A napokon sa v návrhu požaduje aj zrušenie smernice o kótovaní. V smernici o kótovaní prijatej v roku 2001, ktorá je smernicou s minimálnou harmonizáciou, sa poskytol základ pre kótovanie na trhoch EÚ pred prijatím smernice o prospekte a smernice o transparentnosti, ktorými sa následne nahradila väčšina ustanovení o harmonizácii podmienok poskytovania informácií o žiadostiach o prijatie cenných papierov na kótovanie a informácií o cenných papieroch prijatých na obchodovanie. V smernici MiFID bol zavedený pojem „prijatie finančných nástrojov na obchodovanie na regulovanom trhu“. Z analýzy vykonávania smernice o kótovaní, ktorú vypracoval stály výbor orgánu ESMA pre trhy s cennými papiermi, vyplynulo, že mnohé členské štáty už vo vnútroštátnom práve neuplatňujú pojmy používané v smernici o kótovaní. Členské štáty, ktoré ešte stále uplatňujú tieto pojmy vo vnútroštátnom práve, majú navyše pomerne širokú právomoc odchýliť sa od pravidiel stanovených v smernici o kótovaní, aby mohli zohľadniť osobitné podmienky na miestnych trhoch. V súčasnosti sa v niektorých členských štátoch zameniteľne používajú dva pojmy, a to „prijatie na kótovanie“ a „prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu“. Dvojitý režim prijatia na obchodovanie na jednej strane a prijatia na kótovanie na strane druhej môže viesť k právnej neistote na úrovni EÚ, a to najmä preto, že požiadavky na transparentnosť a požiadavky v oblasti zneužívania trhu, ktorých cieľom je ochrániť investorov a zabezpečiť integritu trhu, sa v súčasnosti neuplatňujú na nástroje prijaté na kótovanie, no uplatňujú sa na nástroje prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu.

Pravidlá týkajúce sa oddelenia boli prvýkrát zmenené v roku 2021 ako súčasť všeobecnejšieho úsilia v rámci balíka opatrení na obnovu kapitálových trhov s cieľom prispieť k obnove po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19, ktorá spoločnosti donútila oveľa viac sa spoliehať na dlhové financovanie, čím sa oslabili ich štruktúry financovania. V situácii, keď spoločnosti potrebovali naliehavú rekapitalizáciu, sa považovalo za mimoriadne dôležité, aby boli spoločnosti z EÚ, a najmä spoločnosti s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, viditeľnejšie, a implicitné náklady vyplývajúce z nezačlenenia do prieskumov boli ešte vyššie. V tejto súvislosti sa balík opatrení na obnovu kapitálových trhov, ktorý nadobudol účinnosť 28. februára 2022, snažil začleniť spoločnosti s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou do prieskumov, a to tak, že sa stanovila výnimka z pravidiel týkajúcich sa oddelenia v prípade investičného prieskumu emitentov, ktorých trhová kapitalizácia nepresahovala 1 mld. EUR za obdobie 36 mesiacov pred poskytnutím prieskumu, čím sa v takýchto prípadoch umožnila spoločná platba za uskutočnenie obchodu a prieskumu. Hoci bolo toto opatrenie vo všeobecnosti vítané, nedokázalo problém dostatočne vyriešiť. Keďže mnohé investičné spoločnosti a sprostredkovatelia ponúkajú služby spoločnostiam rôznych veľkostí (a s rôznou trhovou kapitalizáciou) vrátane spoločností, ktorých trhová kapitalizácia presahuje prah 1 mld. EUR, ktorý je stanovený v balíku opatrení na obnovu kapitálových trhov, tieto investičné spoločnosti a sprostredkovatelia sa rozhodli, že nezavedú dva súbežné systémy fakturovania prieskumu, čím si zachovali oddelený prístup pre všetkých klientov. Zmena v balíku opatrení na obnovu kapitálových trhov teda úplne nedosiahla svoj cieľ, t. j. podporiť vypracovávanie prieskumov pre spoločnosti s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, a preto by bolo v tejto súvislosti potrebné uskutočniť ďalšie legislatívne preskúmanie.

Z dôkazov ďalej vyplýva, že pravidlá týkajúce sa oddelenia mohli mať negatívny vplyv na celkovú dostupnosť prieskumu, a to najmä v prípade spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, a viesť k zúženiu infraštruktúry prieskumu trhu, čo poškodilo konkurencieschopný a diverzifikovaný trh analytikov. Sprostredkovatelia z EÚ, ktorí v minulosti zabezpečovali prieskum MSP v rámci svojich „spojených“ investičných služieb, obmedzili kapacity vyčlenené na MSP po tom, čo sa rozhodli neprenášať náklady na prieskum na svojich klientov. Osobitne to zasiahlo najmä segment kótovaných spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, keďže vďaka spoločným platbám sa mohli platby za prieskum veľkých spoločností využívať na prieskum spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou. Z viacerých prieskumov celkovo vyplýva, že v rokoch, ktoré nasledovali po nadobudnutí účinnosti pravidiel týkajúcich sa oddelenia, začleňovanie MSP do prieskumov významne pokleslo, ba dokonca úplne zaniklo. Dôsledkom bola ďalšia koncentrácia na trhu „oddeleného“ prieskumu a nižšia diverzita a rozsah prieskumu v ponuke.

V novom akčnom pláne únie kapitálových trhov prijatom v septembri 2020 bolo oznámené, že „[s] cieľom podporiť a diverzifikovať prístup malých a inovatívnych spoločnosti k financovaniu sa bude Komisia usilovať zjednodušiť pravidlá kótovania pre verejné trhy“. V nadväznosti na to a vychádzajúc z aktu o kótovaní MSP z roku 2019 Komisia zriadila skupinu odborných znalcov zainteresovaných strán pre MSP, ktorá potvrdila názory zainteresovaných strán, že sú potrebné ďalšie legislatívne opatrenia na podporu kótovania spoločností, a najmä MSP. Vo svojej záverečnej správe z mája 2021 táto skupina vydala 12 odporúčaní na zmenu rámca pre kótovanie, a to na regulovaných trhoch aj na rastových trhoch MSP.

Investorskú základňu pre kótované akcie posilní aj séria iniciatív Komisie. Fond IPO EÚ pre MSP bude zohrávať úlohu hlavného investora s cieľom prilákať väčší objem súkromných investícií do verejného kapitálu MSP prostredníctvom vytvárania partnerstiev s inštitucionálnymi investormi a investovania do fondov zameraných na emitentov z radov MSP. Vďaka preskúmaniu nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice Solventnosť II sa prispeje k zväčšeniu investorskej základne pre emitentov, keďže sa uľahčí investovanie bánk a poisťovní do (dlhodobého) verejného kapitálu.

Cielené zmeny smernice MiFID II sú plne v súlade s cieľmi existujúceho režimu rastových trhov MSP podľa smernice MiFID II, t. j. „uľahčiť menším a stredným podnikom prístup ku kapitálu“, a s potrebou zamerať pozornosť „na to, ako by budúce nariadenie malo ďalej posilniť a podporiť využívanie tohto trhu, tak aby bol príťažlivý pre investorov, a zabezpečiť zníženie administratívnej záťaže a poskytnúť ďalšiu motiváciu pre spoločnosti s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, aby vstupovali na kapitálové trhy prostredníctvom rastových trhov MSP“.

Okrem toho sú cielené zmeny smernice MiFID II zamerané aj na objasnenie toho, že prevádzkovateľ multilaterálneho obchodného systému (MTF) môže požiadať o to, aby bol segment MTF zaregistrovaný ako rastový trh MSP, a to za predpokladu splnenia určitých požiadaviek na daný segment.

Po zriadení jednotného európskeho miesta prístupu (ESAP), ktoré Komisia navrhla 25. novembra 2021 a o ktorom sa v súčasnosti rokuje na medziinštitucionálnej úrovni so spoluzákonodarcami EÚ, bude ESAP predstavovať jednotné miesto prístupu k verejným finančným informáciám o spoločnostiach z EÚ vrátane MSP, ako aj o investičných produktoch EÚ. ESAP je navrhnuté tak, aby zabezpečovalo väčšiu viditeľnosť spoločností z EÚ, a najmä MSP, pred investormi a mohlo sa využívať na zber a šírenie prieskumu sponzorovaného emitentmi. V budúcnosti by sa ESAP mohlo využívať na uverejňovanie oznámení emitentov súvisiacich s prieskumom sponzorovaným emitentmi a obsahom takéhoto prieskumu.

Ďalším cieľom tohto návrhu je poskytnúť rámec pre vývoj konkrétneho druhu prieskumu plateného emitentom („prieskum sponzorovaný emitentom“). Z verejnej konzultácie, výmen so zainteresovanými stranami a rôznych analýz vyplynulo, že tento druh prieskumu sa vyvinul najmä po zavedení smernice MiFID II s cieľom kompenzovať nedostatočné začleňovanie spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou do prieskumov. Vzhľadom na konflikty záujmov, ktoré sú takémuto prieskumu vlastné, sa javí ako nevyhnutné regulovať jeho vypracúvanie tak, aby sa zaručovali spravodlivé a presné informácie pre jeho používateľov. S cieľom podporiť transparentnejší a nezávislejší prieskum sa v tomto návrhu stanovuje, že takýto prieskum sa vypracúva na základe kódexu správania vypracovaného alebo schváleného organizátorom trhu alebo príslušným orgánom v EÚ.

Cieľom navrhovaných cielených zmien smernice MiFID II je uľahčiť vývoj a poskytovanie investičného prieskumu spoločností, najmä spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, a ešte viac stimulovať atraktívnosť režimu rastových trhov MSP, vďaka čomu by sa mal napokon uľahčiť prístup spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou na kapitálové trhy. Týmto návrhom sa v prípade spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou zvyšuje výška prahovej hodnoty trhovej kapitalizácie, pod ktorou bude možné opätovné spojenie poplatkov za výkon obchodovania a poplatkov za prieskum. Zvýšením súčasnej prahovej hodnoty z 1 mld. EUR na 10 mld. EUR sa má docieliť, aby výhodu režimu opätovného spojenia mohlo využívať viac spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, a predovšetkým viac stredne veľkých spoločností, a umožniť, aby sa platby za prieskum veľkých spoločností mohli využiť aj na prieskum malých spoločností. Zavedením výnimky z režimu oddelenia sa odstránia prekážky, ktoré bránia tomu, aby sa uskutočňovalo viac prieskumu v prípade spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou, pričom na globálnej úrovni sa očakáva, že táto výnimka prinesie revitalizáciu trhu s investičným prieskumom. Čím je prieskum spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou dostupnejší pre potenciálnych investorov, tým väčšiu šancu majú tieto spoločnosti získať financovanie. Viac investičného prieskumu týchto spoločností im prinesie väčšiu viditeľnosť a lepšie vyhliadky na prilákanie potenciálnych investorov. Vzhľadom na veľký počet spoločností s nízkou a strednou kapitalizáciou v EÚ je pre hospodárstvo EÚ mimoriadne dôležité, aby tieto spoločnosti získali prístup k diverzifikovaným zdrojom financovania, a to aj prostredníctvom kapitálových trhov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Pokiaľ ide o zásadu proporcionality, tento sa návrh obmedzuje výlučne na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Je zlučiteľný so zásadou proporcionality, keďže sa v ňom prihliada na správnu rovnováhu medzi záujmami dotknutých účastníkov trhu a nákladovou efektívnosťou opatrenia.

Pokiaľ ide o kódex správania týkajúci sa prieskumu sponzorovaného emitentom, vzhľadom na to, že takýto prieskum sa môže šíriť cezhranične, by sa navrhovaným opatrením EÚ zabezpečilo, že na všetky prieskumy sponzorované emitentmi sa bude uplatňovať taká istá alebo podobná úroveň požiadaviek. Takto by sa harmonizovaným spôsobom zlepšila kvalita prieskumu sponzorovaného emitentom v celej EÚ. Následne by sa zlepšil aj prístup k možnostiam financovania prostredníctvom verejných trhov EÚ.

Navrhované opatrenie sa zameriava na dosiahnutie lepšieho začleňovania do prieskumov v EÚ, a to najmä v prípade spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou. Keďže opatrenie sa dotýka pravidiel stimulovania, ktoré sa upravujú v smernici MiFID II, revidované pravidlá by sa uplatňovali aj na úrovni EÚ.

V článku 50 ods. 1 ZFEÚ, a najmä v článku 50 ods. 2 písm. g) ZFEÚ, sa ustanovuje právomoc EÚ prijať kroky na dosiahnutie slobody usadiť sa v určitej činnosti, a to najmä tak, že „v potrebnej miere koordinuj[e] ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb, ako sa to vyžaduje v členských štátoch od spoločností alebo firiem v zmysle druhého pododseku článku 54 ZFEÚ s cieľom zabezpečiť rovnocenné záruky v celej Únii“. V článku 50 ZFEÚ sa Parlamentu a Rade udeľuje mandát na vydávanie smerníc.

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Táto iniciatíva sa zameriava na zníženie regulačného zaťaženia, ktoré emitentom vzniká počas procesu kótovania a po ňom. Preto sa týka iba tých aspektov právnych predpisov EÚ, ktoré podľa zainteresovaných strán komplikujú prístup spoločností na verejné trhy a ich schopnosť zostať na nich.

Na podporu tejto iniciatívy zhromaždili útvary Komisie značné množstvo údajov priamo od obchodných miest a emitentov (vrátane združení MSP). Okrem informácií od účastníkov trhu predložila určité dôkazy aj skupina odborných znalcov zainteresovaných strán (pôsobiaca od októbra 2020 do mája 2021). Komisia si okrem toho v novembri 2020 objednala od spoločnosti Oxera vypracovanie štúdie o primárnych a sekundárnych akciových trhoch v EÚ, ktorá obsahuje veľmi podrobný prehľad kapitálových trhov EÚ. Ďalšími použitými zdrojmi boli rozsiahla odborná literatúra a výskum.

Ďalšie informácie o problémoch identifikovaných v návrhu sú uvedené v posúdení vplyvu na akt o kótovaní, ktoré je priložené k tomuto návrhu. V prílohe 7 sa poskytuje prehľad o tom, ako členské štáty implementovali smernicu o kótovaní, a stanovujú sa v nej potenciálne budúce kroky. V prílohe 9 sa analyzujú pravidlá investičného prieskumu a zmeny regulačného prostredia EÚ k dnešnému dňu. Takisto sa v nej stanovujú možné ďalšie kroky.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Dňa 19. novembra 2021 Komisia začala 14-týždňovú verejnú a cielenú konzultáciu s cieľom získať názory zainteresovaných strán na to, ako zvýšiť celkovú atraktivitu kótovania na verejných trhoch v Únii, vrátane všetkých potenciálnych nedostatkov regulačného rámca, ktoré odrádzajú spoločnosti od získavania finančných prostriedkov prostredníctvom kapitálových trhov. Počas konzultácie boli položené konkrétne otázky týkajúce sa nariadenia (EÚ) 2017/1129, nariadenia (EÚ) č. 596/2014, ako aj smernice 2001/34/ES a smernice 2014/65/EÚ a oblastí, kde by sa dali dosiahnuť zlepšenia zo všeobecného hľadiska.

Celkovo bolo doručených 108 odpovedí od zainteresovaných strán z 22 členských štátov, USA, Spojeného kráľovstva a Švajčiarska.

Väčšina respondentov (60 %) videla zmysel v tom, aby sa do úrovne 1 začlenili podmienky, za ktorých môže prevádzkovateľ MTF registrovať segment MTF ako rastový trh MSP. Zdôraznili, že by sa tým posilnila právna zrozumiteľnosť. Dodali, že takáto zmena by navyše mohla motivovať viac MTF, aby sa zaregistrovali ako segmenty rastových trhov MSP.

Tesná väčšina respondentov (51 %) vnímala nový režim prieskumu zavedený balíkom opatrení na obnovu kapitálových trhov ako pozitívny z hľadiska podporovania prístupu MSP na kapitálové trhy. Väčšina z nich však poukázala na to, že vplyv balíka opatrení na obnovu kapitálových trhov je do veľkej miery obmedzený. Niektorí respondenti poukázali na to, že začlenenie MSP do prieskumov považujú správcovia aktív a poskytovatelia prieskumov za nehospodárne, pričom podľa všetkého ide o dlhodobý trend. Záujmové združenia, a najmä príslušné vnútroštátne orgány, však poukázali na to, že je ešte predčasné robiť závery o celkovom vplyve nového režimu. Prevažná väčšina respondentov (72,9 %) uviedla, že by bolo prínosné, keby sa ešte viac zmiernil režim smernice MiFID II týkajúci sa prieskumu. Zatiaľ čo niektorí z týchto respondentov navrhli zrušiť prahovú hodnotu pre výnimku, aby sa mohol segment spoločností s nízkou a strednou trhovou kapitalizáciou začleniť do prieskumov úplne, viaceré záujmové združenia sa domnievali, že návrat k plne spojenému vykonávaniu a oceňovaniu prieskumu spoločností je jediným riešením, ako zvýšiť mieru začleňovania MSP do prieskumov (ktoré kleslo na takmer neexistujúcu úroveň). Niektoré záujmové združenia sa takisto domnievali, že režim prieskumu podľa smernice MiFID II bol nesprávne navrhnutý bez ohľadu na veľkosť spoločnosti. Tvrdili, že režim podľa smernice MiFID II má nepriamo za následok, že väčšia časť služieb prieskumu sa sústredila v rukách niekoľkých veľkých aktérov (t. j. vedie ku konsolidácii v odvetví).

Väčšina odporúčala úplne vyňať prieskum pevného výnosu z pravidla týkajúceho sa oddelenia, keďže reforma nemala žiadny vplyv na rozpätia a neviedla ani k tomu, aby prieskumy vo väčšej miere uskutočňovali nezávislí poskytovatelia. Niekoľko respondentov však zásadne namietalo proti úplnému opätovnému spojeniu, pričom tvrdilo, že by sa tým vytvorili neprijateľné nerovnaké podmienky medzi prieskumom poskytovaným investičnými spoločnosťami a ďalšími poskytovateľmi prieskumu, pričom prieskum má byť nezávislý bez ohľadu na to, či subjekt, ktorý ho vydáva, vykonáva aj iné činnosti alebo je súčasťou skupiny. Mnohí respondenti navrhli, aby sa podporil prieskum sponzorovaný emitentmi, pričom tvrdili, že je to jediný spôsob, ako možno rozvinúť prieskum MSP (týkajúci sa kapitálových produktov aj produktov s pevným výnosom). Navrhovali však aj prijatie záruk na zvýšenie jeho prijateľnosti pre investorov, napríklad, aby sa naň uplatňovali pravidlá kódexu správania a aby sa jednoznačné označoval ako prieskum sponzorovaný emitentom (a nie ako marketingová komunikácia). Prevažná väčšina respondentov (58,5 %) sa domnievala, že smernica o kótovaní vo svojej súčasnej podobe musí byť zmenená. Respondenti sa nezhodli na tom, či má byť smernica o kótovaní začlenená do iného právneho predpisu, zmenená ako smernica alebo zmenená a transformovaná na nariadenie, alebo zrušená. Viac ako 33 % respondentov sa domnievalo, že vymedzenia pojmov stanovené v článku 1 smernice o kótovaní sú zastarané. Takmer 47 % z nich nedokázalo na túto otázku odpovedať. Len veľmi malý počet respondentov (20 %) sa domnieval, že vymedzenia pojmov nie sú zastarané. Väčšina respondentov (54 %) sa domnievala, že široká flexibilita, ktorá sa v smernici o kótovaní ponecháva členským štátom a príslušným vnútroštátnym orgánom pri uplatňovaní pravidiel prijímania akcií a dlhových cenných papierov na kótovanie, je z hľadiska podmienok na miestnych trhoch primeraná. Väčšina respondentov, ktorí vyjadrili svoj názor, považovala očakávanú trhovú kapitalizáciu (článok 43 ods. 1 smernice o kótovaní), požiadavku na zverejnenie informácií vo fáze pred IPO (článok 44 smernice o kótovaní) a požiadavku na voľne obchodovaný objem (článok 48 ods. 5 smernice o kótovaní) za veľmi relevantnú alebo pomerne relevantnú (67 %, 68 % a 72 %). Hoci niektorí respondenti dodali, že flexibilita je potrebná na úpravu požiadaviek podľa veľkosti trhu alebo emitenta (aby existovala možnosť znížiť prahovú hodnotu voľne obchodovaného objemu), iní tvrdili, že vnútroštátna právomoc by nebola potrebná, ak by sa na úrovni EÚ stanovila vhodná minimálna prahová hodnota.

•Získavanie a využívanie expertízy

V posledných rokoch vykonávala Komisia priebežné hodnotenia, v ktorých sa osobitne zameriavala na prístup spoločností, a najmä MSP, na verejné trhy. Problematika regulačného zaťaženia spoločností pri prístupe na verejné trhy sa riešila v skupine odborných znalcov zainteresovaných strán, ako aj v akčnom pláne únie kapitálových trhov z roku 2020. Komisia zohľadnila aj výsledky štúdie spoločnosti Oxera, ktorá viedla rozsiahly výskum o tejto téme.

V apríli 2022 Komisia zorganizovala aj dve technické stretnutia/dva semináre so zainteresovanými stranami z odvetvia s cieľom ešte dôkladnejšie prepracovať zvažované možnosti politiky.

Komisia okrem toho predstavila cieľ návrhu skupine odborníkov Európskeho výboru pre cenné papiere a koordinátorom Výboru pre hospodárske a menové veci (ECON) Európskeho parlamentu.

Odporúčania skupiny odborníkov

V októbri 2020 Európska komisia iniciovala vznik skupiny odborných znalcov zainteresovaných strán. Skupina bola poverená monitorovaním a posudzovaním fungovania rastových trhov MSP, ako aj poskytovaním odborných poznatkov a možných vstupov k iným príslušným oblastiam prístupu MSP na verejné trhy. Skupina odborných znalcov zainteresovaných strán potvrdila obavy zainteresovaných strán, že je potrebné ďalšie legislatívne opatrenie na podporu kótovania spoločností, a najmä MSP. Vo svojej záverečnej správe uverejnenej v máji 2021 skupina odborných znalcov zainteresovaných strán sformulovala 12 odporúčaní vrátane motivovania členských štátov, aby zavádzali opatrenia na podporu začleňovania všetkých kótovaných malých a stredných podnikov do prieskumov vlastného kapitálu.

Stretnutia zainteresovaných strán

V apríli 2022 útvary Komisie takisto zorganizovali dve technické stretnutia/dva technické semináre so zainteresovanými stranami z odvetvia s cieľom ešte dôkladnejšie prepracovať možnosti politiky zvažované Komisiou. Stretnutie s výmenou informácií sa uskutočnilo 5. apríla 2022. Väčšina výmen informácií bola v prospech zrušenia smernice o kótovaní, ak sa niektoré prvky (voľne obchodovaný objem a minimálna predpokladaná trhová kapitalizácia) začlenia do režimu podľa smernice MiFID II. Niektoré boli v prospech zníženia minimálneho voľne obchodovaného objemu na 10 %. Pri jednej výmene bol vyjadrený názor, že pojem „prijatie na kótovanie“ je dôležitý a mal by sa zachovať. Z uvedeného dôvodu bola táto výmena proti zrušeniu smernice. Stretnutie s emitentmi a investormi sa uskutočnilo 8. apríla 2022. Pokiaľ ide o smernicu o kótovaní, zainteresované strany, ktoré vyjadrili svoj názor, videli zmysel v odstránení ustanovení o voľne obchodovanom objeme.

Stretnutia s odborníkmi z členských štátov