EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 5. 2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Pre viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie 2021 ‒ 2027 je potrebné stanoviť investičný program EÚ s cieľom zohľadniť prierezové ciele, ktoré sa týkajú zjednodušenia, flexibility, synergií a súdržnosti v rámci všetkých relevantných politík EÚ. V rámci úvah obsiahnutých v diskusnom dokumente Komisie o budúcnosti financií EÚ sa zdôrazňuje potreba „robiť viac za menej“ a zefektívniť využívanie prostriedkov z rozpočtu EÚ v čase rozpočtových obmedzení a obrovských investičných potrieb. Kvôli vplyvu ochorenia COVID-19 na európske hospodárstvo a rizika asymetrickej obnovy v celej EÚ a v rámci členských štátov tieto potreby výrazne vzrástli. Komisia preto sťahuje svoj pôvodný návrh Programu InvestEU predložený v máji 2018 a Európskemu parlamentu a Rade predkladá nový návrh. Tento nový návrh v plnej miere odráža čiastočnú dohodu, ktorú už Európsky parlament a Rada dosiahli v apríli 2019. Zvyšuje sa pôvodne navrhované finančné krytie a mení sa rozsah pôsobnosti návrhu tak, aby odrážal osobitné potreby európskeho hospodárstva po pandémii. Komisia teraz zároveň navrhuje riešiť negatívne sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 pre pracovníkov, domácnosti a spoločnosti v Únii. Mnohé európske spoločnosti už z dôvodu krízy čelia ťažkostiam a tieto problémy sa ešte prehĺbia, pretože obmedzenia hospodárskych a sociálnych činností zostávajú v platnosti a pravidlá týkajúce sa obmedzenia sociálnych kontaktov naďalej ovplyvňujú podnikateľské aktivity v mnohých odvetviach. Ťažkosti môžu pretrvávať ešte dlho po skončení súčasných obmedzujúcich opatrení. S cieľom reagovať na hospodársku a sociálnu krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 je potrebné zmeniť návrh Komisie z roku 2018 o Programe InvestEU tak, aby lepšie vyhovoval zmeneným okolnostiam. Zmeny čiastočnej dohody spoluzákonodarcov pozostávajú zo zvýšenia finančného krytia plánovaného pre pôvodne navrhovaný Program InvestEU s cieľom zohľadniť vyššie investičné potreby ako celok a prostredie so zvýšeným rizikom. Novým návrhom sa rozširuje aj rozsah pôsobnosti Programu InvestEU. S cieľom uspokojiť budúce potreby európskeho hospodárstva a zabezpečiť alebo udržať strategickú autonómiu v kľúčových odvetviach sa do programu pridáva nový segment. V záujme plnenia ambicióznych cieľov politík Únie je nevyhnutné prilákať súkromný kapitál na financovanie investícií a zároveň prispôsobiť prístup, aby sa zohľadňovali relevantné politiky. Program InvestEU prispeje k plneniu cieľov politík Únie, a to vo všetkých prípadoch, keď sa využívanie splatnej investičnej podpory považuje za primerané. Program InvestEU je vhodný na poskytovanie dlhodobého financovania a na podporu politík Únie pri zotavovaní sa z hlbokej hospodárskej a sociálnej krízy. V súčasnej kríze nie je rozdelenie zdrojov na trhu v plnej miere efektívne a vnímané riziko výrazne oslabuje tok súkromných investícií. Za takýchto okolností je mimoriadne dôležitá kľúčová funkcia Programu InvestEU, pokiaľ ide o znižovanie rizika projektov v prospech súkromných finančných prostriedkov, a mala by sa využívať. Vylepšený Program InvestEU bude schopný poskytovať rozhodujúcu podporu pre spoločnosti vo fáze obnovy a zároveň v súlade so svojimi pôvodnými cieľmi zaistí, že sa investori viac zamerajú na strednodobé a dlhodobé politické priority Únie, ako je európska zelená dohoda, Investičný plán európskej zelenej dohody a stratégia pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy. Program zlepší kapacitu skupiny Európskej investičnej banky a národných podporných bánk a inštitúcií, ako aj iných implementujúcich partnerov podstupovať riziká s cieľom podporiť obnovu hospodárstva za súčasných okolností, keď sa táto ich kapacita ocitá pod zvýšeným tlakom. Pandémia COVID-19 predstavuje obrovský šok pre globálne hospodárstvo a hospodárstvo Únie. V dôsledku opatrení potrebných na zamedzenie jej šírenia sa v EÚ výrazne znížila hospodárska činnosť. Očakáva sa, že pokles HDP EÚ v roku 2020 bude približne 7,5 %, bude teda oveľa výraznejší ako počas finančnej krízy v roku 2009 a bude mať nevyhnutné nepriaznivé sociálne vplyvy. S prepuknutím pandémie vyšlo najavo prepojenie globálnych dodávateľských reťazcov a odhalili sa niektoré zraniteľné miesta, ako je nadmerné spoliehanie sa strategických odvetví na nediverzifikované externé zdroje dodávok. Takéto zraniteľné miesta je potrebné riešiť, aby sa zlepšila reakcia Únie na núdzové situácie, ako aj odolnosť celého hospodárstva a zachovala sa jeho otvorenosť voči hospodárskej súťaži a obchodu v súlade s jeho pravidlami. V období hospodárskeho poklesu je potrebná silná reakcia na úrovni Únie, najmä je potrebné zlepšiť odolnosť hospodárskych subjektov, a tým posilniť a zachovať autonómnosť strategických odvetví s cieľom zabezpečiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva z dlhodobého hľadiska. To sa dá dosiahnuť len so silným jednotným trhom a za rovnakých podmienok. Je nevyhnutné, aby hospodárstva členských štátov, ktoré sú vplyvom pandémie najviac postihnuté, využívali podporu programov v rámci rozpočtu EÚ. Okrem toho by Komisia mala mať možnosť podieľať sa na možnom zvýšení kapitálu (v jednom alebo viacerých kolách) Európskeho investičného fondu (EIF), ktorý bude zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore obnovy hospodárstva prostredníctvom vydávania záruk, vykonávania sekuritizačných operácií a podpory kapitálových investícií v celej Únii. Vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2021 – 2027 by sa na tento účel malo vyčleniť finančné krytie do výšky 900 000 000 EUR, aby Únia zastúpená Komisiou dokázala udržať svoj celkový podiel na kapitáli EIF. •Dôvody a ciele Vytvorením Programu InvestEU vznikne jediný mechanizmus EÚ na podporu investícií na vnútornú činnosť pre VFR na obdobie 2021 – 2027. Program InvestEU vychádza z úspechov EFSI a súčasných finančných nástrojov pre vnútorné politiky. Budú ho tvoriť tieto štyri zložky: i) Fond InvestEU poskytujúci záruku EÚ; ii) Poradenské centrum InvestEU poskytujúce najmä technickú pomoc pri vypracúvaní projektov; iii) Portál InvestEU predstavujúci ľahko prístupnú databázu na podporu projektov, ktoré sa snažia získať financovanie a iv) operácie kombinovaného financovania. Fond InvestEU sa v snahe prilákať súkromné investície bude riadiť dopytom. Bude podporovať najmä výskum, inováciu, digitalizáciu, investície do udržateľnej infraštruktúry a strategické podniky, ale zameria sa aj na potreby v sociálnom sektore a potreby MSP. Dôležitý bude aj dosah na menšie a miestne projekty. Novinky súvisiace s krízou Súčasná situácia poškodzuje spoločnosti v Únii, keďže môžu byť negatívne ovplyvnené faktormi, ktoré sú mimo ich kontroly a kontroly vnútroštátnych orgánov a orgánov na úrovni Únie. V dôsledku súčasnej pandémie COVID-19 môžu podniky z Únie čeliť rizikám likvidity, ktoré by mohli viesť k platobnej neschopnosti, ale aj k systémovejšiemu riziku znehodnotenia aktív, čo by mohlo viesť k oslabeniu strategických častí výrobného odvetvia Únie. Okrem toho, aby sa vyriešili nedostatky, ktoré vznikli počas krízy v dôsledku narušenia dodávateľských reťazcov, výrobné odvetvie Únie by malo posilniť svoju kapacitu tak, aby bolo schopné pokryť širšiu časť strategických hodnotových reťazcov. Tým, že sa určité oblasti označia za „strategické“ a takto sa k nim bude pristupovať, EÚ presadí veľmi potrebnú rozsiahlu priemyselnú transformáciu a zaistí väčšiu autonómiu pre hospodárstvo Únie v súlade so zastrešujúcimi politikami, ako je stratégia pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy a európska zelená dohoda. Tieto dlhodobé politické priority by sa mali kombinovať s opatreniami na obnovu prijatými v nadväznosti na pandémiu COVID-19. Cielené a ambiciózne opatrenia na úrovni Únie, ktoré umožnia plne využiť potenciál jednotného trhu bez ohľadu na fiškálne kapacity členských štátov na zintenzívnenie a podporu investícií, povedú v budúcnosti ku konkurencieschopnejšej, odolnejšej a bezpečnejšej Únii. Spolu so zvýšením zdrojov v rámci segmentu udržateľnej infraštruktúry sa preto navrhuje ďalšie posilnenie Programu InvestEU prostredníctvom Nástroja pre strategické investície, t. j. piateho segmentu – segmentu strategických európskych investícií –, ktorý sa bude zameriavať na budovanie silnejších európskych hodnotových reťazcov v súlade so strategickým programom Únie a novou priemyselnou stratégiou pre Európu, ktorú predložila Komisia. Takéto posilnenie má v situácii po kríze osobitný význam, keďže niektoré členské štáty nemusia mať finančné prostriedky na to, aby pre tieto projekty zaistili štátnu pomoc a mnohé projekty sú cezhraničné a vyžadujú si európsky prístup. Optimálne využitie potenciálu jednotného trhu vrátane jeho prvkov, ktoré prispievajú k inováciám a efektívnosti, si okrem toho vyžaduje účasť spoločností z mnohých členských štátov, a nielen tých, ktoré sú z daňového hľadiska schopné investovať po skončení tohto náročného obdobia. Tento návrh pomôže uvedené ťažkosti prekonať. Segment strategických európskych investícií by sa zameriaval predovšetkým na podporu konečných príjemcov, ktorí sú usadení v členskom štáte a pôsobia v Únii a ich aktivity sú pre Úniu strategicky významné, a to najmä z hľadiska zelenej a digitálnej transformácie a zvyšovania odolnosti v niektorej z nasledujúcich oblastí: a) poskytovanie kritickej zdravotnej starostlivosti, výroba a vytváranie zásob liekov, zdravotníckych pomôcok a zdravotníckych potrieb, posilňovanie kapacít reakcie na zdravotnú krízu a systému civilnej ochrany;

b) kritická infraštruktúra, či už fyzická alebo virtuálna, vrátane infraštruktúrnych prvkov, ktoré sú považované za kritické v oblastiach energetiky, dopravy (vrátane železničnej nákladnej dopravy), životného prostredia, zdravia, bezpečnej digitálnej komunikácie, 5G, internetu vecí, online platforiem služieb, bezpečného cloud computingu, spracovania alebo uchovávania údajov, platieb a finančnej infraštruktúry, letectva, obrany, komunikácií, médií, vzdelávania a odbornej prípravy, volebnej infraštruktúry a citlivých zariadení, ako aj pozemky a nehnuteľnosti, ktoré sú nevyhnutné na využívanie takejto kritickej infraštruktúry; c) poskytovanie tovaru a služieb nevyhnutných na prevádzku a údržbu kritickej infraštruktúry uvedenej v písmene b); d) kľúčové podporné, transformačné, zelené a digitálne technológie a prelomové inovácie, do ktorých je strategicky dôležité investovať z hľadiska priemyselnej budúcnosti Únie, vrátane: i) umelej inteligencie, blockchainu, softvéru, robotiky, polovodičov, mikroprocesorov, špičkových cloudových technológií, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, kybernetickej bezpečnosti, kvantových technológií, fotoniky, priemyselnej biotechnológie, ii) technológií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, technológií uskladňovania energie vrátane batérií, udržateľných dopravných technológií (vrátane obnovy a dodatočného vybavenia mobilných aktív využívajúcich tieto technológie), využívania čistého vodíka a palivových článkov, technológií dekarbonizácie pre priemysel, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého, technológií obehového hospodárstva, iii) biomedicíny, nanotechnológií, liekov a progresívnych materiálov (ako grafén); e) výrobné zariadenia na masovú výrobu komponentov a prístrojov informačných a komunikačných technológií v EÚ; f) dodávky a vytváranie zásob kritických vstupov pre verejných aktérov, podniky alebo spotrebiteľov v Únii vrátane energie, surovín, technických materiálov alebo potravinovej bezpečnosti so zreteľom na efektívne využívanie zdrojov a obehovosť v strategických hodnotových reťazcoch, a g) kritické technológie a vstupy pre bezpečnosť Únie a jej členských štátov (ako napríklad obranný a vesmírny sektor a kybernetická bezpečnosť) a položky s dvojakým použitím, ako sa vymedzujú v článku 2 bode 1 nariadenia Rady (ES) č. 428/2009. Piaty segment by mal v porovnaní s pôvodnými segmentmi v súčasnom kontexte pridanú hodnotu v tom, že by sa zameriaval na príjemcov alebo projekty, ktoré majú veľký strategický význam pre Európu, čo je aspekt, na ktorý sa v ostatných segmentoch nekladie dôraz. Mohlo by ísť napríklad o spoločnosti pôsobiace v cieľových odvetviach alebo MSP, ktoré sú súčasťou takýchto dodávateľských reťazcov, pretože vyrábajú špecifické komponenty. Takéto operácie môžu byť často vo svojej podstate riskantnejšie v prostredí po skončení pandémie ochorenia COVID-19, pretože realizátori projektov sú viac vystavení zvýšenému riziku na strane dopytu alebo ponuky. Určité oblasti, ako napríklad polovodiče (vrátane mikroprocesorov), technológie dát, 5G a kvantové technológie, sú mimoriadne dôležité z hľadiska bezpečnosti, dôvery a inovácií. Zároveň si vyžadujú obrovské investície, aby bolo možné pokryť celý hodnotový reťazec strategických vstupov, ktoré niekedy pochádzajú takmer výlučne z obmedzených zdrojov mimo EÚ, získať a chrániť základné technologické know-how, ako aj zaviesť a nahradiť kritickú infraštruktúru s cieľom zmierniť nadmernú závislosť od dodávateľov z krajín mimo EÚ. Piaty segment by bol zacielený tak na konkrétne projekty (napr. podporovanie veľkých konzorcií alebo verejno-súkromných partnerstiev zameraných na rozvoj konkrétnej technológie a budovanie kritickej infraštruktúry), ako aj na poskytovanie financovania difúznejším spôsobom, napríklad podporovaním vzniku celých ekosystémov podnikateľov pôsobiacich v cieľových odvetviach (napr. inovačné MSP pracujúce na technológiách, ktoré majú potenciálny význam pre priemyselnú biotechnológiu a lieky). Okrem toho by sa z tohto segmentu mali dať podporovať dôležité projekty spoločného európskeho záujmu. Požiadavky na doplnkovosť v tomto segmente by sa líšili od doplnkovosti, ktorá sa plánovala v prípade pôvodných segmentov InvestEU. Napríklad v prípade veľkých podnikov by doplnkovosť podpory podľa piateho segmentu spočívala v udržiavaní a rozvíjaní výroby týchto podnikov v rámci Únie alebo, pokiaľ si to vyžaduje verejný poriadok či bezpečnostné aspekty, pod kontrolou európskych investorov, a v rozširovaní zavádzania inovačných technológií, a nie v posudzovaní podpory InvestEU čisto z rizikových hľadísk. Táto podpora by dopĺňala podporu, ktorá je k dispozícii v rámci segmentu výskumu, inovácie a digitalizácie a ktorá sa bude zameriavať na ďalší rozvoj nových strategických kapacít. Osobitná synergia sa zabezpečí aj pri následných investíciách do rozširovania strategických startupov v EÚ a MSP, ktoré využili financovanie Európskej rady pre inováciu (EIC) rámcového programu EÚ pre výskum a inováciu (Horizont Európa). Fond InvestEU Fond InvestEU pozostáva zo záruky poskytnutej z rozpočtu EÚ na krytie finančných produktov poskytnutých implementujúcimi partnermi. Zameriava sa na projekty s pridanou hodnotou na úrovni EÚ a podporuje jednotný prístup k financovaniu cieľov politík EÚ. Ponúka účinnú a efektívnu kombináciu nástrojov financovania z prostriedkov EÚ pre konkrétne oblasti politiky. Ako jediná investičná schéma pre vnútorné politiky Únie je Program InvestEU tak politickým nástrojom, ako aj nástrojom poskytovania podpory. Celkovým cieľom Programu InvestEU ako politického nástroja je podporiť ciele politík Únie mobilizáciou verejných a súkromných investícií v rámci EÚ, a tým znižovať nedostatok investícií a riešiť zlyhania trhu, ktoré bránia plneniu cieľov EÚ týkajúcich sa udržateľnosti, konkurencieschopnosti a inkluzívneho rastu, ako aj strategickej autonómie Únie. Účelom je poskytovať finančné prostriedky hospodárskym subjektom s rizikovým profilom, na ktorý sa súkromní poskytovatelia finančných prostriedkov nie sú vždy schopní alebo ochotní zameriavať, a to v snahe podporiť konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ, udržateľný rast, sociálnu odolnosť a sociálne začlenenie a integráciu kapitálových trhov v EÚ v súlade s cieľmi politík EÚ v rôznych sektoroch. Program InvestEU, ktorý sa opiera o záruku EÚ, prispeje k modernizácii rozpočtu EÚ a zvýši vplyv rozpočtu EÚ tým, že sa bude „robiť viac za menej“. V prípade ekonomicky životaschopných projektov so schopnosťou generovať príjmy môže systematickejšie využívanie rozpočtovej záruky prispieť k zvýšeniu vplyvu verejných finančných prostriedkov. Program InvestEU by mal mať schopnosť formovať stratégiu EÚ tým, že by v Únii stimuloval ešte stále utlmenú investičnú činnosť, ktorú navyše oslabila kríza spôsobená pandémiou COVID-19. Diverzifikáciou zdrojov financovania a podporou dlhodobého a udržateľného financovania prispeje Program InvestEU k integrácii európskych kapitálových trhov v rámci únie kapitálových trhov a k posilneniu jednotného trhu a zároveň prispeje aj k implementácii európskej zelenej dohody a Investičného plánu európskej zelenej dohody. Je to dôležitý nástroj na plnenie cieľov novej priemyselnej stratégie pre Európu. Program InvestEU ako zdroj pre celú EÚ, v ktorom sa združujú finančné, trhové, technické a politické odborné znalosti, by mal takisto podnecovať finančnú inováciu v záujme plnenia cieľov politiky. Fond InvestEU sa ako nástroj poskytovania podpory zameriava na efektívnejšie plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom rozpočtovej záruky, dosahovanie úspor z rozsahu, zvyšovanie viditeľnosti akcie EÚ a zjednodušenie rámca pre podávanie správ a zodpovednosť. Cieľom navrhovanej štruktúry je zjednodušenie, zvýšená flexibilita a odstránenie potenciálneho prekrývania zdanlivo podobných podporných nástrojov EÚ.

Okrem záruky EÚ na úrovni Únie sa v návrhu predpokladá možnosť členských štátov využiť časť fondov rámci zdieľaného riadenia prostredníctvom osobitnej zložky v rámci záruky EÚ poskytovanej z Fondu InvestEU, a to pri plnení rovnakých cieľov v prípadoch, keď na národnej alebo regionálnej úrovni dôjde k zlyhaniu trhu alebo nastanú suboptimálne investičné situácie. Navrhuje sa, aby výška celkovej záruky EÚ dosahovala až 75 153 850 000 EUR a aby jej časť, až do výšky 31 153 850 000 EUR, bola osobitne vyčlenená na segment strategických európskych investícií. Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU Poradenské centrum InvestEU bude počas celého investičného cyklu poskytovať podporu vo forme poradenstva v oblasti vypracúvania projektov a realizovať sprievodné opatrenia s cieľom podporiť koncipovanie a vypracúvanie projektov a prístup k financovaniu. Poradenské centrum InvestEU bude pôsobiť v oblastiach politiky Programu InvestEU, pričom bude predstavovať aj jednotné kontaktné miesto pre predkladateľov projektov a sprostredkovateľov. Podpora zo strany Poradenského centra InvestEU bude dopĺňať činnosti technickej pomoci vykonávané v rámci programov zdieľaného riadenia. Aby sa zabezpečilo, že segment strategických európskych investícií a ostatné štyri segmenty budú môcť v plnej miere využívať všetky prvky Fondu InvestEU, poradenská zložka a ostatné sprievodné opatrenia Programu InvestEU by mali byť primerané cieľom návrhu. Celkové finančné krytie vrátane sprievodných opatrení by malo dosiahnuť sumu až do 724 733 000 EUR, aby sa uspokojili potreby nového segmentu, ako aj rastúce potreby ostatných štyroch segmentov v súčasnej situácii. V neposlednom rade Portál InvestEU zviditeľní investičné príležitosti v Únii, čím pomôže predkladateľom projektov, ktorí sa snažia získať financovanie. V tomto návrhu sa ako dátum začatia uplatňovania stanovuje 1. január 2021. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Návrh je plne v súlade s existujúcimi ustanoveniami politiky, keďže Program InvestEU predstavuje záruku EÚ na účely efektívneho využívania rozpočtových prostriedkov EÚ v prípadoch, keď sú operácie so schopnosťou generovať príjmy financované v súlade s cieľmi politík EÚ. Patrí k nim únia kapitálových trhov, stratégia digitálneho jednotného trhu, balík opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo, stratégia pre nízkoemisnú mobilitu, akčný plán v oblasti európskej obrany a Európsky obranný fond, Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru, Európsky pilier sociálnych práv, európska zelená dohoda, Investičný plán európskej zelenej dohody a nová priemyselná stratégia pre Európu. Fond InvestEU v rámci svojej pôsobnosti tieto vzájomne sa posilňujúce stratégie podporuje z finančného hľadiska. Týmto nástrojom sa dopĺňa Nástroj na podporu platobnej schopnosti v rámci EFSI. Účelom Nástroja na podporu platobnej schopnosti je poskytovať podporu na riešenie krátkodobých potrieb v oblasti solventnosti, ktoré vyplývajú z bezprostredných dôsledkov hospodárskeho poklesu spôsobeného pandémiou COVID-19 pre najviac zasiahnuté spoločnosti, a jeho cieľom je obnoviť ich kapitálovú pozíciu, zatiaľ čo InvestEU sa bude zameriavať na dlhodobé investície na podporu cieľov politiky EÚ vrátane strategickej autonómie a odolnosti európskeho hospodárstva. Segment strategických európskych investícií podľa tohto návrhu bude mať cielenejší a perspektívnejší prístup než Nástroj na podporu platobnej schopnosti v rámci EFSI. Nový segment bude podporovať projekty a spoločnosti, ktoré sú relevantné z hľadiska dosiahnutia alebo zachovania strategickej autonómie v kľúčových hodnotových reťazcoch na jednotnom trhu, a to tým, že bude podporovať rozširovanie projektov Únie a posilňovať vlastné zdroje a dlhodobé financovanie spoločností v Únii, čo predstavuje alternatívu k ich prípadnému prevzatiu spoločnosťami z krajín mimo EÚ. Podporovali by sa aj strategické spoločnosti s cezhraničnými činnosťami. •Súlad s ostatnými politikami Únie Program InvestEU dopĺňa financovanie z grantov a iné činnosti v oblastiach politiky, ktoré podporuje, ako je napríklad Horizont Európa, Nástroj na prepájanie Európy, program Digitálna Európa, jednotný trh, program pre konkurencieschopnosť MSP a Európsky štatistický program, Európsky vesmírny program, Európsky sociálny fond+, Kreatívna Európa, Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a Európsky obranný fond. V prípade potreby sa zabezpečia synergie s nástrojmi vonkajšej politiky. Je v súlade aj s inými politikami Únie, ako sú európska zelená dohoda, Investičný plán európskej zelenej dohody, stratégia pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy, nová priemyselná stratégia pre Európu, únia kapitálových trhov, silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie a iné politiky a programy EÚ, ktoré sú relevantné z hľadiska strategickej autonómie a odolnosti Únie, ako napríklad Európsky obranný fond, nariadenie EÚ o vesmírnom programe a nariadenie o preverovaní PZI. Kombináciou s financovaním z grantov sa zabezpečí komplementarita s inými výdavkovými programami. Program InvestEU okrem toho dopĺňa európske štrukturálne a investičné fondy. Členské štáty budú mať možnosť využívať Program InvestEU v záujme ľahšieho zavádzania určitých fondov v rámci zdieľaného riadenia [Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond plus (ESF+), Kohézny fond, Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)] prostredníctvom finančných produktov. V porovnaní so súčasným stavom ide o zásadné zjednodušenie, keďže v tomto prípade sa bude uplatňovať len jeden súbor pravidiel. Akcie v rámci Programu InvestEU by sa mali primerane používať na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií, nemali by duplikovať ani vytláčať súkromné financovanie a mali by mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Zabezpečí sa tak súlad akcií v rámci Programu InvestEU a pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci a zabráni sa neprimeranému narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Komisia v spolupráci s implementujúcimi partnermi vypracuje usmernenie k preverovaniu udržateľnosti, pričom primerane využije kritériá stanovené v [nariadení o zriadení rámca pre uľahčenie udržateľných investícií], na základe ktorých implementujúci partneri posúdia environmentálne, klimatické a sociálne vplyvy financovaných projektov. Takéto usmernenie by podporilo politické ciele európskej zelenej dohody a zabezpečilo by, aby sa v rámci InvestEU nepodporovali projekty, ktoré ohrozujú klimatické, environmentálne a sociálne ciele Únie. Okrem toho by sa mohli zvážiť cielené stimuly na finančné produkty zamerané na klimatické, environmentálne a sociálne priority, ktoré sa ťažko dosahujú, napríklad v rámci segmentu pre MSP, a v prípade ktorých boli zistené vyššie riziká, ktoré by takéto dodatočné stimuly odôvodňovali. V rámci Fondu InvestEU sa zabezpečí aj osobitná schéma na vytváranie dodatočných investícií v prospech regiónov zapojených do spravodlivej transformácie (2. pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie) v súčinnosti s Fondom na spravodlivú transformáciu (1. pilier) a úverovým nástrojom pre verejný sektor (3. pilier). 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 173 (Priemysel) a článku 175 tretieho odseku (Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

V súlade s ustálenou judikatúrou sa odkazuje na právny základ, ktorý odzrkadľuje hlavný obsah návrhu. Postupy stanovené pre oba články týkajúce sa právneho základu sú rovnaké (riadny legislatívny postup). •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Hospodárska kríza spôsobená pandémiou COVID-19 si vyžaduje reakciu na európskej úrovni s cieľom podporiť rýchle oživenie hospodárstva Únie tým, že sa podporia spoločnosti a zachovajú sa hodnotové reťazce Únie. Návrh má osobitný význam v situácii po kríze, pokiaľ ide o vybudovanie odolného, inkluzívneho a integrovaného európskeho hospodárstva a zachovanie jednotného trhu, a to aj v prospech tých členských štátov, ktoré majú menej finančných prostriedkov na podporu takýchto projektov z vnútroštátnych zdrojov financovania. Prístup na úrovni Únie bude potrebný aj v prípade cezhraničných projektov. Podpora, ktorú zabezpečí tento návrh, pomôže prekonať tieto ťažkosti. Multiplikačný účinok a reálny vplyv budú oveľa vyššie, než by bolo možné dosiahnuť investičnými opatreniami v jednotlivých členských štátov. To by podporilo priemyselnú politiku EÚ a spoločné úsilie medzi členskými štátmi s cieľom dosiahnuť technologickú a strategickú autonómiu prostredníctvom združovania investícií. Jednotný trh Únie zabezpečí väčšiu atraktivitu pre investorov a lepšiu diverzifikáciu rizika v jednotlivých sektoroch a geografických oblastiach. Program InvestEU sa bude vzťahovať na investície a prístup k financovaniu na podporu politických priorít EÚ prostredníctvom riešenia zlyhaní trhu a znižovania nedostatku investícií v celej EÚ. V súvislosti s novými alebo komplexnými zlyhaniami trhu a nedostatkom investícií sa ním takisto podporuje koncipovanie a vytváranie inovačných finančných produktov a systémov na ich šírenie, ako aj ich testovanie na trhu v celej EÚ. Dobrovoľná zložka v zodpovednosti členských štátov by umožnila riešenie zlyhaní trhu a nedostatku investícií špecifických pre daný členský štát, a to pri využití finančných produktov koncipovaných na centrálnej úrovni a pri zabezpečení efektívnejšieho geografického využívania zdrojov tam, kde je to opodstatnené. Členským štátom by umožnila implementovať časť ich finančných prostriedkov v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+), Kohézneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) prostredníctvom Fondu InvestEU. Navrhovaná štruktúra s dvomi zložkami v každom segmente politiky umožňuje účinné uplatňovanie zásady subsidiarity. Okrem toho sa budú na dve zložky v rámci každého segmentu vzťahovať rovnaké pravidlá Fondu InvestEU, čím sa zabezpečí jasnejší a jednoduchší rámec pre využívanie rôznych zdrojov finančných prostriedkov EÚ. •Proporcionalita Dlhodobé ciele EÚ týkajúce sa udržateľnosti, konkurencieschopnosti, inkluzívneho rastu a strategickej autonómie a odolnosti si vyžadujú značné investície v rôznych oblastiach politiky. To zahŕňa, okrem iného, nové modely týkajúce sa mobility, energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti, prírodného kapitálu, inovácií, digitalizácie, zručností, sociálnej infraštruktúry, obehového hospodárstva, opatrení v oblasti klímy, oceánov, vytvárania a rastu malých podnikov, ako aj strategickej autonómie a odolnosti Únie. Treba vynaložiť ďalšie úsilie na riešenie pretrvávajúcej fragmentácie trhu a zlyhaní trhu, ktoré spôsobila neochota súkromných investorov riskovať, obmedzená kapacita verejného sektora v oblasti financovania a štrukturálna neefektívnosť investičného prostredia. Členské štáty nedokážu tento nedostatok investícií odstrániť v dostatočnej miere samy. Zásahom na úrovni EÚ sa zabezpečuje, že na maximalizáciu vplyvu investícií v praxi možno zmobilizovať kritické množstvo zdrojov. Návrh nenahrádza investície členských štátov, ale naopak ich dopĺňa, pričom sa zameriava hlavne na podporu projektov, ktoré predstavujú pridanú hodnotu na úrovni EÚ. Okrem toho úroveň EÚ prináša úspory z rozsahu pri využívaní inovačných finančných produktov stimulovaním súkromných investícií v celej EÚ a najlepším využitím európskych inštitúcií a ich odborných znalostí na tento účel. Zásah na úrovni EÚ takisto umožňuje prístup k diverzifikovanému portfóliu európskych projektov, čím sa podnecujú súkromné investície, a umožňuje koncipovanie inovačných riešení financovania, ktoré možno rozšíriť alebo prípadne zopakovať vo všetkých členských štátoch. Zásah na úrovni EÚ je jediným nástrojom, ktorý dokáže účinne uspokojovať investičné potreby súvisiace s cieľmi politík v rámci celej EÚ. V snahe odstrániť zostávajúci nedostatok investícií v období 2021 – 2027 budú navyše naďalej potrebné štrukturálne reformy a priaznivejšie regulačné prostredie. V návrhu sa predpokladá podpora pre spoločnosti, hodnotové reťazce a ekosystémy, ktoré majú strategický význam, a návrh reaguje na zraniteľné miesta, ktoré odhalila pandémia COVID-19. Mobilizáciou súkromných prostriedkov na podporu investícií a obnovy sa spolu s verejnými prostriedkami lepšie využijú rozpočtové zdroje. Návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie sledovaných cieľov. •Výber nástroja Účelom návrhu je poskytnúť jediný nástroj predstavujúci rozpočtovú záruku EÚ s cieľom podporiť operácie financovania a investičné operácie implementujúcich partnerov v súlade so závermi posúdenia vplyvu, na základe ktorých sa má vychádzať z úspechu EFSI a predchádzajúcich finančných nástrojov a zároveň sa majú zohľadňovať získané skúsenosti, okrem iného aj pokiaľ ide o predchádzanie fragmentácii a možnej duplicite. Preto sa ako nástroj navrhuje nariadenie. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Návrh vychádza zo skúseností získaných pri hodnoteniach predchádzajúcich finančných nástrojov a EFSI. V roku 2018 sa konkrétne uskutočnilo nezávislé hodnotenie EFSI a okrem toho ešte niekoľko ďalších hodnotení EFSI od jeho vzniku: ·hodnotenie Komisie o využívaní záruky EÚ a fungovaní záručného fondu EFSI spolu so stanoviskom Dvora audítorov , ·hodnotenie EIB o fungovaní EFSI (október 2016) a ·nezávislé externé hodnotenie uplatňovania nariadenia o EFSI (november 2016). Hlavné zistenia týchto hodnotení boli zhrnuté v oznámení Komisie o Investičnom pláne pre Európu [COM(2016) 764]. Zo všetkých hodnotení vyplynulo, že záruka EÚ sa ukázala ako relevantná a umožnila EIB vykonávať rizikovejšie činnosti a zavádzať rizikovejšie produkty v záujme podpory širšej škály prijímateľov. EFSI sa takisto osvedčil ako relevantný nástroj na mobilizáciu súkromného kapitálu. Pokiaľ ide o správu a riadenie, nezávislé hodnotenie z roku 2018 poukázalo na význam investičného výboru z hľadiska dôveryhodnosti systému, transparentnosti jeho rozhodnutí a kvality hodnotiacej tabuľky, ktorá bola hodnotená ako relevantný nástroj, ktorý umožňuje jednotný prístup k prezentácii projektov a ktorý umožňuje zhrnúť závery hodnotenia. Na základe podpísaných operácií sa prostredníctvom EFSI zmobilizovali do konca roka 2019 investície vo výške 401 miliárd EUR, čo zodpovedá 80 % cieľovej hodnoty. Pokiaľ ide o schválené operácie, do uvedeného termínu bol objem 458 miliárd EUR, čo zodpovedá 92 % cieľovej hodnoty. Zmobilizované investície zo schválených operácií dosiahli cieľovú hodnotu 315 miliárd EUR do polovice roka 2018. Očakáva sa, že sa dosiahne aj cieľová hodnota 500 miliárd EUR. V hodnoteniach sa zaznamenala určitá koncentrácia v členských štátoch s dobre rozvinutými inštitucionálnymi kapacitami. Ak sa však zmobilizované investície zohľadňujú v relatívnom pomere k hrubému domácemu produktu členských štátov, táto koncentrácia je oveľa menej výrazná. V záujme ďalšieho zlepšenia geografickej rovnováhy však už EFSI 2.0 posilnil význam Európskeho centra investičného poradenstva. K 31. decembru 2019 bol skutočný multiplikačný efekt EFSI v zásade v súlade s úrovňou posudzovanou na začiatku – celkový globálny multiplikačný efekt 15,66 dosiahnutý na konci roka 2019 v porovnaní s cieľom na úrovni 15 na konci investičného obdobia. EFSI sa osvedčil ako účinný nástroj aj pri mobilizácii súkromných investícií. Približne 69 % zmobilizovaných investícií pochádza zo súkromného sektora. Pokiaľ ide o efektívnosť, dostupnosť záruky EÚ sa ukázala ako účinný nástroj na výrazné zvýšenie objemu rizikovejších operácií, ktoré vykonáva Európska investičná banka. Záruka EÚ v porovnaní s finančnými nástrojmi zmrazuje menej rozpočtových zdrojov, keďže si v porovnaní s úrovňou finančného záväzku vyžaduje obozretnú, ale obmedzenú tvorbu rezerv. Preberá na seba podmienený záväzok, v dôsledku čoho sa od nej očakáva dosahovanie úspor z rozsahu, ktoré vedú k väčšiemu objemu zmobilizovaných investícií na jedno vynaložené euro. Z dôkazov analyzovaných v rámci nezávislého hodnotenia v roku 2018 takisto jednoznačne vyplynulo, že veľkosť záruky EÚ v rámci EFSI bola primeraná. Okrem toho z neho vyplynulo, že prístup k modelovaniu cieľovej miery EFSI je v zásade primeraný a v súlade s odvetvovými štandardami, navrhli sa v ňom však určité ďalšie zmeny. Rozpočtová záruka sa pre rozpočet EÚ takisto ukázala ako nákladovo efektívnejšia, keďže obmedzuje platbu poplatkov za riadenie implementujúcemu partnerovi. V prípade EFSI je EÚ za záruku EÚ poskytovanú v rámci segmentu týkajúceho sa infraštruktúry a inovácií dokonca odmeňovaná. V rámci nezávislého hodnotenia v roku 2016 sa zdôraznila potreba lepšie vymedziť a objasniť koncepciu doplnkovosti. Do nariadenia o EFSI 2.0 bolo preto zahrnutých niekoľko opatrení, ktoré objasňujú koncepciu a kritériá a zvyšujú transparentnosť procesu. Nezávislé hodnotenie v roku 2018, v ktorom sa mohli posúdiť len operácie schválené v rámci EFSI, a preto nemohli byť podrobené skúške nové opatrenia EFSI 2.0, potvrdilo potrebu ďalšieho objasnenia koncepcie doplnkovosti a vymedzenia suboptimálnych investičných situácií. Konkrétne sa v ňom dospelo k záveru, že operácie EFSI sa vyznačujú vyššou úrovňou rizika v porovnaní so štandardnými operáciami Európskej investičnej banky (mimo EFSI), ako sa požaduje v nariadení o EFSI. Z rôznych prieskumov a rozhovorov však vyplynulo, že v rámci segmentu EFSI týkajúceho sa infraštruktúry a inovácií mohlo dôjsť do určitej miery k vytláčaniu. Dospeli k záveru, že v prípade Programu InvestEU je dôležité, aby sa takejto situácii zabránilo. V nezávislom hodnotení v roku 2018 sa takisto zdôraznil nefinančný prínos spočívajúci v prilákaní nových investorov, predvádzaní nových produktov a finančných modelov a ich testovaní na trhu, ako aj v podpore a prijímaní prísnejších štandardov pre operácie poskytovateľov finančných služieb. V hodnotení EIB v roku 2016 a nezávislom hodnotení v roku 2018 sa potvrdilo počiatočné narušenie iných finančných nástrojov na úrovni EÚ, ktoré spôsobil EFSI tým, že ponúkal podobné finančné produkty, najmä dlhový nástroj v rámci Nástroja na prepájanie Európy a časť iniciatívy InnovFin, čo sa čiastočne vyriešilo preorientovaním existujúcich nástrojov na nové segmenty trhu. Návrh o Fonde InvestEU vychádza aj zo skúseností získaných pri hodnoteniach predchádzajúcich finančných nástrojov počas dvoch desaťročí (Nástroj na prepájanie Európy, Horizont 2020, COSME atď.) a nástrojov, ktoré sa začali realizovať v skorších finančných rámcoch, ako napríklad rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP). Vo všeobecnosti tieto hodnotenia potvrdzujú, že v Európe pretrváva nedostatočné financovanie v sektoroch a oblastiach politiky, na ktoré sa vzťahujú finančné nástroje EÚ, a že investičná podpora na úrovni EÚ je naďalej dôležitá a nevyhnutná na účely plnenia cieľov politík EÚ. Zdôrazňuje sa v nich však aj to, že by sa mal posilniť súlad medzi rôznymi finančnými nástrojmi na úrovni EÚ a ostatnými iniciatívami EÚ, že by sa mali lepšie využívať synergie s celoštátnymi a regionálnymi iniciatívami, ako aj to, že existujúce nástroje sa navzájom prekrývajú. Poukazuje sa v nich na potrebu lepšej koordinácie a koncipovania nástrojov na podporu investícií s cieľom minimalizovať potenciálnu duplicitu. Rozšírenie činností vyvolalo potrebu posilniť mechanizmy na celkovú koordináciu činností a zabrániť pritom zbytočnému rozširovaniu, ako aj dosiahnuť väčšie synergie. Pokiaľ ide o nástroje v rámci COSME ponúkajúce podporu MSP, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska budúcej konkurencieschopnosti Únie, z hodnotení vyplýva, že existencia týchto nástrojov sa zdôvodňuje zlyhaniami trhu a obmedzeniami v prístupe k financiám, ktorým čelia MSP. Najmä startupy, menšie MSP a tie podniky, ktorým chýba dostatočný kolaterál, čelia pretrvávajúcemu a štrukturálnemu nedostatku dlhového financovania na trhu, ktorý prevláda v celej EÚ. Dvor audítorov dospel v osobitnej správe k záveru, že nástroj na poskytovanie záruk pre SME mal pozitívny vplyv na rast podporených MSP. Podľa odporúčaní Dvora audítorov je potrebné lepšie zameranie na prijímateľov a koordinácia s vnútroštátnymi systémami. Pokiaľ ide o konkrétne o finančné nástroje InnovFin v rámci programu Horizont 2020, z hodnotení vyplýva, že prístup k financiám zostáva základným problémom pri zlepšovaní inovačnej výkonnosti Európy Hodnotenia potvrdzujú, že finančné nástroje InnovFin mali v kontexte rastúceho dopytu po rizikovom financovaní v oblasti výskumu a inovácií dobrú výkonnosť a skupine Európskej investičnej banky umožnili pokryť nové rizikovejšie segmenty. Opäť sa však zdôrazňuje potreba posilniť synergie s inými programami financovania z prostriedkov EÚ, ako aj potreba odstraňovať zostávajúce prekážky, pokiaľ ide o pomoc inovačným spoločnostiam v raste z počiatočnej fázy do fázy expanzie. Poukázalo sa aj na to, že len pomerne malý počet podnikov prijímajúcich granty v rámci programu Horizont 2020 využilo finančné nástroje v rámci toho istého programu, čo môže brániť rozširovaniu inovačných spoločností. Fond InvestEU bude vychádzať z týchto skúseností a bude sa zameriavať na prijímateľov v oblasti výskumu a inovácií (vrátane inovačných MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou) s cieľom poskytnúť im lepší prístup k financiám vo všetkých fázach ich vývoja. Bude využívať synergie medzi financovaním z grantov a trhovým financovaním tým, že uľahčí ich kombinovanie. Okrem toho audit Európskeho dvora audítorov, ktorý sa vzťahoval na nástroj na poskytovanie záruk, odporučil lepšie zameranie na prijímateľov v inovačnejších spoločnostiach. Združovaním odborných znalostí a zdrojov bude Fond InvestEU vo zvýšenej miere zameriavať podporu na spoločností, ktoré vykonávajú inovačné rizikovejšie činnosti. Pokiaľ ide o sociálnu oblasť a program v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), existujú empirické dôkazy, podľa ktorých v Únii existuje zásadný nedostatok investícií do sociálnej infraštruktúry, sociálnych podnikov vyrábajúcich tovar (hmotné aktíva), ako aj do sociálnych služieb, myšlienok a osôb (nehmotné aktíva), pričom sú však tieto investície rozhodujúce pre rozvoj jej členských štátov smerom k spravodlivej, inkluzívnej a vedomostnej spoločnosti.

Mikrofinancovanie a sociálne podniky v Európe sú výsledkom len nedávneho vývoja a súčasťou vznikajúceho trhu, ktorý ešte nie je plne rozvinutý. Ako sa zdôraznilo v hodnotení EaSI v polovici obdobia vykonanom v roku 2017, finančné nástroje EaSI podporili zraniteľné osoby a mikropodniky a uľahčili prístup sociálnych podnikov k financiám, a dosiahli tak významný sociálny vplyv. V hodnotení sa dospelo k záveru, že využitie celého potenciálu, ktorý vyplynul z doteraz dosiahnutých výsledkov, odôvodňuje pokračovanie investičnej podpory v sociálnej oblasti a potrebu poskytnutia dodatočnej kapacity v rámci Programu InvestEU. Správa o posúdení vplyvu týkajúca sa Programu InvestEU obsahuje podrobné zhrnutie týchto výsledkov hodnotenia. Európsky dvor audítorov v januári 2019 uverejnil osobitnú správu (č. 3/2019) o Európskom fonde pre strategické investície. V správe sa uvádza, že EFSI je účinný pri získavaní financovania na podporu značných dodatočných investícií v EÚ. V správe sa takisto identifikovali niektoré oblasti na zlepšenie. Väčšina z nich sa už prevažne riešila prostredníctvom nariadenia o EFSI 2.0, zatiaľ čo iné sa riešia prostredníctvom legislatívneho návrhu Programu InvestEU. Programom InvestEU sa bude najmä posilňovať komplementaritu a vyhýbať sa duplicitám a prekrývaniu medzi rôznymi nástrojmi. Okrem toho Program InvestEU bude ďalej posilňovať a objasňovať kritériá týkajúce sa posudzovania doplnkovosti a odhadu mobilizovaných investícií v súlade s požiadavkami nového nariadenia o rozpočtových pravidlách (EÚ 2018/1046). V nadväznosti na odporúčanie Európskeho dvora audítorov zlepšiť geografické rozloženie vykonala riadiaca rada EFSI v roku 2019 štúdiu s cieľom analyzovať základné príčiny pozorovaného geografického rozloženia a prijala opatrenia na ďalšie zlepšenie geografickej rovnováhy pri rešpektovaní povahy EFSI, ktorý sa riadi dopytom. Európsky dvor audítorov v máji 2020 uverejnil osobitnú správu (č. 12/2020) o Európskom centre investičného poradenstva. V správe sa dospelo k záveru, že EIAH nedokázalo byť účinným nástrojom na zvýšenie investícií v EÚ do konca roku 2018. Počas obdobia auditu sa dospelo k záveru, že len niekoľko úloh malo významný vplyv na ponuku projektov vhodných na investície a že väčšina úloh EIAH sa týkala počiatočných fáz projektového investičného cyklu, takže môžu mať účinky len z dlhodobého hľadiska. Európsky dvor audítorov konštatoval, že existuje vysoká spokojnosť príjemcov so špecializovanými poradenskými službami vykonanými prostredníctvom podpory EIAH a že väčšina úloh EIAH sa týkala prioritných sektorov a členských štátov. Európsky dvor audítorov však zistil, že EIAH dostalo len niekoľko žiadostí, ktoré viedli k plnohodnotným poradenským úlohám v porovnaní s dostupnými zdrojmi. Okrem toho je potrebná jasnejšia stratégia a lepšie postupy na monitorovanie investícií vyplývajúcich z úloh EIAH. Napriek úsiliu EIAH sa navyše pomaly vyvíja spolupráca s partnermi s cieľom zlepšiť geografické pokrytie, a to v dôsledku právnej zložitosti a premenlivej ochoty spolupracovať zo strany národných podporných bánk alebo inštitúcií. Poradenské centrum InvestEU bude vo všeobecnosti plniť odporúčania Európskeho dvora audítorov, ktoré zahŕňajú poznatky získané z EIAH, napríklad: –ďalším rozvojom spolupráce s národnými podpornými bankami alebo inštitúciami s cieľom zlepšiť miestnu prítomnosť a prístup k poradenským službám, –stanovením priorít a osobitných kritérií na posudzovanie hodnoty poradenskej podpory a vypracovanie rámca pre monitorovanie výkonnosti, –posilnením skríningových postupov na posúdenie hodnoty potenciálnych úloh s cieľom maximalizovať ich prínos, –posúdením poradenských potrieb a pravdepodobného dopytu po cielených poradenských iniciatívach a po vypracúvaní projektov, ktoré by sa mohli podporiť v rámci záruky Fondu InvestEU. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Tento návrh je súčasťou balíka opatrení na boj proti negatívnym ekonomickým dôsledkom pandémie COVID-19 a predstavuje krízové opatrenie. Vzhľadom na naliehavosť začať poskytovať podporu európskym spoločnostiam, ktoré vážne zasiahla pandémia a opatrenia na obmedzenie pohybu, nebolo možné uskutočniť konzultácie so zainteresovanými stranami v súvislosti s tými prvkami, ktoré sú nové v porovnaní s pôvodným návrhom Komisie z roku 2018. Pokiaľ ide o ostatné prvky, v posúdení vplyvu sa vychádzalo z otvorenej verejnej konzultácie o finančných prostriedkoch EÚ v oblasti investícií, výskumu a inovácií, MSP a jednotného trhu, a najmä z odpovedí týkajúcich sa podpory EÚ, ktorú EÚ poskytuje na investície . V tomto návrhu sa zohľadňujú výsledky tejto otvorenej verejnej konzultácie. Väčšina respondentov vyjadrila názor, že súčasná podpora investícií z prostriedkov EÚ dostatočne nerieši politické výzvy, ako je napríklad znižovanie nezamestnanosti, podpora sociálnych investícií, uľahčenie digitálnej transformácie, uľahčenie prístupu k financiám najmä pre MSP, zabezpečenie čistého a zdravého životného prostredia a podpora priemyselného rozvoja. Respondenti zdôraznili význam politických výziev v rámci celej EÚ, okrem iného v oblastiach, ako je výskum, podpora vzdelávania a odbornej prípravy, čisté a zdravé životné prostredie a prechod na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo, ako aj zníženie nezamestnanosti. Približne 60 % respondentov v rámci otvorenej verejnej konzultácie o strategickej infraštruktúre vyjadrilo názor, že ťažkosti v prístupe k finančným nástrojom predstavujú prekážku, ktorá súčasným programom bráni v úspešnom dosahovaní cieľov politiky. Veľká väčšina účastníkov podporila identifikované kroky, ktoré by mohli pomôcť zjednodušiť a znížiť administratívnu záťaž. Tieto kroky zahŕňali najmä menej pravidiel, ktoré sú jasnejšie a stručnejšie, zosúladenie pravidiel vzťahujúcich sa na jednotlivé fondy EÚ, ako aj stabilný, ale flexibilný rámec medzi programovými obdobiami. Cieľom návrhu je dosahovať tieto výsledky tým, že sa v kontexte podpory poskytovanej z Fondu InvestEU upriami väčšia pozornosť na priority politík Únie. Jednotný súbor pravidiel zavedený prostredníctvom Fondu InvestEU by mal riešiť otázku možného prekrývania, a najmä by mal uľahčiť konečným prijímateľom žiadať o podporu. Fond InvestEU má takisto zabudovanú flexibilitu, ktorá mu umožňuje prispôsobovať sa vývoju situácie na trhu a meniacim sa potrebám trhu. Okrem toho sa harmonizovali aj požiadavky na podávanie správ.

•Externá expertíza Externé hodnotenie sa uskutočnilo v súlade s článkom 18 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície, ako sa vysvetľuje v podnadpise s názvom „Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov“. •Posúdenie vplyvu Tento návrh je súčasťou balíka opatrení na boj proti negatívnym ekonomickým dôsledkom pandémie COVID-19 a predstavuje krízové opatrenie. Vzhľadom na naliehavosť začatia poskytovania podpory európskym podnikom, ktoré vážne zasiahla pandémia a opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu, nebolo možné vykonať formálne posúdenie vplyvu v súvislosti s tými prvkami, ktoré sú nové v porovnaní s pôvodným návrhom Komisie z roku 2018. Pokiaľ ide o ďalšie prvky, v posúdení vplyvu predloženom v súvislosti s pôvodným návrhom Komisie z roku 2018 sa podrobne preskúmali hlavné výzvy budúceho VFR, najmä nedostatok investícií a suboptimálne investičné situácie v rôznych oblastiach politiky, ako je výskum a inovácie, udržateľná infraštruktúra, financovanie MSP a sociálne investície. Analyzoval a vysvetlil sa v ňom výber navrhovanej štruktúry Fondu InvestEU, jeho správy a riadenia, cieľov, cieľových opatrení, finančných produktov a konečných prijímateľov. V náležitých prípadoch posúdenie vplyvu obsahovalo opis zvažovaných alternatívnych riešení a vysvetlenie dôvodov pre navrhované zvolené riešenia. Týkalo sa to najmä dôvodov na vytvorenie jedného nástroja na podporu investícií, mechanizmov poskytovania podpory a implementujúcich partnerov, ako aj navrhovanej štruktúry správy a riadenia. V posúdení vplyvu sa zdôraznilo, že doterajšia skúsenosť s finančnými nástrojmi EÚ a rozpočtovou zárukou EFSI preukázala potrebu zjednodušenia, zefektívnenia a lepšej koordinácie nástrojov investičnej podpory z prostriedkov EÚ počas ďalšieho VFR. Skúsenosť s EFSI takisto poukázala na značné výhody a zefektívnenie v dôsledku používania rozpočtovej záruky namiesto tradičných finančných nástrojov vždy, keď je to možné. V posúdení vplyvu sa identifikovali tieto hlavné vlastnosti Fondu InvestEU: ·Jediná štruktúra oznamovaná priamo finančným sprostredkovateľom, predkladateľom projektov a konečným prijímateľom, ktorí hľadajú financovanie. ·Zvýšenie pákového efektu a efektívnejšie využívanie rozpočtových zdrojov prostredníctvom používania jedinej rozpočtovej záruky, o ktorú sa opierajú rôzne finančné produkty, ktorými sa rieši diverzifikované portfólio rizík. V porovnaní s alternatívou rôznych finančných nástrojov alebo oddelene spravovaných rozpočtových záruk, ktorými sa rieši obmedzená škála rizík, sa tak zvyšuje efektívnosť, keďže sa vyžaduje menšia miera tvorby rezerv a zároveň sa poskytuje rovnocenná úroveň ochrany. ·Zjednodušená a cielená ponuka nástrojov investičnej podpory zameraná na hlavné ciele politík EÚ. Takáto ponuka takisto umožní kombinovanie grantov a financovania z rôznych programov EÚ, tradičného poskytovania úverov zo strany EIB alebo súkromného financovania. ·Schopnosť poskytnúť nástroje špecifické pre jednotlivé sektory na podporu konkrétnych zlyhaní trhu (napr. ekologická lodná doprava, energetické demonštračné projekty, prírodný kapitál). ·Opatrenia flexibility, ktoré umožnia Fondu InvestEU rýchlo reagovať na zmeny na trhu a priority politiky, ktoré sa časom menia. ·Integrovaná riadiaca a implementačná štruktúra, ktorá posilňuje internú koordináciu a postavenie Komisie vo vzťahu k implementujúcim partnerom. Okrem iného to povedie k efektívnosti nákladov na riadenie, zabráni sa duplikácii a prekrývaniu a zvýši sa viditeľnosť v prospech investorov. ·Zjednodušené požiadavky na podávanie správ, monitorovanie a kontrolu. Vzhľadom na jednotný rámec stanoví Fond InvestEU integrované a zjednodušené pravidlá monitorovania a podávania správ. ·Lepšia komplementarita medzi programami riadenými centrálne a programami v rámci zdieľaného riadenia. Členské štáty tak budú mať možnosť presunúť prostriedky pridelené v rámci zdieľaného riadenia do Fondu InvestEU (v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov). ·Prepojenie Poradenského centra InvestEU s Fondom InvestEU na podporu budovania a implementácie databázy financovateľných projektov. Škála zásahov plánovaných v rámci Fondu InvestEU sa bude realizovať prostredníctvom rôznych produktov zameraných na rôzne riziká, ktoré si vo svojej podstate budú vyžadovať vysoké, stredné alebo nízke miery tvorby rezerv v závislosti od typu poskytnutého záručného krytia a podporovaných operácií. Komisia poskytne usmernenia a bude monitorovať používanie a riziká spojené s rôznymi produktmi s cieľom zabezpečiť, aby celkové portfólio bolo zlučiteľné s mierou tvorby rezerv stanovenou v návrhu. Dňa 27. apríla 2018 vydal výbor pre kontrolu regulácie kladné stanovisko s výhradami. Nastolené otázky sa riešia v pracovnom dokumente útvarov Komisie o posúdení vplyvu. V správe sa teraz lepšie vysvetľuje súčasné prekrývanie EFSI a centrálne riadených finančných nástrojov. Takisto sa v nej objasňuje, ako sa potenciálnemu prekrývaniu zabráni v rámci Fondu InvestEU. Navyše sa podrobnejšie opisuje výber navrhovanej štruktúry správy a riadenia, ako aj úloha rôznych orgánov. Súčasťou opisu je porovnanie mechanizmov správy a riadenia, ktoré sa v súčasnosti používajú v prípade EFSI a finančných nástrojov, s mechanizmom navrhovaným v rámci Fondu InvestEU. Doplnili sa dodatočné vysvetlenia predpokladov, pokiaľ ide o očakávanú úroveň rizika a mieru tvorby rezerv, vrátane ďalších vysvetlení, ktoré sa týkajú funkcie posúdenia rizika v rámci štruktúry správy a riadenia. •Zjednodušenie Suboptimálne investičné situácie sa v súčasnosti riešia prostredníctvom rôznorodého a fragmentovaného portfólia finančných nástrojov EÚ a EFSI. Tento stav spôsobuje ťažkosti aj finančným sprostredkovateľom a konečným prijímateľom, ktorí čelia rôznym pravidlám v oblasti oprávnenosti a podávania správ.

Cieľom Fondu InvestEU je zjednodušiť investičnú podporu z prostriedkov EÚ vytvorením jediného rámca, ktorý pomáha odstraňovať ťažkosti. Vzhľadom na menší počet dohôd v rámci jedného súboru pravidiel Fond InvestEU sa zjednoduší prístup konečných prijímateľov k podpore z prostriedkov EÚ, ako aj správa a riadenie nástrojov investičnej podpory. Okrem toho keďže Fond InvestEU pokrýva všetky politické potreby v oblasti podpory investícií, umožňuje zefektívniť a zharmonizovať požiadavky na podávanie správ a ukazovatele výkonnosti. •Základné práva Návrh nemá vplyv na základné práva. 4.VPLYV NA ROZPOČET V súlade s oznámením Komisie o rozpočte EÚ na podporu plánu obnovy pre Európu vrátane posilneného viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, rozpočtový rámec (záväzky v súčasných cenách) plánovaný pre Program InvestEU je 33 524 733 000 EUR vrátane 724 733 000 EUR na pomoc pri vypracúvaní projektov a iné sprievodné opatrenia. Celková miera tvorby rezerv dosiahne 33 800 000 000 EUR, z čoho suma 1 000 000 000 EUR bude krytá príjmami, vrátenými platbami a vymoženými sumami pochádzajúcimi z existujúcich finančných nástrojov a EFSI. Dodatočné príspevky na tvorbu rezerv poskytujú aj príjmy a vymožené sumy z Fondu InvestEU. Okrem vyššie uvedeného celkového rozpočtového rámca sa sprístupní aj 33 000 440 000 EUR prostredníctvom Európskeho nástroja obnovy založeného na základe splnomocnenia uvedeného v novom rozhodnutí o vlastných zdrojoch. Na účasť Únie na možnom nadchádzajúcom navýšení kapitálu (v jednom alebo viacerých kolách) fondu EIF bude treba finančné krytie vo výške 900 000 000 EUR vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027. Týka sa to podielu Únie na splatenej časti navýšenia kapitálu. Únia by mala byť schopná udržať si svoj celkový podiel na kapitáli EIF s náležitým zohľadnením finančných dôsledkov. Legislatívny finančný výkaz s ďalšími rozpočtovými informáciami je zahrnutý. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Fond InvestEU (záruka EÚ) sa bude implementovať v rámci nepriameho riadenia. Komisia s implementujúcimi partnermi uzatvorí potrebné dohody o záruke. Poradenské centrum InvestEU sa bude implementovať v rámci nepriameho alebo priameho riadenia v závislosti od povahy pomoci. Portál InvestEU sa bude implementovať najmä v rámci priameho riadenia. Vplyv Programu InvestEU sa bude posudzovať na základe hodnotení. Hodnotenia sa vykonajú v súlade s odsekmi 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v rámci ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali tvoriť základ posúdení vplyvu stanovísk pre ďalšie akcie. V rámci hodnotení sa posúdia účinky Programu InvestEU v praxi na základe ukazovateľov/cieľov Programu InvestEU a podrobnej analýzy miery, do akej Program InvestEU možno považovať za relevantný, účinný a efektívny a do akej predstavuje dostatočný prínos na úrovni EÚ a je v súlade s inými politikami EÚ. Budú zahŕňať získané ponaučenia na identifikáciu nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na ďalšie zlepšenie akcií alebo ich výsledkov a na pomoc maximalizovať ich využitie/vplyv. Monitorovanie výkonnosti sa bude merať na základe ukazovateľov stanovených v návrhu. Okrem týchto hlavných ukazovateľov sa do investičných usmernení alebo dohôd o záruke zahrnú podrobnejšie ukazovatele na základe špecifických finančných produktov, ktoré sa majú zaviesť. Pre Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU sa navyše vypracujú osobitné ukazovatele. Od implementujúcich partnerov sa bude vyžadovať harmonizované podávanie správ v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Kapitola I – Všeobecné ustanovenia Vo všeobecných ustanoveniach sa stanovujú všeobecné a špecifické ciele Programu InvestEU, ktoré sa následne odzrkadľujú v segmentoch politiky. Operácie financovania a investičné operácie, ktoré majú využívať záruku EÚ v rámci Fondu InvestEU, musia prispievať i) ku konkurencieschopnosti Únie vrátane výskumu, inovácie a digitalizácie; ii) k rastu a zamestnanosti v hospodárstve Únie, jeho udržateľnosti a jeho environmentálneho a klimatického rozmeru, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody o zmene klímy a k vytváraniu kvalitných pracovných miest; iii) k sociálnej odolnosti, inkluzívnosti a inovatívnosti Únie; iv) k podpore vedeckého a technologického pokroku, kultúry, vzdelávania a odbornej prípravy; v) k integrácii kapitálových trhov Únie a k posilneniu jednotného trhu vrátane riešení v oblasti fragmentácie kapitálových trhov Únie, diverzifikácie zdrojov financovania podnikov v Únii a podpory udržateľných financií; vi) k podpore hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti príspevkom k boj proti pokrízovej asymetrii týkajúcej sa obnovy alebo vii) k obnove hospodárstva Únie po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, presadzovaniu a posilňovaniu jej strategických hodnotových reťazcov, ktoré často ovplyvňujú viaceré členské štáty a regióny, ako aj k zachovávaniu a posilňovaniu činností strategického významu pre Úniu v súvislosti s kritickou infraštruktúrou, technológiami a vstupmi pre podniky a spotrebiteľov. Navrhovaná výška záruky EÚ dosahuje 75 153 850 000 EUR, pričom na tvorbu rezerv je potrebná miera tvorby rezerv dosahujúca 45 %, t. j. 33 800 000 000 EUR (obe sumy sú v bežných cenách). Orientačné rozdelenie záruky EÚ medzi segmenty politiky sa uvádza v prílohe I. V segmente strategických európskych investícií sa však vyčlenili rozpočtové prostriedky pre záruku EÚ do výšky 31 153 850 000 EUR. Výška tvorby rezerv je založená na druhu plánovaných finančných produktov a rizikovosti portfólií, pričom sa zohľadňujú skúsenosti z fondu EFSI a predchádzajúcich finančných nástrojov. Pre Poradenské centrum InvestEU, Portál InvestEU a sprievodné opatrenia sa navrhuje finančné krytie vo výške 724 733 000 EUR (v bežných cenách). Objem krytia je úmerný objemu záruky EÚ s cieľom uľahčiť plynulé zavedenie dostupného financovania poskytnutím primeranej poradenskej podpory okrem iného predkladateľom projektov. Predpokladá sa, že k finančným produktom v rámci segmentov politiky Fondu InvestEU by – okrem segmentu strategických európskych investícií – mohli byť pridružené aj tretie krajiny, a to tak, že by svoj príspevok poskytovali v plnej výške v hotovosti. Táto možnosť sa predpokladá v odôvodnených prípadoch najmä s cieľom umožniť pokračovanie existujúcich dojednaní, okrem iného aj v oblasti výskumu, alebo stanoviť možnosti podpory v súvislosti s prístupovým procesom. Členské štáty, ktoré chcú použiť časť svojich fondov v rámci zdieľaného riadenia prostredníctvom Fondu InvestEU, môžu prispieť tiež. Tieto sumy dopĺňajú záruku EÚ vo výške 75 153 850 000 EUR (v bežných cenách).

Kapitola II – Fond InvestEU V tejto kapitole sa určuje päť segmentov politiky Fondu InvestEU: i) udržateľná infraštruktúra; ii) výskum, inovácia a digitalizácia; iii) MSP; iv) sociálne investície a zručnosti; v) strategické európske investície vrátane podrobného opisu ich rozsahu. Takisto sa v nej vymedzujú dve zložky záruky EÚ: i) zložka v zodpovednosti EÚ a ii) zložka v zodpovednosti členských štátov, ktorú bude tvoriť čiastková zložka pre každý členský štát, ktorý sa rozhodne prispieť časťou svojich fondov v rámci zdieľaného riadenia do Fondu InvestEU. V osobitných pravidlách týkajúcich sa zložky v zodpovednosti členských štátov sa predpokladá uzavretie dohody o príspevku medzi Komisiou a dotknutým členským štátom a vymedzujú sa hlavné prvky príspevku, ako je napríklad veľkosť, miera tvorby rezerv a podmienený záväzok. Potrebné splnomocňujúce ustanovenia budú obsiahnuté vo všeobecnom nariadení a v iných relevantných právnych nástrojoch. Po presune do Fondu InvestEU sa zložka v zodpovednosti členských štátov bude implementovať podľa pravidiel Fondu InvestEU. Komisia implementujúceho partnera vyberie na základe návrhu členského štátu a s dotknutým členským štátom podpíše dohodu o záruke. V návrhu Komisie týkajúcom sa VFR na obdobie 2021 – 2027 sa stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o uplatňovanie hľadiska klímy vo všetkých programoch EÚ, s celkovým cieľom na úrovni 25 % výdavkov EÚ prispievajúcich k plneniu cieľov v oblasti klímy. Príspevok Programu InvestEU k dosiahnutiu tohto celkového cieľa sa bude sledovať prostredníctvom systému EÚ na sledovanie plnenia cieľov v oblasti klímy. Na splnenie investičných cieľov Únie v oblasti klímy a životného prostredia v rámci okna trvalo udržateľného rozvoja sa stanovil ambiciózny osobitný cieľ na úrovni aspoň 60 %. Komisia bude predkladať informácie raz za rok v kontexte ročného návrhu rozpočtu. V záujme podpory využitia plného potenciálu Programu InvestEU prispieť k plneniu cieľov v oblasti klímy sa bude Komisia počas prípravy, implementácie, preskúmania a hodnotenia Programu InvestEU snažiť identifikovať relevantné opatrenia. Kapitola III – Partnerstvo medzi Komisiou a skupinou Európskej investičnej banky Je zriadené partnerstvo medzi Komisiou a skupinou Európskej investičnej banky. Okrem implementácie 75 % záruky EÚ zahŕňa určité poradné úlohy vo vzťahu k aspektom dohôd o záruke týkajúcich sa bankovníctva, najmä pokiaľ ide o finančné riziko, a vo vzťahu k riadeniu rizík v súvislosti s portfóliom. Skupina EIB bude zároveň zohrávať ústrednú úlohu pri uskutočňovaní poradenskej podpory v rámci Poradenského centra InvestEU. Okrem toho bude poskytovať poradenstvo Komisii a vykonávať operačné úlohy v súvislosti s centrom. Skupina Európskej investičnej banky prijíma všetky potrebné opatrenia a preventívne opatrenia s cieľom vyhnúť sa konfliktom záujmov s inými implementujúcimi partnermi v súvislosti s úlohami, ktoré vykonáva pre Komisiu v rámci partnerstva. Kapitola IV – Záruka EÚ Táto kapitola obsahuje ustanovenia týkajúce sa záruky EÚ a jej zavádzania. Stanovuje sa v nich neodvolateľná povaha záruky EÚ, ktorú možno využiť len na požiadanie, investičné obdobie, požiadavky na oprávnené operácie financovania a investičné operácie, ako aj oprávnené druhy financovania. Sektory, v ktorých možno realizovať operácie financovania a investičné operácie, sa podrobnejšie uvádzajú v prílohe II. V tejto kapitole sa navyše stanovujú požiadavky na implementujúcich partnerov, ktorí musia okrem iného podstúpiť „posúdenie pilierov“ v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, ako aj požiadavky na dohody o záruke medzi Komisiou a implementujúcimi partnermi. V tejto kapitole sú zahrnuté aj požiadavky týkajúce sa odmeny za záruku EÚ a podmienky zníženia odmeny v riadne odôvodnených prípadoch. Pri výbere implementujúcich partnerov bude Komisia zohľadňovať ich schopnosť plniť ciele Fondu InvestEU a prispievať vlastnými zdrojmi, prilákať súkromných investorov, zabezpečiť primerané geografické a sektorálne pokrytie, ako aj prispievať k novým riešeniam v záujme odstránenia zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií. Skupina Európskej investičnej banky by mala vzhľadom na svoju úlohu podľa zmlúv, svoju schopnosť pôsobiť vo všetkých členských štátoch a existujúce skúsenosti so súčasnými finančnými nástrojmi a EFSI zostať privilegovaným implementujúcim partnerom v rámci zložky v zodpovednosti EÚ. Bude implementovať 75 % záruky EÚ. Národné podporné banky alebo inštitúcie sa tiež môžu stať implementujúcimi partnermi. Okrem toho sa implementujúcimi partnermi budú môcť stať aj iné medzinárodné finančné inštitúcie, a to najmä v prípade, keď ponúkajú komparatívnu výhodu, pokiaľ ide o špecifické odborné znalosti a skúsenosti v určitých členských štátoch. Implementujúcimi partnermi by mali mať možnosť byť aj ďalšie subjekty, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách. V tejto kapitole sa stanovuje aj podrobné krytie zo záruky EÚ vo vzťahu k inej povahe financovania, aké možno v rámci nej poskytnúť. Kapitola V – Správa a riadenie Fond InvestEU bude mať poradnú radu zloženú zo i) zástupcov implementujúcich partnerov; ii) zástupcov členských štátov; iii) experta vymenovaného Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a iv) experta vymenovaného Výborom regiónov. K jej úlohám patrí poskytovanie poradenstva Komisii a riadiacej rade, pokiaľ ide o koncipovanie finančných produktov, ktoré sa majú implementovať v rámci Fondu InvestEU, o vývoj na trhu, zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie, ako aj o trhové podmienky. Vymieňa si tiež názory v súvislosti s vývojom na trhu, ako aj najlepšie postupy. Je zriadená riadiaca rada, ktorá má určovať strategické a prevádzkové usmernenia, prijímať metodický rámec pre riziká, dohliadať na vykonávanie Programu InvestEU a byť konzultovaná v súvislosti s užším zoznamom uchádzačov o členstvo v investičnom výbore, prijímať rokovací poriadok sekretariátu investičného výboru a prijímať pravidlá uplatniteľné na operácie s investičnými platformami. Riadiacu radu tvoria štyria zástupcovia Komisie, traja zástupcovia skupiny Európskej investičnej banky a dvaja zástupcovia iných implementujúcich partnerov. Okrem toho má Európsky parlament vymenovať experta za nehlasujúceho člena. Predsedom je zástupca Komisie. Pred predložením návrhu investičnému výboru Komisia vykonáva kontrolu politiky týkajúcu sa navrhovaných operácií financovania alebo investičných operácií s cieľom overiť, či sú v súlade s právnymi predpismi EÚ. Pokiaľ ide o Európsku investičnú banku, navrhuje sa, aby sa jej návrhy nepodrobili kontrole politiky, keďže sa predkladajú Komisii v rámci postupu stanoveného v článku 19 protokolu č. 5. Operácia financovania alebo investičná operácia je vylúčená z krytia záruky EÚ len vtedy, ak Komisia v tejto súvislosti zaujme záporné stanovisko. Použitie záruky EÚ na operácie financovania a investičné operácie schvaľuje investičný výbor. Jeho členovia budú externými expertmi s odbornými znalosťami z relevantných sektorov. Výbor bude zasadať v piatich rôznych zloženiach, ktoré zodpovedajú segmentom politiky. Každé zloženie má šesť členov, z ktorých štyria sú stálymi členmi vo všetkých zloženiach. Zostávajúci dvaja členovia sa vyberajú s osobitnejším zreteľom na oblasti, ktoré spadajú do daného konkrétneho segmentu politiky.

Je zriadený nezávislý sekretariát, ktorý pomáha investičnému výboru. Sekretariát bude administratívne umiestnený v Komisii, zodpovedá však predsedovi investičného výboru. Investičný výbor sa bude venovať aj poskytovaniu záruky EÚ na operácie podľa nariadenia o EFSI. V súvislosti so všetkými operáciami financovania a investičnými operáciami, ktoré sa majú predložiť investičnému výboru, sa vyžaduje hodnotiaca tabuľka. Zabezpečí nezávislé, transparentné a harmonizované posudzovanie žiadostí o záruky. Obsahuje podrobné informácie o predmetnej operácii financovania alebo investičnej operácii týkajúce sa okrem iného prínosu operácie k cieľom politiky Únie, doplnkovosti, opisu zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie, investičného vplyvu a finančného profilu. Kapitola VI – Poradenské centrum InvestEU Poradenské centrum InvestEU bude poskytovať poradenskú podporu pri identifikácii, príprave, vypracúvaní, štruktúrovaní, obstarávaní a implementácii projektov vrátanie súvisiaceho budovania kapacít. Bude k dispozícii pre verejných a súkromných predkladateľov projektov, ako aj pre finančných a iných sprostredkovateľov. Kapitola VII – Portál InvestEU Vytvorí sa Portál InvestEU, ktorý bude vychádzať zo skúseností nadobudnutých pri realizácii portálu pre projekty v rámci Investičného plánu pre Európu. Komisia bude vykonávať systematické kontroly súladu projektov s právnymi predpismi a politikami Únie. Implementujúci partneri sú okrem toho povinní zvážiť tie projekty spĺňajúce požiadavky konzistentnosti, ktoré patria do ich rozsahu pôsobnosti. Jeho cieľom je zabezpečiť viditeľnosť projektov, do ktorých možno v EÚ investovať a ktoré sa snažia získať financovanie. Uvedenie projektu na portáli však nie je podmienkou na získanie financovania z prostriedkov EÚ. Podobne ani uvedenie projektu na portáli neznamená, že projekt bude môcť nakoniec využívať záruku EÚ. Kapitola VIII – Zodpovednosť, monitorovanie a podávanie správ, hodnotenie a kontrola Od predsedu riadiacej rady možno žiadať, aby podal správu Európskemu parlamentu alebo Rade alebo odpovedal na ich otázky ústne alebo písomne. V tejto kapitole sa stanovuje pravidelné monitorovanie a podávanie správ, pričom v prílohe III sa stanovujú ukazovatele na meranie výkonnosti. Táto kapitola takisto obsahuje ustanovenia o audite a oprávneniach úradu OLAF, pokiaľ ide o operácie financovania a investičné operácie v tretích krajinách. Okrem toho sa navrhuje, aby sa používanie záruky EÚ hodnotilo prostredníctvom priebežného a záverečného hodnotenia v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách. V priebežnom hodnotení sa budú musieť zohľadniť určité špecifické črty nariadenia, ako napríklad fungovanie postupov v rámci partnerstva medzi Komisiou a skupinou Európskej investičnej banky, rozdelenie záruky EÚ medzi skupinu Európskej investičnej banky a ostatných implementujúcich partnerov, implementácia služieb Poradenského centra InvestEU. Kapitola IX – Transparentnosť a viditeľnosť Ustanovenia sú zahrnuté s cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť a viditeľnosť pre konečných príjemcov finančných prostriedkov a širokú verejnosť. Kapitola X – Prechodné a záverečné ustanovenia Táto záverečná kapitola obsahuje ustanovenia týkajúce sa používania príjmov, vrátených platieb a vymožených súm z predchádzajúcich programov. Zoznam týchto programov sa spolu s EFSI uvádza v prílohe IV. V tejto kapitole sa stanovuje aj postup pre delegované akty. Predpokladá sa, že nariadenie sa bude uplatňovať od 1. januára 2021. 2020/0108 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173 a článok 175 tretí odsek, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Pandémia COVID-19 predstavuje obrovský šok pre globálne hospodárstvo a hospodárstvo Únie. V dôsledku opatrení potrebných na zamedzenie jej šírenia sa v EÚ výrazne znížila hospodárska činnosť. Očakáva sa, že HDP EÚ v roku 2020 klesne približne o 7,5 %, čo je oveľa hlbší prepad ako počas finančnej krízy v roku 2009. Po vypuknutí pandémie sa ukázalo vzájomné prepojenie globálnych dodávateľských reťazcov a odhalili sa niektoré zraniteľné miesta, ako napríklad nadmerná závislosť strategických odvetví od nediverzifikovaných externých zdrojov dodávok. Takéto zraniteľné miesta je potrebné riešiť, aby sa zlepšila reakcia Únie na núdzové situácie, ako aj odolnosť celého hospodárstva a zachovala sa jeho otvorenosť voči hospodárskej súťaži a obchodu v súlade s jeho pravidlami. Investičná činnosť podľa očakávaní výrazne klesla. Aj keď pred pandémiou bolo možné v Únii pozorovať zlepšenie pomerov investícií k HDP, toto zlepšenie nezodpovedalo očakávaniam v období výraznej obnovy a nepostačovalo na kompenzáciu rokov nedostatočných investícií po kríze v roku 2009. Čo je však dôležitejšie, súčasná úroveň investícií a investičné prognózy nepokrývajú potreby štrukturálnych investícií Únie na reštartovanie a udržanie dlhodobého rastu vzhľadom na technologické zmeny a globálnu konkurencieschopnosť vrátane inovácií, zručností, infraštruktúry, malých a stredných podnikov (MSP) a potrebu riešiť kľúčové spoločenské výzvy, ako je udržateľnosť alebo starnutie obyvateľstva. V záujme dosiahnutia cieľov politiky Únie a na zabezpečenie rýchlej, inkluzívnej a zdravej obnovy hospodárstva je preto potrebná podpora na riešenie zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií a na zníženie nedostatku investícií v cieľových sektoroch. (2)V hodnoteniach sa zdôraznilo, že rôznorodosť finančných nástrojov použitých vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 viedla k určitému prekrývaniu v ich rozsahu pôsobnosti. Ťažkosti spôsobila aj sprostredkovateľom a konečným prijímateľom, ktorí museli čeliť rôznym pravidlám v oblasti oprávnenosti a podávania správ. Možnosti kombinovať viaceré fondy Únie takisto bránila absencia zlučiteľných pravidiel, hoci takáto možnosť by bola bývala prospešná na podporu projektov, ktoré potrebovali rôzne druhy financovania. V záujme efektívnejšie fungujúcej podpory v prospech konečných prijímateľov, ktorá sa dosiahne integráciou a zjednodušením ponúk financovania v rámci jedinej schémy rozpočtovej záruky, čím sa posilní vplyv podpory Únie a zároveň sa znížia náklady pre rozpočet Únie, by sa mal preto vytvoriť jediný fond, Fond InvestEU, ktorý bude vychádzať aj zo skúseností s Európskym fondom pre strategické investície (EFSI) zriadeným v rámci Investičného plánu pre Európu. (3)V posledných rokoch Únia prijala ambiciózne stratégie na dobudovanie jednotného trhu a na stimuláciu udržateľného a inkluzívneho rastu a tvorby pracovných miest, ako napríklad „Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ z 3. marca 2010, „Akčný plán na vybudovanie únie kapitálových trhov“ z 30. septembra 2015, „Nová európska stratégia pre kultúru“ z 22. mája 2018, „balík opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov“ z 30. novembra 2016, „Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo“ z 2. decembra 2015, „Európska stratégia pre nízkoemisnú mobilitu“ z 20. júla 2016, „Akčný plán v oblasti európskej obrany“ z 30. novembra 2016, „Zriadenie Európskeho obranného fondu“ zo 7. júna 2017, „Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru“ z 26. októbra 2016, „Medziinštitucionálne vyhlásenie Európskeho piliera sociálnych práv“ z 13. decembra 2017, „európska zelená dohoda“ z 11. decembra 2019, „Investičný plán európskej zelenej dohody“ zo 14. januára 2020, „Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie“ zo 14. januára 2020, „Stratégia Komisie pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy“, „Stratégia v oblasti údajov“ a „Oznámenie o umelej inteligencii“ z 19. februára 2020, „Nová priemyselná stratégia pre Európu“ z 10. marca 2020 a „Stratégia pre MSP pre zelenú a digitálnu Európu“ z 10. marca 2020. Fond InvestEU by mal využívať a podporovať synergie medzi týmito navzájom sa posilňujúcimi stratégiami prostredníctvom poskytovania podpory na investície a prístupu k financovaniu. (4)Na úrovni Únie slúži ako rámec na identifikáciu národných priorít v oblasti reforiem a na monitorovanie ich realizácie európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík. Členské štáty v prípade potreby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vypracujú vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu uvedených reformných priorít. Uvedené stratégie by sa mali predkladať spolu s ročnými národnými programami reforiem, aby sa poskytol prehľad a umožnila sa koordinácia prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporené vnútroštátnym financovaním alebo financovaním Únie, resp. obidvoma typmi financovania. Uvedené stratégie by mali financovanie z prostriedkov Únie využívať konzistentne a maximalizovať pridanú hodnotu finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť najmä z európskych štrukturálnych a investičných fondov, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a Programu InvestEU. (5)Fond InvestEU by mal prispieť k zlepšeniu konkurencieschopnosti a sociálno-ekonomickej konvergencie a súdržnosti Únie, a to aj v oblasti inovácie a digitalizácie, k efektívnemu využívaniu zdrojov v súlade s obehovým hospodárstvom, k udržateľnosti a inkluzívnosti hospodárskeho rastu Únie a k sociálnej odolnosti a integrácii kapitálových trhov Únie, a to aj prostredníctvom riešení, ktoré sú zamerané na fragmentáciu kapitálových trhov Únie a na diverzifikáciu zdrojov financovania pre podniky Únie. Na tieto účely by sa z Fondu InvestEU mali podporovať projekty, ktoré sú technicky a ekonomicky životaschopné, a to tak, že fond bude slúžiť ako rámec pre využívanie dlhových nástrojov, nástrojov na zdieľanie rizika a kapitálových nástrojov, ktoré sa podľa relevantnosti budú opierať o záruku z rozpočtu Únie a o finančné príspevky implementujúcich partnerov. Fond InvestEU by mal byť založený na dopyte a zároveň by sa mal zameriavať na poskytovanie strategických a dlhodobých prínosov vo vzťahu ku kľúčovým oblastiam politiky Únie, ktoré by inak neboli financované alebo by neboli financované dostatočne, čo by prispelo k plneniu politických cieľov Únie. Podpora v rámci Fondu InvestEU by mala zahŕňať širokú škálu sektorov a regiónov, ale mala by sa vyhýbať nadmernej odvetvovej alebo geografickej koncentrácii a mala by uľahčiť prístup v prípade projektov pozostávajúcich z partnerských subjektov vo viacerých regiónoch EÚ. (6)Kultúrny a kreatívny priemysel sú kľúčovými a rýchlo sa rozvíjajúcimi odvetviami v Únii a vytvárajú tak ekonomickú, ako aj kultúrnu hodnotu z hľadiska duševného vlastníctva a individuálnej tvorivosti. Obmedzenia sociálnych kontaktov zavedené počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 však mali výrazný negatívny hospodársky vplyv na tieto odvetvia. Okrem toho nehmotná povaha aktív v týchto odvetviach obmedzuje prístup MSP a organizácií z uvedených odvetví k súkromným finančným prostriedkom, ktoré sú nevyhnutné na to, aby boli schopné investovať, rozširovať sa a súťažiť na medzinárodnej úrovni. Program InvestEU by mal naďalej uľahčovať prístup k financovaniu pre MSP a organizácie kultúrneho a kreatívneho priemyslu. Kultúrny a kreatívny priemysel a audiovizuálne a mediálne odvetvia sú základom našej kultúrnej rozmanitosti a demokracie v digitálnom veku a neoddeliteľnou súčasťou našej zvrchovanosti a autonómie a strategické investície do audiovizuálneho a mediálneho obsahu a technológií určia dlhodobú schopnosť produkovať a distribuovať obsah širokému publiku naprieč štátnymi hranicami. (7)S cieľom podporiť udržateľný a inkluzívny rast, investície a zamestnanosť, a tým prispieť k zlepšeniu životných podmienok, spravodlivejšiemu rozdeleniu príjmov a väčšej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii by mal Fond InvestEU podporovať investície do hmotných a nehmotných aktív, ako aj do kultúrneho dedičstva. Projekty financované z Fondu InvestEU by mali spĺňať environmentálne a sociálne normy Únie vrátane noriem týkajúcich sa pracovných práv. Intervencie prostredníctvom Fondu InvestEU by mali dopĺňať podporu Únie, ktorá sa poskytuje prostredníctvom grantov. (8)Únia schválila ciele stanovené v Agende 2030 Organizácie Spojených národov pre udržateľný rozvoj („Agenda 2030“), svoje ciele udržateľného rozvoja a Parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy („Parížska dohoda o zmene klímy“), ako aj sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030. V záujme dosiahnutia uvedených cieľov vrátane cieľov stanovených v rámci environmentálnej politiky Únie je potrebné zásadne zintenzívniť činnosť zameranú na udržateľný rozvoj. Pri koncipovaní Fondu InvestEU by preto mali dominovať zásady udržateľného rozvoja. (9)Program InvestEU by mal prispievať k budovaniu systému udržateľných financií v Únii, ktorý bude podporovať presmerovanie súkromného kapitálu na udržateľné investície v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie z 8. marca 2018 s názvom „Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu“ a v oznámení Komisie zo 14. januára 2020 o Investičnom pláne európskej zelenej dohody. (10)Uznávajúc dôležitosť riešenia problémov spojených so zmenou klímy v súlade so záväzkami Únie implementovať Parížsku dohodu o zmene klímy a s cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja Program InvestEU prispeje k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa, ktorým je vynaložiť 25 % výdavkov z rozpočtu Únie na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že akcie v rámci Programu InvestEU prispejú k plneniu cieľov v oblasti klímy vo výške 30 % celkového finančného krytia tohto programu. Relevantné akcie sa identifikujú počas prípravy a implementácie Programu InvestEU a prehodnotia sa počas príslušných hodnotení a preskúmaní. (11)Príspevok Fondu InvestEU k dosahovaniu cieľov v oblasti klímy sa bude sledovať prostredníctvom systému Únie na sledovanie plnenia cieľov v oblasti klímy, ktorý vytvorí Komisia v spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi, pričom na určenie toho, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná, sa budú primeraným spôsobom uplatňovať kritériá stanovené v [nariadení o zriadení rámca pre uľahčenie udržateľných investícií]. Program InvestEU by mal prispievať aj k implementácii iných rozmerov týkajúcich sa cieľov v oblasti udržateľného rozvoja. (12)Podľa správy z roku 2018 o globálnych rizikách, ktorú vydalo Svetové ekonomické fórum, sa polovica z desiatich najzávažnejších rizík ohrozujúcich globálne hospodárstvo týka životného prostredia. Patrí k nim znečistenie ovzdušia, pôdy, vnútrozemských vôd a oceánov, extrémne poveternostné javy, strata biodiverzity, neúspešné zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy. Environmentálne zásady sú pevne zakotvené v zmluvách a mnohých politikách Únie. Pri operáciách spojených s Fondom InvestEU by sa preto malo propagovať uplatňovanie hľadiska environmentálnych cieľov. Do prípravy a realizácie investícií by sa mala začleniť ochrana životného prostredia, prevencia a riadenie príslušných rizík. Únia by mala sledovať aj svoje výdavky súvisiace s biodiverzitou a kontrolou znečistenia ovzdušia s cieľom plniť oznamovacie povinnosti podľa Dohovoru o biologickej diverzite a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284. Investície alokované na ciele environmentálnej udržateľnosti by sa preto mali sledovať pomocou spoločných metodík, ktoré sú v súlade s metodikami vypracovanými v rámci iných programov Únie, ktoré sa uplatňujú na klímu, biodiverzitu a riadenie znečisťovania ovzdušia, s cieľom umožniť posúdenie individuálneho a kombinovaného vplyvu investícií na kľúčové zložky prírodného kapitálu vrátane ovzdušia, vody, pôdy a biodiverzity.

(13)Implementujúci partner by mal preverovať investičné projekty, ktoré dostávajú značnú podporu Únie, najmä v oblasti infraštruktúry, s cieľom určiť, či majú environmentálny, klimatický alebo sociálny vplyv. Investičné projekty, ktoré majú takýto vplyv, by mali podliehať preverovaniu udržateľnosti v súlade s usmerneniami, ktoré by mala vypracovať Komisia v úzkej spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi v rámci Programu InvestEU. V týchto usmerneniach by sa mali vhodne použiť kritériá stanovené v [nariadení o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií] s cieľom určiť, či je hospodárska činnosť environmentálne udržateľná a v súlade s usmerneniami vypracovanými pre iné programy Únie. V súlade so zásadou proporcionality by takéto usmernenia mali zahŕňať primerané ustanovenia na zabránenie zbytočnej administratívnej záťaži a projekty, ktoré nedosahujú určitý rozsah, ktorý sa má vymedziť v usmernení, by sa z hľadiska udržateľnosti mali z preverovania vylúčiť. Ak implementujúci partner dospeje k záveru, že preverovanie udržateľnosti sa nemusí vykonať, mal by investičnému výboru zriadenému pre Fond InvestEU poskytnúť príslušné odôvodnenie. Operácie, ktoré nie sú v súlade s dosahovaním cieľov v oblasti klímy, by nemali byť oprávnené na podporu podľa tohto nariadenia. (14)Nízka miera investícií do infraštruktúry v Únii počas finančnej krízy a opäť počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 oslabila schopnosť Únie posilniť udržateľný rast, konkurencieschopnosť a konvergenciu. Takisto vytvára riziko konsolidácie nerovnováh a má dlhodobý vplyv na rozvoj regiónov. Rozsiahle investície do infraštruktúry Únie, najmä pokiaľ ide o prepojenosť a energetickú efektívnosť a vytvorenie jednotného európskeho dopravného priestoru, majú zásadný význam pre splnenie cieľov Únie v oblasti udržateľnosti vrátane záväzkov Únie v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030. Podpora z Fondu InvestEU by sa preto mala zameriavať na investície do dopravy, energetiky vrátane energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie a iných bezpečných a udržateľných nízkoemisných zdrojov energie, environmentálnej infraštruktúry, infraštruktúry súvisiacej s opatreniami v oblasti klímy, námornej infraštruktúry a digitálnej infraštruktúry. V rámci Programu InvestEU by sa mali uprednostňovať oblasti s nedostatočnou úrovňou investícií, v ktorých sú potrebné dodatočné investície. S cieľom maximalizovať vplyv a pridanú hodnotu financovania z prostriedkov Únie je vhodné podporovať efektívny investičný proces, ktorý umožní zviditeľniť databázu projektov a maximalizuje synergie v rámci rôznych relevantných programov Únie napríklad v oblasti dopravy, energetiky a digitalizácie. So zreteľom na hrozby pre bezpečnosť a ochranu by investičné projekty prijímajúce podporu Únie mali zahŕňať opatrenia na podporu odolnosti infraštruktúry vrátane údržby a bezpečnosti infraštruktúry a mali by zohľadňovať zásady ochrany občanov na verejných priestranstvách. Malo by sa tak dopĺňať úsilie vynaložené v rámci iných fondov Únie, akým je napríklad Európsky fond regionálneho rozvoja, ktorý poskytuje podporu na bezpečnostné aspekty investícií do infraštruktúry na verejných priestranstvách, dopravnej, energetickej a inej kritickej infraštruktúry. (15)Program InvestEU by mal podľa potreby prispievať k cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 a k nariadeniu o riadení, ako aj podporovať energetickú efektívnosť pri investičných rozhodnutiach. (16)Skutočná multimodalita je príležitosťou na vytvorenie účinnej dopravnej siete šetrnej k životnému prostrediu, ktorá bude využívať maximálny potenciál všetkých dopravných prostriedkov a vytvárať medzi nimi synergie. Program InvestEU by mal podporovať investície do multimodálnych dopravných uzlov, ktoré napriek svojmu významnému hospodárskemu potenciálu a zdôvodneniam projektov predstavujú významné riziko pre súkromných investorov. Program InvestEU by mal prispievať aj k rozvoju a zavádzaniu inteligentných dopravných systémov (IDS). Program InvestEU by mal pomôcť zvýšiť úsilie pri navrhovaní a uplatňovaní technológií, ktoré pomôžu zlepšiť bezpečnosť vozidiel a cestnej infraštruktúry. (17)Program InvestEU by mal prispievať k politikám Únie týkajúcim sa morí a oceánov prostredníctvom rozvoja projektov a podnikov v oblasti modrého hospodárstva a zásad udržateľného financovania modrého hospodárstva. To môže zahŕňať intervencie v oblasti námorného podnikania a priemyslu, inovatívneho a konkurencieschopného námorného odvetvia, ako aj energie z obnoviteľných morských zdrojov a obehového hospodárstva. (18)Aj keď sa úroveň celkových investícií v Únii pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zvýšila, investície do činností s vyšším rizikom, ako je výskum a inovácie, boli stále nedostatočné a v súčasnosti sa očakáva, že ich kríza výrazne zasiahla. Výsledkom sú nedostatočné investície do tejto oblasti, ktoré oslabujú priemyselnú a hospodársku konkurencieschopnosť Únie a znižujú kvalitu života jej občanov. Fond InvestEU by mal poskytovať primerané finančné produkty na pokrytie rôznych štádií inovačného cyklu a širokej škály zainteresovaných strán, a to najmä s cieľom umožniť posilnenie využívania a zavádzanie riešení v komerčnom rozsahu v Únii, aby sa zabezpečila ich konkurencieschopnosť na svetových trhoch, a s cieľom podporiť excelentnosť Únie v oblasti udržateľných technológií na globálnej úrovni v synergii s programom Horizont Európa, ako aj s Európskou radou pre inováciu. V tejto súvislosti by skúsenosti získané z finančných nástrojov, ako je InnovFin – finančné prostriedky EÚ pre inovátorov, využívané v rámci programu Horizont 2020 na uľahčenie a urýchlenie prístupu inovačných podnikov k financovaniu, mali slúžiť ako pevný základ pre poskytnutie tejto cielenej podpory. (19)Cestovný ruch je dôležitou oblasťou hospodárstva Únie a odvetvím, ktoré v dôsledku pandémie COVID-19 zaznamenalo mimoriadne závažný pokles. Program InvestEU by mal prispieť k posilneniu jeho dlhodobej konkurencieschopnosti stimuláciou operácií, ktoré podporujú udržateľný, inovatívny a digitálny cestovný ruch. (20)Značné úsilie je naliehavo potrebné v súvislosti s investíciami do digitálnej transformácie a s jej posilnením, ako aj s rozšírením jej prínosov tak, aby bola na prospech všetkým občanom a podnikom v Únii. Silný politický rámec zavedený prostredníctvom stratégie digitálneho jednotného trhu by teraz mali nasledovať podobne ambiciózne investície vrátane investícií do umelej inteligencie v súlade s programom Digitálna Európa. (21)Malé a stredné podniky (MSP) predstavujú viac než 99 % podnikov v Únii a ich hospodárska hodnota je významná a kľúčová. Vzhľadom na to, že sú považované za vysokorizikové a nedisponujú dostatočným kolaterálom, je však ich prístup k financovaniu zložitý. Ďalšie výzvy vyplývajú z potreby MSP a podnikov sociálneho hospodárstva zachovať si konkurencieschopnosť tak, že sa budú zapájať do činností v oblasti digitalizácie, internacionalizácie, transformácie podľa zásad obehového hospodárstva a inovácie a že budú zlepšovať zručnosti svojich zamestnancov. Navyše MSP a podniky sociálneho hospodárstva majú k dispozícii menej zdrojov financovania než väčšie podniky, pretože zvyčajne neemitujú dlhopisy a majú len obmedzený prístup k burzám a veľkým inštitucionálnym investorom. Pre MSP a podniky sociálneho hospodárstva sú čoraz bežnejšie inovačné riešenia, ako napríklad nadobudnutie podnikateľských alebo vlastníckych podielov v podniku zo strany zamestnancov. Prístup k financiám je ešte zložitejší v prípade tých MSP, ktorých činnosť sa zameriava na nehmotné aktíva. MSP v Únii sú vo veľkej miere závislé od bánk a dlhového financovania vo forme kontokorentných úverov, bankových úverov alebo lízingu. Podpora MSP, ktoré čelia uvedeným výzvam, uľahčením ich prístupu k financovaniu a poskytnutím širšej škály zdrojov financovania je potrebná na posilnenie ich schopnosti financovať svoje vytváranie, rast, inováciu a udržateľný rozvoj, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a zvládnuť hospodárske poklesy, ako aj na zvýšenie odolnosti hospodárstva a finančného systému počas hospodárskych poklesov a zachovanie schopnosti MSP vytvárať pracovné miesta a dobré sociálne podmienky. Týmto nariadením sa takisto dopĺňajú iniciatívy, ktoré sa už realizujú v rámci plánu na vytvorenie únie kapitálových trhov. Fond InvestEU by mal preto vychádzať z úspešných programov Únie, ako je napríklad Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), a mal by poskytovať prevádzkový kapitál a investície počas celého životného cyklu spoločnosti, mal by poskytovať finančné prostriedky na lízingové operácie a mal by poskytovať príležitosť zamerať sa na konkrétne a cielenejšie finančné produkty. Mal by takisto maximalizovať kapacitu verejných/súkromných investičných fondov, ako je napríklad fond na investovanie do prvotných verejných ponúk akcií MSP (prvotná verejná ponuka akcií), ktorý sa snaží podporovať MSP prostredníctvom nasmerovania väčšieho objemu súkromného a verejného kapitálu najmä do strategických spoločností. (22)Ako sa uvádza v diskusnom dokumente Komisie o sociálnom rozmere Európy z 26. apríla 2017, oznámení o Európskom pilieri sociálnych práv, rámci Únie pre Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a v oznámení o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie zo 14. januára 2020, budovanie inkluzívnejšej a spravodlivejšej Únie je kľúčovou prioritou Únie, ktorá má prispieť k riešeniu nerovnosti a posilneniu politík sociálneho začlenenia v Európe. Nerovnosť príležitostí má vplyv najmä na prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave, kultúre, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám. Investíciami do hospodárstva vyznačujúceho sa sociálnymi zručnosťami a ľudským kapitálom, ako aj integráciou zraniteľných populácií do spoločnosti možno posilniť hospodárske príležitosti, najmä ak sú koordinované na úrovni Únie. Fond InvestEU by sa mal využívať na podporu investícií do vzdelávania a odbornej prípravy vrátane rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov okrem iného v regiónoch, ktoré sú závislé od uhlíkovo náročného hospodárstva a ktoré sú ovplyvnené štrukturálnym prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo. Mal by sa používať na podporu projektov, ktoré vytvárajú pozitívne sociálne vplyvy a posilňujú sociálne začlenenie tým, že pomáhajú zvyšovať zamestnanosť vo všetkých regiónoch, najmä medzi nekvalifikovanými a dlhodobo nezamestnanými, a zlepšovať situáciu, pokiaľ ide o rodovú rovnosť, rovnaké príležitosti, nediskrimináciu, prístupnosť, medzigeneračnú solidaritu, odvetvie zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb, sociálne bývanie, bezdomovectvo, digitálnu integráciu, rozvoj komunít, úlohu a miesto mladých ľudí v spoločnosti, ako aj o zraniteľné osoby vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. Program InvestEU by mal podporovať aj európsku kultúru a tvorivosť, ktorá má sociálny cieľ. (23)S cieľom reagovať na negatívne účinky rozsiahlych premien, ktorými v nasledujúcom desaťročí prejdú spoločnosti v Únii a trh práce, je potrebné investovať do ľudského kapitálu, sociálnej infraštruktúry, mikrofinancií, etických financií a financií pre sociálne podniky a nových obchodných modelov sociálneho hospodárstva vrátane investícií so sociálnym vplyvom a sociálne motivovaného obstarávania. Prostredníctvom Programu InvestEU by sa mal posilniť vznikajúci ekosystém sociálneho trhového hospodárstva, mala by sa zvýšiť ponuka financovania pre mikropodniky, sociálne podniky a inštitúcie sociálnej solidarity, ako aj súvisiaci prístup k tejto ponuke, aby sa uspokojil dopyt tých, ktorí ich potrebujú najviac. Pracovná skupina na vysokej úrovni pre investovanie do sociálnej infraštruktúry v Európe v januári 2018 vo svojej správe s názvom „Podpora investícií do sociálnej infraštruktúry v Európe“ identifikovala v období 2018 – 2030 celkový nedostatok investícií do sociálnej infraštruktúry a služieb vrátane vzdelávania, odbornej prípravy, zdravotnej starostlivosti a bývania vo výške najmenej 1,5 bilióna EUR. To si vyžaduje podporu, a to aj na úrovni Únie. Mala by sa preto využiť spojená sila kapitálu z verejných, komerčných a filantropických zdrojov, ako aj podpora zo strany nadácií a alternatívnych druhov poskytovateľov finančných služieb, ako sú etickí, sociálni a udržateľní aktéri, aby sa podporil rozvoj hodnotových reťazcov sociálneho trhového hospodárstva a zvýšila odolnosť Únie. (24)V hospodárskej kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 nie je rozdelenie zdrojov na trhu v plnej miere efektívne a vnímané riziko výrazne oslabuje tok súkromných investícií. Za takýchto okolností je mimoriadne dôležitá kľúčová funkcia Fondu InvestEU, pokiaľ ide o ekonomicky životaschopné projekty zamerané na znižovanie rizík v prospech súkromných finančných prostriedkov, a mala by sa posilniť, okrem iného, s cieľom zabrániť riziku asymetrickej obnovy. Program InvestEU by mal byť schopný poskytovať významnú podporu spoločnostiam vo fáze obnovy a zároveň zabezpečiť silné zameranie investorov na strednodobé a dlhodobé politické priority Únie, ako je napríklad európska zelená dohoda, Investičný plán európskej zelenej dohody, stratégia pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy a silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie. Mala by sa tým výrazne zvýšiť kapacita Skupiny Európskej investičnej banky (EIB), národných podporných bánk a inštitúcií, ako aj iných implementujúcich partnerov na preberanie rizika pri podpore obnovy hospodárstva. (25)Pandémia COVID-19 predstavuje obrovský šok pre globálne hospodárstvo a hospodárstvo Únie. Očakáva sa, že pokles HDP EÚ bude oveľa výraznejší ako počas finančnej krízy v roku 2009 a nepriaznivé sociálne účinky budú nevyhnutné. Po vypuknutí pandémie sa ukázalo, že je potrebné riešiť strategické slabé miesta s cieľom zlepšiť reakciu Únie na núdzovú situáciu, ako aj odolnosť celého hospodárstva. Len odolné, inkluzívne a integrované európske hospodárstvo môže zachovať jednotný trh a rovnaké podmienky aj v prospech členských štátov, ktoré sú najviac postihnuté. (26)Fond InvestEU by mal fungovať v rámci piatich segmentov politiky, ktoré odzrkadľujú kľúčové priority politiky Únie, konkrétne: udržateľná infraštruktúra; výskum, inovácia a digitalizácia; MSP; sociálne investície a zručnosti a strategické európske investície. (27)Aj keď by sa segment politiky pre MSP mal v prvom rade zameriavať na podporu MSP, malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou by mali byť takisto oprávnené v rámci tohto segmentu politiky. Spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou by mali byť oprávnené na podporu aj v rámci ostatných štyroch segmentov politiky. (28)Primárnym zámerom segmentu strategických európskych investícií by mala byť podpora tých konečných prijímateľov, ktorí sú usadení v členskom štáte a pôsobia v Únii a ktorých činnosti majú strategický význam pre Úniu, najmä so zreteľom na zelenú a digitálnu transformáciu a posilnenú odolnosť v oblastiach, ako je i) poskytovanie kritickej zdravotnej starostlivosti, výroba a vytváranie zásob liekov, zdravotníckych pomôcok a zdravotníckych potrieb, posilnenie kapacít reakcie na zdravotnú krízu a systému civilnej ochrany; ii) kritická infraštruktúra, či už fyzická alebo virtuálna; iii) poskytovanie tovaru a služieb, ktoré sú nápomocné pri prevádzke a údržbe takejto infraštruktúry; iv) kľúčové podporné, transformatívne, zelené a digitálne technológie a prevratné inovácie, pri ktorých je investícia strategicky dôležitá pre budúcnosť priemyslu Únie, vrátane umelej inteligencie, technológie blockchain, softvéru, robotiky, polovodičov, mikroprocesorov, špičkových cloudových technológií, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, kybernetickej bezpečnosti, kvantových technológií, fotoniky, priemyselnej biotechnológie, technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov, technológií uskladňovania energie vrátane batérií, udržateľných dopravných technológií, aplikácií čistého vodíka a palivových článkov, technológií dekarbonizácie pre priemysel, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého, technológií obehového hospodárstva, biomedicíny, nanotechnológií, liekov a progresívnych materiálov; v) výrobné zariadenia na hromadnú výrobu komponentov a zariadení pre informačné a komunikačné technológie v EÚ; vi) dodávky a vytváranie zásob kritických vstupov pre verejných aktérov, podniky alebo spotrebiteľov v Únii; vii) kritické technológie a vstupy pre bezpečnosť Únie a jej členských štátov, ako je obranný a kozmický sektor a kybernetická bezpečnosť, a položky s dvojakým použitím v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia Rady (ES) č. 428/2009. Koneční príjemcovia by mali mať svoje sídlo v členskom štáte a mali by byť aktívni v Únii v tom zmysle, že vykonávajú podstatné činnosti, pokiaľ ide o personál, výrobu, výskum a vývoj alebo iné obchodné činnosti v Únii. Projekty, ktoré prispievajú k diverzifikácii strategických dodávateľských reťazcov na jednotnom trhu prostredníctvom operácií na viacerých miestach v celej EÚ, by mali mať možnosť využívať výhody. (29)Segment strategických európskych investícií by sa mal zamerať aj na dodávateľov usadených a pôsobiacich v Únii, ktorých činnosti majú strategický význam pre Úniu a ktorí by potrebovali dlhodobé investície alebo na ktorých sa vzťahuje mechanizmus preverovania priamych zahraničných investícií. Okrem toho by dôležité projekty spoločného európskeho záujmu mohli využívať najmä segment strategických európskych investícií