Návrh smernica európskeho Parlamentu a Rady o uplatňovaní hlasovacích práv akcionárov spoločností, ktoré majú svoje sídlo v členskom štáte a ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/109/ES /* KOM/2005/0685 v konečnom znení - COD 2005/0265 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 05.01.2006 KOM(2005) 685 v konečnom znení 2005/0265 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o uplatňovaní hlasovacích práv akcionárov spoločností, ktoré majú svoje sídlo v členskom štáte a ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/109/ES (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE Úvod Kontext Účasť akcionárov je nevyhnutným predpokladom účinnej správy a riadenia spoločností. Občania EÚ, ktorí vlastnia akcie v kótovanej spoločnosti nachádzajúcej v inom členskom štáte, však často čelia vážnym problémom, ak chcú vykonávať hlasovacie práva spojené s týmito akciami a niekedy narážajú na prekážky, ktoré prakticky hlasovanie znemožňujú. V súčasnosti investori zvyčajne držia svoje akcie prostredníctvom účtov vedených u sprostredkovateľov cenných papierov, ktorí zase držia účty u iných sprostredkovateľov cenných papierov a centrálnych depozitárov cenných papierov spadajúcich pod iné jurisdikcie. Právne konštrukcie, z ktorých vyplývajú práva akcionárov v členských štátoch nie sú vždy úplne prispôsobené tejto modernej forme sprostredkovaných podielov. Cezhraničné reťazce sprostredkovateľov preto sťažujú nielen proces komunikácie medzi emitentmi a akcionármi, ale aj proces hlasovania. V posledných rokoch sa oblasť tohto problému výrazne rozšírila a naďalej sa rozširuje v dôsledku zvyšovania cezhraničných majetkových investícií, čo je ďalej posilňované podnecovaním vytvárania integrovaných finančných trhov v Európe i mimo nej. Rastúca miera vlastníctva akcií zahraničnými investormi už predstavuje ohrozenie kótovaných spoločností EÚ, ktoré sú vo vlastníctve základne pasívnych akcionárov. Okrem toho súčasné zákonné prekážky v cezhraničnom hlasovaní zamedzujú malým individuálnym cezhraničným akcionárom, ktorí majú záujem vykonávať svoje hlasovacie práva, aby používali prostriedky, ktoré by im umožnili jednoduché a lacné vykonávanie týchto práv. Z tohto dôvodu sa Komisia vo svojom „ Akčnom pláne modernizácie obchodného práva a zlepšenia správy a riadenia spoločností v Európskej únii“ zamýšľala nad potrebou uľahčenia cezhraničného vykonávania práv akcionárov. Komisia nielen že uznala, aby sa akcionárom nezávisle od krajiny ich trvalého pobytu v EÚ umožnil prístup na valné zhromaždenia a ostatné práva súvisiace s valnými zhromaždeniami, ale aj to, že by bolo potrebné vyriešiť množstvo konkrétnych problémov spojených s cezhraničným hlasovaním. Súčasné pravidlá na úrovni EÚ nie sú dostatočné na dosiahnutie tohto cieľa. V článku 17 smernice o transparentnosti [1] sa od emitentov vyžaduje, aby sprístupnili určité informácie a dokumenty, ktoré sú dôležité pre valné zhromaždenia. Tieto informácie a dokumenty majú byť sprístupnené v domovskom členskom štáte emitenta, avšak v článku 17 sa neuvádza, kedy a ako majú byť sprístupnené. V dôsledku toho sa vo všeobecnom ustanovení článku 17 smernice o transparentnosti neriešia konkrétne problémy nerezidentných akcionárov pri získavaní prístupu k informáciám pred konaním valného zhromaždenia. Navyše sa smernica o transparentnosti zameriava na informácie, ktoré emitenti musia sprístupniť trhu a neupravuje tak samotný proces hlasovania akcionárov. Od septembra do decembra roku 2004 a od mája do júla roku 2005 viedlo Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh a služby dve konzultácie s verejnosťou o posilnení práv akcionárov, najmä v cezhraničnom kontexte. Cieľom týchto konzultácií bolo, aby sa zúčastnené strany vyjadrili k hlavným prekážkam v cezhraničnom hlasovaní a k možným minimálnym štandardom, ktoré by Komisia mohla v tejto oblasti navrhnúť. Obidve konzultácie si vyžiadali značné množstvo odpovedí od účastníkov trhu naprieč všetkými zainteresovanými skupinami, ktorí preukázali výraznú podporu opatreniam, ktoré boli predložené na diskusiu. Ciele súčasnej iniciatívy Na základe empirických dôkazov a odoziev na konzultácie s verejnosťou sa zdá, že hlavnými prekážkami pre investorov v cezhraničnom hlasovaní sú, v poradí podľa dôležitosti: požiadavka na blokovanie akcií pre valným zhromaždením (aj vtedy, keď to neovplyvňuje obchodovanie s akciami počas tohto obdobia), sťažený a neskorý prístup k informáciám, ktoré sú dôležité pre valné zhromaždenie a zložitosť cezhraničného hlasovania, najmä hlasovania prostredníctvom splnomocnenca. Blokovanie akcií a zložitosť hlasovania prostredníctvom splnomocnenca taktiež značne ovplyvňujú náklady na cezhraničné hlasovanie. Zrušenie súčasného obmedzenia, ktoré bráni procesu hlasovania, si vyžaduje zmeny a doplnenia príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. Smernica, ktorá sa snaží odstrániť kľúčové prekážky v procese cezhraničného hlasovania a ktorá je zameraná na vybrané práva akcionárov sa zdá byť najvhodnejším druhom nástroja na dosiahnutie účinného zjednodušenia procesu cezhraničného hlasovania a zmenšenia rozdielov medzi členskými štátmi. Ostatné témy, ktoré boli predmetom konzultácií s verejnosťou a priamo súvisia s vykonávaním hlasovacích práv, ako je pôžička akcií, akciové certifikáty alebo pravidlá upravujúce jazyky, by mohli byť súčasťou odporúčania Komisie. Týmto návrhom smernice sa preto sledujú nasledujúce ciele: 1. Zabezpečiť, aby boli všetky valné zhromaždenia zvolané v dostatočnom časovom predstihu a aby boli všetky dokumenty, ktoré sa predkladajú na valnom zhromaždení, včas dostupné s cieľom umožniť všetkým akcionárom, bez ohľadu na ich trvalý pobyt, aby prijali opodstatnené rozhodnutie a včas odovzdali svoje hlasy. 2. Zrušiť všetky formy blokovania akcií. Tieto by mali byť nahradené systémom rozhodujúceho dňa, aby sa určilo oprávnenie akcionára zúčastňovať sa a hlasovať na valnom zhromaždení. 3. Odstrániť všetky právne prekážky v účasti na valných zhromaždeniach prostredníctvom elektronických prostriedkov. Ak sa emitent rozhodne sprístupniť elektronické prostriedky svojim akcionárom, tieto prostriedky výrazne uľahčia aktívnym akcionárom aktívne sa zúčastňovať na valnom zhromaždení. Technológia však nie je dostatočne vyvinutá na to, aby umožnila aktívnu účasť prostredníctvom elektronických prostriedkov vo všetkých prípadoch s dostatočnou zárukou bezpečnosti, a zavedenie týchto prostriedkov je nákladné. Z tohto dôvodu by emitenti nemali byť povinní ponúkať takúto možnosť svojim akcionárom. 4. Ponúkať nerezidentným akcionárom jednoduché prostriedky hlasovania, ktoré umožňujú hlasovanie bez účasti na valnom zhromaždení (hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca, v neprítomnosti a pomocou udeľovania príkazov). Komentár k jednotlivým článkom Kapitola I: Všeobecné ustanovenia Článok 1 – Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Rozsah pôsobnosti je obmedzený na emitentov akcií pri zohľadnení cieľa smernice, ktorým je uľahčenie vykonávania hlasovacích práv akcionárov na valných zhromaždeniach. Definícia zahŕňa aj európske spoločnosti (ďalej len „SE“), ktoré sa podľa článku 10 stanov európskej spoločnosti[2]považujú za akciové spoločnosti, ktoré boli založené podľa práva členského štátu, v ktorom má SE svoje sídlo. Odsek 2 stanovuje pre členský štát možnosť výnimky pre podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (ďalej len „PKIPCP) pri zohľadnení skutočnosti, že osobitné požiadavky sú stanovené inde.[3] Ak sa táto možnosť využije, navrhované znenie neobsahuje možnosť zaobchádzania s PKIPCP ako s emitentmi na účely tejto smernice, no nebráni im využívať výhody ustanovení pri výkone činnosti akcionárov ostatných spoločností. Článok 2 – Vymedzenie pojmov Definícia pojmu akcionár v bode c) sa iba preberá zo znenia bodov i) a ii) článku 2 ods. 1 písm. e) smernice o transparentnosti a teda vylučuje držiteľov akciových certifikátov zo svojho rozsahu pôsobnosti. Hoci investori do akciových certifikátov by mali byť v zásade oprávnení určiť spôsob hlasovania o podkladových akciách, zahrnutie držiteľov akciového certifikátu do definície by samo o sebe nevyhnutne nevyústilo do tohto výsledku, keďže certifikáty sú v skutočnosti často v držbe správcov cenných papierov a nie samotných investorov. Okrem toho sa obsah vydávania dohôd o akciových certifikátoch líši v oblasti hlasovacích práv a tieto rozdiely zvyčajne ovplyvňujú cenu certifikátov. Preto sa zdá, že táto otázka bude vhodnejšie riešená formou oddeleného odporúčania, ktoré bude môcť zohľadňovať špecifickosť tohto nástroja. Bod d) obsahuje definíciu pojmu „splnomocnenie“, ktorý v súčasnosti nemá rovnaký význam vo všetkých členských štátoch. V niektorých členských štátoch je splnomocnenie obmedzené na vykonávanie hlasovacích práv a tak sa v prípade zložitejších oprávnení využíva trvalá plná moc. V ostatných členských štátoch sa môže splnomocnenie týkať všetkých práv akcionára na valnom zhromaždení. Tento návrh sa prikláňa k druhej alternatíve. Splnomocnená osoba je uvedená v texte smernice ako „splnomocnenec“ (pozri navrhovaný článok 10). Článok 3 – Prísnejšie vnútroštátne požiadavky Táto smernica je smernicou minimálnej harmonizácie. Zavádza minimálne štandardy, ktoré akcionárom zaručujú včasný prístup k úplným informáciám týkajúcim sa valných zhromaždení a poskytujú zjednodušené spôsoby hlasovania bez účasti na valnom zhromaždení. Členské štáty môžu svojvoľne zachovať alebo zaviesť ustanovenia, ktoré sú pre akcionárov výhodnejšie. Článok 4 –Rovnaké zaobchádzanie s akcionármi Tento článok preberá všeobecnú zásadu z článku 17 ods. 1 smernice o transparentnosti a uplatňuje ju na práva akcionárov, na ktoré sa vzťahuje tento návrh smernice. Kapitola II: Valné zhromaždenia akcionárov Článok 5 – Pozvánka na valné zhromaždenie Článok 5 ukladá emitentovi povinnosť zaslať adresátom pozvánku na valné zhromaždenie v ktorej sa uvádza, že sa bude konať valné zhromaždenie spolu so základnými informáciami týkajúcimi sa tohto zhromaždenia. Podľa súčasných postupov by bol v prípade akcií na doručiteľa adresátom zvyčajne centrálny depozitár cenných papierov a v prípade akcií na meno zaregistrovaný akcionár. Adresáti a investor, ktorí sa nachádzajú na nižšom stupni v rámci reťazca, potom môžu dostať dodatočné informácie stanovené v odseku 3 zo zdrojov uvedených v pozvánke na valné zhromaždenie. Článok 6 – Právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia a predložiť návrhy rozhodnutí Právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia a predložiť návrhy rozhodnutí umožňuje, aby mali akcionári rozhodujúci vplyv na valných zhromaždeniach. Toto právo je zvyčajne vyhradené pre akcionárov vlastniacich minimálny podiel alebo počet akcií. Niektoré súčasné prahové hodnoty sú neprimerane vysoké. Týmto článkom sa v zásade potvrdzuje právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia (odsek 1) a predložiť návrhy rozhodnutí a zavádzajú minimálne prahové hodnoty na úrovni EÚ. Tieto prahové hodnoty boli stanovené v záujme zníženia prahových hodnôt, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v niektorých členských štátoch. Avšak v prípade, že prahové hodnoty v ostatných vnútroštátnych právnych predpisoch už sú nižšie než tie, ktoré sa navrhujú v tejto smernici, článok 6, ktorý je ustanovením minimálnej harmonizácie, sa samozrejme nemá chápať ako podpora členským štátom pri zvyšovaní svojich prahových hodnôt. Článok navyše stanovuje, že zmenený a doplnený program rokovania valného zhromaždenia a nové rozhodnutia by sa mali zaslať akcionárom. Táto skutočnosť si vyžaduje, aby sa do programu rokovania valného zhromaždenia pridali body a predložili návrhy rozhodnutí v dostatočnom časovom predstihu pred jeho konaním. Príslušný konečný termín však stanovia členské štáty. Článok 7 – Prístup na valné zhromaždenie Odsek 1 stanovuje zákaz všetkých foriem blokovania akcií. Blokovanie akcií odradzuje investorov od hlasovania, pretože im bráni v predaji svojich akcií niekoľko dní pred konaním valného zhromaždenia. Finančné riziko spojené s touto fázou blokovania je veľmi vysoké kvôli možným trhovým výkyvom počas tejto fázy. Taktiež je dokázané, že opatrenia na blokovanie akcií, ktoré umožňujú disponovanie s akciami počas fázy blokovania, nie sú, s výhradou následného zosúladenia akcií a hlasov, uspokojivým riešením. Jedným z dôvodov je to, že tento systém nechápu investori, ktorí si často neuvedomujú možnosť disponovania so svojimi akciami počas fázy blokovania. Okrem toho je zosúladenie ťažkopádne a prináša so sebou riziko omylov v dôsledku čoho sa hlasy nemusia zohľadniť. Odseku 2 povoľuje členským štátom zaviesť systém rozhodujúceho dňa ako požiadavku, na základe ktorej môže byť podmienený prístup na valné zhromaždenie. Rôzny postupy prípravy valných zhromaždení a nasledujúce potreby vzhľadom na načasovanie sa medzi členskými štátmi značne líšia; z tohto dôvodu sa nezdá vhodné zaviesť jednotný rozhodujúci deň na úrovni EÚ. Odsek 3 návrhu preto necháva na vnútroštátnych právnych predpisoch, aby určili akýkoľvek takýto dátum v maximálnej lehote 30 kalendárnych dní pred konaním valného zhromaždenia a tiež podrobne stanovili tento postup. Aby však skutočne nedochádzalo k zamedzeniu účasti akcionárov na valnom zhromaždení a hlasovaní, je jednoznačne stanovené, že vnútroštátne právne predpisy ani stanovy spoločnosti nesmú stanovovať žiadne neúmerné formálne požiadavky na preukázanie vlastníctva. Článok 8 – Účasť na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov Tento článok stanovuje, že všetky prekážky v účasti na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov sa majú odstrániť. Požiadavky týkajúce sa zistenia totožnosti akcionárov a bezpečnosti elektronickej komunikácie však nemožno považovať za prekážky v účasti na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov, keďže sú primerané vzhľadom na svoj cieľ. Článok 9 – Právo klásť otázky Akcionári by mali mať možnosť klásť otázky vedeniu valných zhromaždení, ktoré sú hlavnými orgánmi, v ktorých môžu akcionári vykonávať svoje práva a vyjadriť svoj názor. Právo klásť otázky by nemalo skutočný význam, keby emitent nemal zodpovedajúcu povinnosť odpovedať na otázky s výhradou opatrení potrebných na zabezpečenie riadneho priebehu rokovania valného zhromaždenia, dôvernosti alebo ochrany obchodných záujmov. Odpoveď nie je potrebná, ak môže akcionár dostať príslušné informácie ľahko dostupným spôsobom, pretože ich emitent sprístupnil vo forme „Často kladené otázky (FAQ)“, napr. na svojej internetovej stránke. V cezhraničnom kontexte by malo byť možné klásť otázky na diaľku, napr. prostredníctvom pošty, a žiadne prekážky by nemali brániť v používaní elektronických prostriedkov. Všetky odpovede na otázky by mali byť ľahko dostupné všetkým akcionárom bez ohľadu na ich trvalý pobyt. To je možné dosiahnuť najmä tak, že sa odpovede zverejnia na internetovej stránke emitenta. Článok 10 – Hlasovanie prostredníctvom splnomocnen ca Zámerom odseku 1 je odstrániť všetky súčasné obmedzenia osôb, ktoré môžu byť splnomocnené, s výnimkou požiadavky, že splnomocnenec by mal mať právnu spôsobilosť. Členské štáty, ktoré neukladajú žiadne takéto obmedzenia sa preto nestretli so žiadnymi nepriaznivými dôsledkami na valných zhromaždeniach. Niektoré obmedzenia však môžu byť oprávnené v prípadoch, keď je splnomocnenec v situácii, ktorá predstavuje konflikt záujmov. V takýchto prípadoch môžu členské štáty rozhodnúť o tom, že menovanie týchto splnomocnencov má podliehať udeľovaniu formálnych príkazov na hlasovanie. V záujme riadneho priebehu rokovania valného zhromaždenia odsek 2 ustanovuje, že jeden akcionár môže splnomocniť iba jednu osobu oprávnenú vykonávať jeho celé hlasovacie právo. Jedna osoba konajúca ako splnomocnenec by však mala mať možnosť byť splnomocnená viac ako jedným akcionárom. Následne by splnomocnenci konajúci v mene niekoľkých akcionárov mali mať možnosť odovzdať hlasy v oddelenom hlasovaní v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím podľa príkazov na hlasovanie od akcionárov, ktoré môžu kolidovať. Odsek 3 ozrejmuje to, že práva splnomocnencov by mali byť v princípe rovnaké ako práva, ktoré by akcionári vykonávali na valnom zhromaždení. Toto by však malo byť obmedzené na splnomocnencov konajúcich v mene jedného alebo niekoľkých akcionárov s rovnakými príkazmi na hlasovanie. Splnomocnenec zastupujúci niekoľkých akcionárov s kolidujúcimi príkazmi na hlasovanie by mal obmedziť svoju úlohu na hlasovanie. Článok 11 – Menovanie splnomocnencov Článok 11 zakazuje neprimerane ťažkopádne formálne požiadavky týkajúce sa splnomocnenia a udeľovania príkazov splnomocnencom. Emitenti si však musia byť dostatočne istí pokiaľ ide o totožnosť akcionára a splnomocnenca. Preto majú členské štáty možnosť udeliť požiadavky alebo povoliť emitentom uložiť požiadavky týkajúce sa totožností akcionára a splnomocnenca s prihliadnutím na primeranosť. Článok 12 – Hlasovanie v neprítomnosti Ak akcionári vlastnia akcie na meno a spoločnosť týchto akcionárov pozná, najjednoduchším a najlacnejším spôsobom odovzdania hlasov naďalej zostáva hlasovanie poštou. Takýto akcionári by preto mali túto možnosť hlasovania mať. Emitenti by mali okrem toho naďalej ponúkať možnosti hlasovania prostredníctvom elektronických prostriedkov, či už prostredníctvom internetu alebo inak. Článok 13 – Hlasovanie podľa udelených príkazov Odsek 1 stanovuje právo osôb alebo subjektov, ktoré vlastnia akcie v priebehu podnikateľskej činnosti v mene investorov, aby tieto akcie držali na individuálnych alebo súhrnných spoločných účtoch. Individuálne účty sú prehľadnejšie a umožňujú sledovanie hlasov, no ich vedenie je nákladnejšie než vedenie súhrnných spoločných účtov, na ktorých sú spoločne držané akcie niekoľkých klientov. Mala by existovať možnosť výberu medzi individuálnymi a súhrnnými spoločnými účtami pretože individuálne a súhrnné spoločné účty z uvedených dôvodov nepriťahujú pozornosť rovnakého typu investorov. Súhrnné spoločné účty sú možno atraktívnejšie pre individuálnych investorov z dôvodu nižších nákladov. V odseku 2 je vysvetlené, že v prípade súhrnných spoločných účtov nesmie odovzdanie hlasov podliehať takzvaným požiadavkám na preregistráciu, t. j. požiadavka, aby sprostredkovateľ pred valným zhromaždením dočasne rozčlenil každého zo svojich investorov voči centrálnemu depozitárovi, aby mohol vykonávať práva spojené s príslušnými akciami. Tento postup, ktorý existuje v niektorých členských štátoch, je nákladný a zdĺhavý. Odsek 3 zabezpečuje, aby osoby alebo subjekty uvedené v odseku 1 mali možnosť vykonávať hlasovacie práva spojené s príslušnými akciami, ak im investori udelili príkazy na hlasovanie. V súčasnosti sa to neuplatňuje vo všetkých právnych systémoch. Finanční sprostredkovatelia musia viesť záznamy o takýchto príkazoch počas minimálnej doby v prípade sporov súvisiacich s hlasovaním. Odsek 4 udeľuje právo takýmto osobám alebo subjektom, ktoré vlastnia akcie rovnakého emitenta na súhrnnom spoločnom účte v mene niekoľkých investorov, aby oddelene hlasovali podľa príkazov na hlasovanie od investorov. Odsek 5 ustanovuje, že ak je osoba alebo subjekt registrovaná(-ý) ako akcionár na účte rôznych investorov, mala by mať možnosť udeliť splnomocnenie každému z investorov alebo osôb menovaných investormi. Toto je výnimka zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 10 ods. 1. Článok 14 –Spočítanie hlasov Tento článok stanovuje, že všetky hlasy odovzdané v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím sa pri spočítavaní hlasov musia zohľadniť. To je dôležité pri zabezpečení, aby výsledky hlasovania úplne transparentným spôsobom odrážali predstavy akcionárov. Je to nevyhnutné pre investorov, ktorí sa potrebujú uistiť, že ich hlasy spoločnosť skutočne zohľadnila. Článok 15 – Informácie poskytnuté po valnom zhromaždení Výsledky hlasovania sa často poskytujú na valnom zhromaždení. Akcionári, ktorí sa nezúčastnili na valnom zhromaždení a ktorí najmä nie sú rezidentmi, by mali mať prístup k týmto výsledkom. To je možné dosiahnuť, bez toho, aby emitentovi nevznikli žiadne osobitné náklady, zverejnením výsledkov hlasovania na internetovej stránke emitentov. Kapitola III: Záverečné ustanovenia Článok 17 – Zmeny a doplnenia Článok 17 ustanovuje úpravu článku 17 smernice o transparentnosti s úmyslom predísť duplicite ustanovení s rovnakým predmetom úpravy. Preto boli časti článku, na ktoré sa vzťahuje súčasný návrh (predtým odsek 2 písm. a) a b)), v novom článku 17 vypustené. Článok by však nemal byť vypustený v celom rozsahu, keďže sa vzťahuje nielen na informácie, ktoré majú byť poskytnuté v zmysle valných zhromaždení, ale všeobecnejšie aj na všetky informácie, ktoré majú byť poskytnuté akcionárom a osobám uvedeným v článku 10 smernice o transparentnosti. 2005/0265 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o uplatňovaní hlasovacích práv akcionárov spoločností, ktoré majú svoje sídlo v členskom štáte a ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/109/ES EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie,[4] so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,[5] so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,[6] konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy,[7] keďže: 5. Komisia vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu „Modernizácia obchodného práva a zlepšenie správy a riadenia spoločností – plán na posun vpred” z 21. mája 2003[8]uviedla, že nové prispôsobené iniciatívy by mali byť prijaté s cieľom posilniť práva akcionárov v kótovaných spoločnostiach a že problémy súvisiace s cezhraničným hlasovaním by sa mali riešiť bezodkladne. 6. Európsky parlament vyjadril vo svojej rezolúcii z 21. apríla 2004[9] podporu zámeru Komisie posilniť práva akcionárov, najmä pomocou rozšírenia predpisov o transparentnosti, práva na hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca, možnosti účasti na valných zhromaždeniach prostredníctvom elektronických zariadení a zabezpečeniu, že je možné vykonávať cezhraničné hlasovacie práva. 7. Držitelia akcií, s ktorými sú spojené hlasovacie práva, by mali mať možnosť tieto práva vykonávať, keďže tieto práva sú zohľadnené v cene, ktorú musia zaplatiť za nadobudnutie týchto akcií. Okrem toho účinná kontrola akcionárov je predpokladom riadnej správy a riadenia spoločností a preto by sa mala uľahčovať a podporovať. Preto je nevyhnutné, aby boli na tento účel prijaté opatrenia na aproximáciu právnych predpisov členských štátov. Prekážky, ktoré bránia akcionárom v hlasovaní, ako je podriaďovanie vykonávania hlasovacích práv blokovaniu akcií akcionárom, by mali byť odstránené. Táto smernica však neovplyvňuje súčasné právne predpisy Spoločenstva o akciových podieloch emitovaných podnikmi kolektívneho investovania alebo akciových podieloch, ktoré tieto podniky nadobudli alebo odpredali. 8. Platné právne predpisy Spoločenstva nie sú dostatočné na dosiahnutie tohto cieľa. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES[10] ukladá emitentom povinnosť sprístupniť určité informácie a dokumenty dôležité pre valné zhromaždenia, no tieto informácie a dokumenty majú byť sprístupnené v domovskom členskom štáte emitenta. Navyše sa smernica 2001/34/ES zameriava na informácie, ktoré emitenti musia sprístupniť trhu a neupravuje tak samotný proces hlasovania akcionárov. 9. Značný podiel akcií v kótovaných európskych spoločnostiach vlastnia akcionári, ktorí nemajú trvalý pobyt v členskom štáte, v ktorom majú sídlo spoločnosti, ktorých akcie vlastnia. Nerezidentní akcionári by mali mať možnosť vykonávať svoje práva na valnom zhromaždení tak isto ako akcionári s trvalým pobytom v členskom štáte, v ktorom má spoločnosť sídlo. To si vyžaduje odstránenie súčasných prekážkok, ktoré bránia nerezidentým akcionárom v prístupe k informáciám dôležitým pre valné zhromaždenie a vo vykonávaní hlasovacích práv bez fyzickej účasti na valnom zhromaždení. Odstránenie týchto prekážok by tiež bolo v prospech rezidentných akcionárov, ktorí sa nezúčastňujú alebo nemôžu zúčastňovať na valnom zhromaždení. 10. Akcionári by mali mať možnosť so znalosťou veci odovzdať hlasy na valnom zhromaždení alebo pred jeho konaním bez ohľadu na ich trvalý pobyt. Všetci akcionári by mali mať dostatočný čas na to, aby preskúmali dokumenty určené na predloženie na valnom zhromaždení a aby sa rozhodli ako budú hlasovať. Na tento účel by sa mala zaslať riadna pozvánka na valné zhromaždenie a akcionárom by sa mali včas poskytnúť úplné informácie určené na predloženie na schválenie valným zhromaždením. Akcionári by mali mať v zásade možnosť pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia, predložiť návrhy rozhodnutí a klásť otázky týkajúce sa bodov programu rokovania valného zhromaždenia. Moderné technológie ponúkajú možnosti okamžitej dostupnosti a prístupnosti informácií, ktoré by sa mali využívať aj preto, aby boli informácie o výsledkoch hlasovania dostupné po skončení valného zhromaždenia. 11. Akcionári by mali mať možnosť výberu jednoduchých prostriedkov na odovzdanie hlasov bez účasti na valnom zhromaždení. Hlasovanie bez fyzickej účasti na valnom zhromaždení by nemalo podliehať iným obmedzeniam, než sú potrebné na overenie totožnosti a bezpečnosť komunikácie. Mali by byť odstránené súčasné obmedzenia a administratívne prekážky, ktoré spôsobujú, že hlasovanie na diaľku alebo hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca je ťažkopádne a nákladné. 12. Keďže členské štáty nemôžu podľa súčasných právnych predpisov Spoločenstva dosiahnuť na dostatočnej úrovni ciele opatrenia, ktoré sa má prijať, najmä ktoré umožní akcionárom účinne využívať svoje práva v celom Spoločenstve, a tieto ciele možno z dôvodu rozsahu a účinnosti opatrení lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako stanovuje článok 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku táto smernica nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov. 13. Aby nedošlo k duplicite ustanovení s rovnakým predmetom úpravy, mala by sa smernica 2004/109/ES zmeniť a doplniť, PRIJALI TÚTO SMERNICU: K APITOLA I VšEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. Táto smernica stanovuje požiadavky týkajúce sa vykonávania hlasovacích práv na valných zhromaždeniach tých emitentov, ktorí majú svoje sídlo v členskom štáte a ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu. 2. Členské štáty môžu oslobodiť od uplatňovania tejto smernice tých emitentov, ktorí sú i) podnikmi kolektívneho investovania typu uvedeného v ustanoveniach článku 1 ods. 2 smernice 85/611/EHS[11]; a ii) podnikmi, ktorých jediným predmetom podnikania je kolektívne investovanie kapitálu získaného od verejnosti, ktoré pracujú na princípe rozloženia rizík a ktoré sa nesnažia získať právnu alebo riadiacu kontrolu nad žiadnym emitentom akcií na svoje základné investície, za predpokladu, že tieto podniky kolektívneho investovania majú povolenie na činnosť a podliehajú dozoru kompetentných orgánov a že majú funkcie vykonávania depozitára zodpovedajúce funkciám uvedeným v smernici 85/611/EHS. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice sa rozumie: (a) „emitentom“ právnická osoba, ktorá sa riadi verejným alebo súkromným právom vrátane štátu, ktorého akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu; (b) „regulovaným trhom“ trh, ako je definovaný v článku 4 ods. 1 bod 14) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES;[12] (c) „akcionárom“ akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá sa riadi verejným alebo súkromným právom a ktorá drží: i) akcie emitenta vo vlastnom mene a na vlastnom účte; ii) akcie emitenta vo vlastnom mene, ale na účte inej fyzickej alebo právnickej osoby; (d) „úverovou inštitúciou“ podnik, ako je definovaný v článku 1 ods. 1 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES;[13] (e) „splnomocnením“ oprávnenie fyzickej alebo právnickej osoby od akcionára na vykonávanie niektorých alebo všetkých práv tohto akcionára na valnom zhromaždení v jeho alebo jej mene a na jeho alebo jej účet; (f) „súhrnným spoločným účtom“ účet cenných papierov, na ktorom môžu byť cenné papiere držané v mene rôznych fyzických alebo právnických osôb. Článok 3 Prísnejšie vnútroštátne požiadavky Členské štáty môžu uvaliť na emitentov so sídlom na území týchto štátov prísnejšie požiadavky, než sú stanovené v tejto smernici. KAPITOLA II: VALNÉ ZHROMAžDENIA AKCIONÁROV Článok 4 Rovnaké zaobchádzanie s akcionármi Emitent zabezpečí, aby sa zaobchádzalo rovnako so všetkými akcionármi, ktorí majú rovnaké postavenie pokiaľ ide o účasť a hlasovanie na valných zhromaždeniach. Článok 5 Pozvánka na valné zhromaždenie 1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES,[14] každú pozvánku, ktorou sa prvýkrát zvoláva valné zhromaždenie, zasiela emitent najmenej 30 dní pred konaním valného zhromaždenia. 2. Pozvánka uvedená v odseku 1 obsahuje aspoň: a) presné uvedenie miesta, dátumu a hodiny konania valného zhromaždenia a programu rokovania valného zhromaždenia; b) zrozumiteľný a presný opis postupov, ktoré musia akcionári dodržať, aby sa mohli zúčastniť a hlasovať na valnom zhromaždení, vrátane informácií o použitom rozhodujúcom dni; c) zrozumiteľný a presný opis prostriedkov, prostredníctvom ktorých sa môžu akcionári zúčastniť na valnom zhromaždení a hlasovať na ňom. V pozvánke môže byť prípadne uvedené miesto, kde možno tieto informácie získať; d) informácie, kde a ako možno získať úplné a neskrátené znenie rozhodnutí a dokumentov určených na predloženie na schválenie valným zhromaždením; e) uvedenie internetovej stránky, na ktorej budú zverejnené informácie uvedené v odseku 3. 3. V rámci lehoty ustanovenej v odseku 1 emitent zverejní na internetových stránkach aspoň tieto informácie: a) pozvánku na valné zhromaždenie uvedenú v odseku 1; b) celkový počet akcií a hlasovacích práv; c) znenie rozhodnutí a dokumentov uvedených v odseku 2 bod d); d) formuláre, ktoré sa majú použiť pri hlasovaní poštou alebo prostredníctvom splnomocnenca. Okrem formulárov ustanovených v bode d) sa internetovej stránke uvedie, kde a ako možno tieto formuláre dostať. Článok 6 Právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia a predložiť návrhy rozhodnutí 1. Akcionári konajúci individuálne alebo kolektívne majú právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia a predložiť návrhy rozhodnutí na valnom zhromaždení. 2. Ak je právo pridať body do programu rokovania valného zhromaždenia a predložiť návrhy rozhodnutí na valnom zhromaždení podmienené tým, že príslušný(-í) akcionár(i) vlastní(-ia) minimálny balík akcií zo základného imania emitenta, tento balík akcií nepresahuje hodnotu 5 % zo základného imania emitenta alebo nominálnu hodnotu 10 miliónov EUR, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. 3. Práva uvedené v odseku 1 sa vykonávajú v dostatočnom časovom predstihu pred konaním valného zhromaždenia, aby bol akcionárom umožnený prístup k zmenenému programu rokovania valného zhromaždenia alebo návrhom rozhodnutí pred konaním valného zhromaždenia. Článok 7 Prístup na valné zhromaždenie 1. Právo zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení nepodlieha žiadnej podmienke, ktorá vyžaduje od akcionára blokovanie príslušných akcií ich uložením na účet v úverovej inštitúcii alebo v inom subjekte, alebo ich vedením iným spôsobom v úverovej inštitúcii alebo v inom subjekte pred konaním valného zhromaždenia, aj keď blokovanie akcií neovplyvňuje možnosť obchodovania s nimi. 2. Právo zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení akéhokoľvek emitenta môže podliehať podmienke, aby fyzická alebo právnická osoba preukázala k určitému dátumu pred konaním príslušného valného zhromaždenia, že môže vystupovať ako akcionár. Toto preukázanie môže podliehať len takým podmienkam, ktoré sú nevyhnutné na zistenie totožnosti akcionárov a v takom rozsahu, v ktorom sú primerané na zistenie totožnosti. 3. Dátum uvedený v prvom pododseku odseku 2 stanoví každý členský štát pre konania valných zhromaždení emitentov so sídlom v tomto členskom štáte. Tento dátum však nie je skôr než 30 kalendárnych dní pred konaním valného zhromaždenia. Každý členský štát oznámi stanovený dátum Komisii, ktorá tieto dátumy uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 8 Účasť na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov Členské štáty nezakazujú účasť akcionárov na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov. Požiadavky a obmedzenia, ktoré bránia alebo by bránili v účasti akcionárov na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov sú zakázané, okrem prípadov, keď sú nevyhnutné na zistenie totožnosti akcionárov a bezpečnosti elektronickej komunikácie a primerané na zistenie totožnosti. Článok 9 Právo klásť otázky 1. Akcionári majú právo klásť otázky ústne na valnom zhromaždení a/alebo v písomnej alebo elektronickej forme pred konaním valného zhromaždenia. 2. Emitenti odpovedajú na otázky položené akcionármi s výhradou opatrení, ktoré môžu členské štáty prijať, alebo dovoliť emitentom, aby ich prijali, s cieľom zabezpečiť riadny priebeh rokovania valného zhromaždenia a ich prípravu ako aj ochranu dôvernosti a obchodných záujmov emitentov. Odpoveď sa považuje za poskytnutú, ak sú príslušné informácie dostupné na internetovej stránke emitenta vo forme „Často kladené otázky“. 3. Odpovede na otázky akcionárov uvedené v odseku 1 sú dostupné všetkým akcionárom na internetovej stránke emitenta. Článok 10 Hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca 1. Každý akcionár má právo menovať akúkoľvek inú fyzickú alebo právnickú osobu za splnomocnenca, aby sa v jeho mene zúčastnila a hlasovala na valnom zhromaždení. Pokiaľ ide o osobu, ktorá môže vystupovať ako splnomocnenec, neexistujú žiadne iné obmedzenia okrem požiadavky, aby táto osoba mala právnu spôsobilosť. Členské štáty však môžu obmedziť právo splnomocnencov vykonávať hlasovacie práva podľa vlastného uváženia vtedy, keď: a) sú v obchodnom, príbuzenskom alebo inom vzťahu s emitentom, b) sú majoritným akcionárom emitenta, c) sú členmi manažmentu emitenta alebo jedným z jeho majoritných akcionárov. Akcionár môže menovať iba jednu osobu vystupujúcu ako jeho splnomocnenec na akomkoľvek valnom zhromaždení. 2. Osoba vystupujúca ako splnomocnenec môže zastupovať viac ako jedného akcionára bez obmedzenia pokiaľ ide o počet akcionárov, ktorí sú takto zastúpení. Ak splnomocnenec zastupuje niekoľkých akcionárov, môže odovzdať kolidujúce hlasy v prospech rozhodnutia alebo proti nemu a/alebo sa zdržať hlasovania za takéto rozhodnutie podľa príkazov na hlasovanie od akcionárov, ktorých zastupuje. 3. Splnomocnenec má rovnaké práva vyjadriť svoj názor a klásť otázky na valnom zhromaždení ako práva, ktoré by bol oprávnený vykonávať akcionár, ktorého zastupuje, pokiaľ mu akcionár neudelí iné príkazy. Článok 11 Menovanie splnomocnencov 1. Menovanie splnomocnencov a udelenie príkazov na hlasovanie od akcionára splnomocnencovi nepodlieha iným formálnym požiadavkám, než tým, ktoré môžu byť striktne nevyhnutné na zistenie totožnosti akcionára a splnomocnenca. 2. Splnomocnenci môžu byť menovaní prostredníctvom elektronických prostriedkov pokiaľ sú dodržané iné požiadavky než sú požiadavky na elektronický podpis, ktoré môžu byť striktne nevyhnutné na zistenie totožnosti splnomocnenca a overenie totožnosti osoby, ktorá ho menovala. 3. Požiadavky uložené členskými štátmi podľa odsekov 1 a 2 sú primerané svojim cieľom. Článok 12 Hlasovanie v neprítomnosti 1. Každý akcionár kótovanej spoločnosti môže voliť prostredníctvom pošty pred začatím konania valného zhromaždenia, pokiaľ sú dodržané požiadavky, ktoré môžu byť nevyhnutné na zistenie totožnosti akcionára a sú primerané tomuto cieľu. 2. Členské štáty zakazujú požiadavky a obmedzenia, ktoré bránia akcionárom vo vykonávaní hlasovacích práv spojených s akciami prostredníctvom elektronických prostriedkov bez ich fyzickej účasti bez fyzickej účasti na valnom zhromaždení s výnimkou prípadov, keď môžu byť takéto požiadavky nevyhnutné na zistenie totožnosti akcionára a bezpečnosti elektronickej komunikácie a sú primerané tomuto cieľu. Článok 13 Hlasovanie podľa udelených príkazov 1. Členské štáty zabezpečia, aby každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá môže podľa práva týchto štátov počas obchodnej činnosti držať cenné papiere na účte inej fyzickej alebo právnickej osoby, môže tieto cenné papiere držať buď na individuálnych, alebo súhrnných spoločných účtoch. 2. Ak sú akcie držané na súhrnných spoločných účtoch, nie je povolené vyžadovať, aby boli dočasne zaregistrované na individuálnych účtoch, s cieľom umožniť vykonávanie hlasovacích práv spojených s týmito akciami na valnom zhromaždení. 3. Osobám uvedeným v odseku 1 sa nebráni v odovzdávaní hlasov spojených s akciami, ktoré držia na účte inej fyzickej alebo právnickej osoby, okrem prípadov, keď osobám uvedeným v odseku 1 iné fyzické alebo právnické osoby udelili príkazy takto konať. Fyzická alebo právnická osoba uvedená v odseku 1 vedie záznamy o takýchto príkazoch počas doby aspoň jedného roka. 4. Ak fyzická alebo právnická osoba uvedená v odseku 1 drží akcie rovnakého emitenta na súhrnnom spoločnom účte, je povolené odovzdať hlasy spojené s niektorými akciami odlišne od hlasov spojených s ostatnými akciami. 5. Odchylne od článku 10 ods. 1 tretí pododsek, fyzická alebo právnická osoba uvedená v odseku 1, ktorá drží akcie na súhrnnom spoločnom účte má právo splnomocniť každú osobu, v mene ktorej drží akcie na tomto účte, alebo tretiu stranu menovanú takouto osobou. Článok 14 Spočítanie hlasov Na účely spočítania hlasov sa započítavajú všetky odovzdané hlasy v súvislosti s akýmkoľvek rozhodnutím predloženým na schválenie valným zhromaždením. Článok 15 Informácie poskytnuté po skončení valného zhromaždenia 1. Do 15 kalendárnych dní po skončení valného zhromaždenia emitent zverejní na svojej internetovej stránke výsledky hlasovania o každom rozhodnutí predloženom na valnom zhromaždení. 2. Výsledky hlasovania o každom rozhodnutí zahŕňajú aspoň počet akcií, v súvislosti s ktorými sa hlasovanie konalo, a percento hlasov odovzdaných v prospech každého rozhodnutia alebo proti nemu. KAPITOLA III: ZÁVEREčNÉ USTANOVENIA Článok 16 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do najneskôr do [31. decembra 2007]. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a korelačnú tabuľku medzi týmito ustanoveniami a ustanoveniami tejto smernice. 2. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 3. Členské štáty oznámia Komisii znenia hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 17 Zmeny a doplnenia S účinnosťou od dátumu stanoveného v prvom odseku článku 16 ods. 1 sa týmto článok 17 smernice 2004/109/ES mení a dopĺňa takto: 1. Odsek 2 sa nahrádza takto: “2. Emitent zabezpečí, aby všetky prostriedky a informácie potrebné na to, aby sa držiteľom akcií umožnil výkon ich hlasovacích práv, boli k dispozícii v domovskom členskom štáte a aby sa zachovala celistvosť údajov. Emitent predovšetkým: i) určí za svojho zástupcu finančnú inštitúciu, prostredníctvom ktorej môžu akcionári vykonávať svoje finančné práva; a ii) zverejní oznámenia alebo rozošle obežníky týkajúce sa rozdelenia a platieb dividend a emisií nových akcií vrátane informácií o všetkých úpravách týkajúcich sa rozdelenia, upisovania, rušenia alebo konverzie. 2. V odseku 4 sa slová „odsek 2 písm. c)“ nahrádzajú slovami „odsek 2 bod i)“. Článok 18 Táto smernica nadobúda účinnosť [dvadsiatym] dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 19 Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda [1] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES, Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE), Ú. v. EÚ L 294, 10.11.2001, s. 1. [3] najmä v smernici Rady 85/611/EHS z 20. decembra 1985 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), naposledy zmenenej smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2001/107/ES a 2001/108/EHS z 21. januára 2002 (Ú. v. EÚ L 41, 13.2.2002, s. 20 a 34). [4] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [5] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [6] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [7] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [8] KOM (2003) 284 konečné znenie. [9] Ú. v. EÚ C 104, 30.4.2004, s. 67. [10] Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38. [11] Ú. v. EÚ L 375, 31.12.1985, s. 3. [12] Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1. [13] Ú. v. EÚ L 126, 26.5.2000, s. 1. [14] Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 12