Správa Komisie - Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2008 {SEC(2009)1380} /* KOM/2009/0558 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.10.2009 KOM(2009) 558 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2008 {SEC(2009)1380} 1. ÚVOD V tejto výročnej správe sa opisuje vývoj a aktivity v roku 2008. Vypracovala sa podľa článku 173[1] Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. K správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje bližšie podrobnosti a štatistické údaje. Hlavné kapitoly sú venované aktivitám a výsledkom dosiahnutým v roku 2008 a vývoju aktivít v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) v členských štátoch Európskej únie (EÚ). 2. ROZVOJ POLITÍK: EURÓPSKY VÝSKUMNÝ PRIESTOR (ERA) Výskum je stredobodom lisabonskej stratégie už od jej zavedenia v roku 2000. Politika výskumu Spoločenstva je oporou konkurencieschopnosti európskeho priemyslu a podporuje vývoj ostatných politík Spoločenstva, vďaka čom je mimoriadne dôležitou politickou oblasťou pre nachádzanie adekvátnych odpovedí na problémy, ktorým čelí Európa. Úspešným ukončením druhého roka realizácie Siedmeho rámcového programu (7. RP) a pokrokmi pri dosahovaní cieľa Európskeho výskumného priestoru splnila politika Spoločenstva v oblasti výskumu svoje celkové ciele. K základným cieľom politiky Spoločenstva v oblasti výskumu aj naďalej patrí snaha o zvyšovanie špičkovej kvality výskumu a sociálno-ekonomickej relevantnosti prostredníctvom zvyšovania otvorenosti a príťažlivosti ERA s cieľom zrealizovať piatu slobodu (voľný pohyb poznatkov), aj ako prostredníctvom prehlbovania medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a nadväzovania bližších vzťahov so susednými krajinami. Jedným zo základných nástrojov dosahovania týchto cieľov naďalej zostáva budovanie strategických vzťahov s členskými štátmi. V prípade, že sa v Európe neinvestuje viac prostriedkov do výskumu v záujme vybudovania výskumného systému svetovej triedy, vyjde to budúce generácie draho a ohrozí to náš blahobyt. Štatistické údaje o investíciách do výskumu a vývoja[2] odhaľujú pretrvávajúcu priepasť medzi EÚ a USA, pretože intenzita výskumu a technického vývoja v EÚ stagnuje na 1,84 % hrubého domáceho produktu (HDP) a značne zaostáva za úrovňou 2,61 % v USA. Pokračujúce zvyšovanie verejných investícií do výskumu a vývoja je obzvlášť relevantné v situácii finančnej a hospodárskej krízy, pretože môže mať proticyklický účinok v čase, keď sú súkromné rozpočty na výskum a vývoj pod tlakom. Politickí činitelia by zároveň mali zabezpečiť, aby sa neodmietali súkromné investície do výskumu a vývoja a aby sa dochádzalo k minimálnemu výskytu prípadov narušenia hospodárskej súťaže z dôvodu verejných výdavkov na výskum a vývoj. Aj keď je veľmi ťažké predpovedať vplyv súčasného poklesu, štrukturálna reforma politiky výskumu a vývoja je naďalej mimoriadne dôležitá na zmiernenie účinkov krízy a konsolidáciu obnovy. Preto je výskum a vývoj hlavnou súčasťou balíka opatrení na hospodársku obnovu, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008. Komisia navrhla najmä vytvorenie troch hlavných partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom v automobilovom odvetví („Európska iniciatíva ekologických áut“), odvetví výstavby („Európska iniciatíva energeticky účinných budov“) a v oblasti zvýšeného využívania technológie vo výrobe („iniciatíva závodov budúcnosti“)[3]. Dňa 30. mája 2008 začala Rada pre konkurencieschopnosť ľubľanský proces, ktorého základným cieľom je zlepšiť riadenie politiky výskumu v celej EÚ s cieľom zrealizovať ERA[4]. Vytvára rámec na silnú účasť všetkých príslušných aktérov výskumu na vykonávaní piatich osobitných iniciatív politiky ERA, ktoré vznikli v roku 2008 (pozri oddiel 3.1). Rada pre konkurencieschopnosť prijala 2. decembra 2008 dlhodobú víziu ERA do roku 2020[5]. Táto vízia predstavuje kľúčovú referenciu na určovanie budúcich akcií, plánuje do roku 2020 dobudovať ERA, kde budú zabezpečené príťažlivé podmienky pre výskum a investovanie do odvetví s intenzívnym výskumom a vývojom v Európe prostredníctvom optimalizovanej hospodárskej súťaže, spolupráce a koordinácie v oblasti vedy. V centre vízie ERA stojí realizácia „piatej slobody“, ktorú schválila Európska rada v marci 2008[6]. Piata sloboda predpokladá voľný pohyb výskumných pracovníkov, ako aj voľný obeh vedeckých poznatkov a technológií po celej Európe. Z tohto hľadiska má zásadný význam odstránenie prekážok a vytvorenie nových stimulov na motiváciu tohto voľného pohybu a obehu vrátane prepracovania tých aspektov rôznych politík Spoločenstva, ktoré sa týkajú výskumu a poznatkov. 3. ČINNOSTI V OBLASTI VÝSKUMU A TECHNICKÉHO VÝVOJA V EÚ 3.1. Výsledky v oblasti politiky Na jarnom zasadnutí v roku 2008 začala Európska rada druhý cyklus zrevidovanej lisabonskej stratégie a znova potvrdila výskum a poznatkov ako jednu zo štyroch priorít6. Pokračovanie v plnení cieľa intenzity výskumu a vývoja EÚ a ERA boli výslovne určené ako oblasti, ktorým treba venovať zvýšenú pozornosť. Ľubľanský proces poskytuje rámec na premenu politického záväzku prijatého na vysokej úrovni a celkové riadenie ERA na konkrétny pokrok prostredníctvom spoločných akcií a udržateľných partnerstiev medzi členskými štátmi, Komisiou a príslušnými aktérmi z oblasti výskumu. V tomto kontexte sa na základe diskusií a konzultácií so zainteresovanými stranami o Zelenej knihe roku o Európskom výskumnom priestore z 2007[7] začalo v roku 2008 realizovať päť iniciatív ERA: - Bolo schválené oznámenie „Lepšia kariéra a viac mobility: európske partnerstvo pre výskumných pracovníkov“[8] s cieľom urýchliť realizáciu skutočného trhu práce pre výskumných pracovníkov. Proces jeho implementácie sa už začal. - Komisia prijala odporúčanie a zásady dobrej praxe pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie na spravovanie práv duševného vlastníctva v činnostiach zameraných na prenos poznatkov[9] s cieľom zlepšiť využívanie výsledkov výskumu financovaného z verejných prostriedkov. Na podporu vykonávania odporúčania a zásad dobrej praxe došlo k vytvoreniu pracovnej skupiny Výboru pre vedecký a technický výskum EÚ (CREST)[10] a špecializovaného fóra. - Prijalo sa oznámenie o spoločnom plánovaní verejných výskumných programov[11]. Pod záštitou Rady bola zriadená skupina pre spoločné plánovanie na vysokej úrovni, ktorá mala vybrať témy. Pod vedením členských štátov sa pracuje na vývoji spoločnej iniciatívy v oblasti neurodegeneratívnych ochorení, najmä Alzheimerovej choroby („Alzheimerova iniciatíva“). - Komisia prijala návrh na právny rámec pre Európske výskumné infraštruktúry[12]. Jeho cieľom je poskytnúť prispôsobený právny rámec, ktorý členským štátom uľahčí spoločné vytváranie a prevádzkovanie európskych výskumných infraštruktúr väčšieho rozsahu. - Prijal sa „Európsky strategický rámec pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu“ ktorý zdôrazňuje význam budovania partnerstva medzi členskými štátmi a Komisiou s cieľom posilniť koordináciu a vytvoriť synergie v oblasti vedecko-technickej spolupráce s ostatnou časťou sveta[13]. Potreba nového prístupu k medzinárodnej spolupráci vo vede a technike sa stáva naliehavejšou v dôsledku narastajúcich globálnych problémov, ako sa uvádza aj v uvedenom oznámení. Európska rada sa v júni rozhodla zriadiť v Budapešti sídlo Európskeho inštitútu pre inovácie a technológie (EIT) – iniciatívy, ktorej cieľom je lepšia integrácia troch vrcholov vedomostného trojuholníka (výskum, vzdelávanie a inovácia). Za členov správnej rady bolo vymenovaných osemnásť zástupcov z odvetvia výskumu, vyššieho vzdelávania a podnikania. Do konca roka 2009 budú vybrané a začnú pracovať prvé znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS). Najdôležitejšiu úlohu pri dosahovaní cieľu Komisie zrealizovať rôzne formy partnerstiev väčšieho rozsahu medzi verejným a súkromným sektorom zohrali v roku 2008 európske technologické platformy (ETP)[14]: prispeli k vzniku spoločných technologických iniciatív (STI), podieľali sa na priemyselných iniciatívach v kontexte Strategického plánu energetických technológií (plán SET)[15] a pomohli sformovať partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom v rámci balíka opatrení hospodárskej obnovy[16], ako sa už uviedlo. Viaceré ETP prekročili rámec svojich výskumných plánov tým, že prispeli k iniciatíve vedúcich trhov[17]. Existujúce nástroje spolupráce v rámci 7. RP, ako napríklad iniciatívy podľa článku 169 a STI[18], sa v roku 2008 ďalej vyvíjali. Komisia prijala návrh Európskeho programu metrologického výskumu podľa článku 169[19] a dospela k dohode o iniciatíve pomoci starším a chorým osobám pri samostatnom bývaní[20] a EUROSTARS[21]. Po prijatí nariadení v roku 2007, ktorými sa zriaďujú prvé štyri STI[22], Rada prijala v roku 2008 nariadenie o piatej STI pre palivové články a vodík[23]. Všetkých päť STI začalo pôsobiť v roku 2008. Pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto výročnej správe, obsahuje štatistické údaje o činnostiach STI založených v roku 2007, ktoré vykonávali v roku 2008. Ide o prvú správu o pokroku dosiahnutom týmito STI v zmysle požiadaviek článku 11 ods. 1 príslušných nariadení Rady. Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) poskytuje s podporou 7. RP úvery na investície do výskumu, vývoja a inovácie. Siedmy rámcový program prispeje na túto schému sumou do výšky 1 miliardy EUR, čo spolu so zodpovedajúcim príspevkom Európskej investičnej banky (EIB) umožní poskytnúť úvery v objeme 8 až 12 miliárd EUR. V roku 2008 podpísala EIB v rámci RSFF 16 úverov operácií v objeme 1 020 miliónov EUR. Od zavedenia RSFF v júli 2007 dosiahol celkový objem úverov poskytnutých v rokoch 2007 až 2008 v rámci RSFF 1 480 miliónov EUR. Treba poznamenať, že v decembri 2008 schválila Rada vytvorenie nástroja Európska ekologická doprava (ECTF) v rámci EIB na podporu investícií zacielených na výskum, vývoj a inováciu v oblastiach znižovania emisií a energetickej účinnosti v európskom odvetví dopravy. ECTF bude ročne investovať 4 miliardy EUR do odvetví automobilovej, leteckej a námornej dopravy. V roku 2008 sa podpísali dohody o pridružení k 7. RP s Bosnou a Hercegovinou a s Čiernou Horou. Výskumní pracovníci z 39 krajín (27 členských štátov a 12 pridružených krajín) majú teraz rovnaké práva a povinnosti zúčastňovať sa na výskumných projektoch 7. RP. Okrem toho sa v roku 2008 uzavrela predbežne uplatniteľná dohoda o vedecko-technickej spolupráci s Egyptom, podpísala sa dohoda o vedecko-technickej spolupráci s Novým Zélandom a začali sa rokovania o dohode o vedecko-technickej spolupráci s Jordánskom (ES). Ďalej boli uzavreté už predbežne uplatniteľné dohody o pridružení so Švajčiarskom a Izraelom (ES), ktoré nadobudli platnosť. Počas konferencie o pláne SET15 v Paríži bola vytvorená Európska aliancia pre energetický výskum (EERA). Počas roka 2009 vymedzia európske priemyselné iniciatívy podľa plánu SET plány pre svoje príslušné technológie. EERA zabezpečí kontinuitu výskumného programu a silnú inovačnú základňu pre iniciatívy. Komplexnú stratégiu výskumu a inovácie v oblasti IKT v EÚ poskytujú tri oznámenia[24] zaoberajúce sa oblasťou IKT. Stratégia je založená na úspechoch a skúsenostiach získaných z aktivít rámcového programu v oblasti IKT. V oznámeniach sa navrhujú akcie, ktoré sú kombináciou ponuky a dopytu v oblasti inovácie, verejného obstarávania výskumu a vývoja, ako aj partnerstiev verejného a súkromného sektora vedúcich predovšetkým k vývoju internetu budúcnosti. Navrhujú sa aj konkrétne akcie na zastavenie nejednotnosti výskumného a inovačného úsilia v oblasti IKT s cieľom lepšie koordinovať tieto snahy a v prípade potreby spojiť prostriedky. V oznámení Vývoj smerom ku koherentnej stratégii európskeho programu poľnohospodárskeho výskumu[25] sa vyzdvihuje viacero kľúčových iniciatív, ktoré majú riešiť nové problémy európskeho poľnohospodárstva. V roku 2008 sa prijalo aj oznámenie[26], v ktorom sa vymedzuje európska stratégia v oblasti námorníctva a morského výskumu. V podpore regiónov pri vykonávaní lisabonskej stratégie hrajú dôležitú úlohu štrukturálne fondy. Strategické usmernenia Spoločenstva pre kohéznu politiku sa čoraz väčšmi zameriavajú na lisabonské priority, ku ktorým patrí aj výskum. Analýza všetkých schválených operačných programov[27] ukazuje, že skoro 25 % (86 miliárd EUR) celkového objemu štrukturálnych fondov EÚ na roky 2007 – 2013 je predurčených na výskum, vývoj a inováciu[28]. 3.2. Vykonávanie rámcových programov Siedmy rámcový program (7. RP) s celkovým rozpočtom viac ako 50 miliárd EUR (2,7 miliardy EUR na 5 rokov pre 7. RP Euratomu) predstavuje kľúčový nástroj, ktorý má reagovať na potreby Európy, pokiaľ ide o pracovné miesta, konkurencieschopnosť, udržateľný rozvoj, plnenie výskumných cieľov ostatných politík Spoločenstva a budovanie vedúceho postavenia v globálnej znalostnej ekonomike. Rok 2008 bol druhým rokom vykonávania 7. RP. Na 55 výziev na predloženie návrhov prišlo okolo 14 000 návrhov, ktoré podalo viac ako 72 000 žiadateľov. Na financovanie sa vybralo približne 2 500 návrhov. V rámci 7. RP boli zriadené dve výkonné agentúry. Na vykonávanie osobitného programu 7. RP „Myšlienky“ bola vytvorená výkonná agentúra Európskej rady pre výskum (ERCEA)[29]. Výkonná agentúra pre výskum (REA)[30] bude vykonávať časti osobitných programov 7. RP „Spolupráca“ (témy vesmír a bezpečnosť), „Kapacity“ (výskum v prospech malých a stredných podnikov) a „Ľudia“ a poskytovať všeobecné služby podpory 7. RP[31] pri prijímaní alebo hodnotení návrhov, správe menovacích dekrétov s odbornými hodnotiteľmi a právnom a finančnom overovaní účastníkov rámcového programu. Desať tém určených v programe Spolupráca odráža desať kľúčových oblastí poznatkov a technológie, v ktorých je vynikajúca kvalita výskumu osobitne dôležitá na zlepšovanie schopností Európy riešiť výzvy budúcnosti. V roku 2008 bolo predložených spolu 4 619 návrhov, z ktorých sa na financovanie vybralo 787 s celkovým požadovaným príspevkom Spoločenstva viac ako 2,8 miliardy EUR. Vynakladá sa úsilie na zintenzívnenie aktivít, ktoré presahujú rámec jednotlivých tém, a spolupráce s tretími krajinami prostredníctvom zavádzania spoločných alebo koordinovaných výziev na predloženie návrhov. V rámci programu Myšlienky bola v roku 2008 uverejnená prvá výzva na predloženie návrhov na „granty pre skúsených výskumných pracovníkov“. Na základe tejto výzvy bolo prijatých viac ako 2 000 návrhov, z ktorých bolo vybraných 275 s celkovým požadovaným príspevkom Spoločenstva približne 589 miliónov EUR. Program Ľudia podporuje širokú škálu akcií na zlepšenie vzdelávania a vytvárania sietí výskumných pracovníkov, rozvoj kariéry, celoživotného vzdelávania a partnerstva medzi priemyslom a akademickou obcou. V roku 2008 bolo predložených 4 563 návrhov, z ktorých sa vybralo približne 1 200. Cieľom programu Kapacity je vyvinúť najlepšie možné prostriedky a podmienky pre európsku výskumnú obec. Na rôzne aktivity programu bolo predložených 1 659 návrhov, z ktorých sa vybralo 281 s celkovým požadovaným príspevkom Spoločenstva približne 782 miliónov EUR. Pokiaľ ide o 7. RP Euratomu , v oblasti jadrového štiepenia a ochrany proti radiácii bolo predložených 38 návrhov, z ktorých 18 bol vybraných na financovanie s celkovým požadovaným príspevkom Spoločenstva približne 52 miliónov EUR. V roku 2008 pokračovalo Spoločné výskumné centrum vo svojej výskumnej činnosti podľa osobitných programov, čím prispelo k vykonávaniu priamych akcií 7. RP s cieľom podporiť európskych politických činiteľov. V priebehu roka 2008 boli zrevidované usmernenia pre postupy náhrady. V súvislosti s etickou kontrolou, spracovaním akcií výskumu a technického rozvoja, ktoré sú citlivé z hľadiska bezpečnosti, ako aj meradlami hodnotenia došlo aj k zrevidovaniu pravidiel predkladania návrhov a príslušné postupy hodnotenia, výberu a prideľovania zákaziek[32]. Okrem toho boli v roku 2008 aktualizované pracovné programy[33] všetkých osobitných programov 7. RP. Bola zabezpečená koordinácia medziinštitucionálnych vzťahov s Radou, Európskym parlamentom, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov, ako aj s výborom CREST. Počas roka 2008 sa vykonalo niekoľko zlepšení s cieľom podporiť infraštruktúru 7. RP. Tieto zlepšenia zahŕňajú celoročnú prevádzku centrálneho hodnotiaceho zariadenia a zavedenie centrálneho registračného nástroja (URF). Pracuje sa aj na vývoji kritérií prijateľnosti, podľa ktorých môžu príjemcovia 7. RP účtovať náklady na zamestnancov na základe výpočtov priemerných nákladov na zamestnancov. Prípravné práce sa vykonali aj pri zrevidovaní 60-percentnej prechodnej paušálnej sadzby nepriamych nákladov. V priebehu roka 2008 sa potvrdila vysoká úroveň využívania informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj CORDIS (16,4 milióna návštev)[34], ako aj vysoká úroveň jej dostupnosti (97,8 %). Všetky výzvy 7. RP na predloženie návrhov boli uverejnené načas. Prieskum spokojnosti používateľov v roku 2008 ukázal vysokú úroveň spokojnosti, najmä so správami CORDIS, stránkami 7. RP a e-mailovými notifikačnými službami. Počet predplatiteľov research*eu supplements[35] sa v roku 2008 zdvojnásobil, čo dokazuje záujem používateľov o túto publikáciu. 4. VÝVOJ V čLENSKÝCH šTÁTOCH A UPLATňOVANIE OTVORENEJ METÓDY KOORDINÁCIE 4.1. Otvorená metóda koordinácie na podporu dosiahnutia cieľa 3 % V akčnom pláne 3 %[36] bola otvorená metóda koordinácie (OMK) identifikovaná ako dôležitý nástroj, ktorý má pomôcť zvýšiť intenzitu výskumu a vývoja v EÚ s cieľom priblížiť sa k 3 % HDP do roku 2010. OMK odvtedy fungovala v ročných cykloch. V decembri 2007 spustil CREST štvrtý cyklus zriadením pracovných skupín CREST na univerzitách, odborných stredísk v priemyselných odvetviach, zavedením internacionalizácie výskumu a vývoja a odborným posudzovaním zmesí politík pre Rakúsko a Bulharsko[37]. CREST organizuje aj každoročné podujatie s cieľom učiť sa jeden od druhého na základe národných reformných programov v súvislosti s lisabonskou stratégiou. Podujatie roku 2008 bolo zamerané na pokrok dosiahnutý vo vnútroštátnych investičných cieľoch a na príspevok vnútroštátnych stratégií výskumu a vývoja k realizácii európskeho výskumného priestoru. Na podporu vzájomného vzdelávania a činností na koordináciu politík, ktoré vykonáva niekoľko menších skupín členských štátov a/alebo ich regiónov vzhľadom na otázky politík, ktoré sú predmetom ich osobitného záujmu, bola vypracovaná schéma OMK-NET[38]. V dôsledku toho bola v septembri 2007 uverejnená nová výzva na predloženie návrhov a v roku 2008 bolo vybraných sedem projektov na financovanie. V konkrétnej oblasti poľnohospodárskeho výskumu hrá dôležitú úlohu pri uľahčovaní koordinácie poľnohospodárskeho výskumu v celej Európe Stály výbor pre poľnohospodársky výskum (SCAR) v úzkej spolupráci so sieťou zástupcov členských štátov pre znalostnú bioekonomiku. 4.2. Trendy vo verejných a súkromných investíciách vo výskume Intenzita výskumu a vývoja V roku 2007 dosiahla intenzita výskumu a vývoja v EÚ-27 meraná ako hrubé výdavky na výskum a vývoj v percentách HDP výšku 1,83 %. Hoci sa za rovnaké obdobie reálne výdavky na výskum zvýšili o 19,6%, v dôsledku zodpovedajúceho zvýšenia HDP intenzita výskumu a vývoja stagnovala. Stabilita intenzity výskumu a vývoja na celkovej úrovni EÚ skrýva omnoho rozmanitejší vývoj na úrovni členských štátov. Konkrétne sa za obdobie rokov 2000 – 2007 intenzita výskumu a vývoja zvýšila v 17 členských štátoch. Na druhej strane vo zvyšných desiatich členských štátov (Belgicko, Bulharsko, Grécko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko, Poľsko, Slovensko, Švédsko, Spojené kráľovstvo – ktoré spolu vytvárajú približne 47,1 % HDP EÚ-27) došlo k poklesu intenzity výskumu a vývoja za obdobie rokov 2000 – 2007. Intenzita výskumu a vývoja sa podstatne zvyšuje v krajinách s nízkou intenzitou výskumu a vývoja s výnimkou Rakúska, čo dokazuje, že rast intenzity výskumu a vývoja je hlavne procesom doháňania zameškaného. Od roku 2005 si každý členský štát (s výnimkou Bulharska) stanovuje vnútroštátny cieľ intenzity výskumu a vývoja. Tieto vnútroštátne ciele sa môžu odlišovať od celkového 3-percentného cieľa EÚ v závislosti od konkrétnej situácie každého členského štátu z hľadiska výdavkov na výskum a vývoj. Na obrázku 1 je vyznačený pokrok, ktorý jednotlivé členské štáty dosiahli (sivou), a pokrok, ktorý ešte musia dosiahnuť (modrou), aby splnili svoj cieľ intenzity výskumu a vývoja, čo dokazuje, že mnohé členské štáty (a EÚ-27 ako celok) musia vynaložiť ešte veľa úsilia, ak chcú začať dosahovať svoje príslušné ciele. Trendy vo financovaní výskumu a vývoja[39] V roku 2005 dosiahlo financovanie výskumu a vývoja zo štátnych prostriedkov v EÚ-27 percentuálny podiel na HDP 0,63 %, pričom v roku 2000 to bolo 0,64 %. Ak sa k tomuto ukazovateľu pridajú finančné prostriedky Spoločenstva a výnos z daní z predchádzajúceho obdobia, financovanie výskumu a vývoja zo štátnych prostriedkov sa dostane bližšie k úrovni dosiahnutej v USA. Rovnako ako v prípade celkovej intenzity je obraz na úrovni členských štátov dynamickejší. V období rokov 2000 – 2007 zvýšilo podporu výskumu a vývoja zo štátnych prostriedkov štrnásť členských štátov. Na druhej strane bol zaznamenaný mierny pokles v Nemecku a vo Francúzsku a určitý vzostup v Spojenom kráľovstve a Taliansku. Skutočnosť, že tieto štyri členské štáty vyčleňujú na výskum a vývoj v EÚ-27 veľmi vysoký podiel z celkového štátneho rozpočtu, vysvetľuje stagnáciu pozorovanú na úrovni EÚ. Výskum a vývoj financovaný odvetvím obchodu je v EÚ-27 na úrovni 1,00 % HDP, ktorá je podstatne vyššia v USA (1,69 % HDP) a viac ako dvojnásobná v Južnej Kórei (2,43 % HDP) a Japonsku (2,62 % HDP). Poznamenávame, že v rokoch 2000 až 2006 sa financovanie výskumu a vývoja zo súkromných zdrojov v Japonsku a Južnej Kórei podstatne zvýšilo, ale v USA sa za rovnaké obdobie znížilo. Pokiaľ ide o celkovú intenzitu výskumu a vývoja, zvýšenie financovania výskumu a vývoja v obchodných podnikoch je v zásade spojené s procesom doháňania zameškaného v členských štátoch štartujúcich z nízkej úrovne. Na zvýšenie celkového financovania výskumu a vývoja v EÚ zo súkromných zdrojov to nestačí. [pic] | ZDROJ: GR pre výskum Údaje: Eurostat, členské štáty Poznámky: (1) IT: 2006; EE, IE, AT, FI: 2008. (2) IT: 2000 – 2006; EE, IE, AT, FI: 2000 – 2008; EL: 2001 – 2007; FR, HU, MT: 2004 – 2007; SE: 2005-2007. (3) IT: 2006 – 2010; UK: 2007 – 2014; FR: 2007 – 2012; EL: 2007 – 2015; EE, IE, AT: 2008 – 2010; FI: 2008-2011. (4) IE: Cieľ intenzity výskumu a vývoja na rok 2010 odhadlo GR pre výskum. (5) BG si nestanovilo cieľ intenzity výskumu a vývoja. Obrázok 1: Intenzita výskumu a vývoja – pokrok v dosahovaní cieľov roku 2010 (v percentuálnych bodoch); v zátvorkách: intenzita výskumu a vývoja, 2007 (1) 4.3. Trendy politiky v oblasti výskumu V roku 2008 sa vnútroštátne politiky výskumu a vývoja vyvíjali ku zložitejšej a koherentnejšej zmesi politík, pričom mnohé členské štáty sa zameriavali na vykonávanie stratégií a niektoré ďalšie na vyvíjanie nových stratégií. Zhodnými trendmi sú rozširovanie rozsahu stratégií a zmena inštitucionálneho prostredia tvorby politík výskumu a vývoja. Členské štáty reagujú na finančnú a hospodársku krízu tak, že zavádzajú balíky opatrení hospodárskej obnovy, v ktorých mnohé členské štáty pripisujú veľký význam výskumu a vývoju, aj keď v niekoľkých najviac postihnutých krajinách sa očakáva podstatné krátenie verejných rozpočtov a súkromné rozpočty sú pod tlakom. Mnohé členské štáty sa rozhodli posilniť existujúce daňové stimuly v oblasti výskumu a vývoja a tak priamo poskytnúť úľavu súkromnému sektoru. Takmer všetky členské štáty sa v rámci svojho hospodárstva zameriavajú na rozvoj odvetví špičkových technológií. V mnohých členských štátoch boli určené strategicky významné oblasti vedy alebo odvetvia priemyslu, na ktoré sa má sústrediť podpora. Toto sústredenie môže mať podobu rôznych opatrení: tematické programy spolupráce v oblasti výskumu, združovanie iniciatív, špecializované tematické výskumné ústavy alebo podpora pre firmy využívajúce nové technológie (NTBF). Novátorským prístupom, ktorý nadobúda čoraz väčší význam, je sústredenie prostriedkov na základe problémov spoločnosti, a nie na základe oblastí výskumu alebo odvetví priemyslu. V mnohých členských štátoch zostáva kľúčovým aspektom reformy politiky v oblasti výskumu a vývoja zvyšovanie kvality a účinnosti verejnej výskumnej základne. V tomto kontexte je trvalým procesom inštitucionálna reštrukturalizácia verejnej výskumnej základne, ktorá sa zvyčajne riadi potrebou zabezpečiť, aby verejný výskum mohol spĺňať najvyššie štandardy v celosvetovom meradle. Je dôležité, aby politickí činitelia jednotlivých členských štátov vo vnútroštátnych politikách výslovne zohľadňovali európske hľadisko, aby čo najviac získali zo súčinnosti a spoločných bodov. Nástroje, ktoré ponúka rámcový program, zostávajú naďalej hlavnými nástrojmi používanými na koordináciu vnútroštátnych výskumných programov. Pokrok pri otváraní vnútroštátnych výskumných programov je stále obmedzený, aj keď existuje niekoľko príkladov, keď členské štáty zintenzívňujú svoju spoluprácu na dvojstrannej úrovni. V posledných rokoch mnohé členské štáty ako dodatočný spôsob posilnenia svojich vnútroštátnych systémov začali vyvíjať systémy s cieľom prilákať špičkových výskumných pracovníkov zo zahraničia. Všetky členské štáty aktívne sledujú aktivity Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry podieľajú sa na nich a v niektorých prípadoch ich dopĺňajú prácou na vývoji vnútroštátnych plánov alebo vyčlenením vnútroštátnych finančných prostriedkov na účasť na projektoch ESFRI. 5. PERSPEKTÍVY Uvedené úspechy vydláždili cestu pre rok 2009, ktorý je tretím rokom realizácie 7. RP a rokom ďalšieho rozvoja ERA. Potom, ako sa v roku 2008 začalo päť iniciatív Spoločenstva v rámci ERA, bude rok 2009 zameraný na ich implementáciu a ďalšie kroky smerujúce k realizácii vízie ERA do roku 2020. Dôležité míľniky predbežného hodnotenia 7. RP a preskúmania finančného rámca Európskej únie sú ex-post hodnotenie 6. RP, správa o pokroku 7. RP a preskúmanie ERC. 6. ZDROJE ďALšÍCH INFORMÁCIÍ Podrobnejšie informácie sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. V prípade potreby sú verejne dostupné tieto dokumenty: Výročné správy o monitorovaní rámcového programu a jeho osobitných programov; Päťročné hodnotiace správy; Pravidelné správy o kľúčových ukazovateľoch z oblasti vedy, techniky a konkurencieschopnosti, ktoré sa venujú výkonnosti Európy v oblasti výskumu, vedy, technológie a konkurencieschopnosti a poskytujú informácie o pokroku, ktorý sa dosiahol pri realizácii Európskeho výskumného priestoru; Štatistické údaje o vede a technológii v Európe (Eurostat); Štúdie a analýzy uverejňované v súvislosti s výskumnými činnosťami a politikami Spoločenstva; Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ[40]. Väčšinu z týchto dokumentov možno získať alebo objednať na týchto webových stránkach: portál EUROPA: http://europa.eu/index_en.htm; portál CORDIS: http://cordis.europa.eu; webová stránka Komisie venovaná tematike výskumu: http://ec.europa.eu/research; webová stránka ERA: http://ec.europa.eu/research/era; webová stránka „Investovanie do európskeho výskumu“: http://ec.europa.eu/invest-in-research; webová stránka ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch; webová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre výskum: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html; webová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre informačnú spoločnosť: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html; webová stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre podnikanie: http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html; webová stránka Generálneho riaditeľstva komisie pre dopravu a energetiku: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html; webová stránka Spoločného výskumného centra: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm; webová stránka Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu [1] „Komisia na začiatku každého roku zašle správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja a o šírení výsledkov za uplynulý rok a o pracovnom programe na bežný rok.“ [2] Pozri http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf. [3] KOM(2008) 800. [4] Pozri doc. 10231/08. [5] Pozri doc. 16767/08. [6] Pozri doc. 7652/1/08. [7] KOM(2007) 161. [8] KOM(2008) 317. [9] Odporúčanie Komisie K(2008) 1329. [10] Pozri http://www.consilium.europa.eu/crest. [11] KOM(2008) 468. [12] KOM(2008) 467. [13] KOM(2008) 588. [14] Pozri http://cordis.europa.eu/technology-platforms/. [15] KOM(2007) 723. [16] KOM(2008) 800. [17] Pozri http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm. [18] STI sú partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti priemyselného výskumu na európskej úrovni založené podľa článku 171 Zmluvy o ES. [19] KOM(2008) 814. [20] Ú. v. EÚ L 201, 30.7.2008, s. 49. [21] Ú. v. EÚ L 201, 30.7.2008, s. 58. [22] Prvé štyri STI sú: Inovačné lieky (nariadenie Rady 2008/73/ES, http://imi.europa.eu ), Čisté nebo (nariadenie Rady 2008/71/ES, http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (nariadenie Rady 2008/74/ES, http://www.artemis-ju.eu) a ENIAC (nariadenie Rady 2008/72/ES, www.eniac.eu). [23] Nariadenie Rady 2008/521/ES z 30. mája 2008, http://ec.europa.eu/research/fch. [24] KOM(2009) 116; KOM(2009) 184; KOM(2009) 108. [25] KOM(2008) 862. [26] KOM(2008) 534. [27] Operačný program (OP) predstavuje priority členských štátov (alebo regiónov), ktoré dostávajú príspevok z fondov. [28] Pozri http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm . [29] Pozri http://erc.europa.eu. [30] Pozri http://ec.europa.eu/research/rea. [31] S výnimkou osobitného programu Myšlienky a Euratom. [32] Pozri ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf. [33] Pozri http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes. [34] http://cordis.europa.eu [35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html [36] KOM(2003) 226. [37] Pozri http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm. [38] Pozri http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm. [39] Výskum a vývoj je financovaný zo štyroch zdrojov: vnútroštátny obchod, národná vláda, iné vnútroštátne zdroje a zahraničie. [40] Pozri http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .