EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 8. 2018 COM(2018) 377 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM (2018) 377 final of 15 June 2018.



Concerns all language versions.



Updates in the tables of some of the annexes.



The text shall read as follows:

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE podľa článku 27 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a článku 12 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie (geografická vyváženosť)



Oddiel 1 – Kontext a všeobecné zásady 1.Právny základ Táto správa sa zaoberá mierou zastúpenia príslušníkov každého členského štátu medzi zamestnancami inštitúcií, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok (SP). Predkladá sa podľa článku 27 ods. 3 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie (SP) a článku 12 ods. 1 štvrtý pododsek Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie (PZOZ). Akýkoľvek odkaz na článok 27 odkazuje aj na článok 12 PZOZ, pokiaľ nie je výslovne stanovené inak. Všeobecne platí, že v súlade so zmluvami, s Chartou základných práv a so služobným poriadkom sa zakazuje akákoľvek diskriminácia na základe štátnej príslušnosti . Zároveň sa v služobnom poriadku vyžaduje, aby inštitúcie EÚ prijímali zamestnancov na čo najširšom geografickom základe (článok 27 SP) . Rovnováha medzi týmito dvoma prvkami inštitúciám už umožňuje zohľadňovať štátnu príslušnosť aj pri prijímaní zamestnancov na špeciálne pracovné miesta, „ak sú kvalifikácie jednotlivých žiadateľov v podstate rovnaké“ . S reformou služobného poriadku v roku 2013 a jeho odkazovaním na zásadu rovnosti všetkých občanov Únie spoluzákonodarcovia zaviedli pre každú inštitúciu nový právny základ na prijímanie vhodných opatrení v prípadoch výraznej nevyváženosti medzi štátnymi príslušnosťami úradníkov, ktoré nie sú odôvodnené objektívnymi kritériami. Cieľom tejto zmeny bolo zabezpečiť nevyhnutné právne prostriedky na riešenie prípadov výraznej nevyváženosti, ktoré by boli v rozpore so samotnou zásadou rovnosti občanov Únie.



2.Rozsah správy V článku 27 SP sa vyžaduje, aby Komisia podávala správu Európskemu parlamentu Rade o vykonávaní tohto článku. Na účely správy sa používajú tieto vymedzenia pojmov: Inštitúcie: dotknuté inštitúcie sú tie, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok. Komisia vyzvala všetky inštitúcie a decentralizované agentúry, aby k správe prispeli. Prispievajúcim inštitúciám je venovaný osobitný oddiel. Zamestnanci: právny základ zahŕňa úradníkov (článok 27 SP) a dočasných zamestnancov (článok 12 PZOZ). Obidve skupiny zamestnancov sa skúmajú spoločne. Funkčná skupina: podľa právneho základu nie je potrebné rozlišovať podľa funkčnej skupiny. Vzhľadom na základný cieľ správy sa analýza týkajúca sa Komisie zameria na funkčnú skupinu AD. Oddiel 2 – Európska komisia 1.Metodika 1.1. Všeobecný kontext Pred tým, ako nadobudol článok 27 SP účinnosť v súčasnom znení, sa otázka geografickej vyváženosti riešila hlavne počas rozširovania Únie o nové členské štáty. Cieľom bolo dosiahnuť v každom prípade v rámci obmedzeného obdobia primeranú úroveň zastúpenia štátnych príslušníkov z nových členských štátov, pričom sa brala do úvahy relatívna veľkosť rozširovania v porovnaní s existujúcou situáciou. Komisia prijala niekoľko oznámení, v ktorých sa stanovuje metodika na vymedzenie cieľa, ktorý treba dosiahnuť, či už formou „odporúčaných kvót“ pred rokom 2003 alebo „orientačných cieľov prijímania zamestnancov“ od roku 2003 . Komisia pravidelne podávala správy o pokroku v dosahovaní cieľov v oblasti prijímania zamestnancov a v prípade potreby prijala nápravné opatrenia. Podrobný prehľad vývoja „odporúčaných kvót“ uplatniteľných pred rokom 2003 sa nachádza v prílohe 2 spolu s tabuľkou, v ktorej sú stanovené ciele v oblasti prijímania zamestnancov od roku 2003.

Metodika stanovovania odporúčaných kvót a orientačných cieľov prijímania zamestnancov v roku 2003 sa považovala za prechodnú a posledné prechodné obdobie, po pristúpení Chorvátska, malo končiť v roku 2018. Podmienky na vymedzenie pojmu „odporúčané kvóty“ pre členské štáty na základe jednotnej metodiky sú preto v súčasnosti splnené. 1.2. Miera zastúpenia štátnych príslušníkov 1.2.1. Štátna príslušnosť Podľa článku 28a) SP môže byť úradník vymenovaný len pod podmienkou, že je štátnym príslušníkom jedného z členských štátov Únie, ak menovací orgán nepovolil výnimku. Každý úradník má preto v čase svojho vymenovania uviesť aspoň jednu štátnu príslušnosť. Táto príslušnosť sa zaznamená do informačného systému ako „prvá štátna príslušnosť“ a mení sa len v prípade, ak úradník požiada o zmenu. „Prvá štátna príslušnosť“ sa používa ako základ pre túto správu. Úradníci môžu uviesť ďalšie štátne príslušnosti, či už v čase svojho vymenovania alebo v priebehu kariéry. Každá ďalšia štátna príslušnosť, ktorá sa pridáva k „prvej štátnej príslušnosti“, sa zaznamená do informačného systému ako „druhá štátna príslušnosť“ alebo „tretia štátna príslušnosť“ atď. K 1. 1. 2018 bol počet úradníkov a dočasných zamestnancov, ktorí uviedli viac ako jednu štátnu príslušnosť, 1041. Podrobný prehľad prvej a druhej štátnej príslušnosti sa nachádza v prílohe 7d. 1.2.2. Odporúčané kvóty 1.2.2.1. Spojené kráľovstvo Vzhľadom na oznámenie Spojeného kráľovstva Rade z 29. marca 2017 o svojom zámere vystúpiť z Európskej únie nie je pre Spojené kráľovstvo definovaná odporúčaná kvóta. Analýza uvedená v správe bude teda slúžiť ako základ pre budúce opatrenia. Aj keď v plnej miere uznávame skutočnosť, že v čase prijatia tejto správy je Spojené kráľovstvo členským štátom, nezdá sa v tomto štádiu vhodné stanoviť odporúčané kvóty pre zastúpenie príslušníkov Spojeného kráľovstva v budúcnosti. V snahe plne zohľadniť skutočnosť, že Spojené kráľovstvo zostáva členským štátom až do dňa, kým nevystúpi z Únie, a s cieľom riešiť problém bez toho, aby bol dotknutý výsledok prebiehajúcich rokovaní, navrhuje sa prepočítať všetky relevantné údaje bez zahrnutia hodnôt pre Spojené kráľovstvo. Správa poskytuje podrobný prehľad o aktuálnej prítomnosti štátnych príslušníkov Spojeného kráľovstva medzi zamestnancami Komisie vo funkčnej skupine AD (pozri prílohu 7c). Štátni príslušníci Spojeného kráľovstva zastávajú prevažne platové triedy vyššie ako AD 9. Polovica z nich bola k 1. 1. 2017 staršia ako 50,5 roka. Komisia berie na vedomie, že určitý počet štátnych príslušníkov Spojeného kráľovstva medzi jej zamestnancami požiadal alebo môže požiadať o zmenu prvej štátnej príslušnosti. Ide o zmeny výnimočnej povahy, a preto si zaslúžia osobitné zaobchádzanie. Zamestnanci zo Spojeného kráľovstva, ktorí oznámia zmenu štátnej príslušnosti po 29. marci 2017, sa budú naďalej na účel zabezpečenia vyváženého zastúpenia zamestnancov Komisie, najmä na úrovni stredného a vyššieho manažmentu, považovať za zamestnancov so štátnou príslušnosťou Spojeného kráľovstva ako prvej štátnej príslušnosti . 1.2.2.2. Vymedzenie odporúčaných kvót pre zostávajúcich 27 členských štátov Treba stanoviť metódu na harmonizáciu kvót členských štátov. Ukazovateľ prijatý v roku 2003 s cieľom stanoviť orientačné ciele prijímania zamestnancov sa opiera o objektívne kritériá a spravodlivo vyvažuje potrebu odrážať zloženie obyvateľstva EÚ s potrebou zabezpečiť minimálne zastúpenie menších členských štátov a dá sa ľahko uplatňovať .

V útvaroch Komisie sa de facto používa tento ukazovateľ od roku 2003 pri vykonávaní analýz situácie z hľadiska geografickej vyváženosti a na účely tejto správy sa navrhuje zachovať rovnaký ukazovateľ bez Spojeného kráľovstva. Bude sa pravidelne aktualizovať s cieľom zohľadniť vývoj jeho jednotlivých zložiek.



Výsledné odporúčané kvóty sú v súčasnosti takéto (výpočet v prílohe 5): Členský štát Odporúčaná kvóta Členský štát Odporúčaná kvóta Malta 0,6 % Maďarsko 3,0 % Luxembursko 0,8 % Portugalsko 3,1 % Cyprus 0,8 % Česká republika 3,1 % Estónsko 0,8 % Grécko 3,1 % Lotyšsko 1,0 % Belgicko 3,1 % Slovinsko 1,0 % Holandsko 3,9 % Litva 1,5 % Rumunsko 4,5 % Chorvátsko 1,6 % Poľsko 8,2 % Írsko 1,6 % Španielsko 8,9 % Slovensko 1,8 % Taliansko 11,2 % Fínsko 1,8 % Francúzsko 11,6 % Dánsko 1,8 % Nemecko 13,8 % Bulharsko 2,4 % Rakúsko 2,6 % Švédsko 2,7 % Spolu 100,0 % 1.2.3. Vymedzenie pojmu „minimálna prítomnosť“ pre každú štátnu príslušnosť Uplatniteľné právne ustanovenia týkajúce sa geografickej vyváženosti zohľadňujú dve základné požiadavky. Po prvé sa predpokladá, že výberové a prijímacie postupy sú navrhnuté takým spôsobom, aby sa zabránilo akejkoľvek zaujatosti na základe štátnej príslušnosti. Po druhé, vyvážené geografické zastúpenie medzi zamestnancami je potrebné na to, aby Komisia mohla splniť jeden zo svojich základných cieľov, t. j. aby bola blízko k občanom a odzrkadľovala rozmanitosť členských štátov. Komisia sa preto domnieva, že -pre každú štátnu príslušnosť EÚ by sa mala vymedziť a zaručiť minimálna úroveň prítomnosti (medzi zamestnancami Komisie), -mierne odchýlky od odporúčaných kvót sa tolerujú nielen preto, že sa nepredpokladá, že by ohrozili geografickú vyváženosť, ale okrem toho sú potrebné, aby sa zabránilo riziku neefektívnosti. V praxi Komisia považuje za značnú nevyváženosť, ak je podiel príslušníkov jedného alebo viacerých členských štátov medzi zamestnancami nižší ako 80 % príslušnej odporúčanej kvóty.



1.3. Rozsah pôsobnosti 1.3.1. Funkčná skupina S cieľom zabezpečiť proporcionalitu opatrení sa táto správa zameriava iba na funkčnú skupinu AD. Zatiaľ čo článok 27 služobného poriadku sa uplatňuje na všetkých zamestnancov bez ohľadu na funkčnú skupinu, pre funkčné skupiny AST a AST-SC sa ponecháva vyššia hranica tolerancie. Požiadavka, aby sa odzrkadľovala rozmanitosť Európskej únie, je prísnejšia pre úradníkov poverených riadiacimi, konceptuálnymi, analytickými, jazykovými a vedeckými úlohami (t. j. AD) ako pre osoby poverené výkonnými a technickými úlohami (t. j. AST) alebo kancelárskymi a sekretárskymi úlohami (t. j. AST-SC). Okrem toho výkonné, technické, kancelárske a sekretárske povinnosti zvyčajne vykonávajú zamestnanci prijatí na miestnej úrovni a sú často menej atraktívne pre vyslaných pracovníkov. Z tohto dôvodu sa analýzy, ako aj akékoľvek prípadné kroky v zmysle článku 27 ods. 2 SP, obmedzujú na funkčnú skupinu AD. 1.3.2. Zastávané funkcie

V správe sa skúma len distribúcia zamestnancov, ktorí nezastávajú riadiace funkcie. V Komisii podlieha rozdelenie štátnych príslušností riadiacich zamestnancov osobitným pravidlám a postupom, ako aj osobitnému monitorovaniu . 1.3.3. Jazykové služby V jazykových službách a nejazykových službách nemožno cieľ vyváženého zastúpenia zamestnancov podľa štátnej príslušnosti dosiahnuť rovnakým spôsobom. Vzhľadom na osobitný charakter a ciele jazykových služieb, prijímanie zamestnancov do týchto služieb prebieha na základe sui generis. Po prvé, požadovaný počet zamestnancov, ktorí ovládajú cieľový jazyk je vopred stanovený a nezávisí od veľkosti príslušného členského štátu. Po druhé, aj keď pre prijímanie do jazykových služieb nie je určujúca štátna príslušnosť, ale jazykové zručnosti, obidva predpoklady sú spolu silno prepojené. Po tretie, niektoré jazyky sú úradným jazykmi niekoľkých členských štátov. V závislosti od jazyka, ktorého sa to týka, rozdelenie zamestnancov podľa štátnej príslušnosti v jazykových službách sa vykonáva podľa vzoru, ktorý sa nedá porovnávať s nejazykovými službami. Uplatňovanie „odporúčaných kvót“ opísaných v oddiele 1.2 na jazykové služby nie je ani zmysluplné, ani žiaduce. V tabuľke v prílohe 6 sa uvádza rozdelenie všetkých zamestnancov vo funkčnej skupine AD v jazykových službách Komisie (najmä GR pre preklad a GR pre tlmočenie), ktorí nie sú v riadiacich funkciách. Z tabuľky vyplýva, že zastúpenie väčšiny väčších členských štátov, ako aj členských štátov, ktoré majú „spoločný“ úradný jazyk, je nedostatočné. Rozdiely sú ešte markantnejšie, ak sa pozrieme oddelene na skupiny AD 5 – AD 8 a AD 9 – AD 12, je však zrejmé, že cielený nábor štátnych príslušníkov týchto krajín by nespĺňal žiadne operačné požiadavky. Z toho vyplýva, že vzhľadom na objektívne obmedzenia spojené s prijímaním zamestnancov do jazykových služieb, Komisia vylučuje tieto služby z rozsahu posúdenia geografickej vyváženosti. 1.3.4. Platové triedy Článok 27 SP je prvým článkom v kapitole o prijímaní do zamestnania. V súlade s uplatňovaním článku 31 SP sa úradníci vo funkčnej skupine AD prijímajú len v platových triedach AD 5 až AD 8 a v prípade potreby v platových triedach AD 9, AD 10, AD 11 alebo v mimoriadnych prípadoch AD 12. V súlade s týmto rozdelením sa v správe skúmajú samostatne triedy -AD 9 – AD 12 (počet vymenovaných osôb nemôže presiahnuť 20 % z celkového počtu osôb vo funkčnej skupine AD vymenovaných za príslušný rok) -AD 5 – AD 8 (ktoré sú najbežnejšie triedy pri vymenovaní). Treba tiež poznamenať, nie len že platové triedy AD13 – AD14 nie sú spravidla platovými triedami pri prijatí do zamestnania (a z tohto dôvodu vylúčené z rozsahu tejto analýzy), ale okrem toho sú od nadobudnutia účinnosti revízie služobného poriadku v roku 2014 vyhradené pre riadiace alebo poradné funkcie. Zastúpenie pracovníkov, ktorí nezastávajú riadiace funkcie v tejto skupine platových tried, je dedičstvom minulosti a pozostáva najmä zo štátnych príslušníkov z krajín, ktoré boli členmi EÚ pred rokom 2004. Časom bude toto zastúpenie podstatne klesať, aj v súvislosti s ich rozdelením podľa veku, z ktorého vyplýva, že väčšina z nich odíde v nasledujúcich 10 až 15 rokoch do dôchodku. Blížiace sa odchody do dôchodku budú mať teda väčší vplyv na viacero štátnych príslušností z krajín, ktoré boli členmi EÚ pred rokom 2004. 2. Zistenia a analýzy 2.1. Situácia k 1. 1. 2017 2.1.1. Platové triedy AD 9 – AD 12 V prílohe 7b sa uvádza prehľad o stave k 1. 1. 2017. K hlavným zisteniam patrí, že k tomuto dátumu -bolo 14 štátnych príslušností výrazne nedostatočne zastúpených: všetky členské štáty, ktoré do Únie vstúpili od roku 2004 a Luxembursko. -V absolútnych číslach sa najväčšie deficity týkajú Poliakov (160 osôb) a Rumunov (155). -V relatívnych číslach sa najvyššie deficity týkajú Chorvátov (ktorí dosahujú 5 % svojich odporúčaných kvót), Bulharov (8 %) a Rumunov (13 %).

Nedostatočné zastúpenie štátnych príslušníkov z krajín, ktoré do Únie vstúpili od roku 2004, v skupine platových tried AD 9 – AD 12 sa dalo do určitej miery predvídať, keďže podľa osobitných výnimočných opatrení na účely rozšírenia sa v týchto platových triedach neorganizovali výberové konania (okrem riadiacich funkcií). Cieľom bolo postupne zaplniť všetky platové triedy zospodu nahor. Z tohto dôvodu sa to týka všetkých štátnych príslušností, ktoré vstúpili do EÚ od roku 2004. Situácia sa vyvíja podľa očakávaní. Všetky štátne príslušnosti, ktoré z prístupovej vlny od roku 2004 už dosiahli 50 % až 70 % svojho cieľa. Pokiaľ ide o štátnych príslušníkov z rozšírenia v rokoch 2007 a 2013, ešte stále je príliš skoro , aby bolo vidieť významnú prítomnosť v týchto platových triedach. Ich úroveň zastúpenia v skupine platových tried AD 5 – AD 8 (200 % a 140 % cieľa v uvedenom poradí, pozri prílohu 7a) poskytuje dostatočnú záruku, že tento proces je na správnej ceste. Komisia bude naďalej pozorne monitorovať vývoj úrovne ich zastúpenia v týchto platových triedach s cieľom overovať, či pokračuje v súlade s nastúpeným trendom. Výrazné nedostatočné zastúpenie štátnych príslušníkov z Luxemburska v tejto skupine platových tried sa nezdá odôvodnené. Treba však tiež uviesť, že toto nedostatočné zastúpenie môže byť spojené s malou veľkosťou populácie: ak by v týchto platových triedach bolo len o 4 štátnych príslušníkov viac, Luxembursko by nebolo zaradené medzi nedostatočne zastúpené štátne príslušnosti. 2.1.2. Platové triedy AD 5 – AD 8 Skupina platových tried AD 5 – AD 8 si z dynamického hľadiska zasluhuje osobitnú pozornosť. V súlade s požiadavkami služobného poriadku sa v tejto skupine má uskutočniť minimálne 80 % menovaní. Úrovňou zastúpenia štátnych príslušností v rámci tejto skupiny platových tried sa určí úroveň zastúpenia štátnych príslušností v skupine platových tried AD 9 – AD 12 v ďalšej dekáde. Z tejto populácie sa budú v danom časovom období vyberať riadiaci pracovníci (konkrétnejšie strední riadiaci pracovníci). Súčasné vyvážené zastúpenie v skupine platových tried AD 5 – AD 8 je predpokladom vyváženého zastúpenia štátnych príslušností vo vyšších platových triedach v dlhodobom horizonte. V prílohe 7a sa uvádza prehľad o stave k 1. 1. 2017. K hlavným zisteniam patrí, že k tomuto dátumu -10 štátnych príslušností (všetky zo štátov, ktoré boli členmi EÚ pred rokom 2004) je výrazne nedostatočne zastúpených: Dánsko, Nemecko, Írsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Fínsko a Švédsko. -V absolútnych číslach sa najväčšie deficity týkajú štátnych príslušníkov Nemecka (takmer 230 osôb) a Francúzska (takmer 140). -V relatívnych číslach sa najvyššie deficity týkajú štátnych príslušníkov Luxemburska (v tejto skupine neboli žiadni Luxemburčania), Švédska a Dánska (ktorí dosiahli iba okolo 30 % príslušných odporúčaných kvót). Nedostatočné zastúpenie väčšiny štátnych príslušníkov EÚ-14 v skupine platových tried AD 5 – AD 8 sa dá aspoň čiastočne vysvetliť vzorcami výberových konaní od roku 2004. Dôvodom je skutočnosť, že väčšina pracovných miest vyhradených pre výberové konanie štátnych príslušníkov z krajín, ktoré pristúpili od roku 2004, bola v skupine AD 5 – AD 8. Koncentrácia prijímania zamestnancov z nových členských štátov v základných platových triedach mala takmer automaticky za následok nedostatočné zastúpenie štátnych príslušníkov z členských štátov, ktoré boli členmi EÚ už pred rokom 2004. V skupine AD 5 – AD 8 sú dostatočne zastúpené len 4 štátne príslušnosti z EÚ-14: 2 mierne pod odporúčanými kvótami (Španieli a Taliani) a 2 dosiahli odporúčané kvóty (Belgičania a Gréci). Situácia si vyžaduje vhodné cielené opatrenia na zvýšenie úrovne zastúpenia týchto štátnych príslušností, ktoré inak budú čeliť riziku „generačnej priepasti“. Je však otázne, či tieto cielené opatrenia budú v dlhodobom horizonte stačiť na zabezpečenie vyváženého zastúpenia všetkých štátnych príslušností. V tejto súvislosti sa treba venovať dvom aspektom. 2.2. Hlavné dôvody nedostatočného zastúpenia v skupine platových tried AD 5 – AD 8 2.2.1. Úspešní uchádzači, ktorí sú k dispozícii na rezervných zoznamoch úradu EPSO Skutočnosť, že štyri štátne príslušnosti z EÚ-14 sú dostatočne zastúpené napriek postupom výberových konaní za posledných 12 rokov ukazuje, že existujú iné dôvody, ktorými sa dá vysvetliť deficit niektorých štátnych príslušností. Jeden z týchto aspektov je rozmiestnenie úspešných uchádzačov z výberových konaní úradu EPSO. Z tabuliek v prílohách 8a a 8b vyplýva, že dostupnosť úspešných uchádzačov od roku 2010 nebola v súlade s odporúčanými kvótami. Situácia je obzvlášť výrazná v prípade špecializovaných výberových konaní, v ktorých je v porovnaní s odporúčanými kvótami nedostatočne zastúpených 23 štátnych príslušností z 27. Len 4 štáty spĺňajú svoje odporúčané kvóty: Belgičania, Gréci, Taliani a Španieli , t. j. štyri štátne príslušnosti z EÚ-14, ktoré sú dostatočne zastúpené v skupine platových tried AD 5 – AD 8, ako sa uvádza vyššie v oddiele 2.1.2. Z tohto pohľadu je dôležité poznamenať, že nedostatok úspešných uchádzačov z niektorých krajín nie je podmienený nedostatočnými kompetenciami, ale skôr nižšou účasťou na výberových konaniach, ako sa očakáva. Z údajov v prílohách 8a a 8b tiež vyplýva, že v mnohých prípadoch, v ktorých sa pozoruje výrazne nedostatočné zastúpenie, majú štátni príslušníci týchto členských štátov omnoho nižšiu mieru účasti a vyššiu relatívnu mieru úspešnosti (pozri napríklad Holandsko, Francúzsko alebo Nemecko vo všeobecných výberových konaniach).

Otázka zloženia zoznamov úradu EPSO podľa štátnej príslušnosti bude mať tiež pravdepodobne v budúcnosti vplyv na geografickú vyváženosť, ak sa neprijmú žiadne opatrenia. Ak sa v budúcnosti potvrdia trendy pozorované počas posledných 8 rokov, tak súčasné nerovnosti „prirodzene“ nezmiznú a navyše sa môže stať, že niektoré štátne príslušnosti budú nedostatočne zastúpené počas viacerých generácií : Česi, Dáni, Estónci, Íri, Cyperčania, Lotyši, Litovci, Luxemburčania, Poliaci a Slovinci. 2.2.2. Otázka atraktívnosti Druhá otázka sa týka schopnosti Komisie prilákať dostatočný počet vysokokvalifikovaných uchádzačov zo všetkých členských štátov. Z počtu účastníkov na výberových konaniach v platovej triede AD 5 na milión obyvateľov v priebehu posledných 8 rokov (pozri prílohu 8a) vyplývajú pre jednotlivé členské štáty značné rozdiely. Štátni príslušníci z troch členských štátov (Nemecko, Francúzsko a Holandsko) majú úroveň účasti nižšiu, ako je polovica priemeru EÚ. Úrad EPSO už vyvinul snahy motivovať občanov z „deficitných“ členských štátov, aby sa zúčastňovali na výberových konaniach do funkčnej skupiny AD. Do dnešného dňa však úsilie podľa všetkého neprinieslo očakávané výsledky, čo dokazuje rozdelenie uchádzačov v poslednom stále prebiehajúcom výberovom konaní do funkčnej skupiny AD (pozri prílohu 8c). Nemeckí a francúzski štátni príslušníci sa aj naďalej zúčastňujú na úrovni nižšej, ako je polovica priemernej miery účasti. Účasť Holanďanov vzrástla, ale účasť Švédov a Poliakov sa výrazne znížila. Tieto zistenia predstavujú výzvu spočívajúcu v zvyšovaní príťažlivosti Komisie v čase, keď sa môže zdať, že ponúkaný balík (plat, sociálne zabezpečenie, dôchodkové práva, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom) je z relatívneho hľadiska menej výhodný, ako v minulosti. 3. Záver Z uvedenej analýzy vyplývajú štyri závery. Po prvé, situácie skupín platových tried AD 5 – AD 8 a AD 9 – AD 12 sa od seba zásadne líšia. V obidvoch prípadoch možno konštatovať významné nedostatočné zastúpenie, ale ani príslušné členské štáty, ani dynamiky nie sú rovnaké. Po druhé, aj keď existuje priama súvislosť medzi pozorovanými nerovnosťami a vzorcami výberového procesu za posledných 10 – 15 rokov, rovnako sa zdá, že veľkým zdrojom nerovnosti je zloženie zoznamov úradu EPSO. Takáto nevyváženosť nie je opodstatnená z objektívnych dôvodov, a najmä nie z hľadiska výkonov úspešných uchádzačov vo výberových konaniach. Po tretie, nevyváženosť na zoznamoch úradu EPSO budú podľa všetkého v budúcnosti generovať ďalšie nerovnosti. Po štvrté, pokusy podporiť účasť na výberových konaniach EPSO komunikačnými akciami neviedli v súčasnej podobe u štátnych príslušníkov relevantných členských štátov k dostatočnému nárastu miery účasti. Neustála pozornosť by sa zároveň mala venovať príťažlivosti inštitúcií EÚ ako zamestnávateľov. Komisia v tomto kontexte pracuje na identifikácií opatrení, ktoré by pomohli zmeniť opísané trendy pri plnom rešpektovaní existujúceho právneho rámca. Plánuje následne vypracovať všeobecné vykonávacie ustanovenia, aby sa zabezpečila účinnosť článku 27 ods. 2 SP, a prijať ich v súlade s článkom 110. Tieto ustanovenia by mali byť zamerané na lepšie zosúladenie rozmiestnenia úspešných uchádzačov dostupných na rezervných zoznamoch podľa štátnej príslušnosti, aby zamestnanci Komisie primerane odrážali zastúpenie občanov EÚ podľa štátnej príslušnosti.



Oddiel 3 – Ďalšie inštitúcie EÚ,

v ktorých sa uplatňuje služobný poriadok

1.Úvod V článku 27 služobného poriadku sa vyžaduje, aby Komisia podávala správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní článku 27 ods. 2. Komisia do dnešného dňa zhromaždila relevantné informácie od príslušných inštitúcií. Príspevky rôznych inštitúcií sú zhrnuté v tabuľke v prílohách 9 a 12 a príslušné číselné údaje možno nájsť v prílohách 10, 11, 13 a 14. V správe sú zhrnuté príspevky od rôznych inštitúcií, bez pripomienok zo strany Komisie. 2. Inštitúcie a orgány, ktoré sa podľa článku 1b služobného poriadku (Inštitúcie) pokladajú za inštitúcie Komisia dostala príspevky od všetkých dotknutých inštitúcií. Okrem Európskej služby pre vonkajšiu činnosť žiadna z týchto inštitúcií formálne neprijala definíciu geografickej vyváženosti, geografickej nevyváženosti alebo významnej nevyváženosti. Väčšina z nich napriek tomu monitoruje geografické zastúpenie zamestnancov a porovnáva ho s populáciou príslušného členského štátu alebo s viaczložkovým ukazovateľom vytvoreným Komisiou pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania po roku 2004 (priemer podielu z celkovej populácie, počet poslancov v EP a váženie hlasov v Rade pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy). Monitorovanie je navrhnuté tak, aby odrážalo potreby a obmedzenia príslušnej inštitúcie. Väčšina inštitúcií sa medzi svojimi zamestnancami stretáva s geografickou nevyváženosťou, v niektorých prípadoch sa nevyváženosť považuje za významnú. Všetky inštitúcie sa však domnievali, že pozorovaná (významná) nevyváženosť bola z objektívnych dôvodov opodstatnená. Najčastejšie uvádzané dôvody boli tzv. efekt „sídla“ , zloženie zoznamov úradu EPSO, schopnosť pritiahnuť zamestnancov z určitých členských štátov a relatívna veľkosť jazykových služieb. Keďže všetka nevyváženosť sa považovala za objektívne odôvodnenú, žiadna inštitúcia neprevzala iniciatívu prijať všeobecné vykonávacie ustanovenia, aby sa zabezpečila účinnosť článku 27 ods. 2 SP. Podobne žiadna inštitúcia neočakáva, že sa v budúcnosti vyskytne významná nevyváženosť (aspoň nie vo funkčnej skupine AD) a v súlade s tým sa nepripravujú ani všeobecné vykonávacie ustanovenia. 3. Decentralizované agentúry Komisia dostala príspevky od 19 decentralizovaných agentúr. Agentúry sú v priemere menšie než inštitúcie uvádzané v predchádzajúcej kapitole. Často sídlia v iných členských štátoch, presnejšie v mestách, ktoré sú vzdialené od hlavných sídiel hlavných inštitúcií EÚ. Majú špecializované oblasti činnosti. Navzájom sa od seba líšia veľkosťou, rozsahom pôsobnosti a sídlom. Z tohto dôvodu ani Komisia ani samotné agentúry nepovažovali za vhodné pristupovať k problematike geografickej vyváženosti spoločne. Z preskúmania tabuľky v prílohe 12 vyplýva, že neexistuje jednotná definícia toho, aká by mala byť geografická vyváženosť. Pri zohľadnení príslušných obmedzení sa väčšina agentúr zhodla, že nepozorujú významnú geografickú nevyváženosť. Z toho vyplýva, že neplánujú prijať všeobecné vykonávacie ustanovenia na zabezpečenie účinnosti článku 27 SP. Významnú nevyváženosť zaznamenali dve agentúry. V obidvoch prípadoch sa agentúry domnievajú, že nevyváženosť je spôsobená viacerými faktormi vrátane uplatniteľného korekčného koeficientu a ťažkosti pri zamestnávaní manželov/manželiek na miestnom trhu práce.

Jedna agentúra zaznamenala nárast nevyváženosti v prípade hostiteľského členského štátu. Ak sa bude nevyváženosť ďalej zvyšovať, zvažuje agentúra vypracovanie všeobecných vykonávacích ustanovení, aby sa zabezpečila účinnosť článku 27 SP.





PRÍLOHA 1: Právny základ Článok 9 Zmluvy o Európskej únii:

„Únia dodržiava pri všetkých svojich činnostiach zásadu rovnosti občanov“. Článok 18 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ):

„V rámci pôsobnosti zmlúv a bez toho, aby boli dotknuté ich osobitné ustanovenia akákoľvek diskriminácia na základe štátnej príslušnosti je zakázaná. […]“ Článok 21 Charty základných práv – Nediskriminácia: 1.Zakazuje sa akákoľvek diskriminácia najmä z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. 2.V rámci pôsobnosti zmlúv a bez toho, aby boli dotknuté ich osobitné ustanovenia je akákoľvek diskriminácia na základe štátnej príslušnosti zakázaná. Uviesť treba takisto všeobecné zásady ústavného práva EÚ o inštitucionálnej autonómii a lojálnej spolupráci. Služobný poriadok obsahuje predpisy a zákazy, ktorými sa riadi menovací orgán pri prijímaní rozhodnutí. Ako všeobecné pravidlo platí, že menovací orgán má rozhodovať len na základe záujmu služby a zásluh jednotlivcov. V závislosti od dotknutej oblasti služobný poriadok stanovuje aj „čierny zoznam“ kritérií, ktoré menovací orgán nemôže použiť. Odkaz na štátnu príslušnosť je výslovne zakázaný len v prípade obsadzovania jednotlivých pracovných miest: Všeobecne (uplatniteľné na celý služobný poriadok): V článku 1d služobného poriadku sa zakazuje „akákoľvek diskriminácia na základe pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických znakov, jazyka, náboženského vyznania alebo viery, politického alebo iného názoru, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, pôvodu, pracovnej nespôsobilosti, veku, alebo sexuálnej orientácie“. ; Prijatie do služobného pomeru: V článku 27 sa stanovuje, že úradníci sú prijímaní „na čo najširšom možnom geografickom základe spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov Únie“.

Aj keď štátna príslušnosť nie je výslovne uvedená, „čo najširší geografický základ“ sa interpretuje ako ekvivalent štátnej príslušnosti; Obsadzovanie jednotlivých pracovných miest: V článku 7 sa stanovuje, že „ustanovujúci orgán, konajúci výlučne v záujme služby a bez ohľadu na štátnu príslušnosť, pridelí každého úradníka vymenovaním alebo preložením na pracovné miesto (...)“; v článku 27 sa stanovuje, že „žiadne pracovné miesta sa nevyhradia pre štátnych príslušníkov určitého členského štátu“.

Judikatúra potvrdila, že tieto ustanovenia zakazujú vyhradiť osobitné pracovné miesta pre konkrétne štátne príslušnosti, ale nebráni inštitúciám, aby prijali opatrenia na zabezpečenie globálnej vyváženosti (najmä zohľadňovanie štátnej príslušnosti pri obsadzovaní osobitných miest, „ak sú kvalifikácie jednotlivých žiadateľov v podstate rovnaké“ ). Pri príležitosti revízie služobného poriadku v roku 2014 sa zaviedol konkrétny odkaz na štátnu príslušnosť v súvislosti s prijímaním do služobného pomeru. Konkrétne: V odôvodnení 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 1023/2013 sa stanovuje, že „je potrebné zabezpečiť rámec pre pritiahnutie, prijímanie a udržanie si vysoko kvalifikovaných a viacjazyčných zamestnancov, vyberaných na čo najširšom geografickom základe spomedzi občanov členských štátov“. V súlade s odôvodnením 5 toho istého nariadenia sa ďalej stanovuje, že „hodnota európskej verejnej služby spočíva v jej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ktorú možno zabezpečiť iba pri zaistení správnej rovnováhy, pokiaľ ide o štátnu príslušnosť úradníkov“. V článku 27 služobného poriadku v znení zmien sa stanovuje, že „zásada rovnosti občanov Únie umožňuje každej inštitúcii prijímať vhodné opatrenia na základe pozorovania výraznej nerovnováhy medzi štátnymi príslušnosťami úradníkov, ktorá nie je odôvodnená objektívnymi kritériami“. Základným predpokladom týchto (zmenených) ustanovení je, že balík ponúkaný uchádzačom, ako aj výberové kritériá a postupy prijímania sú navrhnuté takým spôsobom, že ak neexistuje objektívne odôvodnenie, rozdelenie podľa štátnej príslušnosti uchádzačov, úspešných uchádzačov a zamestnancov inštitúcií (t. j. zamestnancov v službe) by malo približne odrážať rozdelenie podľa štátnej príslušnosti občanov v Únii. Ak neexistuje objektívne odôvodnenie, akákoľvek pozorovaná významná odchýlka by sa mohla považovať za porušenie zásady rovnosti občanov a oprávňovala by primerané nápravné opatrenia.

Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov EÚ, a najmä ich článok 12, obsahujú podobné ustanovenia uplatniteľné na dočasných zamestnancov. Na vykonávanie článku 27 služobného poriadku v znení zmien by každá inštitúcia za normálnych okolností mala: -vyložiť, čo sa myslí pod pojmom „vyváženosť“ štátnych príslušností, -vyložiť, čo sa myslí pod pojmom „významná“ nevyváženosť, -monitorovať skutkovú situáciu s cieľom „pozorovať“ vyváženosť štátnych príslušností, -ak je to vhodné, identifikovať „dôvody“ takejto významnej nevyváženosti a určiť, či sú „objektívnym odôvodnením“ nevyváženosti, -v príslušných prípadoch identifikovať a/alebo prijať „primerané nápravné opatrenia“. V článku 27 sa takisto stanovuje, že po trojročnom období, ktoré začína plynúť 1. januára 2014, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní článku 27 ods. 2.



PRÍLOHA 2: Odporúčané kvóty pre členské štáty EÚ-15 Príloha 1 Geografická vyváženosť pri predchádzajúcich rozširovaniach Číselné údaje v prílohe 1a. ·Východiskový bod (1958): geografická vyváženosť založená na dohodnutých číslach

Keď bolo 6 členských štátov, bola hlavnou zásadou rovnosť väčších členských štátov a agregát menších. Teoretické stanovené ciele boli 25 % pre Francúzsko, Nemecko, Taliansko a Benelux. Neoficiálne referenčné hodnoty sa uplatňovali flexibilne a obmedzovali sa na vyššie platové triedy A. ·Prvé rozšírenie (1973): geografická vyváženosť je aj naďalej založená na dohodnutých číslach

V procese rozširovania v roku 1973 sa považovalo za vhodné, aby Spojené kráľovstvo malo rovnaký podiel ako ďalšie tri väčšie členské štáty (18 % po prepočítaní), kým Dánsko, Írsko a Nórsko mali mať spoločne podiel vo výške 10 %. Po rozhodnutí Nórska nevstúpiť do EÚ nebolo vykonané žiadne osobitné prepočítanie, aj keď sa odhadovalo, že spoločný podiel Dánska a Írska by mal byť približne 7 až 8 %. ·Druhé rozšírenie (1981): geografická vyváženosť je založená na kombinácii dohodnutých čísel a objektívnych kritérií (obyvateľstvo a hodnoty HDP)

V čase pristúpenia Grécka sa zachovala zásada rovnakého zastúpenia najväčších členských štátov a väčšieho zastúpenia menších krajín. Aj keď sa v dokumente COM(78) 190 navrhovalo, aby Grécko zastávalo rovnakú pozíciu ako Belgicko a Holandsko, podiel Grécka sa nakoniec stanovil na 4,5 %, nižšie ako bola stanovená hodnota 8,1 % pre Belgicko a Holandsko. Po prvýkrát sa použil prístup, ktorý využíval hodnoty obyvateľstva a HDP. ·Tretie rozšírenie (1986): geografická vyváženosť je aj naďalej založená na kombinácii dohodnutých čísel a objektívnych kritérií (obyvateľstvo a hodnoty HDP)

V čase pristúpenia pyrenejských krajín v roku 1986 sa skompletizovali neoficiálne referenčné hodnoty, ktoré existovali len pre platové triedy A1 až A3. Bez výslovného odkazu na kritériá sa podiel Španielska stanovil ako aritmetický priemer Holandska a veľkej krajiny, zatiaľ čo podiel pre Portugalsko bol stanovený na rovnakej úrovni ako pre Grécko. ·Štvrté rozšírenie (1995): geografická vyváženosť je aj naďalej založená na kombinácii dohodnutých čísel a objektívnych kritérií (obyvateľstvo a hodnoty HDP)

V oznámení Komisie SEC 94/844 zo 17. mája 1994 sa stanovili referenčné hodnoty pre tri nové členské štáty a opísala sa prijatá metodika. Geografická vyváženosť sa prispôsobila na základe porovnaní relatívneho stavu v nových členských štátoch s ohľadom na ich obyvateľstvo a ekonomické a sociálne údaje v rámci rozšírenej Európskej únie. Charakteristiky Fínska boli porovnateľné s Dánskom a stanovil sa cieľ prijať podobný počet fínskych štátnych príslušníkov, aký bol počet dánskych štátnych príslušníkov v službe. Charakteristiky týkajúce sa Rakúska a Švédska jeden a pol násobne prevyšovali hodnoty Dánska a ciele pre prijímanie zamestnancov sa stanovili proporcionálne. Tento prístup sa opisuje v prílohe 1b. ·Zhrnutie: tri doteraz uplatňované hlavné zásady:

Z uvedeného je zrejmé, že výklad geografickej vyváženosti v prípade Komisie vychádza z troch bodov: *Geografická vyváženosť bola problematická už v začiatkoch, najmä pre vyššie postavených úradníkov triedy A.

*Geografická vyváženosť sa vždy opierala o dvojité pravidlo:

a) rovnaké zastúpenie štyroch (pôvodne troch) najväčších členských štátov;

b) nadmerné zastúpenie najmenších členských štátov, aby sa zabezpečilo minimálne zastúpenie. *Rozširovanie nikdy neviedlo k zmene relatívnej váhy existujúcich členských štátov. Preto:

a) pokiaľ ide o existujúce členské štáty, všetky relatívne váhy zostali po každom rozšírení nezmenené (napr. váha Belgicka po rozšíreniach v rokoch 1981, 1986 a 1995 zostala rovnaká ako váha Holandska a na úrovni 45 % váhy Nemecka);

b) novým členským štátom bola pridelená váha najpodobnejšieho existujúceho členského štátu (napr. Portugalsku sa pridelila rovnaká váha ako Grécku, Španielsku váha medzi Holandskom a Francúzskom atď.). Príloha 1a Predchádzajúce rozšírenia – odporúčania 1958 1973 1981 1986 1995 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Benelux 25,0 % 18,0 % (17,7 %) (15,1 %) (13,5 %) LU Luxembursko 1,5 % 1,3 % 0,9 % IE Írsko 3,5 % – 4 % 3,5 % 3,0 % 2,7 % FI Fínsko 2,7 % DK Dánsko 3,5 % – 4 % 3,5 % 3,0 % 2,7 % PT Portugalsko 3,8 % 3,6 % GR Grécko 4,5 % 3,8 % 3,6 % AT Rakúsko 4,0 % SE Švédsko 4,0 % BE Belgicko 8,1 % 6,9 % 6,3 % NL Holandsko 8,1 % 6,9 % 6,3 % ES Španielsko 11,0 % 9,8 % IT Taliansko 25,0 % 18,0 % 17,7 % 15,1 % 13,4 % UK UK 18,0 % 17,7 % 15,1 % 13,4 % FR Francúzsko 25,0 % 18,0 % 17,7 % 15,1 % 13,4 % DE Nemecko 25,0 % 18,0 % 17,7 % 15,1 % 13,4 % 100,0 % 97 % – 98 % 100,0 % 100,1 % 100,2 %



Príloha 1b



Porovnávací prístup, ako bol použitý pri rozširovaní v roku 1995 Obyvateľstvo HDP Priemer (obyvateľstvo, HDP) Usmernenia 1995 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) LU Luxembursko 0,4 0,1 % 21 0,2 % 0,2 % 0,9 % IE Írsko 3,8 1,0 % 114 1,3 % 1,1 % 2,7 % FI Fínsko 5,2 1,4 % 141 1,6 % 1,5 % 2,7 % DK Dánsko 5,4 1,4 % 181 2,1 % 1,7 % 2,7 % PT Portugalsko 10,3 2,7 % 118 1,3 % 2,0 % 3,6 % GR Grécko 10,6 2,8 % 128 1,5 % 2,1 % 3,6 % AT Rakúsko 8,1 2,1 % 214 2,4 % 2,3 % 4,0 % SE Švédsko 8,9 2,4 % 246 2,8 % 2,6 % 4,0 % BE Belgicko 10,3 2,7 % 256 2,9 % 2,8 % 6,3 % NL Holandsko 16,0 4,2 % 430 4,9 % 4,6 % 6,3 % ES Španielsko 40,3 10,6 % 647 7,4 % 9,0 % 9,8 % IT Taliansko 57,9 15,3 % 1 224 13,9 % 14,6 % 13,4 % UK UK 60,0 15,8 % 1 511 17,2 % 16,5 % 13,4 % FR Francúzsko 59,2 15,6 % 1 458 16,6 % 16,1 % 13,4 % DE Nemecko 82,3 21,7 % 2 112 24,0 % 22,9 % 13,4 % 378,7 100,0 % 8 801 100,0 % 100,0 % 89,5 % 10,7 % (1) EUROSTAT: obyvateľstvo v roku 2001. (2) EUROSTAT: HDP pri trhových cenách v roku 2001. PRÍLOHA 3: Metodika na výpočet referenčných hodnôt a ciele prijímania zamestnancov z nových členských štátov Prístup Pri príležitosti rozšírenia v roku 2004 prijala Komisia oznámenie zo 14. februára 2003, ktoré sa týka prijímania úradníkov Komisie pochádzajúcich z nových členských štátov (ďalej len „oznámenie z roku 2003“). V oznámení sa konštatuje, že vzhľadom na povahu rozšírenia v roku 2004 by uplatnenie kritérií, ktoré sa použili pri predchádzajúcich rozšíreniach, neviedlo k spravodlivému a vyváženému výsledku. Toto zistenie bolo obzvlášť pravdivé vzhľadom na skutočnosť, že sa očakávalo, že váha príslušných nových členských štátov v priebehu nasledujúcich 10 rokov výrazne narastie. Na základe tohto zistenia Komisia vypracovala metódu, ktorá sa uplatnila na nové členské štáty vrátane ďalšieho rozširovania v budúcnosti . Prijatím tejto metódy Komisia rozhodla, že „referenčné hodnoty a orientačné ciele prijímania zamestnancov sa použijú ako základ pre prijímanie opatrení pre nové členské štáty len počas prechodného obdobia“. V oznámení sa stanovil trojstupňový prístup: a)po prvé, určenie počtu pracovných miest, ktoré by mali byť vyčlenené spolu pre všetky nové členské štáty; b)po druhé, výpočet referenčnej hodnoty pre každý nový členský štát, t. j. orientačný podiel vyčlenených pracovných miest vyhradených pre nový členský štát vyjadrený ako percentuálny podiel celkového počtu pracovných miest vyhradených pre daný nový členský štát; c)po tretie, výpočet cieľa prijímania zamestnancov pre každý nový členský štát, t. j. a x b. Určenie počtu pracovných miest, ktoré by mali byť vyčlenené spolu pre všetky nové členské štáty Tento počet sa určuje v troch po sebe nasledujúcich fázach: Po prvé, na základe troch kritérií sa vypočíta váha všetkých nových členských štátov oproti súčtu existujúcich členských štátov: obyvateľstvo, poslanci Európskeho parlamentu a váženie hlasov v Rade (zachová sa matematický priemer týchto troch kritérií).

Po druhé, táto váha (percentuálny podiel) sa uplatní na počet pracovných miest plánovaných v pláne pracovných miest po rozšírení.

Po tretie, počet pracovných miest, ktoré majú byť vyhradené pre nové členské štáty, sa stanovuje o dve tretiny vyššie, ako je číselný údaj uvedený v predchádzajúcom bode.

V nasledujúcej tabuľke sú zhrnuté výpočty pre rozšírenia v rokoch 2004 , 2007 a 2013 . 2004 2007 2013 Obyvateľstvo nových členských štátov (1) 75,0 M 29,5 M 4,4 M Obyvateľstvo existujúcich členských štátov (1) 378,7 M 459,3 M 502,5 M Poslanci EP z nových členských štátov 162 50 12 Poslanci EP z existujúcich členských štátov 570 732 754 Hlasy nových členských štátov v Rade 84 24 7 Hlasy existujúcich členských štátov v Rade 237 321 345 Váha nových členských štátov 21,6 % 7 % 1,5 % Váha existujúcich členských štátov 78,4 % 93 % 98,5 % (1) číselné údaje v stĺpcoch sa nezhodujú, pretože pri rozšírení EÚ-10 v roku 2004 Komisia použila údaje za rok 2001, pri rozšírení EÚ-2 údaje za rok 2005 a v prípade Chorvátska údaje za rok 2011. Výpočet referenčnej hodnoty podľa členského štátu Metóda výpočtu je rovnaká ako v prípade váhy súčtu nových členských štátov, okrem skutočnosti, že nové členské štáty sa neporovnávajú s existujúcimi členskými štátmi, ale len medzi sebou. Použitie metódy v praxi Orientačná referenčná hodnota Ciele prijímania zamestnancov AD Ciele prijímania zamestnancov AST Česká republika 14,3 % 318 184 Estónsko 3,4 % 76 44 Cyprus 3,2 % 71 41 Lotyšsko 4,5 % 100 58 Litva 7,0 % 156 90 Maďarsko 14,2 % 316 182 Malta 2,4 % 53 31 Poľsko 39,0 % 867 501 Slovinsko 3,9 % 87 50 Slovensko 8,1 % 180 104 EÚ-10 (1) 100,0 % 2224 1284 Bulharsko 34,0 % 225 135 Rumunsko 66,0 % 437 261 EÚ-2 (2) 100,0 % 662 396 Chorvátsko (3) neuv. 149 100 (1): EÚ-10 spolu: 21,6 % – EÚ 15 spolu: 78,4 %

(2): EÚ-2 spolu: 6,5 % – EÚ 25 spolu: 93,5 %

(3): Chorvátsko: 1,5 % – EÚ 27 spolu: 98,5 %

PRÍLOHA 4: Vývoj počtu obyvateľov členských štátov (okrem Spojeného kráľovstva) 2001 2015 2015/2001 Luxembursko 439 500 562 958 28,1 % Cyprus 697 500 847 008 21,4 % Írsko 3 832 783 4 628 949 20,8 % Španielsko 40 665 542 46 449 565 14,2 % Švédsko 8 882 792 9 747 355 9,7 % Malta 391 415 429 344 9,7 % Belgicko 10 263 414 11 208 956 9,2 % Francúzsko 61 357 400 66 415 161 8,2 % Rakúsko 8 032 926 8 576 261 6,8 % Taliansko 56 960 692 60 795 612 6,7 % Dánsko 5 349 212 5 659 715 5,8 % Holandsko 15 987 075 16 900 726 5,7 % Fínsko 5 181 115 5 471 753 5,6 % Slovinsko 1 990 094 2 062 874 3,7 % Česká republika 10 414 373 10 538 275 1,2 % Portugalsko 10 256 658 10 374 822 1,2 % Slovensko 5 402 547 5 421 349 0,3 % Poľsko 38 253 955 38 005 614 -0,6 % Grécko 10 934 097 10 858 018 -0,7 % Nemecko 82 259 540 81 197 537 -1,3 % Maďarsko 10 200 298 9 855 571 -3,4 % Chorvátsko 4 437 460 4 225 316 -4,8 % Estónsko 1 388 000 1 313 271 -5,4 % Bulharsko 7 928 901 7 202 198 -9,2 % Rumunsko 22 132 000 19 870 647 -10,2 % Lotyšsko 2 364 254 1 986 096 -16,0 % Litva 3 483 972 2 921 262 -16,2 % Spolu 429 487 515 443 526 213 3,3 % Zdroj: Eurostat – dátum extrakcie: 23. januára 2017 PRÍLOHA 5: Návrh nových odporúčaných kvót: uplatnenie aritmetickej metódy Členský štát Obyvateľstvo

2015 Aritmetický podiel Počet miest v EP Aritmetický podiel Váženie hlasov v Rade Aritmetický podiel Odporúčaná kvóta Malta 429 344 0,1 % 6 0,9 % 3 0,9 % 0,6 % Luxembursko 562 958 0,1 % 6 0,9 % 4 1,2 % 0,8 % Cyprus 847 008 0,2 % 6 0,9 % 4 1,2 % 0,8 % Estónsko 1 313 271 0,3 % 6 0,9 % 4 1,2 % 0,8 % Lotyšsko 1 986 096 0,4 % 8 1,2 % 4 1,2 % 1,0 % Slovinsko 2 062 874 0,5 % 8 1,2 % 4 1,2 % 1,0 % Litva 2 921 262 0,7 % 11 1,6 % 7 2,2 % 1,5 % Chorvátsko 4 225 316 1,0 % 11 1,6 % 7 2,2 % 1,6 % Írsko 4 628 949 1,0 % 11 1,6 % 7 2,2 % 1,6 % Slovensko 5 421 349 1,2 % 13 1,9 % 7 2,2 % 1,8 % Fínsko 5 471 753 1,2 % 13 1,9 % 7 2,2 % 1,8 % Dánsko 5 659 715 1,3 % 13 1,9 % 7 2,2 % 1,8 % Bulharsko 7 202 198 1,6 % 17 2,5 % 10 3,1 % 2,4 % Rakúsko 8 576 261 1,9 % 18 2,7 % 10 3,1 % 2,6 % Švédsko 9 747 355 2,2 % 20 2,9 % 10 3,1 % 2,7 % Maďarsko 9 855 571 2,2 % 21 3,1 % 12 3,7 % 3,0 % Portugalsko 10 374 822 2,3 % 21 3,1 % 12 3,7 % 3,1 % Česká republika 10 538 275 2,4 % 21 3,1 % 12 3,7 % 3,1 % Grécko 10 858 018 2,4 % 21 3,1 % 12 3,7 % 3,1 % Belgicko 11 208 956 2,5 % 21 3,1 % 12 3,7 % 3,1 % Holandsko 16 900 726 3,8 % 26 3,8 % 13 4,0 % 3,9 % Rumunsko 19 870 647 4,5 % 32 4,7 % 14 4,3 % 4,5 % Poľsko 38 005 614 8,6 % 51 7,5 % 27 8,4 % 8,2 % Španielsko 46 449 565 10,5 % 54 8,0 % 27 8,4 % 8,9 % Taliansko 60 795 612 13,7 % 73 10,8 % 29 9,0 % 11,2 % Francúzsko 66 415 161 15,0 % 74 10,9 % 29 9,0 % 11,6 % Nemecko 81 197 537 18,3 % 96 14,2 % 29 9,0 % 13,8 % Spolu 443 526 213 100,0 % 678 100,0 % 323 100,0 % 100,0 %



Príloha 6: Rozdelenie AD zamestnancov nezastávajúcich riadiace funkcie pridelených na DGT alebo do SCIC k 1. 1. 2017 Obyv. 2015, poslanci EP, hlasy v Rade Odporúčaná kvóta Cieľový počet zamestnancov

(2017) Skutočný stav k 1. 1. 2017 Prebytok alebo deficit/

cieľ Pozorovaná významná nevyváženosť? AD5 – AD14

bez riadiacej funkcie

DGT a SCIC Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Počet zamestnancov % podiel Počet zamestnancov

(2017) % podiel

cieľa Belgicko 3,1 % 2,5 % 63 50 147 7,3 % 84 233 % Bulharsko 2,4 % 1,9 % 49 39 75 3,7 % 26 154 % Česká republika 3,1 % 2,5 % 62 50 80 3,9 % 18 129 % Dánsko 1,8 % 1,4 % 36 29 65 3,2 % 29 180 % Nemecko 13,8 % 11,1 % 280 224 165 8,1 % -115 59 % ÁNO Estónsko 0,8 % 0,6 % 16 13 67 3,3 % 51 410 % Írsko 1,6 % 1,3 % 33 26 40 2,0 % 7 123 % Grécko 3,1 % 2,5 % 63 50 84 4,1 % 21 134 % Španielsko 8,9 % 7,1 % 181 145 124 6,1 % -57 69 % ÁNO Francúzsko 11,6 % 9,3 % 235 188 98 4,8 % -137 42 % ÁNO Chorvátsko 1,6 % 1,3 % 32 26 59 2,9 % 27 184 % Taliansko 11,2 % 8,9 % 226 181 129 6,4 % -97 57 % ÁNO Cyprus 0,8 % 0,6 % 16 13 4 0,2 % -12 26 % ÁNO Lotyšsko 1,0 % 0,8 % 19 15 70 3,5 % 51 362 % Litva 1,5 % 1,2 % 30 24 71 3,5 % 41 236 % Luxembursko 0,8 % 0,6 % 15 12 3 0,1 % -12 20 % ÁNO Maďarsko 3,0 % 2,4 % 61 49 74 3,7 % 13 121 % Malta 0,6 % 0,5 % 13 10 58 2,9 % 45 450 % Holandsko 3,9 % 3,1 % 79 63 41 2,0 % -38 52 % ÁNO Rakúsko 2,6 % 2,0 % 52 42 13 0,6 % -39 25 % ÁNO Poľsko 8,2 % 6,5 % 165 132 86 4,2 % -79 52 % ÁNO Portugalsko 3,1 % 2,4 % 62 49 89 4,4 % 27 144 % Rumunsko 4,5 % 3,6 % 91 73 80 3,9 % -11 88 % Slovinsko 1,0 % 0,8 % 19 16 72 3,6 % 53 370 % Slovensko 1,8 % 1,4 % 36 29 70 3,5 % 34 195 % Fínsko 1,8 % 1,4 % 36 29 94 4,6 % 58 262 % Švédsko 2,7 % 2,2 % 56 45 68 3,4 % 12 122 %



Príloha 7a: Rozdelenie zamestnancov v platových triedach AD 5 – AD 8 pridelených k iným útvarom než DGT alebo SCIC k 1. 1. 2017 Obyv. 2015, poslanci EP, hlasy v Rade Odporúčaná kvóta Cieľový počet zamestnancov

(2017) Skutočný stav k 1. 1. 2017 Prebytok alebo deficit

cieľ Pozorovaná významná nevyváženosť? AD 5 – AD 8 mimo

DGT a SCIC Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Počet zamestnancov % podiel Počet zamestnancov

(2017) % podiel

cieľa Belgicko 3,1 % 2,5 % 131 105 300 7,1 % 169 229 % Bulharsko 2,4 % 1,9 % 102 81 259 6,1 % 157 255 % Česká republika 3,1 % 2,5 % 129 103 135 3,2 % 6 105 % Dánsko 1,8 % 1,4 % 75 60 25 0,6 % -50 33 % ÁNO Nemecko 13,8 % 11,1 % 582 466 354 8,4 % -228 61 % ÁNO Estónsko 0,8 % 0,6 % 34 27 39 0,9 % 5 115 % Írsko 1,6 % 1,3 % 68 54 28 0,7 % -40 41 % ÁNO Grécko 3,1 % 2,5 % 130 104 145 3,4 % 15 111 % Španielsko 8,9 % 7,1 % 377 301 318 7,5 % -59 84 % Francúzsko 11,6 % 9,3 % 490 392 353 8,4 % -137 72 % ÁNO Chorvátsko 1,6 % 1,3 % 67 53 93 2,2 % 26 140 % Taliansko 11,2 % 8,9 % 470 376 441 10,5 % -29 94 % Cyprus 0,8 % 0,6 % 33 26 34 0,8 % 1 105 % Lotyšsko 1,0 % 0,8 % 40 32 48 1,1 % 8 119 % Litva 1,5 % 1,2 % 63 50 77 1,8 % 14 123 % Luxembursko 0,8 % 0,6 % 32 25 0 0,0 % -32 0 % ÁNO Maďarsko 3,0 % 2,4 % 127 102 218 5,2 % 91 172 % Malta 0,6 % 0,5 % 27 21 30 0,7 % 3 112 % Holandsko 3,9 % 3,1 % 164 131 82 1,9 % -82 50 % ÁNO Rakúsko 2,6 % 2,0 % 108 86 65 1,5 % -43 60 % ÁNO Poľsko 8,2 % 6,5 % 344 275 462 11,0 % 118 134 % Portugalsko 3,1 % 2,4 % 129 103 61 1,4 % -68 47 % ÁNO Rumunsko 4,5 % 3,6 % 190 152 453 10,7 % 263 238 % Slovinsko 1,0 % 0,8 % 41 32 50 1,2 % 9 123 % Slovensko 1,8 % 1,4 % 75 60 80 1,9 % 5 107 % Fínsko 1,8 % 1,4 % 75 60 30 0,7 % -45 40 % ÁNO Švédsko 2,7 % 2,2 % 116 93 36 0,9 % -80 31 % ÁNO





Príloha 7b: Rozdelenie zamestnancov v platových triedach AD 9 – AD 12 nevykonávajúcich riadiace funkcie, pridelených k iným útvarom než DGT alebo SCIC k 1. 1. 2017 Obyv. 2015, poslanci EP, hlasy v Rade Odporúčaná kvóta Cieľový počet zamestnancov

(2017) Skutočný stav k 1. 1. 2017 Prebytok alebo deficit

cieľ Pozorovaná významná nevyváženosť? AD 9 – AD 12 nevykonávajúci

riadiace funkcie

mimo DGT a SCIC Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Absolútna Významná nevyváženosť, ak je pod odp. kv. Počet zamestnancov % podiel Počet zamestnancov

(2017) % podiel

cieľa Belgicko 3,1 % 2,5 % 123 98 571 14,4 % 448 464 % Bulharsko 2,4 % 1,9 % 95 76 8 0,2 % -87 8 % ÁNO Česká republika 3,1 % 2,5 % 121 97 68 1,7 % -53 56 % ÁNO Dánsko 1,8 % 1,4 % 71 56 71 1,8 % 0 101 % Nemecko 13,8 % 11,1 % 546 437 503 12,7 % -43 92 % Estónsko 0,8 % 0,6 % 32 25 22 0,6 % -10 69 % ÁNO Írsko 1,6 % 1,3 % 64 51 74 1,9 % 10 116 % Grécko 3,1 % 2,5 % 122 98 164 4,1 % 42 134 % Španielsko 8,9 % 7,1 % 353 282 376 9,5 % 23 107 % Francúzsko 11,6 % 9,3 % 459 367 505 12,8 % 46 110 % Chorvátsko 1,6 % 1,3 % 62 50 3 0,1 % -59 5 % ÁNO Taliansko 11,2 % 8,9 % 441 353 481 12,2 % 40 109 % Cyprus 0,8 % 0,6 % 30 24 21 0,5 % -9 69 % ÁNO Lotyšsko 1,0 % 0,8 % 38 30 21 0,5 % -17 56 % ÁNO Litva 1,5 % 1,2 % 59 47 41 1,0 % -18 70 % ÁNO Luxembursko 0,8 % 0,6 % 30 24 20 0,5 % -10 67 % ÁNO Maďarsko 3,0 % 2,4 % 119 95 82 2,1 % -37 69 % ÁNO Malta 0,6 % 0,5 % 25 20 17 0,4 % -8 68 % ÁNO Holandsko 3,9 % 3,1 % 154 123 160 4,0 % 6 104 % Rakúsko 2,6 % 2,0 % 101 81 121 3,1 % 20 120 % Poľsko 8,2 % 6,5 % 322 258 162 4,1 % -160 50 % ÁNO Portugalsko 3,1 % 2,4 % 121 96 107 2,7 % -14 89 % Rumunsko 4,5 % 3,6 % 178 143 23 0,6 % -155 13 % ÁNO Slovinsko 1,0 % 0,8 % 38 30 29 0,7 % -9 76 % ÁNO Slovensko 1,8 % 1,4 % 70 56 36 0,9 % -34 51 % ÁNO Fínsko 1,8 % 1,4 % 70 56 129 3,3 % 59 184 % Švédsko 2,7 % 2,2 % 109 87 137 3,5 % 28 126 %



Príloha 7c: Britskí zamestnanci kategórie AD nevykonávajúci riadiace funkcie k 1. 1. 2017 Rozdelenie podľa tried Britskí štátni príslušníci nevykonávajúci

riadiace funkcie AD 5 – AD 8 AD 9 – AD 12 AD 13 – AD 14 Spolu mimo DGT a SCIC 81 170 110 361 na DGT alebo v SCIC 50 56 41 147 Spolu 131 226 151 508 Rozdelenie podľa veku



Príloha 7d: Dvojitá štátna príslušnosť k 1. 1. 2018 u úradníkov a dočasných zamestnancov v Komisii 2. štátna príslušnosť AUT BEL BGR CYP CZE DEU DNK ESP EST FIN FRA GBR GRC HRV HUN IRL ITA LTU LUX LVA MLT NLD POL PRT ROU SVK SVN SWE Spolu 1. štátna príslušnosť AUT 1 3 2 1 7 BEL 2 2 2 4 7 1 26 15 12 2 2 3 13 5 2 6 3 4 1 1 1 114 BGR 1 17 6 1 14 3 1 1 2 46 CYP 3 1 4 6 9 1 24 CZE 1 3 1 3 5 1 1 15 DEU 2 7 1 4 12 12 4 1 2 1 2 1 2 3 1 1 2 1 59 DNK 3 4 1 1 9 ESP 7 3 16 5 1 1 1 34 EST 1 1 FIN 1 1 FRA 2 28 1 1 14 8 2 31 2 14 2 7 7 3 5 1 128 GBR 12 3 4 1 25 4 1 1 27 7 15 1 4 2 4 111 GRC 2 20 3 3 11 4 2 1 1 1 48 HRV 2 2 3 1 4 1 1 14 HUN 1 5 7 13 1 2 1 4 34 IRL 4 1 2 57 1 1 1 1 68 ITA 1 13 1 10 1 13 17 1 3 1 1 1 2 2 67 LTU 1 1 1 1 1 5 LUX 1 2 2 1 6 LVA 1 1 MLT 1 1 2 NLD 2 1 5 1 1 10 POL 22 9 1 2 22 4 1 4 1 2 1 2 71 PRT 8 1 1 2 1 2 1 1 17 ROU 56 6 20 2 1 8 6 3 2 2 1 1 108 SVK 5 4 3 4 2 2 20 SVN 1 1 1 1 3 1 8 SWE 2 3 3 1 1 2 1 13 Spolu 11 220 4 6 9 83 3 25 1 3 203 173 36 10 19 33 72 2 30 1 0 25 21 13 15 5 3 15 1041 Príloha 8 a: Štatistiky úradu EPSO, výberové konania v platovej triede AD 5 (okrem lingvistov) v období od r. 2010 do polovice r. 2017 EPSO výberové konania AD 5 r. 2010 – polovica 2017 Žiadosti spolu Úspešní uchádzači spolu Obyvateľstvo (v miliónoch) Odporúčané kvóty Rozdelenie úspešných uchádzačov Prebytok alebo deficit/ odporúčaná kvóta Úspešní uchádzači ako % odporúčanej kvóty Významná nevyváženosť na zoznamoch EPSO*? Účastníci

/mil. obyv. Miera úspešnosti Belgicko 19795 171 11,2 3,1 % 11,1 % 8,0 % 357 % 1766 0,9 % Bulharsko 11275 38 7,2 2,4 % 2,5 % 0,1 % 103 % 1565 0,3 % Česká republika 3452 15 10,5 3,1 % 1,0 % -2,1 % 32 % ÁNO 328 0,4 % Dánsko 1966 10 5,7 1,8 % 0,7 % -1,1 % 36 % ÁNO 347 0,5 % Nemecko 17583 205 81,2 13,8 % 13,3 % -0,5 % 97 % 217 1,2 % Estónsko 1789 2 1,3 0,8 % 0,1 % -0,7 % 16 % ÁNO 1362 0,1 % Írsko 2028 11 4,6 1,6 % 0,7 % -0,9 % 44 % ÁNO 438 0,5 % Grécko 18787 49 10,9 3,1 % 3,2 % 0,1 % 103 % 1730 0,3 % Španielsko 27569 177 46,4 8,9 % 11,5 % 2,6 % 129 % 594 0,6 % Francúzsko 19208 163 66,4 11,6 % 10,6 % -1,0 % 91 % 289 0,8 % Chorvátsko 4239 26 4,2 1,6 % 1,7 % 0,1 % 109 % 1003 0,6 % Taliansko 49325 261 60,8 11,2 % 17,0 % 5,8 % 152 % 811 0,5 % Cyprus 1077 0 0,8 0,8 % 0,0 % -0,8 % 0 % ÁNO 1272 0,0 % Lotyšsko 2172 7 2,0 1,0 % 0,5 % -0,5 % 48 % ÁNO 1094 0,3 % Litva 4339 9 2,9 1,5 % 0,6 % -0,9 % 39 % ÁNO 1485 0,2 % Luxembursko 526 0 0,6 0,8 % 0,0 % -0,8 % 0 % ÁNO 934 0,0 % Maďarsko 6435 56 9,9 3,0 % 3,6 % 0,6 % 121 % 653 0,9 % Malta 930 5 0,4 0,6 % 0,3 % -0,3 % 51 % 2166 0,5 % Holandsko 4532 71 16,9 3,9 % 4,6 % 0,7 % 119 % 268 1,6 % Rakúsko 3779 38 8,6 2,6 % 2,5 % -0,1 % 96 % 441 1,0 % Poľsko 11452 30 38,0 8,2 % 2,0 % -6,2 % 24 % ÁNO 301 0,3 % Portugalsko 10322 32 10,4 3,1 % 2,1 % -1,0 % 68 % 995 0,3 % Rumunsko 25933 91 19,9 4,5 % 5,9 % 1,4 % 131 % 1305 0,4 % Slovinsko 2475 6 2,1 1,0 % 0,4 % -0,6 % 41 % ÁNO 1200 0,2 % Slovensko 4144 17 5,4 1,8 % 1,1 % -0,7 % 63 % 764 0,4 % Fínsko 3208 23 5,5 1,8 % 1,5 % -0,3 % 84 % 586 0,7 % Švédsko 3132 24 9,7 2,7 % 1,6 % -1,2 % 57 % 321 0,8 % EÚ-27 261472 1537 443,5 100,0 % 100,0 % 0,0 % 100 % 590 0,6 % Pozn.: Hodnoty pre Chorvátsko sú upravené, aby zohľadňovali výberové konania organizované počas obdobia „pristupovania“.

*: Podiel úspešných uchádzačov je nižší ako 50 % odporúčanej kvóty.

Príloha 8b: Štatistiky úradu EPSO, špecializované výberové konania do funkčnej skupiny AD (okrem lingvistov) v období rokov 2010 – 2016 Špecializované výberové konania EPSO 2010 – 2016 Žiadosti spolu Úspešní uchádzači spolu Obyvateľstvo (v miliónoch) Odporúčané kvóty Rozdelenie úspešných uchádzačov Prebytok alebo deficit/ Úspešní uchádzači ako % odporúčanej kvóty Významná nevyváženosť na zoznamoch EPSO? Účastníci Miera úspešnosti /mil. obyv. Belgicko 4862 122 11,2 3,1 % 10,0 % 6,9 % 322 % 434 2,5 % Bulharsko 2172 21 7,2 2,4 % 1,7 % -0,7 % 72 % 302 1,0 % Česká republika 451 8 10,5 3,1 % 0,7 % -2,4 % 21 % ÁNO 43 1,8 % Dánsko 219 10 5,7 1,8 % 0,8 % -1,0 % 46 % ÁNO 39 4,6 % Nemecko 2886 132 81,2 13,8 % 10,9 % -3,0 % 79 % 36 4,6 % Estónsko 313 6 1,3 0,8 % 0,5 % -0,3 % 61 % 238 1,9 % Írsko 571 11 4,6 1,6 % 0,9 % -0,7 % 56 % 123 1,9 % Grécko 3955 78 10,9 3,1 % 6,4 % 3,3 % 208 % 364 2,0 % Španielsko 7493 157 46,4 8,9 % 12,9 % 4,0 % 145 % 161 2,1 % Francúzsko 5324 106 66,4 11,6 % 8,7 % -2,9 % 75 % 80 2,0 % Chorvátsko 875 19 4,2 1,6 % 1,6 % 0,0 % 100 % 207 2,2 % Taliansko 10420 245 60,8 11,2 % 20,2 % 9,0 % 181 % 171 2,4 % Cyprus 238 3 0,8 0,8 % 0,2 % -0,5 % 32 % ÁNO 281 1,3 % Lotyšsko 327 6 2,0 1,0 % 0,5 % -0,5 % 52 % 165 1,8 % Litva 767 13 2,9 1,5 % 1,1 % -0,4 % 72 % 263 1,7 % Luxembursko 117 3 0,6 0,8 % 0,2 % -0,5 % 33 % ÁNO 208 2,6 % Maďarsko 1019 32 9,9 3,0 % 2,6 % -0,4 % 87 % 103 3,1 % Malta 147 2 0,4 0,6 % 0,2 % -0,5 % 26 % ÁNO 342 1,4 % Holandsko 954 35 16,9 3,9 % 2,9 % -1,0 % 74 % 56 3,7 % Rakúsko 636 27 8,6 2,6 % 2,2 % -0,3 % 87 % 74 4,2 % Poľsko 2093 44 38,0 8,2 % 3,6 % -4,5 % 44 % ÁNO 55 2,1 % Portugalsko 2515 34 10,4 3,1 % 2,8 % -0,3 % 92 % 242 1,4 % Rumunsko 424 47 19,9 4,5 % 3,9 % -0,6 % 86 % 21 11,1 % Slovinsko 526 11 2,1 1,0 % 0,9 % -0,1 % 94 % 255 2,1 % Slovensko 744 16 5,4 1,8 % 1,3 % -0,5 % 74 % 137 2,2 % Fínsko 501 12 5,5 1,8 % 1,0 % -0,8 % 56 % 92 2,4 % Švédsko 476 15 9,7 2,7 % 1,2 % -1,5 % 45 % ÁNO 49 3,2 % EÚ-27 51025 1215 443,5 100,0 % 100,0 % 0,0 % 100 % 115 2,4 %

Pozn.: Hodnoty pre Chorvátsko sú upravené, aby zohľadňovali výberové konania organizované počas obdobia „pristupovania“.

*: Podiel úspešných uchádzačov je nižší ako 50 % odporúčanej kvóty.



Príloha 8c: Potvrdené prihlášky do posledného (prebiehajúceho) výberového konania do funkčnej skupiny AD EPSO AD/338/17 Prihlášky Obyvateľstvo (v miliónoch) Účastníci

/mil. obyv.* Ako % priemeru EÚ Belgicko 2073 11,2 185 274 % Bulharsko 913 7,2 127 188 % Česká republika 264 10,5 25 37 % Dánsko 197 5,7 35 52 % Nemecko 1867 81,2 23 34 % Estónsko 152 1,3 116 171 % Írsko 245 4,6 53 78 % Grécko 3306 10,9 304 451 % Španielsko 3731 46,4 80 119 % Francúzsko 2184 66,4 33 49 % Chorvátsko 525 4,2 124 184 % Taliansko 6341 60,8 104 155 % Cyprus 163 0,8 192 285 % Lotyšsko 156 2,0 79 116 % Litva 370 2,9 127 188 % Luxembursko 71 0,6 126 187 % Maďarsko 533 9,9 54 80 % Malta 103 0,4 240 355 % Holandsko 1072 16,9 63 94 % Rakúsko 507 8,6 59 88 % Poľsko 1025 38,0 27 40 % Portugalsko 1028 10,4 99 147 % Rumunsko 1875 19,9 94 140 % Slovinsko 248 2,1 120 178 % Slovensko 297 5,4 55 81 % Fínsko 399 5,5 73 108 % Švédsko 288 9,7 30 44 % EÚ 29933 443,5 67 100 % *: Nie je porovnateľné s tabuľkou pre roky 2010 – 2017, ktorá sa týka viacerých výberových konaní.



Príloha 9: Zhrnutie príspevkov, ktoré poskytli iné inštitúcie

Pozn.: Všetky vyhlásenia a ich znenie odrážajú vyjadrenia príslušných inštitúcií. Inštitúcia Metodika a kritériá na posúdenie geografickej vyváženosti Ukazovatele (významnej) nevyváženosti Pozorovaná (významná) nevyváženosť podľa členských štátov Objektívne odôvodnenie nevyváženosti Očakávaná budúca nevyváženosť Príslušné prijaté/plánované opatrenie podľa čl. 27 Európsky parlament V Európskom parlamente zatiaľ neprebehlo rokovanie alebo diskusia o tejto otázke. Stĺpce vpravo sú preto vyplnené na základe predpokladu, že: ·Geografická vyváženosť sa môže posudzovať súhrnne (všetky funkčné skupiny spolu). ·Podiel každej štátnej príslušnosti v sekretariáte EP by sa mohol porovnať s podielom príslušných členských štátov z celkového obyvateľstva EÚ. Nedostatočne zastúpené: UK a v menšej miere DE

Nadmerne zastúpené: BE, EE, FI, HR, LT, LU, LV, MT, SL a SK Všetky nevyváženosti sú objektívne odôvodnené v prípade ·UK, DE: obmedzená príťažlivosť inštitúcií EÚ a/alebo kariéry v inštitúciách EÚ; počet úspešných uchádzačov na rezervných zoznamoch úradu EPSO ·BE, LU: miesto výkonu práce a cezhraničné dochádzanie ·EE, FI, HR, LT, LV, MT, SL a SK: jazykové služby (preklad, tlmočenie, právnici lingvisti) k dispozícii vo všetkých úradných jazykoch; minimálny kritický počet potrebných jazykových zamestnancov viac ovplyvňuje menšie členské štáty. NIE NIE/NIE GS Rada Geografická vyváženosť sa posudzuje súhrnne (všetky funkčné skupiny spolu). Referenčná hodnota: priemer medzi podielom príslušného členského štátu z -obyvateľstva EÚ -poslancov EP -hlasov v Rade pred Lisabonskou zmluvou O nevyváženosti sa hovorí, ak sa skutočný podiel štátnych príslušníkov líši od referenčnej hodnoty o viac než ± 20 %. O významnej nevyváženosti sa hovorí, ak je podiel danej štátnej príslušnosti nižší ako 40 % alebo vyšší ako 400 % danej referenčnej hodnoty. Významné nedostatočné zastúpenie: CY, DE a UK Významné nadmerné zastúpenie: BE Všetky nevyváženosti sú objektívne odôvodnené v prípade CY, DE, UK: malý počet úspešných uchádzačov na rezervných zoznamoch úradu EPSO BE: efekt „sídla“

Vyváženosť ovplyvňuje aj vysoká relatívna váha jazykových služieb. Veľmi ťažké predpovedať z dôvodu vysokej miery neistoty. NIE/NIE Súdny dvor Geografická vyváženosť sa posudzuje súhrnne (všetky funkčné skupiny spolu). Referenčná hodnota: podiel príslušného členského štátu z obyvateľstva EÚ Nevyváženosť sa pozoruje v prípade očividného nedostatočného alebo nadmerného zastúpenia.

Významná nevyváženosť nie je vymedzená Nedostatočne zastúpené: UK

Nadmerné zastúpenie: FR, BE Všetky nevyváženosti sú objektívne odôvodnené v prípade ·FR, BE: Súdny dvor pracuje vo francúzštine (zmiernené rozsiahlym programom jazykových kurzov). ·UK: ťažkosti s prijímaním štátnych príslušníkov Spojeného kráľovstva. NIE NIE/NIE (aj vzhľadom na Brexit) Dvor audítorov Geografická vyváženosť sa posudzuje súhrnne (všetky funkčné skupiny spolu). Referenčná hodnota: podiel príslušného členského štátu z obyvateľstva EÚ O nevyváženosti sa hovorí, ak sa skutočný podiel štátnych príslušníkov líši od referenčnej hodnoty o viac než ± 20 %. Významná nevyváženosť sa pozoruje, ak sú tieto odchýlky vyššie ako ± 50 %. Nedostatočne zastúpené: UK

Nadmerné zastúpenie: BE, PT Všetky nevyváženosti sú objektívne odôvodnené luxemburskými osobitosťami pokiaľ ide o veľkosť, atraktívnosť, veľký počet cezhraničných pracovníkov a veľký počet obyvateľov z PT. NIE, možno vo funkčnej skupine AST-SC NIE/NIE Európska služba pre vonkajšiu činnosť Geografická nevyváženosť sa posudzuje na úrovni funkčných skupín, so zameraním na AD. Referenčná hodnota: podiel príslušného členského štátu v obyvateľstve EÚ Významná nevyváženosť sa pozoruje, ak príslušníci členského štátu úplne absentujú (alebo sú významne nedostatočne zastúpení). Nepozoruje sa nevyváženosť Neuplatňuje sa NIE NIE/NIE Európsky hospodársky a sociálny výbor Keďže nie je formálne vymedzená, EHSV neposudzuje geografickú vyváženosť podľa špecifickej metodiky. Nedostatok štátnych príslušníkov jedného alebo viacerých členských štátov by mohol byť znakom nevyváženosti. Nedostatočné zastúpenie: CY

Pozn.: EHSV bol schopný prijať štátneho príslušníka po uzávierke.

Veľký počet z BE, IT, EE, LV, SL atď. Pre všetky nevyváženosti existujú objektívne dôvody: malý počet štátnych príslušníkov CY na zoznamoch EPSO,

malý počet voľných pracovných miest z dôvodu znižovania stavov,

efekt sídla a

ďalšie historické dôvody (IT).

Vyváženosť ovplyvňuje aj relatívna váha jazykových služieb. NIE, možno vo funkčnej skupine AST-SC NIE/NIE Výbor regiónov Geografická vyváženosť sa posudzuje súhrnne (všetky funkčné skupiny spolu). Referenčná hodnota: priemer medzi podielom príslušného členského štátu z -obyvateľstva EÚ -poslancov EP -hlasov v Rade pred Lisabonskou zmluvou Nevyváženosť sa pozoruje, ak je skutočný podiel štátnych príslušníkov nie nižší ako 50 % alebo vyšší ako 200 % referenčnej hodnoty. Významná nevyváženosť sa pozoruje, ak sa podiel výrazne líši od referenčnej hodnoty. Významne nedostatočné zastúpenie: LU and UK

Významné nadmerné zastúpenie: BE Pre všetky nevyváženosti existujú objektívne dôvody: veľkosť inštitúcie, efekt sídla, obmedzená príťažlivosť inštitúcií EÚ pre štátnych príslušníkov niektorých členských štátov, malá veľkosť niektorých členských štátov. Vzhľadom na malú veľkosť VR, treba údaje interpretovať opatrne. NIE. BREXIT alebo zhoršenie podmienok však môžu situáciu ovplyvniť. NIE/NIE Európsky ombudsman Geografická (ne)vyváženosť sa vzhľadom na veľkosť inštitúcie nikdy nevymedzila. Ukazovateľom by mohla byť prítomnosť príslušníkov všetkých členských štátov vážená veľkosťou obyvateľstva. Nevyváženosť sa pozoruje v prípade nedostatočného alebo nadmerného zastúpenia bez objektívneho odôvodnenia. Významné nadmerné zastúpenie: FR, vo funkčnej skupine AST Pre všetky nevyváženosti existujú objektívne dôvody: ·efekt sídla vo Francúzsku, ·ťažkosti s prijímaním zamestnancov v Štrasburgu, ·historické dôvody (veľký počet dočasných pracovných miest). NIE NIE/NIE Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov EDPS je malá inštitúcia, ktorá sa zaoberá veľmi špecifickou oblasťou. Prijímanie zamestnancov sa preto uskutočňuje na základe konkrétnych profilov rezervných zoznamov EPSO v oblasti ochrany údajov, ako aj z malej skupiny žiadateľov. O otázke vyváženého zastúpenia sa zatiaľ neuvažovalo sa zatiaľ vzhľadom na špecifickosť profilu a ťažkosti s prijímaním zamestnancov. neuplatňuje sa NIE neuplatňuje sa NIE NIE/NIE



Príloha 10: Rozdelenie zamestnancov v kategórii AD podľa štátnej príslušnosti v inštitúciách EÚ (počet zamestnancov) Úradníci a dočasní zamestnanci v kategórii AD, stav k 1. 1. 2017

Zdroj: príspevky od inštitúcií Úradníci AD a dočasní zamestnanci AD EP SG

Rada Súdny dvor Dvor audítorov ESVČ EHSV Výbor regiónov EO EDPS Spolu Belgicko 182 116 108 42 72 30 16 0 6 572 Bulharsko 75 41 33 22 9 8 12 0 0 200 Česká republika 69 44 34 21 19 8 12 2 1 210 Dánsko 60 44 35 8 32 14 3 2 1 199 Nemecko 218 91 69 46 87 26 26 5 3 571 Estónsko 55 41 30 10 22 8 5 0 0 171 Írsko 27 28 14 9 26 3 5 6 0 118 Grécko 100 50 47 29 37 17 10 3 0 293 Španielsko 175 86 70 44 77 20 12 2 4 490 Francúzsko 217 92 185 52 100 18 19 5 4 692 Chorvátsko 68 31 29 7 9 6 7 0 0 157 Taliansko 201 77 78 40 105 30 24 0 4 559 Cyprus 6 2 2 2 3 0 0 0 1 16 Lotyšsko 55 35 32 10 7 5 11 0 0 155 Litva 56 38 33 12 19 9 9 0 0 176 Luxembursko 13 6 9 3 4 1 0 0 0 36 Maďarsko 89 42 39 23 16 10 8 1 1 229 Malta 45 32 24 8 10 5 4 1 0 129 Holandsko 63 32 22 14 32 10 6 1 1 181 Rakúsko 32 18 13 10 24 9 2 2 0 110 Poľsko 111 61 43 43 39 11 20 2 2 332 Portugalsko 84 62 38 32 31 10 7 1 0 265 Rumunsko 97 57 37 33 24 15 14 1 1 279 Slovinsko 58 40 32 9 13 4 10 0 1 167 Slovensko 64 37 32 11 5 7 12 0 0 168 Fínsko 91 58 31 18 19 11 10 1 0 239 Švédsko 70 40 36 11 34 8 8 1 1 209 Spojené kráľovstvo 118 50 50 27 72 15 10 1 0 343 Spolu 2 499 1 351 1 205 596 947 318 282 37 31 7 266 Príloha 11: Rozdelenie zamestnancov v kategórii AD podľa štátnej príslušnosti v inštitúciách EÚ (percentuálny podiel zamestnancov v kategórii AD) Úradníci a dočasní zamestnanci v kategórii AD, stav k 1. 1. 2017 – Rozdelenie

Zdroj: príspevky od inštitúcií