SK Úradný vestník Európskej únie C 76/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Rozvinúť potenciál mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí v Európskej únii“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2013/C 76/01

Spravodajca: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Rozvinúť potenciál mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí v Európskej únii“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. decembra 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 486. plenárnom zasadnutí 16. a 17. januára 2013 (schôdza zo 16. januára 2013) prijal 131 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 13 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Odporúčania

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor si uvedomuje, že problematika mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí je pomerne dobre preskúmaná vďaka štúdiám, ktoré sa uskutočňujú už niekoľko desaťročí, a vďaka tomu, že existuje množstvo špecializovanej vedeckej literatúry na túto tému (1). Vzhľadom na význam tejto témy však EHSV odporúča, aby Európska komisia a členské štáty podporili realizáciu ďalších štúdií a prieskumov a prijali primerané opatrenia, ktoré umožnia celkovo viac prihliadať na rozmanitosť všetkých osôb a ktoré by zahŕňali aj programy umožňujúce rozvinúť potenciál mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí tak, aby sa mohol využiť v najrôznejších oblastiach. Cieľom tohto úsilia by bolo okrem iného pomôcť týmto osobám ľahšie si nájsť zamestnanie, zlepšiť ich zamestnateľnosť v rámci Európskej únie a v kontexte hospodárskej krízy lepšie doceniť odborné poznatky a zabrániť hromadnému odchodu schopných ľudí do iných častí sveta.

1.2 Výbor navrhuje podporovať rozvoj a potenciál mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí počas jednotlivých stupňov a foriem ich vzdelávania, pričom by k špecializácii nemalo dochádzať príliš skoro, v školskom zariadení by sa malo viac prihliadať na rozmanitosť a mali by sa využívať možnosti, ktoré ponúka kooperatívne učenie a neformálne vzdelávanie.

1.3 Výbor odporúča podporovať celoživotné vzdelávanie a učenie, pričom treba prihliadať na to, že intelektuálny potenciál každého človeka nie je nemenný a v rôznych etapách života sa vyvíja odlišným spôsobom.

1.4 Výbor odporúča, aby sa v budúcnosti venovalo viac pozornosti modelom práce s mimoriadne nadanými študentmi a skúsenostiam v tejto oblasti, ktoré existujú v jednotlivých členských štátoch, a najmä takým modelom, ktoré prospievajú celej spoločnosti, posilňujú súdržnosť, znižujú percento neúspechu v škole a pomáhajú zlepšiť vzdelávanie v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020.

1.5 Výbor pripomína, že je potrebné priamo na pracoviskách zistiť, ktorí pracovníci, najmä mladí, by dokázali a majú záujem rozvíjať svoje intelektuálne schopnosti a podieľať sa na inovácii, a dať im možnosť pokračovať vo vzdelávaní v oblasti, ktorá zodpovedá ich ambíciám a záujmom.

1.6 Výbor navrhuje, aby sa pozornosť, ktorá sa vo vzdelávacom procese venuje mimoriadne nadaným deťom a mladým ľuďom, zlepšila v týchto aspektoch: — počiatočné a celoživotné vzdelávanie učiteľov zamerané na profil a charakteristické črty mimoriadne nadaných žiakov, na to, ako ich rozpoznať a akú pozornosť im treba v rámci vzdelávania venovať, — podeliť sa o postupy, ktoré umožňujú včas rozpoznať mimoriadne nadanie u žiakov vo všeobecnosti, a najmä u tých, ktorí pochádzajú zo znevýhodnených sociálnych skupín a vrstiev, — navrhnúť a zaviesť do praxe vzdelávacie opatrenia určené mimoriadne nadaným žiakom. Mali by zahŕňať opatrenia realizované v samotnom bežnom školskom zariadení ako aj mimo neho, — zahrnúť do vzdelávania učiteľov humanistické hodnoty, multikultúrnu realitu, používanie informačných a komunikačných technológií pri vyučovaní a stimulovanie tvorivosti, inovácie a iniciatívnosti.

1.7 Snaha venovať vo vzdelávacom procese lepšiu pozornosť mimoriadne nadaným deťom a mladým ľuďom by mala zahŕňať aj citovú výchovu, ktorá je obzvlášť dôležitá počas dospievania a pri nadobúdaní sociálnych zručností, a mala by im pomôcť ľahšie sa integrovať a začleniť do spoločnosti, ako aj do pracovnej sféry, a posilniť ich schopnosť pracovať v kolektíve.

1.8 Je nevyhnutné využiť mechanizmy a postupy výmenných pobytov a stáží v iných krajinách, aby sa na nich mohli zúčastňovať aj žiaci ohodnotení ako mimoriadne nadaní, najmä tí, ktorí pochádzajú zo znevýhodneného prostredia.

1.9 Mali by sa vytvoriť lepšie príležitosti na vzájomnú výmenu informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi Európskej únie v súvislosti s tým, ako rozpoznať mimoriadne nadaných žiakov a študentov a akú pozornosť im venovať.

1.10 U mimoriadne nadaných detí a mladých ľudí by sa mala podporovať podnikavosť s dôrazom na zodpovednosť a solidaritu v prospech celej spoločnosti.

2. Všeobecný kontext

2.1 Program Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktorý Európska komisia schválila v roku 2010, obsahuje medzi svojimi troma základnými prioritami aj snahu dosiahnuť inteligentný rast prostredníctvom vytvorenia hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii. Z tohto hľadiska sa vzdelanie všetkých občanov stáva jedným z kľúčových prostriedkov ako zabezpečiť budúcnosť Európskej únie, a súčasťou tohto úsilia je okrem iného aj nevyhnutnosť lepšie rozpoznať osoby s mimoriadnym nadaním a venovať im lepšiu pozornosť vo vzdelávacom procese.

2.2 V súčasnej vzdelávacej politike členských štátov Európskej únie sa pripisuje veľký význam prihliadaniu na rozmanitosť žiakov, čo sa chápe ako záväzok zaručiť vo vzdelávacom procese každému jednému žiakovi takú pozornosť, akú potrebuje, aby sa mohli naplno rozvinúť jeho schopnosti. V rámci úsilia venovaného všetkým žiakom, ktorí si vyžadujú špecifickú pomoc vo vzdelávacom procese, je potrebné zvýšiť prostriedky, ktoré sa v súčasnosti vynakladajú na žiakov s mimoriadnym nadaním.

2.3 Analýza súčasnej situácie v členských krajinách Európskej únie poukazuje na veľkú rôznorodosť, pokiaľ ide o identifikáciu mimoriadne nadaných žiakov a o pozornosť, ktorá sa im venuje vo vzdelávacom procese. Takisto je zjavné, že treba zlepšiť vzdelávacie postupy a aktivity určené tomuto typu žiakov, čo je ovplyvnené skutočnosťou, že učitelia sú v tomto smere len veľmi slabo odborne vyškolení.

3. Mimoriadne nadanie

3.1 Pojem

3.1.1 Medzinárodné štúdie a prieskumy zhodne potvrdzujú, že osoby, ktoré možno označiť za mimoriadne nadané, sú zastúpené a vyskytujú sa vo všetkých sociálnych skupinách (2). Túto zásadu možno uplatniť v prípade obyvateľov členských štátov Európskej únie. Ako rozpoznať mimoriadne nadanie a akú pozornosť venovať týmto osobám, to je téma, ktorej sa zo spoločenského, politického a vzdelávacieho hľadiska začala venovať pozornosť len pomerne nedávno a ktorej význam v nadchádzajúcich rokoch nepochybne vzrastie. Spomínané štúdie zhodne potvrdzujú, že na to, aby sa mohlo lepšie rozpoznať, ktorí žiaci sú mimoriadne nadaní, a aby im bola venovaná lepšia pozornosť vo vzdelávacom procese, je potrebné zapojiť do tohto úsilia celú spoločnosť: zodpovedných politických činiteľov, učiteľský zbor, vedcov a výskumníkov, rodiny aj sociálnych pracovníkov.

3.1.2 V odbornej vedeckej literatúre zameranej na túto tému sa zvyčajne v súvislosti s mimoriadnym nadaním uvádzajú rôzne pojmy: predčasnosť (lepšie výsledky, ako sa na daný vek očakáva), talent (mimoriadne schopnosti vo veľmi konkrétnych oblastiach: matematika, hudba atď.) a napokon mimoriadne nadanie alebo vysoká inteligencia. Tento posledný pojem, mimoriadne nadanie alebo vysoká inteligencia, sa v súčasnosti definuje na základe týchto charakteristických znakov: — nadpriemerné intelektuálne schopnosti, pokiaľ ide o všeobecné, ako aj špecifické schopnosti. Hoci tradične sa za referenčnú hodnotu považoval inteligenčný kvocient vyšší ako 130 (pričom priemerný index bol 100), v posledných rokoch sa toto kritérium rozšírilo a stalo pružnejším a zahŕňa aj posúdenie ďalších, rovnako dôležitých ukazovateľov, — ako sú vysoká miera usilovnosti a angažovanosti pri plnení úloh: vytrvalosť, záujem, odolnosť, sebadôvera atď., — vysoká miera tvorivosti, pružnosti a originality pri formulovaní a kladení otázok, pri odpovedaní a riešení predložených problémov a úloh. Hoci v škole a na univerzite mimoriadne nadanie ide väčšinou ruka v ruke s dobrými výsledkami, pomerne často sa medzi mimoriadne nadanými žiakmi vyskytujú aj prípady neúspechu v škole. Mimoriadne nadanie by sa nemalo chápať ako niečo nemenné, ale ako potenciál, ktorý musí spoločnosť rozpoznať, uznať a ktorému musí venovať náležitú pozornosť, aby sa mohol rozvinúť, lebo v opačnom prípade sa môže stratiť.

3.1.3 Vedecká literatúra sa tiež zhoduje v tom, že mimoriadne nadanie má viacrozmerný charakter, to znamená široký a polyvalentný, ktorý nemožno zredukovať len na stanovenie výšky inteligenčného kvocientu, ale treba prihliadať aj na také aspekty, ako je originalita a tvorivosť v myslení, pričom často ho podmieňuje a ovplyvňuje rodinné a sociálno-kultúrne prostredie. Niekedy, ako napríklad v prípade niektorých osôb postihnutých autizmom alebo určitým typom poruchy motoriky, sa mimoriadne nadanie môže vyskytnúť spolu so zdravotným postihnutím.

3.1.4 Žiaci a osoby s mimoriadnym nadaním sú zastúpení vo všetkých skupinách a sférach spoločnosti, bez ohľadu na pohlavie či sociálnu situáciu, hoci v praxi dochádza pri identifikácii takýchto osôb k nasledujúcim javom, ktoré treba mať na zreteli, aby sme sa im mohli vyhnúť: — Je bežnejšie nájsť žiakov s mimoriadnym nadaním v stredných a vyšších spoločenských vrstvách, keďže tieto rodiny sú o danej problematike lepšie informované a rodinné prostredie má veľmi stimulačné účinky z hľadiska výchovy a vzdelávania. Skutočnosť, že vzdelávacie zariadenia si od schopností svojich vlastných žiakov veľa nesľubujú, môže niekedy takisto negatívne ovplyvniť identifikáciu mimoriadne nadaných žiakov v sociálne znevýhodnenom prostredí. — Hoci medzi žiakmi a osobami s mimoriadnym nadaním sú všeobecne rozšírené sklony k diskrétnosti a anonymite, štatistiky potvrdzujú, že identifikácia mimoriadne nadaných žiakov je obvyklejšia medzi mužmi ako medzi ženami, a to vzhľadom na kultúrne a psychologicko-vývinové faktory, ktoré ukazujú, že žiačky a ženy, ktoré možno aj sú mimoriadne nadané, majú väčšie sklony k anonymite (3).

3.1.5 Podobne ako v prípade ostatných žiakov, keď hovoríme o žiakoch a mladých ľuďoch s mimoriadnym nadaním, musíme prihliadať na to, že predstavujú veľmi rôznorodú skupinu.

3.1.6 Je možné nájsť žiakov, ktorí sú mimoriadne inteligentní, ale majú ťažkosti úspešne dokončiť školskú dochádzku a patria medzi žiakov, ktorí majú zlé výsledky v škole, pretože sa im venuje len malá alebo žiadna špecifická pozornosť vo vzdelávacom procese alebo majú problémy prispôsobiť sa. Okrem toho sa často nájdu žiaci, ktorí sú mimoriadne nadaní, ale v rámci skupiny sú odsúvaní na okraj a odstrkovaní, čo takisto zvyšuje pravdepodobnosť neúspechu v škole. Správne rozpoznať mimoriadne nadaných žiakov a venovať im primeranú pozornosť, to sú faktory, ktoré môžu a musia pomôcť znížiť percento žiakov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, a zvýšiť percento obyvateľstva s vysokoškolským vzdelaním, čo je jedným zo základných cieľov programu Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

3.2 Ako rozpoznať mimoriadne nadaných žiakov a akú pozornosť im venovať vo vzdelávacom procese

3.2.1 Venovať mimoriadne nadaným žiakom lepšiu pozornosť znamená zlepšiť viacero rôznych aspektov, ako je počiatočná identifikácia, rozsiahle psychologicko-pedagogické a sociálne hodnotenie, ktorým sa potvrdí alebo vylúči, že ide o mimoriadne nadanie, a napokon samotné riešenia v oblasti vzdelávania alebo pozornosť vo vzdelávacom procese, ktoré možno zabezpečiť tak prostredníctvom formálneho, ako aj neformálneho vzdelávania.

3.2.2 Zvyčajne sa pripúšťa, že značný počet osôb s mimoriadnym nadaním sa v rámci postupov identifikácie nezachytí. Identifikácia takýchto osôb sa môže uskutočniť už pri skončení predškolského vzdelávania alebo na začiatku základného vzdelávania. Ako je to v prípade každého iného žiaka, ktorý si vyžaduje špecifickú pedagogickú pomoc, čím skôr sa mimoriadne nadanie rozpozná, tým ľahšie sa nájde primerané riešenie a zabezpečí žiakovi primeraná pozornosť vo vzdelávacom procese, aby sa zabránilo prípadnému neúspechu v škole a predčasnému ukončeniu školskej dochádzky v budúcnosti. Hoci mimoriadne nadanie je možné zistiť aj vo vyšších stupňoch vzdelávania alebo v neskorších etapách života, počiatočná identifikácia a psychologicko-pedagogické posúdenie žiakov, ktorí by mohli mať mimoriadne nadanie, sú obzvlášť dôležité.

3.2.3 K počiatočnej identifikácii mimoriadne nadaného žiaka zvyčajne dochádza, keď rodičia alebo učitelia spozorujú, že sa dieťa odlišuje od ostatných chlapcov a dievčat v rovnakom veku alebo v niektorých situáciách prejavuje známky neprispôsobivosti. Táto počiatočná identifikácia, ktorú budú musieť neskôr potvrdiť alebo vyvrátiť odborníci, môže vychádzať z týchto ukazovateľov: — Používanie jazyka: rozsah slovnej zásoby dieťaťa, presnosť pojmov, ktoré používa, zložitosť štruktúry viet, ktoré tvorí. — Vysoká miera pochopenia zložitých a abstraktných myšlienok. Môže súčasne rozvíjať alebo formulovať myšlienky na úrovni, ktorá je pre jeho vek neobvyklá. — Kvalita otázok, ktoré kladie. Môžu byť nezvyčajné, originálne, komplikované alebo sa vyznačovať zrelosťou a mať jasný zámer. — Schopnosť vytvárať systematické a mnohoraké stratégie riešenia úloh. — Dokáže sa učiť rýchlo a ľahko, keď ho to zaujíma. — Nesmierne kreatívny prístup, pokiaľ ide o nápady, ciele a riešenia konkrétnych úloh, ktoré navrhuje.

3.2.4 V ranom veku (do 4 – 5 rokov) treba byť pri identifikácii mimoriadne nadaných žiakov obzvlášť opatrný, pretože predčasná vyspelosť alebo rodinné prostredie, ktoré má veľký stimulačný účinok na prácu dieťaťa v škole, môžu viesť k unáhleným záverom, ktoré nemusia byť trvalé ani presné. V týchto prípadoch bude vhodné prehodnotiť situáciu vo veku, keď sa mimoriadne nadanie kryštalizuje jasnejšie, alebo preveriť, či sa daný žiak naopak nepribližuje k parametrom príznačným pre „normálnych“ žiakov.

3.2.5 V znevýhodnenom sociálnom prostredí sa často stáva, že mimoriadne nadanie zakrývajú sociálno-ekonomické ťažkosti a nedostatky alebo malé očakávania samotných vzdelávacích zariadení a že je tento fenomén ťažšie rozpoznateľný. Je nevyhnutné zohľadniť túto skutočnosť a venovať osobitnú pozornosť rozvoju a napredovaniu detí a mladých ľudí zo znevýhodnených rodín, aby sa im vo vzdelávacom procese mohla poskytnúť pozornosť, ktorú potrebujú, a aby bolo možné identifikovať tých, ktorí by mohli mať mimoriadne nadanie.

3.2.6 Niektoré myšlienky alebo očakávania, ktorým sa v súvislosti s mimoriadne nadanými žiakmi a mladými ľuďmi treba vyhnúť: — domnievať sa, že mimoriadne nadané deti budú výnimočné vo všetkých aspektoch svojho rozvoja, že budú emocionálne vyspelé, budú mať vysokú mieru sebaovládania, budú nezávislé, zodpovedné a budú sa usilovať vyhovieť svojmu učiteľovi, — myslieť si, že budú vynikať vo všetkých školských predmetoch. Učitelia zvyčajne očakávajú, že vynikajúci žiaci budú vynikajúci vo všetkých oblastiach, — očakávať, že veľmi nadaní žiaci budú mať veľkú motiváciu vyniknúť v škole a že usilovne a so záujmom vykonajú akúkoľvek úlohu, ktorá sa im predloží.

3.2.7 Keď sa rodičia a učitelia domnievajú, že dané dieťa alebo mladý človek by mohli mať mimoriadne nadanie, je potrebné vykonať počiatočné posúdenie, ktoré si vyžaduje osobitné hodnotiace nástroje a musia ho uskutočniť odborníci v oblasti psychologicko-pedagogického hodnotenia v spolupráci s učiteľmi príslušného školského zariadenia. Toto hodnotenie musí byť čo najkomplexnejšie a najúplnejšie a musí zahŕňať rôzne oblasti (škola, sociálna situácia, rodina) a rôznorodé nástroje na získavanie informácií, ktoré by sa mali dať uplatniť na každého žiaka, bez ohľadu na jeho rodinné zázemie alebo sociálny pôvod. Toto rozsiahle a komplexné hodnotenie umožní vypracovať záverečnú psychologicko-pedagogickú správu, ktorá hypotézu, že ide mimoriadne nadanie, potvrdí alebo vyvráti.

3.3 Pozornosť venovaná mimoriadne nadaným žiakom vo vzdelávacom procese

3.3.1 Keď sa potvrdí, že ide o mimoriadne nadanie, pri hľadaní riešení v oblasti vzdelávania, ktoré budú primerané takýmto deťom a mladým ľuďom, by sa mohli zohľadňovať tieto faktory a okolnosti: — stimulujúce prostredie, ktoré podnecuje schopnosti týchto detí, — nezávislosť a sebaovládanie, — pocit spolupatričnosti k skupine priateľov a spolužiakov, — prijatie a dôvera zo strany okolia, — spôsob výučby primeraný potrebám týchto žiakov a individuálne tempo učenia, — flexibilný študijný plán, ktorý im umožní ísť viac do hĺbky, — prístup k dodatočným zdrojom vzdelávania, ktoré dopĺňajú bežnú ponuku, — väčšia pružnosť vo vyučovaní, napríklad z hľadiska rozvrhu hodín, aktivít, zdrojov, materiálov alebo skupín, — zapojenie žiaka do navrhovania spôsobu, akým sa bude učiť.

3.3.2 V jednotlivých pedagogických modeloch a vzdelávacích systémoch existujú odlišné spôsoby ako reagovať na potreby mimoriadne nadaných žiakov z hľadiska vzdelávania. V opatreniach prijatých v tejto súvislosti možno rozlíšiť dve rozdielne tendencie: a) Diferencované vzdelávanie: v tom istom vzdelávacom zariadení sa žiaci zoskupujú do homogénnych skupín podľa ich schopností a príslušnej úrovne učenia. b) Inkluzívne vzdelávanie: skupiny žiakov sú heterogénne a školské zariadenie ponúka spôsoby vzdelávania primerané rôznorodosti žiakov v každej skupine.

3.3.3 V jednotlivých vzdelávacích systémoch v Európskej únii prevláda v súčasnosti model inkluzívneho vzdelávania. To znamená, že cieľom je poskytnúť všetkým žiakom, ktorí prechádzajú prvými stupňami vzdelávania, spoločné vzdelávanie v školskom prostredí, ktoré prihliada na rozmanitosť, a vyvarovať sa predčasnému vytváraniu homogénnych skupín. Tento prístup je v súlade so skutočnosťou, že neskôr, v nepovinných etapách vzdelávania alebo keď sa žiaci blížia k ukončeniu strednej školy a začiatku štúdia na univerzite, sa v niektorých členských štátoch Európskej únie uskutočňujú pokusy zamerané na rozvíjanie konkrétnych talentov alebo sa vytvárajú homogénne skupiny mimoriadne nadaných žiakov a/alebo žiakov s vynikajúcimi výsledkami. Analýza súčasnej situácie naznačuje pravdepodobnú tendenciu do budúcnosti: zachovať inkluzívne vzdelávanie na prvých stupňoch vzdelávania a otvoriť cestu konkrétnym skúsenostiam v rámci homogénnych skupín na vyšších stupňoch vzdelávania alebo po skončení povinnej školskej dochádzky.

3.3.4 V súvislosti s mimoriadne nadanými žiakmi sa v samotných vzdelávacích zariadeniach môžu prijať tieto konkrétne opatrenia, pričom niektoré z nich sú bežného charakteru a môžu sa vzťahovať na všetkých žiakov: — Opatrenia bežného charakteru — Ponuka učebnej látky rôznych stupňov obťažnosti, pružné skupiny, rozmanitosť aktivít a rozšírenie bežného študijného plánu. — Obohatenie vzdelávania zamerané na motiváciu a záujem žiaka o určité konkrétne témy, pričom o organizácii rozhoduje on sám. — Opatrenia menej zvyčajného charakteru Zahŕňajú prispôsobenie študijného plánu, ktorý sa rozšíri a/alebo obohatí pre konkrétneho žiaka: individuálne prispôsobenie študijného plánu. — Opatrenia výnimočného charakteru Ide o väčšiu pružnosť v jednotlivých etapách a vo vyučovaní vďaka skráteniu dĺžky ich trvania: mimoriadne nadaný žiak môže chodiť do vyššieho ročníka so staršími žiakmi. Využívajú sa veľmi zriedkavo, približne v prípade 3 % mimoriadne nadaných žiakov.

3.3.5 Mimo školy sa mimoriadne nadaní žiaci môžu zúčastňovať na aktivitách, ktoré sú naplánované, ale menej regulované ako činnosť v škole, a ktoré im umožnia byť v kontakte s mimoriadne nadanými žiakmi z iných škôl. Mimoškolské aktivity tohto typu sú dosť rozšírené a veľmi pestré. Štáty, orgány verejnej správy a Európska únia by ich mohli podporovať.

3.3.6 Tieto dva typy vzdelávacieho prístupu, formálne vzdelávanie a neformálne vzdelávanie, sa navzájom nevylučujú. Snaha venovať lepšiu pozornosť mimoriadne nadaným žiakom by mala zohľadňovať dva aspekty: pozornosť venovanú týmto žiakom v samotnom školskom zariadení a počas vyučovania, podobne, ako si to vyžadujú všetci žiaci, ktorí potrebujú špecifickú pomoc, a komplementárnu pozornosť nad rámec školských osnov, či už v školskom zariadení alebo mimo neho.

3.3.7 V súčasnosti je veľkou nedoriešenou úlohou zabezpečiť, aby sa mimoriadne nadaným žiakom venovala podstatne lepšia pozornosť vo vzdelávacom procese priamo v ich školskom zariadení, čo si vyžaduje zlepšiť počiatočné a celoživotné vzdelávanie učiteľov, pokiaľ ide o identifikáciu mimoriadne nadaných žiakov a pozornosť, ktorá sa im venuje v oblasti vzdelávania v rámci všeobecného úsilia prihliadať na rozmanitosť žiakov.

3.3.8 Rozvinúť potenciál všetkých mladých ľudí v Európskej únii, a obzvlášť tých mimoriadne nadaných, to je úloha, ktorá sa netýka len oblasti vzdelávania. Takisto je dôležité uplatňovať takú hospodársku a sociálnu politiku, ktorá umožní zabezpečiť týmto osobám už v mladom veku zamestnanie a príležitosti, aby by mohli využiť svoje schopnosti. V tomto prípade má Európa dôležitú úlohu: predísť a zamedziť tomu, aby mimoriadne nadaní ľudia hromadne odchádzali do iných častí sveta, kde budú môcť svoje schopnosti využiť.

4. Sledovanie mimoriadne nadaných žiakov v európskom kontexte

4.1 Celková situácia

4.1.1 V uplynulých rokoch sa rôzne štúdie usilovali zachytiť situáciu v súvislosti s mimoriadne nadanými osobami v celej Európskej únii (4). Z ich obsahu vyplývajú tieto skutočnosti: — Vo všeobecnosti tieto štúdie dospeli k zisteniu a poukazujú na to, že je potrebné upraviť a zmeniť postupy vzdelávacích zariadení tak, aby lepšie prihliadali na rozmanitosť žiakov, vrátane mimoriadne nadaných žiakov. — Právne predpisy jednotlivých krajín v oblasti vzdelávania zohľadňujú prípady mimoriadne nadaných žiakov, hoci existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o to, či si vyžadujú špecifickú pozornosť vo vzdelávacom procese. — Súbor charakteristických znakov, na základe ktorých sa určuje, či ide o mimoriadne nadanie, sa pomaly rozširuje, presahuje tradičné chápanie, ktoré sa obmedzuje výlučne na posúdenie inteligencie, a zvyčajne zahŕňa aj špecifické skúšky na posúdenie tvorivosti a originality, ako aj školské, sociálne a rodinné posudky, ktoré poskytujú učitelia a rodiny. — V úsilí venovať náležitú pozornosť mimoriadne nadaným žiakom zvyčajne prevládajú mimoškolské aktivity, ktoré sú súčasťou neformálneho vzdelávania, nad aktivitami v rámci školských osnov alebo aktivitami, ktoré sa uskutočňujú v bežnom školskom zariadení počas vyučovania. Často sa organizujú skôr špecifické súťaže a olympiády spojené s konkrétnym talentom (vedecké, technologické, športové, hudobné atď.) než aktivity zamerané na mimoriadne nadanie vo všeobecnosti. — Odborná príprava učiteľov, či už z hľadiska počiatočného alebo celoživotného vzdelávania, pokiaľ ide o identifikáciu mimoriadneho nadania a pozornosť, ktorú mu treba venovať, sa môže ešte v mnohých aspektoch zlepšiť.

4.2 Právne predpisy a riešenia v oblasti vzdelávania

4.2.1 Vo všetkých krajinách Európskej únie existujú súkromné združenia odborníkov a rodín, ktoré organizujú mimoškolské aktivity s cieľom rozvíjať schopnosti mimoriadne nadaných žiakov. V niektorých krajinách existujú navyše aktivity organizované s podporou príslušných orgánov zodpovedných za vzdelávanie alebo v spolupráci s nimi.

4.2.2 Riešenia v oblasti vzdelávania zamerané na mimoriadne nadaných žiakov, ktoré sa uplatňujú v členských krajinách Európskej únie, možno zhrnúť takto: — Prakticky všetky členské krajiny Európskej únie majú vo svojich právnych predpisoch určitý typ vzdelávacích opatrení, ktoré sa týkajú týchto žiakov. V niektorých krajinách existujú všeobecné vzdelávacie opatrenia, ktoré sa vzťahujú na všetkých študentov, pričom sa k mimoriadne nadaným či talentovaným žiakom nepristupuje odlišne od ostatných: u všetkých študentov sa hľadá excelentnosť. — Vo väčšine krajín sa tvoria heterogénne skupiny žiakov s rôznymi schopnosťami a úsilie sa zameriava na to, aby sa pozornosť venovala žiakom v každej skupine. V niektorých krajinách sa tvoria homogénne skupiny žiakov na základe ich schopností a výsledkov v škole, hoci niekde sa zameriavajú len na športové alebo umelecké talenty. — Pokiaľ ide o prostriedky ako zabezpečiť pružnejší prístup alebo urýchliť vzdelávací proces, to znamená umožniť žiakovi chodiť do vyššieho ročníka, než je ten, ktorý zodpovedá jeho veku, väčšina krajín zohľadňuje túto možnosť vo svojich právnych predpisoch, neexistuje však jednotné kritérium, ako to realizovať v praxi. Niektoré členské štáty umožňujú mimoriadne nadaným stredoškolákom zúčastňovať sa na individualizovaných projektoch a kurzoch na univerzitách.

4.3 Odborná príprava učiteľov

4.3.1 Napriek súčasnej ťažkej hospodárskej situácii, ktorá vplýva aj na vzdelávací systém, a napriek výzvam, ktorým musia čeliť učitelia vo svojej každodennej práci, je nevyhnutné zlepšiť ich odbornú prípravu v tejto oblasti, a to v rámci počiatočného, ako aj v rámci celoživotného vzdelávania.

4.3.2 Vo väčšine krajín Európskej únie oficiálny študijný program pre budúcich učiteľov obsahuje určitú špecifickú prípravu zameranú na mimoriadne nadaných žiakov, či už ako samostatný predmet alebo ako súčasť všeobecného predmetu zameraného na to, ako prihliadať na rozmanitosť žiakov.

4.3.3 Pokiaľ ide o celoživotné vzdelávanie učiteľov, ktoré zastrešujú verejné orgány, len polovica krajín ho ponúka v rámci svojich programov celoživotného vzdelávania pre učiteľov. Súčasne s týmto oficiálnym celoživotným vzdelávaním existuje aj celoživotné vzdelávanie, ktoré ponúkajú niektoré súkromné subjekty.

4.3.4 Z analýzy situácie v Európskej únii v tejto oblasti teda vyplýva, že výrazné zlepšenie by sa mohlo dosiahnuť v týchto hlavných oblastiach: — Počiatočné a celoživotné vzdelávanie učiteľov s cieľom zlepšiť spôsob, akým vnímajú učitelia mimoriadne nadaných žiakov, poskytnúť im poznatky o tomto type žiakov a tiež metódy ako identifikovať týchto žiakov a venovať im špecifickú pozornosť. — Zahrnúť do vzdelávania učiteľov humanistické hodnoty, multikultúrnu realitu, používanie informačných a komunikačných technológií pri vyučovaní a stimulovanie tvorivosti, inovácie a iniciatívnosti. — Podeliť sa o postupy v oblasti psychologicko-pedagogického hodnotenia, ako aj v oblasti posúdenia sociálnych a rodinných faktorov, ktoré umožňujú rozpoznať mimoriadne nadaných žiakov. Identifikácia týchto žiakov by sa mala uskutočniť už v ranom veku, ale musí byť možné uskutočniť ju aj na vyšších stupňoch vzdelávania, ako aj na pracovisku v prípade osôb, ktoré sa už začlenili do pracovnej sféry. — Navrhnúť a zaviesť opatrenia, ktoré mimoriadne nadaným žiakom alebo žiakom s inými výnimočnými schopnosťami zabezpečia špecifickú pozornosť vo vzdelávacom procese, či už v bežnom vzdelávacom zariadení alebo mimo neho, v oblasti neformálneho vzdelávania: programy zamerané na obohatenie vzdelávania. — Navrhnúť a zaviesť mechanizmy a postupy, ktoré budú mimoriadne nadaným osobám uľahčovať vzdelávanie počas celého života, a najmä vo chvíli, keď sa dostanú na univerzitu a počas univerzitného štúdia.

V Bruseli 16. januára 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Na problematiku mimoriadneho nadania a prístup vzdelávania k tomuto javu sa medzi inými zamerali aj tieto štúdie:

Martinez Torres, Mercé a Guirado, Angel (koord.), Altas capacidades intelectuales. Pautas de actuación, orientación, intervención y evaluación en el período escolar, Barcelona, Editorial Graó, 2012.

Torrego, Juan Carlos (koord.), Alumnos con altas capacidades y aprendizaje cooperativo. Un modelo de respuesta educativa, Madrid, Fundación SM, 2012.

Pfeiffer, Stephen, „Current perspectives on the identification and assessment of gifted students“, Journal of Psychoeducational assessment, 2011. Wallace, B. a Erikson, G., Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues, New York, Routledge, 2006.

Sternberg, R. J. a Davidson, J. E., Conceptions of giftedness, Cambridge University Press, 2005.

Sternberg, R. J. (red.), Definitions and conceptions of giftedness, Thousand Oaks, Corwin Press, 2004.

(2) Odhaduje sa, že v sociálnej skupine, ktorá bola najlepšie preskúmaná a ktorou sú školopovinné deti, sa percento osôb, ktoré možno označiť za mimoriadne nadané, pohybuje medzi 2 až 15 % obyvateľstva, podľa toho, aké ukazovatele sa pri tomto hodnotení použijú. Najtradičnejšie kritérium, výška inteligenčného kvocientu, vychádzalo zvyčajne z referenčnej hodnoty inteligenčného kvocientu vyššieho ako 130, ktorý majú približne 2 % obyvateľstva. V súčasnosti sa pripúšťa, že toto kritérium je veľmi obmedzujúce a že intelektuálna kapacita je len jedným z faktorov, ktoré treba zohľadniť, aby sa mohlo určiť, či ide o mimoriadne nadanie. Preto sa pojem mimoriadneho nadania rozšíril o ďalšie faktory, ako je tvorivosť, originalita a nachádzať súvislosti, dedukovať a extrapolovať. Na základe tohto aktuálnejšieho výkladu sa odhaduje, že osoby s mimoriadnym nadaním by mohli predstavovať 10 či dokonca až 15 % celkovej populácie, hoci bežne akceptované odhady sa pohybujú medzi 5 až 10 %. Viac podrobností o tejto téme poskytujú dnes už klasické štúdie Josepha Renzulliho v tejto súvislosti alebo čerstvejšie štúdie: Borland, J. H., „Myth 2: The gifted constitute 3 % to 5 % of the population“, Gifted child quarterly, 53, 2009; Miraca, G., Exceptionally gifted children, New York, Routledge, 2004; a Robson, D., High IQ kids: collected insights, information and personal stories from the experts, Free spirit publishing, 2007.

(3) Napríklad v rokoch 1999 až 2012 bolo medzi účastníkmi programu Madridského spoločenstva zameraného na obohatenie vzdelávania mimoriadne nadaných žiakov zaregistrovaných takmer konštantne 70 % žiakov a len 30 % žiačok. Na túto tému pozri tiež Pérez, L. Domínguez P. a Alfaro, E. (koord.), Actas del Seminario: situación actual de la mujer superdotada en la sociedad, Madrid, Consejería de Educación, 2002.

(4) Podrobný obraz o súčasnej situácii, pokiaľ ide o to, aká pozornosť sa vo vzdelávacom procese venuje mimoriadne nadaným žiakom v členských krajinách Európskej únie, môžu poskytnúť tieto štúdie:

„La atención a los alumnos con altas capacidades en la Unión Europea“, De todo un poco, číslo 11, každoročné zverejnenie programu Programa de Enriquecimiento Educativo para Alumnos con Altas Capacidades de la Comunidad de Madrid, s. 21 – 29, Madrid, 2009.

Gifted Learners. A survey of educational policy and provision (Mimoriadne nadaní žiaci. Prieskum vzdelávacej politiky a jej opatrení), European Agency for Development in Special Needs Education, 2009.

Eurydice (2006), Specific Educational Measures to promote all Forms of Giftedness at School in Europe (Osobitné vzdelávacie opatrenia na podporu všetkých druhov nadania v Európe, pracovný dokument). Brusel, Eurydice European Unit.