SK Úradný vestník Európskej únie C 164/50

Stanovisko komisie pre hospodársku politiku – Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2016

(2018/C 164/09)

Spravodajca: Michael Murphy (IE/EĽS), člen rady grófstva Tipperary Referenčný dokument: Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2016 COM(2017) 285 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

1. víta výročnú správu Komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2016 a najmä to, že sa v nej uznáva skutočnosť, že politika hospodárskej súťaže má priamy vplyv na životy ľudí. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že účinná politika hospodárskej súťaže je základným prvkom efektívneho fungovania jednotného trhu a prináša veľké výhody spotrebiteľom, keďže povzbudzuje podnikanie, inováciu, efektívnosť a rozširuje možnosti voľby občanov Európskej únie;

2. zastáva názor, že globalizované hospodárstvo si vyžaduje otvorené a spravodlivé konkurenčné prostredie, a teda aj reguláciu hospodárskej súťaže, nielen „kultúru“ hospodárskej súťaže. Súčasne podporuje to, že Európska komisia je odhodlaná spolupracovať s ostatnými inštitúciami EÚ, medzinárodnými organizáciami a subjektmi presadzujúcimi hospodársku súťaž na celom svete;

3. oceňuje prácu Komisie pri presadzovaní pravidiel hospodárskej súťaže, avšak žiada, aby sa pri financovaní presadzovania politiky hospodárskej súťaže riadne zohľadnili vnútroštátne a regionálne priemyselné politiky členských štátov v oblasti investícií, najmä pokiaľ ide o tie priemyselné politiky, ktoré sa opierajú o vnútroštátne právomoci mimo rozsahu pôsobnosti zmlúv EÚ;

4. zdôrazňuje, že spôsob, ako Komisia prijíma rozhodnutia o financovaní vyšetrovaní týkajúcich sa hospodárskej súťaže na úrovni EÚ, musí byť transparentnejší, a že treba taktiež zabezpečiť, aby sa tieto rozhodnutia vždy spájali s konkrétnymi výsledkami posilňujúcimi jednotný trh;

5. tvrdí, že úlohou Komisie je komplexne reagovať na výzvy vyplývajúce z medzinárodnej hospodárskej súťaže a celosvetových trhov prostredníctvom rozšírenej koordinácie politík EÚ a nástrojov a prostredníctvom lepšieho uznania regionálneho rozmeru;

6. zdôrazňuje, že na Spojené kráľovstvo sa prinajmenšom do 31. marca 2019 budú naďalej vzťahovať pravidlá hospodárskej súťaže EÚ a že vyšetrovania otvorené pred uvedeným dátumom, ako napríklad vyšetrovanie otvorené 26. októbra 2017 týkajúce sa výnimiek, ktoré Spojené kráľovstvo udelilo nadnárodným spoločnostiam, aby ich ochránilo pred uplatňovaním pravidiel proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, sa síce môžu uzavrieť až po tomto dátume, ich závery sa však budú musieť uplatniť;

7. súhlasí s tým, že brexit sa nesmie zneužiť ako prostriedok na úplné odstránenie akejkoľvek kontroly štátnej pomoci, ale domnieva sa, že narušenie hospodárstva spôsobené ostatným členským štátom EÚ v dôsledku brexitu by malo viesť k rozšíreniu všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a dočasnému uvoľneniu alebo pozastaveniu platnosti pravidiel o poskytovaní štátnej pomoci pre niektoré priemyselné odvetvia, ktoré budú pravdepodobne najviac postihnuté, pokiaľ to nebude predstavovať selektívnu pomoc, ktorá by bola v rozpore s cieľom uplatňovať pravidlá EÚ spravodlivo na všetky spoločnosti;

Štátna pomoc a daňové rozhodnutia

8. oceňuje prácu Komisie v boji proti nelegálnej štátnej pomoci poskytovanej v podobe selektívnych daňových výhod. Tento postup sa považuje za účinný prostriedok s cieľom zabezpečiť, aby sa predpisy EÚ uplatňovali spravodlivo na ktorúkoľvek spoločnosť, ktorá obchoduje na jednotnom trhu EÚ nezávisle od veľkosti, sektora alebo štátnej príslušnosti a aby spoločnosti podliehali zdaňovaniu úmernému k ich veľkosti a bohatstvu, a tak prispievali k financovaniu verejných služieb a boju proti nerovnostiam, ktoré sú na miestnej úrovni najvýznamnejšie;

9. v spojitosti s daňovými únikmi zdôrazňuje, že otázka daňových rozhodnutí je súčasťou celkového úsilia EÚ v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam zo strany veľkých korporácií, o. i. prostredníctvom balíka opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, výkazov podľa krajín, balíka reforiem v oblasti zdaňovania právnických osôb a nových pravidiel v oblasti transparentnosti pre sprostredkovateľov daňového plánovania. Zdôrazňuje tiež, že EÚ musí zvážiť, či by nové nariadenie nemalo namiesto presadzovania priniesť skôr väčšiu istotu, pokiaľ ide o daňové rozhodnutia v členských štátoch, a zvážiť, či by sa ako súčasť nového regulačného systému nemal zaviesť sankčný postup v prospech vlastných zdrojov rozpočtu EÚ;

10. zastáva názor, že výlučné právomoci EÚ stanoviť pravidlá hospodárskej súťaže potrebné pre fungovanie jednotného trhu, zakotvené v článku 3 ZFEÚ, sa netýkajú zvrchovaného práva členských štátov určiť si vlastné systémy dane z príjmov právnických osôb, alebo si stanoviť vlastné daňové sadzby. Uznáva však, že členské štáty musia dodržiavať rovnaké a spravodlivé podmienky pre podniky a spotrebiteľov na celom vnútornom trhu EÚ (1);

11. konštatuje, že najzávažnejšie rozhodnutie vydalo GR pre hospodársku súťaž 30. augusta 2016 a konštatuje sa v ňom, že osobitné daňové rozhodnutia, ktoré Írsko prijalo v roku 1991 a v máji 2007 v súvislosti s dvomi spoločnosťami koncernu Apple, ktoré boli zaregistrované v Írsku, predstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Berie na vedomie, že Európska komisia vo svojom rozhodnutí tvrdí, že Írsko tým, že vydalo napadnuté záväzné stanoviská, ktoré spoločnostiam Apple umožnili určovať si ročnú daňovú povinnosť na účely dane z príjmov právnických osôb v Írsku v rokoch, počas ktorých tieto rozhodnutia platili, neoprávnene poskytlo týmto spoločnostiam Apple a skupine Apple štátnu pomoc, čím porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy, a v zmysle článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 musí zabezpečiť vrátenie tejto pomoci. Zdôrazňuje, že podľa Komisie toto rozhodnutie nespochybňuje všeobecný daňový systém v Írsku ani jeho sadzbu dane z príjmu právnických osôb;

12. konštatuje, že implementácia na vnútroštátnej úrovni smernice Rady (EÚ) 2016/1164, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu, v súčasnosti spôsobuje problémy. V článku 4 ods. 4 tejto smernice sa uvádza výnimka z pravidla o obmedzení odpočítateľnosti úrokov, pokiaľ ide o úvery, ktoré sa použili na financovanie dlhodobých projektov verejnej infraštruktúry. Hoci smernica poskytuje široké spektrum pre výnimky na činnosti považované za činnosti vo verejnom záujme, členské štáty túto možnosť plne nevyužívajú;

13. pripomína, že Komisia vypočítala, že uvedená forma pomoci, ktorú Írsko poskytlo týmto spoločnostiam koncernu Apple, predstavovala 13 miliárd EUR a že tieto peniaze sa musia vrátiť do írskej štátnej pokladnice, írska vláda sa však proti tomuto rozhodnutiu Európskej komisie odvolala na Súdnom dvore Európskej únie. V čase, keď Komisia prijala rozhodnutie, malo Írsko štyri mesiace (t. j. do januára 2017) na to, aby vymohlo naspäť neoprávnenú štátnu pomoc. Napriek snahám írskej vlády získať naspäť rekordné sumy peňazí, ktoré sa do prijatia súdneho rozhodnutia mali umiestniť do úschovy, sa jej v stanovenom čase nepodarilo skutočne získať týchto 13 miliárd EUR, čo spôsobilo, že Európska komisia 4. októbra 2017 rozhodla podať proti Írsku návrh na Súdnom dvore EÚ. Obidve strany však dúfajú, že nedôjde k sankcionovaniu súdom;

14. naliehavo žiada urýchlené uzatvorenie súdnych prípadov týkajúcich sa koncernu Apple, aby sa nadobudla istota v súvislosti s tým, aký vplyv môže mať právo hospodárskej súťaže na iné existujúce daňové rozhodnutia;

Iniciatíva na modernizáciu štátnej pomoci

15. podporuje názor Komisie, pokiaľ ide o to, že zvýšená transparentnosť vo verejných výdavkoch zohráva kľúčovú úlohu pri podpore optimálneho využitia peňazí daňových poplatníkov, a zastáva názor, že transparentnosť je aj prostriedkom na zvýšenie dôveryhodnosti a legitímnosti verejných orgánov v očiach občanov;

16. potvrdzuje (2), že európske pravidlá poskytovania štátnej pomoci pri službách všeobecného hospodárskeho záujmu nesmú byť obmedzené len na zásady hospodárskej súťaže, ale musia v plnej miere zohľadniť aj širokú diskrečnú právomoc, ktorá je na základe zmlúv priznaná členským štátom, pokiaľ ide o definovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj zásady miestnej a regionálnej samosprávy, hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ako aj neutrality vo vzťahu k systému vlastníckych vzťahov v členských štátoch (článok 3 ZEÚ, články 14, 106 a 345 ZFEÚ a Protokol č. 26). Služby všeobecného hospodárskeho záujmu musia odrážať rozdiely potrieb, preferencií používateľov a verejného obstarávania, ktoré môžu vyplývať z rôznych zemepisných polôh, sociálnych alebo kultúrnych situácií a demokratických procesov v členských štátoch. Preskúmanie oprávnenosti pomoci možno vykonať, keď má celoštátny, regionálny alebo miestny predpis alebo financovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu cezhraničné účinky alebo účinky významné pre vnútorný trh;

17. ľutuje, že vo výročnej správe o hospodárskej súťaži za rok 2016 sa venuje len veľmi malá pozornosť otázkam súvisiacim so štátnou pomocou pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu a že neposkytuje žiadne objasnenie, pokiaľ ide o revíziu tzv. „Almuniovho balíka“ a revíziu nariadenia o pomoci de minimis pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Pripomína v tejto súvislosti, že VR žiadal: — na účely splnenia štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark vypracovať podrobné usmernenie o tom, čo je priemerný, dobre riadený a primerane vybavený podnik, — preskúmať definíciu primeraného zisku zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä aby sa napríklad aj prostredníctvom stimulov alebo zvýšením percentuálneho podielu uznateľného primeraného zisku zohľadnila skutočnosť, že zisky sa často opätovne investujú do služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, — zvýšiť prahové hodnoty pre zásadu de minimis v oblasti štátnej pomoci pri službách všeobecného hospodárskeho záujmu, — zvýšiť limit na oslobodenie od oznamovacej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ pre náhradu pre podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu na pôvodný limit vo výške 30 miliónov EUR, ktorý platil už pred rokom 2011;

18. opätovne zdôrazňuje (3) žiadosť o rozšírenie vymedzenia sociálneho bývania stanoveného v rozhodnutí Komisie z 20. decembra 2011. Na zabezpečenie väčšieho manévrovacieho priestoru pre členské štáty, pokiaľ ide o poskytovanie, prideľovanie, financovanie a organizovanie sociálneho bývania a demokratickú slobodu rozhodovania, malo by sa odstrániť obmedzenie sociálneho bývania na „znevýhodnené osoby alebo sociálne slabšie skupiny“. Na právo na dostupné a primerané bývanie by sa mal klásť väčší dôraz, lebo neschopnosťou trhu s bývaním zvládnuť celkový dopyt po bývaní nie sú postihnutí len ľudia, ktorí nemajú vôbec žiadny prístup k bývaniu, ale aj obyvatelia neprimeraných, zdravotne nevhodných alebo preplnených bytov, ako aj ľudia, ktorí väčšinu svojho príjmu vynaložia na platenie nájmu alebo mesačnú splátku svojho úveru;

19. pripomína štúdiu o implementácii rozhodnutia a rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu a zapojení miestnych a regionálnych orgánov do podávania správ a aktuálnom stave posudzovania sociálnych služieb ako hospodárskej činnosti, ktorú VR zverejnil 9. júna 2017, a jej závery, v ktorých sa uvádza, že: — v 22 národných správach o vykonávaní Almuniovho balíka boli miestne a regionálne orgány priamo alebo nepriamo zapojené do prípravy správy,

ako aj jej odporúčania, v ktorých sa uvádza, že:

— sú potrebné objasnenia v súvislosti s kvalifikáciou sociálnej služby ako hospodárskej činnosti, najmä v sektore sociálnych a zdravotníckych služieb, výpočtom náhrady vrátane primeraného zisku a s možnými nezrovnalosťami medzi rôznymi dokumentmi, ktoré sa majú zohľadniť,

— povinnosť podávať správy by sa mala zjednodušiť,

— výmena osvedčených postupov by sa mala ďalej podporovať;

20. preto konštatuje, že úloha miestnych a regionálnych orgánov ako poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu pri zabezpečovaní a posilňovaní sociálneho rozmeru jednotného trhu je dokonca ešte dôležitejšia, pokiaľ ide o vysokú mieru nezamestnanosti, starnúce obyvateľstvo, spoločenské nepokoje a nestabilné ekonomické podmienky. Výhody vyplývajúce zo služieb tohto typu majú priamy účinok na občanov a v tejto súvislosti prispievajú k zvyšovaniu a posilňovaniu ich dôvery vo verejné inštitúcie;

21. zdôrazňuje kolektívnu zodpovednosť všetkých úrovní riadenia, pokiaľ ide o zabezpečenie udržateľných verejných služieb pre každého občana EÚ, a zastáva názor, že Komisia sa pri kontrole štátnej pomoci v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu musí opierať o zásadu dôveryhodnosti a taktiež pomáhať príslušným orgánom a zainteresovaným stranám, namiesto toho, aby zo zásady vychádzala z názoru, že miestne a regionálne orgány pri poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu porušujú pravidlá;

22. víta úsilie Komisie zjednodušiť uplatňovanie pravidiel v oblasti poskytovania štátnej pomoci, konkrétne oznámenie o vymedzení pojmu štátnej pomoci, a skutočnosť, že v správe o hospodárskej súťaži sa uznáva, že je „obzvlášť dôležité, aby sa vydláždila cesta pre verejné investície […]. Týmto sa prispeje k maximalizácii vplyvu investícií na hospodársky rast a tvorbu pracovných miest […]“, čo v podstate odráža požiadavku VR na ďalšie zjednodušenie a poskytovanie výnimky v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu;

23. je však skeptický, pokiaľ ide o stupeň právnej istoty dosiahnutej prostredníctvom oznámenia, keďže najmä príslušné zainteresované strany poukazujú na zložitosť a prípadné nezrovnalosti medzi rôznymi dokumentmi, ktoré treba zohľadniť, v dôsledku čoho je pre ne ťažšie posúdiť, ktoré pravidlo majú v konkrétnom prípade uplatniť (4);

24. takisto vyjadruje obavy v súvislosti s administratívnou záťažou vyplývajúcou z plnení požiadaviek na predkladanie správ, ktoré sú stanovené v rozhodnutí a rámci o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, a o ktorej sa zmieňujú niektoré správy príslušných krajín;

Jednotný digitálny trh

25. sústavne podporuje úsilie zamerané na to, aby sa jednotný digitálny trh využíval ako hnacia sila inkluzívneho rastu vo všetkých regiónoch EÚ, keďže zlepšením prístupu k širokopásmovým a IKT službám, najmä v najvzdialenejších a odľahlých regiónoch alebo v regiónoch s geograficky rozptýleným obyvateľstvom, sa môže uľahčiť prístup k službám (napr. elektronické zdravotníctvo a elektronická verejná správa), čo povedie k zvýšeniu efektívnosti verejnej správy, pomôže zabezpečiť nízke ceny a širší výber pre spotrebiteľov nezávisle od miesta ich pobytu a môže vytvoriť nové hospodárske príležitosti pre miestne podniky, čím sa v konečnom dôsledku zlepší kvalita života občanov a rozšíri sa súdržnosť;

26. v tejto súvislosti pripomína svoje stanovisko na tému Zjednodušenie EŠIF z pohľadu miestnych a regionálnych orgánov (COTER-VI/012), v ktorom sa zaoberal dosahom uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na zavádzanie EŠIF a odkazuje aj na aktuálny výrazný nesúlad pri uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci. Výbor regiónov konštatuje, že kým na programy centrálne spravované Európskou komisiou (napr. Horizont 2020, nástroj „Spájame Európu“, Európsky fond pre strategické investície) sa postupy týkajúce sa štátnej pomoci nevzťahujú, na projekty financované v rámci politiky súdržnosti sa vzťahujú. Projekty sa teda v praxi z hľadiska štátnej pomoci neposudzujú na základe povahy projektu, ale podľa toho, či je to Komisia alebo členský štát, kto schvaľuje prostriedky a z akého zdroja sa financujú;

27. vyjadruje osobitné znepokojenie v súvislosti s prekážkami v cezhraničnom online obchodovaní, ktoré môžu vytvoriť samotné podniky, s geografickým blokovaním a v súvislosti s tým, že dominantní aktéri môžu umelo zabrániť potenciálnym konkurentom využívať niektoré obchodné príležitosti;

28. ďalej so zreteľom na stanovisko VR na tému Zjednodušenie EŠIF z pohľadu miestnych a regionálnych orgánov (COTER-VI/012) zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť uplatňovaniu štátnej pomoci v rámci programu európskej územnej spolupráce. Všeobecne platí, že v prípade týchto programov úsilie, ktoré treba vynaložiť na dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci, nie je úmerné riziku narušenia hospodárskej súťaže. Okrem toho sa štátna pomoc v jednotlivých štátoch často rôzne interpretuje a pravidlá teda nie je možné uplatňovať s primeranou právnou istotou, čo často úplne znemožňuje realizáciu kvalitných projektov. Jedným z rýchlo vykonateľných opatrení na zjednodušenie EŠIF by preto bolo aj vyňatie európskej územnej spolupráce z pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, podobne ako je tomu napríklad pri programe Horizont 2020;

29. preto víta iniciatívy Komisie na lepšie presadzovanie právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže v digitálnom svete, konkrétne odvetvový prieskum týkajúci sa elektronického obchodu a nedávno začaté vyšetrovania zamerané na riešenie špecifických otázok týkajúcich sa obmedzenia maloobchodných cien, diskriminácie na základe miesta sídla a neopodstatneného geografického blokovania (5);

30. povzbudzuje Komisiu, aby presadzovanie právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže na jednotnom digitálnom trhu realizovala s podobnými orgánmi zodpovednými za hospodársku súťaž na celom svete za rovnakých globálnych podmienok, aby sa zabezpečilo, že sa nebudú klásť prekážky inovácii, a vyzýva Komisiu, aby poskytla pomoc pri vytváraní užšej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi, Európskou komisiou a medzinárodnými organizáciami, ako je OECD;

31. podporuje snahu Európskej komisie vyrovnať efektívne sadzby dane vzťahujúce sa na tradičné spoločnosti a na spoločnosti v digitálnom odvetví, keďže Komisia vo svojom oznámení o zdaňovaní digitálneho sektora, ktoré zverejnila 21. septembra 2017, uviedla, že efektívna sadzba dane pre medzinárodné internetové spoločnosti je 10,1 %, zatiaľ čo pre tradičné medzinárodné podniky je 23,2 %. Očakáva preto, že Komisia preskúma možnosť zaviesť špecifické zdaňovanie obratu a/alebo digitálnych transakcií a zváži navrhnutie koncepcie „virtuálnej stálej prevádzkárne“ v rámci spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB);

Jednotný trh

32. poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú tieto orgány zohrávajú v kľúčových oblastiach hospodárskej súťaže (6) a odporúča vyčleniť viac prostriedkov na prácu rôznych vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže v členských štátoch a zlepšiť európsku koordináciu týchto vnútroštátnych orgánov prostredníctvom Európskej siete pre hospodársku súťaž (ESHS). Podporil by tiež legislatívny návrh Komisie zameraný na posilnenie donucovacích nástrojov a sankcií, ktoré majú vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže k dispozícii, tzv. ECN+, ktorými by sa zabezpečilo, že sa bude dať v plnom rozsahu využiť potenciál decentralizovaného systému presadzovania pravidiel hospodárskej súťaže EÚ;

33. v tejto súvislosti víta iniciatívu Komisie zameranú na to, aby celoštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže ešte účinnejšie presadzovali predpisy, keďže, pokiaľ ide o niektoré úrovne trhu, vnútroštátne orgány dokážu lepšie presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže EÚ, pričom rešpektujú osobitosti členských štátov;

34. zdôrazňuje, že ak podniky s dominantným postavením zneužívajú svojich spotrebiteľov tým, že si účtujú neprimerané ceny alebo stanovujú nespravodlivé podmienky, úrady na ochranu hospodárskej súťaže musia zasiahnuť s cieľom zaoberať sa týmito neprimeranými cenami, najmä pokiaľ ide o farmaceutické spoločnosti, v záujme toho, aby sa zaručil prístup pacientov k účinným a cenovo dostupným liekom a aby sa podporil čo najlepší možný výsledok pre pacientov a spoločnosť;

35. vyjadruje obavy v súvislosti s doteraz bezprecedentnou vlnou posilňovania korporácií, ktorá prebieha na už aj tak vysoko koncentrovanom svetovom trhu so semenami, chemickými látkami, pesticídmi, genetickými znakmi geneticky modifikovaných plodín, keďže to pravdepodobne povedie k obmedzeniu hospodárskej súťaže a vytváraniu oligopolných štruktúr;

36. zdôrazňuje riziká výraznej vertikálnej integrácie medzi znakmi, semenami a chemickými látkami vyplývajúce z bezprecedentného dominantného postavenia svetového trhu v tejto citlivej oblasti, ktoré by umožnilo, aby dominantné spoločnosti pôsobiace v tomto priemysle získali ešte väčší vplyv na politiku, čím by sa v dôsledku zneužívania postavenia na trhu ohrozila nezávislá veda a verejný záujem;

37. zdôrazňuje, že drobní poľnohospodári zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o udržateľnosť regionálnych ekosystémov, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že prebiehajúce fúzie nebudú vytvárať prekážky vstupu pre menších inovátorov, nebudú zvyšovať riziko, že menší inovátori budú vylúčení z prístupu k technológii a ostatným zdrojom potrebným na efektívnu hospodársku súťaž a že fúzie nespôsobia nárast poľnohospodárskych vstupných cien a neznížia šance poľnohospodárov;

38. zdôrazňuje zraniteľné postavenie poľnohospodárov a MSP, ktoré predstavujú až 79 % všetkých poľnohospodárskych podnikov, vyplývajúce z ich slabšej vyjednávacej pozície a nekalých obchodných praktík v potravinovom dodávateľskom reťazci. V tejto súvislosti taktiež zdôrazňuje, že poľnohospodári sú hlavnými tlmičmi otrasov v dodávateľskom reťazci, pokiaľ ide o trhové riziká, ako je nestálosť cien alebo dlhšie trvajúce obdobia nízkych cien a vyzýva Komisiu, aby pomohla poľnohospodárom vyvážiť účinky narastajúcej koncentrácie v štádiu spracovania a na stupni maloobchodu v rámci reťazca;

39. naliehavo žiada komisárov EÚ pre poľnohospodárstvo a hospodársku súťaž, aby užšie spolupracovali na zjednodušení uplatňovania pravidiel štátnej pomoci pri rozvoji vidieka, a to aj prostredníctvom vytvorenia integrovaného postupu na súčasné schvaľovanie programu rozvoja vidieka a pomoci týkajúcej sa financovania lesného hospodárstva a poľnohospodárskej diverzifikácie, ktoré sú vyňaté zo zjednodušení v oblasti poľnohospodárstva, a tým podporili úsilie o trhovú diverzifikáciu agropotravinárskeho sektora, s osobitným zreteľom na agropotravinárske odvetvia v členských štátoch, ktoré sú najviac postihnuté brexitom;

40. opakovane poukazuje na svoju žiadosť uvedenú v stanovisku o SPP po roku 2020, v ktorom navrhuje vykonať revíziu právnych predpisov EÚ o hospodárskej súťaži, ktorá všetkým subjektom určitého odvetvia vrátane spotrebiteľov a verejných orgánov poskytne možnosť rozhodnúť o spravodlivom rozdelení pridanej hodnoty a marží v rámci celého hodnotového reťazca a umožní poľnohospodárom posilniť svoje postavenie na trhu;

41. opakovane žiada, aby sa vykonala revízia európskeho práva v oblasti verejného obstarávania v sektore stravovacích služieb, ktorá by zaviedla stimuly pre dodávky na vzdialenosť 0 km alebo prostredníctvom krátkych dodávateľských reťazcov s cieľom podporiť vnútorný trh a bezpečnosť používaného produktu;

42. zdôrazňuje, že kontrola štátnej pomoci zohrávala kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o zabezpečenie bezpečnejšieho a spoľahlivejšieho bankového sektora v EÚ počas krízy;

43. konštatuje však, že nejednotnosť v uplatňovaní smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (BRRD) spôsobuje väčšiu neistotu v oblasti kontroly štátnej pomoci v súvislosti s opatreniami, ktoré boli prijaté s cieľom riešiť alebo poskytnúť dočasnú rekapitalizáciu finančných inštitúcií;

44. domnieva sa, že by mala existovať oveľa väčšia istota, pokiaľ ide o úlohu záchrany pomocou vnútorných zdrojov („bail-in“) a záchrany pomocou vonkajších zdrojov („bail-out“) a to, ako tomu zodpovedajú finančné inštitúcie rôznych veľkostí, v rámci čoho by boli stanovené jasné rovnaké podmienky na uplatňovanie kontroly štátnej pomoci pre celý európsky bankový systém bez výnimiek pre členské štáty;

45. zastáva názor, že sú potrebné efektívnejšie mechanizmy na ochranu vkladov na úrovni bankovej únie s cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na posilnenie dôvery všetkých vkladateľov, a tým na zachovanie finančnej stability;

46. víta skutočnosť, že pravidlá poskytovania štátnej pomoci sú dostatočne pružné a umožňujú, aby členské štáty pomohli zraniteľným občanom, malým spoločnostiam a sporiteľom v ťažkostiach bez toho, aby sa táto pomoc považovala za štátnu pomoc, tak ako to Komisia potvrdila vo svojich rozhodnutiach o cyperskom systéme poskytovania štátnej pomoci dlžníkom a mikropodnikom (7) a o uznesení o banke Cooperative Bank of Peloponnese (Grécko) (8);

Energetická únia šetrná ku klíme

47. víta prieskum Komisie v oblasti kapacitných mechanizmov (9) a zdôrazňuje, že hlavnou prioritou pri prijímaní opatrení EÚ v tejto oblasti musí byť podpora udržateľnej energie (energia z obnoviteľných zdrojov a úsilie zamerané na zvyšovanie energetickej účinnosti) ako prostriedkov na dosiahnutie zníženia objemu emisií CO2 v súlade s Parížskou dohodou v rámci UNFCCC, ako aj boj proti energetickej chudobe, zabezpečenie dodávok energie a posilnenie územnej súdržnosti;

48. takisto zdôrazňuje, že prístup k cenovo dostupnej energii je hlavnou podmienkou regionálnej konkurencieschopnosti najmä v znevýhodnených a okrajových regiónoch, a že regióny so silnou priemyselnou základňou, ktorá sama osebe predstavuje energeticky náročné odvetvie, sú vo veľkej miere ovplyvnené daňami a poplatkami za energiu a závisia od cenovo dostupných a bezpečných dodávok energie;

49. konštatuje, že ceny energie sa na maloobchodných trhoch v posledných rokoch zvýšili aj napriek nižším veľkoobchodným cenám a súhlasí s názorom Komisie, že prechod na čistú energiu by mal byť spravodlivý a mal by zohľadňovať jej transformačný vplyv na zainteresované strany vrátane priemyselných odvetví a pracovníkov (10);

50. vyzýva Komisiu, aby optimalizovala svoju podporu štrukturálnej transformácie v uhoľných regiónoch a regiónoch s vysokými emisiami uhlíka v súlade s pravidlami v oblasti hospodárskej súťaže, aby v záujme cielenejšej podpory od Európskej únie spolupracovala v partnerstve so zainteresovanými stranami v týchto regiónoch, aby povzbudzovala výmenu osvedčených postupov vrátane diskusií o priemyselných plánoch a potrebách rekvalifikácie a aby podporila synergie a spoločnú spoluprácu;

Globálna kultúra hospodárskej súťaže

51. zdôrazňuje, že daňový a sociálny damping, zneužívanie daňového plánovania a daňové úniky predstavujú prekážku spravodlivej hospodárskej súťaže;

52. je pevne presvedčený, že obchodná politika EÚ zohráva kľúčovú úlohu pri podpore konvergencie politických nástrojov a postupov v oblasti hospodárskej súťaže v jurisdikciách a zároveň vytvára svet založený na hodnotách;

53. víta Memorandum o porozumení v oblasti poskytovania štátnej pomoci, ktoré Komisia uzatvorila s Národnou komisiou Číny pre rozvoj a reformy. VR očakáva, že toto memorandum výrazne prispeje k širšej stratégii Komisie na riešenie narušenia celosvetového obchodu, ktoré vyvolávajú národné politiky v oblasti dotácií (11).

V Bruseli 1. decembra 2017 Predseda Európskeho výboru regiónov Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Írsko, Holandsko, Luxembursko a Belgicko už čelili rozhodnutiam GR Európskej komisie pre hospodársku súťaž v súvislosti so zdaňovaním. Každé z týchto rozhodnutí príslušný členský štát napadol na Súdnom dvore Európskej únie.

(2) Pozri bod 2 stanoviska VR na tému Štátna pomoc a služby všeobecného hospodárskeho záujmu (ECON-VI/013) prijatého 11. októbra 2016.

(3) Pozri bod 41 stanoviska VR na tému Štátna pomoc a služby všeobecného hospodárskeho záujmu (ECON-VI/013) prijatého 11. októbra 2016.

(4) Pozri Member States Reports on the application of the SGEI decision during 2012-2016 (Správy členských štátov o uplatňovaní rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu v období rokov 2012 – 2016).

(5) Európska komisia, Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce (Antitrustová politika: Komisia začína tri vyšetrovania vo veci praktík narúšajúcich hospodársku súťaž v elektronickom obchode). Dostupné v angličtine na tejto stránke.

(6) Odvetvový prieskum o spracovaní údajov v sektore online reklamy, ktorý začal realizovať francúzsky úrad na ochranu hospodárskej súťaže, pokuta, ktorú uložil taliansky úrad na ochranu verejnej súťaže spoločnosti WhatsApp, pretože údajne užívateľov zaväzovala k tomu, aby súhlasili s postúpením svojich osobných údajov Facebooku, pokuta, ktorú taliansky úrad na ochranu hospodárskej súťaže uložil spoločnosti Aspen Pharma (prípad Aspen), a pokuta, ktorú uložil úrad na ochranu hospodárskej súťaže Spojeného kráľovstva spoločnostiam Pfizer a Flynn Pharma (prípad Pfizer/Flynn Pharma).

(7) Vec SA.45004 (2016/N).

(8) Vec SA.43886.

(9) Kapacitné mechanizmy sú určené na podporu investícií na preklenutie očakávaného nedostatku kapacít a zabezpečenie bezpečnosti dodávok. Kapacitné mechanizmy zvyčajne ponúkajú dodatočné odmeny poskytovateľom kapacít, okrem príjmu získaného z predaja elektrickej energie na trhu, za zachovanie existujúcej kapacity alebo za investície do novej kapacity, ktorá je potrebná na zaručenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie;

(10) Druhá správa Európskej komisie o stave energetickej únie, COM(2017) 53 final, 1. februára 2017, Brusel, dostupné na tejto stránke:

(11) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.