EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli26. 4. 2017 JOIN(2017) 16 final SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Osobitná administratívna oblasť Hongkong: Výročná správa za rok 2016



SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Osobitná administratívna oblasť Hongkong: Výročná správa za rok 2016 Zhrnutie Od odovzdania Hongkongu Čínskej ľudovej republike (ČĽR) v roku 1997 Európska únia a jej členské štáty pozorne sledujú politický a hospodársky vývoj v osobitnej administratívnej oblasti Hongkong (OAO Hongkong) podľa zásady „jedna krajina, dva systémy“. EÚ zastáva politiku „jednej Číny“ a podporuje zásadu „jedna krajina, dva systémy“ a jej vykonávanie. V súlade so záväzkom voči Európskemu parlamentu prijatým v roku 1997 Európska komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť vydávajú výročnú správu o vývoji v Hongkongu. Táto devätnásta správa sa týka vývoja v roku 2016. Rok 2016 bol z hľadiska OAO Hongkong a zásady „jedna krajina, dva systémy“ politicky náročný. Spoločnosť v Hongkongu sa viac polarizovala. Obyvatelia majú čoraz väčšie obavy v súvislosti s budúcnosťou Hongkongu po roku 2047, dokedy je v základnom zákone Hongkongu zaručené vykonávanie zásady „jedna krajina, dva systémy“. Rok 2016 bol poznačený aj pretrvávajúcimi obavami v súvislosti s nezvestnými vydavateľmi, nepokojmi vo štvrti Mong Kok, vznikom politických skupín obhajujúcich právo na sebaurčenie alebo dokonca nezávislosť, voľbami do legislatívnej rady a vylúčením dvoch zákonodarcov, ktorí sú za nezávislosť, rozhodnutím stáleho výboru národného ľudového kongresu (ďalej len „NPCSC“) vydať výklad ustanovení základného zákona týkajúcich sa skladania prísahy, ako aj hlasovaním do volebného výboru a prípravami volieb predsedu výkonnej rady. Prípad piatich vydavateľov, nezvestných od roku 2015, ktorý považuje EÚ za najzávažnejší problém v súvislosti so základným zákonom a vykonávaním zásady „jedna krajina, dva systémy“ od odovzdania moci v roku 1997, sa naďalej vyvíjal, a okolnosti ich zmiznutia zatiaľ neboli objasnené. Jeden z vydavateľov je naďalej vo väzbe bez toho, aby bol formálne obvinený. Napriek uvedeným problémom celkovo vykonávanie zásady „jedna krajina, dva systémy“ v roku 2016 fungovalo naďalej dobre. Súdnictvo naďalej konalo nezávisle a dodržiavalo zásadu riadneho procesu, napriek konfrontácii s viacerými politicky citlivými súdnymi preskúmaniami a výkladu základného zákona vydanému NPCSC. Právny štát ostal hlavnou zásadou vlády, hospodárskych subjektov a širokej verejnosti. Protikorupčné opatrenia boli naďalej silné, a ukazovatele dobrej správy vecí verejných boli pozitívne. Hongkong sa umiestnil na 14. mieste v rebríčku vnímania korupcie organizácie Transparency International. Sloboda prejavu a sloboda prístupu k informáciám sa vo všeobecnosti dodržiavali. Negatívne trendy však možno pozorovať v oblasti slobody tlače a vo vydavateľskom odvetví v dôsledku opatrnosti a autocenzúry tých, ktorí prinášajú správy o vývoji na poli domácej a zahraničnej politiky ČĽR. K tomu prispelo zmiznutie vydavateľov kníh. Hongkong bol aj naďalej konkurencieschopným medzinárodným obchodným a finančným centrom a najvýznamnejším svetovým centrom pre obchodovanie s pevninskej Čínou. Okrem toho je hlavným skúšobným priestorom pre čínsku reformu kapitálového trhu. Hongkong sa usiluje o zmenu orientácie svojej stratégie rastu na technológie a inovácie s cieľom riešiť nové výzvy v digitálnej ére. Právny štát, transparentný regulačný rámec, veľmi nízka úroveň korupcie a kriminality, ako aj účinná verejná správa a nezávislé súdnictvo prispeli k zachovaniu a posilneniu priaznivého investičného prostredia, ktoré tvorí jadro úspechu Hongkongu. EÚ podporuje OAO Hongkong a ústrednú vládu Číny pri obnovení reformy volebného systému v súlade so základným zákonom a dosiahnutí dohody o volebnom systéme, ktorý je demokratický, spravodlivý, otvorený a transparentný. Všeobecné volebné právo by vláde prinieslo väčšiu podporu verejnosti a legitimitu pri sledovaní hospodárskych cieľov Hongkongu a riešení spoločenských problémov, ako sú sociálno-ekonomické a generačné rozdiely v hongkonskej spoločnosti. Rekordná účasť na voľbách do legislatívnej rady a volebného výboru dokazujú, že ľudia sú odhodlaní zohrávať aktívnu úlohu v politickom živote a pri rozhodovaní o budúcnosti tejto osobitnej administratívnej oblasti. Politický vývoj Politická klíma v Hongkongu sa aj naďalej vyznačuje vysokou polarizáciou medzi prorežimným a prodemokratickým táborom. Napätie sa zvýšilo vstupom „lokalistického“ hnutia na politickú scénu. Vzťahy medzi výkonnou a zákonodarnou zložkou boli naďalej vyhrotené a opoziční poslanci odmietali spolupracovať a rôznymi obštrukciami zdržiavali vládne iniciatívy. Napríklad legislatívna rada ani po druhýkrát nedokázala prijať zmenu zákona o autorskom práve. To vážne spochybnilo snahu vlády etablovať Hongkong ako regionálny uzol pre práva duševného vlastníctva, keďže súčasný právny rámec pochádza z obdobia pred nástupom internetu. Prípad piatich vydavateľov kníh, ktorí zmizli na konci roka 2015, sa v roku 2016 ďalej vyvíjal. Štyria vydavatelia sa do Hongkongu počas roka vrátili, aj keď okolnosti ich zmiznutia nikdy neboli objasnené. Gui Minhai, občan Švédska, je stále zadržiavaný v Číne bez toho, aby bol formálne obvinený. Traja z vrátených vydavateľov uviedli, že do pevninskej Číny išli dobrovoľne pomôcť pri vyšetrovaniach, zatiaľ čo Lam Wing Kee verejne uviedol, že bol unesený a vyšetrovaný bezpečnostnými silami pevninskej Číny počas 8 mesiacov. Viacerí vydavatelia podali „svedectvá“ odvysielané v televízii. EÚ opakovane vyjadrila obavy v súvislosti s takýmito praktikami. EÚ na tento prípad pri mnohých príležitostiach upozornila orgány Hongkongu aj Pekingu. Hovorkyňa vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Mogheriniovej 7. januára vydala vyhlásenie v súvislosti s týmto prípadom, v ktorom ho označila za „mimoriadne znepokojujúci“. Európsky parlament 4. februára prijal rezolúciu, v ktorej vyjadril hlboké znepokojenie nad zmiznutiami, a 23. novembra prijal rezolúciu v súvislosti s prípadom Gui Minhaia. EÚ berie tieto záležitosti veľmi vážne a dúfa, že takéto incidenty sa nebudú opakovať. Mali by byť prijaté všetky potrebné kroky na obnovenie dôvery v právny štát v Hongkongu, ako aj v zásadu „jedna krajina, dva systémy“.

Jednou z najpozoruhodnejších udalostí na politickej scéne v roku 2016 bol vznik nových politických skupín po neúspešnej volebnej reforme, ako aj „dáždnikové hnutie“ v Hongkongu. Niekoľko radikálnych skupín, voľne označovaných ako lokalisti, vedie kampaň na obranu záujmov Hongkongu, ktoré sú v protiklade so záujmami Číny, pričom niektoré požadujú sebaurčenie (Demosisto) alebo priamo nezávislosť (strana pôvodných obyvateľov Hongkongu, národná strana Hongkongu). Národná strana Hongkongu uviedla, že sa bude usilovať o nezávislosť „akýmikoľvek prostriedkami“, a nevylúčila násilie ako poslednú možnosť. Podľa správ médií vzniklo minimálne 21 skupín lokalistov. Orgány Hongkongu a čínske ústredné orgány vyjadrili svoj zásadný nesúhlas s výzvami na nezávislosť alebo sebaurčenie, na základe toho, že by to predstavovalo porušenie základného zákona. V prvý deň čínskeho nového roka, 8. februára, vypukli násilné strety medzi demonštrantmi a políciou v rozsahu, ktorý je pre Hongkong neobvyklý. Približne 500 demonštrantov hádzalo tehly a zapaľovalo požiare, pričom zdrvené policajné sily vystrelili dva varovné výstrely. Počas nepokojov vo štvrti Mong Kok trvajúcich 10 hodín bolo zranených 128 ľudí, z toho 90 policajtov. Zo 64 demonštrantov, ktorí boli zatknutí, bolo 38 obvinených z podnecovania nepokojov (obvinenia proti 10 osobám boli neskôr zrušené). Mnoho demonštrantov patrilo k skupinám lokalistov. Polícia označila nepokoje za organizované a vopred naplánované. Bezprecedentné násilie mohlo byť podnietené nespokojnosťou so sociálnou a politickou situáciou, najmä medzi mladými ľuďmi. Výzvy na sebaurčenie a nezávislosť sa objavili v období pred doplňujúcimi voľbami do legislatívnej rady vo februári a počas volebnej kampane pred voľbami do legislatívnej rady v septembri. Len málo ľudí v Hongkongu skutočne podporuje takéto radikálne myšlienky, avšak sociálne a hospodárske problémy spoločne s nespokojnosťou s tradičnými politickými silami, sa zdajú príčinou podpory lokalistov. V tejto súvislosti EÚ pripomína, že zastáva politiku „jednej Číny“ a podporuje pokračujúce vykonávanie zásady „jedna krajina, dva systémy“ v Hongkongu. V doplňujúcich voľbách 28. februára prekvapujúco získal 15 % hlasov domáci radikálny kandidát z Hongkongu, orientovaný proti pevninskej vláde. Napriek tomu, že nezískal kreslo (ktoré získal kandidát spojeného demokratického hnutia), tento výsledok bol veľmi dôležitý, pretože poskytol politickú legitimitu doposiaľ okrajovému politickému hnutiu. Tisíce ľudí sa 5. augusta zúčastnili na historicky prvej demonštrácii za nezávislosť. Organizátori tvrdili, že sa na demonštrácii zúčastnilo 10 000 ľudí, avšak polícia uviedla, že sa zúčastnilo 2 500 ľudí. V Hongkongu sa 4. septembra konali voľby 70 členov legislatívnej rady. Napriek tomu, že voľby neboli všeobecné, vo všeobecnosti neboli zaznamenané žiadne zásahy a celkovo bol ich priebeh riadny. Bola zaznamená rekordná účasť 2,17 milióna voličov (58 % oprávnených voličov). Väčšinu si zachoval provládny tábor, avšak prodemokratický tábor je teraz schopný blokovať legislatívu, ktorá si vyžaduje dvojtretinovú väčšinu. Voľby potvrdili zvýšenú politickú polarizáciu v Hongkongu a boli poznačené zvolením niekoľkých kandidátov lokalistov, ktorí získali takmer 19 % hlasov. V novej legislatívnej rade takisto došlo k zásadnej generačnej výmene. Takmer tretina zákonodarcov je nových a mnohí sú oveľa mladší ako bývalí členovia. Voľby však boli poznačené pochybne odôvodneným vylúčením šiestich kandidátov, ktorí podporujú nezávislosť, čo bolo následne napadnuté právne. Funkčné obdobie novej legislatívnej rady sa začalo chaotickým ceremoniálom skladania prísahy. Viacerí zákonodarcovia zmenili znenie prísahy, alebo sa správali spôsobom, ktorý sa považuje za nevhodný. Niektorí boli na mieste požiadaní, aby opätovne zložili prísahu, iní mali príležitosť tak urobiť na osobitnom zasadnutí legislatívnej rady. Osobitný problém nastal v prípade dvoch novozvolených zákonodarcov podporujúcich nezávislosť z hnutia Youngspiration, Sixta Leunga a Yau Waichinga, ktorí svojimi urážlivými vyjadreniami proti pevninskej Číne podnikli zatiaľ najradikálnejšie kroky. Vláda začala súdne preskúmanie, aby im zabránila opätovne zložiť prísahu, a preto boli nútení vzdať sa svojich kresiel. Konanie v tejto veci stále prebiehalo na súde v Hongkongu, keď sa NPCSC rozhodol zasiahnuť a vydal výklad ustanovení základného zákona súvisiacich so skladaním prísahy (článok 104). Tento výklad, jednohlasne schválený v NPCSC 7. novembra, vyslal jasné posolstvo, že Sixtovi Leungovi a Yau Wai-chingovi by nemalo byť umožnené opätovne zložiť prísahu a ujať sa funkcie. Následné rozhodnutie súdu sa nieslo v rovnakom duchu, aj keď sudca zdôraznil, že by k rovnakému záveru dospel „bez ohľadu na znenie výkladu NPCSC“. Odvolania oboch zákonodarcov boli zamietnuté. Medzitým dostali pokyn uvoľniť svoje kreslo. Hoci NPCSC má právomoc vykladať základný zákon, načasovanie tohto výkladu v už napätej politickej situácii, vyvolalo obavy v súvislosti s dodržiavaním zásad právneho štátu a nezávislosti súdnictva v Hongkongu, bolo prakticky vnímané ako zasahovanie do rozhodovania súdu. Súkromné osoby iniciovali niekoľko ďalších súdnych preskúmaní skladania prísah zákonodarcami, a vládne orgány sa usilovali o odvolanie ďalších štyroch prodemokratických zákonodarcov. Konanie v týchto veciach stále prebieha. Posledné mesiace roka 2016 boli v znamení príprav volieb predsedu výkonnej rady. Súčasný predseda výkonnej rady mnohých prekvapil vyhlásením, že nebude kandidovať. Voľby 1 194 členného volebného výboru, ktorý zvolí predsedu výkonnej rady Hongkongu, sa konali 11. decembra. Rekordná účasť bola takmer dvojnásobná v porovnaní s rokom 2011 (46 % v porovnaní s vtedajšími 27,6 %). Aj keď malo spojené demokratické hnutie lepšie výsledky než v predchádzajúcich voľbách a bude mať určitý vplyv, prorežimný tábor si udržiava veľmi pohodlnú väčšinu. Právny štát a súdnictvo Napriek znepokojeniu v súvislosti s prípadom piatich zmiznutých vydavateľov a ostro sledovaným súdnym preskúmaniam bol v roku 2016 právny štát rešpektovaný a súdnictvo si zachovalo vysokú úroveň. V správe o globálnej konkurencieschopnosti za roky 2016 až 2017 sa Hongkong v poradí krajín podľa nezávislosti súdnictva dostal na ôsme miesto. Mnohí právnici vyjadrili obavy v súvislosti s výkladom článku 104, ktorý podal NPCSC, a uskutočnili protestné pochody, pričom tvrdia, že ide o najzávažnejší prípad zasahovania do právneho systému Hongkongu od odovzdania. Zachovanie nezávislosti súdnictva a úplné rešpektovanie právneho štátu sú kľúčovými faktormi, aby bol Hongkong aj naďalej považovaný za krajinu uznávajúcu demokratické zásady, aby si udržal postavenie medzinárodného obchodného centra, ako aj pre jeho ambíciu upevniť si postavenie centra pre arbitráž a mediáciu. Rovnosť príležitostí, práv a slobôd V Hongkongu existuje veľká miera slobody. Sloboda prejavu, sloboda tlače a slobodný prístup k informáciám sú neoddeliteľnou súčasťou základných hodnôt krajiny, v súlade so zásadou „jedna krajina, dva systémy“. Sú tiež kľúčovým aspektom silnej pozície krajiny ako svetového obchodného centra. EÚ vyzýva všetky zainteresované strany, aby tieto hodnoty zachovali. Médiá vrátane digitálnych médií, sú naďalej do veľkej miery slobodné a poskytujú priestor na vyjadrovanie rôznych názorov. Napriek tomu sa zvýrazňuje dojem, zaznamenaný v ročnej správe Združenia novinárov Hongkongu, že tlačové aj elektronické médiá vykonávajú autocenzúru, a to najmä v prípade informovania o záležitostiach pevninskej Číny. Podľa Združenia novinárov Hongkongu bol rok 2016 pre slobodu tlače „mimoriadne ťažký“, a zásada „jedna krajina, dva systémy“ bola vážne ohrozená. Združenie kritizovalo tendenciu menovať do kľúčových riadiacich pozícií miestnych médií osoby, ktoré sú úzko prepojené s Pekingom. Obavy vyvolalo aj prevzatie viacerých médií v Hongkongu subjektmi z pevninskej Číny. Hongkong sa posunul o jednu priečku vyššie na 69. miesto vo Svetovom indexe slobody tlače 2016, aj keď index poukázal na negatívny trend. V novembri otvorilo asociácia PEN International v Hongkongu centrum s cieľom obhajovať slobodu prejavu.

Po zmiznutí piatich vydavateľov niektoré kníhkupectvá údajne sťahovali z predaja publikácie kritické voči lídrom Číny, niektoré boli zatvorené a niektoré vydavateľstvá hlásili narušenia tlače, skladovania a distribúcie. V roku 2015 vyvolali vymenovania do univerzitných rád veľkú polemiku o akademickej slobode a nezávislom riadení inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. Aj v roku 2016 pretrvávali výzvy na odvolanie predsedu výkonnej rady ako rektora všetkých univerzít v Hongkongu z úradnej moci. Mnohí akademici tento postup považujú za hrozbu pre nezávislé riadenie univerzít, ktorý môže v dlhodobom horizonte poškodiť akademickú slobodu v Hongkongu. Hongkong doteraz nemá komplexný antidiskriminačný zákon. Komisia pre rovnosť príležitostí v januári uverejnila štúdiu o diskriminácii na základe sexuálnej orientácie, ktorá zistila, že je rozšírená diskriminácia voči LGBTI osobám. Napriek tomu 55,7 % obyvateľstva podporovalo antidiskriminačnú legislatívu. EOC vyzvala vládu, aby začala verejnú konzultáciu o obsahu budúceho zákona. Po zdĺhavej verejnej konzultácii a diskusiách o preskúmaní antidiskriminačného zákona predložila EOC v marci odporúčania vláde. K prioritným oblastiam patria práva ľudí so zdravotným postihnutím, otázka rovnosti medzi mužmi a ženami, diskriminácia založená na rasovom pôvode, národnosti, štátnej príslušnosti a povolenia na pobyt, a rovnaká ochrana párov žijúcich v spoločnej domácnosti. Pracovníci v domácnosti pochádzajúci zo zahraničia, ktorých počet dosahuje približne 300 000 osôb, sú naďalej obeťami chýbajúcej ochrany, pokiaľ ide o pracovné a sociálne podmienky. Obavy vyvolávajú najmä dve ustanovenia: požiadavka, aby bývali v dome zamestnávateľa a pravidlo „dvoch týždňov“, podľa ktorého si musia takíto pracovníci nájsť prácu do dvoch týždňov od skončenia platnosti zmluvy, v opačnom prípade čelia vyhosteniu. Obavy vyvoláva aj dlhové otroctvo a profesijné pochybenia úradov práce. Vláda podnikla kroky na riešenie týchto otázok, a to najmä vydaním nezáväzného kódexu správania, sú však potrebné rozhodnejšie kroky. Problémom je naďalej obchodovanie s ľuďmi, najmä vzhľadom na neexistenciu jednotného legislatívneho a politického rámca. Vláda zriadila pracovnú skupinu na riešenie tohto problému a pri jeho riešení spolupracuje s EÚ a ďalšími členmi medzinárodného spoločenstva. V roku 2016 prebiehala búrlivá diskusia o utečencoch. Miestne a medzinárodné spoločenstvo znepokojili poznámky predsedu výkonnej rady v médiách, že Hongkong môže zvážiť odstúpenie od Dohovoru proti mučeniu s cieľom obmedziť prílev migrantov žiadajúcich o ochranu pred vyhostením alebo vrátením. Hongkong nie je samostatnou zmluvnou stranou uvedeného dohovoru, len prostredníctvom ČĽR. Viacerí vysoko postavení úradníci následne uistili, že Hongkong nemá v úmysle odstúpiť. Hongkonská vláda sa však domnieva, že je potrebné preskúmať postup podávania žiadostí o ochranu pred vyhostením alebo vrátením, ktorý je náchylný na zneužívanie, čo viedlo k tomu, že v súčasnosti je približne 10 000 prípadov nevybavených. Usudzuje sa, že korupcia je pod kontrolou, pričom systém boja proti korupcii zostáva stabilný a odolný. Hongkong má veľmi vysoké štandardy transparentnosti a protikorupčných opatrení. Orgány a poprední politickí predstavitelia aj podnikatelia uznávajú, že transparentnosť je kľúčová pre zachovanie silného postavenia Hongkongu ako medzinárodného obchodného centra, a to aj pre podniky z pevninskej Číny. Vzťahy medzi Hongkongom a pevninskou Čínou Niektoré skupiny hongkonskej spoločnosti majú obavy z postupného narúšania „vysokého stupňa samostatnosti“ Hongkongu v rámci Čínskej ľudovej republiky a čoraz menšieho rešpektovania jeho hodnôt a spôsobu života podľa zásady „jedna krajina, dva systémy“. Najväčšími problémami pre vzťahy Hongkongu s ČĽR bol vznik radikálnych politických tendencií v Hongkongu a výklad článku 104, ktorý vydal NPCSC. Harmonogram do roku 2047 len zvyšuje nepokoj a neistotu v spoločnosti v Hongkongu, pokiaľ ide o budúcnosť zásady „jedna krajina, dva systémy“, napriek opakovaným ubezpečeniam Pekingu, že táto zásada bude plne rešpektovaná a dôsledne vykonávaná. Po verejných obvineniach zo strany jedného z vydavateľov, že bol unesený bezpečnostnými silami pevninskej Číny, sa predseda výkonnej rady CY Leung list obrátil na ústrednú čínsku vládu s písomnou žiadosťou o objasnenie. Orgány Hongkongu a ústredná čínska vláda uskutočnili niekoľko kôl rokovaní s cieľom dosiahnuť dohodu o cezhraničnom notifikačnom mechanizme týkajúcom sa obyvateľov Hongkongu, ktorí sú zadržiavaní na pevnine a naopak. Predseda Národného ľudového kongresu Zhang Dejiang uskutočnil oficiálnu návštevu Hongkongu 17. až 19. mája pri príležitosti konania samitu k iniciatíve „Jedno pásmo, jedna cesta“ (One Belt, One Road, ďalej len „OBOR“). Návšteva bola prvou oficiálnou návštevou vysokopostaveného predstaviteľa Pekingu po zlyhanej politickej reforme a prodemokratickom „dáždnikovom hnutí“ v roku 2014. Zhang Dejiang sa snažil upokojiť obyvateľov Hongkongu v súvislosti s pokračujúcim vykonávaním zásady „jedna krajina, dva systémy“. Usiloval sa aj o kontakt s opozičným spojeným demokratickým hnutím, avšak zvýšené politické napätie nebolo vhodné pre nadviazanie plodnejšieho dialógu. Na konci roka ústredná čínska vláda ohlásila, že vydá povolenia na návrat domov (umožňujúce cestovanie na pevninu) niektorým politikom tohto hnutia, ktorí ich predtým nemali. Hospodársky vývoj Hongkong v roku 2016 zaznamenal reálny rast HDP o 1,9 %, v porovnaní s rastom 2,4 % zaznamenaným v roku 2015. Sektor zahraničného obchodu zaostal v prvej polovici roka za očakávaniami z dôvodu nevýrazného svetového obchodného prostredia. Prudký pokles turistov z pevninskej Číny mal takisto negatívny vplyv na maloobchodný sektor. V druhej polovici roka 2016 hospodárstvo začalo sústavne rásť vďaka rastu vývozu tovarov a služieb. Na trhu práce bola zaznamenaná takmer úplná zamestnanosť, pričom miera nezamestnanosti bola v roku 2016 nízka – na úrovni 3,4 %. Inflácia bola pod kontrolou, keďže spotrebiteľské ceny narástli o 2,3 % za rok. Predseda výkonnej rady CY Leung vo svojom výročnom politickom prejave 13. januára 2016 oznámil súbor iniciatív zameraných na rozvoj hospodárstva, podporu inovácií a technológií a zlepšenie vzdelávania a zdravotnej starostlivosti. Kládol veľký dôraz na úlohu Hongkongu v rámci čínskej iniciatívy OBOR a jej trinásteho päťročného plánu. Hongkong bude pokračovať v úsilí o uzatváranie dohôd o voľnom obchode (FTA), dohôd o podpore a ochrane investícií, komplexných dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia (CDTA) a dohôd o leteckej doprave s hlavnými obchodnými partnermi z regiónov zahrnutých do iniciatívy OBOR. Rozpočet na roky 2016 až 2017 obsahoval viacero podporných opatrení na pomoc podnikom a obyvateľom pri vyrovnávaní sa s oslabeným hospodárstvom a na podporu spotreby. Navrhoval rôzne schémy financovania a iniciatívy s cieľom podporovať rozvoj inovácií a technológií [vrátane finančných technológií (fintech)], rozvíjať začínajúce podniky, pomôcť podnikom nájsť nové trhy a posilniť úsilie na podporu iniciatívy OBOR. Napriek pokračujúcemu rastu verejných výdavkov v nedávnej minulosti si OAO Hongkong vybudoval značné rozpočtové prebytky, pričom na konci rozpočtového roka 2016 – 2017 dosiahli rozpočtové rezervy 935,7 mld. HKD, čo zodpovedá 37 % HDP. V nadväznosti na návrh prijatý na začiatku roka orgány Hongkongu pracovali v rôznych oblastiach s cieľom prijať vnútroštátnu stratégiu v súvislosti s iniciatívou OBOR. Bol zriadený riadiaci výbor, na čele ktorého je predseda výkonnej rady, s cieľom vypracovať stratégie a politiky pre zapojenie Hongkongu do iniciatívy OBOR, spoločne s úradom, do ktorého právomoci táto iniciatíva patrí. Súčasne v júli Hongkonský orgán menovej politiky (Hong Kong Monetary Authority) zriadil Úrad pre nástroj na financovanie infraštruktúry (Infrastructure Financing Facility – IFFO), ktorý má propagovať Hongkong ako platformu na financovanie infraštruktúry. V oblasti regulácie Hongkong podpísal dohody o leteckej doprave a/alebo o zamedzení dvojitého zdanenia s viacerými krajinami z regiónov zahrnutých do iniciatívy OBOR (Malta, Srbsko a Lotyšsko), s cieľom pripraviť potenciálne možnosti rozvoja. Stále sa pripravujú rokovania o dohode o voľnom obchode s Gruzínskom a Maldivami, prostredníctvom ktorých chce Hongkong rozšíriť svoju sieť dohôd o voľnom obchode do Eurázie. V priebehu roka sa uskutočnilo niekoľko oficiálnych návštev krajín v rámci iniciatívy OBOR a súvisiacich propagačných činností. Hongkong bol najväčším svetovým trhom pre prvé verejné ponuky akcií už druhý rok po sebe s celkovou sumou 24,8 mld. USD. Viac ako 80 % získaných prostriedkov pochádzalo od finančných inštitúcií z pevninskej Číny. Hongkong si zachoval konkurenčnú výhodu pred Šanghajom a Šen-čenom ako preferované centrum čínskych firiem pre získavanie financií. Avšak rozvoj offshore obchodovania v renminbi (RMB) v Hongkongu čelil prekážke v podobe pokračujúceho znehodnocovania čínskej meny. Likvidná rezerva RMB a transakcie v RMB v Hongkongu poklesli, najmä v dôsledku silných očakávaní pokračujúceho znehodnocovania RMB. Hongkong je naďalej hlavným skúšobným priestorom pre čínsku reformu kapitálového trhu. Po úspešnom spustení programu prepojenia akciovej burzy v Hongkongu a Šanghaji v novembri 2014 bolo 5. decembra spustené druhé prepojenie s akciovou burzou v Šen-čene. Program prepojenia akciovej burzy v Hongkongu a Šen-čene umožňuje medzinárodným investorom obchodovať s akciami 881 spoločností kótovaných na burze v Šen-čene, kým oprávnení investori z pevninskej Číny majú prístup k akciám 417 spoločností na burze v Hongkongu. Tento program predstavuje nový medzník v úsilí Číny o zvýšenie dôvery investorov v akciové trhy po turbulentnom vývoji v lete 2015 a predstavuje dôležitý krok vpred v rámci reforiem čínskeho finančného trhu. Hongkonský orgán menovej politiky uviedol, že obidve strany v primeranom čase preskúmajú uskutočniteľnosť programu prepojenia dlhopisového trhu. Kým finančné služby prekvitali a upevnili postavenie Hongkongu ako medzinárodného finančného centra, niektoré odvetvia hospodárstva (najmä prístav a súvisiace odvetvia a priemysel) naďalej strácali dynamiku. Prístav v Hongkongu čelil rastúcemu tlaku prístavov v pevninskej Číne, keďže Čína uvoľnila politiku pre lodnú dopravu a umožnila zahraničným plavidlám nakladať a vykladať náklad pozdĺž jej pobrežia. V dôsledku toho Hongkong postupne stráca úlohu ako bod prekládky tovaru určeného pre pevninskú Čínu a odtiaľ pochádzajúceho, ktorý predstavoval 40 % prekladaného nákladu. Kým pred desiatimi rokmi bol Hongkong najväčším kontajnerovým prístavom na svete, v roku 2015 klesol na piate miesto za Šanghaj, Singapur, Šen-čen a Ningbo. V roku 2016 počet kontajnerov preložených v prístave v Hongkongu ďalej klesol o 2,2 %. Priemyselná štruktúra OAO sa od roku 1997 výrazne nezmenila. Hongkong sa usiluje o zmenu orientácie svojej stratégie rastu na technológie a inovácie s cieľom riešiť nové výzvy v digitálnej ére. Vláda v politike na roky 2016 až 2017 a rozpočte verejných financií vyčlenila bezprecedentnú sumu 18 mld. HKD na podporu inovácií a technologického rozvoja, vrátane 8,2 mld. HKD na výstavbu viacpodlažných priemyselných budov na reindustrializáciu. V novembri 2015 bol zriadený Úrad pre inovácie a technológie, aby prevzal vedúcu úlohu v úsilí tohto odvetvia o prekonanie rozdielov. V roku 2016 bol spustený pilotný program na podporu technológií v hodnote 500 mil. HKD s cieľom poskytnúť MSP finančnú pomoc na zlepšenie ich technologických kapacít. Ďalšie pripravované iniciatívy zahŕňajú Fond rizikového kapitálu na podporu technologických inovácií (na podporu verejno-súkromných partnerstiev) a výskumný program Midstream (pre univerzity na komerčné uplatnenie výsledkov výskumu).

Vláda stanovila finančné technológie ako sľubnú oblasť s potenciálom rastu. V septembri Hongkonský orgán menovej politiky ohlásil rad politických iniciatív v tejto oblasti vrátane vytvorenia inovačného centra pre finančné technológie a bezpečného priestoru pre dohľad v oblasti finančných technológií, čo umožní rýchlejšie schvaľovanie experimentov v oblasti finančných technológií. Očakáva sa, že Hongkong predbehne Singapur a Tokio ako najvýznamnejšie finančné centrum Ázie. Pôda a bývanie Realitný trh rástol, pričom ceny nehnuteľností v roku 2016 dosiahli nový vrchol. V druhej polovici roka ceny obytných budov rástli výraznejšie, pričom najviac rástli ceny malých a stredných jednotiek. V dôsledku toho celkové ceny bývania v decembri 2016 prevyšovali vrchol z roku 1997 o 77 %. Na pribrzdenie rýchlo rastúcich cien nehnuteľností vláda od 5. novembra zvýšila kolkový poplatok na štandardnú úroveň 15 % pre kupujúcich, ktorí vlastnia viacero nehnuteľností a firemných kupujúcich, ktorá nahradila progresívnu mieru zdanenia s maximálnou výškou 8,25 %. Napriek tomu zostávajú ceny nehnuteľností mimo dosahu mnohých ľudí, najmä mladšej generácie. V dôsledku toho zostala dostupnosť bývania pre vládu OAO Hongkongu citlivou záležitosťou. Niektoré celosvetové prieskumy radia Hongkong na posledné miesto, pokiaľ ide o dostupnosť vlastníctva nehnuteľnosti. Vláda vytvorila dlhodobú stratégiu v oblasti bývania, ktorej cieľom je postaviť 280 000 jednotiek sociálneho bývania počas najbližších desiatich rokov. Správa o pokroku za rok 2016 naznačila, že v nasledujúcom desaťročí bude nedostatok vhodných pozemkov na výstavbu sociálneho bývania, pretože bude stále ťažšie zaistiť dostatok pozemkov na rozvoj. Hľadanie a získavanie vhodných pozemkov na rozvoj bývania vyvolalo zásadné rozpory, predovšetkým vo vidieckych oblastiach, v ktorých majitelia, nájomcovia tzv. brownfield pozemkov (alebo ilegálni používatelia), dedinčania a ekologické hnutia majú potenciálne protichodné záujmy. Proces plánovania je zdĺhavejší a zložitejší pre odpor rôznych záujmových skupín. Pokiaľ ide o dopyt, významný vývoj na trhu s nehnuteľnosťami predstavuje aktívna účasť spoločností z pevninskej Číny, ktorých prítomnosť v Hongkongu rástla. Stavebné firmy z pevninovej Číny sa zúčastnili na 62 % verejných výberových konaní na stavbu obytných objektov a získali 24 % zadaných zákaziek v roku 2016. Ich zvýšená aktivita na hongkonskom trhu predaja verejných pozemkov v niektorých prípadoch spôsobila zvýšenie cien pozemkov, čím boli vyradené miestne stavebné firmy. Čínske finančné inštitúcie a konglomeráty sa okrem toho stali dominantnými kupujúcimi na trhu s prvotriednymi kancelárskymi priestormi. Odlevy kapitálu, ktoré prinieslo rozšírenie cezhraničných investičných kanálov a očakávanie ďalšieho znehodnocovania RMB voči USD posilnili dopyt zo strany finančných inštitúcií z pevninskej Číny. Podnikateľské prostredie Podnikateľské prostredie v Hongkongu čelilo v roku 2016 určitým prekážkam. MSP, začínajúce podniky a niektorí jednotlivci považovali za zbytočne zložité a náročné otváranie bankových účtov. Miestne a zahraničné obchodné komory na to upozornili miestne orgány a argumentovali, že tento postup je v rozpore s ambíciou Hongkongu stať sa „bránou do sveta“ Číny a hotspotom pre inovácie a začínajúce podniky. Hongkonský orgán menovej politiky napokon zasiahol a v septembri vydal bankám obežník. Napriek tomu však táto otázka nebola úplne vyriešená. Zdá sa, že vďaka nariadeniu o hospodárskej súťaži, ktoré nadobudlo účinnosť v decembri 2015, boli dosiahnuté postupné zmeny v obchodných praktikách a kultúre v Hongkongu. Napríklad 19 obchodných združení v roku 2016 odstránilo obmedzenia cien alebo sadzobníky poplatkov. Komisia pre hospodársku súťaž dostala takmer 1 900 sťažností a žiadostí o informácie, z ktorých 130 postúpila do druhej fázy ďalšieho posudzovania. Týkalo sa to predovšetkým odvetví „nehnuteľnosti a ich správa“ a „odborné a technické služby“. Množstvo sťažností sa týkalo koordinácie konkurentov pri predkladaní ponúk, ktorá je rozšírená v odvetví renovácie budov. Komisia pre hospodársku súťaž v treťom štvrťroku 2016 vydala prvý návrh na skupinovú výnimku pre niektoré dohody o námornej doprave. Stále musí riešiť niektoré osobitné črty systému v Hongkongu, predovšetkým neexistenciu režimu fúzií medzi odvetviami, absenciu súkromnoprávnych žalôb a vyňatie štatutárnych orgánov z pôsobnosti. V oblasti životného prostredia Hongkong oznámil rozhodnutie do piatich rokov postupne ukončiť miestny obchod so slonovinou. Príslušná legislatívna zmena by mala byť predložená do legislatívnej rady v prvej polovici roku 2017. V decembri vláda predstavila prvú stratégiu mesta a akčný plán na zachovanie biodiverzity a podporu trvalo udržateľného rozvoja, pričom na prvé tri roky vyčlenila 150 mil. HKD na iniciatívy zamerané na biodiverzitu. Medzinárodné záväzky Hongkong dosahoval stabilný pokrok pri vykonávaní požiadaviek týkajúcich sa automatickej výmeny finančných informácií v oblasti daní (AEOI) v súlade s normou OECD. V júni legislatívna rada schválila vyhlášku o zmene vnútroštátneho zákona, aby poskytoval potrebný právny rámec pre automatickú výmenu finančných informácií v oblasti daní. Hongkong bude od roku 2018 pripravený na automatickú výmenu daňových informácií s Japonskom a Spojeným kráľovstvom. Vyzval tiež 16 ďalších členských štátov EÚ, aby príslušné orgány začali rokovania o dohodách o automatickej výmene finančných informácií, a bude pokračovať v rokovaní o daňových dohodách s viacerými ďalšími členskými štátmi. V júni Hongkong informoval OECD o svojom záväzku uplatňovať balík právnych predpisov o narúšaní základu dane a presune ziskov (BEPS). Aby splnil požiadavky OECD, plánuje predložiť návrh(y) príslušných zmien zákonov legislatívnej rade v polovici roka 2017. Na tento účel vláda v októbri spustila konzultáciu s cieľom zhodnotiť názory na vykonávanie opatrení OECD proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov zo strany spoločností. Hongkong pokračoval v posilňovaní režimov boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu. V marci Asociácia bánk v Hongkongu vydala pre všetkých svojich členov usmernenia (pripravené na základe konzultácie s Hongkonským orgánom menovej politiky) o boji proti praniu špinavých peňazí „založenému na obchode“. Tvrdí sa, že terajší režim Hongkongu ho robí jurisdikciou príťažlivou nielen pre obchod a investície, ale aj pre nezákonné činnosti. Uvedené usmernenia majú pomôcť finančným inštitúciám premietnuť všeobecné zásady nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (finančné inštitúcie) z roku 2012 do realizovateľných interných postupov. V decembri Bezpečnostný úrad predložil legislatívnej rade návrhy na zmeny nariadenia OSN (protiteroristické opatrenia) na zohľadnenie najnovších odporúčaní Finančnej akčnej skupiny na boj proti financovaniu terorizmu a vykonávanie rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2178. Nové opatrenia zrýchlia zmrazenie aktív osôb podozrivých z terorizmu a zakážu ľuďom opustiť Hongkong alebo pricestovať do iného štátu s teroristickými úmyslami. Napriek úsiliu Hongkongu v oblasti regulácie jeho dobré meno medzinárodného finančného centra utrpelo v nadväznosti na únik informácií označovaný ako „Panama Papers“. Tento únik informácií nastolil otázku, či Hongkong má účinné právne predpisy, ktoré by bránili zneužívaniu prostredníctvom offshore spoločností. Hongkong bol podľa Medzinárodného konzorcia investigatívnych novinárov najvýznamnejším trhom pre advokátsku kanceláriu Mossack Fonseca so sídlom v Paname, ktorá pomáhala klientom spravovať ich majetok v neprehľadných offshorových štruktúrach. Veľkú časť svojich klientov táto kancelária získala z pridružených podnikov so sídlom v Hongkongu alebo ich prostredníctvom. Hongkonské orgány tvrdili, že žiadny miestny zákon nezakazuje spoločnostiam alebo komerčným subjektom zakladať spoločnosti v jurisdikciách mimo Hongkong. Bilaterálne vzťahy a spolupráca medzi EÚ a Hongkongom v roku 2016 Bilaterálne vzťahy medzi EÚ a Hongkongom boli v roku 2016 naďalej posilňované. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch bola EÚ druhým najväčším obchodným partnerom Hongkongu po pevninskej Číne, zatiaľ čo Hongkong bol 14. najväčším obchodným partnerom EÚ pre obchod s tovarom a kľúčovým partnerom pre obchod so službami. Dvojstranný obchod s tovarom medzi EÚ a Hongkongom v roku 2016 výrazne narástol (o 7,3 %), a dosiahol hodnotu 53,2 mld. EUR, pričom EÚ vykázala prebytok obchodu 16,8 mld. EUR, čo je jej piaty najväčší prebytok zahraničného obchodu. V roku 2015 (posledný rok, pre ktorý sú údaje k dispozícii) vzájomný obchod so službami dosiahol hodnotu 22,77 mld. EUR, pričom EÚ vykázala deficit 506 mil. EUR. Úspešne sa rozvíjali aj investičné vzťahy. EÚ bola v roku 2015 tretím najvýznamnejším zdrojom priamych zahraničných investícií v Hongkongu za Britskými Panenskými ostrovmi a pevninskou Čínou. Hongkong patrí k desiatim najvýznamnejším investorom v EÚ. V roku 2015 predstavoval objem priamych investícií EÚ v Hongkongu 119,4 mld. EUR; objem priamych zahraničných investícií z Hongkongu v EÚ dosiahol 80,4 mld. EUR. Počet spoločnosti z EÚ v Hongkongu dosiahol 2 107, a sú tak najväčšou skupinou zahraničných spoločností usadených v Hongkongu . Ako prirodzená obchodná a investičná platforma medzi Čínou a Európou môže Hongkong rastom investičných tokov len získať. V roku 2016 sa EÚ a Hongkong neformálne zaoberali možnou úlohou Hongkongu ako investičnej platformy v Investičnom pláne pre Európu a v rámci iniciatívy OBOR. Na desiatom zasadnutí štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a Hongkongom usporiadanom 17. novembra v Bruseli boli dosiahnuté nasledujúce významné výsledky.