SK Úradný vestník Európskej únie C 317/67

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, pokiaľ ide o mikrosubjekty“

[KOM(2009) 83 v konečnom znení/2 – 2009/0035 (COD)]

(2009/C 317/11)

Spravodajca: pán PEZZINI

Rada sa 20. marca 2009 rozhodla podľa článku 44 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, pokiaľ ide o mikrosubjekty“

KOM(2009) 83 v konečnom znení/2 – 2009/0035 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 22. júna 2009. Spravodajcom bol pán Pezzini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 455. plenárnom zasadnutí 15. a 16. júla 2009 (schôdza z 15. júla 2009) prijal 144 hlasmi za, pričom 10 členovia hlasovali proti a 17 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že je nevyhnutné uspokojiť potreby malých a stredných podnikov a remeselných výrobcov, aby mohli zvládať početné štrukturálne výzvy komplexnej spoločnosti vďaka úplnej implementácii Európskej charty pre malé podniky (1) v rámci procesu, ktorý je súčasťou Lisabonskej stratégie.

1.2. EHSV berie na vedomie iniciatívu Komisie zameranú na oslobodenie mikrosubjektov od administratívno-účtovných požiadaviek, ktoré sú často nákladné a prehnané vzhľadom na štruktúru týchto podnikov a poukazuje na postoj, ktorý už zaujal vo svojich predchádzajúcich stanoviskách CESE 1187/2008 (2) a CESE 1506/2008 (3).

1.3. Výbor pokladá za dôležité, aby iniciatíva dodržiavala nasledujúce zásady:

— záväznosť: každý štát musí stanoviť kritériá uplatnenia výnimky pre mikrosubjekty,

— flexibilita: členským štátom treba v rámci jednotných obmedzení ponechať možnosť prispôsobiť kritériá udelenia výnimky požiadavkám vyplývajúcim z ich špecifickej situácie,

— jednoduchosť: zmeny a doplnenia sa musia dať ľahko uplatniť,

— transparentnosť: v každom prípade je potrebné zaručiť zodpovedajúcu transparentnosť na vnútornom trhu.

1.4. Hoci si EHSV uvedomuje, že Spoločenstvo v tejto oblasti nemá výlučné právomoci, pokladá v záujme integrity jednotného trhu a nediskriminačného prístupu k subjektom, ktoré na ňom pôsobia, za vhodné, aby budúce opatrenia v rámci revízie štvrtej a siedmej smernice o práve obchodných spoločností zahŕňali automatické uplatňovanie zvýhodnenia na všetky mikropodniky v Únii podľa kritérií jasne stanovených každým členským štátom.

1.5. V tejto súvislosti výbor žiada, aby sa prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody spočívajúcej na tom istom právnom základe ako dohoda o lepšej tvorbe právnych predpisov uplatňoval riadiaci princíp „Najskôr myslieť v malom“ (4), vo forme jasných a transparentných záväzkov na úrovni Spoločenstva aj jednotlivých štátov vo veci odstránenia resp. zníženia byrokratickej záťaže s cieľom zaručiť systematické uplatňovanie uvedenej zásady v legislatívnom procese, ako aj pri realizácii opatrení, a to najmä v prípade mikropodnikov a malých podnikov.

1.6. Výbor ďalej pokladá za vhodné, aby Komisia po troch rokoch od nadobudnutia účinnosti tohto návrhu predložila Parlamentu, Rade a EHSV správu, v ktorej by zhodnotila účinky a fungovanie výnimky udelenej mikrosubjektom vo všetkých členských štátoch EÚ a posúdila úspory, ktoré z nej skutočne vyplynuli pre európske mikrosubjekty.

2. Úvod

2.1. Európska komisia už od „Európskeho roku MSP a remesiel“ (5), po ktorom nasledovalo vytvorenie GR XXIII (6) a rad európskych konferencií (7), vyvíja nemalé úsilie s cieľom vyjsť v ústrety požiadavkám malých a stredných podnikov a remeselných výrobcov a umožniť im zvládať početné hospodárske a štrukturálne výzvy. Výbor na to poukázal v mnohých svojich stanoviskách (8).

2.2. Malé a stredné podniky často podliehajú rovnakým pravidlám, aké sa uplatňujú na veľké spoločnosti. Ich špecifické požiadavky v oblasti účtovníctva boli analyzované len zriedkavo, pravidlá finančného výkazníctva spôsobujú značnú finančnú záťaž a navyše bránia efektívnemu využívaniu kapitálu na zmysluplnejšie účely výroby a zamestnanosti.

2.3. Ak má na jednej strane cieľ zvýšiť kvalitu účtov kapitálových spoločností a transparentnosť v oblasti účtovníctva a auditu zásadný význam, na strane druhej sa zvýšené požiadavky uvalené na podniky často ukazujú byť obzvlášť nákladné, najmä v prípade mikropodnikov a malých podnikov.

2.4. Práve vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia nedávno schválila návrh oslobodiť stredné podniky od určitých požiadaviek oznamovacej povinnosti a povinnosti zostavovať konsolidovanú účtovnú závierku (9), ku ktorému mal výbor možnosť vyjadriť svoje kladné stanovisko (10).

2.5. Nadmerné administratívne náklady vyplývajúce z legislatívy EÚ obmedzujú konkurencieschopnosť európskych podnikov. Okrem toho právne predpisy v oblasti práva, účtovníctva a auditu spoločností sa nerozvíjali paralelne s prostredím, v ktorom pôsobia tieto spoločnosti. Smernice, ktoré zabezpečujú kvalitu finančného výkazníctva a auditu v EÚ, majú v skutočnosti za následok vysoké administratívne náklady pre podniky, najmä tie menšie.

2.6. Podľa odhadov Komisie, ktoré sa z vedeckého a metodologického hľadiska nezdajú byť štruktúrované, by sa vyňatie z pôsobnosti smernice potenciálne týkalo približne 5,4 milióna mikrosubjektov a celkové administratívne náklady na splnenie administratívnych a účtovných požiadaviek stanovených smernicou by dosiahli okolo 6,3 miliardy EUR ročne.

2.7. Výbor vyzdvihuje snahu Komisie znížiť administratívnu záťaž podnikov o 25 % (11), ktorú bez výhrad podporil (12).

2.8. Výbor sa nazdáva, že by mali „byť podniknuté potrebné kroky s cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty implementovali všetky smernice včas a vysoko kvalitne a presvedčiť národné a regionálne vlády a legislatívne orgány, aby zahájili [sic] vlastný projekt zjednodušovania zameriavajúc sa na právne predpisy, do ktorých sa pri implementácii európskych právnych predpisov pridávali dodatky neobsiahnuté v pôvodných predpisoch (‚gold-plating‘)“ (13).

3. Súvislosti

3.1. V súvislosti so štvrtou etapou zjednodušenia právnych predpisov týkajúcich sa vnútorného trhu (Simplification of the Legislation on the Internal Market – SLIM), sa zmodernizovala prvá a druhá smernica o práve obchodných spoločností.

3.2. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia 8. a 9. marca 2007 zdôraznila, že znižovanie administratívnej záťaže je dôležité pre pozdvihnutie európskeho hospodárstva a že je nevyhnutné intenzívne spoločné úsilie na zníženie administratívnej záťaže v rámci EÚ.

3.3. Európska rada na svojom zasadnutí 13. – 14. marca 2008 vyzvala Komisiu, aby predložila nové legislatívne návrhy na zníženie administratívnej záťaže, ktoré by sa mali urýchlene prijať v skrátenom konaní (14), a za prioritu stanovila opatrenia v oblasti európskeho práva spoločností, účtovníctva a auditu.

3.4. Iniciatíva „Small Business Act“ (15), ktorú Komisia predložila v júni 2008 a ku ktorej mal výbor možnosť vypracovať svoje stanovisko (16), tiež zdôraznila požiadavku zjednodušenia predpisov pre menšie podniky.

3.5. Napokon aj v pláne hospodárskej obnovy Európy, ktorý bol predložený koncom novembra 2008, sa ako dôležité opatrenie uvádza zníženie záťaže MSP a mikrosubjektov okrem iného zrušením požiadavky, aby „mikropodniky pripravovali ročnú účtovnú závierku“ (17).

3.6. Európsky parlament sa vo svojom uznesení z 8. decembra 2008 (18) vyslovil za zrušenie požiadaviek na finančné výkazníctvo mikrosubjektov s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a uvoľniť ich potenciál rastu a vyzval Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, ktorý umožní členským štátom vyňať tieto podniky z rozsahu pôsobnosti štvrtej smernice 78/660/EHS.

3.7. V priebehu uplynulých dvadsiatich – tridsiatich rokov bola smernica 78/660/EHS podrobená rôznym zmenám a doplneniam (19).

4. Zhrnutie návrhu Komisie

4.1. Komisia navrhuje zaviesť novú kategóriu takzvaných „mikrosubjektov“, ktorú niektoré členské štáty už zahrnuli do svojej legislatívy, a vyňať tieto podniky z rozsahu pôsobnosti štvrtej smernice 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke. Mikrosubjekty môžu využívať uvedenú výnimku, ak spĺňajú aspoň dve z troch nasledujúcich kritérií:

— 10 alebo menej zamestnancov,

— celková bilančná suma nepresahuje 500 000 EUR a

— čistý obrat nepresahuje 1 000 000 EUR.

4.2. Pre tieto najmenšie podniky je záťaž súvisiaca s vykonávaním ročnej závierky mimoriadne veľká. Na druhej strane nie je výrazný záujem o stav ich financií, keďže vo väčšine prípadov ide o podniky, ktoré podnikajú na miestnej resp. regionálnej úrovni.

4.3. Zahrnutím výnimky do smerníc v oblasti účtovníctva by sa prenechalo na členské štáty, aby určili, ktoré pravidlá musia mikropodniky spĺňať.

4.4. Preto sa Komisia rozhodla zmeniť a doplniť existujúce platné ustanovenia Spoločenstva. Pokiaľ ide o mikrosubjekty, boli navrhnuté rôzne opatrenia:

— oslobodiť tieto podniky od povinnosti zverejňovať svoje výkazy,

— zavedenie možnosti pre mikrosubjekty na základe dobrovoľnosti naďalej zostavovať účtovné závierky, poskytovať ich na audit a posielať ich do štátneho registra,

— zavedenie možnosti pre členské štáty vyňať mikrosubjekty z rozsahu pôsobnosti štvrtej smernice o práve obchodných spoločností.

5. Všeobecné pripomienky

5.1. EHSV podporuje zámer, ktorý svojou iniciatívou sleduje Komisia, a to oslobodiť mikrosubjekty od administratívnych účtovných požiadaviek, ktoré sú nákladné a neúmerné účtovným potrebám mikrosubjektov a hlavných užívateľov finančných informácií.

5.2. Výbor pokladá za prioritu – najmä v čase súčasnej hospodárskej krízy, ktorej dôsledky pociťujú vo zvýšenej miere menšie podniky v celej Európe – urýchlene a všeobecne v celom európskom hospodárskom priestore podniknúť kroky na oslobodenie mikrosubjektov od príslušných legislatívnych požiadaviek (podľa modelu „fast track“) (20) a zaviesť opatrenia, ktoré by boli pružné, prispôsobené špecifickým situáciám jednotlivých členských štátov a boli uplatňované transparentne voči európskym fyzickým a právnickým osobám.

5.3. Návrh Komisie by bol výrazným stimulom boja proti tieňovému hospodárstvu, na čo opakovane poukázal výbor, ktorý zdôraznil ozaj negatívny vplyv nelegálnej práce na verejné finančné prostriedky v podobe strát daňových príjmov, ako aj odvodov sociálneho zabezpečenia (21). Výbor ďalej poukázal na to, že „cena za čestnosť však nemôže byť príliš vysoká, pretože dôjde k nebezpečenstvu, že fenomén práce načierno sa bude presadzovať v čoraz väčšej miere“ (22).

5.4. EHSV kladne hodnotí návrh Komisie na zjednodušenie, ktorého cieľom je zaručiť, aby regulačný rámec prispieval k stimulovaniu podnikania a inovácií mikropodnikov a malých podnikov v záujme zvýšenia ich konkurencieschopnosti a lepšieho využitia potenciálu vnútorného trhu.

5.5. Hoci si EHSV uvedomuje, že Spoločenstvo v tejto oblasti nemá výlučné právomoci a že sa musí uplatňovať zásada subsidiarity ustanovená v článku 5 Zmluvy o ES, pokladá v záujme integrity jednotného trhu a nediskriminačného prístupu k subjektom, ktoré na ňom pôsobia, za vhodné, aby zvýhodnenie mikrosubjektov v budúcich opatreniach v rámci revízie štvrtej a siedmej smernice o práve obchodných spoločností nebolo ponechané na rozhodnutie jednotlivým členským štátom, ale bolo automaticky uplatňované na všetky mikropodniky v Únii.

5.6. Výbor žiada Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby sa v pripravovanej celkovej revízii štvrtej a siedmej smernice o práve obchodných spoločností prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody spočívajúcej na tom istom právnom základe ako dohoda o lepšej tvorbe právnych predpisov (23) uplatňoval riadiaci princíp „Najskôr myslieť v malom“, vo forme jasných záväzkov vo veci odstránenia resp. zníženia byrokratickej záťaže.

5.7. Výbor ďalej žiada, aby Komisia po troch rokoch od nadobudnutia účinnosti tohto návrhu predložila Parlamentu, Rade a EHSV správu, v ktorej by zhodnotila účinky a fungovanie výnimky udelenej mikrosubjektom vo všetkých členských štátoch EÚ a posúdila úspory, ktoré z nej skutočne vyplynuli pre európske mikrosubjekty.

V Bruseli 15. júla 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Pozri zasadnutie Európskej rady v Lisabone, 2000.

(2) Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 7

(3) Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 37.

(4) Pozri stanovisko CESE 38/2009 zo 14. januára 2009, odporúčanie č. 1, spravodajca: pán MALOSSE, pomocný spravodajca: pán CAPPELLINI.

(5) Rok 1983.

(6) Najprv bola pod vedením Edith Cresson vytvorená špeciálna pracovná skupina, z ktorej sa neskôr stalo nové generálne riaditeľstvo: GR XXIII.

(7) 1990: Avignon, 1994: Berlín, 1997: Miláno.

(8) Pozri o. i. stanovisko CES 467/93 z 28. apríla 1993, stanovisko CES 850/94 zo 6. júla 1994 a Ú. v. ES C 295, 7.10.1996, s. 6, Ú. v. ES C 56, 24.2.1997, s. 7; Ú. v. ES C 89, 19.3.1997, s. 27, Ú. v. ES C 235, 27.7.1998, s. 13, Ú. v. ES C 221, 7.8.2001, s. 1, Ú. v. ES C 374, 3.12.1998, s. 4, Ú. v. ES C 116, 20.4.2001, s. 20.

(9) KOM(2008) 195 v konečnom znení zo 17. apríla 2008.

(10) Stanovisko CESE 1506/2008 z 18. septembra 2008, spravodajca: pán CAPPELLINI.

(11) KOM(2006) 689, 690 a 691 v konečnom znení zo 14. novembra 2006.

(12) Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 8.

(13) Pozri Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 8, bod 4.3.6, ako aj Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 9, bod 6.2.

(14) Závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli 13. a 14. marca 2008, bod 9.

(15) KOM(2008) 394 v konečnom znení z 25. júna 2008.

(16) Stanovisko CESE 38/2009 zo 14. januára 2009, spravodajca: pán MALOSSE, pomocný spravodajca: pán CAPPELLINI.

(17) Oznámenie Komisie Európskej Rade: Plán hospodárskej obnovy Európy – KOM(2008) 800 v konečnom znení, 26. novembra 2008, bod 4.

(18) Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008 o požiadavkách v oblasti účtovníctva týkajúcich sa malých a stredných podnikov a najmä mikropodnikov.

(19) Ide o viac než desať zmien a doplnení: smernica 83/349/EHS, smernica 84/569/EHS, smernica 89/666/EHS, smernica 90/604/EHS, smernica 90/605/EHS, smernica 94/8/ES, smernica 1999/60/ES, smernica 2001/65/ES, smernica 2003/38/ES, smernica 2003/51/ES, smernica 2006/43/ES, smernica 2006/46/ES.

(20) Fast track: Komisia predložila tri návrhy tohto druhu s cieľom urýchlene dosiahnuť prvé výsledky. Prvý návrh mal za cieľ zosúladenie niektorých predpisov týkajúcich sa nezávislého znalca v súvislosti so zlúčením, splynutím alebo rozdelením akciových spoločností na vnútroštátnej úrovni s ustanoveniami smernice o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (smernica 2005/56/ES) a Európsky parlament a Rada ho schválili v novembri 2007 (smernica 2007/63/ES). Komisia okrem toho v apríli 2008 predložila dva návrhy na zmeny a doplnenia prvej a jedenástej smernice týkajúcich sa práva spoločností a smerníc o účtovníctve.

(21) Pozri stanovisko CESE 63/1999 z 28. januára 1999, spravodajca: pán GIRON.

(22) Pozri Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 61.

(23) Pozri stanovisko CESE 38/2009 zo 14. januára 2009, odporúčanie č. 1, spravodajca: pán MALOSSE, pomocný spravodajca: pán CAPPELLINI. Najmä bod 3.2: „Pokiaľ ide o zásadu ‚najskôr myslieť v malom‘, EHSV opätovne potvrdzuje svoj postoj (stanovisko INT/390) a žiada, aby sa táto zásada stala záväzným pravidlom, ktorého forma (kódex správania, medziinštitucionálna dohoda, rozhodnutie Rady) zatiaľ nie je určená, ktoré by si však vyžadovalo zapojenie zo strany Európskeho parlamentu, Komisie a Rady. Myšlienka medziinštitucionálnej dohody spočívajúcej na tom istom právnom základe ako dohoda o lepšej tvorbe právnych predpisov z roku 2003 …“.