Oznámenie KomisieEurópskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti budúceho internetu /* KOM/2009/0479 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.10.2009 KOM(2009)479 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti budúceho internetu OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti budúceho internetu OBSAH 1. Úvod 3 2. Ciele tohto oznámenia 4 3. Budúci internet – nástroj na ceste k „inteligentnejšiemu svetu“ 5 3.1. Trendy v oblasti inteligentnej infraštruktúry 5 3.2. Trendy vývoja budúceho internetu 7 4. Vplyv Európy na budúci internet 8 4.1. Budúci internet a RP7 8 4.2. Iniciatívy členských štátov v oblasti budúceho internetu 8 4.3. Priemyselná sféra a inovácie 9 5. Ďalšie činnosti v oblasti budúceho internetu 9 5.1. Podpora investícií do výskumu a vývoja v oblasti budúceho internetu 10 5.2. Posilňovanie iniciatív členských štátov a podpora medzinárodného rozmeru budúceho internetu 10 5.3. Budovanie verejno-súkromného partnerstva v oblasti budúceho internetu 11 6. Závery 13 ÚVOD Internet sa stal jednou z najdôležitejších infraštruktúr 21. storočia. Zabezpečuje podporu sociálneho a hospodárskeho vývoja, tak ako ho v priebehu minulého storočia zabezpečovali železničné a cestné siete a siete leteckej dopravy. Je nielen hybnou silou nového hospodárstva služieb, ale aj nástrojom podpory zavádzania „piatej slobody“ a skutočne znalostnej spoločnosti[1]. Zmeny, ktoré internet priniesol do nášho hospodárstva a spoločnosti, budú v budúcnosti ešte výraznejšie aj vďaka pokroku v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) a pribúdaniu nových podnikových a sociálnych aplikácií. Poskytovanie verejných služieb, akými sú napríklad zdravotníctvo, mobilita, monitorovanie stavu životného prostredia alebo energetické riadenie, zabezpečujú v súčasnosti komplexné infraštruktúry, ktoré tradične nie sú založené na internete. Tieto infraštruktúry by sa mohli stať „inteligentnými“ (t. j. oveľa efektívnejšími a lepšie udržateľnými) bezprostredne po plnom začlenení internetu do ich základných funkcií a procesov. Vyššiu úroveň efektívnosti a produktivity bude však možné dosiahnuť len v prípade prekonania technických prekážok prostredníctvom koncepcií, v ktorých sú zahrnuté viaceré odbory a ktoré sú založené na otvorenej inovácii. Internet vyvolal niekoľko inovačných vĺn: najprv to bolo zavedenie webu, potom integrácia komunikačných a audiovizuálnych služieb (napríklad VoIP a IPTV)[2] a najnovšie viacero on-line služieb a aplikácií. Rozsiahla integrácia viacerých technológií, akými sú napríklad distribuované výpočtové platformy, web 2.0, služby vzájomného sprístupňovania, rôzne prístupové siete so širokopásmovým pripojením, mobilné zariadenia a senzory („veci“), si však vyžaduje novú koncepciu architektúry internetu, nakoľko tá súčasná bola vytvorená pred viac ako 30 rokmi. Nové riešenia sú potrebné najmä v oblasti dôvery a bezpečnosti. Na plnenie požiadaviek moderných aplikácií na fungovanie v reálnom čase sa vyžadujú nové funkcie s čoraz väčším výkonom. Nehľadiac na technické problémy by reštrukturalizácia procesov podnikateľskej a spoločenskej interakcie, ktorú so sebou prinesie infraštruktúra budúceho internetu, mohla zainteresovaným stranám v Európe poskytnúť vynikajúcu príležitosť dostať sa do popredia novej vlny inovácie a zabezpečiť si také postavenie v rámci internetovej ekonomiky, ktoré zodpovedá ich technologickému a vedeckému know-how. V iných svetových regiónoch (napríklad v USA, Japonsku, Kórei a Číne) sa stal „budúci internet“ strategickou prioritou. V Európskej únii predstavuje jednu z priorít siedmeho rámcového programu pre výskum (RP7) v oblasti IKT (na výskum a vývoj v tejto oblasti je vyhradených približne 20 % rozpočtu IKT). Ambiciózne iniciatívy v tejto súvislosti rozbehlo aj niekoľko členských štátov. Ak chce Európa dosiahnuť vedúce postavenie v oblasti technológií a aplikácií budúceho internetu, potrebuje jednotnú koncepciu, aby mohla posilňovať viaceré snahy vyvíjané v súčasnosti na európskej úrovni a v jednotlivých členských štátoch. Európska únia prijala niekoľko opatrení v rámci širšej politickej koncepcie týkajúcej sa internetu, napríklad s cieľom urýchliť zavádzanie inovačných internetových technológií, ako je IPv6,[3] a vytvoriť priaznivé prostredie pre vznik „internetu vecí“[4], pričom podporuje základné zásady správy internetu: zásadu prepojiteľnosti koncových zariadení, otvorenosť a interoperabilitu. Je potrebné využiť prvotné prínosy dlhodobých investícií do výskumu, a to prostredníctvom krátkodobých a strednodobých iniciatív v oblasti inovácií. Tie môžu v Európe podporiť vznik nových priemyselných podnikov a nástup nových poskytovateľov služieb. V súčasnosti je nevyhnutná komplexná koncepcia digitálnej spoločnosti a digitálneho hospodárstva. Internet budúcnosti bude jej súčasťou, či jedným zo základných stavebných kameňov. Táto koncepcia bude spoločne s opatreniami uvedenými v tomto oznámení začlenená do komplexného programu európskej digitalizácie, ktorý Komisia predloží v priebehu nasledujúceho roku. Cieľom bude prekonať prekážky na ceste k skutočnému digitálnemu trhu, podporiť investície do vysokorýchlostného internetu a predchádzať vzniku neprijateľného „digitálneho rozdelenia“[5]. CIELE TOHTO OZNÁMENIA Predpokladaný vývoj technológií budúceho internetu a smerovanie k využívaniu inteligentných infraštruktúr (v oblasti energetiky, mobility, zdravotníctva, pracovnej činnosti, životného prostredia atď.) poskytujú Európe príležitosť dosiahnuť pokrok na ceste k budovaniu udržateľného hospodárstva, čo je v súlade s balíkom opatrení na hospodársku obnovu, ktorý Komisia prijala 26. novembra 2008[6]. Stimulovanie technológií budúceho internetu ich využívaním v rámci inteligentných infraštruktúrach ponúka príležitosť na posilnenie európskej konkurencieschopnosti v oblasti novovznikajúcich technológií a systémov (ako napríklad senzorické siete[7] alebo tzv. cloud computing) a umožní meranie, sledovanie a spracovávanie obrovských objemov údajov[8]. Cieľom tohto oznámenia je poskytnúť rámec umožňujúci v čo najväčšej miere využiť tieto trendy, podporiť vznik „inteligentnej“ spoločnosti a zároveň posilniť konkurencieschopnosť európskeho odvetvia IKT, a to najmä prostredníctvom týchto krokov: - využitím opatrení prijatých na úrovni EÚ s cieľom rozšíriť hranice internetových technológií, - konsolidáciou krátko- až strednodobej koncepcie pri opakovanom zdôraznení kľúčových aspektov a podporou nových iniciatív, ktoré Európe pomôžu získať vedúce postavenie v oblasti budúceho internetu, - prípravou na rozbehnutie iniciatívy verejno-súkromného partnerstva (VSP) v oblasti budúceho internetu , ktorú podporujú aj členské štáty[9] a zástupcovia odvetví priemyslu[10]. Aby sa táto príležitosť dala využiť, je potrebné: - naviazať úzke partnerstvá medzi zainteresovanými stranami z rôznych sfér, IKT a oblasťou inteligentných infraštruktúr, - prekonať roztrieštenosť a dosiahnuť kritický objem na úrovni EÚ, - posilňovať konkurenciu, otvorenosť a normalizáciu, zapojiť spotrebiteľov/občanov, zabezpečiť dôveru, bezpečnosť a ochranu údajov a pritom uplatňovať ako základné zásady transparentné a demokratické riadenie a kontrolu ponúkaných služieb. Prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva poháňaného sférou priemyslu a vykonávaného pri využití súčasných mechanizmov rámcového programu v nastávajúcich pracovných programoch IKT na roky 2011 – 2013 sa zabezpečí rýchly štart týchto aktivít. VSP zúročí činnosť piatich európskych technologických platforiem[11] (ETP) pri vzájomnom prepojení otázok súvisiacich s internetom v rámci ich príslušných strategických výskumných plánov. BUDÚCI INTERNET – NÁSTROJ NA CESTE K „INTELIGENTNEJšIEMU SVETU“ V celosvetovom meradle sa rozbehli viaceré iniciatívy, cieľom ktorých je „urobiť inteligentnejšou“ infraštruktúru podporujúcu sociálne aplikácie. Reagujú na potrebu budovať lepšie udržateľné a efektívnejšie hospodárstvo, zabezpečiť harmonizované využívanie prírodných zdrojov, zmierňovať účinky zmeny klímy a chrániť naše životné prostredie. Tieto snahy veľmi pozorne sleduje verejnosť. V podmienkach Európy predstavuje „klimaticko-energetický balík“[12] ambiciózny politický rámec na prehodnotenie infraštruktúry, ktorá slúži potrebám verejnosti. Trendy v oblasti inteligentnej infraštruktúry V rámci mnohých týchto iniciatív sa bude v rozsiahlej miere využívať prepojiteľnosť a distribuované spracovanie informácií na zmenu koncepčného riešenia obchodných a prevádzkových procesov a na ich „zinteligentnenie“. Ako príklad inteligentnej infraštruktúry možno uviesť: - Inteligentné energetické sústavy: Výroba elektrickej energie sa na celom svete takmer zdvojnásobí z približne 17,3 bilióna kilowatthodín (kW) v roku 2005 na 33,3 bilióna kW v roku 2030. Energetické sústavy budú čoraz častejšie vystavené riziku preťaženia a výpadkov. Vďaka pripojeniu na internet, výpočtovému výkonu, digitálnym senzorom a diaľkovému riadeniu systému prenosu a distribúcie sa umožní, aby boli sústavy inteligentnejšie, ekologickejšie a efektívnejšie[13]. „Inteligentné sústavy“ alebo „internet energetiky“ môžu v porovnaní so súčasnými sústavami lepšie reagovať na požiadavky a môžu byť interaktívnejšie a transparentnejšie. Môžu lepšie riadiť nové zdroje obnoviteľnej energie, umožniť koordinované nabíjanie zariadení a poskytovať spotrebiteľom informácie o úrovni ich spotreby. Výrobcom a distribútorom umožnia účinnejšiu kontrolu ich sústav a prispejú k znižovaniu emisií skleníkových plynov. V rámci niektorých pilotných projektov používanie súčasných internetových technológií umožnilo znížiť mimoriadne vysoké zaťaženie o viac ako 15 %. - Inteligentné systémy zamerané na informácie o životnom prostredí: Zber údajov o životnom prostredí v reálnom alebo takmer reálnom čase pomocou senzorických sietí sa využíva v čoraz väčšej miere. Vyžaduje si pripojenie na internet na účely správy, šírenia a integrácie údajov v komplexných informačných systémoch. Očakáva sa, že tieto služby týkajúce sa informácií o životnom prostredí posilnia aj rad odvetví, akými sú napríklad určovanie polohy a prevádzka rôznych centier na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, efektívna správa inteligentných budov, bezpečnejšie systémy cestnej dopravy alebo informovanosť širokej verejnosti o environmentálnych rizikách a hrozbách[14]. - Inteligentné systémy v oblasti dopravy a mobility: Odhaduje sa, že dopravné zápchy stoja Európu 135 miliárd EUR ročne. V samotnom Nemecku predstavujú podľa odhadov spotrebu 33 miliónov litrov paliva a 13 miliónov prečakaných hodín denne. Hospodárske straty tak denne dosahujú 250 miliónov EUR[15]. Výstavba nových ciest nie je v mnohých prípadoch najlepším riešením. Za sľubnú alternatívu sa považujú „inteligentné“ cesty a vybavenie vozidiel inteligentnými dopravnými systémami (ITS)[16]. Ako príklad možno uviesť senzorické siete, zariadenia rádiofrekvenčnej identifikácie a systémy určovania polohy[17]. Internet predstavuje riešenie, ako prepojiť tieto rôznorodé technológie a zefektívniť mobilitu prostredníctvom riadenia prostriedkov verejnej aj súkromnej dopravy, informácií pre cestujúcich a nástrojov rozhodovania v reálnom čase, pričom tento spôsob ďaleko prevyšuje možnosti, ktoré ponúkajú súčasné riešenia[18]. - Inteligentné systémy v zdravotníctve: V záujme znižovania nákladov na zdravotnú starostlivosť a zvyšovania pohodlia pacientov sa lekárska starostlivosť v čoraz väčšej miere poskytuje v domácom prostredí a nie v nemocniciach. Výskumné experimenty sa v súčasnosti zameriavajú na vývoj technológií pre „inteligentné“ prostredie, ktoré bude schopné pomáhať pacientom a uspokojovať ich informačné a komunikačné potreby. Tieto technológie spájajú zariadenia (senzory, ovládače, špeciálny hardvér a vybavenie), siete a platformy služieb s cieľom prepojiť a využívať informácie o zdravotnom stave pacientov, ich záznamoch, alergiách a chorobách. Tieto obrovské databázy možno používať buď na účely zdravotnej starostlivosti alebo výskumu a štatistiky. Takéto sieťové infraštruktúry sú typickým príkladom internetových technológií, ktoré posilňujú hospodársku a sociálnu efektívnosť dôležitých každodenných procesov. Niekoľko európskych miest už rozbehlo pilotné projekty v týchto oblastiach, hoci v malom rozsahu: Štokholm (systém dopravy), Amsterdam (mobilita a pracovná činnosť), Malta (energetická sústava), Paríž (zdravotná starostlivosť) a mnohé ďalšie na celom svete. Do tohto úsilia sa už zapájajú popredné internetové spoločnosti. Tento trend sa bude v budúcnosti rozširovať, čím sa pre aktérov z verejnej aj súkromnej sféry otvoria nesmierne možnosti. Nastal čas, aby sa Európa chopila tejto príležitosti a vypracovala ambicióznu koncepciu zameranú na budovanie infraštruktúr zdokonalených prostredníctvom internetu . Trendy vývoja budúceho internetu Rozsah a intenzita využívania nových aplikácií vzbudzuje aj obavy vzhľadom na kapacitu súčasnej internetovej infraštruktúry: - Prístupová rýchlosť sa neuveriteľne zvyšuje. Viacero členských štátov EÚ plánuje do roku 2015 dosiahnuť prístupovú rýchlosť aspoň 100 Mb/s. Iné krajiny na svete (napríklad Kórea) si stanovili cieľ zabezpečiť do roku 2012 prístupovú rýchlosť 1Gb/s vo vnútroštátnom meradle, čo je 250-násobne viac v porovnaní so súčasnou priemernou rýchlosťou prístupu so širokopásmovým pripojením. - Miera prenosu údajov cez internet každoročne rastie o 60 %. Trendy ako vzájomné sprístupňovanie, spoločné využívanie videozáznamov a on-line televízia s vysokým rozlíšením sú dôvodom, prečo bude prenos údajov aj naďalej prudko rásť. Problematické otázky ešte zhoršuje súčasná nedostatočná podpora investícií do infraštruktúry. - Počet užívateľov internetu vzrastie do roku 2012 o ďalšiu miliardu pri celosvetovom rozšírení širokopásmových mobilných služieb, hoci internet nie je navrhnutý tak, aby podporoval využívanie mobilných služieb. - Na internete a webe sa zvyšuje počet vírusov a útokov. Narastá aj počet prípadov krádeží elektronickej totožnosti a narušenia súkromia následkom nevhodného nakladania s osobnými a kľúčovými obchodnými údajmi. Pri hromadnom zavádzaní infraštruktúry založenej na senzoroch a pri obrovskom náraste zariadení pripojených na internet pravdepodobne vzrastú aj bezpečnostné obavy a zvýši sa zraniteľnosť, čím sa prudko znásobia aj príležitosti na počítačovú kriminalitu. Tento problém ešte viac sťažuje absencia „dôveryhodných prostredí“. - Internetové služby[19] rastú ako huby po daždi. Tento rast sa podporuje aj príchodom nových modelov známych ako modely otvorenej inovácie a tzv. cloud computing[20]. Cloud computing výrazne obmedzuje prekážky pri vstupe na trh poskytovateľov služieb, najmä MSP. - Rôznych zariadení, senzorov, služieb a „vecí“ pripojených on-line budú možno bilióny. Súčasná infraštruktúra bude vďaka tomu „inteligentnejšia“ a všetky tieto služby budú môcť využívať tak široká verejnosť, ako aj podnikatelia a verejná správa. Pokiaľ ide o sociálne aplikácie, je potrebné posilniť našu schopnosť zavádzať komplexné stratégie. Čisto technická odpoveď na výzvy, ktoré tieto trendy so sebou prinášajú, nie je dostatočným riešením. Je nutné zabezpečiť užšie prepojenie vývoja technológií s požiadavkami užívateľov a aplikácií. VPLYV EURÓPY NA BUDÚCI INTERNET Budúci internet a RP7 Komisia už uznala význam budúceho internetu [21]. Prostredníctvom RP7 sa prijali kroky potrebné na zaistenie vedúceho postavenia Európy v oblasti nových technológií. Súčasné výskumné snahy Európy v oblasti budúceho internetu predstavuje 90 projektov, na ktorých sa zúčastňuje viac ako 500 európskych subjektov a na ktoré EÚ vyčlenila celkové finančné prostriedky vo výške približne 400 miliónov EUR, rozdelené v priemere na obdobie každých dvoch rokov. Táto činnosť zahŕňa aj iniciatívu „FIRE“, ktorá podporuje experimentálne testovacie zariadenia veľkého rozsahu. Ich úlohou je posudzovať technológie budúceho internetu a predvídať budúce požiadavky a sociálne a hospodárske dôsledky. Skoré zavedenie a testovanie budúceho internetu[22], ako aj experimenty s ním sa podporujú aj v rámci výskumnej siete GÉANT. Tieto investície značnou mierou prispeli k užšej spolupráci výskumných pracovníkov v Európe, a to vytvorením zhromaždenia pre budúci internet (FIA – Future Internet Assembly)[23]. Doterajšie výsledky výskumu je potrebné upevniť: - prehĺbením väzieb medzi rôznymi technologickými sférami, ktoré prispievajú k budovaniu budúceho internetu, - dôkladným pochopením sociálno-hospodárskych požiadaviek a z nich vyplývajúcich technologických dôsledkov, - stimulovaním využívania vysokorýchlostných výskumných sietí (akou je napríklad GÉANT) s cieľom podporiť zavádzanie budúceho internetu, jeho testovanie a experimentovanie s ním. Iniciatívy členských štátov v oblasti budúceho internetu Vnútroštátne iniciatívy sa rozbehli v rade členských štátov. Vzhľadom na rôznorodosť tém, stratégií a priemyselných politík skúmala v roku 2008 pracovná skupina zložená zo zástupcov členských štátov možnosť vypracovať spoločné stratégie v tejto oblasti[24]. Členské štáty vo svojej správe vyzdvihli ako prínos „podporu zavádzania aplikácií celoeurópskeho rozsahu a zriaďovanie experimentálnych pracovísk a testovacích zariadení“ . V záujme koordinácie vnútroštátnych iniciatív bolo zriadené „fórum pre budúci internet“ (FIF)[25], ktoré je prejavom odhodlania členských štátov riešiť otázku vývoja budúceho internetu spoločne, a to vzájomnou výmenou informácií, najlepšej praxe a referenčných technológií a aplikácií. Podporuje aj zavádzanie inovačných riešení v otázkach spoločných požiadaviek (napríklad prostredníctvom verejného obstarávania). Priemyselná sféra a inovácie Z pohľadu priemyselnej politiky Európska komisia podporuje vytváranie partnerstiev priemyselnej sféry a akademickej obce, ktoré spoločne využívajú koherentné výskumné plány. Päť európskych technologických platforiem (ETP) sa v súčasnosti aktívne zaoberá technológiami a systémami súvisiacimi s budúcim internetom. Ide o platformy eMobility, NEM, NESSI, ISI a EPoSS. Tieto ETP pomohli stanoviť priority výskumu na európskej úrovni. Nastal čas na cielenejšie a lepšie integrované partnerstvo medzi zainteresovanými subjektmi so zameraním sa na spoločné ciele v priemyselnej oblasti. Na tento účel sa skupina popredných európskych spoločností z oblasti IKT chopila iniciatívy zameranej na vymedzenie obsahu a štruktúry verejno-súkromných partnerstiev. ĎALšIE čINNOSTI V OBLASTI BUDÚCEHO INTERNETU Budúci internet nebude len „to isté vo väčšom množstve“, ale bude skôr infraštruktúrou zahŕňajúcou vo veľkom rozsahu nové technológie s potenciálom priniesť úplne nový druh aplikácií a obchodných modelov. Európa musí v kontexte svojho pripravovaného digitálneho programu riešiť súvisiace výzvy a priority. Určili sa tri navzájom súvisiace smery: - podpora investícií do oblasti vedy a výskumu s veľkým stimulačným účinkom na súkromné investície, - posilňovanie iniciatív členských štátov a - budovanie verejno-súkromného partnerstva so zainteresovanými stranami v priemyselnom odvetví. Do ďalších navrhovaných činností sa budú podľa potreby premietať zásady otvorenosti, demokratického riadenia významných zdrojov, transparentnej správy, zapojenia užívateľov prostredníctvom schém otvorenej inovácie, dôveryhodnej ochrany a bezpečnosti údajov ako hlavné zásady internetu budúcnosti. Podpora investícií do výskumu a vývoja v oblasti budúceho internetu Budúci internet si vyžaduje dlhodobú koncepciu, v rámci ktorej sú potrebné trvalé investície do výskumu, pričom sa musí predchádzať narušeniu hospodárskej súťaže. Ďalšie činnosti: na podporu stredno- až dlhodobých činností výskumu súvisiacich s budúcim internetom mimo rámca navrhovaného VSP chce Komisia vyčleniť v pracovnom programe pre IKT siedmeho rámcového programu na roky 2011 – 2013 aspoň 200 miliónov EUR ročne. Komisia vo svojich regulačných a výskumných politikách príjme na riešenie otázky budúceho internetu komplexnú stratégiu v oblasti výskumu a vývoja s cieľom prekonať technické prekážky a zároveň zohľadniť problematiku zapojenia užívateľov, správy, normalizácie a práv duševného vlastníctva. Komisia bude aktívne podporovať zhromaždenie pre budúci internet ako nástroj konsolidácie výskumu a vývoja, šírenia výsledkov, skúmania ďalších priorít a alternatív výskumu/procesu zavádzania, znižovania roztrieštenosti snáh a podpory aplikácií budúceho internetu využitím smerovania k „inteligentnej infraštruktúre“. | Posilňovanie iniciatív členských štátov a podpora medzinárodného rozmeru budúceho internetu - Iniciatívy členských štátov, hoci sú významné, budú v prípade potreby takisto využívať prínosy vyplývajúce z transparentnosti a spoločných stratégií. Komplexnosť budúceho internetu, ktorý spája veľké spoločenstvá zainteresovaných strán a odborníkov, si vyžaduje štruktúrovaný mechanizmus, aby bolo možné zabrániť roztrieštenosti snáh a určiť ciele v spoločnom záujme. Ak sa má stať Európa vplyvnejším aktérom na medzinárodnej scéne, je potrebné zladiť rôzne iniciatívy. Na to je absolútne nevyhnutná spoločná akcia. Ďalšie činnosti: Komisia bude aktívne podporovať ambiciózny pracovný program fóra členských štátov pre budúci internet s cieľom znížiť roztrieštenosť snáh, určiť najlepšiu prax a maximalizovať rozšírenie aplikácií budúceho internetu s významom pre spoločnosť (napríklad aj prostredníctvom verejného obstarávania). Komisia bude pravidelne informovať fórum pre budúci internet o pokroku dosiahnutom v rámci VSP v úsilí zameranom na znižovanie roztrieštenosti snáh a spoločné využívanie najlepšej praxe. Komisia zvýši úsilie o posilnenie bilaterálnej a multilaterálnej medzinárodnej spolupráce EÚ s inými poprednými iniciatívami v oblasti budúceho internetu. Jej cieľom bude podporiť celosvetové normy a interoperabilitu budúceho internetu, čo je v súlade s politikou, ktorú Komisia prijala v tejto oblasti[26]. | Budovanie verejno-súkromného partnerstva v oblasti budúceho internetu - Budúci internet urýchli ďalšiu priemyselnú revolúciu, ktorá bude výzvou pre prevádzkovateľov internetu, vývojárov služieb a výrobcov zariadení, aby spolupracovali v partnerstve so zainteresovanými stranami z verejnej sféry. V záujme uspokojenia dopytu po inteligentnejších službách je možné posilniť tento trend zúročením priebežných výsledkov dlhodobého výskumu. V tejto súvislosti prišli nedávno zástupcovia priemyselnej sféry s iniciatívou[27] a návrhom[28] vytvoriť verejno-súkromné partnerstvo v oblasti budúceho internetu založené na spoločnej činnosti vyvíjanej od polovice roku 2008. Základnou charakteristikou takéhoto VSP by mala byť snaha rozvíjať otvorené, normalizované medziodvetvové platformy služieb. Z pohľadu európskej politiky sú odvetvia ako zdravotníctvo, mobilita, životné prostredie a energetické riadenie prvoradými kandidátmi, ktorí by mohli využívať nové „inteligentné“ infraštruktúry posilnene internetom, ktoré uľahčia rýchle rozšírenie a prijatie služieb miliónmi užívateľov a spotrebiteľov. Obsah a zameranie VSP Cieľmi navrhovaného VSP by mali byť: 1. zvýšiť účinnosť obchodných procesov, prevádzky infraštruktúr a aplikácií s veľkým významom pre spoločnosť. Mala by sa pri tom využívať prehodnotené internetové architektúry, služby a technológie v kontexte aplikácií veľkého rozsahu; 2. riešiť otázku architektúr a platforiem služieb vychádzajúc z dlhodobých požiadaviek internetu. Zároveň by VSP malo podporovať európsky priemysel pri riešení výziev, ktoré so sebou prinášajú inteligentné infraštruktúry, a prispievať k politikám EÚ z hľadiska inovácií, udržateľného rastu, energetiky a cieľov v oblasti životného prostredia; 3. posilniť medziodvetvové partnerstvá v priemyselnej sfére budované pozdĺž hodnotového reťazca budúceho internetu a zapojiť do tohto procesu užívateľov a predstaviteľov verejných orgánov na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni; 4. stimulovať budovanie internetovej infraštruktúry ako otvorenej, bezpečnej a dôveryhodnej platformy na zavádzanie sieťových aplikácií vychádzajúc pritom zo schém otvorenej inovácie zameraných na užívateľa; 5. riešiť regulačné a politické otázky, akými sú napríklad interoperabilita, otvorenosť, normy, bezpečnosť údajov a ochrana súkromia v kontexte budúceho internetu a možností „inteligentného“ používania. V tejto súvislosti sa môže riešiť aj otázka požadovaných metodík, postupov a najlepšej praxe, aby bolo možné zohľadniť nadnárodné aspekty (napríklad predchádzanie počítačovej kriminalite), ktoré si vyžadujú veľkú mieru spolupráce verejného a súkromného sektora. Pri riešení týchto otázok netechnického charakteru bude rozhodujúcim prínosom účasť verejného sektora na VSP; 6. v prípade potreby využiť v čo najväčšej možnej miere spoločenskú pomoc prostredníctvom zapojenia občianskej spoločnosti/spotrebiteľských organizácií. Realizácia VSP Rýchla realizácia VSP si vyžaduje najmä využívanie nástrojov RP7, pričom cieľom je dosiahnuť včasné výsledky v strednodobom výhľade pred rokom 2015. V rámci poslednej etapy realizácie tematickej oblasti IKT RP7 (roky 2011 – 2013) Komisia zamýšľa prideliť 300 miliónov EUR na rozbehnutie tejto iniciatívy s kritickým objemom zainteresovaných strán, internetových technológií a modelov aplikácií. Tieto finančné prostriedky sa vyčlenia v rámci súčasného rozpočtu pracovného programu v oblasti IKT a doplnia činnosť zameranú na riešenie dlhodobejších výziev výskumu. V rozvoji VSP budú hlavnú úlohu zohrávať výskumná obec a členské štáty. Komisia začala pracovať na preskúmavaní právnych a správnych štruktúr spoločných technologických iniciatív (STI). Cieľom je využiť skúsenosti nadobudnuté pri zriaďovaní súčasných STI, ako aj zabezpečiť, aby STI dosahovali svoje ciele v plnej miere. Vzhľadom na dosiahnutý pokrok preskúma Komisia spoločne so zástupcami súkromného sektora možnosť vytvoriť v tejto oblasti budúcu STI, ktorá by mohla priniesť výhody z hľadiska štruktúrovanejšej podpory VSP na základe schváleného strategického výskumného programu, významných zdrojov z verejného aj súkromného sektora a silného spoločného záujmu dosahovať výsledky. Ďalšie činnosti: Komisia vypracuje pracovný program, ako aj osobitné hodnotenie a pracovný postup pre VSP v oblasti budúceho internetu v spolupráci so zainteresovanými stranami z priemyselnej sféry, pričom využije mechanizmy súčasného pracovného programu. Komisia zamýšľa prideliť 300 miliónov EUR v rámci pripravovaných pracovných programov v oblasti IKT na obdobie rokov 2011 – 2013. Prvá výzva na predloženie návrhov sa plánuje na rok 2010. Komisia od zástupcov priemyselných odvetví očakáva, že do polovice roka 2010 vymedzia obsah VSP v záujme dosiahnutia dvoch cieľov: i) rozšíriť európske priemyselné know-how v oblasti technológií a systémov budúceho internetu a ii) podporiť zavádzanie aplikácií zdokonalených prostredníctvom budúceho internetu a významných pre spoločnosť. Komisia vyzýva členské štáty, najmä prostredníctvom fóra pre budúci internet, aby podporili VSP v oblasti budúceho internetu a pomohli lepšie vymedziť politické požiadavky a požiadavky na používanie. Po preskúmaní právnych a správnych štruktúr STI sa Komisia bude zaoberať možnosťou zriadiť STI v oblasti budúceho internetu. | ZÁVERY - Postupné zmeny a izolované obchodné inovácie už samy osebe nestačia na využívanie očakávaných prínosov budúceho internetu. V úsilí prinášať zmeny a zavádzať požadované nové modely služieb zohrávajú rozhodujúcu úlohu prierezové reakcie založené na spolupráci výskumných subjektov, odvetvia IKT, zainteresovaných strán z mnohých sfér verejných služieb a vývojárov aplikácií. Úspešnosť flexibilných koncepcií založených na otvorenej inovácii, ktoré uprednostňujú nových účastníkov a nové nápady, závisí od výkonnosti sietí a od využívania celého potenciálu služieb poskytovaných prostredníctvom internetu. Cieľom tohto oznámenia je navrhnúť spôsob, akým by mal pokračovať rozvoj budúceho internetu a zabezpečiť Európe popredné postavenie pri rozvíjaní inteligentných celoeurópskych infraštruktúr založených na internete pri súčasnej podpore politických cieľov EÚ. V tomto kontexte treba urýchlene vybudovať verejno-súkromné partnerstvo poháňané sférou priemyslu ako doplnenie súčasného dlhodobejšieho výskumu podporovaného v pracovnom programe pre IKT siedmeho rámcového programu. V rámci ambiciózneho programu orientovaného na inovácie bude VSP pomáhať pri mobilizácii priemyselného potenciálu a podnikateľov. Komisia sa prostredníctvom tohto VSP zaväzuje pôsobiť ako hybná sila tohto úsilia. Zároveň vyzýva Európsky parlament, Radu a všetky zainteresované strany, aby spolupracovali pri dosahovaní týchto sľubných cieľov. [1] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf. [2] Technológia hlasu cez internetový protokol, televízne vysielanie cez internet. [3] KOM(2008) 313 v konečnom znení, „Akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe“. [4] KOM (2009) 278 v konečnom znení, „Internet vecí – akčný plán pre Európu“. [5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf [6] KOM (2008) 800 v konečnom znení, „Plán hospodárskej obnovy Európy“. [7] V rámci energetických sústav sa na celom svete nainštalovalo 76 miliónov senzorov. Tento počet sa približne v priebehu nasledujúcich štyroch rokov zdvojnásobí. [8] Pozri napríklad položku 44, KOM(2009) 279/4, „Udržateľná budúcnosť dopravy: smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách.“ [9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16616.en08.pdf. [10] http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf. [11] ETP eMobility, NEM, EPoSS, ISI, NESSI. [12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm [13] Na ceste k spotrebiteľovi môže dochádzať k energetickým stratám až do výšky 40 %. [14] Pozri napríklad údaje o kvalite vody na kúpanie na webovej stránke Európskej environmentálnej agentúry: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer. [15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html. [16] KOM(2008) 886 v konečnom znení/2, „Akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe“. [17] Môžu vychádzať z globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS) alebo z iných technológií na určovanie polohy. [18] Nedávne pilotné projekty realizované v mestách už poukázali na to, že vďaka súčasnej technológii je možné znížiť dopravné zápchy o 20 % a emisie výfukových plynov o 12 %. [19] Typickým príkladom sú služby ako Gmail, Facebook, Amazon , e-Bay…. [20] Cloud computing je výpočtovým modelom, v rámci ktorého sú zdroje poskytované ako služba prostredníctvom internetu. Poskytovatelia služieb tieto zdroje nevlastnia ani nespravujú. [21] KOM(2008) 594, „Oznámenie o budúcnosti sietí a internetu“. [22] Pozri oznámenie „Infraštruktúry IKT pre elektronickú vedu“:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:SK:PDF. [23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html. [24] Správa pracovnej skupiny pre budúci internet zloženej z riaditeľov výskumu IKT jednotlivých členských štátov:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf. [25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm. [26] KOM(2008) 588, „Európsky strategický rámec pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu“. [27] Na základe európskych technologických platforiem (eMobility, NEM, NESSI, ISI a EPOSS). [28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.