ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

zdôrazňuje skutočnosť, že hospodárska a menová únia (HMÚ) zďaleka nie je dokončená, a pripomína Komisii jej povinnosti a záväzky týkajúce sa zvýšenia rastu a hospodárskej konvergencie a posilnenia konkurencieschopnosti v EÚ; domnieva sa, že najlepšie by sa to mohlo dosiahnuť, keby Komisia konečne predložila návrhy na dokončenie hospodárskej a menovej únie v súlade so všetkými usmerneniami, ktoré uvádza vo svojej koncepcii pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu; konštatuje, že dokončenie HMÚ by malo byť založené výlučne na metóde spoločenstva;
11.

upozorňuje, že rozpočtový orgán potrebuje mať každý rok jasný prehľad o tom, do akej miery sa podarilo skutočne dosiahnuť hlavné ciele Únie, a to v prvom kroku na základe hodnotenia hlavných finančných programov, v druhom kroku na základe prierezového hodnotenia programových výkazov operačných výdavkov (3) posudzujúceho, do akej miery programy prispeli k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020;
P.

keďže Parlament vo svojom uznesení z 12. septembra 2012 poukazuje na to, že úloha žien v odvetví rybolovu by sa mala viac právne i spoločensky uznávať a odmeňovať, že by ženy mali mať rovnaké práva ako muži a že by manželky a životné partnerky rybárov, ktoré sa starajú o rodinný podnik, mali mať právne postavenie a sociálne dávky rovnocenné s tými, ktoré dostávajú osoby s postavením samostatne zárobkovo činných osôb;
—

so zreteľom na správu organizácie Human Rights Watch zo 16. júla 2013 s názvom The dark side of green growth: Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector (Odvrátená strana ekologického rastu: Vplyvy slabej správy lesného hospodárstva v Indonézii na ľudské práva) (6),
47.

zdôrazňuje, že právne predpisy EÚ v oblasti hĺbkovej analýzy by mali byť súčasťou širšieho a doplnkového prístupu, prostredníctvom ktorého sa riešia hlavné príčiny konfliktov a nestability, a mali by ich dopĺňať programy rozvojovej pomoci, ktoré by sa mali zamerať na problematiku riadenia a reformy bezpečnostného sektora; ich cieľom by malo byť budovanie kapacity miestnych orgánov a miestnych komunít na udržateľné riadenie svojich prírodných zdrojov v prospech miestneho obyvateľstva;
5.

zdôrazňuje, že zapojenie miestnych orgánov a zainteresovaných strán do rozhodovania o územnom plánovaní a rozvoji miest by mohlo zlepšiť riadenie v prípade prírodných katastrof; je presvedčený, že užšia spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom by mohla pomôcť členským štátom a miestnym orgánom identifikovať vysokorizikové oblasti, rozhodnúť o preventívnych opatreniach a pripraviť koordinovanú činnosť;
36.

víta aktívnu účasť Čiernej Hory v iniciatívach vrátane iniciatív v oblasti regionálneho zmierenia a projektu Západobalkánskej šestky, ako aj chuť vlády byť v čele iniciatív v oblasti regionálnej spolupráce; žiada Čiernu Horu, aby posilnila kultúrnu a hospodársku spoluprácu so susednými členskými štátmi EÚ; vyjadruje uznanie vláde za zachovanie dobrých dvojstranných vzťahov so všetkými jej susedmi vrátane Kosova, zdôrazňuje však, že treba urýchlene vyriešiť spor s Chorvátskom, ktorý sa týka pozemných a morských hraníc, a to najmä s ohľadom na predbežný ropný prieskum na mori; podporuje konečné vymedzenie hraníc so Srbskom, Bosnou a Hercegovinou a Kosovom s cieľom odstrániť prípadné zdroje napätia; víta pokrok týkajúci sa procesu Sarajevskej deklarácie vrátane vykonávania regionálneho programu bývania; nabáda na ďalšiu spoluprácu so susednými krajinami prostredníctvom výmeny skúseností s prístupovými rokovaniami;
112.

vyzýva na vytvorenie európskeho menového fondu (EMF) na základe práva Únie, ktorý by podliehal metóde Spoločenstva; nazdáva sa, že takýto EMF by mal kombinovať finančné prostriedky EMS zamerané na podporu krajín s ťažkosťami v oblasti platobnej bilancie alebo čeliacich platobnej neschopnosti štátu s prostriedkami a skúsenosťami, ktoré Komisia získala v tejto oblasti za posledných pár rokov; pripomína, že takýto rámec by bránil možným stretom záujmov, ktoré sú neodmysliteľne spojené s úlohou Komisie ako zástupcu Euroskupiny a jej všeobecnejšej úlohe tzv. strážcu zmlúv; nazdáva sa, že EMF by mal podliehať najvyšším demokratickým normám zodpovednosti a legitimity; nazdáva sa, že takýto rámec by zabezpečil transparentnosť rozhodovacieho procesu a že všetky zúčastnené inštitúcie by museli zodpovedať a ručiť za svoje konanie;
2.

pripomína, že opatrenia NATO v oblasti protiraketovej obrany sa vyvíjajú a vytvárajú na obranu členských štátov proti možným útokom balistickými raketami; vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku, aby pokračovala v strategickom partnerstve s NATO a zohľadnila pritom otázku protiraketovej obrany, čo by malo viesť k poskytnutiu plného pokrytia a ochrany všetkým členským štátom EÚ, čím by sa predišlo situácii, v ktorej by bola bezpečnosť, ktorá sa im poskytuje, akokoľvek diferencovaná;
H.

keďže Komisia odôvodňuje túto plošnú výnimku pre všetky existujúce potravinárske prídavné látky tým, že „v prípade takýchto prídavných látok by však uvedenie slova ‚nano‘ v zátvorkách za nimi v zozname zložiek mohlo spotrebiteľa pomýliť, keďže by mu to mohlo vnuknúť myšlienku, že ide o nové prídavné látky, zatiaľ čo v skutočnosti sa používajú v potravinách v uvedenej forme po celé desaťročia“;
21.

víta pripravenosť hláv štátov a predsedov vlád 28 členských štátov EÚ čo najskôr podpísať politickú kapitolu v dohode o pridružení, a to ešte pred prezidentskými voľbami 25. mája 2014, a prijať jednostranné opatrenia, ako je zníženie colných poplatkov pre ukrajinský vývoz do EÚ, čo umožní Ukrajine ťažiť z ustanovení prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode, ako to navrhla Komisia 11. marca 2014; poukazuje na to, že EÚ je pripravená podpísať dohodu o pridružení/prehĺbenú a komplexnú dohodu o voľnom obchode, len čo bude ukrajinská vláda pripravená na tento krok; trvá na vyslaní jasných signálov, ktoré Rusku dajú najavo, že nič v tejto dohode neohrozuje ani nepoškodzuje budúce kooperačné dvojstranne politické a hospodárske vzťahy medzi Ukrajinou a Ruskom; ďalej poukazuje na to, že Ukrajina, ako každý iný európsky štát, podľa článku 49 Zmluvy o Európskej únie má európske vyhliadky a môže sa uchádzať o členstvo v Únii pod podmienkou, že sa hlási k zásadám demokracie, dodržiava základné slobody, ľudské a menšinové práva a zabezpečuje dodržiavanie zásad právneho štátu;
39.

berie na vedomie rastúci počet petícií v priebehu volebného obdobia a vyjadruje stále znepokojenie nad tým, že odklady a vybavovacie lehoty sú v registračnej fáze procesu a vo fáze skúmania prípustnosti petície stále príliš dlhé; žiada, aby bol tak oddeleniu príjmu a odosielania úradných dokumentov, ako aj sekretariátu Výboru pre petície poskytnutý ďalší administrátor s právnickým vzdelaním, ktorý by vydával odporúčania v súvislosti s tým, či petícia patrí do právomoci európskeho práva; domnieva sa, že je potrebné, aby sa tieto odporúčania spolu so zhrnutiami obsahu petícií poslancom poskytovali najprv iba v angličtine a do ostatných úradných jazykov by sa prekladali až pri zverejňovaní, a to v záujme ďalšieho urýchlenia prvej fázy rozhodovania o prípustnosti; očakáva, že otvorením nového internetového portálu venovaného petíciám sa zníži počet sporných podnetov, ktoré sú niekedy zaregistrované ako petície;
C.

keďže od roku 2010 do roku 2012 sa značne zvýšil dovoz tovarov zo Saudskoarabského kráľovstva do EÚ a vývoz tovarov z EÚ do Saudskoarabského kráľovstva;
—

so zreteľom na publikáciu Europolu z 3. marca 2014 s názvom Irregular migrants from the Horn of Africa with European sponsors kidnapped for ransom and held in Sinai,
19.

vyzýva na prispôsobenejší prístup k jednotlivým partnerským krajinám, a to aj na základe lepšieho zohľadnenia osobitných geopolitických zraniteľností, v rámci ktorého sa bude uplatňovať zásada diferenciácie a zásada „viac za viac“, a to v rámci celkovej koordinácie; pevne verí, že hĺbka a rozsah vzťahov s každou partnerskou krajinou by mali odrážať jej vlastnú európsku ambíciu, záväzok rešpektovať hodnoty a pokrok v zosúladení s právnymi predpismi EÚ posudzovaný na základe jednoznačných referenčných kritérií a podľa úspechov každej krajiny; zastáva názor, že štruktúra Východného partnerstva musí byť perspektívna a pružná – z inštitucionálneho aj koncepčného hľadiska – s cieľom poskytnúť dlhodobé stimuly pre všetkých partnerov vrátane tých najvyspelejších a tak ďalej prehlbovať vzťahy s EÚ; domnieva sa tiež, že Východné partnerstvo by sa nemalo zamerať len na normatívne ciele, ale malo by sa priblížiť aj k obyvateľom na základe prístupu zdola nahor, ktorého cieľom je zakotviť výhody prípadného pridruženia do verejnej mienky; pripomína, že rozvoj partnerstva bude závisieť od pokroku a značného úsilia s ohľadom na ľudské práva, reformu súdnictva, reformy verejnej správy, boj proti korupcii a zvýšenú účasť občanov na verejnom rozhodovaní;
N.

keďže zníženie colných sadzieb by takisto viedlo k narušeniu európskeho trhu vzhľadom na to, že väčšina konzervárenského priemyslu na spracovanie tuniaka v EÚ sa nachádza v regiónoch, ktoré sú do veľkej miery závislé od rybárstva, ako sú Galícia, Bretónsko, Azory (najvzdialenejší región), Baskicko a Sardínia; keďže priemysel spracovania tuniaka v EÚ je druhým najväčším svetovým výrobcom konzervovaného tuniaka a dlhodobo vykonáva dôležitú činnosť z hľadiska vytvárania pridanej hodnoty a pracovných miest na území EÚ, pričom zabezpečuje najprísnejšie sociálne, environmentálne a hygienicko-zdravotné normy;
62.

opakuje dôležitosť neustálej podpory EÚ pri ochrane nezávislosti OHCHR s cieľom zabezpečiť, aby mohol naďalej vykonávať svoju úlohu účinným a nestranným spôsobom; zdôrazňuje, že pre nestrannosť a fungovanie OHCHR je nevyhnutné, aby sa zabezpečili dostatočné finančné prostriedky, a to najmä vzhľadom na to, že v dôsledku nových okolností je v súčasnosti potrebné otvoriť nové regionálne kancelárie OHCHR; podčiarkuje, že je dôležité zaistiť dostatočné finančné prostriedky na pokrytie čoraz väčšieho objemu práce zmluvných orgánov; vyzýva EÚ, aby zaujala vedúcu úlohu pri zabezpečovaní účinného fungovania systému zmluvných orgánov, a to aj vzhľadom na primerané financovanie;
10.

žiada aktualizáciu dohody z roku 2007 o posilnení spolupráce medzi Parlamentným zhromaždením Rady Európy a Európskym parlamentom s cieľom čo najlepšie zohľadniť vývoj od vstupu Lisabonskej zmluvy do platnosti; vyzýva Konferenciu predsedov na základe článku 199 rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu, aby vyzvala Parlamentné zhromaždenie Rady Európy na otvorenú diskusiu v súvislosti so zaradením praktických opatrení na spoluprácu príslušných orgánov do tohto všeobecného rámca;
N.

keďže v septembri 2012 zničil požiar továreň Ali Enterprises v Karáčí, v ktorej sa vyrábali džínsy pre európsky trh, čo malo za následok smrť 286 uväznených pracovníkov; keďže začlenením Pakistanu do systému GSP Plus by sa mohla zvýšiť výroba v textilnom odvetví a výraznejšie by sa mohli zlepšiť pracovné práva a výrobné podmienky;
—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN s názvom „The right to food – Seed policies and the right to food: enhancing agrobiodiversity and encouraging innovation“ (A/64/170, 2009, Valné zhromaždenie OSN);
42.

uznáva, že prevažná väčšina osôb vykonávajúcich prostitúciu by s ňou chcela skončiť, majú však pocit, že to nedokážu; zdôrazňuje, že tieto osoby potrebujú primeranú podporu, najmä psychologickú a sociálnu pomoc, aby sa mohli vymaniť zo sietí sexuálneho vykorisťovania a s tým často súvisiacej závislosti; navrhuje preto, aby príslušné orgány zaviedli programy, ktoré by príslušným osobám pomohli skončiť s prostitúciou, a to v úzkej spolupráci so zúčastnenými stranami;
28.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa z prípravnej akcie BEST nestal skutočný program určený pre najvzdialenejšie regióny a zámorské krajiny a územia, a to v rozpore so stanoviskom Európskeho parlamentu a závermi Rady z 25. júna 2009;
43.

nabáda Komisiu, aby podnikla účinnejšie kroky na upevnenie pozície portálu Vaša Európa ako nástroja pre podniky a aby ho viac zviditeľnila, a to aj prostredníctvom lepšieho využitia sociálnych médií; domnieva sa, že prostredníctvom presadzovania značky a so začlenením siete SOLVIT by sa portál Vaša Európa mal stať jednotným kontaktným miestom pre európskych spotrebiteľov a podniky v prípade, keď stoja pred problémom alebo keď hľadajú informácie; je presvedčený, že takéto jednotné kontaktné miesto by mohlo slúžiť ako referenčný bod pre občanov a podniky a lepšie im sprostredkovať prístup k rôznym informačným nástrojom a špecializovaným mechanizmom riešenia problémov vrátane siete SOLVIT;
13.

v tejto súvislosti zastáva názor, že dohoda o bezvízovom styku medzi EÚ a Ukrajinou je spôsobom, ako reagovať na výzvy ukrajinskej občianskej spoločnosti a študentov, ktorí v uplynulých dňoch demonštrovali; poukazuje na to, že takáto dohoda by posilnila výmeny a osobné kontakty medzi občianskymi spoločnosťami, čím by zvýšila vzájomné porozumenie a priniesla by výhody v podobe hospodárskych výmen; vyzýva Komisiu, aby predložila návrh, na základe ktorého by sa Ukrajina zaradila do zoznamu tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti; vyzýva tiež členské štáty, aby v plnej miere presadzovali súčasnú dohodu o zjednodušení udeľovania víz, a tak uľahčili vstup do EÚ, a to najmä študentom a vedcom;
1.

domnieva sa, že Lisabonská zmluva a uznanie právnej záväznosti Charty základných práv Európskej únie priniesli dôležité zlepšenia a posilnili ústavný základ inštitúcií EÚ a členských štátov s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, no nazdáva sa, že niektoré oblasti si vyžadujú ešte ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o ich vykonávanie; domnieva sa, že tento cieľ si vyžaduje zhodné uplatňovanie zmlúv a sekundárneho práva v celej EÚ; súhlasí preto s tým, že by sa malo zabrániť zvláštnym výnimkám a osobitným režimom a ak je to možné, mali by sa odstrániť; žiada Komisiu a predsedníctvo Rady, aby si lepšie plnili povinnosť bezodkladne a úplne informovať Parlament vo všetkých fázach postupu pri uzatváraní medzinárodných dohôd; vyjadruje poľutovanie nad oneskoreniami v zosúlaďovaní aktov pôvodného tretieho piliera s novou hierarchiou noriem – základnými, delegovanými a vykonávacími aktmi – podľa Lisabonskej zmluvy a novej inštitucionálnej štruktúry;
l)

opakovane poukazovať na význam boja proti mučeniu a iným formám zlého zaobchádzania a na to, že pre EÚ je to prioritná téma, najmä s ohľadom na deti; obnoviť mandát osobitného spravodajcu na ďalšie tri roky a zaistiť účinné nadviazanie na minulé uznesenia o mučení; preukázať spoločný záväzok k odstráneniu mučenia a podpore obetí, a to najmä ďalším prispievaním alebo začatím prispievania do dobrovoľného fondu OSN pre obete mučenia a do osobitného fondu zriadeného na základe opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu;
E.

keďže článok 36 Charty základných práv Európskej únie zaväzuje Úniu k tomu, aby uznávala a rešpektovala „prístup k službám všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorý je ustanovený vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou, v súlade so zmluvami, s cieľom podporovať sociálnu a územnú súdržnosť Únie“; keďže v článku 14 ZFEÚ sa stanovuje, že „berúc do úvahy miesto, ktoré patrí službám všeobecného hospodárskeho záujmu v spoločných hodnotách Únie, ako aj ich význam pri podpore sociálnej a územnej súdržnosti, Spoločenstvo a členské štáty dbajú v rámci svojich právomocí a rámci pôsobenia tejto zmluvy o to, aby takéto služby fungovali na základe zásad a podmienok, ktoré im umožňujú plniť ich poslanie“; keďže v článku 345 ZFEÚ sa stanovuje, že zmluvy „sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“; a keďže v protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu sa rozoberajú spoločné hodnoty Únie, pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu;
—

so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie a Všeobecného súdu o prístupe k dokumentom, najmä na rozsudky Súdneho dvora vo veciach Access Info Europe (vec C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW/Komisia (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (spojené veci C-39/05 P a C-52/05 P) a na rozsudky Všeobecného súdu vo veciach In ‘t Veld/Rada (T-529/09), Nemecko/Komisia (T-59/09), EnBW/Komisia (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) a CDC (T-437/08),
25.

potvrdzuje význam otvorenia kapitoly 23 (súdnictvo a základné práva) a kapitoly 24 (spravodlivosť a vnútorné veci) v ranej fáze procesu rokovaní a uzavretia týchto kapitol na konci procesu; zdôrazňuje, že by to bolo v súlade s novým prístupom Komisie k novým kandidátskym štátom; pripomína, že otvorenie týchto kapitol vychádza zo splnenia podmienok uvedených v oficiálnych kritériách a zdôrazňuje preto, že poskytnutie oficiálnych kritérií pre otvorenie kapitoly 23 a kapitoly 24 by zabezpečilo jasný plán reformného procesu a povzbudilo by ho, no predovšetkým by zabezpečilo jednoznačné zakotvenie reformného procesu v Turecku na základe európskych noriem s osobitným dôrazom na súdnictvo; vyzýva preto Radu, aby opätovne vyvinula úsilie o to, aby boli konečne, na základe splnenia stanovených kritérií, poskytnuté oficiálne kritéria pre otvorenie kapitol 23 a 24; vyzýva Turecko, aby v tomto smere čo najviac spolupracovalo; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne podporila prehĺbenie dialógu a spolupráce s Tureckom v oblastiach súdnictva a základných práv a spravodlivosti a vnútorných vecí v rámci pozitívnej agendy;
—

so zreteľom na správu Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s názvom „Food and Nutrition Policy for Schools“ (Výživová a stravovacia politika pre školy),
31.

poukazuje na to, že Parlament v zásade privítal zavedenie delegovaných aktov v článku 290 ZFEÚ, pretože poskytujú širšie možnosti dohľadu, no zdôrazňuje, že udelenie takýchto delegovaných právomocí alebo vykonávacích právomocí podľa článku 291 nie je nikdy povinné; uznáva, že o využití delegovaných aktov by sa malo uvažovať vtedy, keď je potrebná flexibilita a účinnosť a nemožno ich dosiahnuť riadnym legislatívnym postupom, a to za predpokladu, že v základnom akte je výslovne určený cieľ, obsah, rozsah a trvanie delegovania a jasne sú stanovené podmienky, ktorými sa delegovanie musí riadiť; vyjadruje znepokojenie nad tendenciou Rady trvať na vykonávacích aktoch aj pri ustanoveniach, kde by sa mal použiť len základný akt či delegované akty; zdôrazňuje, že zákonodarca sa môže rozhodnúť, že umožní použitie vykonávacích aktov výhradne pri prijímaní prvkov, ktoré nepredstavujú ďalšiu politickú orientáciu; uznáva, že článok 290 výslovne obmedzuje rozsah pôsobnosti delegovaných aktov na nepodstatné prvky legislatívneho aktu a že delegované akty sa preto nesmú použiť v súvislosti s pravidlami, ktoré sú pre predmet daných právnych predpisov zásadné;
1.

adresuje komisárovi pre rozvoj a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku tieto odporúčania: (a) nabádať dotknuté štáty a ozbrojené neštátne subjekty, aby podpísali akčné plány na ochranu detí v ozbrojených konfliktoch s Úradom osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre deti v ozbrojených konfliktoch a zároveň pripomínať, že to neznamená podporu týchto subjektov ani ich uznanie či uznanie legitimity ich činností; (b) oceniť úsilie OSN, medzinárodných a mimovládnych organizácií, ktoré presvedčujú ozbrojené neštátne subjekty, aby ochraňovali deti, a zdôrazniť, že to neznamená podporu legitímnosti činnosti týchto subjektov ani jej uznanie; (c) začleniť do politických dialógov s tretími krajinami, napríklad v rámci Dohody z Cotonou, cieľ zabrániť náboru detí do 18 rokov, zastaviť nábor a vynútené zapájanie detí a zabezpečiť ich prepustenie a opätovné začlenenie do spoločnosti; (d) opakovane zdôrazňovať, že štáty a ozbrojené neštátne subjekty musia dodržiavať medzinárodné humanitárne právo a medzinárodné humanitárne obyčajové právo a podporovať ich v ich úsilí o prijímanie zvláštnych opatrení na ochranu civilistov, najmä detí, a zároveň pripomínať, že to neznamená podporu týchto subjektov ani ich uznanie či uznanie legitimity ich činností; (e) pripomínať, že medzinárodné humanitárne právo je právny rámec, ktorý je záväzný pre neštátne ozbrojené skupiny, a že spoločný článok 3 Ženevských dohovorov aj Druhý dodatkový protokol z roku 1977 slúžia na tento účel rovnako ako mnohé pravidlá obyčajového medzinárodného humanitárneho práva; ako dôležitú skutočnosť preskúmať, či sú existujúce pravidlá upravujúce medzinárodné humanitárne právo primerané pre neštátne subjekty, alebo či je potrebné prijať ďalšie právne predpisy; (f) angažovať sa priamo alebo nepriamo prostredníctvom špecializovaných mimovládnych organizácií a humanitárnych organizácií spoločne s ozbrojenými neštátnymi subjektmi v otázke ochrany dievčat a chlapcov s cieľom zmierniť utrpenie detí v ozbrojených konfliktoch a naliehať na ozbrojené neštátne subjekty, aby podpísali záväzok v rámci Ženevskej výzvy na ochranu detí pred dôsledkami ozbrojeného konfliktu; (g) podporovať humanitárne organizácie, ktoré sa zapájajú do dialógu s ozbrojenými neštátnymi subjektmi s cieľom presadzovať dodržiavanie medzinárodných humanitárnych noriem v ozbrojených konfliktoch, najmä ochranu detí, prostredníctvom politických, diplomatických a finančných prostriedkov; (h) vyzvať členské štáty, aby sa pripojili k medzinárodnému úsiliu zameranému na predchádzanie útokom proti školám a ich vojenskému využívaniu zo strany ozbrojených subjektov a podporili návrh Lucenských usmernení na ochranu škôl a univerzít pred vojenským využívaním počas ozbrojených konfliktov;
30.

víta správu za prvý polrok pilotnej fázy iniciatívy dlhopisov na projekty, v ktorej sa uvádza schválenie deviatich projektov v šiestich krajinách; žiada nepretržité a intenzívnejšie používanie takýchto dlhopisov, ako aj pravidelnú kontrolu ich účinnosti s cieľom posilniť životaschopné investície do dlhových cenných papierov, ktoré smerujú súkromný kapitál do potrebných projektov v oblasti dopravy, energetiky a infraštruktúry a IKT, a to najmä do projektov s cezhraničným rozmerom; je však presvedčený, že EIB by mala lepšie posudzovať, do ktorých projektov chce investovať, a posudzovať bezpečnosť a rizikový profil týchto projektov; pripomína, že z rozpočtu EÚ sa poskytuje 230 miliónov EUR ako podpora činností na zvýšenie kreditnej kvality EIB na investovanie do infraštruktúry v odvetviach dopravy, energetiky a komunikácií;
25.

žiada prijatie praktickej príručky pre poslancov na účely návštev centier zadržiavania v rámci pravidelných návštev delegácií Európskeho parlamentu v tretích krajinách; zastáva názor, že príručka by mala obsahovať osobitné rady pre návštevy centier zadržiavania a iných miest, kde by mohli byť zadržiavané ženy a deti a mala by zabezpečiť uplatňovanie zásady „nespôsobovania žiadnej škody“ v súlade s Príručkou OSN o monitorovaní ľudských práv, a to najmä v snahe zabrániť represáliám proti zadržaným a ich rodinám po návštevách; žiada, aby sa tento druh návštev realizoval v konzultácii s delegáciou EÚ príslušného štátu, mimovládnymi organizáciami a združeniami pôsobiacimi v okolí väznice;
8.

zdôrazňuje význam organizovanej občianskej spoločnosti pri posilňovaní aktívneho európskeho občianstva; považuje preto za dôležité naďalej uľahčovať cezhraničné aktivity týchto organizácií znižovaním byrokratickej záťaže a poskytovaním primeraných finančných prostriedkov; opakuje svoju (2) výzvu na vytvorenie európskeho štatútu pre združenia, pretože by to mohlo uľahčiť tvorbu projektov medzi občanmi jednotlivých členských štátov EÚ v rámci nadnárodnej organizácie; zdôrazňuje potrebu vytvoriť pre európsky občiansky dialóg štruktúrovaný rámec, ktorým by sa zabezpečil základný obsah participatívneho občianstva;
27.

berie na vedomie návrh nariadenia Komisie o rastlinnom rozmnožovacom materiáli (COM(2013)0262) a so znepokojením konštatuje, že tento návrh by mal neprimeraný vplyv na odvetvie záhradníctva, najmä na oblasť okrasných rastlín a ovocia; zdôrazňuje, že každá legislatíva by mala byť úmerná a mala by sa v nej uznať zásada subsidiarity; zdôrazňuje tiež, že zmeny právnych predpisov nesmú ohroziť tradičné odrody a plodiny a z hľadiska dlhodobej potravinovej bezpečnosti a odolnosti potravinárskych systémov by mali prispieť ku genetickej rozmanitosti populácií plodín, a to aj v rámci jednotlivých populácií;