SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 12.12.2011 
SEK(2011) 1551 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení a dop ĺňa 
smernica 2003/98/ES o opak ovanom použití informác ií verejného sektora  
{KOM(2011) 877 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1552 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. ROZSAH A KONTEXT  
1.1. Rozsah 
Toto posúdenie vplyvu je zamerané na otázku, či v súvislosti s vývojom  na trhu opakovaného 
použitia informácií verejného se ktora existuje potreba zmeni ť a doplniť ustanovenia smernice 
2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora ( ďalej len „smernica 
o informáciách verejného sektora“), v ktorej  sa ustanovili základné  pravidlá opakovaného 
použitia informácií verejného sektor a na celom území EÚ. Komisia zoh ľadnila zmeny na trhu 
opakovaného použitia vrátanie zmien, ku ktorým došlo na základe smernice, a posúdila, či 
naďalej existujú prekážky a ako ich čo najlepšie vyrieši ť.  
1.2. Kontext 
Smernica o informáciách verejného sekt ora bola prijatá 17. novembra 2003. Ú čelom právneho 
rámca ustanoveného v smernici je realiz ácia hospodárskeho potenciálu údajov v držbe 
verejných správ prostredníctvom ich spríst upnenia na opakované použitie na obchodné 
i neobchodné ú čely s cieľom stimulova ť inováciu.  
Smernica o informáciách verejného sektora je jedným zo stavebných prvkov Digitálnej 
agendy pre Európu a stratégie Európa 2020 zameraných na inteligentný, udržate ľný 
a inkluzívny rast1. V Digitálnej agende toto preskúmanie figuruje ako k ľúčové opatrenie (1c). 
Hospodársky význam otvoreného prístupu k zd rojom údajov vrátane údajov verejnej správy 
sa v súčasnosti už vo všeobecnosti uznáva. Napríklad pod ľa štúdie periodika The Economist 
z roku 2010 sa údaje stali „ hospodárskou vstupnou surovinou takm er na rovnakej úrovni ako 
kapitál a pracovná sila “2, zatiaľ čo v závere čnej správe Digitálnej Británie (Digital Britain 
Final Report) sa údaje ozna čujú ako „ mena inovácie … životná si lá znalostnej ekonomiky “3. 
Otvorený prístup k verejným údajom je však nielen hnacím motorom inovácie a tvorivosti, 
ktoré stimulujú hospodársky rast, ale podporuje aj transparentnos ť a zvýšenú efektívnos ť 
verejnej správy, pri čom sa zvyšuje aj možnos ť brať ju na zodpovednos ť.  
V nedávno vykonanej štúdii sa odhadla ve ľkosť trhu s informáciami verejného sektora v roku 
2008 na 28 miliárd EUR na celom území EÚ4, pričom by však celkové hospodárske zisky pre 
EÚ27 z ďalšieho otvorenia prístupu k informáciám verejného sektora mohli bez ťažkostí 
dosiahnuť hodnotu 40 miliárd EUR ro čne. Celkové priame a nepriame hospodárske zisky z 
informácií verejného sektora celého hospodá rstva EÚ27 by sa tak pohybovali na úrovni 140 
miliárd EUR ro čne5, z čoho jednozna čne vyplýva, že intenzívnejšie opakované použitie 
informácií verejného sektora je spojené s výraznými hospodárskymi výhodami. Zostáva úloha 
poskytnúť trhu optimálny právny rámec na u ľahčenie a stimuláciu obchodného 
a neobchodného opakovaného použi tia verejných údajov.  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments (Preskúmanie aktuálnych 
štúdií o opakovanom použití informácií verejného sekt ora a súvisiacom vývoji na  trhu), G. Vickery, 
august 2011. 
5 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments (Preskúmanie aktuálnych 
štúdií o opakovanom použití informácií verejného sektor a a súvisiacom vývoji na trhu), G. Vickery, júl 
2011, uverejnenie plánované. 
 
SK 2   SK V článku 13 smernice sa ukotvila povinnos ť preskúma ť jej uplatňovanie pred 1. júlom 2008. 
Komisia toto preskúmanie vykonala a výsle dky uverejnila v oznámení KOM(2009) 2126. 
Zistila, že napriek dosiahnutému pokroku cel ý rad prekážok pretrváva, konkrétne pokusy 
subjektov verejného sektora o maximalizáciu návratnosti nákladov, čo je v rozpore s 
výhodami pre hospodárstvo v širšom rozsahu, ďalej nespravodlivé praktiky v hospodárskej 
súťaži verejného a súkromného sektora či postoj subjektov ve rejného sektora nezoh ľadňujúci 
hospodárske možnosti. Komisia dospela  k záveru, že do roku 2012 je potrebné vykona ť 
ďalšie preskúmanie, ke ď bude dostupných viac dôkazov o vplyve, ú činkoch a uplat ňovaní 
smernice. 
Od 9. septembra 2010 do 30. novembra 2010 pr ebiehali široké ve rejné konzultácie 
o preskúmaní smernice, po čas ktorých sa získalo 598 odpovedí od všetkých zainteresovaných 
strán vrátane vlád, majite ľov informácií v súkromnom sektore (vrátane sektorov, ktoré sú v 
súčasnosti vylú čené), používate ľov údajov na obchodné i neobchodné ú čely, expertov, 
akademickej obce a ob čanov. 
Odpovede v konzultáciách sú dôkazom skuto čnosti, že hoci sa v porovnaní s predchádzajúcim 
preskúmaním kultúra opakovaného použitia informácií v členských štátoch presadila, ešte je 
potrebné vynaloži ť veľké úsilie, aby sa maximalizoval potenciál opakovaného použitia 
informácií verejného sektora. Subjekty verejnéh o sektora a rovnako aj používatelia si žiadali 
objasnenie a usmernenie vzh ľadom na zásady spoplat ňovania a ude ľovania licencií i na 
formáty údajov. Viac používate ľov než vlastníkov informácií verejného sektora sa vyjadrilo v 
prospech zmeny a doplnenia smernice, na zákla de ktorých by všetky dostupné informácie boli 
k dispozícii na opakované použ itie, prijali by sa dodato čné opatrenia na otvorenie prístupu k 
zdrojom verejných údajov a zaviedli by sa praktické opatrenia na u ľahčenie opakovaného 
použitia (vrátane zoznamov dostupných dôlež itých dokumentov, zjednodušených podmienok 
vydávania licencií alebo zrušenia povinnosti ma ť licenciu a povinnosti uhrádza ť okrajové 
náklady). 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Spoločnosť, ktorá by sa pokúšala vyvinú ť komerčný online produkt založený na verejných 
údajoch zo všetkých členských štátov EÚ, by musela čeliť týmto zisteným problémom:  
2.1. Nedostato čná jednozna čnosť a transparentnos ť 
• Opakované použitie je stále obmedzené nedos tatkom informácií o tom, ktoré údaje 
sú dostupné, a reštriktívnymi alebo nejasnými podmienkami, ktoré sa na ň vzťahujú, 
vrátane informácií o cenotvorbe. 
• Neexistuje dostato čná istota, či daný súbor údajov spadá do rozsahu údajov na 
opakové použitie. Niektoré  subjekty verejného se ktora nadmerným spôsobom 
uplatňujú koncepciu „verejnej úlohy“, aby obmedzili opakované použitie. 
• Je veľmi pravdepodobné, že z poh ľadu MSP môže by ť postup na získanie povolenia 
na opakované použitie informácií verejné ho sektora príliš komplikovaný a z dôvodu 
nedostato čných zdrojov na dokon čenie realizáciu svojho produktu radšej odložia. 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:EN:PDF. 
 
SK 3   SK 2.2. Uzatvorené zdroje 
• V súčasnosti sú z rozsahu pôsobnosti smernice vylú čené údaje, ktoré zhromaž ďujú 
alebo generujú verejnoprávne rozhlasové st anice, vzdelávacie a výskumné inštitúcie 
a kultúrne inštitúcie. Niektoré z týchto údajov, predovšetkým materiál verejnej 
kultúrnej sféry, patria medz i údaje dostupné na opakované použitie, hoci na základe 
neregulovaných podmienok, preto sa musí vzh ľadom na opodstatnenia výnimiek 
vykonať nová analýza nákladov a výhod. 
2.3. Vyberanie nadmerných poplatkov a ne dostatok rovnakých podmienok pre 
všetkých 
• Používatelia sa s ťažujú, že poplatky sa pohybujú na ta kej úrovni, ktorá v skuto čnosti 
predstavuje prekážku pre opakované použitie, predovšetkým pre MSP. 
• Subjekty verejného sektora často nesprávne prira ďujú náklady k operáciám s 
neupravenými a upravenými informáciami a nemôžu zaru čiť, že ceny, ktoré za 
neupravené informácie ú čtujú podnikom vyrábajúcim produkty s upravenými 
informáciami, sú v súlade s cenami, ktoré ú čtujú interne. 
• Niektoré subjekty verejného sektora ko mbinujú vykonávanie svojich verejných úloh 
s obchodnými činnosťami spojenými so ziskom, čo v smernici o informáciách 
verejného sektora nie je zakázané. Niektoré  z týchto subjektov verejného sektora v 
hospodárskej sú ťaži so súkromným sektorom na  trhoch s produktmi a službami 
založenými na informáciách verejného sektor a, ktoré tieto subjekty samy generujú 
a/alebo zhromaž ďujú, majú sklon ur čovať ceny a uklada ť podmienky ude ľovania 
licencií pôsobiace v neprospech hospodárskej sú ťaže. 
2.4. Nejednotná koncepcia v členských štátoch 
• Realizácia a uplat ňovanie smernice a pokrok pri opakovanom použití informácií 
verejného sektora sú v EÚ nerovnomerné. 
• Rozdielne tempá jednotlivých členských štátov pri real izácii politiky opakovaného 
použitia informácií verejného sektora vytvárajú riziko ďalšieho rozdrobenia 
vnútorného trhu v neprosp ech podnikov, spotrebite ľov a občanov. 
2.5. Nedostato čné presadzovanie ustanovení o opakovanom použití 
• Napriek tomu, že v členských štátoch fungujú vš eobecné systémy opravných 
prostriedkov, iba niektoré prijali ustanovenia, pod ľa ktorých sa konkrétne orgány 
zaberajú s ťažnosťami proti verejným orgánom por ušujúcim pravidlá o opakovanom 
použití informácií verejného sektora. 
• Používatelia vo vä čšine členských štátov musia znáša ť ťažkopádne a dlhé postupy, 
ktoré nie sú dobre uspôsobené na riešenie ich s ťažností. Nedostatok ú činných 
opravných mechanizmov v niektorých členských štátoch (lehota na rozhodnutie, 
skutočné kompetencie orgánov) má za následok neefektívnos ť na niektorých trhoch 
a z nich vyplývajúce negatívne vplyvy na hospodársku sú ťaž, inováciu a v kone čnom 
dôsledku na blahobyt spotrebite ľov. 
 
SK 4   SK 3. ODÔVODNENIE OPATRENÍ EÚ , PRIDANÁ HODNOTA EÚ A SUBSIDIARITA  
Smernica o informáciách verejného sektora bola prijatá na základe článku 114 ZFEÚ ( článok 
95 ZES) a týka sa vo ľného pohybu služieb a správneho fungova nia vnútorného trhu. Všetky 
zmeny a doplnenia smernice by preto mali vychádza ť z toho istého právneho základu. 
Hospodársky význam otvoreného prístupu k údajom, predovšetkým k údajom verejných 
správ, ako základu pre informa čné služby a produkty sa do čkal širšieho uznania. Základný 
rámec opakovaného použitia informácií verejného sektora sa na úrovni EÚ síce harmonizoval, 
niektoré otázky však zostali nezodpovedané. 
Po prvé, ú čelom smernice je zmierni ť rozdrobenos ť vnútorného trhu a stimulova ť cezhraničné 
produkty a služby založené na informáciách verejného sektora, ke ďže nesúlad medzi 
vnútroštátnymi úpravami môže zabráni ť bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu 
s opakovaným použitím informácií verejného sektora. 
Napríklad, je potrebné aby EÚ prijala také  opatrenia v podobe zmeny a doplnenia rozsahu 
smernice, ktorými by sa zaru čilo sprístupnenie materiálu so štatútom verejného vlastníctva 
v držbe kultúrnych inštitúcií na opakované použitie konzistent ným spôsobom na celom území 
EÚ, a nielen v jednotlivých členských štátoch. 
Po druhé, cie ľom právneho rámca ustanoveného smernicou je zabezpe čiť podmienky, ktorými 
sa maximalizujú potenciálne výhody opakova ného použitia zdrojov verejných údajov 
v Európe. Činnosti založené na informáciách verejn ého sektora sa však rozvíjajú a v 
niektorých sú časných podstatných pravid lách sa už tento cie ľ neodráža. Napríklad sú časný 
režim spoplat ňovania sa nepovažuje za primeranú motiváciu vyvíja ť činnosti založené na 
opakovanom použití verejných údajov. Okrem toho viaceré členské štáty zaviedli režim 
spoplatňovania okrajových nákladov, zatia ľ čo iné zachovali režim úhrady nákladov. Len 
opatrenia na úrovni EÚ v podobe záväznej harmonizácie môžu zabezpe čiť jednotnos ť 
pravidiel automatického spoplatnenia a výnimi ek z nich na celom území EÚ s cie ľom 
stimulova ť opakované použitie. 
4. CIELE POLITIKY  
Informácie verejného sektora sú  významným primárnym materi álom pre produkty digitálneho 
obsahu a služieb s nesmiernym a doteraz nevyužitým potenciálom. Všeobecným cie ľom tohto 
kroku EÚ je zlepši ť podmienky využívania informácií verejného sektora a u ľahčiť ďalší 
rozvoj trhu opakovaného použitia týchto informácií, a tým prispie ť k hospodárskemu rastu 
a vytváraniu pracovných príležitost í. Okrem toho otvorenie prís tupu k informáciám verejného 
sektora, aby sa mohli opakovane použi ť, bude ma ť pozitívny vplyv na transparentnos ť a 
efektívnos ť orgánov verejnej správy a ich povinnos ť preberať zodpovednos ť a prispeje k 
posilneniu úlohy ob čana. Tento všeobecný cie ľ je v úplnom súlade s horizontálnymi 
stratégiami EÚ, predovšetkým so stratégiou Eu rópa 2020, ktorú Komisia iniciovala 3. marca 
2010 s cie ľom vytvori ť z Európy „ inteligentné, udržate ľné a inkluzívne hospodárstvo, ktoré 
nám zabezpe čí vysokú mieru zamestnanosti, pr oduktivity a soci álnej súdržnosti “. 
Tento všeobecný ciel sa rozdel il na konkrétne ciele, teda: 
(1) zabrániť narušeniam hospodárskej sú ťaže na trhu EÚ:  vytvoriť rovnaké 
podmienky pre všetkých používate ľov a pôsobiace „hybridn é“ subjekty verejného 
sektora, ktoré vyvíjajú komer čné aktivity.  
 
SK 5   SK (2) stimulova ť trhy s digitálnym obsahom pre produkty a služby založené na 
informáciách verejného sektora:  viaceré podmienky opakovaného použitia údajov 
v reťazci využívania informácií verejného sektora, či už na obchodné alebo 
neobchodné ú čely, musia by ť splnené, aby sa stimuloval hospodársky rast 
a vytváranie pracovných miest prostred níctvom opakovaného použitia informácií 
verejného sektora.  
(3) stimulova ť cezhrani čné využívanie informácií  verejného sektora: skutočný, 
prosperujúci vnútorný trh opakovaného použit ia informácií verejného sektora sa 
nestane realitou, ak sa  neodstránia regula čné a praktické prek ážky opakovaného 
použitia na celom území EÚ. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
V správe o preskúmaní vplyvov sa preskúmali tieto možnosti (kapitoly 4 a 5): i) žiadne zmeny 
v smernici (základný stav), ii) zrušenie smernice, iii) právne nezáväzné opatrenia, iv) zmeny a doplnenia legislatívy a v) ba lík riešení kombinujúci právne nezáväzné opatrenia so zmenou 
a doplnením legislatívy. 
Zachovanie sú časného stavu: žiadne zmeny v smernici (základný stav)  
Komisia po prvom preskúmaní smernice v r oku 2009 dospela k záveru, že pokrok pri 
vykonávaní smernice bol nerovnomerný, a identif ikovala celý rad zost ávajúcich prekážok. 
Z dôvodu nedostato čných dôkazov o vplyve a uplat ňovaní smernice sa rozhodla do roku 2012 
vykonať ďalšie preskúmanie, pri ktor om zhodnotí dosiahnutý pokrok v členských štátoch, aby 
mohla zváži ť potrebu zmien a doplnení legislat ívy. Pri tejto možnosti zachovania sú časného 
stavu by sa na opakované použitie informácií verejného sektora na ďalej uplat ňovali súčasné 
ustanovenia smernice a vnútroštátne nástroje na jej transpozíciu. 
Prerušenie opatrení na úrovni EÚ: zrušenie smernice o informáciách  verejného sektora  
V smernici o informáciách verejného sektor a sa ustanovili základné podmienky opakovaného 
použitia informácií verejného sektora na celom území EÚ, dôsledkom čoho boli zmeny politík 
a vnútroštátnych právnych predpisov v členských štátoch. Bez smernice by členské štáty 
mohli nezávisle zruši ť alebo zmeni ť a doplniť vnútroštátne právne predpisy o vykonávaní 
opakovaného použitia informácií verejného sektora. Kone čným dôsledkom tejto možnosti by 
v skutočnosti bolo zrušenie všetkých regula čných povinností, ktoré v sú časnosti smernica 
obsahuje, ako aj nástrojo v na jej transpozíciu. 
Právne nezáväzné opatrenia 
Tieto nástroje, napr. usmernenia alebo odporú čania Komisie, poskytujú dodato čné informácie 
a/alebo výklad niektorých ustanovení smer nice o informáciách verejného sektora. 
Prijatie právne nezáväzných opatrení pre modely ude ľovania licencií, technické formáty 
a výpočet cien (vrátane výpo čtu okrajových nákladov) navrhovali po čas konzultácií 
respondenti všetkých kategórií . Takisto mnohí žiadali viac opatrení na zvyšovanie 
informovanosti (výmena najlepších post upov, odborných znalostí a skúseností). 
Legislatívne zmeny a doplnenia 
 
SK 6   SK Táto možnos ť spočíva v zmene a doplnení podstaty sm ernice, t.j. práv a povinností 
uvedených v jej ustanoveniach. Takéto legislatívne možnosti zah ŕňajú: i) rozšírenie rozsahu 
pôsobnosti smernice aj na se ktory, na ktoré sa v sú časnosti nevz ťahuje, ii) ustanovenie 
pravidla spoplat ňovania na základe okrajových nákladov, s prípadnými výnimkami, iii) 
zmenu a doplnenie všeobecnej zásady sprístup ňovania dokumentov na opakované použitie, 
iv) uloženie povinnosti uverej ňovať údaje v strojovo čitateľných formátoch, v) uloženie 
povinnosti vymenova ť nezávislý regula čný orgán; vi) presunutie dôkazného bremena v otázke 
dodržiavania požiadaviek spoplatneni a, vii) uloženie požiadavky vymedzi ť rozsah „verejnej 
úlohy“ len legislatívnymi prostriedkami.  
Balík riešení 
Pri tejto možnosti by sa spojili podstatné zmeny rámca opakovaného použitia (možnos ť zmien 
a doplnení právnych predpisov) s dodato čnými usmerneniami o zásadách, ktoré majú 
uplatňovať vnútroštátne orgány pri jeho vykonávaní  na vnútroštátnej úrovni (možnos ť právne 
nezáväzných opatrení). 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ POLITÍK A  ICH VPLYVU  
Možnosť 1 (nezmenený stav ) – zvýšila by sa pravdepodobnos ť líšiacich sa koncepcií na 
vnútroštátnej úrovni, v dôsledku čoho by vznikla regula čná neistota a narušili by sa 
podmienky hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu. 
Možnosť 2 (zrušenie smernice ) – odstránila by sa bezpe čnostná sie ť na úrovni EÚ v podobe 
minimálnych pravidiel opakovaného použitia informácií verejného sektora, výsledkom čoho 
by bola neistota a rozdiely vo vnútroštátnych koncepciách v neprospech hospodárskej sú ťaže 
a vnútorného trhu s opakovaným použitím informác ií verejného sektora. Zrušenie smernice je 
takisto v príkrom rozpore so súvisiacimi in iciatívami prístupnosti údajov a iniciatívou ich 
opätovnej využite ľnosti, ktoré sa sledujú na úrovni EÚ, ako aj vnútroštátnej úrovni. 
Možnosť 3 (právne nezáväzné opatrenia ) – uľahčilo by sa uplat ňovanie pravidiel smernice 
o informáciách verejného sektora v oblasti ude ľovania licencií a vybera nia poplatkov, napriek 
tomu by sa však zvýšila pravdepodobnos ť uplatňovania rozli čných koncepcií na vnútroštátnej 
úrovni, a v dôsledku toho vzniku regula čnej neistoty a naruše nia podmienok hospodárskej 
súťaže na vnútornom trhu. 
Možnosť 4 (zmeny a doplnenia legislatívy ) – ustanovil by sa regula čný rámec priaznivý pre 
opakované použitie: rozšíril by sa rozs ah pôsobnosti smernice, pretože by sa vz ťahovala aj na 
kultúrny materiál, vytvorili by sa právne pr edpisy o opakovanom použití informácií verejného 
sektora, ktoré by sa dali presadzova ť v celej EÚ, znížili by sa ceny opakovaného použitia 
informácií verejného sektora a zlepšila ú činnosť nápravného mechanizmu na presadzovanie 
práva na opakované použitie.  
Možnosť 5 (balík právne nezáväzných opatrení a zmeny a doplnenia legislatívy ) – výhody 
možnosti 4 spolu s u ľahčením uplat ňovania pravidiel smernice o informáciách verejného 
sektora v oblasti ude ľovania licencií a spoplat ňovania. Zaistila by sa tak zlu čiteľnosť 
vnútroštátnych koncepcií regulácie opakova ného použitia na celom vnútornom trhu, čím by sa 
zlepšila právna istota , posilnila stimulácia a znížili prekážky opakova ného použitia informácií 
verejného sektora. 
 
SK 7   SK Z porovnania týchto mož ností politík vyplýva, že možnosť 5 (balík právne nezáväzných 
opatrení a zmeny a doplnenia legislatívy ) ponúka najlepšiu rovnováhu medzi podporou 
opakovaného použitia informácií verejn ého sektora a právnou istotou vzh ľadom na 
vnútroštátne okolnosti a náklady na realizáciu. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Základným ukazovate ľom pokroku pri dosahovaní vytý čených cie ľov je správna transpozícia 
a uplatňovanie smernice o informáci ách verejného sektora.  
Pokrok pri opakovanom použití informácií verejného sektora a pri súvisiacich politikách na 
celom území EÚ sa bude posudzova ť aj na základe ukazovate ľov, ktoré sa môžu spresni ť v 
spolupráci s členskými štátmi (ako sa naplánovalo v Európskom ak čnom pláne pre 
elektronickú verejnú sp rávu na roky 2011 – 2015). 
Komisia zhromaždí údaje, ktoré jej poskytnú členské štáty sp ĺňajúce svoju povinnos ť podávať 
správy, a údaje, ktoré vyplynú zo vstupov zainte resovaných strán v rámci pravidelného 
dialógu, a z nezávislých štúdií. 
Komisia preskúma uplat ňovanie smernice a výsledky postúpi Európskemu parlamentu a Rade 
tri roky po dátume transpozície.