V tejto správe sa opisujú celkové trendy týkajúce sa činností tretích krajín v oblasti ochrany obchodu, ktoré majú alebo by mohli mať nepriaznivý vplyv na vývoz z EÚ, ako aj hlavné zistené problémy a výsledky dosiahnuté v roku 2016. Správa zároveň poskytuje prehľad konkrétnych krokov Komisie v rámci monitorovania tretích krajín vrátane podrobných analýz podľa jednotlivých krajín a vyčerpávajúcich údajov uvedených v prílohe.

Keď tretia krajina začne prešetrovanie na ochranu obchodu voči vývozu z EÚ, úlohou Komisie je aktívne zasiahnuť vždy, keď je to potrebné, aby sa vyriešili systémové problémy zistené počas konania a zabezpečil sa súlad s pravidlami WTO. Zasahuje napríklad zaslaním písomného podania prešetrujúcemu orgánu v tretej krajine, ale aj pravidelnou účasťou na vypočutiach s cieľom zaistiť dodržiavanie práv a záujmov vývozcov z EÚ. Komisia intervenuje takisto v rámci svojich dvojstranných dohôd, ako aj v multilaterálnom kontexte.

Od roku 2010 sme svedkami toho, že tretie krajiny výrazne častejšie používajú nástroje na ochranu obchodu voči vývozu z EÚ. V dnešných časoch spomaleného hospodárskeho rastu a stagnujúceho dopytu, najmä v určitých odvetviach, výrobné odvetvia EÚ prirodzene hľadajú pre svoju výrobu nové odbytiská, a to aj na vývozných trhoch. Je preto nevyhnutné, aby tieto vývozné možnosti neboli brzdené neopodstatnenými opatreniami na ochranu obchodu, ktoré neprimerane obmedzujú prístup na trh.

Každý člen WTO má právo použiť nástroje na ochranu obchodu, aby zakročil proti nekalým obchodným praktikám. Je to však potrebné vykonať v úplnom súlade s pravidlami WTO, pretože zneužitie nástrojov na ochranu obchodu vedie k nezákonným a neoprávneným protekcionistickým opatreniam, ktoré majú negatívny vplyv na svetový obchod a hospodársky rozvoj. Samotná EÚ využíva nástroje na ochranu obchodu pravidelne (s výnimkou ochranných opatrení), ale jej prístup je mierny a vyvážený. Normy EÚ sú v skutočnosti ešte prísnejšie než normy vyplývajúce z pravidiel WTO a stanovujú dodatočné podmienky pred tým, ako možno akéhokoľvek opatrenia uložiť. Medzi tieto prvky, ktoré sú súčasťou modelu „WTO plus“, patrí napríklad povinné vykonanie testu záujmu Únie pred uložením akéhokoľvek opatrenia, aby sa posúdil vplyv uloženia/neuloženia opatrení na európske hospodárstvo.

Ako sa vysvetľuje vyššie, ochranné opatrenie predstavuje nástroj, ktorý najviac obmedzuje obchod, pretože sa vzťahuje na všetok dovoz bez ohľadu na pôvod. To je dôvod, prečo ho treba používať iba vo veľmi výnimočných prípadoch s cieľom dočasne chrániť domáce výrobné odvetvie pred náhlym a prudkým zvýšením dovozu. Hoci používanie ochranných opatrení začalo v roku 2016 klesať, Komisia naďalej systematicky intervenuje takmer vo všetkých prešetrovaniach, keďže v mnohých z nich sa podľa všetkého nedodržiavajú prísne pravidlá stanovené v dohode WTO o ochranných opatreniach. Mnohé ochranné prešetrovania sa vzťahujú na dovoz, ktorý má v skutočnosti pôvod iba v jednej krajine. Antidumpingové alebo antisubvenčné nástroje by teda boli vhodnejšie na zabezpečenie cielenejšej reakcie na problém bez neprimeraného obmedzovania prístupu na trh. V roku 2016 k tomu dochádzalo najmä v juhovýchodnej Ázii, kde boli ochranné prešetrovania zamerané na ochranu domácich trhov s oceľou pred zvyšujúcim sa dovozom výrobkov z ocele najmä z Číny.

Prešetrovania by mali viesť k opatreniam iba vtedy, keď sú presne splnené príslušné podmienky WTO; žiaľ, nie vždy to tak je. Komisia sa konkrétne často stretla s nedostatočnou analýzou, na základe ktorej bola existencia jasnej príčinnej súvislosti medzi údajným dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo domáce výrobné odvetvie, veľmi otázna. Keď nemožno určiť súvislosť medzi týmito dvoma skutočnosťami, podľa pravidiel WTO neexistujú dostatočné dôvody na uloženie žiadneho opatrenia, dokonca ani vtedy, keď sa zistí ujma. Je dôležité pripomenúť, že dôvodov vzniku ujmy pre domáce výrobné odvetvie môže byť veľa: napríklad neefektívne využívanie jeho kapacity, pokles domáceho dopytu alebo nárast cien surovín a cien za energie. Ujma vyplývajúca z takýchto iných faktorov sa nesmie pripísať dumpingovému dovozu a môže narušiť príčinnú súvislosť. Komisia venuje osobitnú pozornosť analýze ujmy a príčinnej súvislosti v prešetrovaniach tretích krajín, keďže bez príčinnej súvislosti všetky opatrenia prekračujú nápravu ujmy spôsobenej dumpingovým/subvencovaným dovozom a môžu sa ľahko zmeniť na protekcionizmus.

Kľúčovým prvkom vo všetkých prešetrovaniach na ochranu obchodu je právo strán na obhajobu. Prešetrujúce orgány zodpovedajú za zabezpečenie dostupnosti relevantného spisu nedôverného charakteru na preštudovanie. Uvedený spis by nemal obsahovať informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, a mal by obsahovať upravené informácie v podobe indexov alebo rozpätí, aby všetky si strany mohli vytvoriť úplný obraz o situácii. V mnohých prešetrovaniach (najmä v takých, v ktorých vystupuje malý počet navrhovateľov alebo iba jeden navrhovateľ) sa, žiaľ, v spise, ktorá nemá dôverný charakter, poskytuje veľmi málo informácií alebo sa informácie jednoducho začiernia. Tento nedostatok relevantných informácií znemožňuje stranám porozumieť okolnostiam prešetrovania a obhajovať sa. Komisia v takých prípadoch systematicky intervenuje a trvá na vyššej transparentnosti počas konaní.

V roku 2016 uložili tretie krajiny celkovo 30 nových opatrení voči vývozu z EÚ. Predstavuje to výrazný pokles v porovnaní s rokom 2015 (37), najmä pokiaľ ide o ochranné opatrenia, ktorých počet klesol z 15 na 10. V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že Európska komisia veľmi aktívne podporuje spravodlivé používanie nástrojov na ochranu obchodu jej obchodnými partnermi, najmä pokiaľ ide o ochranné opatrenia.

Aj samotná EÚ začala viacero prešetrovaní a uložila opatrenia na dovoz výrobkov z ocele. S cieľom podrobne monitorovať vývoj v tomto odvetví zaviedla EÚ mechanizmus „dohľadu nad oceľou“: znamená to zahŕňa pravidelné monitorovanie trendov dovozu, ktoré by mohli výrobcom ocele v EÚ spôsobiť ujmu.

Z hľadiska výrobných odvetví sa konštatuje, že v roku 2016 pretrvával podobne ako v roku 2015 zvyšujúci sa trend nových prešetrovaní v oceliarskom odvetví, ktoré voči EÚ začali tretie krajiny. Ako je znázornené na nasledujúcom grafe, podiel nových prešetrovaní v oceliarskom odvetví presiahol celkový počet prešetrovaní vo všetkých ostatných odvetviach. V roku 2016 sa z 30 nových prešetrovaní voči EÚ 17 prešetrovaní týkalo skutočne výrobkov z ocele. Od roku 2015 je oceliarske odvetvie na celom svete často predmetom prešetrovaní na ochranu obchodu a opatrení na ochranu obchodu. Dochádza k tomu najmä v dôsledku nadmernej kapacity a nadmernej výroby v Číne, čo má za následok výraznú úroveň vývozu za dumpingové ceny. Aj keď v oceliarskej výrobe v EÚ nevzniká žiadna nadmerná kapacita, cieľom obchodných opatrení uložených tretími krajinami voči dovozu ocele sú často aj výrobné odvetvia EÚ. Platí to predovšetkým pre ochranné opatrenia, ktoré sa uplatňujú bez ohľadu na krajinu pôvodu. Tretie krajiny však do rozsahu antidumpingových prešetrovaní niekedy zahŕňajú aj výrobné odvetvia EÚ, pričom inak sa tieto prešetrovania väčšinou zameriavajú na dumpingové výrobky z ocele pochádzajúce z Ázie.

Z hľadiska nových prešetrovaní došlo v roku 2016 k výraznému poklesu: všetky tretie krajiny začali spolu 30 nových prešetrovaní voči EÚ, čo je o 7 menej než v roku 2015. Je to najmä v dôsledku klesajúceho trendu v počte nových ochranných prešetrovaní, ktorých počet klesol z 18 v roku 2015 na 12 v roku 2016 (pokles o 6) Počet antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaní ostal v porovnaní s rokom 2015 relatívne stabilný, t. j. začalo sa 18 nových antidumpingových prešetrovaní a žiadne nové antisubvenčné prešetrovanie.

Čína 22. augusta 2016 ukončila antidumpingové opatrenia týkajúce sa niektorých vysokovýkonných bezšvových rúr z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v EÚ a Japonsku. Týmto rozhodnutím sa vykonáva správa Odvolacieho orgánu WTO z októbra 2015, v ktorej sa dospelo k záveru, že antidumpingovými opatreniami, ktoré Čína uložila v roku 2012, sa porušovali pravidlá WTO (pozri aj oddiel 5 ďalej). Tento prípad je príkladom neopodstatnených čínskych opatrení na ochranu obchodu, ktoré boli motivované odvetou a neboli v súlade s pravidlami WTO. Prešetrovanie sa začalo krátko po prešetrovaní EÚ zameranom na dovoz čínskej ocele. Odvolací orgán WTO zistil najmä, že čínske ministerstvo obchodu nevykonalo žiadnu segmentovanú analýzu vplyvu dumpingového dovozu na čínske domáce odvetvie, a teda nezabezpečilo, aby sa ujma spôsobená inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu; ďalej zistil aj to, že zainteresované strany nemohli riadne uplatniť svoje práva na obhajobu.

Austrália – zníženie ciel pre vyvážajúcich výrobcov spracovaných rajčín

V roku 2013 austrálske orgány začali antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa výrobkov zo spracovaných rajčín z Talianska (vývoz tohto výrobku z EÚ do Austrálie predstavoval 48 miliónov EUR). Po niekoľkých intervenciách bolo prešetrovanie dvoch hlavných vývozcov, ktorí predstavujú asi 45 % celkového vývozu EÚ, ukončené, pretože sa nenašiel žiadny dôkaz o existencii dumpingu. Clá pre ostatných spolupracujúcich vývozcov boli relatívne nízke (v priemere 4 %).

V roku 2015 Austrália začala nové antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dvoch vyvážajúcich výrobcov, pri ktorých bolo ukončené predošlé prešetrovanie. Napriek viacerým technickým a politickým intervenciám na rôznych úrovniach austrálske orgány začiatkom roka 2016 uložili opatrenia v rozpätí od 4,5 % do 8,4 %. Tieto opatrenia vychádzali z metodiky, ktorej uplatnenie vyvolávalo zásadné systémové otázky, keďže v antidumpingovom prešetrovaní nepriamo napadla poľnohospodárske platby EÚ v rámci zeleného koša (ktoré sú podľa pravidiel WTO povolené). V apríli 2016 na žiadosť talianskych spoločností a orgánov austrálsky výbor pre preskúmanie antidumpingových opatrení začal nové revízne prešetrovanie opatrení. Komisia v koordinácii s odvetvím do tohto konania urýchlene intervenovala a preukázala, že cena surových rajčín, ktoré kupovali títo dvaja vývozcovia, nebola ovplyvnená platbami v rámci zeleného koša EÚ. Preto nemalo dôjsť k žiadnym úpravám nákladov, ktoré boli príčinou umelo vysokých dumpingových rozpätí. Tento argument prevážil a 5. januára 2017 austrálske orgány znížili úroveň platného cla pre uvedených dvoch vyvážajúcich výrobcov (na 0 % pre jedného vývozcu a 4,6 % pre druhého vývozcu), čím uznali, že metodika úpravy nákladov nebola vhodná.

Súčasne v máji 2016 austrálske orgány začali priebežné revízne prešetrovanie obmedzené na ostatných vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa už vzťahovali opatrenia, s cieľom uplatniť metodiku úpravy nákladov, ktorú pôvodne použili pri uvedených dvoch talianskych spoločnostiach, a zvýšiť aj ich dumpingové rozpätia. Avšak v januári 2017, po revíznom prešetrení metodiky iniciovanom uvedenými dvoma talianskymi vývozcami (ako je opísané vyššie), austrálsky antidumpingový výbor preskúmal svoje závery a rozhodol sa prestať uplatňovať metodiku úpravy nákladov a znížiť colné sadzby pre všetkých dotknutých vývozcov.

Brazília –ukončenie antidumpingového prešetrovania röntgenových prístrojov bez uloženia opatrení

Vo februári 2017 Brazília ukončila antidumpingové prešetrovanie dovozu röntgenových stomatologických prístrojov z Nemecka (vývoz tohto výrobku z EÚ do Brazílie predstavuje asi 5 miliónov EUR). Vzhľadom na argumenty, ktoré predložila Komisia a výrobné odvetvie (tri intervencie ohľadom závažných nedostatkov týkajúcich sa analýzy vplyvu objemu a cien, ujmy a príčinnej súvislosti), brazílske oddelenie pre nástroje na ochranu obchodu (DECOM) zrušilo svoje predbežné rozhodnutie a dospelo k záveru, že domáce výrobné odvetvie neutrpelo v dôsledku prešetrovaného dovozu ujmu.

Turecko – menej reštriktívna forma ochranných opatrení

Turecko uložilo ochranné opatrenia na vývoz tapiet vrátane tapiet s pôvodom v EÚ (vývoz tohto výrobku z EÚ do Turecka predstavuje asi 13 miliónov EUR). Komisia intervenovala na viacerých úrovniach, vrátane zasadnutia výboru WTO pre ochranné opatrenia v Ženeve. Po rozsiahlych kontaktoch turecké orgány v apríli 2017 nakoniec súhlasili so zavedením colnej kvóty s platnosťou od augusta 2016, ktorá by výrazne obmedzila negatívny hospodársky vplyv na vývozcov z EÚ.

Maroko – menej reštriktívna forma ochranných opatrení

Komisia intervenovala od začatia prešetrovania marockých ochranných opatrení týkajúcich sa papiera v kotúčoch a stohoch (vývoz tohto výrobku z EÚ do Maroka prestavuje okolo 20 miliónov EUR). Analýza ujmy a príčinnej súvislosti nedospela k jednoznačnému záveru a zdalo sa, že jediný domáci výrobca má problémy s kvalitou, dostupným množstvom a dodacími lehotami. Potom bolo navrhnuté znižujúce sa valorické clo, avšak spoločné úsilie Komisie a výrobného odvetvia, ako aj rôzne intervencie viedli k menej obmedzujúcim colným kvótam pre vývozcov z EÚ.

Tunisko – neuloženie opatrení v troch ochranných prešetrovaniach

Tunisko v posledných rokoch začalo tri ochranné prešetrovania: sklenené fľaše a drevovláknité dosky v roku 2014 a keramické obkladačky v roku 2015 (vývoz týchto troch výrobkov z EÚ do Tuniska predstavuje asi 70 miliónov EUR). Intervencia Komisie bol dôrazná, keďže všetky tri prešetrovania boli začaté na základe nedostatočného odôvodnenia. Konkrétne, domáce výrobné odvetvie neutrpelo závažnú ujmu: problémy spôsobili iné faktory, ako napríklad zvýšenie cien surovín a energie. Po intervenciách Komisie koordinovaných s výrobným odvetvím sa doteraz predišlo uloženiu opatrení. Komisia naďalej vyvíja tlak, aby tieto prešetrovania boli ukončené aj formálne.

Egypt – ukončenie ochranného prešetrovania bez uloženia opatrení

Ochranné prešetrovanie týkajúce sa dovozu polyetyléntereftalátov (PET) sa začalo v decembri 2015. Komisia viackrát intervenovala, aby zdôraznila značné nedostatky. Predovšetkým sa výrobné odvetvie nachádzalo v počiatočnej fáze a po začatí výroby sa vývoz nezvýšil, ale v skutočnosti znížil. Okrem toho väčšina ukazovateľov vykazovala pozitívny trend, predovšetkým pokiaľ ide o trhový podiel (výrobcovia dosiahli 60 % v priebehu len jedného roka výroby) a všetky ťažkosti, s ktorými sa žiadateľ potýkal, sa týkali počiatočnej fázy odvetvia, a nie zvýšenia dovozu. Prešetrovanie sa ukončilo v auguste 2016 bez uloženia opatrení.

Turecko – ukončenie dvoch ochranných prešetrovaní bez uloženia opatrení

Pri dvoch ochranných prešetrovaniach, v prípade plochej ocele valcovanej za tepla a mobilných telefónov, turecké orgány v nadväznosti na viaceré podania Komisie v spolupráci s výrobným odvetvím nakoniec uznali, že podnety boli neopodstatnené. V dôsledku toho boli obe prešetrovania ukončené bez uloženia opatrení.

Južná Afrika – nižšie ochranné opatrenia týkajúce sa mrazených kurčiat

V decembri 2016 Južná Afrika uložila predbežné ochranné clá vo výške 13,9 % (valorické) na mrazené kurčatá (vývoz tohto výrobku z EÚ do Južnej Afriky predstavoval okolo 200 miliónov EUR). Na ten istý výrobok sa už od roku 2015 vzťahovali antidumpingové opatrenia. V nadväznosti na viaceré intervencie Komisie bolo uložené predbežné clo podstatne nižšie než clo, ktoré žiadateľ pôvodne navrhoval. Prešetrovanie však stále prebieha a v čase prípravy tejto správy sa obe clá stále uplatňovali kumulatívne.

Nový Zéland – ukončenie antidumpingových opatrení na španielske konzervované broskyne