Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov na jednotnom trhu - Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov {SEK(2009) 76} /* KOM/2009/0025 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.1.2009 KOM(2009) 25 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov na jednotnom trhu Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov {SEK(2009) 76} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov na jednotnom trhuDruhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov Zhrnutie V tomto oznámení sa predstavujú výsledky druhého vydania hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov a poskytnutím doplňujúcich informácií o zlyhávaní trhov z perspektívy spotrebiteľa sa ním dopĺňa širšie monitorovanie trhu[1] uskutočnené Komisiou. Hlavným cieľom hodnotiacej tabuľky je identifikovať, ktoré časti vnútorného trhu nefungujú pre spotrebiteľov dobre. Hlavné zistenia hodnotiacej tabuľky sú: - Spotrebitelia sú menej spokojní s trhmi služieb ako s trhmi tovarov a stretávajú sa na nich s väčším množstvom problémov. Najviac problematickými sledovanými sektormi sú energetika, doprava (autobusová a vlaková)[2] a bankové služby. Energetika má veľmi nepriaznivé výsledky najmä pokiaľ ide o prechod k inej ponuke, a je jedným z najhoršie hodnotených sektorov z hľadiska spokojnosti spotrebiteľov a sťažností. V priebehu uplynulých dvoch rokov zmenilo dodávateľa energie iba 7 % spotrebiteľov, pričom menej ako dve tretiny spotrebiteľov je spokojných so svojím dodávateľom. Autobusová a vlaková doprava sú sektormi, s ktorými sú spotrebitelia spokojní najmenej a veľa sa na ne sťažujú. V sektore bankovníctva je miera prechodu k inej ponuke nízka a je obtiažne porovnávať jednotlivé ponuky. Zásadné rozdiely v bankových poplatkoch medzi členskými štátmi nie sú podložené odlišnosťami v úrovniach nákladov. Z troch identifikovaných sektorov spotrebitelia najviac utrácajú v sektore energetiky (5,7 % ich rozpočtu domácnosti) a v rámci výdavkov na energie predstavuje najväčšiu položku elektrina (2,1 %). Maloobchodný trh s elektrinou je preto sektorom, ktorý bol vybraný na uskutočnenie nadväzujúcej analýzy trhu s cieľom podrobnejšie posúdiť problémy spotrebiteľov. - Na trhoch s vyššími mierami prechodu k inej ponuke, napríklad poistenie automobilov, internet alebo mobilné telefónne služby, je pravdepodobnosť hlásenia nárastu cien spotrebiteľmi nižšia. V najdôležitejších maloobchodných službách by malo byť prioritou uľahčenie procesu prechodu k inej ponuke. - Zatiaľ čo nakupovanie on-line je čoraz rozšírenejšie, cezhraničné elektronické obchodovanie sa nerozvíja tak rýchlo ako domáce v dôsledku cezhraničných prekážok obchodovania on-line. V správe o elektronickom obchodovaní zverejnenej spolu s touto hodnotiacou tabuľkou sa načrtáva podrobný obraz súčasného stavu elektronického obchodovania v EÚ. Do správy o maloobchode v roku 2009 sa zahrnie kapitola o maloobchode on-line, v ktorej sa zhrnú rôzne iniciatívy súvisiace s geografickou segmentáciou trhu on-line a popíšu sa prekážky, s ktorými sa spotrebitelia stretávajú pri cezhraničnom nakupovaní on-line, a podniknuté úsilie prekonať tieto prekážky. - Účinné presadzovanie právnych predpisov a odškodňovanie je základom dobrého fungovania trhov: existujú dôkazy výrazných odlišností medzi členskými štátmi a potreby zlepšenia mechanizmov presadzovania právnych predpisov a odškodňovania. Komisia bude tieto problémy riešiť prostredníctvom oznámenia o presadzovaní právnych predpisov a opatrení nadväzujúcich na zelenú knihu o kolektívnom odškodňovaní. - Na vytvorenie spoľahlivej základne spotrebiteľských dôkazov je potrebných viac kvalitných údajov. Komisia bude ďalej rozvíjať metodiku zhromažďovania priemerných cien porovnateľných a reprezentatívnych tovarov a služieb. Bude tiež pracovať na harmonizovanej metodike klasifikácie sťažností spotrebiteľov. Súčasné údaje o sťažnostiach spotrebiteľov, cenách, spokojnosti, prechode k inej ponuke a bezpečnosti ešte nie sú dostatočné na vypracovanie definitívnych záverov, ale možno uviesť tieto zistenia: Údaje o spokojnosti ukazujú menšiu spokojnosť s trhmi služieb ako s trhmi tovaru. Služby zahŕňajú zložitejšie zmluvy a vzťahy so zákazníkmi a meniace sa spotrebiteľské prostredie pri liberalizácii trhov. Spotrebitelia využívajúci dopravu autobusom a vlakom sú najmenej spokojní a stretávajú sa s najväčším počtom problémov: s týmito službami je spokojná menej ako polovica spotrebiteľov a približne jeden zo štyroch spotrebiteľov sa stretol s problémami. Celková spokojnosť je nízka aj v prípade pevných telefónnych liniek , poštových služieb a energetiky (dodávky elektriny a plynu) . Hlavnými dôvodmi nespokojnosti na týchto trhoch sú úrovne cien, atraktivita obchodných ponúk, dostupnosť nakupovania a ohľad na spotrebiteľov. Napriek problémom s porovnateľnosťou udávajú dostupné údaje o sťažnostiach aj vysoký počet sťažností na spotrebiteľských trhoch, najmä pokiaľ ide o dopravu , komunikácie ( telekomunikačné a poštové služby ) a skupinu, ktorá zahŕňa bankové služby a poisťovníctvo . Údaje o prechode k inej ponuke poukazujú na to, že bankové služby (bankové účty) a energetika (dodávky elektriny a plynu) sú obzvlášť problematické, pokiaľ ide o porovnateľnosť ponúk, ľahkú možnosť prechodu k inej ponuke a skutočný prechodu k inej ponuke. Iba 9 % používateľov bežných účtov zmenilo banku, 7 % spotrebiteľov zmenilo dodávateľa plynu a 8 % poskytovateľa elektriny. Tieto miery sú nízke v porovnaní s 25 % tých, ktorí zmenili poskytovateľa poistenia auta. Dostupné údaje o cenách nie sú na správne monitorovanie vnútorného trhu dostatočné. Mnoho v súčasnosti dostupných údajov je experimentálnych, ale predbežná analýza dostupných údajov však poukazuje na nevysvetlené cezhraničné rozdiely v počte tovarov a služieb: bankové poplatky, niektoré vyspelé technologické výrobky (DVD prehrávače a prázdne CD), niektoré potravinové výrobky (káva, prírodné jogurty, olivový olej, zmrzlina, pomarančový džús, čierny čaj, džem, tuniak v konzerve), prací prášok a širokopásmové pripojenie. Cezhraničný maloobchod stagnuje. Pomer spotrebiteľov nakupujúcich cezhranične sa od roku 2006 nezvýšil, zatiaľ čo pomer maloobchodníkov predávajúcich cezhranične sa znížil. Avšak, zatiaľ čo 25 % spotrebiteľov v uplynulých 12 mesiacoch uskutočnilo cezhraničný nákup, 33 % tak uvažuje spraviť v budúcom roku. Ak by sa v EÚ zaviedli harmonizované spotrebiteľské pravidlá, 49 % maloobchodníkov by malo záujem predávať cezhranične. V porovnaní s 20 % maloobchodníkov, ktorí v súčasnosti predávajú cezhranične, by to bolo významným zlepšením. Nakupovanie on-line je stále rozšírenejšie, ale cezhraničné elektronické obchodovanie sa nerozvíja tak rýchlo ako domáce nakupovanie on-line. Percentuálny podiel spotrebiteľov, ktorí sa cítia byť existujúcimi opatreniami primerane chránení , sa medzi členskými štátmi značne líši. V roku 2008 bola polovica Európanov presvedčených, že existujúce opatrenia dobre chránia spotrebiteľov. Okrem toho sa zdá, že spotrebitelia sa stretávajú s ťažkosťami, keď sa snažia vyriešiť problém alebo keď žiadajú odškodnenie . Približne polovica európskych spotrebiteľov, ktorí podali sťažnosť, nebola spokojná so spôsobom riešenia ich sťažnosti. Iba štyria z desiatich spotrebiteľov považujú za jednoduché urovnať spory s predávajúcimi a poskytovateľmi služieb prostredníctvom alternatívneho urovnania sporu a iba traja z desiatich považujú za jednoduché urovnať spory prostredníctvom súdnych procesov. Tieto čísla sú mierne nižšie ako v roku 2006. 1. Úvod 1. Komisia 29. januára 2008 prijala oznámenie „Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov na jednotnom trhu: hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských trhov“[3] a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie[4], prvé vydanie hodnotiacej tabuľky. Iniciatíva monitorovať výkon vnútorného trhu z hľadiska spotrebiteľov vyplýva z prieskumu jednotného trhu[5], ktorým sa žiadalo o opätovné spojenie s občanmi EÚ, o lepšie zohľadnenie obáv občanov v politikách a o to, aby bolo vytváranie politík viac založené na dôkazoch a riadené lepším porozumením skutočných výsledkov pre spotrebiteľov. 2. Vo svojich záveroch o preskúmaní jednotného trhu z 25. februára 2008, ktoré schválila Európska rada vo svojich záveroch z 13./14. marca 2008, Rada pre konkurencieschopnosť „ uvítala zámer Komisie vyvinúť spolu s členskými štátmi hodnotiacu tabuľku spotrebiteľských trhov a nové spotrebiteľské cenové údaje“. 3. Európsky parlament prijal 18. novembra 2008 správu, v ktorej sa schvaľuje metodika a ukazovatele a žiadajú sa dodatočné dôkazy posilnenia postavenia spotrebiteľov, akými sú gramotnosť a zručnosti. Tiež sa v nej zdôraznila dôležitosť úzkej spolupráce s členskými štátmi a oznamovania výsledkov širšiemu publiku. 2. Monitorovanie spotrebiteľských výsledkov 4. V kontexte preskúmania jednotného trhu začala Komisia širšie monitorovanie trhu zamerané na systematické monitorovanie trhov v dvoch fázach. Keďže z dôvodu nedostatku údajov je spotrebiteľská dimenzia zachytená iba čiastočne, hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských výsledkov môže poskytnutím vhodnejších údajov prispieť k lepšej integrácii spotrebiteľskej dimenzie do monitorovania trhu. V súčasnosti začala Komisia hĺbkovú analýzu v štyroch sektoroch: reťazec zásobovania potravinami, maloobchodný sektor, elektrospotrebiče a farmaceutický priemysel. 5. Hodnotiaca tabuľka bola vypracovaná na monitorovanie trhov z perspektívy spotrebiteľa v dvoch fázach: skríning a analytická fáza. Hodnotiaca tabuľka je tiež navrhnutá tak, aby sa stala bohatým zdrojom porovnateľných údajov pre tvorcov vnútroštátnych politík v oblasti konkurencieschopnosti, spotrebiteľov a v iných oblastiach, aby im pomohla identifikovať nesprávne fungovanie trhu na vnútroštátnom základe. 6. V prvom oddiele hodnotiacej tabuľky sa monitoruje výkon trhov v hospodárstve pri použití piatich kľúčových ukazovateľov. Malo by sa tak identifikovať, ktoré sektory majú najväčšie riziko nesprávneho fungovania, pokiaľ ide o hospodárske a sociálne výsledky pre spotrebiteľov. V oddiele dva sa predstavujú ukazovatele na sledovanie pokroku v integrácii maloobchodného trhu. V treťom oddiele tabuľky sa predstavujú údaje na porovnanie vnútroštátneho spotrebiteľského prostredia. 7. Trhy sa monitorujú z perspektívy spotrebiteľa aj na vnútroštátnej úrovni. V Dánsku sa každoročne uverejňuje „index spotrebiteľských podmienok“ pre päťdesiatsedem trhov, ktoré sú navzájom hodnotené. Index sa zameriava na dôveru, transparentnosť a oblasť sťažností. Na základe tejto metodiky Nórsko vyvinulo podobný „index spotrebiteľskej spokojnosti“ a Spojené kráľovstvo „prieskum spotrebiteľských podmienok“. Francúzsko, Spojené kráľovstvo a Portugalsko vyvinuli komplexné systémy podávania sťažností pre vytváranie politík a niektoré členské štáty (napr. Taliansko a Belgicko) zriadili pozorovateľne cien. 8. Prvé vydanie hodnotiacej tabuľky obsahovalo obmedzené vtedy dostupné údaje, ale bolo len ilustráciou toho, čím sa hodnotiaca tabuľka stane. Hlavným zistením tohto prvého procesu monitorovania bolo, že príslušné porovnateľné údaje týkajúce sa celej EÚ potrebné na posúdenie toho, či je vnútorný trh pre spotrebiteľov prínosný, vo veľkej miere chýbajú. 9. V správe o elektronickom obchodovaní , ktorá je priložená k tejto hodnotiacej tabuľke, sa stanovujú predbežné zistenia týkajúce sa trendov cezhraničného elektronického obchodovania. Komisia v prvom semestri roku 2009 posúdi problémy, ktorým spotrebitelia čelia z dôvodu nedostatku transparentnosti v maloobchodných finančných službách . 10. Komisia začala v roku 2008 skutočne vyvíjať a zhromažďovať spotrebiteľské údaje a dôkazy prostredníctvom prieskumov a štúdií a v spolupráci so zúčastnenými stranami v členských štátoch — národné štatistické úrady, tvorcovia spotrebiteľských politík, orgány zodpovedné za presadzovanie právnych predpisov a spotrebiteľské organizácie. Osobitná pozornosť sa venovala zabezpečeniu kvality údajov. Zatiaľ čo sa v druhej hodnotiacej tabuľke predkladá viac údajov o ukazovateľoch, práca v mnohých oblastiach (napr. ceny, sťažnosti, presadzovanie právnych predpisov) je stále neukončená: nie sú ešte dostupné údaje týkajúce sa všetkých spotrebiteľských trhov a niekedy sa zhromažďujú za použitia rôznych definícií trhu, musia sa ďalej vyvinúť ukazovatele a uskutočniť zhromažďovanie pri zohľadnení rozdielov medzi vnútroštátnymi systémami. V súčasnosti niektoré členské štáty nepoužívajú údaje na monitorovanie spotrebiteľských trhov a majú ťažkosti so zhromažďovaním údajov. Napriek týmto ťažkostiam priniesla práca v roku 2008 pevný základ pre ďalší pokrok. 3. Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských výsledkov 11. Druhé vydanie hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských výsledkov potvrdzuje význam prístupu založeného na dôkazoch na určenie trhov, ktoré zrejme nefungujú pre spotrebiteľov dobre. Tiež ukazuje, že na posúdenie všetkých hlavných spotrebiteľských trhov sú potrebné kompletnejšie dôkazy. Part 1 - Skríning spotrebiteľských trhov 12. Päť ukazovateľov - sťažnosti, ceny, spokojnosť, prechod k inej ponuke a bezpečnosť - pomáha identifikovať spotrebiteľské trhy, v prípade ktorých existuje riziko zlyhávania. Žiaden ukazovateľ nie je dostatočný osamote - závery o potrebe ďalšej analýzy možno načrtnúť iba pozorovaním viacerých ukazovateľov. Okrem toho identifikácia sektora, v ktorom je potrebná ďalšia analýza, nie je potvrdením zlyhávania trhu. Skríning spotrebiteľských trhov dopĺňa skríning v rámci monitorovania trhu. 13. Sťažnosti spotrebiteľov sú kľúčovým ukazovateľom zlyhávajúcich trhov, ktorý vnútroštátni tvorcovia politík vo veľkej miere používajú na rýchlu identifikáciu problémov. Vnútroštátne orgány vo všetkých členských štátoch zhromažďujú sťažnosti, ale v súčasnosti nie sú údaje o sťažnostiach spotrebiteľov harmonizované a neumožňujú správne porovnanie medzi trhmi alebo krajinami. Komisia viedla verejnú konzultáciu o vývoji harmonizovanej metodiky na klasifikáciu sťažností spotrebiteľov[6]. Zúčastnené strany podporovali dobrovoľnú metodiku na klasifikáciu a ohlasovanie sťažností určených tretím stranám (čím sa vylučujú sťažnosti zaslané podnikom). Komisia pracuje so všetkými dotknutými zúčastnenými stranami na zabezpečení čo možno najširšieho prijatia metodiky. 14. Orgány dvadsiatich troch členských štátov, Nórska a Islandu poskytli údaje o sťažnostiach spotrebiteľov. Napriek rozdielom v zhromažďovaní a klasifikácii možno zozbierané údaje porovnať. Údaje v grafe 1 majú jasné obmedzenia — odpovede sa značne líšili, pokiaľ ide o ich úplnosť, a úroveň zhromaždenia je príliš vysoká na rozdelenie jednotlivých spotrebiteľských trhov. Z údajov však vyplýva jeden výrazný spoločný prvok - spotrebitelia udávajú viac problémov na trhoch služieb. Graf 1: Sťažnosti spotrebiteľov určené tretím stranám — COICOP[7]. Hlavné tituly [pic] Zdroj: členské štáty a orgány EHP 15. Zatiaľ čo údaje o sťažnostiach sú dôležité na odhalenie zlyhávania, absencia sťažností nie vždy znamená, že neexistujú žiadne problémy. Graf 2 ukazuje, že na niektorých trhoch majú spotrebitelia nízku tendenciu sťažovať sa, aj keď sa stretávajú s problémami, napríklad pri autobusovej a železničnej doprave a na niektorých trhoch s potravinami, ako je ovocie a zelenina. Graf 2: Spotrebitelia, ktorí uvádzajú, že sa stretli s problémami a uskutočnili prešetrovanie alebo podali sťažnosti, 19 trhov s tovarmi a službami [pic] Zdroj: Prieskumy spotrebiteľskej spokojnosti IPSOS 2006 a 2008 16. Ceny sú medzi hlavnými dôvodmi znepokojenia spotrebiteľov a sú hlavným ukazovateľom ich dobrých životných podmienok. Neželané rozdiely v cenách môžu byť ukazovateľom zlyhávania a fragmentácie trhu. Zatiaľ čo rozdiely v cenách môžu odrážať rozdiely v nákladoch alebo životnej úrovni, preferenciách spotrebiteľov, daniach, obchodovateľnosti alebo neobchodovateľnosti výrobkov, môžu byť tiež znakom fragmentácie alebo zlyhávania vnútorného trhu. 17. Údaje o cenách sú dostupné iba v prípade obmedzeného počtu tovarov a služieb[8]. Pozorované rozdiely v cenách medzi krajinami sú často spojené s rozdielmi v úrovniach výdavkov[9]. Ale existujú niektoré výrobky, v prípade ktorých pozorované cenové rozdiely nesúvisia s úrovňami výdavkov. Tieto výrobky sú: niektoré vyspelé technologické výrobky (DVD prehrávače a prázdne CD), niektoré potravinové výrobky (káva, prírodné jogurty, olivový olej, zmrzlina, pomarančový džús, čierny čaj, džem, tuniak v konzerve), prací prášok, bankové poplatky a širokopásmové pripojenie. Treba si však všimnúť, že niektoré z cenových údajov sú výskumné údaje, ktoré zhromaždil Eurostat a ktoré sa v tomto štádiu musia považovať za experimentálne. 18. Dostupné údaje ešte nie sú dostatočné na správne monitorovanie vnútorného trhu. Je potrebné zvýšiť počet cien monitorovaných výrobkov a služieb a zlepšiť kvalitu údajov, najmä porovnateľnosť a reprezentatívnosť cenových údajov trhu. Neexistujú napríklad takmer žiadne údaje o odborných službách, hoci jedna štúdia[10] uskutočnená Komisiou poukazuje na významné cenové rozdiely medzi krajinami. Transparentné cenové údaje tiež ukážu, že každodenné obavy občanov sa riešia. Komisia bude pracovať spolu s vnútroštátnymi štatistickými úradmi a v budúcich rokoch zverejní ceny pre významný počet výrobkov v členských štátoch. 19. Úrovne spokojnosti spotrebiteľov zachytávajú to, ako spotrebitelia vnímajú možnosť voľby, porovnateľnosť cien a kvality, transparentnosť, dôveru a sebadôveru. Graf 3 zobrazuje celkovú spokojnosť s devätnástimi trhmi z údajov zhromaždených v roku 2006 v prípade služieb a v roku 2008 v prípade tovaru. Graf ukazuje, že spotrebitelia sú stále nespokojnejší s trhmi služieb ako s trhmi tovaru. Toto môže odrážať väčšiu zložitosť v zmluvných vzťahoch a poskytovaní služieb v porovnaní s tovarom, kde sa hodnota môže posúdiť pred uskutočnením rozhodnutia o nákupe. Celková nízka spokojnosť s autobusovou a vlakovou dopravou je ovplyvnená skutočnosťou, že spotrebitelia sa stretávajú s mnohými problémami, a nie sú spokojní s cenami, dostupnosťou nákupu a ohľadom na spotrebiteľov. Rozdiely medzi členskými štátmi sú značne väčšie ako rozdiely medzi trhmi. Graf 3: Celková spokojnosť/nespokojnosť s 19 trhmi služieb a tovaru [pic] Zdroj: Prieskumy spotrebiteľskej spokojnosti IPSOS, 2006 a 2008 20. V budúcich hodnotiacich tabuľkách sa prieskum spokojnosti rozšíri tak, aby pokryl všetky hlavné spotrebiteľské trhy s cieľom priniesť porovnateľné (v rovnakom roku) posúdenie. 21. Možnosť zmeniť poskytovateľov je v trhovej ekonomike základnou dimenziou hospodárskej súťaže. Prechod k inej ponuke má pozitívny účinok iba keď je jeho hodnota, pokiaľ ide o peniaze, čas a vynaloženú námahu, dostatočne nízka v porovnaní s cenou služby. Spotrebitelia si tiež môžu vybrať najlepšiu ponuku, iba ak sú schopní ponukám porozumieť a porovnať ich. 22. Graf 4 ukazuje mieru prechodu k inej ponuke a nahlásené čisté cenové zmeny v prípade vybraných trhov[11]. Poistenie zodpovednosti za škodu v rámci poistenia automobilov bolo službou, kde k inej ponuke prešlo najviac spotrebiteľov: počas uplynulých dvoch rokov zmenila poskytovateľov štvrtina všetkých poistencov. Ďalšími boli telekomunikačné služby: internet (22 %), mobilní operátori (19 %) a služby pevnej telefónnej linky (18 %). Počas uplynulých dvoch rokov zmenilo poskytovateľov služieb alebo produktov priemerne iba 11 % používateľov maloobchodných bankových služieb; najnáchylnejšími na zmenu boli držitelia hypotekárnych a investičných produktov (v oboch prípadoch 13 %), zatiaľ čo iba 9 % zmenilo svoje existujúce účty a 10 % svoje dlhodobé spotrebiteľské úvery. Energetika bola sektorom, v ktorom bola pravdepodobnosť prechodu k inej ponuke najmenšia: 7 % zmenilo dodávateľa plynu a 8 % poskytovateľa elektriny. Graf 4: Mobilita trhu a vývoj cien, podľa oblasti služby [pic] Zdroj: Bleskový Eurobarometer 243 — Názory spotrebiteľov na zmenu poskytovateľov služieb. 23. Väčšina spotrebiteľov, ktorí prešli k inej ponuke, nahlásila finančné prínosy vďaka tomuto kroku. Čo je dôležitejšie, na trhoch s vyššou úrovňou prechodu k inej ponuke je menej pravdepodobné, že spotrebitelia ako celok ohlásia cenový nárast (graf 4). Spotrebitelia odhodlaní prejsť k inej ponuke pomáhajú zlepšovať výsledky pre všetkých spotrebiteľov. 24. Prioritou spotrebiteľskej politiky je zabezpečiť bezpečnosť spotrebiteľského tovaru a služieb. Prieskum[12] ukázal, že dôvera spotrebiteľa v bezpečnosť výrobkov je vo všeobecnosti vysoká. Takmer polovica spotrebiteľov si myslí, že iba malý počet výrobkov je nebezpečných a ďalších 17 % si myslí, že v podstate sú všetky výrobky bezpečné. Na druhej strane si 18 % spotrebiteľov myslí, že značný počet výrobkov je nebezpečných. V členských štátoch, kde je vnímanie bezpečnosti spotrebiteľov pozitívne, má aj vnímanie maloobchodníkov[13] túto tendenciu. Rozdiely medzi členskými štátmi sú však výrazné. 25. Šestnásť členských štátov v súčasnosti zhromažďuje údaje o zraneniach a úrazoch prostredníctvom spoločného systému, databázy s údajmi o zraneniach (Injury Database, IDB). Graf 5 ukazuje, do akej miery rôzne kategórie výrobky spôsobujú úrazy v desiatich členských štátoch (kategórie výrobkov, ktorým možno pripísať menej ako 0,5 %, sa neuvádzajú). Medzi spotrebiteľskými výrobkami sa najvyššie radia kategórie „pozemné vozidlo alebo prostriedky pozemnej dopravy“ a „zariadenie využívané najmä na športovú/rekreačnú činnosť“. Skutočné percentuálne podiely sú však dosť nízke (7,7 % a 4,5 % v tomto poradí, v dôsledku veľkého podielu nešpecifikovaných výrobkov). Graf 5: Zranenia podľa výrobku spojeného s nehodou - zhromaždený priemer na 10 členských štátov [pic] Zdroj: IDB — Všetky zranenia v Európe Part 2 - Sledovanie integrácie maloobchodného trhu 26. Kompletizácia maloobchodného vnútorného trhu je kľúčovým prvkom na dosiahnutie cieľov európskeho hospodárstva a zaistenie hmatateľných prínosov pre občanov. Dobre fungujúci vnútorný trh by mal spotrebiteľom ponúkať širší výber produktov, čo najlepšie ceny a zároveň vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. 27. Obraz cezhraničného maloobchodu je zmiešaný. Štvrtina európskych spotrebiteľov uskutočnila v uplynulom roku cezhraničný nákup (približne rovnako ako v roku 2006). Sedemdesiatpäť percent[14] maloobchodníkov predáva iba spotrebiteľom vo svojej vlastnej krajine (nepatrné zvýšenie oproti roku 2006). I keď pomer spotrebiteľov nakupujúcich cezhranične nevzrástol, rastúci počet spotrebiteľov sa neobáva cezhraničného nákupu. Priemerné výdavky na cezhraničné nákupy sú značné (737 € na osobu na rok). Pomer príjmov maloobchodníkov vzniknutých vďaka cezhraničnému predaju je 10 až 17 % podľa odbytového kanála, ktorý je podobný ako v roku 2006. Harmonizované právne predpisy v celej EÚ by mohli byť spôsobom, ako povzbudiť maloobchodníkov, aby uskutočňovali cezhraničný predaj. S takýmito právnymi predpismi by mala takmer polovica predajcov záujem predávať cezhranične, v porovnaní s 20 %, ktorí tak v súčasnosti robia. Existuje jasný potenciál v blízkej budúcnosti zvýšiť úrovne cezhraničného obchodu, ak sa môžu identifikovať a odstrániť prekážky. 28. Graf 6 ukazuje, že prevalencia cezhraničného obchodu sa v EU stále značne líši. Vo väčšine krajín, v ktorých mnoho spotrebiteľov nakupuje cezhranične, tiež mnoho maloobchodníkov predáva cezhranične a naopak. Skutočnosť, že väčšina maloobchodníkov predáva iba spotrebiteľom vo svojej vlastnej krajine a že iba 7 % predáva šiestim alebo viacerým európskym krajinám, sa odráža na skutočnosti, že 8 % spotrebiteľov, ktorí nakupovali cezhranične, malo v určitom bode ťažkosti, keď sa pokúšali kúpiť tovar alebo služby v inej krajine EÚ, pretože v tej krajine nežili. V priemere maloobchodníci predávajú cezhranične iba 1,3 krajinám EÚ. Graf 6: Spotrebitelia nakupujúci a maloobchodníci predávajúci cezhranične [pic] Zdroj: Špeciálny Eurobarometer 298, Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu, jún 2008 & Špeciálny Eurobarometer 205, Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu, marec 2006 29. Elektronické obchodovanie je stále rozšírenejšie, ale cezhraničné elektronické obchodovanie sa nerozvíja tak rýchlo ako domáce. Tridsaťtri percent spotrebiteľov v uplynulom roku nakupovalo on-line, v porovnaní s 27 % v roku 2006. Tento nárast sa neodráža v číslach pre cezhraničné nakupovanie cez internet, ktoré zostáva stabilné (6 % v roku 2006 a 7 % v roku 2008). Oddelená správa o elektronickom obchodovaní podrobnejšie opisuje súčasný stav on-line maloobchodu v EÚ. Part 3 - Porovnanie vnútroštátnych spotrebiteľských politík 30. Účinné vnútroštátne spotrebiteľské politiky a inštitúcie sú pre fungovanie vnútorného trhu nevyhnutné. Výsledky porovnania výsledkov v rámci EÚ pomáhajú identifikovať najlepšie postupy a zvyšovať vieru prevádzkovateľov, spotrebiteľov a orgánov v existenciu rovnakých východiskových podmienok. Voľný obeh bezpečných výrobkov a ochrana spotrebiteľov pred nečestnými obchodníkmi závisia od účinnosti presadzovania právnych predpisov a trhového dozoru vo všetkých členských štátoch. Uvedomelí spotrebitelia sú kľúčom účinného fungovania trhov, keďže oceňujú dodávateľov, ktorí konajú čestne a najlepšie zodpovedajú potrebám spotrebiteľov. 31. Percentuálny podiel spotrebiteľov, ktorí sa cítia byť existujúcimi opatreniami primerane chránení sa značne odlišuje medzi členskými štátmi a vo väčšine krajín bol nižší v roku 2008 ako v roku 2006. Približne polovica Európanov je presvedčená, že existujúce opatrenia dobre chránia spotrebiteľov. V súčasnosti sa zdá, že spotrebitelia zažívajú ťažkosti, keď sa snažia vyriešiť problém alebo keď žiadajú o odškodnenie . Približne polovica európskych spotrebiteľov, ktorí podali sťažnosť, nebola spokojná so spôsobom riešenia ich sťažnosti. Iba štyria z desiatich spotrebiteľov považujú za jednoduché urovnať spory s predávajúcimi a poskytovateľmi služieb prostredníctvom alternatívneho urovnania sporu a iba traja z desiatich považujú za jednoduché urovnať spory prostredníctvom súdnych procesov. Graf 7: Percentuálny podiel spotrebiteľov, ktorí sa cítia byť existujúcimi opatreniami primerane chránení [pic] Zdroj: Špeciálny Eurobarometer 298, Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu, jún 2008 & Špeciálny Eurobarometer 205, Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu, marec 2006 32. Zhromaždené dôkazy poukazujú na to, že presadzovanie práva a posilnenie postavenia v rámci EÚ zďaleka nie sú jednotné a že väčšina krajín má svoje silné a slabé stránky. V tejto etape je však potrebná pozornosť pri interpretovaní údajov. S cieľom lepšie pochopiť tieto údaje má Komisia v úmysle vykonať hlavný prieskum posilnenia postavenia v roku 2010. 4. Ďalšie kroky 33. Nástroj na monitorovanie trhu akým je hodnotiaca tabuľka spotrebiteľských výsledkov pomáha Komisii identifikovať, kde trhy zlyhávajú, pokiaľ ide o spotrebiteľov, a dopĺňa širšie monitorovanie trhu. Druhé vydanie identifikuje niektoré zo slabých bodov na jednotnom trhu, ale tiež zdôrazňuje potrebu ďalšieho úsilia prinášať spoľahlivé údaje, aby mala Komisia včasné a obsažné informácie o trhu, na základe ktorých môže konať. 34. Pre ďalší vývoj potrebného základu dôkazov bude kľúčová spolupráca s členskými štátmi. Porovnanie spotrebiteľských výsledkov medzi krajinami a porovnanie spotrebiteľského prostredia na vnútroštátnej úrovni sú dôležitou časťou zabezpečenia vnútorného trhu, ktorý pôsobí v záujme spotrebiteľov. Vnútroštátne dôkazy o sťažnostiach, cenách a presadzovaní právnych predpisov prinesú väčšiu transparentnosť a jasnosť do diskusie o tom, ako funguje vnútorný trh, a ukážu osvedčené postupy. Komisia bude spolupracovať s národnými expertmi vo výboroch členských štátov, pracovných skupinách a s národnými štatistickými úradmi a spotrebiteľskými organizáciami. 35. Medzi opatrenia na rok 2009 patria: - Štúdia o maloobchodnom trhu s elektrinou. - Kapitola o on-line geografickej segmentácii trhu v štúdii maloobchodného trhu, ktorá bude analyzovať problémy, s ktorými sa stretávajú spotrebitelia pri cezhraničnom nakupovaní on-line. - Oznámenie o presadzovaní právnych predpisov, v ktorom sa stanoví globálna stratégia na zabezpečenie účinného presadzovania spotrebiteľského acquis. - Vývoj pravidelného zhromažďovania priemerných cien porovnateľných spotrebiteľských výrobkov a služieb zo strany Eurostatu a národných štatistických úradov. - Vytvorenie dobrovoľnej harmonizovanej metodiky klasifikácie sťažností spotrebiteľov. Spoluprácu s vnútroštátnymi zúčastnenými stranami na vytvorení príslušných ukazovateľov na meranie presadzovania právnych predpisov a posilnenia postavenia spotrebiteľov. [1] SEK(2008) 3074 – Monitorovanie trhu: súčasný stav a predpokladané následné opatrenia. [2] Komisia už v týchto dvoch problematických oblastiach dopravy podnikla opatrenia. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 z 23. októbra 2007 o právach a povinnostiach cestujúcich v železničnej preprave nadobudne účinnosť v decembri 2009. Komisia tiež nedávno prijala aj návrh nariadenia o právach cestujúcich v autobusovej a autokarovej doprave, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa [KOM(2008) 817]. [3] KOM(2008) 31. [4] SEC(2008) 87. [5] KOM(2007) 724. [6] Všetky jednotlivé odpovede sú uverejnené na internetovej stránke GR SANCO spolu s ich zhrnutím - http://ec.europa.eu/consumers/consultations/consultations_en.htm. [7] Klasifikácia individuálnej spotreby podľa účelu. [8] Indikatívne ceny šesťdesiatich šiestich výrobkov a služieb boli zozbierané v experimentálnom výskumnom projekte, ktorý uskutočnil Eurostat a národné štatistické úrady dvadsiatich troch členských štátov, Islandu a Nórska. Ceny áut, telekomunikácií, energií a bankových účtov sú tiež dostupné z rôznych zdrojov. [9] Úroveň výdavkov sa tu používa ako odraz skutočnej individuálnej spotreby, ktorá je súhrnom jednotlivých tovarov a služieb spotrebovaných domácnosťami a financovaných z verejných, ako aj súkromných zdrojov. Výsledky výpočtu cien sú opísané v oddiele 1.2 dokumentu útvarov Komisie priloženého k tomuto oznámeniu. [10] COMP/2006/D3/003 – Trhy služieb v oblasti prevodov, december 2007. [11] Bleskový Eurobarometer 243 - Názory spotrebiteľov na zmenu poskytovateľov služieb. [12] Špeciálny Eurobarometer 298 — Ochrana spotrebiteľa na vnútornom trhu, 2008. [13] Bleskový Eurobarometer 224 — Postoj podnikov k cezhraničnému predaju a ochrane spotrebiteľa, 2008. [14] Okrem cezhraničného predaja v obchodoch.