SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 12.07.2004 
KOM(2004)472 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Manažment rizík povodní 
 
Prevencia, ochrana a zmiern enie škôd po povodniach 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD  
V rokoch 1998 až 2002 došlo v Európe k viac ako 100 ve ľkým záplavám vrátane 
katastrofických záplav na Dunaji a Labe v roku 2002. Od roku 1998 záplavy spôsobili 700 úmrtí, odsun približne pol milióna ľudí a poistené ekonomické straty
1
 vo výške najmenej 25 
miliárd eúr.  
Aktíva, ktoré sú ohrozené záplavami, môžu dosahova ť obrovské hodnoty. Napr. viac ako 10 
miliónov ľudí žije pozd ĺž Rýnu v oblastiach s rizikom extr émnych záplav a potenciálne škody 
zo záplav dosahujú hodnotu 165 miliárd eúr. Pobrežné oblasti sú tiež oblas ťami s rizikom 
záplav. V sú časnosti sa odhaduje celková suma ekonomi ckých aktív v lokalite do 500 metrov 
európskeho pobrežia vrátane pláží, po ľnohospodárskych pozemkov a priemyselných zariadení 
v hodnote 500 až 1 000 miliárd eúr2. 
Okrem ekonomických a sociálnych škôd môžu ma ť záplavy závažné environmentálne 
následky, napríklad v prípade zaplavenia  zariadení na úpravu odpadových vôd alebo 
postihnutia závodov, ktoré skladujú ve ľké množstvá toxických ch emikálií. Záplavy môžu 
zničiť aj mokra ďové oblasti a zníži ť biodiverzitu. 
Záplavy sú prírodným fenoménom, ktorému nie je možné predchádza ť. Avšak ľudská činnosť 
prispieva k zvyšovaniu pravdepodobnosti a šk odlivých dopadov extrémnych záplav. Mnoho 
členských štátov už prijal o opatrenia na protipovod ňovú ochranu, ale spolo čná a 
koordinovaná činnosť na úrovni Európskej únie by mala prinies ť značnú pridanú hodnotu a 
zlepšenie celkovej úrovne protipovod ňovej ochrany. Z dôvodu potenciálneho rizika pre 
ľudský život, ekonomické aktíva a život né prostredie si nemôžeme dovoli ť nečinnosť; 
záväzok Európy pokra čovať v trvalo udržate ľnom rozvoji by mohol by ť vážne ohrozený, ak 
neprijmeme vhodné opatrenia. 
2. RIEŠENIE PROBLÉMU ZÁPLAV  
2.1. Diagnóza problému 
Riečne záplavy sa môžu vyskytnú ť kedykoľvek, ak kapacita prírodnej alebo umelej 
odvodňovacej sústavy neposta čuje pre objem vody vytvorený z daž ďa alebo v prípade 
zlyhania protipovod ňových bariér. V praxi sa zistilo, že  lokálne opatrenia na protipovod ňovú 
ochranu uplatnené na jednom mieste budú ma ť lavínovitý efekt v oblastiach po prúde alebo 
proti prúdu rieky. Napr. ak sa v jednej obl asti zrealizujú technické riešenia na od čerpanie 
vody z rie čneho kanála tak rýchlo, ako to bude možn é, spôsobí to zrýchlenie prietoku vody 
v oblastiach po prúde rieky. Pret o je nutné, aby sa protipovod ňová ochrana vykonávala 
spoločne a koordinovane pozd ĺž celého povodia rieky. 
Riečne záplavy sa môžu podstatne líši ť veľkosťou a trvaním. V prípade ve ľkých riek, ako 
napr. Dunaj, Rýn alebo Labe , sa záplavy môžu vyskytnú ť v čase po daždi a trvajú nieko ľko 
dní, týžd ňov alebo dokonca mesiacov. Na druhej strane, nárazové záplavy sú zvy čajne 
spôsobené intenzívnym daž ďom v určitej lokalite. Náraz ové záplavy môžu spôsobi ť rozsiahle 
škody, najmä ak sa vyskytnú v rovnakom čase ako iné prírodné udalosti, napríklad zosuv 
                                                 
1 Európska environmentálna agentúra, Správa o environmentálnych problémoch č. 35, 2003. 
2 EUrosion: http://www.eurosion.org.  
 
SK 3   SK pôdy alebo bahna. Nárazové záplavy sú ve ľmi bežné v stredomorskej oblasti a v horských 
oblastiach; predstavujú lokálne nebezpe čenstvo pre ľudí, pretože k nim dochádza náhle a bez 
varovania. 
Záplavy v pobrežných oblastiach sa môžu vyskytova ť počas búrok na mori so silnými vetrami 
a s vysokými vlnami na pobreží. V mnohých oblastiach sa nebezpe čenstvo záplav zvyšuje 
v prípade pobrežnej erózie. Ak sa búrky na  mori vyskytnú spolu s vysokou hladinou vody v 
ústiach riek, môže to spôsobi ť potenciálne rozsiahle škody. 
Hlavné prí činy záplav (dáž ď a úroveň morskej hladiny) sú prírodné fenomény, ktoré sú v 
podstate nekontrolovate ľné. Avšak bez oh ľadu na výskyt daž ďov, búrok alebo vysokého 
prílivu sú dôsledky vo forme záplavových škôd vo ve ľkej miere ovplyvnené nasledujúcimi 
ľudskými činnosťami: výrub lesov v hornej oblasti povodia, vyrovnáva nie toku riek 
a potláčanie prírodných záplavových nížin, neadekvátne odvod ňovacie postupy a najmä 
rozsiahla výstavba vo vysokoriz ikových záplavových oblastiach. 
Nasledujúce dva trendy poukazujú na zvýšenie rizika záplav v Európe. Po prvé, rozsah 
a frekvencia záplav sa budú v budúcnosti pravdepodobne zvyšova ť, čo je dôsledok zmeny 
podnebia3 (vyššia intenzita daž ďov, ako aj zvyšujúca sa hladina mora). Po druhé, podstatne sa 
zvyšuje po čet ľudí a ekonomické aktíva v oblastiach s rizikom záplav. 
Tiež narastá povedomie o význame rie čnych záplav pre fyzické aj psychické zdravie ľudí. 
Vážne zdravotné následky sa môžu vyskytnú ť napríklad v prípade zne čistenia záplavových 
vôd alebo v prípade zmiešania s kontaminovanou odpadovou vodou a s vodou z poľnohospodárskych pozemkov. Následky záplav na duševné zdravie: okrem ve ľkého stresu 
z rozsiahlych škôd môže existova ť aj hrozba opakovaných záplav, ktorá môže by ť niekedy 
spojená s možným zrušením poistného krytia, čo môže spôsobi ť, že majetok nebude možné 
predať. 
Riziko záplav bude pokra čovať aj v rámci Európskej únie a v ďalšom desa ťročí sa môže 
podstatne zvyšova ť. Tieto zmeny je potrebné predvída ť už teraz a chráni ť spoločnosť a 
životné prostredie pred negatívnymi následkami záplav. 
2.2. Manažment rizík povodní 
Manažment rizík povodní smeruje k znižova niu pravdepodobnosti a/alebo dopadu záplav. 
Prax nasved čuje tomu, že najefektívnejším prístupom je za členenie týchto prvkov do procesu 
vývoja programov manažmentu rizík povodní: 
– Prevencia: predchádza ť škodám spôsobeným záplavami tak, že sa v sú časnosti aj 
v budúcnosti zabráni výstavbe domov a priemyse lných zariadení v oblastiach ohrozených 
záplavami; prispôsobením budúceho vývoja riziku záplav a podporou vhodného využívania krajiny a vhodných metód v po ľnohospodárstve a lesníctve. 
– Ochrana:  vykonáva ť štrukturálne aj neštruktur álne hodnotenia na zníženie 
pravdepodobnosti výskytu záplav a/alebo zmiernenie dopadu záplav na ur čitú lokalitu; 
                                                
 
3 IPCC (2001): Zmena podnebia: The Scientific Basis. Contribution of Working Group I to the Third 
Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. Edited by J.T. Houghton et al. 
 
SK 4   SK – Pripravenos ť: informova ť verejnosť o rizikách záplav a potre bných opatreniach v prípade 
záplavy; 
– Záchranná reakcia:  vytvoriť plány záchrannej reakcie v prípade záplavy; 
– Obnova a nadobudnuté skúsenosti:  čím skôr sa vráti ť do normálnych podmienok 
a znížiť sociálne a ekonomické dopady na verejnos ť postihnutú záplavami. 
3. VYKONANÉ ČINNOSTI , BUDÚCE INICIATÍVY A PERSPEKTÍVY  
3.1. Na európskej úrovni 
3.1.1. Zásady európskeho výskumu Európska komisia podporuje výskum záplav od roku 1980 v rámci úspešných rámcových 
programov (FP) pre výskum a technologický vývoj
4. Európsky výskum prispel k zlepšeniu 
nášho pochopenia záplavových procesov a násl edkov záplav, ako aj našich schopností 
odhadova ť pravdepodobnos ť a rozsah záplav v daných obl astiach. Výsledky výskumu 
zvýraznili obmedzenia technických metód ochr any pred záplavami a potrebu poskytovania 
príležitostí na obnovu a ochranu ve ľmi vzácnych ekosystémov. 
Boli tiež vyvinuté príslušné metódy a nástroje na predpovedanie a manažment záplav a s nimi 
spojených rizík. Niektoré z týchto nástroj ov a techník sa už používajú v oblastiach povodia 
riek po celej Európe. Bol spustený nový výskumný projekt FLOODsite v hodnote 
10 miliónov eúr, ktorý prispieva k zlepšovaniu integrovanej analýzy rizika záplav a metodík 
manažmentu5. 
Predpovedanie záplav6, mapovanie rizika záplav a mode lovanie scenárov sú dôležitou 
súčasťou plánovanej ú časti Spolo čného výskumného centra (Joint Re search Centre) v oblasti 
záplav. Budúci výskum sa bude prispôsobova ť analýze dopadu zmeny podnebia, 
zmierňovacím a adapta čným stratégiám.  
Jednoznačne je potrebné pokra čovať vo výskumných činnostiach ur čených na 
protipovod ňovú ochranu. Namiesto oddeleného povod ňového manažmentu v jednotlivých 
povodiach riek je potrebné za členiť protipovod ňovú ochranu do integrovaného 
a komplexného prístupu k manažmentu povodí  riek. Budúci environmentálny výskum7 bude 
okrem iného rieši ť problémy, ako sú kvantifikácia a pr edpovedanie environmentálnych zmien 
(napr. zmien podnebia), ur čenie úplného rozsahu ich dopadu a podpora hodnotenia, ochrana 
pred prírodnými a priemyselnými rizikami a ich znižovanie. V tejto súvislosti bude ma ť 
protipovod ňová ochrana jednozna čne vysokú prioritu. 
                                                 
4 http://www.eu-medin.org/floods-rtd-projects.php http://www.eu-medin.org/floods-rtd-
projects.php  
5 http://www.floodsite.net  
6 http://natural-hazards.jrc .it/floods/Preparedness/  
7 KOM(2004)101 kone čná verzia 
 
SK 5   SK 3.1.2. Regionálna politika a povodne  
Štrukturálne fondy8, najmä Európsky fond regionálneho rozvoja9 a Kohézny fond, môžu 
financova ť náklady na investície do infraštruk túry vrátane investícií do protipovod ňovej 
ochrany. Európsky fond regionálneho rozvoja môže tiež prispie ť k financovaniu 
infraštruktúry spojenej s výs kumom a technickým vývojom.  
Iniciatíva INTERREG v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja podporuje vzrastajúcu 
medzinárodnú spoluprácu v oblasti protipovod ňovej ochrany. Príkladom takejto úspešnej 
medzinárodnej spolupráce a integrovaného prístupu k boju s povod ňami je projekt IRMA 
(INTERREG Rhine-Meuse Activities – Činnosti v povodiach riek Rýn a Meuse v rámci 
iniciatívy INTERREG). Škody spôsobené povod ňami na riekach Rýn a Meuse v rokoch 1993 
a 1995 urýchlili zavedenie medzinárodného prog ramu prevencie, na ktorom sa podie ľajú 
Holandsko, Belgicko, Francúzsko, Luxembursko, Nemecko a Švaj čiarsko. Projekt IRMA 
disponuje celkovým rozpo čtom 419 miliónov eúr, z čoho tretina pochádza z iniciatívy 
INTERREG. 
V roku 2003 sa spustil projekt SCALDIT, ďalší projekt iniciatívy INTERREG, ktorý sa 
zaoberá povodím riek Scheldt a Escaut. Te nto projekt rieši ot ázky plánovania rie čneho 
povodia a protipovod ňovej ochrany a podie ľajú sa na ňom regióny Francúzska, Holandska 
a Belgicka. 
Vo svojej nedávno zverejnenej tr etej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti Komisia 
navrhuje, aby sa v rámci lisabon ského a göteborgského programu činnosti podporované 
politikou súdržnosti sústredili na menší po čet prednostných tém, pri čom úlohou Spolo čenstva 
bude rieši ť otázky úverovej za ťaženosti a pridanej hodnoty. Jednou z k ľúčových tém, ktorou 
sa bude v budúcnosti zaobera ť politika súdržnosti, je téma „životné prostredie a prevencia 
rizík“. Budúcim cie ľom európskej územnej spolupráce je zachova ť a posilni ť potrebnú 
medzinárodnú spoluprácu a v tejto oblasti stava ť na dosiahnutých cie ľoch iniciatívy 
INTERREG. 
3.1.3. Fond solidarity Európskej únie 
V dôsledku povodní, ktoré zasiahli strednú Eur ópu v roku 2002, Európska únia vytvorila 
Fond solidarity Európskej únie10 (FSEÚ) ako konkrétny finan čný nástroj rýchlej finan čnej 
pomoci v prípade ve ľkej katastrofy (ktorou sa rozumie katastrofa, ktorá spôsobila škody vo 
výške 3 miliardy eúr alebo 0,6 % hrubého ná rodného dôchodku) na pomoc obnovy životných 
podmienok v zasiahnutých oblastiach. 
FSEÚ môže zakro čiť len v núdzovom prípade. Tent o fond nebol vytvorený s cie ľom uhradi ť 
všetky výdavky spojené s prírodnými katastrofami. Jeho zdroje neslúžia ani na úhradu strát 
alebo škôd krytých poistením. Dlhodobé činnosti ako napr. rekonštrukcia, hospodársky rozvoj 
a prevencia spadajú do pôsobnosti iných nástrojov, najmä štrukturálnych fondov. 
                                                 
8 Ú. v. ES L 161 z 26.6.1999. 
9 Ú. v. ES L 213 z 13.8.1999. 
10 Ú. v. ES L 311 zo 14.11.2002. 
 
SK 6   SK 3.1.4. Po ľnohospodárska politika a povodne  
Spôsob riadenia po ľnohospodárstva a lesného hospodárstva je pre povod ňovú prevenciu 
a protipovod ňovú ochranu ve ľmi dôležitý; pre schopnos ť pôdy a rastlinstva udrža ť vodu 
dokonca rozhodujúci. Reforma spolo čnej poľnohospodárskej politiky z roku 2003 pozitívne 
prispeje k protipovod ňovej ochrane prostredníctvom m echanizmov de-coupling (jednorázová 
platba farmárom v EÚ) a cross compliance (k rížová zhoda); napr. propagáciou ochrany pôdy 
a údržby trvalých pastvín, a tým aj schopnosti pôdy udrža ť vodu.  
Reformovaná spolo čná poľnohospodárska politika tiež môže prispie ť k zníženiu 
pravdepodobnosti povod ňových udalostí riešením klimatických zmien. Nástroje ako 
propagácia používania biomasy pr i pestovaní energetických obiln ín alebo zníženie emisií  
GHG (skleníkových plynov) pr opagovaním zníženia za ťaženia budú ma ť priamy pozitívny 
vplyv na protipovod ňovú ochranu. 
Reforma spolo čnej poľnohospodárskej politiky po číta v roku 2007 s dodato čným príspevkom 
1,2 miliardy eúr na rozvoj vidieka. Okrem zlepšenia spôsobu využívania po ľnohospodárskych 
a lesných plôch tieto opatreni a prispejú aj k zmierneniu povodní, a to tým, že poskytnú 
prostriedky pre obnovu po ľnohospodárskej a lesnej pr odukcie poškodenej prírodnou 
katastrofou (vrátane povodní) a zave dú príslušné preventívne nástroje. 
3.1.5. Politika životného prostredia a povodne  
Prijatím rámcovej smernice pre vodu Európska  únia úplne prepracovala svoju politiku 
ochrany vodných zdrojov. Smernica vyža duje vypracovanie plánov integrovaného 
obhospodarovania pre povodie každ ej rieky v snahe dosiahnu ť dobrý ekologický a chemický 
stav. Hoci rámcová smernica pre vodu pr ispeje k zmierneniu škôd spôsobených povod ňami, 
nie je to jej hlavým cie ľom. 
V záujme podpory realizácie smernice na území EÚ  sa pravidelne stretávajú vodohospodárski 
predstavitelia 25 členských krajín EÚ11 a Európska komisia, aby vypracovali spolo čnú 
stratégiu realizácie.  Ako reakciu na povod ňové udalosti leta a jesene roku 2002 za čali 
vodohospodárski predstavitelia s Komisiou spolupracova ť na protipovod ňovej ochrane. Toto 
úsilie viedlo k vydaniu príru čky osvedčených postupov, ktoré boli od súhlasené v júni 2003. 
Skupina vodohospodárskych predstavite ľov vyjadrila svoj záujem pokra čovať v úsilí rieši ť 
otázky protipovod ňovej ochrany.  
V záujme zvýšenia pripravenosti orgánov civilnej  ochrany na katastrofy  Komisia vypracovala 
sériu monitorovacích nástro jov, ktoré zostavujú predpove ď počasia a monitorujú povodne na 
celoeurópskej úrovni. V prípade ohrozenia povod ňovou udalos ťou sa pripravené údaje odošlú 
príslušným štátnym orgánom, službám civiln ej ochrany a Monitorovaciemu a informa čnému 
centru Komisie12,13. V prípade potreby toto centrum koor dinuje vzájomnú pomoc. Okrem toho 
Komisia organizuje školenia pr e národné zásahové jednotky a cvi čenia. 
Komisia bude na ďalej propagova ť zosúladenejší prístup k znižovaniu rizík spojených 
s katastrofami ako napr. povodne, požiare a ve ľké pracovné úrazy. Jedným zo spolo čných 
                                                 
11 Bulharsko, Rumunsko, Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švaj čiarsko sa tiež zú častňujú na stretnutiach 
vodohospodárskych predstavite ľov. 
12 Zriadené rozhodnutím Rady 2001/792/ES. 
13 Ú. v. ES L 297 z 15.11.2001, s. 7 
 
SK 7   SK nástrojov na riešenie týchto problémov je mapovanie ri zík. Mapy rizík poskytujú základné 
informácie verejnosti, ale sú aj dôleži tým nástrojom orgánov plánovania a pois ťovníctva. 
Vypracovanie máp rizík bude úzko prepojen é s súvisiacimi iniciatívami EÚ pre 
zhromažďovanie, ukladanie a výmenu informácií o životnom prostredí14. 
3.2. Činnosti členských štátov 
Charakteristické znaky povodní a stupe ň povodňového rizika sa v rôznych častiach Európy 
líši. V niektorých členských štátoch, ako napr. v Ma ďarsku, Rakúsku, Českej republike a a 
Slovensku povodne spôsobujú najmä rie čne toky. Iné členské štáty, ako napr. Ve ľká Británia, 
Nemecko a Holandsko sa musia vyrovnáva ť s riečnymi záplavami, ako aj so záplavami 
v pobrežných oblastiach. 
Niekoľko členských štátov, ako napr. Rakúsko, Fínsko, Španielsko, Írsko a Holandsko vydalo 
oficiálne smernice a prá vne texty, v ktorých ur čili úrovne protipovod ňovej ochrany. Vo 
všeobecnosti vychádzajú tieto úrovne ochrany z po čtu ľudí, hospodárskych a kultúrnych 
hodnôt v oblastiach ohrozených povod ňami. V iných členských štátoch majú orgány 
zodpovedné za protipovod ňovú ochranu rozsiahle právomoci vykona ť opatrenia potrebné na 
spravovanie záplav. Na konkrétnej úrovni ochrany však neexistujú žiadne zákonné práva.  
Nedávne povod ňové udalosti podnietili členské štáty vypracova ť plány či stratégie 
protipovod ňovej ochrany. Ve ľká Británia vypracúva plány na vznik celkového a udržate ľného 
prístupu k manažmentu rizík povodní. V sú časnosti Ve ľká Británia podporuje výstavbu 
a údržbu obranných zariadení a vy lepšovania výstražného protipovod ňového systému sumou 
500 miliónov libier ro čne: vypracovanie plánov na správu zachytávania povod ňovej vody vo 
Veľkej Británii bude stá ť približne 45-55 miliónov eúr. Ma ďarsko nedávno spustilo program 
udržateľného povod ňového manažmentu a regionálneho rozvoja pre údolie Tisy. 
Okrem toho mnohé členské štáty vypracovali alebo v najbližšej budúcnosti vypracujú mapy 
rizík povodní. Ciele a charakteristické znaky tý chto máp budú rôzne, ale vo všeobecnosti sa 
budú používa ť na zvýšenie opatrnosti v rizikových oblas tiach a na priestorové plánovanie. Vo 
Francúzsku za čali prostredníctvom novely zákona z roku 1995 realizova ť plány prevencie 
proti predvídate ľnému riziku, ktoré pomohli vypracova ť mapy rizikových oblastí. 
Zoznam iniciatív nie je kone čný, slúži len na ilustráciu rôznych spôsobov boja s povod ňami 
na národnej úrovni. 
3.3. Medzinárodná spolupráca v prípade hrani čných riek 
V minulosti sa protipovod ňová ochrana riešila na mies tnej úrovni. Koordinácia činností 
v oblastiach po prúde a prot i prúdu rieky neexistovala, často sa problém len presúval z jednej 
oblasti na druhú. Krajiny, cez ktoré pretekajú rieky ako Rýn, Odra, Meuse, Dunaj, Saar, 
Moselle a Labe, založili orgány, ktoré budú zabezpe čovať koordinovaný prístup k správe 
riečneho povodia. V mnohých z týchto  riek sa už vyp racovali alebo v blízkej budúcnosti 
vypracujú plány na protipovod ňovú ochranu v oblasti povodia.  
V súvislosti s Rýnskym ak čným plánom protipovod ňovej obrany sa investícia do opatrení 
protipovod ňovej ochrany v rokoch 1998-2020 odhaduje na  12,3 miliárd eúr. Okrem toho sa 
                                                 
14 Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpe čnosti (GMES), Infraštruktúra priestorových 
informácií v Európe (INSPIRE) a GALILEO. 
 
SK 8   SK s cieľom upozorni ť obyvateľov rýnskej kotliny na nebezpe čenstvo povodní vypracoval atlas 
Rýnu. Tento atlas obsahuje mapy vyzna čujúce nebezpe čenstvo záplav (základné mapy) 
a ilustrácie nebezpe čenstva, ktoré hrozí človeku a materiálnym statkom v prípade extrémnych 
povodní. Náklady na realizáciu a tlasu dosiahli sumu 270 000 eúr. 
4. S POLOČNÝ AKČNÝ PROGRAM EÚ PRE PROTIPOVOD ŇOVÚ OCHRANU  
4.1. Ak čný program EÚ 
Povodne môžu potenciálne ohrozi ť snahu EÚ o trvalo udržate ľný rozvoj. Navyše, frekvencia 
a vážne dôsledky závažných povodní sa budú v budúcnosti pravdepodobne významne 
zvyšovať v dôsledku globálneho otep ľovania. S týmto problémom je možné sa úplne 
vyrovnať spoločnými krokmi v povodí každej posti hnutej rieky a pobrežnej oblasti. 
Cezhraničná povaha ve ľkého počtu povodí najdôležitejších riek Európy znamená, že 
spolupráca na úrovni EÚ môže prinies ť dôležitú pridanú hodnotu k snahám jednotlivých 
členských štátov. 
Preto sa navrhuje, aby členské štáty a Komisia spolupracova li na vypracovaní a implementácii 
koordinovaného ak čného programu protipovod ňovej prevencie, ochrany a zmier ňovania škôd. 
Najdôležitejšie vlastnosti tohto ak čného programu by zah ŕňali: 
a) zlepšenie spolupráce a koordinácie pomocou vypracova nia a implementácie plánov 
manažmentu rizík povodní pre každé povodie a pobrežnú oblas ť, kde povodne môžu 
negatívne ovplyvni ť zdravie človeka, životné prostredie, ekonomické činnosti alebo 
kvalitu života; 
b) vypracovanie a implementáciu máp ri zík povodní ako nást roja plánovania 
a komunikácie; 
c) zlepšenie výmeny informácií, zdie ľanie skúseností a koordinované vypracovanie 
a presadzovanie osved čených postupov; 
d) vypracovanie silnejšieho pr epojenia medzi výskumom a ľuďmi zodpovednými za 
vodné hospodárstvo a protipovod ňovú ochranu; 
e) zlepšenie koordinácie medz i príslušnými postupmi spolo čenstva; 
f) zvyšovanie povedomia o rizi kách povodní pomocou širšej ú častí všetkých 
zainteresovaných a efektívnejšej komunikácie. 
4.2. Ako môžu členské štáty, Komisia a ostatní ú častníci spolupracova ť 
Vypracovanie a implementácia takéhoto ak čného programu by si vyžadovali činnosti na 
rozličných stup ňoch: 
Členské štáty  pracujúce pomocou príslušných úradov na celoštátnej, regionálnej a miestnej 
úrovni a na úrovni povodí budú zodpovedné  za plány manažmentu rizík povodní 
a vypracovanie máp rizík povodní. Najdôležitejšie charakteristiky týchto plánov a máp sú 
uvedené v prílohe.  
 
SK 9   SK Komisia  bude u ľahčovať koordináciu a výmenu informácií o protipovod ňovej ochrane 
a presadzovanie osved čených postupov. Komisia taktiež zabezpe čí, aby všetky príslušné 
postupy EÚ pod ľa potreby prispeli k protipovod ňovej ochrane. V rámci rámcových 
programov pre výskum, technolog ický rozvoj a demonštra čné činnosti Komisia uskuto ční 
priamy a nepriamy výskum v oblastiach týkajúcich sa povodní. 
Členské štáty  a Komisia  budú spolo čne v rámci pravidelných stretnutí vodohospodárskych 
predstavite ľov a zástupcov Komisie zodpove dní za celkovú koordináciu ak čného programu.  
Ostatní ú častníci  budú úplne zainteresovaní do vypr acovania a implementácie plánov 
manažmentu rizík povodní a technickej  diskusie organizovanej Komisiou. 
4.3. Náklady a o čakávaný prínos spolo čného postupu EÚ 
Je náročné finančne vyčísliť pridanú hodnotu alebo ďalšie prínosy spolo čného postupu 
navrhovaného v tomto dokumente. Kvalitatí vne bude pridaná hodnota postupu EU obsahova ť: 
a) rentabilnejšie a udržate ľnejšie opatrenia manažmentu  rizík povodní pomocou lepšej 
koordinácie postupov v rámci EÚ; 
b) komplexný prístup k znižovaniu rizík trvalo udržate ľného rozvoja Európy spojených 
so škodami spôsobenými povod ňami; 
c) zdokonalené úrovne ochrany vyplývajúce zo zdie ľania skúseností a informácií 
a spoločné vypracovanie najlepších postupov; 
d) lepšie zameranie výskumných úloh a silnejšie prepojenie medzi výskumom 
a rozhodovaním; 
e) plánovitý prístup k vypracovaniu plánov manažmentu rizík povodní a ich prepojenia 
na programy financovania EU; 
f) vä čšie povedomie a zainteresovanie  verejnosti do otázok protipovod ňovej ochrany. 
5. Z ÁVER  
Komisia vyzýva členské štáty, aby: 
a) podporovali hodnotenie vykonané Komisiou tý kajúce sa dôležitosti protipovod ňovej 
ochrany; 
b) si všímali prebiehajúce alebo plánované činnosti na celoštátnej, regionálnej 
a medzinárodnej úrovni a na úrovni EÚ; 
c) podporovali potrebu spolo čného postupu EÚ týkajúceho sa protipovod ňovej 
prevencie, ochrany a zmier ňovania škôd; 
d) schválili najdôležitejšie vlastnosti spolo čného postupu EÚ tak, ako ho predložila 
Komisia, a aby schválili opatr enia, ktoré by sa mali prija ť na vypracovanie 
a implementáciu takejto zosúladenej akcie. 
 
SK 10   SK PRÍLOHA  
Smernice týkajúce sa vypracovania a implem entácie plánov manažmentu rizík povodní 
a máp rizík povodní 
A. ZÁSADY 
1. Plány manažmentu rizík povodní by mali by ť vypracované na základe týchto 
všeobecných zásad: 
a) Cezhrani čné rieky: členské štáty by sa mali dohodnú ť na spolupráci na 
vypracovaní a a implementácii týchto plánov. V prípade povodí spolo čných 
s nečlenskými štátmi EÚ sa použijú existujúce koordina čné mechanizmy alebo 
sa vypracujú nové. 
b) Plány manažmentu rizík povodní: v príp ade riek, úplná integrácia s plánmi 
manažmentu povodí a programami opatrení vypracúvanými v súlade s Rámcovou smernicou pre vodu. Plány manažmentu rizík povodní na pobrežiach by mali by ť vypracované v tom istom časovom rámci. 
c) Dlhodobý strategický prís tup: je potrebné zahrnú ť očakávaný vývoj 
v dlhodobom horizonte (50-100 rokov). 
d) Medziodborový prístup: je potrebné bra ť do úvahy všetky príslušné aspekty 
vodného hospodárstva, fyzické ho plánovania, využitia pôdy, 
poľnohospodárstva, dopravy a urbanizácie  a ochrany prírody na všetkých 
úrovniach (celoštátnej, regionálnej a miestnej). 
e) Princíp solidarity: protipovod ňové opatrenia by ť nemali oslabi ť schopnos ť 
ostatných regiónov alebo členských štátov na hornom alebo dolnom toku 
dosiahnuť takú úrove ň ochrany, akú regióny alebo členské štáty považujú za 
primeranú. Primeraná stratégia pozostáva z prístupu, ktorý obsahuje tri kroky: zadržanie, uchovanie a vypustenie. 
f) Je potrebné pokry ť všetky prvky manažmentu rizík povodní: pozri časť 2.2. 
B. CIELE 1. Globálne ciele plánov manažmentu rizík povodní: – zníženie nepriaznivých dôsl edkov povodní a pravdepodobnosti povodní; 
– presadenie udržate ľných opatrení manažmentu rizík povodní; 
– vyhľadávanie príležitostí na prácu s prírodnými procesmi a získanie (ak je to možné) 
rozličných prínosov manažmentu rizík povodní; 
– informovanie verejnosti a príslušných úra dov o riziku povodní a spôsobe jeho zvládnutia. 
 
SK 11   SK C. K ĽÚČOVÉ VÝSTUPY 
1. K ľúčové výstupy z plánu manažmen tu rizík povodní by mali by ť: 
– prehľad a pochopenie ve ľkosti, povahy a rozdelenia aktu álnych rizík povodní a scenáre 
budúcich rizík povodní; 
– pochopenie procesov povodní a ich náchylnos ť na zmenu; 
– zoznam rentabilných opatrení manažm entu rizík povodní, ktoré budú realizované; 
– mapy rizík povodní (pozri časť D); 
– dlhodobé stratégie manažmentu rizík povodní, ktoré nap ĺňajú ciele príslušného povodia; 
– v prípade potreby súbor ďalších činností/štúdií pre pr íslušné povodie s ur čením priority. 
D. MAPY RIZÍK POVODNÍ 1. Jeden z k ľúčových výstupov plánov manažmentu  rizík povodní budú mapy rizík 
povodní na úrovni povodia rieky. 
2. Ú čel mapy rizík povodní je: 
– zvýšiť informovanos ť verejnosti o oblastiach ohrozených povod ňami; 
– poskytnúť informácie o ohrozených oblastiach, a to zadefinovaním zón rizík povodní 
s cieľom poskytnú ť vstup priestorovému plánovaniu; 
– podporiť procesy priorizácie, zdôvodnenia a cielenia investícií s cie ľom spravova ť 
a znižova ť ohrozenie ľudí, majetku a životného prostredia. 
3. Mapy manažmentu rizík povodní by mali: – byť vypracované spoluprácou na úrovni povodia rieky; 
– obsahova ť riečne aj prívalové povodne a v pr ípade potreby aj  pobrežné povodne; 
– poskytnúť spoľahlivé, dostato čné a zrozumite ľné informácie; 
– rozlíšiť minimálne tri úrovne rizika: 
A. Oblasti s častým výskytom povodní, 
B. Oblasti s menej častým výskytom povodní, 
C. Veľmi zriedkavé povodne, vrátane (pod ľa vhodnosti) zlyhania hrádzí, 
– venovať sa hĺbke vody/povodne, ako aj potenciálnym škodám; 
– venovať sa súčasnej situácii aj scenárom budúcich rizík a 
– vziať do úvahy aj ostatné ciele v príslušnom povodí.