V Európskej zelenej dohode sa uznalo, že potreba sociálne spravodlivej transformácie sa musí premietnuť aj do politík na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Patria sem investície s cieľom poskytnúť cenovo dostupné riešenia tým, ktorí sú najviac zasiahnutí politikami stanovovania cien uhlíka a ktorí sa s nimi horšie vysporadúvajú, a to napríklad prostredníctvom zlepšenej verejnej dopravy, ako aj opatrení na zmiernenie a riešenie energetickej chudoby a podporu rekvalifikácie. Je to v súlade so zásadou 1 a zásadou 20 Európskeho piliera sociálnych práv v snahe uľahčiť zmeny na trhu práce v kontexte dvojitej transformácie a zotavenie zo sociálno-ekonomických vplyvov pandémie COVID-19 a zabezpečiť prístup k základným službám, ako je energia a mobilita pre všetkých.

Potreba a význam zelenej transformácie vzhľadom na veľmi vážne dôsledky pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. Fond začne fungovať počas posledných dvoch rokov vykonávania Nástroja na obnovu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré predstavujú opatrenia Únie na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu pandémie COVID-19 a na zabezpečenie toho, aby boli hospodárstva a spoločnosti Únie udržateľnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na výzvy a príležitosti spojené so zelenou a digitálnou transformáciou. Vykonávanie fondu, ktoré by malo pokračovať až do roku 2032, bude v súlade s týmito predchádzajúcimi opatreniami. Fond na spravodlivú transformáciu je podobne financovaný z viacročného finančného rámca a ukončí sa v roku 2027. Fond by mal teda pokračovať vo svojej činnosti ďalších päť rokov.

Cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu uvedený v Európskej zelenej dohode a európskom právnom predpise v oblasti klímy a dvojitá zelená a digitálna transformácia sú hlavnou prioritou Únie. Balík Fit for 55, nástroj Next Generation EU a viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 pomôžu dosiahnuť dvojitú zelenú a digitálnu transformáciu, o ktorú sa Európa usiluje. Kombinácia týchto politík rozhodne prispeje k riešeniu hospodárskej krízy a uľahčeniu obnovy po pandémii COVID-19 a k urýchleniu prechodu na čisté a udržateľné hospodárstvo, pričom sa v rámci nich prepoja opatrenia v oblasti klímy a hospodársky rast a sociálna a územná súdržnosť.

Sociálno-klimatický fond bol zriadený so zámerom riešiť časť sociálnych a distribučných výziev zelenej transformácie Únie. Je to v súlade s politikou Únie týkajúcou sa opatrení v oblasti klímy a so záväzkami, ktoré Únia a členské štáty prijali v rámci Parížskej dohody. Pri zriaďovaní fondu sa zohľadňujú zvýšené ambície Únie v oblasti klímy potvrdené v záveroch Európskej rady z decembra 2020 a mája 2021, ako aj v ustanoveniach európskeho právneho predpisu v oblasti klímy. Fond je určený najmä na zmiernenie sociálneho a distribučného zaťaženia vyplývajúceho z cenového vplyvu obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy a na uľahčenie čistých investícií na zmiernenie tohto zaťaženia. Aj iné právne predpisy v oblasti klímy, energetiky a dopravy, ktoré majú vplyv na tieto sektory, sa vzťahujú na sociálne aspekty, napríklad súčasné ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (ďalej len „smernica o energetickej efektívnosti“) aj smernica o ETS už naznačujú, že pri využívaní finančných prostriedkov a príjmov by sa mali zohľadňovať sociálne aspekty. Nový fond dopĺňa existujúce rozpočtové nástroje zamerané na investície a zručnosti v súvislosti s transformáciou.

Fond sa zameriava na zmiernenie cenového vplyvu nového stanovovania cien uhlíka a členským štátom by mal poskytovať finančné prostriedky na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov takéhoto obchodovania s emisiami na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív v strednodobom až dlhodobom horizonte prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami.

Na riešenie sociálnych a distribučných vplyvov na najzraniteľnejšie osoby, ktoré vyplývajú z obchodovania s emisiami v dvoch nových sektoroch budov a cestnej dopravy sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“). Komisia v rámci nadchádzajúceho balíka týkajúceho sa vlastných zdrojov predstaví úpravy rozpočtového rámca Únie potrebné na účely tohto návrhu vrátane návrhu na zmenu viacročného finančného rámca. Konkrétne časť príjmov z obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy bude plynúť do rozpočtu Únie a percentuálny podiel z nej bude v zásade zodpovedať novému fondu. Komisia má takisto v úmysle do konca roka predložiť návrh odporúčania Rady týkajúci sa spôsobu, ako riešiť sociálne aspekty očakávanej zelenej transformácie.

Zvýšené ambície Únie v oblasti klímy takisto znamenajú, že je potrebné zvýšiť príspevok všetkých sektorov. Na tento účel sa ako súčasť revízie smernice 2003/87/ES (ďalej len „smernica o ETS“) navrhuje obchodovanie s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy. Malo by to predstavovať dodatočný hospodársky stimul na zníženie priamej spotreby fosílnych palív, a tým prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov. Zavedením trhovej ceny uhlíka v týchto dvoch sektoroch v spojení s inými opatreniami by sa v strednodobom až dlhodobom horizonte mali znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy a poskytnúť nové príležitosti na investície a vytváranie pracovných miest, ktoré sa v plnej miere využijú pri uplatňovaní vhodných politík trhu práce a zručností, ako sú politiky podporované na úrovni EÚ z Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 a z Fondu na spravodlivú transformáciu zriadeného podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056.

Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2020 schválila nový záväzný cieľ EÚ na rok 2030. Európska rada 25. mája 2021 opätovne potvrdila tieto závery a vyzvala Komisiu, aby urýchlene predložila svoj legislatívny balík spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov. Cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie, ako aj cieľ dosiahnuť do roku 2030 strednodobé čisté zníženie emisií aspoň o 55 %, sú zakotvené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“).

Na základe stratégie Európskej zelenej dohody a komplexného posúdenia vplyvu sa v oznámení Komisie o ambicióznejších klimatických cieľoch pre Európu na rok 2030 (ďalej len „plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030“) zo septembra 2020 navrhlo zodpovedným spôsobom zvýšiť ambície Únie a predložiť komplexný plán zameraný na zvýšenie záväzného cieľa Únie na rok 2030, ktorým je čisté zníženie emisií aspoň o 55 %. Zvýšenie ambícií do roku 2030 v súčasnosti znamená pre tvorcov politík a investorov istotu, že rozhodnutia o úrovniach emisií prijímané v nadchádzajúcich rokoch nebudú v rozpore s cieľom Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Zvýšený cieľ Únie na rok 2030 je v súlade s cieľom Parížskej dohody podpísanej na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) (ďalej len „Parížska dohoda“) so zámerom udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod 2 °C a usilovať sa o udržanie tohto zvýšenia na úrovni 1,5 °C.

V oznámení o Európskom ekologickom dohovore (ďalej len „Európska zelená dohoda“) sa zaviedla nová stratégia rastu Európskej únie, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú, spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Komisia v ňom opätovne potvrdila cieľ zvýšiť svoje ambície v oblasti klímy a dosiahnuť, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážne dôsledky pandémie COVID-19 pre zdravie a sociálnu a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Väčšina príjmov z nového obchodovania s emisiami bude plynúť do vnútroštátnych rozpočtov členských štátov a mala by sa použiť na účely súvisiace s klímou vrátane riešenia sociálnych vplyvov nového obchodovania s emisiami. Členské štáty sa vyzývajú, aby používali takéto príjmy, ako aj nasmerovali dodatočné finančné prostriedky dostupné z iných programov Únie na opatrenia, ktorými sa podporí sociálne spravodlivá dekarbonizácia sektorov. Nový fond v rámci priameho riadenia v rozpočte Únie dopĺňa tieto opatrenia spôsobom, ktorým sa osobitne stanovujú sociálne výzvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy a ktorý s nimi priamo súvisí, a to prostredníctvom integrovaného prístupu zameraného na výsledky, ktorý je založený na dohodnutom pláne s jasnými cieľmi, míľnikmi a výsledkami. V distribučnom kľúči fondu sa zohľadňuje nerovnomerný vplyv, ktorý sa očakáva medzi členskými štátmi a v rámci nich.

Fond sa zriaďuje s cieľom doplniť obchodovanie s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, ktoré sa má uplatňovať v celej Únii. Uplatňovanie jednotnej ceny emisií skleníkových plynov z budov a cestnej dopravy bude mať nerovnomerný vplyv v rôznych členských štátoch a regiónoch. Fond poskytne podporu členským štátom, aby mohli financovať súdržný súbor opatrení vrátane dočasnej priamej podpory príjmu a investícií, ktoré sa považujú za potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy, a najmä na zabezpečenie cenovo dostupného a udržateľného vykurovania, chladenia a mobility. Podpora by mala odrážať rôznorodú situáciu členských štátov a ich regiónov s prihliadnutím na regionálne mapy energetickej chudoby a mapy odľahlých a vidieckych oblastí so zlým cestným alebo železničným spojením. Tieto opatrenia a investície vrátane dočasnej priamej podpory príjmu budú prínosom pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a obzvlášť zasiahnutí obchodovaním s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, keďže sa očakáva, že regulované subjekty prenesú náklady na konečných spotrebiteľov.

Fond sa zaoberá najmä výzvami týkajúcimi sa energetickej chudoby, ktorým čelia zraniteľné domácnosti a zraniteľné mikropodniky. Mali by sa z neho podporovať opatrenia s cieľom presadzovať energetickú efektívnosť, šetrenie energie a vývoj nových a obnoviteľných zdrojov energie, ako sa uvádza v článku 194 ods. 1 písm. c) ZFEÚ.

V posúdení vplyvu sa však takisto dospelo k záveru, že hoci stanovovaním cien uhlíka sa zvyšujú náklady spotrebiteľov na energiu, zároveň sa zvyšujú príjmy, ktoré možno použiť na opätovné investície, na stimuláciu opatrení v oblasti klímy a na riešenie sociálnych alebo distribučných vplyvov stanovovania cien uhlíka. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci tohto obchodovania s emisiami sa môžu použiť prostredníctvom rôznych mechanizmov prerozdeľovania ako kompenzácia pre spotrebiteľov, podpora investícií do energetickej efektívnosti alebo do obnoviteľných zdrojov energie alebo iných možností.

Pokiaľ ide o cestnú dopravu, v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a v posúdení vplyvu pripojenom k plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa uznal zásadný význam investícií zameraných na zvýšenie dopytu po vozidlách s nulovými a nízkymi emisiami a na urýchlenie zavádzania infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc pre tieto vozidlá, ktoré budú zohrávať kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľa do roku 2030 výrazne dekarbonizovať cestnú dopravu.

V posúdení vplyvu revízie smernice o ETS sa zistilo, že obchodovanie s emisiami v sektore budov nebude mať na domácnosti rovnaký vplyv, ale pravdepodobne bude mať regresívny vplyv na disponibilný príjem, keďže domácnosti s nízkym príjmom spravidla vynakladajú väčšiu časť svojho príjmu na vykurovanie. Navyše zavedenie harmonizovanej ceny uhlíka bude mať veľmi odlišný vplyv na spotrebiteľské ceny v členských štátoch v závislosti od existujúcej výšky daní z príslušných palív, keďže ceny fosílnych palív pred zdanením sú v jednotlivých členských štátoch porovnateľné. Celkové výdavky na palivo ako percentuálny podiel príjmu však v priemere zostávajú takmer stabilné. To znamená, že napriek zvýšeniu cien môže dôjsť k úsporám výdavkov na palivo za predpokladu, že sa zrealizujú nákladovo efektívne investície. Ak sa tieto investície zrealizujú, domácnosti s nižším príjmom budú v priemere v lepšej pozícii ako priemerná domácnosť. V prípade skupiny členských štátov s nízkymi príjmami sa podiel výdavkov na palivo v rámci spotrebných výdavkoch domácností zvyšuje vo všetkých príjmových skupinách a výraznejšie v prípade domácností s nízkym príjmom. Ak sa uskutočnia potrebné investície do energetickej efektívnosti, renovácie a energie z obnoviteľných zdrojov, problém týkajúci sa zvyšovania cien palív zostane obmedzený a bude sa vzťahovať na domácnosti s nižším príjmom v členských štátoch s nízkymi príjmami.

Očakáva sa, že investičné výdavky na bývanie sa v Únii v roku 2030 v dôsledku balíka Fit for 55 zvýšia v porovnaní s východiskovou hodnotou o 0,4 až 0,7 percentuálneho bodu príjmu domácnosti. V rámci stanovovania politiky, ktoré sa viac riadi cenou uhlíka, sa investičné výdavky zvyšujú menej výrazne než v rámci vyváženejšieho súboru politík. V rámci nákladovo efektívneho súboru politík by zvýšenie investičných výdavkov pre domácnosti s nižším príjmom predstavovalo vo všetkých príjmových skupinách členských štátov viac ako dvojnásobok investičných výdavkov priemernej domácnosti. Zvýšenie je výrazne nad priemerom Únie v členských štátoch s HDP na obyvateľa nižším ako 60 % priemeru Únie. To poukazuje na význam prístupu k finančným prostriedkom na obnovu bytového fondu a k nákupu energeticky efektívneho zariadenia, najmä v členských štátoch s nižšími príjmami.

Odhadované zmeny relatívnych cien spôsobené vyššími ambíciami v oblasti klímy by ovplyvnili osoby s nižším príjmom podstatne viac ako osoby s najvyšším príjmom. Tieto výsledky však nezahŕňajú prerozdelenie príjmov z aukcií. Ak sa napríklad pre každý členský štát zavedie jednorazové prerozdelenie príjmov z aukcií na základe veľkosti domácnosti, mohlo by to mať pozitívny vplyv na blahobyt na najnižšom decile výdavkov obyvateľstva Únie ako celku a výrazne znížiť negatívny vplyv na všetky ostatné triedy výdavkov. V posúdení vplyvu sa takisto dospelo k záveru, že ako skutočná politika by mechanizmus prerozdeľovania mohol byť podstatne viac zameraný na riešenie potrieb nižších decilov príjmov/výdavkov. To by umožnilo vyššiu mieru kompenzácie a podpory pre domácnosti v núdzi v prípade akejkoľvek danej úrovne príjmu pochádzajúceho zo stanovovania cien uhlíka.

V posúdení vplyvu, z ktorého vychádza plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030, sa zistilo, že zvýšenie cieľa dosiahnuť do roku 2030 zníženie emisií o 55 % povedie k zvýšeniu podielu výdavkov domácností súvisiacich s energiou približne o 0,7 až 0,8 percentuálneho bodu. Zmeny spotrebiteľských cien ovplyvňujú domácnosti odlišným spôsobom, ktorý závisí od ich štruktúry výdavkov, úrovne a zdrojov príjmu, bohatstva a samotného zloženia domácnosti.

Pokiaľ ide o sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, viaceré zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov zo strany zamestnávateľov, ako aj zamestnancov, sú vo všeobecnosti skeptické v súvislosti s rozšírením obchodovania s emisiami na tieto sektory. Spomedzi uvedených možností široké spektrum zainteresovaných strán uprednostnilo politickú možnosť začatia s oddeleným samostatným systémom v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, ako sa uvádza v návrhu revízie systému ETS. Viacero zainteresovaných strán poukázalo aj na sociálne vplyvy zvýšenia cien vykurovacích a motorových palív na najzraniteľnejšie domácnosti. Poukázalo sa najmä na to, že domácnosti s nízkym príjmom môžu potrebovať podporu na realizáciu nevyhnutných investícií do energetickej efektívnosti a mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami.

Komisia zhromaždila príspevky v rámci prvého kola verejnej konzultácie pred prijatím oznámenia o pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030, v ktorom navrhla zvýšiť ambície Únie a predstavila komplexný plán na zvýšenie záväzného cieľa Únie do roku 2030 dosiahnuť čisté zníženie emisií aspoň o 55 % zodpovedným spôsobom.

Členské štáty by mali financovať aspoň 50 % celkových nákladov na sociálno-klimatické plány. Na tento účel použijú časť svojich očakávaných príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice o ETS bez toho, aby bol dotknutý začiatok činnosti fondu v roku 2025.

Finančné krytie fondu by malo v zásade zodpovedať 25 % očakávaných príjmov zo zahrnutia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice o ETS vzhľadom na jeho priamu spojitosť s novým ETS. V návrhu na zmenu rozhodnutia o vlastných zdrojoch sa stanoví, ako by členské štáty mali sprístupniť potrebné príjmy do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje.

Celkové finančné krytie fondu na roky 2025 – 2032 predstavuje 72,2 miliardy EUR v bežných cenách. Komisia čoskoro navrhne cielenú zmenu nariadenia o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 až 2027 s cieľom zohľadniť dodatočné výdavky Únie vo výške 23,7 miliardy EUR na obdobie 2025 – 2027. Výdavky by sa mali predsunúť, aby predchádzali bezproblémovému zavedeniu nového ETS a sprevádzali ho. Suma 48,5 miliardy EUR na obdobie 2028 – 2032 je podmienená dostupnosťou finančných prostriedkov v rámci ročných stropov uplatniteľného viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ, v súvislosti s ktorými Komisia predloží návrh do 1. júla 2025.

Potrebné dodatočné administratívne úsilie by väčšinou vynakladali správne orgány, zatiaľ čo konečné výhody by pripadli domácnostiam, mikropodnikom a používateľom dopravy. Príležitosti na tvorbu príjmov a pracovné príležitosti by boli prínosom pre miestne spoločnosti, často malé a stredné podniky.

Finančné krytie fondu predstavuje 23,7 miliardy EUR na roky 2025 – 2027 a 48,5 miliardy EUR na roky 2028 – 2032 (článok 9), čo v zásade zodpovedá 25 % očakávaných príjmov, ktoré sa majú kumulovať z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy. Rozdelenie finančných prostriedkov vo fonde sa uskutoční v súlade s článkom 13 a prílohami I a II. Členské štáty by mali prispieť na úhradu aspoň 50 % odhadovaných celkových nákladov na plán. Na tento účel by mali okrem iného využívať príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci obchodovania s emisiami v dvoch nových sektoroch (článok 14).

Každý členský štát by si mal vypracovať sociálno-klimatický plán (článok 3). Plán sa má predložiť spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v nariadení o riadení, pričom oficiálne predloženie sa má uskutočniť do konca júna 2024. V nariadení sa stanovuje obsah sociálno-klimatických plánov (článok 4) a uvádzajú sa v ňom oprávnené akcie (článok 6) a neoprávnené akcie (článok 7). Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (článok 5).

Na tento účel môžu členské štáty raz alebo dvakrát ročne požiadať o platbu v rámci fondu, ku ktorej by mali byť priložené dôkazy o dosiahnutých príslušných míľnikov a cieľov. Členské štáty by mali Komisii podávať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní opatrení a investícií v rámci svojich sociálno-klimatických plánov v dvojročných správach o pokroku pri vykonávaní svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa nariadenia o riadení.

(8)Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by sa tým mali v strednodobom až dlhodobom horizonte znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície.

(3)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 zakotvuje v práve cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu v rámci celého hospodárstva. Uvedeným nariadením sa stanovuje pevný záväzok Únie znížiť emisie. Do roku 2030 by Únia mala znížiť svoje emisie skleníkových plynov po odpočítaní odstránených množstiev emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva.

(2)Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda stanovuje novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú, spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Komisia takisto navrhuje chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a ochraňovať zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Komisia sa domnieva, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť.

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 ods. 1 písm. d), článok 192 ods. 1 a článok 194 ods. 1 písm. c),

(11)Časť príjmov získaných začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa preto mala použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

(12)To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemôžu mať prístup k základným energetickým službám, ako je chladenie pri zvyšovaní teplôt a vykurovanie. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume 6,9 % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, najmä energetickými obnovami.

(13)Preto by sa mal zriadiť Sociálny klimatický fond (ďalej len „fond“) s cieľom poskytovať finančné prostriedky členským štátom na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

(14)Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie znižovania závislosti od fosílnych palív a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.

(15)Členské štáty, za konzultácie s orgánmi na regionálnej úrovni, majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných.

(16)Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu na klimatickú neutralitu. Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

(17)Kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií, spravodlivej transformácii by pomohla dobre cielená priama podpora príjmu pre najzraniteľnejších. Takáto podpora by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v sektoroch bývania a dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej a dopravnej chudoby. Takáto podpora by sa mala týkať len priamych vplyvov začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, nie nákladov na elektrinu alebo vykurovanie súvisiacich so začlenením výroby elektrickej energie a tepla do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu by mala byť časovo obmedzená.

(18)Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a na záväzok plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by akcie v rámci tohto nariadenia mali prispieť k dosiahnutiu cieľa, že 30 % všetkých výdavkov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 by sa malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy a malo by prispieť k ambícii zabezpečiť 10 % ročných výdavkov na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Na tento účel by sa na označovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060. Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852. Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. Komisia má v úmysle vydať technické usmernenie pre členské štáty v dostatočnom predstihu pred prípravou plánov. V usmernení sa vysvetlí, akým spôsobom musia byť opatrenia a investície v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852. V roku 2021 má Komisia v úmysle predložiť návrh odporúčania Rady o tom, ako riešiť sociálne aspekty zelenej transformácie.

(19)Stanovovanie cien uhlíka zasahuje najmä ženy, keďže predstavujú 85 % jednorodičovských rodín. Jednorodičovské rodiny čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala zohľadňovať a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj otázky prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne.

(20)Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999. Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení.

(21)Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti], akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv, Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057, plánov spravodlivej transformácie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ. Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi.

(22)Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami na vykonávanie ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu. Platby zo Sociálno-klimatického fondu by mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch. To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ.

(23)Finančné krytie fondu by malo byť v zásade úmerné sumám zodpovedajúcim 25 % očakávaných príjmov zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES v období rokov 2026 – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať 50 % celkových nákladov svojho plánu. Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali okrem iného využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.

(24)Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie. S výnimkou riadne odôvodnených prípadov by fond nemal nahrádzať opakujúce sa vnútroštátne výdavky.

(25)S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť dvojitému financovaniu tých istých výdavkov z fondu a iných programov Únie. Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania. Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

(26)Platby by sa mali uskutočňovať na základe rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje vyplácanie dotknutému členskému štátu. Preto je potrebné odchýliť sa od článku 116 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046, aby lehota na platbu mohla začať plynúť odo dňa, keď Komisia oznámi dané rozhodnutie dotknutému členskému štátu, a nie od dátumu prijatia žiadosti o platbu.

(27)S cieľom zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie spoločných ukazovateľov na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a ich odborníci majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(28)Vykonávanie fondu by malo prebiehať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinnej prevencie a stíhania podvodov, daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov.

(29)Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, ak je to uplatniteľné. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa odhaľovali a naprávali, a aby sa zabránilo dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát uspokojivo nesplnil plán alebo v prípade závažných nezrovnalostí, teda podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutie zo strany Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, ako aj vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovalo právo členských štátov na predloženie pripomienok.

(30)Komisia by mala zabezpečiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie. Hoci je v prvom rade zodpovednosťou samotného členského štátu zabezpečiť, aby sa fond vykonával v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom, Komisia by mala mať v uvedenej súvislosti možnosť získať od členských štátov dostatočné záruky. Na uvedený účel by mali členské štáty pri vykonávaní fondu zabezpečiť fungovanie účinného a efektívneho systému vnútornej kontroly a vymáhať neoprávnene vyplatené alebo zneužité sumy. Členské štáty by mali môcť v uvedenej súvislosti využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia. Členské štáty by mali zhromažďovať, zaznamenávať a uchovávať v elektronickom systéme štandardizované kategórie údajov a informácií umožňujúce predchádzať závažným nezrovnalostiam, čiže podvodom, korupcii a konfliktom záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými fondom, odhaľovať a napravovať ich. Komisia by mala sprístupniť informačný a monitorovací systém vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na účely prístupu k týmto údajom a informáciám a ich analýzy v záujme povinného uplatňovania členskými štátmi.