P9_TA(2021)0385

Spravodlivé pracovné podmienky, práva a sociálna ochrana pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnania spojené s digitálnym rozvojom

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2021 o spravodlivých pracovných podmienkach, právach a sociálnej ochrane pre pracovníkov platforiem – nové formy zamestnávania spojené s digitálnym rozvojom (2019/2186(INI))

(2022/C 117/06)

Európsky parlament,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (1),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1152 z 20. júna 2019 o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach v Európskej únii (2),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/770 z 20. mája 2019 o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu a digitálnych služieb (3),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (4),

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv,

— so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane (5),

— so zreteľom na závery Rady z 24. októbra 2019 pod názvom Budúcnosť práce: Európska únia podporuje deklaráciu MOP prijatú pri príležitosti stého výročia jej vzniku (6),

— so zreteľom na závery Rady z 13. júna 2019 s názvom Meniaci sa svet práce: úvahy o nových formách práce a dôsledkoch pre bezpečnosť a zdravie pracovníkov (7),

— so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES (COM(2020)0825) z 15. decembra 2020,

— so zreteľom na návrh Komisie z 15. decembra 2020 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o sporných a spravodlivých trhoch v digitálnom sektore (akt o digitálnych službách) (COM(2020)0842),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. marca 2021 s názvom Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (COM(2021)0102),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066),

— so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. januára 2020 s názvom Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (COM(2020)0014),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356),

— so zreteľom na konzultačný dokument Komisie z 24. februára 2021 s názvom Prvá fáza konzultácií so sociálnymi partnermi podľa článku 154 ZFEÚ o možnom opatrení na riešenie výziev súvisiacich s pracovnými podmienkami pri práci pre platformy (C(2021)1127),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie sa (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o silnej sociálnej Európe pre spravodlivé transformácie (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2020 o politike zamestnanosti a sociálnej politike v eurozóne v roku 2020 (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k rámcu etických aspektov umelej inteligencie, robotiky a súvisiacich technológií (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: zlepšenie fungovania jednotného trhu (12),

— so zreteľom na svoju pozíciu z 10. júla 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. októbra 2019 o politike zamestnanosti a sociálnej politike v eurozóne (14),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (15),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2017 o európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo (16),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2017 o online platformách a jednotnom digitálnom trhu (17),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. júla 2017 o pracovných podmienkach a neistých pracovných miestach (18),

— so zreteľom na poverovací list komisára Nicolasa Schmita z 10. septembra 2019 a pracovný program Komisie na rok 2021,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. septembra 2020 s názvom Spravodlivá práca v platformovom hospodárstve,

— so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 5. decembra 2019 s názvom Európsky rámec regulačných riešení pre kolaboratívne hospodárstvo,

— so zreteľom na rámcovú dohodu európskych sociálnych partnerov o digitalizácii z júna 2020 (19),

— so zreteľom na odporúčanie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 198 o pracovnoprávnych vzťahoch,

— so zreteľom na štúdiu Komisie z 13. marca 2020Study to Gather Evidence on the Working Conditions of Platform Workers (Štúdia na získanie dôkazov o pracovných podmienkach pracovníkov platforiem),

— so zreteľom na správu Spoločného výskumného centra (JRC) Komisie The Changing Nature of Work and Skills in the Digital Age (Zmeny povahy práce a zručností v digitálnej dobe),

— so zreteľom na správu JRC Komisie Platform Workers in Europe (Pracovníci platforiem v Európe),

— so zreteľom na štúdiu The Platform Economy and Precarious Work (Platformová ekonomika a neistá práca), ktorú GR pre vnútorné politiky zverejnilo 11. septembra 2020 (20),

— so zreteľom na štúdiu The Social Protection of Workers in the Platform Economy (Sociálna ochrana pracovníkov v platformovej ekonomike), ktorú GR pre vnútorné politiky zverejnilo 7. decembra 2017 (21),

— so zreteľom na správu strediska Cedefop z 24. septembra 2020Developing and Matching Skills in the Online Platform Economy (Rozvoj a zosúlaďovanie zručností v platformovej ekonomike),

— so zreteľom na informačný dokument strediska Cedefop z 30. júla 2020Online Working and Learning in the Coronavirus Era (Online práca a vzdelávanie v čase koronavírusu),

— so zreteľom na štúdiu Eurofoundu z 24. septembra 2018Employment and Working Conditions of Selected Types of Platform Work (Zamestnanosť a pracovné podmienky vybraných typov práce cez platformy),

— so zreteľom na politickú správu Eurofoundu z 23. septembra 2019Platform Work: Maximising the Potential while Safeguarding Standards? (Práca cez platformy: maximalizácia potenciálu pri súčasnom zabezpečení štandardov?)

— so zreteľom na výskumnú správu Eurofoundu z 21. septembra 2020Back to the Future: Policy Pointers from Platform Work Scenarios (Návrat do budúcnosti: politické ukazovatele zo scenárov práce cez platformy)

— so zreteľom na webovú databázu platformovej ekonomiky nadácie Eurofound (22),

— so zreteľom na štúdiu agentúry Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) zo 7. novembra 2017Protecting Workers in the Online Platform Economy: An Overview of Regulatory and Policy Developments in the EU (Ochrana pracovníkov v ekonomike internetových platforiem: prehľad vývoja regulácie a politiky v EÚ)

— so zreteľom na správu MOP z 23. februára 2021World Employment and Social Outlook 2021: The Role of Digital Labour Platforms in Transforming the World of Work (Svetová zamestnanosť a sociálne vyhliadky na rok 2021: úloha digitálnych pracovných platforiem v transformácii sveta práce),

— so zreteľom na správu MOP z 20. septembra 2018Digital Labour Platforms and the Future of Work: Towards Decent Work in the online World (Digitálne pracovné platformy a budúcnosť práce: za dôstojnú prácu vo svete internetu),

— so zreteľom na deklaráciu MOP o budúcnosti práce prijatú 21. júna 2019 pri príležitosti stého výročia jej založenia,

— so zreteľom na index rodovej rovnosti Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť za rok 2020: digitalizácia a budúcnosť práce,

— so zreteľom na správu výskumného inštitútu Data & Society z februára 2019 Workplace Monitoring & Surveillance a Algorithmic Management in the Workplace (Monitorovanie a dohľad na pracovisku a Algoritmické riadenie na pracovisku),

— so zreteľom na štúdiu Data Subjects, Digital Surveillance, AI and the Future of Work (Dotknuté osoby, digitálny dohľad, umelá inteligencia a budúcnosť práce), ktorú 23. decembra 2020 zverejnilo GR pre parlamentné výskumné služby (23),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0257/2021),

A. keďže „pracovníci platforiem“ sú fyzické osoby, ktoré cez digitálnu pracovnú platformu s väčšou alebo menšou mierou kontroly vykonávajú prácu alebo poskytujú služby; keďže teda môžu k nimi patriť zamestnanci aj skutočne samostatne zárobkovo činné osoby;

B. keďže „digitálna pracovná platforma“ je súkromná internetová spoločnosť, ktorá s väčšou alebo menšou mierou kontroly poskytuje na vyžiadanie služby, o ktoré žiadajú zákazníci – fyzické alebo právnické osoby – a ktoré priamo alebo nepriamo poskytujú fyzické osoby bez ohľadu na to, či sa takéto služby poskytujú v mieste prevádzky alebo online;

C. keďže „práca cez platformu“ je práca alebo služba na vyžiadanie, ktorú za odmenu vykonávajú alebo poskytujú pracovníci platforiem bez ohľadu na postavenie v zamestnaní, druh digitálnej pracovnej platformy (v mieste prevádzky alebo online) alebo požadovanú úroveň kvalifikácie;

D. keďže aktuálnych celoeurópskych údajov o práci cez platformy je nedostatok a keďže metodológia zhromažďovania údajov sa v jednotlivých členských štátoch líši, čo sťažuje určiť rozsah práce cez platformy a počet dotknutých pracovníkov; keďže ďalší nárast práce cez platformy na trhu práce sa považuje za vysoko pravdepodobný;

E. keďže práca cez platformy môže vytvárať pracovné príležitosti, rozširovať možnosti výberu, umožňovať ďalší príjem a redukovať prekážky vstupu na trh práce; keďže práca cez platformy môže podporovať flexibilitu a optimalizáciu zdrojov a poskytovať príležitosti tým, ktorí pracujú u digitálnych pracovných platforiem a klientov alebo ich prostredníctvom, ako aj spájať dopyt po službách s ich ponukou; keďže inovácia digitálnych nástrojov je predpokladom práce cez platformy a v čase krízy a obnovy môže prispieť k rastu; keďže práca cez platformy môže byť na prospešná pre študentov a tých, ktorí chcú zároveň študovať i pracovať, a pre mladých ľudí, ktorí nenavštevujú školu, nie sú zamestnaní ani sa nezúčastňujú prípravy (NEET), a pre ľudí s nižšou kvalifikáciou vytvárať prístup k zamestnaniu;

F. keďže prácu cez platformy nemožno v žiadnom prípade obmedzovať na prepravu osôb alebo donášku potravín, pretože sem patrí aj odborná práca, práca v domácnosti a drobné práce;

G. keďže práca cez platformy uľahčuje prístup na trh práce prostredníctvom moderných foriem zamestnávania a stimuluje rozvoj technológií s cieľom uľahčiť využívanie platforiem a priblížiť ich podnikom aj spotrebiteľom;

H. keďže práca cez platformy vzbudzuje aj obavy v súvislosti s neistotou alebo zlými pracovnými podmienkami, nedostatočným alebo náročným prístupom k primeranej sociálnej ochrane, nekalou súťažou, nedeklarovanou prácou, dielčim a nepredvídateľným príjmom a rozvrhnutím pracovného času, nedostatkom mechanizmov na riešenie sporov, stratou zručností a nedostatočným kariérnym rastom, ako aj nedostatočnými opatreniami v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, najmä v prípade pracovníkov platforiem s nižšou kvalifikáciou, ktorí pracujú v mieste prevádzky, a tých, ktorí vykonávajú drobné práce, čo sa znova dostalo do popredia počas krízy COVID-19; keďže k tejto situácii prispieva nesprávna kategorizácia pracovníkov ako samostatne zárobkovo činných;

I. keďže kríza COVID-19 spôsobila, že vzrástol význam práce pracovníkov platforiem pri zabezpečovaní kontinuity činnosti tisícov MSP a spotrebiteľov v celej EÚ, pretože zabezpečujú prepotrebné rozhranie medzi kľúčovými odvetviami, ako je potravinárstvo a doprava, a spotrebiteľmi, pričom model platformy umožňuje niektorým jej pracovníkom trvalý príjem; keďže viac ako 60 % obyvateľov EÚ tvrdí, že ani po kríze COVID-19 nehodlá prestať používať online služby, napríklad možnosť objednávať si stravu online (24); keďže pracovníci v neštandardných podmienkach sú vystavení vyššiemu zdravotnému riziku ako pracovníci v štandardných zariadeniach (25) a najmä pracovníci platforiem sú často vystavení zdravotným a bezpečnostným rizikám vzhľadom na charakteristiku práce, ktorú vykonávajú (napríklad cyklisti sú zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky, ktorí často pracujú v nepriaznivých a náročných poveternostných podmienkach, pod tlakom rýchlosti a efektívnosti); keďže práca cez platformy nesmie viesť k neistote, nestálosti alebo zdravotným a bezpečnostným rizikám; keďže pracovníci platforiem, ktorí v dôsledku pandémie trpeli stratou príjmu, pre svoj nedostatočný prístup k sociálnej ochrane často neboli oprávnení na opatrenia na podporu príjmu; keďže pracovníci platforiem v mieste prevádzky sú vo zvýšenej miere vystavení riziku nákazy COVID-19;

J. ak sa uvedené riziká nevyriešia zodpovedajúcim spôsobom, mohli by ohroziť celý európsky model sociálneho trhového hospodárstva a ciele Európskeho piliera sociálnych práv; keďže technologický pokrok by mohol poskytnúť aj riešenia, ako európsky sociálny model prispôsobiť realite 21. storočia;

K. keďže vo svetovom meradle platformy digitálnej práce vytvorili v roku 2019 príjmy vo výške najmenej 52 miliárd USD; keďže približne 70 % vytvorených príjmov sa koncentrovalo len do dvoch krajín, Spojených štátov (49 %) a Číny (22 %), pričom ich podiel v Európe (11 %) a ostatných regiónoch (18 %) bol oveľa nižší (26);

L. keďže práca cez platformy sa vykonáva za rôznych okolností a vyznačuje sa vysokou mierou rôznorodosti vykonávaných činností; keďže sú rôzne kategórie práce cez platformy, ako je práca online alebo práca v mieste prevádzky, ktorá si vyžadujú vysokú alebo nízku kvalifikáciu, s úkolovou alebo hodinovou mzdou, sú vykonávané ako vedľajšie alebo hlavné zamestnanie, a keďže profil pracovníkov platforiem a jednotlivé typy platforiem sa navzájom výrazne líšia; keďže podľa nadácie Eurofound (27) v roku 2017 zodpovedala najčastejšej charakteristike práce cez platformy v mieste prevádzky vo vybraných členských štátoch práca v odborných službách, doručovacích službách a osobnej doprave a službách v domácnosti;

M. keďže väčšina pracovníkov platforiem má ďalšiu prácu alebo ďalší zdroj príjmu; keďže pracovníci platforiem sú obvykle slabo platení, pričom ich malá časť zarába pomerne dobre; keďže pracovníci v platformovom hospodárstve sú obvykle mladší a vzdelanejší ako široká verejnosť (28);

N. keďže pracovníci platforiem sú vo všeobecnosti formálne považovaní za samostatne zárobkovo činné osoby bez ohľadu na ich pracovné postavenie a často nie sú tak odborne nezávislí, ako je to obvyklé pre samostatne zárobkovo činné osoby; keďže mnohí pracovníci platforiem preto nemajú zodpovedajúcu sociálnu ochranu, pracovné práva alebo štatút ochrany zdravia a bezpečnosti, ktoré poskytuje pracovná zmluva alebo pracovnoprávny vzťah vo vlastnom členskom štáte; keďže digitálnej pracovné platformy v takýchto prípadov neplatia príspevky na sociálne zabezpečenie; keďže malá časť pracovníkov platforiem má postavenie zamestnanca alebo agentúrneho zamestnanca; keďže veľký počet súdnych a správnych rozhodnutí, a to aj na vnútroštátnych súdoch najvyššieho stupňa a na Súdnom dvore Európskej únie (Súdny dvor EÚ), pokiaľ ide o prácu na platformách na mieste prevádzky, najmä v doprave a donáške stravy vo viacerých členských štátoch, na základe ich činnosti a prepojenia s platformou potvrdil, že pracovnoprávne vzťahy medzi platformami a pracovníkmi platforiem, ako aj z toho vyplývajúce práva a nároky existujú; keďže pracovníci by mali mať jednoduché prostriedky na objasnenie a potvrdenie svojho pracovného postavenia a nemali by byť povinní dokazovať svoje práva v súdnom konaní;

O. keďže nesprávna klasifikácia niektorých pracovníkov platforiem ako samostatne zárobkovo činných osôb pracujúcich cez platformy vedie k neistote a pracovníkov pripravuje o prístup k pracovným právam, sociálnej ochrane, nárokom a uplatňovaniu príslušných pravidiel; keďže práca cez platformy alebo podobné spôsoby zamestnávania a digitalizácia v budúcnosti pravdepodobne budú mať vplyv na čoraz viac odvetví, ako je doručovanie, doprava, ľudské zdroje, zdravotníctvo, starostlivosť o deti, osobné služby, služby pre domácnosť a cestovný ruch; keďže rozvoj digitálnych technológií v mnohých odvetviach, najmä v oblasti internetového obchodu a služieb, so sebou prináša príležitosti i riziká pre podniky a pracovníkov;

P. keďže nové formy práce by mali zostať udržateľné a spravodlivé a práca cez platformy by sa mala riadiť hodnotami Únie, etikou a prístupom zameraným na človeka, pričom digitálna technológia zostáva nástrojom; keďže v kontexte digitálnej transformácie je v tejto súvislosti nesmierne dôležité vybaviť všetkých európskych občanov digitálnymi zručnosťami;

Q. keďže vysoký stupeň flexibility sa hodnotí ako jedna z najväčších výhod práce cez platformy;

R. keďže členské štáty vyvinuli rôzne prístupy, ktoré vedú k útržkovitýmn pravidlám a iniciatívam s negatívnym vplyvom na pracovníkov, podniky vrátane platforiem a spotrebiteľov prameniacim v neistote; keďže na prekonanie z toho vyplývajúcej právnej neistoty, zabezpečenie a zlepšenie práv pracovníkov platforiem, ich pracovných podmienok a prístupu k sociálnej ochrane, na podporu inovačného potenciálu udržateľných modelov pracovných platforiem a na zabezpečenie rovnakých podmienok ako pre tradičné hospodárske subjekty je potrebná legislatívna iniciatíva na európskej úrovni; keďže väčšina platforiem pôsobí v rôznych členských štátoch EÚ a často nemá sídlo v krajine, kde ich pracovníci prácu vykonávajú;

S. keďže na európskej úrovni neexistuje vymedzenie pojmu „pracovník“, pričom judikatúra Súdneho dvora EÚ stanovila kritériá na určenie postavenia pracovníka a samostatne zárobkovo činnej osoby; keďže charakteristika práce, ktorá ju umožňuje uznať za pracovnoprávny vzťah alebo za pracovnú zmluvu, je v jednotlivých členských štátoch odlišná a patrí do vnútroštátnej právomoci; keďže osobitné tzv. tretie postavenie pracovníkov platforiem by ešte viac deformovalo hospodársku súťaž medzi digitálnymi pracovnými platformami a podnikmi v tradičnej ekonomike, a najmä SME, a nebolo by zlučiteľné s klasifikáciou pracovníkov a skutočne samostatne zárobkovo činných osôb v jednotlivých členských štátoch s nepredvídateľnými právnymi, administratívnymi a súdnymi dôsledkami, ako aj vysokým rizikom ďalšej segmentácie trhu práce; keďže pracovníci platforiem by mali byť považovaní buď za zamestnancov alebo skutočne samostatne zárobkovo činné osoby podľa ich konkrétnej situácie a mali by požívať im prislúchajúce práva a podmienky; keďže vyvrátiteľná prezumpcia v spojení s presunom dôkazného bremena pracovnoprávneho vzťahu by umožnila správnu klasifikáciu pracovníkov platforiem, čo znamená, že v prípade sporu pracovníkov o klasifikácii ich postavenia v zamestnaní v súdnom alebo správnom konaní, potom strana, o ktorej sa tvrdí, že je zamestnávateľom, by mala preukázať, že pracovnoprávny vzťah podľa vnútroštátnych vymedzení stanovených v právnych predpisoch alebo kolektívnych zmluvách príslušného členského štátu neexistuje; keďže vyvrátiteľná domnienka pracovnoprávneho vzťahu nesmie viesť k automatickej klasifikácii všetkých pracovníkov platforiem ako zamestnancov;

T. keďže treba zabezpečiť uplatňovanie platných ustanovení, najmä smernice o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach a nariadenia o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb;

U. keďže MSP sú základom európskeho hospodárstva, pričom predstavujú 99 % všetkých podnikov v EÚ;

V. keďže v práci cez platformy sa opakuje rovnaká rodová nerovnosť ako na širšom trhu práce, ako napr. rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a rodová segregácia v povolaniach alebo odvetviach (29); keďže práca cez platformy môže byť príležitosťou na zvýšenie účasti žien na trhu práce; keďže zastúpenie žien a mužov je v rôznych druhoch služieb a platforiem rozdielne, pričom muži sú viac zastúpení v práci cez platformy s vyššou pracovnou autonómiou a ženy skôr vykonávajú neistejšiu prácu v platformách s obmedzenou pracovnou autonómiou; keďže ľudia s podstatnou zodpovednosťou za opateru a rodinu sú preto znevýhodňovaní, čo bude mať pravdepodobne negatívne následky najmä pre ženy (30); keďže pracovníčky platforiem, najmä vodičky a poskytovateľky upratovacích a opatrovateľských služieb v súkromných obydliach môžu byť vystavené vyššiemu riziku sexuálneho obťažovania a rodovo motivovaného násilia (31) a pre nedostatok nástrojov nahlasovania, absenciu osobného kontaktu s manažérom-človekom alebo zo strachu zo negatívneho hodnotenia a straty práce v budúcnosti môžu skutok nenahlásiť;

W. keďže vďaka technologickému pokroku nedávnych rokov, ktorý pracovníkom, zákazníkom a zamestnávateľom poskytuje nové príležitosti a možnosti výberu miesta, času, flexibility a frekvencie ich vzťahov vrátane práce a poskytovania služieb, je práca cez platformy od svojho vzniku stále viac rozšírená; keďže podľa globálnej správy MOP je práca cez digitálne pracovné platformy vo väčšom rozsahu hlavným zdrojom príjmu v rozvojových krajinách a u žien (32), a to v prípade väčšiny pracovníkov v mieste prevádzky a jednej tretiny pracovníkov online; keďže však v EÚ stále predstavuje malý podiel na všeobecnom trhu práce, pričom podľa odhadov 11 % pracovnej sily EÚ poskytlo služby cez pracovnú platformu v mieste prevádzky alebo online aspoň raz a od roku 2019 len 1,4 % z nich poskytuje takto služby v hlavnom pracovnom pomere (33); keďže prínosy digitalizácie treba všestranne a spravodlivo rozdeliť medzi platformy, pracovníkov, klientov a spoločnosť všeobecne; keďže na zabezpečenie slušných podmienok práce cez platformy a na ochranu trhu práce pred rozdrobenosťou sú potrebné silné záruky;

X. keďže platformy v úlohe zamestnávateľov sú povinné plniť si všetky povinnosti ako zamestnávatelia a riadiť sa svojimi funkciami v rámci odvetvia;

Y. keďže digitálne pracovné platformy ako súčasť svojho obchodného modelu používajú nástroje, ako sú mapy, algoritmy a umelá inteligencia, na zladenie dopytu a ponuky a v rôznej miere na riadenie pracovníkov; keďže algoritmické riadenie prináša budúcnosti práce nové výzvy a môže viesť k nerovnováhe v riadení a neprehľadnosti v rozhodovaní, ako aj ku kontrole a dozoru, ktoré umožňuje technológia, čo by mohlo vystupňovať diskriminačné praktiky a priniesť riziká pre súkromie, zdravie a bezpečnosť pracovníkov a ľudskú dôstojnosť (34); keďže na to, aby pracovníci v prípade potreby mohli uplatniť opravné prostriedky účinnými postupmi, musí byť algoritmické riadenie plne transparentné a pod dohľadom človeka a aby sa zamedzilo akémukoľvek riziku diskriminácie v jeho výsledkoch, nesmie vychádzať z neobjektívnych súborov údajov súvisiacich s pohlavím, etnickým pôvodom alebo sexuálnou orientáciou; keďže zraniteľnejšie skupiny, ako sú ženy, menšiny a osoby so zdravotným postihnutím, sú vystavené vyššiemu riziku neobjektívneho hodnotenia (35);

Z. keďže otázka neplatenej práce je v prostredí práce cez platformy obzvlášť citlivá;

AA. keďže zakladanie družstiev by mohlo byť dôležitým nástrojom organizácie práce cez platformy zdola nahor a mohlo by stimulovať hospodársku súťaž medzi platformami;

AB. keďže integrované dopravné riešenia spočívajúce na širokom spektre služieb, ktoré budú klásť dôraz skôr na systém než na jeho zložky, sú veľmi potrebné, a keďže platformy môžu plniť úlohu pri podpore mobility ako služby, logistiky ako služby a kolaboratívnej mobility; keďže takouto digitalizáciou by mohli vzniknúť významné príležitosti pri budovaní udržateľného, inovačného a multimodálneho odvetvia dopravy, a to aj inováciami vo verejnej doprave; keďže výhľadovo orientovaný rámec pre prevádzkovateľov platforiem musí riešiť aj potenciálne súvislosti so životným prostredím a zdravím a čo najviac zvýšiť efektívnosť mobility a keďže by sa preto malo vypracovať hĺbkové posúdenie vplyvu platforiem v doprave a cestovnom ruchu na životné prostredie, pretože nie je dostatok informácií o ich pozitívnych a negatívnych vplyvoch;

AC. keďže nárast digitálnych sprostredkovateľských platforiem a platforiem pre spoluprácu zásadne mení prepravu osôb a tovarov, a to najmä poskytovaním nových služieb pre podniky a jednotlivcov, rozvojom multimodálnej dopravy, zlepšením prepojenosti izolovaných oblastí, posilnenou mestskou mobilitou alebo dokonca optimalizáciou riadenia tokov;

AD. keďže vysokorýchlostné bezdrôtové a pevné pripojenie má zásadný význam pre ďalší rozvoj digitalizovaných služieb v doprave; keďže EÚ stanovuje regulačné normy pre používanie digitálnych služieb a produktov, ako je to v prípade všeobecného nariadenia o ochrane údajov a európskej digitálnej stratégie, ale zaostáva vo vytváraní konkurenčných podmienok pre nové digitálne podniky a platformy v záujme ich ďalšieho rozvoja a rastu v EÚ;

Európsky právny rámec

1. konštatuje, že súčasný európsky rámec je neuspokojivý, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že právne nástroje EÚ sa v dôsledku nesprávnej klasifikácie pracovníkov platforiem na mnohých často nevzťahujú a neriešia novú realitu sveta práce; zdôrazňuje potrebu zlepšiť pracovné podmienky všetkých pracovníkov platforiem, ktorí pracujú prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem, vrátane skutočne samostatne zárobkovo činných osôb; je znepokojený tým, že táto fragmentácia môže mnohých pracovníkov platforiem dostávať do právnej neistoty, v dôsledku čoho majú uvedení pracovníci menej práv alebo obmedzenejšie práva, než by malo byť zaručené pre všetkých pracovníkov; domnieva sa, že neprimeraná regulácia by mohla viesť k rozdielnym výkladom a viesť k nepredvídateľnému a následne negatívnemu vplyvu na podniky aj pracovníkov;

2. konštatuje, že význam pojmov „pracovník“ a „samostatne zárobkovo činná osoba“ nie je vo všetkých členských štátoch jednotne vymedzený; ďalej konštatuje, že hranica medzi týmito dvoma pojmami je v prípade nových foriem práce niekedy nejasná a že niektorým samostatne zárobkovo činným osobám alebo pracovníkom preto hrozí riziko nesprávnej klasifikácie a stratu práv vyplývajúcich z ich postavenia; zastáva preto názor, že pracovníci digitálnych pracovných platforiem by mali mať rovnaké práva a rovnaký prístup k sociálnej ochrane na rovnakom základe ako pracovníci rovnakej kategórie, ktorí nepracujú cez platformy, pri plnom zohľadnení rozmanitosti vnútroštátnych modelov trhu práce, nezávislosti sociálnych partnerov a vnútroštátnych právomocí;

3. okrem toho zdôrazňuje, že na pracovníkov platforiem, ktorí pracujú v rôznych členských štátoch alebo spájajú zvyčajné zamestnanie s prácou cez platformu v rôznych členských štátoch, by sa pri tej istej práci mohli vzťahovať úplne odlišné predpisy;

4. domnieva sa, že táto právna neistota sa musí naliehavo riešiť v prospech pracovníkov, podnikov vrátane platforiem a spotrebiteľov; domnieva sa, že každý návrh musí pripustiť rôznorodosť platforiem a ich pracovníkov, ako aj rozmanitosť vnútroštátnych pracovnoprávnych predpisov, systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, potrebu udržateľných modelov práce pre digitálne platformy a ohľad na postavenie pracovníkov platforiem, ktorí sú v skutočnosti samostatne zárobkovo činní; zastáva názor, že by mal existovať európsky rámec založený na komplexnom posúdení vplyvov a konzultáciách s príslušnými subjektmi, ktorý by chránil prácu cez platformy s dôstojnými pracovnými podmienkami, a zároveň riešil neisté formy práce cez platformy a ktorý by mohli dopĺňať vnútroštátne právne predpisy alebo kolektívne zmluvy; zdôrazňuje, že každá legislatívna iniciatíva EÚ by mala pomáhať presadzovať inovácie, tvorbu nových typov podnikania, družstvá, začínajúce podniky a MSP, ako aj dôstojné pracovné príležitosti; zdôrazňuje, že by mala ostať možnosť a pružné formy organizácie práce pre digitálne pracovné platformy, ak nie sú na ujmu sociálnej ochrany a práv pracovníkov;

5. konštatuje, že prípady nesprávnej klasifikácie sa najčastejšie vyskytujú u digitálnych pracovných platforiem, ktoré majú priamo alebo algoritmicky striktne stanovené podmienky a odmeňovanie práce cez platformu; vyzýva Komisiu, aby s cieľom napomôcť správnej klasifikácii pracovníkov platforiem do svojho nadchádzajúceho návrhu zaradila vyvrátiteľnú domnienku pracovnoprávneho vzťahu pre pracovníkov platforiem v súlade s vymedzeniami v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch členských štátov alebo kolektívnych zmluvách spolu s presunom dôkazného bremena a prípadnými dodatočnými opatreniami; zdôrazňuje preto, že vždy, keď sa pracovníci platformy sporia o klasifikáciu svojho postavenia v zamestnaní žalobou na súde alebo sťažnosťou na správnom orgáne podľa vnútroštátnych právnych predpisov a zvykov, je na strane, ktorá tvrdí, že je zamestnávateľom, aby preukázala, že pracovnoprávny vzťah neexistuje; keďže vyvrátiteľná domnienka pracovnoprávneho vzťahu nesmie viesť k automatickej klasifikácii všetkých pracovníkov platforiem ako pracovníkov; domnieva sa, že klasifikácia pracovníkov by sa mala zakladať na skutočnostiach súvisiacich so skutočným výkonom práce a kritériami v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, a nie na opise vzťahu stranami; zdôrazňuje, že takáto vyvrátiteľná domnienka zabezpečuje, aby pracovníci, ktorí sú v skutočnosti samostatne zárobkovo činnými osobami, mohli zotrvať a naďalej mať prístup k práci prostredníctvom platforiem; ďalej vyzýva Komisiu, aby objasnila, že nie je možné uvažovať o vytvorení nového tzv. tretieho štatútu EÚ okrem pracovníka a samostatne zárobkovo činnej osoby, pretože by to nepomohlo riešiť súčasné problémy a vznikali by riziká ďalšej nejasnosti už teraz zamieňaných pojmov, a aby zabezpečila, že pracovníci platforiem budú v súlade s vnútroštátnym právom klasifikovaní buď ako pracovníci platforiem alebo ako samostatne zárobkovo činné osoby;

6. zdôrazňuje, že právne predpisy v členských štátoch a na európskej úrovni ani zďaleka nezodpovedajú rýchlosti vývoja digitálnej transformácie, čo vedie k nedostatočnej regulácii nových spôsobov zamestnávania, a to má priamy vplyv na práva pracovníkov a fungovanie online platforiem;

7. zdôrazňuje, že každý predpis týkajúci sa online platforiem musí vzhľadom na súčasné rozdiely medzi platformami, ktoré siahajú od počtu pracovníkov až po rozsah zabezpečenia práv pracovníkov, rešpektovať zásadu subsidiarity a odlišné prístupy jednotlivých členských štátov a musí odolať skúške času a digitálnej transformácie;

8. víta zámer Komisie na predložiť do konca roka 2021 návrh legislatívnej iniciatívy na zlepšenie pracovných podmienok pracovníkov platforiem, ako sa uvádza v pláne Európskeho piliera sociálnych práv, ktorému predchádza dvojfázová konzultácia so sociálnymi partnermi; vyzýva Komisiu, aby – ak sociálni partneri nevyjadria prianie začať konanie podľa článku 155 ZFEÚ – na základe záverov konzultácií s verejnosťou predložila návrh smernice o pracovníkoch platforiem s cieľom zaručiť práva všetkým pracovníkom platforiem a riešiť špecifiká práce cez platformy na zabezpečenie spravodlivých a transparentných podmienok práce, zaručiť zdravé a bezpečné pracovné prostredie, poskytnúť prístup k primeranej a transparentnej sociálnej ochrane, ako aj k právu organizovať sa, zakladať okrem iného odborové zväzy, slobodne do nich vstupovať a byť nimi zastupovaný, a rokovať o kolektívnych zmluvách, mať prístup k odbornému vzdelávaniu a kvalifikácii, ako aj zaistiť ochranu údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov, etické a nediskriminačné algoritmické riadenie pri súčasnom zabezpečení rovnakých podmienok vo všetkých členských štátoch a vytváraní predvídateľného a stabilného podnikateľského prostredia, ktoré žičí investíciám a inovácii;

9. vyzýva Komisiu, aby uznala postavenie platforiem digitálnej práce buď ako zamestnávateľa, agentúry (dočasného) zamestnávania alebo sprostredkovateľa, prepojených s činnosťou v ich odvetví, s cieľom zabezpečiť plnenie všetkých povinností vyplývajúcich z príslušného postavenia, okrem iného zodpovednosť za príspevky sociálneho zabezpečenia, zodpovednosť za bezpečnosť a ochranu zdravia, zákonná zodpovednosť za platby dane z príjmu, náležitú starostlivosť a spoločenskú zodpovednosť podnikov a zachovanie rovnakých podmienok, ako majú ostatné podniky v tomto odvetví;

10. zdôrazňuje potrebu lepšieho boja proti nepravej samostatnej zárobkovej činnosti na základe smernice s cieľom zahrnúť do jej pôsobnosti pracovníkov platforiem, ktorí spĺňajú podmienky typické pre pracovnoprávny vzťah na základe skutočného výkonu práce, a nie na základe opisu vzťahu stranami;

11. zdôrazňuje, že významný vplyv online platforiem sa neobmedzuje len na výhody pre spotrebiteľov, ale je skôr vplyvom so širokým záberom na celý dodávateľský reťazec vrátane dodávateľov, výrobcov, distribútorov a spotrebiteľov, a preto sa pri rokovaniach o právnych predpisoch musí zohľadniť;

Spravodlivé a transparentné pracovné podmienky

12. vyzýva Komisiu, aby pri skúmaní spôsobov zlepšenia pracovných podmienok: — zabezpečila riadne a efektívne fungovanie rámcov kolektívneho vyjednávania a — lepšie uplatňovala zákaz doložiek o vylúčení a v súlade so smernicou o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach zabezpečila, aby všetci pracovníci platforiem mali dovolené pracovať pre rôzne platformy (tzv. multi-apping) a aby v tom prípade neboli vystavení nepriaznivému zaobchádzaniu; — zabezpečila prenosnosť osvedčení o kompetenciách a podporila interoperabilitu hodnotenia na všetkých platformách; — zvýšila úroveň práv v prípade obmedzenia, pozastavenia alebo ukončenia pôsobenia zo strany platformy, a to zabezpečením, aby všetci pracovníci platformy mali právo na predchádzajúce odôvodnené vyhlásenie a v prípade nesúhlasu právo na odpoveď a na účinné a nestranné riešenie sporov, ktoré umožní obnoviť súlad alebo vyvrátiť vyhlásenie, a to aj skupinové nároky; — riešila súčasnú nedostatočnú transparentnosť pri súčasnom zachovaní ochrany obchodného tajomstva v súlade so smernicou (EÚ) 2016/943 (36), a najmä jej odôvodneniami 13 a 18 a článkov 3 a 5, tým, že sa zabezpečí poskytovanie podstatných informácií o pracovných podmienkach, spôsoboch výpočtu ceny alebo odmeny, prideľovanie práce a transparentnosť v prípade zmeny podmienok a postupov prípadnej dočasnej alebo trvalej deaktivácie, ktorej by mala predchádzať konzultácia; domnieva sa, že uvedené oznámenie by malo byť formulované jasne, komplexne a zrozumiteľne, poskytnuté pracovníkom aj ich zástupcom v súlade s platnými právnymi predpismi EÚ a členských štátov týkajúcimi sa práv pracovníkov; — aby v prípade použitia umelej inteligencie zabezpečila transparentnosť o spôsobe jej použitia a o parametroch algoritmu, ktoré majú vplyv na podmienky práce, najmä pokiaľ ide o rozdelenie práce, hodnotenia a interakcie a poskytovanie zrozumiteľných a aktuálnych informácií o fungovaní samotného algoritmu so zreteľom na spôsob prideľovania práce, hodnotenia, postup deaktivácie a cenotvorby; zohľadnila to, že algoritmy musia byť vždy pod dohľadom človeka a že rozhodovanie podľa nich musí byť zodpovedné, napadnuteľné a v prípade potreby vratné; — preskúmala možnosť zaviesť do platformy voliteľné a ľahko dostupné funkcie, ktoré by pracovníkom v prípade záujmu umožňovali bezpečnú osobnú vzájomnú identifikáciu a vzájomnú komunikáciu;

13. vyzýva Komisiu, aby preskúmala, do akej miery sa platné predpisy EÚ vzťahujú aj na trh digitálnych pracovných platforiem, a aby zaistila ich primerané vykonávanie a presadzovanie; žiada členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami aktívne a podľa zásady predvídavosti zhodnotili potrebu modernizácie platných právnych predpisov vrátane systémov sociálneho zabezpečenia tak, aby držali krok s technologickým vývojom a zároveň zabezpečovali ochranu pracovníkov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby systémy sociálneho zabezpečenia koordinovali s ohľadom na zabezpečenie prenosnosti dávok sociálneho zabezpečenia a úhrnu období poistenia v súlade s právnymi predpismi Únie a členských štátov;

Zdravé a bezpečné pracovné prostredie

14. zdôrazňuje, že niektorí pracovníci platforiem môžu byť vystavení zvýšeným zdravotným a bezpečnostným rizikám pri práci cez platformy v mieste prevádzky (napr. dopravné nehody alebo fyzické zranenia spôsobené strojmi alebo chemickými látkami) a pri práci cez platformy online (napríklad v súvislosti s ergonómiou počítačových pracovísk), ktoré sa neobmedzujú na telesné zdravie, ale spolu s nepredvídateľným pracovným časom, intenzitou práce, konkurenčným prostredím (systémy hodnotenia, stimulácia práce vo forme prémií), zahltením informáciami a izoláciou ako novými rizikovými faktormi majú vplyv aj na duševné/psychosociálne zdravie; zdôrazňuje, že návrh Komisie sa musí zaoberať bezpečnosťou a ochranou zdravia pracovníkov platforiem v súlade s európskym právnym rámcom pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a umožniť im uplatňovať si práva vrátane práva na odpojenie v súlade s vykonávaním rámcovej dohody o digitalizácii európskych sociálnych partnerov bez znevýhodňovania; zdôrazňuje, že pracovníci platforiem v mieste prevádzky musia byť vybavení primeranými osobnými ochrannými prostriedkami a osoby, ktoré pôsobia v doprave a doručovaní musia mať zaručené úrazové poistenie; zdôrazňuje, že digitálne pracovné platformy musia zaviesť záruky na ochranu pracovníkov platforiem pred sexuálnym násilím a obťažovaním, ako aj rodovo motivovaným násilím, a zaviesť spoľahlivé mechanizmy nahlasovania;

15. domnieva sa, že všetci pracovníci platforiem by mali mať nárok na náhradu v prípade pracovného úrazu a choroby z povolania, a malo by im byť poskytnutá sociálna ochrana vrátane nemocenského poistenia a poistenia v invalidite; v tejto súvislosti víta iniciatívy niektorých digitálnych pracovných platforiem zabezpečiť poistenie, ako aj opatrenia na ochranu zdravia a bezpečnosti pri práci ako prvý krok, a to až do zavedenia legislatívneho rámca, a zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú môžu v tejto súvislosti zohrávať kolektívne zmluvy;

Primerané a transparentné sociálne zabezpečenie

16. je pevne presvedčený, že formálne a účinné pokrytie, primeranosť a transparentnosť systémov sociálnej ochrany by sa mali vzťahovať na všetkých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere a bezodkladne vykonali odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane a aby sa prijali opatrenia s cieľom zabezpečiť sociálnu ochranu pracovníkov platforiem; vyzýva Komisiu, aby preskúmala pokrok členských štátov v tejto oblasti podľa odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra;

17. pripomína, že sociálna ochrana je solidárna bezpečnostná sieť, ktorá je prospešná nielen pre jednotlivca, ale aj pre spoločnosť ako celok; zdôrazňuje, že pracovníci platforiem sa pri plnení požiadaviek oprávnenosti a posudzovaní nárokov na dávky sociálneho zabezpečenia stretávajú s ojedinelými problémami, čo zase ovplyvňuje ich vyhliadky do budúcnosti a finančnú stabilitu a solidaritu systémov sociálneho zabezpečenia; domnieva sa, že pracovníci platforiem by v súlade so svojím postavením mali mať prístup k všetkým zložkám sociálneho zabezpečenia; pripomína najmä, že je dôležité, aby členské štáty zabezpečili a v prípade potreby rozšírili prístup k sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činných pracovníkov platforiem – vrátane osôb, ktorých postavenie sa mení alebo ktorí patria do oboch skupín, aby zaručili prenosnosť nahromadených sociálnych práv a nárokov – v prípade systémov zahŕňajúcich materské a rovnocenné rodičovské dávky, dávky v nezamestnanosti, pri úraze, pri dlhodobej starostlivosti, v invalidite, nemocenské dávky, dávky zdravotnej starostlivosti a dávky v starobe;

Právo na zastupovanie a kolektívne vyjednávanie

18. pripomína, že sloboda združovania a právo na kolektívne vyjednávanie sú základnými právami všetkých pracovníkov, a domnieva sa, že smernica o pracovníkoch platforiem by mala zabezpečiť, aby boli tieto práva účinné a v plnom rozsahu uplatňované a presadzované; je znepokojený výskytom nevyvážených a asymetrických vzťahov medzi digitálnymi pracovnými platformami a pracovníkmi, ktorým často chýba individuálna vyjednávacia sila na dohodnutie spravodlivých podmienok; ďalej konštatuje, že sú aj praktické problémy, ako je nedostatok obvyklých prostriedkov komunikácie a príležitostí stretnúť sa online alebo osobne, čo môže v praxi brániť kolektívnemu zastúpeniu; berie na vedomie aj potenciál inovačných prístupov s cieľom nájsť nové možnosti sociálneho dialógu a organizácie na základe digitálnych riešení; vyzýva Komisiu, aby vo svojom návrhu tieto prekážky riešila; zdôrazňuje, že je nutné, aby na uľahčenie sociálneho dialógu a kolektívne vyjednávanie boli platformy a pracovníci platforiem riadne organizovaní a zastúpení;

19. zdôrazňuje, že právna forma družstva by mohla byť významným nástrojom organizácie práce cez platformy zdola nahor, čo môže mať pozitívny vplyv aj na vnútornú demokraciu a posilnenie postavenia pracovníkov;

20. vyjadruje poľutovanie nad právnymi ťažkosťami pri kolektívnom zastupovaní pracovníkov platforiem, a uvedomuje si, že samostatne zárobkovo činné osoby sú vo všeobecnosti považované za podnikateľské jednotky a ako na také sa na ne vzťahuje zákaz dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž; v tejto súvislosti berie na vedomie úvodné posúdenie vplyvov, ktoré zverejnila Komisia ( 37 ) , a plánovanú iniciatívu na riešenie tejto prekážky mimo legislatívnej iniciatívy na zlepšenie pracovných podmienok pracovníkov platforiem pri súčasnom zachovaní súčasných systémov kolektívneho vyjednávania; je presvedčený, že právo hospodárskej súťaže EÚ nesmie brániť zlepšovaniu pracovných podmienok (vrátane určovania odmeny) a sociálnej ochrane samostatne zárobkovo činných pracovníkov platforiem na základe kolektívneho vyjednávania, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby objasnila, že kolektívne zmluvy nepatria do pôsobnosti práva hospodárskej súťaže, s cieľom poskytnúť im možnosť združovať v odboroch a kolektívne vyjednávať a zaručiť lepšiu rovnováhu vyjednávacích síl a spravodlivejší vnútorný trh;

Odborná príprava a kvalifikácia

21. zdôrazňuje význam odbornej prípravy, najmä potrebu, aby platforma poskytovala pracovníkom platforiem odbornú prípravu na tému používania svojho webového sídla alebo aplikácie, vykonávanej práce a ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci; ďalej zdôrazňuje, že najmä pracovníkom platforiem s nižšou kvalifikáciou by platformy mali poskytovať prístup k ďalšej odbornej príprave, a tak im umožnili nadobudnúť kvalifikáciu alebo rekvalifikovať sa s cieľom zlepšiť ich zamestnateľnosť a profesijnú dráhu; vyzýva na podporu uznávania, potvrdzovania a prenosnosti dosiahnutých výsledkov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ale aj uznávania kvalifikácie získanej počas práce cez platformu; v tejto súvislosti sa domnieva, že pracovníkom platforiem, ktorí sa zúčastnili na takejto odbornej príprave, by sa malo vydať osvedčenie o skúsenostiach, ktoré by sa mohlo nahrávať na individuálne vzdelávacie účty; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby v pripravovaných návrhoch o európskom prístupe k mikrocertifikátom a individuálnym vzdelávacím účtom venovala pozornosť vzdelávaniu a odbornej príprave pracovníkov platforiem; zdôrazňuje niektoré strategické partnerstvá, ktoré platformy vytvorili na zabezpečenie prístupu k odbornej príprave svojich pracovníkov (ako sú jazykové kurzy, individualizované školenia a videoškolenia) s cieľom umožniť im ďalší postup v kariére; domnieva sa, že takéto odporúčané postupy by mali rozšíriť do všetkých platforiem vo všetkých odvetviach;

22. zdôrazňuje, že digitálne kompetencie sú maximálne dôležité; domnieva sa, že ak sa má zaistiť, aby pracovníci mali správnu kvalifikáciu potrebnú v digitálnom veku, verejné investície do odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania sú nevyhnutné; vyzýva členské štáty, aby svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy prispôsobili digitálnemu trhu práce s cieľom zvýšiť úroveň digitálnej gramotnosti a zručností a tiež podporiť podnikanie; zdôrazňuje, že ekonomika založená na pracovných platformách sa zatiaľ rozvíja predovšetkým v mestských oblastiach; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na boj proti digitálnej priepasti a na zaručenie prístupu k digitálnym službám pre všetkých; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam zavádzania širokopásmového pripojenia 5G vo vidieckych oblastiach;

23. zdôrazňuje potrebu zabezpečiť rovnaký prístup k celoživotnému vzdelávaniu pre pracovníkov platforiem, ako majú pracovníci v tradičnom hospodárstve v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou a zároveň stimulovať inovácie, podporovať konkurencieschopný a inkluzívny rast a zaručiť rovnaké podmienky pre podniky;

Algoritmy a správa údajov

24. domnieva sa, že používanie algoritmov v práci by malo byť transparentné, nediskriminačné a etické voči pracovníkom; zdôrazňuje, že transparentnosť a nediskriminačná povaha algoritmov by sa mali vzťahovať na prideľovanie a rozdeľovanie práce, cenotvorbu, reklamu, hodnotenie a interakcie; okrem toho poukazuje na to, že funkcie algoritmického riadenia, najmä prideľovanie úloh, hodnotenie, postupy deaktivácie a cenotvorba a všetky ich zmeny, by mali byť zrozumiteľne vysvetlené a oznámené zrozumiteľným a aktuálnym spôsobom a mali by byť súčasťou sociálneho dialógu pri súčasnom zachovaní obchodného tajomstva v súlade so smernicou (EÚ) 2016/943, najmä s jej odôvodneniami 13 a 18, a jej článkami 3 a 5; zdôrazňuje, že všetky algoritmické rozhodnutia musia byť etické, zodpovedné, napadnuteľné a v prípade potreby vratné, a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam pravidelných kontrol príslušnými orgánmi v súlade s vnútroštátnym právom s cieľom predchádzať chybným výstupom umelej inteligencie; opätovne zdôrazňuje, že každé algoritmické rozhodnutie musí byť v súlade s právom, t. j. nepodliehať rozhodnutiu založenému výlučne na automatizovanom spracovaní, ako je zakotvené v článku 22 ods. 1 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (GDPR), čo znamená, že dohľad človeka je nevyhnutný; zdôrazňuje, že stimulačné postupy ako výnimočné odmeny alebo kárne postupy, ako hodnotenia s dosahom na pracovný čas, ktoré vedú k prideľovaniu menšieho objemu práce, nesmú viesť k rizikovému správaniu alebo rizikám pre zdravie a bezpečnosť vrátane duševného zdravia; je presvedčený, že nediskriminačné algoritmy sú také, ktoré bránia rodovým, rasovým a iným sociálnym predsudkom pri výbere a zaobchádzaní s rôznymi skupinami a neposilňujú nerovnosť a stereotypy;

25. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primeranú ochranu práv a podmienok pracovníkov platforiem, ako je nediskriminácia, súkromie, samostatnosť a ľudská dôstojnosť pri využívaní umelej inteligencie a algoritmického riadenia vrátane nástrojov predikcie a označovania s cieľom predvídať správanie zamestnancov a identifikovať ich alebo zabrániť podvodom zo strany pracovníkov, monitorovanie plnenia úloh, softvér na sledovanie výkonnosti a času, automatizované behaviorálne podnety a neprimerané praktiky dohľadu; zdôrazňuje, že pracovníci by mali byť vždy informovaní a pred použitím takýchto zariadení a postupov by sa s nimi malo konzultovať; domnieva sa, že by sa mala odporúčať odborná príprava programátorov algoritmov v otázkach etiky, transparentnosti a nediskriminácie;

26. vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným dodržiavaním práv duševného vlastníctva na ochranu tvorivého diela samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré pracujú cez platformy, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tento problém riešili a zabezpečili riadne presadzovanie príslušných právnych predpisov;

27. domnieva sa, že pracovníci by mali byť informovaní o posudkoch klientov; zdôrazňuje, že pracovníci by v prípade nezaplatenia mali mať právo brániť sa a na to, aby uvedený spor preskúmal zamestnanec platformy;

28. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že čas čakania a dostupnosti na platforme sa bude považovať za pracovný čas pracovníkov platforiem v pracovnoprávnom vzťahu;

29. pripomína, že všetky online platformy sú povinné zabezpečiť úplný súlad s právnymi predpismi EÚ vrátane právnych predpisov o nediskriminácii a ochrane údajov; zdôrazňuje, že pracovníci platforiem by mali mať plný prístup ku všetkým údajom o vlastnej činnosti, mali by byť poznať spôsob spracovania svojich osobných údajov, mali by byť informovaní o každej svojej klasifikácii alebo hodnotení zo strany platformy, ktoré môžu mať vplyv na podmienky zamestnávania alebo pracovné podmienky a mali by mať právo na export svojich hodnotení; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby pracovníci platforiem mali účinné právo na prenosnosť údajov, ako je zakotvené v článkoch 20 a 88 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (GDPR); domnieva sa, že by sa mala preskúmať možnosť prenosnosti kvalifikácií, spätnej väzby od klientov a osvedčenia o hodnotení dobrého mena uznávaného medzi podobnými platformami;

30. konštatuje, že povaha práce cez platformy a absencia definovaného miesta práce môže viesť k prenajímaniu účtov pracovníkov ďalším osobám a k nedeklarovanej práci; domnieva sa, že by mali byť zaručené spoľahlivé procesy overovania totožnosti používateľov platforiem bez povinného spracovania biometrických údajov;

31. zdôrazňuje, že potenciálne výhody plynúce z efektívnosti pracovných platforiem online v porovnaní s tradičným trhom práce by sa mali zakladať na spravodlivej hospodárskej súťaži; zdôrazňuje, že na zabezpečenie rovnakých podmienok u pracovných platforiem a tradičných podnikov, najmä MSP, musí platformová ekonomika ako každá iná platiť dane a príspevky na sociálne zabezpečenie a dodržiavať právne predpisy v sociálnej a pracovnej oblasti; poukazuje na to, že v prípade potreby je nutné primerane upraviť politiky;

32. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že na pracovníkov platforiem a osoby v každej podobnej forme zamestnania, ktoré umožňujú technologické inovácie, sa budú vzťahovať návrhy na zavedenie európskeho čísla sociálneho zabezpečenia (ESSN) a že sa pravidlá spravodlivej mobility budú nediskriminačne uplatňovať na prácu cez platformy;

33. pripúšťa, že ekonomiku založenú na pracovných platformách možno využiť na sociálne účely; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci ekonomiky založenej na pracovných platformách podporovali modely sociálneho hospodárstva a aby si v tejto súvislosti vymieňali odporúčané postupy, keďže sociálne podniky si v čase krízy COVID-19 zachovali odolnosť;

Ďalšie odporúčania

34. pripomína, že značný počet platforiem pracuje na zavádzaní interných nariadení a programov s cieľom vytvoriť svojim pracovníkom bezpečnejšie prostredie, a domnieva sa, že takéto postupy by mali byť podporované opatreniami EÚ a členských štátov v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby po dôkladnom posúdení vplyvov zaviedla európsku značku kvality pre platformy, ktoré pre svojich pracovníkov zavádzajú osvedčené postupy s cieľom umožniť používateľom, pracovníkom a spotrebiteľom prijímať informované rozhodnutia, a takto by vyzdvihla platformy s kvalitnými pracovnými podmienkami na základe kolektívnej zmluvy a s vysokou úrovňou transparentnosti;

35. konštatuje, že údaje o počte pracovníkov platforiem, ako aj ich rozdelenie podľa odvetví, zostávajú kusé; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi zhromaždila spoľahlivé a porovnateľné údaje o pracovníkoch platforiem s cieľom získať presnejšiu predstavu o rozsahu činnosti digitálnych pracovných platforiem a prehĺbiť znalosti o podmienkach práce a zamestnávania pracovníkov platforiem vrátane ich sociálneho zabezpečenia a príjmového rozpätia;

36. vyzýva verejné služby zamestnanosti členských štátov a Európsku sieť služieb zamestnanosti (EURES) na lepšiu komunikáciu o možnostiach, ktoré poskytujú pracovné platformy;

37. vyzýva členské štáty, aby podnecovali inovatívne formy práce cez platformy v súlade s právnymi predpismi Únie a členských štátov, a vyzýva Komisiu, aby vo svojom nadchádzajúcom právnom rámci zvážila kvalitné pracovné podmienky a pri súčasnom zabezpečení práv pracovníkov zachovala flexibilitu;

38. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že pracovníci platforiem budú môcť odmietnuť pracovnú úlohu, ak sa má vykonávať mimo referenčných hodín a dní alebo ak neboli informovaní o pracovnej úlohe v dohodnutej minimálnej lehote, bez akýchkoľvek nepriaznivých dôsledkov z dôvodu jej odmietnutia;

39. zároveň vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili inovačné, účinné a spoločensky prospešné cezhraničné riešenia, ktoré zabezpečia sociálne zabezpečenie a ochranu;

40. zdôrazňuje, že podstatným prvkom udržateľnej politiky cestovného ruchu je záruka dodržiavania práv pracovníkov; vyzdvihuje čoraz významnejšiu úlohu digitálnych platforiem a zhromažďovania údajov v aktivitách cestovného ruchu; prízvukuje preto základnú úlohu, ktorú zhromažďovanie údajov o pracovníkoch platforiem bude mať pri dosahovaní skutočne udržateľných projektov cestovného ruchu, ktorými sa zabezpečí, že z investícií do cestovného ruchu a pracovné príležitosti budú profitovať miestne komunity a pracovníci, a zároveň podporia spravodlivé rozdeľovanie ziskov;

41. pripomína, že ženy tvoria len 22 % pracovníkov v doprave a predstavujú menšinu pracovníkov platforiem v doprave a cestovnom ruchu, pričom podľa neoficiálnych údajov majú ženy, ktoré pracujú cez platformy v doprave, horšie podmienky zamestnávania a práce, než ich kolegovia;

o

o o

42. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57.

(2) Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 105.

(3) Ú. v. EÚ L 136, 22.5.2019, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(5) Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1.

(6) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/sk/pdf

(7) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9686-2019-INIT/sk/pdf

(8) Prijaté texty, P9_TA(2021)0021.

(9) Prijaté texty, P9_TA(2020)0371.

(10) Prijaté texty, P9_TA(2020)0284.

(11) Prijaté texty, P9_TA(2020)0275.

(12) Prijaté texty, P9_TA(2020)0272.

(13) Prijaté texty, P9_TA(2020)0194.

(14) Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 35.

(15) Ú. v. EÚ C 242, 10.7.2018, s. 24.

(16) Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 125.

(17) Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 135.

(18) Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 88.

(19) https://www.etuc.org/system/files/document/file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf

(20) Štúdia – The Platform Economy and Precarious Work (Platformová ekonomika a neistá práca), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia A pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality života, 11. september 2020.

(21) Štúdia – The Social Protection of Workers in the Platform Economy (Sociálna ochrana pracovníkov v platformovej ekonomike), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia A pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality života, 7. december 2017.

(22) https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy

(23) Štúdia – Data Subjects, Digital Surveillance, AI and the Future of Work (Dotknuté osoby, digitálny dohľad, umelá inteligencia a budúcnosť práce), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre parlamentné výskumné služby, oddelenie vedeckej predikcie, 23. december 2020.

(24) https://www.dw.com/pl/ue-chce-lepiej-chroni%C4%87-pracuj%C4%85cych-za-po%C5%9Brednictwem-platform-cyfrowych/a-56676431

(25) Howard, J., Nonstandard Work Arrangements and Worker Health and Safety (Neštandardné pracovné podmienky a bezpečnosť a ochrana zdravia pracovníkov), American Journal of Industrial Medicine, zväzok 60, vydanie č. 1, 2016, s. 1 – 10.

(26) MOP, Svetová zamestnanosť a sociálne vyhliadky na rok 2021: úloha platforiem digitálnej práce pri transformácii sveta práce, s. 20.

(27) https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18001en.pdf

(28) Štúdia – The Social Protection of Workers in the Platform Economy (Sociálna ochrana pracovníkov v platformovej ekonomike), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia A pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality života, 7. decembra 2017, s. 34, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/614184/IPOL_STU(2017)614184_EN.pdf.

(29) Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), Index rodovej rovnosti za rok 2020: digitalizácia a budúcnosť práce, s. 14.

(30) EIGE, Index rodovej rovnosti za rok 2020: digitalizácia a budúcnosť práce, s. 98 – 99.

(31) EIGE, Index rodovej rovnosti za rok 2020: digitalizácia a budúcnosť práce, s. 114.

(32) MOP, Svetová zamestnanosť a sociálne vyhliadky na rok 2021: úloha platforiem digitálnej práce pri transformácii sveta práce, s. 22.

(33) Spoločné výskumné centrum Európskej komisie, Platform Workers in Europe: Evidence from the COLLEEM Survey (Pracovníci platforiem v Európe: údaje z prieskumu COLLEEM) (2018) a New Evidence on Platform Workers in Europe: Results from the Second COLLEEM Survey (Nové údaje o pracovníkoch platforiem v Európe: výsledky druhého prieskumu COLLEEM) (2020).

(34) Workplace Monitoring & Surveillance (Monitorovanie a dohľad na pracovisku), Data & Society, Mateescu, A., Nguyen, A., Explainer: február 2019.

(35) Správa o indexe rodovej rovnosti za rok 2020, Digitalizácia a budúcnosť práce, s. 99.

(36) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1).

(37) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=PI_COM%3AAres%282021%29102652