SK Úradný vestník Európskej únie C 175/57

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vývoj veľkých maloobchodných podnikov a jeho dôsledky pre dodávateľov a spotrebiteľov“

(2009/C 175/10)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vývoj veľkých maloobchodných podnikov a jeho dôsledky pre dodávateľov a spotrebiteľov“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 18. novembra 2008. Spravodajkyňou bola pani SHARMA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 449. plenárnom zasadnutí 3. a 4. decembra 2008 (schôdza z 3. decembra 2008) prijal 136 hlasmi za, pričom 21 členovia hlasovali proti a 20 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Veľkoobjemový maloobchod v Európe zohráva dôležitú úlohu z hľadiska svojho finančného príspevku do hospodárstva, pri vytváraní pracovných miest a z hľadiska rozmanitosti ponuky spotrebiteľom. Nedávno sa ohľadom jeho rastu objavili konkrétne údaje aj dohady. V kontexte Lisabonskej stratégie, ktorá podporuje konkurencieschopnosť, rast, väčšiu zamestnanosť a lepšie pracovné miesta, ukazuje toto stanovisko určité oblasti, ktoré by v danom odvetví mali byť transparentnejšie a podrobnejšie analyzované a ktoré by mohli poskytnúť ochranu maloobchodníkom, dodávateľom, zamestnancom a spotrebiteľom.

1.2 Európska komisia, resp. jej GR pre vnútorný trh a služby a GR pre podnikanie a priemysel v súčasnosti pracujú na štúdiách o vývoji veľkých maloobchodných podnikov, hlavne pokiaľ ide o marže, dĺžku dodávateľského reťazca a jeho jednotlivé články, ako aj maloobchodné odvetvie ako celok. GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a rovnaké príležitosti sa chce venovať otázke, aké kvalifikačné požiadavky bude mať maloobchod v období do roku 2020. Výbor ponúka Komisii podporu všade, kde to bude možné.

1.3 Výbor navrhuje nasledujúce opatrenia, ktorými sa zachová rast a zabezpečí zdravá hospodárska súťaž maloobchodníkov a dodávateľov, ochrana zamestnancov a zároveň dosiahne dlhodobá prospešnosť pre spotrebiteľov, pričom sa zohľadní aj požiadavka trvalej udržateľnosti.

1.4 EHSV bude aj naďalej sledovať vývoj veľkoobjemového maloobchodu, pričom bude hlavne analyzovať vývoj veľkých maloobchodných podnikov v menších európskych krajinách a vo vzťahu k odvetviam, ktoré nie sú zahrnuté v tejto štúdii, ako napr. odvetvie domácich elektrospotrebičov.

1.5 Podľa výskumu, ktorý si EHSV objednal (1), je v západnej Európe zjavná koncentrácia veľkých maloobchodných podnikov pri potravinách a oblečení, ale napríklad aj pri výrobkoch pre domácich majstrov, športových výrobkoch, v oblasti voľného času a kultúry. Hlavnou príčinou však nie sú dôsledky fúzií, akvizícií verejne obchodovaných alebo súkromných spoločností. Aj keď sa v posledných rokoch vznikli veľké medzinárodné reťazce, maloobchod naďalej zostáva prevažne odvetvím na národnej úrovni.

1.6 Rast a úspech maloobchodu je kladným príkladom v európskom hospodárstve. Aby sa presadili na trhu, stali sa mnohé maloobchodné podniky, ktoré boli kedysi malými a strednými podnikmi, efektívnejšími, konkurencieschopnejšími, produktívnejšími a lepšie odpovedajú na potreby zákazníkov. Rast vykázali i súkromné modely, ako aj družstevné a sociálno-ekonomické modely. Mnohé európske podniky sú teraz úspešnými celosvetovými spoločnosťami s novými prevádzkami v Číne, Spojených štátoch amerických, na Ďalekom východe a v Rusku. Domáca sila umožnila najúspešnejším firmám vyviezť svoje podnikateľské modely na niektoré mimoriadne náročné maloobchodné trhy sveta, čo bolo veľkými prínosom pre zamestnancov, akcionárov a takisto spotrebiteľov v Európe, ktorí ťažia zo širšej ponuky výrobkov a konkurenčných cien.

1.7 Maloobchod je dynamické, inovatívne a konkurencieschopné odvetvie, o ktorom aj neustále preverovanie národnými orgánmi dohliadajúcimi nad hospodárskou súťažou ukázalo, že je životaschopné a konkurencieschopné (2). Dôležité je, aby sa obchodný úspech nepenalizoval, pokiaľ sa nepoužívajú praktiky, ktoré by bránili realizácii vnútorného trhu, t. j. pokiaľ neexistujú jasné dôkazy o zneužívaní trhového postavenia alebo poškodzovaní spotrebiteľov v rozpore s článkom 81 Zmluvy o založení EÚ. Konkurenčný trh je účinným spôsobom ochrany spotrebiteľov a ďalším prínosom môže byť prevádzková efektívnosť. Na slobodnom a spravodlivom trhu si maloobchodní predajcovia konkurujú na základe poskytovaných služieb, kvality výrobkov a primeranosti cien.

1.8 Hoci v rámci hospodárskeho zoskupenia 27 štátov pochopiteľne existujú rozdiely, výbor sa domnieva, že na úrovni EÚ je nevyhnutná spolupráca, ba dokonca koordinácia, ktorá by umožnila, aby obchod plnil svoju úlohu univerzálnej služby. Tento krok by mohol viesť k vytvoreniu harmonizovanejšieho európskeho systému hodnotenia a sledovateľnosti obchodných aktivít s cieľom vo väčšej miere podnietiť rozvoj.

1.9 Aby sa odrazili transparentné prevádzkové postupy využívané medzi dodávateľmi a veľkými maloobchodnými podnikmi, EHSV by odporúčal ďalšiu diskusiu o prínose a zákonnosti dobrovoľného kódexu postupov podľa predpisov EÚ o hospodárskej súťaži, ktorým sa riadia vzťahy medzi maloobchodom a dodávateľmi na úrovni členských štátov, ako aj jasnú a transparentnú analýzu dodávateľského reťazca, ktorý má okrem prvotných dodávateľov a veľkých maloobchodných podnikov množstvo ďalších aktérov.

1.10 Na národnej úrovni by sa mohol vytvoriť samoregulačný dobrovoľný kódex postupov, ktorý by bol podporený písomnými zmluvami medzi maloobchodníkmi a dodávateľmi a pokrýval by transakcie v rámci celého dodávateľského reťazca, od zdroja až po spotrebiteľa.

1.11 Tento kódex by tiež mal väčšiemu počtu stredných, alebo dokonca malých či remeselných podnikov, ktoré pôsobia v oblasti výroby a služieb, umožniť dodávky veľkým maloobchodným podnikom a poskytnúť im aspoň minimálne záruky.

1.12 Kódex by zobral do úvahy a zachoval súčasnú pružnosť pri obchodovaní a rokovaniach, zohľadňoval náhle zmeny podmienok (napr. inflácia alebo ceny ropy), bol prospešný pre dodávateľov i maloobchodníkov, ale zabraňoval by veľkým maloobchodným podnikom alebo veľkým dodávateľom vyvíjať nátlak, či používať nedovolené praktiky.

1.13 Kódex by mohol obsahovať takéto prvky:

— štandardné obchodné podmienky pre maloobchodníkov a dodávateľov s určenými lehotami na ohlasovanie zmien, ktoré majú po stanovenej lehote nastať, vrátane zrušenia zmlúv,

— nátlakom nemožno presadiť retrospektívne zníženie dohodnutých cien,

— nátlakom nemožno uvaliť povinnosť prispievať na marketingové alebo distribučné náklady nad povinnosti dohodnuté v pôvodnej zmluve,

— žiadne kompenzačné platby dodávateľmi za stratu maloobchodného zisku, pokiaľ nie sú stanovené a dohodnuté vopred, okrem prípadov, kedy dodávateľ nedodal požadované množstvá,

— žiadne vrátenie nepredaného tovaru s výnimkou osobitných prípadov a na základe ustanovení zmluvy,

— žiadne platby za úbytky, nedbanlivosť alebo neplnenie nad rozsah stanovený v pôvodnej zmluve, keď sú špecifiká jednoznačné,

— žiadne paušálne platby na zabezpečenie objednávok alebo umiestnenia; v súvislosti s predajnými akciami musia byť všetky platby jednoznačné a transparentné,

— všetky predajné akcie musia byť dohodnuté obidvomi stranami vopred s jednoznačnou oznamovacou lehotou a transparentnými písomnými podmienkami akcie,

— chyby maloobchodníka pri odhadoch nesmú ísť na ťarchu dodávateľa, ani počas obdobia akcie; ak sa robí odhad spoločne s dodávateľom, podmienky musia byť zdokumentované,

— vlastnosti a podmienky výroby predávaných výrobkov (hlavne z dovozu), ktoré musia zabezpečiť výrobcovia a maloobchodníci ako odpoveď na očakávania spotrebiteľov,

— pre dodávateľa sa ako súčasť zmluvných podmienok musia stanoviť postupy vybavovania písomných sťažností zákazníkov.

1.14 Tento kódex musí byť známy celému vedeniu maloobchodného predajcu aj pracovníkom zodpovedným za nákup. Okrem toho by sa od maloobchodných predajcov požadovalo vymenovanie interného zamestnanca na dohľad nad dodržiavaním kódexu, ktorý by dokumentoval zmluvy s dodávateľmi a dodávateľov automaticky informoval o zmenách zmluvných podmienok.

1.15 EHSV by okrem toho odporučil, aby sa na národnej úrovni vymenoval mediátor na urovnávanie sporov a hodnotenie a sledovanie uplatňovania kódexu, ktorý by mal právomoc zbierať informácie od všetkých zainteresovaných strán a proaktívne prešetrovať porušenia kódexu. Tento návrh by bol v súlade s odporúčaniami EHSV týkajúcimi sa iniciatívy „Small Business Act“.

1.16 Pokiaľ ide o obchodovanie, musí sa európska legislatíva účinne uplatňovať. Musí sa však upraviť stanovovanie platobných podmienok, aby bola pokrytá maximálna lehota splatnosti. Aj keď jestvuje platná legislatíva, do národných predpisov bola transponovaná s minimálnou harmonizáciou resp. s možnosťami výnimiek.

1.17 V súvislosti s plánovaním aplikácií pre veľké maloobchodné podniky by mali príslušné vládne inštitúcie navrhnúť tzv. konkurenčný test podobný „testu potrieb“ alebo politiku uprednostňovania mestských centier, aby mohli miestne orgány zhodnotiť konkurenciu medzi rôznymi formami maloobchodného predaja, súčasné dohody o využívaní pozemkov, infraštruktúru a výhody pre obyvateľstvo. Cieľom je zabezpečiť, aby sa reagovalo na obavy týkajúce sa existujúcej a budúcej rozmanitosti obchodnej ponuky, nevyhnutného spolunažívania medzi miestnymi obchodníkmi, veľkými maloobchodnými podnikmi a nákupnými strediskami v aglomeráciách.

1.18 Maloobchod funguje prevažne na národnej úrovni, preto by na zabezpečenie účinného uplatňovania kódexu mal verejný orgán (štátny orgán dohľadu nad hospodárskou súťažou) v pravidelných intervaloch skúmať každú správu mediátora o problematických praktikách, pričom by bol oprávnený žiadať informácie priamo od maloobchodných predajcov resp. dodávateľov a mal základnú analýzu a záznamy o pokroku v odvetví. Pri opakovaných sťažnostiach by sa mohla vypracovať legislatíva na riešenie daného problému. Verejný orgán by takisto mal propagovať u všetkých aktérov v maloobchode využívanie a prínos kódexu postupov a mal by sa postarať o jeho dodržiavanie.

1.19 Na záver by členské štáty mali zabezpečiť, aby prostredie ponúkalo príležitosti na kvalitnú hospodársku súťaž medzi maloobchodnými predajcami bez toho, aby sa narušila potrebná rovnováha medzi jednotlivými odvetviami alebo územný plán mesta, čím sa dosiahne prínos pre spotrebiteľov vďaka zníženým cenám a zvýšenej pestrosti ponuky.

2. Zdôvodnenie

2.1 CCMI podporuje koordináciu a koherentnosť činnosti Spoločenstva v súvislosti s hlavnými priemyselnými zmenami v kontexte rozšírenej Európy a zabezpečuje rovnováhu medzi potrebou sociálne prijateľnej zmeny a udržaním konkurenčného postavenia priemyslu EÚ.

2.2 V nedávnej dobe došlo k rastu odvetvia veľkého maloobchodného predaja a rozšíreniu jeho vplyvu a dosahu na spoločnosť. V kontexte Lisabonskej stratégie týkajúcej sa konkurencieschopnosti, rastu a väčšieho počtu nových a kvalitnejších pracovných miest sa v tomto stanovisku určia osobitné oblasti v rámci celého hodnotového reťazca až po spotrebiteľov, ktoré by mohli vyžadovať zásahy alebo mechanizmy EÚ.

2.3 Na účely tohto stanoviska EHSV zadal vypracovanie štúdie, ktorá sa pokúsila o definovanie pojmu veľké maloobchodné podniky (pozri prílohu 1: štúdia London Economics). Ako sa však uvádza v štúdii, parametre stanovené pre každú skúšobnú definíciu priniesli rozdielne výsledky. Vzhľadom na počet maloobchodných podnikov presahujúcich definíciu malého a stredného podniku a na nedostatok štatistických údajov predovšetkým v nových členských štátoch sa na účely tohto stanoviska použili kumulatívne definície. Veľké maloobchodné podniky sú podniky, ktoré majú viac ako 5 % podiel na trhu alebo obrat vyšší ako 200 mil. EUR a majú 250 a viac zamestnancov. Okrem toho je vhodné analyzovať 5 najsilnejších firiem na každom trhu, ako aj súkromný alebo sociálny charakter podnikateľského modelu.

2.4 Štúdia sa navyše zamerala na osem krajín v celej Európe: na Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Španielsko, Taliansko, Rumunsko, Poľsko a Česko, a to na oblasť potravín i oblečenia. Zjavné sú koncentrácie aj v iných oblastiach, vrátane výrobkov pre domácich majstrov, elektrospotrebičov a v oblasti voľného času a kultúry, na čo sa však správa nezameriava. Analýza uvedená v tomto stanovisku sa opiera o štatistické údaje (3). Rozličné odvetvia v celom dodávateľskom reťazci, vrátane zamestnancov a spotrebiteľov, vypracovali množstvo ďalších štúdií, na ktoré sa odkazuje, aby sa zvýraznila komplexnosť získavania faktických dôkazov a rozsah doterajšieho výskumu (4).

2.5 Veľké maloobchodné podniky v EÚ lákajú viac zákazníkov prostredníctvom silnej ponuky. Údaje za rok 2005 ukazujú, že najväčší podiel na trhu v západnej, strednej a východnej Európe majú Carrefour (Francúzsko), Metro Group (Nemecko), Tesco (Spojené kráľovstvo) a Rewe (Nemecko). V roku 2005 v Nemecku, Francúzsku, Írsku a Švédsku pokrývalo 5 najväčších maloobchodných podnikov viac ako 70 % trhu s potravinami.

2.6 Mnohé veľké maloobchodné podniky, vrátane družstevného modelu a modelu sociálneho hospodárstva, začali s maloobchodnou činnosťou ako malé a stredné podniky a z ich pôsobivého rastu by sa iní mohli veľa naučiť. Všetky značne prispeli k Lisabonskej stratégii, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, pracovné miesta a rast. Veľké maloobchodné podniky majú podporu silného a často koncentrovaného veľkoobchodu a výrobných odvetví. Tlak dominantných dodávateľov ovplyvňuje maržu maloobchodníkov a konkurencieschopnosť malých a stredne veľkých dodávateľov. Dúfame, že v najbližších rokoch budeme mať zistenia zo štúdií Európskej komisie o maloobchodnom trhu: GR pre vnútorný trh a služby a GR pre podnikanie a priemysel sa zamerajú na dĺžku dodávateľského reťazca a počet aktérov v ňom, ako aj na rozdelenie marží v maloobchodnom odvetví ako celku.

2.7 Rast a nový vývoj v maloobchodnom odvetví, vrátane príchodu špecializovaných obchodov v oblasti odevov vo veľkej miere vplýva na spoločnosti, vrátane malých a stredných podnikov a na samostatne zárobkovo činné osoby, zamestnancov, dodávateľov a spotrebiteľov. V tomto stanovisku z vlastnej iniciatívy CCMI skúma objektívne údaje o rozvoji veľkých podnikov v maloobchodnom predaji počas uplynulých piatich rokov, pričom sa zameriava na veľké európske maloobchodné podniky predávajúce potraviny a odevy.

2.8 Prehľad súčasnej situácie v odvetví potravín a odevov

— Maloobchodný predaj potravín dosiahol v roku 2006 (5) sumu 754 miliárd EUR, čo v reálnej hodnote predstavuje rast o 3,4 % od roku 2003. Môžeme pozorovať, že Francúzsko, Spojené kráľovstvo a Nemecko sa na celkovom predaji podieľajú 65 % a Taliansko, Španielsko a Poľsko predstavujú ďalších 30 %. Menej ako 5 % z celkových výdavkov pripadá spoločne na Rumunsko, Maďarsko a Česko.

— Ťažšie sa získavajú údaje o maloobchodnom predaji odevov. Maloobchodný predaj predstavoval v roku 2006 120 miliárd EUR a od roku 2003 vzrástol v reálnej hodnote o 2,5 %. Takmer všetok tento maloobchodný predaj bol zaznamenaný v Spojenom kráľovstve, Nemecku, Francúzsku a Taliansku, aj keď to môže byť odrazom obmedzenej dostupnosti údajov v nových členských štátoch.

— Maloobchodní predajcovia s najvyšším obratom na národnej úrovni pôsobia v odvetví potravín. Najväčší predajca Tesco, ktorý mal oproti druhému Carrefouru o 10 miliárd EUR vyšší predaj, je značne v popredí pred svojimi konkurentmi.

— Ak porovnávame potravinový a odevný maloobchod, najväčšia odevná firma Marks and Spencer je len na 25. mieste.

— Mnohí veľkí maloobchodní predajcovia zaradení ako predajcovia potravín predávajú aj odevy, textil a elektrické spotrebiče a ich obrat nemožno považovať iba za obrat z potravín.

— Maloobchodní predajcovia v Taliansku a Španielsku, ktorí predávajú potraviny vo veľkom, zaznamenali od roku 2003 nárast v predaji o viac ako 25 %. Títo veľkí maloobchodní predajcovia zaznamenali významný nárast aj v Česku a Rumunsku (napriek tomu, že Rumunsko začalo z veľmi nízkej úrovne).

— V predaji odevov sú veľké maloobchodné podniky prítomné len na troch z deviatich trhov zahrnutých do štúdie. Veľkí maloobchodní predajcovia v Nemecku a Spojenom kráľovstve zaznamenali trvalý rast predaja (5 % v Nemecku a 3 % v Spojenom kráľovstve). Napriek tomu spoločnosť Benetton Group ako veľký maloobchodný podnik v Taliansku zaznamenala v rokoch 2003 až 2006 v reálnych hodnotách pokles predaja (6).

2.9 Odvetvie potravín a nápojov (obchody s potravinami) v súčasnosti vo všeobecnosti zaznamenáva historicky najrýchlejšie zvyšovanie nákladov na suroviny. Najmä ceny obilnín ovplyvňujúce základnú výživu a krmivá a rastúce kvôli zvýšenému svetovému blahobytu, slabým úrodám a opatreniam prijatým vládami (ciele stanovené v oblasti biopalív a ovplyvňujúce dodávky) vyženú ceny na nové maximá, ktoré spotrebitelia pocítia.

2.10 Dnes je reprezentatívny nákupný kôš podstatne drahší ako v predchádzajúcich rokoch a v členských štátoch sa veľmi líši. Nedávny nárast cien surovín môže pripraviť dodávateľov o akýkoľvek zisk. V prípade maloobchodných predajcov, ktorí fungujú s ešte menším ziskovým rozpätím má zvyšovanie konečnej spotrebiteľskej ceny vplyv na inflačné údaje v štátnej pokladnici, čo sa veľmi rýchlo prejaví v rámci mzdových rokovaní. Inflácia pri maloobchodných cenách spolu so súčasným zvyšovaním cien ropy postihuje celý dodávateľský reťazec aj spotrebiteľov a v súčasnosti je scenárom, ktorý vyvoláva obavy všetkých.

2.11 Keďže spotrebitelia majú slobodu výberu maloobchodného predajcu vďaka silnej konkurencii, maloobchodní predajcovia robia všetko na zvýšenie efektívnosti a dosiahnutie úspor vďaka veľkým množstvám. Mnohí dodávatelia rástli čo do veľkosti spolu s vývojom maloobchodu a z ich stratégií možno získať cenné poznatky.

Samotný dodávateľský reťazec môže byť dlhý a každý jeho článok, či už pri potravinách alebo odevoch, má svoju maržu, vrátane distribútorov, baliarní, sekundárnych výrobcov, spracovateľov a veľkoobchodníkov.

2.12 Odevné odvetvie v Európe vykazuje relatívnu cenovú stabilitu, najmä v dôsledku pomalého rastu hospodárstva EÚ kvôli meniacim sa spotrebiteľským návykom, liberalizácie medzinárodného obchodu, konsolidácie postavenia Číny ako vedúceho výrobcu odevov spolu s rastúcim posilňovaním európskych mien. Okrem toho sa mení dynamika trhu, keďže tradičné potravinové supermarkety rozširujú svoje nepotravinové oddelenia a najmä odevné a menšie špecializované nezávislé obchody sú nahrádzané reťazcami ako je Zara a H&M (7).

2.13 Vývoj rozdielu medzi cenami v indexoch nemusí odzrkadľovať vývoj cenových rozpätí, ktoré sú rozdielom v cenách jednotlivých úrovní (8). Okrem toho musíme byť opatrní pritom, aký druh záveru vyvodíme z tohto rozboru. Rozdiely vo vývoji cien nemusia odrážať zmeny v ziskovom rozpätí výrobcov a maloobchodných predajcov, lebo ceny sú ovplyvňované mnohými ďalšími premennými, napr. zmeny dane z pridanej hodnoty (9), miezd, dovozných cien alebo technické zlepšenia môžu vysvetľovať pokles alebo rast spotrebiteľských cien, ktorý nemusí byť vo vzťahu s cenami, ktoré dostane zaplatené výrobca.

2.14 Európski maloobchodní predajcovia sa zhodujú v názore, že výzvou budúcnosti je dosiahnutie trvalo udržateľnej spotreby a výroby. Deň čo deň sa maloobchodníci stretávajú so zmeneným dopytom svojich zákazníkov, neustálym rozvojom potreby vhodných a presných informácií, rýchlym zavádzaním nových ekologických produktov a neustále ekologickejšími procesmi v rámci dodávateľského reťazca. V tejto súvislosti európski maloobchodní predajcovia dobrovoľne navrhujú Akčný program trvalo udržateľnej spotreby a Environmentálny akčný program maloobchodu (REAP) pričom úzko spolupracujú s Európskou komisiou pri podpore dosiahnutia cieľov EÚ do roku 2020, pokiaľ ide o klimatické zmeny.

3. Oblasti monitorovania

3.1 Aby sa zmiernili obavy občianskej spoločnosti uvedené nižšie, museli by sa diskusie o možných mechanizmoch, ktoré by sa mohli v budúcnosti uplatňovať, opierať o jasné a transparentné postupy oznamovania zlých praktík a vo všetkých prípadoch by sa museli predložiť dôkazy opodstatňujúce sťažnosti. Vzťahuje sa to na všetky zainteresované strany.

3.2 Členské štáty musia zaručiť takú úroveň hospodárskej súťaže, ktorá umožní adekvátny rozvoj všetkých foriem obchodu, ktorý by bol prospešný pre spotrebiteľov z hľadiska nižších cien a pestrejšej ponuky.

3.3 Predpisy na podporu spravodlivých obchodných praktík uplatňované na národnej úrovni môžu zohľadňovať miestne sociálne preferencie, napríklad otváracie hodiny a pracovnoprávnu problematiku, a preto sa musí návrh EHSV o dobrovoľnom kódexe postupov upraviť a uplatňovať na úrovni členských štátov, hlavne z toho dôvodu, že maloobchod je miestnym trhom.

3.4 V záujme lepšej tvorby právnych predpisov (10) sa na úrovni EÚ zavádzajú reformy podporujúce hospodársku súťaž a odstraňujúce reštriktívne právne predpisy, preto EHSV odporúča samoreguláciu v odvetví. Vytvorenie kódexu maloobchodníkmi na národnej úrovni by mohlo byť interpretované ako napomáhanie tajným dohodám maloobchodných predajcov s účinkami narúšajúcimi hospodársku súťaž. Cieľom verejnej politiky však musí byť skúmanie takýchto kódexov na zvýšenie transparentnosti a starostlivosti v prospech maloobchodníkov aj dodávateľov a z dlhodobého hľadiska na zväčšenie prínosu pre spotrebiteľov.

3.5 Sťažnosti na praktiky v maloobchodnom a dodávateľskom reťazci sú časté, preto EHSV odporúča zmluvy a kódex postupov na úrovni členských štátov (pozri Závery a odporúčania) na riešenie nárokov tým, že sa proces stane transparentnejším a bude chrániť maloobchodníkov aj dodávateľov, pričom sa v prípade potreby umožní zakročenie mediátora.

3.6 Politika hospodárskej súťaže a iné regulačné politiky, ktoré ovplyvňujú odvetvie maloobchodného predaja dopĺňajú obchodnú politiku. Zdá sa, že hlavnou politickou výzvou je dosiahnutie rovnovážneho stavu, v ktorom môžu maloobchodní predajcovia využívať úspory z rozsahu pri obstarávaní a prevádzke, avšak nie je im umožnené zneužívať postavenie na trhu.

3.7 Ďalšou oblasťou na sledovanie, v ktorej by sa mohol kódex postupov uplatňovať sú dovozy. V súčasnosti zohrávajú dovozy potravín a odevov na trhu veľkú úlohu. Podiel dovážaných potravín je vo všeobecnosti vyšší v západných krajinách, avšak podiel dovážaných potravín na spotrebe vo východoeurópskych krajinách rýchlo rastie.

3.8 V západných krajinách je veľká infiltrácia dovozom v oblasti odevov (11). V mnohých prípadoch je podiel vyšší ako 100 %. To preto, lebo celková hodnota vývozu je vyššia ako celková hodnota výroby, čo znamená, že niektoré tovary sa dovážajú a reexportujú na iné trhy.

4. Zamestnanci v maloobchode

4.1 Odvetvie maloobchodu je pre Lisabonskú stratégiu veľmi dôležité vzhľadom na počet ľudí v ňom zamestnaných. GR pre zamestnanosť v súčasnosti pracuje na štúdii, ktorou sa zisťujú novo vznikajúce kvalifikačné potreby a budúci vývoj potrebných kvalifikácií a zamestnanosti v maloobchode a obchode v období do roku 2020. Podobná štúdia sa vypracováva pre odvetvie textilných, odevných a kožených výrobkov. Tieto dve štúdie sú súčasťou projektu, ktorý pokrýva 16 odvetví hospodárstva, pričom sa vždy uplatňuje výhľadová metodológia na zistenie vývoja kvalifikačných potrieb a zamestnanosti na základe analýzy scenára.

4.2 Podľa štúdie, ktorú vykonala spoločnosť London Economics, zamestnávajú veľké podniky v potravinovom maloobchode v Spojenom kráľovstve 1,2 milióna ľudí. V ostatných krajinách je v odvetví zamestnaných oveľa menej osôb, ale celkovo zamestnávajú veľké maloobchodné podniky v západoeurópskych krajinách viac pracovníkov, než vo východoeurópskych. Počet zamestnancov sa od roku 2003 zvýšil v každej krajine, s výnimkou Francúzska a Česka, kde zostal rovnaký.

4.3 Podiel zamestnanosti vo veľkých maloobchodných podnikoch je v Európe veľmi rozdielny. V Spojenom kráľovstve zamestnávajú veľké maloobchodné podniky v potravinových obchodoch a obchodných domoch viac ako 75 % a v Nemecku viac ako 60 % pracovníkov, kým v Poľsku je to okolo 20 % a v Rumunsku menej ako 5 %.

4.4 Celkovo je podiel žien vo veľkoobchode a maloobchode vyšší, než je celoeurópsky podiel na zamestnanosti v Európe, ale tento rozdiel je oveľa väčší v 10 nových členských štátoch, než v EÚ 15. Jedinou výnimkou je Francúzsko, ktoré vykazuje nižší podiel žien vo veľkoobchode a maloobchode v porovnaní s celým hospodárstvom.

4.5 Niektoré zaujímavé rozdiely sú medzi jednotlivými členskými štátmi, pokiaľ ide o vekovú štruktúru zamestnancov. V Spojenom kráľovstve je napríklad oveľa vyšší podiel mladých pracovníkov (vo veku menej ako 25 rokov), než kdekoľvek inde, ale aj vyšší podiel pracovníkov starších ako 65 rokov (aj keď stále ide o veľmi malý počet). Taliansko, Česko a Maďarsko majú nižší počet mladých pracovníkov, ale vyšší podiel pracovníkov vo veku 25 až 49 rokov.

4.6 Práca na čiastočný úväzok je vo veľkoobchode a maloobchode viac rozšírená, než v celom európskom hospodárstve, aj keď sú veľké rozdiely v samotných krajinách, medzi jednotlivými krajinami aj medzi štátmi EÚ 15 a 10 novými členskými štátmi.

V Bruseli 3. decembra 2008 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI Generálny tajomník Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Martin WESTLAKE

(1) Štúdia CCMI EHSV „The evolution of the high-volume retail sector in Europe over the past 5 years“ (Vývoj odvetvia veľkoobjemového maloobchodného predaja v Európe za uplynulých 5 rokov), ktorú vypracovala konzultačná spoločnosť London Economics, http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/externalstudies/documents/HVR_Final_Report_revised_with_annex.doc

(2) Prieskum trhu s potravinami, ktorý vykonala Komisia pre hospodársku súťaž v Spojenom kráľovstve:

http://www.competition-commission.org.uk/inquiries/ref2006/grocery/index.htm. Očakáva sa, že konečná verzia bude zverejnená v druhom polroku 2008.

[2] Prieskum rakúskeho Spolkového úradu kontroly hospodárskej súťaže zameraný na dopytovú silu supermarketov (Allgemeine Untersuchung des österreichischen Lebensmittelhandels unter besonderer Berücksichtigung des Aspekts der Nachfragemacht): http://www.bwb.gv.at/BWB/English/groceries_sector_inquiry.htm

(3) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

(4) I. Správa „Impact of Textiles and Clothing Sectors Liberalisation on Prices“ (Vplyv liberalizácie textilného a odevného odvetvia na ceny), Ústav svetového hospodárstva pri Kielskej univerzite, Nemecko. Európska komisia, GR pre obchod, záverečná správa z 18. 4. 2007, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2007/june/tradoc_134778.pdf

II. Štúdia „Business relations in the EU Clothing Chain: from industry to retail and distribution“ (Obchodné vzťahy v odevnom odvetví v EÚ od výroby až po maloobchod a distribúciu), Univerzita Bocconi, ESSEC Business School a Baker & McKenzie, záverečná správa z októbra 2007, http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/clothing_study_oct_2007.pdf

(5) Nákupy uskutočnené cez internetové stránky maloobchodných predajcov sú zahrnuté do celkových údajov o predaji a v tomto dokumente sa im nevenuje pozornosť osobitne, keďže údaje dokazujú, že aj napriek nárastu objemu tento druh predaja predstavuje len 1 – 2 % predaja potravín v Spojenom kráľovstve.

(6) Priebežná správa spoločnosti London Economics: „The Evolution of the High Volume Retail Sector in Europe over the past 5 years“ (Vývoj odvetvia veľkoobjemového maloobchodného predaja v Európe za uplynulých 5 rokov), február 2008.

(7) Univerzita Bocconi: Business Relations in the EU clothing Chain (Obchodné vzťahy v odevnom odvetví v EÚ), záverečná správa z októbra 2007, http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/clothing_study_oct_2007.pdf

(8) Napríklad, ak cena od výrobcu je 100 a spotrebiteľská cena je 200, nárast o 10 % pri oboch cenách neznamená, že marža zostane rovnaká. Vďaka rozličnej úrovni bude marža nie 100 (200 – 100), ale 110 (220 – 110).

(9) „Sledované ceny sú ceny, ktoré platia spotrebitelia a ktoré teda zahŕňajú aj dane z výrobkov, napríklad daň z pridanej hodnoty, a zohľadňujú aj ceny v sezónnom výpredaji“, Harmonizovaný index spotrebiteľských cien, Krátka užívateľská príručka, Eurostat, marec 2004.

(10) http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm

(11) Odevné odvetvie je definované ako všetky výrobky spadajúce pod kategóriu „výroba odevov; úprava a farbenie kožušín“.