V reakcii na sýrsku krízu a s ohľadom na to, že polovicu osôb zasiahnutých sýrskou krízou v Sýrii a mimo nej tvoria deti, sa Komisia snaží dosiahnuť cieľ stanovený na londýnskej konferencii, ktorým je začleniť všetky utečenecké deti do vzdelávacieho procesu. Na poskytnutie prístupu k vzdelávaniu pre deti vysídlené v dôsledku sýrskej krízy v celom regióne bolo vyčlenených viac ako 700 mil. EUR, a to buď prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku alebo prostredníctvom trustového fondu EÚ. Toto úsilie zahŕňa vytvorenie regionálneho partnerstva v oblasti vzdelávania s UNICEF-om, ktoré sa týka Libanonu, Turecka a Jordánska, a spoluprácu s mimovládnou organizáciou SPARK, Nemecko-jordánskou univerzitou (GJU), Britskou radou (British Council), Nemeckým inštitútom pre akademické výmeny (DAAD), organizáciou Nuffic, agentúrou Expertise France a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) s cieľom pomôcť zlepšiť prístup k príležitostiam kvalitného vyššieho vzdelávania rozdeľovaním štipendií pre zraniteľných a vnútorne vysídlených študentov v Sýrii a pre sýrskych utečencov. Na konferencii, ktorá sa konala 4. – 5. apríla v Bruseli a ktorá bola zameraná na podporu budúcnosti Sýrie, sa Komisia spolu s ďalšími účastníkmi konferencie dohodla na pokračovaní týchto činností, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby v Sýrii a v tomto regióne nevznikla „žiadna stratená generácia“ detí, a poskytnúť všetkým utečeneckým a zraniteľným deťom v hostiteľských komunitách kvalitné vzdelanie s rovnakým prístupom pre dievčatá a chlapcov.

Ochrana migrujúcich detí začína riešením základných príčin, ktoré mnohé z týchto detí vedú k tomu, že sa vydajú na nebezpečnú cestu do Európy. Znamená to riešiť pretrvávajúce násilné a často dlhotrvajúce konflikty, násilné vysídľovanie, rozdiely v životnej úrovni, obmedzené hospodárske príležitosti a prístup k základným službám vynakladaním neustáleho úsilia o odstránenie chudoby a deprivácie a rozvíjaním integrovaných systémov ochrany detí v tretích krajinách. Európska únia a jej členské štáty zintenzívnili svoje úsilie o vytvorenie komplexného rámca vonkajšej politiky s cieľom posilniť spoluprácu s partnerskými krajinami pri uplatňovaní hľadiska ochrany detí na celosvetovej, regionálnej a bilaterálnej úrovni. Európska únia je plne odhodlaná plniť program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, v ktorom sa vyzýva na vytvorenie sveta, v ktorom všetky deti vyrastajú bez násilia a vykorisťovania, ich práva sú chránené a majú prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti.

Všetky tieto prvky by sa mali ďalej uplatňovať v rámci komplexného prístupu EÚ k riadeniu migrácie a zabezpečeniu účinnej ochrany migrujúcich detí so zameraním sa na posilnenie cezhraničnej spolupráce .

Toto oznámenie vychádza z príslušných iniciatív EÚ prijatých s cieľom riešiť migračné výzvy, vrátane špecifických dodatočných záruk navrhovaných v rámci reformy právnych predpisov EÚ v oblasti azylu, akčného plánu pre integráciu a odporúčania Komisie k návratu, ktoré sprevádzajú obnovený akčný plán v oblasti návratu. Cieľom je preto navrhnúť súbor koordinovaných a účinných opatrení na odstránenie naliehavých nedostatkov v oblasti ochrany, ktorým deti čelia, a riešenie ich potrieb po príchode do Európy, od ich identifikácie, prijímania, uplatňovania procesných záruk až po stanovenie trvalých riešení. Takisto existuje priestor na zintenzívnenie prierezových opatrení vo všetkých etapách migrácie, ako je napríklad lepšie a cielenejšie využívanie finančnej podpory EÚ, zlepšenie zhromažďovania údajov o migrujúcich deťoch a poskytovanie odbornej prípravy všetkým, ktorí pracujú s migrujúcimi deťmi. Tieto opatrenia sa budú vykonávať spolu s opatreniami, ktoré Európska únia prijala na ochranu detí na celom svete, a to aj v krajinách pôvodu a tranzitu.

Vzhľadom na tento zvýšený počet migrujúcich detí prichádzajúcich do Európy a na rastúci tlak na vnútroštátne systémy riadenia migrácie a ochrany detí sa v tomto oznámení stanovuje rad opatrení, ktoré Európska únia a jej členské štáty musia teraz prijať alebo lepšie vykonávať, a to aj s podporou príslušných agentúr EÚ [Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž; Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) a Agentúra Európskej únie pre základné práva].

Európska únia je spolu so svojimi členskými štátmi v tejto oblasti aktívna už mnoho rokov. Existujúce politiky a právne predpisy EÚ poskytujú pevný rámec pre ochranu práv migrujúceho dieťaťa, pričom pokrývajú všetky aspekty vrátane prijímacích podmienok, zaobchádzania s ich žiadosťami a integrácie. Kľúčovú úlohu pri zvyšovaní informovanosti o potrebách ochrany migrujúcich detí bez sprievodu, ako aj pri presadzovaní ochranných opatrení zohráva Akčný plán týkajúci sa maloletých bez sprievodu (2010 – 2014). Ochrana migrujúcich detí sa naposledy riešila v európskej migračnej agende a oznámení o stave jej vykonávania. V odporúčaní Komisie „Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia“ sa poskytli usmernenia zamerané na znižovanie chudoby detí a zlepšovanie ich blaha prostredníctvom všeobecných a cielených opatrení. V dôsledku toho existuje v členských štátoch v oblasti ochrany migrujúcich detí veľké množstvo poznatkov a osvedčených postupov.

V nedávno revidovaných usmerneniach EÚ pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa EÚ opätovne potvrdila svoj záväzok podporovať a chrániť nedeliteľnosť práv dieťaťa v rámci svojich vzťahov s tretími krajinami vrátane krajín pôvodu alebo tranzitu. Pre zamestnancov inštitúcií EÚ a členské štáty sa v nich poskytujú pokyny k tomu, ako sfunkčniť prístup zameraný na posilnenie systémov s cieľom zabezpečiť ochranu práv všetkých detí. Rada vo svojich záveroch prijatých 3. apríla 2017 zdôraznila, že v nadväznosti na prijatie newyorského vyhlásenia pre utečencov a migrantov v septembri 2016 sa Európska únia bude aj naďalej aktívne zapájať do procesu vedúceho k vypracovaniu globálneho paktu o utečencoch a globálneho paktu o migrácii. Rada v tejto súvislosti opätovne potvrdila potrebu chrániť všetkých utečenecké a migrujúce deti bez ohľadu na ich postavenie a vždy v prvom rade zohľadňovať najlepšie záujmy dieťaťa, vrátane detí bez sprievodu a detí odlúčených od ich rodín, v úplnom súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa a jeho opčnými protokolmi.

Kľúčové činnosti: Komisia a členské štáty by mali: dať prioritu činnostiam zameraným na posilnenie systémov ochrany detí na migračných trasách, a to aj v kontexte plnenia politického vyhlásenia a akčného plánu zo samitu vo Vallette a rámca pre partnerstvo, ako aj v rámci rozvojovej spolupráce, podporovať partnerské krajiny pri vytváraní silných vnútroštátnych systémov ochrany detí a pri rozvoji služieb registrácie obyvateľstva, ako aj cezhraničnú spoluprácu v oblasti ochrany dieťaťa, podporovať projekty zamerané na ochranu detí bez sprievodu v tretích krajinách na migračných trasách najmä s cieľom zabrániť obchodovaniu s deťmi alebo prevádzaniu detí, aktívne uplatňovať usmernenia EÚ pre presadzovanie a ochranu práv dieťaťa.

3.Rýchla a komplexná identifikácia a ochrana

Migrujúce deti by po príchode do Európskej únie mali vždy byť identifikované a registrované ako deti, a to pomocou jednotného súboru údajov používaného v celej Európskej únii (napríklad na uvedenie toho, či je dieťa bez sprievodu, odlúčené od svojej rodiny alebo cestuje s rodinou, údajov o štátnej príslušnosti alebo skutočnosti, že je bez štátnej príslušnosti, údajov o veku, pohlaví atď.). Deti by mali byť prednostne vybavované vo všetkých postupoch súvisiacich s hranicami a v procese identifikácie a registrácie by mali dostávať primeranú podporu zo strany špecializovaných pracovníkov. Títo pracovníci by najmä pri zhromažďovaní odtlačkov prstov a biometrických údajov mali uplatňovať prístupy zohľadňujúce potreby detí a rodové hľadisko. Malo by sa zlepšiť systematické a individuálne posudzovanie zraniteľnosti a osobitných potrieb v oblasti ochrany.

Deti, najmä tie, ktoré sú bez sprievodu, sú čoraz viac vystavené rizikám vykorisťovania a obchodovania s deťmi. Deti sú zvlášť citlivou skupinou, na ktorú sa zameriavajú obchodníci ľuďmi, a riziko, že sa stanú obeťou týchto praktík, je ešte umocnené množstvom detí prichádzajúcich do Európskej únie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať riešeniu potrieb dievčat a chlapcov, ktorí možno boli obeťami nejakej formy sexuálneho či rodovo motivovaného násilia. Nie vždy však dôjde k potrebnému odporučeniu na vnútroštátne systémy ochrany detí a/alebo mechanizmy boja proti obchodovaniu s ľuďmi, alebo k nemu nedôjde včas. Deti, ktoré sú bez štátnej príslušnosti, napríklad z toho dôvodu, že sa narodili rodičom bez štátnej príslušnosti, alebo z dôvodu rodovej diskriminácie na základe právnych predpisov upravujúcich štátnu príslušnosť v krajine štátnej príslušnosti ich matky, môže byť ako také ťažké identifikovať, čím sa spomalí určenie ich postavenia v Európskej únii.

V počiatočnom štádiu fázy identifikácie a registrácie by mala byť preto prítomná osoba zodpovedná za ochranu detí. Členským štátom v prvej línii by mali v prípade potreby poskytnúť podporu ďalšie členské štáty, a to prostredníctvom vysielania expertov agentúrami EÚ. Je naliehavo potrebné začleniť ochranu dieťaťa do činnosti hotspotov tým, že sa v každom hotspote vymenuje úradník pre ochranu detí – teda osoba zodpovedná za ochranu detí, ktorá bude riešiť všetky otázky týkajúce sa detí bez ohľadu na to, či sú deti žiadateľmi o medzinárodnú ochranu alebo nie.

Často dochádza k tomu, že procesy cezhraničného pátrania po rodinných príslušníkoch a opätovného zlúčenia rodín, a to aj v krajinách pôvodu a tranzitu, sa nevykonajú, trvajú dlho alebo začnú príliš neskoro. Tieto postupy by mali byť jednoduchšie a rýchlejšie v prípade všetkých detí, bez ohľadu na to, či žiadajú o medzinárodnú ochranu (a teda sú oprávnené na presuny podľa dublinského nariadenia) alebo sa na ne vzťahuje smernica o zlúčení rodiny. Okrem toho treba prijať opatrenia na účely overenia rodinných väzieb detí odlúčených od rodičov, ktoré cestujú s dospelými, a to ešte pred tým, ako budú deti odovzdané ďalej, alebo ako bude sprevádzajúca dospelá osoba poverená opatrovníctvom.

Nezvestné migrujúce deti majú rovnaké právo na ochranu ako nezvestné deti, ktoré sú príslušníkmi daného štátu. Riešenie problému nezvestných detí si vyžaduje zavedenie spoľahlivých mechanizmov predchádzania a reakcie. Pokiaľ ide o predchádzanie, nezvestné deti, ktoré sa nájdu kdekoľvek na území Európskej únie, sa musia okamžite identifikovať, zaregistrovať a odovzdať orgánom ochrany detí.

Pre prípady nezvestných detí bez sprievodu je potrebné zaviesť protokoly a postupy umožňujúce systematicky takéto prípady ohlasovať a reagovať na ne. Riadiaci pracovníci záchytných táborov, ako aj iné osoby zapojené do starostlivosti o deti, by mali všetky prípady nezvestných detí oznamovať polícii. Tam, kde je to vhodné, sa musia používať tiesňové linky pre prípady nezvestných detí (číslo 116 000 funkčné vo všetkých členských štátoch EÚ) a vnútroštátne mechanizmy varovania o prípadoch nezvestných detí. Všetky prípady nezvestných detí bez sprievodu by mala zaznamenávať polícia, ktorá by mala vložiť zápis o nezvestnom dieťati do Schengenského informačného systému (SIS) a spolupracovať s národným útvarom SIRENE. Členské štáty by takisto mali požiadať o vydanie príslušného oznámenia Interpolu o nezvestných osobách, v prípade potreby aj so zapojením Europolu. Ďalšie úsilie o zvyšovanie informovanosti o prípadoch nezvestných detí by mohlo zahŕňať aj informačné kampane na príslušných verejných miestach.

Nedávno navrhnutá reforma SIS obsahuje návrh, aby sa do zápisu o nezvestných deťoch v tomto systéme doplnila klasifikácia prípadu s uvedením okolností zmiznutia, ak sú tieto informácie známe, a skutočnosti, že dieťa je bez sprievodu a/alebo je obeťou obchodovania s ľuďmi . V súčasnosti sa pracuje na automatizovanom systéme identifikácie odtlačkov prstov v rámci SIS. Umožní to vyhľadávať v SIS podľa odtlačkov prstov a spoľahlivejšie identifikovať deti, ktoré potrebujú ochranu. Pátranie po nezvestných deťoch by mohlo byť uľahčené aj znížením vekovej hranice pre odoberanie odtlačkov prstov a podoby tváre zo 14 na 6 rokov, ako sa navrhuje v revidovanom nariadení Eurodac. Identifikáciu a pátranie po deťoch, ktoré sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín a stratili sa v Európe, pomôže zlepšiť aj budúci systém vstup/výstup.

Kľúčové činnosti: Členské štáty sa vyzývajú, aby od roku 2017 s podporou Komisie a agentúr EÚ: zhromažďovali porovnateľné údaje a vymieňali si ich s cieľom uľahčiť cezhraničné pátranie po nezvestných deťoch a overovanie rodinných väzieb, pri zhromažďovaní odtlačkov prstov a biometrických údajov uplatňovali prístupy zohľadňujúce potreby detí a rodové hľadisko, zabezpečili, že v počiatočnom štádiu fázy identifikácie a registrácie bude prítomná osoba zodpovedná za ochranu detí a že v každom hotspote budú vymenovaní úradníci pre ochranu detí, zaviedli potrebné postupy a protokoly na systematické ohlasovanie všetkých prípadov nezvestných detí bez sprievodu a reagovanie na ne.

4.Zabezpečenie primeraného prijatia v Európskej únii

Medzi podmienky prijímania migrujúcich detí nepatria len bezpečné a vhodné ubytovanie, ale aj všetky potrebné podporné služby na zabezpečenie najlepších záujmov dieťaťa a jeho blaha, napríklad nezávislé zastúpenie, ako aj prístup k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti, psychosociálnej podpore, voľnočasové aktivity a opatrenia súvisiace s integráciou.

Prijímacie zariadenia nie sú vždy prispôsobené potrebám detí a zamestnanci nie sú vždy vyškolení alebo kvalifikovaní na prácu s nimi. Vo všetkých prijímacích zariadeniach ešte nie sú zavedené vhodné bezpečnostné opatrenia ani opatrenia na ochranu detí. Individuálne posúdenie potrieb môže byť neprimerané alebo sa nevykonáva, čo bráni realizácii opatrení prispôsobených potrebám každého dieťaťa. Zatiaľ čo využívanie rodinnej/pestúnskej starostlivosti pre deti bez sprievodu sa v posledných rokoch rozšírilo, pričom sa ukázalo, že je úspešné a nákladovo efektívne, táto možnosť je stále nedostatočne využívaná. Pre traumatizované deti a rodiny je potrebná psychologická podpora, ako aj osobitné služby pre dievčatá a chlapcov, ktorí mohli byť obeťami sexuálneho a rodovo motivovaného násilia, uľahčujúce prístup k službám sexuálnej a reprodukčnej starostlivosti. Deti, ktoré žijú v komunitách, môžu čeliť prekážkam v prístupe k zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu. Deti nemajú vždy zaručený včasný prístup k vzdelávaniu, hoci je to podľa Dohovoru o právach dieťaťa Organizácie Spojených národov ich ľudské právo a hoci je to nevyhnutné pre zaistenie ich budúcnosti a blaha.

Komisia bude v záujme riešenia týchto výziev aj naďalej klásť dôraz na bezpečný prístup k formálnemu a neformálnemu vzdelávaniu, aby bol čas, keď je vzdelávanie detí prerušené, čo najkratší. Je potrebné vynaložiť všetko možné úsilie na zabezpečenie dostupnosti a prístupnosti bezpečných a vhodných podmienok prijímania. Medzi vhodné možnosti by mohli patriť, najmä v prípade detí bez sprievodu, ich umiestnenie k dospelým príbuzným alebo do pestúnskej rodiny, pobytových táborov s osobitnými podmienkami pre deti alebo do iného vhodného ubytovania, ako sú napríklad otvorené záchytné tábory s prísnym dohľadom, ktoré majú zabezpečiť ochranu detí alebo malé samostatné bývanie pre staršie deti. Relevantné normy predstavujú Usmernenia OSN pre náhradnú starostlivosť o deti.

V niektorých prípadoch boli deti ubytované v uzavretých zariadeniach z dôvodu nedostatku primeraných alternatívnych prijímacích zariadení. Vzhľadom na negatívny vplyv zaistenia na deti by malo byť administratívne zaistenie použité, v súlade s právnymi predpismi EÚ, len za výnimočných okolností, ak je to úplne nevyhnutné a len ako posledná možnosť na čo najkratší možný čas, pričom by sa na tento cieľ nemal nikdy využiť zariadenie na výkon väzby.

Okrem toho, keď existujú dôvody na zaistenie, musí sa urobiť všetko pre to, aby sa zabezpečilo, že budú dostupné a prístupné rôzne schodné alternatívy administratívneho zaistenia migrujúcich detí, a to aj prostredníctvom podpory poskytovanej z fondov EÚ. Podpora alternatív k zaisteniu bude hlavnou témou 11. fóra o právach dieťaťa (v novembri 2017).

K dobrému fungovaniu záchytných táborov by malo takisto prispievať zavedenie efektívnych systémov monitorovania na vnútroštátnej úrovni, pričom treba zabezpečiť, aby podnikateľské záujmy (pre centrá prevádzkované na účely dosahovania zisku) nemali prednosť pred ochranou detí. Európsky podporný úrad pre azyl v záujme podpory členských štátov v roku 2017 vypracuje, popri usmerneniach k podmienkam prijímania, ktoré už vypracoval minulý rok a ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o azyl, vypracuje konkrétne usmernenia k prevádzkovým normám a ukazovateľom týkajúcim sa materiálnych podmienok prijímania detí bez sprievodu.

Kľúčové činnosti: Členské štáty sa vyzývajú, aby od roku 2017 s podporou Komisie a agentúr EÚ: zabezpečili, že sa hneď po príchode vykoná individuálne posúdenie zraniteľnosti a potrieb detí na základe pohlavia a veku a že sa naň bude prihliadať pri všetkých ďalších postupoch, zabezpečili, aby všetky deti mali včasný prístup k zdravotnej starostlivosti (vrátane preventívnej zdravotnej starostlivosti) a psychosociálnej podpore, ako aj k inkluzívnemu formálnemu vzdelávaniu, bez ohľadu na status dieťaťa a/alebo jeho rodičov, zabezpečili poskytnutie viacerých možností náhradnej starostlivosti o deti bez sprievodu vrátane pestúnskej/rodinnej starostlivosti, vo všetkých prijímacích zariadeniach, v ktorých sa nachádzajú deti, prijali opatrenia na ochranu detí, a to aj vymenovaním osoby zodpovednej za ochranu detí, zabezpečovali a monitorovali dostupnosť a prístupnosť viacerých schodných alternatív k administratívnemu zaisteniu migrujúcich detí, zabezpečili, aby sa zaviedol vhodný a účinný systém monitorovania s ohľadom na prijímanie migrujúcich detí, v plnej miere využili budúce usmernenia Európskeho podporného úradu pre azyl k prevádzkovým normám a ukazovateľom týkajúcim sa materiálnych podmienok prijímania detí bez sprievodu.

5.Zabezpečenie rýchleho a účinného prístup ku konaniam, v rámci ktorých sa určuje status, a uplatňovanie procesných záruk