Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a udržateľnosti hodnotenia rizika EÚ v potravinovom reťazci, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 178/2002 (o všeobecnom potravinovom práve), smernica 2001/18/ES (o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia), nariadenie (ES) č. 1829/2003 (o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách), nariadenie (ES) č. 1831/2003 (o kŕmnych doplnkových látkach), nariadenie (ES) č. 2065/2003 (o udiarenských dochucovadlách), nariadenie (ES) č. 1935/2004 (o materiáloch v styku s potravinami), nariadenie (ES) č. 1331/2008 (o spoločnom postupe schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm), nariadenie (ES) č. 1107/2009 (o prípravkoch na ochranu rastlín) a nariadenie (EÚ) 2015/2283 (o nových potravinách)

[COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

(2018/C 440/27)

Spravodajca: Antonello PEZZINI Pomocná spravodajkyňa: Ester VITALE

Konzultácia Rada, 22. 5. 2018 Európsky parlament, 28. 5. 2018 Právny základ článok 43, článok 114, článok 168 ods. 4 písm. b) a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rozhodnutie predsedníctva 13. 2. 2018 Príslušná sekcia sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie Prijaté v sekcii 5. 9. 2018 Prijaté v pléne 19. 9. 2018 Plenárne zasadnutie č. 537 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 176/2/2

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV sa neustále zasadzuje za politiku EÚ na zachovanie zdravia v celom potravinovom reťazci, v každej etape výrobného procesu: od poľnohospodára až k spotrebiteľovi, aby nedošlo ku kontaminácii a rizikám, čím sa podporí bezpečnosť potravín, hygiena a jasná, transparentná a jednoznačná informovanosť o výrobkoch.

1.2. EHSV podporuje iniciatívy Komisie zamerané na riešenie výziev súvisiacich s transparentnosťou, udržateľnosťou a účinnosťou celého systému monitorovania potravinového dodávateľského reťazca s cieľom podnietiť lepšie vnímanie spoľahlivosti a bezpečnosti občanmi, médiami a celou občianskou spoločnosťou.

1.3. EHSV rozhodne súhlasí s potrebou posilnenia EFSA s cieľom zabezpečiť čo najlepšie vedecké poradenstvo pre manažérov rizík prostredníctvom jasnej a transparentnej komunikácie a užšiu spoluprácu s členskými štátmi a ďalšími orgánmi, ktoré pôsobia v oblasti sociálneho systému, aby sa zaistil systém koherentnej a spoľahlivej bezpečnosti potravín.

1.4. EHSV poukázal na to, že v priebehu svojej existencie „EFSA počas svojho pôsobenia dokázala svoju kompetentnosť. Nepochybne plní veľmi dôležitú úlohu, pokiaľ ide o predchádzanie zdravotným rizikám v Európe“ ( 1 )

1.5. Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť zachovanie vysokej úrovne nezávislosti od vonkajších vplyvov a najlepšie vedecké poznatky v rámci EFSA a maximalizovať kapacity analýzy rizík s cieľom zaistiť udržateľnosť systému hodnotenia v EÚ, ktorý sa považuje za jeden z najvyšších vo svete.

1.6. EHSV sa domnieva, že EFSA a členské štáty, vzájomne prepojené, musia byť schopné čo najlepšie rozvíjať primerané informovanie o rizikách – samostatne, ale vzájomne zosúladene a v koordinácii s manažérmi rizika – tak, aby používatelia mohli využiť zistenia a závery jasne a interaktívne, pričom sa zabezpečí primeraná úroveň dôvernosti a ochrany práv duševného vlastníctva.

1.7. EHSV jednoznačne podporuje vytvorenie registra štúdií, ktorý by bol ľahko prístupný online, s identifikáciou expertov a certifikovaných laboratórií, čestných vyhlásení o neprítomnosti konfliktu záujmov, opisov cieľov, technických a finančných zdrojov.

1.8. Podľa výboru treba u spotrebiteľov podstatne zlepšiť vnímanie rizika, ktorému sú vystavení v súvislosti s potravinami, a to prostredníctvom cielenej kultúry bezpečnosti potravín a výživy a selektívnej analytickej spôsobilosti v súvislosti s rizikom.

1.9. Podľa názoru EHSV predstavuje budúci celkový strategický európsky plán komunikácie o rizikách – ak je formulovaný v plnom súlade a rešpektuje nezávislosť EFSA – kľúčový prvok, od ktorého treba odvíjať kapacity subjektov zodpovedných za poskytovanie efektívnych, jednoznačných, včasných, interaktívnych a primeraných odpovedí, ktoré budú prispôsobené potrebám občanov z hľadiska bezpečnosti, transparentnosti a spoľahlivosti potravinového reťazca.

1.10. EHSV navrhuje posilniť štruktúrovaný a systematický dialóg s občianskou spoločnosťou, v rámci ktorého by EHSV a jeho štruktúry zamerané na udržateľné potravinové systémy mohli byť užitočným a konkrétnym prínosom.

1.11. Pokiaľ ide o riadenie EFSA, EHSV rozhodne podporuje návrh viac zapojiť členské štáty a občiansku spoločnosť do riadiacej štruktúry a skupín expertov a zosúladiť zloženie správnej rady so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram.

1.12. EHSV sa domnieva, že je potrebné nadviazať na dohodu medzi EFSA a Spoločným výskumným centrom, najmä pokiaľ ide o spoločné činnosti súvisiace s potravinami a krmivami, a vypracovať odbornú metodiku harmonizovanej analýzy kvality, ktorá zabezpečí transparentnosť, porovnateľnosť, inkluzívnosť a spravodlivosť pre všetky zainteresované strany.

2. Úvod

2.1. Všeobecné potravinové právo (predpisy EÚ týkajúce sa bezpečnosti potravín a krmív v rámci výrobného reťazca) je pilierom regulačného rámca vzťahujúceho sa na celý potravinový reťazec: od výrobcu až k spotrebiteľovi.

2.2. V zákone sa stanovuje, že normy týkajúce sa krmív a potravín majú vedecký podklad. Toto je známe ako zásada analýzy rizika, ktorá pozostáva z troch rozličných, ale navzájom prepojených prvkov: vyhodnotenie rizika, riadenie rizika a oznámenie o riziku.

2.3. Nariadením (ES) č. 178/2002 bol zriadený Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), ktorý je nezávislou odbornou agentúrou s úlohou poskytovať vedecké stanoviská, ktoré predstavujú základ opatrení prijatých EÚ v potravinovom reťazci.

2.4. Dňa 6. októbra 2017 bola Európskej komisii oficiálne predložená európska iniciatíva občanov na základe celkovo 1 070 865 vyhlásení o podpore z 22 členských štátov. Iniciatíva „Zákaz glyfozátu a ochrana ľudí a životného prostredia pred toxickými pesticídmi“ ( 2 ) vyzvala EK, aby navrhla členským štátom EÚ rôzne opatrenia. Okrem iného: „zaistiť, aby sa vedecké hodnotenie pesticídov pre schválenie regulačným orgánom EÚ zakladalo len na publikovaných štúdiách, ktoré zadávajú príslušné verejné orgány, a nie sektor výroby pesticídov“. EK sa zaviazala predložiť do mája 2018 legislatívny návrh na zvýšenie transparentnosti v oblasti vedeckého hodnotenia a kvality a nezávislosti vedeckých štúdií.

2.5. Kontrola vhodnosti nariadenia o všeobecnom potravinovom práve, č. 178/2002 ( 3 ) , bola ukončená 15. januára 2018.

2.6. Z hodnotenia vyplýva, že nariadenie o všeobecnom potravinovom práve ostáva mimoriadne dôležité a primerané na riešenie väčšiny súčasných trendov.

2.6.1. Celkovo sa vo všeobecnom potravinovom práve dosiahli hlavné ciele, t. j. vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, záujmov spotrebiteľov vo vzťahu k potravinám a efektívne fungovanie vnútorného trhu.

2.6.2. Zriadením EFSA sa zlepšil vedecký základ pre opatrenia EÚ. Dosiahol sa výrazný pokrok pri posilňovaní kapacity úradu, pokiaľ ide o odborné znalosti, pri zvyšovaní kvality jeho vedeckých výstupov, rozširovaní zberu vedeckých údajov a rozvoji a harmonizácii metodík hodnotenia.

2.6.3. Zároveň sa posilnila spolupráca so štátnymi a medzinárodnými vedeckými orgánmi, ako aj výmena informácií medzi členskými štátmi.

2.6.4. Na úrovni EÚ sa nevyskytli žiadne nezrovnalosti pri uplatňovaní zásady analýzy rizika ako takej.

2.6.5. EFSA takisto pravidelne vylepšuje a posilňuje svoju prísnu politiku v oblasti nezávislosti a transparentnosti. Keďže však nie všetky členské štáty majú zastúpenie v správnej rade EFSA, riadenie EFSA sa nezdá byť v súlade so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram EÚ.

2.6.6. Rámec pre bezpečnosť potravín zriadený nariadením o všeobecnom potravinovom práve sa tiež v niektorých prípadoch využíva ako zdroj inšpirácie pre krajiny mimo EÚ, ktoré vypracúvajú vlastné právne predpisy.

2.6.7. Pokiaľ ide o hodnotenie rizík v kontexte schvaľovacej dokumentácie, EFSA je viazaná pravidlami dôvernosti a analytickými postupmi, podľa ktorých sa majú zvážiť všetky dostupné štúdie a dôkazy. Z toho vyplýva, že EFSA vo svojich stanoviskách berie do úvahy nielen štúdie priemyselného odvetvia, ale svoje vedecké výsledky opiera o čo najúplnejšie skúmanie literatúry. Priemysel má na druhej strane povinnosť predložiť svoje štúdie ako súčasť spisu, keď žiada o povolenie.

2.6.8. Podľa nedávnych hodnotení ( 4 ) boli v súčasnom systéme EFSA zaznamenané určité obmedzenia: — ťažkosti pri získavaní nových členov do panelu, — vedecké znalosti pochádzajú iba z niektorých členských štátov, — súčasný trend znižovania rozpočtu verejnej správy, — nízka úroveň financovania určeného na externalizáciu úloh EFSA.

2.6.9. Okrem toho zdĺhavé postupy schvaľovania v určitých odvetviach spomaľujú proces uvádzania nových výrobkov na trh. Centralizovaný systém schvaľovania však naďalej prináša výhody, pokiaľ ide o efektivitu, v porovnaní s využívaním viacerých štátnych systémoch schvaľovania pre potraviny.

2.7. EHSV poukázal na to, že v priebehu svojej existencie „EFSA počas svojho pôsobenia dokázala svoju kompetentnosť. Nepochybne plní veľmi dôležitú úlohu, pokiaľ ide o predchádzanie zdravotným rizikám v Európe“ ( 5 )

2.8. EHSV vo svojom predchádzajúcom stanovisku berúc do úvahy vedecké názory, ktoré nie sú vždy jednotné a jednomyseľné, odporučil „aby EFSA venovala osobitnú pozornosť tomuto javu, pretože odborná literatúra je dôležitou referenciou v rámci postupu hodnotenia“ ( 6 ) a požiadal EK, aby na internetovej stránke agentúry systematicky uverejňovala požadované štúdie a ich nespracované údaje, ktoré viedli k prijatým záverom.

2.9. EHSV poukázal aj na to ( 7 ) , že hodnotenie EFSA vychádza z vedeckej štúdie, v ktorej by sa malo preukázať, že daný výrobok je neškodný. Podľa súčasnej legislatívy musí túto štúdiu predložiť spoločnosť, ktorá chce uviesť daný výrobok na trh. Ide o zložitejší aspekt, pretože výsledky vedeckých štúdií sa môžu niekedy líšiť, v závislosti od zdroja finančných prostriedkov a použitých metodík.

2.10. Zo všeobecnejšieho hľadiska EHSV nedávno žiadal potravinovú politiku vhodnú pre XXI. storočie, ktorá by spĺňala rad kritérií: „kvalita potravín, zdravie, životné prostredie, sociálne a kultúrne hodnoty, zdravé ekonomické princípy, dôstojné pracovné miesta, plne internalizované náklady, dobrá správa vecí verejných“ ( 8 )

2.11. Úrad európskeho ombudsmana vykonal prieskum a činnosti týkajúce sa modelu hodnotenia rizika na úrovni EÚ v rámci potravinového reťazca, pričom v liste adresovanom EK z 15. marca 2018 zdôraznil niektoré zásady pre zlepšenie modelu hodnotenia rizika na úrovni EÚ v rámci potravinového reťazca, t. j.: — nezávislosť a transparentnosť, — záväzok uverejniť „orientačné štúdie“, keď vykonáva vedecké posudky, — posilnená verejná kontrola samotnej funkcie hodnotenia rizika v ranom štádiu procesu, — schopnosť zapojiť občanov a zainteresované strany do procesu hodnotenia rizika (9), — umožniť zainteresovaným stranám, aby sa zúčastnili na schôdzach, a to nielen prostredníctvom „otvorených plenárnych zasadnutí“, ako je to v súčasnosti, samozrejme pri zachovaní dôvernosti.

2.12. Úrad európskeho ombudsmana tiež zdôraznil, že „verejné informačné nástroje, ktoré EFSA využíva s cieľom zvýšiť povedomie o rizikách spojených s určitými látkami alebo výrobkami by mali byť dostupné vo všetkých 24 úradných jazykoch EÚ…, že treba dodržiavať práva ľudí so zdravotným postihnutím, a že oznámenie o riziku musí zohľadňovať ich potreby“ ( 10 )

3. Návrhy EK

3.1. Európska komisia navrhuje revíziu nariadenia o všeobecnom potravinovom práve a revíziu ôsmich odvetvových právnych predpisov s cieľom zabezpečiť, aby boli v súlade so všeobecnými predpismi s cieľom zlepšiť transparentnosť a zvýšiť záruky spoľahlivosti, objektívnosti a nezávislosti štúdií.

3.2. S cieľom zabezpečiť lepšie riadenie sa navrhuje väčšie zapojenie členských štátov do riadiacej štruktúry a vedeckých odborných skupín EFSA; väčší príspevok vedeckých orgánov jednotlivých štátov pri poskytovaní vedeckých údajov a štúdií.

3.3. Napokon, prostredníctvom všeobecného komunikačného plánu sa pozornosť zameria na lepšie a rozsiahlejšie oznamovanie o riziku občanom prostredníctvom spoločných opatrení na zvýšenie dôvery spotrebiteľov a na podporu väčšej informovanosti verejnosti a pochopenia verejnosťou.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. EHSV neustále podporuje politiku EÚ na zachovanie zdravia v celom potravinovom reťazci, v každej etape výrobného procesu, aby nedošlo ku kontaminácii potravín a rizikám, čím sa podporí bezpečnosť a hygiena potravín, transparentné a pravdivé informácie o výrobkoch, zdravie rastlín a zdravie a dobré životné podmienky zvierat.

4.1.1. EHSV zdôrazňuje nevyhnutnosť, aby EÚ zabezpečila maximálnu bezpečnosť európskeho potravinového reťazca tým, že prostredníctvom EFSA poskytne čo najlepšie vedecké poradenstvo pre manažérov rizík, jasne a transparentne oznámi riziká verejnosti a bude spolupracovať s členskými štátmi a inými aktérmi s cieľom zabezpečiť jednotný a spoľahlivý systém bezpečnosti potravín. Bolo by užitočné: — preskúmať prvky postupov schvaľovania s cieľom zvýšiť jednotnosť a účinnosť a urýchliť prístup na trh, — preskúmať výnimky a zjednodušené pravidlá pre mikropodniky, a to v súlade s vysokou mierou ochrany zdravia verejnosti, — opätovne posúdiť vplyv existujúcich schvaľovaní, ktoré zvyšujú pracovnú záťaž EFSA, — zjednodušiť postupy, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť.

4.2. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť zachovanie vysokej úrovne nezávislosti od vonkajších vplyvov a najlepšie vedecké poznatky v rámci EFSA a maximalizáciu kapacity hodnotenia rizík s cieľom zaistiť udržateľnosť systému hodnotenia v EÚ.

4.3. EHSV pripomína, že vďaka predpisom EÚ občanov chránia jedny z najprísnejších noriem v oblasti bezpečnosti potravín vo svete. EHSV sa preto domnieva, že je potrebné nielen zabezpečiť vysokú a spoľahlivú úroveň nezávislých vedeckých analýz, plnú transparentnosť a interaktívnu komunikáciu počas celého procesu hodnotenia rizík s plným zapojením a spoločnou zodpovednosťou všetkých členských krajín, ale tiež a predovšetkým rozhodne a zásadne postupovať pri mechanizmoch vnímania rizika občianskou spoločnosťou.

4.4. Podľa názoru EHSV je nevyhnutné zabezpečiť bezpečné potraviny pre spotrebiteľov a zachovať dôveru: zabezpečiť zachovanie pozitívneho a dôveryhodného vzťahu s občanmi a pozitívne vplyvy na agropotravinársky trh.

4.5. Vedecká obec musí mať plnú dôveru v úlohu EFSA v oblasti bezpečnosti potravín a stanoviská musia zastupovať kľúčové odkazy, aby sa zabezpečila bezpečnosť potravín uvádzaných na trh.

4.6. EHSV sa domnieva, že EFSA má najlepšie podmienky na to, aby vypracovávala primerané oznámenia o riziku jednoduchým pochopiteľným spôsobom komunikácie, aby mohli užívatelia jasne a transparentne pochopiť výsledky a závery, pričom zabezpečí primeranú úroveň dôvernosti a ochrany práv duševného vlastníctva s cieľom nebrániť inovácii a konkurencieschopnosti.

4.7. Potrebnou, ale nie dostatočnou podmienkou na zabezpečenie toho, aby oznámenie o riziku konkrétnych potravín bolo zrozumiteľné, primerané, včasné a koherentné pre rôznych príjemcov je posilniť koordináciu medzi hodnotiteľom rizík, manažérom rizík, členskými štátmi a stranami na základe dohodnutých zásad komunikácie.

4.7.1. Podľa EHSV treba podstatne zlepšiť vnímanie rizika spotrebiteľmi, pokiaľ ide o konzumáciu potravinárskeho výrobku z hľadiska škodlivosti, kultúrneho zamerania stravovania a modelov konzumácie potravín.

4.7.2. EHSV sa domnieva, že budúci celkový strategický európsky plán komunikácie o rizikách – ak ho sprevádza celý súbor prevádzkových opatrení vhodných pre jednotlivé okolnosti – predstavuje kľúčový prvok, na základe ktorého možno hodnotiť schopnosť všetkých zodpovedných aktérov na rôznych úrovniach poskytnúť efektívne, včasné a primerané odpovede na očakávania občanov z hľadiska bezpečnosti, transparentnosti a spoľahlivosti potravinového reťazca.

4.7.3. Musia sa uznať pochybnosti, pričom treba uviesť všetky chýbajúce údaje alebo otázky týkajúce sa neharmonizovaných analytických metód. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby vzájomná komunikácia medzi subjektmi prebiehala konzistentne a aby boli komunikačné kanály interaktívne a overiteľné s nepretržitým monitorovaním ich účinnosti.

4.7.4. EHSV sa tiež domnieva, že komunikačné opatrenia musia sprevádzať kampane na boj proti dezinformáciám a falošným presvedčeniam, aby sa zabránilo tomu, že oprávnená analýza rizík bude nenáležite využitá na zablokovanie inovácií, a to najmä malých a stredných podnikov.

4.7.5. Je dôležité zintenzívniť koordináciu so štátnymi orgánmi a agentúrami s cieľom vytvoriť účinný systém varovania, zabezpečiť konzistentnosť v komunikácii a vytvoriť štruktúrovaný a systematický dialóg s občianskou spoločnosťou, v rámci ktorého by EHSV a jeho štruktúry zamerané na udržateľné potravinové systémy mohli byť užitočným a konkrétnym prínosom.

4.7.6. Napokon treba zintenzívniť koordináciu a spoluprácu na medzinárodnej úrovni s našimi hlavnými obchodnými partnermi, najmä v rámci dohôd o voľnom obchode, aby sa zabezpečili spoločné usmernenia pre hodnotenie rizika a vypracovali harmonizované metodické kritériá hodnotenia, ktoré sú v súlade s celosvetovým pokrytím rizík prostredníctvom potravinového kódexu FAO-WHO (Codex Alimentarius).

4.8. Rovnako je potrebné, aby EFSA poskytovala jasné údaje a informácie, pomocou ktorých možno s istotou a predvídateľne usmerniť podniky, ktoré predkladajú žiadosti.

4.9. V tomto ohľade by EFSA v záujme získania všetkých kľúčových prvkov v konkrétnej dokumentácii mala následne nadviazať dialóg s podnikmi pri analýze konkrétnej dokumentácie, poskytovať prvotné údaje, ktoré má k dispozícii a doplniť ich o údaje príslušných spoločností.

4.10. EHSV zdôrazňuje potrebu posilniť nezávislosť regulačných orgánov, ktoré dopĺňajú činnosť EFSA, s cieľom pripomenúť rozhodujúcim činiteľom a verejnosti význam kvalitných údajov bez ohľadu na zdroj. Zvýšená verejná kontrola nad funkciami hodnotenia rizika, ktoré vypracovala EFSA, v ranom štádiu, ako sa uskutočňuje prostredníctvom prístupu zapojenia zainteresovaných strán, v súčasnosti zabezpečuje lepšie vzťahy so všetkými zainteresovanými stranami.

4.11. EHSV žiada efektívne a transparentné postupy a správnu rovnováhu s otázkami týkajúcimi sa potrieb práv duševného vlastníctva vlastníkov údajov.

4.12. EHSV podporuje nedávnu požiadavku poradného fóra EFSA zvýšiť verejné investície do výskumu v oblasti bezpečnosti potravín, aby sa zabránilo tomu, že výskum financovaný odvetvím by mohol uprednostňovať iný než verejný záujem a aby sa zaistila plná dôvera spotrebiteľov v hodnotenie rizika potravín v EÚ.

4.13. Pokiaľ ide o riadenie EFSA, EHSV rozhodne podporuje návrh viac zapojiť členské štáty do riadiacej štruktúry a skupín expertov EFSA, zosúladiť zloženie správnej rady EFSA so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram a súčasne posilniť štruktúrovaný dialóg s občianskou spoločnosťou.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. EHSV víta návrh zoznamu štúdií za predpokladu, že bude ľahko prístupný online a bude obsahovať identifikáciu príslušných expertov a certifikovaných laboratórií, čestných vyhlásení o neprítomnosti konfliktu záujmov, opis oblasti a zložitosti štúdie, pridelené technické a finančné prostriedky a ich zdroje, časový harmonogram a prijaté spôsoby interaktívnej komunikácie, ako aj všetky požadované overovacie štúdie.

5.2. Principles on Good Laboratory Practice , ktoré vypracovala OECD Referenčným právnym predpisom pre laboratórne normy je smernica 2004/10/ES, pre správne laboratórne postupy sú to, ktoré vypracovala OECD ( 11 ) . Právne predpisy a fungovanie laboratórií pre bezpečnosť potravín ( 12 ) by mali sprevádzať systémy auditu na spracovanie údajov, aby sa zabezpečilo, že štúdie budú odrážať realitu.

5.3. EHSV sa domnieva, že je potrebné nadviazať na dohodu medzi EFSA a Spoločným výskumným centrom, najmä pokiaľ ide o spoločné činnosti súvisiace s potravinami a krmivami, alternatívne metódy na ochranu zvierat, kombinované vystavenie účinkom chemických látok a zmesí a zber základných údajov na hodnotenie rizika. EFSA a Spoločné výskumné centrum by predovšetkým mali vypracovať harmonizované vedecké metodiky analýzy, ktoré zaručia, kvalitu, transparentnosť, porovnateľnosť, inkluzívnosť a spravodlivosť voči všetkým zainteresovaným stranám.

V Bruseli 19. septembra 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

(2) Pozri http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002.

(3) Pozri Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002){SWD(2018) 38 final}.

(4) Pozri SWD(2018) 37 final z 15. januára 2018.

(5) Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

(6) Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

(7) Tamtiež.

(8) Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18.

(9) List európskeho obmudsmana.

(10) Tamtiež.

(11) OECD Principles of Good Laboratory Practice.

(12) Pozri nariadenie (ES) č. 882/2004.