Pokiaľ ide o tresty odňatia slobody, v 14 členských štátoch ich maximálna dĺžka dosahuje 2 až 5 rokov, pričom v ôsmich členských štátoch môže maximálna dĺžka trestu dosiahnuť 8 až 12 rokov. Maximálna výška pokuty, ktorá sa môže uložiť za porušenie reštriktívnych opatrení Únie (či už ako trestný čin alebo priestupok), sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši, a pohybuje sa v rozmedzí od 1 200 do 500 000 EUR. Zodpovednosť právnických osôb za porušenie reštriktívnych opatrení Únie je zavedená v 14 členských štátoch. Dvanásť členských štátov má stanovené administratívne sankcie, najmä pokuty, ktoré sa právnickým osobám môžu uložiť, ak ich zamestnanci (alebo prinajmenšom vedenie) porušujú sankcie. Maximálna výška pokút pre právnické osoby sa pohybuje v rozmedzí od 133 000 do 37,5 milióna EUR.

BE, BG, CZ, DE, EE, IE, EL, IT, LT, AT, PL, RO, SI

Na základe odpovedí získaných z dotazníka Európskej siete kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny, jej ďalších konzultácií a dodatočného výskumu, ktorý realizovala Komisia so zreteľom na tento návrh, možno konštatovať, že porušenie reštriktívnych opatrení Únie môže v 13 členských štátoch predstavovať priestupok alebo trestný čin. Kritériá, podľa ktorých konanie patrí do jedného alebo druhého režimu, sa v každom členskom štáte líšia, zvyčajne však súvisia s jeho závažnosťou (závažný charakter) alebo sa stanovujú z kvalitatívneho (úmysel, hrubá nedbanlivosť) alebo z kvantitatívneho (škoda) hľadiska. Porušenie reštriktívnych opatrení Únie je výlučne trestným činom v 12 členských štátoch. V dvoch členských štátoch však môže konkrétny trestný čin porušenia reštriktívnych opatrení Únie viesť len k správnym sankciám.

Spolu so zintenzívňovaním prijímania reštriktívnych opatrení Únie došlo v posledných desaťročiach aj k rozvoju systémov na ich obchádzanie, a to aj osobami/subjektmi v zozname reštriktívnych opatrení, ktoré majú dostatočné zdroje a schopnosť využiť „sprostredkovateľov“ (právnikov, notárov atď.) a „nástroje“ (napr. komplexné právne štruktúry na utajenie skutočného vlastníctva aktív), aby sa vyhli ich uplatňovaniu.

Ako sa uvádza ďalej, návrh na doplnenie porušenia reštriktívnych opatrení Únie k oblastiam trestnej činnosti stanoveným v článku 83 ods. 1 ZFEÚ dopĺňa návrh Komisie, ktorého cieľom je revízia smernice o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii, a rozhodnutie Rady o úradoch pre vyhľadávanie majetku. Navrhovaná nová smernica o vymáhaní majetku a konfiškácií by sa uplatňovala na porušenie reštriktívnych opatrení Únie v rozsahu, v akom by bol tento trestný čin harmonizovaný podľa právnych predpisov Únie.

·Po štvrté, skutočnosť, že členské štáty majú v rámci svojho správneho a/alebo trestného práva veľmi odlišné vymedzenia porušenia reštriktívnych opatrení Únie a sankcií zaň, poukazuje na to, že na rovnaké porušenia sa môžu vzťahovať odlišné sankcie a iné úrovne presadzovania. Poškodzuje to ciele Únie, ktorými sú zachovanie medzinárodného mieru a bezpečnosti a presadzovanie spoločných hodnôt Únie. Existuje preto osobitná potreba spoločných opatrení na úrovni Únie na boj proti porušovaniu reštriktívnych opatrení Únie prostredníctvom trestného práva.

·Po prvé, porušenie reštriktívnych opatrení Únie by sa malo považovať za oblasť trestnej činnosti s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie politiky Únie v oblasti reštriktívnych opatrení. Porušenie reštriktívnych opatrení kategorizuje ako trestný čin už väčšina členských štátov. Spomedzi členských štátov, ktoré porušenie reštriktívnych opatrení kategorizujú ako trestný čin, používajú niektoré z nich široké vymedzenia, ako je „porušenie sankcií OSN a EÚ“ alebo „porušenie nariadení EÚ“, pričom iné štáty majú zavedené podrobnejšie ustanovenia, napríklad formou zoznamu zakázaných konaní. Kritériá, podľa ktorých konanie patrí do rozsahu pôsobnosti trestného práva, sa v jednotlivých členských štátoch líšia, zvyčajne však súvisia s jeho závažnosťou (závažný charakter), pričom sa stanovujú z kvalitatívneho (úmysel, hrubá nedbanlivosť) alebo z kvantitatívneho (škoda) hľadiska.

V článku 83 ods. 1 ZFEÚ sa v súčasnosti neumožňuje stanovenie minimálnych pravidiel týkajúcich sa vymedzenia akéhokoľvek porušenia reštriktívnych opatrení Únie a sankcií zaň, a to aj pokiaľ ide o obchádzanie opatrení, keďže takéto porušenie samo osebe ešte nepatrí medzi oblasti trestnej činnosti uvedené v danom článku. Medzi uvedené oblasti trestnej činnosti v súčasnosti patrí terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, sexuálne vykorisťovanie detí, obchodovanie s drogami, obchodovanie so zbraňami, korupcia, pranie špinavých peňazí, falšovanie platobných prostriedkov, počítačová kriminalita a organizovaná trestná činnosť. Porušenie reštriktívnych opatrení Únie však môže súvisieť s trestnými činmi, na ktoré sa vzťahujú niektoré z uvedených oblastí trestnej činnosti, ako je terorizmus a pranie špinavých peňazí.

Napokon príjmy získané využívaním tovaru a prírodných zdrojov, s ktorými sa obchoduje v rozpore s reštriktívnymi opatreniami Únie, môžu subjektom alebo jednotlivcom, na ktorých sú zamerané uvedené reštriktívne opatrenia, zároveň umožniť nákup zbraní, s ktorými by mohli páchať trestné činy. Porušenie dovozných obmedzení by mohlo okrem toho prispieť k nezákonnému využívaniu tovaru a prírodných zdrojov v krajine, ktorá je predmetom uvedených reštriktívnych opatrení, s vyplývajúcimi environmentálnymi a sociálnymi škodami.

Komisia vo svojom oznámení s názvom Európsky hospodársky a finančný systém: podpora otvorenosti, sily a odolnosti z roku 2021 poznamenáva, že vykonávanie [reštriktívnych opatrení Únie] nie je v celej Únii také jednotné, ako by malo byť. Tým dochádza k narušeniam na jednotnom trhu, keďže spoločnosti z Únie vrátane dcérskych spoločností zahraničných spoločností v EÚ môžu nájsť spôsob, ako obchádzať reštriktívne opatrenia. Vytvára to tiež neistotu medzi hospodárskymi subjektmi. Ako sa uvádza, nejednotné presadzovanie oslabuje účinnosť [reštriktívnych opatrení Únie] a schopnosť Únie vystupovať jednotne. V stratégií sa okrem iných iniciatív vyzýva na ďalšiu koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, že vnútroštátne sankcie za porušenie reštriktívnych opatrení EÚ sú účinné, primerané a odrádzajúce.

Stanovením minimálnych pravidiel týkajúcich sa trestnoprávneho vymedzenia porušenia reštriktívnych opatrení a sankcií zaň podľa článku 83 ods. 1 ZFEÚ by sa posilnilo presadzovanie reštriktívnych opatrení v členských štátoch, čím by sa doplnili opatrenia prijaté v súlade s článkom 29 ZEÚ a článkom 215 ZFEÚ. Komisia a vysoký predstaviteľ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhli posilnenie ustanovenia o sankciách v nariadeniach č. 833/2014 a č. 269/2014 v rámci šiesteho balíka reštriktívnych opatrení v reakcii na ruskú agresiu voči Ukrajine. Zmenenými ustanoveniami by sa členským štátom uložila povinnosť stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií vrátane prípadných trestných sankcií, ktoré možno uplatniť pri porušení týchto nariadení, a prijať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce. Členské štáty zároveň musia stanoviť vhodné opatrenia na konfiškáciu príjmov pochádzajúcich z takýchto porušení. Ako už však bolo uvedené, článok 29 ZEÚ a článok 215 ZFEÚ nie sú právnym základom na aproximáciu vymedzení trestných činov a druhov a úrovní trestných sankcií.

Pravidlá opatrení na vypátranie a identifikáciu, zmrazenie, riadenie a konfiškáciu by sa po prijatí smernice týkajúcej sa aproximácie vymedzení a sankcií v súvislosti s porušením reštriktívnych opatrení Únie, ktorej možné prvky sa podrobnejšie uvádzajú v súbežne prijímanom oznámení, uplatňovali na majetok súvisiaci s porušením reštriktívnych opatrení Únie. Príjmy pochádzajúce z porušenia reštriktívnych opatrení Únie, napr. v prípadoch, ak by jednotlivci a podniky sprístupnili finančné prostriedky osobám/subjektom, ktoré podliehajú cieleným finančným sankciám (t. j. zmrazeniam aktív), by sa v konečnom dôsledku mohli stať predmetom opatrení na konfiškáciu. Predmetom konfiškácie by sa zároveň mohli stať aj prostriedky použité na porušenie reštriktívnych opatrení.

•Proporcionalita

V súlade so zásadou proporcionality by žiadne opatrenie navrhované Komisiou nemalo prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa opatrenia. Rozhodnutie o doplnení porušenia reštriktívnych opatrení Únie do zoznamu trestných činov v EÚ v článku 83 ods. 1 ZFEÚ by bolo primerané vzhľadom na skutočnosť, že sú splnené kritériá uvedené v článku 83 ods. 1 ZFEÚ. Týmto rozhodnutím by okrem toho neboli dotknuté opatrenia, ktoré by sa mohli vykonať v druhom kroku. Predovšetkým sa ním neurčuje ani nevylučuje rozsah pôsobnosti a obsah sekundárnych právnych predpisov, ktoré budú následne navrhnuté.

•Výber nástroja

Cieľom predkladaného návrhu je iniciovať postup stanovený v článku 83 ods. 1 treťom pododseku. Rada môže v súlade s týmto postupom prijať na základe vývoja trestnej činnosti rozhodnutie, ktorým sa určujú ďalšie oblasti trestnej činnosti spĺňajúce kritéria uvedené v článku 83 ods. 1 ZFEÚ, v tomto prípade porušenie reštriktívnych opatrení. Rada sa uznáša jednomyseľne po udelení súhlasu Európskeho parlamentu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Získavanie a využívanie expertízy

Komisia začiatkom marca 2022 po ruskej invázii na Ukrajinu zriadila osobitnú skupinu Freeze and Seize. Jej cieľom je zabezpečiť koordináciu medzi členskými štátmi pri presadzovaní reštriktívnych opatrení Únie týkajúcich sa ruských a bieloruských jednotlivcov a podnikov, ktorí sú uvedení v zozname, ako aj preskúmať vzájomné pôsobenie medzi reštriktívnymi opatreniami Únie a trestnoprávnymi opatreniami. Tieto výmeny názorov zahŕňali zasadnutia s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pre vykonávanie sankcií, agentúrou Eurojust a Európskou sieťou kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny, ktorej sekretariát má za hostiteľskú štruktúru agentúru Eurojust. Špecifická podskupina osobitnej skupiny Freeze and Seize sa zameriava na posilňovanie vykonávania reštriktívnych opatrení Únie. Rieši najmä otázky, ktoré predložili vnútroštátne orgány, a skúma možné spôsoby aktívnej identifikácie majetku. Na činnosti tejto podskupiny sa zúčastňujú zástupcovia a príslušné vnútroštátne orgány členských štátov. Počas výmen názorov, ktoré sa uskutočnili v rámci tejto podskupiny, sa viackrát poukázalo na ťažkosti pri zabezpečení, aby jednotlivci a právnické osoby niesli zodpovednosť za porušenie reštriktívnych opatrení Únie, na ktorom sa podieľajú. Účastníci takýchto výmen zároveň argumentovali v prospech spoločného trestnoprávneho prístupu k porušeniu reštriktívnych opatrení Únie. Dôkazy o potrebe takéhoto spoločného prístupu sa konkrétne uvádzajú v správe, ktorú vypracovala a v decembri 2021 uverejnila Európska sieť kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny. V tejto správe sa zdôrazňuje potreba uplatňovania sankcií za porušenie reštriktívnych opatrení Únie s cieľom zabezpečiť, aby jednotlivci alebo právnické osoby zodpovedné za takéto porušenia skutočne niesli zodpovednosť. Okrem toho sa v správe dospieva k záveru, že „stíhanie porušenia sankcií môže predstavovať účinný systém, vďaka ktorému sa predíde beztrestnosti“, a to najmä pokiaľ ide o prepojenie na najzávažnejšie medzinárodné trestné činy. Diskusie v rámci podskupiny osobitnej skupiny pre vyšetrovania a konfiškáciu okrem toho poukázali na význam aktívneho prístupu a koordinácie medzi orgánmi zodpovednými za vykonávanie reštriktívnych opatrení Únie. Finančné spravodajské jednotky, orgány presadzovania práva a colné orgány by mali s medzinárodnými partnermi, občianskou spoločnosťou a investigatívnymi novinármi spolupracovať a vymieňať si informácie s cieľom získať dôkazy, ktoré umožnia orgánom presadzovania práva začať vyšetrovanie. Komisia zároveň 13. mája 2022 konzultovala so svojou expertnou skupinou pre politiku EÚ v oblasti trestného práva, ktorá uvítala myšlienku harmonizácie vymedzení a sankcií na úrovni Únie.

•Posúdenie vplyvu

Vzhľadom na mimoriadnu naliehavosť nebolo možné vykonať posúdenie vplyvu a príslušná povinnosť sa zrušila. Návrh na doplnenie porušenia reštriktívnych opatrení k oblastiam trestnej činnosti stanoveným v článku 83 ods. 1 ZFEÚ sám osebe nemá žiaden vplyv na národné vlády, regionálne alebo miestne orgány, hospodárske subjekty či občanov.

•Základné práva