Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Požiadavky na bezpečnosť majú pri koncipovaní, zavádzaní a prevádzke infraštruktúr vyplývajúcich z programov Galileo a EGNOS, ktorých používanie sa môže dotknúť bezpečnosti Únie a jej členských štátov, prvoradý význam. Systémy satelitnej navigácie totiž z dôvodu svojho strategického rozmeru predstavujú citlivú infraštruktúru, ktorá by sa dala zneužiť. Navyše, vzhľadom na narastajúce využívanie satelitnej navigácie v mnohých sférach by prerušenie v poskytovaní služieb mohlo v moderných spoločnostiach spôsobiť vysoké škody. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo)[1] sa stanovuje, že Komisia riadi všetky aspekty súvisiace s bezpečnosťou oboch systémov zriadených v rámci programov Galileo a EGNOS. Samotná bezpečnosť systémov dostáva akreditáciu, ktorá spočíva v overení zhody systémov s definovanými bezpečnostnými požiadavkami a zaručení dodržiavania príslušných bezpečnostných pravidiel platných v Rade a Komisii. Ako pri každej akreditácii, aj bezpečnostná akreditácia obidvoch európskych systémov satelitnej navigácie sa musí vykonať nezávisle, predovšetkým voči všetkým aktérom zapojeným do ich koncipovania, budovania a prevádzky. Agentúra pre európsky GNSS zodpovedá za túto akreditačnú činnosť na základe kombinovaných ustanovení nariadenia (ES) č. 683/2008 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[2]. V tomto druhom nariadení sa vymedzujú podmienky plnenia akreditačných úloh, ktoré boli agentúre zverené, a najmä sa v ňom stanovuje, že rozhodnutia o bezpečnostnej akreditácii sa prijímajú nezávisle od Komisie a subjektov za plnenie programov. Povinnosť zachovať si nezávislosť musí platiť aj vzhľadom na ostatné úlohy, ktoré sú agentúre udelené. S cieľom zaručiť, že sa činnosti bezpečnostnej akreditácie vykonávajú nezávisle, vo veľkej miere aj od iných činností zverených Agentúre pre európsky GNSS, zriaďuje sa nariadením (EÚ) č. 912/2010 autonómny orgán agentúry, rada pre bezpečnostnú akreditáciu, ktorá spolu s výkonným riaditeľom a správnou radou predstavuje jeden z troch orgánov agentúry. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu sa nachádza na tej istej úrovni ako správna rada a je jediná oprávnená prijímať rozhodnutia o akreditácii. Tieto rozhodnutia sa však prijímajú v mene agentúry, rovnako ako rozhodnutia správnej rady, a z právneho hľadiska zaväzujú agentúru, ktorá jediná má právnu subjektivitu. Agentúra pre európsky GNSS sa tak javí ako štruktúra s osobitnou organizáciou, pretože vnútri agentúry sú oddelené činnosti spojené s bezpečnostnou akreditáciou systémov a ostatnými činnosťami agentúry, konkrétne riadením bezpečnostného strediska, prispievaním k príprave predaja systémov a všetkými činnosťami, ktoré Komisia môže zveriť agentúre prostredníctvom delegovania. Komisia 30. novembra 2011 prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[3]. Toto nové nariadenie o GNSS má nahradiť nariadenie (ES) č. 683/2008 od 1. januára 2014 a stanoviť rámec riadenia programov v období rokov 2014-2020. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že väčšina úloh spojených s prevádzkou oboch systémov Galileo a EGNOS bude zverená Agentúre pre európsky GNSS. Komisia vo svojom návrhu vyjadrila vôľu zveriť tieto úlohy agentúre a Európsky parlament a Rada, ktorí od začiatku roka 2012 tento text preskúmali, vyjadrili rovnakú vôľu. Rada prijala 7. júna 2012 čiastočné všeobecné smerovanie (dokument 11105/12 z 11. júna 2012), v ktorom tento postoj potvrdzuje. Skutočnosť, že Agentúra pre európsky GNSS bude po roku 2013 riadiť prevádzku oboch systémov, však znovu nastoľuje otázku o budúcnosti akreditačných činností agentúry. Z dôvodov súvisiacich s rizikom vzniku konfliktu záujmov a so skutočnosťou, že nikto nemôže byť zároveň sudcom aj zainteresovanou stranou, sa potreba nezávislosti rozhodnutí o bezpečnostnej akreditácii javí ako ťažko zlučiteľná so skutočnosťou, že sa tieto rozhodnutia prijímajú v rámci subjektu, ktorý je okrem iného poverený prevádzkou, hoci, ako bolo vysvetlené skôr, nariadením (EÚ) č. 912/2010 sa stanovujú podmienky určitej nezávislosti rady pre bezpečnostnú akreditáciu. Komisia si je vedomá tohto problému a vo svojom návrhu týkajúcom sa budúceho nariadenia o GNSS okrem iného stanovila, že bezpečnostná akreditácia systémov bude jednou z úloh agentúry „najneskôr do 30. júna 2016“, keď budú prevádzkové činnosti naplno rozvinuté. Otázku budúcnosti akreditačných činností po tomto dátume tak nechala otvorenú a neskôr sa ňou bude musieť zaoberať v ďalšom návrhu. Poslanci rôznych parlamentných výborov pri skúmaní textu vo veľkej miere podporili postoj Komisie, pokiaľ ide o dátum 30. júna 2016. V Rade členské štáty nástojili na tom, že je nutné, aby boli akreditačné činnosti vykonávané nezávisle, a vyjadrili želanie, aby sa otázka budúcnosti bezpečnostnej akreditácie systémov po 1. januári 2014 vyriešila čo najrýchlejšie. Rada mimochodom 7. júna 2012 prijala vyhlásenie (dokument 11279/12 ADD 1), v ktorom usudzuje, že akreditačné činnosti sa musia ďalej vykonávať úplne nezávisle od iných úloh, ktoré sú Agentúre pre európsky GNSS udelené, že zo štrukturálneho hľadiska budú musieť byť jednotlivé činnosti agentúry na tento účel najneskôr od 1. januára 2014 zreteľne a účinne oddelené a že predseda rady pre bezpečnostnú akreditáciu musí byť jediný, kto v agentúre zodpovedá za akreditačné činnosti. Rada preto Komisiu vyzvala, aby včas predložila návrh zmeny a doplnenia nariadenia (EÚ) č. 912/2010 v tomto zmysle. Otázku budúcnosti bezpečnostnej akreditácie európskych systémov satelitnej navigácie treba skutočne vyriešiť v budúcom finančnom rámci 2014-2020. Znamená to, že treba zmeniť a doplniť nariadenie (EÚ) č. 912/2010. Táto zmena a doplnenie nariadenia (EÚ) č. 912/2010 je okrem iného príležitosťou na to, aby sa do znenia nariadenia vložili úpravy, vďaka ktorým sa nariadenie (EÚ) č. 912/2010 zosúladí so zásadami, ktoré sú zakotvené v spoločnej stratégii Parlamentu, Rady a Komisie týkajúcej sa decentralizovaných agentúr a prijatej 12. júna 2012. Napokon, návrh o už uvedenom budúcom nariadení o GNSS, ktorý Komisia prijala 30. novembra 2011 a v ktorom sa počíta s možnosťou rozšírenia úloh Agentúry pre európsky GNSS a s tým, že sa jej zveria úlohy týkajúce sa prevádzky, má výrazný dosah na jej potreby v oblasti ľudských zdrojov a tým aj na jej budúci rozpočet. Legislatívny finančný výkaz pripojený k nariadeniu (EÚ) č. 912/2010 preto treba zmeniť a doplniť. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Návrh Komisie nebol predmetom posúdenia vplyvu ani sa k nemu neuskutočnili formálne konzultácie so zainteresovanými stranami. Keďže ide o zmeny a doplnenia zamerané na zosúladenie ustanovení nariadenia (EÚ) č. 912/2010 so zásadami medziinštitucionálnej stratégie týkajúcej sa decentralizovaných agentúr, bolo posúdenie vplyvu ako aj formálne konzultácie so zainteresovanými stranami bezpredmetné, pretože práve táto stratégia vyplynula z konzultácií medzi Komisiou, Radou a Európskym parlamentom. Pokiaľ ide o zmeny a doplnenia týkajúce sa bezpečnostnej akreditácie európskych systémov satelitnej navigácie, je dôležité poznamenať, že členské štáty, ktoré sú vo veľkej miere zapojené do všetkých otázok spojených s bezpečnosťou, sú v tomto prípade okrem inštitúcií Únie a Agentúry pre európsky GNSS hlavnými, či dokonca jedinými zainteresovanými stranami. V tejto veci sa s nimi počas diskusií o budúcom nariadení GNSS v Rade, ktorá svoje stanovisko oznámila v uvedenom vyhlásení zo 7. júna 2012, uskutočnili rozsiahle konzultácie. Podrobnejšie diskusie s Agentúrou pre európsky GNSS sa navyše sústredili na podrobné podmienky schémy, ktorá sa napokon zvolila. Čo sa týka Európskeho parlamentu, ktorému sa návrh budúceho nariadenia o európskom GNSS predložil, zatiaľ v tejto otázke nevydal žiadne konkrétne stanovisko. Takisto sa preskúmali jednotlivé teoreticky prijateľné riešenia pre bezpečnostnú akreditáciu systémov po roku 2013 . Týchto riešení je šesť. 1) Zveriť akreditáciu súkromnému sektoru: Bezpečnostná akreditácia európskych systémov satelitnej navigácie sa priamo dotýka bezpečnosti Únie a jej členských štátov, ktoré si želajú byť vo veľkej miere zapojené do akreditačných činností a rozhodnutí o akreditácii. Nie je preto možné vážne uvažovať o tom, že by sa takáto akreditácia zverila súkromnému sektoru. 2) Zriadiť novú regulačnú agentúru, ktorá bude mať na starosti akreditáciu: Myšlienka vytvoriť novú regulačnú agentúru, ktorá bude mať na starosti akreditáciu bezpečnostných systémov európskeho GNSS, sa môže zdať dobrá, naráža však na už niekoľkoročnú spoločnú vôľu inštitúcií Únie, ktoré nechcú zriaďovať nové regulačné agentúry. Toto riešenie by navyše so sebou nieslo nezanedbateľné, ba priam skutočným potrebám neúmerné náklady. Počet stálych zamestnancov zodpovedných za bezpečnostnú akreditáciu systémov dosahuje totiž približne desať osôb. 3) Zveriť akreditáciu inej, už existujúcej regulačnej agentúre: Alternatívne riešenie k zriadeniu novej agentúry by pozostávalo zo zverenia bezpečnostnej akreditácie inej regulačnej agentúre, ktorá už existuje. Spomedzi rôznych agentúr Únie by sa ako schopné zaistiť bezpečnostnú akreditáciu takých komplexných systémov ako Galileo a EGNOS na prvý pohľad javili len Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) a v menšej miere Európska obranná agentúra. Treba však poznamenať, že takáto akreditácia v súčasnosti nepatrí medzi úlohy týchto agentúr. Pokiaľ ide o agentúru EASA, ktorá by časom mala mať na starosti certifikáciu EGNOS, existuje medzi touto budúcou úlohou vykonávať certifikáciu a novou úlohou zodpovedať za bezpečnostnú akreditáciu vážne riziko vzniku konfliktu záujmov. Pokiaľ ide o Európsku obrannú agentúru, ktorá sa stará predovšetkým o podporu spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti zbrojárstva a obranného priemyslu, zveriť jej bezpečnostnú akreditáciu systémov Galileo a EGNOS by sa navyše mohlo zdať v rozpore s tvrdením, podľa ktorého ide o civilné systémy pod civilnou kontrolou. 4) Zveriť akreditáciu Komisii: O myšlienke zveriť Komisii bezpečnostnú akreditáciu obidvoch európskych systémov satelitnej navigácie sa uvažovalo v roku 2007 počas prípravných prác pred vypracovaním nariadenia (ES) č. 683/2008, ktorým sa zreformovalo riadenie programov. Od tohto riešenia sa vtedy upustilo, pretože sa javilo ako nezlučiteľné s nevyhnutnou podmienkou nezávislosti, keďže by Komisia podľa tohto nariadenia riadila „všetky otázky súvisiace s bezpečnosťou systémov“. Rovnaký problém existuje aj v súčasnosti, pretože aj v budúcom nariadení o GNSS, ktoré má od 1. januára 2014 nahradiť nariadenie (ES) č. 683/2008, sa stanovuje, že Komisia zodpovedá za bezpečnosť programov vrátane bezpečnosti systémov. Členské štáty navyše chcú zachovať štruktúru rady pre akreditáciu, ktorá v súčasnosti existuje v Agentúre pre európsky GNSS, a z administratívneho hľadiska by bolo problematické spojiť takýto orgán s útvarmi Komisie. 5) Zveriť akreditáciu Rade: Zverenie bezpečnostnej akreditácie systémov európskeho GNSS Rade predstavuje viacero výhod. Rada v prvom rade nie je zapojená do riadenia programov a jej nezávislosť by sa nedala spochybniť. Ďalej už má určité odborné skúsenosti s akreditáciou komplexných systémov, pretože už pre vlastné potreby akreditovala okolo päťdesiat systémov. Navyše je subjektom, ktorý dokáže najlepšie zodpovedať za politické dôsledky prijímaných rozhodnutí súvisiacich s akreditáciou, ktoré môžu mať významný dosah na fungovanie programov z hľadiska nákladov a harmonogramu. Napokon, členské štáty, ktoré chcú byť veľmi úzko spojené s akreditačným procesom, sú prirodzene lepšie zastúpené v Rade ako v inom orgáne Únie. Nevýhody vyplývajúce zo zavedenia tohto riešenia však prevažujú nad výhodami. Rada totiž nie je riadiacim orgánom a hoci má skúsenosti s akreditáciou viacerých systémov, až doteraz išlo len o interné systémy Rady určené na zaistenie jej fungovania. Navyše, preniesť a priamo začleniť štruktúru zloženú z rady pre akreditáciu a jej podriadených orgánov v jej súčasnej podobe, so zamestnancami, medzi ktorých patria stáli zamestnanci, do administratívy generálneho sekretariátu Rady predstavuje z administratívneho hľadiska rovnaké ťažkosti ako jej prenos do Komisie. 6) Markantnejšie oddeliť činnosti v rámci Agentúry pre európsky GNSS: Vnútornú organizáciu agentúry treba zmeniť tak, aby neexistovali žiadne pochybnosti o nezávislosti akreditačných činností od ostatných činností, ktoré sa v agentúre vykonávajú. Toto riešenie, ktoré znamená viac od seba oddeliť činnosti Agentúry pre európsky GNSS a posilniť autonómiu obidvoch subjektov pod jednou právnickou a inštitucionálnou strechou, umožňuje zaistiť vyhovujúci stupeň nezávislosti pri výkone činností súvisiacich s akreditáciou a napokon sa javí aj ako najmenej nákladné, najjednoduchšie a najľahšie realizovateľné. Rada ho okrem iného odporúča vo svojom vyhlásení zo 7. júna 2012. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Pokiaľ ide o potrebu zaistiť nezávislosť pri vykonávaní činností spojených s akreditáciou systémov a na tento účel tieto činnosti viac oddeliť od ostatných činností Agentúry pre európsky GNSS, v návrhu sa hlavne stanovuje, že sa posilnia právomoci rady pre bezpečnostnú akreditáciu a právomoci predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu a sčasti sa zosúladia s právomocami správnej rady a výkonného riaditeľa. Stanovuje sa teda, že rada pre bezpečnostnú akreditáciu pripravuje a schvaľuje tú časť pracovných programov agentúry, v ktorej sa opisujú prevádzkové aktivity spojené s bezpečnostnou akreditáciou systémov, ako aj tú časť výročnej správy o činnostiach a výhľadoch agentúry, ktorá sa týka činností bezpečnostnej akreditácie systémov, a včas ich odovzdáva správnej rade, aby sa dali začleniť do pracovného programu a výročnej správy agentúry. Takisto musí vykonávať disciplinárnu právomoc nad svojím predsedom. Pokiaľ ide o predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu, so zreteľom na činnosti bezpečnostnej akreditácie sa mu zveruje úloha porovnateľná s tou, ktorú výkonný riaditeľ vykonáva vzhľadom na ostatné činnosti agentúry. Okrem zastupovania agentúry, ktoré už je stanovené nariadením (EÚ) č. 912/2010 v súčasnom znení, odteraz riadi činnosti bezpečnostnej akreditácie pod vedením rady pre bezpečnostnú akreditáciu a zodpovedá za plnenie tej časti pracovných programov agentúry, ktorá je spojená s akreditáciou. Takisto môže na výzvu od Európskeho parlamentu alebo Rady predložiť správu o plnení svojich úloh a urobiť pred týmito inštitúciami vyhlásenie. Pokiaľ ide o vykonávanie medziinštitucionálnej stratégie týkajúcej sa decentralizovaných agentúr, zosúladenie zásad vymedzených v tejto stratégii sa týka predovšetkým pravidiel prijímania rozhodnutí správnej rady, funkčného obdobia členov správnej rady a rady pre bezpečnostnú akreditáciu, ako aj ich predsedov, existencie viacročného pracovného programu, právomocí správnej rady týkajúcich sa riadenia ľudských zdrojov, hodnotenia a revízie nariadenia, predchádzania konfliktom záujmov, zaobchádzania s neutajovanými citlivými informáciami. 4. VPLYV NA ROZPOČET Právne prvky návrhu uvedené v predchádzajúcom bode 3 nemajú ako také na rozpočet žiaden vplyv. V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k nariadeniu (EÚ) č. 912/2010, ktorý návrh sprevádza a v ktorom sú započítané nové potreby vzhľadom na zamestnancov agentúry spojené s novými úlohami, ktoré jej možno zveriť, ako prevádzka systémov európskeho GNSS, sa už tieto nároky premietajú do finančnej úrovne. Z hľadiska rozpočtu návrh Komisie na budúci finančný rámec 2014-2020 už obsahuje potrebné sumy. Financovať sa budú prerozdelením prostriedkov v rozpočtových riadkoch programov GNSS rovnako ako ďalšie potreby na rok 2013. Treba poznamenať, že nové potreby týkajúce sa výdavkov na zamestnancov agentúry sa čiastočne vyvážia tým, že sa počas toho istého obdobia 2014-2020 zruší 30 pracovných miest. Podrobnosti týkajúce sa rozpočtu sú uvedené v priloženom legislatívnom finančnom výkaze. V každom prípade treba pripomenúť, že údaje uvedené v legislatívnom finančnom výkaze sú podmienené na jednej strane prijatím finančného rámca 2014-2020 rozpočtovým orgánom a na druhej strane prijatím budúceho nariadenia o GNSS. 2013/0022 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS EURÓPSKY PARLAMENT A RADA, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[4], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[5], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Z kombinácie ustanovení článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo)[6] a článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[7], vyplýva, že Agentúra pre európsky GNSS (ďalej len „agentúra“) zodpovedá za bezpečnostnú akreditáciu európskych systémov satelitnej rádiovej navigácie (ďalej len „systémy“) a že na tento účel iniciuje a monitoruje zavádzanie bezpečnostných postupov a že vykonáva audity bezpečnosti. (2) Ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 912/2010, najmä ustanoveniami kapitoly III uvedeného nariadenia, sa výslovne stanovujú podmienky, za ktorých si agentúra plní svoju úlohu týkajúcu sa bezpečnostnej akreditácie systémov. Predovšetkým sa v nich ako zásada stanovuje, že rozhodnutia o bezpečnostnej akreditácii sa prijímajú nezávisle od Komisie a subjektov zodpovedných za plnenie európskych programov satelitnej navigácie (ďalej len „programy“) a že orgán pre bezpečnostnú akreditáciu systémov predstavuje v rámci agentúry autonómny orgán, ktorý prijíma svoje rozhodnutia nezávisle. (3) Na základe uplatnenia tejto zásady sa nariadením (EÚ) č. 912/2010 zriaďuje Rada pre bezpečnostnú akreditáciu systémov európskeho GNSS (ďalej len „rada pre bezpečnostnú akreditáciu“), ktorá spolu so správnou radou a výkonným riaditeľom predstavuje jeden z troch orgánov agentúry. Tento orgán plní úlohy zverené agentúre, pokiaľ ide o bezpečnostnú akreditáciu, a má právomoc prijímať v mene agentúry rozhodnutia týkajúce sa bezpečnostnej akreditácie. Prijíma svoj rokovací poriadok a vymenúva svojho predsedu. (4) Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xxx/2013 o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[8], ktorým sa nahrádza nariadenia (ES) č. 683/2008 a ktoré nadobudne účinnosť 1. januára 2014, sa vymedzuje schéma verejného riadenia programov v období rokov 2014-2020. Rozširujú sa ním úlohy uložené agentúre a najmä s v ňom stanovuje, že agentúra môže zohrávať významnú úlohu pri prevádzke systémov. (5) Za týchto nových okolností je nevyhnutné zaistiť, aby rada pre bezpečnostnú akreditáciu mohla plniť zverenú úlohu úplne nezávisle, a to najmä voči ostatným orgánom a činnostiam agentúry. Je preto nevyhnutné, aby sa v rámci samotnej agentúry činnosti spojené s akreditáciou viac oddelili od ostatných činností, akými je riadenie bezpečnostného strediska, prispievanie k predaju systémov a všetky činnosti, ktoré Komisia môže zveriť agentúre prostredníctvom delegovania, najmä tie, ktoré sú spojené s prevádzkou systémov. Jednotlivé činnosti v rámci agentúry preto budú musieť byť zo štrukturálneho hľadiska najneskôr od 1. januára 2014 zreteľne a účinne oddelené. (6) Je preto potrebné zmeniť a doplniť nariadenie (EÚ) č. 912/2010, predovšetkým s cieľom posilniť autonómiu a právomoci rady pre bezpečnostnú akreditáciu a jej predsedu a z veľkej časti ich zosúladiť s právomocami správnej rady a výkonného riaditeľa agentúry, pričom je zároveň nutné zakotviť povinnosť spolupráce medzi jednotlivými orgánmi agentúry. (7) Pokiaľ ide o radu pre bezpečnostnú akreditáciu, práve ona, a nie správna rada by mala pripravovať a schvaľovať tú časť pracovných programov agentúry, v ktorej sa opisujú prevádzkové aktivity spojené s bezpečnostnou akreditáciou systémov, ako aj tú časť výročnej správy o činnostiach a výhľadoch agentúry, ktorá sa týka činností bezpečnostnej akreditácie systémov, a včas ich odovzdávať správnej rade, aby sa dali začleniť do pracovného programu a výročnej správy agentúry. Takisto by mala vykonávať disciplinárnu právomoc nad svojím predsedom. (8) Pokiaľ ide o predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu, bolo by vhodné, keby sa mu vzhľadom na činnosti bezpečnostnej akreditácie zverila úloha porovnateľná s tou, ktorú výkonný riaditeľ vykonáva vzhľadom na ostatné činnosti agentúry. Okrem zastupovania agentúry, ktoré už je stanovené nariadením (EÚ) č. 912/2010 v znení z 22. septembra 2010, by predseda rady pre bezpečnostnú akreditáciu mal riadiť činnosti bezpečnostnej akreditácie pod vedením rady pre bezpečnostnú akreditáciu a zaistiť plnenie tej časti pracovných programov agentúry, ktorá je spojená s akreditáciou. Okrem toho by mal na výzvu od Európskeho parlamentu alebo Rady dokázať predložiť správu o plnení svojich úloh a urobiť pred týmito inštitúciami vyhlásenie. (9) Navyše, v záujme zaistenia autonómie rady pre bezpečnostnú akreditáciu a predchádzania konfliktom záujmov by bolo takisto potrebné, aby na jednej strane rada pre bezpečnostnú akreditáciu a zamestnanci agentúry pod jej kontrolou vykonávali svoje činnosti na mieste, kde je zaručená autonómia a nezávislosť voči ostatným činnostiam agentúry, najmä voči prevádzkovým činnostiam spojeným s využívaním systémov, a na druhej strane aby vnútorné predpisy agentúry týkajúce sa zamestnancov zaručovali autonómiu a nezávislosť zamestnancov vykonávajúcich činnosti bezpečnostnej akreditácie voči zamestnancom vykonávajúcim iné činnosti agentúry. (10) Okrem toho vzhľadom na účasť určitých tretích krajín na európskych programoch GNSS, a to aj v bezpečnostnej oblasti, je potrebné výslovne stanoviť, že sa zástupcovia z tretích krajín môžu za podmienok, ktoré treba vymedziť, zúčastňovať na činnostiach rady pre bezpečnostnú akreditáciu. (11) Navyše je nutné zosúladiť nariadenie (EÚ) č. 912/2010 so zásadami, ktoré sú zakotvené v spoločnej stratégii Parlamentu, Rady a Komisie týkajúcej sa decentralizovaných agentúr, ktorú tieto tri inštitúcie prijali 5. júla, 26. júna a 12. júna 2012, najmä pokiaľ ide o pravidlá prijímania rozhodnutí správnej rady, trvania funkčného obdobia členov správnej rady a rady pre bezpečnostnú akreditáciu, ako aj ich predsedov, existenciu viacročného pracovného programu, právomoci správnej rady týkajúce sa riadenia ľudských zdrojov, hodnotenie a revíziu nariadenia, predchádzanie konfliktom záujmov, zaobchádzanie s neutajovanými citlivými informáciami. (12) Počas celého cyklu výdavkov musia byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami, najmä predchádzaním nezrovnalostiam a ich zisťovaním, vedením vyšetrovaní, vymáhaním stratených, neoprávnene vyplatených alebo zle použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladaním správnych a finančných sankcií. (13) Napokon, keďže sa článkom [8] nariadenia (EÚ) č. xxx/2013 [budúce nariadenie o GNSS] stanovuje, že členské štáty budú môcť na financovanie určitých prvkov programov vložiť dodatočné finančné prostriedky, musí agentúra dostať možnosť zadávať spoločne s členskými štátmi zákazky, ak je to potrebné na plnenie jej úloh. (14) Nariadenie (EÚ) č. 912/2010 je preto potrebné zmeniť a doplniť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (EÚ) č. 912/2010 sa mení a dopĺňa takto: (1) Článok 3 sa nahrádza takto: „Článok 3 Orgány 1. Orgánmi agentúry sú: a) správna rada, b) výkonný riaditeľ, c) Rada pre bezpečnostnú akreditáciu systémov európskeho GNSS. 2. Svoje úlohy, vymedzené v článkoch 6, 8 a 11, si orgány agentúry plnia v súlade s usmerneniami vydanými Komisiou podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 683/2008. 3. Správna rada a výkonný riaditeľ na jednej strane, Rada pre bezpečnostnú akreditáciu systémov európskeho GNSS a jej predseda na strane druhej spolupracujú s cieľom zaistiť fungovanie agentúry podľa podrobných pravidiel stanovených vnútornými predpismi agentúry, akými sú rokovací poriadok správnej rady, rokovací poriadok rady pre bezpečnostnú akreditáciu, finančné pravidlá platné pre agentúru, vykonávacie predpisy služobného poriadku zamestnancov a podmienky prístupu k dokumentom.“ (2) Článok 4 sa nahrádza takto: „Článok 4 Právny štatút, miestne kancelárie 1. Agentúra je organizáciou Únie. Má právnu subjektivitu. 2. V každom členskom štáte má agentúra najširšiu možnú právnu spôsobilosť, aká sa podľa vnútroštátnych právnych predpisov právnickým osobám dá uznať. Môže najmä nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok alebo nakladať s ním a môže byť účastníkom súdneho konania. 3. Agentúra sa môže rozhodnúť, že zriadi miestne kancelárie v členských štátoch pod podmienkou, že s tým tieto členské štáty súhlasia, alebo v tretích krajinách, ktoré sa zúčastňujú na prácach agentúry podľa článku 23. Ustanovenia týkajúce sa zriadenia a fungovania agentúry v členských štátoch a hostiteľských tretích krajinách, ako aj výhod, ktoré tieto tretie krajiny udelia výkonnému riaditeľovi, členom správnej rady a zamestnancom agentúry a ich rodinným príslušníkom, sú predmetom osobitných dohôd uzavretých medzi agentúrou a týmito štátmi a krajinami. Osobitné dohody schvaľuje správna rada. Členské štáty a hostiteľské tretie krajiny ponúkajú optimálny rámec pre riadny priebeh činností agentúry, najmä pokiaľ ide o: a) dostupnosť priestorov, b) existenciu vhodných vzdelávacích infraštruktúr pre deti členov personálu a vyslaných národných expertov, c) prístup na trh práce, do systému sociálneho zabezpečenia a k zdravotnej starostlivosti pre rodiny členov personálu a vyslaných národných expertov. 4. Agentúru zastupuje jej výkonný riaditeľ s výhradou článku 11a ods. 1 písm. d).“ (3) Článok 5 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Správna rada sa skladá: a) z jedného zástupcu, ktorého vymenuje každý členský štát, b) piatich zástupcov vymenovaných Komisiou, c) jedného zástupcu bez hlasovacieho práva, ktorého vymenuje Európsky parlament. Funkčné obdobie členov správnej rady je štvorročné a obnoviteľné. Zástupca Rady pre bezpečnostnú akreditáciu systémov európskeho GNSS, zástupca vysokého predstaviteľa pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“) a zástupca Európskej vesmírnej agentúry (ďalej len „ESA“) sa na zasadnutia správnej rady prizývajú ako pozorovatelia.“ d) odsek 4 sa nahrádza takto: „4. Správna rada si spomedzi svojich členov zvolí predsedu a podpredsedu. Ak si predseda nemôže plniť svoje povinnosti, automaticky ho zastupuje podpredseda. Funkčné obdobie predsedu a podpredsedu je dva roky, možno ho raz obnoviť a končí sa zánikom ich členstva v správnej rade.“ e) odsek 6 sa nahrádza takto: „6. Pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak, správna rada prijíma svoje rozhodnutia absolútnou väčšinou svojich členov, ktorí majú hlasovacie právo. Dvojtretinová väčšina všetkých členov, ktorí majú hlasovacie právo, je nutná na zvolenie predsedu správnej rady a jej podpredsedu, schvaľovanie rozpočtu a pracovných programov.“ (4) Článok 6 sa nahrádza takto: „Článok 6 Úlohy správnej rady 1. Správna rada zabezpečuje, aby agentúra plnila úlohy, ktoré jej boli zverené, za podmienok stanovených v tomto nariadení, a prijíma s týmto cieľom všetky potrebné rozhodnutia bez toho, aby boli dotknuté právomoci udelené rade pre bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide o činnosti súvisiace s kapitolou III. 2. Správna rada plní okrem iného tieto úlohy: a) najneskôr 30. júna prvého roka viacročného finančného rámca stanoveného v článku 312 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijme viacročný pracovný program agentúry na obdobie, na ktoré sa viacročný finančný rámec vzťahuje, a to potom, ako doň začlení časť vypracovanú radou pre bezpečnostnú akreditáciu v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. b) a po doručení stanoviska Komisie; f) najneskôr 15. novembra každého roka schvaľuje pracovný program agentúry na nadchádzajúci rok potom, ako doň začlení časť vypracovanú radou pre bezpečnostnú akreditáciu v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. c) a po doručení stanoviska Komisie; g) plní funkcie týkajúce sa rozpočtu stanovené v článku 13 ods. 5, 6, 10 a 11 a v článku 14 ods. 5; h) dohliada na prevádzku bezpečnostného strediska systému Galileo (ďalej len „stredisko na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo“ alebo „GSMC“), ako sa uvádza v článku 16 písm. a) bode ii) nariadenia (ES) č. 683/2008; i) v súlade s článkom 21 prijíma podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2011 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie(*); j) prijíma výročnú správu o činnostiach a výhľade agentúry potom, ako do nej začlení časť vypracovanú radou pre bezpečnostnú akreditáciu v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. d), a do 1. júla ju doručuje Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov; k) zaisťuje vhodné monitorovanie záverov a odporúčaní z hodnotení uvedených v článku 26, ako aj záverov a odporúčaní vyplývajúcich z vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a všetkých správ externého alebo interného auditu a rozpočtovému orgánu zasiela všetky informácie relevantné z hľadiska výsledkov hodnotiacich postupov; l) výkonnému riaditeľovi poskytuje stanovisko týkajúce sa dohôd o delegovaní uzavretých medzi Komisiou a agentúrou podľa článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce nariadenie o GNSS] skôr, ako sa podpíšu; m) prijíma svoj rokovací poriadok. 3. Správna rada vykonáva voči zamestnancom agentúry právomoci menovacieho orgánu a orgánu oprávneného uzatvárať zmluvy o zamestnaní, ktoré pre ňu vyplývajú zo služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov („právomoci menovacieho orgánu“). Správna rada v súlade s postupom stanoveným v článku 110 služobného poriadku úradníkov prijíma na základe článku 2 ods. 1 služobného poriadku úradníkov a článku 6 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov rozhodnutie, ktorým sa výkonný riaditeľ poveruje príslušnými kompetenciami menovacieho orgánu a vymedzujú podmienky, za akých sa toto prenesenie kompetencií môže pozastaviť. Výkonný riaditeľ je oprávnený tieto kompetencie subdelegovať. V súlade s predchádzajúcim pododsekom, ak si to vyžadujú výnimočné okolnosti, správna rada môže prostredníctvom rozhodnutia dočasne pozastaviť prenesenie kompetencií menovacieho orgánu na výkonného riaditeľa a kompetencií, ktoré výkonný riaditeľ subdeleguje, pričom ich môže vykonávať sama alebo nimi môže poveriť niektorého zo svojich členov alebo iného člena personálu než výkonného riaditeľa. Odchylne od druhého pododseku je však správna rada povinná poveriť predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu právomocami uvedenými v prvom pododseku, pokiaľ ide o nábor, hodnotenie a preradenie zamestnancov zapojených do činností, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, ako aj disciplinárne opatrenia, ktoré sa majú prijať voči uvedeným zamestnancom. Správna rada prijíma vykonávacie predpisy služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov v súlade s postupom stanoveným v článku 110 stanov. Pokiaľ ide o nábor, hodnotenie a preradenie zamestnancov zapojených do činností, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, ako aj disciplinárne opatrenia, ktoré sa majú prijať voči uvedeným zamestnancom, najskôr konzultuje s radou pre bezpečnostnú akreditáciu a náležite zohľadňuje jej pripomienky. Takisto prijíma podrobné podmienky súvisiace s vyslaním vyslaných národných expertov uvedených v článku 15c potom, ako uskutoční konzultácie s radou pre bezpečnostnú akreditáciu a náležite zohľadní jej pripomienky. 4. Správna rada vymenúva výkonného riaditeľa a môže predĺžiť jeho funkčné obdobie alebo ho ukončiť v súlade s článkom 15b ods. 4. Vykonáva disciplinárnu právomoc nad výkonným riaditeľom. _________________ (*) Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.“ (5) Článok 7 sa nahrádza takto: „Článok 7 Výkonný riaditeľ Agentúru riadi výkonný riaditeľ, ktorý si plní svoje povinnosti pod vedením správnej rady, bez toho aby boli dotknuté právomoci udelené rade pre bezpečnostnú akreditáciu podľa článku 11 a predsedovi rady pre bezpečnostnú akreditáciu podľa článku 11a.“ (6) Článok 8 sa mení a dopĺňa takto: „Článok 8 Úlohy výkonného riaditeľa Výkonný riaditeľ vykonáva tieto úlohy: (1) zastupuje agentúru s výnimkou činností a rozhodnutí, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III, a zodpovedá za riadenie; podpisuje dohody o delegovaní uzavreté medzi Komisiou a agentúrou podľa článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce nariadenie o GNSS] skôr, ako sa podpíšu; (2) pripravuje práce správnej rady a zúčastňuje sa prác správnej rady bez toho, aby mal hlasovacie právo; (3) zodpovedá za plnenie pracovných programov agentúry pod kontrolou správnej rady s výnimkou tej časti programov, na ktorú sa vzťahuje kapitola III; (4) prijíma všetky potrebné opatrenia, najmä prijímanie vnútorných administratívnych pokynov a uverejňovanie oznámení s cieľom zabezpečiť fungovanie agentúry v súlade s týmto nariadením; (5) zostavuje návrh odhadovaných príjmov a výdavkov agentúry podľa článku 13 a plní rozpočet v súlade s článkom 14; (6) každý rok vypracúva návrh súhrnnej správy, pričom riadne zohľadňuje pripomienky predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu týkajúce sa činností, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, a predkladá ho správnej rade; (7) zabezpečuje, aby agentúra, ako prevádzkovateľ GSMC, bola schopná splniť pokyny vydané na základe jednotnej akcie 2004/552/SZBP; (8) vymedzuje organizačnú štruktúru agentúry a predkladá ju na schválenie správnej rade; (9) voči zamestnancom agentúry uplatňuje právomoci uvedené v článku 6 ods. 3 prvom pododseku do takej miery, pokiaľ sú mu tieto právomoci delegované v súlade s druhým pododsekom toho istého odseku; (10) so súhlasom správnej rady môže prijímať opatrenia potrebné na zriadenie miestnych kancelárií v členských štátoch v súlade s článkom 4; (11) zabezpečuje, aby rada pre bezpečnostnú akreditáciu a orgány uvedené v článku 11 ods. 11 mali k dispozícii sekretariát a všetky zdroje potrebné na ich riadne fungovanie; (12) pripravuje akčný plán s cieľom zaistiť prijatie opatrení nadväzujúcich na závery a odporúčania predchádzajúcich hodnotení a predkladá Komisii polročnú správu o dosiahnutom pokroku; (13) prijíma tieto opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie: i) prijíma preventívne opatrenia proti podvodom, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ako aj účinné kontrolné opatrenia; ii) ak sa zistia nezrovnalosti, vymáha neoprávnene vyplatené sumy a prípadne uplatňuje účinné, úmerné a odrádzajúce správne a finančné sankcie; (14) vypracúva stratégiu agentúry proti podvodom a odovzdáva ju správnej rade na schválenie.“ (7) Vkladá sa tento článok 8a: „Článok 8a Pracovný program a výročná správa 1. Vo viacročnom programe agentúry uvedenom v článku 6 ods. 2 písm. a) sa stanovujú činnosti, ktoré agentúra musí vykonať v období, na ktoré sa vzťahuje viacročný finančný rámec stanovený v článku 312 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vrátane činností spojených s medzinárodnými vzťahmi a komunikáciou, za ktoré zodpovedá. V tomto programe sú vymedzené ľudské a finančné zdroje vyčlenené na každú činnosť. Sú v ňom zohľadnené výsledky hodnotení uvedených v článku 26. 2. Na základe viacročného pracovného programu sa v ročnom pracovnom programe uvedenom v článku 6 ods. 2 písm. b) stanovujú činnosti, ktoré agentúra musí vykonávať v nadchádzajúcom roku, vrátane činností spojených s medzinárodnými vzťahmi a komunikáciou, za ktorú zodpovedá. V tomto programe sú vymedzené ľudské a finančné zdroje vyčlenené na každú činnosť. Na informačné účely zahŕňa úlohy, ktoré Komisia prípadne delegovala na agentúru podľa článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia (budúce nariadenie o GNSS). 3. Vo výročnej súhrnnej správe uvedenej v článku 8 písm. f) sa opisuje stav plnenia pracovných programov agentúry.“ (8) V článku 10 sa písmeno g) nahrádza takto: „orgán pre bezpečnostnú akreditáciu systémov európskeho GNSS predstavuje v rámci agentúry autonómny orgán, ktorý prijíma svoje rozhodnutia úplne nezávisle, a to aj od Komisie a iných subjektov zodpovedných za plnenie programov, ako aj od výkonného riaditeľa a správnej rady agentúry;“ (9) Článok 11 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu vykonáva tieto úlohy: a) uskutočňuje bezpečnostnú akreditáciu systémov, ktorá spočíva v overení súladu systémov s bezpečnostnými požiadavkami uvedenými v článku 13 nariadenia (ES) č. 683/2008 a dodržiavania príslušných bezpečnostných predpisov platných pre Radu a Komisiu; b) vypracúva a schvaľuje tú časť viacročného pracovného programu uvedeného v článku 8a ods. 1, ktorá sa týka prevádzkových aktivít, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, a finančných a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom túto časť programu včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do uvedeného viacročného pracovného programu; c) vypracúva a schvaľuje tú časť ročného pracovného programu uvedeného v článku 8a ods. 2, ktorá sa týka prevádzkových aktivít, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, a finančných a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom túto časť programu včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do uvedeného pracovného programu; d) vypracúva a schvaľuje tú časť výročnej správy uvedenej v článku 6 ods. 2 písm. f), ktorá sa týka činností a výhľadu agentúry, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako aj finančných a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom túto časť správy včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do správy o audite; e) vykonáva disciplinárnu právomoc nad svojím predsedom; f) schvaľuje svoj rokovací poriadok.“ n) odseky 7 a 8 sa nahrádzajú takto: „7. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu sa skladá z jedného zástupcu za každý členský štát, jedného zástupcu za Komisiu a jedného zástupcu VP. Funkčné obdobie členov rady pre bezpečnostnú akreditáciu je štvorročné a obnoviteľné. Zástupca ESA sa prizýva na zasadnutia rady pre bezpečnostnú akreditáciu ako pozorovateľ. Účasť zástupcov tretích krajín a podmienky ich účasti sa podľa potreby stanovia dojednaniami uvedenými v článku 23. 8. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu si spomedzi svojich členov zvolí predsedu a podpredsedu dvojtretinovou väčšinou všetkých členov, ktorí majú hlasovacie právo. Ak si predseda nemôže plniť svoje povinnosti, automaticky ho zastupuje podpredseda. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu má právomoc odvolať predsedu a podpredsedu. Rozhodnutie o odvolaní prijíma dvojtretinovou väčšinou. Funkčné obdobie predsedu a podpredsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu je dva roky a možno ho raz obnoviť. Funkčné obdobie sa končí zánikom členstva predsedu alebo podpredsedu v rade pre bezpečnostnú akreditáciu.“ o) odsek 9 sa vypúšťa; p) odsek 10 sa nahrádza takto: „10. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu má prístup k všetkým ľudským a materiálnym zdrojom potrebným na poskytovanie zodpovedajúcej administratívnej podpory a na to, aby bola spolu s orgánmi uvedenými v odseku 11 schopná plniť svoje úlohy nezávisle, najmä pokiaľ ide o spracúvanie spisov, iniciovanie a monitorovanie vykonávania bezpečnostných postupov a realizáciu auditov bezpečnosti systémov, prípravu svojich rozhodnutí a organizáciu svojich zasadnutí. Takisto má prístup ku všetkým informáciám, ktoré sú potrebné na vykonávanie jej úloh a ktoré agentúra má k dispozícii, a to bez toho, aby boli dotknuté zásady autonómie a nezávislosti uvedené v článku 10 písm. g).“ q) pridáva sa tento odsek 17: „17. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu a zamestnanci agentúry pod jej kontrolou vykonávajú svoje činnosti tak, že je zaručená autonómia a nezávislosť voči iným činnostiam agentúry, najmä voči prevádzkovým činnostiam spojeným s využívaním systémov.“ (10) Za článok 11 sa vkladá tento článok 11a: „Článok 11a Úlohy predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu 1. Predseda rady pre bezpečnostnú akreditáciu vykonáva tieto úlohy: a) pod vedením rady pre bezpečnostnú akreditáciu riadi činnosti bezpečnostnej akreditácie; b) pod vedením rady pre bezpečnostnú akreditáciu zodpovedá za plnenie tej časti pracovných programov agentúry, na ktorú sa vzťahuje táto kapitola; c) spolupracuje s výkonným riaditeľom s cieľom pomôcť mu pri príprave návrhu plánu pracovných miest uvedeného v článku 13 ods. 3; d) zodpovedá za zastupovanie agentúry na činnostiach a rozhodnutiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; e) voči zamestnancom agentúry zapojeným do činností, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, uplatňuje právomoci uvedené v článku 6 ods. 3 prvom pododseku, ktoré sú mu delegované v súlade so štvrtým pododsekom uvedeného odseku. 2. Európsky parlament alebo Rada môžu predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu vyzvať, aby predložil správu o plnení svojich úloh a aby pred týmito inštitúciami urobil vyhlásenie.“ (11) Článok 13 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Výkonný riaditeľ vypracuje v úzkej spolupráci s predsedom rady pre bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, návrh odhadovaných príjmov a výdavkov agentúry na nasledujúci rozpočtový rok a predloží ho správnej rade a rade pre bezpečnostnú akreditáciu spolu s návrhom plánu pracovných miest.“ r) odsek 5 sa nahrádza takto: „5. Správna rada na základe návrhu výkazu s odhadmi príjmov a výdavkov a v úzkej spolupráci s radou pre bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, každý rok vypracuje výkaz s odhadmi príjmov a výdavkov agentúry na nasledujúci rozpočtový rok.“ (12) V článku 14 sa odsek 10 nahrádza takto: „Európsky parlament na základe odporúčania Rady konajúcej kvalifikovanou väčšinou udelí do 30. apríla roku N + 2 výkonnému riaditeľovi absolutórium za plnenie rozpočtu za rok N; s výnimkou plnenia tej časti rozpočtu, na ktorú sa vzťahujú úlohy, ktoré sú prípadne zverené agentúre na základe článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce nariadenie o GNSS], a na ktorú sa uplatňuje postup uvedený v článkoch 164 a 165 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. _________________ (*) Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.“ (13) Za kapitolu IV sa vkladá táto kapitola IVa: „KAPITOLA IVa ĽUDSKÉ ZDROJE „Článok 15a Personál 1. Na personál zamestnaný agentúrou sa vzťahuje služobný poriadok úradníkov Únie, podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov a pravidlá, ktoré spoločne prijali inštitúcie Únie na účely uplatňovania uvedeného služobného poriadku a podmienok zamestnávania. 2. V súlade s článkom 10 písm. g) vnútorné predpisy agentúry, akými sú rokovací poriadok správnej rady, rokovací poriadok rady pre bezpečnostnú akreditáciu, finančné pravidlá platné pre agentúru, vykonávacie predpisy služobného poriadku zamestnancov a podmienky prístupu k dokumentom zaručujú autonómiu a nezávislosť zamestnancov vykonávajúcich činnosti bezpečnostnej akreditácie voči zamestnancom vykonávajúcim iné činnosti agentúry. Článok 15b Menovanie a funkčné obdobie výkonného riaditeľa 1. Výkonný riaditeľ sa zamestnáva ako dočasný zamestnanec agentúry v súlade s článkom 2 písm. a) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov. 2. Výkonného riaditeľa menuje správna rada na základe jeho zásluh a potvrdených schopností v oblasti správy a riadenia, ako aj jeho kompetencií a skúseností v príslušných sférach, a to spomedzi kandidátov, ktorých Komisia navrhne potom, ako po uverejnení výzvy na vyjadrenie záujmu v Úradnom vestníku Európskej únie a iných publikáciách prebehne otvorená a transparentná konkurenčná súťaž. Pokiaľ ide o uzavretie zmluvy s výkonným riaditeľom, agentúru zastupuje predseda správnej rady. Správna rada prijíma rozhodnutie o vymenovaní výkonného riaditeľa dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov. 3. Funkčné obdobie výkonného riaditeľa je päť rokov. Na konci jeho funkčného obdobia Komisia uskutoční hodnotenie, v ktorom zohľadní výsledky výkonného riaditeľa, ako aj budúce úlohy a výzvy agentúry. Na základe návrhu Komisie môže správna rada vzhľadom na hodnotenie uvedené v prvom pododseku jedenkrát predĺžiť funkčné obdobie výkonného riaditeľa na maximálne obdobie piatich rokov. Rozhodnutie o predĺžení funkčného obdobia výkonného riaditeľa jej členovia prijímajú dvojtretinovou väčšinou. Výkonný riaditeľ, ktorého funkčné obdobie bolo predĺžené, sa po skončení predĺženého funkčného obdobia nemôže zúčastniť výberového konania na to isté miesto. 4. Správna rada môže na návrh Komisie odvolať výkonného riaditeľa rozhodnutím prijatým dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov. 5. Európsky parlament alebo Rada môžu výkonného riaditeľa vyzvať, aby predložil správu o plnení svojich úloh a aby pred týmito inštitúciami urobil vyhlásenie. Článok 15c Vyslaní národní experti Agentúra sa môže obracať aj na národných expertov. Títo experti majú primerané bezpečnostné previerky.“ (14) Článok 16 sa mení a dopĺňa takto: „Článok 16 Boj proti podvodom 1. Na účel boja proti podvodom, korupcii a inej nezákonnej činnosti sa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (*) uplatňuje bez obmedzenia. Agentúra na tieto účely pristupuje k medzinárodnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev týkajúcej sa vnútorných vyšetrovaní vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (**) a prijíma vhodné opatrenia uplatniteľné na personál agentúry a vyslaných národných expertov, pričom používa vzor rozhodnutia nachádzajúci sa v prílohe k uvedenej dohode. 2. Dvor audítorov má právomoc kontrolovať prostredníctvom dokumentov, ktoré sa mu odovzdajú, alebo inšpekcií na mieste príjemcov prostriedkov agentúry, ako aj dodávateľov a subdodávateľov, ktorým sa prostredníctvom agentúry vyplatili finančné prostriedky Únie. 3. S cieľom bojovať proti podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie môže OLAF v prípade grantov, ktoré agentúra financuje, alebo zákaziek, ktoré zadáva, viesť vyšetrovania vrátane kontrol a overovaní na mieste v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1073/1999 a nariadenia Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96 (***). 4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa v dohodách o spolupráci, ktoré agentúra uzatvára s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, zmluvách a dohodách o grante, ktoré agentúra uzatvára s tretími stranami, a v každom rozhodnutí o financovaní, ktoré agentúra prijíma, výslovne stanovuje, že Dvor audítorov a OLAF môžu vykonávať kontroly a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami. _________________ (*) Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. (**) Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 15. (***) Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.“ (15) Článok 17 sa nahrádza takto: „Článok 17 Výsady a imunity Na agentúru a jej zamestnancov sa uplatňuje protokol č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie.“ (16) Článok 18 sa vypúšťa; (17) Článok 22 sa nahrádza takto: „Článok 22 Bezpečnostné pravidlá súvisiace s ochranou utajovaných alebo citlivých informácií Agentúra uplatňuje bezpečnostné pravidlá Komisie týkajúce sa ochrany utajovaných informácií Únie, ktoré sú uvedené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, CECA, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (*). Tieto pravidlá uplatňuje aj na neutajované citlivé informácie. Týka sa to predovšetkým ustanovení súvisiacich s výmenou, spracovaním a uchovávaním týchto informácií. _________________ (*) Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.“ (18) Za článok 22 sa vkladá tento článok 22a: „Článok 22a Konflikt záujmov 1. Výkonný riaditeľ ako aj úradníci, ktorých členské štáty a Komisia dočasne vyslali, predkladajú vyhlásenie o záväzkoch ako aj vyhlásenie o záujmoch, v ktorých vyhlasujú, že nemajú žiaden priamy ani nepriamy záujem, ktorý by mohol spochybniť ich nezávislosť. Tieto vyhlásenia vyhotovujú písomne pri svojom nástupe do funkcie a v prípade zmeny svojej osobnej situácie ich obnovujú. 2. Externí odborníci, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach pracovných skupín ad hoc, predkladajú pred každým zasadnutím, na ktorom sa zúčastňujú, písomné vyhlásenie o záujmoch, ktoré by mohli spochybniť ich nezávislosť vzhľadom na body uvedené v programe zasadnutia. 3. Správna rada a rada pre bezpečnostnú akreditáciu vykonávajú politiku, ktorá umožňuje predchádzať konfliktom záujmov.“ (19) Za článok 23 sa vkladá tento článok 23a: „Článok 23a Spoločné zadávanie zákaziek s členskými štátmi Agentúra je na plnenie svojich úloh oprávnená spoločne s členskými štátmi zadávať zákazky podľa podrobných podmienok stanovených delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (*). _________________ (*) Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1.“ (20) Článok 26 sa nahrádza takto: „Článok 26 Hodnotenie a revízia tohto nariadenia 1. Najneskôr v roku 2016 a potom každých päť rokov Komisia vykonáva hodnotenie agentúry najmä z hľadiska jej vplyvu, dobrého fungovania, pracovných metód, potrieb a využívania zverených zdrojov. Toto hodnotenie obsahuje predovšetkým posúdenie prípadnej zmeny úloh agentúry a finančného vplyvu takejto zmeny. 2. Komisia odovzdáva správu o hodnotení ako aj svoje vlastné závery o obsahu tejto správy Európskemu parlamentu, Rade, správnej rade a rade pre bezpečnostnú akreditáciu agentúry. Výsledky hodnotenia sa zverejňujú. 3. Každé druhé hodnotenie obsahuje prieskum bilancie agentúry z hľadiska jej cieľov a jej úloh. Ak Komisia usudzuje, že so zreteľom na ciele a úlohy, ktoré agentúre boli udelené, už nie je opodstatnené agentúru zachovať, môže navrhnúť, aby sa toto nariadenie zrušilo.“ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť [dvadsiatym] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky [subjektu] 3.2.3. Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje [subjektu] 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy 3.4. Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje Komisie LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS – zmena a doplnenie legislatívneho finančného výkazu 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[9] Príslušné oblasti politiky: Podnikanie a priemysel Kapitola 02 05: Programy satelitnej navigácie (egnos a Galileo) 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[10] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie þ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Podporiť prítomnosť EÚ v kozmickom priemysle a rozvoj satelitných služieb Programy satelitnej navigácie (ďalej len „programy“) predstavujú vlajkové projekty Únie. Majú poskytovať rádionavigačné služby a umožnia značný rozvoj v mnohých doménach, ktoré budú faktorom technologických inovácií a rastu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva, ako aj zdrojom na vytváranie pracovných miest, príjmov z obchodnej činnosti a sociálno-ekonomických výhod. Zapadajú tak do rámca stratégie Európa 2020 a politík udržateľného rozvoja. Presnejšie je program Galileo zameraný na vytvorenie európskeho globálneho systému satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“). Tento program umožní poskytovať používateľom na celom svete služby určovania polohy, synchronizácie a navigácie pre širokú škálu aplikácií od dopravy po bezhotovostné vyrovnanie vrátane dodávok elektrickej energie, predpovedí počasia a cestného mýta. EGNOS je európsky systém navrhnutý tak, aby zlepšoval výkonnosť amerického GPS v európskej oblasti jeho pokrytia. Umožňuje využívanie existujúcich služieb satelitnej navigácie na aplikácie, ktoré sú kritické z hľadiska bezpečnosti, ako riadenie a pristávanie lietadla alebo preplávanie prieplavu loďou, ktoré sú len niekoľkými príkladmi z leteckej alebo námornej dopravy. Na základe štruktúry riadenia, ktorú Komisia predložila vo svojom návrhu nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[11], ako aj štruktúry riadenia, ktorú podporuje Európsky parlament a Rada vo svojom čiastočnom všeobecnom smerovaní prijatom 7. júna 2012, sa Agentúra pre európsky GNSS (ďalej len „agentúra“) stane hlavným aktérom prevádzkovej fázy systémov. Vzhľadom na to, že nariadenie o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie (ďalej len „nariadenie o GNSS“) je predmetom diskusií spoluzákonodarcov, ešte nebolo prijaté a podlieha konečnému rozhodnutiu o budúcom viacročnom finančnom rámci, niektoré predpoklady, z ktorých sa pri vypracovaní tohto legislatívneho finančného rámca vychádzalo, by sa ešte mohli zmeniť. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB So zreteľom na väčšie zapojenie agentúry do prevádzkovej fázy programov je tento návrh zameraný na posilnenie nezávislosti rady pre bezpečnostnú akreditáciu (jeden z troch orgánov agentúry) a na zaistenie dostupných adekvátnych ľudských a finančných zdrojov na to, aby agentúra mohla plniť úlohy, ktoré jej boli zverené. 1. Bezpečnostná akreditácia: Európske systémy satelitnej rádiovej navigácie predstavujú z dôvodu svojho strategického významu kritickú infraštruktúru. Mohli by sa zneužiť, čo by ohrozilo bezpečnosť Únie a jej členských štátov. Akékoľvek prerušenie ich služieb by okrem toho mohlo mať pre európske hospodárstvo za následok významné straty, keďže čoraz viac hospodárskych odvetví závisí od satelitnej rádiovej navigácie. Aby sa zaručila bezpečnosť systémov, treba vykonať nezávislú bezpečnostnú akreditáciu, pričom táto akreditácia je pre uvedené systémy kľúčová. Takáto akreditácia poskytuje záruku, že bezpečnostné opatrenia sú dostatočné na to, aby chránili systém pred hrozbami a zraniteľnosťou, že samotný systém nie je počas trvania svojej životnosti vystavený neprijateľnému riziku a že dokáže spracovať, uchovávať a prenášať citlivé alebo utajované skutočnosti bez neprijateľného rizika v súlade s vymedzenými osobitnými podmienkami. Vzhľadom na to, že sa podľa novej štruktúry riadenia agentúra bude viac zúčastňovať na realizácii programov, treba od seba viac oddeliť činnosti spojené s bezpečnostnou akreditáciou od ostatných činností, aby sa predišlo vzniku konfliktu záujmov medzi týmito dvoma druhmi činností a aby bezpečnostná akreditácia zostala nezávislá. 2. Rozvoj trhu a aplikácií: Agentúra by mala prispieť k predaju služieb Galileo a EGNOS s cieľom podporiť ich prijatie na trhu. Pokiaľ ide o predaj služieb, ide o veľmi dôležitý aspekt pre maximalizáciu sociálno-ekonomického prínosu daných systémov. 3. Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo a vývoj aplikácií PRS: Agentúra bude mať na starosti prevádzku strediska GSMC (Galileo Security Monitoring Centre, stredisko na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo). GSMC sa považuje za „hlavu“ systému Galileo z hľadiska všetkých aspektov jeho bezpečnosti. Pre systém ide o kritické prevádzkové stredisko. Bude schopné analyzovať a odrážať rozličné hrozby alebo útoky. Bude preto musieť byť v prevádzke ešte predtým, ako sa zavedú a uvedú do prevádzky služby Galileo. Fungovať bude 24 hodín denne a 7 dní v týždni a o prevádzku sa budú starať kvalifikovaní odborníci. Nachádzať sa bude na dvoch miestach, v Saint-Germain-en-Laye vo Francúzsku a v Swanwick v Spojenom kráľovstve. 4. Prevádzka systémov: Cieľom prevádzkovania systémov je poskytovať vysokokvalitné služby v snahe vyhovieť potrebám užívateľov a prijať všetky opatrenia na to, aby sa tieto služby prijali v čo najväčšej miere a čo najrýchlejšie. Na zaistenie dlhodobého fungovania systémov a maximalizáciu sociálno-ekonomických výhod je nevyhnutná adekvátna štruktúra. Rámec riadenia musí byť prispôsobený jednotlivým programom (Galileo a EGNOS), keďže sa tieto programy nachádzajú v rozličných štádiách vývoja. Takisto musí byť prispôsobený fázam, v ktorých sa programy nachádzajú, aby sa zabránilo vzniku rizika, že by sa poskytovanie služieb prerušilo. Zatiaľ čo EGNOS je už funkčný a v prevádzke, Galileo onedlho vstúpi do kľúčového štádia svojho vývoja, keď sa začne s poskytovaním služieb, čo bude začiatok jeho prevádzkovej fázy. Pokiaľ ide o EGNOS, - jeho prevádzková fáza začala v októbri 2009; - Komisia má momentálne na starosti riadenie prevádzky EGNOS. Túto zodpovednosť agentúra prevezme od 1. januára 2014, pričom od roku 2012 sa plánuje s postupným zavádzaním; - v navrhovanom novom rámci riadenia (od roku 2014) agentúra bude riadiť všetky činnosti spojené s prevádzkou EGNOS a niektoré prevádzkové úlohy zadá iným subjektom, predovšetkým operátorovi systému EGNOS. Pokiaľ ide o Galileo, - počas nadchádzajúcich rokov sa rôzne fázy programov budú prekrývať; - počas fázy zavedenia, ktorá v súčasnosti prebieha, pretrvá aktuálna organizácia, aby sa zaistila kontinuita a koherentnosť tejto fázy. Komisia tak bude naďalej zodpovedať za dokončenie infraštruktúry programu Galileo; - počas prevádzkovej fázy, ktorá by mala začať v roku 2014 s poskytovaním prvých služieb, sa na základe dohody s Komisiou o delegovaní bude na agentúru postupne delegovať riadenie činností spojených s touto prevádzkovou fázou. Agentúra bude zodpovedať za koordináciu všetkých úloh spojených s prevádzkou systému, ako údržba, úlohy potrebné na zaistenie hladkého fungovania systému, poskytovanie služieb a zavádzanie budúcich generácií systémov. Takisto bude musieť prispieť k vymedzeniu požiadaviek na budúce systémy a poskytne spätnú väzbu o vývine potrieb súvisiacich s prevádzkou a potrieb užívateľov. Táto prevádzková fáza predstavuje pre program novú fázu a riadiť sa bude na základe delegovania riadenia programu z Komisie na agentúru. Aby agentúra mohla plniť tieto úlohy spojené s prevádzkou systémov, bude musieť mať k dispozícii dostatočný počet zamestnancov. Navyše, s cieľom zaistiť kontinuitu služieb a dobrý štart prevádzkovej fázy programu Galileo v roku 2014, je prvoradé, aby sa zaviedli nevyhnutné prechodné obdobia pred rokom 2014. Konkrétny cieľ Vyvinúť a poskytovať infraštruktúru a služby založené na satelitnej rádiovej navigácii (Galileo) Príslušné činnosti v rámci AMB/ABB 02 05 PROGRAM SATELITNEJ NAVIGÁCIE (GALILEO A EGNOS) 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Európske programy satelitnej navigácie sa spustili už pred viac ako desiatimi rokmi, pričom ich sprevádzala politická ambícia vyvinúť a udržiavať v prevádzke systém, ktorý by pokrýval celý svet a Európskej únii by priniesol strategické a ekonomické výhody a zároveň by umožňoval poskytovanie služieb satelitnej rádiovej navigácie, ktoré by boli dokonale prispôsobené civilným potrebám. Galileo a EGNOS prinesú Európskej únii veľké sociálno-ekonomické výhody z dôvodu: i) priamych výhod vyplývajúcich z rastu dolného trhu GNSS (prijímače a aplikácie). Ak bude napríklad prijímačmi GNSS vybavených viac lietadiel, budú mať výrobcovia týchto prijímačov dodatočné príjmy; ii) nepriamych výhod vyplývajúcich zo vzniku nových aplikácií. Ak sa vďaka lepšej navigácii skrátia časy letov, budú lietadlá spôsobovať menšie znečisťovanie a cestujúci získajú drahocenný čas. Okrem toho bezpečnejšie dopravné prostriedky a efektívnejšie záchranné služby umožnia zachrániť viacej životov; iii) priamych výhod vyplývajúcich z rastu horného trhu a z vplyvu technológií na ďalšie odvetvia. Investície vložené do dodávateľského segmentu GNSS prinesú zisk priemyslu. Z nového rozvoja vesmírneho odvetvia však budú mať zisk aj ďalšie odvetvia. Napríklad nástroje navrhnuté na vyhodnocovanie a monitorovanie stavu štruktúry nosných rakiet alebo zásobníkov sa môžu využiť v podnikoch automobilového sektora, v stavebníctve a v energetike a v podnikoch verejných služieb. Hoci bude systém zriadený v rámci programu Galileo autonómny, jeho služby sa budú optimalizovať vďaka jeho interoperabilite s inými systémami, ako je americký GPS alebo ruský GLONASS. Spolupráca s ostatnými krajinami poskytujúcimi služby satelitnej navigácie teda umožní optimalizovať výhody pre používateľov, občanov alebo hospodárstvo vo všeobecnosti. Keďže agentúra bude riadiť prevádzku systémov a bezpečnostnú akreditáciu, bude pre poskytovanie služieb predstavovať kľúčový prvok. Takisto bude hlavným aktérom povzbudzujúcim rozvoj dolného trhu. Výsledky agentúry preto budú mať priamy vplyv na sociálno-ekonomický prínos, ktorý sa od týchto systémov očakáva. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať realizáciu návrhu/iniciatívy. Ukazovatele, na základe ktorých sa budú dať sledovať výsledky agentúry, sa stanovia podľa typu činnosti týmto spôsobom: 1. Bezpečnostná akreditácia: Agentúra musí zaručiť, že za každú etapu programu Galileo sú činnosti bezpečnostnej akreditácie skutočne vykonané načas (aby napríklad bolo zakaždým možné vypustiť satelit). Zavedenie sa bude hodnotiť na základe jej podielu na úspechu zavedenia infraštruktúry a počtu overení/kontrol bezpečnosti, ktoré každý rok uskutoční. Tieto overenia a kontroly pozostávajú z podrobnej technickej analýzy, ktorú uskutoční adekvátny orgán alebo jeho určení príslušní zástupcovia, alebo sa uskutoční pre tento orgán alebo jeho zástupcov, pričom sa táto analýza týka aspektov súvisiacich s bezpečnosťou systémov, kryptografického alebo informačného produktu spojeného s bezpečnosťou. Hodnotenie potvrdzuje prítomnosť požadovaných bezpečnostných funkcií a hodnotí neporušiteľnosť týchto funkcií. Hodnotením sa určuje stupeň, na akom sú požiadavky na bezpečnosť systému splnené a stanovuje sa ním stupeň spoľahlivosti systému. Počet vykonaných overení/kontrol súvisí s činnosťou a rozvinutím pozemných staníc. Odhaduje sa, že medzi rokom 2013 a 2015 sa každý rok uskutoční približne 10 overení/kontrol a medzi rokom 2016 a 2020 približne 5 každý rok. 2. Rozvoj trhu a aplikácií: Činnosti agentúry v súvislosti s predajom služieb sa budú hodnotiť na základe toho, ako trh prijme služby, ktoré budú EGNOS a Galileo poskytovať, a to pomocou osobitných ukazovateľov, ktoré treba vyvinúť pre služby, keď budú funkčné, ako počet letísk s postupmi približovania založenými na systéme EGNOS, počet traktorov s prijímačmi EGNOS alebo odhad celkového sociálno-ekonomického prínosu plynúceho z týchto systémov. Dodnes zaviedlo postupy približovania s použitím systému EGNOS 82 letísk. Cieľom do roku 2020 je, aby takéto postupy vyvinulo 50 % prispôsobených letísk, pre ktoré je používanie systému EGNOS relevantné. 3. Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo a vývoj aplikácií PRS: Stupeň výkonnosti týchto činností sa dá merať počtom zavedených funkčných postupov. Cieľom je v roku 2016 mať 500 postupov. Keďže uvedené strediská nie sú v prevádzke, momentálne sa tieto postupy ešte nezaviedli. 4. Prevádzka systémov: V súlade s nariadením o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie budú činnosti spojené s prevádzkou systémov založené na dohode o delegovaní medzi Komisiou a agentúrou. V tejto dohode o delegovaní budú podrobne uvedené prevádzkové ukazovatele na sledovanie realizácie týchto činností, ako je tomu v súčasnosti pri systéme EGNOS. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vzhľadom na súčasné údaje týkajúce sa rozvoja agentúry sa nové úlohy stanovené v návrhu nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie nemôžu vykonávať, najmä pokiaľ ide o prevádzku. Je preto nutné zrevidovať finančný výkaz a upraviť ho podľa skutočných potrieb agentúry, pokiaľ ide o zamestnancov. Okrem toho treba poznamenať, že na zavedenie navrhovaného modelu riadenia je nevyhnutné, aby mala agentúra k dispozícii zodpovedajúci technický a prevádzkový personál s vysokou úrovňou odborných skúseností vo veľmi špecializovanej sfére. Organizačná štruktúra agentúry by takisto mala byť založená na osobitnom charaktere činností, ktoré sa majú vykonávať. Aj keď agentúra nebude všetky činnosti vykonávať interne a veľké množstvo úloh súvisiacich s poskytovaním služieb a vývojom hlavných vylepšení a nových generácií systémov bude zadávať externe, bude musieť mať k dispozícii zodpovedajúcich technických odborníkov na riadenie potrebných verejných zákaziek, kontrolu činností zadávaných externe a prípravu vysokokvalitných správ pre Komisiu. Vzhľadom na komplexnosť programov je takisto dôležité vyhnúť sa akémukoľvek „intelektuálnemu riziku“, ktoré by mohlo zabrániť dobrému získavaniu, odovzdávaniu, využívaniu a uplatňovaniu informácií podstatných pre úspech daných operácií, a predstavovalo by teda hrozbu pre harmonické, racionálne a účinné fungovanie programov. Financovanie týchto dodatočných zamestnancov sa zaistí prerozdelením prostriedkov v rozpočtových riadkoch programov GNSS. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Právo EÚ pôsobiť v tomto smere vychádza z článku 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a z nariadenia o GNSS. Systémy zriadené v rámci európskych programov satelitnej navigácie sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske siete, ktorých využívanie výrazne presahuje hranice členských štátov. Okrem toho služby poskytované prostredníctvom týchto systémov prispievajú hlavne k rozvoju európskych transeurópskych sietí v oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Zriadenie systémov satelitnej navigácie sa nedá dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože prekračuje ich finančné a technické možnosti Je to preto možné len na úrovni EÚ. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Bezpredmetné. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Synergie s inými existujúcimi alebo budúcimi vesmírnymi programami sú možné, napr. na účely rozvoja užívateľských segmentov (aplikácie pre dolný trh). Zároveň bude potrebné usilovať sa o dosiahnutie synergie s ostatnými riaditeľstvami Európskej komisie v oblasti výskumu a inovácií. Aplikácie a technológie využívajúce systémy satelitnej navigácie môžu mať vplyv na rôzne hospodárske a spoločenské sféry, ako napríklad doprava, energetika, lokalizačné služby, bankové služby, poľnohospodárstvo atď. Je dôležité zaručiť, aby programy v oblasti výskumu a inovácií boli koordinované na úrovni Komisie v záujme maximalizácie očakávaného sociálno-ekonomického prínosu programov fungujúcich v týchto odvetviach činnosti. Navyše je potrebné posilniť spoluprácu so Spoločným výskumným centrom. Pri programoch by sa na činnosti spojené s bezpečnosťou systémov GNSS a na vývoj aplikácií GNSS mohli využiť jeho vedecké a technické odborné skúsenosti, ako aj najmodernejšie skúšobné a meracie zariadenia. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu ¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – ¨ Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR. – ¨ Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR. þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – počiatočná fáza vykonávania bude trvať od roku 2014 do roku 2016, – potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[12] þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ výkonné agentúry – þ subjekty zriadené Európskou úniou[13] – ¨ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: Súčasný rámec riadenia sa vytvoril pre fázu koncipovania a zavedenia systému Galileo, ako aj na počiatočnú prevádzku systému EGNOS, to znamená na obdobie rokov 2008-2013. Tento rámec treba zrevidovať vzhľadom na fakt, že fáza zavedenia systému Galileo sa predĺži za rok 2013 a že nová fáza programu s poskytovaním začiatočných služieb sa začne v roku 2014. Takisto je potrebné vymedziť riadenie systému EGNOS, pretože vstúpil do svojej prevádzkovej fázy. Cieľom návrhu nariadenia o GNSS, ktorý je v súčasnosti predmetom diskusií v Európskom parlamente a Rade, je vymedziť rámec riadenia programov v týchto nových súvislostiach. Ako bolo uvedené v návrhu nariadenia o GNSS, treba vymedziť pevný, udržateľný a dlhodobý rámec riadenia. Tento rámec umožní efektívnejšie a racionálnejšie využívať existujúce štruktúry a zaistí postupný prechod medzi fázou zavedenia a prevádzkovou fázou, pričom zaručí kontinuitu služieb. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Agentúra bude v rámci plnenia svojich vlastných úloh uplatňovať ustanovenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ vymedzené v spoločnej stratégii o decentralizovaných agentúrach, ktorú Komisia, Európsky parlament a Rada prijali. Agentúra preto navrhne: - najneskôr 30. júna 2014 strategický rámec (viacročný pracovný program) obsahujúci hlavné činnosti, odhadovaný potrebný rozpočet a harmonogram na splnenie týchto cieľov; - ročný pracovný program, v ktorom sa strategický rámec bude odrážať vo forme podrobných opatrení a ukazovateľov, ktoré sa navrhnú najneskôr 15. novembra predchádzajúceho roka; - výročnú správu, v ktorej sa vyhodnotí realizácia ročného pracovného programu. Okrem toho sa výsledky agentúry budú každých päť rokov hodnotiť v porovnaní s jej cieľmi a úlohami. Takisto sa bude každých desať rokov hodnotiť jej legitímnosť. Okrem týchto štandardných opatrení by agentúra mala, pokiaľ ide o úlohy, ktoré jej Komisia zverila, dohliadať na to aby bol vo všetkých zmluvách a všetkých dohodách uzatvorených v rámci programov Galileo a EGNOS zakotvený dohľad a finančná kontrola. Pri všetkých mechanizmoch kontroly a hodnotenia by sa mala venovať osobitná pozornosť udržaniu nákladov na programy pod kontrolou a zároveň by sa mali poskytovať služby podľa stanoveného harmonogramu. Komisia okrem toho pri výkone svojich právomocí politického dohľadu nad programami Galileo a EGNOS posilní mechanizmy kontroly a hodnotenia, bude si vyžadovať podrobné ročné plány riadenia a správy o vykonávaní, bude organizovať pravidelné zasadnutia o napredovaní programov a uskutočňovať audity financií a technológií. Nakoniec agentúra v rámci každodenného riadenia zavedie mechanizmus riadenia rizík a bude používať adekvátne nástroje riadenia, aby udržala náklady spojené s programami pod kontrolou na základe lepšieho odhadu nákladov tak, že vykoná vyhodnotí predchádzajúce skúsenosti a skutočné zavedenie systému. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Agentúra bude zodpovedať za činnosti, ktoré sú pre systémy, ich bezpečnosť a ich prijatie na trhu kľúčovými. Ak na vykonávanie týchto činností nebude mať k dispozícii vhodnú organizačnú štruktúru a zodpovedajúci personál, programy sa tým ohrozia ako celok. Hlavnými zistenými rizikami sú: • Trhové riziká: trhové prijatie služieb, ktoré európske služby satelitnej navigácie ponúkajú, závisí od dvoch významných faktorov: kvality ponúkaných služieb a tendencie trhu prijímať tieto nové služby. Nižšia ako sľubovaná technická výkonnosť alebo prerušenie služieb budú mať u používateľov na celom svete negatívny dosah a spôsobia, že infraštruktúry sa nebudú používať. Je preto nevyhnutné, aby sa systémy prevádzkovali účinne. Okrem toho treba zaručiť dostupnosť spoľahlivých prijímačov pre všetky služby, ktoré má Galileo ponúkať, najmä pre „verejnú regulovanú službu“ (PRS), a používateľov informovať o službách, ktoré Galileo a EGNOS ponúkajú, aby sa maximalizovalo ich prijatie na trhu a zároveň aj očakávané sociálno-ekonomické výhody týchto systémov. • Technologické riziká: satelitná navigácia využíva najmodernejšie technológie, ktoré ešte treba validovať a ktorých špecifikácie sa neustále vyvíjajú. Treba zaviesť účinné postupy, ktorými sa zaručí, že vývoj a nové generácie systémov budú vychádzať z najnovších potrieb používateľov a najvýkonnejších technológií. Agentúra musí mať k dispozícii primerané zdroje na to, aby tieto postupy mohla zaviesť a aby mohla Komisii poskytovať potrebné informácie na to, aby Komisia mohla určiť priority, pokiaľ ide o vývoj funkcií. • Priemyselné riziká: na zavedení infraštruktúry sa musia zúčastniť mnohé priemyselné subjekty vo viacerých krajinách; ich činnosti sa musia účinne koordinovať, aby vyústili do spoľahlivých a dokonale integrovaných systémov, najmä pokiaľ ide o kvalitu. Ak by programy neboli efektívne skoordinované, mohli byť mať nedostatočné zdroje v agentúre za následok meškanie a navýšenie nákladov. • Bezpečnostné riziká: agentúra musí dohliadať na účinné zaistenie bezpečnosti systémov, aby zaručila bezpečnosť Únie a jej členských štátov. • Riziká spojené s riadením: riadenie programov si vyžaduje vzájomnú spoluprácu rozličných subjektov; je preto dôležité zaručiť adekvátnu stabilitu a organizáciu. Agentúra bude v prevádzke programov zohrávať dôležitú úlohu a preto, ak by nefungovala účinne, predstavovalo by to významné riziko spojené s riadením. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Účty agentúry sa predkladajú Dvoru audítorov na schválenie a podliehajú postupu udelenia absolutória. Útvar pre vnútorný audit Komisie bude vnútorným audítorom agentúry. Agentúra navyše pracuje na certifikácii v oblasti kvality a bezpečnosti vo vzťahu k jej kľúčovým postupom, ktorá sa má uplatňovať od roku 2014. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Agentúra podlieha kontrole Úradu pre boj proti podvodom. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov………………………...……………] || DRP/NRP ([14]) || krajín EZVO[15] || kandidátskych krajín[16] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1 || 02.0502.01 Agentúra pre európsky GNSS - hlavy 1 a 2 02.0502.02 Agentúra pre európsky GNSS - hlava 3 || DRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE · Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov………………………...……………] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách || Nepožaduje sa žiadny nový rozpočtový riadok || || || || || 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky Skôr, ako sa uvedie podrobný opis vplyvu tohto návrhu na výdavky, treba spresniť, že tento odhad je v tejto fáze len provizórny, pretože závisí od budúceho viacročného finančného rámca na roky 2014-2020[17], ktorý rozpočtový orgán prijme. Okrem toho sa niektoré predpoklady, z ktorých sa pri príprave tohto legislatívneho finančného výkazu vychádzalo, môžu zmeniť. Rámec riadenia programov a úlohy agentúry, ktoré z neho vyplývajú, nie sú vymedzené v tomto legislatívnom návrhu, ale v nariadení o GNSS, o ktorom sa diskutuje v Európskom parlamente a Rade. Nové potreby agentúry týkajúce sa zamestnancov vyplývajú z nových úloh, ktoré sa v nariadení o GNSS agentúre prideľujú. Komisia si teda vyhradzuje právo zmeniť a doplniť svoj návrh v prípade, že sa vo financovaní alebo v rámci riadenia navrhovanom v texte budúceho nariadenia o GNSS vykonajú významné zmeny. Preto, ak sa rozpočtový orgán rozhodne výrazne znížiť rozpočtové prostriedky vyčlenené na programy, bude treba prehodnotiť úlohy a zamestnancov pridelených agentúre. Rovnako, ak sa rozpočtový orgán rozhodne prideliť agentúre ďalšie úlohy, bude treba prehodnotiť potreby týkajúce sa zamestnancov. V návrhu správy Európskeho parlamentu týkajúcej sa nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[18] (spravodajca: pán Marinescu) sa tak napríklad stanovuje, že agentúra bude mať na starosti riadenie „centier excelentnosti“ zameraných na propagáciu rozvoja a prijímania aplikácií GNSS, a to okrem tých úloh, ktoré jej vo svojom návrhu o GNSS udelila Komisia. 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 1 – Inteligentný a inkluzívny rast [Subjekt]: <…….> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020 Rozpočtový riadok 02.050201 Agentúra pre európsky GNSS - Príspevok na hlavy 1 a 2 || Záväzky || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Platby || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Rozpočtový riadok 02.050202 Agentúra pre európsky GNSS - Príspevok na hlavu 3 || Záväzky || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 Platby || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky pre GSA SPOLU || Záväzky || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Platby || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Rozpočet agentúry na obdobie 2014-2020 je už zahrnutý do návrhu Komisie týkajúceho sa nového VFR 2014-2020. Nové úlohy a s tým súvisiace náklady sa budú financovať vďaka prerozdeleniu prostriedkov v rámci programu GNSS, ako bol pôvodne plánovaný na roky 2013 až 2020. Vplyv na rozpočet teda bude predstavovať 117,1 milióna EUR a premietne sa týmto spôsobom. Rozpočtový riadok 02.0501 Európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) || Záväzky || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 || Platby || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 Rozpočtové prostriedky pre GSAv súčasnom VFR SPOLU || Záväzky || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Platby || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU GR: <…….> ||  Ľudské zdroje || || || || || || || || 0  Ostatné administratívne výdavky || || || || || || || || 0 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || || || || || || || || 0 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || || || || || || || || v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok N[22] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || || || || || || || || 0 Platby || || || || || || || || 0 3.2.2. Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky GSA – rozdelené podľa jednotlivých cieľov a hláv viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || || Rok 2020 || VÝSTUPY || Druh || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Cieľ č. 1 – Bezpečnostná akreditácia GNSS || || Hlavy 1 a 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 || Hlava 3 || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 || Cieľ č. 2 - Rozvoj trhu a aplikácií vrátane certifikácie kvality a komunikácie o GNSS || || Hlavy 1 a 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 || Hlava 3 || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 || Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 || Cieľ č. 3 - Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo a vývoj aplikácií PRS || || Hlavy 1 a 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 || Hlava 3 || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 || Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 || Cieľ č. 4 – Prevádzka systémov GNSS || || Hlavy 1 a 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 || Podpora (verejné zákazky, financie, ľudské zdroje, riadenie projektu a kontrola, právne záležitosti, komunikácia) || || Hlavy 1 a 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 || NÁKLADY GSA SPOLU || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 || Výpočet rozpočtu agentúry na obdobie od roku 2013 do roku 2020 je založený na týchto predpokladoch: – nové nariadenie o GNSS, o ktorom momentálne diskutuje Európsky parlament a Rada, by sa mal prijať za podmienok, ktoré Komisia navrhuje. V takom prípade by sa riadenie prevádzkovej fázy systému EGNOS malo previesť na agentúru a riadenie prevádzkovej fázy programu Galileo by sa malo na agentúru delegovať od 1. januára 2014. Na to, aby agentúra mohla tieto úlohy plniť, bude musieť mať k dispozícii zodpovedajúci personál a rozpočtové prostriedky na realizáciu jednotlivých etáp programu. Požiadavky programov GNSS a ich vývoj by mali mať za následok rozšírenie agentúry, ktoré by malo byť veľmi rýchle až do roku 2016 a následne by malo napredovať len mierne; – zriadenie stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve sa pripravuje. K ich dokončeniu by malo prísť v rokoch 2013 a 2014, pričom sa medzitým začnú 24mesačné prevádzkové validačné testy, čo je dôvodom, prečo je nutné naplánovať na rok 2014 určitý počet dodatočných pracovníkov a určité jednorazové náklady. Na potrebu vytvoriť toto stredisko sa prišlo najmä počas podrobnej prípravy služieb. V tomto stredisku budú musieť pracovať kvalifikovaní operátori, ktorí budú ovládať programy a zariadenie a budú dobre poznať bezpečnostné stránky systému a ktorých bude treba vyškoliť vo fáze zavedenia a postupného poskytovania služieb. Predovšetkým budú musieť uspokojovať potreby užívateľov PRS (Public regulated service, verejná regulovaná služba) súvisiace s prístupom k PRS. Takisto budú musieť vypracovať prevádzkové postupy a zaistiť kontrolu a riadenie bezpečnostných incidentov v celom systéme; – až do júna 2017 pracovisku agentúry v Prahe nevznikajú žiadne výdavky. Po tomto dátume bude musieť agentúra hradiť českým orgánom nájomné vo výške zodpovedajúcej 25 % komerčnej hodnoty prenajatého miesta. Realizoval sa odhad na základe cien, ktoré sú v Prahe bežné. Agentúra okrem toho bude musieť znášať náklady na prenájom ďalších miest, kde bude pôsobiť, ako vo Francúzsku (Saint Germain en Laye, Toulouse), v Spojenom kráľovstve (Swanwick) a v Holandsku (ESTEC, Európska vesmírna agentúra); – náklady na zamestnancov agentúry sa vypočítali na základe priemerných nákladov Komisie. Počíta sa v nich s relatívne slabou rotáciou personálu a s nástupom nových pracovníkov každý rok priemerne v apríli. Takisto sa berú do úvahy opravné koeficienty zohľadňujúce životné náklady (v Prahe sú o 15 % nižšie ako v Bruseli, kde sú o 16 % nižšie ako vo Francúzsku); – náklady ovplyvňované ročnou mierou inflácie odhadovanou na 3 % sú mzdy, nájomné, výdavky spojené s informačnými technológiami a službami, ktoré Komisia poskytuje, ako aj poštovné a telekomunikácie. Na ostatné vypočítané náklady inflácia nemá vplyv, čo teda znamená zníženie skutočných nákladov agentúry; – súčasné administratívne výdavky sa vypočítali na základe skutočných nákladov znášaných v rokoch 2011 a 2012, bez započítania zvýšenia spôsobeného infláciou; – v priebehu rokov 2012 a 2013 sa po presťahovaní sídla agentúry do Prahy v septembri 2012 celoplošne obnovia informačné siete a informačné vybavenie agentúry. Toto vybavenie by sa malo vzhľadom na znižovanie jeho hodnoty a jeho používanie obnoviť v roku 2018, a to aj v sídle agentúry aj v strediskách na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo; – v období od roku 2014 do roku 2020 bude treba zaviesť určité najdôležitejšie aktivity v oblasti komunikácie: spustenie začiatočných služieb Galileo v rokoch 2014-2015, spustenie fázy plnej prevádzky programu Galileo v rokoch 2018-2019. Tieto významné udalosti si budú vyžadovať, aby sa do globálnych komunikačných kampaní agentúry začlenilo viac trhových segmentov a aby sa prerobili existujúce internetové lokality a komunikačné nástroje (vrátane skvalitnenia obsahových služieb v reálnom čase); – náklady sa vypočítali na základe predpokladu, že markantnejším oddelením činností spojených s bezpečnostnou akreditáciou od ostatných činností agentúry nedôjde k zdvojeniu centrálnych administratívnych služieb. V tejto tabuľke je uvedený podrobný rozpočet agentúry na obdobie rokov 2013-2020. 3.2.3. Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje a rozpočet agentúry 3.2.3.1. Zhrnutie – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU Úradníci (trieda AD) || || || || || || || || || Úradníci (trieda AST) || || || || || || || || || Zmluvní zamestnanci || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606 Dočasní zamestnanci || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090 Vyslaní národní experti || || || || || || || || || SPOLU || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696 Náklady na zamestnancov sa vypočítali na základe týchto hlavných predpokladov: - DZ = priemerné náklady Komisie (95 000 EUR + inflácia); - ZZ = priemerné náklady Komisie (FGIII a FGIV spolu = 40 000 EUR + inflácia); - ročná inflácia 3 %; - zníženie nákladov na zamestnancov z dôvodu rotácie o 3 %; - zníženie nákladov spojených s náborom nových pracovníkov o 25 % – nástup do zamestnania priemerne 1. apríla; - výdavky na usídlenie v súlade so služobným poriadkom zamestnancov: príspevok na usídlenie, diéty (len tri mesiace), výdavky na sťahovanie, cestovné výdavky. Zamestnanci agentúry potrební na obdobie 2013-2020 (počet osôb) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Dočasní zamestnanci || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125 PED / ZZ || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31 SPOLU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156 Zamestnanci agentúry potrební na jednotlivé činnosti (počet osôb) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Zamestnanci priamo pridelení na prevádzku systémov GNSS || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73 Zamestnanci priamo pridelení na GSMC || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40 Zamestnanci pridelení na vlastné úlohy GSA (existujúce úlohy) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43 SPOLU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156 Zamestnanci agentúry potrební na jednotlivé činnosti (v % z celkového počtu) || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Percento zamestnancov GSA pridelených na prevádzku || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 % Percento zamestnancov GSA pridelených na GSMC || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % Percento zamestnancov GSA pridelených na vlastné úlohy GSA (existujúce úlohy) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 % SPOLU || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% Ako je uvedené vyššie, agentúra bude plniť rôzne úlohy, spomedzi ktorých sú niektoré nové a iné sú len predĺžením jej súčasných aktivít. Uplatnilo sa 5 % zníženie zamestnancov pridelených na súčasné úlohy agentúry, čo viedlo k zrušeniu troch EPPČ na plnenie týchto úloh, pričom sa za každý rok 2014, 2015 a 2016 zruší 1 EPPČ. Komisia vyhodnotila potreby agentúry týkajúce sa zamestnancov po konzultáciách s agentúrou a na základe štúdie, v ktorej sú do detailov rozpísané činnosti, ktoré sa majú pri prevádzke programov vykonávať[23]. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || 1. Bezpečnostná akreditácia systémov GNSS (vlastná úloha agentúry) 2. Riadenie stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo (vlastná úloha agentúry, ktorá sa po obsadení prvých miest v roku 2012 a 2013 ešte posilní, a to hlavne v roku 2014) 3. Rozvoj trhu a aplikácií GNSS vrátane technológií určených používateľom PRS (vlastná úloha agentúry, prípadne doplnená o ďalšie delegované úlohy) 4. Komunikácia o GNSS: (vlastná úloha agentúry) 5. Prevádzka systémov GNSS (nová úloha, ktorú Komisia deleguje – prevádzka systému EGNOS predstavuje prenos právomocí z Komisie na agentúru, zatiaľ čo prevádzka systému zriadeného v rámci programu Galileo predstavuje riadenie programu, ktoré Komisia deleguje na agentúru) Určili sa činnosti, ktoré sa majú vykonávať počas prevádzkovej fázy programov. Tieto činnosti boli štruktúrované do schémy rozdelenia úloh. Na agentúru sa bude delegovať zodpovednosť za všetky prevádzkové činnosti, pričom bude musieť zaistiť ich koordináciu, nie však nutne ich vykonávanie. Treba poznamenať, že väčšina z týchto činností vyplýva z potreby zaistiť poskytovanie služieb a že tieto činnosti momentálne nie sú zahrnuté v jestvujúcej organizácii programov. V schéme rozdelenia úloh môžu byť tieto činnosti spojené s prevádzkou zadelené do týchto piatich okruhov: - Riadenie vykonávania programov, čo predovšetkým znamená: o podrobne vysvetliť hlavné ciele, ktoré stanovila Komisia, medzinárodné a medzivládne dohody, ako aj bezpečnostné požiadavky systému v dokumente „Mission Requirement Document“ (dokument o požiadavkách projektu); o kontrolovať plánovanie, náklady a riziká programov; o zaistiť uzatvorenie a plnenie dohôd a zmlúv potrebných na prevádzku systémov. - Technická realizácia programov, ktorá pozostáva z vývoja budúcich vylepšení v súlade s dokumentom o požiadavkách projektu, z koordinácie normalizačného procesu systému, z vývoja a potvrdenia nových infraštruktúr (vrátane softvérov), zo zaistenia technickej realizácie projektu a z vyhodnotenia výkonnosti systému. - Segment týkajúci sa infraštruktúry, ktorý zahŕňa činnosti pozostávajúce z riadenia projektu infraštruktúr, zo zaistenia technickej realizácie systému, z budovania vesmírnych a pozemných infraštruktúr a zo zavádzania aktualizácií systému. - Prevádzka a poskytovanie služieb pozostávajúce z riadenia poskytovania služieb, z prevádzky infraštruktúr a z kontroly riadneho vykonávania operácií. - Využívanie služieb vďaka tomu, že sa určí a zachová obchodná stratégia, bude sa propagovať využívanie služieb a tieto služby sa prijmú a bude sa podporovať koncipovanie a vývoj nových aplikácií. Externí zamestnanci || Predovšetkým podporné/administratívne úlohy určené na zaistenie riadneho priebehu operácií. Od roku 2015 bude pomocný personál predstavovať 16 % všetkých zamestnancov agentúry a bude teda na nižšej úrovni oproti normám v agentúrach a v Únii v tejto oblasti (táto miera sa odhaduje na 25 % v agentúrach Únie, ktoré dosiahli plnú prevádzkovú rýchlosť, a v Komisii je ešte vyššia). V tejto tabuľke je uvedené podrobné rozdelenie zamestnancov agentúry na obdobie rokov 2013-2020: Dodatoční zamestnanci potrební na prevádzku systémov majú mať pridelené hlavne posty AD, z toho menej ako 10 % je pridelených na úlohy vedenia (triedy AD10 až AD12). Väčšina ostatných miest bude obsadená z náborov v triedach AD6 až AD9 vzhľadom na ťažkosti najímať skúsených zamestnancov s vysoko odbornými technickými kompetenciami. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov pre zastrešujúce GR – þ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. Návrh si nevyžaduje použitie dodatočných ľudských zdrojov na Komisii, plánuje sa naopak s ich znižovaním, ktoré je podrobne uvedené aj v odseku 3.4. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené ďalej: 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – þ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom na rok 2013 a, pokiaľ ide o ďalšie roky, s návrhom Komisie na finančný rámec 2014-2020. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[24]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní – þ Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. – Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené ďalej: 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy – þ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. – ¨ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené ďalej: – ¨ vplyv na vlastné zdroje – ¨ vplyv na rôzne príjmy 3.4. Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje Komisie Hoci sa tento legislatívny finančný výkaz zameriava na vplyv, ktorý na agentúru bude mať delegovanie nových úloh v prevádzkovom riadení programov GNSS, je takisto užitočné zaoberať sa aj vplyvom, ktorý by budúce riadenie programov GNSS mohlo mať na ľudské zdroje Komisie. Ako už bolo vysvetlené, úlohy, ktoré sa teraz agentúre zverili, sú väčšinou novými úlohami, ktoré v súčasnej organizácii programov GNSS nemajú obdobu. Zatiaľ čo úlohy spojené s prevádzkou EGNOS sa prenesú z Komisie na agentúru, úlohy spojené s prevádzkou systému zriadeného v rámci programu Galileo, ktoré sa delegujú na agentúru, sú novými úlohami, pretože systém ešte nie je funkčný. Z toho dôvodu Galileo ešte v súčasnosti neposkytuje služby a tímy na Komisii a v agentúre spojili svoje úsilie na zavedenie infraštruktúry. Prechod na funkčnú infraštruktúru a začiatok poskytovania služieb, od ktorých budú závisieť životy, si budú vyžadovať úplne nové činnosti a dodatočný personál. Zatiaľ čo celkový počet zamestnancov Komisie a agentúry sa zvýši o 31 %, priemerný ročný spravovaný rozpočet sa medzi rokmi 2007-2013 a rokmi 2014-2020 zvýši o 103 %. Počas niekoľkých rokov a až do konca príslušnej etapy bude Komisia zodpovedať za zavedenie infraštruktúry Galileo a bude si musieť zachovať tímy, ktoré dohliadajú nad týmito prácami. Úloha Komisie sa následne zameria na politický dohľad nad programami a Komisia preto navrhuje, aby sa v období rokov 2014-2020 v jej pláne pracovných miest zrušilo spolu 30 miest. Toto zníženie odráža predovšetkým: 2) proces prenášania prevádzkových činností EGNOS (prevádzková fáza programu Galileo predstavuje novú úlohu) na agentúru, ktorý povedie k zníženiu počtu zamestnancov Komisie v GNSS o 3 EPPČ (3,3 %); 3) zníženie počtu zamestnancov, o ktorom Komisia rozhodla so zreteľom na jestvujúce aktivity, čo bude mať za následok ďalšie zníženie o 12 EPPČ (13 %); 4) doplňujúce zníženie počtu zamestnancov o 15 EPPČ prostredníctvom interného prerozdelenia miest v Komisii. Vývoj počtu zamestnancov v Komisii z hľadiska služieb GNSS je teda takýto: Zamestnanci Komisie pridelení na úlohy GNSS || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkové zníženie Zníženie || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15 SPOLU || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 || Doplňujúce zníženie uvedené v bode 3) sa rozvrhne nelineárnym spôsobom na sedem rokov. Zrušenie 30 miest je nezávislé od horizontálneho zníženia počtu zamestnancov Komisie o 5 % v rokoch 2013 až 2017 a je teda dodatočné; Tieto miesta sa z plánu pracovných miest Komisie úplne odstránia. Doplňujúce zníženie počtu zamestnancov Komisie || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkové zníženie Doplňujúce zníženie v Komisii SPOLU || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15 Tieto potrebné ľudské zdroje pokryjú zamestnanci z GR, ktorí už majú na starosti riadenie činnosti a/alebo sa presunú interne v rámci GR, pričom sa prípadne doplnia o dodatočné pridelené miesta, ktoré by sa riadiacemu GR mohli poskytnúť pri príležitosti každoročného prideľovacieho procesu a vzhľadom na existujúce rozpočtové obmedzenia. Toto zníženie sa zavádza napriek tomu, že Komisia zostáva všeobecne zodpovedná za programy GNSS a napriek tomu, že Rada a Európsky parlament zverili Komisii mnohé nové úlohy (ako sa potvrdilo počas rokovaní o novom nariadení o GNSS), ako vymedzenie novej politiky v oblasti práv duševného vlastníctva, vývoj projektu a prísne požiadavky týkajúce sa vzťahov s výborom GNSS, Radou a Európskym parlamentom. Komisia sa bude usilovať splniť tieto nové úlohy vďaka internému prerozdeleniu miest. Konkrétne sa budúca úloha Komisie dá zhrnúť pomocou týchto šiestich skupín činností: – prispievať k širším strategickým cieľom EÚ: cieľom je propagovať zavádzanie technológií GNSS do rôznych sfé