Pokiaľ sa neprijmú rozhodné opatrenia, predpokladá sa, že účasť na vzdelávaní dospelých dosiahne do roku 2030 len približne 49 %, čo by výrazne zaostávalo za cieľovou hodnotou 60 %. Komisia preto navrhuje nový prístup k podporovaniu zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie v EÚ v súlade s programom v oblasti zručností, vďaka čomu budú mať jednotlivci situáciu pevne v rukách a budú mať k dispozícii pomoc a nástroje, ktoré potrebujú na pravidelné vzdelávanie.

·Predsedníčka von der Leyenová vo svojej správe o stave Únie v roku 2021 zdôraznila význam investovania do digitálnych zručností a potrebu upriamiť na to pozornosť lídrov EÚ. V digitálnom desaťročí Európy sa znovu opakuje cieľ, aby minimálne 80 % populácie EÚ disponovalo aspoň základnými digitálnymi zručnosťami, a stanovuje sa cieľová hodnota 20 miliónov zamestnaných odborníkov na IKT s rovnomernejším zastúpením žien a mužov, a to do roku 2030. Nedávno prijatým návrhom Cesta k digitálnemu desaťročiu sa ustanovuje rámec na umožnenie napredovania v tejto oblasti.

·Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv obsahoval ambicióznu hlavnú cieľovú hodnotu týkajúcu sa zručností: do roku 2030 by sa v EÚ malo na odbornej príprave každoročne zúčastňovať 60 % dospelých v produktívnom veku. Lídri EÚ to uvítali v Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 a záveroch Európskej rady z 25. júna 2021.

V dôsledku toho sa v súčasnosti na odbornej príprave zúčastňuje v Európe len jeden z desiatich dospelých v danom 4-týždňovom období a menej ako polovica všetkých dospelých uvádza akékoľvek formálne alebo neformálne vzdelávacie činnosti alebo činnosti odbornej prípravy za obdobie 12 mesiacov. Okrem toho tí, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávaní alebo odbornej príprave, nie sú nevyhnutne tí, čo to potrebujú najviac. Napríklad je pravdepodobnejšie, že do vzdelávania sa zapoja skôr stáli zamestnanci než ostatní dospelí (45 % oproti 29 %). Odvetvia, povolania a typy zamestnania s vyšším podielom zamestnancov s nižšou kvalifikáciou sa nachádzajú na konci rebríčka hodnotenia zvyšovania úrovne zručností. Celkovo sa na vzdelávaní dospelých zúčastňujú o niečo viac ženy než muži (38,4 % oproti 36,4 %). U mužov je však trochu väčšia pravdepodobnosť, že uvedú vzdelávanie z dôvodov súvisiacich so zamestnaním, než u žien.

Rozvoj zručností je základnou súčasťou reakcie na tieto výzvy. Ako hlavný hnací prvok úspechu jednotlivcov na rýchlo sa meniacom trhu práce majú zručnosti kľúčový význam pre európsky spôsob života. Veľký súbor zručností otvára príležitosti, poskytuje záchrannú sieť v neistom období a podporuje začlenenie a vzostupnú sociálnu mobilitu. V celej Európe sa však do pravidelného vzdelávania po skončení počiatočného vzdelávania zapája príliš málo ľudí. Mnohí necítia, že by mali reálne možnosti zvyšovať si úroveň zručností alebo rekvalifikácie z dôvodu svojho postavenia v rámci pracovnej sily alebo osobnej situácie, ako je nedostatok financií, času alebo motivácie na odbornú prípravu. Obmedzené uvedomovanie si svojich potrieb zručností, obmedzená transparentnosť ponúk odbornej prípravy, neistota týkajúca sa kvality a uznávania programov odbornej prípravy a nedostatočné prispôsobenie dostupných ponúk individuálnym potrebám – to všetko prispieva k nízkej motivácii absolvovať odbornú prípravu v kontexte obmedzených možností finančnej podpory.

Očakáva sa, že iniciatívou sa podporí a urýchli vnútroštátne úsilie, pričom sa zároveň bude v plnej miere rešpektovať zásada subsidiarity tým, že rozhodovanie o kľúčových navrhovaných parametroch, najmä zdrojoch financovania, úrovni nárokov na odbornú prípravu, prioritných cieľových skupinách (t. j. jednotlivcoch, ktorí najviac potrebujú zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu) a oprávnených možnostiach odbornej prípravy, sa ponechá členským štátom. Kým členské štáty môžu prijímať opatrenia na zlepšenie situácie na vnútroštátnej úrovni, iniciatívou EÚ sa môže podporovať, koordinovať a urýchliť vnútroštátne úsilie prostredníctvom výmeny skúseností a podpory nových prístupov. Iniciatíva môže takisto pomôcť stanoviť očakávania a vytvoriť medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami dôveru v záujme zvýšenia verejných a súkromných investícií do zručností, čo signalizuje, že všetci prispejú k spoločnej výhode kvalifikovanej pracovnej sily v EÚ a budú mať z toho prínos. Vo verejnej konzultácii 84 % respondentov súhlasilo, že iniciatíva by mohla viesť aj k efektívnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov EÚ na rozvoj zručností.

·Iniciatíva Pakt o zručnostiach z novembra 2020 sa zameriava na mobilizovanie súkromných a verejných zainteresovaných strán, aby prijali konkrétne opatrenia na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu osôb na trhu práce a v prípade potreby zoskupili úsilie v partnerstvách. Komisia odvtedy usporiadala okrúhle stoly na vysokej úrovni so zástupcami priemyslu, sociálnymi partnermi a s poskytovateľmi odborného vzdelávania a prípravy (OVP) so zámerom vytvoriť rozsiahle partnerstvá v 14 priemyselných ekosystémoch priemyselnej stratégie EÚ. Koncom novembra 2021 bolo založených päť takýchto partnerstiev, ktoré sa zaviazali v nadchádzajúcich rokoch zvýšiť úroveň zručností a rekvalifikovať 1,5 milióna ľudí. Pakt o zručnostiach doteraz združil viac ako 500 členov vrátane odvetvových obchodných organizácií, veľkých a malých spoločností, univerzít, poskytovateľov OVP, sociálnych partnerov, obchodných komôr, regionálnych a miestnych orgánov a verejných a súkromných služieb zamestnanosti.

·Spolu s týmto návrhom sa predkladá návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa mikrocertifikátov, opatrenia v rámci programu v oblasti zručností a hlavného nástroja na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025. Jeho cieľom je pomôcť ľuďom prispôsobiť sa vyvíjajúcim sa potrebám trhu práce, a to podporovaním kvality, transparentnosti a uznávania krátkych programov odbornej prípravy. Mikrocertifikáty môžu pomôcť zabezpečiť, že jednotlivci využívajúci svoje individuálne vzdelávacie účty si môžu byť istí kvalitou odbornej prípravy a následným uznaním ich úsilia, a to súčasnými aj budúcimi zamestnávateľmi. Tieto dve iniciatívy spoločne stimulujú absolvovanie odbornej prípravy: tým, že sa na to dospelým poskytnú prostriedky a že sa zabezpečí, aby sa im to oplatilo.

Všeobecným cieľom iniciatívy je podporiť reformy členských štátov, ktorých zámerom je umožniť dospelým zúčastňovať sa na odbornej príprave, aby sa zvýšila miera účasti a znížil nedostatok zručností. Návrh sa vzťahuje na všetkých dospelých v produktívnom veku bez ohľadu na postavenie v rámci pracovnej sily alebo postavenie v zamestnaní. Zaujíma tak celkom nový prístup k celoživotnému vzdelávaniu, pričom sa oddeľujú nároky na odbornú prípravu od pôvodného financovateľa a jednotlivcom sa udeľujú plné vlastnícke práva na nároky. Iniciatíva týmto prispieva k celkovému cieľu EÚ podporovať vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo so zameraním sa na plnú zamestnanosť a sociálny pokrok. Z analýz scenára vyplýva, že navrhovaný prístup by viedol k zvýšeniu účasti na odbornej príprave v roku 2030 na úrovniach vyšších ako cieľová hodnota EÚ 60 %.

Poradný výbor pre odbornú prípravu vo svojom stanovisku súhlasil, že iniciatíva by mohla zlepšiť motiváciu a účasť dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave. Zároveň tvrdí, že individuálne vzdelávacie účty by mali skôr dopĺňať ako nahradiť existujúce poskytovanie odbornej prípravy financované vládou a/alebo iniciované sociálnym partnerom.

Uskutočnilo sa jedenásť cielených konzultačných podujatí s rôznymi skupinami zainteresovaných strán a sociálnych partnerov, a to aj na najvyššej politickej úrovni. Počas osobitných stretnutí so sociálnymi partnermi sociálni partneri vyjadrili svoj súhlas so všeobecnými cieľmi iniciatívy, ale zdôraznili, že individuálne vzdelávacie účty by sa mali považovať za „jeden nástroj v súbore nástrojov“ na ich dosiahnutie.

Verejná konzultácia potvrdila vymedzenie problému a potenciálnu pridanú hodnotu EÚ. Rozsiahlu podporu malo politické úsilie zamerané na uľahčenie vzdelávania medzi dospelými, ale podpora nebola až taká veľká v prípade odbornej prípravy nesúvisiacej so zamestnaním. 84 % respondentov súhlasilo, že individuálne vzdelávacie účty by mohli byť účinné na riešenie finančných obmedzení, pokiaľ ide o účasť na odbornej príprave. 82 % respondentov súhlasilo s tým, že motiváciu zúčastniť sa na odbornej príprave možno zvýšiť prostredníctvom individuálnych vzdelávacích účtov s podobne vysokým bodovým hodnotením pre kariérové poradenstvo, možnosti potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, verejný register možností odbornej prípravy so zaručenou kvalitou, kampane na zvyšovanie informovanosti na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni a digitálnu platformu jednotného kontaktného miesta. Obsahovala všeobecnú požiadavku vyhnúť sa zložitosti a byrokracii a zaistiť jednoduchosť prístupu pre jednotlivcov.

Úvodné posúdenie vplyvu bolo k dispozícii online pre spätnú väzbu verejnosti od 23. marca do 20. apríla 2021. Spolu bolo prijatých 23 odpovedí, v ktorých sa väčšinou zdôrazňovala dôležitosť navrhovania individuálnych vzdelávacích účtov v spolupráci so sociálnymi partnermi, potreba zaistenia toho, aby odborná príprava mala vysokú kvalitu, aby poradenstvo a informácie boli dostupné a aby sa dostatočná pozornosť venovala zraniteľným skupinám.

Ďalšou možnosťou je oznámenie alebo odporúčanie Komisie, ktoré by mohlo členským štátom poskytnúť ďalšie usmernenie a podklad pre vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Neobsahovalo by však politickú zodpovednosť členských štátov, a teda by nebolo dostatočné na stimulovanie požadovaných reforiem.

Z hľadiska cieľa (podpora reformy v členských štátoch) a predpokladaného právneho základu sa zvažujú len nezáväzné nástroje. Prvou možnosťou je navrhnúť revíziu usmernení pre politiky zamestnanosti, aby sa podporili reformy členských štátov prostredníctvom procesu európskeho semestra a odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Najnovšie usmernenia z októbra 2021 potvrdzujú verziu z roku 2020, v ktorej sa od členských štátov už žiada, aby „[posilnili] ustanovenia o individuálnych nárokoch na odbornú prípravu a [zabezpečili] ich prenosnosť pri zmenách pracovného miesta, a to v prípade potreby aj prostredníctvom individuálnych vzdelávacích účtov“. Keďže ale usmernenia pre politiky zamestnanosti majú všeobecný charakter, neposkytujú ďalšie usmernenie k tomu, ako to urobiť.

Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom stanovisku zo 7. júla 2021 k vzdelávaniu dospelých konštatuje, že celoživotné vzdelávanie by sa malo stať životným štýlom pre všetkých a malo by sa stať realitou na pracovisku a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby splnili a zvýšili cieľovú hodnotu každoročnej účasti na vzdelávaní dospelých stanovenú na 60 %. Členským štátom odporúča posilniť politiku, riadenie a financovanie vzdelávania dospelých a zabezpečiť všetkým dospelým rovnaký prístup k celoživotnému vzdelávaniu.

Väčšina zainteresovaných strán a sociálnych partnerov, a to najmä z členských štátov s dobre rozvinutými systémami odbornej prípravy, napr. severských krajín, zdôraznila dôležitosť integrovania nových iniciatív do existujúcej vnútroštátnej (alebo regionálnej) infraštruktúry odbornej prípravy pri súčasnom rešpektovaní už zavedených kolektívnych dohôd o odbornej príprave, ktoré obvykle zahŕňajú zamestnávateľov, odborové zväzy a orgány verejnej správy. Panovala všeobecná zhoda v tom, že zameranie odbornej prípravy v rámci novej iniciatívy týkajúcej sa nárokov na odbornú prípravu by malo byť orientované na trh práce a že vplyvy by sa posilnili, ak by sa nároky na odbornú prípravu koordinovali s poradenstvom, so systémami zabezpečenia kvality a s akreditovanou odbornou prípravou.

(Odseky 5 – 7) V návrhu sa odporúča, aby členské štáty uplatnili univerzálny prístup, a to zriadením individuálneho vzdelávacieho účtu pre každého jednotlivca, na ktorého sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tejto iniciatívy, a zaistením primeraného ročného poskytovania individuálnych nárokov na odbornú prípravu. Zároveň sa v ňom členské štáty vyzývajú, aby prispôsobili financovanie potrebám jednotlivcov. Tento „univerzálny, ale diferencovaný“ prístup podporili vo verejnej konzultácii zainteresované strany. V návrhu sa odporúča prideliť dodatočné nároky na odbornú prípravu jednotlivcom, ktorí najviac potrebujú zvýšiť si úroveň zručností a rekvalifikovať sa. V závislosti od vnútroštátneho kontextu by to mohli byť jednotlivci v špecifických situáciách zamestnania (napr. atypické formy práce), podľa ich postavenia v rámci pracovnej sily (zamestnaní, nezamestnaní alebo ekonomicky neaktívni), pracujúci pre firmy v odvetviach výrazne ovplyvnených digitálnou alebo zelenou transformáciou) alebo pre špecifické typy spoločností [napr. mikropodniky, MSP alebo spoločnosti s osobitnými potrebami zručností (ako sú nízkokvalifikovaní jednotlivci)] alebo v špecifických vekových skupinách či zraniteľných skupinách. Skupiny, ktorým sa prideľujú dodatočné nároky na odbornú prípravu, sa môžu s vyvíjajúcim sa trhom práce zmeniť.

Pre cezhraničných pracovníkov EÚ a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sú občanmi EÚ a pracujú v inom členskom štáte, než v ktorom majú pobyt, je zaručená výnimka. Keďže individuálne vzdelávacie účty sú predovšetkým zamerané na rozvíjanie zručností relevantných pre trh práce, miesto pobytu by nebolo vhodným kritériom na určenie toho, v ktorom členskom štáte by mal byť pre túto skupinu individuálny vzdelávací účet zriadený. V návrhu sa preto ako kritérium určenia toho, kde by sa mal zriadiť individuálny vzdelávací účet pre cezhraničných pracovníkov, odporúča miesto zamestnania alebo samostatne zárobkovej činnosti. Táto úprava by bola v súlade so zásadou nediskriminácie štátnych príslušníkov, pokiaľ ide o prístup k sociálnym výhodám stanoveným v článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 492/2011.

Komisia má v úmysle spolu s Výborom pre zamestnanosť zaviesť rámec monitorovania s dohodnutými spoločnými kvantitatívnymi a kvalitatívnymi ukazovateľmi ako základ pre posúdenie vykonávania tohto odporúčania a pre jeho preskúmanie. Tento rámec by s cieľom uľahčiť oznamovacie povinnosti členských štátov čo najviac využíval informácie, ktoré sa už zbierajú prostredníctvom iných rámcov monitorovania, a zabránil by duplicite monitorovania a podávania správ (napr. v prípade Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, Európskeho sociálneho fondu plus a strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru).

V tomto navrhovanom odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby pri jeho vykonávaní spolupracovali s Komisiou. Odporúča sa v ňom, aby členské štáty čo najskôr uplatnili jeho zásady a predložili plán stanovujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na vnútroštátnej úrovni. O pokroku dosiahnutom pri vykonávaní plánov by sa malo diskutovať vo Výbore pre zamestnanosť v kontexte mnohostranného dohľadu v rámci európskeho semestra so zameraním sa na nástroje, ktoré zaviedli členské štáty, ako aj výsledky (napr. účasť na odbornej príprave a následné výsledky na trhu práce).

(Odseky 23 – 26) Pravidlá na zaistenie primeraného a udržateľného financovania individuálnych vzdelávacích účtov sa musia určiť na vnútroštátnej úrovni v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a s osobitnou pozornosťou venovanou MSP. Kým za vykonávanie odporúčania ostáva zodpovedný členský štát, v návrhu sa odporúča uľahčenie kombinácie rôznych verejných a súkromných zdrojov financovania, čo môže napríklad zahŕňať dobrovoľné navýšenie zo strany zamestnávateľov. Členské štáty môžu využiť aj podporu z rôznych fondov EÚ, najmä fondov politiky súdržnosti vrátane Európskeho sociálneho fond plus, Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v rámci nástroja NextGenerationEU, ak do svojich plánov obnovy a odolnosti zahrnuli príslušné reformy a investície. Pri návrhu a realizácii reforiem podporujúcich zavedenie individuálnych vzdelávacích účtov a ich podporného rámca môže Nástroj technickej podpory poskytnúť prispôsobené odborné znalosti.

(Odseky 13 – 17) Verejný vnútroštátny register ponúk uznávanej odbornej prípravy so zaručenou kvalitou, kariérového poradenstva a potvrdzovania môže zvýšiť motiváciu ľudí absolvovať odbornú prípravu, a to tým, že sa v ňom ľahko prístupným spôsobom uvádzajú dostupné možnosti a že znižuje neistotu, pokiaľ ide o kvalitu a uznávanie výsledkov odbornej prípravy. Podobné registre už existujú alebo sa vyvíjajú minimálne v 12 členských štátoch. V návrhu sa odporúča, aby všetky členské štáty zriadili takýto register a pravidelne ho aktualizovali a zároveň aby mal udržateľný model riadenia s transparentnými pravidlami vkladania nových ponúk odbornej prípravy. Nárok na financovanie z individuálnych nárokov na odbornú prípravu by mali mať len ponuky odbornej prípravy, kariérového poradenstva a potvrdzovania, ktoré boli zaradené do registra. Do registra by sa mali zaradiť aj služby kariérového poradenstva a možnosti potvrdzovania, ktoré jednotlivcom bezplatne poskytujú členské štáty. Kritériá zaradenia možností do registrov by sa mali formulovať na úrovni členských štátov na základe transparentných požiadaviek na kvalitu a v spolupráci so sociálnymi partnermi a s príslušnými zainteresovanými stranami, pričom sa bude vychádzať z informovanosti pre oblasť zručností a európskych rámcov kompetencií. Krátkodobé kurzy odbornej prípravy zahrnuté v registri by mali byť vypracované v súlade s európskym prístupom k mikrocertifikátom, aby sa podporila transparentnosť, pokiaľ ide o kvalitu a uznávanie výsledkov odbornej prípravy. Členské štáty sa nabádajú, aby transparentným spôsobom sprístupnili vnútroštátny register možnostiam odbornej prípravy, ktoré ponúkajú poskytovatelia v iných krajinách, za predpokladu, že majú dôveryhodnú kvalitu. Ako sa potvrdilo konzultáciami, sociálni partneri a príslušné zainteresované strany sú schopné a ochotné pridať riadeniu takýchto registrov hodnotu.

(Odseky 12 – 20) Dôležité je zaviesť podporný rámec na uľahčenie využívania možností odbornej prípravy, kariérového poradenstva a potvrdzovania. Navrhuje sa, aby zahŕňal možnosti kariérového poradenstva a potvrdzovania, verejný vnútroštátny register a jednotný vnútroštátny digitálny portál podporujúci individuálne vzdelávacie účty tým, že by umožňoval zabezpečenú elektronickú autentifikáciu a pripojenie do registra. Rámec bude zohrávať veľmi dôležitú úlohu pri motivovaní ľudí, aby sa rozhodli absolvovať odbornú prípravu, pretože bude poskytovať výber dôveryhodných možností odbornej prípravy so zaručenou kvalitou spolu s možnosťami kariérového poradenstva a potvrdzovania. Pre úspešné vytvorenie rámca bude rozhodujúca aj spolupráca zamestnávateľov, najmä mikropodnikov a MSP.

(Odsek 11) V návrhu sa odporúča, aby sa jednotlivcom prideľovali nároky na odbornú prípravu v mieste ich oprávneného pobytu okrem cezhraničných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí pracujú v inom členskom štáte, než v ktorom majú pobyt, a ktorým by sa mali prideľovať nároky v tom členskom štáte, v ktorom pracujú. Keďže nároky nepatria do rozsahu pôsobnosti spoločných pravidiel o ochrane práv na sociálne zabezpečenie osôb, ktoré sa pohybujú v rámci EÚ, v návrhu sa odporúča, aby členské štáty umožnili osobám uchovávať si svoj individuálny vzdelávací účet a nahromadené nároky na odbornú prípravu počas obdobia, keď žili v inom členskom štáte. Umožní sa tak ľuďom využiť ich po návrate alebo na ponuky dištančného vzdelávania v súlade s pravidlami zavedenými pre individuálne vzdelávacie účty v ich domovskom členskom štáte. Zároveň by ľudia mali nárok na nový individuálny vzdelávací účet v členskom štáte, v ktorom majú aktuálne pobyt. Týmto sa uľahčí cezhraničná mobilita a zdôrazní zásada, že nároky na odbornú prípravu, ktoré už boli raz priznané, patria jednotlivcom. Prenosnosť nárokov na odbornú prípravu medzi členskými štátmi sa ďalej preskúma, keď individuálne vzdelávacie účty budú zavedené a budú zahrnuté do hodnotenia vykonávania tohto odporúčania. EÚ môže uľahčiť diskusiu o prenosnosti nárokov na odbornú prípravu medzi členskými štátmi.

(1)Kvalifikovaná pracovná sila je rozhodujúca pre posilnenie udržateľnej konkurencieschopnosti EÚ, podporu oživenia hospodárstva z pandémie COVID-19 sprevádzaného tvorbou veľkého počtu pracovných miest a zaistenie sociálne spravodlivej digitálnej a zelenej transformácie. Ľudia musia držať krok s vývojom na trhoch práce a neustále si zvyšovať úroveň svojich zručností. Nové a lepšie zručnosti otvárajú viac možností a pripravujú ľudí na to, aby zohrávali aktívnu úlohu pri zvládaní zmien postavenia na trhu práce a plne sa zapájali do života spoločnosti prechádzajúcej demografickými zmenami. Okrem toho môže byť zvyšovanie úrovne zručností dospelých účinným nástrojom pri podporovaní sociálnej spravodlivosti a inklúzie pre spravodlivú transformáciu.

(2)V článku 14 ods. 1 Charty základných práv EÚ sa stanovuje, že každý má právo na vzdelanie a na prístup k odbornému a ďalšiemu vzdelávaniu. V prvej zásade Európskeho piliera sociálnych práv sa stanovuje, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce. Štvrtá zásada sa týka aktívnej podpory zamestnanosti na obhajobu práva každého na včasnú a cielenú pomoc na zlepšenie svojich vyhliadok, pokiaľ ide o zamestnanie alebo samostatne zárobkovú činnosť. V piatej zásade o bezpečnom a adaptabilnom zamestnaní sa zdôrazňuje, že bez ohľadu na druh a trvanie pracovnoprávneho vzťahu by sa pracovníkom malo poskytovať spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o pracovné podmienky, prístup k sociálnej ochrane a odbornej príprave.

(3)Európska rada 25. júna 2021 uvítala hlavné ciele EÚ v rámci akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv v súlade s Portským vyhlásením, ktorými sa podporí ambícia dosiahnutia toho, že do roku 2030 sa minimálne 60 % všetkých dospelých každoročne zúčastní na odbornej príprave. Účasť na vzdelávaní dospelých v EÚ však v poslednom desaťročí stagnuje a 21 členských štátov zaostalo za cieľom na úrovni EÚ do roku 2020. Možnosti rozvoja zručností sú príliš často nedosiahnuteľné pre mnohých dospelých, ako sú osoby v atypických formách práce, zamestnanci malých a stredných podnikov (MSP), nezamestnané, neaktívne a nízkokvalifikované osoby.

(4)Európsky program v oblasti zručností prijatý v júli 2020 vyzýva na revolúciu v zručnostiach, aby sa zelená a digitálna transformácia premenili na možnosti rýchlej a spravodlivej obnovy. Okrem iného sa v ňom oznamuje, že Komisia preskúma individuálne vzdelávacie účty ako nástroj podpory zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie dospelých v produktívnom veku, pričom doplní iné opatrenia zamerané na zamestnávateľov a poskytovateľov vzdelávania alebo odbornej prípravy.

(5)V súvislosti s prechodom na moderné a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, ako sa stanovuje v rámci Európskej zelenej dohody pre klimatickú neutralitu do roku 2050, bude potrebné, aby pracovná sila získala nové zručnosti, najmä zručnosti pre zelenú transformáciu, a zvýšila si úroveň svojich súčasných zručností. V oznámení Komisie „Fit for 55“ sa uznáva, že zelená transformácia môže uspieť len vtedy, ak bude EÚ disponovať kvalifikovanou pracovnou silou, ktorú potrebuje na udržanie svojej konkurencieschopnosti, a poukazuje na kľúčové opatrenia v rámci programu v oblasti zručností s cieľom vybaviť ľudí zručnosťami potrebnými na zelenú a digitálnu transformáciu.

(6)V digitálnom desaťročí Európy sa znovu opakuje cieľ zabezpečiť, aby minimálne 80 % populácie EÚ disponovalo aspoň základnými digitálnymi zručnosťami do roku 2030, a stanovuje sa cieľová hodnota 20 miliónov zamestnaných odborníkov na IKT s rovnomernejším zastúpením žien a mužov do roku 2030. V návrhu Komisie Cesta k digitálnemu desaťročiu sa predpokladá ustanovenie rámca na umožnenie napredovania v tejto oblasti. V akčnom pláne digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027 sa zdôrazňuje, že technologické prostriedky by sa mali použiť na uľahčenie prístupnosti a posilnenie flexibility možností vzdelávania vrátane zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie.

(7)V oznámení Komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu Komisia vyzýva na prijatie ráznych opatrení zameraných na to, aby sa celoživotné vzdelávanie stalo realitou pre všetkých a aby sa zabezpečilo, že vzdelávanie a odborná príprava udržiavajú krok s dvojakou transformáciou a pomáhajú ju realizovať.

(8)V záveroch Rady z 8. júna 2020 sa členské štáty vyzývajú, aby „preskúmali možné modely verejného a súkromného financovania celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností na individuálnej úrovni“, a Komisia sa vyzýva, aby podporila členské štáty v tomto úsilí.

(9)Jednou z hlavných prekážok ovplyvňujúcich účasť na vzdelávaní je nedostatočná finančná podpora pre jednotlivcov. Celkove sú verejné a súkromné investície nedostatočné. Väčšinu odbornej prípravy súvisiacej so zamestnaním v EÚ financujú zamestnávatelia. Mnohé spoločnosti, najmä MSP, však neposkytujú alebo nefinancujú odbornú prípravu pre svojich zamestnancov a jednotlivci v atypickej forme práce majú menší alebo žiadny prístup k odbornej príprave financovanej zamestnávateľmi. Takéto nerovnosti narúšajú blahobyt a zdravie jednotlivcov, znižujú hospodársku konkurencieschopnosť, vedú k premárneným možnostiam a k prekážkam pre inovácie a predstavujú riziko, že sa pri prechode na udržateľnejšie hospodárske činnosti zabudne na ľudí.

(10)Významným faktorom, ktorý bráni dospelým vyhľadávať odbornú prípravu, sú popri priamych nákladoch aj časové obmedzenia. Väčšina členských štátov je signatármi Dohovoru MOP o platenom študijnom voľne a transponovala ho do svojho vnútroštátneho práva. Informovanosť o voľne na odbornú prípravu a jeho využívanie sú však v mnohých členských štátoch na nízkej úrovni a ustanovenia sa často nevzťahujú na atypických pracovníkov alebo neumožňujú dospelým vyhľadávať vzdelávanie a odbornú prípravu počas nezamestnanosti alebo nízkej úrovne hospodárskej činnosti.

(11)Mnohí dospelí, najmä medzi nízkokvalifikovanými osobami a osobami, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, nie sú motivovaní absolvovať odbornú prípravu. Nemusia si uvedomovať svoje potreby zručností, nemusia vedieť, či podpora a odborná príprava sú k dispozícii, majú dobrú kvalitu a sú uznávané na trhu práce. Navyše ľudia nemusia byť motivovaní zapojiť sa do odbornej prípravy, ktorá bola zvolená bez konzultácie s nimi a nie je prispôsobená ich potrebám.

(12)Je potrebný nový prístup k zvyšovaniu úrovne zručnosti a rekvalifikácii v EÚ. Mal by dopĺňať existujúce nástroje a nadväzovať na politické záväzky tým, že sa jednotlivcom umožní mať situáciu pevne v rukách a poskytne sa im podpora a nástroje, ktoré potrebujú na zvýšenie úrovne zručností alebo rekvalifikáciu, na všetkých úrovniach zručností.

(13)Poradný výbor pre odborné vzdelávanie vo svojom stanovisku z augusta 2021 k iniciatíve EÚ v oblasti individuálnych vzdelávacích účtov a posilnenia poskytovania odbornej prípravy v Európe uviedol, že takáto iniciatíva by mala zlepšiť zapojenie, motiváciu a účasť dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave. Hlavnou výzvou je zlepšiť zosúlaďovanie zručností a pracovných miest a zaistiť prístup k rôznorodým možnostiam kvalitnej odbornej prípravy poskytovaním relevantnejšej a lepšie cielenej odbornej prípravy.

(14)Vyššie uvedené problémy možno vyriešiť tým, že sa ľuďom poskytne priama finančná podpora prostredníctvom nárokov na odbornú prípravu v individuálnych vzdelávacích účtoch a že sa stanoví rozsiahly podporný rámec, ktorý im poskytne prístup k možnostiam odbornej prípravy, informáciám, poradenstvu, platenému voľnu na odbornú prípravu a uznávaniu výsledkov odbornej prípravy.

(15)Nárok na primeranú odbornú prípravu by sa mal vymedziť na vnútroštátnej úrovni v súlade s potrebami ľudí v oblasti odbornej prípravy, napríklad umožniť všetkým jednotlivcom venovať sa 30 hodín ročne uznávaným činnostiam v rámci odbornej prípravy a jednotlivcom, ktorí to najviac potrebujú, ponúknuť až 50 hodín. Prispôsobením financovania podľa potrieb sa môže zvýšiť efektívnosť iniciatívy. Členské štáty môžu stanoviť dodatočné nároky na odbornú prípravu pre jednotlivcov, ktorí to najviac potrebujú, v závislosti od vnútroštátneho kontextu a meniaceho sa trhu práce. Napríklad by členské štáty mohli navýšiť individuálne vzdelávacie účty v strategických odvetviach s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Kľúčovými faktormi, ktoré ovplyvňujú využívanie, sú okrem finančných nárokov aj relevantnosť, užitočnosť a uznanie odbornej prípravy. O týchto otázkach by sa malo konzultovať so sociálnymi partnermi a s príslušnými zainteresovanými stranami.

(16)Individuálne vzdelávacie účty by mali umožniť ľuďom zhromažďovať a využívať nároky na odbornú prípravu počas stanoveného obdobia, aby mohli absolvovať dlhšiu alebo nákladnejšiu odbornú prípravu alebo aby sa mohli odborne pripravovať počas hospodárskych poklesov v reakcii na potreby nových zručností. Jednotlivci by mali mať možnosť uchovávať si svoje individuálne nároky na odbornú prípravu nezávisle od svojho postavenia v rámci pracovnej sily alebo postavenia v zamestnaní a zmien počas kariéry. Členské štáty by mali stanoviť pravidlá pre skončenie platnosti nárokov, ktoré stimulujú vzdelávajúce sa osoby, aby ich využili v plnej miere.

(17)Jednotlivcom by malo byť umožnené použiť svoje individuálne nároky na odbornú prípravu aj zo zahraničia, ak pristupujú k uznávanej odbornej príprave so zaručenou kvalitou zo svojho individuálneho vzdelávacieho účtu cez vnútroštátny register. Prenosnosť nárokov medzi členskými štátmi je z dlhodobého hľadiska žiaducim prvkom, ktorý treba ďalej preskúmať.

(18)S cieľom pomôcť jednotlivcom identifikovať vhodnú sústavu odbornej prípravy, a tým zvýšiť ich motiváciu vzdelávať sa, ako aj zlepšiť prístup k možnostiam kariérového poradenstva a potvrdzovania by sa mali sprístupniť aktualizované verejné registre uznávanej odbornej prípravy prostredníctvom vyhradených jednotných vnútroštátnych digitálnych portálov, ktoré budú prístupné pre všetkých vrátane osôb so zdravotným postihnutím a ktoré budú náležite prepojené s platformou Europass.

(19)Individuálne vzdelávacie účty by sa mali dať použiť na prístup k možnostiam potvrdzovania vrátane hodnotenia zručností. Nedávne hodnotenie odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa poukazuje na podstatný pokrok, ale identifikuje aj pretrvávajúce problémy a navrhované reakcie. Predovšetkým je nevyhnutné poskytnúť jednotlivcom prispôsobenú podporu a zaistiť užšiu koordináciu s poradenskými službami a účinné prispôsobenie iniciatív týkajúcich sa potvrdzovania pre znevýhodnené a zraniteľné skupiny. Členské štáty by mali podporovať prípadné poskytovanie mikrocertifikátov na základe identifikovaných potrieb a v súlade s európskym prístupom k mikrocertifikátom.