ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.

EHSV chce upozorniť osobitne na to, že „hĺbková transformácia“ nemôže spočívať len v prepojení národných systémov do európskej siete, zreformovaní terajších trhov a obchodných systémov a zásadnom zvýšení podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Oveľa potrebnejšie je vymyslieť a vybudovať úplne nový energetický systém s rozmanitejšími a decentralizovanejšími hráčmi. To znamená nielen posilnenie existujúcich prenosových a distribučných sietí, ale aj ich vybavenie novou, technologicky náročnejšou infraštruktúrou. Táto nová sieť by mala mať čiastočne úplne nové a rozmanitejšie štruktúry obchodovania, prepojenia a odbytu. Terajšie klasické zdroje energie v nej budú zohrávať preklenujúcu úlohu.
3.4.

Túto zodpovednosť nie je možné vnútiť, musia si ju osvojiť všetky strany (vrátane politiky), ktoré ju musia prevziať. To je dôvod, prečo je naliehavo potrebné rozšíriť účasť spotrebiteľov na rozhodnutiach v oblasti energetického sektora, na investíciách do výrobných zariadení, energetických sietí (vrátane aplikácií „Smart Grid“) a do zásobníkov a ich riadenia.
5.1.

EHSV sa domnieva, že nový systém označovania je lepší než súčasné predpisy, ale neuspokojuje všetky požiadavky spotrebiteľov, pokiaľ ide o poskytnuté informácie. V tejto súvislosti sa odporúča, aby boli na štítku zahrnuté aj iné údaje ako napr. „minimálna životnosť výrobkov“ (9) a „spotreba energie výrobku počas životného cyklu“, a to aj vzhľadom na „uhlíkovú stopu“. Tieto informácie sú nevyhnutné na to, aby sa dali z ekonomického hľadiska skutočne porovnať energetické výrobky patriace do rôznych tried, a to s cieľom bojovať proti naprogramovanému zastarávaniu výrobkov a odrádzať od neho.
4.1.2.

Prípad Motoroly (22), jedna z epizód „vojny o patenty na smartfóny“, sa uvádza ako príklad pre usmernenia, ktorými by sa mali riadiť podniky v tomto sektore. V uvedenej veci Komisia rozhodla, že spoločnosť Motorola, ktorá je držiteľom patentov (SEP) nevyhnutných pre normu GPRS, zneužila svoje dominantné postavenie tým, že sa usilovala o vydanie a vykonanie súdneho príkazu voči spoločnosti Apple na nemeckom súde. Tieto SEP boli klasifikované ako „nevyhnutné“ z toho dôvodu, že sú potrebné na uplatňovanie normy GSM. Podniky, ktoré sú držiteľmi SEP, majú potenciálne značnú trhovú silu, a preto od nich normalizačné orgány často vyžadujú, aby sa zaviazali poskytovať licencie na svoje patenty SEP za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok (fair, reasonable and non- discriminatory“ resp. podľa tzv. zásady FRAND) s cieľom zabezpečiť prístup k uvedenej norme pre všetky subjekty na trhu.
1.2.

Výbor už v minulosti vyhlásil (1), že podporuje zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB), ktorý by bol povinný pre podniky vyvíjajúce nadnárodné aktivity. Dobrovoľný CCCTB by oslabil účinnosť takéhoto opatrenia vzhľadom na to, že právnické osoby, ktoré uskutočňujú presun ziskov s cieľom platiť nižšie dane, by ho odmietli prijať.
4.13.

V článku 36 ods. 1 smernice 2013/32/EÚ sa totiž stanovuje, že krajiny zaradené na zoznamy bezpečných krajín pôvodu možno považovať za bezpečné krajiny pre konkrétneho žiadateľa len po individuálnom posúdení. V rámci individuálneho posúdenia by sa mala zhodnotiť opodstatnenosť uplatnenia koncepcie bezpečnej krajiny pôvodu na konkrétny prípad prostredníctvom odôvodneného uznesenia, pri ktorom by dôkazné bremeno niesol členský štát a podliehalo by opravnému prostriedku.
2.6.

13. mája 2015 sa dosiahla dohoda medzi Radou a EP o reforme systému EU ETS rozhodnutím o rezerve stability trhu: — rezerva stability trhu sa vytvorí v roku 2018, funkčná bude od 1. januára 2019, — kvóty, ktorých sa týka „backloading“ (900 miliónov kvót, ktorých vydraženie bolo presunuté z obdobia rokov 2014 – 2016 na obdobie 2019 – 2020), budú začlenené do rezervy stability trhu, — nepridelené kvóty budú prevedené priamo do rezervy stability trhu v roku 2020 a ich budúce využitie bude potrebné zvážiť v rámci rozsiahlejšieho preskúmania EU ETS, — pre „10 % zložku solidarity“ kvót bude do konca roku 2025 platiť dočasná výnimka z uplatnenia rezervy stability trhu, — pri preskúmaní EU ETS sa bude musieť vziať do úvahy prípadné využitie obmedzeného počtu kvót pred rokom 2021 na zapojenie jestvujúcich zdrojov na podporu CCS (zachytávanie a ukladanie CO2), — preskúmanie EU ETS a rezervy stability trhu zohľadní: — presun emisií CO2 do iných krajín a aspekty súvisiace s konkurencieschopnosťou, ako aj — otázky súvisiace so zamestnanosťou a HDP.
5.12.

Malo by sa zabrániť viacnásobným kontrolám. Pri nedodržaní požiadaviek, najmä ak ide o menej závažné porušenia, by zníženia platieb a správne sankcie mali byť primerané. Okrem toho: — výpočet týchto sankcií by sa mal zjednodušiť, — systém kontrol a sankcií v oblasti krížového plnenia by sa mal preskúmať aj z hľadiska proporcionality, — mala by sa preskúmať možnosť povolenia platieb vrátane zálohových platieb po dokončení administratívnych kontrol, — musí sa harmonizovať metodika výpočtu chybovosti, — mala by sa uľahčiť vyššia miera tolerancie pri menej závažných, ľahko napraviteľných porušeniach.
1.9.

Občianska spoločnosť zohráva zásadnú úlohu pri riešení migračnej krízy, napríklad tým, že reaguje na potreby migrantov po ich príchode a organizuje následné činnosti s cieľom začleniť ich do spoločnosti a do pracovného trhu. Je nevyhnutné, aby vlády, miestne orgány a organizácie občianskej spoločnosti usilovali o vznik kultúrneho a sociálneho konsenzu medzi európskymi štátmi o tom, že je dôležité a užitočné investovať do integrácie migrantov do spoločnosti a do pracovného trhu.
3.9.

Ako činiteľ, ktorý treba brať do úvahy pri premiestňovaní do určitého členského štátu, sa uvádzajú „kultúrne väzby“. EHSV sa domnieva, že toto kritérium by sa nemalo používať ako zdôvodnenie na odmietnutie žiadateľov o azyl na základe ich vierovyznania.
3.1.

EHSV chce zdôrazniť svoj odkaz všetkým orgánom s rozhodovacou právomocou, aby EÚ konala ako skutočná Únia, a to prijímaním, dodržiavaním a uplatňovaním spoločných pravidiel. V novej fáze európskej prisťahovaleckej politiky by sa mal prijať strategický prístup so strednodobou a dlhodobou víziou, pričom by sa malo zamerať na nájdenie celistvého a komplexného spôsobu zabezpečovania zákonných, otvorených a pružných kanálov na prijímanie prisťahovalcov do EÚ (12). Vzhľadom na súčasnú krízu si to bude vyžadovať spoločný prístup k správe vonkajších hraníc, pričom by sa Komisii a európskym agentúram mala dať právomoc vykonávať operačné úlohy s primeranou úrovňou financovania.
3.18.

Svetová banka vo svojej správe Golden growth – restoring the lustre of the European economic model (Zlatý rast – obnovenie slávy európskeho ekonomického modelu) rozdelila Európsku únia do šiestich blokov, aby na základe digitálnych ukazovateľov poukázala na značné rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o šírenie digitálnych technológií, zručností a aplikácií, ako aj elektronického obchodu. EHSV vyzýva Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila tieto rozdiely pri určovaní priorít svojho pracovného programu.
1.6.

Pokiaľ ide o obdobie rokov 2007 – 2013, Komisia navrhuje priebežné platby a záverečné platby vypočítať tak, že sa na oprávnené výdavky uvedené za operačné programy realizované v Grécku uplatní maximálna miera spolufinancovania 100 % výdavkov považovaných za oprávnené, a skôr uvoľniť 5 % zostávajúcich platieb EÚ, ktoré sa obvykle ponechávajú do uzatvorenia programov. To by viedlo k okamžitému uvoľneniu dodatočnej likvidity vo výške približne 500 miliónov eur v roku 2015 a ďalších 500 miliónov EUR v roku 2016.
1.15.

EHSV pozitívne hodnotí opatrenia navrhované v akčnom pláne a zamerané na zlepšovanie synergií medzi EUSALP a ďalšími už realizovanými makroekonomickými stratégiami, a to aj vzhľadom na premietnutie pojmu makroregionalita do iných európskych oblastí, ktoré majú strategický význam pre hospodársku konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť v Európe, ako napríklad do západného Stredomoria a na Balkán.
2.6.

Je to aj Európa, kde majú občania obmedzenú dôveru v európske inštitúcie a kde sa tradičné demokratické politiky prísne sledujú. V zásade sa to odráža na vnútroštátnej úrovni, ako sme to mali možnosť vidieť na nedávnych výsledkoch volieb. Vplyv je však veľmi citeľný na európskej úrovni. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 získali približne jednu štvrtinu všetkých kresiel kandidáti strán, ktoré boli skeptické buď voči európskemu projektu, alebo voči niektorým politikám EÚ. Aj napriek zodpovednosti za krízu na vnútroštátnej úrovni sa občania domnievajú, že za sociálno-ekonomické problémy je zodpovedná „Európa“ alebo že inštitúcie EÚ nerobia dosť na zlepšenie ich každodenného života. Stále však existuje značná väčšina voličov, ktorí podporujú ďalšiu európsku integráciu.
4.2.11.

V texte v paneli nástrojov k lepšej právnej regulácii sa poukazuje na to, že konzultácie so sociálnymi partnermi nepodliehajú minimálnym normám pre konzultácie, a tým ani požiadavkám na verejné konzultácie. EHSV by však rád zdôraznil, že toto oznámenie v žiadnom prípade nemožno použiť ako zámienku na ex ante alebo ex post kontrolu konzultácií európskych sociálnych partnerov alebo ich výsledkov prostredníctvom verejných konzultácií. Sociálny dialóg je osobitný postup stanovený v ZFEÚ (17), ktorý sa musí rešpektovať. Verejné konzultácie preto nemôžu predstavovať náhradu za konzultácie so sociálnymi partnermi (18). Vykonávanie výsledkov dohôd so sociálnymi partnermi sa musí zabezpečiť v súlade s požiadavkami článku 155 ZFEÚ (19).
2.2.2.

Prepracovaním DCF by sa malo zabezpečiť aj to, že údaje sa budú zbierať na základe analýzy nákladov/prínosov alebo analýzy nákladov/využitia presnosti získanej vedeckými modelmi a súvisiaceho stupňa rizika (napr. každoročné prieskumy by sa mohli realizovať iba každé tri roky). Takáto analýza by mala vychádzať z diskusie medzi osobami zodpovednými za riadenie rybárstva, osobami zodpovednými za zber údajov a poskytovateľmi vedeckých odporúčaní.
2.3.

Keďže si to vyžadujú právne predpisy, už vyše desaťročie sa prítomnosť GMO pravidelne uvádza na označeniach potravín a krmív. V súčasnosti sa približne 85 až 90 % priemyselných krmív vyrábaných v EÚ označuje ako GMO alebo ako obsahujúce GMO, keďže na zložení týchto krmív majú výrazný kvantitatívny podiel geneticky modifikované suroviny, či už dovážané alebo vyrábané v EÚ, ktoré predstavujú v priemere 20 až 25 % celkového zloženia priemyselného krmiva. Ak tento návrh nadobudne účinnosť, môže vážne ovplyvniť dopyt a ponuku, pokiaľ ide o potraviny a krmivá v EÚ. Treba dôkladne posúdiť vplyv, ktorý by to mohlo mať na európske poľnohospodárstvo, a teda aj na SPP. Európske právne predpisy, ktoré zabezpečujú správnu vysledovateľnosť prítomnosti GMO v potravinách a krmivách, by sa mali rozšíriť a ustanoviť aj označovanie geneticky nemodifikovaných potravín a krmív, ak tieto produkty skutočne GMO neobsahujú.
3.5.5.

O zásade jednorazovej bezpečnostnej kontroly, ktorá by sa mala implementovať v rámci EÚ, by sa malo uvažovať aj v spojitosti s inými krajinami. Vzájomné uznanie noriem by malo byť tiež možné s podobne zmýšľajúcimi krajinami, čo by tiež prispelo k rovnovážnemu bezpečnostnému systému vo svete, kde sa celé úsilie sústreďuje na skutočnú hrozbu (8).
3.2.

Výbor sa však zároveň nazdáva, že návrh v predloženom znení – bez uvedenia vhodných nástrojov na zjednodušenie systému – by mohol priniesť obrovskú byrokratickú a administratívnu záťaž, ktorá by v prípade nezaistenia potrebných technických, materiálnych a ľudských zdrojov bránila dosiahnuť plánované zjednodušenie. Je nevyhnutné zaviesť postup vydávania licencií, ktorý by bol účinný a zabezpečoval by ich legálnosť, no zároveň by bol jednoduchý a rýchly. V opačnom prípade by to závažne zasiahlo prevádzkovateľov z EÚ, ktorí by utrpeli v dôsledku oneskoreného vydávania licencií, pretože by prišli o rybolovné dni, čo by pre ne malo negatívny sociálno-hospodársky dosah.
2.7

Hospodárske odôvodnenie týchto smerníc Komisia vidí v niekoľkých predpokladoch, predovšetkým týchto: a) európsky trh elektronického obchodu má ešte silný potenciál rastu, ktorý možno využiť; b) vytvorenie jednotného digitálneho trhu bude viesť k ďalšiemu rastu v Európe; c) podniky v EÚ budú môcť zvýšiť svoju konkurencieschopnosť tým, že budú môcť predávať za jednoduchších podmienok na väčšom trhu než predstavujú trhy jednotlivých štátov; d) zjednotením práv spotrebiteľov a vysokou ochranou sa zvýši ich dôvera, pokiaľ ide o nákup v zahraničí; e) ak by sa podarilo odstrániť prekážky súvisiace so zmluvným právom, zapojilo by sa do cezhraničného online predaja odhadom približne 122 000 podnikov. Cezhraničný obchod v EÚ by mohol vzrásť približne o 1 miliardu EUR. Zvýšená konkurencia v oblasti maloobchodu online povedie k poklesu maloobchodných cien vo všetkých členských štátoch v priemere o - 0,25 % na úrovni celej EÚ, čo priamo zvýši spotrebu domácností v EÚ približne o 18 miliárd EUR; f) širší výber výrobkov a služieb sa okrem toho premietne aj do vyššej spokojnosti spotrebiteľov. Nakupovať online cezhraničným spôsobom by mohlo začať niečo medzi 7,8 až 13 miliónmi nových spotrebiteľov. Celkový reálny HDP EÚ by podľa očakávaní mal vzrásť približne o 4 miliardy EUR ročne.
3.8

Výbor však znepokojuje, že oznámenie obsahuje dva návrhy, ktoré sa zdajú byť v rozpore s jeho avizovaným zámerom. Prvým je návrh, že by „určitá podskupina členov WTO mohla pokročiť v určitej otázke“ (viacstranný prístup), ako sa to už deje počas rokovaní o dohode o environmentálnych tovaroch a rokovaní o navrhovanej dohode o obchode so službami (TiSA). Ak by sa však tento prístup stal normou, ponechali by sa bokom mnohé dôležité krajiny, najmä chudobnejšie rozvojové krajiny, predovšetkým v Afrike. Treba dbať na to, aby sa zabezpečila kompatibilita medzi viacstranným prístupom a úplnou multilateránosťou.
1.9

Výbor by si želal, aby do prípravy výročnej správy bola okrem sociálnych partnerov zapojená aj občianska spoločnosť. Táto európska iniciatíva je totiž veľmi dôležitá pre spotrebiteľské združenia, združenia zastupujúce rodiny, zástupcov podnikov, poľnohospodárov, združenia na ochranu životného prostredia, vedcov a výskumníkov, teda občiansku spoločnosť. Z tohto dôvodu EHSV žiada, aby bol zavedený európsky dialóg o energetike, ktorý umožní lepšie zapojiť občiansku spoločnosť do úvah a zavádzania európskej energetickej politiky do praxe. Dialóg by sa mohol uskutočniť pri príležitosti výročnej správy o stave energetickej únie a mohol by sa týkať hlavných bodov stanovených na posúdenie jej vykonávania.
Zatiaľ to predstavuje znepokojivé opomenutie, keďže eurozóna sa v súčasnosti nachádza v situácii, keď je schopnosť menovej politiky stimulovať dopyt značne obmedzená. Dopyt je slabý už tak dlho, že inflácia (a to aj v prípade, že sa nezohľadnia ceny ropy) je ďaleko od dosiahnutia cieľa ECB s hodnotou 2 %, zatiaľ čo úrokové sadzby v rámci hlavnej politiky ECB sú takmer nulové, čo neumožňuje žiadne ďalšie podstatné zníženie. Hospodárstvo eurozóny sa nachádza v tzv. pasci na likviditu a hrozí mu pád do deflačnej pasce, pokiaľ by sa v krátkom čase neobnovila inflácia. Ak by k tomu došlo, hospodárstvo eurozóny by mnoho rokov naďalej stagnovalo, čo by potenciálne mohlo ohroziť politickú životaschopnosť eura.
2.6.

To podľa názoru EHSV ešte zreteľnejšie poukazuje na potrebu konať, opäť prevziať iniciatívu, ktorá sa stala ešte naliehavejšou, s cieľom zlepšiť Európu a obnoviť základné zásady a hodnoty (mier, prosperitu, sociálnu súdržnosť) zakotvené v Zmluve. Je to v spoločnom záujme a v záujme každého jednotlivca, pretože európske krajiny a ich občania musia opäť pociťovať spoločnú zodpovednosť, obnoviť vzájomnú dôveru a nemôžu si dovoliť znovu sa rozdeliť, ako to vždy bolo v minulosti. Bol by to nebezpečný trend.
3.7.

Vzhľadom na to, ako sa vyvinuli právne predpisy EÚ o prospektoch, a na preukázanú potrebu ich neustáleho zlepšovania víta EHSV skutočnosť, že Komisia – a to aj vo fáze návrhu – vyjadrila svoj zámer posúdiť vplyv nariadenia po nadobudnutí jeho účinnosti a konkrétne, že na to stanovila parametre. Výbor sa však domnieva, že päť rokov je príliš dlhá doba na také významné zhodnotenie, a žiada, aby sa táto lehota výrazne skrátila, a to na dva roky po nadobudnutí účinnosti nariadenia. To umožní rýchlejší prehľad účinkov navrhovaného nariadenia a v prípade potreby vykonanie nápravných opatrení. EHSV odporúča, aby sa vykonalo dôkladné kvalitatívne zhodnotenie s cieľom doplniť stanovené kvantitatívne parametre posudzovania vrátane kvalitatívneho hĺbkového posúdenia zameraného tiež na analýzu toho, ako – a do akej miery – sa zjednodušením prospektu zvýšil kapitál, zlepšila sa konkurencieschopnosť firiem, do akej miery to pomohlo dosiahnuť pokrok na podporu kapitálových trhov v členských štátoch a ako to v nich ovplyvnilo celkové podnikateľské prostredie. Je veľmi dôležité zhodnotiť aj to, či členské štáty doplnili ďalšie požiadavky nad rámec právnych predpisov do vykonávania tohto nariadenia pri uplatňovaní jeho ustanovení v oblastiach, kde majú voľný priestor na rozhodovanie pri ich prispôsobovaní.
1.3.

Pokiaľ ide o balík opatrení v oblasti mobility pracovných síl, jeho obsah by mal byť zameraný na odstránenie všetkých prekážok voľného pohybu pracovníkov pri zachovaní vysokej úrovne bezpečnosti, a preto EHSV vyzýva na lepšiu koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, a to prostredníctvom zavedenia orgánov sociálneho zabezpečenia s funkciami uznanými na európskej úrovni, považuje za nevyhnutné plne implementovať zmluvu o právach pracovníkov na informácie a konzultácie, a uvítal by väčšie zapojenie zamestnancov do riadenia podniku.
1.5.

EHSV vo všeobecnosti súhlasí s cieľom, ktorým je dosiahnuť do roku 2025 jednotné zastúpenie eurozóny v MMF, ako sa uvádza v návrhu na vonkajšie zastúpenie eurozóny, ako aj so scenárom na naplnenie tohto cieľa. Podporuje pritom výzvu Európskej komisie na dosiahnutie takého konsenzu medzi Európskym parlamentom a Radou, ktorý by Rade umožnil prijať všeobecne prínosné rozhodnutie o navrhnutom postupe.
2.3.

Rady by sledovali trendy v konkurencieschopnosti v jednotlivých členských štátoch, najmä faktory, ktoré môžu ovplyvňovať ceny a kvalitu obsahu tovaru a služieb v porovnaní s globálnymi konkurentmi v krátkodobom horizonte. Do pôsobnosti týchto rád by mal patriť „mzdový vývoj, ako aj iné ako mzdové faktory, a hnacie mechanizmy produktivity a dynamické hľadiská týkajúce sa investícií, inovácií a atraktívnosti hospodárstva pre podniky“. Rady by analyzovali a posudzovali príslušné opatrenia a formulovali politické odporúčania s prihliadnutím na národné špecifiká a zaužívané postupy. Rady by taktiež poskytovali príslušné informácie na podporu procesov stanovovania miezd na národnej úrovni. V súlade s článkom 28 Charty základných práv Európskej únie by právo na kolektívne vyjednávanie a právo na kolektívne zmluvy nebolo dotknuté.
3.3.1.

Prioritou oblasťou akčného plánu je zvýšenie schopnosti bánk požičiavať peniaze hospodárstvu. „Nesplácané úvery“ (7) sú naďalej zdrojom obáv v EÚ a blokujú kapitál, ktorý by sa inak mohol použiť na poskytnutie ďalších úverov. Výbor sa domnieva, že Komisia by mala podniknúť opatrenia na uvoľnenie kapacity v súvahách bánk podporovaním sekuritizácie nesplácaných úverov a vytváraním trhov so „znehodnotenými aktívami“. Bankové úvery by sa mohli sprístupniť v prípade, že sa vytvoria intenzívne a transparentné trhy s „bankovými dlhmi podnikov v ťažkostiach“, alebo že sa oživia už existujúce.
3.4.

Nové myšlienky a technológie by sa mali prenášať z jedného sektora do druhého s cieľom dosiahnuť kritickú masu potrebnú na to, aby sa mohli prijímať kolektívne spôsoby pristupovania k výskumu a inovácií, čím by sa prekonali prekážky medzi jednotlivými postupmi a sektormi.
5.3.

EHSV víta rozhodnutie posilniť monitorovanie cieľov stratégie Európa 2020 v rámci európskeho semestra, tak ako sa navrhuje v správe piatich predsedov (3). Súbežne so zlepšením uplatňovania terajšej stratégie a vykonávania dohľadu nad ňou sa má začať proces zameraný na prípravu dlhodobej vízie presahujúcej časový horizont roku 2020, a to aj vzhľadom na nové ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa na pôde Organizácie Spojených národov dohodli pre rok 2030. Výbor víta túto plánovanú iniciatívu, pretože potvrdzuje jeho názor, že EÚ musí rozšíriť svoj horizont plánovania aspoň do roku 2030, aby mohla plniť ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, a to zavedením integrovanej stratégie pre udržateľnú Európu v globalizovanom svete.
3.1.

Právom každého občana EÚ je poznať, chápať a taktiež ovplyvňovať politiky EÚ. EHSV upozorňuje, že partnerstvo by nemalo byť uzavretou skupinou. Veľmi dôležitý je spôsob komunikácie partnerstiev s vonkajším svetom. Kľúčovým prvkom mestského rozvoja by mala byť otvorená verejná správa, ktorá komunikuje so širokou verejnosťou a organizáciami zastupujúcimi záujmy občanov. Keďže strategické ciele nemožno dosiahnuť bez podpory miestnych obyvateľov a organizácií občianskej spoločnosti, je dôležité zabezpečiť transparentnosť a účinné zapojenie zainteresovaných strán do vypracovávania a realizácie mestskej agendy. Zapojenie ľudí, ktorí o to majú záujem, je najlepší spôsob, ako získať ich podporu pri dosahovaní výsledkov. EHSV navrhuje osloviť aj organizácie, ktoré by mohli mať záujem podeliť sa o svoje skúsenosti a nápady v súvislosti s témami mestskej agendy a mohli by sa zúčastniť na niektorých partnerských stretnutiach.
3.5.

Dôležité je oživiť sekuritizačný trh, najmä v segmente MSP. V investičnom pláne pre Európu sa vytvorenie udržateľného trhu s kvalitnými sekuritizáciami uvádzalo ako jedna z piatich oblastí, v ktorých by sa mali podniknúť opatrenia v krátkodobom výhľade. Ak by sa trh vrátil na predkrízovú priemernú úroveň emitovaných sekuritizácií a úverové inštitúcie by nové emitované sekuritizácie použili na poskytovanie nových úverov, úverové inštitúcie by boli schopné poskytnúť súkromnému sektoru dodatočný objem úverov v rozpätí od 100 do 150 miliárd EUR. Predstavovalo by to zvýšenie úverov podnikom a domácnostiam v EÚ o 1,6 % (12).
3.2.10

EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné ešte viac obmedziť ukazovatele v rámci operačných programov (OP). Zavedenie spoločných ukazovateľov bolo dobrým východiskovým bodom, no niektoré OP ešte stále obsahujú veľký počet špecifických ukazovateľov, z ktorých niektoré umelo zaviedla Komisia počas procesu rokovania. EHSV zastáva názor, že pri monitorovaní OP by sa mala pozornosť presunúť zo špecifických ukazovateľov na spoločné ukazovatele, keďže to umožní lepšie porovnanie medzi jednotlivými OP v rôznych členských štátoch.
5.8.1.

Výsledky zasadnutí fóra a diskusií by sa mali zhrnúť do správ alebo inak vhodne zdokumentovať. Výsledný dokument by mal odrážať stanoviská a odporúčania všetkých zástupcov. Za riešenie konfliktov záujmov zodpovedá rada. Výsledky by mali byť aj príležitosťou pre zúčastnené organizácie, aby predložili svoje závery a správy.
4.24.

Investície do výskumu by sa mali zamerať na prevenciu a včasné odhaľovanie, keďže liečba a vyhubenie prebiehajúceho ochorenia môžu byť veľmi nákladné a ničivé. Základom je budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti, rovnako ako prenos vedomostí od výskumných pracovníkov k poľnohospodárom a ostatným subjektom. Základom je prenos poznatkov a spolupráca s tretími krajinami. EÚ by mala poskytnúť nezáväzné predpisy, usmernenia a nástroje na lepší dohľad, pričom dôležitá je aj prísnejšia kontrola dovozu. Kľúčový je aj boj proti rezistencii voči antibiotikám a mal by sa prijať integrovaný prístup, v rámci ktorého sa kombinuje humánna a veterinárna zdravotná starostlivosť (prístup „jedno zdravie“).
3.11.

EHSV sa domnieva, že správy stanovené v návrhu smernice by sa mali vyžadovať len od veľkých nadnárodných podnikov, na ktoré sa v návrhu odkazuje, a nie od MSP, na ktoré by to malo neprimeraný dosah z hľadiska nákladov. Obmedzenie tejto požiadavky len na nadnárodné podniky, ktoré majú konsolidovaný príjem presahujúci príslušnú prahovú hodnotu, sa však môže ukázať ako kontraproduktívne a diskriminačné.