SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o pokroku dosiahnutom v rámci spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív (SP STI) v roku 2011 /* COM/2012/0758 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o pokroku dosiahnutom v rámci spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív (SP STI) v roku 2011 1. Úvod Spoločné technologické iniciatívy predstavujú nový spôsob realizovania verejno-súkromného partnerstva v priemyselnom výskume na európskej úrovni. Boli zriadené ako pilotné projekty v období rokov 2007 – 2008 v rámci siedmeho rámcového programu[1] v piatich strategických oblastiach – aeronautika a letecká doprava (iniciatíva Čisté nebo), verejné zdravie (iniciatíva pre inovačné lieky (IIL)), technológie palivových článkov a vodíkové technológie (iniciatíva Vodík a palivové články (PČV)), vstavané počítačové systémy (iniciatíva ARTEMIS) a nanoelektronika (iniciatíva ENIAC). Tiež by sa mal spomenúť program SESAR[2] (Výskum riadenia letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho neba), pretože sa financuje zo siedmeho rámcového programu. Spoločné technologické iniciatívy zoskupujú zástupcov priemyslu, vedeckej komunity a EÚ s cieľom definovať spoločné výskumné programy a investovať do rozsiahlych mnohonárodných výskumných činností, najmä v časoch svetového hospodárskeho poklesu, a predstavujú pre Európu veľmi zaujímavú príležitosť na posilnenie konkurencieschopnosti vychádzajúce zo zásad vedeckej excelentnosti, otvorenosti a inovácie. Výročná správa o pokroku, ktorý dosiahli spoločné podniky spoločných technologických iniciatív (ďalej len „SP STI“), sa pripravuje v súlade s článkom 11 ods. 1 jednotlivých nariadení Rady týkajúcich sa založenia STI, v ktorom sa uvádza: „Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o pokroku dosiahnutom spoločným podnikom [názov spoločného podniku]. Táto správa obsahuje podrobnosti o implementácii vrátane počtu predložených návrhov, počtu návrhov vybraných na financovanie, typu účastníkov vrátane MSP a štatistických údajov za jednotlivé krajiny.“ Táto výročná správa za rok 2011 bola zverejnená po prvých priebežných hodnoteniach spoločných podnikov podľa článku 11 ods. 2 nariadení Rady. Poskytuje informácie Európskemu parlamentu a Rade a opisuje pokrok, ktorý SP STI dosiahli od svojho založenia. Správa sa začína stručným úvodom o spoločných podnikoch STI, zhŕňa ich hlavné úspechy v roku 2011 a načrtáva oblasti vhodné na budúce zlepšenie. Je k nej pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje podstatné štatistické informácie o výskumných činnostiach jednotlivých SP STI za rok 2011. Okrem toho obsahuje aktualizované informácie o výsledkoch a pokroku vo vzťahu k výzvam, ktoré boli ohlásené v predchádzajúcich rokoch. 2. SP STI Spoločné technologické iniciatívy boli zriadené vo forme spoločných podnikov na základe článku 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že „Únia môže zakladať spoločné podniky alebo iné štruktúry potrebné pre účinné vykonanie programov Únie v oblasti výskumných a pilotných programov a programov technologického rozvoja“. Boli zriadené ako „orgány Spoločenstva“, ako sa vymedzujú v článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách EÚ[3]. SP STI, ktorých hlavným cieľom je podporiť kľúčové oblasti, v ktorých výskum a technologický rozvoj môžu prispieť k zvýšeniu európskej konkurencieschopnosti a kvality života, ale kde tradičné nástroje rámcového programu nie sú adekvátne, boli zavedené ako hlavná novinka v rámci siedmeho rámcového programu (RP7)[4]. V súlade so špecifickým programom RP7 Spolupráca bolo v rokoch 2007 – 2008 na obmedzené obdobie do 31. decembra 2017 zriadených päť SP STI: (1) SP v oblasti aeronautiky a leteckej dopravy (Čisté nebo) na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho leteckého priemyslu a zníženie emisií a hluku, založený nariadením Rady (ES) č. 71/2008 z 20. decembra 2007; (2) SP pre vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy pre inovačné lieky (IIL) na podporu lepších a bezpečnejších liekov pre pacientov, založený nariadením Rady (ES) č. 73/2008 z 20. decembra 2007; (3) SP pre palivové články a vodík (PČV) na urýchlenie vývoja a zavádzania technológií dodávok vodíka a palivových článkov, založený nariadením Rady (ES) č. 521/2008 z 30. mája 2008; (4) SP pre vstavané počítačové systémy (ARTEMIS) na pomoc európskemu priemyslu pri konsolidovaní a posilnení svetového prvenstva v oblasti vstavaných počítačových technológií, vytvorený na základe nariadenia Rady (ES) č. 74/2008 z 20. decembra 2007; (5) SP pre nanoelektronické technológie 2020 (ENIAC) zameraný na dosiahnutie veľmi vysokej úrovne miniaturizácie požadovanej pre ďalšiu generáciu nanoelektronických komponentov, zriadený nariadením Rady (ES) č. 72/2008 z 20. decembra 2007. Európska komisia ako spolufinancujúci člen bola zodpovedná za vytvorenie a počiatočnú prevádzku SP STI. Keď si spoločné podniky vytvorili právny a finančný rámec a preukázali svoju schopnosť vykonávať vlastný rozpočet, získali oficiálne nezávislosť – ARTEMIS, IIL a Čisté nebo v októbri – novembri 2009 a po nich nasledovali ENIAC v máji a PČV v novembri 2010. Preto bol rok 2011 prvým celým rokom, počas ktorého všetky SP STI vykonávali svoju činnosť nezávisle. Spoločné podniky vyberajú projekty prostredníctvom ročných výziev na predloženie návrhov v rámci otvorenej súťaže s jednostupňovým alebo dvojstupňovým procesom predkladania a hodnotenia. Poskytujú prostriedky na spoločné projekty a koordinačné a podporné činnosti. Výzvy na predkladanie návrhov, ktoré vyhlasuje SP Čisté nebo, sú špecifickejšie vzhľadom na ich rozsah, kratšiu dĺžku trvania a očakávané výsledky, ktoré by mali dosahovať vyššiu úroveň technologickej pripravenosti. Čisté nebo preto uverejňuje niekoľko výziev ročne. 3. Pokrok dosiahnutý v roku 2011 a hlavné výzvy 3.1. Výsledok prvého priebežného hodnotenia V nariadeniach Rady, na základe ktorých sa SP zakladajú, sa vyžadujú dve priebežné hodnotenia týchto podnikov. Prvé priebežné hodnotenie sa vykonalo včas a zhodnotilo ich kvalitu, efektívnosť a pokrok, ktorý dosiahli pri plnení svojich cieľov. Všetky správy dospeli ku kladnému stanovisku. Zhodli sa v tom, že SP by mali vo svojej činnosti pokračovať aj po roku 2013, a zaujali spoločné stanovisko k nasledujúcim záležitostiam. Po prvé, hodnotiace komisie podporili odporúčania skupiny Sherpa[5], predovšetkým „aby sa súčasný právny rámec zjednodušil do takej miery, aby vyhovoval účelu vypracovávania a realizácie budúcich STI“. V tomto ohľade by sa malo preskúmať súčasné postavenie STI ako „subjektu Spoločenstva“. Odporučili posilniť a zjednodušiť procesy a rozhodovanie. Tiež sa odvolali na potrebu štruktúrovanejšej koordinácie a komplementárnosti so 7RP a s národnými programami a fondmi; potrebu lepšej komunikácie s cieľom zlepšiť viditeľnosť činností STI zameraných na širokú verejnosť a na medzinárodnej úrovni; a potrebu systematického zhromažďovania údajov a systému monitorovania hlavných ukazovateľov výkonnosti. Komisie identifikovali konkrétne otázky a výzvy a predložili niekoľko odporúčaní týkajúcich sa opatrení, ktoré by mali prijať rôzne zainteresované strany (SP, Európska komisia, priemysel, členské štáty, správne rady atď.). Podrobné informácie o hodnoteniach obsahuje pracovný dokument útvarov Komisie. V septembri 2011 sa zverejnila odpoveď Komisie na hodnotenia Čistého neba, IIL a PČV v podobe pracovného dokumentu útvarov s oznámením Partnerstvo v oblasti výskumu a inovácií (KOM(2011) 572). V decembri 2010 sa zverejnilo jej oznámenie Prvé priebežné hodnotenie spoločných technologických iniciatív ARTEMIS a ENIAC (KOM(2010) 752) spolu s pracovným dokumentom útvarov Komisie, ktorý obsahuje jej odpoveď. Pokiaľ ide o spoločné podniky Čisté nebo, IIL a PČV, komisie odporučili podniknúť okamžité opatrenia na zlepšenie komunikácie s občanmi, na stanovenie kľúčových ukazovateľov výkonnosti a na to, aby namiesto správnych rád zodpovedali za záležitosti, ktoré sa týkajú každodenného riadenia, výkonní riaditelia spoločných podnikov. Pokiaľ ide o ENIAC a ARTEMIS, komisia predložila členským štátom, priemyselnej obci, Komisii a spoločným podnikom 18 odporúčaní. Naliehavo vyzvala členské štáty, aby prijali viacročné rozpočtové záväzky, a priemysel a spoločné podniky vyzvala, aby vo ešte odhodlanejšie realizovali európsku stratégiu. Komisii sa odporučilo, aby zhromažďovala údaje na budúce hodnotenia SP STI. 3.2. Strategický výskumný plán Strategické výskumné plány (SVP) boli revidované s cieľom stanoviť nové priority pre SP, odpovedať na dnešné výzvy a zohľadniť priemyselný pokrok, ktorý sa v posledných rokoch dosiahol. Väčšina spoločných podnikov začala tieto práce realizovať v roku 2010 a dokončila ich v roku 2011. V oblasti letectva sa prehodnotili ciele, ktoré boli stanovené pre spoločný podnik Čisté nebo, čím sa zabezpečila aktualizácia rozvojového plánu a prognózy environmentálnych výhod, ktoré sa očakávajú ku koncu programu. Vo farmaceutickom odvetví sa prepracoval SVP pre iniciatívu pre inovačné lieky, aby sa v ňom lepšie zohľadnil vedecký pokrok a zmeny v danom odvetví. Táto aktualizácia sa dokončila v roku 2011 a zameriavala sa na veľké prelomové projekty a na stanovenie ôsmich nových priorít. V roku 2011 sa zrevidovali aj priority strategického výskumu a demonštrácie v oblasti spoločných podnikov pre palivové články a vodík. V rámci viacročného implementačného plánu (VIP) sa stanovili nové ciele pre štyri oblasti PČV, aby bolo možné odzrkadliť technický a vedecký pokrok, ktorý sa dosiahol od začiatku prvého VIP. Z tohto dôvodu už niektoré oblasti nebudú predmetom budúcich výziev a namiesto nich sa zavedie šesť nových oblastí. Prepracované ciele sa predĺžili až do roku 2020, aby ich bolo možné zosúladiť s nasledujúcim rámcovým programom Horizont 2020. V rámci vstavaných počítačových systémov sa od roku 2006, kedy európska technologická platforma ARTEMIS vydala svoj prvý SVP, objavujú nové technické alternatívy a výzvy. Preto sa aktualizoval aj strategický výskumný plán pre ARTEMIS a uskutočnila sa previerka výskumných priorít pre rozvoj a prevzatie kľúčových technológií v rámci rôznych aplikačných oblastí. V prepracovanom SVP sa jasne uvádza, čo Európa potrebuje v nasledujúcich desaťročiach od všetkých strán zúčastňujúcich sa na výskume a inováciách, aby bolo možné vytvoriť nové trhy a aplikácie, ktoré sú pre spoločnosť dôležité. Pokiaľ ide o spoločný podnik ENIAC a nanoelektronické komponenty, v roku 2011 sa zverejnili výzvy pre všetky technologické oblasti a pre 9 zo 16 oblastí aplikácií. Výzvy v roku 2012 budú obsahovať všetky aplikačné a technologické oblasti. 3.3. Komunikácia a správa Jedným z cieľov priebežných hodnotení vo vzťahu k spoločným podnikom v roku 2011 bolo zabezpečiť proaktívnejší a cielenejší prístup k ich komunikačným činnostiam, zvlášť pre MSP a vedeckú obec s cieľom zlepšiť ich účasť na výskumných projektoch. V hodnoteniach sa odporúčalo, aby SP STI vypracovali a realizovali jasné plány komunikácie a šírenia informácií, vytvorili vlastnú identitu a aby sa vo väčšej miere zamerali na synergie s národnými programami a na medzinárodnú spoluprácu so zainteresovanými stranami mimo EÚ. V roku 2011 sa zvláštna pozornosť venovala komunikácii, s dôrazom na podporovanie činností SP medzi občanmi Európy a s dôrazom na šírenie počiatočných výsledkov. Pre spoločné podniky Čisté nebo a PČV sa vytvorili nové webové stránky. Informačné letáky sa aktualizovali, bulletin (IIL a Čisté nebo) a časopis (ARTEMIS) boli pravidelne v obehu a uverejnilo sa aj niekoľko tlačových správ o dôležitých výsledkoch. Zástupcovia SP sa tiež zúčastnili na medzinárodných konferenciách a s cieľom zverejňovať výzvy sa zorganizovalo niekoľko konkrétnych podujatí. V tabuľkách, ktoré sa nachádzajú v prílohe a v pracovných dokumentoch útvarov Komisie sú uvedené hlavné komunikačné činnosti každého SP. Bolo to po prvýkrát, čo päť SP STI spoločne zorganizovalo týždenné podujatie Inovácia v praxi, ktoré sa konalo v októbri 2011 v budove Európskeho parlamentu v Bruseli. Hostiteľkou tohto podujatia bola Maria de Graça Carvalho, poslankyňa Európskeho parlamentu. V rámci spoločnej týždeň trvajúcej výstavy usporiadala každá spoločná technologická iniciatíva svoju vlastnú konferenciu a zorganizovala stretnutia zamerané na konkrétne témy. Na spoločnej tlačovej konferencii sa zúčastnili zástupcovia tlačových médií, ktorí informovali o tomto podujatí. Výkonní riaditelia všetkých piatich SP prezentovali hlavné úspechy svojich organizácií a do diskusií sa zapojili aj generálny riaditeľ a zástupca generálneho riaditeľa z Európskej komisie . Výskumné činnosti STI boli v plnom prúde a v roku 2011 sa zaznamenali prvé úspechy. Niektoré projekty získali ocenenia za to, že boli mimoriadne inovatívne, a iné získali uznanie za to, že dosiahli excelentné úspechy v oblasti výskumu (pozri „úspešné príklady“ v tabuľkách, ktoré sa nachádzajú v prílohe). Pokiaľ ide o administratívne záležitosti, päť SP sa v januári 2011 úspešne presťahovalo z budovy Komisie do svojich priestorov v srdci Bruselu. Ku koncu roku zaznamenali tieto SP pokrok v oblasti náboru pracovníkov: PČV a ENIAC dosiahli plnú kapacitu; IIL, Čisté nebo a ARTEMIS sa priblížili k plnej kapacite, avšak spoločnému podniku IIL zostali tri voľné dočasné pracovné miesta a jedno miesto zmluvného zamestnanca nad rámec schválenej úrovne. Nábor pracovníkov do SP Čisté nebo bol v súlade s rozhodnutím správnej rady, ale miesto zmluvného zamestnanca zostalo neobsadené. a Z dôvodu urgentnej potreby získať dodatočných pracovníkov na výkon práce nad rámec povinností existujúceho personálu boli teda prijatí dočasní pracovníci. V spoločnom podniku ARTEMIS zostali voľné dve miesta zmluvných zamestnancov. Spoločné podniky splnili požiadavky plánovania a predkladania správ, ich správne a poradné orgány sa pravidelne stretávali a ich správne rady schválili strategické dokumenty, ako napríklad účtovnú závierku za rok 2010 a návrh rozpočtu. V roku 2011 boli zvolení noví predsedovia správnych rád spoločných podnikov Čisté nebo a PČV. 3.4. Operačný pokrok Spoločné podniky sa zameriavajú na koordinovanie zdrojov a financií, ktoré pochádzajú z priemyselných odvetví a verejných orgánov, aby bolo možné dosiahnuť synergie a pomôcť pri budovaní budúceho rastu, konkurencieschopnosti a trvalo udržateľného rozvoja Európy. V roku 2011 päť spoločných podnikov zverejnilo ďalšie výzvy na predloženie návrhov v súlade s ich strategickým výskumným programom a zároveň pokračovalo vo vyhodnocovaní grantov, ktoré vyplynuli z predchádzajúcich výziev a v rokovaní o nich. Keďže sa SP vzájomne líšia, pokiaľ ide o počet výziev, témy, etapy hodnotenia, odvetvie a riadenie, údaje o operačnom pokroku dosiahnutom v rámci realizácie výziev v roku 2011 sa uvádzajú v samostatných častiach nižšie. 4. Pokrok, ktorý dosiahol SP Čisté nebo Spoločnému podniku Čisté nebo je na obdobie rokov 2008 ‑ 2013 pridelený celkový rozpočet vo výške 1,6 mld. EUR: Európska komisia prispeje maximálne sumou 800 mil. EUR (v hotovosti) a príspevok priemyselného odvetvia (v podobe vecného príspevku) by mal predstavovať minimálne ďalších 800 mil. EUR. Pre Čisté nebo sa stanovili tri hlavné ciele: (i) urýchliť environmentálne zlepšenia v oblasti systému leteckej dopravy (SLD) na základe zavedenia pokročilých technológií a demonštrácií v širokom meradle, (ii) zlepšiť celkový vplyv SLD na životné prostredie (prostredníctvom zníženia hluku, emisií a spotreby paliva) a (iii) konsolidovať európsky letecký priemysel prostredníctvom projektu spoločného záujmu. Výkonnosť spoločného podniku Čisté nebo je potrebné posudzovať vo svetle jeho špecifických charakteristík, predovšetkým vo svetle značnej účasti priemyselného odvetvia v SP na rôznych úrovniach, od strategického riadenia cez definovanie a opis tém výziev až po priamu účasť na vyhodnocovaní projektov. Na rozdiel od iných SP Čisté nebo vykonáva svoju činnosť hlavne prostredníctvom grantov udeľovaných vymenovaným príjemcom, a nie prostredníctvom výziev na predloženie návrhov. Jeho hlavné úspechy v skutočnosti vyplývajú z práce jeho členov, ktorí sú organizovaní v šiestich rôznych technických oblastiach pod spoločným názvom integrované technické demonštrátory (ITD), ktorým pomáha nástroj technologického hodnotiteľa, ktorého úlohou je nepretržité monitorovanie a vyhodnocovanie výsledkov. Ide o efektívnu a organizovanú koordináciu s ostatnými organizáciami, predovšetkým so spoločným podnikom pre výskum manažmentu letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho neba (SESAR). Väčšia časť celkového rozpočtu (600 mil. EUR alebo 75 %) je pridelená týmto členom alebo „vymenovaným príjemcom“; zostávajúcich 200 mil. EUR je vyčlenených na výzvy na predloženie návrhov. Tieto výzvy sa zverejňujú pravidelne, avšak jednorazovo, keď členovia ITD vyjadria potrebu doplniť svoju prácu o dodatočné konkrétne výskumné činnosti. Preto sú výzvy na predloženie návrhov spoločného podniku Čisté nebo cielenými výzvami zameranými na rôzne témy (23 až 58 v roku 2011) a trvajú krátko (v priemere od šiestich mesiacov do jedného roka). Spoločný podnik Čisté nebo v roku 2011 ukončil hodnotenie 7. výzvy a zverejnil tri výzvy na predloženie návrhov: 8., 9. a 10. výzvu. Celkovo išlo o 159 tém, výsledkom čoho bolo 325 partnerov z 22 krajín vybraných po 10. výzve. Nasledujúca tabuľka obsahuje prehľad výziev, ktoré zverejnil a vyhodnotil spoločný podnik Čisté nebo v roku 2011 vrátane predložených a vyhodnotených návrhov. || || Návrhy || Výsledky hodnotenia || Miera úspešnosti (%) || Orientačný rozpočet [max. financovanie] (v mil. EUR) || Výsledok výzvy (v mil. EUR) Výzva || || || Oprávnené || || Nad hraničnou hodnotou || Vybrané na financovanie Počet tém || Predložené || % oprávnených 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 SPOLU || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 V porovnaní s ostatnými SP je celková účasť na výzvach vysoká a takisto je vysoký počet projektov, ktoré sa vybrali na financovanie. Účastníci sú rovnomerne rozdelení medzi výskumné organizácie, priemyselné odvetvia, univerzity a MSP. Zdá sa však, že Čisté nebo bolo v roku 2011 menej atraktívne pre verejné orgány a regulačné agentúry. MSP tvorili veľmi vysoký počet účastníkov financovaných projektov (37 %); za obdobie rokov 2008 – 2011 MSP predstavovali 38 % financovania Európskej únie určeného na Čisté nebo[6]. Na základe údajov, ktoré sú dostupné pre financované projekty, 7. a 10. výzva zaujali účastníkov z 23 krajín. Najlepšie zastúpenými krajinami boli Spojené kráľovstvo, Nemecko, Španielsko, Taliansko a Francúzsko. Tieto krajiny majú priemyselnú tradíciu v oblasti letectva. Čisté nebo upútalo najviac účastníkov z krajín EÚ-12 spomedzi všetkých SP. Pokiaľ ide o „asociované“ krajiny, na prvom mieste sa umiestnilo Švajčiarsko so šiestimi koordinátormi. Hlavnými medzinárodnými aktérmi boli Čína a Rusko; Spojené štáty sa nezúčastnili. Nástroj technologického hodnotiteľa sa uplatňoval na štyri hlavné výskumné balíky, z ktorých všetky obsahovali činnosti a výsledky stanovené na rok 2011. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že realizácia plánu na rok 2011 predstavovala veľkú výzvu. Napriek niektorým ťažkostiam sa vďaka nástroju technologického hodnotiteľa podarilo zaviesť posilnené mechanizmy plánovania a kontroly na rok 2012. Prvé vykonané hodnotenie slúžilo aj na „demonštráciu“ celkového procesu a jeho závery boli povzbudivé. V roku 2012 by sa mala značne zlepšiť kvalita a včasnosť výsledkov, ktoré bude SP pozorne sledovať ako najvyššiu prioritu. Pokiaľ ide o viac informácií vrátane úspešných príkladov, pozri SP Čisté nebo: prehľad hlavných úspechov v roku 2011, v prílohe. 5. Pokrok, ktorý dosiahol SP pre vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy pre inovačné lieky Na obdobie rokov 2008 ‑ 2013 sa spoločnému podniku pre vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy pre inovačné lieky (IIL) pridelil celkový rozpočet vo výške 2 mld. EUR. Európska komisia prispieva z rozpočtu svojho siedmeho rámcového programu maximálnou sumou 1 mld. EUR. Vecné príspevky (pozostávajúce väčšinou z výskumných činností) by mali predstavovať minimálne ďalšiu 1 mld. EUR, ktorú by mali poskytnúť členské podniky Európskej federácie farmaceutického priemyslu a farmaceutických združení (EFPIA). Týmto sa IIL stáva celkovo najväčším európskym verejno-súkromným partnerstvom (VSP) a zároveň najväčším VSP v oblasti farmácie. Hlavné ciele IIL: (i) budovať lepšie prostredie na spoluprácu v oblasti farmaceutického výskumu a vývoja v Európe; (ii) urýchliť vývoj účinnejších a bezpečnejších liekov pre pacientov a (iii) zvýšiť konkurencieschopnosť farmaceutického priemyslu v EÚ. Hlavné výzvy: (i) priemyselné: nedostatočné investície do výskumu a vývoja; (ii) vedecké: technologická náročnosť a (iii) európske: fragmentovanosť výskumu v Európe. Priemyselní partneri sa vo veľkej miere zapájajú do IIL; predovšetkým podniky EFPIA sa vo väčšej miere zúčastňujú na projektoch IIL než na projektoch zdravotníctva 7RP. Dvojfázový proces výziev na predloženie návrhov je ďalšou črtou IIL: v prvej fáze pošlú žiadatelia vyjadrenie záujmu (VZ), následne v druhej fáze sú vyzvaní dvaja najúspešnejší účastníci a konzorcium EFPIA, aby vytvorili kompletné projektové konzorcium a vypracovali kompletný návrh projektu (KNP). Spoločný podnik IIL v roku 2011 ukončil hodnotenie 3. výzvy a zverejnil štvrtú výzvu na predloženie návrhov. Nasledujúca tabuľka obsahuje všeobecný prehľad výziev, ktoré sa zverejnili a vyhodnotili v roku 2011, spolu s údajmi o predložených vyjadreniach záujmu a vyhodnotených kompletných návrhov projektov. Výzva || || || || || VZ nad hraničnou hodnotou || KNP vybrané na financovanie || Miera úspešnosti (vybrané KNP/predložené VZ) Počet tém || Predložené VZ || Oprávnené VZ || % ponechaných 2010 ‑ 03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011 ‑ 04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % SPOLU || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % 3. a 4. výzva[7] vzbudili vysoký záujem a prilákali veľký počet žiadateľov: 1 377. Z dôvodu obmedzeného počtu tém sa však do projektov vybraných na financovanie zahrnulo len 20 % (266) počiatočných žiadateľov, spolu s účastníkmi z priemyselných odvetví ‑ k tomuto konzorciu sa pripojilo približne 50 tímov z podnikov EFPIA. V roku 2011 sa na výzvach zúčastnilo spolu 316 účastníkov, čo predstavovalo 23 % mieru úspešnosti. Typológia účastníkov IIL je veľmi špecifická. Priemysel je veľmi dobre zastúpený (podnikmi EFPIA a MSP), zaznamenala sa aj veľmi vysoká účasť univerzít. V prvej fáze predložili malé a stredné podniky veľký počet vyjadrení záujmu. Po nich nasledovali iní účastníci a organizácie pacientov. Ale akademická obec tvorila väčšinu účastníkov projektov, ktoré sa napokon financovali (208). Po nej nasledovala EFPIA (53) a MSP (47). MSP predstavovali 17,7 % z celkového počtu účastníkov. MSP získali 13,56 % finančných prostriedkov EÚ na obdobie od roku 2008 do roku 2011. Pokiaľ ide o geografické rozdelenie žiadateľov, dostupné údaje sa vzťahujú na 3. výzvu. Účastníci víťazných projektov (123, bez podnikov EFPIA) pochádzali z 19 krajín, väčšinou zo Spojeného kráľovstva, z Nemecka, Holandska, Francúzska a zo Švédska. Česká republika a Maďarsko boli jedinými krajinami EÚ-12 (najnovší členovia EÚ), ktoré boli zastúpené. Každú krajinu zastupoval jeden účastník. Švajčiarsko bolo so šiestimi účastníkmi vedúcou krajinou spomedzi „asociovaných“ krajín. Po ňom nasledovali Izrael a Island. Pokiaľ ide o medzinárodnú účasť, USA mali troch účastníkov (rovnako ako Španielsko). V prípade 4. výzvy spoločný podnik IIL zaznamenal 143 účastníkov v rámci návrhov vybraných na financovanie, ale geografické rozdelenie ešte nie je známe. Pokiaľ ide o viac informácií vrátane úspešných príkladov, pozri SP IIL: prehľad hlavných úspechov v roku 2011, v prílohe. 6. Pokrok, ktorý dosiahol SP pre palivové články a vodík Na obdobie rokov 2008 ‑ 2013 Komisia pridelila Spoločnému podniku pre palivové články a vodík (PČV) rozpočet vo výške 470 mil. EUR. Očakáva sa, že sa k tejto sume pridelí hotovostný príspevok pokrývajúci prevádzkové náklady a vecné príspevky pokrývajúce prevádzkové náklady od právnych subjektov, ktoré sa na jeho činnostiach zúčastňujú. Preto sa očakáva, že celkový rozpočet PČV bude predstavovať 940 mil. EUR. Hlavné ciele PČV: (i) urýchliť vývoj a zavádzanie technológie palivových článkov a vodíkovej technológie; (ii) zabezpečiť technologickú základňu na ich uvádzanie na trh v období od roku 2015 do roku 2020, čím sa skráti „čas uvedenia výrobku na trh“, a (iii) pomôcť Európe, aby sa stala svetovým lídrom v oblasti týchto technológií. V rámci PČV sa využívajú dva typy systémov financovania na rozšírenie spektra výskumných činností: spoločné projekty (na základný výskum a demonštrácie) a koordináciu a podporu (na činnosti zamerané na vytváranie sietí vrátane prednormatívneho výskumu). Prierezová činnosť je ďalšou črtou PČV: aby mohol dopĺňať štyri vedecké aplikačné oblasti, zameriava sa na informovanie, vzdelávanie verejnosti a podporu trhu. Predkladanie a hodnotenie sa vykonávajú prostredníctvom jednoduchého jednofázového procesu. V roku 2011 PČV zverejnil jednu výzvu (FCH-JU-2011-1 — pozri nasledujúcu tabuľku). Nasledujúca tabuľka obsahuje údaje o predložených a vyhodnotených návrhoch k tejto výzve. Výzva || || || || || Nad hraničnou hodnotou || Vybrané na financovanie || Miera úspešnosti Počet tém || Predložené návrhy || Oprávnené návrhy || % ponechaných 2011 ‑ 01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % Spoločný podnik PČV prilákal rozsiahlu škálu účastníkov všetkých typov vrátane orgánov verejnej správy (napr. vnútroštátne/regionálne orgány, energetické agentúry) a mimovládnych organizácií. Mohlo to byť z dôvodu ich osobitného záujmu o koordinačné a podporné opatrenia. Účastníci boli tiež rovnomerne rozdelení medzi výskumné organizácie a priemyselné odvetvia. Z navrhovaných projektov od 667 žiadateľov, ktorí reagovali na výzvu, sa financovalo 225 projektov. Medzi projekty, ktoré sa vybrali na financovanie, patrilo 73 malých a stredných podnikov, ktoré predstavovali 25,6 % celkového počtu účastníkov. Od roku 2008 do roku 2011 malé a stredné podniky predstavovali 22,15 % finančných prostriedkov, ktoré EÚ investovala do PČV. Na tejto výzve sa zúčastnilo 26 krajín na čele s Nemeckom, Spojeným kráľovstvom, Francúzskom, Talianskom a Belgickom. Krajiny EÚ-12 boli dobre zastúpené 10 účastníkmi. Švajčiarsko a Nórsko zaujali vedúce miesta na zozname „asociovaných“ krajín (každá z týchto krajín mala sedem koordinátorov). Po nich nasledovali Island a Turecko. Každá z týchto krajín mala jedného účastníka. Medzi medzinárodných partnerov patrili účastníci z USA, Kórejskej republiky, Číny, Kanady a zo Srbska. Pokiaľ ide o administratívny pokrok, PČV prekonal niekoľko limitov vecného príspevku v čase, keď sa 14. novembra 2011 prijalo nariadenie Rady (EÚ) č. 1183/2011. V dôsledku uznania členstva výskumného zoskupenia N.ERGHY Research Grouping sa touto zmenou a doplnením umožnilo účastníkom, ktorí nepatria do priemyselných odvetví, ako napríklad zoskupeniu N.ERGHY Research Grouping, poskytovať vecné príspevky, ktoré sa započítavajú ako finančná spoluúčasť. Zároveň sa od tejto zmeny a doplnenia očakávalo zlepšenie úrovne financovania. Pokiaľ ide o viac informácií vrátane úspešných príkladov, pozri SP PČV: prehľad hlavných úspechov v roku 2011, v prílohe. 7. Pokrok, ktorý dosiahol SP ARTEMIS v roku 2011 Komisia na obdobie od roku 2008 do roku 2013 pridelila spoločnému podniku pre vstavané počítačové systémy (ARTEMIS) rozpočet v maximálnej výške 420 mil. EUR, ku ktorému prispeli členské štáty spoločného podniku ARTEMIS sumou vo výške 756 mil. EUR, čo predstavovalo aspoň 1,8-násobok príspevku EÚ. Od priemyselných odvetví sa očakáva zodpovedajúci vecný príspevok minimálne vo výške celkového príspevku orgánov verejnej správy. Dňa 5. júla 2011 spoločný podnik ARTEMIS podpísal dodatočnú správnu dohodu s regiónom hlavného mesta Brusel v Belgicku. Správna dohoda s Poľskom bola podpísaná v decembri 2011, na základe ktorej sa Poľsko stalo 23. členským štátom spoločného podniku ARTEMIS, s úmyslom prispieť rozpočtom k výzve na rok 2012. Hlavnými cieľmi spoločného podniku ARTEMIS je riešiť výzvy v oblasti výskumu a štrukturálne problémy, ktorým čelia priemyselné odvetvia v rámci vstavaných systémov, a pomôcť európskemu priemyslu s konsolidáciou a posilnením jeho svetového vedúceho postavenia v oblasti vstavaných počítačových technológií. Hlavnou črtou tohto SP je účasť členských štátov na jeho financovaní a riadení spolu s EÚ a priemyselnými odvetviami. Uplatňuje sa dvojfázový postup predkladania a hodnotenia návrhov: žiadatelia v prvom rade pošlú náčrt projektu (NP) a následne pošlú kompletný návrh projektu (KNP). V roku 2011 sa podpísalo 10 dohôd o grante, ktoré sa týkali 3. výzvy v roku 2010. Zároveň sa zverejnila 4. výzva. Nasledujúca tabuľka obsahuje prehľad náčrtov projektov a kompletné návrhy projektov v odpovedi na 4. výzvu spolu s výsledkami hodnotenia. Výzva || Predložené náčrty projektov (NP) || Predložené návrhy (KNP) || || || Nad hraničnou hodnotou || Vybrané na financovanie || Miera úspešnosti Oprávnené návrhy || % ponechaných 2011 ‑ 1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % 540 žiadateľov sa dostalo do fázy KNP v rámci výzvy na predloženie návrhov za rok 2011 a 206 žiadateľov sa zúčastnilo na financovaných projektoch (v priemere 23 účastníkov na jeden projekt). Úlohou spoločného podniku ARTEMIS je posilniť spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými stranami ‑ priemyselnými odvetviami vrátane malých a stredných podnikov, vnútroštátnymi a/alebo regionálnymi orgánmi a akademickými a výskumnými centrami ‑ spájajúc úsilie vynakladané v rámci výskumu. V roku 2011 sa dosiahla dobrá rovnováha, pokiaľ ide o typy účastníkov. 71 účastníkov pochádzalo z výskumných organizácií a akademickej obce, 73 účastníkov predstavovali priemyselní partneri a 63 účastníkov predstavovali malé a stredné podniky. Vedecká a výskumná komunita je dobre zastúpená a koordinovaná. V roku 2011 predstavovali malé a stredné podniky 37,9 % celkového počtu účastníkov a za obdobie od roku 2008 do roku 2011 získali 19,18 % finančných prostriedkov EÚ určených pre spoločný podnik ARTEMIS. Do financovaných projektov sa zapojilo 17 krajín. Medzi krajiny s vedúcim postavením patrili Španielsko, Taliansko, Nemecko, Fínsko, Francúzsko a Rakúsko. Krajiny EÚ-12 zastupovali Česká republika, Lotyšsko a Estónsko. Do projektov, ktoré sa vybrali na financovanie, sa zapojila len jedna asociovaná krajina - Nórsko, ale so solídnym počtom účastníkov (6). Spojené štáty boli jediným medzinárodným partnerom s jedným účastníkom. Pokiaľ ide o ďalšie informácie, pozri SP ARTEMIS: prehľad hlavných úspechov v roku 2011, v prílohe. 8. Pokrok, ktorý dosiahol SP ENIAC Komisia na obdobie od roku 2008 do roku 2013 pridelila spoločnému podniku pre nanoelektronické technológie (ENIAC) rozpočet v maximálnej výške 450 mil. EUR, ku ktorému prispeli členské štáty spoločného podniku ENIAC sumou vo výške 810 mil. EUR, čo predstavovalo aspoň 1,8-násobok príspevku EÚ. Od priemyselných odvetví sa očakáva zodpovedajúci vecný príspevok minimálne vo výške celkového príspevku orgánov verejnej správy. Hlavné ciele ENIAC: (i) riešiť otázky spojené s výskumom a inováciami v oblasti nanoelektronických technológií a ich integráciu do inteligentných systémov; (ii) pomôcť európskemu priemyslu s konsolidáciou a posilňovaním jeho pozície v oblasti nanoelektronických technológií a systémov a (iii) prispieť k ďalšiemu začleneniu a miniaturizácii zariadení, zlepšiť ich funkčnosť a zároveň zabezpečovať nové materiály, zariadenia a procesy. Podobne ako v prípade SP ARTEMIS je hlavnou črtou SP ENIAC účasť členských štátov na jeho financovaní a riadení, spolu s EÚ a priemyselnými odvetviami. Aj v tomto prípade sa aplikuje dvojfázový proces predkladania a hodnotenia návrhov (NP a potom KNP). V roku 2011 sa zastavil pokles záväzkov zo strany členských štátov spoločného podniku ENIAC a očakáva sa, že tento nárast záväzkov bude pokračovať aj v roku 2012. Zistilo sa však, že pomer 1,8 medzi spoločným podnikom ENIAC a grantmi, ktoré členské štáty udeľujú projektom, sa ku koncu trvania SP pravdepodobne nedosiahne. Preto rada pre orgány verejnej správy rozhodla o znížení účasti na spoločnom podniku ENIAC zo 16,7 % na 15 % z celkových oprávnených nákladov a až do výšky 52 % príspevkov členských štátov SP ENIAC určených na výzvy na predloženie návrhov. Tým by sa mal dosiahnuť pomer, ktorý by sa blížil k hodnote 1,8 za predpokladu, že (i) SP ENIAC využije maximálny príspevok EÚ na základe nariadenia Rady a (ii) že členské štáty spoločného podniku ENIAC budú financovať svojich účastníkov takou mierou financovania, akú aplikovali v minulosti. V roku 2011 spoločný podnik ENIAC zverejnil dve výzvy na predloženie návrhov ‑ 4. a 5. výzvu (na 5. výzvu sa vzťahoval len jednofázový postup z dôvodu krátkeho termínu). Nasledujúca tabuľka obsahuje prehľad týchto dvoch výziev, ktoré boli oznámené a vyhodnotené v roku 2011. Výzva || Predložené náčrty projektov (NP) || Predložené návrhy (KNP) || Oprávnené návrhy || % ponechaných || Nad hraničnou hodnotou || Vybrané na financovanie || Miera úspešnosti (úroveň KNP) || 2011 ‑ 1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011 ‑ 2 || NA || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || SPOLU || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Z 286 žiadateľov, ktorí zaslali kompletné návrhy projektov (KNP) v rámci výziev spoločného podniku ENIAC za rok 2011, sa na financovanie vybralo 195 žiadateľov, čo predstavuje dobrú mieru úspešnosti. Rovnováha partnerov je pre toto odvetvie veľmi špecifická: výskumné organizácie (50), priemyselné odvetvia (71) a MSP (74) sú celkom rovnomerne zastúpené, zatiaľ čo verejné orgány a akademická obec absentujú. MSP od roku 2008 do roku 2011 predstavovali 37,9 % všetkých účastníkov a pridelilo sa im 13,30 % finančných prostriedkov EÚ. Účastníci výziev pochádzali z 19 krajín na čele s Holandskom, po ktorom nasledovali Taliansko, Francúzsko, Nemecko a Rakúsko. Zaznamenala sa aj účasť krajín EÚ-12. Väčšinou išlo o Českú republiku, Poľsko a Slovensko. Dobrá účasť sa zaznamenala aj zo strany „asociovaných“ krajín, na čele s Izraelom s 5 účastníkmi, Nórskom (3 účastníci) a so Švajčiarskom (1 účastník). Nezaznamenala sa však účasť žiadnych medzinárodných partnerov. Ku koncu roka 2011 spoločný podnik ENIAC zverejnil výzvu na vyjadrenie záujmu o navrhnutie pilotných liniek. Táto výzva má za cieľ pripraviť spoločný podnik na to, aby sa stal preferovaným nástrojom vykonávania politiky v oblasti KET (kľúčové podporné technológie), zameranej na zlepšenie postavenia Európy v oblasti šiestich „kľúčových podporných technológií“ vrátane nanoelektroniky. Pilotné linky podporia inováciu na vyšších úrovniach pripravenosti technológií (4 až 8), čím sa zabezpečí premostenie s rámcovým programom Horizont 2020. Pokiaľ ide o viac informácií vrátane úspešných príkladov, pozri SP ENIAC: prehľad hlavných úspechov v roku 2011, v prílohe. 9. Všeobecný pokrok dosiahnutý v roku 2011 9.1. Účasť zainteresovaných strán Vďaka skúsenostiam získaným v oblasti zakladania spoločných podnikov je teraz možné poskytovať údaje o dosiahnutom pokroku, pokiaľ ide o účasť. || Účasť na predložených návrhoch (2011) || Účasť na projektoch, ktoré boli vybrané na financovanie (2011) Čisté nebo || 600 || 238 IIL || 1 377 || 319 PČV || 667 || 285 Artemis || 540 || 206 Eniac || 286 || 195 Spolu || 3 470 || 1 243 V roku 2011 spoločné podniky zaregistrovali 3 470 účastí na predložených návrhoch, zatiaľ čo účasti na financovaných projektoch dosiahli počet 1 243. Celková miera úspešnosti vo výške 35,8 % je veľmi sľubná a možno ju označiť za pozitívnu vzhľadom na to, že spoločné podniky vykonávajú vysoko špecifický výskum, ktorého hybnou silou je priemysel. Spoločné podniky vynaložili úsilie na rozšírenie účasti, napríklad zlepšením komunikácie s potenciálnymi žiadateľmi v rámci otvorených výziev na predloženie návrhov. Organizovali sa cielené informačné dni a zlepšila sa účasť spoločných podnikov na seminároch, podujatiach a veľkých technologických veľtrhoch a výstavách. Zlepšila sa aj verejná viditeľnosť STI. Skoro všetky webové stránky STI boli prepracované tak, aby prezentovali lepšie a užívateľsky ústretovejšie informácie. Na základe tohto opatrenia sa iniciatívy v oblasti STI spoločných podnikov stali pre výskumné a vedecké komunity prístupnejšími. Napríklad spoločný podnik IIL získal dvakrát toľko vyjadrení záujmu v odpovedi na jeho druhú výzvu v porovnaní s počtom vyjadrení záujmu v rámci svojej prvej výzvy. Typy zainteresovaných strán, ktoré sa zapájajú do výskumných projektov, sa líšia v závislosti od SP: · Účasť na financovaných projektoch PČV je rôznorodá a všetky zainteresované strany sú zastúpené vo financovaných projektoch: 77 výskumných organizácií, 49 univerzít, 76 veľkých priemyselných odvetví, 73 MSP, 7 iných subjektov a 3 verejné orgány spomedzi 285 účastníkov. · SP IIL prilákal približne 50 účastníkov zo spoločností EFPIA (veľké priemyselné odvetvie), 208 univerzít, 47 MSP, 6 organizácií pacientov a 5 iných účastníkov. · Spoločné podniky Čisté nebo, ENIAC a ARTEMIS neevidujú žiadne verejné orgány alebo „iných“ účastníkov, ktorí by sa zúčastňovali na ich financovaných projektoch. · V spoločnom podniku ARTEMIS zastupuje priemysel 73 účastníkov, v spoločnom podniku ENIAC ho zastupuje 71 účastníkov a v spoločnom podniku Čisté nebo ho zastupuje 53 účastníkov. · V spoločnom podniku Čisté nebo sú univerzity zastúpené 54 účastníkmi, zatiaľ čo v spoločnom podniku ARTEMIS sú zahrnuté do výskumných organizácií. · Výskumné organizácie majú v spoločnom podniku Čisté nebo 43 účastníkov, v spoločnom podniku ARTEMIS majú 71 účastníkov a v spoločnom podniku ENIAC majú 50 účastníkov. Po dvoch rokoch komplexných činností sa účasť zainteresovaných strán zdá vo všeobecnosti dobre vyrovnaná, ale ešte stále je čo zlepšovať, pokiaľ ide o menej zastúpené kategórie. Pri posudzovaní údajov o účasti a zastúpení by sa nemalo zabúdať na to, že v každom technologickom odvetví sa očakávajú cielené výsledky. 9.2. Rozmer inovácií a zapojenie malých a stredných podnikov (MSP) Päť existujúcich spoločných podnikov je možné považovať za inovatívny model realizácie výskumu. Partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom je významným krokom vpred v rámci prevádzania výsledkov výskumu na trh. STI spoločných podnikov si stanovujú svoj vlastný výskumný program v úzkej spolupráci s priemyselnými odvetviami s cieľom v čo najkratšom čase aplikovať výsledky výskumu v praxi. Tento proces urýchľovania využívania výsledkov výskumu sa bude naďalej uplatňovať aj v rámcovom programe Horizont 2020, najmä pokiaľ ide o cieľ „vedúceho priemyselného postavenia“. Na základe vyššie uvedených skutočností môžeme už teraz zdôrazniť prvky, vďaka ktorým možno oceniť inovácie, ktoré týchto päť spoločných podnikov dosiahlo v roku 2011, aj keď cieľom tejto správy nie je prezentovať podrobnú analýzu tohto aspektu. · Koncept úrovne technologickej pripravenosti (ÚTP) sa zaviedol v spoločnom podniku Čisté nebo a projekty predložené v odpovedi na otvorené výzvy sa tiež vyhodnocujú z hľadiska úrovne vyspelosti technológie. ÚTP sa používa na vyhodnotenie a porovnanie rôznych úrovní vývoja danej technológie; najvyššia úroveň 6 sa vzťahuje na výskumné projekty, ktoré dosiahli túto úroveň pred vývojom produktu. · V spoločnom podniku ARTEMIS sa index vyspelosti a index účasti MSP na návrhoch používajú na uľahčenie vyhodnotenia tých projektov, ktoré môžu najlepšie prispieť k rozvoju inovácie na základe výskumu. · Ročné implementačné plány týkajúce sa STI obsahovali niekoľko činností spojených s prototypmi a demonštráciami. Pokiaľ ide o Čisté nebo, v roku 2011 sa 15 výskumných tém otvorilo pre demonštrácie a 1 pre prototypy. Pokiaľ ide o PČV, 7 tém sa otvorilo pre demonštrácie a jedna na overenie konceptu, ktorý sa zameriaval na systémy palivových článkov. · V roku 2011 spoločný podnik ENIAC predstavil cenu spoločného podniku ENIAC za inováciu s cieľom oceniť projekty, ktoré sú pred dokončením alebo ktoré boli nedávno dokončené a ktorých výsledkom boli inovácie s najväčším vplyvom. Prvým víťazom bol projekt E3Car s 28 demonštráciami a s celkovým rozpočtom vo výške 180 mil. EUR. · Cenu za inováciu získali aj dva spoločné podniky: – na podujatí Inter Airport Europe, ktoré sa konalo v Mníchove, získal SP Čisté nebo ocenenie za projekt TaxiBot, v rámci ktorého sa dosiahlo inovačné riešenie pre vlečný ťahač lietadiel slúžiaci na premiestňovanie lietadiel na letiskách, ktorým sa znižuje vplyv na životné prostredie. – Na podujatí 2011 Innovation Convention získala jedna z menších spoločností v spoločnom podniku PČV ocenenie EÚ pre ženy -inovátorky. Talianska spoločnosť so 40 zamestnancami bola prvou spoločnosťou, ktorá vyvinula samodobíjací systém vodíkových palivových článkov pre záložný zdroj energie, ktorý predstavuje čistejšiu obnoviteľnú alternatívu voči oloveným batériám a naftovým generátorom. Týmto spôsobom spoločné podniky v roku 2011 dosiahli ďalší pokrok v oblasti kvality poznatkov a vedy vďaka projektom, ktoré majú potenciálny vplyv na priemysel a výskum. Pokiaľ ide o letectvo, vyvinul sa nový systém na znižovanie nákladov na výrobu a údržbu: „Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe“ (BLADE) (demonštrátor prelomových laminárnych lietadiel v Európe) a prebiehajú analýzy leteckej ekonomiky vrátane požiadaviek nových nariadení o životnom prostredí: ide o projekt Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING) (Príspevok leteckých spoločností k zníženiu priemyselných vplyvov a plynov). V oblasti podporovania vývoja lepších a bezpečnejších liekov pre pacientov je databáza NEWMEDS najväčším svetovým zdrojom údajov týkajúcich sa klinických skúšok antipsychotických preparátov a obsahuje údaje o 23 401 pacientoch, ktoré poskytlo päť najväčších farmaceutických spoločností v tejto oblasti. Je potrebné zdôrazniť, že je to po prvýkrát, čo sú vzájomní konkurenti ochotní predložiť výsledky svojich klinických skúšok a podeliť sa o ne. Ide o základnú podporu lepšie cielenej a prispôsobenej zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o odvetvie dopravy, projekt Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) (Čistý vodík v európskych mestách) zavádza do európskych miest ekologicky vhodné mestské autobusy s cieľom znížiť vplyv autobusov na životné prostredie a propaguje ich s cieľom skrátiť „čas ich uvedenia na trh“. Projekt E3Car, financovaný na účely zlepšenia premeny a distribúcie energie (o 10 %) a zvýšenie energetickej účinnosti (o 35 %) riadenia hnacej súpravy elektrických vozidiel ponúka konkurenčné prostredie 28 demonštrátorov. V roku 2011 sa spoločným podnikom podarilo zlepšiť účasť malých a stredných podnikov s dobrými výsledkami: približne 28 % úspešných účastníkov predstavovali malé a stredné podniky. Z piatich STI sa spoločný podnik ENIAC ukázal ako najatraktívnejší pre malé a stredné podniky, ktoré predstavovali 37,9 % všetkých členov spoločného podniku. Po ňom nasledoval spoločný podnik Čisté nebo (37 %)[8]; ARTEMIS (31 %); PČV (25,6 %) a IIL (17,7 %)[9]. Priemerná miera financovania EÚ pre malé a stredné podniky za všetky STI spoločných podnikov v období od roku 2008 do roku 2011 mierne prekročila hranicu 21 %, čím sa prekročil všeobecný cieľ siedmeho rámcového programu, ktorý bol stanovený na 15 %. Nasledujúca tabuľka obsahuje podrobný prehľad účasti MSP v piatich spoločných podnikoch, a to ako z hľadiska predložených návrhov, tak aj z hľadiska projektov, ktoré boli vybrané na financovanie (2011). || Účasť na predložených návrhoch || Účasť na projektoch, ktoré boli vybrané na financovanie Čisté nebo || 239 || 88 IIL || 263 || 47 PČV || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Spolu || 967 || 344 Počet zúčastnených malých a stredných podnikov naznačuje, že existuje dobrá rovnováha výskumných činností prispôsobených malým a stredným podnikom, v rámci ktorých sú ich príspevky dôležité na dosiahnutie všeobecnejších cieľov v oblasti výskumu a inovácií. Na základe pokroku, ktorý sa dosiahol v roku 2011, sú STI spoločných podnikov na ceste k dosiahnutiu svojho inovačného potenciálu a prispievajú k riešeniu budúcich výziev, ktoré obsahuje program Horizont 2020. 9.3. Účasť z hľadiska geografickej lokality Päť spoločných podnikov pozostáva v priemere z 20 členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na realizácii SVP. Najrôznorodejším podnikom je PČV, do ktorého sa zapojilo aj niekoľko medzinárodných partnerov. Hlavní účastníci patria k členským štátom s pokročilým priemyselným prostredím obklopeným dynamickými systémami malých a stredných podnikov, výskumných centier a univerzít. || Počet krajín zúčastňujúcich sa na projektoch, ktoré boli vybrané na financovanie || Hlavní účastníci[10] Čisté nebo || 23 || UK, DE, ES, IT FR IIL || 15 || UK, DE, NL, FR, SE PČV || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR a AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Tiež poznamenávame, že na spoločných podnikoch sa podieľali všetky krajiny EÚ-12 okrem jednej. · Vo všeobecnosti krajiny EÚ-12 predstavujú zhruba 15 % celkového počtu účastníkov financovaných projektov. Na čele je spoločný podnik Čisté nebo s približne 10 %, zatiaľ čo účasť krajín EÚ-12 na projektoch IIL je zanedbateľná. Nasledujúci graf zobrazuje účasť krajín EÚ-12 podľa STI za rok 2011 (len financované projekty). · Poľsko je najlepšie zastúpenou krajinou EÚ-12 s 18 účasťami na financovaných projektoch (6 v SP PČV a ENIAC spolu, 12 v SP Čisté nebo) a na 5 projektoch, ktoré koordinovali poľské organizácie. Nasleduje Česká republika so 16 účasťami na financovaných projektoch a s pozíciami vo všetkých STI. Na čele je SP ARTEMIS so 7 účasťami Českej republiky. Rumunsku sa pripísalo 6 účastí a Maďarsku 3. Naopak, Litva sa nezúčastnila na žiadnom vybranom projekte. · SP Čisté nebo zorganizoval v roku 2011 okrúhly stôl o leteckom výskume v strednej a východnej Európe s cieľom zvýšiť účasť menej aktívnych oblastí. Ide o osvedčený postup a Komisia uvíta, keby takýto postup v budúcnosti prevzali aj ostatné STI. V roku 2012 bude Komisia viesť ďalšie diskusie so spoločnými podnikmi o tom, akým spôsobom by sa vo väčšej miere dala zlepšiť účasť krajín EÚ-12. Ukázalo sa aj to, že výskumné činnosti STI sú pre asociované krajiny siedmeho rámcového programu atraktívne, čo predstavovalo zhruba 15% účasť. Najaktívnejšou asociovanou krajinou v roku 2011 bolo Švajčiarsko, po ktorom nasledovali Nórsko a Izrael. SP PČV prilákal najväčší počet účastníkov z asociovaných krajín. Po ňom nasledovali SP Čisté nebo a IIL. V hodnoteniach účasti asociovaných krajín na SP ARTEMIS a ENIAC by sa mal tiež zohľadniť ich tripartitný model financovania. Krajina || IIL || PČV || ČN || ARTEMIS || ENIAC || Spolu Švajčiarsko || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Nórsko || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Island || 2 || 1 || || || || 3 Izrael || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turecko || || 1 || 1 || || || 2 Srbsko || || 1 || || || || Do 1 Spolu || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Medzinárodný rozmer Na činnostiach spojených so STI sa zúčastňuje niekoľko medzinárodných partnerov, ktorí predstavujú zhruba 3 % účasti na projektoch, ktoré sa financovali v roku 2011. Škála skúseností získaných v spolupráci s medzinárodnými partnermi sa značne líši v závislosti od individuálnych technologických odvetví. Závisí aj od stratégií a synergií, ktoré STI uplatňujú v oblasti výskumu, inovácií alebo v oblasti právnych predpisov. Ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke, Spojené štáty preukázali záujem skoro o všetky STI a vo všeobecnosti mali najväčšiu účasť na financovaných projektoch. Krajina || IIL || PČV || ČN || ARTEMIS || ENIAC || Spolu USA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Rusko || || || 1 || || || 1 Čína || || 1 || || || || 1 Kórea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Spolu || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Aby priemyselné odvetvia mohli konkurovať na globálnej scéne, musia nielen zlepšiť spoluprácu a zredukovať roztrieštenie v Európe, ale musia zabezpečiť synergie aj na iných miestach, predovšetkým s hlavnými medzinárodnými aktérmi. Medzinárodný rozmer STI je preto prvkom, ktorý treba naďalej rozvíjať. Komisia v súčasnosti diskutuje so spoločnými podnikmi o tom, akým spôsobom osloviť medzinárodných partnerov, aby bolo možné uspokojiť konkrétne potreby predmetných odvetví. SP PČV už zrevidoval svoj viacročný implementačný plán tak, aby bol ambicióznejší a konkurencieschopnejší v porovnaní so svetovým úsilím vynaloženým v technologickej oblasti. Z aktualizovaného SVP spoločného podniku ARTEMIS teraz jasne vyplýva, čo Európa v budúcom desaťročí potrebuje od aktérov v oblasti výskumu a vývoja a inovácií, aby sa stala lídrom v oblasti vstavaných systémov. 9.5. Portfólio grantov Portfólio dohôd o grante (DG) sa medzi jednotlivými spoločnými podnikmi vzájomne líši, spolu s typmi projektov, veľkosťou konzorcia a prideleným rozpočtom. Spoločné podniky by okrem spoločného výskumu mali rozvíjať aj podporné činnosti zamerané na vytváranie sietí (napr. PČV) prostredníctvom koordinačných a podporných akcií, keďže veľkosť konzorcia je prirodzene malá a jeho zloženie je odlišné. || Granty, ktoré sú predmetom rokovaní v roku 2011 || Poskytnuté granty v roku 2011 || Granty, ktorých činnosti boli ukončené Čisté nebo || 24 || 80 || 7 IIL || 2 || 13 || 0 PČV || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Spolu || 35 || 151 || 15 Za prvé tri roky činnosti sa portfóliá dohôd o grantoch, ktoré podpísali spoločné podniky, líšili veľkosťou, počtom partnerov a prideleným rozpočtom. · Najviac sa odlišujú DG v rámci spoločného podniku Čisté nebo. Počet financovaných projektov a podpísaných DG je najväčší, ale s menším počtom partnerov a relatívne malými rozpočtami. V rámci výziev spoločného podniku Čisté nebo je možné realizovať projekty, na ktorých sa zúčastňuje len jeden partner, predovšetkým vtedy, keď je téma výskumu natoľko špecifická, že len jedna organizácia (alebo len malý počet organizácií, ktoré si konkurujú pri výbere a hodnotení) spĺňa požiadavky uvedené vo výzve. V priemere sa na dohodách o grante zúčastňujú dvaja partneri v spoločnom podniku Čisté nebo s priemerným prideleným rozpočtom vo výške 515 000,00 EUR. Počet dohôd o grante, ktoré sa majú podpísať, si teda vyžaduje značné úsilie zo strany manažmentu, koordinácia v rámci konzorcia si však vyžaduje menej úsilia. · Spoločné podniky IIL a PČV sú atraktívne pre podobné typy konzorcií: k dispozícii je menej projektov (a podpísaných dohôd o grante), ale tieto projekty sú väčšie z hľadiska prideleného rozpočtu a počtu partnerov. Priemerný počet partnerov v rámci projektu spoločného podniku IIL je 26, .t j. organizácie v rámci federácie EFPIA spoločne s organizáciami mimo nej a priemerný rozpočet podpísanej dohody o grante predstavuje zhruba 10 mil. EUR (len príspevky spoločného podniku IIL). Pokiaľ ide o SP PČV, na jednom projekte sa zúčastňuje v priemere 9 partnerov s rozpočtom vo výške 3,8 mil. EUR. · SP ARTEMIS má v priemere 23 partnerských organizácií v konzorciu a SP ENIAC ich má 22, s priemerným rozpočtom vo výške 15,8 mil. EUR pre SP ARTEMIS a 23 mil. EUR pre SP ENIAC[11]. 10. Výzvy a výhľad do budúcnosti Prvé priebežné hodnotenia spoločných podnikov sa vykonali podľa plánu a správy sa dokončili v apríli 2011. Celková vyhliadka spoločných podnikov do budúcnosti sa pokladala za priaznivú. Medzi odporúčania externých expertov patrilo zlepšenie komunikácie s občanmi, stanovenie hlavných ukazovateľov výkonnosti a delegovanie väčšieho rozsahu zodpovednosti správnych rád za každodenné riadiace úlohy na výkonných riaditeľov spoločných podnikov. Odporúčania by sa mali v plnej miere realizovať ešte pred uskutočnením druhého priebežného hodnotenia v roku 2013. Spoločné podniky v roku 2011 značne zlepšili komunikáciu so širokou verejnosťou. Zlepšila sa viditeľnosť projektov a zvýšil sa štandard ich hlavných komunikačných nástrojov (napr. ich webových stránok). SP stanovili aj hlavné ukazovatele výkonnosti: · SP IIL stanovil kľúčové ukazovatele výkonnosti a výsledkov pre dve hlavné priority: Realizácia SPV a výkonnosť programovej kancelárie. Priemerný čas medzi podaním žiadosti a udelením grantu sa skrátil o viac než 90 dní. · SP Čisté nebo realizoval väčšinu odporúčaní expertov. Výkonnosť integrovaných technologických demonštrátorov (ITD) podliehala každoročnej previerke, ktorú vykonávali nezávislí experti. · SP PČV zaviedol „operatívne ukazovatele“ s cieľom monitorovať pokrok v oblasti výskumu; tieto sú stanovené vo vzťahu k ukazovateľom výsledkov s použitím cieľových a najnovších výsledkov. · SP ENIAC zaviedol kľúčový ukazovateľ výkonnosti (KUV) vrátane obdobia, ktoré uplynie od rozhodnutia rady orgánov verejnej správy o financovaní do vyplatenia prvej platby každému príjemcovi. Ďalší pokrok sa vyhodnotí v rámci druhého priebežného hodnotenia a vo výročnej správe o pokroku za rok 2012. Keďže sú spoločné podniky v súčasnosti úplne autonómne, môžeme vykonať počiatočné hodnotenie ich prínosov. Stabilné prideľovanie finančných prostriedkov je dôkazom odhodlania priemyselnej obce. Pre malé a stredné podniky boli lákadlom výskumné témy spoločných podnikov v oblasti STI, predovšetkým z dôvodu stability a kontinuity výskumu a inovácií a spôsobov financovania. Ku koncu roka 2011 získali malé a stredné podniky spolu 21 % finančných prostriedkov EÚ. Ako je uvedené v oddiele 9.2, STI splnili výzvu stať sa skutočne atraktívnym spôsobom realizácie výskumu pre malé a stredné podniky. Malé a stredné podniky môžu ťažiť z účasti na konkrétnom pracovnom prostredí, z výskumných tém, ktoré sú jasne zamerané na trh, a zo spoločných podnikov ako nástroja, ktorý lepšie zodpovedá ich potrebám. Zo širšieho hľadiska je možné konštatovať, že celková účasť zainteresovaných strán je dobre vyvážená a všetky strany sa zúčastňujú na výskumných činnostiach v oblasti STI. Z vyčlenených rozpočtových prostriedkov vyplýva, že na výskumné organizácie a univerzity pripadalo v priemere 45 % finančných prostriedkov EÚ a na priemyselné odvetvia 34 %. Na ostatné organizácie, ako napríklad mimovládne organizácie, zastrešujúce organizácie a nadácie pripadali 2 % finančných prostriedkov EÚ a na malé a stredné podniky zhruba 21 %. V roku 2011 sa do hlavných výskumných cieľov začal premietať najnovší pokrok v príslušných technologických oblastiach. Programy strategického výskumu a inovácií spoločných podnikov v oblasti STI obsahovali ambiciózne ciele stanovené na dlhšie časové obdobie. · Pokiaľ ide o leteckú dopravu, SP Čisté nebo vykonal aktualizáciu svojich cieľov v oblasti výskumu na základe usmernenia, ktoré bolo uvedené v správe Dráha letu do roku 2050 – Európska vízia leteckej dopravy („Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation“), ktorú vypracovala rada ACARE v roku 2011. · Revíziou strategického výskumného programu spoločného podniku IIL sa zmenia typy financovaných projektov: výzvy sa zamerajú na veľké prevratné projekty. · SP PČV revidoval svoj viacročný implementačný plán a ciele pre oblasti aplikácie v praxi sa predĺžili do roku 2020 (z roku 2015). · SP ARTEMIS prepracoval svoj strategický výskumný plán tak, aby sa v ňom lepšie zohľadňoval samotný charakter vstavaných systémov ako „nervovej sústavy“ spoločnosti s prihliadnutím na ich všadeprítomnosť vo všetkých moderných produktoch, v infraštruktúre a službách. · Strategický výskumný plán spoločného podniku ENIAC sa aj naďalej zaoberá riešením hlavných spoločenských výziev, čo vo veľkej miere závisí od zlepšenia funkčnosti integrovaných obvodov a znižovania spotreby energie. Vo všeobecnosti a v porovnaní s predchádzajúcimi verziami je možné konštatovať, že v aktualizovaných strategických výskumných a inovačných plánoch spoločných podnikov je už zohľadnená stratégia pre výskum a vývoj, ktorú predložila Európska komisia v programe Horizont 2020. Tieto prepojenia zabezpečia konzistentnosť a uľahčia zosúladenie opatrení EÚ so všeobecnými cieľmi vyššej konkurencieschopnosti v oblasti priemyslu, excelentnosti v oblasti vedy a rastu a vytvárania pracovných miest. Pokračovala správna konsolidácia spoločných podnikov, predovšetkým rozvoj rámcov ich vnútornej kontroly, so značnými pokrokmi dosiahnutými v ich kontrolných mechanizmoch. Správne rady schválili ex post stratégie auditov a zvážili nové postupy dokončenia a posilnenia ich systémov vnútornej kontroly. Všetky spoločné podniky zlepšili svoje IT a logistické funkcie. Výsledky, ktoré týchto päť SP doteraz dosiahlo, potvrdzujú, že ide o ambiciózne európske iniciatívy, ktoré majú potenciál byť uznané za model verejno-súkromných partnerstiev. Komisia v súčasnosti zhromažďuje príspevky od priemyselných partnerov s ohľadom na ďalšie rozširovanie spoločných podnikov v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci. Prebiehajú aj otvorené konzultácie s cieľom vyvolať čo najširšiu odozvu s cieľom navrhnúť budúcnosť spoločných podnikov na nasledujúce obdobie financovania. Pokiaľ ide o budúcnosť, zostáva otvorených niekoľko výziev: · Administratívna záťaž Spoločné podniky sú relatívne malé, takže prevádzkové náklady sú pomerne vysoké. Jedným zo spôsobov, ako by spoločné podniky mohli zlepšiť efektívnosť, je zvoliť si spoločnú administratívnu štruktúru. Experti, ktorí sa zúčastnili na prvom priebežnom hodnotení spoločných podnikov ARTEMIS a ENIAC, považovali relatívne malú veľkosť spoločných podnikov za „rizikový prvok“. Nezávislí experti navrhli spomedzi možných scenárov na vývoj spoločných podnikov splynutie týchto dvoch podnikov a vypracovanie spoločnej štruktúry len pre administratívne úlohy. · Komplementárnosť a koordinácia s inými programami EÚ a národnými programami a záväzok priemyselného odvetvia a členských štátov v rámci spoločných podnikov ARTEMIS a ENIAC Je načase zabezpečiť lepšie zosúladenie výskumných programov spoločných podnikov ARTEMIS a ENIAC s národnými programami. Komisia v súčasnosti diskutuje so zainteresovanými stranami o možných organizačných účinkoch a zároveň berie do úvahy súčasnú hospodársku situáciu. Preto boli v roku 2010 vypracované dokumenty spoločnej vízie spolu s iniciatívou Eureka, zoskupeniami CATRENE a ITEA2. Tento prístup sa môže ukázať ako užitočný a v súčasnosti prebiehajú diskusie týkajúce sa zabezpečenia spoločného rámca pre STI, avšak so zachovaním ich špecifických prístupov ‑ zhora nadol pre STI a zdola nahor pre zoskupenia Eureka, so stratégiou, ktorá sa bude v prípade oboch nástrojov riadiť potrebami priemyslu. Lepšia spolupráca s členskými štátmi s cieľom posilniť synergie by sa mohla uplatniť vo vzťahu k všetkým STI, predovšetkým v prospech prípadných nových účastníkov a malých a stredných podnikov. Financovanie projektov spoločných podnikov ARTEMIS a ENIAC sa zakladá na jedinečnom modeli tripartity. Partneri získavajú väčšinu finančných prostriedkov od vlád svojich štátov alebo regionálnych agentúr na základe dohôd o grante. Spoločné podniky tiež poskytujú finančné prostriedky priamo partnerom až do výšky 16,7 % ich oprávnených nákladov. Model financovania fungoval dobre počas prvých rokov činnosti spoločného podniku ARTEMIS, ale s určitými obmedzeniami ‑ tie boli spôsobené hlavne značne zníženými záväzkami zo strany členských štátov v kontexte hospodárskej a finančnej krízy. V roku 2011 sa po prvýkrát zaznamenal stúpajúci trend a očakáva sa, že tento trend bude pokračovať aj v roku 2012. Zhrnutie skúseností získaných počas prvého roku nezávislosti všetkých spoločných podnikov, v rámci ktorého sa dosiahli prvé úspešné výsledky[12]: (1) Spoločné podniky predstavujú inovatívny model vykonávania výskumu v rámci partnerstva pre technológie, ktoré sa pre Európu považujú za strategické. Záväzok všetkých partnerov má kľúčový význam, pokiaľ ide o na dosahovanie očakávaných výsledkov a efektívne prispievanie ku konkurencieschopnosti Európy. Odhliadnuc od mechanizmov financovania, ktoré zaviedli jednotlivé spoločné podniky, sa počas predchádzajúcich dvoch rokov vyskytli určité ťažkosti v súvislosti so zosúladením finančných prostriedkov plynúcich z priemyselných odvetví a členských štátov. (2) Je nesporné, že spoločné podniky nabrali rýchlosť, zviditeľnili sa a na globálnej úrovni sa považujú za relevantných aktérov v rámci svojich technologických oblastí. (3) Mali by získať dodatočnú flexibilitu pri implementácii štruktúr (spoločné podniky), aby sa mohli zamerať na výskum, a nie na administratívne úlohy. V prípade potreby s cieľom zlepšiť svoju efektívnosť by mohli byť organizované iným spôsobom, aby sa mohlo optimalizovať využívanie zdrojov. (4) Úspechy spoločných podnikov je potrebné monitorovať a vyhodnocovať vo vzťahu k stanoveným kľúčovým ukazovateľom výkonnosti, ktoré by mali byť formulované spôsobom zohľadňujúcim ich rôznorodosť a zároveň zachovávajúcim možnosť ich vzájomného porovnávania. (5) Spoločné podniky by mali zachovať a dokonca zlepšiť svoju jednoduchosť, otvorenosť a prístupnosť k všetkým potenciálnym príjemcom. Zvláštna pozornosť by sa mala venovať novým účastníkom z horšie zastúpených krajín a malým a stredným podnikom. (6) Pre každú STI spoločného podniku by sa mali definovať vhodné medzinárodné stratégie, berúc do úvahy ich špecifické oblasti výskumu, potenciálne výhody spolupráce týkajúce sa výskumu, inovácií a regulácie a samozrejme kolaterálne riziká. Na základe získaných skúseností a na základe vyhliadky do budúcna je možné konštatovať, že spoločné podniky sa vydali cestou konsolidovania svojho potenciálu, aby boli uznané ako model verejno-súkromného partnerstva vo vzťahu k výskumným činnostiam EÚ. Už v roku 2011 dosiahli zlepšenia v súlade s odporúčaniami predloženými počas prvého priebežného hodnotenia a ďalšie zlepšenia sa očakávajú. Prvé úspechy dosiahnuté v roku 2011, ako napríklad zníženie nákladov na výrobu a údržbu v odvetví letectva, analýza budúcej leteckej ekonomiky a otvorenie vzájomne si konkurujúcich spoločností svojim priemyselným partnerom (napr. prostredníctvom centrálnej databázy výsledkov) poukazujú na to, že STI spoločných podnikov sú schopné nielen riešiť technické výzvy, ale aj podporovať priemysel a výskum. V roku 2012 sa očakáva veľký pokrok v oblasti zhromažďovania výsledkov, ktoré sa dosiahli v rámci projektov. Okrem toho v súčasnosti prebieha počiatočná analýza prínosov VSP a výsledky sa zverejnia v roku 2012. Pri hodnotení miery vplyvu STI spoločných podnikov na vykonávanie činností spojených s výskumom a inováciou na úrovni EÚ sa bude analýza odvolávať aj na kritériá uvedené v programe Horizont 2020, ktoré odsúhlasili členské štáty. V tomto ohľade budú doterajšie skúsenosti spoločných podnikov podrobené hodnoteniu vo vzťahu ku kritériám, ktoré sa stanovili na vytváranie budúcich VSP. 11. PRÍLOHA — Prehľad pokroku, ktorý STI spoločných podnikov dosiahli v roku 2011 11.1. Článok SP Čisté nebo (ČN): prehľad hlavných úspechov v roku 2011 OBLASŤ || POKROK ‑ ÚSPECHY Strategický výskumný plán (SVP) || Ciele stanovené v SVP spoločného podniku ČN sa prehodnotili spolu so skutočným pokrokom a predpokladmi platnosti. Výsledky: aktualizovaný plán rozvoja a aktualizovaná predpoveď dosiahnuteľných environmentálnych výhod ku koncu programu. Prvé interné hodnotenie sa zverejnilo v roku 2012. Realizácia výzvy || Počet výziev v roku 2011: 3 zverejnené výzvy (2011 ‑ 1; 2011 ‑ 2; 2011 ‑ 3). Realizovala sa aj posledná výzva zverejnená v roku 2010 (2010 ‑ 5). Počet predložených návrhov: 322 Počet oprávnených návrhov: 305 Počet financovaných návrhov: 118 Globálne portfólio projektov: 298 (vrátane 247 podpísaných dohôd o grantoch) Úspešné príklady: - BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe - Demonštrátor prelomových laminárnych lietadiel v Európe) vystavený na prvej konferencii o inovácii (Brusel, 5. a 6. december 2011), vyvinutý monitorovací systém, ktorý zisťuje poškodenie a poruchy novonavrhnutého krídla s prirodzeným laminárnym prúdením v reálnom čase, čím sa znižujú náklady na výrobu a údržbu. - TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) (vlečný ťahač lietadiel), projekt získal ocenenie za inováciu za rok 2011 na podujatí Inter Airport Europe, ktoré sa konalo v Mníchove. Ide o vozidlo na premiestňovanie lietadiel bez odťahovacej tyče, ktoré sa používa na odťahovanie lietadiel s jednou uličkou (napr. A320, B737). Lietadlá môžu mať počas rolovania vypnuté motory. - CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases) (Príspevok leteckých spoločností k zníženiu priemyselných vplyvov a plynov). Je to jediný projekt spoločného podniku Čisté nebo, do ktorého sú zapojené letecké spoločnosti. Má prebiehať od začiatku roka 2010 do decembra 2012 a cieľom je vykonať analýzu toho, akým spôsobom súčasné a budúce nariadenia v oblasti životného prostredia môžu ovplyvniť leteckú ekonomiku a akým spôsobom sa letecké spoločnosti môžu čo najlepšie prispôsobiť zmenám predpisov. Účasť vrátane malých a stredných podnikov (MSP) || V roku 2011: Celkový počet účastníkov: 600 Počet účastníkov financovaných projektov: 238 Počet MSP vo financovaných projektoch: 88 – 37 % všetkých účastí Účastníci na financovaných projektoch podľa kategórie: veľké priemyselné subjekty: 53; vyššie a sekundárne vzdelávanie: 54; výskumné organizácie: 43 Od roku 2009 do roku 2011: Globálne geografické pokrytie účasti (od 1. po 10. výzvu) na financovaných projektoch podľa krajiny: 23 zúčastnených krajín. Krajiny na popredných miestach Koordinátori Účastníci Celková účasť UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Účastníci z asociovaných krajín (Švajčiarsko, Izrael, Nórsko, Turecko) koordinovali 10 víťazných projektov. V rámci výziev v rokoch 2010 a 2011 bol tiež vybraný jeden čínsky a jeden ruský účastník, obaja ako koordinátori. Komunikácia || SP ČN sa zúčastnil na dvoch veľkých európskych technických konferenciách (Aerodays v Madride a Paris Air Show v Paríži). Informačné dni pre potenciálnych žiadateľov sa zorganizovali v Ankare, Dubline, Lisabone, Toulouse, vo Viedni a Varšave. SP ČN sa zúčastnil na prvej konferencii o inovácii, ktorá sa uskutočnila 5. a 6. decembra v Bruseli. V Bruseli usporiadal spoločné podujatie s ostatnými STI, ktoré sa konalo 5. a 6. októbra v priestoroch Európskeho parlamentu. Webová stránka sa prepracovala v apríli a štvrťročný bulletin sa poslal približne 3 000 príjemcom. Publikovali sa tri tlačové správy o dôležitých podujatiach a SP ČN bol uvedený v 14 článkoch a publikáciách EÚ. V júni 2011 SP ČN zorganizoval okrúhly stôl o leteckom výskume v strednej a vo východnej Európe s cieľom zvýšiť účasť menej aktívnych oblastí v Európe. Zverejnili sa skúsenosti malých a stredných podnikov so spoločným podnikom ČN (2 rozhovory). Riadenie || Správna rada sa v roku 2011 stretla štyrikrát. Na stretnutí v decembri bol zvolený predseda (Charles Champion) a podpredseda (Catalin Nae). 11.2. SP IIL: prehľad hlavných úspechov v roku 2011 OBLASŤ || POKROK ‑ ÚSPECHY Strategický výskumný plán (SVP) || Dokončilo sa prepracovanie SVP a pozornosť sa presunula na veľké prelomové projekty. Realizácia výzvy || Počet výziev zverejnených v roku 2011: 1. Realizovala sa aj posledná výzva zverejnená v roku 2010 (3. výzva ‑ 2010). Pri oboch výzvach sa uplatnil dvojfázový postup predkladania a hodnotenia. Počet predložených návrhov (vyjadrenia záujmu, návrh v prvej fáze): 118 Počet oprávnených návrhov: 110 Počet financovaných návrhov: 14 Globálne portfólio projektov: 30 Úspešné príklady: NEWMEDS, projekt spoločného podniku IIL zameraný na depresiu a schizofréniu vytvoril nové databázy, ktoré umožňujú zhromažďovať a ukladať veľké súbory údajov, čo viedlo k vytvoreniu najväčšieho známeho zdroja údajov týkajúcich sa klinických skúšok antipsychotických preparátov, ktorý pozostáva z údajov o 23 401 pacientoch od piatich najväčších farmaceutických spoločností v tejto oblasti. Ďalšie informácie nájdete na: http://www.newmeds-europe.com/ Účasť vrátane malých a stredných podnikov (MSP) || Celkový počet účastníkov: spolu 1 377 pre 3. výzvu (438) a pre 4. výzvu (939) Účastníci na financovaných projektoch: spolu 266 pre 3. výzvu (123) a pre 4. výzvu (143). 53 spoločností EFPIA je potrebné pridať k 3. výzve. Pokiaľ ide o 4. výzvu, počet spoločností EFPIA ešte nie je známy. Počet MSP vo financovaných projektoch: 47 – 17,7 % všetkých účastí na 3. a 4. výzve. Účastníci financovaných projektov podľa kategórie, bez priemyselného odvetvia: organizácie pacientov: 6; vyššie a sekundárne vzdelávanie: 208; iné: 5 Účasť na financovaných projektoch v 3. výzve v roku 2010 podľa krajiny (údaje za 4. výzvu v roku 2011 ešte nie sú k dispozícii): 19 zúčastnených krajín. Krajiny na popredných miestach Celková účasť UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Okrem toho boli v troch víťazných konzorciách zapojení traja americkí partneri. Izrael mal 2 účastníkov, Island takisto 2 účastníkov a Švajčiarsko 6 účastníkov. Komunikácia || SP IIL usporiadal 6 podujatí v 4 krajinách. Na každom podujatí sa zúčastnilo od 60 do 250 účastníkov. V Bruseli sa SP IIL zúčastnil na spoločnom podujatí STI, ktoré sa konalo 5. a 6. októbra v priestoroch Európskeho parlamentu. Vydalo sa šesť tlačových správ, ktoré sa doručili cieľovej skupine pozostávajúcej z viac než 150 novinárov. Médiá a časopisy uverejnili približne 30 článkov. Šesť z nich bolo určených špecializovanej vedeckej verejnosti. Bulletin spoločného podniku IIL si predplatilo 1 500 predplatiteľov a webovú stránku navštevuje až 9 000 návštevníkov za mesiac. Riadenie || Správna rada sa v roku 2011 stretla trikrát. Okrem rozhodnutí o riadení STI spoločného podniku rada vymenovala členov vedeckého výboru. 11.3. SP PČV: prehľad hlavných úspechov v roku 2011 OBLASŤ || POKROK ‑ ÚSPECHY Strategický výskumný plán (SVP) || Ukončila sa revízia viacročného implementačného plánu. Prepracované ciele pre oblasti aplikácie sa predĺžili do roku 2020 (z roku 2015), aby sa zabezpečil lepší súlad s programom Horizont 2020. Realizácia výzvy || Počet výziev v roku 2011: 1 Počet predložených návrhov: 82 Počet oprávnených návrhov: 80 Počet financovaných návrhov: 30 Globálne portfólio projektov: 98 (vrátane 76 podpísaných dohôd o grantoch) Úspešné príklady: Niekoľko európskych miest v súčasnosti ukazuje cestu vývoja a zavádzania mestských autobusov, ktoré poháňajú ekologicky vhodné vodíkové palivové články. Projekt Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) (Čistý vodík v európskych mestách) bol spustený v novembri 2010 s cieľom podporovať vývoj autobusov na verejnú dopravu poháňaných vodíkovými palivovými článkami a vydláždiť cestu na rozsiahle využívanie tejto technológie a potrebnej infraštruktúry so začiatkom v roku 2015. Tento projekt predstavuje ďalší dôležitý krok vpred smerom k úplnej komercializácii autobusov poháňaných vodíkovými palivovými článkami. Projekt CHIC má za cieľ skrátiť „čas na uvedenie tejto technológie na trh“ a podporovať „naštartovanie trhu“. Ďalšie informácie nájdete na: http://chic-project.eu/ Účasť vrátane malých a stredných podnikov (MSP) || Celkový počet účastníkov: 667 Účastníci na financovaných projektoch: 285 Počet MSP vo financovaných projektoch: 73 – 25,6 % celkovej účasti Účastníci na financovaných projektoch podľa kategórie: veľké priemyselné subjekty: 76; výskumné organizácie: 77; vyššie a sekundárne vzdelávanie: 49; orgány verejnej správy: 3; iné: 7 Účasť na financovaných projektoch podľa krajiny: 26 zúčastnených krajín. Krajiny na popredných miestach Celková účasť DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 Na výskumných činnostiach spoločného podniku PČV sa zúčastnilo päť medzinárodných partnerov (USA, Kórea, Čína, Kanada a Srbsko) a každú z týchto krajín reprezentoval na financovaných projektoch jeden účastník. Komunikácia || V roku 2011 vytvoril spoločný podnik PČV novú webovú stránku, ktorú od marca do konca roka navštívilo viac než 40 000 návštevníkov. Zorganizovali sa tri veľké podujatia v rámci EÚ. Programová kancelária a výkonný riaditeľ sa zúčastnili na 25 externých podujatiach a konferenciách, z ktorých niektoré sa konali mimo Európy (v USA, Japonsku, Kórei, Číne a Kanade). SP PČV sa zúčastnil na spoločnom podujatí STI, ktoré sa konalo 5. a 6. októbra v priestoroch Európskeho parlamentu. Riadenie || Správna rada sa v roku 2011 stretla trikrát. Okrem rozhodnutia o riadení STI spoločného podniku rada v júni jednohlasne zvolila svojho nového predsedu pána Pierra Etienna Franca (zo spoločnosti Air Liquide). 11.4. SP Artemis: prehľad hlavných úspechov v roku 2011 OBLASŤ || POKROK ‑ ÚSPECHY Strategický výskumný plán (SVP) || Priemyselná asociácia ARTEMIS predstavila v máji svoj revidovaný SVP. SP následne aktualizoval svoje ciele v oblasti výskumu. Realizácia výzvy || Počet výziev v roku 2011: 1 (dvojfázové predkladanie a hodnotenie) Počet predložených návrhov (kompletné návrhy projektov): 27 Počet oprávnených návrhov: 27 Počet financovaných návrhov: 8 Globálne portfólio projektov: 44 Účasť vrátane malých a stredných podnikov (MSP) || Celkový počet účastníkov (kompletné návrhy projektov): 540 Účastníci na financovaných projektoch: 206 Počet MSP vo financovaných projektoch: 62 – 31 % celkovej účasti Účastníci na financovaných projektoch podľa kategórie: veľké priemyselné subjekty: 73; výskumné organizácie a vyššie a sekundárne vzdelávanie spolu: 71. Účasť na financovaných projektoch podľa krajiny: 17 zúčastnených krajín. Krajiny na popredných miestach Celková účasť ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 USA sa zúčastnili na výzve v roku 2011 a jeden ich projekt bol financovaný. Komunikácia || SP ARTEMIS sa zúčastnil na 6 podujatiach, ktoré sa zorganizovali v spolupráci s vnútroštátnymi partnermi s cieľom podporovať výzvy na predloženie návrhov a presadzovať výsledky projektov medzi zainteresovanými stranami a potenciálnymi príjemcami. V júni bol zorganizovaný letný tábor priemyselnej asociácie ARTEMIS a po ňom nasledovali štyri hlavné podujatia. SP ARTEMIS pomohol usporiadať spoločné podujatie STI v dňoch 5. a 6. októbra v priestoroch Európskeho parlamentu. Časopis Artemis sa publikoval trikrát a publikovali sa aj nové informačné brožúry. Okrem toho sa v rôznych krajinách EÚ publikovalo deväť článkov. Zlepšila sa vizuálna identita STI. Riadenie || Správna rada (SR) sa stretla trikrát a rada pre orgány verejnej správy (ROVS) sa stretla dvakrát. Okrem rozhodnutia o riadení STI spoločného podniku SR súhlasila so zahrnutím možnosti náboru vyslaných národných expertov do viacročného plánu personálnej politiky. 11.5. SP ENIAC: prehľad hlavných úspechov v roku 2011 OBLASŤ || POKROK ‑ ÚSPECHY Realizácia výzvy || Počet výziev v roku 2011: 2 (pri 1. výzve sa použil dvojfázový postup predkladania a hodnotenia; pri 2. výzve sa použil jednofázový postup). Počet predložených návrhov (kompletné návrhy projektov): 17 Počet oprávnených návrhov: 16 Počet financovaných návrhov: 12 Globálne portfólio projektov: 40 Úspešné príklady: Projekt E3Car sa začal vo februári 2008 s cieľom riešiť hlavné výzvy v oblasti riadenia hnacej súpravy elektrických vozidiel a znižovať energetickú stratu v medzistupňoch hnacej súpravy. V novembri 2011 získal projekt E3Car cenu za inováciu za svoje významné úspechy spojené s vývojom niektorých kľúčových komponentov, predovšetkým pokiaľ ide o: - zlepšenie premeny energie a jej distribúcie o 10 %; - celkové zlepšenie energetickej účinnosti o 35 %. Tento projekt mal 28 demonštrácií a jeho výsledkom je architektonický pohľad na elektrické vozidlo a 7 ďalších spoločných projektov týkajúcich sa elektrickej mobility, na ktorých sa podieľalo viac ako 100 partnerov s celkovým rozpočtom vo výške 180 mil. EUR. Ďalšie informácie nájdete na: http://www.e3car.eu/ Účasť vrátane malých a stredných podnikov (MSP) || Celkový počet účastníkov (kompletné návrhy projektov): 286 Účastníci na financovaných projektoch: 195 Počet MSP vo financovaných projektoch: 74 – 37,9 % všetkých účastí Účastníci na financovaných projektoch podľa kategórie: veľké priemyselné subjekty: 71; výskumné organizácie: 50 Účasť na financovaných projektoch podľa krajiny: 19 zúčastnených krajín. Krajiny na popredných miestach Celková účasť NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Päť účastníkov z Izraela sa zúčastnilo na 2. výzve, čím sa pripojili k víťazným konzorciám. Komunikácia || SP ENIAC usporiadal 10 osobných stretnutí s členskými štátmi/orgánmi verejnej správy. Pomohol zorganizovať fórum EÚ venované nanoeletronike (Nanoelectronic Forum) a na tomto podujatí odovzdal novú cenu spoločného podniku ENIAC za inováciu. SP ENIAC pomohol usporiadať spoločné podujatie STI v dňoch 5. a 6. októbra v priestoroch Európskeho parlamentu. SP ENIAC sa tiež zúčastnil na niekoľkých medzinárodných podujatiach. Riadenie || V roku 2011 sa správna rada (SR) stretla trikrát a rada pre orgány verejnej správy (ROVS) sa stretla päťkrát. Okrem rozhodnutia o riadení STI spoločného podniku sa SR rozhodla zverejniť výzvu na vyjadrenie záujmu pre pilotné linky týkajúce sa kľúčových podporných technológií. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Tento dokument nie je správa o spoločnom podniku SESAR. Hoci má spoločný podnik SESAR rovnaký právny základ ako ostatné spoločné podniky, financuje sa zo siedmeho rámcového programu, ako aj v rámci programov transeurópskych dopravných sietí a má osobitné riadiace mechanizmy a mechanizmy podávania správ. [3] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Pracovný dokument útvarov Komisie - Spoločné technologické iniciatívy: pozadie, súčasný stav a hlavné črty, SEK(2007) 692, Brusel, 15.5.2007. [5] Komisia v júli 2009 vyzvala skupinu Sherpa (skupina „šerpov“ v rámci STI), aby zhodnotila počiatočné skúsenosti s vypracovávaním STI na základe 7RP. Jej členovia sú partneri z oblasti priemyslu zapojení do STI a účastníci verejno-súkromného partnerstva v rámci plánu hospodárskeho oživenia. Zasadnutiam predsedal generálny riaditeľ GR pre výskum a zúčastnili sa na nich rôzni pracovníci Komisie. Závery a odporúčania sú uvedené v správe Spoločne vybudovať „ideálny priestor“ na verejno-súkromné partnerstvá v európskom výskume (január 2010) na: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] Tento 38% podiel účasti MSP sa týka len ich účasti na výzvach na predloženie návrhov. Z finančných prostriedkov EÚ určených pre Čisté nebo je pre výzvy na predloženie návrhov vyčlenených len 200 mil. EUR, zatiaľ čo 600 mil. EUR je pridelených „vymenovaným príjemcom“. [7] Podniky EFPIA nie sú zahrnuté do prvej fázy procesu (VZ), berú sa do úvahy len v prípade KNP a návrhov vybraných na financovanie. [8] Tento 37 % podiel účasti MSP sa týka len ich účasti na výzvach na predloženie návrhov. Z finančných prostriedkov EÚ určených na Čisté nebo je na výzvy na predloženie návrhov vyčlenených len 200 mil. EUR, zatiaľ čo 600 mil. EUR je pridelených „vymenovaným príjemcom“. [9] Jednotlivé podiely účasti MSP na každej STI sa vzťahujú na rok 2011. [10] Krajiny s najlepšími výsledkami zoradené z hľadiska počtu účastníkov na financovaných projektoch. [11] Je potrebné zdôrazniť, že údaje za SP ENIAC sa týkajú výziev zverejnených za posledné tri roky, zatiaľ čo údaje za SP ARTEMIS o priemernej veľkosti konzorcia sa týkajú len výzvy za rok 2011. [12] Pozri časť realizačný plán na uskutočnenie výberového konania, ktorá obsahuje relevantné spoločné podniky, v prílohe.