Silnejším dôrazom na interoperabilitu verejného sektora sa podporuje úsilie o obnovu a odolnosť Európy, čím sa účinne spája verejná správa a politiky, ľudia a podniky v záujme bezproblémového poskytovania služieb a toku údajov. Zahŕňa to prispôsobenie politík EÚ digitálnemu veku, zaistenie účinného vykonávania politiky digitálnymi prostriedkami a interoperabilitu od fázy návrhu politík, a to v úzkom partnerstve medzi tvorcami politík a odborníkmi v oblasti IKT. Patrí sem aj budovanie účinného inovačného okruhu spolupráce pri navrhovaní a poskytovaní digitálnych verejných služieb.

Toto oznámenie je pripojené k návrhu „aktu o interoperabilnej Európe“, ktorého cieľom je stanoviť spoločné riadenie interoperability a uľahčiť spoločnú tvorbu ekosystému riešení interoperability v celej EÚ. Spoločný vývoj riešení, ako aj zdieľanie a opätovné používanie osvedčených nástrojov sú rýchlym a nákladovo efektívnym prístupom k navrhovaniu digitálnych verejných služieb. Posilnená spolupráca v oblasti interoperability je zásadná pre plné využitie potenciálu transformácie verejného sektora, zabránenie fragmentácii a zlepšenie konektivity a spoločného využívania údajov. Navrhovaný politický rámec takto prispeje k zabezpečeniu technologickej suverenity Európy a posilní digitálnu subsidiaritu. Posilnením politiky verejnej správy EÚ v oblasti interoperability sa dosahujú priority Komisie a program digitálnych politík, čím sa dosiahne pripravenosť verejného sektora Európy na digitálny vek.

2.Dosiahnutie digitalizácie interoperabilného verejného sektora

2.1. Čo je interoperabilita…

Interoperabilita verejného sektora je to, čo umožňuje správnym orgánom spolupracovať a zabezpečiť fungovanie verejných služieb naprieč hranicami, odvetviami a organizačnými ohraničeniami. Prináša prospech podnikom aj ľuďom, ktorí sú od týchto prepojených služieb závislí. Prínosom je aj pre komunity a samotné správne orgány, ktoré sú pri svojich rozhodnutiach závislé od dôveryhodných údajov z rôznych verejných alebo súkromných zdrojov a ktoré musia plniť politické ciele, často vzájomne prepojené naprieč hranicami a odvetviami. Interoperabilita zohráva úlohu v rámci organizácií a oblastí politiky a medzi nimi, najmä v prípade tých, ktoré majú silné väzby s verejným sektorom, napríklad spravodlivosť a vnútorné veci, dane a clá, doprava, životné prostredie a poľnohospodárstvo alebo zdravotníctvo, ako aj regulácia podnikov a priemyslu. Interoperabilita je zavedenou témou v digitálnych politikách EÚ a politikách EÚ v oblasti údajov.

Verejné služby sa poskytujú a používajú na rôznych úrovniach, v prvom rade na miestnej, ale aj na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni. Zriedka fungujú izolovane, keďže na výmenu údajov a poskytovanie požadovanej služby koncovým používateľom je potrebný prístup do registrov zriadených na rôznych úrovniach alebo v rôznych odvetviach. Väčšina týchto údajov sa nachádza mimo kontextu danej oblasti politiky, konkrétnej verejnej správy a čoraz častejšie aj za hranicami. To znamená, že verejné služby v celej Európe predstavujú vznikajúcu „sieť sietí“ do veľkej miery suverénnych aktérov na všetkých úrovniach verejnej správy, pričom každý má svoj vlastný právny rámec a mandáty, a pritom sú všetci vzájomne prepojení. Verejné služby obdobne ako zriadená transeurópska dopravná sieť a energetická sieť vytvárajú svoju vlastnú transeurópsku sieť založenú na interoperabilite.

Interoperabilita sa niekedy vníma ako čisto technická záležitosť. Na účinné spojenie správnych orgánov, tokov údajov a služieb však nestačí zaoberať sa len technickými aspektmi. Treba zaistiť technickú kapacitu prepojenia a sémantické pochopenie pre výmenu a spracovanie dotknutých údajov a stanoviť požadovaný organizačný a právny kontext, napríklad v súvislosti s právami na prístup k údajom, ich výmenu alebo opakované použitie. V prípade koordinácie a súdržnosti si interoperabilita vyžaduje aj prístup integrovaného riadenia. Tieto základné podmienky alebo „vrstvy“ interoperability sú stanovené v európskom rámci interoperability, koncepčnom modeli, ktorý vyvinuli odborníci z digitálneho verejného sektora z celej Európy v roku 2004 a ktorý bol odvtedy dvakrát aktualizovaný. Počas tohto obdobia sa v súlade s čoraz prepojenejším svetom interoperabilita ukázala ako dôležitý aspekt digitálnej transformácie verejnej správy a služieb.

Európsky rámec interoperability je v súčasnosti spoločne uznávaným politickým rámcom interoperability v EÚ aj mimo nej. Vzhľadom na svoje osobitné poslanie slúžiť spoločnému verejnému záujmu musí byť tento základ interoperability transparentný, inkluzívny, spravodlivý a bezpečný a pevne založený na hodnotách EÚ. Interoperabilita je to, čo umožňuje aktérom verejného sektora spájať sa, spolupracovať a vymieňať si údaje pri zachovaní suverenity a subsidiarity.

2.2. … a prečo EÚ záleží na zlepšení interoperability?

Zlepšenia výkonnosti verejného sektora vďaka úplnému zavedeniu interoperability na všetkých úrovniach správy by mohli viesť k odhadovanému zvýšeniu HDP EÚ o 0,4 %. Jednotlivci by mohli ušetriť ročne až 24 miliónov hodín alebo 543 miliónov EUR. Podniky by mohli ušetriť ročne 30 miliárd hodín alebo 568 miliárd EUR. Odhadované ročné úspory nákladov vyplývajúce z cezhraničnej interoperability sa v prípade občanov pohybujú od 5,5 do 6,3 milióna EUR a v prípade podnikov od 5,7 do 19,2 miliardy EUR.

Z prípadových štúdií takisto vyplýva, že interoperabilita má okrem zvýšenia efektívnosti pozitívny účinok aj na iné verejné hodnoty. Napríklad aktívne verejné služby alebo viacjazyčná sémantická podpora zlepšujú prístup k verejným službám a ich inkluzívnosť, čím sa zvyšuje dôvera verejnosti.

Interoperabilita je zásadná v čase krízy, ako to ukázala pandémia COVID-19. Interoperabilita bola potrebná nielen na vytvorenie digitálnych certifikátov COVID-19, ktoré sú prístupné v rámci celej EÚ, ale aj na výmenu údajov v reálnom čase o voľných lôžkach intenzívnej starostlivosti v nemocniciach. Interoperabilita pomáha, aby bol štát pružnejším a aby zaistil prístup k informáciám v reálnom v čase v rámci odvetví a administratívnych úrovní, pomáha posudzovať výkonnosť politiky a podnecuje k neustálym inováciám, spoločnému úsiliu a odstraňovaniu rozdielov medzi oblasťami politiky.

Súčasný politický rámec nezáväznej spolupráce v oblasti interoperability však nie je vhodný na čo najlepšie využitie týchto odhadovaných prínosov. Hoci odborníci na digitálnu verejnú správu a údaje vypracovali – s pozoruhodným nasadením – rozsiahle spoločné acquis EÚ v oblasti interoperability týkajúce sa postupov spolupráce, koncepcií, opakovanie použiteľných riešení, otvorených špecifikácií a nástrojov, ktoré podporujú národné reformné úsilie a zavedené politiky EÚ, pri nedávnych hodnoteniach sa zistili veľké obmedzenia tohto úplne dobrovoľného prístupu k spolupráci.

Digitálne aspekty vrátane aspektov prístupu k údajom a ich spoločného využívania sa v procese tvorby politiky často riešia príliš neskoro. Úvahy o interoperabilite nie sú „prepojené“ s verejnými službami. To znamená vysoké riziká a náklady pri vykonávaní, nevyužité príležitosti a v najhoršom prípade oslabenie rozsiahlych politík závislých od digitalizácie. Verejná správa môže byť interoperabilná len vtedy, ak sa na začiatku fázy návrhu politiky urobia správne posúdenia a rozhodnutia. Ak EÚ nebude konať s cieľom zlepšiť interoperabilitu, môže premárniť príležitosť výrazne znížiť administratívne zaťaženie. Tým by sa znížila odolnosť verejnej správy, obmedzila jej schopnosť inovácií a v najhoršom prípade by sa jej znemožnilo konať v čase krízy. Cezhraničná spolupráca orgánov verejnej správy sa musí stať rovnako prirodzenou a bezproblémovou, ako vlaky prechádzajúce hranicami alebo energia prúdiaca medzi vnútroštátnymi sieťami. Reakcia na COVID-19 len zdôraznila význam stabilnej digitálnej interakcie verejného sektora naprieč hranicami a odvetviami.

V tejto súvislosti a vzhľadom na zrýchlenú digitálnu transformáciu ministri EÚ zodpovední za transformáciu verejného sektora a vedúci pracovníci pre oblasť informatiky v členských štátoch čoraz jasnejšie hovoria o potrebe posilnenia európskej spolupráce v oblasti interoperability. Požadujú stabilnú organizačnú štruktúru, zovšeobecnenie uplatňovania európskeho rámca interoperability, určenie všeobecne akceptovaných a otvorených špecifikácií a riešení pripravených na opakované použitie. Takisto požadujú koncepciu „interoperability v štádiu návrhu“ a lepšiu koordináciu experimentovania a inovácií vo verejnom sektore vrátane spolupráce so súkromným sektorom („GovTech“). Na tieto potreby reaguje návrh Komisie na posilnenú politiku EÚ v oblasti interoperability verejného sektora.

3.Zrýchliť tempo spolupráce v oblasti interoperability v EÚ

3.1. Budovanie spoločného riadenia interoperability

Navrhovaný akt o interoperabilnej Európe sa zameriava na budovanie rámca štruktúrovanej, transparentnej a inkluzívnej spolupráce, ktorým sa zabezpečí adaptabilita a inovačná kapacita, ktoré verejný sektor potrebuje v dynamickom technickom, spoločenskom a politickom kontexte. Interoperabilitu nemôže dosiahnuť jeden subjekt zhora nadol, ani ju nemôžu dosiahnuť jednotliví aktéri zdola nahor: vyžaduje si účinnú spoluprácu medzi tvorcami politík a vykonávateľmi politík na všetkých úrovniach verejnej správy a v jednotlivých odvetviach. Takisto si vyžaduje otvorený, ale stabilný a integrovaný rámec riadenia. Taký, ktorým sa zaistí subsidiarita zavedením účinnej spoločnej zodpovednosti. Taký, ktorý je udržateľný do budúcnosti, pretože to, čo sa navrhne ako interoperabilné, zastaráva pomalšie. Taký, ktorý premení potenciál transformácie verejného sektora na realitu a ochráni verejné hodnoty. Cieľom navrhovaného aktu o interoperabilnej Európe je vytvoriť tento rámec spolupráce. Ustanovuje sa ním zriadenie riadiaceho výboru pre interoperabilnú Európu, ktorý bude riadiť spoločné úsilie v oblasti interoperability a zároveň združovať ústredné orgány členských štátov pre digitálnu transformáciu a inštitúcie EÚ. Takisto sa ním ustanovuje otvorené spoločenstvo odborníkov, profesionálov z praxe a zainteresovaných strán pre interoperabilnú Európu s cieľom zaistiť transparentnosť a prepojenie s praxou na miestnej úrovni.

Interoperabilita je vzhľadom na rýchle tempo technologického rozvoja a neustále sa meniace potreby politík pohyblivým cieľom. Vyžaduje si špecializované a otvorené právne usporiadanie priaznivé pre inovácie, ktoré zabráni odkázanosti na reguláciu a na určitého dodávateľa technológie. Ďalšie možnosti, ako je zakotvenie v súčasnosti používaných technológií v právnych predpisoch, by mohli ohroziť budúce inovácie a obmedziť schopnosť verejnej správy prispôsobiť sa meniacim sa potrebám a novým technológiám. Tvorba politík v oblasti interoperability a regulácia sama osebe musia byť inovatívne a pripravené na digitalizáciu. Cieľom navrhovaného aktu o interoperabilnej Európe je vytvoriť pre verejný sektor takýto integrovaný rámec pre inovácie.

Na vykonávanie interoperability verejného sektora je referenčným nástrojom európsky rámec interoperability. Aby sa zaistilo, že bude stále relevantný, treba ho pravidelne revidovať a aktualizovať. Vyžaduje si aj ďalšie rozvíjanie odporúčaní k vykonávaniu a podporu, napríklad na podporu nadchádzajúcich odvetvových dátových priestorov EÚ v úzkej koordinácii s Európskym dátovým inovačným výborom a s požiadavkami pripravovaného aktu o údajoch. V navrhovanom akte o interoperabilnej Európe sa stanovuje takáto pravidelná aktualizácia v súlade s reguláciou priaznivou pre inovácie a pripravenou na digitalizáciu.