EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu13. 6. 2017 COM(2017) 323 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE





Šiesta správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka



Šiesta správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka Úvod Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje táto šiesta správa, vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016 bolo naďalej prostriedkom na zabezpečenie účinného riadenia migračných tokov na trase cez východné Stredozemie, čím sa konsolidoval trend opísaný v predchádzajúcich správach. Počet neregulárnych prekročení bol naďalej nízky (priemerne 52 za deň od piatej správy). Napriek nedávnym tragickým udalostiam takisto významne poklesol počet úmrtí v Egejskom mori. Výzvy však pretrvávajú, najmä vzhľadom na skutočnosť, že počet príchodov prevyšuje počet návratov z gréckych ostrovov do Turecka, čo vytvára tlak na zariadenia hotspotov na ostrovoch. Rýchlo sa zvyšujúca účinnosť odvolacieho konania v azylových veciach a kapacita návratu z ostrovov je preto naďalej prioritou, a to aj vzhľadom na akékoľvek možné zmeny v počte prekročení spojené s príchodom letnej sezóny. Preukázateľný pokrok sa dosiahol vo vzťahu k všetkým ostatným bodom vyhlásenia, a to vrátane narastajúceho tempa presídlení sýrskych utečencov z Turecka. Takisto sa nepretržite pokračovalo vo vykonávaní nástroja pre utečencov v Turecku. Zo sumy 3 miliárd EUR na roky 2016 – 2017 sa celkovo pridelila suma 2,9 miliardy EUR (čo predstavuje nárast oproti sume 2,2 miliardy EUR v čase predchádzajúcej správy) a podpísali sa zmluvy na 47 projektov na celkovú sumu 1,572 miliardy EUR (čo predstavuje nárast oproti sume 1,495 miliardy EUR), z ktorých sa všetky začali vykonávať. Vyplatené prostriedky dosiahli sumu 811 miliónov EUR (oproti 750 miliónom EUR). Predseda Juncker a prezident Erdoğan na spoločnom zasadnutí 25. mája 2017 zdôraznili kľúčový význam vyhlásenia EÚ a Turecka pre spoločné riadenie migračnej výzvy, ako aj spoločné odhodlanie pokračovať v jeho úspešnom vykonávaní. 1.Súčasná situácia Od piatej správy prišlo z Turecka na grécke ostrovy celkovo 5 303 osôb (27. februára – 8. júna 2016) – čo predstavuje priemerný denný príchod 52 osôb. Počty zostávajú na oveľa nižšej úrovni ako v tom istom období v predchádzajúcom roku (približne 40 000 od 27. februára) a ako v mesiaci, ktorý predchádzal vyhláseniu (keď priemerný počet príchodov presahoval 1 700 osôb denne). V každom prípade súčasne so zlepšujúcim sa počasím existujú náznaky toho, že prevádzačská činnosť sa môže zintenzívniť vzhľadom na zvýšený počet príchodov na grécke ostrovy i zachytení tureckými orgánmi na pevnine. Od aktivácie vyhlásenia EÚ a Turecka sa v Egejskom mori zaznamenalo 105 úmrtí a nezvestných osôb. Stále je to tragický počet, avšak ide o výrazný pokles z približného počtu 1 150 osôb, ktoré zahynuli alebo boli nahlásené ako nezvestné počas roku predchádzajúceho vyhláseniu.

Pre turecké orgány bolo naďalej prioritou ubytovanie troch miliónov utečencov zo Sýrie, Iraku a ďalších krajín, pričom sa vynakladá obrovské úsilie na zabezpečenie primeraných prijímacích a životných podmienok. Toto úsilie takisto prispelo k zníženiu nelegálnych prekročení hraníc Sýrčanmi. Zlepšená koordinácia a spolupráca Koordinátor EÚ naďalej úzko spolupracuje so všetkými relevantnými partnermi s cieľom zabezpečiť každodenné uskutočňovanie krokov nadväzujúcich na vyhlásenie a spoločný akčný plán o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka, ktorý bol vypracovaný spoločne s gréckymi orgánmi. Spoločný akčný plán bol schválený na decembrovom zasadnutí Európskej rady, ktorá vyzvala Grécko a všetky členské štáty, aby zabezpečili jeho vykonávanie. Od predchádzajúcej správy sa osobitné úsilie zameriavalo na zrýchlenie konania o azyle predovšetkým v druhom stupni a na zvýšenie kapacity na zaistenie pred vyhostením na ostrovoch. Súčasne Komisia podporovala grécke orgány pri: koordinácii, riadení, ochrane a bezpečnosti na ostrovoch; modernizácii prijímacích zariadení a zlepšovaní životných podmienok na ostrovoch; ako aj v úsilí o zrýchlený presun migrantov, ktorí podliehajú riadnemu konaniu o azyle, vrátane zraniteľných skupín do osobitných zariadení na pevnine. Úsilie o zvýšenie tempa návratov bolo takisto podporené vykonávaním odporúčania Komisie týkajúceho sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice o návrate. Osobitný dôraz sa takisto kládol na opatrenia zamerané na účinnú ochranu zraniteľných skupín, ako je napríklad zopakovanie potreby vymenovať úradníkov pre ochranu detí v prijímacích zariadeniach vrátane všetkých hotspotov, v ktorých sa nachádzajú deti. Na to, aby agentúry EÚ mohli účinne podporovať vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka, sú naďalej nevyhnutné naliehavé a rozhodné kroky členských štátov v reakcii na potreby identifikované Európskym podporným úradom pre azyl a európskou a pohraničnou pobrežnou strážou. Patria medzi ne vyslania na dostatočne dlhé obdobia a v súlade s poskytnutými špecifikáciami. Problémy nedostatku personálu, na ktoré sa poukazovalo v predchádzajúcich správach, však stále neboli úplne vyriešené. Európsky podporný úrad pre azyl nasadil k 9. júnu do Grécka 101 tlmočníkov a 100 expertov členských štátov, z čoho 99 bolo nasadených do hotspotov, pričom 85 z nich vykonávalo úlohy referentov. To znamená, že v súčasnosti chýba 50 expertov. Európska pohraničná a pobrežná stráž má v Grécku v rámci spoločnej operácie Poseidon nasadených 891 príslušníkov, a to vrátane 88 príslušníkov na podporu readmisie ako súčasť vykonávania vyhlásenia. Pre spoločnú operáciu Poseidon a program readmisie v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka bude chýbať do konca júna 13 expertov a od júla do polovice augusta 43 expertov. Skupina prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže vyslaných členskými štátmi a vycvičených Europolom sa nedávno rozšírila na 278 členov, aby poskytovali podporu, kdekoľvek to bude potrebné. Nasadzovaní sú v rámci trojmesačnej rotácie v piatich gréckych hotspotoch s cieľom uskutočňovať sekundárne bezpečnostné kontroly. Počet nasadených prizvaných príslušníkov sa môže meniť každý týždeň; v súčasnosti je v hotspotoch nasadených 15 prizvaných príslušníkov úradu EASO. Okrem toho sú dvaja príslušníci nasadení v rámci osobitnej regionálnej jednotky Európskej únie v meste Piraeus na koordinačné účely. Európska pohraničná a pobrežná stráž naďalej spolupracovala s NATO v súvislosti s včasným varovaním, činnosťami sledovania a zdieľaním operatívnych informácii aj s gréckymi a tureckými pobrežnými strážami. Turecká pobrežná stráž pokračovala v aktívnom hliadkovaní a prevencii odchodov z Turecka. Okrem toho Turecko 29. apríla 2017 v rámci svojho zákona o cudzincoch a medzinárodnej ochrane zaviedlo opatrenia, ktoré sa týkajú konfiškácie vozidiel používaných pri prevádzaní ľudí. V dôsledku toho existujú dôkazy o tom, že prevádzači na úspešné prevedenie migrantov cez Egejské more potrebujú teraz niekoľko pokusov. Informačné iniciatívy V polovici mája 2017 bola úspešne začatá prevádzka viacjazyčného online informačného portálu „InfoMigrants.net“ s cieľom osloviť potenciálnych migrantov na celom svete a informovať ich o nebezpečenstvách a faktoch spojených s migráciou. Na ostrovoch Chios a Lesbos informačné stánky naďalej poskytujú migrantom a žiadateľom o azyl informácie o ich právach, povinnostiach a dostupných možnostiach, a to aj pokiaľ ide o azyl alebo návrat. Komisia vo vzťahu ku gréckej prijímacej a identifikačnej službe zdôraznila, že takéto informačné stánky je potrebné zriadiť vo všetkých hotspotoch. Prijímacia a identifikačná služba práve uskutočňuje kroky na zriadenie informačného stánku na ostrove Kos. Personál v týchto stánkoch, ako aj všetci poskytovatelia informácií na ostrovoch postupujú v súlade so spoločným informačným manuálom. Komisia v spolupráci s gréckymi orgánmi, Európskym podporným úradom pre azyl, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a Vysokým komisárom OSN pre utečencov nedávno dokončila informačnú dokumentáciu, ktorá je určená pre osoby neregulárne prichádzajúce na grécke ostrovy. Príslušné informačné dokumenty sa doručili prijímacej a identifikačnej službe na použitie v hotspotoch.

Kľúčové výzvy a ďalšie kroky ·Členské štáty bezodkladne poskytnú personál požadovaný Európskym podporným úradom pre azyl a európskou pohraničnou a pobrežnou strážou. ·Naďalej by sa malo vyvíjať spoločné úsilie zamerané na realizáciu spoločného akčného plánu o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Vo vyhlásení sa stanovuje, že dôjde k návratu všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí prišli z Turecka na grécke ostrovy po 20. marci 2016 a ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné alebo neodôvodnené. Tieto opatrenia sa vykonávajú plne v súlade s požiadavkami práva EÚ a medzinárodného práva a pri plnom dodržaní zásady nevyhostenia. Súčasný stav Od predchádzajúcej správy do 9. júna bolo na základe vyhlásenia EÚ a Turecka vrátených 311 osôb, ktoré prišli do Grécka z Turecka, a to vrátane 42 Sýrčanov. Medzi ďalšie národnosti patrili Pakistanci (163 osôb), Alžírčania (37 osôb), Bangladéšania (35 osôb), Maročania (8 osôb), Nepálčania (7 osôb), Ghančania (5 osôb), Nigérijčania (3 osoby), Kamerunčania (3 osoby), Iračan (1 osoba), Afganec (1 osoba), Egypťan (1 osoba), Konžan (1 osoba), občan Pobrežia Slonoviny (1 osoba), Haiťan (1 osoba), Senegalčan (1 osoba) a Palestínčan (1 osoba). Celkový počet migrantov vrátených do Turecka od dátumu vyhlásenia EÚ a Turecka je 1 798. Počet návratov z gréckych ostrovov do Turecka je stále oveľa nižší ako počet príchodov, čo vytvára nepretržitý tlak na zariadenia v hotspotoch na ostrovoch. Je to spôsobené predovšetkým nahromadeným množstvom nevybavených žiadostí o azyl v druhom stupni na gréckych ostrovoch a nedostatočnou kapacitou na spracovanie a zaistenie pred vyhostením, ako aj právnymi problémami uvedenými nižšie. Tempo návratov sa však v porovnaní s predchádzajúcim obdobím zvýšilo a v nadchádzajúcich mesiacoch by sa malo ďalej zvyšovať spolu so zlepšenou kapacitou azylových systémov (pri ktorých je pravdepodobné, že povedú k väčšiemu počtu druhostupňových rozhodnutí), väčším počtom operácií zameraných na opätovné zadržanie a so zvýšením kapacity na zaistenie pred vyhostením. Dňa 5. mája sa v Aténach uskutočnilo druhé trojstranné stretnutie Komisie, Grécka a Turecka s cieľom zlepšiť návratové operácie. Okrem iného sa na ňom riešilo zjednodušenie readmisných operácií na dosiahnutie maximálnej účinnosti, výmena informácií o migrantoch, ktorí o sebe tvrdia, že sú maloletými osobami bez sprievodu, a o navrhovaných alebo zamietnutých navrátilcoch, spôsoby zvládania zvýšeného počtu návratových operácií a zavedenie účinných komunikačných kanálov na výmenu informácií o uchádzačoch o návrat zamietnutých z dôvodu verejnej bezpečnosti a poriadku. Ďalšie zasadnutie sa má uskutočniť začiatkom júla 2017. Je potrebné naďalej vyvíjať úsilie s cieľom umožniť migrantom účinný návrat buď do Turecka, alebo do svojich krajín pôvodu. Od poslednej správy sa do svojej krajiny pôvodu dobrovoľne vrátilo 579 migrantov z ostrovov (ako aj 1 147 z pevniny), a to s podporou v rámci programu asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie z Grécka. Program tak od jeho začiatku v roku 2016 využilo celkovo 8 700 migrantov. Grécko sa vyzýva, aby plne využilo spoločné programy v oblasti návratu financované zo strany EÚ (najmä program európskej siete pre reintegráciu) a zapojilo sa do nich prostredníctvom úzkej a proaktívnej spolupráce s hlavnými vykonávacími agentúrami a v plnom rozsahu využilo dostupnú finančnú a technickú podporu. Migranti, ktorí nepochádzajú zo Sýrie, sú z gréckych ostrovov na člnoch vrátení do Turecka a premiestňovaní do zariadenia určeného na zaistenie v meste Kayseri, kde dostanú informácie o svojich právach vrátane možnosti požiadať o štatút ochrany v Turecku. Tureckým orgánom doteraz predložilo žiadosť o medzinárodnú ochranu 56 osôb: dvom osobám bolo priznané postavenie utečenca, 38 žiadostí sa vybavuje a deväť osôb dostalo zamietavé rozhodnutie. Do krajín pôvodu bolo vrátených 707 osôb. Zástupcovia EÚ si počas nedávnej návštevy mali možnosť overiť, že situácia v zariadení zodpovedá požadovaným normám. Pokiaľ ide o Sýrčanov, tí sú z gréckych ostrovov vracaní lietadlami a umiestňovaní v utečeneckom tábore v prechodnom ubytovacom zariadení İslahiye 2, ktoré sa nachádza v blízkosti hraníc so Sýriou. Zástupcovia EÚ nedávno navštívili toto zariadenie a dospeli k záveru, že spĺňa požadované štandardy. Sýrčania majú právo požiadať o dočasnú ochranu a po rýchlej predbežnej registrácii na tento účel sú zo zariadenia prepustení a môžu sa usadiť v nimi vybranej provincii alebo, ak si to želajú, zostať v zariadení. Všetci doteraz vrátení Sýrčania s výnimkou 16 osôb, ktoré sa rozhodli pre dobrovoľný návrat do Sýrie, boli predbežne zaregistrovaní; osem Sýrčanov sa rozhodlo zostať v ubytovacích zariadeniach, ktoré poskytli turecké orgány, a 168 z nich sa rozhodlo žiť mimo. Právne kroky

V súčasnosti dvanásť odvolacích výborov rozhoduje o odvolaniach proti prvostupňovým rozhodnutiam gréckej azylovej služby. Okrem toho jeden odvolací výbor zastupuje ostatné výbory v prípade, keď nie sú schopné vykonávať svoju činnosť (t. j. z dôvodu, že sa z nejakého dôvodu nedosiahla väčšina členov). Pokiaľ ide o prípady na gréckych ostrovoch, celkový počet odvolaní proti 4 418 doterajším zamietavým prvostupňovým rozhodnutiam azylovej služby o prípustnosti a vo veci samej je 3 554. Doteraz bolo z týchto 3 554 prípadov odvolania vyňatých 2 088 druhostupňových rozhodnutí (t. j. 59 % prípadov). Zo 477 doterajších odvolacích rozhodnutí o prípustnosti došlo v prípade 57 druhostupňových odvolacích rozhodnutí k potvrdeniu prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti, zatiaľ čo v prípade 420 druhostupňových odvolacích rozhodnutí došlo k zmene prvostupňových rozhodnutí o neprípustnosti. Pokiaľ ide o 1 416 odvolacích rozhodnutí vo veci samej, v prípade 1 399 druhostupňových rozhodnutí došlo k potvrdeniu prvostupňových zamietavých rozhodnutí a v 17 prípadoch došlo k zmene týchto zamietavých rozhodnutí. Počas sledovaného obdobia bolo zastavených 195 odvolacích konaní z iných dôvodov, ako je rozhodnutie o odvolaní vo veci samej, t. j. z dôvodu neodvolaného konkludentného a výslovného späťvzatia. Dňa 15. marca 2017 grécky parlament prijal právny predpis, ktorým umožnil využívanie spravodajcov odvolacími výbormi, ako aj vyslanie týchto spravodajcov Európskym podporným úradom pre azyl. Bez toho, že by bola dotknutá nezávislosť členov odvolacieho výboru, spravodajcovia im pomáhajú pri rozhodovaní tým, že zhromažďujú fakty týkajúce sa prípadu, argumenty osoby, ktorá podala odvolanie, a informácie o jej krajine pôvodu. Odvolacím výborom už pomáha celkovo 22 spravodajcov. Vykonávanie týchto ustanovení sa zameriavalo na zlepšenie práce odvolacích výborov, na obmedzenie času, počas ktorého musia osoby, ktoré podali odvolanie, čakať na ostrovoch na druhostupňové rozhodnutie, na to, aby sa orgánom umožnilo poskytnúť medzinárodnú ochranu osobám v núdzi, ako aj na zabezpečenie toho, aby sa na neregulárnych migrantov začalo uplatňovať konanie o návrate. Napriek zvýšenému počtu spravodajcov a ich nasadeniu však boli nové odvolacie výbory pri rozhodovaní stále pomalé (približne 47 prípadov za týždeň od predchádzajúcej správy). Doteraz vydali 1 447 rozhodnutí v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka – 54 rozhodnutí o prípustnosti a 1 393 vo veci samej. Grécke orgány uznali dôležitosť a naliehavosť danej záležitosti. V snahe zabezpečiť, aby bol odvolací orgán riadne vybavený (t. j. kancelárskym materiálom a vybavením) a aby sa odvolania podané na ostrovoch preskúmavali prednostne, grécky odvolací orgán okrem toho naďalej zlepšuje pracovné toky, napríklad zavedením prechodného IT nástroja na plánovanie stretnutí, ako aj skúmaním možnosti špecializácie spravodajcov a výborov podľa referenčných spisov vedených pre každú krajinu pôvodu. Očakáva sa, že takéto opatrenia prispejú k zvýšeniu počtu rozhodnutí a následne aj tempa účinných návratov z gréckych ostrovov do Turecka. Dňa 10. marca 2017 plénum gréckej Štátnej rady pojednávalo vo veciach týkajúcich sa ústavnosti zloženia odvolacích výborov a otázky, či Turecko možno považovať za bezpečnú tretiu krajinu pre návrat dvoch sýrskych žiadateľov o azyl, ktorí sa odvolali voči druhostupňovým rozhodnutiam potvrdzujúcim prvostupňové rozhodnutia o neprípustnosti ich vecí. Plénum vo svojom rozhodnutí z 8. mája 2017 týkajúcom sa dvoch zo štyroch dotknutých vecí potvrdilo, že súčasné zloženie odvolacích výborov je v súlade s ústavou. Stále sa čaká na rozhodnutie pléna Štátnej rady v zostávajúcich dvoch veciach vo vzťahu k otázke, či je Turecko bezpečnou treťou krajinou, pričom na jeho vydanie sa ešte nestanovil žiadny dátum. Operatívne kroky Podľa gréckych orgánov sa v súčasnosti na ostrovoch nachádza 13 968 migrantov, zatiaľ čo v oficiálnych prijímacích zariadeniach je iba 7 450 miest a ďalších 1 223 miest je k dispozícii v rámci programu prenajímania Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov. Veľká záťaž kladená na grécke orgány takisto komplikuje riadenie situácie v hotspotoch. Grécke orgány s podporou Komisie pokračovali v práci na zlepšovaní podmienok v hotspotoch a na ostrovoch modernizáciou vybavenia a zabezpečením efektívnejších postupov, a to v súlade so spoločným akčným plánom o vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. S cieľom posilniť mechanizmus návratov bolo 30. marca 2017 na ostrove Kos otvorené nové zariadenie určené na zaistenie pred vyhostením so 224 miestami, pričom do júla 2017 k dôjde k jeho rozšíreniu na 500 miest zodpovedajúcich plnej prevádzkovej kapacite. Očakáva sa, že v júni sa dokončia aj práce na oblastiach určených na zaistenie pred vyhostením v rámci hotspotov na ostrovoch Lesbos a Samos, čim sa získa celkovo 996 miest do konca júla. Pokiaľ ide o ostrov Chios, bolo prijaté rozhodnutie o tom, že sa začne s výstavbou zariadenia určeného na zaistenie pred vyhostením na mieste nachádzajúcom sa mimo mesta. Pod osobitnou regionálnou jednotkou EÚ bola zriadená stála bezpečnostná pracovná skupina, ktorá združuje bezpečnostných expertov z Komisie a agentúr EÚ, aby radili gréckym orgánom v kľúčových rizikových oblastiach. Medzi spoločné existujúce výzvy na ostrovoch patrí oneskorené formálne zverejnenie evakuačných plánov pre príslušné miesta, ktoré vypracovali grécke orgány, ako aj skúšobné evakuačné cvičenia pre personál. Stáli grécki koordinátori, ktorí sa svojich povinností vo všetkých hotspotoch ujali od februára, naďalej zodpovedajú za celkové riadenie hotspotov a riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa bezpečnosti a verejného poriadku.

Na uľahčenie návratových operácií grécke orgány takisto zaviedli koncový dátum pre uplatnenie programu asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie, a to s cieľom predísť akémukoľvek možnému zneužitiu programu, najmä v čase bezprostredne predchádzajúcom návratovej operácii. V snahe umožniť jeho účinné vykonanie a informovať všetkých zamietnutých žiadateľov o azyl o lehote na podanie žiadosti Medzinárodná organizácia pre migráciu distribuuje medzi dotknutých migrantov cielenú informačnú brožúru, pričom takisto naďalej zabezpečuje stálu prítomnosť na piatich ostrovoch s hotspotmi podporou programu a poskytovaním individuálneho poradenstva. Napriek uskutočneným krokom je potrebné urobiť viac na riešenie situácie na ostrovoch. Ako sa uvádza v predchádzajúcich správach a okrem vyššie uvedeného by lehota medzi podaním žiadosti a jej skutočným podaním mala byť skrátená podľa článku 6 ods. 2 smernice o konaní o azyle, v ktorom sa požaduje, aby osoba, ktorá požiadala o medzinárodnú ochranu, mala skutočnú možnosť podať žiadosť čo najskôr. Navyše kým európska pohraničná a pobrežná stráž spolufinancuje nasadenie 280 príslušníkov gréckej polície v hotspotoch, ich koordinované a účinné využívanie sa musí ďalej zlepšovať s cieľom naďalej zaisťovať bezpečnosť v týchto miestach. Finančná pomoc EÚ pre Grécko Grécko dosiahlo pokrok pri začatí využívania svojich národných programov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Komisia naďalej podporuje grécke orgány v ďalšom urýchľovaní vykonávania, aby sa finančné prostriedky dostupné v rámci uvedených programov (509 miliónov EUR dostupných na obdobie rokov 2014 – 2020) mohli plne vyčerpať s cieľom riešiť potreby týkajúce sa riadenia migrácie v Grécku. Na tento účel by grécke orgány mali prijať všetky príslušné legislatívne, správne a operačné opatrenia a zlepšiť koordináciu medzi relevantnými zainteresovanými stranami, posilniť operačné kapacity a zlepšiť mechanizmy vykonávania, okrem iného zjednodušením postupov obstarávania. Popri finančných prostriedkoch dostupných v rámci národných programoch sa od začiatku migračnej krízy v roku 2015 poskytla z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť významná núdzová pomoc vo výške približne 356,8 milióna EUR, a to s cieľom pomôcť Grécku posilniť jeho prijímacie zariadenia a rozšíriť kapacity krajiny v oblasti migrácie, azylu a riadenia hraníc. Vo februári 2017 grécke orgány zaviedli finančné plánovanie na účely zriaďovania a prevádzky prijímacích zariadení na rok 2017. Jeho cieľom je zabezpečiť koordinovaný prístup na pokrytie najnaliehavejších potrieb z hľadiska prijímania v Grécku včasným, účinným a efektívnym spôsobom, a to pri využití všetkých možných synergií zo všetkých dostupných zdrojov (vrátane národných programov financovaných zo strany EÚ a núdzovej pomoci v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, núdzovej podpory prostredníctvom nástroja núdzovej podpory v rámci EÚ, ako aj štátneho rozpočtu). K 6. júnu 2017 sa uzavreli zmluvy so 14 humanitárnymi partnermi na 249 miliónov EUR núdzovej podpory v rámci EÚ s cieľom reagovať na humanitárne potreby utečencov a migrantov v Grécku. Doteraz sa táto podpora sústredila na zabezpečenie prístrešia a hotovosti na potravinové i nepotravinové položky, na pomoc pre maloleté osoby bez sprievodu a na vzdelávanie, pričom sa podporili aj hlavné činnosti v oblasti zdravotnej starostlivosti. K dispozícii zostáva 196 miliónov EUR určených na pokračujúcu podporu reakcie na problém utečencov, a to v súlade s príslušnými kritériami. Pokiaľ ide o prístrešky, cieľom je teraz postupný presun z táborov do prenajatého ubytovania celkovo až pre 30 000 príjemcov. Pokiaľ ide o hotovosť, od 1. mája 2017 program viacúčelovej hotovosti na pevnine pokrýva potravinové i nepotravinové položky v snahe poskytnúť dôstojné životné podmienky pre osoby v núdzi. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky ·Bezodkladné urýchlenie spracovania žiadostí o azyl a zvýšenie počtu rozhodnutí pripadajúcich na odvolací výbor, prednostné zameranie na odvolania podané na ostrovoch a urýchlenie tempa návratov do Turecka v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka. ·Zaistenie požadovanej prijímacej kapacity a kapacity na zaistenie pred vyhostením na ostrovoch. ·Naliehavé zavedenie všetkých opatrení potrebných na zabezpečenie včasného, efektívneho a účinného využitia finančných prostriedkov EÚ dostupných v rámci národných programov Grécka. 3.Presídľovanie „jeden za jedného“ z Turecka do EÚ Súčasný stav Na základe schémy 1:1 bolo k 9. júnu z Turecka do EÚ presídlených celkovo 6 254 Sýrčanov. Počas sledovaného obdobia bolo do desiatich členských štátov (Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Rakúsko, Rumunsko, Španielsko, Švédsko, Taliansko) presídlených 2 689 Sýrčanov. V súčasnosti čaká na presídlenie 1 458 osôb, v prípade ktorých bolo rozhodnuté kladne. Tempo presídľovania je v porovnaní s návratmi z gréckych ostrovov naďalej značne vysoké. Toto stabilné tempo presídľovania je potrebné udržať.

Členské štáty úspešne pokračujú v príprave na ďalšie operácie presídľovania vrátane misií do Turecka na účely pohovorov s uchádzačmi o presídlenie. Turecké orgány vyvíjajú úsilie zamerané na predkladanie zoznamov postúpení. Od začiatku roka predložili Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov nové zoznamy postúpení, na ktorých sa nachádza viac ako 20 000 osôb. Zachovanie predkladania týchto postúpení je dôležitým predpokladom na to, aby sa zaistilo dané tempo presídľovania. Členské štáty EÚ zároveň komunikovali s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov o presídľovacích kvótach na tento rok, pričom navrhli kvóty zahŕňajúce takmer 25 000 osôb na rok 2017. Operatívne kroky S cieľom podporiť presídľovanie v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka sa delegácia EÚ v Ankare naďalej organizovala týždenné stretnutia s príslušnými tureckými orgánmi, členskými štátmi, Vysokým komisárom OSN pre utečencov a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, aby sa porovnali štatistické údaje a rokovalo sa o najnovších operatívnych informáciách. Delegácia EÚ vypracovala návrh dotazníka pre presídľovanie a zaslala ho členským štátom a Vysokému komisárovi OSN pre utečencov. Cieľom dotazníka je poskytnúť sýrskym uchádzačom o presídlenie komplexné informácie o jednotlivých prijímajúcich členských štátoch. V dôsledku toho sa očakáva zníženie počtu tých, ktorí sa odmietnu presídliť. Dotazník uvítali Vysoký komisár OSN pre utečencov a väčšina členských štátov, pričom čoskoro by ho mal využiť Vysoký komisár OSN pre utečencov počas pohovorov so sýrskymi uchádzačmi. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky ·Udržiavať stabilné tempo presídľovania. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás neregulárnej migrácie Neexistujú dôkazy o tom, že snahy kontrolovať toky na trase cez východné Stredozemie spôsobili akékoľvek významné presmerovanie z Turecka. Napriek tomu, že Turecko pokračovalo vo vykonávaní operácií „Egejská nádej“ a „Safe Med“, však od piatej správy prišlo z Turecka do Talianska 20 člnov s celkovým počtom 1 389 migrantov a na Cyprus prišli dva člny s celkovým počtom 116 migrantov, z ktorých všetci boli Sýrčania. Počty odhalení neregulárnych prekročení tureckých pozemných hraníc s Bulharskom a Gréckom počas posledných šiestich mesiacov sa zdajú naďalej nízke: denne sa zaznamenalo priemerne približne päť neregulárnych prekročení hraníc do Grécka a dve do Bulharska. Na hranici Bulharska a Turecka je v súčasnosti nasadených 105 príslušníkov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. 5.Dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov

Komisia pokračuje v úsilí o zabezpečenie urýchleného dokončenia štandardných operačných postupov pre dobrovoľný systém prijímania osôb z humanitárnych dôvodov so zúčastnenými štátmi a Tureckom. Vo vyhlásení EÚ a Turecka sa stanovuje, že systém bude aktivovaný, keď sa neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ skončí, alebo aspoň podstatne a udržateľne zníži. Na základe novej verzie návrhu štandardných operačných postupov zaslaného Turecku na konci mája sa 8. júna v Ankare uskutočnili konštruktívne diskusie medzi Komisiou a Tureckom, pričom sa dosiahol značný pokrok smerom k dosiahnutiu dohody o návrhu. Rýchla dohoda o štandardných operačných postupoch a rozhodnutie o ich aktivácii by posilnilo vykonávanie vyhlásenia a Sýrčanom by sa poskytla bezpečná a zákonná alternatíva k neregulárnej migrácii do EÚ. 6.Liberalizácia vízového režimu Pokiaľ ide o vykonávanie plánu liberalizácie vízového režimu, stále zostáva sedem kritérií zdôraznených v predchádzajúcich správach, ktoré je potrebné splniť: ·vydávanie biometrických cestovných dokladov v plnom súlade s normami EÚ, ·prijatie opatrenia na zabránenie korupcii, s ktorým sa v pláne počíta, ·uzavretie dohody o operačnej spolupráci s Europolom, ·revidovanie právnych predpisov a postupov týkajúcich sa terorizmu v súlade s európskymi normami, ·zosúladenie právnych predpisov na ochranu osobných údajov s normami EÚ, ·ponúknutie účinnej justičnej spolupráce v trestných veciach všetkým členským štátom EÚ, ·vykonávanie všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom. Ako sa uvádza v minulých správach, Komisia naďalej povzbudzuje Turecko v úsilí o čo najrýchlejšie dokončenie vykonávania všetkých zostávajúcich kritérií plánu na liberalizáciu vízového režimu. Komisia a Turecko pokračovali v angažovanom dialógu v snahe nájsť riešenia, a to aj v oblasti legislatívnych a procesných zmien potrebných v súvislosti so všetkými doteraz nesplnenými kritériami. Zmenené nariadenie (ES) č. 539/2001, ktorým sa posilňuje existujúci mechanizmus pozastavenia bezvízového cestovania občanov akejkoľvek krajiny, vo vzťahu ku ktorej sa liberalizoval vízový režim, nadobudlo účinnosť 28. marca 2017.

7.Nástroj pre utečencov v Turecku: Od predchádzajúcej správy Komisia pokračovala v úsilí riešiť najkritickejšie potreby utečencov a hostiteľských komunít v Turecku. Z 3 miliárd EUR na obdobie rokov 2016 – 2017 dosiahli celkové pridelené prostriedky v čase zverejnenia plánu vykonávania humanitárnej pomoci na rok 2017 sumu 2,9 miliardy EUR (čo predstavuje nárast oproti sume 2,2 miliardy EUR v čase predchádzajúcej správy). Z celkovej sumy 2,9 miliardy EUR sa podpísali zmluvy na 47 projektov v hodnote 1,572 miliardy EUR (čo predstavuje nárast oproti sume 1,495 miliardy EUR), pričom všetky sa začali realizovať. Celková vyplatená suma dosiahla 811 miliónov EUR (čo predstavuje nárast oproti sume 750 miliónov EUR) za humanitárnu aj nehumanitárnu pomoc . Na svojom poslednom zasadnutí 31. marca 2017 riadiaci výbor potvrdil, že financovanie koordinované prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku (ďalej aj „nástroj“) má v praxi naďalej významný priamy vplyv. Komisia úzko spolupracuje s tureckými orgánmi a ďalšími partnermi s cieľom urýchliť uzatváranie zmlúv, vykonávanie a vyplácanie. Vykonávaním nástroja pre utečencov v Turecku sa podporujú práva detí a ľudské práva utečencov vo všeobecnosti vrátane rodovej rovnosti. Rámec výsledkov nástroja bol dokončený v marci 2017, pričom sa začalo monitorovanie projektov nástroja. Humanitárna pomoc Komisia pokračovala vo vykonávaní svojej humanitárnej stratégie v rámci nástroja . Komisia zvýšila sumu na zmluvy na 593 miliónov EUR, a to prostredníctvom 35 humanitárnych projektov s 19 partnermi pokrývajúcich základné potreby, ochranu, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, potraviny a prístrešie. Z týchto 593 miliónov EUR sa k aktuálnemu dátumu vyplatilo 463 miliónov EUR. Vykonávanie hlavného humanitárneho programu, núdzovej záchrannej sociálnej siete, sa takisto urýchľuje. Jej prvotný rozpočet je 348 miliónov EUR, na ktoré sa uzavrela zmluva so Svetovým potravinovým programom, pričom podporuje najzraniteľnejších utečencov umožnením priamych prevodov hotovosti v prospech rodín prostredníctvom debetnej karty. Do konca mája 2017 núdzová záchranná sociálna sieť podporila viac ako 600 000 utečencov v Turecku. V sledovanom období Komisia odsúhlasila nové kritériá týkajúce sa prevodnej hodnoty a cieľové kritériá, čo znamená, že oprávnené rodiny teraz dostanú 120 tureckých lír na osobu za mesiac plus dodatočné štvrťročné príplatky. Tým sa väčšiemu počtu príjemcov umožní dostať k pomoci rýchlejšie. Týmito zmenami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v júni 2017, chce Komisia zvýšiť svoj súčasný cieľ týkajúci sa podpory pre 1,3 milióna utečencov. V máji 2017 boli v rámci podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávanie vykonané prvé platby v prospech rodín utečencov. Tento program vychádza z núdzovej záchrannej sociálnej siete, pričom umožňuje prevody hotovosti v prospech zraniteľných rodín s cieľom podporiť zápis detí utečencov do škôl a ich pravidelnú dochádzku. Podmienečný prevod hotovosti na vzdelávanie sa vykonáva prostredníctvom zmluvy uzavretej s Detským fondom OSN na 34 miliónov EUR, čo predstavuje najväčší program Komisie vôbec v oblasti vzdelávania v núdzových situáciách. Komisia očakáva, že v prvom roku programu bude mať z podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávanie priamy úžitok 230 000 detí. Komisia naďalej uzatvárala s partnermi zmluvy týkajúce sa ochrany a zdravotnej starostlivosti. Zmluvy o ochrane zahŕňajú podporu najzraniteľnejším utečencom vrátane utečencov so zdravotným postihnutím, ako aj zabezpečenie toho, aby utečenci mohli využívať služby týkajúce sa ochrany, a pomoc pri ich integrácii v Turecku. Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, projekty sa zameriavajú na posilnenie prístupu utečencov dotknutých konfliktom k špecializovaným službám a na to, aby sa zraniteľným utečencom vrátane obetí násilia založeného na rodovej príslušnosti poskytla zdravotná starostlivosť na záchranu života, fyzická rehabilitácia a starostlivosť o duševné zdravie, ako aj podpora a ochrana. Najnovšia zmluva podpísaná 3. mája 2017 so Svetovou zdravotníckou organizáciou podporuje školenie sýrskeho zdravotníckeho personálu s cieľom integrovať ich do tureckého systému zdravotnej starostlivosti. Dňa 3. mája 2017 Komisia zverejnila plán vykonávania humanitárnej pomoci pre Turecko na rok 2017. Stanovujú sa v ňom priority pre vykonanie humanitárnej pomoci v hodnote 714 miliónov EUR. V rámci tohto plánu vykonávania humanitárnej pomoci bude Komisia pokračovať v poskytovaní pomoci niektorým z najzraniteľnejších utečencov v Turecku a zabezpečí, aby mohli využívať služby štátu, pričom na vykonanie využije predovšetkým núdzovú záchrannú sociálnu sieť, a to konkrétne na základné potreby, zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie a ochranu. Pozornosť sa bude naďalej sústrediť na utečencov mimo táborov, ktorí tvoria veľkú väčšinu utečencov v Turecku a sú najzraniteľnejší.

Nehumanitárna pomoc V rámci nehumanitárnej línie nástroja sa doteraz pridelila suma 1,577 miliardy EUR. Zmluvne viazané prostriedky sa zvýšili na 979 miliónov EUR a platby vykonávacím partnerom dosiahli 348 miliónov EUR. Ďalšia zmluva na 33 miliónov EUR bola podpísaná 31. marca 2017 v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ vytvoreného v reakcii na krízu v Sýrii (ďalej len „Regionálny trustový fond EÚ“). V rámci tohto projektu, ktorý vykonával dánsky Červený kríž s tureckou spoločnosťou Červeného polmesiaca, sa vo viacerých mestách zriadilo desať komunitných centier, z čoho malo úžitok viac ako 200 000 detí sýrskych utečencov. Okrem toho by sa tri akčné dokumenty (t. j. návrhy na financovanie v rámci Regionálneho trustového fondu EÚ) v hodnote viac ako 120 miliónov EUR mali 13. júna 2017 predložiť výkonnej rade Regionálneho trustového fondu EÚ na prijatie. Cieľom týchto návrhov je zlepšiť prístup sýrskych utečencov k zdravotnej starostlivosti, ako aj posilniť odolnosť sýrskych utečencov a hostiteľských komunít a zručností utečencov, ktorí nepochádzajú zo Sýrie, potrebných pre život. Činnosti financované v rámci osobitného opatrenia vo výške 1,4 miliardy EUR, ktoré sa prijalo v júli 2016, mali takisto významný vplyv v praxi. Dňa 23. mája 2017 bolo v meste Kilis slávnostne otvorené prvé zdravotné stredisko s cieľom pomôcť zvládať dodatočný tlak na miestny zdravotnícky systém, pričom v júni sa plánuje otvorenie druhého zdravotného strediska; celkovo sa má otvoriť 220 zdravotných stredísk pre migrantov. Pokiaľ ide o vzdelávanie, celkovo bolo v 23 provinciách prijatých približne 5 500 učiteľov tureckého jazyka, aby pomohli migrantom učiť sa jazyk a integrovať sa. Identifikovalo sa takmer 44 000 študentov, ktorí majú absolvovať doučovacie hodiny, a vybralo sa vyše 33 000 študentov s cieľom presunúť ich do škôl, pričom študentom pomáha takmer 500 školských poradcov a učiteľov. Nástroj takisto podporuje úsilie tureckej vlády na zlepšenie kvality vzdelávania: približne 20 000 sýrskych dobrovoľných učiteľov absolvovalo odbornú prípravu týkajúcu sa zlepšených vyučovacích techník, pričom 18 000 z nich zložilo písomné skúšky a dostalo oficiálne certifikáty. So zreteľom na osobitné potreby sýrskych detí sa poskytla psychologicko-sociálna podpora vyše 7 500 dievčatám a chlapcom, pričom takmer 5 000 mladistvých a mladých ľudí v 20 provinciách malo úžitok z podpory poskytovanej vrstovníkmi, konkrétne mladými lídrami. Nástroj takisto pomáha viac ako 310 000 sýrskym deťom dostať sa do škôl, podporuje 280 univerzitných študentov, poskytuje 120 študentom vo vysokoškolskom veku štipendium pre štúdium anglického jazyka a poskytuje poradenstvo 70 študentom v súvislosti s príležitosťami v oblasti ďalšieho a vysokoškolského vzdelávania. V zmysle rokovaní na poslednom zasadnutí riadiaceho výboru sa toto osobitné opatrenie z júla 2016 mení a jeho celkový rozpočet sa zvyšuje o 10 miliónov EUR. K tomu dochádza v úzkej spolupráci s tureckými orgánmi a na základe posúdenia potrieb z júna 2016, berúc do úvahy potrebu rýchlej, efektívnej a účinnej mobilizácie nástroja. Z dôvodu nižšieho počtu navrátilcov v porovnaní s očakávaním sa osobitné opatrenie v oblasti návratov takisto mení s cieľom zlepšiť kapacitu tureckého generálneho riaditeľstva pre riadenie migrácie v súvislosti s riadením a prijímaním migrantov a navrátilcov a zabezpečovaním podmienok pre ich pobyt, najmä pokiaľ ide o ľudské zdroje a infraštruktúru. K dnešnému dňu projekt pokrýva náklady vzniknuté v dôsledku návratov Sýrčanov a osôb, ktoré nepochádzajú zo Sýrie, ako aj nákupu logistického vybavenia generálnym riaditeľstvom pre riadenie migrácie a prác na výstavbe zariadenia určeného na zaistenie pred vyhostením pre 750 osôb. Komisia v úzkej spolupráci s tureckými orgánmi takisto pracuje na dodatočných zásahoch v oblasti sociálno-ekonomickej podpory a obecnej infraštruktúry, na ktoré by sa mali uzatvoriť zmluvy pred letnou prestávkou a ktoré by mali vykonať medzinárodné finančné inštitúcie. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky ·Rýchle uzatvorenie zmlúv pre všetky zostávajúce kroky v rámci osobitných opatrení a zabezpečenie ich účinného vykonania v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. ·Rýchle uzatvorenie zmlúv v rámci plánu vykonávania humanitárnej pomoci na rok 2017. ·Prijatie zmenených osobitných opatrení v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, obecnej infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory, ako aj v súvislosti s návratmi pred letnou prestávkou. 8.Modernizácia colnej únie Od predchádzajúcej správy Rada naďalej aktívne pracovala na návrhu Komisie začať rokovania s Tureckom o rozšírenom bilaterálnom obchodnom rámci . Komisia vyzýva Radu, aby túto prácu dokončila čo najskôr s cieľom umožniť začatie rokovaní o dôležitej dohode, ktorá by v prípade jej uplatnenia na všetky členské štáty uvoľnila stále nevyužitý potenciál v rámci obchodných a hospodárskych vzťahov medzi EÚ a Tureckom. 9.Prístupový proces

Doteraz bolo v rámci prístupových rokovaní otvorených 16 kapitol, pričom predbežne sa uzatvorila jedna z nich. Ako sa uvádzalo v predchádzajúcich správach, prípravné dokumenty v oblastiach energetiky (kapitola 15), vzdelávania a kultúry (kapitola 26) a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31) boli Rade predložené už minulú jar bez toho, že by boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. Technické práce pokračujú v kľúčových oblastiach spravodlivosti a základných práv a v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti (kapitoly 23 a 24). EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných slobôd vrátane slobody prejavu. 10.Humanitárna situácia v Sýrii Humanitárna situácia v Sýrii naďalej vyvoláva veľké obavy, pričom vnútorne bolo vysídlených 6,3 milióna ľudí, mnoho z nich viackrát, a 13,5 milióna ľudí potrebuje naliehavú pomoc. Organizácia Spojených národov v roku 2017 vyzvala na poskytnutie pomoci v rámci Sýrie vo výške približne 3 miliardy EUR, z ktorých sa do dnešného dňa poskytlo 20 %. Na bruselskej konferencii medzinárodná komunita mobilizovala humanitárne a nehumanitárne financovanie v bezprecedentnej výške 5,6 miliardy EUR len na rok 2017 v reakcii na potreby Sýrčanov v Sýrii, ale aj v susedných hostiteľských krajinách, ako aj dodatočnú sumu 3,5 miliardy EUR na obdobie rokov 2018 – 2020. Prístup zostáva pre doručovanie pomoci hlavnou výzvou, pričom mu bránia prebiehajúce boje a ďalšie obmedzenia zo strany všetkých účastníkov konfliktu v celej Sýrii. Neustále to spôsobuje problémy pri doručovaní humanitárnej pomoci odhadovanému počtu 3,9 milióna osôb v ťažko dostupných miestach a takmer 625 000 ľudom v obliehaných oblastiach. Mieste orgány schvaľujú pomoc oneskorene aj v oblastiach severovýchodnej Sýrie kontrolovaných Kurdmi, pričom humanitárny prístup cezhraničných partnerov sídliacich v Turecku do severozápadnej Sýrie je údajne čoraz náročnejší. Neštátne ozbrojené opozičné skupiny a teroristické skupiny označené Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov kladú na mimovládne organizácie stále väčšie požiadavky, pričom niektoré z týchto organizácií museli operácie obmedziť alebo dočasne prerušiť. V apríli a máji 2017 sa konvoje Organizácie Spojených národov mohli dostať iba k 10 % ľudí v núdzi nachádzajúcich sa v obliehaných oblastiach. Vzhľadom na uvedené je cezhraničná pomoc čoraz dôležitejšia. Väčšina cezhraničných dodávok prichádza z Turecka a Jordánska, čo naďalej konštruktívnym spôsobom uľahčuje prístup všetkými možnými cestami. EÚ podporuje životne dôležité cezhraničné operácie z Turecka v snahe dostať sa k ľuďom v severnej Sýrii prostredníctvom humanitárnych partnerských organizácii, aby sa obyvateľstvu nachádzajúcemu sa v najväčšej núdzi poskytli potraviny, voda, prístrešie, zdravotná starostlivosť a ochrana. Vzhľadom na pretrvávajúce násilie a obrovské humanitárne potreby EÚ naďalej nalieha na všetky strany, aby dodržiavali záväzky vyplývajúce z medzinárodného humanitárneho práva a zabezpečili, aby ochrana civilného obyvateľstva bola tou najdôležitejšou prioritou, a to z každého možného miesta vstupu vrátane Turecka a Jordánska. Uvedené platí aj pre koncept zón deeskalácie po celej Sýrii dohodnutých medzi Tureckom, Iránom a Ruskom, ručiteľmi prímeria dohodnutého 30. decembra 2016, s cieľom zriadiť zóny, v ktorých došlo k zastaveniu prejavov nepriateľstva, na zabezpečenie ochrany civilného obyvateľstva. EÚ v tejto súvislosti víta všetky snahy za predpokladu dodržania medzinárodného humanitárneho práva. 11.Záver Vyhlásenie EÚ a Turecka naďalej prináša konkrétne výsledky. Konsolidoval sa trend výrazne obmedzeného počtu neregulárnych a nebezpečných prekročení a oveľa nižší počet úmrtí v Egejskom mori v spojení s praktickými účinkom projektov na podporu sýrskych utečencov a hostiteľských komunít v Turecku v rámci nástroja pre utečencov v Turecku. Hoci sa počet prekročení stabilizoval na nízkych úrovniach, faktory podporujúce migráciu do Európy pretrvávajú. Vyhlásenie EÚ a Turecka naďalej zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní účinného a spoločného riešenia migračnej výzvy vo východnom Stredozemí zo strany EÚ a Turecka, ako zdôraznili predsedovia Juncker a Tusk a prezident Erdoğan na spoločnom stretnutí 25. mája.