PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV

ÚVOD

7.1. Táto kapitola obsahuje naše zistenia v súvislosti so špecifickými hodnoteniami oblasti prírodných zdrojov. V kapitole predkladáme zvlášť výsledky testovania Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a ostatných výdavkových oblastí (rozvoj vidieka, životné prostredie, klíma a rybné hospodárstvo) v okruhu viacročného finančného rámca (VFR). V grafe 7.1 sa uvádzajú hlavné údaje o skladbe okruhu VFR.

Graf 7.1 – Okruh VFR 2 – Prírodné zdroje (mld. EUR) Celková výška platieb za rozpočtový rok 56,6 – zálohy (65) 0,5 + zúčtovanie záloh 1,4 Kontrolovaný súbor spolu 57,5

7.2. Okrem našich zistení týkajúcich sa riadnosti vyplývajúcich zo špecifických hodnotení v tejto kapitole predkladáme v samostatnej časti výsledky súvisiace s určitými otázkami týkajúcimi sa výkonnosti vzorky projektov v oblasti rozvoja vidieka.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV

Špecifické charakteristiky okruhu VFR

Spoločná poľnohospodárska politika

7.3. Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) má za cieľ (1) zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva a tak zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, stabilizovať trhy, zaistiť riadne zásobovanie a zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny.

7.4. SPP sa vykonáva v rámci spoločného hospodárenia Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (GR AGRI) a členských štátov prostredníctvom dvoch fondov (2): EPZF, z ktorého sa v plnej miere financuje priama pomoc EÚ a trhové opatrenia (3), a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), z ktorého sa spolu s členskými štátmi spolufinancujú programy rozvoja vidieka.

7.5. Z EPZF sa financujú tieto hlavné opatrenia:

— Priama pomoc „režim jednotnej platby“ (SPS), ktorá v roku 2014 predstavovala 30,8 mld. EUR. V rámci tejto schémy sa poskytuje oddelená (4) podpora príjmov na základe „nárokov“, pričom každý nárok sa aktivuje s jedným hektárom oprávnenej pôdy.

— Priama pomoc „režim jednotnej platby na plochu“ (SAPS), ktorá v roku 2014 predstavovala 7,4 mld. EUR. Ide o zjednodušený režim oddelenej podpory príjmov aplikovaný v 10 členských štátoch (5), ktoré vstúpili do EÚ v rokoch 2004 a 2007 a z ktorého sa poskytujú platby jednotných súm na oprávnený hektár poľnohospodárskej pôdy.

— Iné schémy priamej pomoci, v roku 2014 vo výške 3,5 mld. EUR, z ktorých sa poskytujú predovšetkým viazané platby (6) spojené s konkrétnymi druhmi poľnohospodárskej výroby.

— Intervenčné opatrenia na poľnohospodárskych trhoch, v roku 2014 vo výške 2,5 mld. EUR, vzťahujúce sa predovšetkým na osobitnú pomoc vo vinárskom odvetví a odvetví ovocia a zeleniny a konkrétne opatrenia v prospech najvzdialenejších regiónov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.6. EPFRV spolufinancuje výdavky na programy rozvoja vidieka jednotlivých členských štátov. Výdavky sa týkajú 46 opatrení (7), ktoré zahŕňajú opatrenia, ktoré sa vzťahujú na plochu (8), a opatrenia, ktoré sa nevzťahujú na plochu (9). V roku 2014 predstavovali výdavky na rozvoj vidieka 11 186 mil. EUR.

7.7. V rámci všetkých schém priamej pomoci EPZF a všetkých opatrení EPFRV, ktoré sa vzťahujú na plochu (10), majú príjemcovia povinnosť plniť požiadavky krížového plnenia. Tieto požiadavky zahŕňajú zákonné požiadavky hospodárenia (ZPH) týkajúce sa ochrany životného prostredia, verejného zdravia, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj udržiavania poľnohospodárskej pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave (požiadavky GAEC). Ak poľnohospodári tieto požiadavky nesplnia, výška ich pomoci sa zníži (11) [pozri tiež bod 7.14 písm. b)]. 7.7. Krížové plnenie je sankčný mechanizmus, prostredníctvom ktorého sa poľnohospodárom zvyčajne ukladajú sankcie, keď nedodržiavajú sériu pravidiel, ktoré majú zvyčajne pôvod v iných politikách než v spoločnej poľnohospodárskej politike (ďalej len „SPP“) a ktoré sa uplatňujú na občanov EÚ nezávisle od SPP. Dodržiavanie požiadaviek krížového plnenia nie je kritériom oprávnenosti pre žiadnu platbu v rámci SPP, a kontroly týchto požiadaviek sa preto nedotýkajú zákonnosti a riadnosti žiadnej príslušnej operácie. Tieto zásady platia od zavedenia režimu jednotných platieb v roku 2005. Skutočnosť, že krížové plnenie nemá vplyv na oprávnenosť platieb, bola výslovne potvrdená Súdnym dvorom Európskej únie (vec T-588/10) a bola ďalej objasnená v článku 97 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 pre rok podávania žiadostí 2015 a pre nasledujúce roky. Komisia preto opakuje svoj názor, že krátenie pomoci pre porušenie požiadaviek krížového plnenia by sa pri výpočte chybovosti v rámci SPP nemalo brať do úvahy.

7.8. Výdavky v rámci oboch fondov prúdia približne cez 80 platobných agentúr, ktoré sú zodpovedné za kontrolu oprávnenosti žiadostí o pomoc a za úhradu platieb príjemcom. Účty a platobné záznamy platobných agentúr preskúmavajú nezávislé kontrolné orgány (certifikačné orgány), ktoré predkladajú výročné osvedčenia a správy Komisii.

7.9. Hlavnými rizikami z hľadiska riadnosti v súvislosti s platbami priamej pomoci sú riziká, že pomoc sa vyplatí na neoprávnenú pôdu, neoprávneným príjemcom či viacerým príjemcom za tú istú parcelu, že sa nároky vypočítajú nesprávne alebo že sa prémie vyplatia za neexistujúce zvieratá. Pokiaľ ide o intervenčné opatrenia na poľnohospodárskych trhoch, hlavnými rizikami pre riadnosť je, že sa pomoc udelí neoprávneným žiadateľom alebo na neoprávnené či nadhodnotené náklady alebo množstvá.

7.10. Hlavným rizikom v oblasti rozvoja vidieka je riziko, že výdavky nebudú oprávnené z dôvodu nedodržania často zložitých pravidiel a podmienok oprávnenosti, osobitne v prípade investičných opatrení. 7.10. Komisia súhlasí s názorom Dvora audítorov, že výdavky na rozvoj vidieka sa riadia zložitými pravidlami a podmienkami oprávnenosti. Komisia sa domnieva, že táto situácia je dôsledkom ambicióznych cieľov politiky rozvoja vidieka, a vysvetľuje, prečo je táto politika obzvlášť náchylná na chyby. Právny rámec SPP na programové obdobie 2014 – 2020 obsahuje ustanovenia týkajúce sa zjednodušenia a zavedenia preventívnych opatrení (napr. ex ante analýza programov rozvoja vidieka, pozastavenie a prerušenie platieb). Komisia je odhodlaná zjednodušiť pravidlá SPP a bude trvať na tom, aby členské štáty zjednodušili vnútroštátne pravidlá; to všetko bez toho, aby bolo ohrozené riadne finančné hospodárenie.

Politika v oblasti životného prostredia a spoločná rybárska politika

7.11. Politika Únie v oblasti životného prostredia má za cieľ prispievať k ochrane a zlepšovaniu kvality životného prostredia a života občanov EÚ, ako aj k racionálnemu využívaniu prírodných zdrojov s tým, že výdavky v oblasti klímy realizuje centralizovane Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie (GR ENV) a Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre oblasť klímy (GR CLIMA). Najdôležitejším programom je program pre životné prostredie (LIFE) (12). Z programu LIFE sa spolufinancujú projekty v členských štátoch týkajúce sa prírody a biodiverzity, politiky a riadenia v oblasti životného prostredia a informácií a komunikácie (výdavky za rok 2014 dosiahli 221 mil. EUR).

7.12. Spoločná rybárska politika má podobné všeobecné ciele ako spoločná poľnohospodárska politika (pozri bod 7.2). Európsky fond pre rybné hospodárstvo (13) (EFF), ktorý spravuje Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre námorné záležitosti a rybárstvo (GR MARE) a členské štáty formou spoločného hospodárenia, je hlavným nástrojom na vykonávanie spoločnej rybárskej politiky (výdavky za rok 2014 dosiahli 569 mil. EUR).

7.13. Pokiaľ ide o politiku v oblasti životného prostredia a rybného hospodárstva, hlavným rizikom pre riadnosť je, že sa pomoc udelí na neoprávnené alebo nadhodnotené náklady.

Rozsah auditu a audítorský prístup

7.14. Náš všeobecný audítorský prístup a metodika auditu sú opísané v časti 2 prílohy 1.1 ku kapitole 1. V súvislosti s auditom v oblasti prírodných zdrojov je potrebné upozorniť na tieto konkrétne skutočnosti: 7.14.

a) v rámci dvoch špecifických hodnotení sa pri audite preskúmala vzorka 183 operácií EPZF a vzorka 176 operácií týkajúcich sa oblasti rozvoja vidieka, životného prostredia, klímy a rybného hospodárstva, ako sa uvádza v bode 7 prílohy 1.1 . Každá vzorka bola vybraná tak, aby reprezentovala celý rad operácií v rámci oboch špecifických hodnotení. V roku 2014 vzorka kontrolovaná v rámci hodnotenia EPZF pozostávala z operácií uskutočnených v 17 členských štátoch (14). V prípade druhého špecifického hodnotenia vzorka pozostávala zo 162 operácií v oblasti rozvoja vidieka a zo 14 operácií týkajúcich sa životného prostredia, klímy a rybného hospodárstva v 18 členských štátoch (15);

b) pokiaľ ide o krížové plnenie, naše testovanie sme zamerali na dodržiavanie vybraných požiadaviek GAEC (16) a vybraných ZPH (17), pri ktorých bolo možné v priebehu auditov získať dôkazy a vyvodiť závery (18) (pozri tiež bod 1.15); b) Komisia víta zmenu prístupu ohlásenú Dvorom audítorov od roku 2015 a zdôrazňuje význam preskúmania odhadovanej chybovosti nezávisle od prvku krížového plnenia. Pozri odpovede Komisie na body 7.7, 7.22 a 7.33.

c) v rámci EPZF sa pri hodnotení vybraných systémov (19) preskúmal integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS) v Chorvátsku, nápravné opatrenia prijaté v reakcii na závažné nedostatky v systémoch, ktoré nám boli nahlásené v predchádzajúcich výročných správach v prípade šiestich členských štátov (20), a práca vykonaná v rámci postupu posilnenia záruky v Grécku (21). Okrem toho sme preskúmali 14 auditov zhody vykonaných Komisiou;

d) v oblasti rozvoja vidieka sme preskúmali 12 auditov zhody vykonaných Komisiou a pri piatich z nich sme opätovne vykonali kontroly Komisie a otestovali vybrané kľúčové kontroly na mieste (22). V prípade ďalších oblastí politiky sme preskúmali systémy Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo v Taliansku a GR ENV;

e) s cieľom posúdiť základ rozhodnutí Komisie o finančnom zúčtovaní sme preskúmali audit GR AGRI v rámci postupu zúčtovania (pri EPZF a EPFRV);

f) v rámci hodnotenia výročných správ o činnosti boli preskúmané správy GR AGRI a GR ENV.

ČASŤ 1: NAŠE POSÚDENIE RIADNOSTI

Riadnosť operácií

7.15. Výsledky testovania operácií v oblasti prírodných zdrojov ako celku, ako aj v rámci oboch špecifických hodnotení (EPZF a rozvoj vidieka, životné prostredie, klíma a rybné hospodárstvo) sú zhrnuté v prílohe 7.1 . Z 359 operácií, ktoré boli predmetom auditu, bolo 177 (49 %) ovplyvnených chybami. Na základe 129 chýb, ktoré sme vyčíslili, sa úroveň chybovosti v oblasti prírodných zdrojov ako celku odhaduje na 3,6 % (23) (24). 7.15. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je nižšia ako v minulom roku. Komisia zastáva názor, že čisté finančné opravy, ktoré vyplývajú z viacročných postupov auditov zhody, ako aj zo spätne získaných súm od príjemcov pomoci vrátených do rozpočtu EÚ, predstavujú korekčnú kapacitu, ktorú je potrebné zohľadniť pri komplexnom hodnotení celkového systému vnútornej kontroly. Komisia ďalej poznamenáva, že – ako sa uvádza vo výročnej správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014 – jeho korekčná kapacita v roku 2014 predstavovala 863,5 mil. EUR (1,55 % celkových výdavkov na SPP) (pozri body 7.70 a 7.71 správy Dvora audítorov). Komisia sa domnieva, že porušenie povinností krížového plnenia (0,6 percentuálneho bodu) by sa pri odhadovaní chybovosti nemalo brať do úvahy (pozri odpoveď Komisie na bod 7.7). Bez krížového plnenia je najpravdepodobnejšia chybovosť 3,0 %.

7.16. V grafe 7.2 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na nami odhadovanej celkovej chybovosti za rok 2014.

Graf 7.2 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – prírodné zdroje Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.17. Povaha a štruktúra chýb sa v rámci jednotlivých špecifických hodnotení výrazne líšia. V nasledujúcich odsekoch sa preto venujeme každému hodnoteniu zvlášť.

EPZF – podpora trhu a priama podpora

7.18. V prípade EPZF zo 183 operácií, ktoré podliehali auditu, bolo 93 (51 %) ovplyvnených chybami. Na základe 88 chýb, ktoré sme vyčíslili, sme odhadli mieru chybovosti 2,9 %. 7.18. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je nižšia ako v minulom roku. Bez krížového plnenia, ktoré predstavuje 0,7 percentuálneho bodu, je najpravdepodobnejšia chybovosť pre EPZF 2,2 %.

7.19. V grafe 7.3 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na našom odhade chybovosti za rok 2014 v prípade EPZF.

Graf 7.3 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – EPZF Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.20. V 26 prípadoch vyčísliteľných chýb u konečných príjemcov mali vnútroštátne orgány k dispozícii dostatok informácií (25) na to, aby sa chybám predišlo alebo aby sa zistili a opravili pred deklarovaním výdavkov Komisii. Ak by sa všetky tieto informácie použili na opravu chýb, odhadovaná chybovosť pri tomto špecifickom hodnotení by bola o 0,6 percentuálneho bodu nižšia. Okrem toho sme zistili, že v 34 prípadoch zistené chyby urobili vnútroštátne orgány. Tieto chyby sa na odhadovanej chybovosti podieľali vo výške 0,7 percentuálneho bodu. 7.20. Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa úlohy členských štátov a domnieva sa, že členské štáty mali urobiť viac pre zníženie počtu chýb. Komisia naďalej spolupracuje s členskými štátmi s cieľom znížiť výskyt chýb.

7.21. V žiadnom členskom štáte sa nezistila mimoriadna koncentrácia chýb v súvislosti s nadhodnotením oprávnených hektárov. V roku 2014 boli takéto chyby zistené v 12 zo 17 navštívených členských štátov. Polovica z týchto chýb nepresahuje 2 %, a preto má malý vplyv na celkovú odhadovanú chybovosť. Rovnako ako v minulom roku, väčšie chyby v tejto kategórii sa týkali platieb na neoprávnenú pôdu deklarovanú ako oprávnené trvalé pasienky (pozri rámček 7.1). V rámčeku 7.1 sa uvádza aj príklad chyby v súvislosti s nadhodnotením oprávnenej ornej pôdy. 7.21. Komisia si uvedomuje nedostatky týkajúce sa trvalých pasienkov. V rozličných krajinách prebieha vykonávanie akčných plánov a Dvor audítorov uznal ich efektívnosť v rámčeku 7.7.

Rámček 7.1 – Príklady platieb na nadhodnotenú oprávnenú pôdu Trvalé pasienky V Grécku dvaja z 12 preskúmavaných príjemcov získali podporu v rámci SPS na parcely pôdy deklarované ako trvalé pasienky, pričom sa zistilo, že tieto boli pokryté hustým krovím, kríkmi, stromami a skalami. Parcely mali byť úplne alebo čiastočne vylúčené z pomoci EÚ. K týmto chybám došlo z dôvodu, že oprávnené plochy predmetných parciel boli v databáze gréckeho identifikačného systému poľnohospodárskych parciel (LPIS) nadhodnotené (pozri aj rámček 7.8 a bod 7.43). Grécke orgány opätovne posúdili oprávnenosť plôch a zistili preplatky v týchto prípadoch. Grécke orgány však nezačali ani v jednom prípade vymáhacie konanie. V jednom z dvoch prípadov sme zistili, že oprávnené plochy, ktoré boli zaznamenaná v databázach LPIS, zostali aj po opätovnom posúdení nadhodnotené. Situácie, keď bola pomoc vzťahujúca sa na plochu vyplatená na parcely pokryté neoprávnenou vegetáciou, boli zistené aj v Českej republike, Španielsku, vo Francúzsku, v Poľsku a na Slovensku. Orná pôda V Španielsku (Castilla-La Mancha) bola pomoc v rámci SPS vyplatená na parcelu, ktorá bola deklarovaná a v systéme LPIS evidovaná ako orná pôda. Parcela v skutočnosti slúžila ako motokrosová dráha. Situácie, keď bola nadhodnotená orná pôda, boli zistené aj v Českej republike, Dánsku, Nemecku (Porýnie-Falcko, Šlezvicko-Holštajnsko), Španielsku (Andalúzia, Aragónsko), vo Francúzsku, Taliansku (Lombardsko), Poľsku, na Slovensku, vo Fínsku a Spojenom kráľovstve (Anglicko). Rámček 7.1 – Príklady platieb na nadhodnotenú oprávnenú pôdu Komisia už zistila podobné nedostatky v Grécku a Španielsku a zabezpečila, aby boli riešené prostredníctvom akčných plánov, ktoré viedli k významným zlepšeniam. Cieľom akčného plánu v Grécku bolo vyňatie neoprávnených parciel zo systému LPIS. Grécke orgány tento plán realizovali, čo viedlo k zníženiu plochy evidovanej v gréckej databáze LPIS ako trvalé pasienky z 3,6 mil. ha v roku 2012 na 1,5 mil. ha v októbri 2014 (pozri rámček 7.8). Okrem opráv v systéme LPIS grécke orgány identifikovali aj neoprávnené vyplatené sumy. Komisia už prijala pre rozpočtové roky 2010, 2011 a 2012 finančné opravy vzťahujúce sa na sumy, ktoré sa gréckym orgánom nepodarilo vymôcť. Očakáva sa, že postup posudzovania zhody pre rozpočtové roky 2013 a 2014 bude ukončený do konca roku 2015. V uvedených členských štátoch Komisia vykonala audit. V Poľsku a Českej republike neboli zistené žiadne významné nedostatky. Vždy, keď je to potrebné, sa nedostatky zistené v kontrolnom systéme pre krížové plnenie riešia prostredníctvom postupov overenia súladu, ktoré vedú k čistým finančným opravám, čím sa zabezpečí primerané krytie rizika pre rozpočet EÚ. Vnútroštátne orgány zistili túto skutočnosť vo februári 2014, keď aktualizovali systém LPIS pomocou najnovších dostupných družicových snímok (z roku 2012). Platba však bola uhradená v decembri 2013, t. j. pred touto aktualizáciou. Postup vymáhania za príslušné roky sa začal v novembri 2014.

7.22. Na základe preskúmania vybraných povinností krížového plnenia [pozri bod 7.14 písm. b)] sme zistili porušenia v 46 v prípadoch zo 170 platieb, ktoré podliehajú týmto povinnostiam. Frekvencia chýb v súvislosti s krížovým plnením (27 %) súhlasí s frekvenciou vykazovanou členskými štátmi v ich štatistikách o kontrole. Chyby v súvislosti s krížovým plnením sa na odhadovanej miere chybovosti uvedenej v bode 7.18 podieľali vo výške 0,7 percentuálneho bodu. Príklady chýb v súvislosti s krížovým plnením sú uvedené v rámčeku 7.2. 7.22. Pozri odpovede Komisie na body 7.7 a 7.14 písm. b).

Rámček 7.2 – Príklady chýb v súvislosti s krížovým plnením Právne predpisy EÚ týkajúce sa krížového plnenia vyžadujú, aby sa pohyb/narodenie/úhyn dobytka oznámil do národnej databázy zvierat do siedmich dní. Tieto pravidlá sú dôležité z hľadiska znižovania rizika šírenia chorôb, keďže zabezpečujú kontrolu pohybu zvierat a zlepšujú sledovateľnosť zvierat. S cieľom znižovať úroveň znečistenia vody iné pravidlo krížového plnenia stanovuje hornú hranicu 170 kg na množstvo dusičnanov živočíšneho pôvodu, ktoré možno ročne aplikovať na jeden hektár pôdy v pásmach ohrozených dusičnanmi. V Taliansku (Lombardsko) istý príjemca oznámil 370 pohybov alebo narodení jedincov dobytka, z ktorých 291 oznámil neskoro. Ten istý príjemca prekročil limit 170 kg dusičnanov na hektár takmer o 200 %. U iného príjemcu sa zistilo, že 237 zo 627 oznámení týkajúcich sa zvierat bolo podaných neskoro a že limit na dusičnany bol prekročený o 380 %. Nedodržanie lehôt na oznámenie pohybov zvierat sa zistilo aj v Belgicku, Dánsku, Nemecku (Bavorsko), Estónsku, Španielsku (Kanárske ostrovy), Francúzsku, Maďarsku, Holandsku, Poľsku, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve (Wales). Rámček 7.2 – Príklad chýb v súvislosti s krížovým plnením Komisia vykonáva audity krížového plnenia v členských štátoch, pričom v mnohých z nich zistila nedostatky v kontrole a sankcionovaní v súvislosti s povinnosťami predkladať správy a všeobecne vo vzťahu k identifikácii a registrácii zvierat. Zistené prípady systematického nedodržiavania Komisia vždy ďalej skúma prostredníctvom postupu overenia súladu. Pokiaľ ide o problémy, ktoré sa zistili v súvislosti s identifikáciou a registráciou zvierat, Komisia zaznamenala to isté ako Dvor audítorov a venuje týmto požiadavkám osobitnú pozornosť počas svojich auditov krížového plnenia.

7.23. V niekoľkých prípadoch sme zistili aj chyby v administratívnom spracovaní žiadostí o pomoc vnútroštátnymi orgánmi. Najčastejšou chybou bolo prekračovanie stropu pre nároky v rámci SPS vo Francúzsku. Hoci sme túto systémovú chybu vykazovali v našich výročných správach za roky 2011, 2012 a 2013 (26), bola prítomná aj v roku 2014 (27). Komisia však prijala rozhodnutie o súlade s cieľom vylúčiť časť výdavkov z financovania EÚ na (rozpočtové) roky 2011 a 2012. 7.23. V rámci tohto postupu overenia súladu Komisia podrobne posúdila riziko pre fond. Toto riziko už bolo pokryté z čistých finančných opráv za roky podávania žiadostí 2011 a 2012. V súčasnosti prebiehajú postupy overenia súladu pre zvyšné príslušné roky podávania žiadostí. Cieľom zavedeného akčného plánu je úplná náprava situácie v roku podávania žiadostí 2014. Komisia pozorne monitoruje vykonávanie tohto akčného plánu.

7.24. Zistili sme dva prípady, keď príjemca alebo výdavky neboli oprávnené na získanie pomoci EÚ.

Rámček 7.3 – Príklady platieb neoprávneným príjemcom alebo na neoprávnené výdavky Vo Francúzsku bola pomoc EÚ v rámci podporného programu pre sektor vinohradníctva a vinárstva poskytnutá vinárskemu podniku na modernizáciu skladovacích zariadení. Časť pomoci sa použila na úhradu nákladov na demontáž a odstránenie starého zariadenia, pričom tieto neboli oprávnené na získanie podpory EÚ. Prípady vyplatenia pomoci neoprávneným príjemcom sa zistili aj v Poľsku.

Rozvoj vidieka, životné prostredie, klíma a rybné hospodárstvo

7.25. Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, životné prostredie, klímu a rybné hospodárstvo, zo 176 operácií, ktoré podliehali auditu, bolo 84 (48 %) ovplyvnených chybami. Na základe 41 chýb, ktoré sme vyčíslili, je odhadovaná chybovosť 6,2 %. 7.25. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je nižšia ako v minulom roku. Bez krížového plnenia je najpravdepodobnejšia chybovosť pre „rozvoj vidieka, životné prostredie, klímu a rybné hospodárstvo“6,0 %. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 7.18.

7.26. V grafe 7.4 je uvedené, akou mierou sa jednotlivé typy chýb podieľali na našom odhade celkovej chybovosti za rok 2014.

Graf 7.4 – Podiel jednotlivých typov chýb na odhadovanej chybovosti – Rozvoj vidieka, životné prostredie, klíma a rybné hospodárstvo Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.27. Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, zo 162 operácií sa 71 týkalo opatrení, ktoré sa vzťahujú na plochu, a 91 sa týkalo opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu. Z týchto 162 opatrení bolo 79 (49 %) ovplyvnených chybami. Pokiaľ ide o výdavky na životné prostredie, klímu a rybné hospodárstvo, zo 14 operácií vo vzorke bolo päť (36 %) ovplyvnených chybami, z ktorých tri boli vyčísliteľné. 7.27. Frekvencia chýb (vyčíslených aj nevyčíslených), ktoré Dvor audítorov zistil v oblasti rozvoja vidieka, sa znížila z 57 % v roku 2013 na 49 % v roku 2014. Chybovosť v oblasti rozvoja vidieka je potrebné vnímať aj s prihliadnutím na ambiciózne ciele politiky rozvoja vidieka. Komisia konštatuje, že porušenie požiadaviek krížového plnenia sa týkalo len 10 operácií ovplyvnených chybami. Keďže požiadavky krížového plnenia neovplyvňujú oprávnenosť poľnohospodárov na pomoc v rámci SPP (prvý a druhý pilier) ani riadnosť platieb, Komisia zastáva názor, že ak sa tieto chyby vylúčia, množstvo operácií ovplyvnených chybami sa zníži na 69 (43 %). Nižšia chybovosť v prípade opatrení, ktoré sa vzťahujú na plochu, potvrdzuje, že IACS zostáva účinným systémom na predchádzanie chybám a ich opravy.

7.28. V 15 prípadoch vyčísliteľných chýb u konečných príjemcov mali vnútroštátne orgány dostatok informácií (28) na to, aby sa chybám predišlo alebo aby sa zistili a opravili pred deklarovaním výdavkov Komisii. Ak by sa všetky tieto informácie použili na opravu chýb, odhadovaná úroveň chybovosti pri tomto špecifickom hodnotení by bola o 3,3 percentuálneho bodu nižšia. Okrem toho sme zistili, že v troch prípadoch zistené chyby urobili vnútroštátne orgány. Tieto chyby sa na odhadovanej úrovni chybovosti podieľali vo výške 0,6 percentuálneho bodu. 7.28. Komisia si je vedomá, že vnútroštátne orgány mohli odhaliť množstvo chýb, ktoré zistil Dvor audítorov. Pravidlá SPP poskytujú členským štátom všetky potrebné nástroje, ktorými môžu zmierniť väčšinu rizík výskytu chýb. Nedostatky v kontrolných systémoch, ktoré zistila Komisia, boli dôvodom vypracovania akčných plánov zo strany členských štátov s cieľom zistiť hlavné príčiny chýb a prijať vhodné nápravné opatrenia.

7.29. Chyby sa zistili v operáciách zaradených do vzorky vo všetkých 18 kontrolovaných členských štátoch. Úroveň chybovosti a typy chýb sú podobné ako tie, ktoré sa zistili v uplynulých rokoch. Takisto ako po minulé roky sa prevažná časť (54 %) odhadovanej chybovosti, ktorá je uvedená v bode 7.25, týkala opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu. V tejto súvislosti sme vo februári 2015 vydali osobitnú správu, v ktorej analyzujeme príčiny chýb vo výdavkoch na rozvoj vidieka a ako sa riešia (29). 7.29. Komisia počas svojich auditov v niekoľkých členských štátoch zistila podobné nedostatky, aké zistil Dvor audítorov. Príslušným členským štátom boli uložené značné čisté finančné opravy s cieľom chrániť rozpočet EÚ. V súčasnosti prebiehajú postupy schválenia účtov. Okrem toho v prípadoch, v ktorých boli vznesené výhrady, sú príslušné členské štáty povinné vykonať nápravné opatrenia. Vo výročnej správe o činnosti za rok 2014 generálny riaditeľ GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka vzniesol výhrady týkajúce sa výdavkov na rozvoj vidieka v prípade 16 členských štátov (28 platobných agentúr). Tieto výhrady sa týkali nedostatkov zistených v systéme riadenia a kontroly a v prípade potreby boli príslušné členské štáty požiadané, aby tieto nedostatky odstránili prostredníctvom nápravných opatrení. Komisia oceňuje analýzu Dvora audítorov týkajúcu sa príčin chýb, ktorú uviedol v osobitnej správe č. 23/2014 a ktorá vo veľkej miere potvrdzuje analýzu Komisie predloženú Európskemu parlamentu a Rade v júni 2013 [SWD(2013) 244], podľa ktorej sú ambiciózne politické ciele tejto politiky a nedostatočné kontrolné systémy faktormi, ktoré prispeli k chybovosti. Komisia zdôrazňuje, že vysoká chybovosť pri opatreniach, ktoré sa nevzťahujú na plochu, nemusí nevyhnutne znamenať podvod alebo zneužitie finančných prostriedkov EÚ. V skutočnosti boli politické ciele jednotlivých opatrení veľmi často splnené a nedošlo k plytvaniu peniazmi daňovníkov. V programovom období 2014 – 2020 musia všetky programy rozvoja vidieka zahŕňať ex-ante posúdenie overiteľnosti a kontrolovateľnosti opatrení, ktoré spoločne vykonáva riadiaci orgán a platobná agentúra.

7.30. Na základe špecifických požiadaviek pri investičných projektoch možno pomoc zamerať na určité kategórie príjemcov a tak zlepšiť účinnosť výdavkov v oblasti rozvoja vidieka. Z 91 preskúmaných operácií týkajúcich sa opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu, sa však v 14 prípadoch (15 %) nedodržali požiadavky oprávnenosti. Odhadujeme, že v troch zo 14 prípadov príjemcovia umelo vytvorili podmienky s cieľom obísť kritériá oprávnenosti. Podrobnosti sú zhrnuté v rámčeku 7.4. Dve z troch vyčísliteľných chýb v oblasti životného prostredia, klímy a rybného hospodárstva súvisia s neoprávnenými výdavkami. 7.30. V prípade opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu, sa umelo vytvorené podmienky – ako ich označil Dvor audítorov – týkajú len troch z 91 preskúmaných operácií. Hlavné nedostatky pri investičných operáciách sa týkajú aspektov neoprávnenosti (výdavkov alebo príjemcu). Komisia sa stotožňuje s obavami Dvora audítorov pokiaľ ide o umelo vytvorené podmienky, chcela by však zdôrazniť, že je ťažké dokázať ich existenciu a že ich možno odhaliť len pri dodržaní prísnych podmienok stanovených Súdnym dvorom Európskej únie. Komisia uplatnila čisté finančné opravy na základe svojich auditov v prípade opatrení, ktoré sa nevzťahujú na plochu, a podľa potreby v tom bude pokračovať. Najčastejšie dôvody pre finančné opravy boli nedostatky týkajúce sa kontrol kritérií oprávnenosti, primeranosti nákladov alebo uplatňovania kritérií výberu. V akčných plánoch na zníženie chybovosti v oblasti rozvoja vidieka sa osobitný dôraz kladie na nápravné opatrenia týkajúce sa požiadaviek oprávnenosti pri opatreniach, ktoré sa nevzťahujú na plochu.

Rámček 7.4 – Chyby oprávnenosti – pravdepodobne umelo vytvorené podmienky s cieľom získať pomoc v rozpore so zámermi investičného opatrenia Zistili sme tri prípady s podozrením na úmyselné obídenie pravidiel s cieľom získať pomoc v rozpore so zámermi predmetného opatrenia (v dvoch prípadoch išlo o modernizáciu poľnohospodárskych podnikov a v jednom prípade o založenie a rozvoj podniku). Tieto prípady boli postúpené Európskemu úradu pre boj proti podvodom na analýzu a možné vyšetrenie. V záujme zachovania dôvernosti nemožno odhaliť konkrétne podrobnosti o týchto prípadoch. Na ilustráciu však uvádzame tieto typické príklady: — dobre etablované spoločnosti, ktoré by v prípade, že by o pomoc žiadali priamo vo svojom mene, nespĺňali podmienky na získanie financií, zakladajú nové subjekty a pod ich hlavičkou pripravia projekty tak, aby formálne spĺňali kritériá oprávnenosti a výberu. Podmienky, ktoré mohli byť týmto spôsobom umelo vytvorené, súvisia s plnením kritérií, podľa ktorých musí byť žiadateľom mikropodnik (s menej ako 10 zamestnancami a obratom alebo súvahou hodnotou do 2 mil. EUR) alebo podľa ktorých musí daný podnik vlastniť alebo spravovať mladý poľnohospodár (osoba do 40 rokov veku, ktorá začína podnikať v poľnohospodárskom odvetví), — skupiny osôb (príslušníci rovnakej rodiny alebo rovnakej hospodárskej skupiny) založia niekoľko subjektov s cieľom získať pomoc, ktorá presahuje strop povolený v rámci podmienok investičného opatrenia. Hoci príjemcovia deklarovali, že tieto subjekty pôsobili nezávisle, v zásade to tak nebolo, keďže boli vytvorené tak, aby fungovali spolu. V skutočnosti patrili do rovnakej hospodárskej skupiny, mali spoločné pracovisko, zamestnancov, klientov, dodávateľov a zdroje financovania. Rámček 7.4 – Chyby oprávnenosti – pravdepodobne umelo vytvorené podmienky s cieľom získať pomoc v rozpore so zámermi investičného opatrenia Podľa hodnotenia Dvora audítorov sa vyskytli tri prípady, v ktorých existuje podozrenie z umelo vytvorených podmienok s cieľom obísť kritériá oprávnenosti. Na základe rozsudku C-434/12 Súdneho dvora Európskej únie, aby sa dokázali „umelo vytvorené podmienky“, musia sa samostatne preukázať subjektívne aj objektívne prvky. V tejto súvislosti by Komisia chcela zdôrazniť, že „umelo vytvorené podmienky“ implikujú dôkaz úmyselného činu, ktorý zahŕňa podvodné konanie s cieľom získať neoprávnenú alebo protiprávnu výhodu. Komisia sa stotožňuje s obavami Dvora audítorov. Na preukázanie umelo vytvorených podmienok je potrebné dodržiavať podmienky prísne stanovené Súdnym dvorom Európskej únie. Je nevyhnutné zachovať právnu istotu príjemcov, ktorí konajú v súlade s platnými právnymi predpismi. Platobné agentúry preto môžu odmietnuť platbu len na základe jasne preukázaných dôkazov, a nie iba na základe podozrenia. Často preto investujú čas a úsilie do zozbierania nezvratných dôkazov, a následne začnú postupy vymáhania finančných prostriedkov. Najmä v jednom z prípadov, ktoré uvádza Dvor audítorov, sám členský štát identifikoval riziko „umelo vytvorených podmienok“ dávno pred auditom Dvora audítorov a pred uhradením akýchkoľvek platieb konečným príjemcom a dôsledne vykonal všetky procesné kroky požadované vo vnútroštátnych právnych predpisov v prípade podozrenia z umelo vytvorených podmienok vrátane kontaktovania príslušných vnútroštátnych orgánov pre boj proti podvodom. Pred vyplatením prostriedkov konečnému príjemcovi členský štát dospel k záveru, že nemá dostatok dôkazov na to, aby platbu odmietol. Členský štát však tento prípad ďalej sledoval a na základe neskorších dôkazov podnikol kroky na vymáhanie finančných prostriedkov.

7.31. Skúmaná vzorka zahŕňala 36 operácií súvisiacich s agroenvironmentálnymi platbami, ktoré sa týkajú využívania poľnohospodárskych výrobných metód zlučiteľných s ochranou životného prostredia, krajiny a prírodných zdrojov. Zistili sme, že v šiestich prípadoch (17 %) poľnohospodári nesplnili všetky podmienky na platbu. Príklad takejto chyby je uvedený v rámčeku 7.5. 7.31. Komisia uskutočnila audit vykonávania agro-environmentálnych opatrení v programovom období 2007 – 2013 vo všetkých členských štátoch, pričom boli uplatnené finančné opravy, ktoré sa budú v prípade potreby uplatňovať aj v budúcnosti. Napriek pretrvávajúcim nedostatkom sa celková kvalita vykonávania za uvedené obdobie zlepšila.

Rámček 7.5 – Príklad nedodržania agroenvironmentálnych záväzkov Príjemca v Spojenom kráľovstve (Wales) sa z environmentálnych dôvodov zaviazal (30), že každý rok pred 15. májom uzavrie lúku na kosenie a preruší jej spásanie minimálne na 10 nasledujúcich týždňov. Zistili sme, že žiadny záväzok sa nedodržal. Podobné prípady nedodržania agroenvironmentálnych záväzkov boli odhalené v Nemecku (Porýnie-Falcko), Taliansku (Umbria) a v Spojenom kráľovstve (Anglicko). Rámček 7.5 – Príklad nedodržania agro-environmentálnych záväzkov Komisia takisto už zistila podobné nedostatky v niektorých členských štátoch počas vykonávania svojich auditov. Boli vykonané čisté finančné opravy, ktoré sa v prípade potreby budú naďalej vykonávať na pokrytie rizika pre rozpočet EÚ.

7.32. V prípade 27 preskúmaných operácií boli príjemcovia povinní dodržiavať pravidlá verejného obstarávania. Tieto pravidlá majú zabezpečiť, aby sa požadované tovary a služby nakupovali za najvýhodnejších podmienok, a zabezpečiť rovnaký prístup k verejným zákazkám a dodržiavanie zásad transparentnosti a nediskriminácie. Zistili sme, že v 13 prípadoch (48 %) sa nedodržalo buď jedno, alebo viac pravidiel. Príklad takejto chyby je uvedený v rámčeku 7.6. 7.32. Komisia už zistila podobné nedostatky v oblasti verejného obstarávania. V niektorých členských štátoch, ktoré Dvor audítorov uvádza v rámčeku 7.6, už boli uplatnené značné čisté finančné opravy alebo v nich stále prebiehajú postupy overenia súladu a v prípade potreby budú čisté finančné opravy uplatnené. Verejné obstarávanie je zároveň jedným zo základných prvkov akčných plánov pre rozvoj vidieka. Komisia konštatuje, že bola vyčíslená len jedna chyba, na ktorú upozornil Dvor audítorov. Komisia navyše 19. decembra 2013 prijala nové usmernenia na stanovenie čistých finančných opráv, ktoré sa majú vykonať pri výdavkoch financovaných v rámci zdieľaného hospodárenia v prípade nedodržania pravidiel verejného obstarávania. Podľa týchto usmernení sa nedodržanie pravidiel verejného obstarávania má posudzovať na základe zásady proporcionality. Usmerňovací dokument o najčastejších nezrovnalostiach v spravovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov už bol predložený členským štátom.

Rámček 7.6. – Príklad porušenia pravidiel verejného obstarávania Verejný subjekt zodpovedajúci za správu vodných zdrojov v Poľsku získal podporu na renováciu dvoch prečerpávacích staníc. Zákazku na stavebné práce získala súkromná spoločnosť v rámci postupu verejného obstarávania. Príjemca závažne porušil zákon o verejnom obstarávaní tým, že obmedzil právo potenciálnych uchádzačov na rovnaký prístup a spravodlivú hospodársku súťaž. Víťazná ponuka – jediná predložená – nespĺňala výberové kritériá. Navyše na vypracovaní ponuky sa spolupodieľala rovnaká spoločnosť, ktorá vypracovala aj technické špecifikácie a rozpočet práce a materiálov pre danú verejnú súťaž. Z týchto dôvodov mala byť víťazná spoločnosť z verejnej súťaže vylúčená. Porušenie pravidiel verejného obstarávania sa zistilo aj v Bulharsku, Nemecku (Sasko-Anhaltsko), Grécku, Španielsku (Castilla-La Mancha), Francúzsku, Taliansku (Apúlia), Holandsku a Rumunsku. Tieto chyby však neboli vyčíslené.

7.33. Na základe preskúmania vybraných povinností krížového plnenia [pozri bod 7.14 písm. b)] sme zistili porušenia v 17 prípadoch (27 %) zo 64 platieb, ktoré podliehajú týmto povinnostiam. Chyby v súvislosti s krížovým plnením sa na odhadovanej miere chybovosti uvedenej v bode 7.25 podieľali vo výške 0,2 percentuálneho bodu. 7.33. Pozri odpovede Komisie na bod 7.7 a bod 7.14 písm. b).

7.34. Vnútroštátne orgány majú povinnosť kontrolovať primeranosť nákladov. Pri 20 investičných projektoch sme zistili, že táto kontrola sa neuskutočnila, ako sa požaduje. Takéto chyby sa však vo všeobecnosti nedajú vyčísliť vzhľadom na to, že nemožno určiť výšku neoprávnených výdavkov. Ďalšie informácie o primeranosti nákladov sú zhrnuté v časti Otázky týkajúce sa výkonnosti v oblasti rozvoja vidieka (pozri bod 7.88). 7.34. Komisia sa domnieva, že administratívne kontroly primeranosti nákladov sú nevyhnutné na zabezpečenie účinnosti kontrolného systému. Komisia v rámci svojich auditov zhody zistila aj nedostatky týkajúce sa posudzovania primeranosti nákladov a v záujme ochrany finančných záujmov EÚ uložila príslušné finančné opravy. Komisia by chcela poznamenať, že v budúcom programovom období 2014 – 2020 sa na úhradu platieb (paušálne financovanie, štandardná stupnica jednotkových nákladov a jednorazové platby) budú vo väčšej miere využívať zjednodušené náklady. Týmto postupom by sa malo prispieť k efektívnejšiemu a správnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 7.88.

Preskúmanie vybraných systémov a výročných správ o činnosti

Systémy členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií z EPZF

Integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS)

7.35. IACS je hlavným systémom riadenia a kontroly zavedeným na zabezpečenie riadnosti platieb priamej pomoci (31). Vzťahuje sa na vyše 90 % výdavkov z EAGF a vo výraznej miere prispieva k predchádzaniu chybám a znižovaniu úrovne chybovosti v schémach pomoci, v ktorých sa uplatňuje, čo potvrdzuje Komisia (32) aj naše vlastné audity. 7.35. Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov, podľa ktorého je systém IACS významným prínosom pri predchádzaní a znižovaní chybovosti. Komisia sa domnieva, že kvalita a rozsah pôsobnosti systému IACS sú kľúčové na zabezpečenie riadnosti platieb priamej pomoci. Komisia okrem toho poznamenáva, že systém IACS sa vzťahuje aj na 40,2 % výdavkov EPFRV, najmä na agro-environmentálne opatrenia a znevýhodnené oblasti.

7.36. Systém pozostáva z databáz poľnohospodárskych podnikov a žiadostí o pomoc, z identifikačného systému poľnohospodárskych parciel (LPIS), registrov hospodárskych zvierat a z registra nárokov v tých členských štátoch, ktoré uplatňujú SPS. Platobné agentúry vykonávajú administratívne krížové kontroly medzi týmito databázami s cieľom uistiť sa, že platby sa uhrádzajú v správnej výške oprávneným príjemcom na oprávnenú pôdu alebo zvieratá. Väčšina žiadateľov (95 %) získava platby na základe úspešného absolvovania týchto administratívnych kontrol. Pri zvyšných 5 % sa vykonávajú ešte ďalšie kontroly na mieste.

7.37. Preskúmali sme systém IACS v Chorvátsku, kde sme spozorovali len menšie nedostatky v administratívnom spracovaní žiadostí a v kvalite inšpekcií na mieste vykonávaných chorvátskymi orgánmi. Tieto nedostatky nemajú vplyv na spoľahlivosť systému. 7.37. Komisia súhlasí s názorom Dvora audítorov.

7.38. Okrem toho sme uskutočnili administratívnu previerku dokumentov vzorky 14 auditov zhody Komisie zameraných na výdavky z EPZF. Komisia vykázala významné nedostatky v 10 zo 14 predmetných systémov členských štátov. Zistili sme, že útvary Komisie odviedli prácu v uspokojivej kvalite (pozri bod 7.62). 7.38. Komisia víta názory Dvora audítorov.

Nápravné opatrenia vykonané v súvislosti s nedostatkami systému IACS vykázanými v predchádzajúcich výročných správach

7.39. V období rokov 2007 – 2013 sme uskutočnili audity systémov IACS v 35 platobných agentúrach a nahlásili vážne nedostatky zistené v príslušných výročných správach. Pokiaľ ide o túto správu, navštívili sme osem platobných agentúr v šiestich členských štátoch s cieľom zhodnotiť, či účinne a včas odstránili nedostatky týkajúce sa systému LPIS a či Komisia uplatnila finančné opravy (33) zodpovedajúce stratám financií EÚ za všetky rozpočtové roky, ktorých sa tieto pochybenia týkali. Správne informácie o oprávnenosti pôdy v databáze LPIS sú podmienkou pre spoľahlivé administratívne krížové kontroly a správne platby pomoci.

7.40. Naše hodnotenie ukázalo, že všetky skúmané platobné agentúry pod dôsledným vedením a aktívnym dohľadom Komisie prijali nápravné opatrenia, ktoré celkovo viedli k zlepšeniu situácie. Nápravné opatrenia sa však zakaždým neprijali okamžite a v niekoľkých prípadoch naďalej pretrvávajú nedostatky, hoci v menšej miere. Vo všetkých kontrolovaných prípadoch Komisia nariadila finančné opravy alebo začala postupy overenia súladu. 7.40. Pozri aj odpovede Komisie na rámčeky 7.7 a 7.8. V niektorých prípadoch si rozsah nápravných opatrení vyžadoval vypracovanie dlhodobého akčného plánu alebo doplnenie nových prvkov do existujúcich akčných plánov. Napriek tomu všetky akčné plány, ukončené alebo prebiehajúce, priniesli významné zlepšenie kvality systému LPIS a Komisia bude dbať o to, aby sa toto zlepšenie zachovalo a/alebo aby sa v ňom pokračovalo. Do dokončenia realizácie nápravných opatrení budú riziko pre fond kryť finančné opravy.

7.41. Zistili sme, že nedostatkami v systémoch LPIS sa zaoberali všetky kontrolované členské štáty. V prípade troch členských štátov boli celkové výsledky uspokojivé (pozri rámček 7.7). Vo zvyšných troch členských štátoch však naďalej pretrváva niekoľko závažných nedostatkov (pozri rámček 7.8). 7.41. Pozri aj odpovede Komisie na rámčeky 7.7 a 7.8. Vo všetkých prípadoch prebiehajú postupy overenia súladu a v prípade pretrvávania nedostatkov povedú k ďalším čistým finančným opravám. Viac informácií o akčných plánoch sa nachádza v časti 3.2 prílohy 10 k výročnej správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014.

Rámček 7.7 – Členské štáty, v ktorých boli nápravné opatrenia v súvislosti s nedostatkami v systéme LPIS uspokojivé Bulharsko: V predchádzajúcich výročných správach (34) sme informovali, že údaje o oprávnených plochách evidovaných v bulharskom systéme LPIS neboli spoľahlivé a že výsledky kontrol na mieste boli neuspokojivé. Na odstránenie týchto nedostatkov bol vypracovaný akčný plán, ktorý sa vykonával od roku 2009 do roku 2011. Pri našom preskúmaní sme zistili, že boli prijaté účinné nápravné opatrenia. Systém LPIS sa zlepšil a pravidelne sa aktualizuje. Zlepšila sa aj kvalita kontrol na mieste. Portugalsko: V našej výročnej správe za rok 2007 (35) sme informovali o závažných nedostatkoch v portugalskom systéme LPIS. V roku 2011 Portugalsko pripravilo významnú revíziu systému LPIS, ktorá bola ukončená v roku 2013. Audity Komisie však ukázali, že kvalitu tejto práce nepriaznivo ovplyvnila skutočnosť, že sa pri nej vychádzalo z družicových snímok z rokov 2010 a 2011. V roku 2013 sa začalo ďalšie preskúmanie na základe aktuálnejších družicových snímok s cieľom napraviť zostávajúce nedostatky. Náš audit ukázal, že údaje o oprávnenosti založené na analýze najaktuálnejších družicových snímok majú celkovo primeranú kvalitu. Rumunsko: V predchádzajúcich výročných správach (36) sme vykazovali závažné nedostatky v Rumunsku v súvislosti s udržiavaním aktuálnosti systému LPIS. Rumunsko v roku 2009 prijalo akčný plán, ktorý ukončilo v roku 2011. Zistili sme, že sa urobili pokroky v zlepšovaní kvality systému LPIS. Rámček 7.7 – Členské štáty, v ktorých boli nápravné opatrenia v súvislosti s nedostatkami v systéme LPIS uspokojivé Audity Komisie potvrdzujú, že nápravnými opatreniami vykonanými v Bulharsku, Portugalsku a Rumunsku sa systém LPIS zlepšil.

Rámček 7.8 – Členské štáty, v ktorých pretrvávajú nedostatky v systéme LPIS Rámček 7.8 – Členské štáty, v ktorých pretrvávajú nedostatky v systéme LPIS

Grécko: V predchádzajúcich výročných správach (37) sme vykazovali nedostatky v gréckom systéme LPIS, a to najmä v súvislosti s oprávnenosťou parciel trvalých pastvín. Prvé zásadnejšie preskúmanie systému LPIS bolo ukončené len v roku 2013; bolo obzvlášť zamerané na extenzívne pasienky. Druhé preskúmanie sa uskutočnilo v roku 2014 na žiadosť Komisie. V dôsledku týchto preskúmaní sa plocha oprávnených trvalých pasienkov evidovaná v gréckom systéme LPIS zmenšila z 3,6 milióna hektárov v roku 2012 na 1,5 milióna hektárov v roku predkladania žiadostí 2014. Zistili sme, že nové oprávnené plochy po poslednom preskúmaní vo všeobecnosti vernejšie zodpovedajú súčasnému stavu. Vyžadujú sa však ďalšie zásadné nápravné opatrenia, predovšetkým pokiaľ ide o extenzívne pasienky. Pri 2 z 15 náhodne vybraných parciel s trvalými pasienkami, ktoré sme skontrolovali, bola oprávnená plocha evidovaná v systéme LPIS vzhľadom na skutočnú trávnatú pokrývku na parcelách aj po oboch preskúmaniach naďalej nadhodnotená (ďalší príklad je uvedený v rámčeku 7.1) (38). Navyše sme poukázali na skutočnosť, že grécke ministerstvo poľnohospodárstva sa rozhodlo spätne nezískavať od príjemcov preplatky, ktoré boli v minulosti vyplatené v súvislosti s nesprávne určenými oprávnenými extenzívnymi pasienkami v gréckom systéme LPIS. Pozri aj odpoveď Komisie k rámčeku 7.1. V rámci následných auditov vykonaných Komisiou a týkajúcich sa vykonávania akčných plánov boli zistené podobné nedostatky. Komisia sa domnieva, že hoci boli vykonané značné nápravné opatrenia, niektoré nedostatky, pokiaľ ide o oprávnenosť trvalých pasienkov v Grécku a Španielsku, pretrvávajú. Komisia by však chcela zdôrazniť, že nápravné opatrenia vykonané v rokoch 2014 a 2015 sa ukázali ako uspokojivé pre obe krajiny a ich výsledkom je odstránenie neoprávnených plôch z oboch systémov LPIS: v Grécku sa plocha registrovaná ako trvalé pasienky zmenšila z 3,6 mil. ha na 1,5 mil. ha a v Španielsku sa oprávnená plocha zmenšila z 18,4 mil. ha na 15,6 mil. ha. Akékoľvek zistené zostávajúce nedostatky sa ďalej riešia prostredníctvom postupov overenia súladu, ktorými sa zabezpečuje, že riziko pre rozpočet EÚ je primerane kryté čistými finančnými opravami. Informácie o vykonávaní akčných plánov, ktoré požadovala Komisia, sú uvedené vo výročnej správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014.

Španielsko (Andalúzia, Castilla-La Mancha a Extremadura): V predchádzajúcich výročných správach (39) sme poukázali na zásadné nedostatky v systéme LPIS v prípade Španielska (Andalúzia (40), Castilla-La Mancha a Extremadura). Referenčné parcely, ktoré boli v skutočnosti úplne alebo čiastočne pokryté skalami, hustým lesom alebo kríkmi, boli deklarované a dotované ako trvalé pasienky. Španielske orgány zaviedli akčný plán, ktorého cieľom bolo zlepšiť systém LPIS na vnútroštátnej úrovni a ktorý v roku 2013 vyhlásili za ukončený. Komisia však zistila, že v prípade území pasienkov posúdenie oprávnenosti nebolo spoľahlivé, a požiadala španielske orgány o dôslednejšiu revíziu a zlepšenie v súvislosti s oprávnenosťou pasienkov, pričom od roku 2015 zaviedla oveľa prísnejšie kritériá. Zároveň sme zistili, že výsledky nápravných opatrení týkajúcich sa roku podávania žiadostí 2013 neboli uspokojivé. Zaznamenali sme však, že v rokoch 2014 a 2015 sa začali ďalšie nápravné opatrenia s cieľom zlepšiť danú situáciu. Taliansko: V našej výročnej správe za rok 2011 (41) sme poukázali na nedostatky v systéme LPIS v Taliansku (Lombardsko) týkajúce sa extenzívnych pasienkov v horských oblastiach. Zistili sme, že nedostatky týkajúce sa oprávnených plôch trvalých pasienkov evidovaných v systéme LPIS sa doteraz náležite neriešili, najmä pokiaľ ide o malé parcely. V 12 z 18 vybraných prípadov parciel trvalých pastvín, ktoré boli predmetom revízie talianskych orgánov, sme zistili, že oprávnená plocha evidovaná v systéme LPIS bola naďalej nadhodnotená. Vykonávanie akčného plánu na zlepšenie informácií v LPIS pokračovalo aj v rokoch 2014 a 2015 a Komisia ho dôkladne monitorovala (audity v júli a novembri 2014). Keďže Komisia vyhodnotila situáciu ako nie celkom uspokojivú, pre rozpočtový rok 2015 (rok podávania žiadostí 2014) sa rozhodlo o znížení platieb pre Grécko. Grécke orgány identifikovali výšku prostriedkov neoprávnene vyplatených v dôsledku minulých preplatkov. Tieto sumy sa overujú prostredníctvom postupu overenia súladu. Komisia zastáva názor, že opatrenia prijaté španielskymi orgánmi boli čiastočne uspokojivé. Prebiehajú ďalšie nápravné opatrenia, ako uviedol Dvor audítorov, týkajúce sa rokov 2014 a 2015. Komisia bude túto situáciu naďalej sledovať a akékoľvek zostávajúce nedostatky sa budú riešiť prostredníctvom postupov overenia súladu s cieľom zabezpečiť primerané krytie rizika pre rozpočet EÚ.

Kontrola Komisie nadväzujúca na naše zistenia

7.42. Komisia zahrnula do vlastných auditov kontrolu nami zistených nedostatkov. Všetkým členským štátom Komisia nariadila finančné opravy (42) alebo iniciovať postupy overenia súladu. Podrobnosti sú uvedené v tabuľke 7.1 : 7.42. Pre Španielsko a Taliansko uvedené rozpočtové roky zatiaľ nie sú kryté finančnými opravami, keďže stále prebieha postup overenia súladu.

Tabuľka 7.1 – Finančné opravy uložené Komisiou pre nedostatky systému LPIS Členský štát Systémový nedostatok nahlásený Dvorom audítorov v rozpočtovom roku Posledný rozpočtový rok ovplyvnený systémovým nedostatkom Rozpočtové roky, na ktoré sa vzťahovali finančné opravy Celková výška finančných opráv (v mil. EUR) Rozpočtové roky, na ktoré sa koncom roka 2014 nevzťahovali finančné opravy Postup overenia súladu prebieha, ale ešte nie je dokončený Bulharsko 2008 2012 2008 – 2012 65,8 — Grécko 2009 2014 2007 – 2012 608,6 2013, 2014 áno Španielsko (Andalúzia) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 áno Španielsko (Castilla-La Mancha) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 áno Španielsko (Extremadura) 2010 2014 2010, 2012, 2013, 2014 áno Taliansko (Lombardsko) 2011 2014 2009 – 2011 0,1 2012, 2013, 2014 áno okrem roku 2012 Portugalsko 2007 2013 2007 – 2012 186,4 2013 áno Rumunsko 2008 2014 2008 – 2012 80,8 2013, 2014 áno Zdroj: Európsky dvor audítorov.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.43. Okrem vykonávania finančných opráv za uplynulé rozpočtové roky ovplyvnené vážnymi nedostatkami má Komisia v rámci nových právnych predpisov SPP (43) rozšírené právomoci znížiť alebo pozastaviť platby členským štátom, pokiaľ v ich vnútroštátnych systémoch existujú závažné alebo pretrvávajúce nedostatky. Tento posilnený nástroj je k dispozícii od rozpočtového roka 2014. Do mája 2015 Komisia využila túto možnosť pri jednej príležitosti na zníženie platieb z EPZF Grécku od rozpočtového roku 2015.

Hodnotenie postupu posilnenia záruky

7.44. V roku 2010 Komisia zaviedla „postup posilnenia záruky“, ktorý je dobrovoľný pre všetky členské štáty. V rámci tohto postupu nezávislý kontrolný orgán (certifikačný orgán, ďalej len „CO“) určený členským štátom predkladá stanovisko nielen o riadnom fungovaní vnútorných systémovy, ale na základe podrobného preskúmania reprezentatívnej štatistickej vzorky operácií aj o zákonnosti a riadnosti výdavkov deklarovaných Európskej únii. Vzorka sa vyberá náhodne spomedzi žiadostí, ktoré na mieste skontrolovala platobná agentúra. Od rozpočtového roku 2015 sa bude od certifikačných orgánov vyžadovať vypracovanie stanoviska o zákonnosti a riadnosti príslušných operácií súvisiacich s požadovanými výdavkami z rozpočtu EÚ. 7.44. Komisia by chcela objasniť, že po zavedení nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sa už neuplatňuje posilnenie záruky opísané v bodoch 7.44 až 7.50. S cieľom podporiť a usmerniť novú prácu, ktorú majú vykonávať certifikačné orgány od rozpočtového roku 2015, Komisia vypracovala podrobné usmernenia k spôsobu výberu vzoriek a predkladania správ o výsledkoch opätovného overovania kontrol na primárnej úrovni, ktoré pôvodne vykonali platobné agentúry. Ak budú opätovné overovania vykonané riadne, ich výsledky sa stanú základom štatisticky platného stanoviska k zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. Platobným agentúram a certifikačným orgánom bolo poskytnuté rozsiahle vysvetlenie podrobných usmernení a Komisia pozorne monitoruje ich vykonávanie.

7.45. Ak Komisia na základe dobrovoľného prístupu usúdi, že členský štát uplatňuje tieto postupy správne, a ak je miera zostatkových chýb zistená členskými štátmi po dva za sebou idúce roky nižšia ako 2 %, daný členský štát má právo znížiť mieru kontrol na mieste z 5 % na 1 % (44).

7.46. V období rokov 2011 až 2013 sme kontrolovali postup posilnenia záruky v piatich (45) zo šiestich členských štátov alebo regiónov, ktoré sa dobrovoľne rozhodli tento postup aplikovať. V roku 2014 sme dokončili preskúmanie tohto postupu v poslednej členskej krajine (Grécko).

7.47. Grécko uplatnilo postup posilnenia záruky na rozpočtové roky 2013 a 2014. Preskúmali sme prácu realizovanú v súvislosti s rozpočtovým rokom 2014, ku ktorému CO vydal stanovisko bez výhrad, a v prípade systému IACS schémy pomoci EPZF vykázal chybovosť vo výške 0,2 %.

7.48. CO v plnej miere nerešpektoval usmernenia Komisie týkajúce sa výberu vzorky, rozsahu auditu a načasovaní kontrol. Predovšetkým pri vyčísľovaní chýb systematicky prehliadal preplatky, ktoré boli vyplatené v súvislosti s nesprávne určenými oprávnenými plochami trvalých pasienkov evidovanými v LPIS. CO okrem toho prehliadal preplatky zapríčinené tým, že platobná agentúra umožnila príjemcom, aby si po vypršaní príslušnej lehoty vo svojich žiadostiach nahradili neoprávnené parcely oprávnenými. Tento postup bol v rozpore s prístupom, ktorý CO uplatnil v súvislosti s rozpočtovým rokom 2013, keď sa takéto preplatky zahrnuli do vyčíslenia celkovej chybovosti. Táto zmena v prístupe je hlavným dôvodom, prečo sa chybovosť, ktorú CO za rok 2013 vyčíslil na 10,2 %, znížila v roku 2014 na 0,2 %. 7.48. Komisia si je vedomá, že niektoré certifikačné orgány, vrátane gréckych, nerešpektovali usmernenia k výberu vzoriek. Práve z tohto dôvodu Komisia neprijala vykázanú chybovosť, ale použila výsledky vlastných auditov, aby vypočítala chybovosť pre výročnú správu o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 7.44.

7.49. Vzhľadom na tieto nedostatky je preto chybovosť vykázaná gréckym CO za rozpočtový rok 2014 výrazne podhodnotená. 7.49. Vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2014 GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka použilo výsledky vlastných auditov na výpočet upravenej chybovosti vo výške 4,5 %.

7.50. Pokiaľ ide o šesť členských štátov, ktoré sa dobrovoľne rozhodli uplatňovať tento postup, celkovo sme zistili, že pre nedostatky pri uplatňovaní postupu je vykazovaná chybovosť s výnimkou Luxemburska nespoľahlivá. 7.50. Pozri odpoveď Komisie na bod 7.44.

Systémy členských štátov týkajúce sa správnosti operácií v súvislosti s rozvojom vidieka

7.51. Orgány členských štátov sú zodpovedné za zavedenie a používanie: 7.51. Od roku 2007 sa uplatňovali rovnaké zásady aj na EPZF. Od roku 2014 sa na EPZF a EPFRV vzťahuje spoločné horizontálne nariadenie [nariadenie (EÚ) č. 1306/2013].

a) primeraných administratívnych a kontrolných postupov s cieľom zabezpečiť správnosť vyhlásení žiadateľov a splnenie požiadaviek oprávnenosti;

b) kontrol na mieste, ktoré by mali v závislosti od systému podpory pokrývať aspoň 5 % všetkých príjemcov alebo výdavkov (46).

7.52. Pri skúmaní systémov v tejto oblasti sme vychádzali čiastočne z auditov, ktoré vykonala Komisia (GR AGRI) (pozri aj bod 7.62). Uskutočnili sme administratívnu previerku dokumentov na vzorke 12 auditov zhody Komisie v oblasti rozvoja vidieka a navštívili sme 5 príslušných platobných agentúr (47). Komisia vykázala významné nedostatky v 9 z 12 predmetných systémov členských štátov. Zistili sme, že Komisia odviedla prácu v uspokojivej kvalite.

7.53. Zistili sme, že v piatich platobných agentúrach, ktoré sme navštívili na mieste, boli systémové nedostatky veľmi podobné tým, ktoré sme zistili a o ktorých sme informovali minulé roky (48). Zistili sme nedostatky v administratívnych kontrolách týkajúcich sa podmienok oprávnenosti, predovšetkým tých, ktoré sa týkali environmentálnych podmienok a maximálnej veľkosti spoločností. Rovnako ako v minulých rokoch sme zistili aj pretrvávajúce nedostatky v kontrolách postupov verejného obstarávania. Významnou príčinou chýb zistených počas testovania operácií sú nedostatky v systéme (pozri bod 7.27). 7.53. Spoločné odpovede na body 7.53 a 7.54: Komisia si uvedomuje nedostatky v kontrolných systémoch členských štátov v súvislosti s EPFRV a zdôrazňuje, že za vykonávanie politiky a kontrolné systémy sú primárne zodpovedné členské štáty. Výročná správa o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014 obsahuje výhrady týkajúce sa 35 % platobných agentúr v súvislosti s výdavkami v rámci EPFRV so žiadosťou, aby prijali potrebné nápravné opatrenia (okrem predchádzajúcich akčných plánov, ktoré sa ešte vykonávajú). Ako sa uvádza v bode 7.52, časť hodnotenia systémov členských štátov Dvorom audítorov vychádza zo zistení auditov zhody, ktoré vykonali útvary Komisie. Komisia súhlasí so závermi Dvora audítorov v osobitnej správe č. 23/2014, že členské štáty by mali zvýšiť rozsah administratívnych kontrol. Komisia si uvedomuje nedostatky spojené s oprávnenosťou vrátane postupov verejného obstarávania a maximálnej veľkosti spoločností. Tieto otázky sú hlavným predmetom auditov, ktoré sa vykonávajú v členských štátoch v súvislosti s investičnými opatreniami. Tieto problémy navyše boli a stále sú predmetom akčných plánov vytvorených členskými štátmi na zníženie chybovosti.

7.54. V súvislosti s verejným obstarávaním sme v piatich navštívených členských štátoch preskúmali vzorku 32 projektov, ktoré boli predmetom verejného obstarávania; 15 (47 %) z nich bolo ovplyvnených chybami. Závažné nedostatky sme zaznamenali najmä pri preskúmaní postupov, ktoré mali zabezpečiť výber ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Preskúmali sme aj vzorku 8 prípadov, v ktorých členské štáty neuplatnili postupy verejného obstarávania. V dvoch z týchto prípadov bol postup verejného obstarávania povinný a z tohto dôvodu boli výdavky deklarované Európskej únii neoprávnené.

Akčné plány

7.55. V rámci úsilia o zníženie úrovne chybovosti vo výdavkoch na rozvoj vidieka Komisia v roku 2012 aktívne nabádala všetky členské štáty, aby vypracovali akčné plány s cieľom zistiť príčiny chýb a zaviesť cielené nápravné opatrenia na zníženie rizika výskytu chýb. Skúmali sme, či sa v akčných plánoch jednotlivých členských štátov riešia základné príčiny často sa vyskytujúcich chýb.

7.56. Počas nášho testovania operácií sme sa zamerali na 24 závažnejších vyčísliteľných chýb zistených v 14 členských štátoch (49). Z nich deväť chýb (37,5 %) bolo možné priradiť ku konkrétnej akcii v akčnom pláne členského štátu a 15 (62,5 %), naopak, nie. Podobná analýza zameraná na nedostatky zistené v rámci nášho auditu systémov členských štátov tieto percentá potvrdzuje. V akčných plánoch, ktoré sme preskúmali, sa teda väčšina typov chýb a systémových nedostatkov neriešila (pozri rámček 7.9). 7.56. Z prísneho monitorovania zo strany Komisie vyplýva, že v určitých členských štátoch neboli dostatočne riešené niektoré nedostatky zistené počas auditov vykonaných Komisiou a Dvorom audítorov. Komisia požiadala príslušné členské štáty, aby zodpovedajúcim spôsobom posilnili svoje akčné plány.

Rámček 7.9 – Príklady dokazujúce, že akčné plány členských štátov zatiaľ nepredstavujú plne účinný nástroj Írsky akčný plán obsahuje 20 opatrení, pričom ani jedno z nich nebolo v čase auditu zavedené. Všetkých 20 opatrení sa navyše týka opatrení, ktoré sa vzťahujú na plochu, a to napriek tomu, že investičné opatrenia sú rizikovejšie. Odhalili sme šesť systémových nedostatkov, pričom päť z nich viedlo k neoprávneným výdavkom. Všetky zistenia sa týkali investičných opatrení, a preto neboli predmetom akčného plánu. Z rumunského akčného plánu zameraného na riešenie základných príčin chýb v oblasti rozvoja vidieka vyplýva, že rumunské orgány uskutočnili cielené opatrenia na riešenie rizika umelého vytvárania podmienok v súvislosti s opatreniami „modernizácia poľnohospodárskych podnikov“ a „založenie a rozvoj podniku“. Zistili sme, že opatrenia prijaté rumunskými orgánmi majú potenciál riešiť tento problém v prípade novoschválených projektov, ale platby na projekty schválené v minulosti budú naďalej ovplyvnené závažnými nezrovnalosťami. V súvislosti s dvoma vyššie uvedenými opatreniami sme v siedmich z 20 náhodne vybraných projektov odhalili jasné známky umelo vytvorených podmienok, ktorých účelom bolo získať pomoc v rozpore so zámermi príslušného opatrenia. V typických prípadoch išlo o rozdelenie investície medzi dva alebo viac podprojektov realizovaných v tom istom čase s cieľom obísť špecifické kritériá oprávnenosti a výberu a získať pomoc presahujúcu povolené stropy. Komisia zaznamenala podobné nedostatky a iniciovala postup overenia súladu. Rámček 7.9 – Príklady dokazujúce, že akčné plány členských štátov zatiaľ nepredstavujú plne účinný nástroj Opatrenia sa do akčných plánov zhŕňajú po zistení a vymedzení nedostatkov vnútroštátnymi orgánmi, Komisiou alebo Európskym dvorom audítorov. Komisia pozorne monitoruje tieto akčné plány a zabezpečuje, aby sa v nich zohľadnili nové zistenia. V rámci auditov, ktoré Komisia vykonala v rokoch 2013 a 2014 v Írsku, sa zistili nedostatky v oblasti administratívnych kontrol, ako aj kontrol na mieste. Tento členský štát zaviedol akčný plán, a hoci ešte nebol plne realizovaný, Komisia bola informovaná o dosiahnutom pokroku. Írske orgány boli vyzvané, aby pokračovali vo vykonávaní akčného plánu s cieľom riešiť nedostatky zistené v kontexte posledného auditu a aby poskytovali pravidelné aktuálne informácie o jeho vykonávaní. Keďže v prípade Írska Komisia v roku 2014 neposkytla žiadnu úhradu výdavkov v rámci EPFRV, nepovažovalo sa za potrebné uviesť vo výročnej správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014 výhradu v súvislosti s oblasťou rozvoja vidieka. Pokiaľ ide o rumunský akčný plán, Rumunsko zaviedlo mnoho nápravných opatrení, ktorými sa situácia zlepšila ale ktoré zatiaľ nepriniesli potrebné odstránenie všetkých nedostatkov v systéme riadenia a kontroly, ktoré boli zistené v rámci auditov vykonaných Komisiou a Dvorom audítorov. Komisia si uvedomuje pretrvávajúce nedostatky v oblasti riadenia investičných opatrení vrátane nedostatkov pri posudzovaní umelo vytvorených podmienok. S cieľom ďalej zlepšiť túto situáciu boli rumunské orgány požiadané, aby posilnili vykonávanie svojho akčného plánu vrátane preskúmavania projektov pred platbou, aby sa vylúčili projekty ovplyvnené umelo vytvorenými podmienkami.

Systémy členských štátov týkajúce sa riadnosti operácií riadených Európskym fondom pre rybné hospodárstvo (EFRH)

7.57. V členských štátoch kontrolné orgány kontrolujú účinné fungovanie riadenia a kontrolných systémov využívaných riadiacimi a certifikačnými orgánmi EFRH. Hodnotili sme účinnosť takýchto kontrol vykonaných kontrolným orgánom v Taliansku. Okrem toho sme zopakovali vybrané audity kontrolných orgánov zamerané na operácie financované z EFRH.

7.58. Zaznamenali sme, že metodika auditu pre audity operácií a systémov je účinná, na druhej strane sme však zistili nedostatky v riadení a dokumentácii úloh auditu a v overovaní podmienok oprávnenosti. Kontrolný orgán nevykonal audítorskú činnosť v súlade s plánom. Nepoužívali sa tu formálne postupy na preverenie kontroly kvality, audítorská dokumentácia bola nedostatočná a metodika výberu vzorky nebola v súlade s usmerneniami Komisie. Hoci Komisia poukázala počas predchádzajúcich auditov na tieto nedostatky, orgán auditu ich v čase nášho auditu ešte úplne nevyriešil. Navyše v niektorých prípadoch orgán auditu nevykonal požadované kontroly na mieste a neuskutočnil primerané kontroly oprávnenosti podmienok v prípadoch plavidiel, na ktoré boli vyplatené financie za úplné ukončenie rybolovných činností. 7.58. Komisia zistila väčšinu týchto problémov počas svojich auditov a v súčasnosti sa prijímajú nadväzujúce kroky. Pokiaľ ide o pomoc pri trvalom ukončení činnosti, Komisia požiada orgán auditu, aby vykonával primerané kontroly s cieľom potvrdiť, že boli splnené vnútroštátne požiadavky oprávnenosti.

Systémy a výročné správy o činnosti GR AGRI

Postupy schválenia účtov uplatňované Komisiou

7.59. Na hospodárení s väčšou časťou výdavkov na poľnohospodárstvo sa podieľajú členské štáty a Komisia. Platobné agentúry v členských štátoch vyplácajú pomoc poľnohospodárom a ďalším príjemcom, pričom Komisia uhrádza tieto náklady členským štátom mesačne (v prípade EPZF) alebo štvrťročne (v prípade EPFRV). S cieľom prevziať konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu Komisia uplatňuje dva odlišné postupy:

a) ročný postup finančného schválenia účtov vzťahujúci sa na ročnú účtovnú závierku a vnútorné systémy každej akreditovanej platobnej agentúry. Výsledné rozhodnutie o schválení účtov je založené na auditoch, ktoré vykonávajú nezávislé certifikačné orgány v členských štátoch a ktoré predkladajú Komisii;

b) viacročný postup overenia súladu, výsledkom ktorého môžu byť finančné opravy pre príslušný členský štát, ak sa v prípade výdavkov porušili pravidlá EÚ. Výsledné rozhodnutia o súlade sú založené na auditoch vykonaných Komisiou.

7.60. Kontrolovali sme postupy finančného schválenia účtov vykonané v roku 2014. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch sme zistili, že Komisia zvládla túto úlohu uspokojivo.

7.61. Audity zhody Komisie hodnotia, či systémy členských štátov zabezpečujú riadnosť platieb pomoci príjemcom. Zistené systémové nedostatky vedú k finančným opravám, ktoré sa často preplácajú na paušálnom základe a týkajú sa výdavkov viacerých rozpočtových rokov. Paušálne opravy, zvyčajne vo výške 2 % alebo 5 %, sa uplatňujú bez ohľadu na to, koľko systémových nedostatkov sa zistilo, a len zriedka vedú k spätnému získaniu prostriedkov od príjemcov (pozri aj body 1.36 a 1.37). 7.61. Výška finančných opráv sa v prípadoch, ktoré to umožňujú, vypočíta na základe skutočne spôsobenej ujmy pre rozpočet EÚ. Ak to nie je možné, použijú sa paušálne sadzby, v ktorých sa zohľadní závažnosť nedostatkov vo vnútroštátnych kontrolných systémoch. Používanie paušálnych opráv potvrdil Súdny dvor Európskej únie ako opatrenie v súlade s právnymi predpismi, ktorými sa upravuje overovanie súladu. V článku 52 „Overenie súladu“ nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sa výslovne potvrdzuje, že v prípade, keď tieto sumy, ktoré sa majú vylúčiť, nie je možné identifikovať vynaložením primeraného úsilia, môžu sa uplatniť extrapolované alebo paušálne opravy. Okrem toho, keďže poľnohospodárske výdavky sa realizujú v rámci zdieľaného hospodárenia, členské štáty majú lepšie predpoklady posúdiť a preukázať skutočnú finančnú stratu alebo riziko pre rozpočet EÚ než Komisia. Presnejší výpočet finančnej straty pre rozpočet EÚ si preto vyžaduje aktívnu spoluprácu zo strany príslušného členského štátu na všetkých úrovniach postupu overenia súladu, pretože jedine členský štát má všetky informácie potrebné na takýto výpočet. Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že nie je úlohou Komisie vykonávať kontroly potrebné na presné vyčíslenie spôsobenej ujmy, ale je skôr na členskom štáte, aby preukázal, že odhad Komisie bol príliš vysoký.

7.62. Kontrolovali sme dodržiavanie štandardu ISSAI 4100 (medzinárodný štandard najvyšších kontrolných inštitúcií) a hlavných regulačných ustanovení na vzorke 26 (50) zo 120 auditov zhody (51). Väčšina kľúčových prvkov bola zavedená a bola v súlade s hlavnými regulačnými ustanoveniami a podľa nášho názoru boli audity Komisie kvalitné a umožnili nám použiť ich výsledky pri našom hodnotení systémov členských štátov (pozri body 7.38 a 7.52). 7.62. Komisia víta záver Dvora audítorov, že kvalita jej auditov umožňuje použiť ich výsledky v rámci hodnotenia systémov členských štátov.

7.63. V roku 2014 prijala Komisia tri rozhodnutia o súlade (zahŕňajúce 56 osobitných finančných opráv), výsledkom ktorých boli finančné opravy vo výške 443,1 mil. EUR (403,2 mil. EUR v prípade EPZF a 39,9 mil. EUR v prípade EPFRV). Výsledkom ďalšieho rozhodnutia, ktoré bolo prijaté v januári 2015, bola dôležitá oprava vo výške 1 409 mil. EUR (1 243 mil. v prípade EPZF a 166 mil. v prípade EPFRV), ktorá bola zahrnutá do účtovnej závierky za rok 2014 ako časovo rozlíšené príjmy (pozri aj bod 7.24 a rámček 1.3).

7.64. V posledných výročných správach sme upozorňovali na pretrvávajúci problém zdĺhavosti postupov posudzovania zhody, ktorý má za následok veľké množstvo nevybavených spisov (52). Počet nevybavených spisov bol na konci roka 2014 o 15 % nižší ako na konci roka 2013. Napriek tejto pozitívnej tendencii stále zostáva značný počet audítorských spisov (180) nevybavených. 7.64. Komisia venovala osobitné zdroje na riešenie nevybavených prípadov a naďalej sa zaoberá nevybavenými spismi, pričom tejto úlohe pripisuje vysokú prioritu. Pre konkrétne nevybavené prípady (identifikované od roku 2012 a skôr) boli stanovené jasné priebežné ciele, ktoré boli doteraz plnené a prekročené, pričom Komisia pokračuje podľa plánu v uzatváraní všetkých prípadov v stanovenom termíne.

Výročná správa o činnosti GR AGRI

7.65. Vo svojej výročnej správe o činnosti (VSČ) GR AGRI hodnotí výdavky vystavené riziku v hlavných výdavkových oblastiach. Toto hodnotenie vychádza z mier chybovosti, ktoré vykázali členské štáty (každá platobná agentúra) v štatistikách o kontrole. Komisia následne upravuje tieto miery chybovosti, predovšetkým na základe vlastných auditov, ako aj auditov Dvora audítorov, ktoré sa vykonali v posledných troch rokoch. Výsledné upravené miery chybovosti sa následne zhrnú a použijú na výpočet celkových výdavkov vystavených riziku, teda miery chybovosti, ktorá podľa odhadov Komisie ovplyvňuje rozpočet EÚ. Odhliadnuc od nižšie opísaných nedostatkov sa domnievame, že toto je vo všeobecnosti platný prístup, ktorým možno zabezpečiť dostatočný základ pre výhrady na úrovni jednotlivých platobných agentúr.

7.66. Certifikačné orgány majú povinnosť predložiť hodnotenie kvality kontrol na mieste vykonaných platobnými agentúrami a výsledkov uvedených v štatistikách o kontrole. Hoci v roku 2014 certifikačné orgány predložili kladné hodnotenie o všetkých štatistikách EPZF-IACS a o 88 % štatistík EPFRV, Komisia vychádzala pri svojom odhade výdavkov vystavených riziku prevažne z vlastných úprav. To svedčí o tom, že Komisia dôveruje štatistikám o kontrole členských štátov len vo veľmi obmedzenej miere. Táto situácia je podrobnejšie opísaná v osobitnej správe č. 18/2013 (53). 7.66. Komisia by chcela objasniť, že do rozpočtového roku 2014 boli certifikačné orgány v rámci výročnej certifikačnej správy povinné vyvodiť záver, či platobné agentúry zostavili kontrolné štatistiky správne, či ich porovnali s databázou, a to s dostatočnou auditnou stopou. Certifikačný orgán bol okrem toho na základe výsledkov osobitnej vzorky povinný predložiť správu o úrovni zistených rozdielov. Certifikačné orgány vo všetkých prípadoch uviedli, že kontrolné štatistiky boli správne zostavené a porovnané s príslušnými údajmi platobnej agentúry. Toto uistenie však nestačí na vyvodenie záveru, že tieto kontrolné štatistiky možno použiť na odhad spoľahlivej chybovosti, pretože je možné, že kontroly vykonávané platobnými agentúrami nie sú dostatočne účinné. Od rozpočtového roku 2015 (rok podávania žiadostí 2014) budú certifikačné orgány povinné poskytnúť stanovisko k zákonnosti a riadnosti operácií, čo bude znamenať opätovné overenie reprezentatívnej vzorky operácií, ktoré už skontrolovala platobná agentúra. Očakáva sa, že sa tým získa o. i. spoľahlivé stanovisko, pokiaľ ide o kvalitu kontrol, a vyšší stupeň uistenia o chybovosti vykázanej členskými štátmi.

7.67. Komisia vykonala úpravy s cieľom stanoviť upravenú mieru chybovosti v prípade výdavkov, ku ktorým boli k dispozícii výsledky ich alebo našich auditov. GR AGRI však vo svojej VSČ neuviedlo, ktorá časť výdavkov nebola upravená z dôvodu, že neboli k dispozícii výsledky auditov. V takýchto prípadoch sa Komisia spolieha na štatistiky o kontrole, čo môže viesť k podhodnoteniu upravenej miery chybovosti. 7.67. Komisia skúma situáciu v súvislosti s každou platobnou agentúrou, a to nielen na základe zistení svojho auditu a auditu Dvora audítorov za posledné tri roky, ale aj na základe stanovísk certifikačného orgánu za príslušný rozpočtový rok prijatých v súvislosti s každou platobnou agentúrou. Výsledky auditu sú preto k dispozícii vo všetkých prípadoch.

7.68. Priemerné finančné opravy za posledné tri roky v prípade EPZF zodpovedajú výške 1,2 % príslušných výdavkov, zatiaľ čo v prípade EPFRV je to 1 %. Z toho vyplýva, že Komisia celkovo uplatnila finančné opravy pokrývajúce takmer polovicu výšky upravenej miery chybovosti pre EPZF. V prípade EPFRV sa však finančné opravy týkali približne pätiny. Jedným z hlavných dôvodov tohto oveľa nižšieho percentuálneho podielu v prípade EPFRV je veľký počet jednotlivých systémov. 7.68. Korekčná kapacita Komisie zahŕňa finančné opravy a sumy, ktoré členské štáty spätne získali od príjemcov. S prihliadnutím na spätne získané prostriedky vrátené do rozpočtu EÚ dosahuje korekčná kapacita 1,5 % pre EPZF a 1,8 % pre EPFRV – pozri tabuľku „Chybovosť a korekčná kapacita“ na strane 18 výročnej správy o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2014.

7.69. Tento veľký počet systémov v prípade EPFRV vyplýva zo skutočnosti, že daná politika sa uplatňuje prostredníctvom 46 opatrení (54) a často aj prostredníctvom čiastkových opatrení, pričom pri každom platia iné podmienky. Tieto opatrenia sa uplatňujú prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Niektoré členské štáty majú vnútroštátne programy, zatiaľ čo iné (napr. Nemecko, Španielsko alebo Taliansko) majú regionálne programy. Počas obdobia rokov 2007 – 2013 sa politika rozvoja vidieka uplatňovala prostredníctvom 94 vnútroštátnych alebo regionálnych programov rozvoja vidieka (55). Takýto stav má za následok zložitú a fragmentovanú štruktúru plnenia politiky s početnými systémami a obmedzuje rozsah auditu súladu Komisie, pokiaľ ide o výdavky EPFRV. 7.69. Vzhľadom na obmedzené disponibilné zdroje by akékoľvek zvýšenie pokrytia oblasti rozvoja vidieka muselo byť vyvážené na úkor potreby zachovať primerané pokrytie pre EPZF, ktoré predstavuje 79 % rozpočtu SPP. Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, Komisia zistila, že potenciálne existuje 576 rôznych oblastí auditu (páry platobná agentúra/kontrolný systém). Nie je možné vykonávať s primeranými zdrojmi audit všetkých oblastí auditu každé tri roky. V roku 2014 bola Komisia schopná vykonať v oblasti rozvoja vidieka v členských štátoch 48 auditov na mieste. Kvôli rôznorodosti opatrení v oblasti rozvoja vidieka existuje obmedzenie pre pokrytie výdavkov auditmi, ako aj pre rozsah možných uplatňovaných finančných opráv.

7.70. Výdavky, na ktoré sa vzťahujú audity zhody Komisie, súvisia s finančnými opravami. V prípade, že Komisia zistí systémové nedostatky v jednotlivých systémoch kontroly, finančné opravy sa môžu extrapolovať len na systémy, ktoré boli predmetom auditu. GR AGRI vo svojej VSČ za rok 2014 informovalo, že v roku 2014 sa tieto audity vzťahovali na výdavky vo výške 30 % na trhové opatrenia EPZF, 35 % na priamu pomoc z EPZF a 19 % výdavkov EPFRV. V tabuľke 7.2 sa uvádzajú kľúčové údaje použité na posúdenie VSČ GR AGRI za rok 2014.

Tabuľka 7.2 – Prehľad kľúčových údajov použitých na posúdenie VSČ GR AGRI za rok 2014 Hlavná výdavková oblasť Výdavky v roku 2014 (v mil. EUR) Priemerná úroveň chybovosti vykazovaná členskými štátmi vo VSČ za rok 2014 Súhrnná upravená chybovosť (GR AGRI) vo VSČ za rok 2014 Korekčná kapacita vo VSČ za rok 2014 Priemerné finančné opravy v posledných troch rokoch vo VSČ za rok 2014 (v mil. EUR) Priemerná výška spätne získaných prostriedkov v posledných troch rokoch vo VSČ za rok 2014 (v mil. EUR) Spolu EPZF 44 137,85 0,5 % 2,6 % 536,4 1,2 % 117,8 0,3 % 1,5 % EPFRV 11 186,0 1,5 % 5,1 % 113,6 1,0 % 95,6 0,9 % 1,9 % Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe výročnej správy o činnosti GR AGRI.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

7.71. Komisia definuje korekčnú kapacitu ako mechanizmus na nápravu urobených chýb a ochranu rozpočtu EÚ. Pokiaľ ide o EPFRV, z údajov za rok 2014 vyplýva, že korekčná kapacita nie je dostatočná na to, aby sa do konca programového obdobia výška výdavkov vystavených riziku znížila pod prah významnosti. 7.71. Vo výročnej správe o činnosti za rok 2014 GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka poskytuje uistenie pre SPP ako celok so zohľadnením celkovej rizikovej sumy pre príslušný rok, ako aj korekčnej kapacity. V prípade EPFRV generálny riaditeľ uviedol, že „rozvoj vidieka zostáva oblasťou, ktorá si zasluhuje dôslednú kontrolou a kontinuálne posudzovanie toho, či bude s vynaložením primeraného úsilia možné znížiť upravenú chybovosť pod 2 %“.

Systémy a výročné správy o činnosti GR ENV

7.72. Skúmali sme systémy vnútornej kontroly GR ENV, pričom sme sa zamerali na správu oneskorených platieb, pozastavenie platieb a postupy vymáhania. Nedostatky sme zistili najmä v správe oneskorených platieb. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch sa v roku 2014 uhradilo 11 % platieb po uplynutí zákonnej lehoty.

7.73. Preskúmali sme výročnú správu o činnosti GR ENV za rok 2014, pričom sme sa zamerali na to, či sa uvedené informácie zhodujú s našimi vlastnými zisteniami a či sú odhady, ktoré Komisia použila na výpočet priemernej miery chybovosti, primerané. Zistenia, ktoré sú k dispozícii z nášho auditu, nespochybnili informácie uvedené vo výročnej správe o činnosti a odhady, ktoré Komisia použila, boli primerané.

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

Záver a odporúčania

Záver za rok 2014

7.74. Celkovo audítorské dôkazy naznačujú, že výdavky na prírodné zdroje a na obe oblasti, ktoré boli predmetom špecifického hodnotenia (pozri body 7.18 a 7.25), sú ovplyvnené významnou chybovosťou.

7.75. Testovanie operácií v tomto okruhu VFR naznačuje, že odhadovaná chybovosť prítomná v súbore je 3,6 % (pozri prílohu 7.1 ). 7.75. Komisia berie na vedomie najpravdepodobnejšiu chybovosť podľa odhadov Dvora audítorov, ktorá je nižšia ako v minulom roku. Komisia zastáva názor, že toto zníženie je výsledkom všetkých nápravných opatrení, ktoré prijali Komisia a členské štáty s cieľom zlepšiť systémy riadenia a kontroly. Bez krížového plnenia, ktoré predstavuje 0,6 percentuálneho bodu, je najpravdepodobnejšia chybovosť 3,0 %.

Odporúčania

7.76. V prílohe 7.2 sú uvedené výsledky nášho preskúmania pokroku pri zavádzaní odporúčaní z predchádzajúcich výročných správ. Vo výročných správach za rok 2011 a 2012 sme predložili 21 odporúčaní. Komisia a členské štáty prijali v plnom rozsahu päť odporúčaní, kým štyri boli prijaté z väčšej časti a 12 len v niektorých ohľadoch. 7.76. Komisia berie na vedomie najnovšie hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa pokroku dosiahnutého v súvislosti s plnením odporúčaní z predchádzajúcich výročných správ. Komisia bude pokračovať v spolupráci s členskými štátmi na ďalšom zlepšovaní prijímania opatrení v nadväznosti na odporúčania Dvora audítorov.

7.77. Na základe tohto preskúmania a zistení a záverov za rok 2014 vydávame pre EPZF tieto odporúčania: 7.77. Niektoré odporúčania Dvora audítorov sú vzhľadom na svoju povahu a znenie trvalé. Komisia zastáva názor, že v prípade podobných odporúčaní už mnohé roky podnikala kroky a urobila všetko, čo je možné, aby sa dosiahli požadované zlepšenia.

— Odporúčanie 1: primerané opatrenia vyžadujúce, aby sa členské štáty intenzívnejšie usilovali o to, aby ich databázy LPIS obsahovali spoľahlivé a aktuálne informácie o ploche a oprávnenosti poľnohospodárskej pôdy, predovšetkým trvalých pasienkov, a aby pri administratívnych kontrolách systematicky analyzovali a využívali všetky informácie, ktoré majú k dispozícii, vrátane aktuálnych družicových snímok s cieľom predchádzať platbám na neoprávnenú pôdu. Komisia toto odporúčanie podporuje. V rámci GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka bolo osobitne vytvorené nové oddelenie s cieľom pomôcť členským štátom a poskytnúť im usmernenia pri vykonávaní priamych platieb na plochu. Nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov sa v prípade potreby riešia prostredníctvom cielených a komplexných akčných plánov. Keď Komisia v priebehu auditu zistí takéto problémy, požiada členský štát, aby vykonal nápravné opatrenia. Ak je daný problém obzvlášť naliehavý, členský štát musí zaviesť plán nápravných opatrení a útvary Komisie pozorne sledujú jeho vykonávanie. Takéto plány boli dosiaľ hodnotené ako veľmi účinné. Ak sa vykonávanie akčného plánu nepovažuje za účinné, je možné znížiť platby alebo ich pozastaviť s cieľom chrániť rozpočet EÚ.

Pre oblasť rozvoja vidieka, aby Komisia:

— Odporúčanie 2: prijala primerané opatrenia s cieľom požadovať od členských štátov, aby ich akčné plány obsahovali nápravné opatrenia zamerané na riešenie častých príčin chýb. Komisia odporúčanie prijíma. Komisia intenzívne spolupracuje s členskými štátmi na zisťovaní a odstraňovaní príčin chýb pri vykonávaní tejto politiky. Táto práca bude pokračovať s cieľom ďalej riešiť zistené nedostatky vrátane nedostatkov, ktoré zistil Dvor audítorov. V rámci sledovania vykonávania akčných plánov týkajúcich sa chybovosti realizovaných v roku 2014, boli už všetky členské štáty požiadané, aby akčné plány a zmierňujúce opatrenia prepojili s jednotlivými zisteniami auditu, ktoré im oznámila Komisia alebo Dvor audítorov. Komisia sa bude týmto problémom zaoberať na všetkých výročných hodnotiacich zasadnutiach a v monitorovacích výboroch s riadiacimi orgánmi, pričom bude trvať na úplnosti a účinnosti akčných plánov. Zaviedol sa nový nástroj IT na monitorovanie s cieľom sledovať vykonávanie potrebných nápravných opatrení.

— Odporúčanie 3: zrevidovala stratégiu svojich auditov zhody v oblasti rozvoja vidieka s cieľom zistiť, či sú systémové chyby odhalené v jednom konkrétnom regióne, v prípade členských štátov s regionálnymi programami, prítomné aj v ďalších regiónoch, najmä pokiaľ ide o investičné opatrenia. Komisia odporúčanie prijíma. Komisia rozširuje rozsah svojich auditov v oblasti rozvoja vidieka. Rozšírenie zahŕňa aj overovanie, či nedostatky zistené v jednom regióne alebo pri jednom opatrení môžu byť prítomné aj v ďalších regiónoch/pri ďalších opatreniach. Komisia zintenzívňuje aj využívanie externých audítorov na konkrétne záležitosti.

A pre EPZF a oblasť rozvoja vidieka, aby Komisia:

— Odporúčanie 4: zabezpečila, aby nový postup posilnenia záruky zákonnosti a riadnosti operácií, ktorý bude od rozpočtového roku 2015 povinný, prinášal hodnoverné informácie o chybovosti, na ktoré sa bude možné spoľahnúť. Komisia odporúčanie prijíma. V rokoch 2013 a 2014 boli vypracované a prerokované podrobné usmernenia o novej úlohe certifikačných orgánov. Komisia pozorne monitoruje ich vykonávanie. V tejto súvislosti sa organizujú polročné stretnutia expertnej skupiny s platobnými agentúrami a certifikačnými orgánmi, na ktorých sa objasňujú praktické otázky týkajúce sa zákonnosti a riadnosti práce. V členských štátoch sa vykonávajú pravidelné audity s cieľom preskúmať pracovné metódy certifikačných orgánov z hľadiska zákonnosti a riadnosti operácií. Zástupcovia certifikačných orgánov sú navyše pozývaní, aby sa v rámci svojej odbornej prípravy zúčastňovali pravidelných auditov zhody. Komisia toto odporúčanie prijíma a zároveň zdôrazňuje, že certifikačné orgány dostanú čas na osvojenie si znalostí a že od roku 2015 bude vo výročných správach o činnosti uvádzať informácie o dosiahnutom pokroku.

7.78. Ďalej odporúčame, aby v oblasti rybného hospodárstva Komisia:

— Odporúčanie 5: zabezpečila, aby kontrolné orgány v členských štátoch vykonávali svoje úlohy dôslednejšie, a to najmä tak, že budú vykonávať predpísané kontroly na mieste, uplatňovať postupy kontroly kvality a zvýšia kvalitu svojej audítorskej dokumentácie. Komisia toto odporúčanie prijíma a zastáva názor, že sa vykonáva prostredníctvom jej priebežnej audítorskej činnosti a poskytovania usmernení podľa potreby, a prijme potrebné kroky v rámci zdieľaného hospodárenia na pomoc orgánom auditu členských štátov pri účinnom plnení ich úloh.

ČASŤ 2: OTÁZKY TÝKAJÚCE SA VÝKONNOSTI V OBLASTI ROZVOJA VIDIEKA

Hodnotenie výkonnosti projektov

7.79. V našej výročnej správe za rok 2013 sme uviedli, že výber projektov v rámci spoločného hospodárenia – záležitosť členských štátov – sa zameral v prvom rade na potrebu čerpať disponibilné finančné prostriedky EÚ, v druhom rade na potrebu dodržiavať pravidlá a až v treťom rade – a to v obmedzenom rozsahu – na ich očakávanú výkonnosť (56). Tento rok sme v rámci pilotného programu okrem riadnosti operácií kontrolovali aj otázky týkajúce sa výkonnosti.

7.80. Na účely tohto pilotného programu sme vybrali len také projekty, pri ktorých bolo možné primerane preskúmať aspekty výkonnosti. Zo 162 operácií v oblasti rozvoja vidieka sme sa preto zamerali na 71 projektov, ktoré zahŕňali investície do hmotného majetku. V čase auditu bolo 42 z týchto 71 projektov ukončených. Okrem overenia riadnosti týchto operácií sme na základe otestovania kritérií výkonnosti posúdili aj ich hospodárnosť a účinnosť.

7.81. Pri ukončených projektoch sme kontrolovali, či sa investície uskutočnili podľa plánu (57). Toto kritérium sa v prípade väčšiny projektov (93 %) splnilo. Celkovo sme však pri projektoch zistili tieto hlavné problémy týkajúce sa výkonnosti:

— nedostatky pri zameriavaní opatrení a výbere projektov,

— nepostačujúce dôkazy o primeranosti nákladov.

Nedostatky pri zameriavaní opatrení a výbere projektov

7.82. Testovali sme, či sa podpora zamerala na jasne vymedzené ciele odrážajúce štrukturálne a územné potreby, ako aj štrukturálne nedostatky (58). Toto kritérium nespĺňalo 21 % investičných projektov, ktoré boli predmetom auditu. Zároveň sme testovali, či sa projekty vybrali v rámci transparentného postupu na základe porovnania zásluh pomocou relevantných výberových kritérií (59). Toto kritérium nespĺňalo 51 % investičných projektov, ktoré boli predmetom auditu. 7.82. Táto otázka sa riešila v usmerneniach týkajúcich sa kritérií výberu pre programové obdobie 2014 – 2020, kde musí byť zabezpečené zostavenie poradia projektov a stanovenie minimálneho prahu. V usmerneniach boli na ilustráciu uvedené aj niektoré nesprávne postupy, z ktorých niekoľko bolo vybraných zo správ Dvora audítorov.

7.83. Zistili sme, že postupy zamerania a výberu sa neuplatnili dostatočne. Vo väčšine prípadov platobné agentúry nemuseli uplatniť prísny postup zamerania a výberu. Mali k dispozícii dostatok prostriedkov na projekty, ktoré im boli predložené. Tieto platobné agentúry nemali dostatočný stimul na to, aby zaviedli kritériá výkonnosti a následne v plnej miere nevyčerpali dostupný rozpočet. Zaznamenali sme len jeden prípad použitia osvedčeného postupu. Príklady sú uvedené v rámčeku 7.10. Pokiaľ ide o investície na rozvoj vidieka, na chýbajúce primerané zameranie sme upozornili v niekoľkých našich nedávnych osobitných správach (60).

Rámček 7.10 – Príklad správnych a nesprávnych postupov pri zameraní a výbere V Holandsku bola zverejnená výzva na predkladanie žiadostí s rozpočtom 3,6 mil. EUR v rámci čiastkového opatrenia „výmena znalostí“. Štyria nezávislí odborníci posúdili 40 oprávnených žiadostí, pričom každému projektu pridelili body na základe niekoľkých výberových kritérií. Na vyhodnotenie projektov sa následne použilo vážené bodové hodnotenie. Schválených bolo len 13 najvyššie ohodnotených projektov v celkovej výške 2,9 mil. EUR, pretože ostatné projekty podľa posúdenia nepredstavovali postačujúci pomer medzi kvalitou a cenou. Považujeme to za príklad osvedčeného postupu, keďže zásady riadneho finančného hospodárenia prevážili nad záujmom vyčerpať prostriedky, čo dokazuje skutočnosť, že zostávajúci rozpočet sa nepoužil na financovanie síce oprávnených, no menej účinných projektov. V Bulharsku podpora prostredníctvom opatrenia s názvom Pridávanie hodnoty poľnohospodárskym a lesníckym výrobkom nebola zacielená a oprávnenými príjemcami finančných prostriedkov boli všetky podniky, ktoré mali menej ako 750 zamestnancov a ročný obrat do 200 mil. EUR. Okrem toho napriek tomu, že boli vymedzené výberové kritériá, nevyužili sa na zacielenie podpory, pretože dostupný rozpočet stačil na financovanie všetkých oprávnených projektov. Zaznamenali sme 20 ďalších prípadov, keď sa výberové kritériá nepoužili účinne z dôvodu dostatočnej výšky dostupných finančných prostriedkov na financovanie všetkých oprávnených projektov. Vo všetkých prípadoch sa výdavky v roku 2014 uhradili z rozpočtov na obdobie rokov 2007 – 2013. Takáto situácia môže nastať v prípade, keď rozpočty prekračujú skutočné potreby. Rámček 7.10 – Príklad správnych a nesprávnych postupov pri zameraní a výbere Projekty, ktoré vybrali riadiace orgány, musia prispievať k dosahovaniu cieľov politiky. V programoch rozvoja vidieka sa vymedzuje oprávnenosť operácií v danom právnom rámci (prvé zameranie), stanovia sa zásady pre kritériá výberu (druhé zameranie), ktoré potom monitorovací výbor konkretizuje (tretie zameranie), a napokon, ak sa postupovalo v súlade s požiadavkami Komisie, projekty sa zoradia, pričom tie projekty, ktoré nespĺňajú finančný limit, sa vyradia. V existujúcom právnom rámci sú preto už zohľadnené všetky prvky potrebné na zabezpečenie vhodného zamerania finančných prostriedkov EÚ.

7.84. Testovali sme aj kritérium výkonnosti v tom ohľade, či sa v rámci zamerania a výberu pozornosť sústredila na kritérium tvorby pracovných miest (61). Na meranie pokroku pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 sa pre celú EÚ odsúhlasilo päť hlavných cieľov; prvým z nich je dosiahnuť, aby do roku 2020 bolo zamestnaných 75 % obyvateľov vo veku 20 až 64 rokov. V súlade s týmto cieľom Komisia na svojej webovej stránke (62) informuje, že jeden z troch dlhodobých strategických cieľov politiky rozvoja vidieka EÚ v období rokov 2014 – 2020 je dosiahnuť vyvážený územný rozvoj vidieckych hospodárstiev a spoločenstiev vrátane vytvárania a udržiavania pracovných miest. Pomoc v oblasti rozvoja vidieka by bola zameraná na riešenie jedného z hlavných problémov EÚ, keby bolo vytvorenie pracovných miest podmienkou oprávnenosti na získanie pomoci a/alebo keby sa projekty v rámci postupov hodnotenia a výberu uprednostňovali podľa počtu pracovných miest, ktoré by sa vďaka nim vytvoria. 7.84. Vytváranie pracovných miest nie je jediným relevantným ukazovateľom výkonnosti, ktorý treba preskúmať. Rovnako dôležitá je aj potreba zachovať pracovné miesta so zreteľom na zastavenie vyľudňovania regiónov. Výkonnosť sa preto musí hodnotiť nielen z hľadiska vytvárania pracovných miest, ale aj z hľadiska ich zachovania. Ďalej je dôležité uvedomiť si, že nárast produktivity spojený s inováciou a technológiami môže mať nepriaznivý vplyv na vytváranie pracovných miest, a to najmä v odvetví poľnohospodárstva. Vzhľadom na to, že miera zamestnanosti v primárnych odvetviach za posledné desaťročia klesá, výkonnosť súvisiacej politiky nemožno primerane určiť len na základe čistých účinkov. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 7.86.

7.85. Podľa nášho názoru sa v prípade 34 projektov mohlo vytváranie pracovných miest stanoviť ako podmienka oprávnenosti a/alebo výberové kritérium. Napríklad Poľsko vyčlenilo 932 mil. EUR na opatrenie s názvom Pridávanie hodnoty do poľnohospodárskych produktov a produktov lesného hospodárstva. Príjemcovia môžu získať podporu z EPFRV vo výške do 12,8 mil. EUR bez ohľadu na to, či sa vytvorili nejaké pracovné miesta. 7.85. Ukazovateľ vytvárania pracovných miest by sa mal nanovo vymedziť, aby zahŕňal aj zachovanie pracovných miest, a rozsah pôsobnosti by sa mal obmedziť na opatrenia, pri ktorých možno výkonnosť hodnotiť z tohto pohľadu. Investície do hmotného majetku (predtým os 1) prispievajú k životaschopnosti a konkurencieschopnosti poľnohospodárskych podnikov [priorita 2 nariadenia (ES) č. 1305/2013]. Na vytváranie pracovných miest sa vo väčšine prípadov vzťahuje priorita 6: podpora sociálneho začlenenia, zmiernenia chudoby a hospodárskeho rastu vo vidieckych oblastiach. Negatívne hodnotenie výkonnosti projektov na základe toho, že toto kritérium nebolo zohľadnené pri výbere, preto nie je vhodné. Toto kritérium by sa malo hodnotiť len pri projektoch, v prípade ktorých sa riadiaci orgán skutočne rozhodol použiť ho na výber operácií. V opačnom prípade vzniká nesúlad medzi strategickými prioritami v oblasti rozvoja vidieka stanovenými v právnych textoch a hodnotením výkonnosti projektov zo strany Dvora audítorov.

7.86. V prípade 24 z 34 investičných projektov (70 %) však počet pracovných miest, ktoré sa mali vytvoriť, nebol podmienkou oprávnenosti ani výberovým kritériom. Nezaznamenali sme žiadny prípad, v ktorom sa mali vytvoriť pracovné miesta pre mladých ľudí. 7.86. Komisia poznamenáva, že zistenie týkajúce sa nedostatočného zamerania na vytváranie pracovných miest sa týka len určitých opatrení a v rámci týchto opatrení len určitých typov projektov, keďže nie je v plnej miere relevantné pre všetky investičné opatrenia/typy projektov.

7.87. Len v prípade štyroch projektov bolo rozhodnutie o udelení podpory podmienené vytvorením jedného alebo viacerých pracovných miest. Tak to bolo napríklad v Poľsku v prípade opatrenia s názvom Podpora na zakladanie a rozvoj mikropodnikov, kde mal príjemca povinnosť vytvoriť dve pracovné miesta a udržať ich najmenej dva roky. Okrem toho len v 10 prípadoch bolo vytvorenie pracovných miest výberovým kritériom. Ako sa však uvádza v rámčeku 7.10, takéto postupy boli vo všeobecnosti neúčinné. Počet bodov udelených za vytvorenie pracovného miesta bol navyše väčšinou príliš nízky na to, aby bol pri výbere projektov rozhodujúci. 7.87. Ak by sa poskytovanie dôkazov o vytváraní pracovných miest v mikropodnikoch stalo podmienkou na podporu z EPFRV, mohlo by to znamenať riziko z hľadiska chybovosti. Znamenalo by to dodatočné bremeno pre príjemcov, ktorí by v niektorých prípadoch neboli schopní vytvoriť tieto pracovné miesta v dôsledku vonkajších okolností. Okrem toho treba mať na pamäti, že podpora mikropodnikov prispieva v mnohých prípadoch k celej škále cieľov vrátane diverzifikácie, miestneho rozvoja, inovácie, hospodárskej výkonnosti a pridávania hodnoty poľnohospodárskym výrobkom.

Nepostačujúce dôkazy o primeranosti nákladov

7.88. V prípade 49 zo 71 investičných projektov (69 %) sme našli postačujúce dôkazy o primeranosti nákladov (63). Pri 22 investičných projektoch (31 %) to tak však nebolo. V rámčeku 7.11 sú uvedené dva príklady investičných projektov, pri ktorých sa nenašli žiadne dôkazy o primeranosti nákladov. Nedávno sme vydali osobitnú správu, v ktorej sa táto téma preskúmala podrobne (64). 7.88. Komisia zahrnula do usmerňovacieho dokumentu o kontrolách a sankciách na obdobie rokov 2014 – 2020 kontrolný zoznam na posúdenie primeranosti nákladov, ktorý vypracoval Dvor audítorov ako prílohu k osobitnej správe č. 22/2014. V Bruseli bolo 17. marca 2015 zorganizované špecifické školenie o primeranosti nákladov a verejnom obstarávaní pre platobné agentúry a riadiace orgány v rámci EPFRV. Na tomto podujatí bol zastúpený aj Dvor audítorov.

Rámček 7.11 – Príklady nedostatku dôkazov o primeranosti nákladov Pri opatrení s názvom Obnova lesníckeho výrobného potenciálu poškodeného prírodnými katastrofami a ohňom a zavedenie vhodných preventívnych nástrojov Portugalsko využíva referenčné náklady. V jednom investičnom projekte bolo na reguláciu vegetácie stanovených šesť referenčných nákladov v rozmedzí od 47 do 1 138 EUR/ha podľa typov lesných prác a podmienok parciel (napr. sklon a vegetačná pokrývka). V rámci kontrolovaného projektu sa sadzby pohybovali približne od 232 do 1 138 EUR/ha. Zistili sme, že platobná agentúra nevykonala žiadne kontroly v súvislosti s primeranosťou nákladov. Predovšetkým neprebehla žiadna kontrola podmienok parciel, a teda nebolo možné posúdiť, či bola cena za obrobený hektár primeraná. V Holandsku projekty v rámci opatrenia s názvom Odborná príprava osôb zamestnaných v poľnohospodárstve a lesníctve pred schválením posúdil hodnotiaci výbor. Pri jednom projekte, ktorý pol v rámci tohto opatrenia predmetom auditu, výbor nahlásil, že zastáva názor, že projekt je vzhľadom na jeho obsah a potenciálny výsledok nákladný. Platobná agentúra sa ďalej týmto zistením nezaoberala. V skutočnosti sme nenašli žiadne dôkazy o tom, že by platobná agentúra vôbec kontrolovala primeranosť nákladov. Rámček 7.11 – Príklady nedostatku dôkazov o primeranosti nákladov Pozri odpoveď Komisie na bod 7.34.

Záver