Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Priebežné hodnotenie vykonávania programu verejného zdravia (2003 – 2008) /* KOM/2008/0484 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 24.7.2008 KOM(2008) 484 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Priebežné hodnotenie vykonávania programu verejného zdravia (2003 – 2008) OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Priebežné hodnotenie vykonávania programu verejného zdravia (2003 – 2008) (Text s významom pre EHP) ÚVOD V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003–2008)[1], ďalej len „rozhodnutie o programe“, sa zaviedol šesťročný program v oblasti verejného zdravia, ktorého vykonávanie sa vymedzilo od 1. januára 2003 do 31. decembra 2008. Cieľom tohto oznámenia je predložiť závery hodnotenia prvých troch rokov vykonávania programu verejného zdravia (2003 –2008), ďalej len „program“. Potreba vykonať hodnotenie vyplýva z článku 12 ods. 3 uvedeného rozhodnutia, v ktorom sa od Európskej komisie tiež vyžaduje, aby výsledky hodnotenia oznámila Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Hodnotenie vykonali nezávislí odborníci z poradenskej spoločnosti RAND Europe vybraní prostredníctvom verejnej súťaže. Hodnotiaca správa je v plnom rozsahu dostupná na tejto adrese internetovej stránky „Europa“ Generálneho riaditeľstva Sanco: http://ec.europa.eu/health/ph_programme/eval2003_2008_en.htm. 2. Súvislosti Podľa článku 152 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva musí byť pri určovaní a vykonávaní všetkých politík a činností Spoločenstva zabezpečená vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia. Tento program, ktorý dopĺňa vnútroštátne politiky, je navrhnutý tak, aby pomohol dosiahnuť cieľ stanovený v Zmluve o ES. Všeobecné ciele programu sú: - zlepšiť informácie a vedomosti o zdraví v záujme rozvoja verejného zdravia; - zvýšiť schopnosť rýchlym a koordinovaným spôsobom reagovať na ohrozenia zdravia; - podporovať zdravie a prevenciu chorôb prostredníctvom akcií zameraných na určujúce faktory zdravia vo všetkých politikách a činnostiach Spoločenstva. Program je preto zameraný na: - zaručenie vysokej úrovne ochrany zdravia ľudí vo všetkých politikách a činnostiach Spoločenstva prostredníctvom integrovanej a medziodvetvovej zdravotnej stratégie; - riešenie nerovností v oblasti zdravia; - podnecovanie spolupráce medzi členskými štátmi v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje článok 152 Zmluvy o založení ES. 3. Metodika Hodnotenie sa zakladalo na niekoľkých metódach zberu údajov, konkrétne na teoretickom výskume, prieskume vedúcich pracovníkov projektov, pohovoroch s rôznymi zainteresovanými stranami, analýze archívnych údajov a analýze projektovej databázy. Bolo zamerané hlavne na projekty spolufinancované v období od 2003 – 2005 v rámci každoročných výziev na predloženie návrhov, ktoré predstavovali hlavnú činnosť programu. Finančné prostriedky pridelené výzvam na predloženie návrhov tvorili väčšinu prevádzkového rozpočtu. Keďže išlo o priebežné hodnotenie, vykonalo sa v čase, keď bola väčšina projektov v počiatočnej fáze svojho rozvoja. Z tohto dôvodu hodnotitelia nemohli presne určiť, do akej miery sa projektmi spolufinancovanými v rámci Výziev na predloženie návrhov počas obdobia rokov 2003 – 2005 splnili ciele programu. Vzhľadom na tieto obmedzenia sa v hodnotení brali do úvahy tieto kritériá týkajúce sa programu verejného zdravia (2003 – 2008): 4. Kritériá hodnotenia a otázky Pri hodnotení sa posudzovali tieto konkrétne kritériá: Relevantnosť : zhoda cieľov programu s potrebami zainteresovaných strán Účinnosť : miera, do akej sa dosiahli ciele stanovené v rozhodnutí o programe a v ročných pracovných plánoch; úroveň, do akej sa prostredníctvom programu implementovali priority opísané v ročných pracovných plánoch a v rozhodnutí o programe; miera, do akej program (prostredníctvom európskej pridanej hodnoty) za primerané náklady dopĺňa vnútroštátne politiky zamerané na ochranu ľudského zdravia a zlepšenie verejného zdravia. Efektívnosť : včasnosť pridelenia zdrojov, primerané množstvo, kvalita a cenová efektívnosť; analýza organizačného usporiadania a štruktúry programu, povinnosti vyplývajúce z programu a celková riadiaca kapacita vo vzťahu k dosiahnutým výsledkom; metódy použité na vykonávanie programu. Konzistentnosť a komplementárnosť : miera zabezpečenia konzistentnosti a komplementárnosti opatrení vykonaných v rámci programu a ako súčasť iných politík a činností EÚ (ako je regionálna politika, výskum, štatistické programy, politika zamestnanosti, atď.). Prijateľnosť : miera, do akej zainteresované strany akceptujú politiku verejného zdravia a spôsob, akým sa táto politika prostredníctvom programu vykonáva. Monitorovanie : primeranosť súčasného systému monitorovania činností programu. Udržateľnosť : miera, do akej sú výsledky programu udržateľné zo strednodobého a dlhodobého hľadiska, t. j. po tom, čo EÚ prestane poskytovať finančné prostriedky. 5. Zistenia Najdôležitejšie zistenia tohto hodnotenia sa uvádzajú nižšie. 5.1. Relevantnosť Z prieskumu u vedúcich pracovníkov projektov a z rozhovorov s rôznymi zainteresovanými skupinami vyplýva, že zainteresované strany jednoznačne vnímajú program ako niečo, čo prináša výhody nielen im, ale aj občanom EÚ. Uviedli sa tieto dôležité výhody: vytvorenie siete, výmena vedomostí a osvedčených postupov, celoeurópska spolupráca a budovanie kapacít. 5.2. Účinnosť Z prieskumu vyplýva, že projekty sa považujú za účinné z hľadiska podpory plnenia cieľov rozhodnutia o programe a pracovných plánov. „Výber projektov je vnímaný ako proces, ktorý bol riadený jasnými a prehľadnými hodnotiacimi postupmi uverejnenými v internetových novinách. Tieto prispeli k pocitu istoty, že sa financovali iba relevantné projekty. Zdá sa, že hodnotitelia v tomto procese prehľadne uplatnili vhodné kritériá. Tento dojem potvrdzujú tiež dôkazy z prieskumov a rozhovorov.“[2] 5.3. Efektívnosť Značné množstvo vedúcich pracovníkov projektov sa domnieva, že správa projektov je zložitá a byrokratická, zatiaľ čo postup na predloženie projektov považujú za zdĺhavý a náročný. 5.4. Konzistentnosť a komplementárnosť Miera, do akej sa program verejného zdravia (2003 – 2008) a iné činnosti Spoločenstva navzájom ovplyvňujú, sa v každej oblasti líši; osobitne sa tento vplyv prejavuje v oblasti bioterorizmu, zdravotníckych systémov a farmaceutických výrobkov. 5.5. Prijateľnosť Opýtaní a zainteresované strany vo všeobecnosti prijali a podporili celoeurópsky zásah v oblasti verejného zdravia. Pridaná hodnota programu spočíva v skutočnosti, že program môže byť účinným prepojením zdravotníckych politík vlád jednotlivých krajín a ES, čo prispeje k podpore a koordinácii príslušných opatrení. 5.6. Monitorovanie Zo všetkých činností programu sa hodnotenie zameralo na monitorovanie projektov spolufinancovaných v rámci výziev na predloženie návrhov. Z prieskumu a rozhovorov vyplynulo, že monitorovanie projektov je primerané. 5.7. Udržateľnosť Takmer polovica respondentov vo funkcii vedúcich projektu (47 %) sa domnieva, že projekt a jeho výsledky by po ukončení finančnej podpory programu boli udržateľné. Respondenti pripomenuli, že udržateľnosť by sa mohla dosiahnuť prostredníctvom využitia výsledkov projektu; šírenia informácií (napr. správy o verejnom zdraví); pokračujúcej spolupráce a vytvárania sietí s partnermi a organizáciami; odborného vzdelávania a dodatočného financovania. V závere hodnotenia sa uvádza očakávanie, že výsledky aspoň niektorých častí programu budú isto udržateľné. 6. Odporúčania Celkové hodnotenie programu verejného zdravia (2003 – 2008) je pozitívne. Napriek tomu však bolo vydaných 18 odporúčaní v troch oblastiach: program, riadenie a projekty. 6.1. Program V hodnotení sa priority programu definujú ako zložité. Dokonca i pri ich úplnom odôvodnení nie je isté, či tieto priority odrážajú skutočné potreby zainteresovaných strán a/alebo občanov EÚ. Mala by sa venovať väčšia pozornosť rozvoju výraznejších priorít prostredníctvom procesu stanovovania priorít, v ktorom by viac zavážili skutočné potreby. Odporučilo sa zameranie na oblasti, ktoré majú veľký vplyv a ktoré vzbudzujú veľké obavy. 6.2. Riadenie Mala by sa vynaložiť snaha na rozvoj nových metód financovania s cieľom podporiť inovačnejšie návrhy. „Jadro“ zainteresovaných strán si veľmi dobre uvedomuje prácu na programe, existuje však širšie potenciálne publikum, ktoré je možno zanedbávané. V hodnotení sa naznačuje, že výhody vyplývajúce zo spolufinancovaných projektov by sa mali rozšíriť prostredníctvom odkazov zameraných na záujmové skupiny. Vzhľadom na skutočnosť, že úspešné plnenie programu závisí okrem iného od spolupráce s medzinárodnými organizáciami, odporučilo sa existujúce väzby s medzinárodnými orgánmi zachovať a upevniť. 6.3. Projekty Odporučilo sa zjednodušiť postup podávania žiadostí o predkladanie projektov v rámci výzvy na predloženie návrhov. V hodnotení sa navrhuje riadiť a obmedziť počet návrhov na posúdenie zvážením možnosti nepriamej, uzavretej a neformálnej súťaže. Konštatuje sa v ňom, že priebeh projektov by sa mal monitorovať s ohľadom na priority programu. 7. PRIPOMIENKY KOMISIE K ZÁVEROM HODNOTENIA 7.1. Program V hodnotení sa priority programu považujú za zložité. Dokonca i pri ich úplnom odôvodnení nie je isté, či tieto priority odrážajú skutočné potreby zainteresovaných strán a/alebo občanov EÚ. Začalo sa niekoľko iniciatív na zefektívnenie a uprednostnenie činností spojených s programom verejného zdravia, ako napr. mapovanie programu verejného zdravia (2003 – 2008) a viacročné plánovanie. Tieto iniciatívy pomôžu stanoviť priority na každý rok nového programu zdravia, t. j. druhého akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013)[3], zistiť, aké majú zainteresované strany potreby a vymedziť špecifické ciele. Nový program zdravia tak bude vďaka zníženiu počtu činností a objasneniu priorít presnejšie vymedzený. Okrem toho sa vykoná širší a inovačný konzultačný proces v snahe vymedziť priority ročných pracovných plánov, reagovať na skutočné potreby občanov EÚ a zvýšiť povedomie zainteresovaných strán o programe. Konzultácie prebehnú s niekoľkými skupinami zainteresovaných strán s cieľom zistiť, v ktorých oblastiach je podľa nich dôležité konať. 7.2. Riadenie Pokiaľ ide o možnosť zavedenia nových metód financovania, malo by sa poznamenať, že ponuka finančných mechanizmov v druhom programe verejného zdravia (2008 – 2013) je širšia. Medzi tieto mechanizmy patria: - spolufinancovanie činnosti určenej na dosiahnutie cieľa programu (až do 60 % nákladov na projekt) - spolufinancovanie prevádzkových nákladov mimovládnej organizácie alebo špecializovanej siete (až do 60 % oprávnených nákladov); - spoločné financovanie verejného orgánu alebo mimovládnej organizácie Spoločenstvom a jedným alebo viacerými členskými štátmi (až do 50 % nákladov); - spoločné činnosti s inými programami Spoločenstva. Pokiaľ ide o výsledky projektov, tieto sa budú šíriť primeranými prostriedkami zameranými na rôzne druhy publika. Viac pozornosti sa bude venovať udržateľnosti projektov. Na zabezpečenie podrobnejšieho sledovania projektov po ich ukončení by sa mohli použiť ukazovatele výsledkov. Na konci vykonávania projektu by sa mali posúdiť skutočné výsledky vyprodukované príjemcom. Cieľom je zistiť, do akej miery sa v záverečných správach odrážajú počiatočné očakávania projektu. Oznámenia o činnostiach programu budú určené širšej verejnosti ako predtým. Na tento účel bola vyvinutá komplexná stratégia. Podporili sa nové iniciatívy a rozšírili sa už existujúce iniciatívy, ako je použitie elektronického spravodajcu a internetu (internetová stránka GR SANCO, portál EÚ venovaný verejnému zdraviu a elektronický spravodajca Zdravie-EÚ, internetová stránka Výkonnej agentúry pre verejné zdravie), informačné dni (uskutočňované v Luxembursku a jednotlivých štátoch), ďalší rozvoj národných stredísk siete a nové publikácie súvisiace so zdravím. Komisia prostredníctvom priamych grantových dohôd zintenzívni spoluprácu s medzinárodnými organizáciami ako sú Svetová zdravotnícka organizácia a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. 7.3. Projekty Postup podávania žiadostí na predloženie projektov v rámci výzvy na predloženie návrhov by sa mal zjednodušiť. K takémuto zjednodušeniu už došlo v rámci výzvy na predloženie návrhov v roku 2007 a bude vykonané aj v rámci druhého programu verejného zdravia (2008 – 2013). Kritériá hodnotenia používané na výzvu na predloženie návrhov sa navyše zrevidovali v roku 2007. Po hodnotení, ktoré v roku 2006 uskutočnila Výkonná agentúra pre verejné zdravie, sa 12. februára 2007 prijalo rozhodnutie Komisie, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a kritériá výberu a financovania akcií v rámci programu verejného zdravia[4]. Kritériá na vyhodnotenie návrhov sa zrevidovali s cieľom sprehľadniť proces hodnotenia a poskytnúť uchádzačom vyčerpávajúcejšie usmernenia, aby vedeli, čo sa od projektov očakáva. Tieto kritériá boli jasne a dopodrobna opísané a niektoré aspekty formulované presnejšie než predtým, napr. čo sa myslí pod pojmami geografické pokrytie, kvalita a úloha partnerstiev v súvislosti s výzvami na predloženie návrhov, európska pridaná hodnota, rozpočet a finančné hospodárenie. Pokiaľ ide o obmedzenie počtu návrhov v rámci výzvy na predloženie návrhov prostriedkami navrhnutými v hodnotení, Komisia by chcela poukázať na to, že vo finančnom nariadení je predpísaná priama súťaž. Použitie uzavretej súťaže by v oblasti verejného zdravia nebolo výhodné a nezdá sa ani, že by neformálne súťaže boli zárukou nestrannosti a rovnakého zaobchádzania. Príjemcovia budú pozvaní, aby opísali, ako ich návrhy prispejú k zdraviu európskych občanov (podľa možnosti prostredníctvom meraní vhodnými ukazovateľmi vrátane ukazovateľa „roky zdravého života“),[5] a ako zmenšia rozdiely v zdraví v členských štátoch a regiónoch EÚ, ako aj medzi nimi. 8. ZÁVERY V priebežnom hodnotení sa vo všeobecnosti uvádzajú pozitívne závery, zatiaľ čo sa zdôrazňuje niekoľko oblastí odporúčaných na zváženie pri ďalšom vykonávaní programu verejného zdravia (2003 – 2008) a na rozvoj druhého programu verejného zdravia (2008 – 2013). Hodnotenie bol rozsiahly proces, ktorý od etapy plánovania až po dokončenie správy pokryl dlhé obdobie. Bol ukončený príliš neskoro v politickom cykle nato, aby sa rozhodlo o dôkladnej revízii programu verejného zdravia (2003 – 2008), ktorý sa zrušil 1. januára 2008, keď nadobudol účinnosť druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013). Výsledky hodnotenia sa však podľa možnosti okamžite brali na vedomie v snahe zdokonaliť zvyšok programu (2003 – 2008). Komisia bude počas vykonávania druhého programu zdravia (2008 – 2013) venovať maximálnu pozornosť odporúčaniam tohto hodnotenia. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES z 23. septembra 2002 o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003–2008) (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1). [2] Priebežné hodnotenie programu verejného zdravia spoločnosťou RAND (2003 – 2008), záverečná správa, strany 100 – 101. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, ktorým sa ustanovuje druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (Ú. v. EÚ L 301, 20.11.2007, s. 3). [4] Ú. v. EÚ L 46, 16.2.2007, s. 45-50. [5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm