V tomto kontexte Komisia 2. mája 2018 prijala návrh nasledujúceho viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027, v ktorom navrhla zriadiť nový Fond pre integrované riadenie hraníc, v rámci ktorého sa bude členským štátom poskytovať nevyhnutná a posilnená podpora na zabezpečenie spoločných vonkajších hraníc Únie s finančným krytím 9 318 000 000 EUR (v bežných cenách). V nasledujúcom období sa predpokladá päťnásobné zvýšenie celkového finančného krytia pre oblasť riadenia hraníc v porovnaní so súčasným viacročným finančným rámcom. Fond pre integrované riadenie hraníc bude prispievať k ďalšiemu rozvoju spoločnej vízovej politiky a zabezpečovať európske integrované riadenie hraníc na vonkajších hraniciach s cieľom riadiť efektívne prekračovanie vonkajšej hranice. Zahŕňa to aj riešenie migračných výziev a prípadných budúcich hrozieb na týchto hraniciach, čo prispeje k riešeniu problematiky závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom a k zaisteniu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v celej Únii pri plnom rešpektovaní základných práv a súčasnom zabezpečení voľného pohybu osôb v rámci Únie. Členské štáty by sa v týchto oblastiach mali naďalej finančne podporovať pri budovaní a zlepšovaní kapacít a prehlbovaní spolupráce, a to aj s príslušnými agentúrami Únie. Fond bude prispievať aj k zjednocovaniu colných kontrol na vonkajších hraniciach riešením súčasných rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré sú spôsobené zemepisnou situáciou a rozdielmi v dostupných kapacitách a zdrojoch. V tomto rámci bude navrhovaný Fond pre integrované riadenie hraníc (ďalej len „IBMF“) pozostávať z dvoch nástrojov: nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza a nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly. Tento návrh sa týka len nástroja na riadenie hraníc a víza. Paralelne s týmto návrhom predkladá Komisia osobitný návrh, ktorý sa týka nástroja na vybavenie na colné kontroly.

Predpokladom zaistenia bezpečného priestoru pre voľný pohyb osôb a tovaru v rámci Únie je účinná ochrana našich vonkajších hraníc. Je to aj súčasťou hlavných cieľov reakcie Únie na výzvy v oblastiach migrácie a bezpečnosti, ako sú uvedené v oznámení Komisie o európskej migračnej agende. Cieľ Únie [podľa článku 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)], ktorým je zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, by sa mal okrem iného dosiahnuť prostredníctvom spoločných opatrení týkajúcich sa prekračovania vnútorných hraníc osobami a kontrol vonkajších hraníc Únie a spoločnou vízovou politikou. Dosiahnutie vnútorného priestoru bez hraníc, v ktorom je možný voľný pohyb osôb a tovaru, prináša významné prínosy tak pre európskych občanov, ako aj podniky. Schengenský priestor je jedným z kľúčových prostriedkov, prostredníctvom ktorého si môžu občania Európy uplatňovať svoje slobody a vnútorný trh môže prosperovať a rozvíjať sa. Je jedným z najhmateľnejších úspechov Únie, a preto je ešte potrebnejšie posilňovať snahy zamerané na zaistenie jeho integrity, obzvlášť v časoch výziev, ktoré vytvára migračný tlak.

Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „AMF“) je navrhovaným budúcim nástrojom financovania, ktorý má slúžiť na podporu práce vnútroštátnych orgánov pri prijímaní žiadateľov o azyl a migrantov po ich príchode na územie EÚ, ako aj pri zabezpečovaní návratu osôb, ktoré nemajú právo zdržiavať sa v EÚ. Fond AMF a nástroj na riadenie hraníc a víza budú pôsobiť v plnej súčinnosti s cieľom dosiahnuť výraznejší vplyv oboch fondov v oblasti riadenia migrácie a hraníc. Je to dôležité napríklad na to, aby sa znížil počet neregulárnych migrantov prichádzajúcich do Únie a aby sa zabezpečil návrat osôb, ktoré nemajú právo zdržiavať sa v Únii, do ich krajín pôvodu.

Hlavné výzvy v oblasti riadenia hraníc si vyžadujú razantnú reakciu členských štátov a príslušných agentúr. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje výrazné zvýšenie rozpočtových prostriedkov najmä pre Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Spolu s plánovaným rozpočtom pre agentúru eu-LISA tak bude príspevok z rozpočtu v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci predstavovať 12 013 000 000 EUR (v bežných cenách). Vďaka tomu bude možné výrazne posilniť úlohu a rozsah pôsobnosti najmä v prípade Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, a to vytvorením stáleho zboru v počte približne 10 000 príslušníkov pohraničnej stráže. Dva nástroje, ktoré tvoria Fond pre integrované riadenie hraníc, však nepokrývajú finančné prostriedky pridelené týmto agentúram. Týmto návrhom sa preto upravuje len nástroj na riadenie hraníc a víza, ktorý bude poskytovať podporu na implementáciu európskeho integrovaného riadenia hraníc na vonkajšej hranici zo strany členských štátov, a to v plnej synergii s činnosťou agentúr Únie v tejto oblasti.

3.VÝSLEDKY EX POST HODNOTENÍ, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a spadá do rozsahu pôsobnosti akcie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako sa vymedzuje v hlave V ZFEÚ. Ciele a zodpovedajúce úrovne financovania sú primerané tomu, čo sa pomocou nástroja má dosiahnuť. Akcie stanovené v tomto návrhu sa zameriavajú na európsky rozmer hraničných kontrol a spoločnej vízovej politiky.

V plnej miere sa uznáva, že intervencie by sa mali vykonávať na primeranej úrovni a úloha Únie by nemala prekročiť nevyhnutný rámec.

4. V správe by sa mal objasniť spôsob fungovania nového núdzového mechanizmu v rámci finančného krytia každého z troch fondov pre oblasť migrácie a bezpečnosti, ako aj to, že použitie núdzovej pomoci by malo byť obmedzené vzhľadom na novú možnosť flexibility, ktorú poskytuje tematický nástroj. Mala by v nej byť vysvetlená výhoda tohto mechanizmu oproti núdzovému financovaniu v predchádzajúcom programovom období.

1. V správe by sa mali uvádzať hlavné zmeny v štruktúre programu a prioritách v porovnaní so súčasným programovým obdobím. Okrem toho by v správe mal byť objasnený rozsah vonkajšej zložky programu, t. j. jej komplementarita s vonkajšími nástrojmi.

Práce na príprave budúcich finančných nástrojov pre vnútorné veci sa začali v roku 2016 a pokračovali v roku 2017 a 2018. V rámci týchto prác externý dodávateľ v roku 2017 uskutočnil štúdiu VFR s názvom Border management and visas beyond 2020 (Riadenie hraníc a víza po roku 2020) a posúdenie vplyvu bolo podporené aj štúdiou pripravenou externým dodávateľom, ktorá bola spustená v septembri 2017. V týchto štúdiách sa zhromaždili dostupné výsledky z hodnotení existujúcich finančných nástrojov a z konzultácií so zainteresovanými stranami a preskúmali sa problémy, ciele a možnosti politík vrátane ich pravdepodobného vplyvu, ktorý sa skúmal v posúdení vplyvu.

Zainteresované strany sa zhodli, že s cieľom maximalizovať pridanú hodnotu EÚ by výdavky EÚ mali zohľadňovať priority a záväzky politiky na úrovni EÚ a podporovať vykonávanie acquis v oblasti vnútorných vecí EÚ. Vyzvali na to, aby boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky, aby bolo možné čeliť súčasným a novovznikajúcim výzvam. Dostatočné finančné prostriedky by mali byť k dispozícii aj pre príslušné agentúry Únie, a to v súlade s ich rozširujúcimi sa činnosťami. Zainteresované strany sa zhodli na potrebe začlenenia väčšej flexibility do štruktúry fondov. Domnievali sa, že by sa mali zachovať viacročné národné programy, aby sa udržala dostatočná flexibilita umožňujúca reagovať na meniace sa okolnosti. Mimovládne organizácie zastávali názor, že by takisto malo naďalej pokračovať priame riadenie.

Pôvodný dôvod a ciele fondu zostávajú stále relevantné aj v období po migračnej kríze. Zaviedli sa vhodné mechanizmy na riešenie meniacich sa potrieb vo fáze programovania aj implementácie. K riešeniu meniacich sa potrieb prispela flexibilita ponúkaná nástrojom ISF – hranice a víza, v rámci ktorého sú možné presuny finančných prostriedkov medzi rôznymi cieľmi. Členské štáty by však ocenili ešte väčšiu flexibilitu, ktorá by sa dosiahla odstránením minimálnych objemov finančných prostriedkov pridelených k cieľom a znížením počtu národných cieľov.

Pokiaľ ide o účinnosť, nástroj ISF – hranice a víza sa považuje za účinný v oboch oblastiach svojej intervencie, t. j. v oblasti spoločnej vízovej politiky a riadenie hraníc. Fond prispel k uľahčeniu legitímneho cestovania a posilneniu vnútroštátnych kapacít členských štátov pri vydávaní víz. Jeho príspevok ku konzulárnej spolupráci a posilňovaniu spolupráce s tretími krajinami bol doteraz v mnohých členských štátoch obmedzený. Rozvoj spoločnej vízovej politiky sa podporoval prostredníctvom zavádzania a prevádzkovania informačných systémov so zvláštnym zreteľom na vnútroštátne vízové informačné systémy. Posilňovaním kapacity riadenia hraníc na vonkajších hraniciach Únie fond prispieval k zabezpečovaniu voľného pohybu osôb v rámci schengenského priestoru. Prispievalo sa tak k účinnosti kontroly vonkajších hraníc, a to podporou opatrení zameraných na nákup, modernizáciu, inováciu a výmenu vybavenia na kontrolu hraníc a hraničný dozor. V dôsledku prevažne externých faktorov sa zaznamenal obmedzený pokrok pri podpore tvorby, implementácie a presadzovania politík zabezpečujúcich, aby sa nevykonávali kontroly osôb. Fond uľahčoval spoluprácu medzi členskými štátmi, pričom spolupráca medzi členskými štátmi a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž vrátane nákupu vybavenia určeného na používanie v rámci spoločných operácií s podporou fondu prispela ku solidarite a rozdeleniu zodpovednosti.

Rámec monitorovania a hodnotenia sa zlepší tak, aby okrem iného prostredníctvom lepšej metodiky na sledovanie investícii medzi relevantnými fondmi Únie motivoval k včasnému vykonaniu a aby sa zabezpečilo, že hodnotenia môžu poskytovať užitočné podklady pre akékoľvek budúce revízie politických intervencií. Dosiahne sa to prostredníctvom lepších ukazovateľov, užšej spolupráce s relevantnými partnermi a mechanizmov na stimulovanie výkonnosti. Hodnotenie v polovici obdobia a spätné hodnotenie uskutoční Komisia. Tieto hodnotenia sa uskutočnia v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej príslušné tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcej legislatívy a politiky by mali tvoriť základ pre posúdenia vplyvu možností ďalšej akcie. V rámci hodnotení sa posúdia účinky nástroja v teréne na základe ukazovateľov a cieľových hodnôt a podrobnej analýzy toho, do akej miery možno nástroj považovať za relevantný, účinný a, efektívny, či poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a či je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Ich súčasťou budú získané skúsenosti s cieľom identifikovať problémy alebo akýkoľvek potenciál na ďalšie zlepšenie akcií alebo ich výsledkov, ako aj s cieľom pomôcť maximalizovať účinok nástroja.

(2)Podľa článku 80 ZFEÚ by sa tieto politiky a ich vykonávanie mali riadiť zásadou solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi, a to vrátane finančných dôsledkov.

(9)Finančná podpora z rozpočtu Únie je nevyhnutná na to, aby bolo možné vykonávať európske integrované riadenie hraníc a podporovať tak členské štáty pri účinnom riadení prekračovania vonkajších hraníc, ako aj pri riešení migračných výziev a prípadných budúcich hrozieb na týchto hraniciach a zároveň prispieť k boju proti závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom pri plnom dodržiavaní základných práv.

(10)V záujme podpory vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc, ktoré je vymedzené na základe svojich zložiek v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2016/1624: kontrola hraníc, pátranie a záchrana v rámci hraničného dozoru, analýza rizík, spolupráca medzi členskými štátmi (podporovaná a koordinovaná Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž), medziagentúrna spolupráca (vrátane pravidelnej výmeny informácií), spolupráca s tretími krajinami, technické a operačné opatrenia v rámci schengenského priestoru, ktoré súvisia s kontrolou hraníc a sú zamerané na lepšie riešenie nelegálneho prisťahovalectva a na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti, využívanie najmodernejších technológií, mechanizmy kontroly kvality a solidarity, ako aj v záujme zabezpečenia toho, aby bolo toto integrované riadenie zavedené do bežnej praxe, by sa členským štátom mala poskytnúť primeraná finančná podpora Únie.

(11)Keďže colné orgány členských štátov preberajú čoraz viac povinností, ktoré často zasahujú do oblasti bezpečnosti a ktoré sa vykonávajú na vonkajšej hranici, na zabezpečenie jednotného postupu pri vykonávaní kontroly hraníc a colnej kontroly na vonkajších hraniciach je potrebné, aby sa členským štátom poskytla primeraná finančná podpora Únie. Tým sa nielen posilnia colné kontroly, ale zároveň sa uľahčí priebeh legálneho obchodu, čo prispeje k vytvoreniu bezpečnej a efektívnej colnej únie.

(12)Preto je potrebné zriadiť Fond pre integrované riadenie hraníc (ďalej len „fond“), ktorý bude nástupcom Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktorý bol zriadený na obdobie 2014 – 2020 nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014.

(13)Vzhľadom na právne špecifiká, ktoré sa uplatňujú na hlavu V ZFEÚ, ako aj na rôzne uplatniteľné právne základy týkajúce sa politík v oblasti vonkajších hraníc a colnej kontroly, nie je právne možné zriadiť fond ako jeden nástroj.

(14)Fond by sa mal preto zriadiť ako komplexný rámec pre finančnú podporu Únie v oblasti riadenia hraníc a víz, ktorý by zahŕňal nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza (ďalej len „nástroj“) zriadený týmto nariadením, ako aj nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/…. Tento rámec by malo dopĺňať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/… [všeobecné nariadenie], na ktoré by malo toto nariadenie odkazovať, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa zdieľaného riadenia.

(15)Pri implementácii nástroja by sa mali v plnej miere dodržiavať práva a zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, ako aj medzinárodné záväzky Únie v oblasti základných práv.

(16)Nástroj by mal nadviazať na výsledky a investície, ktoré sa podarilo dosiahnuť vďaka podpore, ktorú poskytovali jeho predchodcovia: Fond pre vonkajšie hranice zriadený na obdobie 2007 – 2013 rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ESnástroj pre vonkajšie hranice a víza zriadený ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie 2014 – 2020 nariadením (EÚ) č. 515/2014 a mal by ich ďalej rozšíriť, aby sa zohľadnil nový vývoj.

(17)V záujme zabezpečenia jednotnej a vysokokvalitnej kontroly vonkajších hraníc a umožnenia legitímneho cestovania cez vonkajšie hranice by mal nástroj prispievať k rozvoju európskeho integrovaného riadenia hraníc, do ktorého sú zahrnuté všetky opatrenia týkajúce sa politiky, práva, systematickej spolupráce, rozdelenia záťaže, vyhodnocovania situácie a meniacich sa okolností, pokiaľ ide o priechody, ktoré neregulárni migranti využívajú na prekračovanie hraníc, personálu, vybavenia a technológie, ktoré sú prijímané na rozličných úrovniach príslušnými orgánmi členských štátov a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž konajúcimi v spolupráci s ostatnými subjektmi, ako sú tretie krajiny a iné subjekty EÚ, najmä Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA), Europol a medzinárodné organizácie.

(18)Nástroj by mal prispieť k zvýšeniu účinnosti procesu spracovania žiadostí o víza, pokiaľ ide o zisťovanie a posudzovanie rizík z hľadiska bezpečnosti a neregulárnej migrácie, ako aj k uľahčeniu konania o udelení víza pre cestujúcich bona fide. Konkrétne by mal tento nástroj poskytovať finančnú pomoc na podporu digitalizácie procesu spracovania žiadostí o víza, aby bolo možné zabezpečiť rýchle, bezpečné a klientsky ústretové konanie o udelení víza, z ktorého budú mať prospech tak žiadatelia o udelenie víza, ako aj konzuláty. Nástroj by mal zároveň prispieť k zabezpečeniu rozsiahleho konzulárneho pokrytia na celom svete. Takisto by sa z neho malo podporiť jednotné vykonávanie spoločnej vízovej politiky a jej modernizácia.

(19)V rámci rozvoja spoločného integrovaného systému riadenia hraníc, ktorý zlepšuje celkové fungovanie schengenského priestoru, by mal nástroj na území krajín schengenského priestoru podporovať opatrenia, ktoré sa týkajú kontroly hraníc.

(20)Na to, aby bolo možné zlepšiť riadenie vonkajších hraníc a prispievať k predchádzaniu neregulárnej migrácii a boju proti nej, ako aj k zaisťovaniu vysokej úrovne bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Únie by mal nástroj podporovať vývoj rozsiahlych informačných systémov, pričom by mal vychádzať z už existujúcich alebo nových informačných systémov. Podpora z tohto nástroja by mala prispieť aj k tomu, aby bola v členských štátoch zabezpečená interoperabilita týchto informačných systémov EÚ [systém vstup/výstup (EES), vízový informačný systém (VIS), európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), Eurodac, Schengenský informačný systém (SIS) a Európsky informačný systém registrov trestov pre štátnych príslušníkov tretích krajín (ECRIS-TCN)], aby sa tieto informačné systémy EÚ a ich údaje navzájom dopĺňali. Po implementácii jednotlivých komponentov interoperability na centrálnej úrovni [európsky vyhľadávací portál (ESP), spoločná služba porovnávania biometrických údajov (BMS), spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) a detektor viacnásobných totožností (MID)] by mal nástroj prispieť aj k zabezpečeniu požadovaného vývoja na vnútroštátnej úrovni.

(21)Nástroj by mal dopĺňať a posilňovať činnosti na vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc v súlade so zásadou solidarity a spoločnej zodpovednosti členských štátov a Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktoré predstavujú dva piliere európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Konkrétne to znamená, že pri vypracúvaní svojich programov by mali členské štáty prihliadať na analytické nástroje a operačné a technické usmernenia vypracované Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako aj na učebné osnovy vypracované touto agentúrou, ako sú napr. spoločné kľúčové učebné osnovy pre odbornú prípravu príslušníkov pohraničnej stráže vrátane zložiek, ktoré sa týkajú základných práv a prístupu k medzinárodnej ochrane. V záujme dosiahnutia komplementárnosti medzi poslaním Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a zodpovednosťou členských štátov v oblasti kontroly vonkajších hraníc, ako aj v záujme zaručenia konzistentnosti a zamedzenia nákladovej neefektívnosti by mala Komisia prekonzultovať s uvedenou agentúrou návrhy národných programov, ktoré predložili členské štáty, pokiaľ to spadá do rozsahu pôsobnosti tejto agentúry, a to najmä v prípade činností financovaných v rámci operačnej podpory.

(22)Nástroj by mal podporovať uplatňovanie prístupu založeného na hotspotoch, ktorý bol predstavený v oznámení Komisie o európskej migračnej agende a odsúhlasený Európskou radou 25. a 26. júna 2015. V rámci tohto prístupu sa poskytuje operačná podpora tým členským štátom, ktoré sú vystavené neúmerným migračným tlakom na vonkajších hraniciach Únie. Na základe tohto prístupu sa teda ponúka integrovaná, komplexná a adresná pomoc v duchu solidarity a spoločnej zodpovednosti, ktorej cieľom je zabezpečiť integritu schengenského priestoru.

(23)V prípade zistenia nedostatkov alebo rizík, a to najmä v nadväznosti na schengenské hodnotenie vykonané v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013, by mal dotknutý členský štát v záujme solidarity v schengenskom priestore ako celku a v duchu spoločnej zodpovednosti za ochranu vonkajších hraníc EÚ náležite riešiť zistené skutočnosti, pričom by mal využiť zdroje, ktoré má k dispozícii v rámci svojho programu, aby implementoval odporúčania prijaté podľa uvedeného nariadenia a v súlade s posúdením zraniteľnosti, ktoré vykonala Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž v súlade s článkom 13 nariadenia (EÚ) č. 2016/1624.

(24)Nástroj by mal vyjadrovať solidaritu a spoločnú zodpovednosť prostredníctvom finančnej pomoci poskytovanej tým členským štátom, ktoré v plnom rozsahu uplatňujú schengenské ustanovenia o vonkajších hraniciach a vízach, ako aj tým štátom, ktoré sa pripravujú na plnohodnotnú účasť v Schengene, pričom by ju mali členské štáty využívať v záujme spoločnej politiky Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc.

(25)V súlade s protokolom č. 5 k Aktu o pristúpení z roku 2003 o pozemnom tranzite osôb medzi Kaliningradskou oblasťou a ostatnými časťami Ruskej federácie by mal nástroj znášať všetky dodatočné náklady, ktoré vzniknú vykonávaním osobitných ustanovení acquis Únie o tomto tranzite, t. j. nariadenia Rady (ES) č. 693/2003 a nariadenia Rady (ES) č. 694/2003. Potreba nepretržitej finančnej podpory z dôvodu ušlých poplatkov by však mala závisieť od platného vízového režimu Únie s Ruskou federáciou.

(26)S cieľom prispieť k dosiahnutiu politického cieľa tohto nástroja by členské štáty mali zabezpečiť, aby boli ich programy zamerané na špecifické ciele nástroja, aby boli zvolené priority v súlade s dohodnutými prioritami EÚ a vykonávacími opatreniami stanovenými v prílohe II a aby bolo prideľovanie zdrojov na jednotlivé ciele a akcie úmerné vzhľadom na výzvy a potreby, ktorým čelia.

(27)Malo by sa vyvíjať úsilie o dosiahnutie súčinnosti, konzistentnosti a efektívnosti s ostatnými fondmi EÚ a malo by sa zabrániť prekrývaniu jednotlivých akcií.

(28)Návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú rozhodnutia o návrate vydané členským štátom, je jednou zo zložiek európskeho integrovaného riadenia hraníc stanoveného v nariadení (EÚ) 2016/1624. Opatrenia v oblasti návratu však vzhľadom na svoju povahu a sledované ciele nepatria do rozsahu pôsobnosti nástroja a vzťahuje sa na nich nariadenie (EÚ) .../... [nový AMIF].