Plánované prekročenie referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve by – podľa prognózy Komisie z jari 2020, v ktorej sa predpokladá, že deficit verejných financií klesne v roku 2021 pod 3 % HDP – bolo dočasné. Tieto prognózy sú však spojené s mimoriadne vysokým stupňom neistoty.

COM

COM

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení Rade vyjadrila názor, že súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Umožňuje členským štátom odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa uplatňovali za normálnych okolností, a zároveň umožňuje Komisii a Rade prijať potrebné opatrenia na koordináciu politík v rámci paktu. Údaje, ktoré oznámili chorvátske orgány 31. marca 2020 a ktoré následne overil Eurostat, preukazujú, že saldo verejných financií v Chorvátsku dosiahlo v roku 2019 +0,4 % HDP, zatiaľ čo hrubý dlh verejnej správy dosahoval úroveň 73,2 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 plánuje Chorvátsko v roku 2020 deficit vo výške 6,8 % HDP, zatiaľ čo dlh sa plánuje na úrovni 86,7 % HDP.

V článku 126 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že ak členský štát nesplní požiadavky vyplývajúce z jedného alebo z oboch uvedených kritérií, Komisia pripraví správu. Uvedená správa „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“.

Uvedené faktory sú ďalej objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97, v ktorom sa takisto stanovuje, že treba náležite zohľadniť „všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii“.

Ako je uvedené v článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, pokiaľ ide o plnenie kritéria deficitu v roku 2020, keďže pomer verejného dlhu k HDP prekročil referenčnú hodnotu 60 % a nie je dodržaná dvojitá podmienka – t. j., že deficit sa pohybuje okolo referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné, – tieto závažné faktory nie je možné zohľadniť v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu pre Chorvátsko. V súčasnej situácii je kľúčovým dodatočným faktorom, ktorý treba zohľadniť v súvislosti s rokom 2020, ekonomický vplyv pandémie COVID-19, ktorá má veľmi významný vplyv na rozpočtovú situáciu a jej dôsledkom je veľmi neistý výhľad. Pandémia viedla aj k aktivácii všeobecnej únikovej doložky.

4.1. Pandémia COVID-19

Pandémia COVID-19 viedla k veľkému hospodárskemu šoku, ktorý má významný negatívny vplyv v celej Európskej únii. Dôsledky rastu HDP budú závisieť od trvania pandémie a opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi a na európskej a celosvetovej úrovni s cieľom spomaliť jej šírenie, chrániť výrobné kapacity a podporiť celkový dopyt. Členské štáty už prijali alebo prijímajú rozpočtové opatrenia s cieľom zvýšiť kapacitu systémov zdravotnej starostlivosti a poskytnúť pomoc tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré sú obzvlášť zasiahnuté. Prijali sa aj významné opatrenia na podporu likvidity a iné záruky. Po získaní podrobnejších informácií musia príslušné štatistické orgány preskúmať, či tieto opatrenia so sebou prinášajú okamžitý vplyv na saldo verejných financií alebo nie. Tieto opatrenia spolu s poklesom hospodárskej činnosti prispejú k podstatne vyšším deficitom verejných financií a dlhovým pozíciám.

4.2 Strednodobá hospodárska pozícia

V roku 2019 reálna produkcia konečne prekročila úroveň z roku 2008 a miera nezamestnanosti dosiahla historicky najnižšiu úroveň. Makroekonomické nerovnováhy (vysoká úroveň dlhu a vonkajších záväzkov) sa zlepšili pod úroveň z roku 2008. Napriek tomu, že verejný dlh je stále relatívne vysoký, výrazne sa znížil, k čomu prispelo dosiahnutie prebytku verejných financií tri po sebe idúce roky. Okrem toho sa podstatne zlepšila priemerná splatnosť a náklady na obsluhu verejného dlhu. Zvýšenie nákladovej konkurencieschopnosti a pristúpenie Chorvátska k Únii podporovalo do roku 2019 silný rast vývozu.

Očakáva sa, že hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 budú v Chorvátsku zvlášť silné, a to z dôvodu veľkého podielu cestovného ruchu na jeho hrubej pridanej hodnote, ako aj z dôvodu značnej exponovanosti prostredníctvom hlavných obchodných partnerov. Očakáva sa, že domáci dopyt prudko klesne vzhľadom na relatívne silné opatrenia na potlačenie šírenia nákazy, ktoré boli zavedené v polovici marca a ktorých postupné rušenie sa začalo koncom apríla. Zároveň by malo dôjsť k zníženiu vývozu v dôsledku zvlášť silných opatrení na potlačenie šírenia nákazy, ktoré zaviedli hlavní obchodní partneri Chorvátska (Taliansko, Slovinsko a Rakúsko). Tento výhľad je poznačený mimoriadnym stupňom neistoty, pokiaľ ide o trvanie pandémie a jej hospodársky vplyv, pretože to vo veľkej miere závisí od účinnosti opatrení vlády a od toho, ako rýchlo sa celosvetový dopyt spamätá.

Predpokladaný prudký pokles HDP je v rámci hodnotenia toho, ako Chorvátsko v roku 2020 dodržiava kritérium deficitu, zmierňujúcim faktorom.

4.3 Strednodobá rozpočtová pozícia

Na základe výsledných údajov a prognózy Komisie z jari 2020 Chorvátsko v roku 2019 splnilo svoj strednodobý rozpočtový cieľ.

V konvergenčnom programe na rok 2020 sa uvádzajú informácie o strednodobej stratégii na podporu hospodárstva, ktorá spočíva vo využití fiškálneho priestoru, ktorý bol vytvorený v posledných rokoch, na minimalizáciu hospodárskych dôsledkov pandémie COVID-19 prostredníctvom podpory inak životaschopných podnikov a zamestnanosti. Tromi kľúčovými opatreniami, ktoré boli v tejto súvislosti prijaté, boli dotácie na mzdy pre podniky, ktoré si ponechajú zamestnancov, odklady platby daní a zrušenie platby daní v prípade najviac postihnutých podnikov. Objem celkového vplyvu týchto opatrení sa odhaduje na 3,9 % HDP, z čoho 2,7 % HDP je objem opatrení zvyšujúcich deficit a zvyšok sú opatrenia v oblasti likvidity (odklady platby daní). V konvergenčnom programe sa pre rok 2020 počíta s deficitom vo výške 6,8 % HDP, pričom následne v roku 2021 dôjde k zlepšeniu na 2,4 % HDP.

4.4. Strednodobá pozícia verejného dlhu

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa verejný dlh zvýši zo 73,2 % HDP v roku 2019 na 88,6 % v roku 2020. Na základe tejto prognózy sa aktualizovala analýza udržateľnosti dlhu. Táto analýza potvrdzuje, že bez ohľadu na riziká (vrátane tých, ktoré súvisia s vysokým podielom dlhu denominovaného v cudzej mene) zostáva dlhová pozícia v strednodobom horizonte udržateľná, čo je aj odrazom zníženia dlhu v posledných rokoch. Hoci sa pozícia verejného dlhu zhoršuje v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, v základnom scenári sa očakáva, že pomer dlhu bude v strednodobom horizonte sledovať udržateľnú (klesajúcu) trajektóriu.

Graf č. 1. Verejný dlh (% HDP)

4.5 Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát

Chorvátske orgány zaslali 11. mája 2020 list, v ktorom v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 uviedli závažné faktory. V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už zoširoka rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornili orgány.

5.Závery