšších prokurátorov založený na zásluhách, ktorý by poskytoval dostatočné záruky proti spolitizovaniu. Od augusta bol postup vymenovania najvyšších prokurátorov hlavnou časťou diskusie o navrhovaných zmenách zákonov o justícii. Bol súčasťou prvého záporného stanoviska Vyššej súdnej rady v septembri a v súčasnom návrhu bol ďalej pozmenený.

Benátska komisia uznala, že existujú rôzne modely, pokiaľ ide o postup vymenovania do funkcie generálneho prokurátora (alebo do podobných najvyšších pozícií v prokuratúre). Zdôraznila však potrebu dosiahnuť primeranú rovnováhu „tak, aby sa získala dôvera verejnosti a rešpekt voči systému súdnictva a právnickej profesii.“ Stredobodom diskusie bola úloha prezidenta a stupeň právomoci, ktorá prislúcha ministrovi spravodlivosti pri výbere kandidátov, ako aj miera, do akej by sa uplatňoval ten istý postup vymenovania a odvolania na nižších úrovniach riadenia.

V odporúčaní z januára sa uvádza, že je potrebné využiť podporu Benátskej komisie a pokúsiť sa túto dlhodobú diskusiu ukončiť. Skutočnosť, že Rumunsko by sa malo obrátiť na Benátsku komisiu naďalej zostáva požiadavkou odporúčania.

Plnením tohto odporúčania by sa mali zabezpečiť primerané opatrenia pokiaľ ide o transparentnosť, nezávislosť a kontrolné mechanizmy, a to aj vtedy, ak konečné rozhodnutie má zostať na politickej úrovni.

Kódexy správania

Od poslednej správy v rámci MSO sú vyšší súdni úradníci a systém súdnictva v médiách ostro kritizovaní. Týmto sa potvrdzuje opodstatnenosť odporúčaní, ktorých snahou je prijatie opatrení, ktoré zabránia spochybňovaniu nezávislosti súdnictva a právomoci súdnych rozhodnutí. Pokusy o nápravu boli zo strany Vyššej súdnej rady, ako aj zo strany jednotlivých vyšších súdnych úradníkov, ktorí postupovali svoje vlastné prípady súdu. Odporúčanie Komisie sa však snaží o inštitucionálne uznanie tohto problému, ako aj rozhodnutie prijať opatrenia na jeho riešenie. Tvorí to základ odporúčania parlamentného kódexu správania, ktorý by obsahoval ustanovenia týkajúce sa rešpektovania nezávislosti súdnictva.

Parlament schválil kódex správania 11. októbra 2017. Pozitívnym krokom je začlenenie všeobecného ustanovenia o dodržiavaní oddelenia právomocí. Aj keď kódex nebol vypracovaný v súlade s odporúčaním Komisie, podľa ktorého mala byť konkrétne spomenutá nezávislosť súdnictva, uplatňovanie tohto kódexu by mohlo dosiahnuť tie isté výsledky inými spôsobmi. Ďalšou etapou bude posúdiť praktický dosah kódexu z hľadiska definovania toho, čo by mohlo ísť nad rámec, ktorý je stanovený v kódexe, a aké opatrenia sa príjmu, keď sa tieto hranice prekročia. Prínosom pre kódex správania by mohli byť napríklad pripojené usmernenia, príklady a zvyšovanie informovanosti o tom, ako riešiť konkrétne situácie, aby sa prispelo k tomu, že sa stane účinným nástrojom pri znižovaní verejnej kritiky vyšších súdnych úradníkov a zvyšovaní vážnosti súdnictva a súdnych rozhodnutí. Bolo by napríklad možné očakávať, že kedykoľvek sa Vyššia súdna rada ohradí proti kritickým vyjadreniam poslanca parlamentu na adresu vyššieho súdneho úradníka alebo justičného systému, na pôde Parlamentu bude možné uplatniť jasný postup na posúdenie toho, či došlo k porušeniu kódexu.

V správe z januára sa takisto naznačovalo, že vláda by mohla prijať kódex správania pre ministrov. Novovymenovaná vláda prijala v júli 2017 kódex správania ministrov, ktorý obsahuje podobné ustanovenie o dodržiavaní oddelenia právomocí.

Praktické uplatňovanie kódexov správania z hľadiska reagovania na poslancov parlamentu a členov vlády, ktorí kritizujú súdnictvo, je preto takisto dôležité.

3.1.2. Reforma súdnictva

Odporúčanie č. 3: Súčasná fáza reformy rumunských trestných zákonov by sa mala uzavrieť, pričom parlament by mal pokročiť vo svojich plánoch prijať zmeny predložené vládou v roku 2016 po konzultácii so súdnymi orgánmi. Minister spravodlivosti, Vyššia súdna rada a Najvyšší kasačný a odvolací súd by mali dokončiť akčný plán, aby sa zabezpečilo, že nový termín implementácie zostávajúcich ustanovení Občianskeho súdneho poriadku bude dodržaný. Odporúčanie č. 4: Na účely ďalšieho zlepšenia transparentnosti a predvídateľnosti legislatívneho procesu a na účely posilnenia vnútorných záruk v záujme nezvratnosti by vláda a parlament mali zabezpečiť úplnú transparentnosť a náležite zohľadniť konzultácie s príslušnými orgánmi a zainteresovanými stranami pri rozhodovacej a legislatívnej činnosti v oblasti trestného zákona a trestného poriadku, právnych predpisov o korupcii, právnych predpisov o bezúhonnosti (prípady nezlučiteľnosti, konfliktu záujmov, neoprávnene získaného majetku), právnych predpisov o súdnictve (týkajúce sa organizácie systému súdnictva) a občianskeho zákonníka a občianskeho súdneho poriadku, pričom inšpirácia sa bude čerpať z transparentnosti rozhodovacieho postupu, ktorý vláda zaviedla v roku 2016.

Nové právne poriadky a zákonníky

V roku 2017 došlo k niekoľkým zmenám, pokiaľ ide o trestný zákon a trestný poriadok. Kým niektoré z týchto zmien sú v súlade s cieľmi stanovenými v odporúčaniach Komisie, iné sú v rozpore s cieľom zaviesť väčšiu istotu a stabilitu do reformy nových právnych poriadkov a zákonníkov. Je potrebné poznamenať, že mnohé diskusie o trestnom zákone sú zamerané na ustanovenia týkajúce sa trestných činov korupcie na vysokých miestach.

Odporúčanie, aby sa ukončila súčasná fáza reformy rumunského trestného zákona zostáva nevyriešená. Parlament doteraz neprijal žiadne pozmeňujúce návrhy, ktoré vláda navrhla v roku 2016, ktoré boli výsledkom rozsiahlych konzultácií so súdnictvom. Parlament však prijal iné zmeny trestného zákona, konkrétne tie s účinkom dekriminalizácie konfliktu záujmov.

Rýchly sled rozhodnutí Ústavného súdu, ktorými boli ustanovenia právnych poriadkov a zákonníkov vyhlásené za protiústavné, negatívne prispel k nedostatku stability. Ministerstvo spravodlivosti začalo riešiť tento problém prostredníctvom konzultácií so súdnictvom, príslušníkmi právnických povolaní a zástupcami občianskej spoločnosti a vláda preukázala svoj zámer príslušné zmeny prijať. Žiadna z navrhovaných zmien sa však ešte nepreviedla do legislatívnych zmien a takéto oneskorenie môže vyvolávať rozdielne interpretácie. Dôležitou prioritou by mala byť rýchla a dôsledná reakcia na potrebu prispôsobiť právne predpisy tak, aby odrážali rozhodnutia Ústavného súdu, a to bez ohrozenia kvality pri príprave pozmeňujúcich návrhov. Vláda vyjadrila svoj zámer previesť rozhodnutia Ústavného súdu do nového súboru zmien.

Uvedené odporúčanie sa vzťahuje aj na dokončenie reforiem Občianskeho súdneho poriadku. V decembri 2016 sa stanovila nová lehota pre začatie uplatňovania zostávajúcich ustanovení tohto poriadku na január 2019. V súčasnosti prebiehajú rokovania medzi ministrom spravodlivosti, Vyššou súdnou radou a Najvyšším kasačným a odvolacím súdom. Prvé kroky s cieľom zabezpečiť potrebnú infraštruktúru pre nové priestory rady určené na neverejné prerokúvanie už boli podniknuté a minister spravodlivosti dokončuje plán na schválenie vládou. Rozhodnutia ústavného súdu sú takisto problematické, pokiaľ ide o stabilitu občianskeho zákonníka. Najmä nedávne rozhodnutie Ústavného súdu týkajúce sa predtým stanoveného prahu, ktorého cieľom bolo obmedziť možnosti odvolaní na druhom stupni, by mohlo viesť k významnému nárastu dodatočných prípadov na Najvyššom kasačnom a odvolacom súde. Minister spravodlivosti hľadá spôsoby, ako zmierniť vplyv na pracovné zaťaženie Najvyššieho súdu presunutím väčšieho počtu prípadov na súdy nižšieho stupňa. Najvyšší súd už teraz čelí veľkému pracovnému zaťaženiu a v správe z januára sa zdôraznila dôležitosť jeho práce v oblasti kasácie a výkladu právnych predpisov.

Transparentnosť a predvídateľnosti legislatívneho procesu pre právne predpisy v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii