EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli17. 6. 2022 COM(2022) 405 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE

Stanovisko Komisie k žiadosti Gruzínska o členstvo v Európskej únii





















A. ÚVOD Gruzínsko od získania nezávislosti jasne vyjadruje svoje európske ambície. Táto európska ambícia je zahrnutá v gruzínskej ústave a podporovaná obyvateľmi Gruzínska (83 % Gruzíncov schvaľuje vstup do EÚ ) aj naprieč politickým spektrom. To bolo stimulom viacerých kľúčových reforiem založených na európskych hodnotách a normách. Odhodlanie Gruzínska dosahovať pokrok na ceste do Európy sa zdôrazňuje v pôvodnom zámere gruzínskej vlády predložiť žiadosť o členstvo v roku 2024. a) Žiadosť o členstvo Gruzínsko predložilo svoju žiadosť o členstvo v Európskej únii 3. marca 2022. Žiadosť bola predložená v súvislosti s vojenskou agresiou Ruska proti Ukrajine. Rada Európskej únie 7. marca 2022 vyzvala Komisiu, aby predložila svoje stanovisko k tejto žiadosti. Najvyšší predstavitelia štátov a vlád EÚ podporili toto rozhodnutie na neformálnom stretnutí lídrov vo Versailles . Gruzínsku boli 11. apríla 2022 zaslaný dotazník týkajúci sa politických a ekonomických kritérií a 19. apríla 2022 dotazník týkajúci sa acquis EÚ. Gruzínsko poskytlo svoje odpovede 2. mája 2022 a 10. mája 2022. V článku 49 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že „[o] členstvo v Únii môže požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje hodnoty uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich podporovať. Táto žiadosť sa oznámi Európskemu parlamentu a národným parlamentom. Žiadajúci štát zašle svoju žiadosť Rade, ktorá sa uznáša jednomyseľne po porade s Komisiou a po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, ktorý sa uznáša väčšinou svojich poslancov. Zohľadnia sa podmienky prípustnosti schválené Európskou radou“. V článku 2 sa uvádza, že „Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi“. Toto je právny rámec, na základe ktorého Komisia predkladá toto stanovisko. Európska rada v Kodani v júni 1993 dospela k záveru, že: „pristúpenie sa uskutoční hneď, keď bude príslušná krajina schopná na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva splnením požadovaných ekonomických a politických podmienok. Členstvo si vyžaduje: -aby kandidátska krajina dosiahla stabilné inštitúcie zaručujúce demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, -existenciu fungujúcej trhovej ekonomiky, ako aj schopnosti vysporiadať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v rámci Únie, -schopnosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva vrátane sledovania cieľov politickej, ekonomickej a menovej únie“. Na zasadnutí Európskej rady v Madride v decembri 1995 odznela potreba „vytvoriť podmienky postupnej a harmonickej integrácie [kandidátskych] krajín, najmä budovaním trhového hospodárstva, úpravou ich administratívnych štruktúr a vytvorením stabilného ekonomického a menového prostredia“. Európska rada sa v decembri 2006 zhodla na tom, že „stratégia rozširovania založená na upevňovaní, podmienenosti a komunikácii vytvára spolu so schopnosťou EÚ integrovať nových členov základ pre opätovný konsenzus v otázke rozširovania“.

Komisia vo svojom stanovisku posudzuje žiadosť Moldavska na základe jeho schopnosti splniť kritériá stanovené Európskou radou v Kodani v roku 1993, ako aj v Madride v roku 1995, najmä v súvislosti s administratívnymi kapacitami krajiny. V stanovisku sa zohľadňuje úsilie Gruzínska pri plnení svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o pridružení (ďalej len „dohoda o pridružení“) a prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (ďalej len „DCFTA“). Komisia posúdi vplyv pristúpenia Gruzínska na oblasti politiky EÚ v neskoršej fáze. b) Vzťahy medzi EÚ a Gruzínskom Začiatok vzťahov medzi EÚ a Gruzínskom siaha do obdobia, keď Gruzínsko získalo v roku 1991 nezávislosť. Európske spoločenstvo nadviazalo vzťahy s Gruzínskom v roku 1992. Dohoda o partnerstve a spolupráci bola podpísaná v roku 1996 a nadobudla platnosť v roku 1999. Dohoda o pridružení vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) bola podpísaná v júni 2014 a nadobudla platnosť v celom rozsahu 1. júla 2016. Dohoda o pridružení/DCFTA je kľúčovým bilaterálnym právnym nástrojom, ktorý je základom pre prehĺbenie politických väzieb, silnejšie hospodárske väzby, podporu spoločných hodnôt a posilnenú spoluprácu v oblastiach spoločného záujmu. Dohoda obsahuje záväzné ustanovenia a zabezpečuje zlepšenú spoluprácu. Európska únia v preambule dohody potvrdila európske ambície a európsku voľbu Gruzínska vrátane jeho záväzku budovať skutočnú a udržateľnú demokraciu a trhové hospodárstvo. Na základe dohody o pridružení/DCFTA uskutočnilo Gruzínsko viaceré náročné reformy a v mnohých oblastiach úspešne zosúladilo svoje právne predpisy s acquis EÚ. Platforma občianskej spoločnosti EÚ – Gruzínsko je jedným z orgánov zriadeným na základe dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Gruzínskom. Organizáciám občianskej spoločnosti na oboch stranách umožňuje monitorovať proces vykonávania a vypracúvať odporúčania pre príslušné orgány. V následných programoch pridruženia dohodnutých medzi EÚ a Gruzínskom sa stanovujú jasné priority s cieľom vykonávať dohodu o pridružení a jej DCFTA. V krátkom čase bude prijatý nový program pridruženia (na roky 2021 – 2027), ktorý sa zameria na demokraciu, ľudské práva a dobrú správu vecí verejných; slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť; hospodársku, obchodnú a odvetvovú spoluprácu. Gruzínska vláda nevykonáva skutočnú kontrolu nad svojimi regiónmi Abcházsko a Južné Osetsko. Európska únia podporuje zvrchovanosť a územnú celistvosť Gruzínska v rámci jeho medzinárodne uznaných hraníc a od roku 2008 sa snaží o mierové urovnanie konfliktu, a to aj prostredníctvom pozorovateľskej misie Európskej únie a osobitného zástupcu Európskej únie pre Zakaukazsko a pre krízu v Gruzínsku. Únia prijala dlhodobý záväzok podporovať Gruzínsko, ktorý prináša výsledky. Európska únia je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Gruzínsku. V priebehu rokov 2014 – 2021 poskytla EÚ podporu vo výške 819,2 milióna EUR vo forme grantov v rámci nástroja európskeho susedstva, 166 miliónov EUR v rámci programu makrofinančnej pomoci vo forme úverov a grantov na podporu sociálno-ekonomického rozvoja a 159,6 milióna EUR z nástrojov zahraničnej politiky. EÚ poskytuje podporu Gruzínsku prostredníctvom rozvoja politík a komplexných reforiem s intenzívnym zapojením členských štátov EÚ v duchu Tímu Európa. Medzi kľúčové programy patrí podpora poľnohospodárska a rozvoja vidieka (program ENPARD), podpora riadenia verejných financií, ako aj podpora hospodárskeho a podnikateľského rozvoja. Cieľom hospodárskeho a investičného plánu pre Východné partnerstvo je využiť 3,9 miliardy EUR vo verejných a v súkromných investíciách na hospodársky rozvoj krajiny vrátane prispôsobených hlavných investícií. Európska únia a iné finančné inštitúcie spolupracujú s cieľom podporiť reformné úsilie Gruzínska. Európska banka pre obnovu a rozvoj a Európska investičná banka od roku 2014 vyčlenili 2,3 miliardy EUR a 1,6 miliardy EUR vo forme úverov. Európska únia takisto úzko spolupracuje so Svetovou bankou a s Medzinárodným menovým fondom, ktoré sú od roku 2014 kľúčovými partnermi poskytujúcimi podporu krajine. V roku 2021 sa vyčlenilo 12,5 milióna EUR na posilnenie kapacít zdravotníckych, ženijných a logistických jednotiek gruzínskych obranných síl. Od marca 2017 môžu občania Gruzínska cestovať do schengenského priestoru bez vízovej povinnosti. Dohoda o readmisii medzi Európskou úniou a Gruzínskom je v platnosti od roku 2011. Gruzínsko je zmluvnou stranou Zmluvy o Energetickom spoločenstve a Dohody o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru, ktoré pomáhajú pri aproximácii gruzínskych právnych predpisov s acquis EÚ. Krajina je aj plným členom Organizácie Spojených národov a Rady Európy a zúčastneným štátom Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE). Gruzínsko od roku 2014 postupne rozširuje svoju účasť na programoch EÚ. V súčasnosti sa zúčastňuje na programoch Horizont Európa, Kreatívna Európa, EU4Youth a na programe Interreg pre oblasť Čierneho mora, pričom nedávno sa pripojilo k programu Colníctvo. Organizácie a jednotlivci z Gruzínska môžu využívať aj určité akcie programu Erasmus+ a programu Európsky zbor solidarity. V novembri 2018 sa v Bruseli uskutočnilo stretnutie na vysokej úrovni medzi Európskou komisiou a gruzínskou vládou. Krajina uzavrela aj dohody o pracovných podmienkach alebo memorandá o porozumení s niekoľkými agentúrami EÚ, ako je napríklad Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex); Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA); Agentúra Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust); Európska agentúra pre kontrolu rybárstva (EFCA), Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA), Európska environmentálna agentúra (EEA), Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), Agentúra Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Európska nadácia pre odborné vzdelávanie (ETF), Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA), Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO), Európsky policajný úrad (Europol) a Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA). Gruzínsko je účastníkom Východného partnerstva. Východné partnerstvo je založené na zásade inkluzívnosti a diferenciácie. Vojna Ruska na Ukrajine ukázala, že multilaterálna spolupráca a súdržnosť, ako aj posilňovanie odolnosti regiónu sú teraz dôležitejšie ako kedykoľvek predtým. Do budúcnosti bude pre Gruzínsko dôležité aj zameranie na bilaterálne vzťahy, aby mohlo realizovať kľúčové reformy vrátane reforiem v oblasti správy vecí verejných, justície a právneho štátu. B. KRITÉRIÁ ČLENSTVA

1. POLITICKÉ KRITÉRIÁ Toto posúdenie vychádza z kodanských kritérií, ktoré sa týkajú stability inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín. 1.1. Demokracia Ako sa stanovuje v ústave Gruzínska, Gruzínsko je parlamentná demokracia, v ktorej parlament vykonáva zákonodarnú moc a vláda má výkonnú moc. Ústava zaručuje základné zásady demokratického štátu vrátane právneho štátu, slobodných volieb a ochrany ľudských práv. Prednosť medzinárodného práva je výslovne stanovená ústavou, v ktorej sa uvádza, že medzinárodná zmluva má prednosť pred vnútroštátnymi právnymi predpismi, pokiaľ nie je v rozpore s ústavou ani ústavnou dohodou. Najvyšší súd je najvyšším všeobecným súdom, zatiaľ čo ústavný súd vykonáva ústavné právomoci. Prezident Gruzínska je hlavou štátu a je volený na päťročné funkčné obdobie. Prezident je formálne hlavou ozbrojených síl a inak má prevažne reprezentatívnu funkciu vrátane zastupovania krajiny v zahraničných vzťahoch so súhlasom vlády. Výkonnú moc má vláda, ktorá je zložená z premiéra a 12 ministrov. Parlament je v Gruzínsku zákonodarcom a prijíma právne predpisy vrátane zmien ústavy. Vykonáva demokratickú kontrolu a dohľad nad výkonnou mocou. Nie všetky parlamentné procesy fungujú riadne, pokiaľ ide o kontrolu a zodpovednosť, a to najmä z dôvodu silného napätia medzi dvoma hlavnými politickými stranami, keďže politický dialóg je polarizovaný. Dohoda z 19. apríla 2021, ktorú sprostredkovala EÚ, poskytla príležitosť na riešenie tejto polarizácie a dosiahnutie konsenzu medzi politickými stranami, pokiaľ ide o zásadné reformy v oblasti volebného systému a súdnictva. Gruzínske politické elity túto príležitosť nevyužili. Viac je potrebné urobiť na zmiernenie tejto polarizácie a zlepšenie dohľadu a kontroly parlamentu nad verejnou správou a účinného dohľadu nad vývojom právnych predpisov parlamentom. Volebný rámec je celkovo v súlade s príslušnými medzinárodnými normami. Na základe ústavných zmien z roku 2020 sa parlamentné voľby v roku 2020 konali podľa zmiešaného systému založeného na 120 pomerných a 30 väčšinových kreslách v parlamente s prahovou hodnotou 1 %. Aj parlamentné voľby, ktoré sú naplánované na rok 2024, budú v súlade s týmito zmenami plne pomerné. Ďalšie ústavné zmeny predpokladané v dohode z 19. apríla, v ktorej sa okrem iného stanovil limit na vstup do parlamentu od roku 2024, čakajú na prerokovanie v parlamente. Podľa Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) boli parlamentné voľby v roku 2020 pluralitné a v zásade boli rešpektované základné slobody. ODIHR poukázal aj na údajné ovplyvňovanie voličov, kupovanie hlasov a stieranie hranice medzi vládnucou stranou a štátom. Viac je potrebné urobiť, pokiaľ ide o transparentnosť kampane, financovanie politických strán a boj proti zneužívaniu štátnych zdrojov, riešenie volebných sporov, kritériá pre prideľovanie a vykonávanie prepočítania hlasov, ako aj o vyvážené a nestranné pokrytie v médiách. Úrady by sa mali v plnej miere zaoberať odporúčaniami ODIHR z rokov 2020 a 2021. Často sa využíva zrýchlený postup prijímania právnych predpisov, a to aj v oblastiach relevantných pre záväzky EÚ, niekedy aj v prípade citlivých ústavných otázok, ktoré by si zaslúžili širší konsenzus. Právny rámec pre poskytovanie komplexných posúdení vplyvu navrhovaných právnych predpisov existuje, ale vykonáva sa len čiastočne. Mali by sa posilniť nezávislé funkcie zodpovednosti a demokratického dohľadu, a to aj prostredníctvom úradu verejného ochrancu práv, ako aj účinný dohľad nad agentúrami presadzovania práva a kontrola spracúvania osobných údajov. Občianska spoločnosť v Gruzínsku je dobre rozvinutá, rozmanitá, živá a môže slobodne pôsobiť. Právny rámec krajiny poskytuje priaznivé prostredie pre aktívnu občiansku spoločnosť. Sloboda združovania je chránená a sú zavedené osobitné pravidlá pre neziskový sektor vrátane diferencovaného daňového systému. Mechanizmy pre konzultácie s verejnosťou pri tvorbe politík a zákonov existujú a používajú sa. Niektoré organizácie občianskej spoločnosti boli nedávno vylúčené z konzultácií o politike. To treba napraviť. 1.2. Reforma verejnej správy Právny rámec verejnej správy a systém verejnej služby sú z veľkej časti v súlade s európskymi zásadami verejnej správy a európskymi normami a postupmi. Verejná správa musí pokračovať vo vykonávaní právnych predpisov a zabezpečiť stabilný, zodpovedný a transparentný systém verejnej služby. Po sebe nasledujúce vlády sa riadili strategickým rámcom pre reformu verejnej správy vychádzajúcim zo stratégie reformy verejnej správy (ďalej len „RVS“) na roky 2015 – 2020. Nová stratégia RVS sa pripravuje. Vo vládnom programe na roky 2021 – 2024 s názvom „Smerom k budovaniu európskeho štátu“ je načrtnutá vízia budovania profesionálneho, nestranného a zjednodušeného systému riadenia štátu. Pokiaľ ide o viacúrovňové riadenie, vládny program na roky 2021 – 2024 sa zameriava na dekoncentráciu a decentralizáciu systému riadenia štátu s cieľom vybudovať do roku 2024 úspešnú miestnu samosprávu v súlade s európskymi normami a transformovať odvetvové centralizované riadenia na účinné miestne územné riadenie. Reforma riadenia verejných financií (ďalej len „RVF“) vychádza zo stratégie RVF na roky 2019 – 2022. V súčasnosti sa pripravuje nová stratégia RVF. Strednodobý rozpočtový rámec vlády na roky 2022 – 2025 je zavedený a rozpočet na rok 2022 vrátane procesu zostavovania ročného rozpočtu sú pomerne dobre vypracované. Rozpočtová transparentnosť je naďalej dobrá a riešia sa reformy v oblasti externého auditu, parlamentného dohľadu a verejného obstarávania.

Verejná služba a riadenie ľudských zdrojov sú založené na koherentnom právnom rámci, ktorý zaručuje vykonávanie systému verejnej služby a kontinuitu pri modernizácii a budovaní kapacity verejnej správy. Treba viac urobiť na zabezpečenie profesionálnej verejnej služby na základe zásluh, ako aj transparentných postupov prijímania, kariérneho postupu a prepúšťania zamestnancov. Inštitúcie a regulačný rámec pre rozvoj a koordináciu politík ústrednej štátnej správy sú zavedené a fungujú. Predstavujú regulačný a procesný základ pre tvorbu politík založenú na faktoch. Tento rámec treba posilniť, pričom tu je priestor na ďalšie posilnenie kapacity a vykonávania monitorovania politík. Ústredná štátna správa je racionálne organizovaná a právny rámec sa zlepšuje s cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné stanovenie zodpovednosti medzi dozornými a podriadenými orgánmi. Právnym rámcom je zabezpečený prístup k verejným informáciám, ale po preskúmaní celkového rámca je potrebné ďalej posilniť administratívne kapacity na jeho účinné vykonávanie. Kľúčovou prioritou vlády je zabezpečiť poskytovanie verejných služieb orientované viac na používateľa. Gruzínsko rozšírilo sieť jednotných kontaktných miest na ústrednej aj miestnej úrovni a verejná správa ponúka mnoho elektronických verejných služieb. Stratégia základných údajov a usmernení na roky 2018 – 2021 sa zameriavala na potrebu modernizovať a rozšíriť verejné služby, aby lepšie slúžili občanom. Navyše sa v pláne reformy verejnej správy z roku 2020 identifikovali niektoré nedostatky koncepcie a poskytovania verejných služieb, ktoré sa majú riešiť. 1.3. Právny štát Krajina v posledných rokoch uskutočnila viacero legislatívnych a inštitucionálnych reforiem zameraných na posilnenie právneho štátu vrátane reforiem v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Vo všeobecnosti sú zavedené ústavné a právne nástroje na zaručenie rešpektovania právneho štátu na všetkých úrovniach. Treba však konsolidovať vykonávanie a presadzovanie v praxi. Navyše nedávny vývoj nebol v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie a oslabil nezávislosť kľúčových inštitúcií súdnictva. a) Súdnictvo V rámci štyroch následných vĺn reforiem sa zlepšil právny rámec, pokiaľ ide o fungovanie súdnictva, kapacity a organizáciu gruzínskeho systému justície. Pokrok v oblasti reforiem justície a ich vykonávania sa však teraz zastavil a nastalo určité zhoršovanie situácie. Zhoršilo sa vnímanie nezávislosti justície verejnosťou. Gruzínsko ešte neprijalo strategický rámec pre reformu justície po roku 2020. Ústavný a legislatívny rámec v zásade zaručuje nezávislosť súdnictva a jeho nestrannosť vrátane osobitných záruk pre sudcov. Sú zavedené etické kódexy pre sudcov a prokurátorov, ako aj mechanizmus na podávanie sťažností. Je zavedený systém overovania majetkových priznaní sudcov a prokurátorov, ale treba doladiť jeho vykonávanie v praxi. Vymenovanie sudcov a prokurátorov je z veľkej časti založené na zásluhách a objektívnych kritériách posudzovaných prostredníctvom verejných súťaží. Predsedov jednotlivých súdov vymenúva Vysoká súdna rada. Prioritne je však potrebná rozsiahla reforma Vysokej súdnej rady v záujme zvýšenia jej transparentnosti, bezúhonnosti a zodpovednosti vrátane vymenovania, hodnotenia, kariérneho postupu, presunov, disciplinárnych opatrení a odvolaní v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie a Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE). Napriek dlhodobo neobsadeným voľným miestam neboli vymenovaní piati členovia Vysokej súdnej rady, ktorí nie sú sudcami. Boli vyjadrené obavy v súvislosti s procesom nedávneho vymenovania dvoch členov Vysokej súdnej rady, ktorí sú sudcami. Zverejnené rozhodnutia Vysokej súdnej rady by mali obsahovať vysvetlenia týkajúce sa ich zdôvodnenia. Hoci je zavedený systém nominálneho náhodného prideľovania vecí sudcom, viac je potrebné urobiť na obmedzenie početných výnimiek z tohto pravidla, aby nebolo ovplyvnené prideľovanie významných prípadov. Všetci sudcovia Najvyššieho súdu boli vymenovaní na celoživotné funkčné obdobie napriek opakovaným význam EÚ na zastavenie a revidovanie procesu vymenovania v záujme jeho zosúladenia s odporúčaniami Benátskej komisie. Gruzínsko musí zosúladiť zákon o všeobecných súdoch s odporúčaním Benátskej komisie uvedeným v jej stanoviskách k platným právnym predpisom a s odporúčaniami ODIHR vydanými k týmto postupom. Ešte treba v plnej miere zabezpečiť otvorený prístup k zdôvodneným rozhodnutiam súdov v súlade s pravidlami ochrany údajov. Pokiaľ ide o prokuratúru, treba zlepšiť proces vymenovania generálneho prokurátora, aby sa zabezpečila autonómia úradu/funkcie prokurátora. Gruzínsko sa v programe pridruženia zaviazalo zaviesť rozhodovanie v parlamente kvalifikovanou väčšinou, čo je v tejto súvislosti hlavným cieľom odporúčania Benátskej komisie. Rozpočet na systém súdnictva na rok 2020 bol 32,4 milióna EUR (0,23 % HDP). Počet sudcov (329) a počet prokurátorov (414) je nízky v porovnaní s európskym priemerom 21 sudcov/12 prokurátorov na 100 000 obyvateľov (v Gruzínsku deväť sudcov a 12 prokurátorov na 100 000 obyvateľov ). Sudcovia absolvujú odbornú prípravu na vysokej škole spravodlivosti, ktorá sa posudzuje ako primeraná. Prokurátorom poskytuje odbornú prípravu generálna prokuratúra. Najvyšší súd uverejňuje každý rok štatistické údaje o veciach na gruzínskych všeobecných súdoch. Vysoká súdna rada uverejňuje správy o činnosti vzťahujúce sa na niekoľko rokov. Integrovaný systém správy vecí je zavedený, treba však zaviesť štatistický prvok. Z hľadiska efektívnosti sa čas rozsúdenia v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach v roku 2020 predĺžil na 433 dní v porovnaní s 274 dňami v roku 2018. Podiel vyriešených prípadov sa znížil na 87 % (91 % v roku 2018). Čas rozsúdenia naďalej predstavuje veľký problém. Počet nevyriešených súdnych prípadov predstavuje 4 322 vecí v prvostupňových konaniach a 746 vecí v druhostupňových konaniach. b) Boj proti korupcii Gruzínsko zaviedlo zásadné právne reformy týkajúce sa boja proti korupcii s cieľom aproximácie s acquis EÚ a medzinárodnými normami. Je zúčastneným štátom Skupiny štátov proti korupcii pri Rade Európy (GRECO) a siete na boj proti korupcii Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/ACN). Gruzínsko je zmluvnou stranou všetkých kľúčových medzinárodných dohovorov na boj proti korupcii vrátane Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (UNCAC). Korupcia je naďalej problém, ktorý si vyžaduje neustálu pozornosť. Stíhanie bolo úspešné vo významnom počte prípadov korupcie, do ktorej boli zapojení úradníci na nízkej a strednej úrovni, najmä v oblasti verejného obstarávania.

Zavedený je systém majetkových priznaní verejných úradníkov a konflikty záujmov a ochrana oznamovateľov sú upravené zákonmi. Mal by sa zlepšiť rozsah pôsobnosti zákona týkajúceho sa majetkového priznania, jeho vykonávania a monitorovania (keďže nepokrýva členov rodiny) a treba posilniť ochranu oznamovateľov. Neexistuje jediná nezávislá protikorupčná agentúra, ktorá by sa nezávisle zaoberala konfliktmi záujmov, overovaním priznaného majetku, kontrolou výdavkov politických strán a ochranou oznamovateľov. Treba posilniť administratívne kapacity na zabezpečenie účinnej kontroly financovania politických strán a financovania volebnej kampane. Neexistujú žiadne špecializované služby na presadzovanie práva a trestné stíhanie, ani špecializované súdy, ktoré by sa zaoberali bojom proti veľkej korupcii. Viac je potrebné urobiť na posilnenie vyšetrovaní v tejto oblasti. Protikorupčný subjekt je súčasťou štátnych bezpečnostných služieb. Súčasné vykonávanie tejto politiky stále prebieha, ale v Gruzínsku je politika boja proti korupcii negatívne ovplyvnená skutočnosťou, že Národná protikorupčná rada nezasadala od roku 2019. Od začiatku roka 2021 je sekretariát Rady presunutý z Ministerstva spravodlivosti na verejnú správu a stále má nedostatok zamestnancov. Ešte nebola vypracovaná žiadna nová stratégia boja proti korupcii ani akčný plán na roky 2021 – 2022. Pokiaľ ide o výsledky v oblasti prípadov veľkej korupcie, celkovo bolo od roku 2020 vydaných 28 verdiktov, z toho za korupciu bolo odsúdených 21 osôb vrátane námestníka ministra, zástupcu okresného prokurátora, guvernérov a členov obecných zastupiteľstiev. Viac je potrebné urobiť v záujme boja proti veľkej korupcii, a najmä riešenia úlohy rozsiahlych vlastných záujmov a ich vplyvu v hospodárskej aj politickej sfére. c) Organizovaná trestná činnosť Gruzínsko ratifikovalo Dohovor Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu, ako aj jeho protokoly proti obchodovaniu s ľuďmi a proti pašovaniu migrantov. V týchto oblastiach je Trestný zákon čiastočne v súlade s acquis EÚ a právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí čiastočne odrážajú ustanovenia odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF) a príslušné medzinárodné právne predpisy, ale stále nie sú doriešené odporúčania výboru expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí (MONEYVAL). Zavedenie komplexného rámca na boj proti hospodárskym trestným činom a praniu špinavých peňazí, ako aj zabezpečenie jeho účinného vykonávania, je kľúčové pri riešení významných rizík, ktoré predstavujú. Po odsúdení majú prokurátori podľa gruzínskeho Trestného poriadku až desať rokov na vysledovanie a identifikovanie majetku. Zákon o konfiškácii majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti je čiastočne zosúladený s acquis EÚ. Národná stratégia boja proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2024 a akčný plán na roky 2021 – 2022 boli schválené v septembri 2021. Vyšetrovania organizovanej trestnej činnosti vykonávajú viaceré agentúry a inštitúcie v závislosti od povahy trestnej činnosti. Koordináciu zabezpečuje gruzínska Medzirezortná koordinačná rada na boj proti organizovanej trestnej činnosti. Štatistiky trestnej činnosti zhromažďuje Ministerstvo vnútra v databáze správy vecí. Gruzínsko uzavrelo dohodu o spolupráci s Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), dohodu o operačnej a strategickej spolupráci s Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a memorandum o porozumení s Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA). Gruzínsko sa zúčastňuje na Európskej multidisciplinárnej platforme proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT). Krajina je členom Interpolu. Počet odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti ostáva relatívne nízky v porovnaní s odhadovanou hodnotou zločineckého trhu. V roku 2020 bolo v Gruzínsku trestne stíhaných päť veľkých prípadov a ďalších 49 osôb bolo zadržaných a obvinených z členstva v zločineckých organizáciách. Polícia zadržala a postavila pred súd 152 páchateľov počítačovej trestnej činnosti. Počet ukončených trestných konaní údajnej trestnej činnosti spáchanej organizovanými zločineckými skupinami sa v posledných rokoch pomaly zvyšuje, ale zostáva relatívne nízky (2021 – 499 prípadov; 2020 – 377 prípadov; 2019 – 293 prípadov). Ukončil sa veľmi malý počet vyšetrovaní obchodovania s ľuďmi (2021 – 45 prípadov; 2020 – 57 prípadov; 2019 – 10 prípadov). V roku 2020 bolo vydaných 20 právoplatných odsúdení za organizovanú trestnú činnosť. Gruzínsko sa nachádza na križovatke pašovania nelegálneho tovaru (najmä drog a zbraní) do EÚ. Problémom zostáva obchodovanie s ľuďmi. Gruzínsko je najmä zdrojovou krajinou a v menšom rozsahu cieľovou a tranzitnou krajinou pre obete obchodovania s ľuďmi. V roku 2020 bolo trestne stíhaných 13 prípadov. Gruzínsko vyvinulo značné úsilie na boj proti organizovanej trestnej činnosti v rámci svojej národnej stratégie a zodpovedajúcich akčných plánov a zintenzívnilo spoluprácu s Europolom a členskými štátmi EÚ. Treba vyvíjať pokračujúce a nepretržité úsilie v záujme ďalšieho posilnenia kapacity služieb presadzovania práva účinne bojovať proti organizovanej trestnej činnosti. 1.4. Základné práva a) Medzinárodný rámec Gruzínsko s výhradami ratifikovalo hlavné medzinárodné nástroje v oblasti ľudských práv vrátane Európskeho dohovoru o ľudských právach, Dohovoru OSN o právach dieťaťa a jeho opčných protokolov, Dohovoru o odstránení všetkých foriem násilia páchaného na ženách a Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor). b) Právna a inštitucionálna štruktúra Právny a inštitucionálny rámec upravujúci základné práva je z veľkej časti zavedený a zákony vychádzajú z európskych a medzinárodných noriem. Inštitúcia ombudsmana sa nazýva Úrad verejného ochrancu práv (ÚVO). ÚVO je určený ako národný preventívny mechanizmus a získal akreditáciu Globálnej aliancie národných inštitúcií pre ľudské práva so statusom A, keďže vo veľkej miere spĺňa parížske zásady. Ombudsman je nezávislou a dobre fungujúcou inštitúciou. Celkovo je potrebné ďalej posilniť kapacity inštitúcií zodpovedných za ochranu a presadzovanie ľudských práv vrátane súdnictva a polície. Stratégia v oblasti ľudských práv vypracovaná v roku 2020 dosiaľ nebola prijatá, čo bráni schváleniu a vykonávaniu súvisiacich akčných plánov. Nedávno bola rozpustená Štátna inšpekčná služba zodpovedná za vyšetrovanie údajných porušení ľudských práv spáchaných orgánmi presadzovania práva a za dohľad nad ochranou osobných údajov. Novovytvorené agentúry – Špeciálna vyšetrovacia služba a Služby ochrany osobných údajov – ešte musia preukázať svoju efektívnosť a nezávislosť.

c) Kľúčové otázky týkajúce sa základných práv Až do ich vykonania podlieha 27 rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva voči Gruzínsku postupu posilneného dohľadu. Týkajú sa vecí súvisiacich s právom na život a ochranou proti zlému zaobchádzaniu, použitím neprimeranej sily, zneužívaním vyšetrovacej väzby, nezabezpečením ochrany pred homofóbnymi útokmi a nekonaním polície v súvislosti s domácim násilím. Stále sa vyskytujú prípady použitia neprimeranej sily a zlého zaobchádzania zo strany príslušníkov orgánov presadzovania práva, ale riešia sa. Fyzické podmienky na miestach odňatia slobody sú relatívne dobré vrátane vyšetrovacej väzby, sú však potrebné ďalšie investície do infraštruktúry. Občania Gruzínska majú zaručenú slobodu prejavu. Mediálne prostredie je do veľkej miery pluralitné, ale zvýšil sa počet prípadov zastrašovania a fyzických a verbálnych útokov na pracovníkov médií, najmä v súvislosti s demonštráciami a volebnými zhromaždeniami, pričom vyšetrovania sú nevýrazné. Častým javom sa stali súdne konania a vyšetrovania proti vlastníkom opozičných médií. Nedávne verdikty mali odrádzajúci účinok na spravodajstvo kritických médií. Je potrebné ďalšie zosúladenie právnych predpisov týkajúcich sa regulačného orgánu pre médiá (Gruzínska národná komisia pre komunikáciu) s európskymi normami. V gruzínskej ústave je zaručená ochrana pred diskrimináciou a Trestným zákonom sú vymedzené priťažujúce okolnosti v prípade trestných činov, ktoré zahŕňajú (bez použitia tohto pojmu) trestné činy z nenávisti. Celkovo je právny rámec krajiny v oblasti nediskriminácie a rodovej rovnosti do veľkej miery v súlade s acquis EÚ, nie je však dostatočne presadzovaný. Pokračujú snahy o zvýšenie povedomia o rodovej rovnosti v snahe riešiť pretrvávajúce nerovnosti, ktoré ženám bránia v plnej miere využívať rovnaké práva. Ženy tvoria 19,3 % parlamentných poslancov zvolených v roku 2021. Rozsah rodovo motivovaného násilia vrátane domáceho násilia a femicíd je naďalej vážnym problémom. Ženy naďalej čelia nerovnosti na trhu práce. Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov pretrváva, pričom celkový príjem žien v roku 2019 bol v priemere o 36,2 % nižší než príjem mužov. Potom, ako Gruzínsko v máji 2017 ratifikovalo Istanbulský dohovor, sa vyvinulo úsilie o zlepšenie prístupu k spravodlivosti a zlepšenie kvality služieb sociálnej ochrany. Je potrebná ďalšia angažovanosť, aj pokiaľ ide o zvýšenie povedomia verejnosti. Viac je potrebné urobiť na ochranu práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových, intersexuálnych alebo queer osôb (LGBTIQ) v Gruzínsku, najmä vo svetle udalostí z júla 2021. Bol prijatý Kódex práv dieťaťa, ktorým sa stanovil právny rámec na ochranu práv dieťaťa. Neexistuje žiadna národná stratégia na riešenie násilia páchaného na deťoch. Treba dokončiť reformu v oblasti deinštitucionalizácie starostlivosti o deti. Zákon o právach osôb so zdravotným postihnutím bol prijatý v roku 2020 a ratifikoval sa opčný protokol k Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím. Osoby so zdravotným postihnutím zostávajú jednou z najviac marginalizovaných skupín. Štátna stratégia pre občiansku rovnosť a integráciu na roky 2021 – 2030 a jej akčný plán sú zavedené, ale nie sú dostatočne presadzované sociálne, hospodárske a kultúrne práva osôb patriacich k menšinám a ich politická účasť. Rešpektovanie súkromia komunikácie bolo spochybnené odpočúvaním a nezákonným sledovaním politikov, novinárov, aktivistov občianskej spoločnosti a diplomatického zboru vrátane nahrávania ich osobného života a korešpondencie. Vyšetrovania, ku ktorým sa krajina zaviazala, zvyčajne nevedú k dôveryhodným záverom. Treba doriešiť opakované výzvy, aj zo strany verejného ochrancu práv, na zlepšenie zodpovednosti a účinného inštitucionálneho dohľadu. 2. HOSPODÁRSKE KRITÉRIÁ Toto posúdenie je vypracované na základe kodanských kritérií týkajúcich sa existencie fungujúceho trhového hospodárstva, ako aj schopnosti čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám, ktoré pôsobia v rámci Únie. 2.1. Fungujúce trhové hospodárstvo Gruzínsky hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa zodpovedá 33 % priemeru EÚ z hľadiska parity kúpnej sily (PKS). V rokoch pred pandémiou ochorenia COVID-19 dosahovala krajina stabilný, približne 5 % hospodársky rast. Potom, ako HDP v roku 2020 klesol o takmer 7 % v súvislosti s pandémiou, v roku 2021 výrazne vzrástol o vyše 10 %. Ako Medzinárodný menový fond uvádza v následných preskúmaniach programu, Gruzínsko dosahuje dobré výsledky pri uplatňovaní zdravej fiškálnej a menovej politiky. Krajina má prísne fiškálne pravidlá, ktorými sa ukladajú stropy na rozpočtový deficit (3 % HDP), verejný dlh (60 % HDP) a príjmy. Gruzínsko vo všeobecnosti tieto pravidlá pred pandémiou plnilo. Úrovne rozpočtového deficitu a verejného dlhu sú nízke: menej ako 2 % HDP v prípade rozpočtového deficitu a približne 40 % HDP v prípade verejného dlhu. Fiškálne pravidlá boli z dôvodu pandémie pozastavené na obdobie troch rokov. Prevažnú väčšinu verejného dlhu Gruzínska predstavuje externý dlh pochádzajúci takmer výlučne od multilaterálnych a bilaterálnych partnerov za zvýhodnených podmienok. Menová politika sa vykonáva transparentným spôsobom prostredníctvom režimu plánovania miery inflácie, v rámci ktorého Národná banka Gruzínska (NBG) určuje strednodobý cieľ inflácie (v súčasnosti 3 %) a uskutočňuje zodpovedajúce rozhodnutia o úrokových sadzbách a iných nástrojoch menovej politiky. Skutočná inflácia sa v posledných rokoch pohybovala okolo cieľovej úrovne. Rovnako ako v iných hospodárstvach v polovici roka 2021 prudko vzrástla v dôsledku externých šokov. Gruzínsko má režim plávajúceho výmenného kurzu, ktorý sa formuje na devízovom trhu so sporadickými zásahmi NBG. Napriek postupnej devalvácii lari (o 31 % voči euru v rokoch 2016 až 2021) bola platobná bilancia bežného účtu Gruzínska pred rokom 2020 stále výrazne negatívna a počas pandémie sa ďalej zhoršovala, čo viedlo ku kumulácii značného zahraničného dlhu (súkromného aj verejného) a k obavám v súvislosti s určitými vonkajším zraniteľnosťami. Medzinárodné rezervy Gruzínska sa v posledných rokoch postupne zvyšovali a v roku 2021 pokryli 4,6 mesiaca dovozu. Gruzínsko v posledných dvoch desaťročiach uskutočňuje ambiciózne reformy zamerané na zlepšenie správy hospodárskych záležitostí a podnikateľskej klímy. Hospodárske inštitúcie súvisiace s verejnou správou možno celkovo považovať za účinné, keďže krajina podľa najnovších (2021) ukazovateľov Svetovej banky v oblasti správy vecí verejných dosahuje veľmi dobré výsledky v oblasti účinnosti verejnej správy (75. percentil zo všetkých krajín sveta) a regulačnej kvality (83. percentil). Významný pokrok sa dosiahol najmä v oblasti riadenia verejných financií, verejného obstarávania, daňovej a colnej správy, a to s podporou programov EÚ a MMF a za ich podmienok. Podnikateľské prostredie Gruzínska sa od polovice prvého desaťročia 21. storočia značne liberalizovalo. Podľa OECD sa Gruzínsku podarilo vybudovať vysoký štandard regulačného a podnikateľského prostredia, ktoré získalo medzinárodné uznanie. Krajina dosahuje lepšie výsledky ako iné krajiny v regióne vo všetkých aspektoch nedávneho (2020) indexu OECD týkajúceho sa politiky v oblasti malých a stredných podnikov (MSP). Registrácia spoločnosti sa dá uskutočniť v rámci jediného postupu a dokončiť za jeden deň. Licencie a iné prekážky vstupu na trh sa systematicky obmedzovali. Novým konkurzným zákonom prijatým v roku 2020 sa zjednodušilo konkurzné konanie, zvýšila sa jeho transparentnosť, skrátilo jeho trvanie a znížili sa súvisiace náklady. Zákonom o podnikaní prijatým v roku 2021 sa modernizovali nariadenia týkajúce sa právnych foriem spoločností, postupov ich založenia a fungovania. V snahe zabezpečiť odolné podnikateľské prostredie je potrebné urobiť viac na posilnenie právneho rámca a postupov presadzovania v oblasti práva hospodárskej súťaže a zintenzívnenie presadzovania zmlúv a nezávislosti súdnictva. Vplyv štátu na hospodárstvo je veľmi mierny. V Gruzínsku je 236 štátom vlastnených podnikov, ktoré tvoria menej ako 5 % celkovej pridanej hodnoty firemného sektora. Keďže mnoho štátom vlastnených podnikov vykázalo v minulých rokoch finančné straty, v súčasnosti prebieha ich reforma. V roku 2021 vláda prijala normy správy a riadenia štátom vlastnených podnikov v súlade s usmerneniami OECD a aktuálne pre ne vypracúva komplexnú stratégiu. Prebieha aj spolupráca s MMF v oblasti zverejňovania a prevencie fiškálnych rizík spojených so štátom vlastnenými podnikmi. Gruzínsky finančný sektor je vo všeobecnosti stabilný. Dominujú mu banky a je výrazne koncentrovaný. Dve najväčšie miestne banky z celkového počtu 16 bánk majú v držbe približne tri štvrtiny celkových aktív. Gruzínsky bankový sektor má nízky rizikový profil: podiel nesplácaných úverov na celkovom počte hrubých úverov je v posledných piatich rokoch nízky (od 5 % do 8 %) a ukazovateľ kapitálovej primeranosti je vysoký a rastie (na 19,6 % koncom roka 2021). V rámci nedávneho posúdenia stability finančného sektora vykonávaného MMF sa potvrdilo, že gruzínsky bankový systém zostáva po pandémii odolný napriek určitým stratám, ktoré počas pandémie utrpel. Bankové úvery poskytované súkromnému sektoru boli najvyššie v regióne, konkrétne na úrovni 80 % HDP, a v posledných desiatich rokoch sa viac než zdvojnásobili. Podiel spoločností bez prístupu k úverom je v Gruzínsku nižší než v iných krajinách regiónu, prístup k financovaniu je však pre mnohé MSP stále prekážkou.

Miera nezamestnanosti v Gruzínsku bola koncom roka 2021 na úrovni 19 % a v porovnaní s ostatnými krajinami regiónu bola vysoká. Miera zamestnanosti je stále nízka (41,5 % koncom roka 2021). Čiastočne je to spôsobené nesúladom medzi zručnosťami pracovných síl a rýchlo sa vyvíjajúcimi potrebami zamestnávateľov, vysokým počtom samozásobiteľských poľnohospodárov (ktorí sú v štatistike klasifikovaní mimo pracovných síl alebo ako nezamestnaní), ako aj vysokou neformálnou zamestnanosťou, ktorá sa odhaduje na úrovni 32 % zamestnanosti mimo poľnohospodárstva. Verejné služby zamestnanosti až donedávna zohrávali veľmi obmedzenú úlohu, ale po zriadení Štátnej agentúry na podporu zamestnanosti v roku 2019 sa postupne posilňujú. 2.2. Schopnosť vyrovnať sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami EÚ Napriek vysokej úrovni dosiahnutého vzdelania, ktorá predstavuje v priemere 12,8 roka školského vzdelávania, je kvalita vzdelávacieho systému a učebných plánov nízka, čo je čiastočne spôsobené nižšími výdavkami na vzdelávanie (3,8 % HDP v roku 2020) v porovnaní s partnermi v regióne. Z hľadiska zručností absolventov sa Gruzínsko v indexe globálnej konkurencieschopnosti umiestnilo na 125. mieste zo 141 krajín, pričom vzdelávacie výstupy merané hodnotením PISA zaostávajú za krajinami v regióne. Úrady vynakladajú úsilie na zlepšenie učebných plánov a metód a posilnenie odborného vzdelávania. V oblasti odborného vzdelávania bola v roku 2019 založená Národná agentúra pre odbornú kvalifikáciu. Výdavky na výskum a vývoj boli v posledných rokoch nízke, približne na úrovni 0,3 % HDP. V hodnotení podľa indexu globálnej konkurencieschopnosti sa Gruzínsko umiestnilo na 91. mieste, pokiaľ ide o schopnosť inovovať, čím zaostáva za väčšinou krajín regiónu. Úrovne investícií Gruzínska boli v posledných rokoch vysoké, okolo 25 % HDP, ale len 3 – 4 % HDP sa vynaložilo na infraštruktúru. Podľa nedávneho spoločného hodnotenia EIB a EBOR sa za posledné dve desaťročia výrazne zlepšila hlavná energetická infraštruktúra vrátane generátorov, prenosových vedení a plynovodov. Napriek veľkému potenciálu produkovať obnoviteľnú energiu zostáva Gruzínsko nadmerne závislé od fosílnych palív, najmä od dotovaného plynu, a stalo sa čistým dovozcom elektrickej energie. V oblasti dopravy zostáva kvalita a hustota cestnej a železničnej siete slabá napriek postupnému zlepšovaniu, čo vedie k dlhšiemu času cestovania a slabým výsledkom v oblasti bezpečnosti cestnej premávky. V oblasti zásobovania vodou a sanitácie mimo veľkých miest, ako aj zariadení na nakladanie s odpadmi, sú potrebné značné investície do infraštruktúry. Napriek citeľnému rastu sektora IKT v posledných rokoch zostáva prístup k digitálnej infraštruktúre v niektorých častiach krajiny nedostatočný. Gruzínske hospodárstvo má diverzifikovanú hospodársku štruktúru so zameraním na odvetvia s nízkou pridanou hodnotou. V hospodárstve zohrávajú významnú úlohu služby, najmä obchod a opravy (17 % HDP v roku 2021), nehnuteľnosti, výstavba, doprava a cestovný ruch. Výroba predstavuje 12 % HDP, poľnohospodárstvo 7 % a ťažba 4 %. Vývoz tovaru sa systematicky zvyšoval zo 14 % HDP v roku 2016 na 23 % HDP v roku 2021. V štruktúre vývozu dominujú kovy (medené rudy a ferozliatiny), potravinárske výrobky (víno, liehoviny, minerálne vody, lieskové orechy) a opätovne vyvezené autá. Účasť gruzínskych firiem v globálnych hodnotových reťazcoch je veľmi obmedzená. Krajina v posledných rokoch sústavne vykazovala značný obchodný deficit, ktorý bol čiastočne kompenzovaný prílevom remitencií a prebytkom v cestovnom ruchu a v iných službách. Dohoda o pridružení vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu podpísaná medzi EÚ a Gruzínskom v roku 2014 prispieva k rozvoju gruzínskeho hospodárstva prostredníctvom liberalizácie obchodu a zosúladenia s právnymi predpismi a normami EÚ. Medzi rokom 2016, keď vstúpila do platnosti dohoda o pridružení, a rokom 2021 sa vývoz Gruzínska do EÚ zvýšil o 30 % a dovoz z EÚ o 11 %. Európska únia je v posledných rokoch hlavným obchodným partnerom Gruzínska, pričom v roku 2020 mala 21 % podiel na vývoze krajiny a 23 % podiel na dovoze. Gruzínsko je členom WTO od roku 2000 a jeho obchodná politika je do veľkej miery otvorená. 3. SCHOPNOSŤ PREVZIAŤ ZÁVÄZKY VYPLÝVAJÚCE Z ČLENSTVA Schopnosť Gruzínska prevziať záväzky vyplývajúce z členstva sa hodnotila na základe týchto ukazovateľov: -záväzky uvedené v dohode o pridružení a prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu a ich vykonávanie, -úroveň prijímania, vykonávania a presadzovania acquis mimo dohody o pridružení/DCFTA. Dohoda o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) patria k novej generácii najambicióznejších dohôd o pridružení, ktoré EÚ uzavrela so svojimi partnerskými krajinami. Dohoda zahŕňa podstatnú časť acquis EÚ s podrobným harmonogramom vykonávania, ktorý sa pohybuje od dvoch do desať rokov, a krajinu približuje k Európskej únii z hľadiska regulačnej aproximácie. Od predbežného nadobudnutia platnosti dohody o pridružení/DCFTA v roku 2014 boli členské štáty EÚ úzko zapojené do vykonávania dohody o pridružení/DCFTA prostredníctvom Rady pre pridruženie a Výboru pre pridruženie. Pre Radu pre pridruženie sa prijímajú spoločné pozície a pre Výbor pre pridruženie je dohodnutý podrobný anotovaný program. Strategické usmernenia sa poskytujú na zasadnutiach Rady pre pridruženie na najvyššej politickej úrovni. Okrem toho Parlamentný výbor pre pridruženie EÚ – Gruzínsko zapája do vykonávania dohody Európsky parlament a gruzínsky parlament. Základom pre diskusie sú aj vstupné informácie poskytované občianskou spoločnosťou prostredníctvom platformy občianskej spoločnosti EÚ – Gruzínsko a náležite sa zohľadňujú. Inštitucionálna štruktúra zahŕňa aj Výbor pre pridruženie a Výbor pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu, špecializované podvýbory, ako aj podvýbory pre jednotlivé bloky, ktoré pokrývajú takmer všetky oblasti acquis EÚ, čo umožňuje priebežnú a dôkladnú analýzu pokroku tohto vzťahu. Európska únia a Gruzínsko úzko spolupracujú na identifikovaní kľúčových politických oblastí, stanovovaní cieľov reformného a legislatívneho procesu a porovnávaní výsledkov v týchto oblastiach. V pravidelne aktualizovaných programoch pridruženia sa stanovujú krátkodobé a strednodobé politické ciele spolupráce EÚ a Gruzínska. Vykonávanie acquis EÚ Gruzínskom je zdokumentované v správach EÚ o vykonávaní dohody o pridružení, ktoré sa pravidelne vydávajú od roku 2016 . Do vykonania plnohodnotnej analýzy všetkých kapitol v neskoršej fáze procesu sa v analýze uvádzajú príklady kapitol v blokoch, v ktorých Gruzínsko dosiahlo mimoriadne dobré výsledky, a zdôrazňujú sa oblasti, v ktorých bola aproximácia s acquis obmedzená. Po prijatí revidovanej metodiky a na účely politiky rozširovania EÚ je acquis EÚ rozdelené do šiestich tematických blokov. Acquis EÚ v týchto blokoch je v podstate zahrnuté do dohody o pridružení a prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu a Gruzínsko sa s ním postupne aproximovalo. Gruzínsko má vo všeobecnosti uspokojivé výsledky vykonávania, hoci pokrok je nerovnomerný a vyskytli sa isté oneskorenia s plnením ambicióznych lehôt stanovených v dohode o pridružení/DCFTA. Základný blok zahŕňa kapitoly acquis týkajúce sa súdnictva a základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti, verejného obstarávania, štatistiky a finančnej kontroly. Tento blok už bol posúdený najmä v rámci oddielov politické a ekonomické kritériá. V rámci bloku sú oblasti, v ktorých je aproximácia s acquis EÚ stále obmedzená, napríklad v oblasti súdnictva a základných práv a v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Blok vnútorný trh zahŕňa kapitoly acquis týkajúce sa voľného pohybu tovaru, voľného pohybu pracovníkov, slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, voľného pohybu kapitálu, práva obchodných spoločností, práva duševného vlastníctva, politiky hospodárskej súťaže, finančných služieb a ochrany spotrebiteľa a zdravia. Gruzínsko napríklad dosiahlo významný pokrok pri aproximácii s acquis v oblasti práva obchodných spoločností prijatím nových právnych predpisov, ktorými sa vytvoril jednotný a transparentný právny rámec pre obchodné spoločnosti, ich akcionárov, riaditeľov, veriteľov a iné zainteresované strany.

V rámci bloku sú ďalšie oblasti, v ktorých je aproximácia s acquis EÚ stále obmedzená, napríklad oblasť politiky ochrany spotrebiteľov, v ktorej je potrebné vynaložiť viac úsilia, aj pokiaľ ide o vykonávanie a presadzovanie nedávno prijatých právnych predpisov. Blok konkurencieschopnosť a inkluzívny rast zahŕňa kapitoly acquis týkajúce sa informačnej spoločnosti a médií, daňového systému, hospodárskej a menovej politiky, sociálnej politiky a zamestnanosti, politiky v oblasti podnikania a priemyslu, vedy a výskumu, vzdelávania a kultúry, ako aj v oblasti colnej únie. Dosiahli sa mimoriadne dobré výsledky. Gruzínsko už napríklad dosiahlo významný pokrok v oblasti hospodárskej a menovej politiky prostredníctvom právnych predpisov, ktorými sa definujú číselné fiškálne pravidlá pre rozpočtový deficit a verejný dlh. V oblasti vzdelávania a kultúry Gruzínsko značne pokročilo v plnení všetkých odporúčaní a rozhodnutí Rady týkajúcich sa zvýšenej kvality na všetkých úrovniach vzdelávania. Pokrok smerom k uznávaniu kvalifikácií a schopností a zabezpečenia transparentnosti v oblasti uznávania kvalifikácií je dobrý. Pridruženie Gruzínska k programu Horizont Európa je úspešným nástrojom integrácie s postupmi EÚ v oblasti výskumu a inovácie. V rámci bloku sú ďalšie oblasti, v ktorých je aproximácia s acquis EÚ stále veľmi obmedzená. Ide napríklad o elektronickú komunikáciu a sociálnu politiku a zamestnanosť. Je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na zabezpečenie účinného vykonávania antidiskriminačných právnych predpisov. V oblasti antitrustovej kontroly a kontroly koncentrácií Gruzínsko čiastočne zosúladilo svoje právne predpisy s acquis EÚ. Gruzínske právne predpisy v oblasti štátnej pomoci nie sú zosúladené. Blok zelená agenda a udržateľná prepojenosť zahŕňa kapitoly acquis týkajúce sa dopravnej politiky, energetiky, transeurópskych sietí, životného prostredia a zmeny klímy. Gruzínsko dosiahlo významný pokrok v oblasti energetiky aproximáciou s prispôsobeným acquis EÚ v rámci Zmluvy o Energetickom spoločenstve. Stále však treba podniknúť dôležité kroky na oddelenie a certifikáciu prevádzkovateľov prenosovej sústavy a prepravnej siete s cieľom zrýchliť rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a znížiť energetickú závislosť od ruských fosílnych palív v súlade s plánom REPowerEU. To je osobitne dôležité z toho dôvodu, že Gruzínsko ešte nemá fyzické energetické prepojenia s EÚ. Gruzínsko prijalo kľúčové právne predpisy, ktoré sa okrem iného týkajú obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti. V iných oblastiach, ako je životné prostredie a zmena klímy, bude musieť Gruzínsko vynaložiť značné úsilie na ďalšie zosúladenie právnych predpisov s acquis a s politikami Európskej zelenej dohody, ako aj na posilnenie svojej správy, aby sa umožnila zelená transformácia. Zosúladenie s acquis v oblasti dopravy, najmä v námornom sektore a v sektore letectva, je podporované Dohodou o spoločnom leteckom priestore podpísanou v roku 2010 a medziodvetvovým dialógom o doprave spusteným v roku 2019. Blok zdroje, poľnohospodárstvo a súdržnosť zahŕňa kapitoly acquis týkajúce sa poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, bezpečnosti potravín, veterinárnej a rastlinolekárskej politiky, rybárstva, regionálnej politiky a koordinácie štrukturálnych nástrojov, ako aj finančných a rozpočtových ustanovení. Gruzínsko už dosiahlo značný pokrok v oblasti bezpečnosti potravín, veterinárnej a rastlinolekárskej politiky, čím sa umožnilo zintenzívnenie a diverzifikovanie obchodu medzi EÚ a Gruzínskom. Gruzínsko úzko spolupracuje s regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva s cieľom zosúladiť svoje príslušné právne predpisy s acquis EÚ a medzinárodnými normami. Krajina začala vykonávať niektoré kľúčové mechanizmy regionálnej politiky. Gruzínsko bolo veľmi efektívne vo vykonávaní ambiciózneho plánu dohody o pridružení/DCFTA, pokiaľ ide o aproximáciu právnych predpisov, a smeruje k dosiahnutiu úplnej aproximácie tak, ako je naplánované. Bude potrebné ďalšie úsilie v záujme účinného vykonávania smerníc. Aproximácia s acquis v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka je obmedzená. Blok vonkajšie vzťahy zahŕňa kapitoly týkajúce sa vonkajších vzťahov a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky. Miera zosúladenia Gruzínska s príslušnými vyhláseniami vysokého predstaviteľa v mene EÚ a s rozhodnutiami Rady dosahovala v roku 2021 úroveň 53 %, (2020: 61 %; 2019: 55 %; 2018: 54 %, 2017: 56 %). Gruzínsko je aktívnym prispievateľom do misií a operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ. V súčasnosti prispieva na Výcvikovú misiu Európskej únie (EUTM) v Stredoafrickej republike 32 zamestnancami, ktorí zabezpečujú ochranu, a jedným vojenským úradníkom prispieva na EUTM v Mali. V roku 2017 sa s Gruzínskom začal politický a bezpečnostný dialóg na vysokej úrovni s cieľom doplniť pravidelnú výmenu informácií v rámci Rady pre pridruženie a ďalej podporiť postupné zbližovanie v otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky. V oblasti spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky je priestor na ďalšie posilnenie spolupráce. Malo by sa vyvinúť úsilie na zintenzívnenie zbližovania Gruzínska v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane všetkých pozícií EÚ. 4. ZÁVERY A ODPORÚČANIA Gruzínsko je parlamentná demokracia. Nedávne celoštátne a miestne voľby boli uznané ako pluralitné a uskutočnené celkovo v súlade so základnými slobodami. Napriek tomu pretrvávajú kľúčové výzvy, najmä z dôvodu príliš rozdelenej politickej scény. Existuje naliehavá potreba riešiť túto politickú polarizáciu a zlepšiť demokratický dohľad. Veľkou prioritou je odstránenie vlastných záujmov. Gruzínsko má dobre vybudovanú a dynamickú občiansku spoločnosť a je potrebné systematickejšie zohľadňovať jej názory a vstupy. Strategický rámec pre reformy verejnej správy je zavedený a zahŕňa ustanovenia na posilnenie miestnej samosprávy. Pokiaľ ide o súdnictvo, Gruzínsko uskutočnilo dôležité reformy súdnictva, ale neskoršie zmeny tento pozitívny trend zastavili. Je potrebné konsolidovať nezávislosť súdnictva a zabezpečiť zodpovednosť a nestrannosť celého inštitucionálneho reťazca súdnictva. Gruzínsko podniklo dôležité kroky na boj proti korupcii, je však potrebné urobiť viac na posilnenie protikorupčných procesov a ich účinnosti. Ďalšie rozhodné opatrenia sú potrebné najmä v oblasti boja proti veľkej korupcii a odstránenia vlastných záujmov vrátane záujmov oligarchov. Podobne treba ďalej posilniť dôležité opatrenia prijaté na boj proti organizovanej trestnej činnosti. Mediálne prostredie je aktívne a pluralitné a je potrebné ho chrániť aj v rámci súdnych konaní. Zákony týkajúce sa základných práv sa vo všeobecnosti riadia európskymi a medzinárodnými normami. Presadzovanie týchto práv treba posilniť. Celkovo, pokiaľ ide o politické kritériá, Gruzínsko má vybudované základy na dosiahnutie stability inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, aj keď nedávny vývoj ohrozil pokrok krajiny. Pokiaľ ide o hospodárske kritériá, Gruzínsko dosiahlo dobrú úroveň makroekonomickej stability s dobrými výsledkami v oblasti hospodárskej politiky a priaznivého podnikateľského prostredia. V záujme zlepšenia fungovania trhového hospodárstva sú potrebné ďalšie reformy a investície na zabezpečenie dlhodobého inkluzívneho rastu a vonkajšej konkurencieschopnosti. S cieľom posilniť schopnosť krajiny zvládať konkurenčný tlak v EÚ je potrebné, aby Gruzínsko posilnilo najmä svoj ľudský kapitál (najmä prostredníctvom reformy vzdelávania) na zabezpečenie zručností pre trh práce a inovatívnosť, fyzickú infraštruktúru vrátane infraštruktúry výroby energie z obnoviteľných zdrojov a dopravnej infraštruktúry, ako aj prístup ku globálnym hodnotovým reťazcom. Pokiaľ ide o schopnosť plniť záväzky vyplývajúce z členstva, Gruzínsko od roku 2016 pracuje na vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom vrátane prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA). V týchto dohodách je už zahrnutá bezprecedentná časť acquis EÚ. Gruzínsko sa postupne aproximovalo s podstatnými prvkami acquis EÚ v rámci mnohých kapitol. Celkovo dosahuje pozitívne výsledky vykonávania, pričom v niektorých odvetviach je krajina pokročilejšia než v iných. Gruzínsko vo všeobecnosti vytvorilo pevné základy na ďalšie zosúladenie. Gruzínsko je európsky štát, ktorý je odhodlaný rešpektovať a presadzovať hodnoty, na ktorých je založená Európska únia. Komisia preto odporúča Rade, aby sa Gruzínsku poskytla perspektíva stať sa členom Európskej únie. Komisia odporúča, aby Gruzínsko dostalo štatút kandidátskej krajiny, keď budú vyriešené tieto priority: -riešiť problém politickej polarizácie prostredníctvom zabezpečenia spolupráce medzi politickými stranami v duchu dohody z 19. apríla, -zaručiť úplné fungovanie všetkých štátnych inštitúcií posilnením ich nezávislej a účinnej zodpovednosti, ako aj ich funkcií demokratického dohľadu; ďalej zlepšiť volebný rámec riešením všetkých nedostatkov v týchto procesoch, ktoré identifikovala OBSE/ODIHR a Rada Európy/Benátska komisia,