SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 27/2006

prijatá Radou 25. septembra 2006

na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. …/2006/ES z … o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

(2006/C 301 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 166 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

Cieľom Spoločenstva stanoveným v zmluve je posilniť vedecké a technologické základne priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť tým vysokú mieru konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni. Spoločenstvo má preto podporovať všetky výskumné činnosti, ktoré považuje za potrebné, najmä podporou podnikov vrátane malých a stredných podnikov (MSP), výskumných centier a univerzít pri ich činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja. V tejto súvislosti by sa mali uprednostniť tie oblasti a projekty, v ktorých majú európske financovanie a spolupráca osobitný význam a ktoré prispievajú pridanou hodnotou. Cieľom Spoločenstva je prostredníctvom podpory výskumu na hraniciach poznania, aplikovaného výskumu a inovácií propagovať súčinnosť v európskom výskume a vytvoriť tak pevnejší základ pre Európsky výskumný priestor. Pozitívne to prispeje k sociálnemu, kultúrnemu a hospodárskemu pokroku všetkých členských štátov.

V súlade s lisabonskou stratégiou sa Európska rada na svojom zasadnutí 15. – 16. marca 2002 v Barcelone dohodla, že celkové výdavky na výskum a technický rozvoj a inovácie v Únii by sa mali zvýšiť, pričom cieľom je, aby sa do roku 2010 priblížili 3 % HDP, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo súkromného sektora.

Prvoradým cieľom siedmeho rámcového programu je prispieť k tomu, aby sa Európska únia stala vedúcim svetovým výskumným priestorom. To si vyžaduje, aby sa siedmy rámcový program výrazne zameral na podporu a investície do moderného výskumu svetovej úrovne založeného predovšetkým na zásade excelentnosti výskumu.

Európsky parlament opakovane zdôraznil význam výskumu, technického rozvoja a čoraz dôležitejšiu úlohu znalostí pre hospodársky rast, sociálny blahobyt a kvalitu životného prostredia, a to najmä vo svojom uznesení z 10. marca 2005 o vede a technológii – usmernenia pre budúcu politiku Európskej únie na podporu výskumu (4) .

So zreteľom na výskumné potreby všetkých politík Spoločenstva a vychádzajúc zo širokej podpory zo strany európskeho priemyslu, vedeckej obce, univerzít a ostatných zainteresovaných strán by Spoločenstvo malo stanoviť vedecké a technologické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci siedmeho rámcového programu v období od roku 2007 do roku 2013.

ľudský potenciál v oblasti výskumu a techniky v Európe by sa mal kvantitatívne a kvalitatívne posilniť; lepšie vzdelávanie a odborná príprava vo výskume, lepší prístup k výskumným príležitostiam, ako aj uznanie „profesie“ výskumného pracovníka sú základnými nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa v neposlednom rade aj výrazné rozšírenie účasti žien vo výskume, podpora mobility a kariérneho rastu výskumných pracovníkov. Všeobecné zásady, ktoré sa odzrkadľujú v Európskej charte výskumných pracovníkov a v Kódexe pre nábor výskumných pracovníkov, by mohli pomôcť vytvoriť skutočný európsky pracovný trh pre výskumných pracovníkov, pričom by sa rešpektoval ich dobrovoľný charakter. Mala by sa tiež rozvinúť a zlepšiť excelentnosť európskych výskumných inštitúcií a univerzít.

mala by sa zlepšiť dynamika, tvorivosť a excelentnosť európskeho výskumu na hraniciach poznania, pričom by sa mala uznať zodpovednosť a nezávislosť vedcov pri definovaní základného smerovania výskumu v tomto priestore. Na základe toho by významnú úlohu v siedmom rámcovom programe mal zohrávať základný výskum iniciovaný výskumnými pracovníkmi a založený na excelentnosti;

mala by sa podporovať nadnárodná spolupráca každého rozsahu v rámci EÚ;

Ciele siedmeho rámového programu by sa mali zvoliť, aby sa pri tvorbe Európskeho výskumného priestoru vychádzalo z výsledkov šiesteho rámcového programu a nadviazalo sa na ne v záujme rozvoja znalostnej ekonomiky a spoločnosti v Európe, ktoré splnia ciele lisabonskej stratégie v politikách Spoločenstva. Z týchto cieľov siedmeho rámcového programu sú dôležité najmä tieto:

Okrem toho by sa mal zintenzívniť dialóg medzi vedou a spoločnosťou v Európe, aby sa vytvoril vedecký a výskumný plán, ktorý zodpovedá predstavám občanov, podporuje kritické uvažovanie a zameriava sa na posilňovanie dôvery verejnosti vo vedu.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať uľahčeniu vedeckej kariéry výskumných pracovníkov v najproduktívnejšom období života. Začínajúci výskumní pracovníci môžu byť hnacou silou vedy v Európe.

Výskumné a inovačné kapacity v celej Európe by sa mali kvantitatívne aj kvalitatívne posilniť.

Malo by sa podporovať široké využívanie a šírenie znalostí z verejne financovanej výskumnej činnosti.

V rámci programu „Spolupráca“ by sa podpora mala poskytovať nadnárodnej spolupráci vhodného rozsahu v rámci Únie a mimo nej v rôznych tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku poznania a technológií a v ktorých by sa mal výskum podporovať a zintenzívniť v záujme riešenia európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti a v oblasti verejného zdravia, služieb v prospech verejnosti a podpory rozvojových krajín. Tento program podľa možnosti umožní pružnosť pre cielené systémy, ktoré sa týkajú niekoľkých tematických priorít.

V rámci programu „Myšlienky“ by činnosti mala vykonávať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá by mala byť vo veľkej miere autonómna, aby mohla na európskej úrovni rozvíjať výskum na hraniciach poznania na vysokej úrovni, ktorý by nadväzoval na excelentnosť v Európe a zviditeľňoval sa na medzinárodnej úrovni. ERC by mala udržiavať pravidelné kontakty s vedeckou obcou a európskymi inštitúciami.

V rámci programu „Ľudia“ by sa mal v jednotlivcoch vzbudiť záujem o profesiu výskumného pracovníka, európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby zostali v Európe a Európa by mala prilákať výskumných pracovníkov z celého sveta a stať sa príťažlivejšou pre tých najlepších výskumných pracovníkov. V nadväznosti na pozitívne skúsenosti s akciami „Marie Curie“ v rámci predchádzajúceho rámcového programu by mal program „Ľudia“ podporovať jednotlivcov, aby si zvolili profesiu výskumného pracovníka; mali by sa štruktúrovať ponuky a možnosti odbornej prípravy vo výskume; európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby ostali v Európe alebo sa do Európy vrátili; mala by sa podporovať mobilita medzi odvetviami; a do Európy by sa mali prilákať výskumní pracovníci z celého sveta. Mobilita výskumných pracovníkov je kľúčom nie len k ich kariérnemu rastu, ale aj k zdieľaniu a prenosu znalostí medzi krajinami a odvetviami a k tomu, aby sa zabezpečilo, že inovačný výskum na hraniciach poznania v rôznych disciplínach mohol ťažiť z oddaných a kompetentných výskumných pracovníkov, ako aj zo zvýšených finančných zdrojov.

V rámci programu „Kapacity“ by sa malo optimalizovať využitie a rozvoj výskumných infraštruktúr; mali by sa posilniť inovačné kapacity MSP, ako aj ich schopnosť využívať prínosy výskumu; mal by sa podporovať rozvoj regionálnych zoskupení orientovaných na výskum; mal by sa využiť výskumný potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; v európskej spoločnosti by sa mali zblížiť veda a spoločnosť; mala by sa podporovať ucelená tvorba výskumných politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva a mali by sa uskutočňovať horizontálne akcie a opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce.

Spoločné výskumné centrum by malo prispievať k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri navrhovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva. Z tohto hľadiska je užitočné, že Spoločné výskumné centrum i naďalej funguje ako nezávislé referenčné centrum pre vedu a techniku v EÚ v oblastiach svojej osobitnej právomoci.

Siedmy rámcový program dopĺňa činnosti vykonávané v členských štátoch, ako aj iné akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné v rámci celkového strategického úsilia dosiahnuť lisabonské ciele, a to najmä popri tých, ktoré sa týkajú štrukturálnych fondov, a tých, ktoré sa týkajú poľnohospodárstva, vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia.

Mala by sa zabezpečiť vzájomná súčinnosť a komplementárnosť s politikami a programami Spoločenstva spolu s poukázaním aj na potrebu posilneného a zjednodušeného prístupu k financovaniu výskumu, ktorý je dôležitý najmä pre MSP.

Cieľom siedmeho rámcového programu by malo byť predovšetkým zabezpečenie vhodnej účasti MSP. Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované siedmym rámcovým programom by mali byť komplementárne s inováciami a činnosťami uskutočňovanými v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.

Účasť na činnostiach siedmeho rámcového programu by sa mala uľahčiť uverejnením všetkých relevantných informácií, ktoré sa tak včas a spôsobom zrozumiteľným pre užívateľa sprístupnia všetkým potenciálnym účastníkom.

So zreteľom na preskúmanie využívania nových nástrojov šiesteho rámcového programu v polovici jeho trvania a päťročné hodnotenie rámcového programu sa stanovil nový prístup, ktorý by mal umožniť ľahšie, účinnejšie a pružnejšie dosiahnutie politických cieľov výskumnej politiky Spoločenstva. Na tento účel by sa mal na podporu rôznych činností jednotlivo alebo v kombinácii používať menší súbor jednoduchších „systémov financovania“, ktoré by poskytovali väčšiu pružnosť a slobodu, a účastníci by mali mať väčšiu riadiacu autonómiu.

Spoločenstvo uzavrelo niekoľko medzinárodných dohôd v oblasti výskumu a malo by sa vyvinúť úsilie o posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce, aby sa plne využili výhody internacionalizácie výskumu a technického rozvoja, aby sa podporila produkcia celosvetových verejných statkov a aby sa Spoločenstvo lepšie začlenilo do celosvetovej výskumnej obce.

Existuje už významný súbor vedeckých poznatkov, ktoré môžu zásadne zlepšiť životy ľudí žijúcich v rozvojových krajinách; siedmy rámcový program bude podľa možnosti – v rámci vyššie uvedených činností – prispievať k splneniu rozvojových cieľov milénia do roku 2010.

Siedmy rámcový program by mal prispieť k podpore rastu, trvalo udržateľného rozvoja a ochrane životného prostredia vrátane riešenia problému zmeny klímy.

Výskumné činnosti, ktoré siedmy rámcový program podporuje, by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať. Výskumné činnosti by mali tiež zohľadniť Protokol o ochrane a blahu zvierat a obmedziť využívanie zvierat vo výskume a pri testovaní, pričom konečným cieľom je využívanie zvierat celkom zrušiť.

Aby sa zamedzilo nezrovnalostiam a podvodom mali by sa tiež prijať vhodné opatrenia, zodpovedajúce finančným záujmom Európskych spoločenstiev, na účely monitorovania účinnosti finančnej pomoci a účinnosti využitia týchto prostriedkov, a mali by sa tiež prijať potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (6) , nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8) .

Keďže cieľ činností, ktoré sa majú uskutočniť v súlade s článkom 163 zmluvy, a to prispievanie k vytvoreniu znalostnej spoločnosti a ekonomiky v Európe nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade s zásadou proporcionality podľa uvedeného článku siedmy rámcový program neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

ROZHODLI TAKTO:

Článok 1

Prijatie siedmeho rámcového programu

Týmto sa prijíma siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja a demonštračných činností (ďalej len „siedmy rámcový program“) na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013.

Článok 2

Ciele a činnosti

1. Siedmy rámcový program podporuje činnosti stanovené v bodoch (i) až (iv). Ciele a hlavné črty týchto činností sú stanovené v prílohe I.

c)

2. Siedmy rámcový program tiež podporuje nejadrové priame vedecké a technické akcie Spoločného výskumného centra, ktoré sú vymedzené v prílohe I.

Článok 3

Osobitné programy

Siedmy rámcový program sa vykonáva prostredníctvom osobitných programov. Tieto programy uvádzajú presné ciele a podrobné pravidlá vykonávania

Článok 4

Celková maximálna suma a podiely pridelené jednotlivým programom

1. Celková maximálna suma finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe je 50 521 miliónov EUR (11). Táto suma sa rozdelí medzi činnosti a akcie uvedené v odsekoch 1 a 2 článku 2 takto (v miliónoch EUR):

2. Orientačné rozdelenie medzi tematické oblasti každej činnosti uvedenej v odseku 1 je stanovené v prílohe II.

3. Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe sú stanovené v prílohe III.

Článok 5

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

Pri akciách Spoločenstva financovaných podľa tohto rozhodnutia sa na každé porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe programu, ku ktorému došlo v dôsledku konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu a ktoré ako neoprávnená výdavková položka poškodilo alebo by mohlo poškodiť všeobecný rozpočet Európskej únie alebo rozpočty ňou spravované vzťahuje nariadenie (Euratom, ES) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96.

Článok 6

Etické zásady

1. Všetky výskumné činnosti vykonávané v rámci siedmeho rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými etickými zásadami.

2. V rámci siedmeho rámcového programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu:

výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto zmeny mohli byť dedičné (12) ;

3. Výskum ľudských kmeňových buniek, dospelých aj embryonálnych, sa môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca zainteresovaného(ých) členského(ých) štátu(ov).

Každá žiadosť o financovanie výskumu ľudských embryonálnych kmeňových buniek obsahuje prípadné podrobnosti o licenčných a kontrolných opatreniach, ktoré prijmú príslušné orgány členských štátov, ako aj podrobnosti o etickom(ých) súhlase(och), ktorý(é) sa poskytne(ú).

Pokiaľ ide o získavanie ľudských embryonálnych kmeňových buniek, inštitúcie, organizácie a výskumní pracovníci sa podrobia prísnym licenčným a kontrolným opatreniam v súlade s právnym rámcom zainteresovaného(ých) členského(ých) štátu(ov).

4. Oblasti výskumu uvedené v odseku 2 sa preskúmajú pre druhú etapu siedmeho rámcového programu (2010 – 2013) so zreteľom na vedecký pokrok.

Článok 7

Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie

1. Komisia priebežne a systematicky monitoruje vykonávanie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov a výsledky tohto monitorovania pravidelne oznamuje a šíri.

2. Najneskôr do roku 2010 Komisia uskutoční v spolupráci s externými odborníkmi priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov na základe konkrétnych údajov, pričom nadviaže na následné hodnotenie šiesteho rámcového programu. Toto hodnotenie sa bude vzťahovať na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní stanovených cieľov.

Závery tohto hodnotenia zašle Komisia spolu so svojim pripomienkami a prípadnými návrhmi na úpravu siedmeho rámcového programu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Priebežnému hodnoteniu predchádza správa o pokroku, ktorá sa vypracuje akonáhle bude k dispozícii dostatok údajov a ktorá poskytne počiatočné zistenia o účinnosti nových akcií začatých v rámci siedmeho rámcového programu a o úsilí v záujme zjednodušenia.

3. Do dvoch rokov po ukončení siedmeho rámcového programu uskutoční Komisia prostredníctvom nezávislých odborníkov externé hodnotenie jeho opodstatnenosti, vykonania a dosiahnutých výsledkov.

Závery tohto hodnotenia zašle Komisia spolu so svojim pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

(1) Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 9.

(2) Ú. v. EÚ C 115, 16.5.2006, s. 20.

(3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. júna 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 25. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z … (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

(4) Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

(5) Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(6) Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

(7) Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8) Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

(9) Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(10) V rámci siedmeho rámcového programu „MSP“ zahŕňajú mikropodniky.

(11) Poznámka: Všetky údaje sú uvedené v súčasných cenách a odzrkadľujú Medziinštitucionálnu dohodu o finančnom rámci (2007 – 2013). Z toho dôvodu sume vo výške 48 081 miliónov EUR v cenách roku 2004 určenej podľa Medziinštitucionálnej dohody pre siedmy rámcový program na obdobie rokov 2007 – 2013 zodpovedá v súčasných cenách suma 54 582 miliónov EUR na obdobie rokov 2007-2013, z čoho je 50 521 miliónov EUR pre siedmy rámcový program (ES) na obdobie rokov 2007 – 2013, 2 751 miliónov EUR pre siedmy rámcový program (Euratom) na obdobie rokov 2007 – 2011 a orientačne 1 310 miliónov EUR pre program Euratom na obdobie rokov 2012 – 2013.

(12) Môže sa financovať výskum súvisiaci s liečbou rakoviny pohlavných žliaz.

PRÍLOHA I

VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE, ZÁKLADNÉ ČRTY TÉM A ČINNOSTÍ

Siedmy rámcový program sa bude uskutočňovať tak, aby plnil všeobecné ciele uvedené v článku 163 zmluvy s cieľom posilniť konkurencieschopnosť priemyslu a naplniť výskumné potreby iných politík Spoločenstva a tým prispel k vytvoreniu znalostnej spoločnosti, nadväzujúc na Európsky výskumný priestor, a doplnil tak činnosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Bude podporovať excelentnosť vedeckého a technického výskumu, rozvoja a demonštrácie prostredníctvom týchto štyroch programov: „Spolupráca“, „Myšlienky“, „Ľudia“ a „Kapacity“.

I. Spolupráca

V tejto časti siedmeho rámcového programu sa bude poskytovať podpora rôznym formám nadnárodnej spolupráce v celej Únii a i mimo nej v mnohých tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku v oblasti poznania a technológií, v ktorých sa výskum najvyššej kvality musí podporiť a zintenzívniť, aby prispieval k riešeniu výziev v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti v Európe. Toto úsilie sa zameria najmä na zlepšenie konkurencieschopnosti priemyslu pri uplatňovaní výskumného plánu, ktorý zohľadňuje potreby užívateľov z celej Európy.

Spoločným cieľom je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju.

Desiatimi témami určenými pre akciu Spoločenstva sú:

1. zdravie;

2. potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia;

3. informačné a komunikačné technológie;

4. nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie;

5. energetika;

6. životné prostredie (vrátane zmeny klímy);

7. doprava (vrátane aeronautiky);

8. socio-ekonomické a humanitné vedy;

9. vesmír;

10. bezpečnosť.

Tieto témy sú všeobecne vymedzené na relatívne vysokej úrovni, aby sa mohli prispôsobovať meniacim sa potrebám a príležitostiam, ktoré sa môžu vyskytnúť počas trvania siedmeho rámcového programu. Pre každú z nich sa určil rad činností, z ktorých vyplývajú základné črty, na ktoré by sa mala zamerať podpora Spoločenstva. Tieto činnosti sa určili na základe ich prínosu k cieľom Spoločenstva vrátane prechodu na znalostnú spoločnosť, príslušného európskeho výskumného potenciálu a pridanej hodnoty intervencie na úrovni Spoločenstva v týchto oblastiach.

Osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu účinnej koordinácie medzi tematickými oblasťami a prioritnými vedeckými oblasťami, ktoré zasahujú do viacerých tém, ako je napríklad lesohospodársky výskum, kultúrne dedičstvo, oceánológia a oceánotechnika.

Multidisciplinárnosť sa bude podporovať prostredníctvom spoločného multitematického prístupu k otázkam výskumu a technológií, ktoré sa týkajú viac ako jednej témy, pričom významnou medzitematickou formou spolupráce budú spoločné výzvy na predloženie ponúk.

Najmä v prípade otázok, ktoré sú významné z hľadiska priemyslu, sa témy určili okrem iných zdrojov na základe práce rôznych európskych technologických platforiem zriadených v oblastiach, v ktorých konkurencieschopnosť, hospodársky rast a blahobyt Európy závisia od významného pokroku vo výskume a technológiách zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Európske technologické platformy združujú zainteresované strany pod vedením priemyslu s cieľom vymedziť a vykonávať strategický výskumný plán. Siedmy rámcový program prispeje k vykonávaniu týchto strategických výskumných plánov v prípadoch, ak tieto predstavujú skutočnú európsku pridanú hodnotu. Európske technologické platformy môžu prispieť k uľahčeniu a organizácii účasti priemyslu vrátane MSP na výskumných projektoch, ktoré súvisia s ich oblasťou pôsobenia, vrátane projektov oprávnených na financovanie na základe siedmeho rámcového programu.

Uvedených desať tém zahŕňa tiež výskum potrebný na podchytenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík Spoločenstva, napríklad v oblastiach zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľa, energetiky, životného prostredia, rozvojovej pomoci, rybného hospodárstva, námorníctva, poľnohospodárstva, blaha zvierat, dopravy, vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnanosti, sociálnych vecí, súdržnosti, vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj prípravného a sprievodného výskumu na podporu normalizácie, ktorý zohráva úlohu pri zlepšovaní súčinnosti a kvality noriem a ich vykonávania.

Okrem týchto činností sa v rámci každej z tém bude otvorene a pružne venovať pozornosť dvom typom príležitostí:

— nové technológie a technológie budúcnosti: podpora výskumu zameraného na určovanie alebo ďalšie skúmanie nových vedeckých a technických príležitostí v danom odvetví a/alebo v ich kombinácii s inými súvisiacimi oblasťami a disciplínami prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum, okrem iného aj spoločnými výzvami na predloženie ponúk; podpora nových myšlienok a prevratných spôsobov využívania a skúmanie nových možností výskumných programov, najmä tých, ktoré majú potenciál priniesť významný prelom; zaručí sa dostatočná koordinácia s činnosťami vykonávanými v rámci programu „Myšlienky“, aby sa zabránilo prekrývaniu a aby sa zabezpečilo optimálne využitie finančných prostriedkov;

— nepredvídané politické potreby: pružne reagovať na nové politické potreby, ktoré vzniknú v priebehu siedmeho rámcového programu, napríklad nepredvídaný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu, napríklad nové epidémie, nové problémy súvisiace s bezpečnosťou potravín alebo reakcia na prírodné katastrofy.

Šírenie a prenos znalostí sú kľúčovou pridanou hodnotou európskych výskumných akcií a prijmú sa opatrenia na zvýšenie využívania výsledkov zo strany priemyslu, tvorcov politík a zo strany spoločnosti. Šírenie sa bude považovať za úlohu, ktorá je súčasťou všetkých tematických oblastí, pričom pri téme „Bezpečnosť“ sa budú z dôvodu dôverného charakteru činností uplatňovať primerané obmedzenia, okrem iného prostredníctvom financovania iniciatív na vytváranie sietí, seminárov a iných podujatí, pomoci externých odborníkov a informačných a elektronických služieb, najmä služby CORDIS.

Zabezpečí sa komplementárnosť a súčinnosť medzi týmtoprogramom a inými programami Spoločenstva. Akcie na podporu inovácií sa uskutočnia v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu primeranej účasti MSP (1), najmä MSP zameraných na znalosti, na nadnárodnej spolupráci. Konkrétne opatrenia vrátane akcií na podporu uľahčenia účasti MSP sa prijmú prostredníctvom programu „Spolupráca“ v rámci stratégie, ktorá sa vypracuje pre jednotlivé témy. Súčasne s týmito stratégiami bude prebiehať kvantitatívne a kvalitatívne monitorovanie zamerané na porovnávanie so stanovenými cieľmi. Cieľom bude umožniť, aby aspoň 15 % finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci programu „Spolupráca“, dostali k MSP.

Podpora sa bude poskytovať aj iniciatívam zameraným na zapojenie čo najširšej verejnosti mimo výskumnej obce do diskusie o vedeckých otázkach a výsledkoch výskumu, ako aj iniciatívam v oblasti vedeckej komunikácie a vzdelávania, ako aj prípadnej účasti organizácií občianskej spoločnosti alebo sietí takýchto organizácií. Vo všetkých oblastiach výskumu sa bude venovať pozornosť začleneniu rodového hľadiska a rodovej rovnosti.

Zvyšovanie konkurencieschopnosti európskeho výskumu si vyžaduje, aby sa plne využil potenciál celého Európskeho výskumného priestoru. Projekty, ktoré majú za cieľ poskytnúť vedeckú excelentnosť, by sa mali riadiť čo najlepšie s osobitným zreteľom na využívanie zdrojov.

V rámci všetkých uvedených tém sa bude podpora nadnárodnej spolupráce vykonávať prostredníctvom:

— spoločného výskumu;

— spoločných technologických iniciatív;

— koordinácie výskumných programov mimo Spoločenstva;

— medzinárodnej spolupráce.

Spoločný výskum

Financovanie výskumu z prostriedkov Spoločenstva sa bude sústreďovať najmä na spoločný výskum. Cieľom je určiť v hlavných oblastiach rozvíjania znalostí vynikajúce výskumné projekty a siete, ktoré dokážu prilákať výskumných pracovníkov a investorov z Európy, ako aj z celého sveta.

Tento cieľ sa dosiahne podporovaním spoločného výskumu prostredníctvom rôznych systémov financovania: spoločné projekty, siete excelentnosti, koordinačné a podporné akcie (pozri prílohu III).

Spoločné technologické iniciatívy

Vo veľmi obmedzenom počte prípadov by rámec cieľa v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako aj rozsah použitých prostriedkov, mohol opodstatňovať založenie dlhodobých verejno-súkromných partnerstiev vo forme spoločných technologických iniciatív. Tieto iniciatívy, ktoré sú predovšetkým výsledkom práce európskych technologických platforiem a vzťahujú sa na jeden vybraný aspekt alebo na menší počet vybraných aspektov výskumu v príslušnej oblasti, sa budú financovať prostredníctvom kombinácie investícií zo súkromného sektora a verejného financovania z vnútroštátnych a európskych zdrojov vrátane financovania prostredníctvom grantov zo siedmeho rámcového programu a financovania pôžičiek a záruk z Európskej investičnej banky (EIB). O každej spoločnej technologickej iniciatíve sa rozhodne individuálne, a to buď na základe článku 171 zmluvy (môže sem patriť založenie spoločného podniku) alebo na základe rozhodnutí o osobitných programoch v súlade s článkom 166 ods. 3 zmluvy.

Potenciálne spoločné technologické iniciatívy sa určia otvoreným a transparentným spôsobom na základe hodnotenia pomocou rôznych kritérií:

— neschopnosť existujúcich nástrojov dosiahnuť cieľ;

— rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast priemyslu;

— pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni;

— stupeň a jasnosť vymedzenia cieľa a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť;

— úroveň záväzku priemyslu, čo sa týka poskytnutia financií a zdrojov;

— dôležitosť prínosu k širším politickým cieľom vrátane prínosu pre spoločnosť;

— schopnosť prilákať dodatočnú vnútroštátnu podporu a podnecovať súčasné a budúce financovanie zo strany priemyslu.

Povaha spoločných technologických iniciatív musí byť jasne definovaná, a to najmä pokiaľ ide o otázky týkajúce sa:

— finančných záväzkov;

— trvanie záväzku účastníkov;

— pravidiel uzavretia a ukončenia zmluvného vzťahu;

— práv duševného vlastníctva.

Vzhľadom na osobitný rozsah a zložitosť spoločných technologických iniciatív sa vyvinie značné úsilie na zabezpečenie ich transparentného vykonávania a toho, aby sa prideľovanie všetkých finančných prostriedkov Spoločenstva spoločnými technologickými iniciatívami uskutočňovalo na základe zásad excelentnosti a konkurencie, ktorými sa riadi siedmy rámcový program.

Osobitná pozornosť sa bude venovať celkovej súdržnosti a koordinácii medzi spoločnými technologickými iniciatívami a programami a projektmi v rovnakých oblastiach (2), pričom sa budú dodržiavať ich existujúce vykonávacie postupy, ako aj zabezpečeniu toho, aby boli ich projekty otvorené účasti širokého spektra účastníkov z celej Európy, a najmä MSP.

Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva

Pri akcii, ktorá sa uskutoční v tejto oblasti, sa využijú dva hlavné nástroje: systém ERA-NET a účasť Spoločenstva v spoločne vykonávaných národných výskumných programoch (článok 169 zmluvy). Akcia sa môže vzťahovať na otázky, ktoré priamo nesúvisia s desiatimi témami, pokiaľ majú dostatočnú pridanú hodnotu pre Európu. Akcia sa tiež využije na posilnenie komplementárnosti a súčinnosti medzi siedmym rámcovým programom a činnosťami vykonávanými v rámci medzivládnych štruktúr, ako sú EUREKA a COST (3).

Systém ERA-NET bude slúžiť na rozvíjanie a posilnenie koordinácie národných a regionálnych výskumných činností prostredníctvom:

— poskytnutia rámca, ktorý umožní subjektom vykonávajúcim verejné výskumné programy zintenzívniť koordináciu svojich činností. Bude to zahŕňať podporu nových systémov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich systémov ERA-NET, a to napríklad prostredníctvom rozšírenia ich partnerstva, ako aj vzájomného otvorenia ich programov. Systémy ERA-NET by sa prípadne mohli použiť na programovú koordináciu medzi európskymi regiónmi a členskými štátmi, aby sa umožnila ich spolupráca s rozsiahlymi iniciatívami;

— v obmedzenom počte prípadov, poskytnutia dodatočnej finančnej podpory Spoločenstva tým účastníkom, ktorí združujú zdroje na účely spoločných výziev na predloženie ponúk medzi príslušnými národnými a regionálnymi programami (ERA-NET PLUS).

Účasť Spoločenstva na výskumných programoch vykonávaných spoločne na základe článku 169 zmluvy je obzvlášť dôležitá pre európsku spoluprácu veľkého rozsahu „vo variabilnej geometrii“ medzi členskými štátmi, ktoré majú spoločné potreby a/alebo záujmy. V starostlivo vybraných prípadoch by sa takéto iniciatívy podľa uvedeného článku 169 zmluvy mohli začať v oblastiach, ktoré sa určia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, vrátane možnej spolupráce s medzivládnymi programami, a to na základe súboru kritérií:

— dôležitosť z hľadiska cieľov Spoločenstva;

— jasné vymedzenie cieľa, ktorý sa má dosiahnuť a jeho dôležitosť z hľadiska cieľov siedmeho rámcového programu;

— existujúci základ (súčasné alebo plánované výskumné programy);

— európska pridaná hodnota;

— kritické množstvo z hľadiska veľkosti a počtu zapojených programov a podobnosť činností, na ktoré sa vzťahujú,

— účinnosť článku 169 zmluvy ako najprimeranejšieho prostriedku na dosahovanie cieľov.

Medzinárodná spolupráca

Akciami v rámci medzinárodnej spolupráce, ktoré majú európsku pridanú hodnotu a sú v obojstrannom záujme, budú v rámci tejto časti siedmeho rámcového programu:

— akcie určené na zvýšenie účasti výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií z tretích krajín v tematických oblastiach s primeranými obmedzeniami pre tému „Bezpečnosť“ vzhľadom na jej dôverný charakter sprevádzané veľkým úsilím zameraným na ich stimuláciu tak, aby využili túto príležitosť;

— osobitné akcie spolupráce v každej tematickej oblasti venované tretím krajinám v prípade obojstranného záujmu o spoluprácu na určitých témach, ktoré sa vyberú na základe ich vedeckej a technickej úrovne a potrieb dotknutých krajín. Keďže tieto akcie úzko súvisia s dvojstrannými dohodami o spolupráci alebo mnohostrannými dialógmi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín, budú slúžiť ako výhradné nástroje na vykonávanie spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Týmito akciami sú najmä akcie, ktorých cieľom je posilniť výskumné kapacity kandidátskych, ako aj susedných krajín, a akcie spolupráce zamerané na rozvojové krajiny a krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ktoré sa sústredia na ich konkrétne potreby, napríklad v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a životného prostredia a vykonávajú sa za finančných podmienok prispôsobených ich kapacitám.

Táto časť siedmeho rámcového programu sa vzťahuje na akcie medzinárodnej spolupráce v každej tematickej oblasti a na akcie, ktoré sa týkajú viacerých tém. Takéto akcie sa budú vykonávať v koordinácii s akciami uvedenými v programoch „Ľudia“ a „Kapacity“. Základom tejto činnosti bude všeobecná stratégia medzinárodnej spolupráce v rámci siedmeho rámcového programu.

TÉMY

1. Zdravie

Cieľ

Zlepšovať zdravie európskych občanov a zvyšovať konkurencieschopnosť a podporovať kapacity pre inovácie európskeho priemyslu a podnikov, ktoré pôsobia v oblastiach súvisiacich so zdravím, a zároveň riešiť globálne otázky zdravia vrátane nových epidémii. Dôraz sa bude klásť na translačný výskum (uplatňovanie základných objavov v klinickej praxi vrátane vedeckého overovania výsledkov pokusov), rozvoj a overovanie nových liečebných postupov, metódy na podporu zdravia a prevencie vrátane podpory zdravého starnutia, diagnostické nástroje a liečebné technológie, ako aj na trvalo udržateľné a účinné systémy zdravotnej starostlivosti.

Odôvodnenie

Mapovanie ľudského genómu a nedávny pokrok v postgenomike spôsobili revolúciu vo výskume ľudského zdravia a chorôb. Integrácia obrovského množstva údajov, pochopenie biologických procesov, na ktorých sú založené, a vývoj kľúčových technológií pre biopriemysel súvisiaci so zdravím si vyžaduje vytvorenie kritickej kapacity rôznych odborných schopností a zdrojov, ktoré nie sú dostupné na vnútroštátnej úrovni, na účely rozvoja poznania a kapacity na intervenciu.

Na dosiahnutie významného pokroku v oblasti translačného výskumu týkajúceho sa zdravia, ktorý je základom pre zabezpečenie praktického úžitku a zlepšenia kvality života zo strany biomedicínskeho výskumu, je tiež potrebný multidisciplinárny a celoeurópsky prístup rôznych zainteresovaných strán. Takýto prístup umožňuje Európe účinnejšie prispievať k medzinárodnému úsiliu v boji proti chorobám globálneho významu.

Klinický výskum mnohých chorôb (napríklad rakoviny, srdcovocievnych a infekčných chorôb, mentálnych a neurologických chorôb, najmä tých, ktoré sú spojené so starnutím, napríklad Alzheimerova a Parkinsonova choroba) sa opiera o medzinárodné multicentrálne pokusy o dosiahnutie požadovaného množstva pacientov v krátkom časovom rámci.

V epidemiologickom výskume je na dosiahnutie významných záverov potrebná veľká rôznorodosť obyvateľstva a medzinárodných sietí. Na vývoj nových diagnostických metód a liečebných postupov zriedkavých porúch, ako aj na epidemiologický výskum týchto porúch je potrebná aj účasť viacerých krajín, aby sa zvýšil počet pacientov na štúdiu. Okrem toho vykonávanie výskumu zameraného na zdravotnícku politiku na európskej úrovni umožňuje porovnávať modely, systémy, údaje a materiály o pacientoch, ktoré sa nachádzajú v národných databázach a biobankách.

Intenzívny biomedicínsky výskum v rámci EÚ prispeje k posilneniu konkurencieschopnosti európskeho priemyslu v oblasti zdravotníckej biotechnológie, medicínskych technológií a farmácie. Spolupráca EÚ s rozvojovými krajinami umožní týmto krajinám, aby si vytvorili výskumné kapacity. EÚ musí tiež zohrávať aktívnu úlohu pri vytváraní priaznivého prostredia pre inovácie vo verejnej a farmaceutickej oblasti, ktoré sa zaoberajú potrebami v oblasti verejného zdravia, najmä s cieľom čo najviac zvýšiť úspechy klinického výskumu. MSP, ktoré sa zaoberajú výskumom, sú hlavným ekonomickým motorom v oblasti zdravotníckej biotechnológie a medicínskych technológií. Hoci má Európa v súčasnosti viac biotechnologických spoločností ako USA, väčšina z nich je malých a menej rozvinutých ako ich americkí konkurenti. Ich rozvoj uľahčí spojené výskumné úsilie súkromného a verejného sektora na úrovni EÚ. Výskum v rámci EÚ tiež prispeje k rozvoju nových noriem na vytvorenie primeraného legislatívneho rámca pre nové medicínske technológie (napríklad regeneratívnu medicínu). Malo by sa zabezpečiť dosiahnutie popredného postavenia európskeho výskumu a inovácií v oblasti alternatívnych testovacích stratégií v celosvetovom meradle, najmä metód, ktoré nevyužívajú zvieratá.

Plánované činnosti, ku ktorým patrí aj výskum dôležitý z hľadiska politických požiadaviek, sú uvedené nižšie. Osobitná pozornosť sa v rámci týchto činností bude venovať strategickým otázkam týkajúcim sa zdravia detí a zdravia starnúceho obyvateľstva. Podľa potreby sa budú podporovať dlhodobé výskumné plány, ako napríklad tie, ktoré ustanovili európske technologické platformy, ako napríklad plán v oblasti inovačných liekov. S cieľom reagovať na nové politické potreby sa môžu podporovať dodatočné akcie, napríklad v oblasti otázok zdravotníckej politiky a v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.

V rámci každej z týchto činností sa zohľadnia etické, právne a socio-ekonomické otázky.

Činnosti

— Biotechnológia, všeobecné nástroje a liečebné technológie v oblasti ľudského zdravia — Rýchly výskum: urýchľovanie pokroku v základnej genomike (genomický a postgenomický výskum) a biomedicínskom výskume prostredníctvom zintenzívnenia generovania, štandardizácie, získavania a analýzy údajov. — Zisťovanie, diagnostika a monitorovanie: dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne prístupy a technológie, ako napríklad nové preventívne nástroje regeneratívnej medicíny (napríklad prostredníctvom molekulárneho zobrazovania a diagnostiky). — Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov: rozvoj a overovanie biologických markerov prostredníctvom metód a modelov in vivo a in vitro vrátane simulácie, farmakogenomiky, cielených a výsledkových postupov a alternatív k pokusom na zvieratách. — Inovačné liečebné postupy a zákroky: skúmanie, konsolidácia a zabezpečovanie ďalšieho rozvoja pokrokových liečebných postupov a technológií, ktoré možno potenciálne použiť pri mnohých chorobách a poruchách, ako napríklad nových liečebných nástrojov regeneratívnej medicíny.

— Translačný výskum pre ľudské zdravie — Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahle zhromažďovanie údajov, systémová biológia (vrátane modelovania zložitých systémov), generovanie a analýza veľkého množstva údajov potrebných na lepšie pochopenie zložitých sietí, ktoré regulujú tisíce génov a génových produktov, ktoré riadia dôležité biologické procesy vo všetkých dôležitých organizmoch a na všetkých úrovniach organizácie. — Výskum mozgu a s ním súvisiacich chorôb, výskum vývinu a starnutia človeka: skúmanie procesu zdravého starnutia a spôsobu, akým prebieha interakcia medzi génmi, prostredím a činnosťou mozgu za bežných podmienok, ako aj pri poškodeniach mozgu a príslušných chorobách súvisiacich s vekom (napríklad demencia). — Translačný výskum infekčných chorôb: riešenie problémov rezistencie voči liekom, globálneho ohrozenia, ktoré predstavujú HIV/AIDS, malária a tuberkulóza, ako aj hepatitída C a potenciálne nové a vracajúce sa epidémie (napríklad SARS a vysoko patogénna chrípka). — Translačný výskum najvýznamnejších chorôb: rakoviny, srdcovocievnych ochorení, cukrovky/obezity, zriedkavých chorôb, iných chronických chorôb vrátane reumatických chorôb, artritídy a muskuloskeletálnych chorôb: rozvoj stratégií zameraných na pacienta od prevencie po diagnostiku s osobitným dôrazom na liečbu vrátane klinického výskumu. Budú sa zohľadňovať aspekty paliatívnej medicíny.

— Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti občanom Európy — Prenesenie klinických výsledkov do klinickej praxe: vytvorenie znalostnej základne pre klinické rozhodovanie a objasnenie prenesenia výsledkov klinického výskumu do klinickej praxe, najmä so zreteľom na bezpečnosť pacientov a lepšie využívanie liekov (vrátane niektorých aspektov farmakovigilancie a vedecky testovaných komplementárnych a alternatívnych liekov), ako aj špecifiká detí, žien a starých ľudí. — Kvalita, výkonnosť a solidarita systémov zdravotnej starostlivosti vrátane systémov prechodnej zdravotnej starostlivosti a stratégií domácej starostlivosti: prenesenie účinných intervencií do rozhodnutí vedenia, zhodnotenie nákladov, efektívnosti a prínosov rôznych intervencií, a to aj pokiaľ ide o bezpečnosť pacientov, vymedzenie potrieb a podmienok dostatočného prísunu ľudských zdrojov, analyzovanie faktorov, ktoré majú vplyv na rovnosť pri prístupe k vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti (aj pre znevýhodnené skupiny) vrátane analýz zmien obyvateľstva (napríklad starnutie, mobilita a migrácia, ako aj zmena pracoviska). — Zvýšená prevencia chorôb a lepšie využívanie liekov: rozvoj účinnej verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa zaoberá širším spektrom faktorov dôležitých pre zdravie (napríklad stres, strava, životný štýl alebo životné prostredie a ich interakcia s užívaním liekov): určenie úspešných postupov v rôznych oblastiach zdravotnej starostlivosti na zlepšenie predpisovania liekov a ich užívania zo strany pacientov (vrátane aspektov farmakovigilancie a vzájomných účinkov liekov). — Primerané uplatňovanie nových liečebných postupov a technológií: dlhodobé hodnotenie bezpečnosti a účinnosti a monitorovanie rozsiahleho využívania nových medicínskych technológií (vrátane prístrojov) a pokrokových liečebných postupov s cieľom zabezpečovať vysokú mieru ochrany a podpory verejného zdravia.

2. Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia

Cieľ

Budovanie európskej znalostnej bioekonomiky (4) prostredníctvom prepojenia vedy, priemyslu a iných zainteresovaných strán s cieľom využívať nové a rozvíjajúce sa výskumné príležitosti, ktoré riešia tieto sociálne, environmentálne a hospodárske výzvy: narastajúci dopyt po bezpečnejších, zdravších a kvalitnejších potravinách a po trvalo udržateľnom využívaní a výrobe obnoviteľných biologických zdrojov, narastajúce riziko epizootických a zoonotických chorôb a porúch súvisiacich s potravinami, hrozby pre trvalú udržateľnosť a bezpečnosť poľnohospodárskej výroby a výroby v akvakultúre a rybnom hospodárstve a narastajúci dopyt po kvalitných potravinách s prihliadnutím na blaho zvierat a situáciu vo vidieckych a pobrežných oblastiach, ako aj na osobitné stravovacie potreby spotrebiteľov.

Odôvodnenie

Inovácie a pokrok v znalostiach v oblasti trvalo udržateľného riadenia, výroby a využívania biologických zdrojov (mikroorganizmov, rastlín a zvierat) poskytnú základ pre nové, trvalo udržateľné, bezpečné, ekologické a konkurencieschopné výrobky v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, krmív, potravín, zdravia, lesného hospodárstva a s nimi spojených odvetviach. V súlade s európskou stratégiou o vedách o živej prírode a biotechnológii (5) to pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov pôsobiacich v oblasti poľnohospodárstva a biotechnológie, semenárstva a potravinárstva, najmä MSP zameraných na moderné technológie, a zároveň zlepšiť sociálne zabezpečenie a blahobyt.

Výskum bezpečnosti potravín a potravinových reťazcov, chorôb súvisiacich so stravou, výberu potravín a vplyvu potravín a výživy na zdravie pomôže pri boji s poruchami súvisiacimi so stravou (napríklad obezita, alergie) a infekčnými chorobami (napríklad prenosné spongiformné encefalopatie, vtáčia chrípka) a zároveň významne prispeje k vykonávaniu existujúcich a vytváraniu budúcich politík a právnych predpisov v oblasti verejného zdravia, zdravia zvierat a rastlín a ochrany spotrebiteľa.

Rôznorodosť a najmä malá veľkosť európskych podnikov v týchto oblastiach je síce jednou zo silných stránok Únie a príležitosť, vedie však k roztrieštenému prístupu k podobným otázkam. Lepšie riešenie predstavuje intenzívnejšia spolupráca a zdieľanie odborných znalostí, napríklad o nových metódach, technológiách, postupoch a normách, ktoré vyplývajú zo zmien právnych predpisov Spoločenstva.

Viaceré európske technologické platformy pripsievajú ku stanoveniu spoločných výskumných priorít, napríklad v oblasti rastlinnej genomiky a biotechnológie, lesného hospodárstva a s ním súvisiacich odvetví, globálneho zdravia zvierat, chovu hospodárskych zvierat, potravinárskych a priemyselných biotechnológií. Uskutočňovaný výskum tiež poskytne znalostnú základňu potrebnú na podporu: spoločnej poľnohospodárskej politiky a európskej stratégie v oblasti lesného hospodárstva; poľnohospodárskych a obchodných otázok; bezpečnostných aspektov geneticky modifikovaných organizmov (GMO); právnych predpisov v oblasti bezpečnosti potravín; noriem Spoločenstva v oblasti kontroly zdravia a chorôb zvierat, ako aj ich blaha; reformy spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorej cieľom je zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rybného hospodárstva a akvakultúry a bezpečnosť morských potravinových výrobkov (6). Zo sociálneho hľadiska je potrebná pružná reakcia na nové politické potreby, najmä pokiaľ ide o nové riziká a sociálne alebo hospodárske trendy a potreby.

Činnosti

— Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdneho, lesného a vodného prostredia: umožňovanie výskumu vrátane technológií, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napríklad genomiky, proteomiky, metabolomiky, ako aj systémovej biológie, bioinformatiky a konvergenčných technológií pre mikroorganizmy, rastliny a zvieratá vrátane výskumu zužitkovania a trvalo udržateľného využívania ich biodiverzity. V prípade pôdnych biologických zdrojov bude klásť výskum dôraz na: úrodnosť pôdy, lepšie poľnohospodárske plodiny a výrobné systémy so zreteľom na ich rozmanitosť vrátane organického pestovania, systémov pre kvalitu výroby a monitorovanie a hodnotenie vplyvu GMO na životné prostredie a ľudí, zdravie rastlín, trvalo udržateľné, konkurencieschopné a multifunkčné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, rozvoj vidieka, zdravie a blaho zvierat, ich chov a produkcia, infekčné choroby zvierat vrátane epidemiologických štúdií, zoonóz a ich patogénnych mechanizmov a choroby súvisiace s krmivami, ďalšie hrozby pre trvalú udržateľnosť a bezpečnosť výroby potravín vrátane zmeny klímy, bezpečná likvidácia odpadu živočíšneho pôvodu. Pokiaľ ide o biologické zdroje z vodného prostredia, výskum bude podporovať trvalú udržateľnosť a konkurencieschopnosť rybného hospodárstva, poskytovať vedeckú a technickú základňu riadeniu rybného hospodárstva a podporovať trvalo udržateľný rozvoj akvakultúry vrátane chovu a blaha zvierat. Tvorba nástrojov (vrátane nástrojov ICT), ktoré potrebujú tvorcovia politiky a iné subjekty v oblastiach, ako je napríklad poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a akvakultúra a rozvoj vidieka (krajina, postupy hospodárenia s pôdou atď.), socio-ekonomické a etické hľadiská výroby.

— „Od stola k poľnohospodárskemu podniku“: potraviny, zdravie a blahobyt: spotrebiteľské, spoločenské, kultúrne, priemyselné a zdravotné, ako aj tradičné aspekty potravín a krmív vrátane behaviorálnych a kognitívnych vied, výživa, choroby a poruchy súvisiace so stravou vrátane obezity a alergií detí a dospelých, strava vo vzťahu k prevencii chorôb (vrátane zlepšených znalostí o zdraviu prospešných kombináciách a vlastnostiach potravín), inovačné technológie spracovania potravín a krmív (vrátane balenia a technológií z odvetví mimo potravinárskej oblasti), lepšia chemická a biologická kvalita a bezpečnosť potravín, nápojov a krmív, lepšie metódy zaistenia bezpečnosti potravín, ucelenosť (a kontrola) potravinového reťazca, fyzické a biologické vplyvy životného prostredia na potraviny/potravinové reťazce a naopak, vplyv na potravinový reťazec a jeho odolnosť voči globálnym zmenám, celková koncepcia potravinového reťazca (vrátane morských potravín a iných potravinových surovín a zložiek), vysledovateľnosť a jej ďalší rozvoj, pravosť potravín, vývoj nových prísad a výrobkov.

— Vedy o živej prírode a biotechnológia pre trvalo udržateľné nepotravinové produkty a postupy: lepšie poľnohospodárske plodiny a lesné zdroje, krmivá, produkty mora a biomasa (vrátane morských zdrojov) na získavanie energie, životné prostredie a výrobky s vysokou pridanou hodnotou, ako napríklad materiály a chemické látky (vrátane biologických zdrojov využiteľných vo farmaceutickom priemysle a v medicíne) vrátane novátorských systémov hospodárenia, bioprocesov a koncepcií biorafinérie, biokatalýza, nové a lepšie mikroorganizmy a enzýmy, produkty a postupy lesného hospodárstva, biologická obnova životného prostredia a čistejšie biologické spracovanie, využitie poľnohospodársko-priemyselného odpadu a vedľajších produktov.

3. Informačné a komunikačné technológie (ICT)

Cieľ

Zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu a pomoc Európe zvládnuť a formovať budúci vývoj ICT tak, aby sa splnili požiadavky európskej spoločnosti a hospodárstva. ICT sú skutočným ťažiskom znalostnej spoločnosti. Činnosti posilnia európsku vedeckú a technologickú základňu v oblasti ICT a zabezpečia jej popredné postavenie v ICT v celosvetovom meradle, pomôžu stimulovať inovácie a tvorivosť v oblasti produktov, služieb a postupov prostredníctvom využívania ICT a zabezpečia, aby sa pokrok v oblasti ICT rýchlo zhodnotil v prospech európskych občanov, obchodných spoločností, priemyslu a štátnej správy. Tieto činnosti tiež pomôžu znížiť digitálnu priepasť a sociálne vylúčenie.

Odôvodnenie

ICT sú rozhodujúce pre budúcnosť Európy a sú základným kameňom realizácie lisabonskej agendy. Prinášajú urýchlenie v troch kľúčových oblastiach: produktivita a inovácie, modernizácia verejných služieb a pokrok vo vede a technike. Polovica výrobných ziskov v našich hospodárstvach sa dá pripísať vplyvu ICT na produkty, služby a obchodné postupy. ICT sú hlavným hnacím motorom inovácií a tvorivosti a hlavným faktorom pre zvládnutie zmeny hodnotových reťazcov v odvetviach priemyslu a služieb.

ICT sú nevyhnutné k uspokojovaniu rastúceho dopytu po zdravotnej a sociálnej starostlivosti, a to najmä pre ľudí so zvláštnymi potrebami vrátane starnúceho obyvateľstva, a k modernizácií služieb v oblastiach verejného záujmu, ako napríklad vzdelávanie, kultúrne dedičstvo, bezpečnosť, energetika, doprava a životné prostredie, a k zlepšovaniu prístupnosti a transparentnosti správy a postupov tvorby politík. ICT zohrávajú významnú úlohu v riadení a komunikácii v oblasti výskumu a technického rozvoja a urýchľujú pokrok v ostatných oblastiach vedy a techniky, keďže menia spôsob, akým výskumní pracovníci uskutočňujú výskum, spolupracujú a inovujú.

Rýchlo narastajúce hospodárske a spoločenské požiadavky spolu s pokračujúcou integráciou ICT do každodenného života a nutnosťou ďalej rozširovať technologické hranice, ako aj vyvíjať inovačné, vysokohodnotné produkty a služby založené na ICT vytvárajú čoraz širší zoznam námetov pre výskum. Priblížiť technológie ľuďom a organizačným potrebám znamená: skrývať zložitosť technológií a podľa potreby odkrývať ich funkčnosť, zabezpečiť funkčnosť, jednoduchosť používania, dostupnosť a cenovú prístupnosť technológií, poskytovať nové aplikácie, riešenia a služby založené na ICT, ktoré sú dôveryhodné, spoľahlivé a dajú sa prispôsobiť potrebám a požiadavkám užívateľov. Výskumní pracovníci v oblasti ICT stoja neustále pred požiadavkou poskytovať vyšší výkon za menej peňazí, a preto sú účastníkmi celosvetových pretekov zameraných na miniaturizáciu, zvládnutie konvergencie počítačových, komunikačných a mediálnych technológií vrátane lepšej súčinnosti systémov a konvergencie s inými dôležitými vedami a disciplínami, ako aj na výstavbu systémov, ktoré sú schopné učiť sa a vyvíjať.

Zo všetkého tohto rôznorodého úsilia vzniká nová vlna technológií. Výskumné činnosti v oblasti ICT tiež vychádzajú zo širokého spektra vedeckých a technických disciplín vrátane biovedy, vedy o živej prírode, psychológie, pedagogiky, kognitívnych, spoločenských a humanitných vied.

ICT sú jedným z odvetví, v ktorých prebieha najintenzívnejší výskum. Výskumné úsilie v oblasti ICT vo verejnom a súkromnom sektore predstavuje tretinu celkového výskumného úsilia vo všetkých významných hospodárstvách. Európa má síce vedúce postavenie v priemysle a technike v kľúčových oblastiach ICT, avšak v investíciách do výskumu v oblasti ICT za svojimi hlavnými konkurentmi zaostáva. Len prostredníctvom obnoveného a intenzívnejšieho spojenia úsilia na európskej úrovni môžeme naplno využívať možnosti, ktoré ponúka pokrok v oblasti ICT. Výskumná činnosť v oblasti ICT založená na rozvojovom modeli „open source (otvorený zdroj)“ dokazuje svoju užitočnosť ako zdroj inovácií a širšej spolupráce. Výsledky výskumu v oblasti ICT môžu mať rôzne spôsoby využitia a viesť k rozmanitým obchodným modelom.

V rámci komplexnej a holistickej stratégie sa výskumné činnosti v oblasti ICT budú úzko spájať s politickými opatreniami na zavádzanie ICT, ako aj s regulačnými opatreniami. Po rozsiahlych poradách, ku ktorým prispeli viaceré európske technologické platformy a priemyselné iniciatívy, sa stanovili priority v oblastiach, ako napríklad nanoelektronika, mikrosystémy, zabudované systémy, mobilná a bezdrôtová komunikácia, elektronické médiá, fotonika, robotika a softvér, služby a technológie typu Grid vrátane voľného a otvoreného softvéru (FLOSS). Zohľadnia sa aj otázky trvalej udržateľnosti, a to najmä v oblasti elektroniky.

Činnosti

Úloha výskumu technológií budúcnosti a nových technológií je v rámci tejto témy osobitne dôležitá na podporu výskumu na hraniciach poznania v kľúčových oblastiach ICT a v ich kombinácii s inými dôležitými oblasťami a disciplínami; na podporu nových myšlienok a prevratných spôsobov využitia a na skúmanie nových možnosti výskumných programov v oblasti ICT vrátane využitia kvantových efektov, systémovej integrácie a inteligentných systémov.

— Technologické piliere ICT: — Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: posúvanie hraníc miniaturizácie, integrácie, rozmanitosti, uchovávania a hustoty, zvyšovanie výkonu a vyrobiteľnosti pri nižších nákladoch, uľahčenie začlenenia ICT do rôznych aplikácií, rozhrania, výskum, ktorý si vyžaduje preskúmať nové koncepcie. — Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapacitou: všadeprítomný prístup prostredníctvom heterogénnych sietí – pevné, mobilné, bezdrôtové a vysielacie siete od osobnej oblasti až po regionálnu a globálnu oblasť – ktorý umožňuje bezproblémovú dodávku čoraz vyšších objemov dát a služieb kamkoľvek a kedykoľvek. — Zabudované systémy, používanie počítačov a riadenie: výkonné, bezpečné, rozčlenené, spoľahlivé a efektívne počítacie, uchovávacie a komunikačné systémy a produkty, ktoré sú zabudované do objektov a fyzických infraštruktúr a môžu snímať a riadiť svoje prostredie a prispôsobovať sa mu; súčinnosť diskrétnych a spojitých systémov. — Softvér, technológie typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť: dynamický, prispôsobiteľný, spoľahlivý a dôveryhodný softvér a služby, platformy pre softvér a služby, zložité systémy a nové architektúry spracovania vrátane ich poskytovania ako verejných služieb. — Znalosti, kognitívne systémy a systémy schopné učiť sa: sémantické systémy; získavanie a využívanie znalostí, ktoré sú súčasťou webových stránok a multimediálneho obsahu; biologicky inšpirované umelé systémy, ktoré vnímajú, rozumejú, učia sa, vyvíjajú sa a samostatne konajú; učenie sa prostredníctvom priateľských strojov a ľudí založené na lepšom pochopení ľudského poznávania. — Simulácia, vizualizácia, interakcia a zmiešané reality: nástroje inovačného navrhovania a tvorivosti pri produktoch, službách a digitálnych médiách a prirodzenej a kontextovo bohatej interakcie a komunikácie s integrovanými jazykovými funkciami. — Nové perspektívy v oblasti ICT nadväzujúce na iné vedecké a technické disciplíny vrátane problematiky z oblasti matematiky a fyziky, biotechnológií, náuky o materiáloch a vedy o živej prírode v oblasti miniaturizácie zariadení ICT na veľkosť kompatibilnú a interaktívnu so živými organizmami na účely zvyšovania výkonnosti a užívateľskej prístupnosti systémového inžinierstva a spracovania informácií, ako aj v oblasti modelovania a simulácie živého sveta.

— Integrácia technológií: — Osobné prostredia: osobné komunikačné a výpočtové zariadenia, príslušenstvo, zariadenia nositeľné na tele, implantáty; ich rozhrania a prepojenia so službami a zdrojmi. — Domáce prostredia: komunikácia, monitorovanie, riadenie, pomoc; bezproblémová súčinnosť a využívanie všetkých zariadení; interaktívny digitálny obsah a služby. — Robotické systémy: pokročilé autonómne systémy; vnímanie, riadenie, schopnosť činnosti, prirodzená interakcia a spolupráca; miniaturizácia, humanoidné technológie. — Inteligentné infraštruktúry: nástroje, vďaka ktorým sa infraštruktúry nevyhnutne potrebné v každodennom živote stanú účinnejšími, užívateľsky prístupnejšími, ľahšie prispôsobiteľnými a udržiavateľnými, ako aj odolnejšími voči používaniu a zlyhaniu.

— Výskum aplikácií: — ICT, ktoré reagujú na spoločenské potreby: nové systémy, materiály, štruktúry, technológie a služby v oblasti verejného záujmu, ktoré zlepšujú kvalitu, účinnosť, prístup a začlenenie vrátane prístupnosti pre zdravotne postihnutých; užívateľsky prístupné aplikácie, integrácia nových technológií a iniciatív, ako napríklad pomoc osobám pri asistovanom bývaní, — v oblasti zdravia: zlepšenie prevencie chorôb a poskytovania zdravotnej starostlivosti, skorá diagnostika, liečba a personalizácia; samostatnosť, bezpečnosť, monitorovanie a mobilita pacientov; priestor pre informácie o zdraví na získavanie a riadenie znalostí, — zlepšiť začlenenie do spoločnosti a rovnocennú účasť a zabrániť digitálnej priepasti; podporná technológia pre starších a zdravotne postihnutých ľudí; dizajn pre všetkých (design-for-all), — v oblasti mobility: inteligentné dopravné systémy založené na ICT, vozidlá a inteligentné riešenia v oblasti služieb cestovného ruchu, ktoré umožňujú bezpečný, ekologický, pohodlný a účinný presun osôb a tovaru, — na podporu životného prostredia, riadenia rizík a trvalo udržateľného rozvoja vylúčiť alebo znížiť zraniteľnosť a zmieriť následky prírodných katastrôf, priemyselných nehôd a ľudských činností súvisiacich s hospodárskym rozvojom, — pre štátnu správu na všetkých úrovniach: efektívnosť, otvorenosť a zodpovednosť v záujme verejnej správy na svetovej úrovni a prepojenia na občanov a podniky, podpory demokracie a sprístupnenia informácií pre všetkých. — ICT zamerané na obsah, tvorivosť a rozvoj osobnosti: — nové mediálne vzory a nové formy obsahu vrátane zábavy; vytváranie interaktívneho digitálneho obsahu a prístup k nemu; obohatené skúsenosti užívateľov; hospodárne poskytovanie obsahu; riadenie digitálnych práv; hybridné médiá; — technológiou podporované učenie sa; prispôsobiteľné a kontextualizované riešenia v oblasti učenia sa; aktívne učenie sa; — systémy založené na ICT na podporu prístupnosti a dlhodobého využívania digitálnych kultúrnych a vedeckých zdrojov a kapacít v mnohojazyčnom/mnohokultúrnom prostredí, — ICT na podporu podnikov a priemyslu: — nové formy dynamicky sieťovo prepojených obchodných postupov spolupráce, digitálne ekosystémy okrem iného pre posilnenie malých a stredných organizácií a komunít; optimalizovaná organizácia práce a pracovné prostredie podporujúce spoluprácu, ako napríklad zdieľanie znalostí a interaktívne služby (napríklad v cestovom ruchu); — výroba vrátane tradičných priemyselných odvetví: rýchlosť a prispôsobiteľnosť návrhu, výroby a dodávky vysoko personalizovaného tovaru; digitálna a virtuálna výroba; nástroje pre modeláciu, simuláciu, optimalizáciu a prezentáciu; miniaturizované a integrované produkty v oblasti ICT, — ICT na zabezpečenie dôvery: riadenie identity; autentifikácia a autorizácia; technológie na lepšiu ochranu súkromia; správa práv a majetku; ochrana proti ohrozeniu z kybernetického prostredia.

4. Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie

Cieľ

Zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a získavanie znalostí s cieľom zabezpečiť jeho transformáciu z priemyslu založeného na zdrojoch na priemysel založený na znalostiach, a to uskutočňovaním krokov zameraných na rozvoj znalostí a uplatňovanie rozhodujúcich znalostí v nových aplikáciách na pomedzí rôznych technológií a disciplín. Bude to prínosom pre nové priemyselné odvetvia v oblasti najmodernejších technológií aj pre tradičné priemyselné odvetia s vyššou hodnotou a dôrazom na znalosti, ktoré venujú osobitnú pozornosť vhodnému šíreniu výsledkov výskumu a technického rozvoja do MSP. Tieto činnosti sa zameriavajú najmä na podporovanie technológií, ktoré ovplyvňujú všetky priemyselné odvetvia a mnoho iných tém siedmeho rámcového programu.

Odôvodnenie

Zdá sa, že narastajúce ťažkosti, ktoré majú vplyv na mnohé priemyselné činnosti sa už neobmedzujú len na tradičné odvetvia náročné na pracovnú silu, ale postupne sa začínajú prejavovať aj v náročnejších odvetviach – ktoré tradične predstavujú silnú stránku európskeho priemyslu – a dokonca aj v niektorých odvetviach zameraných na najmodernejšie technológie. Je potrebné zachovať silnú priemyselnú základňu posilnením znalostí v existujúcom priemysle, ako aj budovaním silného európskeho priemyslu založeného na znalostiach a využívajúceho znalosti s dôrazom na využívanie základného výskumu pre priemyselné aplikácie. Na to bude potrebné zmodernizovať existujúcu základňu MSP a vytvoriť a následne rozvíjať nové MSP využívajúce najnovšie znalosti, a to prostredníctvom rozširovania znalostí a odborných schopností v rámci programov spolupráce.

Konkurencieschopnosť priemyslu v budúcnosti bude vo veľkej miere závisieť od nanotechnológií a ich aplikácií. Výskum a technický rozvoj v oblasti nanovied a nanotechnológií a ich využívanie vo viacerých oblastiach môžu urýchliť transformáciu európskeho priemyslu. EÚa má uznávané vedúce postavenie v oblastiach, ako napríklad nanovedy, nanotechnológie, materiály a výrobné technológie, ktoré sa musia ďalej posilniť s cieľom zabezpečiť a zlepšiť postavenie Európskej únie vo vysoko konkurenčnom globálnom prostredí.

Materiály s novými vlastnosťami sú kľúčové pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v budúcnosti a sú základom pre technický pokrok v mnohých oblastiach.

Priority dôležité pre priemysel a ich integráciu do odvetvových aplikácií možno stanoviť prostredníctvom činností, ako sú napríklad európske technologické platformy v odvetviach, ako je nanoelektronika, priemyselná výroba, výroba energie, oceliarstvo, chemický priemysel, energetika, dopravný priemysel, stavebníctvo, priemyselná bezpečnosť, textilný priemysel, keramický priemysel, drevospracujúci priemysel a nanomedicína. To pomôže pri stanovení spoločných výskumných priorít a cieľov. Okrem toho pružným reagovaním na nové politické potreby, ktoré vzniknú počas trvania siedmeho rámcového programu sa budú riešiť otázky príslušnej politiky, regulácie a normalizácie, ako aj vplyvu.

Činnosti

— Nanovedy, nanotechnológie — Získavanie nových znalostí o rozhraniach a fenoménoch závislých od veľkosti; riadenie vlastností materiálov na nanoúrovni pre nové aplikácie; integrácia technológií na nanoúrovni vrátane monitorovania a snímania; samoorganizačné vlastnosti; nanomotory; nanoprístroje a nanosystémy; metódy a nástroje na charakterizáciu a manipuláciu v nanorozmeroch; nanotechnológie a technológie vyžadujúce vysokú presnosť v chemickom priemysle na výrobu základných materiálov a komponentov; štúdium a výroba komponentov presných na nanometer; vplyv na bezpečnosť a zdravie ľudí a na životné prostredie; metrológia, monitorovanie a snímanie, nomenklatúra a normy; skúmanie nových koncepcií a prístupov pre sektorové aplikácie vrátane integrácie a konvergencie nových technológií. Činnosti sa taktiež budú zameriavať na skúmanie vplyvu nanotechnológie na spoločnosť a význam nanovedy a technológie pre riešenie spoločenských problémov.

— Materiály — Získavanie nových znalostí o vysokovýkonných povrchoch a materiáloch pre nové výrobky a postupy, ako aj na ich opravu; materiály založené na znalostiach s vlastnosťami na mieru a očakávaným výkonom; vyššia spoľahlivosť návrhu a simulácie; počítačové modelovanie; väčšia zložitosť; kompatibilita so životným prostredím; začlenenie činiteľov funkčnosti – v nano-, mikro- a makro-rozmeroch – do chemickej technológie a priemyslu spracujúceho materiály; nové nanomateriály vrátane nanokompozitov, biomateriály a hybridné materiály vrátane návrhu a riadenia ich spracovania, vlastností a výkonu.

— Nová výroba — Vytvorenie podmienok a kapacít pre trvalo udržateľnú výrobu založenú na znalostiach vrátane vypracovania, rozvoja a overenia nových foriem reagujúcich na nové potreby priemyslu a podpory modernizácie európskej priemyselnej základne; rozvoj nešpecifických výrobných kapacít pre prispôsobiteľnú, sieťovo prepojenú výrobu založenú na znalostiach; rozvoj nových inžinierskych koncepcií, ktoré využívajú konvergenciu technológií (napríklad nanotechnológií, mikrotechnológií, biotechnológií, geotechnológií, informačných technológií, optických technológií, kognitívnych technológií a ich inžinierskych požiadaviek) pre ďalšiu generáciu nových alebo vynovených výrobkov a služieb s vysokou pridanou hodnotou, ako aj prispôsobenie meniacim sa potrebám; zavedenie vysokovýkonných výrobných technológií.

— Integrácia technológií pre priemyselné aplikácie — Integrácia nových znalostí, nanotechnológií a mikrotechnológií, materiálov a výroby v odvetvových a medziodvetvových aplikáciách v oblastiach ako zdravotníctvo, potravinársky priemysel, stavebníctvo, doprava, energetika, informačný a komunikačný priemysel, chemický priemysel, životné prostredie, textilný a odevný priemysel, obuvnícky priemysel, drevospracujúci priemysel, oceliarsky a strojársky priemysel.

5. Energetika

Cieľ

Upraviť súčasný energetický systém na trvalo udržateľnejší systém, menej závislý od dovážaných palív a založený na rôznorodých zdrojoch energie, najmä obnoviteľných zdrojoch, nosičoch energie a neznečisťujúcich zdrojoch; zlepšovanie energetickej účinnosti okrem iného racionalizáciou využívania a uskladňovania energie; reagovanie na naliehavé otázky bezpečnosti dodávok a zmeny klímy a zároveň zvýšenie konkurencieschopnosti európskych priemyselných odvetví.

Odôvodnenie

Energetické systémy čelia veľkým výzvam. Vzhľadom na znepokojujúci trend v oblasti globálneho dopytu po energii, obmedzenosť konvenčných zásob ropy a zemného plynu a nutnosť zásadne znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom zmierniť ničivé následky zmeny klímy, škodlivé kolísanie cien ropy (najmä pokiaľ ide o odvetvie dopravy, ktoré je od ropy silne závislé) a geopolitickú nestabilitu v dodávateľských oblastiach je potrebné súrne nájsť a vypracovať primerané a včasné riešenia. Výskum v oblasti energie je dôležitým príspevkom na zabezpečenie dostupných nákladov na energie pre našich občanov a priemysel. Výskum a demonštrácia sú nevyhnutné na zabezpečenie najekologickejších a najhospodárnejších technológií a opatrení, ktoré EÚ umožnia plniť svoje ciele podľa Kjótskeho protokolu a nad jeho rámec, ako aj zároveň plniť svoje záväzky v oblasti energetickej politiky podľa Zelenej knihy o zabezpečení dodávok energie (7) z roku 2000, Zelenej knihy o energetickej účinnosti (8) z roku 2005 a Zelenej knihy o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (9) z roku 2006.

Európa dosiahla vedúce postavenie vo svete v mnohých technológiách v oblasti výroby energie a energetickej účinnosti. Je priekopníkom v oblasti moderných technológií týkajúcich sa obnoviteľnej energie, ako napríklad solárna energia, bioenergia a veterná energia. Európska únia je tiež konkurentom na svetovej úrovni v oblasti technológií výroby a distribúcie energie a má silné výskumné kapacity v oblasti zachytávania a sekvestrácie uhlíka. Toto postavenie je však v súčasnosti vystavené tvrdej konkurencii (najmä zo strany USA a Japonska). Európa preto musí udržať a posilniť svoje vedúce postavenie, čo si vyžaduje značné úsilie a medzinárodnú spoluprácu.

Radikálna premena energetického systému na konkurencieschopný a trvalo udržateľný energetický systém, ktorý produkuje menej alebo žiadne emisie CO2, si vyžaduje nové technológie, s ktorými sú spojené príliš vysoké riziká a ktorých zisky sú príliš neisté na to, aby súkromné firmy poskytli všetky investície potrebné na výskum, rozvoj, demonštráciu a zavedenie. Pri mobilizovaní súkromných investícií by preto kľúčovú úlohu mala zohrávať verejná podpora a európske úsilie a zdroje by sa mali kombinovať kohorentným a účinnejším spôsobom s cieľom konkurovať ekonomikám, ktoré významne a dôsledne investujú do podobných technológií. Európske technologické platformy zohrávajú v tomto ohľade dôležitú úlohu tým, že koordinovaným spôsobom mobilizujú potrebné výskumné úsilie. Činnosti potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa sú uvedené nižšie. Patrí k nim osobitná činnosť týkajúca sa znalostí potrebných na tvorbu energetickej politiky, ktoré môžu zároveň podporiť nové politické potreby, napríklad tie, ktoré súvisia s úlohou európskej energetickej politiky pri vypracovávaní medzinárodných akcií v oblasti zmeny klímy a s nestabilitou či narušeniami v dodávkach a cenách energie.

Činnosti

— Vodíkové a palivové články Integrovaná akcia na zabezpečenie silnej technologickej základne pre konkurencieschopný priemysel v oblasti palivových a vodíkových článkov v EÚ a pre stacionárne, prenosné a dopravné aplikácie. Európska technologická platforma pre vodíkové a palivové články prispieva k tejto činnosti navrhovaním integrovanej stratégie výskumu a zavádzania.

— Výroba obnoviteľnej elektrickej energie Technológie na zvýšenie celkovej účinnosti, nákladovej efektívnosti a spoľahlivosti transformácie prostredníctvom zníženia nákladov na výrobu elektrickej energie z domácich obnoviteľných zdrojov energie vrátane odpadov a vývoj a demonštrácia technológií vhodných pre rôzne regionálne podmienky.

— Výroba obnoviteľných palív Integrované systémy výroby paliva a transformačné technológie: rozvoj a zníženie nákladov na pevné, kvapalné a plynné palivá (vrátane vodíka) vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie vrátane biomasy a odpadov s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívnu výrobu, skladovanie, distribúciu a využívanie palív s neutrálnym obsahom uhlíka, najmä biopalív v odvetví dopravy a výroby elektrickej energie.

— Obnoviteľná energia na vykurovanie a chladenie Výskum, vývoj a demonštrácia technológií a zariadení vrátane skladovacích technológií na zvýšenie účinnosti a zníženie nákladov na aktívne a pasívne vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov energie, pričom sa zaručí ich využívanie v rôznych regionálnych podmienkach s dostatočným potenciálom.

— Technológie zachytávania a skladovania CO2 na výrobu energie s nulovými emisiami Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na zásadné zníženie účinkov využívania fosílnych palív na životné prostredie s cieľom zriadiť vysoko účinné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo teplárne s takmer nulovými emisiami na základe technológií zachytávania a skladovania CO2, najmä podzemného skladovania.

— Technológie čistého uhlia Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na podstatné zvýšenie účinnosti, spoľahlivosti a zníženie nákladov elektrární prostredníctvom vývoja a demonštrácie technológií premeny čistého uhlia a iných tuhých palív, ktoré produkujú tiež druhotné nosiče energie (vrátane vodíka) a kvapalné alebo plynné palivá. Činnosti budú prípadne prepojené s technológiami zachytávania a skladovania CO2 alebo spoločného využívania biomasy.

— Inteligentné energetické siete Výskum, vývoj a demonštrácia spôsobov zvýšenia účinnosti, bezpečnosti, spoľahlivosti a kvality európskych elektrických a plynových systémov a sietí najmä v kontexte integrovanejšieho európskeho trhu s energiou, napríklad transformáciou súčasných elektrických sietí na interaktívne (zákazníci/prevádzkovatelia) siete služieb, vypracovaním možností uskladňovania energie a odstránením prekážok veľkoplošného zavádzania a účinnej integrácie decentralizovaných a obnoviteľných zdrojov energie.

— Energetická účinnosť a úspora Výskum, vývoj a demonštrácia nových koncepcií, optimalizácia overených koncepcií a technológií na zlepšenie energetickej účinnosti a umožnenie ďalších úspor v konečnej a primárnej spotrebe energie v prípade budov (vrátane osvetlenia), dopravy, služieb a priemyslu počas ich životného cyklu. Patrí sem integrácia stratégií a technológií v oblasti energetickej účinnosti (vrátane kogenerácie a polygenerácie), využívanie technológií na výrobu novej a obnoviteľnej energie, opatrenia a nástroje riadenia dopytu po energii a demonštrácia budov s minimálnym vplyvom na klímu.

— Znalosti pre tvorbu energetickej politiky Vývoj nástrojov, metód a modelov na hodnotenie najdôležitejších hospodárskych a sociálnych otázok súvisiacich s energetickými technológiami a zabezpečovanie kvantifikovateľných cieľov a scenárov v strednodobom a dlhodobom horizonte (vrátane poskytovania vedeckej podpory pre tvorbu politiky).

6. Životné prostredie (vrátane zmeny klímy)

Cieľ

Trvalo udržateľné riadenie životného prostredia a jeho zdrojov prostredníctvom rozširovania znalostí o interakciách medzi klímou, biosférou, ekosystémami a ľudskou činnosťou, ako aj prostredníctvom rozvoja nových technológií, nástrojov a služieb s cieľom riešiť globálne otázky životného prostredia integrovaným spôsobom. Dôraz sa bude klásť na predpovedanie klimatických zmien, ekologických zmien, zmien zemských a morských systémov; na nástroje a technológie určené na monitorovanie, prevenciu, zmierňovanie a prispôsobovanie environmentálnych tlakov a rizík vrátane tých, ktoré sa týkajú zdravia a nástrojov a technológií na udržateľnosť prirodzeného prostredia a prostredia vytvoreného človekom.

Odôvodnenie

Problémy životného prostredia presahujú hranice štátov a vyžadujú si koordinovaný prístup na celoeurópskej a často aj celosvetovej úrovni. Prírodné zdroje Zeme a prostredie vytvorené človekom sú vystavené intenzívnemu tlaku v dôsledku rastu populácie, urbanizácie, výstavby, neustáleho rastu v odvetví poľnohospodárstva, akvakultúry, rybného hospodárstva, dopravy a energetiky a v dôsledku premenlivosti klímy a otepľovania na miestnej, regionálnej a celosvetovej úrovni. Európa musí nájsť nový, trvalo udržateľný vzťah k životnému prostrediu a zároveň posilniť európsky priemysel a zlepšiť jeho konkurencieschopnosť. Vzhľadom na úroveň, rozsah a vysokú komplexnosť výskumu životného prostredia je na dosiahnutie potrebného kritického množstva potrebná spolupráca na úrovni EÚ. Týmto sa uľahčí spoločné plánovanie, využívanie prepojených a interoperabilných databáz, ako aj rozvoj koherentných a rozsiahlych pozorovacích a predpovedných systémov. Výskum by mal riešiť potrebu správy údajov a informačných služieb, ako aj problémy s prenosom, integráciou a mapovaním údajov.

Na plnenie medzinárodných záväzkov, ako sú Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCC) a jeho Kjótsky protokol, Dohovor OSN o biologickej diverzite, Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii, Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ciele Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2002 vrátane iniciatívy EÚ v oblasti vody a príspevkov k práci Medzivládneho panelu o zmene klímy a iniciatívy pre pozorovanie Zeme, je potrebný výskum na úrovni EÚ.

Okrem toho existujú významné výskumné potreby, ktoré vyplývajú z existujúcich a nových politík na úrovni EÚ, z vykonávania šiesteho akčného plánu pre životné prostredie a s ním súvisiacich tematických stratégií (napríklad stratégie EÚ pre oblasť mora), akčných plánov, programov a smerníc o environmentálnych technológiách, životnom prostredí a zdraví, rámcovej smernice o vodách a systému NATURA 2000.

EÚ potrebuje posilniť svoje postavenie na svetových trhoch s environmentálnymi technológiami. Tieto technológie prispievajú k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe a pomáhajú dosiahnuť trvalo udržateľný rast poskytovaním ekologicky účinných riešení problémov životného prostredia na rôznych úrovniach a ochranou nášho kultúrneho a prírodného dedičstva. Požiadavky na životné prostredie predstavujú stimul pre inovácie a môžu poskytovať obchodné príležitosti a väčšiu konkurencieschopnosť a súčasne zabezpečovať udržateľnejšiu budúcnosť pre ďalšie generácie. Európske technologické platformy pre dodávku vody a hygienu a pre trvalo udržateľný chemický priemysel potvrdzujú potrebu akcie na úrovni EÚ a v nižšie uvedených činnostiach sa prihliada na ich výskumné plány. Iné platformy (napríklad pre stavebníctvo a lesné hospodárstvo) sa čiastočne zaoberajú otázkami environmentálnych technológií a rovnako sa na ne prihliada. Na vývoj a zavádzanie environmentálnych technológií na trh a na ich následné uplatňovanie, ako napríklad v riadení vodných zdrojov, majú osobitne silný vplyv socio-ekonomické aspekty. Pri činnostiach sa musia zvážiť socio-ekonomické aspekty politík a technického rozvoja vždy, keď to bude z hľadiska témy dôležité.

Nižšie je uvedený súbor činností (10), z ktorých mnohé priamo súvisia s politickými potrebami. V prípade, že sa objavia nové politické potreby, napríklad spojené s hodnotením vplyvu politík EÚ na trvalú udržateľnosť, môže sa im poskytnúť dodatočná podpora; pokračovanie akcií v oblasti zmeny klímy vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu; a nové environmentálne politiky, akými sú politiky v rámci európskej stratégie na ochranu pôdy a týkajúce sa európskej námornej politiky, noriem a právnych predpisov.

Činnosti

— Zmena klímy, znečisťovanie a riziká — Tlak na životné prostredie a klímu: fungovanie systémov klímy a Zeme vrátane polárnych oblastí; opatrenia určené na prispôsobenie a zmiernenie; znečisťovanie ovzdušia, pôdy a vody; zmeny zloženia atmosféry a kolobehu vody; globálne a regionálne interakcie medzi klímou a atmosférou, zemským povrchom, ľadom a oceánom; a dosah na biodiverzitu a ekosystémy vrátane vplyvu zvýšenia hladiny morí na pobrežné oblasti a na mimoriadne citlivé oblasti. — Životné prostredie a zdravie: interakcia medzi environmentálnymi stresovými faktormi a ľudským zdravím vrátane zistenia zdrojov stresu, biomonitorovacieho výskumu zameraného na zdravie súvisiace so životným prostredím, kvality vzduchu vo vnútorných priestoroch a prepojení s vnútorným prostredím, mestským prostredím, emisiami motorových vozidiel a vplyvu a nových rizikových faktorov; integrované metódy hodnotenia rizík nebezpečných látok vrátane alternatív k pokusom na zvieratách; kvantifikácia a analýza nákladov a prínosov v oblasti zdravotných rizík životného prostredia a indikátorov stratégií prevencie. — Prírodné nebezpečenstvá: zlepšenie predpovedania a integrované nebezpečenstvá – zraniteľnosť – a posudzovanie rizík súvisiacich s katastrofami spôsobenými geologickým nebezpečenstvom (napríklad zemetrasenia, sopky, cunami) a klímou (napríklad veterné smršte, suchá, povodne, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné mimoriadne udalosti) a ich dosahu; vývoj systémov včasného varovania a zlepšenie stratégií prevencie, zmierňovania škôd a riadenia okrem iného v rámci prístupu zohľadňujúceho viaceré riziká.

— Trvalo udržateľné riadenie zdrojov — Zachovanie a trvalo udržateľné riadenie prírodných a človekom vytvorených zdrojov a biodiverzity: ekosystémy; riadenie vodných zdrojov; odpadové hospodárstvo a prevencia; ochrana a riadenie biodiverzity vrátane kontroly invazívnych cudzokrajných druhov, ochrana pôdy, morského dna, lagún a pobrežných oblastí, zákroky proti dezertifikácii a znehodnocovaniu pôdy, ochrana krajiny; trvalo udržateľné využívanie a riadenie lesov; trvalo udržateľné riadenie a plánovanie mestského prostredia vrátane postindustriálnych oblastí; správa údajov a informačné služby; hodnotenie a predpovede súvisiace s prírodnými procesmi. — Riadenie morského prostredia: vplyv ľudskej činnosti na morské prostredie a jeho zdroje; znečisťovanie a eutrofizácia regionálnych morských vôd a pobrežných oblastí; hlbokomorské ekosystémy; hodnotenia trendov morskej biodiverzity, procesov súvisiacich s ekosystémami a morských prúdov; geológia morského dna; vývoj stratégií, koncepcií a nástrojov trvalo udržateľného využívania oceánov a ich zdrojov.

— Environmentálne technológie — Environmentálne technológie na pozorovanie, simuláciu, prevenciu, zmierňovanie, prispôsobovanie, sanáciu a obnovu prírodného a človekom vytvoreného prostredia: súvisiace s vodou, klímou, ovzduším, morským, mestským a vidieckym prostredím, pôdou, nakladaním s odpadom, recykláciou, čistými výrobnými postupmi a trvalo udržateľnými výrobkami, chemickou bezpečnosťou. — Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vrátane ľudského habitatu: lepšie hodnotenie poškodenia kultúrneho dedičstva; vývoj inovačných ochranných stratégií: podpora začlenenia kultúrneho dedičstva do mestského prostredia. — Hodnotenie technológií, overovanie a testovanie: metódy a nástroje hodnotenia rizík pre životné prostredie a životného cyklu pri postupoch, technológiách a produktoch vrátane alternatívnych stratégií testovania, a najmä metód testovania priemyselných chemikálií bez využitia zvierat; podpora trvalo udržateľných platforiem chemického priemyslu, technológie drevospracujúceho priemyslu, dodávky vody a sanitačné platformy (11); vedecké a technologické aspekty budúceho európskeho programu overovania a testovania environmentálnych technológií na doplnenie hodnotiacich nástrojov tretích strán.

— Nástroje na pozorovanie a hodnotenie Zeme — Systémy pozorovania pevniny a oceánov a metódy monitorovania životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja: prispievať k rozvoju a integrácií systémov pozorovania z hľadiska otázok životného prostredia a trvalej udržateľnosti v rámci systému GEOSS (ktorý je doplnený systémom GMES – globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť); súčinnosť systémov a optimalizácia informácií na pochopenie, modelovanie a predpovedanie fenoménov životného prostredia a na vyhodnocovanie, skúmanie a riadenie prírodných zdrojov. — Prognostické metódy a hodnotiace nástroje trvalo udržateľného rozvoja s ohľadom na rôzne úrovne pozorovania: modelovanie prepojení medzi hospodárstvom, životným prostredím a spoločnosťou vrátane trhovo orientovaných nástrojov, externých účinkov, hraničných hodnôt a budovanie znalostnej základne a metodík hodnotenia vplyvu na trvalú udržateľnosť v kľúčových otázkach, ako napríklad využívanie pôdy a otázky mora; mestský rozvoj, sociálne a hospodárske napätie súvisiace so zmenou klímy.

7. Doprava (vrátane aeronautiky)

Cieľ

Na základe technického a prevádzkového pokroku a na základe európskej dopravnej politiky rozvíjať integrované, bezpečnejšie, ekologickejšie a inteligentnejšie celoeurópske dopravné systémy v prospech všetkých občanov, spoločnosti a politiky v oblasti klímy, ktoré šetria zdroje životného prostredia a prírodné zdroje; zabezpečenie a ďalšie rozvíjanie konkurencieschopnosti, ktorú európske podniky dosiahli na celosvetovom trhu.

Odôvodnenie

Doprava je jednou zo silných stránok Európy – odvetvie leteckej dopravy prispieva do HDP EÚ 2,6 % (3,1 milióna pracovných miest), zatiaľ čo oblasť pozemnej dopravy vytvára 11 % HDP EÚ (pričom zamestnáva približne 16 miliónov osôb). Doprava je však zodpovedná za 25 % všetkých emisií CO2 v EÚ, z čoho vyplýva absolútna potreba zmeniť systém na ekologickejší s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľnejšie spôsoby dopravy a kompatibilitu s mierou rastu v zmysle Bielej knihy „Európska dopravná politika do roku 2010: čas sa rozhodnúť“ (12).

Rozšírenie (ktorým sa rozloha zvýšila o 25 % a počet obyvateľstva o 20 %) a hospodársky rozvoj EÚ predstavujú nové výzvy v oblasti prepravy osôb a tovaru účinným, nákladovo efektívnym a trvalo udržateľným spôsobom. Doprava taktiež priamo súvisí s ostatnými dôležitými politikami, ako napríklad obchod, hospodárska súťaž, zamestnanosť, životné prostredie, súdržnosť, energetika, bezpečnosť a vnútorný trh.

Investície do výskumu a technického rozvoja v rámci dopravného priemyslu EÚ sú nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie technologických konkurenčných výhod na globálnych trhoch (13). Činnosti na európskej úrovni budú tiež stimulovať reštrukturalizáciu priemyslu vrátane integrácie dodávateľského reťazca a najmä MSP.

Výskumné plány vypracované európskymi technologickými platformami (14) podporujú potrebu nového pohľadu na dopravné systémy, ktorý zohľadňuje interakciu vozidiel alebo plavidiel, dopravných sietí alebo infraštruktúr a využívania dopravných služieb, ktoré možno vyvinúť len na európskej úrovni. Náklady na výskum a technický rozvoj vo všetkých týchto oblastiach podstatne narastajú a spolupráca na úrovni EÚ je nevyhnutná na to, aby sa dosiahlo „kritické množstvo“ rozličných subjektov pôsobiacich v oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré budú riešiť otázky rozsahu a multidisciplinárne otázky nákladovo efektívnym spôsobom a môžu sa venovať aj politickým, technologickým a socioekonomickým výzvam, ku ktorým patria napríklad „čistý a bezpečný dopravný prostriedok“ budúcnosti, súčinnosť a intermodalita s osobitným dôrazom na vodnú a železničnú dopravu, dostupnosť, bezpečnosť, kapacita a účinky na životné prostredie v rozšírenej Únii. Pri vykonávaní európskych politík bude tiež podstatný vývoj technológií na podporu systému Galileo a jeho aplikácií.

K priemyselnému významu nižšie uvedených tém a činností, ako aj k potrebám tvorcov politiky sa bude pristupovať integrovaným spôsobom zahŕňajúcim hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty dopravnej politiky. Okrem toho sa bude poskytovať podpora reakciám na existujúce aj nové politické potreby, napríklad tie, ktoré sa týkajú rozvoja námornej politiky alebo vykonávania politiky jednotného európskeho neba.

Činnosti

— Aeronautika a letecká doprava — Ekologickejšia letecká doprava: znižovanie emisií vrátane skleníkových plynov a znižovanie hluku, zapracovanie prác v oblasti motorov a alternatívnych palív, konštrukcií a nových modelov lietadiel vrátane rotorových lietadiel, prevádzky letísk a riadenia dopravy. — Zvyšovanie časovej efektívnosti: zlepšenie efektívnosti letového poriadku s dôrazom na inovačné systémy riadenia letovej prevádzky v súlade s účinným vykonávaním politiky jednotného neba, ktorá integruje vzdušné, pozemné a vesmírne komponenty, vrátane dopravného toku a vyššej autonómie lietadiel. — Zabezpečovanie spokojnosti a bezpečnosti zákazníkov: zlepšenie pohodlia cestujúcich, inovačné služby na palube a efektívnejšie odbavovanie cestujúcich, zlepšenie všetkých bezpečnostných aspektov leteckej dopravy, väčší výber lietadiel rôznych veľkostí – od väčších až po menšie, vhodných na rôzne účely (vrátane regionálneho použitia). — Zlepšenie nákladovej efektívnosti: zníženie nákladov súvisiacich s vývojom výrobkov, výrobných a prevádzkových nákladov s dôrazom na inovačné lietadlá s nulovou potrebou údržby, opráv a prestavby, väčšie využívanie automatizácie a simulácie. — Ochrana lietadiel a cestujúcich: zlepšenie ochranných opatrení cestujúcich, posádky, lietadla a systému leteckej dopravy, napríklad zlepšením metód získavania údajov a identifikácie, ochranou lietadiel pred útokmi, vylepšením bezpečnostných parametrov lietadiel. — Priekopníctvo v leteckej doprave budúcnosti: riešenie dlhodobejších výziev v letectve radikálnejšími, ekologicky účinnejšími, prístupnejšími a inovačnejšími kombináciami technológií, ktoré by viedli k významnému pokroku v oblasti leteckej dopravy.

— Trvalo udržateľná pozemná doprava (železničná, cestná a vodná doprava) — Ekologickejšia pozemná doprava: zníženie znečisťovania životného prostredia a hluku vrátane zníženia emisií skleníkových plynov; zníženie vplyvu dopravy na zmenu klímy znížením emisií prostredníctvom technologických a socio-ekonomických prostriedkov, ako aj odbornej prípravy užívateľov; vývoj čistých a účinných motorov a prevodových systémov vrátane hybridných technológií a využívania alternatívnych palív v dopravných aplikáciách, ako napríklad vodíkových a palivových článkov, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; stratégie likvidácie dopravných prostriedkov a plavidiel. — Stimulácia a zvýšenie prechodu na iný druh dopravy a boj proti dopravným zápcham v dopravných koridoroch: rozvoj trvalo udržateľných inovačných, intermodálnych a interoperabilných regionálnych a vnútroštátnych dopravných a logistických sietí, infraštruktúr a systémov v Európe; internalizácia nákladov; výmena informácií medzi vozidlami/plavidlami a dopravnou infraštruktúrou; optimalizácia kapacity infraštruktúry; stratégia prechodu na iný druh dopravy s cieľom podporiť energeticky účinné druhy dopravy. — Zabezpečenie trvalo udržateľnej mestskej mobility všetkých občanov vrátane zdravotne postihnutých: inovačné organizačné systémy vrátane čistých a bezpečných vozidiel a dopravných prostriedkov s nižšími hladinami znečisťovania, nových vysoko kvalitných spôsobov hromadnej dopravy a racionalizácie osobnej dopravy, komunikačnej infraštruktúry, integrovaného územného plánovania a dopravy, berúc do úvahy ich súvislosti s rastom a zamestnanosťou. — Zlepšovanie bezpečnosti a ochrany ako prirodzenej súčasti dopravného systému: v dopravných operáciách pre vodičov, cestujúcich, prevádzkový personál, cyklistov a chodcov, ako aj pre prepravovaný náklad, pri navrhovaní a obsluhe vozidiel, plavidiel a infraštruktúr, ako aj v rámci celého dopravného systému. — Posilňovanie konkurencieschopnosti: zlepšenie postupov navrhovania; vývoj moderných technológií prevodových systémov a vozidiel a plavidiel; inovačné a nákladovo efektívne výrobné systémy, ako aj výstavba a údržba infraštruktúry; integračné architektúry.

— Podpora Európskeho globálneho satelitného navigačného systému (Galileo a EGNOS): presné služby navigácie a načasovania určené pre rôzne odvetvia; účinné využívanie satelitnej navigácie a podpora stanovenia technológií a aplikácií druhej generácie.

8. Socio-ekonomické a humanitné vedy

Cieľ

Vytváranie hlbšieho spoločného porozumenia zložitých a navzájom prepojených socio-ekonomických výziev, ktorým musí Európa čeliť, ako napríklad rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť, sociálna súdržnosť, sociálne, kultúrne a vzdelávacie výzvy v rozšírenej EÚ, trvalá udržateľnosť, demografické zmeny, migrácia a integrácia, kvalita života a vzájomná globálna prepojenosť, najmä s cieľom zabezpečiť kvalitnejšiu znalostnú základňu pre politiku v príslušných oblastiach.

Odôvodnenie

Európa má silnú a vysoko kvalitnú výskumnú základňu v oblasti socio-ekonomických, socio-kultúrnych a humanitných vied. Rozmanitosť prístupov v hospodárskej, sociálnej, politickej a kultúrnej oblasti EÚ zabezpečuje výborné podmienky pre výskum v týchto oblastiach na úrovni EÚ. Existuje vysoká európska pridaná hodnota spolupráce vo výskume, ktorý reaguje na európske socio-ekonomické a socio-kultúrne otázky v uvedených oblastiach. Po prvé, príslušné otázky a výzvy majú na európskej úrovni vysokú prioritu a zaoberajú sa nimi politiky Spoločenstva. Po druhé, porovnávací výskum vykonávaný v EÚ alebo iných krajinách predstavuje mimoriadne účinný nástroj a ponúka významné príležitosti na učenie sa, ktoré presahujú hranice krajín a regiónov.

Po tretie má výskum na úrovni EÚ mimoriadne výhody, keďže umožňuje vývoj celoeurópskeho zhromažďovania údajov a využívanie rôznych uhlov pohľadu, ktoré sú potrebné na pochopenie zložitých otázok. Napokon, rozvoj čisto európskej socio-ekonomickej znalostnej základne týkajúcej sa týchto kľúčových výziev významne prispeje k podpore ich spoločného pochopenia v rámci celej Európskej únie, a najmä zo strany občanov Európy.

Činnosti, ktoré sa majú podporovať, sú uvedené nižšie a očakáva sa, že významnou mierou prispejú k zlepšeniu formulácie, vykonávania, vplyvu a hodnotenia politiky a vymedzeniu regulačných opatrení v rôznych oblastiach, ako napríklad politiky v oblasti hospodárstva, sociálnych vecí, kultúry, vzdelávania a odbornej prípravy, rodovej rovnosti, podnikania, medzinárodného obchodu, spotrebiteľskej politiky, vonkajších vzťahov, vedy a techniky, oficiálnych štatistík a vytvárania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Okrem toho sa získajú príležitosti na riešenie nových socio-ekonomických výziev, ako aj na vykonávanie výskumu týkajúceho sa nových alebo nepredvídaných politických potrieb. Pri diskusii o výskumných plánoch sa môžu využiť aj sociálne platformy.

Činnosti

— Rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť v znalostnej spoločnosti: rozvoj a integrácia výskumu otázok týkajúcich sa rastu, socio-ekonomickej stability, zamestnanosti a konkurencieschopnosti so zameraním na témy, ako sú inovácie vzdelávanie vrátane celoživotného vzdelávania a úloha vedeckých a iných znalostí a nehmotných statkov na globálnej úrovni, mládež a politika v oblasti mládeže, prispôsobenie politík trhu práce a vnútroštátnych inštitucionálnych podmienok.

— Spájanie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych cieľov z európskeho hľadiska: riešením dvoch kľúčových a vysoko prepojených otázok pokračujúceho vývoja európskych socio-ekonomických modelov a hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti v rozšírenej EÚ s prihliadnutím na trvalú udržateľnosť a ochranu životného prostredia, trvalo udržateľné mestské plánovanie, vzájomné pôsobenie medzi životným prostredím, energetikou a spoločnosťou a úlohu miest a metropolitných regiónov a socio-ekonomický vplyv európskych politík a právnych predpisov.

— Hlavné trendy v spoločnosti a ich dôsledky: napríklad demografické zmeny vrátane starnutia a jeho vplyvov na dôchodkové systémy, migrácia a integrácia, analyzovanie dôsledkov demografických zmien pre mestský rozvoj; životné štýly, práca, rodina, zosúladenie pracovného a rodinného života, rodové otázky, otázky zdravotného postihnutia, zdravie a kvalita života; ochrana spotrebiteľa v hospodárstve; prejavy nerovnosti; kriminalita; úloha obchodu v spoločnosti a rozmanitosť obyvateľstva, etnická príslušnosť, náboženský pluralizmus, kultúrne interakcie, mnohokultúrne otázky a otázky súvisiace s ochranou základných práv a bojom proti diskriminácii každého druhu.

— Európa vo svete: pochopenie meniacich sa interakcií, vzťahov medzi kultúrami a vzájomného prepojenia svetových regiónov vrátane rozvojových regiónov a ich dôsledkov; vysporiadanie sa s novými hrozbami a rizikami bez toho, aby to negatívne ovplyvnilo ľudské práva, slobodu a blahobyt, a podpora mieru.

— Občan v Európskej únii: v kontexte budúceho vývoja rozšírenej EÚ riešenie otázok dosiahnutia pocitu spoluzodpovednosti za demokraciu a aktívnej účasti obyvateľov Európy; účinné a demokratické riadenie na všetkých úrovniach vrátane hospodárskeho a právneho riadenia a úloha občianskej spoločnosti; výskum zameraný na budovanie vzájomného porozumenia a úcty k európskej rozmanitosti a k tomu, čo nás spája v oblasti kultúry, náboženstva, kultúrneho dedičstva, inštitúcií a právnych systémov, histórie, jazykov a hodnôt ako stavebných prvkov našej európskej mnohokultúrnej identity a nášho dedičstva.

— Socio-ekonomické a vedecké ukazovatele: ich využívanie v politike, ako aj vykonávanie a monitorovanie tohto využívania, zlepšovanie existujúcich ukazovateľov, techniky ich analyzovania a vývoj nových ukazovateľov na tento účel a na účel hodnotenia výskumných programov vrátane ukazovateľov vychádzajúcich z oficiálnych štatistík.

— Prognostické činnosti týkajúce sa dôležitých vedeckých, technologických a s nimi súvisiacich socio-ekonomických otázok, ako napríklad demografických trendov v budúcnosti a globalizácie znalostí, šírenie znalostí a vývoj výskumných systémov a budúci vývoj v hlavných oblastiach výskumu a vedeckých disciplínach a medzi nimi.

9. Vesmír

Cieľ

Podpora európskeho vesmírneho programu, ktorý sa sústredí na aplikácie, ako napríklad GMES, ktoré predstavujú prínos pre občanov a pre konkurencieschopnosť vesmírneho priemyslu. Prispeje to k rozvoju európskej vesmírnej politiky a doplní úsilie členských štátov a ostatných kľúčových subjektov vrátane Európskej vesmírnej agentúry (ESA).

Odôvodnenie

Spoločenstvo môže v tejto oblasti prispievať k jasnejšiemu vymedzeniu spoločných cieľov vychádzajúcich z požiadaviek užívateľov a politických cieľov, ku koordinácii činností s cieľom vyhnúť sa duplicite a čo najviac zvýšiť súčinnosť, k zlepšeniu nákladovej efektívnosti, ako aj k vymedzeniu noriem. Verejné orgány a subjekty prijímajúce rozhodnutia sú dôležitými potenciálnymi užívateľmi, pričom z dobre stanovenej európskej vesmírnej politiky vykonávanej prostredníctvom európskeho vesmírneho programu a čiastočne podporovanej navrhovanými akciami v oblasti výskumu a technického rozvoja bude mať prospech aj európsky priemysel. Akcie na európskej úrovni sú potrebné aj na podporu politických cieľov Spoločenstva, napríklad v oblasti poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, rybného hospodárstva, životného prostredia, zdravia, telekomunikácií, bezpečnosti, dopravy, ako aj na zabezpečenie toho, aby v regionálnej a medzinárodnej spolupráci vystupovala Európa ako uznávaný partner.

Za posledných 40 rokov si Európa na vnútroštátnej úrovni a prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry vybudovala vynikajúce technické schopnosti. Na udržiavanie konkurencieschopného priemyslu (vrátane výrobcov, poskytovateľov a prevádzkovateľov služieb) je potrebný nový výskum a technológie. Vesmírne aplikácie sú pre občanov dôležitým prínosom, keďže majú pozitívny vedľajší vplyv na technický pokrok a sú nenahraditeľné vo svete najmodernejších technológií.

Cieľom nižšie uvedených činností je efektívne využívanie vesmírnych kapacít (v koordinácii s kapacitami in situ vrátane vzdušných kapacít) na zavedenie aplikácií, konkrétne systému GMES, a ich prínos k vynucovaniu práva v politikách Spoločenstva; prieskum vesmíru, ktorý umožňuje medzinárodnú spoluprácu a prevratné technické objavy, ako aj nákladovo efektívne misie; využitie a prieskum vesmíru podporovaný tým, že sa umožní vykonávanie činností, ktoré zaručujú strategickú úlohu Európskej únie. Tieto činnosti sa doplnia inými akciami, ktoré sú súčasťou rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a programu pre vzdelávanie a odbornú prípravu. Tiež sa maximálne zvýšia prínosy nižšie uvedených činností v oblasti verejnej politiky vrátane poskytnutia dodatočnej podpory pre prípadné nové politické potreby, ako napríklad riešenia založené na vesmírnych technológiách na podporu rozvojových krajín a využívanie nástrojov a metód pozorovania vesmíru na podporu rozvoja politík Spoločenstva.

Činnosti

— Aplikácie založené na vesmírnych technológiách v službách európskej spoločnosti — GMES: rozvoj satelitných systémov monitorovania a systémov in situ monitorovania a včasného varovania okrem iného v záujme bezpečnosti občanov a techniky súvisiacej s riadením životného prostredia a bezpečnosťou (vrátane riadenia pri prírodných katastrofách) a ich integrácia s komponentmi umiestnenými na zemi, na mori a vo vzduchu, podpora integrácie, harmonizácie, využívania a poskytovania údajov a služieb GMES (satelitných a in situ vrátane komponentov umiestených na zemi, na mori a vo vzduchu). — Inovačné satelitné komunikačné služby bezproblémovo integrované do globálnych elektronických komunikačných sietí pre občanov a podniky v oblastiach použitia, ako napríklad civilná ochrana, elektronická verejná správa (e-government), telemedicína a televzdelávanie, pátracie a záchranárske činnosti, cestovný ruch a oddych, osobná navigácia, riadenie flotily, poľnohospod