ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 1108/70, ktorým sa zavádza účtovný systém pre výdavky na infraštruktúru v súvislosti so železničnou, cestnou a vnútrozemskou vodnou dopravou, a nariadenie Komisie (ES) č. 851/2006 stanovujúce obsah rôznych položiek účtovnej osnovy podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EHS) č. 1108/70

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

Tento návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 1108/70 a nariadenie (ES) č. 851/2006, sa predkladá v kontexte programu Komisie REFIT a jej záväzku týkajúceho sa lepšej právnej regulácie. Cieľom je zabezpečiť právny rámec vysokej kvality, ktorý by spĺňal svoj účel, ako sa uvádza v medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva. Na tento účel Komisia identifikovala tieto zastarané akty, ktoré navrhuje zrušiť.

Svoj zámer zrušiť nariadenie (EHS) č. 1108/70 oznámila vo svojom pracovnom programe na rok 2020. Na základe článku 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (bývalý článok 71 ZES a bývalý článok 75 ZEHS) sa v nariadení (EHS) č. 1108/70 vyžaduje zber údajov o výdavkoch na infraštruktúru pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu, ako aj zber štatistických údajov o využívaní príslušnej infraštruktúry. Hlavným cieľom nariadenia bolo zhromaždiť informácie o výdavkoch na dopravnú infraštruktúru a využívaní dopravnej infraštruktúry (ďalej len „zistenia“) v členských štátoch na účely rozvoja systému spoplatňovania používania infraštruktúry v rámci spoločnej dopravnej politiky.

Vzhľadom na ťažkosti, s ktorými sa členské štáty stretávajú pri nahlasovaní požadovaných údajov, bolo nariadenie (EHS) č. 1108/70 zmenené nariadením Rady (EHS) č. 1384/79. Týmto nariadením sa zaviedli zjednodušenia a opravy s cieľom zjednodušiť požiadavky na údaje. Po pristúpení nových členských štátov sa vykonali ďalšie štyri zmeny nariadenia (EHS) č. 1108/70.

Okrem toho sa v nariadení (EHS) č. 2598/70 zmenenom nariadením Komisie (EHS) č. 2116/78, nariadením Komisie (ES) č. 906/2004 a nariadením Komisie (ES) č. 851/2006 stanovili definície niektorých položiek, ktoré by sa mali zahrnúť do rôznych položiek účtov stanovených nariadením (EHS) č. 1108/70.

V súlade s článkom 9 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 1108/70 by Komisia mala každoročne predkladať Rade súhrnnú správu s hlavnými štatistickými údajmi o výdavkoch na dopravnú infraštruktúru a o jej využívaní. Komisia doteraz predložila 15 správ. Pätnásta správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o výdavkoch na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú infraštruktúru a jej využívaní, ktorá sa týkala údajov z rokov 1987 až 1989, bola uverejnená v roku 1994. Napriek opakovaným upomienkam viaceré členské štáty neposkytli všetky údaje za skúmané roky alebo neposkytli údaje vo forme požadovanej v nariadení. To oslabilo pravidelnosť publikácií a znamenalo, že agregované údaje za EÚ nebolo možné vypočítať.

Komisia od roku 1998 nevypracovala žiadne nové správy, najmä preto, že od členských štátov nedostala takmer žiadne údaje a údaje, ktoré dostala, boli väčšinou neúplné. Od roku 2005 len štyri členské štáty oznamujú Komisii údaje o investíciách do infraštruktúry na základe nariadenia (EHS) č. 1108/70.

Okrem toho sa definície a klasifikácie používané v nariadení stali zastaranými. Najvýraznejšími príkladmi sú oddiely A.1 a A.2 prílohy II k nariadeniu, v ktorých sa uvádzajú všetci prevádzkovatelia železničnej dopravy v Európe, za ktorých by členské štáty mali zhromažďovať príslušné výdavky na infraštruktúru, pričom sa ignoruje proces otvárania trhu odvetvia železničnej dopravy zavedený rôznymi železničnými balíkmi a zmeny v riadení, najmä oddelenie manažérov infraštruktúry od železničných spoločností, ku ktorým v prípade niektorých spoločností uvedených v prílohe došlo. Takisto sa neodporúča uvádzať v legislatívnom akte názvy spoločností prevádzkovateľov železničnej dopravy, pretože by sa mohli časom zmeniť v dôsledku reorganizácií, čím by sa príloha rýchlo stala zastaranou.

Okrem toho sú mnohé pojmy a klasifikácie neaktuálne (napr. osobné vlaky klasifikované ako „rýchliky a expresy“ a „ostatné“; nákladné vlaky klasifikované ako „zrýchlené“ a „normálne“; „výkon v kilometroch“, ktorý sa zvyčajne označuje len ako „kilometre“) a chýba im vhodná definícia. Ďalšie nie sú zlučiteľné so súčasnými klasifikáciami. V nariadení sa napríklad požadujú ukazovatele pre kategóriu „dodávky s celkovou prípustnou naloženou hmotnosťou menšou než 3 tony“, zatiaľ čo súčasné právne predpisy – nariadenia (ES) č. 1071/2009 a (ES) č. 1072/2009 – sa vzťahujú na ľahké úžitkové vozidlá s najväčšou prípustnou celkovou hmotnosťou vozidla od 2,5 do 3,5 tony.

2.Výsledky konzultácie so zainteresovanými stranami a interné hodnotenie

2.1. Konzultácia

V roku 2017 Komisia uskutočnila cielenú konzultáciu s národnými štatistickými úradmi o ťažkostiach, s ktorými sa členské štáty stretávajú pri plnení požiadaviek stanovených v nariadení (EHS) č. 1108/70. Hlavným záverom konzultácie bolo, že údaje o výdavkoch na dopravnú infraštruktúru boli všeobecne dostupné na úrovni ministerstva, aj keď nie na úrovni podrobnosti požadovanej v právnych predpisoch. Dopravné štatistiky týkajúce sa využívania dopravnej infraštruktúry (ďalej len „zistenia“) boli k dispozícii v menšej miere. Tieto informácie vo všeobecnosti zbierajú národné štatistické úrady podľa rôznych odvetvových štatistických nariadení [nariadenie (EÚ) č. 70/2012 o štatistickom zisťovaní v cestnej nákladnej doprave, nariadenie (EÚ) 2018/974 o štatistike prepravy tovaru po vnútrozemských vodných cestách a nariadenie (EÚ) 2018/643 o štatistike železničnej dopravy]. Členenia požadované nariadením (EHS) č. 1108/70 však väčšinou nie sú k dispozícii.

Na základe informácií získaných z 15 správ a z konzultácie s národnými štatistickými úradmi príslušný útvar Komisie posúdil nariadenie (EHS) č. 1108/70 z hľadiska jeho účinnosti a efektívnosti, súdržnosti, relevantnosti a pridanej hodnoty EÚ.

Účinnosť a efektívnosť: Keďže sa pri podávaní správ vyžaduje len nízka úroveň a pri zbere údajov dochádza k technickým ťažkostiam, nariadenie má za následok, že proces zberu údajov je pre členské štáty naďalej príliš zaťažujúci a nie je veľmi účinný a efektívny.

Koherentnosť: Nariadenie (EHS) č. 1108/70 sa čiastočne prekrýva s inými, novšími pravidlami zberu údajov, ktoré sú v súčasnosti platné. Pokiaľ ide o údaje o výdavkoch na infraštruktúru, najvýraznejšie sa prekrývajú so zberom údajov podľa nariadenia o TEN-T [nariadenie (EÚ) č. 1315/2013], podľa ktorého sa zbiera značné množstvo technických a finančných informácií o základnej a súhrnnej sieti TEN-T. Monitorovací prieskum železničného trhu založený na vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2015/1100 takisto zhromažďuje informácie o železniciach v Európe vrátane výdavkov na železničnú infraštruktúru týkajúcich sa údržby, obnovy, modernizácie a novej infraštruktúry. Pokiaľ ide o údaje o využívaní infraštruktúry, Eurostat zbiera rôzne štatistiky o cestnej nákladnej doprave, železničnej doprave a vnútrozemskej vodnej doprave, ktoré sa čiastočne prekrývajú s dopravnými ukazovateľmi nariadenia (EHS) č. 1108/70. Medzinárodné fórum pre dopravu (ITF/OECD) od svojich členov od roku 1995 pravidelne zhromažďuje informácie o dopravnej infraštruktúre a údržbe a zverejňuje údaje o výdavkoch na cestnú dopravu (tiež vrátane samostatných údajov za diaľnice), železničnú dopravu, vnútrozemskú vodnú dopravu, námorné prístavy a letiská. Nariadenie (EHS) č. 1108/70 je preto nekonzistentné a nezlučiteľné s týmito novšími právnymi aktmi, ktorými sa členským štátom ukladá povinnosť nahlasovať údaje o investíciách do dopravnej infraštruktúry.

Relevantnosť: Nariadenie (EHS) č. 1108/70 bolo vypracované v čase, keď v dopravnej politike deviatich členských štátov Európskeho hospodárskeho spoločenstva zohrávali najväčšiu úlohu tri vnútrozemské druhy dopravy. Vnútrozemská doprava je naďalej najvýznamnejším druhom dopravy v Európe, ale vzhľadom na proces globalizácie a zvyšovanie prístupnosti a prepojenosti letectva si vyžadujú výdavky na infraštruktúru pre námorné prístavy a letectvo, na ktoré sa nariadenie nevzťahuje, väčšiu pozornosť.

Pridaná hodnota EÚ: Existencia jediného zdroja údajov o výdavkoch na dopravnú infraštruktúru na európskej úrovni (ktorý v súčasnosti chýba) má v porovnaní so získavaním týchto informácií od každého členského štátu osobitne jasnú pridanú hodnotu. Vzhľadom na nízku úroveň požadovaných podrobností a technické ťažkosti pri zbere údajov však tieto informácie nahlasujú len štyri členské štáty. Získané informácie sa nepoužívajú na žiadnu politickú iniciatívu ani technickú analýzu.