Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008 /* SEK/2006/0026 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 26 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt po prvý krát zmenený a doplnený. Reforma potvrdila užitočnosť paktu v oblasti zavedenia fiškálnej disciplíny, no pokúšala sa tiež o zvýšenie jeho efektívnosti a hospodársku podporu, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia predložiť Rade a Komisii programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Slovensko predložilo prvý konvergenčný program v máji 2004. V súlade s nariadením doručila Rada 5. júla 2004, na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom, stanovisko ohľadom tohto programu. V súlade s rovnakým postupom sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada. V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty presne určili strednodobý cieľ pre svoje rozpočtové pozície a stanovili opatrenia politiky na jeho dosiahnutie a udržanie vrátane ich hospodárskych predpokladov. Následkom reformy paktu by sa strednodobé ciele v rámci Únie mali pre jednotlivé členské štáty odlišovať na základe hospodárskej a rozpočtovej heterogénnosti, ako aj pokiaľ ide o riziko pre udržateľnosť verejných financií. Ďalšie zložky reformy zahŕňajú tiež skutočnosť, že by sa mal dosiahnuť symetrickejší prístup k fiškálnej politike v priebehu cyklu prostredníctvom rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo postupu úpravy by sa mali zohľadniť „hlavné štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhotrvajúcu udržateľnosť. Komisia pri zohľadnení predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločnej dohodnutej metodiky odhadu potenciálneho rastu a cyklicky upravených sáld, všeobecných usmernení pre hospodársku politiku zahrnutých do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008 preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu konvergenčného programu Slovenskej republiky a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady ohľadom programu. Hodnotenie 1. Slovenská republika predložila svoj konvergenčný program 1. decembra 2005. Program zahŕňa obdobie 2005 až 2008 a navyše poskytuje indikatívne plány do roku 2010. Dokument bol schválený vládou 30. novembra 2005. Program zahŕňa rozpočet na rok 2006, ktorý parlament schválil 13. decembra 2005 a viacročný rozpočtový rámec vlády na obdobie 2006 – 2008, ktorý vláda schválila 12. októbra 2005. Program vo všeobecnosti zodpovedá navrhovanej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je bližšie uvedená v novom kódexe pravidiel[3]. Program neobsahuje všetky povinné a dobrovoľné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel[4]. 2. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Slovenskej republike existuje nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit upraviť do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu Slovenskej republiky na obdobie 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovenskú republiku, aby „i) naplno využila príležitosť na zrýchlené zníženie deficitu prostredníctvom, okrem iného, využitia vyšších príjmov ako sa očakávalo a úspor zo strany výdavkov a to najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávala strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadala na to, že druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnia inflačný konvergenčný postup stanovený v programe“. 3. Reálny rast HDP Slovenskej republiky dosiahol v rokoch 1994 a 2004 priemer 4,3 %, čo predstavovalo takmer 2 percentuálne body nad priemerom EÚ 25 vo výške 2,4 %. Hlavným problémom krajiny zostáva aj naďalej situácia na trhu práce. V dôsledku zrýchlenej reštrukturalizácie podnikov na konci 90. rokov 20. storočia sa miera nezamestnanosti zvýšila z 13,7 % v roku 1994 na 18,2 % v roku 2004, zatiaľ čo sa za to isté obdobie celková zamestnanosť znížila o 2 percentuálne body. Program vychádza z reálneho rastu HDP v priemere 5,6 % počas trvania programu a naznačuje, vychádzajúc z negatívnej produkčnej medzery v roku 2005, značný prelom v cyklických podmienkach. Očakáva sa zvýšenie rastu HDP z 5,1 % v roku 2005 na 5,4 % v roku 2006 a na 6,1 % v roku 2007, s čistým vývozom poskytujúcim zvýšený príspevok na rast HDP a dopĺňajúcim silný pozitívny prínos domáceho dopytu. Silný domáci dopyt by sa mal udržať vďaka pozitívnemu vývoju miezd a pracovného trhu, ako aj vďaka atraktívnemu podnikateľskému prostrediu a rastúcim verejným investíciám podporovaným fondmi EÚ. Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, ktorá zahŕňa obdobie až do roku 2007, potvrdzuje vo všeobecnosti plány programu týkajúce sa rastu, ako aj rozvoj základnej štruktúry rastu. Pre rok 2008 presahuje predpokladaný rast vo výške 5½% odhad potenciálneho rastu útvarov Komisie. V súlade s programom sa očakáva, že miera inflácie sa v roku 2006 zvýši na 3,6 % z dôvodu zvýšenia regulovaných cien spôsobeného zvýšenými cenami za ropu a zemný plyn. Potom, čo tieto účinky pominú, sa očakáva, že miera inflácie v roku 2007 a 2008 klesne na 2,0 %. Prognózy týkajúce sa inflácie uvedené v programe sa zdajú hodnoverné i keď nedávno oznámené ďalšie úpravy niektorých regulovaných cien smerom nahor predstavujú rastúce riziko. 4. Po devalvácii v marci/apríli roku 2005 sa koruna pomaly zhodnocovala až do jej vstupu do ERM II 28. novembra 2005. Po tomto raste koruna spočiatku ďalej posilňovala o približne 1,5 % a následne sa počas prvých týždňov účinkovania v ERM II stabilizovala vo výške 1 až 2 % nad centrálnou sadzbou. Od začiatku roka 2005 zostali dlhodobé úrokové sadzby blízko úrovne sadzieb eurozóny v porovnaní s rozpätím približne 100 bázických bodov v roku 2003 a 2004. Potom, čo nedávne zvýšenie dlhodobých úrokových sadzieb Slovenskej republiky prekonalo úroveň sadzieb v eurozóne, sa rozpätie v poslednom štvrťroku 2005 opäť o niečo zväčšilo. Od 1. januára 2005 definuje Národná banka Slovenska riadenie svojej monetárnej politiky ako „plánovanie inflácie v podmienkach ERM II“. 5. Deficit verejných financií pre rok 2005 sa na základe predpovede útvarov Komisie odhaduje vo výške 4,1 % HDP, avšak porovnanie s predchádzajúcim konvergenčným programom nie je jednoznačné, pretože zahŕňa zrušenie dlhu niektorých rozvojových krajín vo výške približne 0,8 % HDP. Bez zahrnutia zrušenia dlhu sa deficit odhaduje vo výške približne 3,3 % HDP, čo je nepatrne menej ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii (3,4 % HDP). Tento pozitívny vývoj je však hlavne vďaka nižším úrokovým výdavkom než sa očakávalo. 6. Program sa v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004 zameriava na zníženie deficitu pod úroveň 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií (bez nákladov na dôchodkovú reformu) klesne zo 4,1 % HDP (vrátane zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na 2,9 % v roku 2006, potom by mal rapídne klesnúť na úroveň 1,6 % HDP v roku 2007 a následne skončiť na úrovni 1,3 % HDP v roku 2008. Rozpočtová úprava spočíva prevažne vo výdavkoch. Predpokladá sa so znížením pomeru výdavkov k HDP o 3,4 percentuálneho bodu v rokoch 2005 až 2008 (o 2,6 percentuálneho bodu bez započítania zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP v roku 2005). Očakáva sa, že celkové príjmy verejných financií zostanú vo všeobecnosti stabilné do roku 2007 a potom sa v roku 2008 znížia o 0,7 % HDP. Vplyv na rozpočet klasifikácie financovaného druhého piliera dôchodkového systému mimo sektora verejnej správy (ktorý je potrebné implementovať do fiškálneho oznámenia z jari 2007) sa odhaduje na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 % HDP v rokoch 2005, 2006, 2007 a 2008 v uvedenom poradí. Plánovaná fiškálna konsolidácia sa uskutoční koncom programu, prevažne v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim konvergenčným programom sa ťažisko úsilia fiškálnej konsolidácie, ktorým sa mala dosiahnuť cieľová hodnota deficitu vo výške 3,0 % HDP, posilnilo, pretože odhady na náklady dôchodkovej reformy sa zvýšili. Cieľová hodnota deficitu sa na rok 2006 nezmenila. Nová aktualizácia v celku potvrdzuje plánované úpravy stanovené v predchádzajúcom programe v porovnaní s priaznivejším makroekonomickým výhľadom. Vplyv rozpočtu prognóz silnejšieho hospodárskeho rastu je prevažne kompenzovaný úpravou nákladov na dôchodkovú reformu smerom nahor. 7. Štrukturálne saldo by sa na základe výpočtov útvarov Komisie vyplývajúcich z programu v súlade so spoločne dohodnutou metodikou zlepšilo z približne -2¾ % HDP v roku 2005 na približne -1½ % HDP v roku 2008. Fiškálne úsilie plánované v programe sa prevažne koncentruje v roku 2007, kedy sa produkčná medzera v makroekonomickom scenáre programu odhaduje na úrovni nuly, avšak od cyklických podmienok sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom očakáva jasné zlepšenie. V programe sa ako strednodobý cieľ pre rozpočtový stav v zmysle Paktu stability a rastu stanovuje štrukturálne saldo vo výške -0,9 % HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť do roku 2010. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu vo výške približne 2¼ % HDP), jeho dosiahnutím by sa mal naplniť cieľ poskytnutia bezpečného rozpätia s cieľom predísť nadmernému deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, pretože v rámci Paktu stability a rastu a kódexu pravidiel je v rozmedzí uvedenom pre členské štáty eurozóny a ERM II a tiež primerane odráža mieru zadlženia a priemerný potenciálny rast produkcie z dlhodobého hľadiska. 8. V súlade s touto aktualizáciou sa strednodobý rozpočtový rámec schválený vládou zakladá výlučne na existujúcich právnych predpisoch a na zmenách právnych predpisov schválených vládou. Avšak v programe nie sú úplne jasne uvedené opatrenia, ktoré by zabezpečili dosiahnutie cieľovej hodnoty deficitu pre rok 2007. Vláda doposiaľ predstihla rozpočtové ciele stanovené v predchádzajúcich programoch: po nižšom deficite ako sa očakávalo v roku 2004 je pre rok 2005 predpokladaný lepší výsledok ako sa plánovalo (bez započítania zrušenia dlhu v hodnote 0,8 % HDP). Napriek tomu boli niektoré finančné zdroje, ktoré boli v roku 2005 uvolnené úrokovými výdavkami nižšími ako sa očakávalo, použité na pokrytie iných nerozpočtových verejných výdavkov. To zdôrazňuje jasnú potrebu záväznejších stropov pre výdavkové položky. Vo všeobecnosti sa riziká predpovedí zdajú prevažne vyvážené a prognózy rozpočtu uvedené v programe sa javia prijateľné. 9. Vzhľadom na bilancie rizík je Slovenská republika na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. Prognóza zvýšenia deficitu pre rok 2005 je výsledkom jednorazového účinku zrušenia dlhu v rozsahu 0,8 % HDP. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe však nemusí byť postačujúca s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobých cieľov programu (-0,9 % HDP) v roku 2010. Pri zohľadnení vplyvu na rozpočet rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaného druhého piliera dôchodkových systémov (ktorý je potrebné implementovať do oznámenia z jari 2007) sa štrukturálne saldo vyplývajúce z výpočtov útvarov Komisie v programe odhaduje v roku 2008 na -2,9 % HDP(-1,5 % HDP bez nákladov na dôchodkovú reformu). Na dosiahnutie strednodobých cieľov programu do roku 2010 by preto ešte boli potrebné značné dodatočné konsolidačné opatrenia. Plánované zlepšenie štrukturálneho salda o približne ¼ % HDP v roku 2008 predstavuje menej ako 0,5 % HDP referenčného bodu stanoveného v Pakte stability a rastu a kedy je cyklické podmienky možné klasifikovať za priaznivé hospodárske podmienky. 10. Očakáva sa, že v roku 2005 miera zadlženia značne klesne o takmer 9 percentuálnych bodov, teda na 33,7 % HDP. K takémuto veľkému poklesu, ešte väčšiemu ako sa predpokladalo v predpovediach útvarov Komisie, došlo hlavne kvôli zníženiu likvidít (vkladov) riadených novou agentúrou, ktorá je zodpovedná za riadenie verejného dlhu (ARDAL). Zníženie likvidných aktív je zapísané ako komponent kapitálového vyrovnávania. Očakáva sa, že sa potom miera zadlženia bude nachádzať na úrovni 35 až 36 % HDP (35,5 % v roku 2006, 35,2 % v roku 2007 a 36,2 % v roku 2008), v dôsledku čoho sa dosiahne nízke primárne saldo, z ktorého vyplýva efekt snehovej gule znižovania dlhu (keďže efektívna úroková sadzba je nižšia ako rast HDP). Napriek nejakým očakávaným príjmom z privatizácie v roku 2006 sa očakáva, že kapitálové vyrovnávanie zostane počas trvania programu pozitívne. 11. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Slovenská republika čelí strednému riziku ohľadom plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. Úroveň dlhu je značne pod referenčnou hodnotou 60 % a pri tejto hodnote by sa mala aj naďalej udržať za predpokladu, že sa politika v nasledujúcich dvoch desaťročiach nezmení. Slovenská republika nedávno zaviedla dvojstupňovú dôchodkovú reformu, ktorá tlmí zvýšenie verejných výdavkov v budúcnosti. V súčasnosti vysoký štrukturálny deficit však zamedzuje zníženiu miery dlhu/HDP, čo zvyšuje riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti. S cieľom znížiť riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti je nevyhnutné strednodobé precízne implementovanie plánovanej konsolidácie verejných financií[5]. 12. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú prevažne konzistentné so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008. Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. 13. Národný reformný program Slovenskej republiky predložený 14. októbra 2005 v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a nové pracovné miesta určuje tieto výzvy so značnými vplyvmi na verejné financie: i) informačná spoločnosť, ii) výskum a vývoj a inovácie, ako aj iii) vzdelávanie a zamestnanosť. Rozpočtové vplyvy opatrení stanovených v národnom reformnom programe sú naplno zohľadnené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. V konvergenčnom programe sú opísané už prijaté reformy daňového a dôchodkového systému. Rozpočet pre rok 2006 ako i rozpočtový rámec na obdobie 2006 – 2008 počítajú s významným zvýšením na strane výdavkov na vzdelávanie a výskum a vývoj, čím zohľadňujú priority stanovené v národnom reformnom programe. Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 by Slovenská republika na základe stanoviska Rady mala: i) zvýšiť úsilie v štrukturálnej rozpočtovej úprave, v prípade, že chýba akékoľvek rozpätie pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre rok 2007 (ktorý je termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom naplno využiť úpravu perspektív rastu smerom nahor v porovnaní s tými perspektívami, na ktorých sa zakladajú odporúčania Rady a ii) zvýšiť záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov pre ústrednú vládu. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami ich koordinácii[6], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 14. Dňa [24. januára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2005 až 2008. Program vo všeobecnosti zodpovedá navrhovanej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je bližšie uvedená v novom kódexe pravidiel. Program neobsahuje všetky povinné a nepovinné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel. 15. Reálny rast HDP Slovenskej republiky dosiahol v rokoch 1994 a 2004 priemer 4,3 %, čo predstavovalo takmer 2 percentuálne body nad priemerom EÚ 25 vo výške 2,4 %. Hlavným problémom krajiny zostáva aj naďalej situácia na trhu práce. V dôsledku zrýchlenej reštrukturalizácie podnikov na konci 90. rokov 20. storočia sa miera nezamestnanosti zvýšila z 13,7 % v roku 1994 na 18,2 % v roku 2004, zatiaľ čo sa za to isté obdobie celková zamestnanosť znížila o 2 percentuálne body. Makroekonomický scenár predpokladá, že reálny rast HDP dosiahne priemer 5,6 % na rok počas trvania programu a naznačuje, vychádzajúc z negatívnej produkčnej medzery v roku 2005, značný prelom v cyklických podmienkach. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa zakladá na hodnoverných prognózach rastu. Prognózy programu vzhľadom na infláciu sa takisto zdajú byť realistické. 16. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Slovenskej republike existuje nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit upraviť do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu Slovenskej republiky na obdobie 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovenskú republiku, aby „i) naplno využila príležitosť na zrýchlené zníženie deficitu prostredníctvom, okrem iného, využitia vyšších príjmov ako sa očakávalo a úspor na strane výdavkov a to najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávala strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadala na to, že druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnia inflačný konvergenčný postup stanovený v programe“. 17. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 má program od 5. júla 2004 za cieľ zníženie deficitu na úroveň menej ako 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007. Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií (bez nákladov na dôchodkovú reformu) klesne zo 4,1 % HDP (vrátane zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na 2,9 % v roku 2006, potom by mal rapídne klesnúť na úroveň 1,6 % HDP v roku 2007 a následne skončiť na úrovni 1,3 % HDP v roku 2008. Profil primárneho salda je podobný a očakáva sa jeho zlepšenie z -2,3 % HDP (-1,5 % HDP bez zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na úroveň 0,7 % v roku 2008. Rozpočtová úprava spočíva prevažne vo výdavkoch. Predpokladá sa so znížením pomeru výdavkov verejných financií k HDP o 3,4 percentuálneho bodu v rokoch 2005 až 2008 (o 2,6 percentuálneho bodu bez započítania zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP v roku 2005). Očakáva sa, že celkové príjmy verejných financií zostanú vo všeobecnosti stabilné do roku 2007 a potom sa v roku 2008 znížia o 0,7 % HDP. Vplyv na rozpočet klasifikácie financovaného druhého piliera dôchodkového systému mimo sektora verejnej správy (ktorý je potrebné implementovať do fiškálneho oznámenia z jari 2007) sa odhaduje na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 % HDP v rokoch 2005, 2006, 2007 a 2008 v uvedenom poradí. Plánovaná fiškálna konsolidácia sa uskutoční v neskorších rokoch, prevažne v roku 2007. Pri porovnaní predchádzajúceho konvergenčného programu sa ťažisko úsilia fiškálnej konsolidácie, ktoré malo pre rok 2007 dosiahnuť cieľ úrovne deficitu vo výške 3,0 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu), posilnilo, keďže odhady na náklady na dôchodkovú reformu sa zvýšili. 18. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené rozpočtové saldo bez započítania jednorazových a ostatných dočasných opatrení) vypočítané v súlade so spoločne dohodnutou metodikou sa má počas trvania programu zlepšiť ročne v priemere o 0,4 % HDP, teda z -2,8 % HDP na -1,3 % HDP. V programe je stanovený strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu v podobe štrukturálneho deficitu v hodnote 0,9 % HDP a jeho cieľom je dosiahnuť túto pozíciu do roku 2010 ( po skončení trvania programu). Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu vo výške približne 2¼ % HDP), jeho dosiahnutím by sa mal naplniť cieľ poskytnutia bezpečného rozpätia s cieľom predísť nadmernému deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, pretože v rámci Paktu stability a rastu a kódexu pravidiel je v rozmedzí uvedenom pre členské štáty eurozóny a ERM II a tiež primerane odráža mieru zadlženia a priemerný potenciálny rast produkcie z dlhodobého hľadiska. 19. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Hoci program nie je veľmi jednoznačný pokiaľ ide o špecifické opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom dosiahnuť cieľovú hodnotu deficitu pre rok 2007, v aktualizácii sa zdôrazňuje, že strednodobý rozpočtový rámec schválený vládou sa výlučne zakladá na súčasne platných právnych predpisoch a na vládou schválených zmenách právnych predpisov. Súčasná vláda doposiaľ viac než dodržiavala rozpočtové ciele stanovené v predchádzajúcich programoch: po nižšom deficite ako sa očakávalo v roku 2004 je pre rok 2005 predpokladaný lepší výsledok ako sa plánovalo (za predpokladu, že sa nezapočítajú zrušenia dlhu v hodnote 0,8 % HDP). Napriek tomu boli niektoré finančné zdroje, ktoré boli v roku 2005 uvolnené úrokovými výdavkami nižšími ako sa očakávalo, použité na pokrytie iných nerozpočtových verejných výdavkov. To zdôrazňuje jasnú potrebu záväznejších stropov pre výdavkové položky. 20. So zreteľom na hodnotenie rizika sa pozícia rozpočtu v programe zdá byť konzistentná s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúča Rada. Rozpočtová pozícia v programe však nemusí byť dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobých cieľov programu v roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V roku 2008 (rok nasledujúci po korekcii nadmerného deficitu) nie je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu predpokladanému v programe v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že pre členské štáty eurozóny a ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo zodpovedať 0,5 % HDP ako štandardná hodnota a že úprava v priaznivých hospodárskych podmienkach by mala byť vyššia a v nepriaznivých hospodárskych podmienkach môže byť nižšia. Najmä v roku 2008 predstavuje zlepšenie štrukturálneho salda iba približne ¼ % HDP, kedy cyklické podmienky signalizujú „priaznivé obdobie“[7]. 21. Odhaduje sa, že miera zadlženia v roku 2005 dosiahla 33,7 % HDP, to znamená dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast miery zadlženia o 2,5 percentuálneho bodu. 22. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Slovenská republika čelí na základe plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu strednému riziku. Úroveň dlhu je značne pod referenčnou hodnotou 60 % a pri tejto hodnote by sa mala aj naďalej udržať za predpokladu, že sa politika v nasledujúcich dvoch desaťročiach nezmení. Slovenská republika nedávno zaviedla dvojstupňovú dôchodkovú reformu, ktorá tlmí zvýšenie verejných výdavkov v budúcnosti. V súčasnosti vysoký štrukturálny deficit však zamedzuje zníženiu miery dlhu/HDP, čo zvyšuje riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti. S cieľom znížiť riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti je nevyhnutné strednodobé precízne implementovanie plánovanej konsolidácie verejných financií. 23. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú prevažne konzistentné so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008. Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. 24. Národný reformný program Slovenskej republiky predložený 14. októbra 2005 v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a pracovné príležitosti určuje tieto výzvy so značnými vplyvmi na verejné financie: i) informačná spoločnosť, ii) výskum a vývoj a inovácie, ako aj iii) vzdelávanie a zamestnanosť. Rozpočtové vplyvy opatrení stanovených v národnom reformnom programe sú naplno zohľadnené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. V konvergenčnom programe sú opísané už prijaté reformy daňového a dôchodkového systému. Rozpočet pre rok 2006 ako i rozpočtový rámec na obdobie 2006 – 2008 počítajú s významným zvýšením na strane výdavkov na vzdelávanie a výskum a vývoj, čím zohľadňujú priority stanovené v národnom reformnom programe. Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 by Slovenská republika na základe stanoviska Rady mala: i) zvýšiť úsilie v štrukturálnej rozpočtovej úprave, v prípade, že chýba akékoľvek rozpätie pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre rok 2007 (ktorý je termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom naplno využiť úpravu perspektív rastu smerom nahor v porovnaní s tými perspektívami, ktoré sa zakladajú na odporúčaniach Rady a ii) zvýšiť záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov pre ústrednú vládu. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | neuv. | KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | neuv. | Inflácia HISC (v %) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 | KOM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | neuv. | KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | neuv. | Produkčná medzera (v % z potenciálneho HDP) | KP dec. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | KOM nov. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | neuv. | KP nov. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | neuv. | Celkové saldo verejných financií (v % HDP) | KP dec. 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 | KOM nov. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | neuv. | KP nov. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | neuv. | Primárne saldo (v % HDP) | KP dec. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 | KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | neuv. | KP nov. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | neuv. | Cyklicky upravované saldo (v % HDP) | KP dec. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 | KOM nov. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | neuv. | KP nov. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Štrukturálna rovnováha3 (v % HDP) | KP dec. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 | KOM nov. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | neuv. | KP nov. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh7 (v % HDP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | KOM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | neuv. | KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | neuv. | Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú dopad rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať do oznámenia z jari 2007. Vrátane tohto dopadu by celkové saldo verejných financií predstavovalo v súlade s aktualizovaným programom -3,2 % HDP v roku 2004, - 4,9 % v roku 2005, -4,2 % v roku 2006, -3,0 % v roku 2007 a -2,7 % v roku 2008. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravované saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez započítania jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 4 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia podľa programu (0,8 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu a 0,1 % v roku 2004 s účinkom zníženia deficitu). 5 Jednorazové a ostatné opatrenia podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (0,8 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu). 6 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % a 5,1 % v uvedenom poradí na obdobie rokov 2004 – 2007. 7 V prognózach vývoja dlhu (na rozdiel od prognóz vývoja deficitu) uvedených v programe bolo zohľadnené rozhodnutie Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových systémov. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu stabilizačných a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra. [3] Chýbajú však časti týkajúce sa dôsledkov rastu „hlavné štrukturálne reformy“ a citlivosti rozpočtových prognóz pri rôznych scenároch a dohadoch. Štruktúra kapitoly týkajúcej sa inštitucionálnych aspektov verejných financií nezodpovedá štruktúre vzoru. [4] Všimnite si však, že chýbajú povinné údaje týkajúce sa nominálneho efektívneho výmenného kurzu, aby sa vopred nerozhodlo stanovenie výmenného kurzu eura. Takisto chýbajú údaje týkajúce sa FISIM a celkových výdavkov verejných financií rozdelených podľa úloh. [5] Podrobné údaje týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti sú útvarmi Komisie poskytnuté vo formálnom hodnotení programu, ktoré bude uverejnené na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm. [7] Podrobné údaje týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti sú útvarmi Komisie poskytnuté vo formálnom hodnotení programu, ktoré bude uverejnené na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.