Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Vplyv pandémie COVID-19 na základné práva a právny štát v celej EÚ a budúcnosť demokracie

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2022/C 275/02)

Spravodajca: José Antonio MORENO DÍAZ Spravodajca: Cristian PÎRVULESCU

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 25. 3. 2021 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 10. 2. 2022 Prijaté v pléne 23. 2. 2022 Plenárne zasadnutie č. 567 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 205/7/5

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, ako COVID-19 ovplyvňuje život, bezpečnosť, blahobyt a dôstojnosť všetkých ľudí žijúcich v EÚ. Je takisto veľmi znepokojený vplyvom COVID-19 na jednotlivcov a komunity na celom svete, najmä v krajinách, ktorým chýba vhodná zdravotná, sociálna a vzdelávacia infraštruktúra na zvládnutie pandémie.

1.2. EÚ a členské štáty sa musia v rámci reakcie zaoberať systémovými nedostatkami európskej zdravotníckej infraštruktúry vzhľadom na zvýšenú mobilitu a väčšiu pravdepodobnosť výskytu nebezpečných zoonotických ochorení. Okrem toho by úsilie v boji proti pandémii malo ísť ruka v ruke so zavedením riadneho systému sociálnej a hospodárskej podpory na zmiernenie jej rušivých účinkov.

1.3. Ako už EHSV uviedol, Európska únia je založená na spoločných európskych hodnotách, o ktorých nemožno za žiadnych okolností vyjednávať: dodržiavanie ľudskej dôstojnosti a ľudských práv, sloboda, demokracia, rovnosť a právny štát ( 1 ) . Na tieto hodnoty nesmie EÚ a členské štáty zabúdať pri riešení núdzovej situácie a jej dôsledkov, pokiaľ ide o hospodárske a sociálne problémy a problémy v oblasti vzdelávania. Aj keď reakcia na súčasnú krízu musí byť rýchla a vyžaduje si určité mimoriadne a časovo obmedzené opatrenia, tieto nemôžu byť v rozpore so zásadami právneho štátu a nemôžu ohrozovať demokraciu, deľbu moci a základné práva európskych občanov ( 2 )

1.4. Next Generation EU na nápravu bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou COVID-19 EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu nariadenia predloženému Komisiou, ktorým sa vytvára nový nástroj umožňujúci prijať ekonomické nápravné opatrenia voči členským štátom dopúšťajúcim sa vážneho a trvalého porušovania hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ EÚ by mala zosúladiť svoje politiky, stratégie a programy v záujme spravodlivého a komplexného zotavenia z krízy s cieľom dosiahnuť vzostupnú konvergenciu medicínskych, sociálnych, hospodárskych a demokratických noriem. V kontexte úsilia vynaloženého prostredníctvom nástrojana nápravu bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou COVID-19 EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu nariadenia predloženému Komisiou, ktorým sa vytvára nový nástroj umožňujúci prijať ekonomické nápravné opatrenia voči členským štátom dopúšťajúcim sa vážneho a trvalého porušovania hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ ( 3 ) . Okrem toho potrebujeme širšie ponímanie zásady právneho štátu, ktoré zahŕňa ochranu základných práv a zaručuje ochranu pluralitnej demokracie. Právny štát existuje v trojstrannom vzťahu so základnými právami a demokraciou, pričom tieto tri hodnoty sú navzájom prepojené a neoddeliteľné.

1.5. Inštitúcie EÚ a vlády členských štátov by mali využiť existujúce inštitúcie sociálneho a občianskeho dialógu na plné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do vytvárania pluralitného demokratického priestoru, v ktorom sú vítané rôzne vízie a kritiky, so zárukami na obmedzenie šírenia falošných správ, ako aj neopodstatneného a neospravedlniteľného konšpiráciami motivovaného, extrémistického diskurzu zameraného proti ľudským právam.

1.6. Vlády by mali jasne určiť právny základ pre svoje opatrenia. Akákoľvek reforma existujúcich právnych predpisov v oblasti núdzových zdravotných situácií a súvisiacich pravidiel alebo zavedenie nových pravidiel, a to aj v rámci prípravy na budúce pandémie, by mala stanoviť explicitné limity a podmienky a explicitne zabezpečiť parlamentnú kontrolu a súdne preskúmanie primeranosti opatrení a ich súladu s domácimi a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv.

1.7. Pravidlá a politiky súvisiace s ochorením COVID-19 by mali byť jasné, súdržné a konzistentné, pokiaľ je to možné, pričom je potrebné o nich včas informovať, zapojiť občiansku spoločnosť vrátane sociálnych partnerov a konzultovať s ňou s cieľom vypracovať pravidlá a politiky, a takisto zahrnúť odôvodnenia založené na dôkazoch. Touto zásadou jasnosti by sa malo riadiť aj nastavenie predvídateľných mechanizmov zahŕňajúcich všetky potrebné demokratické vecné a procesné záruky s cieľom zabezpečiť pripravenosť riadne reagovať na potenciálne budúce pandémie, zdravotné krízy alebo prírodné katastrofy. Pravidlá, politiky a akékoľvek relevantné informácie s nimi súvisiace by mali byť prístupné všetkým skupinám spoločnosti vrátane jazykových menšín. Ak je potrebné urobiť zmeny v politike, mali by byť oznámené v dostatočnom predstihu prostredníctvom rôznych oficiálnych a verejných kanálov, aby mali ľudia čas pripraviť sa a prispôsobiť svoje správanie.

1.8. Malo by sa vyžadovať, aby ministri poverení zavádzaním pandemických opatrení predkladali parlamentu pravidelné správy. Parlamenty členských štátov by mali zriadiť výbory, komisie alebo skupiny na kontrolu opatrení súvisiacich s pandémiou COVID-19 a poskytovať pravidelné správy miestnym a regionálnym zastupiteľským zhromaždeniam. Na zabezpečenie dohľadu nad činnosťou vlády by sa mala vyžadovať aj parlamentná diskusia o týchto správach a opatreniach vlády. Členské štáty by mali zabezpečiť prístup k spravodlivosti zaručením nezávislého súdnictva a umožnením práce súdov online a na diaľku popri poskytovaní podpory zraniteľným stranám sporov, svedkom alebo osobám, proti ktorým sa vedie trestné alebo občianske súdne konanie.

1.9. Základné práva, právny štát a rešpektovanie demokracie sú ustanovené v Zmluve o EÚ, Charte základných práv Európskej únie a v záväzkoch medzinárodného práva, ktoré na suverénnom základe prijali všetky členské štáty EÚ. Podľa medzinárodného práva má každý členský štát povinnosť rešpektovať, chrániť a presadzovať ľudské práva. Tieto hodnoty sú základné, vzájomne závislé a vzájomne sa posilňujúce. Ide o záležitosti medzinárodných záväzkov, nie ideológie. Preto hoci sú diskusie o najlepších postupoch uplatňovania ľudských práv odôvodnené, zásada rešpektovania ľudských práv by nemala byť predmetom politickej diskusie. Rovnako je povinnosťou orgánov reagovať na krízy v oblasti verejného zdravia. Orgány musia zabezpečiť, aby ich reakcie podliehali riadnej demokratickej diskusii, verejnej konzultácii a parlamentnému dohľadu, čo zahŕňa aj potrebu zaoberať sa falošnými správami, a to aj tam, kde to pramení zo zámeru podkopať politického oponenta, čo môže slúžiť na podkopanie účinnej reakcie na pandemickú núdzovú situáciu.

1.10. Next Generation EU a národnými plánmi obnovy a odolnosti a napriek otvorenosti Európskej komisie voči zapojeniu organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán je úroveň skutočnej účasti stále značne nedostatočná a zodpovedajúce procesy neumožnili, aby názory organizácií občianskej spoločnosti mali dostatočný vplyv EHSV zdôrazňuje, že napriek najlepším úmyslom v súvislosti s nástrojoma národnými plánmi obnovy a odolnosti a napriek otvorenosti Európskej komisie voči zapojeniu organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán je úroveň skutočnej účasti stále značne nedostatočná a zodpovedajúce procesy neumožnili, aby názory organizácií občianskej spoločnosti mali dostatočný vplyv ( 4 ) . Riziko spočíva v tom, že aj keď sa plán úspešne zrealizuje a podporí zelenú a digitálnu transformáciu a rast v strednodobom a dlhodobom horizonte, nezlepší zložitú situáciu, v ktorej sa ľudia dnes nachádzajú, keď čelia nezamestnanosti, strate príjmu a zhoršujúcim sa zdravotným, životným a pracovným podmienkam a rastúcej nerovnosti. Plány odolnosti by sa mali okamžite podrobiť posúdeniam rozdelenia príjmov a výsledky by sa mali prediskutovať s organizáciami občianskej spoločnosti, sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami na úrovni EÚ a členských štátov.

1.11. EHSV vyzdvihuje prepojenie medzi ochranou demokracie, právneho štátu a základných práv a rozvojom a implementáciou Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP). Ako už bolo uvedené, blahobyt a základné práva občanov by mali vychádzať zo spoločného a konzistentného sociálneho modelu, ktorý by mal byť dostatočne flexibilný na to, aby vyhovoval rozličným národným tradíciám a skúsenostiam v súlade s hodnotami, zásadami a cieľmi zmluvy, piliera a jeho obnoveným a na budúcnosť zameraným konsenzom ( 5 ) . Pri monitorovaní implementácie akčného plánu EPSP by sa mali brať do úvahy rozsiahle rušivé účinky pandémie.

1.12. Pandémia predstavuje globálnu krízu, ktorá bude mať určite trvalé, ale nerovnaké dôsledky na rôzne okrajové časti obyvateľstva. Prioritou by mala byť podpora zraniteľných skupín obyvateľstva v súlade so zásadou „na nikoho nezabudnúť“ a osobitná pozornosť by sa mala venovať zraniteľným pracovníkom a plneniu zásady 14 EPSP o minimálnom príjme. Mala by sa zintenzívniť aj podpora pre podniky zasiahnuté pandémiou, najmä pre tie, ktoré boli zasiahnuté neprimerane, a pre tie, ktoré majú problémy s udržaním prevádzky, napríklad MSP. Rovnako treba riešiť aj vplyvy na podniky sociálneho hospodárstva, ktoré vážne zasiahla kríza ( 6 )

1.13. EHSV je presvedčený, že Európsky akčný plán pre európsku demokraciu by mal zahŕňať rozsiahlu iniciatívu na podporu vzdelávania v oblasti demokracie a základných práv, ktorá má zásadný význam pre ochranu demokratických hodnôt a aktívneho občianstva. Táto iniciatíva by mala byť inkluzívna a adresovaná všetkým občanom s osobitným zameraním na mladých ľudí.

2. Právny štát

2.1. Na posúdenie súladu akéhokoľvek konania štátu so zásadami právneho štátu existujú jasné kritériá a je nevyhnutné, aby sa tieto zásady rešpektovali v bežných časoch, a najmä v núdzových situáciách. Týmito kritériami sú zákonnosť, právna istota, zákaz svojvoľného využívania výkonných právomocí a zodpovednosť vlád voči právu, čo zaručuje súdna a parlamentná kontrola ( 7 ) . Využitie mimoriadnych právomocí musí byť nevyhnutné, primerané a dočasné a vždy musí podliehať nielen limitom ústavného práva krajiny, ale aj štandardom stanoveným európskym a medzinárodným právom.

2.2. Pandémia COVID-19 priniesla komplexné výzvy pre právne, politické, sociálne, zdravotné a vzdelávacie systémy všetkých členských štátov. V takomto náročnom prostredí sa udržanie vysokej miery dodržiavania zásad právneho štátu môže javiť ako nedosiahnuteľné. Objavujúce sa dôkazy v rámci Európy a mimo nej však naznačujú, že tie štáty, ktoré si zachovali politické a legislatívne procesy rešpektujúce zásady právneho štátu, pozitívnejšie zvládali núdzovú zdravotnú situáciu s nižšou úmrtnosťou a mierou infekcií, ale aj s vysokou úrovňou dôvery verejnosti vo vládu, ktorá je nevyhnutná na čo najefektívnejšiu reakciu na krízu ( 8 ) . Zásadami právneho štátu by sa každá demokratická vláda mala riadiť pri legitímnej a efektívnej reakcii na súčasnú zdravotnú krízu a možno aj na podobnú krízu v budúcnosti.

2.3. Pokiaľ ide o reakcie členských štátov na pandémiu, zhmotnili sa obavy v súvislosti s tromi kľúčovými zásadami, ktoré sú základom právneho štátu: zásada zákonnosti, zásada právnej istoty a zásada zodpovednosti voči právu ( 9 )

2.4. Pokiaľ ide o zákonnosť, bolo identifikovaných množstvo problémov s vládnymi reakciami na národnej a nižšej ako národnej úrovni vrátane opatrení prijatých bez právneho základu alebo legislatívneho povolenia, vytvorenia a/alebo predĺženia „výnimočného stavu“ v zjavnom rozpore s vnútroštátnymi ústavnými rámcami, použitia právnych základov výkonnou mocou spôsobom, ktorý nie je vymedzený, a obmedzenia základných práv prijaté v zjavnom rozpore s ústavnými alebo medzinárodnými ustanoveniami o ľudských právach.

2.5. Z hľadiska právnej istoty medzi vnútroštátne opatrenia, ktoré sú v tomto smere problematické, patrí zavedenie reštriktívnych opatrení s nejasným výkladom, rozpory medzi vládnou politikou a základnými právnymi opatreniami a také časté zmeny zákona, že bežným občanom mimoriadne sťažujú pochopenie toho, čo sa smie a čo nie. V núdzovej situácii sa zvyšuje riziko a neistota a verejnosť očakáva od vlády a všeobecnejšie od verejných orgánov jasné usmernenia o tom, čo je zákonné a čo nie.

2.6. Pokiaľ ide o zodpovednosť voči právu, problémy s parlamentným a súdnym dohľadom nad konaním vlády v súvislosti s pandémiou COVID-19 možno vidieť v marginalizácii parlamentov. Do februára 2021 zriadila len necelá polovica členských štátov EÚ špecializované parlamentné výbory, zverejnila správy alebo naplánovala pravidelné diskusie o opatreniach súvisiacich s pandémiou COVID-19 a iba v menej ako tretine prípadov vládne opatrenia prešli kontrolou (napr. prostredníctvom rozpravy alebo hlasovania v parlamente) alebo boli zmenené parlamentmi ( 10 ) . Súdne preskúmanie je proces, ktorým súdy zabezpečujú, aby vlády konali zákonne, a je obzvlášť dôležitý v čase krízy, keď môžu byť základné práva výrazne obmedzené. V celej EÚ sa objavilo množstvo obáv, pokiaľ ide o účinnosť súdneho preskúmania a prístupu k spravodlivosti v súvislosti s opatreniami súvisiacimi s pandémiou COVID-19 ( 11 ) . Zatvorenie súdov alebo obmedzenie prístupu k súdom len na určité druhy konaní negatívne ovplyvnilo schopnosť občanov riešiť svoje spory a podkopalo prístup k spravodlivosti najmä tam, kde boli opatreniami zavedenými v reakcii na pandémiu neúmerne ovplyvnení najzraniteľnejší členovia spoločnosti. Súdne systémy vo väčšine členských štátov boli na krízu zle pripravené z dôvodu nízkej úrovne digitalizácie a preto, že niektorým častiam spoločnosti, najmä zraniteľným skupinám, chýbali dostatočné informácie o tom, ako súdnictvo funguje, a preto k nemu nemali prístup.

2.7. Next Generation EU na nápravu bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou COVID-19 EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu nariadenia predloženému Komisiou, ktorým sa vytvára nový nástroj umožňujúci prijať ekonomické nápravné opatrenia voči členským štátom dopúšťajúcim sa vážneho a trvalého porušovania hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ V konečnom dôsledku možno dospieť k záveru, že právny štát môže viesť k najúčinnejším opatreniam v reakcii na núdzové situácie v oblasti verejného zdravia ( 12 ) a je základnou hodnotou nielen v bežných časoch, ale aj, a možno ešte viac, v časoch krízy. V kontexte úsilia vynaloženého prostredníctvom nástrojana nápravu bezprostredných hospodárskych a sociálnych škôd spôsobených pandémiou COVID-19 EHSV opätovne vyjadruje svoju podporu návrhu nariadenia predloženému Komisiou, ktorým sa vytvára nový nástroj umožňujúci prijať ekonomické nápravné opatrenia voči členským štátom dopúšťajúcim sa vážneho a trvalého porušovania hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ ( 13 )

3. Základné práva

3.1. Pandémia COVID-19 vyvinula obrovský tlak na všetky inštitúcie a infraštruktúry, ktoré podporujú a chránia základné práva v EÚ. Rýchlo sa zhoršujúce zdravotnícke služby a rozsiahla sociálno-ekonomická kríza ohrozili životy, zdravie a blaho väčšiny ľudí na kontinente a zvýšili riziko chudoby. Týkalo sa to najmä osobitných skupín zasiahnutých konkrétnym a nepretržitým narušením poskytovania sociálnych služieb v dôsledku ich dlhodobého nedostatočného financovania a nedostatočnej pripravenosti systému čeliť krízam. V tejto súvislosti EHSV opakuje svoju výzvu na vytvorenie záväzného európskeho rámca pre dôstojný minimálny príjem v Európe ( 14 )

3.2. EÚ a jej členské štáty by sa mali zapojiť do hĺbkovej spoločenskej úvahy o pôvode krízy a dôvodoch, prečo bola väčšina európskych zdravotných systémov v dôsledku pandémie zatlačená na pokraj kolapsu. Roky úsporných politík viedli k všeobecnému trendu znižovania investícií v zdravotníctve a iných kľúčových sociálnych službách (pomoc závislým a zraniteľným osobám, opatrovateľské ústavy atď.), čím sa vytvorila časovaná bomba, ktorá vybuchla tvárou v tvár veľkej zdravotnej výzve. Počas Konferencie o budúcnosti Európy by sa mali všetci zainteresovaní povzbudiť k tomu, aby si z tejto krízy vzali ponaučenia a položili tak základy na rekonštrukciu sociálneho štátu. Odolnosť je prázdnym slovom, ak sa všetko úsilie nevynaloží na vybudovanie obnoveného európskeho spoločenského modelu, ktorý kladie ľudí do stredobodu pozornosti. EÚ musí byť pripravená na budúce krízy, pokiaľ ide o rozhodovanie, transparentné postupy, politiky a finančné zdroje.

3.3. Ochrana práv zakotvených v Charte základných práv bola spochybnená rozvíjajúcou sa krízou a politickými reakciami, najmä tými, ktoré sa týkali poskytovania zdravotnej starostlivosti, nediskriminácie, rodovej rovnosti, práv dieťaťa, práv starších ľudí a práv osôb so zdravotným postihnutím, ako aj spravodlivých pracovných podmienok, sociálneho zabezpečenia a sociálnej pomoci. Žiaľ, v oblasti rodovej rovnosti boli ženy nedostatočne zastúpené v rozhodovacích štruktúrach ad hoc zriadených na boj proti pandémii COVID-19 a v mnohých hodnoteniach vplyvu chýbalo rodovo špecifické zameranie. Je takisto potrebné výslovne uznať neprimeraný vplyv pandémie a súvisiacich opatrení z hľadiska pohlavia.

3.4. Práva detí, najmä v súvislosti s prístupom k vzdelaniu a sociálnej podpore, sú pre výbor veľmi dôležitou oblasťou. Ako už EHSV navrhol, osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu pandémie COVID-19 na práva, sociálne podmienky a intelektuálny a emocionálny vývoj detí ( 15 )

3.5. EHSV opakuje odporúčanie, ktoré uviedol vo svojom stanovisku k novej stratégii vykonávania Charty základných práv, že Komisia by sa mala v správe za rok 2022 zamerať na účinky pandémie COVID-19 na základné práva, najmä tie, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým blahobytom ( 16 )

3.6. EÚ nesie hlavnú zodpovednosť za presadzovanie a ochranu ľudských práv na celom svete. V súvislosti s pandémiou COVID-19 sa EHSV takisto domnieva, že EÚ by mohla urobiť viac na pomoc svetu v boji s pandémiou COVID-19. EHSV víta a podporuje úsilie EÚ o núdzovú reakciu na humanitárne potreby, posilnenie systémov zdravotníctva, zásobovania vodou a sanitácie a zmiernenie sociálnych a ekonomických dôsledkov pandémie.

3.7. Z krátkodobého hľadiska by sa malo vynaložiť viac zdrojov na zabezpečenie širokého a spravodlivého prístupu k vakcínam. Sto miliónov vakcín, ktoré prisľúbila EÚ, ani zďaleka nestačí na naliehavé potreby väčšiny sveta ( 17 ) . Ako hlavný vývozca vakcín na svete musí byť EÚ pripravená zmeniť svoj prístup. Vakcíny sa musia vyrábať vo väčšom rozsahu a vo väčšom počte s cieľom umožniť krajinám mimo EÚ dosiahnuť bezpečné úrovne zaočkovanosti. V rámci uvedenej potreby vybudovať nový európsky hospodársky a sociálny model by sa všetci európski aktéri mali zapojiť do hĺbkovej úvahy o konečných cieľoch jednotného trhu a súvisiacich politikách. Táto úvaha by mala byť zameraná na človeka a mala by zohľadňovať pojmy verejných statkov, kolektívneho zdravia a alternatívnych spôsobov merania bohatstva, a to aj na základe návrhov sociálnych partnerov ( 18 )

3.8. Malo by sa urobiť viac na podporu a ochranu základných sociálnych práv ako priameho a účinného spôsobu riešenia negatívnych zdravotných, sociálnych a hospodárskych účinkov pandémie, ako aj jej účinkov na vzdelávanie. Európsky pilier sociálnych práv by sa mal považovať za prirodzený vývoj politiky ochrany základných sociálnych práv.

3.9. Mandát Agentúry pre základné práva a rozsah správ Komisie o právnom štáte by sa mali rozšíriť tak, aby plne pokrývali a umožňovali primerané monitorovanie dodržiavania týchto základných sociálnych práv.

3.10. EHSV vyzdvihuje prepojenie medzi ochranou demokracie, právneho štátu a základných práv a rozvojom a implementáciou EPSP. Ako už bolo uvedené, blahobyt a základné práva občanov by mali vychádzať zo spoločného a konzistentného sociálneho modelu, ktorý by bol dostatočne flexibilný na to, aby vyhovoval rozličným národným tradíciám a skúsenostiam v súlade s hodnotami, zásadami a cieľmi zmluvy, piliera a jeho obnoveným a na budúcnosť zameraným konsenzom ( 19 ) . Pri monitorovaní implementácie akčného plánu EPSP by sa mali brať do úvahy rozsiahle rušivé účinky pandémie.

4. Budúcnosť demokracie

4.1. Pandémia je celosvetovým javom a rovnako aj jej politické a demokratické dôsledky. Podľa nedávnej štúdie je vplyv na stav demokracie veľmi závažný a zahŕňa tieto skutočnosti: počet krajín, ktoré smerujú k autoritárstvu, je väčší než počet krajín smerujúcich k demokracii; oslabovanie demokracie v niektorých najväčších krajinách; spochybnenie integrity volieb v niekoľkých krajinách; oslabovanie demokracie má často podporu zo strany verejnosti; prehlbovanie autoritárstva v nedemokratických režimoch; dlhotrvajúca zdravotná kríza vedie k normalizácii obmedzovania základných slobôd ( 20 ) . EÚ by mala zohľadniť tieto globálne trendy, ktoré ovplyvňujú jej vlastné globálne a regionálne politiky a mala by sa stať príkladnou demokraciou v celosvetovom meradle.

4.2. Budúcnosť demokracie a budúcnosť EÚ sú vzájomne prepojené. EÚ bola vo všetkých jej fázach budovaná ako nástroj mieru a spolupráce, a čo je veľmi dôležité, ako nástroj demokracie. Musíme zabezpečiť, aby všetky výzvy a napätie vyplývajúce z pandémie neovplyvnili kvalitu a výkonnosť našich demokratických systémov, a čo je rovnako dôležité, záväzok vybudovať integrovanú, demokratickú, sociálnu a prosperujúcu Úniu. Z toho okrem iného vyplýva, že európske právne predpisy by v súlade so zmluvami mali mať prednosť pred vnútroštátnymi predpismi.

4.3. Od začiatku roka 2020, keď pandémia COVID-19 dorazila do Európy s ničivými následkami, sa v boji proti pandémii používa celý rad politických nástrojov. Vo väčšine prípadov boli zdravotnícke, núdzové a administratívne opatrenia nasadené v rôznych núdzových režimoch, ktoré sa líšili obsahom a trvaním.

4.4. Vo viacerých krajinách EÚ vznikli vážne obavy z motívov a účinkov týchto núdzových režimov. Zahŕňali odsunutie parlamentných a miestnych/regionálnych zhromaždení na vedľajšiu koľaj, nedostatočný dohľad nad exekutívou, obmedzovanie informovania verejnosti, nedostatočnú transparentnosť, chýbajúci sociálny dialóg a chýbajúce zapojenie, nekontrolované výdavky a nedostatočnú podporu pre najviac postihnuté osoby vrátane zdravotníckeho personálu. V krajinách, v ktorých sa už vyskytovali významné ťažkosti v oblasti demokracie, pôsobili núdzové režimy ako akcelerátory predchádzajúcich trendov ( 21 ) . V krajinách so stabilnými demokratickými systémami priniesli otázky týkajúce sa adaptability na novú situáciu a efektívnosti prijatých opatrení.

4.5. Politické reakcie takisto priniesli bezprecedentnú úroveň dezinformácií a nesúhlasu so zdravotnými opatreniami, od obmedzenia pohybu po liečbu a vakcíny. Zatiaľ čo EÚ bola vo všeobecnosti úspešná vo svojom úsilí o podporu výskumu, obstarávania a distribúcie vakcín, jej neschopnosť jasne to oznámiť celej európskej populácii prispela k šíreniu falošných správ, najmä skupinami, ktoré sú proti očkovaniu. Naratívy sa stali takými silnými v sociálnych médiách, že ovplyvnili dôveru verejnosti v zdravotný systém a jeho odborníkov a podnietili nespokojnosť s výskumníkmi, politikmi, akademikmi a predstaviteľmi občianskej spoločnosti, ktorí obhajovali stratégiu reakcie schválenú WHO. Spravidla išlo o kombináciu presvedčení o konšpiračných teóriách a silnej nedôvery v lekársku vedu a technológiu, najmä vakcíny. Celkovo OECD zistila, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 urýchlila všeobecný trend poklesu dôvery verejnosti v inštitúcie, čo viedlo k dezinformáciám, polarizácii a neochote dodržiavať verejné politiky.

4.6. Vo viacerých krajinách tieto postoje pomohli radikálnym pravicovým a euroskeptickým stranám a organizáciám ďalej budovať svoje okruhy voličov. S pokračujúcou zdravotnou a sociálno-ekonomickou krízou sa ich mobilizácia a vplyv ešte zvýši ( 22 )

4.7. Vo všetkých krajinách má napätie vyvolané v dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy značný potenciál spôsobiť rozdelenie rôznych skupín a sociálnych kategórií spoločnosti. Ako vyplýva z najnovšej štúdie, pandémia a jej dôsledky mali odlišný vplyv na mladých a starých ľudí, ľudí, ktorí uvádzajú, že ich ekonomicky zasiahla, ľudí, ktorí pandémiu COVID-19 vnímajú najmä ako krízu verejného zdravia, ľudí, ktorí vidia štát ako ochrancu, a tých, ktorí ho považujú za utláčateľa ( 23 )

4.8. EÚ a členské štáty by si mali uvedomiť riziká, ktoré dlhotrvajúca kríza spôsobí. Hlavnou výzvou, ktorej čelia inštitúcie EÚ a vlády členských štátov, je dokázať počas pandémie posilniť demokraciu, právny štát a základné práva, a to aj napriek spochybňovaniu a kritike. Cieľom demokratickej stratégie nemá byť legitimizácia politických a vládnych elít, ale zachovanie účinnosti reakcií pri presadzovaní demokratického pluralizmu, riadneho systému bŕzd a protiváh a racionálnej, konštruktívnej a občianskej kritiky.

4.9. V tejto súvislosti by inštitúcie EÚ a vlády členských štátov mali využiť existujúce inštitúcie sociálneho a občianskeho dialógu na plné a transparentné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán do vytvárania pluralitného demokratického priestoru, v ktorom sú vítané rôzne vízie a kritiky. EHSV zdôrazňuje, že napriek najlepším úmyslom v pozadí nástroja Next Generation EU a národných plánov obnovy a odolnosti a ochote Európskej komisie zapojiť organizácie občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a zainteresované strany je úroveň skutočnej účasti stále značne nedostatočná a zavedené procesy neumožnili, aby ich názory mali dostatočný vplyv.

4.10. Ako odporúča vo svojom stanovisku k akčnému plánu pre európsku demokraciu (EDAP), okrem oblastí už obsiahnutých v tomto pláne by podpora európskej demokracie mala zahŕňať aj podporu demokratickej účasti na úrovni EÚ, národnej, regionálnej a miestnej úrovni, zapojenie občianskej spoločnosti a demokracie vo všetkých jej podobách a oblastiach vrátane demokracie v oblasti práce a ďalších. EHSV sa takisto domnieva, že by sa mal klásť väčší dôraz na občiansky dialóg, ktorý je základným predpokladom najvyššej kvality rozhodnutí a zodpovednosti v každej demokracii v súlade s článkom 11 Zmluvy o EÚ ( 24 )

4.11. EHSV je presvedčený, že Európsky akčný plán pre európsku demokraciu by mal zahŕňať rozsiahlu iniciatívu na podporu vzdelávania v oblasti demokracie a základných práv, ktorá má zásadný význam pre ochranu demokratických hodnôt a aktívneho občianstva. Táto iniciatíva by mala byť inkluzívna a adresovaná všetkým občanom s osobitným zameraním na mladých ľudí.

V Bruseli 23. februára 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Článok 2 Zmluvy o EÚ; vyhlásenie Lucu Jahiera, predsedu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, a Josého Antonia Morena Díaza, predsedu skupiny ad hoc Základné práva a právny štát, 15. apríla 2020.

(2) Vyhlásenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Reakcia EÚ na vypuknutie nákazy COVID-19 a nutnosť bezprecedentnej solidarity medzi členskými štátmi, 6. apríla 2020.

(3) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 173.

(4) Uznesenie EHSV na tému Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie?, 25. februára 2021 (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

(5) Ú. v. EÚ C 374, 16.9. 2021, s. 38.

(6) Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises, jún 2020.

(7) Rada Európy, Európska komisia pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia), Rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho štátu počas výnimočných stavov: Úvahy, Štrasburg, 19. júna 2020, CDL-AD(2020)014.

(8) Pozri napríklad globálne porovnávacie štúdie a databázy: CompCoRe zhrnuté v práci autorov Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020, Verfassungsblog, 11. máj 2021) a Power and the COVID-19 Pandemic, Verfassungsblog Symposium zhrnuté v práci autora J. Grogana, Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I a Part II obsahujúcej závery z Power and COVID-19 Pandemic Verfassungsblog Symposium (2021).

(9) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

(10) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

(11) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

(12) J. Grogan a N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

(13) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 173.

(14) Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1. K tomuto stanovisku EHSV bol vypracovaný protinávrh stanoviska, ktorý bol zamietnutý, avšak získal aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov.

(15) Ú. v. EÚ C 341, 24.8. 2021, s. 50.

(16) Ú. v. EÚ C 341, 24.8. 2021, s. 50.

(17) Závery Európskej rady o pandémii COVID-19, 25. mája 2021.

(18) Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners, 3. marca 2021.

(19) Ú. v. EÚ C 374, 16.9. 2021, s. 38.

(20) International Institute for Democracy and Electoral Assistance (International IDEA), The Global State of Democracy Report 2021.

(21) Pozri Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory, 7. zväzok, 2. vydanie, zima 2020, s. 47.

(22) Pozri napríklad José Javier Olivas Osuna a José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science, 18. júna 2021.

(23) Ivan Krastev a Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics, ECFR Policy Brief, september 2021.

(24) Ú. v. EÚ C 341, 24.8. 2021, s. 56.