Osobitná správa č. 12/2013 „Môžu Komisia a členské štáty preukázať, že rozpočtové prostriedky EÚ vyčlenené na politiku rozvoja vidieka sa riadne vynakladajú?“





GLOSÁR Cieľ : Stanovenie výstupov, výsledkov a dosahov, ktoré sa majú získať prostredníctvom "zásahu". Diverzifikačné opatrenia : Tri opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka zamerané na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva: "diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam"; "podpora pre zriaďovanie a rozvoj mikropodnikov"; "podpora činností v oblasti cestovného ruchu". Dosahy : Dlhodobejšie sociálno-ekonomické a environmentálne účinky. Efektívnosť : Dosiahnutie čo najlepšieho pomeru medzi účinnosťou a nákladmi. Hodnotenie : Pravidelný zber a analýza dôkazov na účel vyvodenia záverov o účinnosti a efektívnosti "zásahov". To môže zahŕňať posúdenie relevantnosti, koherentnosti a európskej pridanej hodnoty politiky. Monitorovanie : Pravidelné skúmanie zdrojov, výstupov a výsledkov "zásahov". Mŕtva váha : Situácia, keď by sa dotovaná operácia úplne alebo čiastočne vykonala bez poskytnutia grantovej pomoci. Opatrenie : Schéma pomoci na vykonávanie politiky. V rámci opatrenia sa vymedzujú pravidlá vykonávania "operácií", ktoré možno financovať. Operácia : Projekt, zmluva alebo iná akcia financovaná v rámci "opatrenia". Os : Rozvoj vidieka v programovom období 2007 – 2013 sa uskutočňuje v rámci troch tematických osí, ktoré predstavujú koherentné skupiny opatrení v oblasti rozvoja vidieka, a jednej horizontálnej osi slúžiacej na realizáciu prístupu Leader (os Leader). Program rozvoja vidieka (PRV) : Program rozvoja vidieka je programový dokument, ktorý vypracoval členský štát s cieľom plánovať a vykonávať politiku EÚ v oblasti rozvoja vidieka. PRV môže byť vypracovaný na regionálnej alebo celoštátnej úrovni a schvaľuje ho Komisia. Riadiaci orgán : Vnútroštátny alebo regionálny orgán, ktorý členský štát poveril riadením programu rozvoja vidieka (PRV). Riadne finančné hospodárenie : Hospodárenie s rozpočtom EÚ v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti. SRMH : Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie. Strategické usmernenia Spoločenstva : Rozhodnutie Rady, v ktorom sú stanovené priority Európskej únie v oblasti rozvoja vidieka. Účinnosť : Dosiahnutie stanovených cieľov. Ukazovateľ : Merateľná náhrada cieľa, ktorá poskytne užitočné informácie potrebné na posúdenie miery plnenia cieľa. (Verejný) zásah : Akcia, ako je "operácia", "opatrenie", program alebo projekt, ktorú vykonáva verejný orgán alebo ktorá je financovaná verejným orgánom. Výsledky : Priame účinky alebo zmeny vyplývajúce zo "zásahu". Výstupy : Niečo, čo sa získava prostredníctvom zdrojov vyčlenených na "zásah". Zdieľané hospodárenie : Metóda plnenia rozpočtu EÚ, v rámci ktorej Komisia deleguje vykonávanie úloh na členské štáty, pričom nesie konečnú zodpovednosť. ZHRNUTIE I. Na programové obdobie 2007 – 2013 EÚ vyčlenila takmer 100 mld. EUR na dosiahnutie svojich cieľov v oblasti rozvoja vidieka. Cieľom tohto auditu je preskúmať otázku, či Komisia a členské štáty môžu preukázať, že rozpočtové prostriedky EÚ vyčlenené na politiku rozvoja vidieka sa riadne vynakladajú. Kľúčovým prvkom tohto preskúmania je systém monitorovania a hodnotenia. II. Systém monitorovania a hodnotenia by mal poskytovať informácie o tom, či výdavky sú, alebo nie sú účinné a efektívne. Takéto informácie sú potrebné na zabezpečenie povinnosti zodpovedať sa, t. j. informovania Európskeho parlamentu, Rady a verejnosti o tom, čo sa dosiahlo prostredníctvom rozpočtu EÚ, a preukázania, že rozpočet sa vynaložil efektívnym a účinným spôsobom v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. Monitorovanie a hodnotenie tiež umožňuje identifikovať nedostatky a vykonať zmeny v rámci sedemročného programového obdobia, ako aj pri navrhovaní budúcich politík, právnych predpisov a výdavkových programov. III. Vo svojich predchádzajúcich správach Dvor audítorov opakovane poukazoval na vážne nedostatky v dostupnosti a kvalite informácií o monitorovaní a hodnotení výdavkov na rozvoj vidieka. V tejto správe sa konsolidujú a rozvíjajú predchádzajúce zistenia. IV. Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia a členské štáty nedostatočne preukázali, čo sa dosiahlo v súvislosti s cieľmi politiky rozvoja vidieka, pričom chýba záruka, že rozpočet EÚ bol riadne vynaložený. V. Konkrétne Dvor audítorov zistil, že: a) ciele stanovené v súvislosti s výdavkami na rozvoj vidieka neboli dostatočne jasné; d) dostupné informácie a výkazy dosiahnutých výsledkov nepostačovali na to, aby sa preukázala miera, do akej sa splnili stanovené ciele, ako aj skutočnosť, že rozpočet EÚ sa vynaložil účinným a efektívnym spôsobom; c) dostupné informácie z monitorovania a hodnotenia sa nedostatočne použili na zlepšenie efektívnosti a účinnosti výdavkov na rozvoj vidieka. VI. Zlepšenie monitorovania a hodnotenia sa môže a malo by sa dosiahnuť v zostávajúcom časovom úseku súčasného programového obdobia, v súvislosti s ktorým sa výdavky prestanú realizovať v roku 2015. Okrem toho predstavuje nadchádzajúce programové obdobie 2014 – 2020 pre Komisiu a členské štáty príležitosť na zabezpečenie oveľa dôležitejšej úlohy účinnosti a efektívnosti výdavkov pri navrhovaní opatrení a prijímaní programových rozhodnutí a následne aj pri výbere operácií a projektov, ktoré sa budú financovať. VII. Dvor audítorov preto vydáva tieto odporúčania: a) Členské štáty a Komisia by mali využívať monitorovanie a hodnotenie na zlepšenie svojho zamerania na dosahovanie výsledkov v zostávajúcom časovom úseku súčasného programového obdobia. b) Členské štáty a Komisia by mali prijať už teraz opatrenia s cieľom zabezpečiť, že na základe následných hodnotení programového obdobia 2007 – 2013 vykonaných v roku 2015 bude možné získať porovnateľné informácie dobrej kvality. c) V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 by Komisia a členské štáty mali zlepšiť koncepciu SRMH s cieľom získať včasnejšie, relevantnejšie, spoľahlivejšie a porovnateľnejšie informácie, najmä pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť opatrení pri dosahovaní výsledkov. d) Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, že PRV na obdobie 2014 – 2020 poskytnú lepší základ pre riadne finančné hospodárenie a budú obsahovať špecifické a merateľné ciele, ako aj plány na monitorovanie a hodnotenie efektívnosti a účinnosti programov. e) Členské štáty by mali zahrnúť do implementačných systémov PRV na obdobie 2014 – 2020 koncepciu účinnosti a efektívnosti a znova použiť na monitorovanie a hodnotenie informácie zhromaždené v súvislosti s postupmi pre podávanie žiadostí, výber a platby. f) Členské štáty a Komisia by mali zlepšiť svoje vykazovanie výsledkov dosiahnutých prostredníctvom rozpočtu EÚ s cieľom posilniť zodpovednosť. To by malo zahŕňať systematickejšiu kontrolu opatrení prijatých v nadväznosti na zistenia z hodnotení. ÚVOD 1. EÚ vyčlenila takmer 100 mld. EUR na dosiahnutie cieľov v oblasti rozvoja vidieka v programovom období 2007 – 2013. Členské štáty takisto vyčlenili zo svojich vlastných zdrojov 58 mld. EUR na spolufinancovanie programov rozvoja vidieka. 2. Európska rada zdôraznila, že každé euro z rozpočtu EÚ musí byť vynaložené nielen správne, ale aj riadne. Audity realizované Dvorom audítorov však neustále preukazujú, že koncepcia a vykonávanie kľúčových opatrení v oblasti rozvoja vidieka nedostatočne zabezpečuje zameranie opatrení na dosahovanie cieľov politiky čo najúčinnejším spôsobom. To znamená, že systémy na plnenie rozpočtu sa nemôžu opierať o istotu, že výdavky sú účinné a efektívne. Preto je o to dôležitejšie, aby členské štáty a Komisia mohli preukázať, aké výsledky sa dosiahli v súvislosti s cieľmi v oblasti rozvoja vidieka. 3. Kľúčovým prvkom pri zabezpečovaní riadneho vynakladania rozpočtu EÚ je monitorovanie a hodnotenie. Monitorovanie je pravidelné skúmanie výdavkov, výstupov a výsledkov, ktoré poskytuje aktualizované informácie o tom, či programy napredujú podľa plánu. Hodnotenie je pravidelný zber a analýza dôkazov vrátane informácií získaných na účel monitorovania, ktorých cieľom je vyvodenie záverov o účinnosti a efektívnosti programu alebo politiky. Na základe informácií z monitorovania a hodnotenia o tom, že výdavky nie sú účinné či efektívne, možno vykonať zmeny v rámci sedemročného programového obdobia, ako aj pri navrhovaní budúcich právnych predpisov a programov. 4. Takéto informácie sú potrebné na zabezpečenie povinnosti zodpovedať sa, t. j. informovania Európskeho parlamentu, Rady a verejnosti o tom, čo sa dosiahlo prostredníctvom rozpočtu EÚ, a preukázania, že rozpočet bol riadne vynaložený. 5. Doposiaľ Dvor audítorov opakovane nachádzal vážne nedostatky v dostupnosti a kvalite informácií o monitorovaní a hodnotení rozvoja vidieka. V tabuľke 1 sa uvádzajú nedávne zistenia Dvora audítorov týkajúce sa týchto nedostatkov. TABUĽKA1 ZISTENIA Z MONITOROVANIA A HODNOTENIA POLITIKY ROZVOJA VIDIEKA UVEDENÉ V OSOBITNÝCH A VÝROČNÝCH SPRÁVACH DVORA AUDÍTOROV Osobitná správa č. 5/2010 Realizácia prístupu Leader v rozvoji vidieka | Z rozpočtu EÚ sa prispelo na program Leader+ viac než 2 mld. EUR a na obdobie 2007 – 2013 sa plánuje viac než 5 mld. EUR. Komisia zatiaľ nepreukázala účinnosť alebo efektívnosť výdavkov... | Osobitná správa č. 7/2011 Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná? | Ciele boli príliš vágne, aby mohli poslúžiť na hodnotenie miery ich plnenia. Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie je pokrokom, no prináša málo informácií o dosiahnutých prínosoch pre životné prostredie (plánuje sa vyčleniť 22 mld. EUR). | Osobitná správa č. 8/2012 Zameranie pomoci na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov | Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie... neposkytuje relevantné údaje, ktoré možno použiť na monitorovanie výsledkov dosiahnutých prostredníctvom vynaložených finančných prostriedkov. Definované ukazovatele neumožňujú monitorovať pokrok v dosahovaní priorít EÚ, pričom sa zistilo, že údaje sú málo spoľahlivé a neumožňujú porovnávanie medzi členskými štátmi a/alebo regiónmi (plánuje sa vyčleniť 11 mld. EUR). | Osobitná správa č. 1/2013 Je podpora EÚ pre potravinársky priemysel účinná a efektívna z hľadiska pridávania hodnoty poľnohospodárskym výrobkom? | ... Komisia a členské štáty budú mať pri programovaní podpory na obdobie 2014 – 2020 nedostatočný základ na vyhodnotenie účinnosti 9 mld. EUR vyčlenených na opatrenie. | Osobitná správa č. 6/2013 Dosiahli členské štáty a Komisia prostredníctvom opatrení na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva efektívny pomer medzi kvalitou a nákladmi? | Chýbalo účinné monitorovanie a hodnotenie opatrení, preto existuje skutočné riziko, že nebudú známe výsledky rozpočtových prostriedkov pridelených projektom. Strategická priorita EÚ v oblasti vytvárania pracovných miest sa nezamerala správne a keď bolo zrejmé, že stanovené ciele sa nesplnia, chýbalo aktívne riadenie (plánuje sa vyčleniť 5 mld. EUR). | Výročná správa za rok 2011, kapitola 10 | Generálne riaditeľstvá Komisie nestanovili ani nevykazovali ciele pre prevádzkové činnosti súvisiace s hospodárnosťou (náklady na vstupy) alebo efektívnosťou ... opis dosiahnutých cieľov politiky poskytuje obmedzené informácie o výsledkoch a dosahu; zameriava sa skôr na vstupy a výstupy ... predkladanie správ o dosiahnutej výkonnosti [bolo] založené na neúplných údajoch... | 6. Zavedenie nového programového obdobia predstavuje pre Komisiu a členské štáty príležitosť na nápravu týchto nedostatkov a zriadenie systémov zameraných na získavanie spoľahlivých a včasných informácií o výsledkoch výdavkov v období 2014 – 2020. So zreteľom na uvedené skutočnosti Dvor audítorov v tejto správe konsoliduje a rozvíja svoje predchádzajúce zistenia s cieľom vydať praktické odporúčania, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu riadneho finančného hospodárenia v rámci politiky rozvoja vidieka v období 2014 – 2020. POLITIKA ROZVOJA VIDIEKA A SPOLOČNÝ RÁMEC PRE MONITOROVANIE A HODNOTENIE (SRMH) 7. Politika EÚ v oblasti rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 2013 sa vykonáva v rámci troch "tematických osí". Každá os pozostáva z viacerých opatrení zameraných na dosiahnutie cieľov politiky (ktoré sa uvádzajú nižšie v tejto správe v tabuľke 2). Štvrtá os nazývaná Leader je zameraná na dosiahnutie tých istých cieľov prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja pod vedením komunít. 8. EÚ stanovila "priority v oblasti rozvoja vidieka" v strategických usmerneniach Spoločenstva – rozhodnutí Rady 2006/144/ES [1], v ktorom sa táto politika stavia do kontextu širších cieľov EÚ, najmä göteborských cieľov udržateľnosti a lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Podľa tohto rozhodnutia je hlavnou prioritou osi 3 napríklad vytvorenie pracovných príležitostí a podmienok pre rast. 9. Členské štáty vypracúvajú programy rozvoja vidieka (PRV) na celoštátnej alebo regionálnej úrovni. Po tom, čo tieto programy schváli Komisia, ich členské štáty vykonávajú v rámci "zdieľaného hospodárenia". 10. V nariadení EÚ o rozvoji vidieka sa stanovil "Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie" (SRMH) na programové obdobie 2007 – 2013 [2]. Išlo o nový systém zavedený v roku 2007 a zahŕňajúci spoločné ukazovatele, ktorých cieľom je sledovať pokrok v súvislosti s cieľmi v oblasti rozvoja vidieka spôsobom, ktorý umožňuje porovnávanie všetkých PRV a zhrnutie údajov. V SRMH sa tiež vyžaduje, aby nezávislí hodnotitelia vykonali v súvislosti s každým PRV predbežné hodnotenie, hodnotenie v polovici obdobia v roku 2010, ako aj následné hodnotenie v roku 2015. 11. V nariadení Komisie [3] sa stanovujú špecifickejšie požiadavky, pričom sa uvádza zoznam spoločných východiskových ukazovateľov a ukazovateľov výstupov, výsledkov a dosahov. Definície ukazovateľov, spoločné hodnotiace otázky a metodické usmernenia sa uvádzajú v nezáväznej "Príručke k SRMH", ktorú vydala Komisia [4]. 12. Členské štáty boli povinné stanoviť vo svojich PRV konkrétne a overiteľné ciele spolu s cieľmi týkajúcimi sa spoločných ukazovateľov. Keďže prostredníctvom spoločných ukazovateľov sa nedajú v plnej miere sledovať všetky účinky jednotlivých PRV, od členských štátov sa tiež požadovalo stanovenie obmedzeného počtu dodatočných ukazovateľov. Ďalšou povinnosťou členských štátov je zaviesť systémy na zber údajov a zorganizovať hodnotenia. Vypracovávajú výročné správy o pokroku založené na informáciách z monitorovania a hodnotenia, v ktorých by sa malo informovať o pokroku v programe vo vzťahu k stanoveným cieľom. Riadiace orgány a monitorovacie výbory členských štátov sú povinné používať informácie z monitorovania a hodnotenia na podporu zlepšenia kvality programov a ich vykonávania. 13. Komisia koordinuje SRMH. Zamestnanci Komisie skúmajú výročné správy o pokroku a vypracovávajú súhrn údajov z monitorovania. Môžu sa zúčastňovať ako pozorovatelia na schôdzach monitorovacích výborov členských štátov a zasadajú raz ročne spolu s riadiacimi orgánmi s cieľom preskúmať hlavné výsledky dosiahnuté v predchádzajúcom roku v súvislosti s každým PRV. Komisia uzatvára zmluvy s hodnotiteľmi, ktorí vypracovávajú zhrnutia hodnotení v polovici obdobia a následných hodnotení, a uverejňuje správy. Komisia je tiež povinná vypracovať niekoľko správ týkajúcich sa vykonávania a výsledkov politiky rozvoja vidieka (pozri bod 51). 14. Monitorovanie a hodnotenie má svoju cenu. V členských štátoch EÚ spolufinancuje "technickú pomoc", ktorá môže zahŕňať náklady vzniknuté pri zbere a spracúvaní údajov z monitorovania (náklady na personál, počítačové systémy atď.), ako aj výdavky na štúdie a hodnotenia. V programovom období 2007 – 2013 sa na technickú pomoc vyčlenilo len o niečo menej ako 2 % z rozpočtov PRV (1,9 mld. EUR), čo zahŕňa aj iné technické činnosti, ako je napríklad kontrola správnosti výdavkov. Dodatočné náklady, ktoré vznikli priamo Komisii, zahŕňajú náklady na vypracovanie zhrnutí z následných hodnotení PRV členských štátov a z ich hodnotení v polovici obdobia a prevádzkové náklady Poradenského centra pre hodnotenie a Výboru expertov v oblasti hodnotenia [5]. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 15. Dvor audítorov skúmal otázku, či Komisia a členské štáty môžu preukázať, že rozpočtové prostriedky EÚ vyčlenené na politiku rozvoja vidieka sa riadne vynakladajú. Pri audite sa riešili tri podotázky: a) Existujú jasné vyjadrenia o tom, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom výdavkov na rozvoj vidieka? b) Zverejnili sa spoľahlivé informácie o výsledkoch, v ktorých sa uviedlo, čo sa dosiahlo prostredníctvom výdavkov a nakoľko to bolo účinné? c) Použili sa informácie z monitorovania a hodnotenia na zlepšenie účinnosti a efektívnosti výdavkov? 16. Audit sa týka predovšetkým stanovenia cieľov a cieľových hodnôt ukazovateľov pre PRV na obdobie 2007 – 2013 a následného vytvárania, vykazovania a využívania informácií z monitorovania a hodnotenia. Je zameraný na opatrenia v oblasti rozvoja vidieka, ktoré Dvor audítorov kontroloval od roku 2010. Dokopy to predstavuje 53 % celkových výdavkov na rozvoj vidieka naplánovaných na obdobie 2007 – 2013. V tabuľke 2 sa nachádza stručný opis opatrení kontrolovaných Dvorom audítorov od roku 2010 spolu s príslušnými cieľmi a ukazovateľmi výsledkov. TABUĽKA 2 VYBRANÉ OPATRENIA PRV A PRÍSLUŠNÉ UKAZOVATELE VÝSLEDKOV Ciele osí | Vybrané opatrenia | Opis opatrení | Spoločné ukazovatele výsledkov | OS 1: zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva podporovaním reštrukturalizácie, rozvoja a inovácie | Modernizácia poľnohospodárskych podnikov Článok 20 písm. b) bod i) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Granty na investície do poľnohospodárskych strojov a zariadení, ako sú traktory, kombajny, poľnohospodárske budovy, zariadenia na skladovanie, zavlažovacie zariadenia atď. | Počet poľnohospodárskych podnikov zavádzajúcich nové produkty a/alebo techniky;Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Pridávanie hodnoty poľnohospodárskym produktom a produktom lesného hospodárstva Článok 20 písm. b) bod iii) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Granty na investície do zariadení na spracovanie potravín, používané napríklad pri výrobe olivového oleja a mliečnych výrobkov, balení ovocia a zeleniny, spracovávaní mäsa atď. | Počet podnikov zavádzajúcich nové produkty a/alebo techniky;Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | OS 2: zlepšenie životného prostredia a vidieckej krajiny podporovaním obhospodarovania pôdy | Agroenvironmentálne platby Článok 36 písm. a) bod iv) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Platby poľnohospodárom a iným pôdohospodárom, ktorí prijmú dobrovoľný agroenvironmentálny záväzok na obdobie 5 až 7 rokov. Platby na hektár alebo na dobytčiu jednotku pokrývajú dodatočné náklady alebo ušlé príjmy súvisiace so špecifickým prijatým záväzkom (napr. organické poľnohospodárstvo, ochrana vodných zdrojov, podpora voľného života zvierat atď.). | Dobre obhospodarované plochy, ktoré prispievajú k: zlepšeniu biodiverzity,zlepšeniu kvality vody,zmierneniu zmeny klímy,zlepšeniu kvality pôdy,predchádzaniu marginalizácii a opúšťaniu pôdy. | OS 3: zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora diverzifikácie hospodárskej činnosti | Diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam Článok 52 písm. a) bod i) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Granty na investície členov poľnohospodárskej domácnosti, ktorí uskutočňujú diverzifikáciu na nepoľnohospodárske činnosti, ako sú obchody na farmách, agroturizmus či iné činnosti. | Zvýšenie nepoľnohospodárskej hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikochCelkový počet vytvorených pracovných príležitostí (rozdelenie podľa pracovných príležitostí na farme/mimo farmy, rodovej príslušnosti a vekovej kategórie) | Podpora pre zriaďovanie a rozvoj podnikov Článok 52 písm. a) bod ii) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Granty na investície vidieckych mikropodnikov (menej než 10 zamestnancov a obrat menej než 2 mil. EUR) alebo na zriaďovanie nových mikropodnikov. | Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí (rozdelenie podľa pracovných príležitostí na farme/mimo farmy, rodovej príslušnosti a vekovej kategórie)Zvýšenie nepoľnohospodárskej hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Podpora činností v oblasti cestovného ruchu Článok 52 písm. a) bod iii) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Granty na investície do turistických ubytovacích zariadení a služieb, turistickej infraštruktúry malých rozmerov (ako sú turistické trasy a informačná tabule v turistických lokalitách) a uvádzania služieb vidieckeho cestovného ruchu na trh | Prírastok počtu návštev turistov (rozdelenie podľa počtu návštevníkov, ktorí prenocujú mimo domova, a denných návštevníkov)Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí (rozdelenie podľa pracovných príležitostí na farme/mimo farmy, rodovej príslušnosti a vekovej kategórie) | OS 4 – LEADER: vykonávanie stratégií miestneho rozvoja zamerané na dosiahnutie cieľov jednej alebo viacerých z troch ostatných osí | Článok 63 písm. a) nariadenia (ES) č. 1698/2005 | Podpora vidieckych komunít pri vykonávaní integrovaných a inovačných stratégií, ktoré prispievajú k dlhodobo udržateľnému rozvoju územných celkov. V rámci osi Leader sa uplatňuje prístup zdola hore, čo znamená, že rozhodovacou právomocou v súvislosti s vypracovávaním a vykonávaním stratégií miestneho rozvoja disponujú miestne akčné skupiny. | Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí (rozdelenie podľa pracovných príležitostí na farme/mimo farmy, rodovej príslušnosti a vekovej kategórie)Počet účastníkov, ktorí úspešne ukončili odbornú prípravu | 17. Práca vykonaná v rámci tohto auditu v období od januára do apríla 2013 sa sústreďuje na 12 PRV, ktoré boli zahrnuté do predchádzajúcich auditov realizovaných Dvorom audítorov [6]. Tieto PRV dokopy predstavujú o niečo viac ako 50 % celkových výdavkov na rozvoj vidieka naplánovaných na obdobie 2007 – 2013. V grafe sa uvádzajú PRV, na ktoré sa vzťahuje tento audit, a ich podiel na celkovom rozpočte vyčlenenom na rozvoj vidieka v programovom období 2007 – 2013. 18. Príslušné členské štáty a Komisia poskytli informácie o opatreniach prijatých v nadväznosti na predchádzajúce audity vykonané Dvorom audítorov. Dvor audítorov okrem toho preskúmal najaktuálnejšie informácie z monitorovania a hodnotenia získané v súvislosti s vybranými opatreniami. Vo väčšine prípadov šlo o údaje z výročnej správy o pokroku za rok 2011 dokončenej v druhej polovici roka 2012. Dvor audítorov preskúmal, ako Komisia riadi SRMH a informuje o vykonávaní politiky a dosiahnutých výsledkoch, ako aj jej dozorné činnosti týkajúce sa vybraných opatrení a PRV a spôsob, akým využíva informácie z monitorovania a hodnotenia pri schvaľovaní zmien a doplnení PRV. GRAF VYBRANÉ PROGRAMY ROZVOJA VIDIEKA: PODIEL NA CELKOVOM VYČLENENOM ROZPOČTE (2007 – 2013) +++++ TIFF +++++ Zdroj:Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka PRIPOMIENKY EXISTUJÚ JASNÉ VYJADRENIA O TOM, ČO SA MÁ DOSIAHNUŤ PROSTREDNÍCTVOM VÝDAVKOV NA ROZVOJ VIDIEKA? 19. Ciele sú vyjadrením toho, čo sa má dosiahnuť prostredníctvom politík a programov, pričom umožňujú uskutočňovať voľby pri vyčleňovaní rozpočtov a navrhovať a zavádzať opatrenia pri zachovaní primeranej rovnováhy medzi očakávanými výsledkami a nákladmi. Ciele tiež predstavujú referenčný bod, s ktorým možno porovnávať dosiahnuté výsledky. To umožňuje identifikovať nedostatočne splnené ciele a následne prijať nápravné opatrenia a zlepšiť účinnosť a efektívnosť. Ciele tiež poskytujú základ pre vyhodnocovanie výkonnosti, t. j. základ pre povinnosť zodpovedať sa: branie osôb, ktoré hospodária s prostriedkami EÚ, na zodpovednosť za účinné a efektívne vynakladanie rozpočtu EÚ. Na tieto účely by mali byť ciele SMART (špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené), ako sa stanovuje v nariadení o rozpočtových pravidlách EÚ [7]. 20. V rámci cieľov by sa mala predovšetkým opisovať budúca situácia, t. j. zmena alebo výsledok, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom politiky alebo programu. Musia byť vyjadrené tak, aby bolo možné overiť, či sa dosiahli. Napokon musia byť vyčíslené alebo sa v súvislosti s nimi musia stanoviť náležité ukazovatele s cieľovými hodnotami, čím sa poskytne základ pre zabezpečenie toho, že programy budú predstavovať hodnotu za peniaze a prínos pri riadení opatrení (výbere operácií na financovanie) spôsobom, ktorý umožní efektívne dosahovanie cieľov. 21. Pri všetkých auditoch výkonnosti týkajúcich sa rozvoja vidieka Dvor audítorov posúdil, či sú ciele stanovené v právnych predpisoch a PRV špecifické a merateľné. Dvor audítorov preskúmal odpovede Komisie a členských štátov na predchádzajúce zistenia, ako aj zmeny, ktoré sa následne vykonali v súvislosti s 12 vybranými PRV. V RÁMCI POLITIKY EÚ V OBLASTI ROZVOJA VIDIEKA SA NEVYČÍSĽUJÚ ANI NESTANOVUJÚ CIELE: TÚTO ÚLOHU BY MALI VYKONÁVAŤ ČLENSKÉ ŠTÁTY V RÁMCI PROGRAMOV ROZVOJA VIDIEKA… 22. Priority EÚ v oblasti rozvoja vidieka sú stanovené v strategických usmerneniach Spoločenstva a v nariadení o rozvoji vidieka sa stanovujú tri ciele tejto politiky (pozri body 7 a 8). V nariadení je opísaných niekoľko opatrení, ktoré môžu členské štáty prijať v záujme dosiahnuť tieto ciele, no neuvádzajú sa v ňom konkrétnejšie ciele v súvislosti s každým opatrením. 23. Ciele v oblasti rozvoja vidieka nie sú vyčíslené na úrovni EÚ. Ciele sú vyjadrené v pojmoch zlepšenie konkurencieschopnosti a posilnenie diverzifikácie. Neuvádza sa však, do akej miery chce EÚ prostredníctvom rozpočtu EÚ dosiahnuť zlepšenie a diverzifikáciu [8]. 24. V právnych predpisoch sa od členských štátov vyžaduje, aby vo svojich PRV stanovili "konkrétne overiteľné ciele a ukazovatele", ktoré "umožňujú meranie pokroku programu a jeho efektívnosti a účinnosti". Pred schválením PRV je Komisia povinná zabezpečiť, aby bol tento program "v súlade" so strategickými usmerneniami Spoločenstva (prioritami EÚ) a príslušným nariadením. 25. Ku každému cieľu EÚ prispieva viacero opatrení: na zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, t. j. cieľ osi 1, je zameraných 16 rôznych opatrení. Opatrenie tiež môže prispievať k dosahovaniu viac než jedného cieľa: napríklad v rámci opatrenia "modernizácia poľnohospodárskych podnikov" (os 1) je zároveň možné znížiť environmentálny dosah poľnohospodárstva (cieľ osi 2). Preto je potrebné stanoviť jasný plán výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom každého opatrenia, ak majú PRV poskytnúť odôvodnený základ pre vyčleňovanie zdrojov v prvom rade, ako aj pre riadenie opatrení v záujme dosiahnutia naplánovaných cieľov a napokon pre podávanie správ o účinnosti a efektívnosti opatrení. … V RÁMCI PROGRAMOV ROZVOJA VIDIEKA SA VŠAK NEDOSTATOČNE STANOVUJÚ ŠPECIFICKÉ CIELE SPOLU S CIEĽMI TÝKAJÚCIMI SA VÝSLEDKOV 26. Ako je uvedené vyššie, v príslušnom nariadení EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby na základe svojich rôznych potrieb stanovených vo fáze programovania určili špecifické ciele. Až na pár výnimiek sú však ciele PRV vyjadrené všeobecne a otvoreným spôsobom (podporovať, zlepšiť, prispievať k, presadzovať atď.). Uvádza sa, čo je cieľom programov, no nie je jasné, aká budúca situácia sa plánuje prostredníctvom nich dosiahnuť. Pri takýchto nešpecifických cieľoch nie je možné zhodnotiť, či boli dostatočne splnené alebo nie. 27. Tento nedostatok špecifických cieľov nielen sťažuje monitorovanie a hodnotenie, ale tiež prispieva k nedostatočnému zameraniu členských štátov na účinnosť a efektívnosť pri vykonávaní opatrení, ako to už Dvor audítorov zistil v rámci svojich predchádzajúcich auditov (pozri tabuľku 1). 28. Ciele stanovené v súvislosti so spoločnými výsledkami a ukazovateľmi dosahu, ktoré sa vyžadujú v rámci SRMH, by mali predstavovať určité vyčíslenie a objasnenie cieľov PRV členských štátov. Avšak, ako sa uvádza v nasledujúcich bodoch: v nie všetkých PRV sa stanovili cieľové hodnoty vzťahujúce sa na ukazovatele; stanovené cieľové hodnoty boli skôr odhadom očakávaných výsledkov než vyčíslením cieľov; ukazovatele (a teda i cieľové hodnoty) neboli vždy relevantné pre ciele PRV. 29. Rumunsko bolo jediným z 12 členských štátov, ktorý v súlade s požiadavkami SRMH stanovil vo svojom pôvodnom PRV cieľové hodnoty vzťahujúce sa na všetky ukazovatele výsledkov vybraných opatrení. Komisia schválila ostatné PRV napriek chýbajúcim cieľovým hodnotám. Napríklad Rakúsko nestanovilo vo svojom pôvodnom PRV v rámci agroenvironmentálneho opatrenia žiadne cieľové hodnoty ukazovateľov výstupov alebo výsledkov, hoci toto opatrenie predstavovalo 45 % celkových výdavkov na program. 30. Členské štáty vyčíslili ciele vzťahujúce sa na výsledky požadované v SRMH odhadom očakávaného vplyvu opatrenia dosiahnutého prostredníctvom prideleného rozpočtu. Logickejším prístupom by bolo najskôr identifikovať výsledky potrebné na splnenie potreby alebo dosiahnutie cieľa a následne navrhnúť opatrenie a určiť rozsah, v akom by sa mohla splniť potreba alebo cieľ za pomoci dostupných financií. 31. Niektoré z cieľových hodnôt PRV sa javia ako príliš optimistické odhady očakávaných výsledkov, napríklad cieľ rumunského PRV dosiahnuť dodatočných 7,65 mil. návštev turistov prostredníctvom obmedzených investícií do aktivít cestovného ruchu, čo bolo desaťkrát viac než v ktoromkoľvek inom preskúmanom PRV. Tento cieľ bol následne znížený o 5 miliónov. 32. Spoločné ukazovatele výsledkov nie sú vždy relevantné pre ciele PRV členských štátov, a preto nemajú účinok na vyčíslenie plánovaného dosahu programov. Napríklad v spolkovej krajine Bádensko-Württembersko je relevantnosť ukazovateľa "počet podnikov zavádzajúcich nové produkty alebo techniky" len obmedzená vo vzťahu k cieľom PRV, keďže cieľová hodnota pre tento ukazovateľ je len sedem z 3000 podnikov podporovaných v rámci opatrenia na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov. V tomto prípade sa v rámci PRV stanovili dodatočné ukazovatele spolu s cieľovými hodnotami vzťahujúcimi sa na opatrenie, ktoré boli relevantné pre ciele PRV, ako je napríklad cieľová hodnota týkajúca sa počtu poľnohospodárskych podnikov budujúcich ošipárne zamerané na posilnenie dobrých podmienok zvierat. V mnohých PRV sa však dodatočné ukazovatele nevyužili takýmto spôsobom. Ako príklad možno uviesť PRV Českej republiky, v rámci ktorého sa ukazovateľ týkajúci sa "nových produktov alebo techník" nepovažuje za relevantný pre opatrenia "modernizácia poľnohospodárskych podnikov" a "pridávanie hodnoty poľnohospodárskym výrobkom". V súvislosti s týmito opatreniami sa nestanovili žiadne náhradné ukazovatele. 33. Nedostatky v cieľových hodnotách ukazovateľov spolu s nedostatkom konkrétnych cieľov, ktoré sú opísané vyššie, majú za následok to, že v PRV sa jasne nestanovuje, čo sa má prostredníctvom nich dosiahnuť. 34. Na základe spoločných cieľových hodnôt ukazovateľov výstupov a výsledkov by mala byť Komisia schopná porovnať plánovanú efektívnosť jednotlivých PRV (pre viac informácií pozri bod 61) a zhrnúť cieľové hodnoty na úrovni EÚ v záujme poukázania na plánované výsledky v rámci politiky rozvoja vidieka. Niektoré členské štáty však prezentovali cieľové hodnoty odlišným spôsobom (napríklad "zvýšenie o X %") alebo pomocou inej definície než definície uvedenej v usmerneniach SRMH, čo bráni ich porovnávaniu či zhrnutiu. Podobne, ak cieľové hodnoty v PRV chýbajú, sú neprijateľné alebo neporovnateľné, hodnota konsolidovaných cieľových hodnôt na úrovni EÚ je obmedzená. V prílohe sú uvedené cieľové hodnoty, ktoré chýbali alebo nezodpovedali požiadavkám SRMH. ZVEREJNILI SA SPOĽAHLIVÉ INFORMÁCIE O VÝSLEDKOCH, V KTORÝCH SA UVIEDLO, ČO SA DOSIAHLO PROSTREDNÍCTVOM VÝDAVKOV A NAKOĽKO TO BOLO ÚČINNÉ? 35. Kľúčové informácie z monitorovania a hodnotenia ppreukazujúce účinnosť a efektívnosť sú informácie týkajúce sa výsledkov, keďže poukazujú na priame účinky výdavkov. Musia byť presné, konzistentné, aby bolo možné ich zhrnúť, a mali by poukazovať na účinky výdavkov vo vzťahu k cieľom EÚ a PRV. Informácie by sa mali postupovať rozpočtovým orgánom a zverejňovať spôsobom, ktorý umožňuje preukázať úspech či neúspech financovaných opatrení a účinné a efektívne vynakladanie rozpočtu EÚ. 36. Dvor audítorov preskúmal kvalitu informácií z monitorovania a hodnotenia vo všetkých svojich nedávnych auditoch týkajúcich sa rozvoja vidieka. Zistenia vzťahujúce sa na 12 vybraných PRV sa v prípade potreby aktualizovali. Dvor audítorov preskúmal výročné správy členských štátov o pokroku a "súhrnné správy" [9], ako aj činnosť Komisie zameranú na overovanie kvality poskytnutých informácií. Dvor audítorov tiež preskúmal správy predložené Komisiou (pozri bod 51). UKAZOVATELE VÝSLEDKOV V RÁMCI SPOLOČNÉHO MONITOROVANIA NIE SÚ DOSTATOČNE SPOĽAHLIVÉ 37. SRMH je cenným súborom nástrojov potrebným na získavanie konzistentných a porovnateľných informácií na úrovni EÚ. Skoro sa však ukázalo, že SRMH zavedený v roku 2007 nebol dostatočne dobre vypracovaný. Nie všetky členské štáty plánovali vopred, ako zhromažďovať informácie o spoločných ukazovateľoch. Mnohé členské štáty zaviedli súbežne so svojimi administratívnymi systémami (systémy na posudzovanie, schvaľovanie, overovanie a vyplácanie žiadostí o pomoc) ad hoc opatrenia, čo viedlo k dodatočnej práci pre vnútroštátne a regionálne orgány, ako aj príjemcov. Viedlo to tiež k situácii, keď sa informácie z monitorovania spracovávali osobitne, čo znamenalo riziko pre integritu údajov. 38. Najčastejšie členské štáty získali údaje o výsledkoch z odhadov príjemcov týkajúcich sa očakávaných výsledkov, ktoré boli zahrnuté do ich žiadostí o pomoc alebo v niektorých prípadoch do žiadosti o platbu. V Anglicku a Švédsku orgány overili prijateľnosť týchto údajov a v prípade potreby ich upravili. To im umožnilo vyvodiť záver, že vytvorené pracovné miesta, zvýšenie "hrubej pridanej hodnoty", nové produkty či posilnenie cestovného ruchu boli skutočne výsledkom pomoci, a nie len náhodnou skutočnosťou. Zopár ostatných členských štátov zaviedlo takéto opatrenia na overovanie kvality údajov. 39. V Poľsku mali orgány vo svojich administratívnych systémoch k dispozícii presné informácie o vytvorených pracovných miestach, keďže príjemcovia museli na to, aby im bol vyplatený grant, poskytnúť dôkazy o nových pracovných miestach. Tieto informácie sa však nepoužili v SRMH, keďže orgány uplatnili na príjemcov celkovo menej spoľahlivú metódu, t. j. dotazník, v súvislosti s ktorým nebolo potrebné predložiť žiadny dôkaz či overiť spoľahlivosť údajov. V Českej republike a Maďarsku sa údaje o ukazovateľoch takisto získali na základe dotazníka, pričom sa nevykonali kontroly presnosti údajov. 40. Kontrolované členské štáty mali tendenciu vnímať zhromažďovanie údajov v SRMH ako dodatočnú úlohu, ktorá bola potrebná na dosiahnutie súladu s príslušným nariadením, no mala pre nich malú váhu vo vzťahu k riadeniu ich opatrení, a preto venovali málo pozornosti kvalite tejto činnosti. Tento prístup sa odrazil aj v reakcii viacerých členských štátov na zistenia Dvora audítorov týkajúce sa nedostatkov v ich monitorovaní a hodnotení, keď uviedli, že spravili, čo bolo potrebné na splnenie požiadaviek SRMH. Jeden členský štát napríklad reagoval na zistenie Dvora audítorov, že členské štáty nemajú žiadne plány na monitorovanie a hodnotenie stratégií miestneho rozvoja v rámci osi Leader tak, že zaviedol SRMH, ako je stanovený na úrovni EÚ, a skutočnosť, že sa tento rámec nevzťahuje na os Leader, nie je chybou členských štátov. 41. Na základe vyššie opísaných nedostatkov Dvor audítorov dospel v rámci svojich nedávnych auditov k záveru, že údaje o výsledkoch uvedené v SRMH často nezodpovedajú skutočnej situácii. Nezrovnalosti vyplývajú z nepochopenia, aké informácie treba poskytnúť, ako aj z ťažkosti predpovedať v čase podania žiadosti o pomoc výsledky, ako je "hrubá pridaná hodnota", ktorá závisí od mnohých faktorov vrátane stavu hospodárstva. V niektorých prípadoch návrh opatrenia motivoval žiadateľov k zveličeniu predpokladaných výsledkov, ako je počet pracovných miest, ktoré sa majú vytvoriť, keďže chceli zvýšiť svoje šance na získanie grantu. 42. Spoločné ukazovatele výsledkov predovšetkým ponechávali príliš veľa priestoru na výklad, zhromažďovanie údajov bolo nákladné alebo náročné a niektoré ukazovatele mali obmedzenú hodnotu, keďže nepoukazovali na výsledky opatrení, ako sa uvádza v rámčeku 1. Okrem toho, ako sa uvádza v bode 32, spoločné ukazovatele neboli vždy dostatočne relevantné alebo dostatočne nepreukazovali splnenie cieľov PRV. HODNOTENIA V POLOVICI OBDOBIA NEPOSKYTLI DOSTATOČNÉ ZÁVERY PODLOŽENÉ DÔKAZMI O ÚČINKOCH OPATRENÍ V OBLASTI ROZVOJA VIDIEKA 43. Nedostatky členských štátov týkajúce sa výsledkov monitorovania prispeli k všeobecne neuspokojivej kvalite hodnotení v polovici obdobia. V príslušnom nariadení sa požaduje preskúmať v rámci hodnotení v polovici obdobia nielen mieru využívania zdrojov, ale aj účinnosť a efektívnosť plánovania rozpočtu EÚ, sociálnoekonomický dosah a dosah na priority Únie. Pokiaľ ide o hodnotenia v polovici obdobia, ktoré sa vykonali v roku 2010, mnohí hodnotitelia jednoducho nemali k dispozícii informácie, z ktorých by mohli vychádzať pri svojom hodnotení, či už preto, že opatrenia sa nevykonávali dostatočne dlho na to, aby priniesli výsledky, alebo preto, že členské štáty nezozbierali relevantné a spoľahlivé údaje. Hodnotenia v polovici obdobia boli zamerané na finančné údaje a údaje o výstupoch, pričom sa vykonalo mnoho užitočných analýz implementácie a nedostatkov v údajoch z monitorovania. Zriedkavo však poskytli užitočné informácie o dosahovaní cieľov či účinnosti. RÁMČEK 1 PRÍKLADY ŤAŽKOSTÍ S UKAZOVATEĽMI VÝSLEDKOV Komisia nevydala v súvislosti s opatrením na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov usmernenia k otázke, čo by sa malo považovať za "nový produkt alebo novú techniku". Z údajov Rumunska vyplýva, že k zavedeniu nového produktu alebo novej techniky viedlo 98 % investícií v porovnaní s 13 % v Poľsku a 35 % v Maďarsku. Takýto veľký rozdiel sa nedá vysvetliť rozdielmi v opatreniach, keďže opatrenia sa vzťahujú na podobné typy investícií. V prípade Rumunska takmer každá investícia do nových poľnohospodárskych budov, strojov alebo zariadení splnila definíciu pre daný ukazovateľ. Ukazovateľ výsledkov "dobre obhospodarovaná plocha" je v praxi identický s ukazovateľom výstupu "plocha, na ktorú sa vypláca agroenvironmentálna podpora". Je to tak preto, že členské štáty považujú všetky podporené plochy za "úspešné" bez toho, aby posúdili, či došlo k zlepšeniu biodiverzity, kvality vody atď. Dvor audítorov odhalil prípady, keď agroenvironmentálna zmluva nebola úspešná, no plocha bola stále zahrnutá do údajov o výsledku. 44. V mnohých prípadoch sa hodnotenia v polovici obdobia opierali o nevhodné metodiky, ako sú odhady či prieskumy, bez toho, aby sa uplatnili iné postupy či zozbierali dôkazy na podporu záverov [10]. Hoci prípadové štúdie môžu byť cenným prínosom k ilustrácii zistení či vysvetleniu údajov, niektorí hodnotitelia použili iba zopár prípadov na vyvodenie záverov v súvislosti s celým opatrením či programom. Niektoré hodnotenia v polovici obdobia sa nesnažili odpovedať na spoločné hodnotiace otázky uvedené v usmerneniach Komisie k SRMH [11]. Vo Francúzsku boli všetky opatrenia v rámci osí 3 a 4 vylúčené z rozsahu hodnotení v polovici obdobia. 45. Hodnotenia v polovici obdobia preto neposkytli dostatočné odpovede založené na dôkazoch na hodnotiace otázky týkajúce sa účinnosti a dosahovania cieľov a boli príliš rozdielne na to, aby poskytli zmysluplné informácie na úrovni EÚ. KOMISIA VYZVALA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY ZLEPŠILI MONITOROVANIE A HODNOTENIE, A SÚ DOSTUPNÉ UŽITOČNÉ INFORMÁCIE O TOM, NA ČO SA VYNAKLADÁ ROZPOČET EÚ... 46. Komisia už od počiatočného štádia uznávala problémy s ukazovateľmi a hodnoteniami, pracovala s členskými štátmi na zlepšení usmernení a poskytovala podporu, najmä prostredníctvom asistenčných služieb v oblasti hodnotenia. V nadväznosti na hodnotenia v polovici obdobia Komisia zanalyzovala nedostatky, pričom využila skúsenosti získané pri plánovaní SRMH na obdobie 2014 – 2020. 47. Komisia overuje údaje členských štátov z monitorovania (predložené v rámci výročných správ o pokroku) a vyžaduje od nich, aby opravili zjavné chyby predtým, než uzná súlad výročných správ o pokroku s príslušným nariadením. Konzistentnosť a úplnosť údajov sa za posledných päť rokov značne zlepšili, no v čase auditu v apríli 2013 Komisia stále neschválila výročné správy o pokroku za rok 2011 predložené Francúzskom, Maďarskom a Anglickom, čo znamená, že posledné dostupné informácie sa vzťahujú na rok 2010. Opatrenia, ktoré môže Komisia prijať v prípade, že členské štáty neposkytnú údaje, sú však obmedzené. Maďarsko neposkytlo údaje o ukazovateľoch za rok 2011 s vysvetlením, že stále reviduje svoje ukazovatele. Stále chýbajú dôležité údaje z ostatných členských štátov vrátane Rumunska, ktoré neposkytlo žiadne údaje o ukazovateľoch výsledkov týkajúcich sa šiestich preskúmaných opatrení. Pokiaľ ide o 12 preskúmaných PRV, úplný súbor údajov o spoločných ukazovateľoch výsledkov za rok 2011 poskytlo len Rakúsko a Švédsko. V prílohe sa uvádzajú údaje, ktoré poskytli členské štáty vo svojich výročných správach o pokroku za rok 2011. Nedostatok aktualizovaných informácií vedie k ich slabému využitiu na plánovaný účel monitorovania výstupov a výsledkov. 48. Dokonca aj v prípade, že údaje o výsledkoch sú k dispozícii, Komisia nemá dostatočnú záruku o ich spoľahlivosti. Členské štáty nemusia vo výročných správach o pokroku opisovať použité definície či metódy zhromažďovania údajov a Komisia neoverila, či majú členské štáty zavedené systémy na zabezpečovanie kvality údajov, ako každý z nich vykladá pojem "nové produkty" alebo ktoré členské štáty dodržujú metodické usmernenia. Dvor audítorov zistil, že Maďarsko bez toho, aby výslovne informovalo Komisiu, zmenilo opis ukazovateľa "vytvorené pracovné miesta" s cieľom zahrnúť "udržané pracovné miesta", čo by v značnej miere nadhodnotilo výsledky. 49. Napriek všetkým problémom však SRMH ostáva základným nástrojom, bez ktorého by boli možnosti monitorovania a hodnotenia rozpočtu EÚ obmedzenejšie. Hoci nemali informácie z monitorovania v počiatočných rokoch a mnohé hodnotenia v polovici obdobia prijateľnú kvalitatívnu úroveň, Komisia zaznamenala rozvoj odborných znalostí a kultúry hodnotenia. Získali sa cenné ponaučenia, ktoré by mali viesť k solídnejšiemu budúcemu SRMH. Dvor audítorov zaznamenal príklady osvedčených postupov monitorovania a hodnotenia, napríklad postupov uplatňovaných v Rakúsku, vo Švédsku a v Anglicku v súvislosti s agroenvironmentálnym opatrením (pozri bod 65), ktoré poukazujú na to, čo možno dosiahnuť. 50. Čo sa týka ukazovateľov výstupov, údaje v SRMH sú relatívne konzistentné a úplné a môžu poskytnúť užitočné informácie o tom, na čo sa vynakladá rozpočet EÚ. Pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, na základe monitorovania a hodnotenia sa zatiaľ nezískali dostatočne relevantné, presné, konzistentné a porovnateľné informácie. … ALE VYKAZOVANIE DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV NEPOSTAČUJE NA TO, ABY SA PREUKÁZALO, ŽE ROZPOČET EÚ SA RIADNE VYNAKLADÁ 51. V príslušných nariadeniach sa od členských štátov a Komisie vyžaduje, aby pravidelne podávali správy o plnení rozpočtu a dosahovaní cieľov v oblasti rozvoja vidieka. V tabuľke 3 sa uvádza prehľad správ, ktoré vypracovali členské štáty a Komisia a ktoré sa týkajú efektívnosti a účinnosti výdavkov na rozvoj vidieka. TABUĽKA 3 SPRÁVY O EFEKTÍVNOSTI A ÚČINNOSTI VÝDAVKOV NA ROZVOJ VIDIEKA Správa | Účel správy | Pripomienky | Členské štáty Výročná správa o pokroku za každý PRV (Článok 82 nariadenia (ES) č. 1698/2005) | Poukázať na finančnú realizáciu programu, pokrok v programe vo vzťahu k stanoveným cieľom a opatrenia prijaté s cieľom zabezpečiť kvalitu a účinnosť vykonávania programu | V správach sa uvádzajú spoločné ukazovatele, opisuje sa fyzická a finančná realizácia programu a poskytujú sa určité informácie o činnostiach v oblasti hodnotenia. | Strategické monitorovanie – Súhrnná správa (Článok 13 nariadenia (ES) č. 1698/2005) | Poukázať na pokrok pri vykonávaní národného strategického plánu a plnení stanovených cieľov, ako aj na príspevok k plneniu strategických usmernení Spoločenstva | Správa má podobný obsah ako výročné správy o pokroku. | Komisia Správa o hodnotení financií Únie COM(2012) 40 final COM(2012) 675 final | Poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade dôkazy o dosiahnutých výsledkoch (Poznámka: nielen v súvislosti s politikou rozvoja vidieka) | V správe sa uvádzajú hodnotenia vykonané v príslušnom roku. Nezahrnuli sa do nej informácie o rozvoji vidieka, keďže sa nezverejnili žiadne hodnotenia v tejto oblasti na úrovni EÚ. Pripomienky Dvora audítorov k tejto správe sú uvedené v jeho stanovisku č. 4/2012, ako aj v liste predsedu Dvora audítorov dostupnom na tejto stránke: http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/19934783.PDF. | Súhrnná správa o plnení národných stratégií KOM(2011) 450 v konečnom znení V čase auditu (v apríli 2013) Komisia stále nezverejnila súhrnnú správu, ktorú mala zverejniť začiatkom roka 2013. | Zhrnutie súčasných hlavných zmien, trendov a výziev týkajúcich sa národných strategických plánov a strategických usmernení Spoločenstva vrátane opatrení, ktoré sa prijali v nadväznosti na závery správy | V správe sa uvádzajú súhrnné údaje o finančnej a fyzickej realizácii z výročných správ členských štátov o pokroku, ako aj zopár ukazovateľov výsledkov. Nepreskúmala sa otázka, či sú dosiahnuté výsledky uspokojivé, a neanalyzovali sa súvisiace náklady. | Výročná správa o pokroku, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka | Poukázať na výsledky operácií GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka vo vzťahu k stanoveným cieľom | V správe sa uvádzajú ukazovatele dosahu s cieľom poukázať na dosahovanie cieľov Komisie (ktoré sú z niektorých hľadísk odlišné od cieľov nariadenia o rozvoji vidieka). V súvislosti s piatimi z celkových šiestich ukazovateľov sú údaje za rok 2012 nezmenené oproti údajom za rok 2011, čo Dvor audítorov považoval za nespoľahlivé (pozri kapitolu 10 výročnej správy za rok 2011). V prílohách správy sa uvádzajú vybrané zistenia z externých hodnotení a ukazovatele výsledkov vyňaté z výročných správ členských štátov o pokroku. | Výkazy o činnosti v súvislosti s prevádzkovými nákladmi: pracovný dokument pripojený k návrhu všeobecného rozpočtu | Odôvodniť rozpočtové prostriedky, ktoré požaduje Komisia v návrhu rozpočtu | Vo výkaze za rok 2013 sa opisujú "hlavné výsledky". Tieto výsledky sa vzťahujú na činnosti Komisie. Neexistuje žiadne prepojenie medzi činnosťami a uvedenými informáciami o výsledkoch, ktoré sú zhrnutím údajov o spoločných ukazovateľoch. | 52. V týchto správach sa uvádzajú dostupné údaje o ukazovateľoch a vo všeobecnosti sa v nich poskytuje dostatočný opis plnenia programov z hľadiska vynaložených nákladov a výstupov. Nachádzajú sa v nich však spoločné nedostatky opísané v nasledujúcich bodoch. 53. V týchto správach sa nevenuje dostatočná pozornosť spoľahlivosti zdrojov údajov či metódam používaným pri prezentovaní informácií. Niektoré členské štáty napríklad len vyňali údaje o niekoľkých prípadoch, ako to spravila Komisia vo svojej výročnej správe o činnosti [12]. Okrem toho nízka kvalita mnohých hodnotení v polovici obdobia obmedzuje spoľahlivosť zistení z hodnotení, no členské štáty a Komisia nevenovali tejto skutočnosti dostatočnú pozornosť. 54. V správach členských štátov a Komisie sa uvádzajú hodnoty ukazovateľov vzťahujúce sa na ciele, ktoré členské štáty zmenili v záujme dosiahnuť súlad s očakávanými výsledkami. V rámčeku 2 sa vysvetľuje, prečo by sa nemal uplatňovať takýto prístup. Možno uviesť nedávny príklad, keď Komisia schválila zmenu PRV Českej republiky, v ktorom sa znížil cieľový počet vytvorených pracovných miest o viac než 90 % (z 29000 na 2 700). Ak sa prostredníctvom tohto programu vytvorí 2700 pracovných miest, splní sa iba 9 % cieľa stanoveného v schválenom PRV, čo je slabý výsledok. Vo výročnej správe o pokroku sa táto hodnota porovná s revidovaným cieľom a dosiahnutý výsledok sa zhodnotí ako 100 % úspech. Riadiaci orgán nebude musieť vysvetľovať nesplnenie pôvodného cieľa. V dôsledku tohto postupu sa stráca hodnota správ, ktoré nie sú veľmi užitočné z hľadiska zodpovednosti, t. j. preukázania rozsahu, v akom programoví manažéri dosiahli stanovené ciele v oblasti rozvoja vidieka. Správy Komisie obsahujú poznámku pod čiarou, v ktorej sa uvádza, že ciele "možno revidovať", no vo výročných správach členských štátov o pokroku, ktoré preskúmal Dvor audítorov, sa dokonca ani neuvádza, či došlo k zníženiu cieľov. V prílohe sa uvádzajú cieľové hodnoty ukazovateľov výsledkov, ktoré sa zmenili oproti pôvodnému PRV. 55. Zistenia z hodnotení uvádzané v správach Komisie a členských štátov vypracovávajú väčšinou nezávislí hodnotitelia. Správy však neinformujú čitateľa o záveroch, ktoré samotná Komisia či členské štáty vyvodili na základe hodnotení, alebo o tom, či Komisia alebo členské štáty uznávajú zistenia z hodnotení za platné [13]. 56. Okrem toho členské štáty a Komisia informovali iba o vybraných zisteniach z hodnotení, v niektorých prípadoch iba o pozitívnych zisteniach. Napríklad v niektorých hodnoteniach v polovici obdobia sa poukázalo na mŕtvu váhu investičných opatrení vo výške približne 50 % [14], čo je dôležitý záver z hľadiska účinnosti a efektívnosti programov, no vo výročných správach členských štátov o pokroku sa neuviedla táto informácia. V správach sa tiež systematicky nepoukazuje na opatrenia prijaté v nadväznosti na zistenia z hodnotení. 57. Napokon sa správy členských štátov a Komisie obmedzujú len na prezentáciu dostupných informácií a poskytnutie niekoľkých analýz implementácie. Nezahŕňajú preskúmanie efektívnosti výdavkov ani sa v nich neuvádzajú závery týkajúce sa rozsahu, v akom sa splnili ciele PRV a EÚ. Správy ako také poskytujú len malú záruku o tom, do akej miery členské štáty a Komisia riadne vynaložili rozpočet EÚ [15]. RÁMČEK 2 POUŽÍVANIE CIEĽOVÝCH HODNÔT UKAZOVATEĽOV Členské štáty by mali aktívne riadiť opatrenia na zabezpečenie splnenia cieľových hodnôt ukazovateľov (a teda cieľov EÚ), napríklad prostredníctvom úpravy kritérií oprávnenosti a výberových kritérií, čím sa zlepší "zameranie" príslušných opatrení. Ak cieľové hodnoty stále nemožno splniť napriek všetkému úsiliu členských štátov, členské štáty by mali vo výročných správach o pokroku vysvetliť, prečo sa nesplnili, ako aj uviesť opatrenia, ktoré prijali v snahe o ich dosiahnutie. Cieľové hodnoty nemožno jednoducho znížiť v záujme zohľadniť najnovší plán či "zrevidovaný odhad" výsledkov, keďže by to vyvolalo nesprávny dojem, že opatrenie bolo úspešné, hoci to tak v skutočnosti nebolo. Znižovanie cieľových hodnôt predstavuje znižovanie plánovanej efektívnosti a účinnosti rozpočtu EÚ, keďže sa dosahuje menej za rovnakú sumu finančných prostriedkov. Z toho dôvodu by sa mali cieľové hodnoty znižovať len výnimočne a v jasne zdôvodnených prípadoch so súhlasom Komisie. Ak sa cieľové hodnoty výnimočne zmenia, malo by sa to jasne vysvetliť vždy, keď sa vykážu údaje o ukazovateľoch vo vzťahu k cieľovým hodnotám. POUŽILI SA INFORMÁCIE Z MONITOROVANIA A HODNOTENIA NA ZLEPŠENIE ÚČINNOSTI A EFEKTÍVNOSTI VÝDAVKOV? 58. V predchádzajúcej časti sa skúmalo, či informácie z monitorovania a hodnotenia zodpovedali požiadavke týkajúcej sa zodpovednosti, t. j. požiadavke preukázať, čo sa dosiahlo. Cieľom monitorovania a hodnotenia však nie je len poskytnúť informácie potrebné na vypracovanie správ. Malo by sa využívať aj na zaistenie riadneho vynakladania rozpočtu na rozvoj vidieka. 59. Monitorovanie a hodnotenie by malo Komisii umožniť vziať si ponaučenia zo súčasného programového obdobia a predchádzajúcich programových období a využiť ich pri vypracovávaní návrhov nových nariadení. Malo by tiež poskytnúť členským štátom spoľahlivé údaje, z ktorých budú vychádzať pri vypracovávaní svojich PRV, a zároveň zabezpečiť plánovanie čo najúčinnejších a najefektívnejších opatrení. Následne by mali príslušné informácie upozorniť prijímateľov rozhodnutí na prípady, keď sa neplnia stanovené ciele alebo keď je účinnosť opatrení neuspokojivá, čo by im umožnilo zlepšovať v priebehu programového obdobia navrhovanie a vykonávanie opatrení. 60. Členské štáty sú vo výročných správach o pokroku povinné informovať o opatreniach prijatých s cieľom zabezpečiť kvalitu a účinnosť vykonávania programu, ako aj každoročne skúmať spoločne s Komisiou dosiahnutý pokrok. V súvislosti s 12 vybranými PRV Dvor audítorov preskúmal výročné správy o pokroku a dokumenty z výročných schôdzí s cieľom získať dôkazy o opatreniach prijatých na zlepšenie účinnosti a efektívnosti. Dvor audítorov tiež preskúmal dokumentáciu o zmenách a doplneniach týchto 12 programov s cieľom určiť, či sa pri ich vypracovávaní vychádzalo z informácií o monitorovaní a hodnotení pochádzajúcich zo SRMH. Napokon Dvor audítorov preskúmal informácie, ktoré predložila Komisia na podporu svojich návrhov na programové obdobie 2014 – 2020. KOMISIA NEZOHĽADNILA PRI POČIATOČNOM SCHVAĽOVANÍ PROGRAMOV ROZVOJA VIDIEKA EFEKTÍVNOSŤ OPATRENÍ 61. V prípade, že členské štáty uvedú vo svojich PRV stanovené ciele, tieto ciele možno analyzovať s cieľom určiť, či programy predstavujú výhodný pomer medzi kvalitou a cenou vo vzťahu k prioritám a cieľom EÚ. Rozdiely medzi jednotlivými PRV sú očakávané, no Komisia by mala preskúmať akékoľvek veľké rozdiely s cieľom zaručiť, že sú opodstatnené. Príklady veľkých rozdielov sa uvádzajú v rámčeku 3. 62. Hoci možno stanoviť osobitné národné priority odôvodňujúce veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami, diverzifikačné opatrenia uvedené napríklad v PRV Kampánie či Českej republiky sa na prvý pohľad javia ako veľmi slabé využitie rozpočtu EÚ vo vzťahu k jej prioritám. Takéto prípady si vyžadujú analýzu a vysvetlenie, no v hodnotení Komisie týkajúcom sa návrhov PRV sa neuviedla takáto analýza účinnosti opatrení. Takýmto prípadom sa teda nevenuje náležitá pozornosť v záujme zaručiť, že ide o účinné a efektívne prostriedky dosahovania cieľov EÚ. ČLENSKÉ ŠTÁTY POUŽILI INFORMÁCIE Z MONITOROVANIA A HODNOTENIA NA PODPORU ZLEPŠENIA V PRIJÍMANÍ OPATRENÍ … 63. Je jasné, že ak rozpočet EÚ nie je vynaložený, nemôže mať žiadny dosah. Informácie o využití prostriedkov sú teda dôležité, keďže upozorňujú programových manažérov na prípadnú potrebu zrevidovať ustanovenia týkajúce sa zverejňovania, podmienky oprávnenosti, miery pomoci či výberové kritériá v záujme zabezpečiť účinnosť príslušných opatrení. Dvor audítorov zistil, že členské štáty venovali pozornosť tejto skutočnosti, keďže používali údaje z administratívnych zdrojov na dôsledné monitorovanie využívania svojich rozpočtov. Členské štáty tiež použili údaje z hodnotenia, najmä hodnotenia v polovici obdobia, na identifikáciu dôvodov slabého využívania prostriedkov. RÁMČEK 3 PRÍKLADY ROZDIELOV MEDZI PRV ZDÔRAZNENÝCH V RÁMCI ANALÝZY CIEĽOVÝCH HODNÔT UKAZOVATEĽOV Ukazovateľom výsledkov pri opatrení na diverzifikáciu poľnohospodárskej činnosti je "zvýšenie nepoľnohospodárskej hrubej pridanej hodnoty" v podporených podnikoch, ktoré môže tiež poukazovať na pokrok v súvislosti s prioritou EÚ týkajúcou sa vytvorenia podmienok pre rast. Cieľová hodnota v PRV Českej republiky ukazuje, že na každé euro ročnej "pridanej hrubej hodnoty", ktorá sa má vytvoriť, je potrebná verejná podpora vo výške 65 EUR. V Maďarsku je na to potrebných 3,2 EUR a v Rakúsku 0,4 EUR. Pokiaľ ide o prioritu EÚ týkajúcu sa vytvárania pracovných miest, z cieľových hodnôt ukazovateľov výsledkov vzťahujúcich sa na všetky opatrenia vyplýva výška verejnej podpory na každé vytvorené pracovné miesto v rozmedzí od 10000 EUR (Andalúzia, Česká republika, Anglicko, Rumunsko a Švédsko) do asi 90000 EUR (Maďarsko a Luxembursko). Hodnota tejto podpory v jednom z PRV (Kampánia: 203000 EUR) ďaleko presahuje toto rozmedzie. 64. Príslušné nariadenie a SRMH poskytujú dobrý základ pre dohľad Komisie nad plnením programov členských štátov z finančného hľadiska a z hľadiska výstupov. U väčšiny preskúmaných PRV Komisia schválila jednu či viac zmien zameraných na zlepšenie vykonávania opatrení. … NO EXISTUJE LEN MÁLO DÔKAZOV O TOM, ŽE ČLENSKÉ ŠTÁTY ALEBO KOMISIA POUŽILI INFORMÁCIE O VÝSLEDKOCH NA ZLEPŠENIE ÚČINNOSTI ČI EFEKTÍVNOSTI OPATRENÍ 65. Zvyšovanie miery využívania nezaručuje účinnosť opatrení PRV, t. j. že sa dosiahnu plánované výsledky. Preto je tiež potrebné poskytovať včasné, spoľahlivé a relevantné informácie o dosiahnutých výsledkoch. Príklady uvedené v rámčeku 4 znázorňujú, ako intenzívne možno využiť pôvodné ciele spolu s informáciami z monitorovania a hodnotenia výsledkov na posilnenie účinnosti a efektívnosti opatrení. RÁMČEK 4 VYUŽÍVANIE MONITOROVANIA A HODNOTENIA NA POSILNENIE ÚČINNOSTI A EFEKTÍVNOSTI OPATRENÍ (PRV ANGLICKA) V súvislosti s agroenvironmentálnym opatrením príslušné orgány skúmali, ktoré činnosti sú nákladovo najúčinnejšie pri dosahovaní environmentálnych prínosov v rôznych zemepisných oblastiach a na základe tohto kritéria určovali prednostné poradie žiadostí. Dohody uzavreté s poľnohospodármi zahŕňali overiteľné ciele ("ukazovatele úspechu"), ako sú napríklad osevné plochy so semennými zmesami, ktorými sa zabezpečuje nepretržitý prísun potravy pre voľne žijúce vtáctvo počas zimy až do 15. februára. Orgány monitorovali dosahovanie týchto cieľov prostredníctvom každoročného auditu vzorky poľnohospodárskych podnikov. Hodnotenie výsledkov viedlo orgány k zmene priorít v záujme zlepšiť zameranie a určiť nákladovo najúčinnejšie činnosti, ktoré treba podporovať v budúcnosti. Riadiace orgány stanovili cieľovú "hodnotu verejnej podpory vynaloženej na jedno vytvorené pracovné miesto" a použili ju ako jedno z kritérií pri vyhodnocovaní žiadostí o dotácie na diverzifikačné opatrenia a pri monitorovaní pokroku. V rámci hodnotenia v polovici obdobia sa potom preskúmali skutočné výsledky s cieľom určiť, ktoré opatrenia a typy projektov boli najúčinnejšie. Napríklad projekty vykonávané v rámci opatrenia týkajúceho sa mikropodnikov boli značne efektívnejšie z hľadiska vytvárania pracovných miest než projekty zamerané na diverzifikáciu poľnohospodárskych podnikov. V nadväznosti na toto preskúmanie sa znížila podpora určená na diverzifikáciu poľnohospodárskych podnikov. ČLENSKÉ ŠTÁTY NEODÔVODNILI ZMENY A DOPLNENIA PRV ODVOLANÍM SA NA ÚDAJE O VÝSLEDKOCH 66. Všetkých 12 vybraných PRV bolo pozmenených aspoň raz a v niektorých prípadoch sa zmeny vykonali až deväť či desaťkrát. Dvor audítorov hľadal príklady, keď členský štát odôvodnil zmeny odvolaním sa na údaje o výsledkoch uvedené v SRMH. Dvor audítorov teda hľadal odôvodnenia typu "poľnohospodári nevytvorili dostatočný počet nových produktov na to, aby splnili cieľ PRV" alebo "zmeny PRV sú potrebné na dosiahnutie cieľa týkajúceho sa pracovných miest". Nenašiel však ani jeden takýto prípad. Poskytnuté odôvodnenia mali väčšinou rozpočtový charakter: zmeny sa vykonali skôr preto, že výdavky boli vyššie či nižšie, ako sa pôvodne predpokladalo, ako preto, že dosiahnuté výsledky sa líšili od plánovaných výsledkov. 67. Ak sú výdavky na PRV nižšie, než predpokladal členský štát, po dvoch rokoch sa v rámci postupu známeho ako "zrušenie viazanosti" zodpovedajúcim spôsobom znížia prostriedky EÚ vyčlenené na daný program. Členské štáty majú tendenciu vnímať to ako "stratu" finančných prostriedkov EÚ. S cieľom vyhnúť sa tomuto postupu členské štáty zmenili PRV v záujme presunúť prostriedky z opatrení vyznačujúcich sa nízkou mierou využitia prostriedkov na opatrenia s vyšším dopytom po prostriedkoch. Napríklad odôvodnenie zmien predložené v súvislosti s PRV Andalúzie zahŕňalo "potrebu prijať nápravné opatrenia v súčasnosti s cieľom predísť prípadným zrušeniam viazanosti v budúcnosti". 68. V mnohých prípadoch mali schválené zmeny za následok skôr zníženie než zvýšenie plánovanej účinnosti opatrení. Andalúzia zvýšila rozpočet na opatrenie týkajúce sa mikropodnikov o 194 %, no znížila ciele týkajúce sa výstupov (počet podporovaných mikropodnikov) o 82 % a výsledky v oblasti vytvárania pracovných miest o 96 %. Kampánia zmenila svoj PRV s cieľom zvýšiť mieru pomoci určenej na dve diverzifikačné opatrenia na 100 % a v snahe zvýšiť mieru využívania prostriedkov: žiadateľom sa v plnej miere preplatili náklady na ich investičné projekty bez toho, aby sa im uložili dodatočné povinnosti v súvislosti s dosahovaním výsledkov, a bez toho, aby museli poskytnúť príspevok. Cieľový počet vytvorených pracovných miest súvisiaci s opatreniami na diverzifikáciu poľnohospodárskych činností sa znížil z 250 v pôvodnom PRV na 95. KOMISIA SA ZAMERALA SKÔR NA VÝSTUPY A FINANČNÚ REALIZÁCIU NEŽ NA DOSAHOVANIE VÝSLEDKOV 69. Dokonca aj v prípadoch, keď údaje o ukazovateľoch výsledkov naznačovali, že ciele nebudú splnené, boli pripomienky Komisie k navrhovaným zmenám PRV a výročné schôdze s členskými štátmi zamerané skôr na výstupy a vynakladanie rozpočtu než na spôsob, akým dosiahnuť plánované výsledky. Výročné schôdze nesplnili svoj účel vyplývajúci z príslušného nariadenia, t. j. preskúmať hlavné výsledky dosiahnuté v predchádzajúcom roku. 70. Rovnaké zameranie na vynakladanie rozpočtu a nezohľadnenie informácií o dosiahnutých výsledkoch možno pozorovať v správach Komisie. V súhrnnej správe o plnení národných stratégií pre Európsky parlament a Radu [16] Komisia uviedla v súvislosti s opatrením týkajúcim sa modernizácie poľnohospodárskych podnikov, že v niektorých členských štátoch "sa vývoj miery vykonávania zdá byť rýchlejší, než sa predpokladalo, čo si vyžaduje potrebu zvýšiť odhadovaný rozpočet". Komisia nevysvetlila, prečo by malo "rýchlejšie vykonávanie" odôvodniť zvýšenie rozpočtu. Údaje o výsledkoch uvedené v tejto správe – ako napríklad výsledky vzťahujúce sa na to isté opatrenie, ktoré poukázali na to, že sa splnilo len 10 % cieľa stanoveného v súvislosti s novými produktmi/technikami – Komisia nepreskúmala ani nekomentovala. 71. Údaje o kumulatívnych výsledkoch uvedené v prílohe výročnej správy o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2011 poukazujú na skutočnosť, že za štyri roky programového obdobia sa dosiahli len 4 % cieľa v oblasti vytvárania pracovných miest. V tejto správe či v následne vypracovanom pláne vedenia GR sa napriek dôležitosti, ktorá sa v stratégii EÚ pripisuje priorite vytvoriť pracovné miesta, nespomína žiadne plánované opatrenie Komisie na zlepšenie tejto situácie. KOMISIA NEVYUŽILA INFORMÁCIE O VÝSLEDKOCH UVEDENÉ V SRMH NA PODPORU SVOJICH NÁVRHOV NA PROGRAMOVÉ OBDOBIE 2014 – 2020 72. Komisia vydala v októbri 2011 návrhy na programové obdobie 2014 – 2020 [17]. V dôvodovej správe sa uvádzajú výsledky posúdenia vplyvu, ktorého cieľom je poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade informácie relevantné pre ich rozhodnutia. Opisujú sa v nej potreby, ktoré by sa mali riešiť v rámci politiky rozvoja vidieka, no neuvádza sa, že navrhované opatrenia sú účinnými a efektívnymi prostriedkami na plnenie týchto potrieb. 73. V prílohe 4 k posúdeniu vplyvu sa uvádza "hodnotenie súčasného politického rámca", v ktorom Komisia uvádza ciele týkajúce sa výsledkov iba v súvislosti so siedmimi zo 40 opatrení PRV. Neuvádzajú sa žiadne údaje o tom, čo sa dosiahlo v súvislosti s cieľmi. V prílohe 4a Komisia uvádza stručný prehľad silných a slabých stránok opatrení na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov, ako aj agroenvironmentálnych opatrení, opatrení zameraných na lesné hospodárstvo a mikropodniky a opatrení v rámci osi Leader, no neposkytuje žiadne informácie o ostatných navrhovaných opatreniach na obdobie 2014 – 2020 vrátane opatrení dôležitých z finančného hľadiska, ako je "pridávanie hodnoty poľnohospodárskym výrobkom" (5,6 mld. EUR vyčlenených na obdobie 2007 – 2013). V tejto prílohe sa uvádzajú finančné údaje a údaje o výstupoch v súvislosti so všetkými opatreniami, no neuvádzajú sa žiadne informácie o dosiahnutých výsledkoch. V prílohe 11 sa uvádza prehľad zistení z hodnotení, ktorý ukazuje, že posúdenie vplyvu vychádza v značnej miere z následných hodnotení PRV na roky 2007 – 2013, ktorých súhrn bol uverejnený v roku 2008 [18]. 74. To poukazuje na nedostatky v načasovaní a dostupnosti informácií z monitorovania a hodnotenia. Komisia vypracovala svoje návrhy predtým, než boli k dispozícii zhrnutia hodnotení v polovici obdobia a následných hodnotení, takže pri ich vypracovávaní sa nezohľadnili nielen informácie o účinnosti a efektívnosti opatrení vykonávaných v období 2007 – 2013, ale ani následné hodnotenia za obdobie 2000 – 2006. Hoci sa tieto hodnotenia vyznačovali nedostatkami, mali sa zohľadniť pri prijímaní rozhodnutí o politike na obdobie 2014 – 2020. Z následného hodnotenia napríklad vyplýva, že účinky opatrenia "pridávanie hodnoty poľnohospodárskym výrobkom" na konkurencieschopnosť poľnohospodárstva sa zdajú byť "vo všeobecnosti skôr zanedbateľné". V hodnoteniach v polovici obdobia sa zase poukázalo na značný vplyv mŕtvej váhy (pozri bod 56). Komisia však predložila návrh tohto opatrenia na obdobie 2014 – 2020 bez toho, aby poskytla Európskemu parlamentu a Rade informácie o mŕtvej váhe alebo o podmienkach, ktoré treba stanoviť v súvislosti s týmto opatrením v záujme zabezpečiť možnosť minimalizácie mŕtvej váhy. 75. Pri rozhodovaní o budúcej politike na úrovni EÚ a plánovaní na vnútroštátnej a regionálnej úrovni by mali byť k dispozícii odpovede na základné, no dôležité otázky ako "preukázalo sa toto opatrenie v minulosti ako účinné pri dosahovaní cieľov?", "je toto opatrenie najefektívnejším prostriedkom na dosiahnutie cieľa?" či "aké ponaučenie si možno vziať z vykonávania tohto opatrenia v predchádzajúcom období s cieľom zlepšiť jeho budúce vykonávanie?". Údaje o výsledkoch, ktoré by mali poukázať na účinnosť a efektívnosť opatrení, neboli včas dostupné na účel vypracovania posúdenia vplyvu. Následne zverejnené informácie uvedené napríklad v prílohách k výročnej správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka nie sú dostatočne relevantné, spoľahlivé či úplné. Napokon Komisia neposkytla informácie potrebné na podloženie rozhodnutí o najúčinnejších a najefektívnejších opatreniach na obdobie 2014 – 2020. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 76. V ZFEÚ a nariadení o rozpočtových pravidlách sa od členských štátov vyžaduje, aby spolupracovali s Komisiou takým spôsobom, aby sa finančné prostriedky EÚ využívali v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, ktorými sú účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť. Na dodržanie tejto požiadavky v rámci politiky rozvoja vidieka potrebujú Komisia a členské štáty včasné informácie o tom, či sa prostredníctvom opatrení v oblasti rozvoja vidieka efektívne dosahujú ciele tejto politiky. Mali by sa zodpovedať za svoju činnosť poskytovaním týchto informácií Európskemu parlamentu, Rade a verejnosti EÚ. 77. Dvor audítorov dospel k záveru, že Komisia a členské štáty nedostatočne preukázali, čo sa dosiahlo v súvislosti s cieľmi politiky rozvoja vidieka, pričom chýba záruka, že rozpočet EÚ na rozvoj vidieka bol riadne vynaložený. 78. Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie (SRMH) je hlavným nástrojom, ktorý sa zaviedol na účel poskytovania potrebných informácií a záruk. Jeho nedostatky prispeli k vyššie opísanej nedostatočnej záruke. SRMH je súborom nástrojov, ktorých koncepciu je možné (a treba) zlepšovať. Lepšie nástroje však nevyriešia problém, pokiaľ sa nebudú riadne využívať. Dvor audítorov zistil, že súčasnú nedostatočnú zodpovednosť možno pripísať podstatnejšiemu nedostatku, t. j. prílišnému zameraniu programov na vynakladanie rozpočtu a ich nedostatočnému zameraniu na efektívne dosahovanie výsledkov. To viedlo k nedostatočnej pozornosti venovanej monitorovaniu a hodnoteniu výsledkov a dosahov, a teda aj k nedostatočnému zohľadneniu kvality informácií. 79. Dvor audítorov dospel k záveru, že v PRV, ktoré vypracovali členské štáty, sa stanovili všeobecné a otvorené ciele, pričom sa nedostatočne vyčíslili plánované výsledky vzťahujúce sa na tieto ciele, v dôsledku čoho PRV neposkytli spoľahlivý základ pre účinné a efektívne vyčleňovanie rozpočtu EÚ. V PRV sa tiež neuviedol cieľ v oblasti výdavkov, pri ktorom by sa dosiahol najväčší vplyv, ani norma, na základe ktorej by bolo možné hodnotiť výsledky (body 19 až 34). 80. Po druhé, chýbajú informácie: napriek podpore zo strany Komisie členské štáty neposkytli informácie z monitorovania a hodnotenia, ktoré sú dostatočne spoľahlivé, konzistentné a relevantné na to, aby poukázali na výsledky dosiahnuté vo vzťahu k stanoveným cieľom. Členské štáty a Komisia informovali o dostupných údajoch týkajúcich sa spoločných ukazovateľov, no neinterpretovali ich vo vzťahu k cieľom PRV a EÚ. Závery z hodnotení boli selektívne citované a nesystematicky monitorované. Komisia a členské štáty nepredložili vlastné závery o efektívnosti a účinnosti výdavkov (body 35 až 57). 81. Po tretie, hoci môžu byť dostupné informácie z monitorovania a hodnotenia nedokonalé, Komisia a členské štáty ich nedostatočne využili na zlepšenie efektívnosti a účinnosti opatrení. Pri každodennom vykonávaní programov sa členské štáty zameriavali skôr na vynakladanie rozpočtu než na dosahovanie plánovaných výsledkov. Komisia podložila svoje návrhy na programové obdobie 2014 – 2020 informáciami z následných hodnotení PRV na súčasné obdobie bez toho, aby uviedla akékoľvek informácie o dosiahnutých výsledkoch (body 58 až 75). 82. V návrhoch Komisie na obdobie 2014 – 2020 je sľúbené zvýšené zameranie na výsledky. Zvýšené zameranie na výsledky si nevyžaduje prijatie nových právnych predpisov. Tento prístup možno a treba začať uplatňovať už teraz s cieľom zabezpečiť riadne vynakladanie rozpočtu EÚ, najmä vzhľadom na skutočnosť, že sa blíži koniec programového obdobia 2007 – 2013 a že existuje zvýšené riziko urýchleného vynaloženia ostávajúceho rozpočtu v snahe dodržať termín uzávierky platieb stanovený na rok 2015. V nadväznosti na uvedené skutočnosti Dvor audítorov odporúča: ODPORÚČANIE 1 Členské štáty a Komisia by mali využívať monitorovanie a hodnotenie na zlepšenie svojho zamerania na dosahovanie výsledkov v zostávajúcom časovom úseku súčasného programového obdobia. Členské štáty by mali odôvodniť všetky navrhované zmeny opatrení PRV a vysvetliť ich plánované účinky z hľadiska ich účinnosti a efektívnosti pri dosahovaní výsledkov vo vzťahu k cieľom PRV a EÚ. Komisia by mala obdobne posúdiť navrhované zmeny. Ročné preskúmanie programov by malo byť zamerané na výsledky, ako sa vyžaduje v príslušnom nariadení. 83. Hodnotenia v polovici obdobia za roky 2007 – 2013 boli poznačené nedostatkom spoľahlivých údajov, nedostatočnými metódami hodnotenia, ako aj nedostatkom konzistentnosti, čo výrazne obmedzilo ich užitočnosť a možnosti vyvodenia platných záverov na úrovni EÚ. Posledné dostupné údaje o výsledkoch monitorovania sú stále nekonzistentné a neuspokojivej kvality. V dôsledku toho existuje riziko, že následné hodnotenia, ktoré sa majú vykonať v roku 2015, budú nedostatočne kvalitné. ODPORÚČANIE 2 Členské štáty a Komisia by mali prijať už teraz opatrenia s cieľom zabezpečiť, že na základe následných hodnotení programového obdobia 2007 – 2013 vykonaných v roku 2015 bude možné získať porovnateľné informácie dobrej kvality. i) Na základe ponaučení z hodnotení v polovici obdobia by mala Komisia vydať osobitné usmernenia zamerané na zabezpečenie kvality a konzistentnosti následných hodnotení. ii) Členské štáty by mali naplánovať, ako poskytnúť informácie potrebné pre následné hodnotenie vrátane množstva informácií zozbieraných na administratívne účely. Členské štáty by mali zabezpečiť, že zákazky na vykonávanie hodnotení budú zahŕňať kritériá kvality, na základe ktorých sa bude od hodnotiteľov vyžadovať, aby dodržiavali usmernenia SRMH a odpovedali na spoločné hodnotiace otázky vychádzajúc zo spoľahlivých údajov a hodnotiacich metód. iii) Komisia by mala byť iniciatívna a overovať, či členské štáty dodržiavajú usmernenia týkajúce sa spoločných ukazovateľov a následných hodnotení. V prípade, že to tak nie je, by mala Komisia pracovať s príslušnými členskými štátmi na identifikácii riešení, ktoré umožňujú získavanie kvalitných a porovnateľných informácií. 84. Nedostatky v koncepcii SRMH na obdobie 2007 – 2013 prispeli k súčasnému nedostatku včasných, spoľahlivých a konzistentných informácií, najmä pokiaľ ide o údaje o výsledkoch. Komisia už vykonala niekoľko zlepšení definícií ukazovateľov a usmernení, ktoré však nie sú dostatočné. Ciele týkajúce sa výsledkov spolu s pravidelným monitorovaním ich dosahovania sú kľúčovým prvkom riadneho finančného hospodárenia. Podľa súčasných plánov Komisie súvisiacich so SRMH na obdobie 2014 – 2020 sa však nebude požadovať stanovenie cieľových hodnôt ukazovateľov výsledkov. ODPORÚČANIE 3 V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 by Komisia mala zlepšiť koncepciu SRMH s cieľom získať včasnejšie, relevantnejšie, spoľahlivejšie a porovnateľnejšie informácie, najmä pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť každého opatrenia pri dosahovaní výsledkov. i) Účel každého spoločného ukazovateľa a jeho plánované využitie na úrovni EÚ by mali byť jasné. Ukazovatele výsledkov by mali poukazovať na priame účinky výdavkov, t. j. na to, čo sa dosiahlo, a mali by byť stanovené v súvislosti so všetkými prioritami a cieľmi EÚ. Údaje by sa mali zhromažďovať v súvislosti s každým opatrením, ktoré prispieva k dosahovaniu týchto priorít a cieľov, tak, aby bolo možné posúdiť účinnosť a efektívnosť konkrétnych opatrení. ii) Členské štáty a Komisia by mali overovať kvalitu údajov o spoločných ukazovateľoch a poskytovať záruku o ich spoľahlivosti. iii) Pokiaľ ide o ciele PRV, členské štáty by mali byť skôr povinné včas sa zodpovedať za dosiahnuté výstupy, výsledky a dosahy (pozri odporúčanie 6) než poskytovať osobitné údaje o ukazovateľoch či vypracovávať špecifické hodnotenia. 85. Dvor audítorov zistil, že v PRV na obdobie 2007 – 2013 sa nestanovili špecifické a merateľné ciele, čo viedlo k slabému zameraniu opatrení a sťažilo vykonávanie monitorovania a hodnotenia. PRV na obdobie 2014 – 2020 predstavujú príležitosť na zabezpečenie dôslednejšieho vynakladania rozpočtu EÚ. ODPORÚČANIE 4 Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, že PRV na obdobie 2014 – 2020 poskytnú lepší základ pre riadne finančné hospodárenie, pričom sa stanovia špecifické a merateľné ciele, ako aj plány na monitorovanie a hodnotenie efektívnosti a účinnosti programov. i) V PRV na obdobie 2014 – 2020 by mali členské štáty stanoviť špecifické a merateľné ciele spolu s cieľmi týkajúcimi sa výsledkov. Vybrané opatrenia PRV a plánované výsledky by mali byť odôvodnené odvolaním sa na účinnosť a efektívnosť súvisiacich opatrení vykonávaných v období 2007 – 2013. ii) V PRV by sa malo v súvislosti s každým opatrením stanoviť, aké informácie sa budú požadovať na preukázanie výstupov, výsledkov a dosahov. V prípade, že spoločné ukazovatele nebudú dostatočné, by sa mali stanoviť dodatočné ukazovatele či činnosť v oblasti hodnotenia. V súvislosti so všetkými potrebnými informáciami by sa v PRV mal stanoviť ich zdroj, spôsob, akým sa budú zhromažďovať (s náležitým ohľadom na administratívnu záťaž), ako aj spôsob, akým sa zabezpečí ich spoľahlivosť. iii) Komisia by mala overiť nielen súlad PRV s príslušným nariadením, ale aj ich účinnosť a efektívnosť: vyhodnocovaním plánovaných výsledkov vo vzťahu k rozpočtovým nákladom by mala zabezpečiť, že PRV poskytnú dostatočný základ pre riadne finančné hospodárenie. 86. Dvor audítorov zistil v rámci svojich auditov týkajúcich sa rozvoja vidieka, že členské štáty nedostatočne stanovili zameranie opatrení PRV prostredníctvom kritérií oprávnenosti a výberových kritérií, čo viedlo k slabej predbežnej záruke, že opatrenia budú efektívne a účinné. Tým rastie potreba získať na základe monitorovania a hodnotenia a prostredníctvom súvisiacich nákladov a administratívnej záťaže spojenej so zhromažďovaním údajov následnú záruku. ODPORÚČANIE 5 Členské štáty by mali zahrnúť do implementačných systémov PRV na obdobie 2014 – 2020 koncepciu účinnosti a efektívnosti a znova použiť na monitorovanie a hodnotenie informácie zhromaždené v súvislosti s postupmi pre podávanie žiadostí, výber a platby. Členské štáty by mali vykonať predbežné posúdenie účinnosti a efektívnosti nielen v čase programovania, ale aj pri výbere financovaných operácií. Týmto prístupom sa znižuje riziko mrhania peňazí na neúčinné projekty, ktoré sa mohli vylúčiť pri výbere projektov. Zhromaždením informácií potrebných pre výber a vyplatenie projektov (vytváranie pracovných miest, cielené environmentálne prínosy atď.) je možné obmedziť potrebu následného zhromažďovania údajov, a tým znížiť administratívnu záťaž. 87. Zatiaľ čo členské štáty a Komisia zverejnili správy nezávislých hodnotiteľov, vo svojich výročných a súhrnných správach nedostatočne informovali o tom, do akej miery riadne vynaložili rozpočet EÚ. V týchto správach členské štáty a Komisia nevyužili finančné údaje ani údaje o ukazovateľoch výstupov s cieľom vysvetliť dosiahnuté výsledky, pričom neuviedli informácie týkajúce sa účinnosti. Čitatelia správ členských štátov a Komisie si museli spraviť vlastný úsudok o tom, do akej miery sa možno spoliehať na hodnotenia, či sami zistiť, že niektoré závery hodnotení boli vynechané a prečo. ODPORÚČANIE 6 Členské štáty a Komisia by mali zlepšiť svoje vykazovanie výsledkov dosiahnutých prostredníctvom rozpočtu EÚ s cieľom posilniť zodpovednosť. To by malo zahŕňať systematickejšiu kontrolu opatrení prijatých v nadväznosti na zistenia z hodnotení. i) Počnúc od polovice programového cyklu by mali členské štáty a Komisia uvádzať vo svojich výročných správach závery o tom, čo sa dosiahlo prostredníctvom programov vo vzťahu ku každému z cieľov PRV a EÚ. Tieto správy by mali byť zamerané predovšetkým na dosiahnuté výsledky a mala by sa v nich explicitne zohľadňovať účinnosť každého opatrenia, pričom by sa malo uviesť porovnanie výsledkov s nákladmi. Ak spoločné ukazovatele neumožňujú dostatočne poukázať na dosahovanie cieľov PRV, mali by byť doplnené o administratívne údaje a zistenia z hodnotení, pričom je potrebné náležite zohľadňovať obmedzenia ich rozsahu a spoľahlivosti. ii) Vo svojich správach o zisteniach z hodnotení by mali členské štáty a Komisia objasniť opatrenia, ktoré prijímajú, či vysvetliť, prečo sa neplánujú žiadne opatrenia. Mali by sa predkladať všetky závery hodnotení, v nadväznosti na ktoré je potrebné prijať opatrenia, a nie len vybrané závery. iii) Komisia a členské štáty by mali v záujme zabezpečenia plnohodnotnosti následných hodnotení programov na obdobie 2007 – 2013 zahrnúť do svojich výročných správ za rok 2015 analýzu dôsledkov zistení z hodnotení za obdobie 2014 – 2020. Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Ioannis SARMAS, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 9. októbra 2013. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Rozhodnutie Rady 2006/144/ES z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 55, 25.2.2006, s. 20). [2] Článok 80 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1). [3] Nariadenie Komisie (ES) č. 1974/2006 z 15. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Úplný zoznam spoločných ukazovateľov je uvedený v prílohe VIII (Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 15). [4] Príručka k Spoločnému rámcu pre monitorovanie a hodnotenie. Usmernenia, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, september 2006. [5] Hodnotenie nákladov na technickú pomoc nebolo zahrnuté do rozsahu tohto auditu. [6] Dvor audítorov vylúčil ostatné PRV z rozsahu tohto auditu, keď kontroloval len jedno opatrenie PRV (Írsko, Grécko, Litva a Portugalsko) alebo keď kontroloval viac PRV v tom istom členskom štáte. [7] Prvá časť, Hlava II, Kapitola 7 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). [8] To sa vzťahuje aj na návrhy nariadení na programové obdobie 2014 – 2020, ktoré predložila Komisia. Vo svojom stanovisku č. 1/2012 k niektorým návrhom týkajúcim sa spoločnej poľnohospodárskej politiky na obdobie 2014 až 2020 Dvor audítorov zastáva názor, že v návrhoch je stanovený "rôznorodý a rozsiahly súbor cieľov" a že "nie je jasné, čo sa týmito cieľmi plánuje na úrovni EÚ dosiahnuť. Podľa názoru Dvora audítorov by politike rozvoja vidieka prospel menej zložitý a precíznejší súbor cieľov s jasnými úlohami (očakávané výsledky a dosah, ako aj ukazovatele). Pomohlo by to zamerať politiku na dosahovanie výsledkov kľúčových priorít EÚ". [9] Článok 13 nariadenia (ES) č. 1698/2005. [10] Pozri body 75 až 77 osobitnej správy č. 1/2013 s názvom "Je podpora EÚ pre potravinársky priemysel účinná a efektívna z hľadiska pridávania hodnoty poľnohospodárskym výrobkom?" (http://eca.europa.eu). [11] V rámci svojho auditu opatrenia na pridávanie hodnoty poľnohospodárskym výrobkom Dvor audítorov zistil, že osem z 23 preskúmaných správ o hodnotení v polovici obdobia neprinieslo žiadne závery v súvislosti s hodnotiacou otázkou "Do akej miery prispeli podporované investície k zlepšeniu konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho odvetvia a odvetvia lesného hospodárstva?" napriek tomu, že to bol cieľ EÚ, na ktorý sa poskytla podpora. [12] V kapitole 10 svojej výročnej správy za rok 2011 Dvor audítorov uvádza svoje zistenie, že prezentácia dosahu programu uvedená vo výročnej správe o činnosti Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka nevychádzala z dostatočných údajov. Napríklad zvýšenie miery využívania obnoviteľných zdrojov energie sa vypočítalo na základe údajov vzťahujúcich sa iba na deväť z celkových 88 PRV (Ú. v. EÚ C 344, 12.11.2012). [13] Komisia uverejňuje externé hodnotenia vrátane zhrnutia následných hodnotení a hodnotení v polovici obdobia s upozornením, že uvedené závery sú závermi príslušného hodnotiteľa a nie nevyhnutne závermi Komisie. [14] Pozri bod 61 osobitnej správy č. 1/2013 s názvom "Je podpora EÚ pre potravinársky priemysel účinná a efektívna z hľadiska pridávania hodnoty poľnohospodárskym výrobkom?". [15] Výročná správa o činnosti Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka obsahuje "Záver o záruke, ktorá sa má zohľadniť v súvislosti so zdieľaným hospodárením s výdavkami v rámci EPZF a EPFRV". Tento záver sa týka len zákonnosti a správnosti platieb. Neuvádza sa žiadny podobný záver vzťahujúci sa na dosiahnuté výsledky. V oddiele o riadnom finančnom hospodárení sa zohľadňujú iba otázky týkajúce sa vykonávania, ako sú oneskorenia platieb. [16] KOM(2011) 450 v konečnom znení z 20. júla 2011. [17] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), KOM(2011) 627 v konečnom znení/2 z 19. októbra 2011. [18] Súhrn následných hodnotení programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013, záverečná správa, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, 11. 12. 2008. -------------------------------------------------- PRÍLOHA STAV CIEĽOVÝCH HODNÔT UKAZOVATEĽOV VÝSLEDKOV V PROGRAMOCH ROZVOJA VIDIEKA A ÚDAJE, KTORÉ POSKYTLI ČLENSKÉ ŠTÁTY VO SVOJICH VÝROČNÝCH SPRÁVACH O POKROKU ZA ROK 2011 Opatrenie | Modernizácia poľnohospodárskych podnikov | Pridávanie hodnoty poľnohospodárskym produktom a produktom lesného hospodárstva | Agroenvironmentálne opatrenia | | Diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam | Zriaďovanie a rozvoj podnikov | Podpora činností v oblasti cestovného ruchu | PRV | Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Počet podnikov zavádzajúcich nové výrobky a/alebo nové techniky | Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Počet podnikov zavádzajúcich nové výrobky a/alebo nové techniky | Dobre obhospodarovaná plocha1 | | Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí | Zvýšenie hrubej pridanej hodnoty v podporených podnikoch | Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí | Celkový počet vytvorených pracovných príležitostí | Prírastok počtu návštev turistov (počet návštevníkov za deň) | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | vymedzovanie cieľov | poskytovanie údajov | Rakúsko | Cieľ sa zvýžil. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Česká republika | | | | | | | | | | | | | | Cieľ sa znížil. | | | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa znížil. | | | | Spojené kráľovstvo – Anglicko | | | Cieľ sa zvýžil. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Francúzsko – kontinentálne | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Nemecko – Bádensko-Württembersko | | | | | | | | | Ciele sa zvýšili/znížili. | | | | | | | | | Cieľ sa znížil. | | | | | | Maďarsko | | | | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa zvýžil. | | | | | | | Cieľ sa znížil. | | | | | | | | | | Taliansko – Kampánia | | | Cieľ sa zvýžil. | | | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa znížil. | | | | | Cieľ sa znížil. | | | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa znížil. | | | | Luxembursko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Poľsko | | | Cieľ sa zvýžil. | | | | Cieľ sa znížil. | | | | | | | Cieľ sa znížil. | | | | | | | | | | Rumunsko | | | Cieľ sa zvýžil. | | | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa zvýžil. | | | | | | | | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa znížil. | | Španielsko – Andalúzia | | | Cieľ sa znížil. | | | | Cieľ sa znížil. | | Ciele sa zvýšili/znížili. | | | | | | | | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa znížil. | | | | Švédsko | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa zvýžil. | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa zvýžil. | | | | | Cieľ sa zvýžil. | | | | Cieľ sa znížil. | | Cieľ sa znížil. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vymedzovanie cieľov: | | Ciele vymedzené v pôvodnom i najnovšom PRV (s uvedením, či sa ciele vymedzené v najnovšom PRV zmenili oproti pôvodnému PRV) | | Poskytovanie údajov: | | Poskytnuté údaje, ktoré schválila Komisia (výročná správa o pokroku za rok 2011) | | | Ciele vymedzené iba v pôvodnom alebo najnovšom PRV; ciele, ktoré sa nevymedzili v súlade s Príručkou k SRMH, a preto nie sú porovnateľné | | | | | Údaje neposkytnuté v súvislosti s každým opatrením; neaktualizované údaje; Komisia neschválila výročnú správu o pokroku | | | Ciele nevymedzené v pôvodnom ani najnovšom PRV | | | | | Údaje sa neposkytli | | | Opatrenie nebolo plánované | | | | | Opatrenie sa nevykonalo | [1] Ukazovateľ výsledkov vzťahujúci sa na toto opatrenie pozostáva z piatich prvkov (plochy prispievajúce k zlepšeniu biodiverzity, zlepšeniu kvality vody, zmierneniu zmeny klímy, zlepšeniu kvality pôdy a predchádzaniu marginalizácii a opúšťaniu pôdy). V tejto tabuľke sa uvádza, či sa vymedzili ciele a poskytli údaje aspoň v súvislosti s jedným z týchto prvkov. V niektorých prípadoch sa ciele pri jednom z prvkov zvýšili a pri ďalšom znížili. V tom prípade sa uvádza poznámka "cieľ sa zvýšil/znížil". --------------------------------------------------