EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli9. 6. 2022 COM(2022) 283 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o pokroku v súvislosti so stratégiou EÚ pre biohospodárstvo

Európska politika v oblasti biohospodárstva: bilancovanie a budúci vývoj







{SWD(2022) 162 final}







ZHRNUTIE V Európskej zelenej dohode sa stanovuje ambícia EÚ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu s cieľom chrániť ľudí, planétu a prosperitu. Transformácia na moderné, prosperujúce a konkurencieschopné hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, v ktorom sú prioritou životné prostredie, zdravie a dobré životné podmienky, si vyžaduje hlboké a rozsiahle opatrenia vo všetkých odvetviach hospodárstva. Vzhľadom na tento nový politický kontext Európska rada požiadala Európsku komisiu , aby do roku 2022 predložila správu o pokroku pri vykonávaní stratégie EÚ pre biohospodárstvo z roku 2018 a aby posúdila, či je potrebná aktualizácia uvedenej stratégie a/alebo jej akčného plánu. Stratégia pre biohospodárstvo vzhľadom na svoju systémovú perspektívu zohráva významnú úlohu pri dosahovaní klimatickej neutrality a environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti. V tejto správe o pokroku sa uvádza, že opatrenia sú na dobrej ceste z hľadiska dosiahnutia hlavných cieľov stratégie pre biohospodárstvo: ·rastúci počet celoštátnych a regionálnych stratégií v oblasti biohospodárstva podporuje medziodvetvovú spoluprácu a zásady udržateľnosti a investuje do inovácií v oblasti biohospodárstva, ·v krajinách strednej a východnej Európy sa dosiahol pokrok pri zavádzaní biohospodárstva, čomu pomohli značné príspevky z finančných prostriedkov EÚ a zriadenie nových fór a sietí, ·rastie mobilizácia súkromných investícií a výskumu a inovácií v potravinárskom priemysle a iných priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály a jej vývoj vyzerá sľubne. Európa má silnú pozíciu na globálnom trhu s biologickými chemikáliami a materiálmi. V tomto preskúmaní sa identifikovali aj nedostatky v súčasnom akčnom pláne, pri ktorých sa vyžadujú ďalšie opatrenia. Po prvé, je potrebné intenzívnejšie sa zamerať na spôsob, ako lepšie spravovať dopyt po pôde a biomase s cieľom splniť environmentálne a hospodárske požiadavky v klimaticky neutrálnej Európe. Po druhé, je potrebné pracovať na udržateľnejších modeloch spotreby s cieľom zaistiť environmentálnu integritu. Biohospodárstvo ešte nikdy nemalo taký veľký význam ako dnes pri prispievaní k zelenej a spravodlivej transformácii v Európe. Hoci sa stratégia EÚ pre biohospodárstvo preukázala ako úspešná, pri ďalšom vykonávaní akčného plánu by sa mal klásť zvýšený dôraz na lepšie riadenie biologických zdrojov a udržateľných modelov spotreby. 1.Úvod Naše súčasné hospodárstvo založené na využívaní fosílnych palív dosiahlo svoje limity a transformácia na nový spoločenský a hospodársky model založený na udržateľnom a obehovom využívaní zdrojov sa stal jednou z hlavných úloh Únie. S cieľom vyrovnať sa s touto výzvou Európska komisia prijala v roku 2012 stratégiu pre biohospodárstvo, ktorú aktualizovala v roku 2018 (pozri obrázok 1). V aktualizovanej stratégii sa opätovne potvrdilo päť pôvodných cieľov: i) zaistenie potravinovej a výživovej bezpečnosti; ii) udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi; iii) zníženie závislosti od neobnoviteľných a neudržateľných zdrojov; iv) zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy a v) zvyšovanie konkurencieschopnosti Európy a vytváranie pracovných miest. Tieto ciele sú v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody teraz ešte relevantnejšie vzhľadom na nevyprovokovanú ruskú inváziu na Ukrajinu a potrebu urýchliť dosiahnutie nezávislosti od energie a posilniť potravinovú bezpečnosť. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo umožňuje zelenú a spravodlivú transformáciu zahŕňa všetky tri rozmery udržateľnosti: životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo. Na dosiahnutie týchto cieľov bol k aktualizovanej stratégii pre biohospodárstvo pripojený cielený akčný plán so zameraním na tri hlavné oblasti opatrení: 1. rozvoj a podpora priemyselných odvetví využívajúcich biologické materiály a zároveň budovanie potenciálu pre nové investície a trhy; 2. rýchle zavádzanie biohospodárstva na miestnej úrovni v celej Európe a 3. pochopenie ekologických limitov biohospodárstva. Rada Európskej únie uznala význam biohospodárstva ako dôležitej zložky vykonávania Európskej zelenej dohody v regionálne rozmanitej Európe. Požiadala Európsku komisiu, aby predložila správu o pokroku pri vykonávaní stratégie EÚ pre biohospodárstvo do roku 2022, kedy uplynie 10 rokov od prijatia prvej stratégie EÚ pre biohospodárstvo. Tento dokument reaguje na uvedenú požiadavku Rady. Obrázok 1: Vývoj stratégie EÚ pre biohospodárstvo a štruktúra tejto správy

2.Čo je to biohospodárstvo? Kľúčové posolstvá: ·Biohospodárstvo je prirodzeným predpokladom a výsledkom transformácie na základe Európskej zelenej dohody. ·Riadenie biohospodárstva má kľúčový význam z hľadiska maximalizovania synergií a vyriešenia problematiky kompromisov. ·Politiky biohospodárstva by mali stavať na všetkých rozmeroch udržateľnosti: 1. riadenie pôdy a biologických zdrojov v rámci ekologických limitov; 2. udržateľné hodnotové reťazce a spotreba a 3. sociálna spravodlivosť a spravodlivá transformácia. Koncepcie biohospodárstva a politiky biohospodárstva prešli od prvej stratégie EÚ pre biohospodárstvo z roku 2012 po aktualizovanú stratégiu pre biohospodárstvo z roku 2018 istým vývojom (pozri obrázok 1). Biohospodárstvo sa týka všetkých odvetví a systémov, ktoré sú závislé od biologických zdrojov (živočíchy, rastliny, mikroorganizmy a z nich získaná biomasa, organický odpad), ich fungovania a princípov. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo môže pomôcť identifikovať, posúdiť a riešiť nevyhnutné kompromisy medzi politickými cieľmi a konkurenčnými spôsobmi využívania pevniny, mora a biomasy s cieľom optimalizovať využívanie materiálnych zdrojov a služieb vrátane ekosystémových služieb. Možno tak identifikovať riešenia prospešné pre všetky strany, ktoré prinášajú hospodárske zisky, chránia životné prostredie a zvyšujú odolnosť a schopnosť obnovy. Riadenie biohospodárstva má kľúčový význam z hľadiska maximalizovania synergických účinkov odvetvových politík , vytvorenia rovnakých podmienok a určenia rámca pre koherentné kritériá udržateľnosti v jednotlivých oblastiach politiky. Využitie plného potenciálu biohospodárstva umožňuje podpora medzirezortnej spolupráce, súdržnosti politík a vertikálnej koordinácie na miestnej a vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni. Politiky v oblasti biohospodárstva pomáhajú budovať biohospodárstvo založené na všetkých rozmeroch udržateľnosti. Umožňujú všetkým ľuďom životný štýl založený na využívaní biologických materiálov, v rámci ktorého majú zabezpečené materiálne výrobky a služby (potraviny, textil, biologické materiály, energia), ako aj nemateriálne výrobky a služby (čistý vzduch a voda, biodiverzita, zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy, rekreácia), čo prispieva k cieľom Nového európskeho Bauhausu a jeho hodnotám udržateľnosti, inklúzie a kvality skúseností. 2.1.Environmentálna udržateľnosť: riadenie pôdy a biologických zdrojov v rámci ekologických limitov Optimalizáciou využívania biologických zdrojov z pevniny a mora biohospodárstvo maximalizuje súvisiace prínosy, napríklad produkciu biomasy, zmierňovanie zmeny klímy a zlepšovanie biodiverzity, a zároveň zaisťuje a využíva iné ekosystémové služby. Predpokladá sa pri tom vyčlenenie pevninskej a vodnej oblasti na účely ochrany a obnovy ekosystémov, ako aj na dosiahnutie cieľov stanovených napríklad v stratégiách EÚ v oblasti biodiverzity a udržateľného modrého hospodárstva, adaptačných plánoch EÚ a národných adaptačných plánoch, nariadeniach o využívaní pôdy, zmene vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF) a o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu. Riešenia blízke prírode a udržateľné riadenie suchozemských a vodných ekosystémov pomáhajú regenerácii prírodných ekosystémov a rešpektujú maximálne udržateľné výnosy, chránia multifunkčnosť lesov, predchádzajú škodlivému znečisteniu a zlepšujú odolnosť ekosystémov. 2.2.Hospodárska udržateľnosť: udržateľné hodnotové reťazce a spotreba Pri využívaní biomasy a iných biologických zdrojov získaných z pôdy a mora sa musia napĺňať a rešpektovať potreby a práva ľudí, napríklad právo na vhodné a výživné potraviny a právo pôdohospodárov a poľnohospodárskych prvovýrobcov na spravodlivé životné a pracovné podmienky . Biohospodárstvo prispieva k väčšine cieľov udržateľného rozvoja, okrem iného k cieľu 2 (úplné odstránenie hladu), k cieľu 12 (udržateľná spotreba a výroba) a k cieľu 13 (opatrenia v oblasti klímy). Udržateľné modely spotreby zaisťujú dobré životné podmienky pre všetkých v rámci hraníc planéty. Politiky biohospodárstva podporujú udržateľné inovácie a vytvárajú riešenia pre udržateľné potraviny a biovýrobky, biologické chemikálie a chemikálie biologického pôvodu, pokročilé biopalivá a bioenergiu budúcnosti. Viaceré spoločné podniky a regionálne projekty v rámci iniciatívy Horizont 2020 v priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály sú príkladom priemyselnej modernizácie a udržateľných hodnotových reťazcov (kapitola 7 pracovného dokumentu útvarov Komisie). Efektívnosť využívania zdrojov a energetická efektívnosť sa dosahujú prostredníctvom zásad, ako je obehové hospodárstvo, kaskádové využívanie, hierarchia odpadového hospodárstva, alebo prostredníctvom tzv. prístupu „Avoid-Shift-Improve“. 2.3.Spoločenskú udržateľnosť: sociálna spravodlivosť a spravodlivá transformácia Politiky biohospodárstva umožňujú zelenú a sociálne spravodlivú transformáciu vytváraním udržateľných obchodných modelov na základe zásad náležitej starostlivosti a podporovaním udržateľného obchodu a sociálnej spravodlivosti v Európe i mimo nej. Zmenšia sa tým rozdiely a budú sa vytvárať nové ekologické pracovné miesta vo vznikajúcich odvetviach a službách v oblasti obehového hospodárstva, v priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály a v potravinárskom priemysle, čím sa zvýši hodnota regionálnych ekonomík. Z príkladov, ako je rýnska oblasť ťažby uhlia v Nemecku (BioeconomyREVIER) alebo bulharský región Stará Zagora (BE-RURAL), je zrejmé, že biohospodárstvo prispieva k rozvoju vidieka a pobrežných oblastí a pomáha férovej a spravodlivej transformácii. 3.Všeobecné trendy rozvoja biohospodárstva v Európe Kľúčové posolstvá: ·Postupne rastie počet vnútroštátnych stratégií v oblasti biohospodárstva v celej Európe. ·Biomasa sa využíva hlavne na výrobu potravín a krmív; rastie využívanie drevnej biomasy. ·V prípade všetkej biomasy sa musí uplatňovať zásada kaskádového využívania.

·Potenciál biohospodárstva sa ukazuje vo významných inováciách v potravinárskom priemysle a iných priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály. ·Zapojenie verejnosti do výskumu a inovácií prinieslo dobré výsledky a malo by sa posilniť. V tomto oddiele sa na znázornenie situácie v oblasti biohospodárstva v Európe využívajú najnovšie dostupné údaje Vedomostného centra pre biohospodárstvo Európskej komisie. V oddiele 3.1 sa uvádza prehľad v súčasnosti existujúcich národných a regionálnych stratégií v oblasti biohospodárstva a v oddiele 3.2 sa opisuje vývoj ponuky a využívania biomasy do roku 2017. V oddiele 3.3 je k dispozícii prehľad hospodárskych údajov týkajúcich sa biohospodárstva a opisuje sa v ňom súčasná úloha výskumu a inovácií v oblasti biologických materiálov. 3.1.Vývoj stratégií v oblasti biohospodárstva na národnej a regionálnej úrovni Úspešné zavedenie biohospodárstva závisí od miestneho environmentálneho, sociálneho a ekonomického potenciálu a výziev. V akčnom pláne stratégie pre biohospodárstvo z roku 2018 sa uvádzali osobitné opatrenia s cieľom podporovať prijímanie, aktualizovanie a zabezpečovanie koherentnosti národných a regionálnych stratégií v oblasti biohospodárstva v celej Európe. Od jeho prijatia sa dosiahol značný pokrok. Špecializované stratégie v oblasti biohospodárstva má v súčasnosti desať členských štátov EÚ a sedem členských štátov EÚ na svojich príslušných stratégiách momentálne pracuje (obrázok 1, podrobnosti pozri v kapitole 2.1 pracovného dokumentu útvarov Komisie). Znamená to, že od roku 2018 tri ďalšie členské štáty vypracovali národnú stratégiu a v piatich ďalších členských štátoch sa začal postup jej prípravy. Mnohé členské štáty EÚ sa zapojili aj do troch iniciatív na makroregionálnej úrovni: BIOEAST spájajúcej jedenásť členských štátov zo strednej a východnej Európy, programu biohospodárstva severských krajín alebo iniciatívy venovanej biohospodárstvu v regióne Baltského mora. Odvetvový rozsah pôsobnosti týchto stratégií vo všeobecne zodpovedá rozsahu pôsobnosti európskej stratégie. Ich akcie sa zameriavajú na opatrenia s cieľom: opodporovať uplatňovanie zásad kaskádového využívania biomasy, obehovosti a efektívnosti využívania zdrojov, investície do výskumu v oblasti biohospodárstva, inovácií a vývoja trhu, ozačleňovať koncepcie alebo priority biohospodárstva do existujúcich regulačných rámcov, ouľahčovať spoluprácu v rámci verejnej správy a medzi zainteresovanými stranami, opodporovať verejné obstarávanie biovýrobkov, vnútroštátne značky a normy, ako aj opatrenia, ktorými sa zlepšuje úroveň vedomostí a podporuje vzdelávanie alebo odborná príprava v oblasti biohospodárstva (tabuľka 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Okrem toho má 28 regiónov EÚ zavedené vlastné špecializované stratégie pre biohospodárstvo a jeden ďalší región takúto stratégiu práve pripravuje; ďalších 69 regiónov EÚ sa pripravuje na prijatie stratégií, v ktorých je biohospodárstvo jedným z kľúčových prvkov, alebo takéto stratégie už prijalo a ďalších 96 regiónov EÚ má stratégie s minimálnym obsahom venovaným biohospodárstvu (obrázok 1v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Existujú aj regionálne stratégie pre konkrétne odvetvia, ktoré poskytujú usmernenie pri riadení špecifických biologických zdrojov a/alebo odvetví biohospodárstva, ako aj širšie, zastrešujúce a prierezové stratégie (napríklad v oblasti obehového hospodárstva, výskumu a inovácií atď.), ktoré podporujú zavádzanie biohospodárstva na regionálnej úrovni. 3.2.Ponuka, transformácia a využívanie biomasy V rámci EÚ27 sa ročne vytvorí zhruba jedna miliarda ton sušiny biomasy. Táto biomasa pochádza hlavne z odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, zatiaľ čo rybolov a akvakultúra poskytujú menej ako 1 % sušiny biomasy. Biomasa využívaná na potravinárske účely predstavuje približne polovicu všetkej biomasy využívanej v EÚ27 (pozri obrázok 3 a obrázok 2 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Približne 80 % biomasy vyrobenej na potravinárske účely v EÚ27 je určenej na potraviny živočíšneho pôvodu a približne 20 % na potraviny rastlinného pôvodu. Nárast využívania biomasy v období 2009 – 2017 bol rádovo 1 % v prípade potravinárskych účelov a 10 % v prípade nepotravinárskych účelov za posledné dve štvorročné obdobia, za ktoré sú k dispozícii údaje (2010 – 2013 a 2014 – 2017). Využívanie drevnej biomasy sa za uplynulé dve desaťročia zvýšilo o 25 % v prípade primárnej biomasy a o 29 % v prípade druhotnej biomasy. Za posledné dve štvorročné obdobia, za ktoré sú k dispozícii údaje (2010 – 2013 a 2014 – 2017), sa využívanie energie z drevnej biomasy v EÚ zvýšilo približne o 12 %.

Prinajmenšom polovica všetkej drevnej biomasy, ktorá sa v EÚ používa na energetické účely (49 %), a približne 19 % všetkej drevnej biomasy, ktorá vstupujte do procesu výroby materiálov, pochádza z druhotných zdrojov a recyklovaného dreva . Hoci sa využívaním druhotnej drevnej biomasy zdôrazňuje význam kaskádového využívania biomasy v drevospracujúcom priemysle, zlepšenie by bolo možné dosiahnuť posilnením zavádzania zásady kaskádového využívania a väčším dôrazom na materiály a výrobky s dlhou životnosťou, napríklad v prípade budov a nábytku. Takéto materiály a výrobky môžu umožniť transformáciu zastavaného prostredia na záchyt oxidu uhličitého namiesto toho, aby bolo zdrojom emisií, čo pomôže chrániť a rozšíriť biosféru, stabilizovať klímu a zabezpečiť zdravie a dobrý životný pocit v súlade s cieľmi Nového európskeho Bauhausu. S cieľom zlepšiť obehovosť drevospracujúceho priemyslu by sa navyše mal klásť dôraz na zhodnotenie a opätovné využívanie recyklovaného dreva (v súčasnosti 38 miliónov m3 ekvivalentu masívneho dreva). Zo zreteľom na zvyšujúci sa dopyt po biomase a obmedzenú ponuku udržateľnej biomasy sa očakáva nedostatok z hľadiska dostupnosti biomasy (pozri kapitolu 4). 3.3.Hospodárstvo, pracovné miesta a výskum a inovácie v potravinárskom priemysle a iných priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály Produkcia biomasy a konverzia biomasy na potraviny, nápoje, vyrobené bioprodukty, kvapalné biopalivá a bioelektrinu sa vzťahujú na 8,3 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva Európy a 4,7 % jej HDP v roku 2019 (t. j. 17,42 milióna pracovníkov a pridaná hodnota 657 miliárd EUR v zastúpení odvetví EÚ po brexite) (obrázok 3 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Približne trojpercentné zastúpenie biologických materiálov na domácom trhu s chemikáliami v EÚ naznačuje významný potenciál rastu (obrázok 4 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Podiel Európy na globálnom trhu s chemikáliami a materiálmi z biologických zdrojov na úrovni približne 31 % predstavuje dvojnásobok v porovnaní so sektorom založeným na fosílnych zdrojoch (16 %). V uplynulom desaťročí sa zlepšila úloha odvetví biohospodárstva pri vytváraní hospodárskeho bohatstva (obrázok 5 v pracovnom dokumente útvarov Komisie), pričom vo všetkých krajinách sa zaznamenal nárast produktivity práce (pridaná hodnota na pracovníka) (obrázok 6 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Najvyššia produktivita práca sa zaznamenala pri výrobe bioelektriny, výrobe chemikálií, liekov, plastov a papiera z biologických zdrojov. Najvyššia miera nahradenia chemických výrobkov z fosílnych zdrojov chemickými výrobkami z biologických zdrojov nastala v oblasti rozpúšťadiel z biologických zdrojov, polymérov z biologických zdrojov, obalových materiálov z biologických zdrojov, biopalív a agrochemických výrobkov, pričom ich výrobné náklady sú porovnateľné s výrobkami z fosílnych zdrojov (tabuľka 2 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Miera nahradenia vstupov z fosílnych zdrojov v prípade výrobkov chemickej platformy a polymérov na výrobu plastov je v súčasnosti nízka, ale s vysokým potenciálom do budúcnosti. Významnú úlohu by vo väčšom meradle mohli zohrávať biorafinérie (pozri oddiel 5). Priame a nepriame vplyvy obehových riešení založených na biotechnológii na miestne hospodárstva sa preukázali v Taliansku prostredníctvom stratégie zhodnocovania komunálneho odpadu na účely získavania živín na poľnohospodárske použitie, pri ktorej sa ukázalo, že na každých 100 000 ton čistiarenského kalu premeneného na hnojivo možno vytvoriť celkovú pridanú hodnotu 8,5 milióna EUR a 85 pracovných miest. Zatiaľ čo reštrukturalizácia európskeho poľnohospodárstva je dominantná z hľadiska celkovej veľkosti pracovnej sily, rast v potravinárskom priemysle a ostatných priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály v EÚ27 bol vyšší než v primárnych sektoroch. Oblasť výroby potravín, nápojov, tabaku, textílií z biologických materiálov, výrobkov z dreva a nábytku, papiera, chemikálií, liekov a plastov z biologických zdrojov a bioelektriny poskytuje 7,92 milióna pracovných miest s pridanou hodnotou 433 miliárd EUR. Odvetvie potravín, nápojov a tabaku má najvyšší podiel pridanej hodnoty na úrovni 55 % (237 miliárd EUR). Zvyšuje sa počet spôsobov využívania nových potravín. Výskum a vývoj rýchlo napredovali v súkromnom sektore, vo verejnom sektore však zaznamenali pokles, čo naznačuje, že mobilizácia súkromných zainteresovaných strán v oblasti výskumu, predstavenia a zavádzania riešení využívajúcich biologické materiály priniesla ovocie. Zapojenie verejnosti do výskumu a vývoja by sa však malo ďalej posilňovať a prispievať k rozširovaniu odvetví využívajúcich biologické materiály, ako sa to úspešne uskutočnilo v spoločnom podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály (a v jeho nástupníckom spoločnom európskom podniku pre obehové odvetvia využívajúce biologické materiály, pozri oddiel 5.1 v tomto dokumente a oddiel 1.1 rámček 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Činnosti v oblasti služieb, napríklad vedecký výskum a vývoj, digitalizácia, logistika atď., sú dôležitým prvkom v biohospodárstve a mohli by viac ako dvojnásobne zvýšiť mieru zamestnanosti a „veľkosť biohospodárstva“. Štúdie poukazujú na pridanú hodnotu 400 až 1 000 miliárd EUR vytvorenú v EÚ službami súvisiacimi s biohospodárstvom, pričom od roku 2005 do roku 2015 rástli v priemere rýchlejšie než odvetvia biohospodárstva zamerané na prvovýrobu . Súčasné štatistiky však nie sú vhodne prispôsobené, aby poskytovali spoľahlivé informácie. Aj rozsah odvetví služieb (obrázok 7 v pracovnom dokumente útvarov Komisie), ktoré sa berú do úvahy v rámci biohospodárstva, sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši. 4.Ciele stratégie EÚ pre biohospodárstvo v kontexte Európskej zelenej dohody Kľúčové posolstvá: ·Európa vo všeobecnosti postupuje smerom k splneniu cieľov stratégie EÚ pre biohospodárstvo, pretrvávajú však environmentálne výzvy. ·Je potrebná koordinácia politík v dôsledku viacerých tlakov na pôdu vzhľadom na dopyt po materiáloch, najmä na citlivých pracovných trhoch. ·V záujme spravodlivej transformácie je potrebné transformovať a preškoliť pracovnú silu vo všetkých častiach Európy. ·Pri ďalšom vykonávaní stratégie EÚ pre biohospodárstvo a akčného plánu je potrebné sústrediť sa na identifikované výzvy. Cieľom tejto kapitoly je analyzovať, či Európa postupuje smerom k splneniu piatich cieľov stratégie EÚ pre biohospodárstvo. V ďalšom kroku sa tieto ciele zosúladia s relevantnými iniciatívami a politikami na základe Európskej zelenej dohody. Prostredníctvom monitorovacieho systému EÚ pre biohospodárstvo sa posudzuje pokrok na ceste k dosiahnutiu udržateľného a obehového biohospodárstva založeného na ambicióznych zásadách, ktorými sa riadi biohospodárstvo EÚ, pričom sú zahrnuté všetky tri rozmery udržateľnosti. V tomto rámci je päť cieľov stratégie EÚ pre biohospodárstvo rozčlenených na podrobnejšie vysvetlenia, v ktorých sa opisujú spôsoby ich dosiahnutia. Cesta EÚ k požadovanému biohospodárstvu sa posudzuje pomocou osobitných ukazovateľov na meranie pokroku v dosahovaní týchto spôsobov. Trendy zatiaľ neodzrkadľujú vplyv stratégie EÚ pre biohospodárstvo z roku 2018 a sú nejasné v dôsledku mnohých ďalších faktorov. Z trendov na základe údajov za roky 2012 – 2021 vyplýva, že Európa vo všeobecnosti postupuje smerom k splneniu cieľov stratégie EÚ pre biohospodárstvo (pozri rámček 1). Z uvedených trendov je však zrejmý aj určitý negatívny vývoj. Napriek značným prínosom, ktoré v posledných desaťročiach zabezpečili politiky EÚ v oblasti životného prostredia a klímy, čelí Európa trvalým environmentálnym výzvam. Z posúdení vyplýva, že suchozemské a morské ekosystémy v Európe sú vystavené tlaku najmä z dôvodu priamych alebo nepriamych antropogénnych stresových faktorov, ako je znečisťovanie, trvalé ľudské zásahy a zmena klímy (obrázok 8 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). V tabuľke 1 je znázornený vzťah medzi iniciatívami Európskej zelenej dohody a piatimi cieľmi stratégie pre biohospodárstvo. Každá iniciatíva kladie dôraz najmenej na jeden cieľ stratégie pre biohospodárstvo (tmavozelená) a podporuje ostatné ciele (stredne zelená). Posúdenie nepredurčuje skutočný vplyv, ktorý budú iniciatívy mať. V niektorých prípadoch sú prepojenia s cieľom stratégie pre biohospodárstvo len implicitné a iniciatíva sa jej priamo nevenuje ani ju nepodporuje (bledozelená), pričom je dôsledkom hospodárskych alebo behaviorálnych účinkov spätnej väzby. V takých prípadoch sa vyžaduje osobitná pozornosť (ďalšie podrobnosti o posudzovaní sa uvádzajú v kapitole 4 pracovného dokumentu útvarov Komisie). V tabuľke 1 sa uvádzajú rôzne kompromisy a výzvy, ktoré je potrebné riešiť: a) zvýšený tlak na pôdu z dôvodu zmiernenia zmeny klímy (sekvestrácia oxidu uhličitého) a adaptácie na zmenu klímy, ochrany prírody (napr. biodiverzita) a ponuky biomasy; b) zvýšený dopyt po materiáloch a bioenergii a c) nesúlad medzi existujúcou a požadovanou pracovnou silou (napr. zručnosti), čo vyžaduje transformovanie a preškolenie európskej pracovnej sily. V štúdiách sa napríklad do roku 2050 predpokladá nedostatok biomasy na úrovni 40 – 70 % z hľadiska ponuky udržateľnej biomasy a dopytu po biomase na výrobu materiálov a energie.

Zo súčasnej krízy vyvolanej nevyprovokovanou ruskou inváziou na Ukrajinu jednoznačne vyplýva, že Európa musí zvýšiť svoju energetickú nezávislosť a posilniť potravinovú bezpečnosť, nesmie však pritom zísť z cesty smerom k udržateľnému, odolnému a spravodlivému hospodárstvu, ako sa uvádza v Európskej zelenej dohode. Potrebné sú celostné a environmentálne udržateľné výrobné modely zamerané na maximalizáciu synergií a minimalizáciu kompromisov s cieľom predchádzať potenciálnemu dodatočnému tlaku na prírodné zdroje a vypracúvať inteligentné a udržateľné riešenia. Pri ďalšom vykonávaní stratégie EÚ pre biohospodárstvo, akčného plánu a ďalších opatrení je potrebné sústrediť sa na tieto výzvy. Zaistenie potravinovej

a výživovej bezpečnosti. V súčasnosti je EÚ už regiónom s vysokou

mierou potravinovej bezpečnosti, v ktorom je viditeľný celkový trend smerom k zvyšovaniu prístupnosti potravín a ich využívania. Dochádza však k medziročným výkyvom v dôsledku extrémnych prejavov počasia a kolísania cien a ekonomickej situácie rodín. Medzi krajinami v rámci EÚ existujú rozdiely z hľadiska potravinovej a výživovej bezpečnosti. Zmierňovanie zmeny klímy

a adaptácia na ňu. Adaptácia na zmenu klímy postupuje

intenzívnejším tempom než zmiernenie zmeny klímy. V prípade zmiernenia zmeny klímy je viditeľný negatívny trend v dôsledku poklesu záchytu do lesov, ktorý čiastočne súvisí s nárastom ťažby dreva vrátane neplánovanej ťažby vyvolanej prírodnými škodlivými činiteľmi a škodcami. Zvyšovanie konkurencieschopnosti

Európy a tvorba pracovných miest. Výrazné pozitívne trendy sú viditeľné

z hľadiska hodnoty surovej a spracovanej biomasy, pridanej hodnoty odvetví biohospodárstva a príspevku biohospodárstva k hospodárskemu rozvoju. Pokiaľ ide o celkovú zamestnanosť v odvetviach biohospodárstva, sú viditeľné mierne pozitívne trendy.

Zníženie závislosti od neobnoviteľných a neudržateľných zdrojov

získavaných doma či v zahraničí. V rámci EÚ je viditeľný intenzívny pokrok z hľadiska predchádzania vzniku biologického odpadu, jeho opätovného použitia/recyklácie a zhodnotenia, energetickej efektívnosti a spotreby, ako aj dopytu po biovýrobkoch. V EÚ sa dosahuje zlepšenie najmä v celkovom zhodnocovaní odpadu. Výrazný negatívny trend sa v období 2012 – 2017 zaznamenal z hľadiska surovinovej stopy, potravinových strát a minimalizácie odpadu. Udržateľné hospodárenie

s prírodnými zdrojmi. Rozšírené suchozemské a morské oblasti označené ako „lokality sústavy Natura 2000“ spôsobili posun skupiny ukazovateľov súvisiacich s chránenými oblasťami, takže vykazujú veľmi pozitívne trendy. Slabý pozitívny trend sa uvádza pre štrukturálne a funkčné atribúty ekosystémov. Existujú rozdiely z hľadiska tlakov zo systémov prvovýroby. Z trendov vyplýva zlepšovanie v prípade rybolovu, sú však neutrálne v prípade poľnohospodárstva a negatívne v prípade lesného hospodárstva. Trendy sú stabilné, pokiaľ ide o kvalitu životného prostredia a rozmanitosť druhov. Napriek vo všeobecnosti pozitívnym trendom za obdobie 2012 – 2017 zostáva stav ekosystémov celkovo pomerne zlý.

Zaistenie potravinovej a výživovej bezpečnosti Udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi Zníženie závislosti od neobnoviteľných a neudržateľných zdrojov získavaných doma či v zahraničí Zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu Zvyšovanie konkurencieschopnosti Európy a tvorba pracovných miest Obehové hospodárstvo [1] Priemyselná stratégia [2] Stratégia biodiverzity [3] Stratégia Z farmy na stôl [4] Vlna obnovy [5] Európsky právny predpis v oblasti klímy [6] Chemikálie – stratégia udržateľnosti [7] Stratégia adaptácie na zmenu klímy [8] Udržateľné financovanie [9] Akčný plán nulového znečistenia [10] Využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF) [11] Energia z obnoviteľných zdrojov [12] Stratégia lesného hospodárstva [13] Udržateľný kolobeh uhlíka [14] [1] COM(2020) 98. Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo. Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu. [2] COM(2020) 102. Nová priemyselná stratégia pre Európu a COM(2021) 350 final. Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy. [3] COM(2020) 380. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. Prinavrátenie prírody do našich životov. Ciele zahŕňajú ochranu 30 % pevninských a morských oblastí a prísnu ochranu 10 % pevninských a morských oblastí; zvrátenie trendu úbytku opeľovačov; zníženie počtu druhov ohrozených inváznymi nepôvodnými druhmi, ktoré sú uvedené v červenom zozname, o 50 %; výrazné zníženie vedľajších úlovkov druhov; vysadenie troch miliárd nových stromov v EÚ; zosúladenie s cieľmi stratégie Z farmy na stôl. [4] COM(2020) 381. Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu. Cieľové hodnoty do roku 2030 zahŕňajú zníženie používania chemických pesticídov a z nich vyplývajúceho rizika o 50 % a zníženie miery používania rizikovejších pesticídov o 50 %, zníženie miery používania nebezpečných chemikálií, zníženie straty živín a zníženie predaja antimikrobík v poľnohospodárstve; obhospodarovanie 25 % poľnohospodárskej pôdy ekologickým spôsobom. [5] COM(2020) 662. Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok. Pozri aj COM(2021) 802, návrh smernice o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie). [6] nariadenie (EÚ) 2021/1119. Európsky právny predpis v oblasti klímy. Ciele zahŕňajú zníženie emisií skleníkových plynov o 55 % do roku 2030; dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050. Pozri aj mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach, COM(2021) 564 final. [7] COM(2020) 667. Chemikálie – stratégia udržateľnosti – Na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok. [8] COM(2021) 82. Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy. [9] COM(2021) 390. Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo a nariadenie (EÚ) 2020/852 (nariadenie o taxonómii). [10] COM(2021) 400. Cesta k zdravej planéte pre všetkých – akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy. Ciele do roku 2030 zahŕňajú zníženie počtu predčasných úmrtí spôsobených znečistením ovzdušia o 55 % a podielu osôb s chronickými poruchami spôsobenými hlukom z dopravy o 30 %; zníženie tvorby odpadu podstatným spôsobom, zníženie zvyškového komunálneho odpadu (o 50 %) a objemu plastového odpadu v mori (o 50 %) a mikroplastov uvoľňovaných do životného prostredia o 30 %; zníženie úniku živín a používania chemických pesticídov o 50 %; zníženie podielu ekosystémov EÚ, kde znečisťovanie ovzdušia ohrozuje biodiverzitu, o 25 %. [11] COM(2021) 554. Návrh na zmenu nariadenia o LULUCF. Cieľ dosiahnuť čisté odstránené emisie skleníkových plynov v sektore LULUCF v rámci EÚ27 vo výške 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ročne s individuálnymi cieľmi pre jednotlivé členské štáty. [12] COM(2021) 557. Zmena smernice (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov. Ciele zmeny zahŕňajú zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov na 40 %, prísnejšie kritériá udržateľnosti vrátane zásady kaskádového využívania. [13] COM(2021) 572. Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030. [14] COM(2021) 800. Oznámenie k udržateľnému kolobehu uhlíka, ktoré zahŕňa cieľ, aby aspoň 20 % uhlíka používaného v chemických a plastových výrobkoch do roku 2030 pochádzalo z udržateľných nefosílnych zdrojov, a v ktorom sa oznamuje opatrenie o integrovaných posúdeniach využívania pôdy. 5.Pokrok v činnostiach v oblasti biohospodárstva na základe akčného plánu stratégie EÚ pre biohospodárstvo Kľúčové posolstvá: ·Celkové vykonávanie akčného plánu stratégie EÚ pre biohospodárstvo je na správnej ceste a už prispelo k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody. ·Najvýraznejší pokrok sa dosiahol pri vývoji riešení využívajúcich biologické materiály prostredníctvom výskumu a inovácií a pri zvyšovaní verejných a súkromných investícií (oblasť opatrení 1). ·Zlepšenou spoluprácou s členskými štátmi a demonštračnými projektmi sa položil základ pre zavádzanie biohospodárstva na regionálnej a národnej úrovni, a to so zameraním na menej rozvinuté krajiny (oblasť opatrení 2). ·Zlepšilo sa pochopenie ekologických limitov biohospodárstva (oblasť opatrení 3). Pretrvávajú však nedostatky v súvislostí s tým, ako lepšie riadiť využívanie biosféry, aby boli splnené environmentálne a hospodárske požiadavky v klimaticky neutrálnej Európe, a ako podporovať udržateľnejšie modely spotreby na zaistenie environmentálnej integrity. V tejto kapitole sa uvádza zhrnutie pokroku dosiahnutého v 14 opatreniach v troch oblastiach opatrení stratégie EÚ pre biohospodárstva z roku 2018 a akčného plánu. Väčšina činností zahŕňa strednodobé a dlhodobé procesy a ich konečné výsledky sa dosiahnu v budúcnosti. Ďalšie podrobnosti o týchto opatreniach sa uvádzajú v kapitole 5 pracovného dokumentu útvarov Komisie. 5.1.Rozvoj a podpora priemyselných odvetví využívajúcich biologické materiály a budovanie potenciálu pre nové investície a trhy Prvá oblasť opatrení sa zameriava na rozvoj a podporu priemyselných odvetví využívajúcich biologické materiály a budovanie potenciálu pre nové investície a trhy. Opatreniami sa podporuje aj výskum a inovácie v hodnotových reťazcoch a zlepšuje sa koordinácia v rámci inovačných činností. Medzi sľubné inovácie v priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály patria analytické techniky a bioprieskum, návrh a príprava biomolekúl a riešenia zamerané na udržateľnejšie využívanie biomasy. Spoločný podnik pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály (ďalej len „spoločný podnik BBI“, 2014 – 2021) získa do roku 2024 (ukončenie posledných projektov) súkromné investície v objeme 2,73 miliardy EUR, ku ktorým sa pridá podpora EÚ v objeme 835 miliónov EUR (podrobnosti sa nachádzajú v rámčeku 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Nové partnerstvo pre európske obehové hospodárstvo využívajúce biologické materiály (CBE) (2021 – 2031) získava príspevok vo výške jednej miliardy EUR na ďalší rozvoj a podporu priemyselných odvetví EÚ využívajúcich biologické materiály vo všetkých fázach inovačného cyklu, ktorý má byť doplnený prinajmenšom rovnakým príspevkom zo strany súkromného partnera, konzorcia pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály. V súbore nástrojov akcelerátora stratégie pre biohospodárstvo (BSAT) sa spájajú nástroje v oblasti biohospodárstva a podporný materiál vypracovaný v rámci projektu POWER4BIO iniciatívy Horizont 2020, napr. katalóg riešení využívajúcich biologické materiály. Komisia podporuje investičnú pripravenosť regiónov EÚ prostredníctvom nástroja na sebahodnotenie. Zámerom stratégie EÚ pre biohospodárstvo bolo uľahčiť vývoj nových udržateľných biorafinérií v Európe v dostatočnom meradle s cieľom poskytnúť nové možnosti na nahradenie výrobkov z fosílnych zdrojov (infografika 1 v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Ako potvrdil aj výhľad pre biorafinérie do roku 2030, mohli by zohrávať kľúčovú úlohu pri transformácii priemyselných zariadení. V EÚ je v prevádzke viac ako 300 biorafinérií na výrobu chemikálií a biorafinérií spracúvajúcich materiály (pozri napr. obrázok 4, hlavné zariadenia spoločného podniku BBI a ich hodnotové reťazce). V Európe existuje napríklad 139 biorafinérií využívajúcich drevnú biomasu, pričom sa plánuje ďalších 28 s cieľom zdvojnásobiť ich obrat do roku 2030. Politiky a nariadenia, najmä tie, ktoré boli prijaté od roku 2018, boli kľúčové pre investičné rozhodnutia súkromných spoločností v súvislosti s biorafinériami. Prístup na trh je však aj naďalej náročný vzhľadom na chýbajúci komplexný prístup v oblasti regulačnej politiky a veľké rozdiely medzi súčasnými nákladmi na bioprodukty a ochotou spotrebiteľov znášať ich. Fórum modrého biohospodárstva identifikovalo viaceré riešenia, ktoré sa zaviedli v pobrežnej oblasti. Odporúčania fóra predstavujú jedno z východísk pre nadchádzajúcu iniciatívu EÚ zameranú na riasy, ktorú Komisia zamýšľa prijať vo štvrtom štvrťroku 2022. Akvakultúra rias alebo mäkkýšov, kôrovcov a ostnatokožcov môže slúžiť ako nástroj bioremediácie prostredníctvom odstraňovania živín, uhlíka a znečisťujúcich látok z morských vôd. Platforma BlueInvest a Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond (EMFAF) podporujú investície do širšieho modrého hospodárstva, a to aj v súvislosti s riasami. V rastúcom počte projektov na základe programov Horizont 2020 a Horizont Európa vrátane misie „Obnoviť naše oceány a vody do roku 2030“ sa podporujú moria a oceány bez plastov a projekty súvisiace s riasami. S cieľom budovať potenciál pre nové investície predstavuje Európsky fond pre obehové biohospodárstvo prvý fond rizikového kapitálu, ktorý sa zameriava výlučne na biohospodárstvo a obehové biohospodárstvo v Európe, pričom poskytuje financovanie z programu Horizont 2020 a Európskej investičnej banky. Predmetom činnosti fondu sú investície v objeme 250 miliónov EUR, pričom ďalších 206 miliónov EUR predstavuje kapitál získaný do konca roka 2021. Z posúdení vyplýva nerovnomerné rozloženie činností v oblasti biohospodárstva v rôznych makroregiónoch a členských štátoch EÚ (napr. rozloženie biorafinérií na výrobu chemikálií a biorafinérií spracúvajúcich materiály, investície do Európskeho fondu pre obehové biohospodárstvo a nedostatočná intenzita inovácií v odvetviach využívajúcich biologické materiály), čo prinajmenšom do istej miery koreluje s inovačnou výkonnosťou nameranou v európskom prehľade výsledkov inovácie. 5.2.Rýchle zavádzanie biohospodárstva na miestnej úrovni v celej Európe

Európska komisia zriadila niekoľko pracovných okruhov s členskými štátmi na rýchle zavádzanie biohospodárstva na miestnej úrovni v celej Európe. Európske fórum pre politiku v oblasti biohospodárstva uľahčuje výmenu vedomostí a najlepších postupov medzi členskými štátmi na účely vytvárania a vykonávania národných a regionálnych politík v oblasti biohospodárstva. Spoluprácu medzi členskými štátmi uľahčoval nástroj na podporu politiky biohospodárstva prostredníctvom vzájomného učenia, pričom sa identifikovalo desať kľúčových politických posolstiev s cieľom usmerňovať prípravu národných stratégií pre biohospodárstvo a/alebo akčných plánov. Skupina expertov uskutočnila prognostické cvičenie BIOEAST, ktoré bolo prvé svojho druhu v danom regióne a zvýšila sa ním informovanosť o význame investovania do špecifického výskumu a inovácií a do národných rozvojových programov v oblasti biohospodárstva. Viaceré pilotné opatrenia na podporu rozvoja biohospodárstva v pobrežných, vidieckych a mestských oblastiach demonštrujú potenciál biohospodárstva v praxi a získali podporu prostredníctvom rôznych nástrojov EÚ, napríklad spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF), nástroja LIFE, inovačného fondu a programov Horizont 2020 a Horizont Európa spolu s ich partnerstvami (spoločný podnik BBI a CBE) a misiami (napr. misie súvisiace s pôdou a oceánmi). S cieľom zlepšiť synergiu a komplementaritu medzi iniciatívami EÚ, regionálnymi politikami a ich nástrojmi sú potrebné ďalšie investície do infraštruktúry na využitie potenciálu biomasy. Predmetom projektu v oblasti programu strategického zavádzania bude riešenie fragmentácie v prostrediach výskumu a inovácií a posilnenie interakcií a komplementarity medzi iniciatívami, nástrojmi a politikami. V novej SPP sa biohospodárstvo výslovne uvádza v jednom z jej špecifických cieľov. Nová SPP umožňuje členským štátom stanoviť intervencie prispôsobené ich miestnym podmienkam s cieľom podporovať rozvoj biohospodárstva vo vidieckych oblastiach, s možnosťou prejsť od individuálnych projektov k systémovejšiemu prístupu a podporovať poľnohospodárskych prvovýrobcov v úsilí o inováciu a napredovanie biohospodárstva. Štrukturálne fondy EÚ sú aj naďalej významnými finančnými prispievateľmi v súvislosti so zavádzaním biohospodárstva, a to vrátane Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu, ktorý vyčlenil 36 miliónov EUR na modré biohospodárstvo. Projekt HOOP v rámci programu Horizont 2020 získal 7,9 milióna EUR ako príspevok z prostriedkov EÚ na podporu pilotnej skupiny európskych miest s cieľom získať investície v objeme 51 miliónov EUR na vykonávanie stratégií v oblasti mestského obehového biohospodárstva, vytváranie ďalších pracovných miest a recyklovanie/znižovanie objemu odpadu. Európska komisia zriadila v roku 2021 iniciatívu Obehové mestá a regióny, ktorou sa bude poskytovať ďalšia podpora projektom obehového biohospodárstva v miestnom a regionálnom meradle prostredníctvom demonštrácií a pomoci pri príprave projektov/technickej pomoci. Uplatňovanie hľadiska biohospodárstva závisí od nasledujúcej generácie. Mladí ľudia významne prispievajú k šíreniu vedomostí o tejto téme a k jej popularizácii. Na úspešné zavedenie sa takisto vyžaduje pracovná sila, ktorá je dobre pripravená na prechod k lepšej udržateľnosti a obehovosti.Komisia iniciovala štúdiu s cieľom preskúmať rozvoj obsahu vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti biohospodárstva, čo predstavuje činnosť v rámci stratégie EÚ pre biohospodárstvo a je v súlade s cieľom udržateľného rozvoja č. 3. 5.3.Pochopenie ekologických limitov biohospodárstva V tretej oblasti opatrení vytvára Vedomostné centrum Európskej komisie pre biohospodárstvo vedomostnú základňu o kľúčových témach, napríklad o udržateľnej ponuke biomasy a dopyte po nej, usmernení o spôsobe riadenia zdravých a odolných ekosystémov v biohospodárstve a vývoji celoeurópskeho monitorovacieho systému na posúdenie environmentálnej, sociálnej a hospodárskej udržateľnosti biohospodárstva EÚ (pozri kapitolu 4). Lesný informačný systém pre Európu (FISE) poskytuje prístup k údajom o lesoch a slúži ako hnací prvok v súvislosti s novými harmonizovanými informáciami o lesoch. V rámci mapovania a posudzovania ekosystémov a ich služieb (MAES) sa poskytujú informácie o stave suchozemských, sladkovodných a morských ekosystémov, čo predstavuje dátový základ pre budúce posudzovania a vývoj politík. Prijímajú sa významné iniciatívy s cieľom zriadiť živé laboratóriá na urýchlenie transformácie na agroekológiu, lepšie pochopiť mikrobiálnu biodiverzitu a vyvíjať riešenia založené na mikrobióme. Živé laboratóriá sa vyvíjajú aj v kontexte misie EÚ s názvom Dohoda o pôde pre Európu, ktorej cieľom je obnoviť úrodnosť pôdy. S cieľom ďalej prehĺbiť naše chápanie riešení a aplikácií súvisiacich s mikrobiómom Komisia spolupracuje s medzinárodnými partnermi prostredníctvom špecializovanej pracovnej skupiny v rámci medzinárodného fóra pre biohospodárstvo pod vedením EÚ. Vyvíja sa celoúnijný systém so zameraním na opeľovačov. Nové európske spolufinancované partnerstvo v oblasti biodiverzity Biodiversa+ v rámci jedného zo svojich cieľov zahŕňa podporu monitorovania biodiverzity vrátane systému EÚ na monitorovanie opeľovačov (EUPOMS). Činnosti v rámci tretej oblasti opatrení vo všeobecnosti prispeli k lepšiemu pochopeniu ekologických limitov biohospodárstva. Je však potrebná ďalšia práca, aby sa prešlo od lepšieho pochopenia k lepšiemu zavádzaniu biohospodárstva v rámci hraníc planéty. Pretrvávajú medzery vo vedomostiach v súvislostí s tým, ako lepšie riadiť využívanie biosféry, aby boli splnené environmentálne a hospodárske požiadavky v klimaticky neutrálnej Európe, a ako podporovať udržateľnejšie modely spotreby na zaistenie environmentálnej integrity. 6.Využitie príležitostí biohospodárstva Hlavné závery o možnom budúcom smerovaní stratégie EÚ pre biohospodárstvo: ·Vykonávanie stratégie EÚ pre biohospodárstvo je potrebné posilniť so zreteľom na Európsku zelenú dohodu. ·Mnohé činnosti boli úspešné a mali by sa posilniť. ·Vykonávanie opatrení v oblasti biohospodárstva v budúcnosti sa zameria na hlbšie pochopenie kompromisov z hľadiska využívania pôdy a bude prispievať k biohospodárstvu založenému na spotrebe. 6.1.Stanovisko zainteresovaných strán Zo spätnej väzby od expertov z členských štátov, členov Európskeho fóra pre politiku v oblasti biohospodárstva, ako aj externých zainteresovaných strán vyplýva pozitívne vnímanie stratégie EÚ pre biohospodárstvo spolu s jej akčným plánom. Na národnej a regionálnej úrovni sa uskutočňujú početné doplnkové činnosti (kapitola 6 pracovného dokumentu útvarov Komisie). V rámci spätnej väzby sa však identifikovali aj ďalšie potreby, a to lepšie reagovať na nový politický kontext od prijatia Európskej zelenej dohody a súvisiacich iniciatív, a prispievať k nemu, napríklad: ·výraznejšie zameranie na posudzovanie udržateľnosti a udržateľné riadenie a využívanie biologických zdrojov, napríklad riešením relevantných kompromisov a nadmernej spotreby, ·široké zapojenie viacerých zainteresovaných strán, intenzívne zapojenie občanov a mladých ľudí,