Výrocna Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2006 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu {SEK(2007) 1703} {SEK(2007) 1704} /* KOM/2007/0828 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.12.2007 KOM(2007) 828 v konečnom znení VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2006 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu{SEK(2007) 1703}{SEK(2007) 1704} OBSAH 1. Úvod 3 2. Súhrn výročných správ členských štátov 3 2.1. Opis flotíl vo vzťahu k rybnému hospodárstvu 3 2.2. Vplyv schém zníženia rybolovného úsilia na kapacitu 6 2.3. Súlad so systémom vstupu/výstupu a referenčnými úrovňami 8 2.4. Silné a slabé stránky systémov riadenia flotíl 8 3. Súlad s pravidlami riadenia kapacity rybolovu. Celkové výsledky 9 3.1. Výsledky týkajúce sa kontinentálnej flotily (s výnimkou plavidiel registrovaných v najvzdialenejších regiónoch) 9 3.2. Výsledky týkajúce sa flotíl registrovaných v najvzdialenejších regiónoch 10 4. Závery Komisie 10 1. ÚVOD V článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002[1] a v článku 12 nariadenia Komisie (ES) č. 1438/2003[2] sa vyžaduje, aby členské štáty do 1. mája každého roka predložili Komisii správu o svojich úsiliach, ktoré počas predchádzajúceho roka vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou flotily a dostupnými možnosťami rybolovu. Správy členských štátov sú prístupné na internetovej stránke „Europa“[3]. Komisia pripravila na základe týchto správ a údajov v Registri rybárskej flotily Spoločenstva (RRFS)[4] súhrn za rok 2006, ktorý predložila Vedeckému, technickému a hospodárskemu výboru pre rybolov (VTHVR) a Výboru pre rybolov a akvakultúru. V tejto správe teraz Komisia predkladá Rade a Európskemu parlamentu súhrn správ členských štátov, technickú prílohu a stanoviská uvedených výborov. V prílohe sa uvádzajú podrobné pripomienky k riadeniu kapacity flotily[5] spolu s tabuľkami a grafmi znázorňujúcimi všeobecné trendy v rybárskej flotile EÚ a súlad členských štátov so schémou vstupu/výstupu. Na internetovej stránke „Europa“ sú okrem toho k dispozícii tieto informácie v anglickom jazyku: - podrobné výsledky, pokiaľ ide o súlad jednotlivých členských štátov; - výsledky dosiahnuté v každom z najvzdialenejších regiónov Spoločenstva; - správy členských štátov. 2. SÚHRN VÝROčNÝCH SPRÁV čLENSKÝCH šTÁTOV V tomto roku predložilo svoje správy včas len 12 členských štátov; sedem správ sa oneskorilo o dva týždne až dva mesiace; Spojené kráľovstvo zaslalo svoju správu 31. októbra 2007, čo bolo príliš neskoro na to, aby bolo možné zahrnúť jej obsah do tejto správy Komisie. Napriek týmto omeškaniam predložila Komisia súhrnnú správu uvedeným výborom do 31. júla 2007. Treba doplniť, že aj keď mnohé členské štáty dodržali osnovu správy stanovenú v článku 13 nariadenia č. 1438/2003, kvalita poskytnutých informácií nebola vždy dostatočná na účely tejto správy. Táto správa zhrnuje opisy rybárskych flotíl členských štátov, vplyv existujúcich systémov na zníženie rybolovného úsilia, súlad členských štátov so schémou vstupu/výstupu a slabé a silné stránky ich systémov riadenia flotily. 2.1. Opis rybárskych flotíl vo vzťahu k rybnému hospodárstvu Členské štáty poskytli všeobecný opis svojich flotíl založený na rôznych systémoch segmentácie. Niektoré štáty dodržiavali starú segmentáciu flotily v súlade s MAGP IV; iné použili kombinácie nástrojov na rybolov, charakteristík plavidiel, cieľových druhov, rybárskych lovísk alebo všeobecnejších zoskupení rybárskych plavidiel podľa druhu alebo činnosti. Mnohé členské štáty uviedli v správe, že ich flotila pre maloobjemový pobrežný rybolov (ktorá tvorí viac ako 80 % rybárskej flotily EÚ) má významný sociálno-ekonomický vzťah k pobrežným spoločenstvám, a preto si zasluhuje osobitnú pozornosť. Správy, ktoré predložilo Estónsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Litva, Malta a Slovinsko, neobsahovali spoľahlivé hodnotenie kapacity flotily vo vzťahu k dostupným zdrojom. Všeobecný dojem, ktorý vzbudzujú správy členských štátov, je dosť optimistický; Podľa týchto správ sa flotila Spoločenstva zdá byť v rovnováhe, pokiaľ ide o zdroje, okrem niektorých konkrétnych prípadov. Komisia sa nestotožňuje s týmto názorom, ako sa vysvetlí neskôr. Belgicko: V štúdii sa uvádza, že v roku 2006 bolo potrebné znížiť výkon flotily o 10 000 kW. Keďže rybárske plavidlá s výkonom motora vyšším ako 221 kW sú hlavnými spotrebiteľmi rybolovných kvót, jedinou prioritou bolo vyradenie kapacity z tohto segmentu flotily. Nakoniec sa v roku 2006 vyradilo šesť plavidiel z flotily veľkých plavidiel a tri plavidlá z flotily malých plavidiel, výsledkom čoho bolo zníženie kapacity flotily o 9 %. V blízkej budúcnosti sa plánuje ďalšie zníženie kapacity flotily až o 10 %. Dánsko: Na výpočet minimálneho počtu plavidiel potrebných na vylovenie pridelených kvót v 14 segmentoch flotíl zaradených do kategórií v súlade s nariadením o zhromažďovaní údajov sa použil ekonomický model[6]. Počet dní na mori, pokiaľ ide o tieto plavidlá, sa bral do úvahy ako najvyšší možný počet dní za rok. V rámci tohto modelu sa zistili rôzne stupne nadmernej kapacity v každom segmente vzhľadom na súčasný stav zásob. Niektoré segmenty však v dlhodobom scenári vykazovali nedostatočnú kapacitu. Výsledok veľmi závisí od súčasného stavu TAC a kvót a od počtu povolených dní na mori pripadajúcich na jedno plavidlo. Nemecko: Na preskúmanie rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu podľa segmentov flotíl sa použil kvalitatívny biologický prístup. V rámci tohto prístupu sa posudzovalo, či bol trend v každom segmente flotily, pokiaľ ide o kapacitu, v súlade s trendom v množstve a úrovni rybolovu hlavných zásob, ktorých sa to týkalo. Tak ako v roku 2005, aj v roku 2006 sa dosiahlo mierne zníženie kapacity nemeckej flotily (5 % v BRT, 4 % v kW) bez štátnej pomoci. Estónsko: V Baltickom mori a v regulačnej oblasti NAFO sa v roku 2006 nezaviedli žiadne nové viacročné plány hospodárenia a obnovy. Estónske flotily sa musia prispôsobiť zníženiam TAC, pokiaľ ide o tresku v Baltickom mori, a plánu obnovy NAFO. Grécko: Znižovanie kapacity sa v roku 2006 aj naďalej financovalo zo štátnej pomoci. Celkové zníženie kapacity (1 183 BRT a 8 926 kW) sa takmer výhradne pripisuje štátnej pomoci. Prevažná väčšina gréckej rybárskej flotily pozostáva z rybárskych člnov pre maloobjemový pobrežný rybolov, ktoré používajú rôzne druhy nástrojov na rybolov. Španielsko: Španielsko pokračovalo vo využívaní verejných finančných prostriedkov na zníženie kapacity flotily; v priebehu roku 2006 sa vyradila tonáž, ktorá mierne presiahla 11 000 BRT. Flotila sa riadi prostredníctvom samostatných segmentov, tak ako to bolo v rámci MAGP IV. Francúzsko: Kapacita francúzskej kontinentálnej flotily sa ďalej znižovala, a to o približne 2 % z hľadiska tonáže aj výkonu motorov, podobne ako v roku 2005. V správe sa uvádza zhrnutie hospodárskych opatrení, ako sú napríklad TAC a kvóty, ktoré sa prijali počas roka na rôznej medzinárodnej alebo vnútroštátnej úrovni. Írsko: Program vyraďovania plavidiel flotily loviacej beluhu morskú z roku 2005 pokračoval aj v roku 2006 a spôsobil zníženie v tomto segmente flotily o 10 %. V tejto schéme sa bude pokračovať s cieľom dosiahnuť zníženie kapacity o 45 %. V tejto správe sa tiež opisuje odvetvová reštrukturalizácia flotily loviacej pelagické druhy rýb. Taliansko: Kapacita talianskej flotily sa naďalej znižovala prostredníctvom vyraďovania financovaného zo štátnej pomoci. V priebehu roku 2006 sa vyradilo 137 plavidiel s výslednou tonážou 7 267 BRT a celkovým výkonom motora 27 016 kW. Podľa talianskej správy sa celkový počet dní rybolovu po prudkom znížení v predchádzajúcich rokoch ustálil na počte 134 dní, čo je rovnaký počet ako v roku 2005. Cyprus: Podľa schémy vyraďovania na roky 2004 – 2006 sa v roku 2006 vyradilo päť polyvalentných plavidiel s využitím štátnej pomoci. Významné zníženie kapacity flotily v roku 2006 sa dosiahlo vývozom najväčšieho cyperského traulera s vlečnými sieťami do USA. Toto plavidlo predstavovalo približne jednu tretinu kapacity cyperskej flotily a jeho vývoz tvoril 87 % z celkového zníženia kapacity v roku 2006 z hľadiska BRT. Lotyšsko: V prípade flotily loviacej na šírom mori sa možnosti rybolovu považujú za dostatočné na zaručenie plnej zamestnanosti. V súvislosti s flotilou loviacou v Baltickom mori (vrátane Rižského zálivu) majú najväčšie úlovky tresky, šproty severnej a sleďa tie plavidlá, ktorých dĺžka presahuje 24 metrov. Viac ako polovicu úlovku tresky vylovia plavidlá v dĺžke 24 až 40 metrov. Preto majú tieto plavidlá veľký vplyv na zásoby tresky v Baltickom mori. Litva: V roku 2006 bolo z registra vyradených päť rybárskych plavidiel. Odstránením kapacity bez pomoci EÚ sa v tom istom roku uvoľnila cesta na vstup šiestich nových plavidiel. Malta: Flotila pozostáva z plavidiel, ktoré lovia na plný pracovný úväzok, a plavidiel loviacich na čiastočný pracovný úväzok. Flotila sa zameriava prevažne na maloobjemový rybolov. Sezónnosť a spôsoby lovu zostali v roku 2006 vo všeobecnosti také isté ako v predošlom roku bez známky akéhokoľvek zvýšenia rybolovného úsilia v ktoromkoľvek odvetví rybolovu. Úlovky tuniaka modroplutvého ani zďaleka nedosiahli prídel, ktorý pre Maltu stanovila ICCAT. Holandsko: Kapacita flotily šalúp nesledovala klesajúci trend zásob platesy a soley. Pokiaľ ide o zostávajúcu časť flotily, súčasná kapacita sa považuje za vyváženú vo vzťahu k stavu zásob rýb. Pre holandskú flotilu bol rok 2006 pomerne pokojným rokom. Poľsko: Z hospodárskeho hľadiska má pre poľských rybárov najväčší význam treska, avšak v biomase týchto druhov sa v najbližších piatich rokoch neočakáva žiadne významné zlepšenie. Celková kapacita poľskej flotily sa znížila prostredníctvom trvalého vyradenia so štátnou pomocou: o 18 840 BRT, to znamená o 39,8 % a 54 500 kW, to znamená o 36 % v porovnaní so stavom k 1. Máju 2004. Portugalsko: Počas roku 2006 sa zaznamenalo značné zníženie počtu plavidiel a kapacity rybolovu v porovnaní s rokom 2005. Toto zníženie bolo väčšie z hľadiska počtu plavidiel (4,4 %) ako z hľadiska tonáže (0,72 %) alebo výkonu (0,2 %). Slovinsko: V roku 2006 doliehali na rybársku flotilu pretrvávajúce štrukturálne problémy, najmä zastaralá a nevyhovujúca rybárska flotila, sezónny charakter rybolovu a vysoká pravdepodobnosť, že zásoby rýb budú aj naďalej klesať. Okrem toho, rybolovné činnosti ovplyvňuje aj malá plocha oblasti morského rybolovu, ktorá zaberá približne 180 km². Fínsko: Počet plavidiel a kapacita fínskej flotily sa počas roku 2006 znížili vo všetkých segmentoch okrem jedného. V porovnaní s počiatočnou úrovňou k 1. januáru 2003 došlo k zníženiu o 17 % v BRT a 11 % v kW. Švédsko: Približne 40 % vykládok v Švédsku sa uskutočnilo na východnom pobreží, ale z hľadiska hodnoty sa 60 % vyložilo na západnom pobreží, približne 30 % na južnom pobreží a len 10 % na východnom pobreží. Väčšina hodnoty vykládok pripadá na veľké lode s vlečnými sieťami na lov pelagických druhov rýb, ktorých dĺžka presahuje 24 metrov, lode s vlečnými sieťami na lov bentických druhov rýb, ktorých dĺžka presahuje 12 metrov a rybárske pravidlá nedosahujúce dĺžku 12 metrov s pasívnym rybolovným zariadením. 2.2. Vplyv schém zníženia rybolovného úsilia na kapacitu Členské štáty informovali o rôznych opatreniach na obnovu a o schémach na zníženie rybolovného úsilia uplatniteľných v roku 2006. Týkali sa najmä rybolovu v oblastiach Kattegat, Severné more a Skagerrak, západ Škótska, východná časť Lamanšského prielivu, Írske more, Biskajský záliv, Kantábrijské more a západná časť Pyrenejského polostrova a Baltické more. Vo všeobecnosti sa v správach členských štátov jasne neuvádza, či schémy na zníženie rybolovného úsilia boli, alebo budú účinným nástrojom na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou a zdrojmi. Komisia je presvedčená, že celkové výsledky sú vzhľadom na veľkosť flotily nedostatočné a že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie. Belgicko: Rybárska flotila podliehala schéme v súlade s prílohou II[7] a režimu západných vôd. Celkový počet dní na mori, pokiaľ ide o celú flotilu, sa neprekročil, pretože niektoré plavidlá dostatočne nevyužili svoj prídel. Obmedzenie počtu dní na mori nemalo za následok nedostatočné využitie kvót, ktoré boli k dispozícii. Pridelené možnosti rybolovu, pokiaľ ide o mušle, sa takmer úplne využili. V ICES oblasti VIII však pridelené rybolovné úsilie nebolo dostatočné a bolo potrebné uskutočniť značnú výmenu kvót s Holandskom. Dánsko: V súlade s prílohou II klesol počet plavidiel o 149, ako súčasť plánu na obnovu zásob tresky. Rovnalo sa to 3 676 GT alebo 4 % celkovej kapacity. V priebehu roku 2006 vykonávalo rybolov 652 plavidiel pomocou výstroja, na ktorý sa vzťahuje nariadenie o počte dní na mori, na rozdiel od 697 plavidiel v roku 2005, čo predstavuje zníženie o 6 %. V roku 2006 sa využilo 61 062 dní na mori, na rozdiel od 71 701 dní v roku 2005, čo predstavuje zníženie o 15 %. Zníženie z hľadiska celkového počtu kW-dní predstavovalo 15 %. Nemecko: Podobne ako v roku 2005 schémy na zníženie rybolovného úsilia mali zanedbateľný vplyv na flotilu, hlavne v Baltickom mori. Tento vplyv nebol vyčíslený. Estónsko: V rokoch 2005 a 2006 sa kapacita flotily znížila o 17 %. V roku 2006 sa zvýšili činnosti zamerané na modernizáciu plavidiel, i keď tlak na zdroje rybolovu sa údajne nezvýšil. Grécko: Kapacita rybolovu sa stabilizovala prostredníctvom udeľovania profesionálnych licencií na rybolov výhradne v prípadoch obnovy flotily. Zaviedli sa rôzne vnútroštátne opatrenia s cieľom riadiť rybolovné úsilie, ako sú napríklad obmedzenia druhov a špecifikácií plavidiel a nástroja na rybolov, zákazy vzťahujúce sa na určité obdobia a nástroj na rybolov a stanovenie minimálnych vzdialeností a hĺbok, mimo ktorých je rybolov povolený. Španielsko: Flotilu ovplyvnili opatrenia na zníženie rybolovného úsilia v prípade pelagických druhov, merlúzy južnej a homára štíhleho(príloha IIB). Na vnútroštátnej úrovni sa tiež prijali plány riadenia pre vody Stredozemného mora, Cádizského zálivu a Kanárskych ostrovov. V správe sa však nevysvetľuje, do akej miery je trvalé zníženie kapacity s využitím štátnej pomoci o približne 100 plavidiel a 12 000 BRT spojené s takými opatreniami na zníženie rybolovných úsilí. Francúzsko: Zníženie kapacity flotily so štátnou pomocou v priebehu roku 2006 predstavovalo celkove 85 plavidiel a 6 162 BRT, hlavne ako dôsledok opatrení na zníženie rybolovného úsilia, pokiaľ ide o tresku, merlúzu a soleu. Flotila plavidiel s vlečnými sieťami pôsobiaca vo vodách Stredozemného mora sa znížila o 21 plavidiel alebo 1 800 BRT, nie je však jasné, či to bol výsledok opatrení na zníženie rybolovného úsilia. Írsko: Rybné hospodárstva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti plánov na obnovu zásob (ICES oblasti VIa a VIIa) majú veľmi rôznorodý charakter. Preto je ťažké posúdiť vplyv zníženia úsilia. V rámci režimu pre západné vody malo vyradenie plavidiel na lov mušlí v roku 2005 za následok lepšiu rovnováhu medzi kapacitou a pridelenými úsiliami, ktoré boli k dispozícii. Taliansko: I keď talianska flotila nemá povinné schémy riadenia rybolovného úsilia, Taliansko informovalo o postupnom znižovaní rybolovného úsilia, a to z hľadiska kapacity aj aktivity, ktoré viedlo k zvýšeniu úlovku na jednotku úsilia. Mimoriadne pozitívny trend vo vykládkach pripadajúcich na jedno plavidlo sa spája s rastom, ktorý bol vďaka zvýšeniu výrobných cien viac ako úmerný obratu na jedno plavidlo. Cyprus: Na cyperský rybolov sa neuplatňovali žiadne povinné schémy na zníženie rybolovného úsilia. Schéma vyraďovania, ktorá už bola spomenutá skôr, preto nie je výsledkom obmedzení úsilia zavedených riadiacimi pracovníkmi v rybolove. Lotyšsko: Jediná schéma na zníženie rybolovného úsilia, ktorá sa uplatňovala v roku 2006, bol program vyraďovania, ktorý sa financoval zo štátnej pomoci poskytnutej prostredníctvom finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH). Od 1. mája 2004, odkedy sa uplatňovala schéma vyraďovania, sa z flotily vyradilo 59 plavidiel, ktoré lovili hlavne tresku v Baltickom mori. Lotyšsko plánuje ďalej znižovať kapacitu svojej rybárskej flotily vyradením približne 133 plavidiel v najbližších rokoch. Litva: S cieľom dosiahnuť rovnováhu rybolovného úsilia a prispôsobiť kapacitu dostupným zásobám rýb, orgány pokračovali v trvalom vyraďovaní určitých rybárskych plavidiel z aktívnej činnosti. Malta: Tri plavidlá zastavili rybolovné činnosti v roku 2006 a ich rybolovné úsilie nebolo nahradené. Vplyv na celkovú kapacitu rybolovu bol však minimálny. Holandsko: Flotila podlieha obmedzeniu počtu „dní na mori“ v Severnom mori (režim v súlade s prílohou II). Počet dní rybolovu sa znížil o 8 % vo vzťahu k roku 2005. Holandsko sa pri implementácii prílohy IIA rozhodlo uplatniť čo najväčšiu pružnosť v medziach pravidiel: prenosy dní medzi plavidlami a prenosy medzi obdobiami riadenia boli povolené. Poľsko: V dôsledku programu na zníženie rybolovného úsilia klesol počet dní, ktoré baltická flotila vynaložila na rybolov, o 36 % v roku 2006 v porovnaní s rokom 2004 a o takmer 70 % v prípade šalúp, ktorých dĺžka dosahuje 24 – 25 metrov. Počet dní, ktoré plavidlá loviace tresku strávili na mori, klesol v období od roku 2004 do roku 2006 približne o 30 %. Portugalsko: Plán obnovy v prípade merlúzy južnej a homára štíhleho (príloha IIB nariadenia TAC) nemal za následok ďalšie zníženie kapacity flotily zameranej na tieto druhy. V dôsledku plánu na obnovu halibuta tmavého (NAFO), sa znížil počet licencií avšak, keďže plavidlá sa previedli na iný druh rybolovu, nebolo potrebné znížiť kapacitu. Obmedzenia lovu sardiniek zostávajú aj naďalej v platnosti pri uplatňovaní vnútroštátneho plánu na obnovu týchto zásob. Slovinsko: Rybárska flotila nie je v úplnej rovnováhe so dostupnými zdrojmi rybolovu v teritoriálnych vodách, v ktorých loví prevažná časť flotily. Fínsko: Veľkosť rybárskej flotily sa v priebehu posledných rokov postupne znižovala. Z dôvodu nadmernej kapacity v rybných hospodárstvach pre slede a šproty a po zákaze unášaných sietí v Baltickom mori a vydaní vyhlášky upravujúcej lov lososa sa v priebehu rokov 2004 – 2006 implementovala osobitná schéma vyraďovania. Celková kapacita, ktorá sa vyradila s využitím štátnej pomoci, dosiahla 1 378 BRT a 6 025 kW. Celkové úsilie flotily vykazuje vo všeobecnosti stúpajúci trend, aj keď sa kapacita flotily v posledných rokoch znížila. Švédsko: Na flotilu sa vzťahuje príloha IIA a rybolovné úsilie sa postupne znižovalo ako dôsledok menšieho TAC a nižšieho počtu dní na mori. Zavedením vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa obmedzil pobrežný rybolov, a zavedením povinných vlečných sietí s nastaviteľnou veľkosťou sa ešte viac znížilo rybolovné úsilie. Počet povolených dní na mori pre lov tresky v Baltickom mori klesol, čo viedlo k zníženiu rybolovného úsilia. Počet rybárov loviacich pomocou unášaných sietí klesol v roku 2006 z 53 na 35 a týmto rybárom sa dočasne poskytla zvýšená pomoc na vyradenie. V roku 2006 sa však vyradili len dve plavidlá. 2.3. Súlad so systémom vstupu/výstupu a s referenčnými úrovňami Podľa údajov registra rybárskej flotily Spoločenstva (RRFS), ktoré boli k dispozícii k 23. októbru 2006, takmer všetky členské štáty dodržali maximálnu kapacitu flotily na konci roku 2006. I keď niektoré členské štáty mierne prekročili maximálne hodnoty v systéme vstupu/výstupu v roku 2006 tak, ako tomu bolo v predošlých rokoch (pozri oddiel 3.1), celkový trend kapacity flotily EÚ vykazuje stabilný pokles. Všetky príslušné členské štáty boli v súlade s referenčnými úrovňami pre kontinentálnu flotilu. 2.4. Silné a slabé stránky systémov riadenia flotily Hlavné silné stránky, ktoré zdôraznili mnohé členské štáty, spočívajú v tom, že vnútroštátne správy rybných hospodárstiev dôsledne dodržiavali systém vstupu/výstupu a maximálne hodnoty kapacity flotily. Okrem toho, niekoľko členských štátov uviedlo, že súčasná schéma na zníženie rybolovného úsilia pomohla dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi rybolovným úsilím a dostupnými zdrojmi. Prirodzene, zníženie kapacity rybolovu viedlo k zníženiu tlaku na rybolov. Väčšina členských štátov tiež zdôraznila dôležitosť rôznych plánov riadenia a obnovy, ktoré zaviedli, vrátane lepšieho riadenia licencií na rybolov a dôsledného dodržiavania pridelených kvót. Väčšina členských štátov mala do konca roku 2006 komplexné integrované informačné systémy rybných hospodárstiev, ktoré obsahovali rôzne softvérové aplikácie, ako napríklad register flotily, riadenie kapacity, licencie, lodné denníky, vykládky, potvrdenia objednávok, údaje VMS, kvóty, správy o úlovkoch atď. Tieto informačné systémy vo väčšine prípadov spájajú aj niekoľko orgánov štátnej správy a taktiež ústredné orgány štátnej správy s miestnymi orgánmi, výsledkom čoho je značné posilnenie vnútroštátnych správ rybárskych flotíl. Niektoré členské štáty napriek tomu zdôraznili, že pretrvávajú ťažkosti v súvislosti s personálnou kapacitou a zdrojmi, ktoré sú k dispozícii pre správu rybárskej flotily. Niektoré členské štáty okrem toho uznali, že by sa malo zlepšiť riadenie a pomoc pre maloobjemové rybné hospodárstva. 3. SÚLAD S PRAVIDLAMI RIADENIA KAPACITY RYBOLOVU. CELKOVÉ VÝSLEDKY 3.1. Výsledky týkajúce sa kontinentálnej flotily (s výnimkou plavidiel registrovaných v najvzdialenejších regiónoch) Podľa RRFS sa celková kapacita flotily Spoločenstva počas štvorročného obdobia rokov 2003 až 2006 znížila o 217 000 BRT a 773 000 kW, čo predstavuje čisté zníženie o približne 10 %. Príspevok „flotily EÚ-15“ k tomuto zníženiu predstavoval 167 000 BRT a 645 000 kW v porovnaní s 51 000 BRT a 128 000 kW, ktoré vyradila „flotila EÚ-10“. Z relatívneho hľadiska bolo zníženie kapacity „flotily EÚ-10“ od dátumu pristúpenia vyššie ako zníženie kapacity „flotily EÚ-15“ za obdobie rokov 2003 - 2006 (23 % v porovnaní s 9 %, a to so zreteľom na tonáž aj výkon). V priebehu štvorročného obdobia rokov 2003 až 2006 sa vyradilo približne 173 000 BRT a 560 000 kW z flotily EÚ (okrem najvzdialenejších regiónov) s využitím štátnej pomoci, z toho sa 40 000 BRT a 127 000 kW vyradilo v roku 2006. Všeobecne povedané, čisté zníženie kapacity flotily EÚ sa stále javí ako nedostatočné, ak sa berú do úvahy sústavné technologické zlepšenia, ktoré neutralizujú účinky znižovania kapacity a zlý stav väčšiny rybných hospodárstiev Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o bentické druhy, ktoré si vyžadujú veľmi citeľné zníženie rybolovného úsilia. V tabuľkách 1 a 2 v prílohe k tejto správe sa sumarizuje súlad so systémom vstupu/výstupu a s referenčnými úrovňami zo strany členských štátov k 31. decembru 2006. Väčšina členských štátov postupovala v súlade s týmito pravidlami. Podľa údajov RRFS však Španielsko prekročilo maximálne hodnoty systému vstupu/výstupu z hľadiska tonáže o 1,66 %, i keď údaje uvedené vo výročnej správe Španielska potvrdzujú, že španielska flotila bola v súlade s maximálnou hodnotou tonáže. Francúzska flotila prekročila maximálnu hodnotu tonáže o 0,21 %. Podrobnejšie údaje (tabuľky a grafy) o trendoch v kapacite flotíl členských štátov sú dostupné na internetovej stránke „Europa“[8]. Tieto údaje umožňujú overiť súlad členských štátov s limitmi kapacity kedykoľvek v období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006. Naznačujú, že Francúzsko a Taliansko prekročilo rozpätie BRT počas uvedeného referenčného obdobia. Dánsko a Grécko taktiež vykazuje mierne prekročenie maximálnej hodnoty výkonu. V júli 2007 Rada prijala zmenu a doplnenie ustanovení o riadení flotily, ktoré umožňujú členským štátom, aby s účinnosťou od 1. januára 2007 znovu pridelili 4 % kapacity, ktorá bola vyradená s využitím štátnej pomoci, s cieľom zlepšiť bezpečnosť na palube, pracovné podmienky, hygienu a kvalitu výrobkov. Zmena a doplnenie tiež zahrnuje možnosť, aby sa na účely uvedených zlepšení bezpečnosti opätovne pridelili 4 % priemernej ročnej tonáže vyradenej s využitím štátnej pomoci v období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 v prípade členských štátov, ktoré boli súčasťou Spoločenstva k 1. januáru 2003 a od 1. mája 2004 do 31. decembra 2006 v prípade členských štátov, ktoré pristúpili k Spoločenstvu 1. mája 2004. Pravidlá implementácie týchto ustanovení vo forme zmeny a doplnenia nariadenia Komisie č. 1438/2003 Komisia pripravovala v čase vypracovania tejto správy. 3.2. Výsledky týkajúce sa flotíl registrovaných v najvzdialenejších regiónoch Kapacita flotíl registrovaných v najvzdialenejších regiónoch a jej variácie v období medzi 1. januárom 2003 a 31. decembrom 2006 sa uvádzajú v tabuľke 4 v prílohe k tejto správe. Z výsledkov vyplýva, že kapacita flotily registrovanej v najvzdialenejších regiónoch Španielska a Portugalska sa významne znížila z hľadiska tonáže a výkonu. Vo francúzskych zámorských departmánoch sa mierne znížil celkový počet plavidiel, znížila sa tonáž a zvýšil sa výkon. Zo 17 segmentov najvzdialenejších regiónov tri prekročili svoju referenčnú úroveň na konci roku 2006, podobne ako v predchádzajúcich rokoch. Segment 4FJ (plavidlá kratšie ako 12 m) z francúzskeho departmánu Martinik prekročil svoju referenčnú úroveň vzhľadom na výkon o 5 622 kW. Rovnaká situácia bola v segmente 4K9 na Azorských ostrovoch, kde bola referenčná úroveň prekročená o 138 kW. Segment CA3 (plavidlá dlhšie ako 12 m, zaregistrované na Kanárskych ostrovoch a rybolov v medzinárodných vodách a vodách tretích krajín) prekročil svoju referenčnú úroveň vzhľadom na tonáž o 795 GT. 4. ZÁVERY KOMISIE Kvalita správ členských štátov sa od predloženia prvej správy, ktorá sa vzťahovala na rok 2003, sústavne zlepšovala. Avšak ako v predchádzajúcich rokoch, vo väčšine správ členských štátov neboli opísané ich flotily vo vzťahu k rybolovu, ako to vyžaduje článok 13 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1438/2003, takým spôsobom, ktorý by umožnil Komisii analyzovať úsilia vynaložené na dosiahnutie rovnováhy medzi kapacitou rybárskej flotily a dostupnými možnosťami rybolovu, ako sa stanovuje v článku 14 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Členské štáty namiesto toho kládli dôraz na zavedené vnútroštátne systémy riadenia flotily a trendy v kapacite flotily vo vzťahu k schéme vstup/výstup. Všetky zúčastnené strany (Komisia, členské štáty, VTHVR a Výbor Európskeho parlamentu pre rybné hospodárstvo) sa dohodli, že kvalita výročných správ členských štátov by sa mala zlepšiť, čo znamená, že by sa pre ne mali stanoviť podrobnejšie usmernenia. Komisia s týmto cieľom zvolala pracovnú skupinu ad hoc v rámci VTHVR, aby vypracovala zladenú metódu posudzovania rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a dostupnými možnosťami rybolovu. Táto skupina sa stretla koncom októbra 2007 a následné stretnutie je naplánované na začiatok roku 2008. Táto otázka tiež zostane na programe Výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru. V priebehu roku 2006 pokračovalo pomalé, ale stabilné znižovanie rybolovnej kapacity flotily EÚ pri ročnej miere 2 % až 3 %. Z grafov 3 až 5 v prílohe vyplýva, že za posledných 15 rokov to bol všeobecný trend. Toto zníženie sa javí ako príliš mierne, ak sa porovnáva s veľkými zníženiami úsilia, ktoré boli potrebné v prípade niektorých hlavných zásob rýb, stabilne a pomaly postupujúcim vývojom technológií a nedostatočnou ekonomickou výkonnosťou veľkých častí flotily . Vplyv opatrení v oblasti rybolovného úsilia na zníženie kapacity bol, všeobecne povedané, slabý. Znamená to, že prístup, ktorý sa prijal počas reformy SPR, t. j. využiť riadenie úsilia ako hlavnú hnaciu silu na prispôsobenie flotily, nepriniesol očakávané výsledky. Čiastočne je to spôsobené chýbajúcimi systémami riadenia úsilia v prípade niektorých rybných hospodárstiev alebo neúčinnosťou existujúcich systémov (príloha II, západné vody, rybné hospodárstva zamerané na lov v hlbokých vodách, niektoré vnútroštátne systémy atď.). SPR má v tejto oblasti dostatok priestoru na zlepšenie a na tento účel sa už posudzujú budúce návrhy. Ďalším bodom, ktorý treba zdôrazniť, je, že členské štáty by mali poskytovať lepšie stimuly na úpravu kapacít. Operačné programy na obdobie rokov 2007 – 2013 v súvislosti s Európskym fondom rybného hospodárstva ponúkajú príležitosť, ktorá sa nesmie premeškať, s cieľom uľahčiť prechod k efektívnejšej flotile Spoločenstva z hospodárskeho, environmentálneho a sociálneho hľadiska. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 (Ú. v. ES L 358, 31. decembra 2002, s. 59 - 80). [2] Nariadenie Komisie (ES) č. 1438/2003 (Ú. v. EÚ L 204, 12. augusta 2003, s. 21 - 28). [3] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [4] Nariadenie Komisie (ES) č. 26/2004 (Ú. v. EÚ L 5, 9. januára 2004, s. 25 - 35). [5] V súlade so spoločnou politikou rybného hospodárstva (SPRH) prijatou v decembri 2002 sa rybárske flotily riadia v súlade so všeobecným pravidlom, že nová kapacita vyjadrená z hľadiska tonáže a výkonu, o ktorú sa flotila doplní, nesmie byť vyššia ako kapacita, ktorá sa flotile odoberie. [6] Nariadenie Komisie (ES) č. 1639/2001 (Ú. v. ES L 222, 17. augusta 2001, s. 53 - 115). [7] Nariadenie Rady (ES) č. 51/2006 (Ú. v. EÚ L 1, 20.1.2006, s. 1 - 183). [8] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.