Úradný vestník 226 E , 15/09/2005 S. 0189 - 0197



P6_TA(2004)0096 Pokrok Turecka na ceste k pristúpeniu Uznesenie Európskeho parlamentu k pravidelnej správe a odporúčaniu Európskej komisie za rok 2004 o pokroku Turecka v prípravách na pristúpenie (KOM(2004)0656 — C6-0148/2004 — 2004/2182(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na pravidelnú správu a odporúčanie Európskej komisie za rok 2004 o pokroku Turecka v prípravách na pristúpenie zo dňa 6. októbra 2004 (KOM(2004)0656 — C6-0148/2004) [1], - so zreteľom na svoje uznesenie zo dňa 1. apríla 2004 o pravidelnej správe Komisie za rok 2003 o pokroku Turecka v prípravách na pristúpenie [2] a svoje predchádzajúce uznesenia, prijaté pre túto oblasť od 18. júna 1987 do 1. apríla 2004, - so zreteľom na závery Európskej rady (v Kodani v dňoch 21. - 22. júna 1993, v Helsinkách v dňoch 10. - 11. decembra 1999, v Kodani v dňoch 12. - 13. decembra 2002, v Solúne v dňoch 19. - 20. júna 2003 a v Bruseli v dňoch 12. - 13. decembra 2003), - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet (A6-0063/2004), A. keďže Komisia dospela k názoru, že Turecko úspešne splnilo kodanské politické kritériá a odporučila začatie prístupových rokovaní, B. keďže Európska rada dospela v roku 2002 k názoru, že ak Turecko úspešne splní kodanské politické kritériá, Európska únia začne bez odkladu prístupové rokovania, C. keďže sa v Turecku uskutočnil zásadný proces legislatívneho a inštitucionálneho zbližovania s európskymi normami, a to najmä po voľbách v roku 2002, D. keďže Komisia naznačila, že pristúpenie Turecka by sa líšilo od predchádzajúcich rozšírení z rôznych aspektov, ktorými sú počet obyvateľstva Turecka, jeho rozloha, geografická poloha, hospodársky, bezpečnostný a vojenský potenciál, E. keďže demokratické a ekonomicky stabilné Turecko by bolo veľkým prínosom pre celú Európu, F. berúc do úvahy závery zasadnutia Európskej rady z Helsínk a Kodane, ktoré otvorene uznali politickú vôľu Turecka pripojiť sa k EÚ a výslovne mu udelil i právo na štatút kandidáta na úplné členstvo, G. keďže Komisia predkladá stratégiu pre prístupový proces, ktorá spočíva na troch pilieroch, a to na spolupráci pri upevnení a podpore reformného procesu v Turecku, na špecifických podmienkach pri vedení prístupových rokovaní v rámci Medzivládnej konferencie, na ktorej musí byť rozhodnutie prijaté jednohlasne (orientačné obdobia pre otvorenie a uzavretie kapitol, možnosť ponechať dlhé prechodné obdobia v oblasti voľného pohybu pracovnej sily, poľnohospodárstva a implementácie štrukturálnej politiky (Kohézny fond) a tiež špecifické ustanovenia a stále záruky) a na výrazne posilnenom politickom a kultúrnom dialógu, zbližujúcom obyvateľov členských štátov EU a Turecka, H. keďže Komisia nenavrhla dátum o začatí prístupových rokovaní a naznačila, že proces prístupových rokovaní je otvorený proces, ktorého výsledky sa nedajú zaručiť vopred, I. keďže Komisia uviedla, že nezvratnosť reformného procesu a najmä jeho uplatňovania v súvislosti so základnými slobodami, sa bude musieť potvrdiť v dlhšom časovom úseku, J. keďže Komisia uviedla, že bez ohľadu na výsledky rokovaní alebo následný ratifikačný proces musia vzťahy medzi EÚ a Tureckom zaručiť, že Turecko ostane aj naďalej pevne zakotvené v európskych štruktúrach, K. keďže Komisia navrhne na jar 2005 revíziu Partnerstva pre vstup a od konca roka 2005 predstaví každoročne všeobecný prehľad o spôsobe, akým sa konsolidujú a rozširujú politické reformy, L. keďže Komisia, v súlade so Zmluvou o EÚ, odporučí Rade pozastavenie rokovaní, o čom Rada rozhodne kvalifikovanou väčšinou, v prípade závažného a pretrvávajúceho porušenia princípov slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu a princípov medzinárodného práva, M. keďže Komisia naznačila, že EÚ bude musieť stanoviť finančný výhľad na obdobie počnúc rokom 2014 ešte pre ukončením rokovaní, N. keďže Európska rada konštatovala v júni 2003 "schopnosť Únie absorbovať nových členov a súčasne udržať tempo európskej integrácie, zohráva dôležitú úlohu v úvahách o hlavnom záujme Únie i kandidátskych krajín", O. keďže štúdia Komisie o vplyve pristúpenia Turecka naznačila, že na pristúpenie je nevyhnutná zásadná reforma mnohých politík EÚ, P. keďže turecká vláda v spolupráci s parlamentom v posledných rokoch prijala a implementovala dôležité ústavné a legislatívne zmeny, Q. keďže začatie prístupových rozhovorov znamená, že politické kritériá sú splnené a že Európska únia bude schopná prijať Turecko pri udržaní tempa európskej integrácie a keďže splnenie "všetkých" kodaňských kritérií bolo základom pre pristúpenie k EÚ, R. keďže nový trestný zákonník a zákon o odvolacích súdoch boli prijaté 26. septembra 2004 a zákon o združeniach 4. novembra 2004, zatiaľ čo rozhodnutie o trestnom poriadku, legislatíva ustanovujúca justičnú políciu, a zákon o výkone trestu a opatrení by sa ešte len mali prijať, S. keďže napriek dôležitým zmenám, ktoré sa zaviedli v rámci dvoch dôležitých ústavných reforiem v rokoch 2001 a 2004, si Turecko ponechalo ústavu prijatú v roku 1982, T. keďže na základe prijatých reforiem bude musieť byť v praxi zavedená plná parlamentná kontrola vojenských výdajov a audit, U. keďže v rokoch 2003 a 2004 bolo tureckým vládnym orgánom a organizáciám pre ľudské práva oznámených stovky prípadov mučenia a členské štáty EÚ prijali viac než 2000 žiadostí o azyl zo strany tureckých občanov, V. keďže Komisia podčiarkla, že legislatívne a implementačné opatrenia sa musia naďalej konsolidovať a prehĺbiť, najmä pokiaľ ide o zásady nulovej tolerancie v boji proti mučeniu a zlému zaobchádzaniu a implementáciu ustanovení, týkajúcich sa slobody vyjadrovania, slobody tlače, slobody vyznania, práv žien, práv detí, vrátane zákazu detskej práce a kritérií Medzinárodnej organizácie práce (ILO), W. keďže i napriek prijatiu hlavného programu reforiem vykazuje vzdelávací systém neustále určité nedostatky a je preto potrebné skvalitniť vzdelávanie a umožniť k nemu prístup v najviac znevýhodnených regiónoch a zlepšiť školskú dochádzku, a to najmä u dievčat, X. keďže v záujme zvýšenia náboženskej slobody by malo Turecko uskutočniť reformy s cieľom urýchleného zaručenia rovnakých podmienok pre všetky náboženské komunity a menšiny, vrátane oblasti týkajúcej sa súkromného vlastníctva, právneho štatútu, škôl a vnútornej správy, pravidiel plánovania životného prostredia a vzdelávania duchovných, Y. keďže kurdský ľud predstavuje významnú zložku tureckej spoločnosti a jeho práva preto musia byť uznané v celom rozsahu, Z. keďže seminár pravoslávnej cirkvi Halki ešte stále nebol opäť otvorený, a to i napriek predchádzajúcim výzvam Európskeho parlamentu tureckým orgánom, AA. keďže sa ešte len musí schváliť integrovaná stratégia na rozvoj hospodárskych, sociálnych a kultúrnych potrieb miestneho obyvateľstva na juhovýchode krajiny a obmedzil sa návrat vnútorne vysídlených osôb v tejto oblasti, pričom prekážkou bol miestny hliadkový systém a nedostatok materiálnej podpory, BB. keďže Turecko má ešte implementovať nedoriešené rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva, vrátane obnovenia vlastníckeho práva v prípade Loizidou a rozhodnutie súdu v prípade Cyprus v. Turecko, CC. keďže Leyla Zana a jej kolegovia boli nakoniec prepustení z nespravodlivého väzenia a v súčasnosti sa snažia o lepšiu integráciu Kurdov do hlavného prúdu politického života v Turecku, DD. keďže turecké a kurdské politické sily, občianske spoločnosti, náboženské organizácie a významné osobnosti v Turecku plne podporujú začatie rokovaní o pristúpení k EÚ a dúfajú, že začiatok týchto rokovaní prehĺbi a urýchli reformný proces v Turecku, EE. keďže turecké orgány ešte stále neotvorili hranice medzi Tureckom a Arménskom, čím stratili možnosť podpory dobrých susedských vzťahov s Arménskom, FF. keďže turecké orgány stále nevyhoveli ani požiadavkám týkajúcim sa ďalších otázok arménskej problematiky, ktoré Európsky parlament sformuloval vo svojom uznesení z 18. júna 1987, GG. keďže opätovné sprístupnenie zničených kostolov v Ani, blízko Kars vo východnej Anatólii pre pútnikov a pozoruhodný kus práce, ktorý vykonal turecký historik Halil Berktay pokiaľ ide o genocídu a obnovenie vzťahov s Arménskou republikou znamenajú veľký krok vpred, ale keďže tento proces musí byť zakončený logickým záverom, spočívajúcom v tom, že sa opäť otvoria hranice medzi Tureckom a Arménskom, HH. keďže v rámci rozsiahlej cyperskej otázky je medzinárodné spoločenstvo i naďalej znepokojené nad neuznaním Cyperskej republiky zo strany Turecka, a keďže v oblasti severného Cypru je umiestnených viac než 30000 tureckých vojenských jednotiek, II. keďže pokračovanie procesu demokratizácie a programu socio-ekonomickej modernizácie by mohlo spôsobiť, že Turecko bude: - zohrávať významnú úlohu v súvislosti s niekoľkými medzinárodnými otázkami (energia, vodné zdroje, doprava, správa hraníc, boj proti terorizmu); - pozitívne vplývať na rozvoj sekulárnych demokratických štátov v islamskom svete ako protiváhu náboženského fundamentalizmu; - pozitívne vplývať na dosiahnuté úspechy vonkajšej politiky EÚ v niektorých potenciálne nestabilných susedných regiónoch, akými sú Stredomorie, Stredný východ, Kaukaz a Stredná Ázia, 1. víta proces politickej reformy v Turecku a prijaté ústavné a legislatívne zmeny, ktoré nadobudli platnosť, ako aj dosiahnutý pokrok pri uskutočňovaní týchto reforiem od schválenia uznesenia Európskeho parlamentu dňa 5. júna 2003 o žiadosti o členstvo Turecka v Európskej únii [3]; napriek tomu zastáva názor, že turecké orgány ešte stále musia prijať a uplatňovať ďalšie reformy a uviesť do praxe súčasné reformy s cieľom splniť politické kritériá v plnom rozsahu; 2. víta pôsobivé úsilie tureckých orgánov dosiahnuť podstatné legislatívne a inštitucionálne zblíženie s európskymi normami; 3. víta pozitívny rozvoj tureckého hospodárstva, ktorý sa prejavuje najmä znížením makroekonomickej nerovnováhy a vyššou mierou rastu; 4. víta pokračujúcu silnú motiváciu a politickú vôľu priblížiť sa Európskej únii, ktorá bola preukázaná zo strany tureckej vlády a veľkej väčšiny zástupcov zvolených tureckým ľudom; víta výraznú podporu obyvateľstva vyplývajúcu z volebných výsledkov; 5. s uspokojením konštatuje, že v posledných rokoch splnilo Turecko viacero odporúčaní a požiadaviek obsiahnutých v uzneseniach Parlamentu, týkajúcich sa najmä úplného zrušenia trestu smrti, rozšírenia dôležitých základných práv a slobôd, oslabenia úlohy Rady národnej bezpečnosti a zrušenia núdzového stavu na juhovýchode krajiny; tým Turecko splnilo niektoré odporúčania uvedené v uzneseniach Parlamentu; vyjadruje však poľutovanie nad výhradami vyjadrenými v súvislosti s Medzinárodným paktom o občianskych a politických právach, ako aj Medzinárodným paktom o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach; 6. vyjadruje svoju bezvýhradnú podporu občianskym organizáciám a stranám pôsobiacich v Turecku pri obrane a podpore základných práv a slobôd; vyzýva Radu a Komisiu, aby posilnili spoluprácu s týmito organizáciami v rámci procesu monitorovania dodržiavania kodanských politických kritérií zo strany Turecka; 7. uznáva, že reformy implementované tureckými úradmi poskytli mimovládnym organizáciám širší priestor pre ich činnosť, najmä v oblasti podpory ľudských práv, a vyzýva tureckú vládu, aby zvýšila svoje úsilie odstrániť všetky formy zastrašovania a týrania aktivistov a organizácií z oblasti ľudských práv; 8. víta najmä reformu trestného konania, ktorá posilnila právo na obhajobu; domnieva sa však, že článok 305 nového tureckého trestného zákonníka, podľa ktorého sa trestajú údajné prípady "ohrozenia základných národných záujmov", a výklad ktorého je výslovne zameraný na slobodu vyjadrovania, a to najmä v súvislosti s Cyprom a Arménskom, je nezlučiteľný s Európskym dohovorom na ochranu ľudských práv a základných slobôd z roku 1950; vyzýva preto na jeho zrušenie; 9. víta prepustenie Leyly Zany a jej spolupracovníkov z bývalej Demokratickej strany (DEP) a požaduje súdne spravodlivé a objektívne opakovanie konania, ako aj okamžité prepustenie všetkých väznených osôb, ktoré boli odsúdené za nenásilné vyjadrovanie svojich názorov v Turecku; 10. víta skutočnosť, že turecká vláda zaviedla zákonné zmeny, ktoré umožňujú súkromným jazykovým centrám poskytovať vyučovanie v materinskom jazyku inom než turečtina (kurdskom, čerkeskom, arménskom atď.), vysielať programy v médiách a zakladať a prevádzkovať stanice, ktoré vysielajú v iných jazykoch; vyzýva tureckú vládu, aby odstránila všetky zostávajúce obmedzenia v oblasti vysielania a vzdelávania v jazykoch menšín; 11. dôrazne vyzýva Turecko, aby účinne rozšírilo tieto zákonné zmeny a ich uplatnenie v oblasti vzdelávania a vysielania pre nemoslimské menšiny (Gréci, Arméni, Židia, Asýrčania); 12. vyzýva Turecko, aby podstatne zmenilo vnímanie etnických a náboženských menšín, napríklad zdôrazňovaním ich prínosu do kultúrneho dedičstva krajiny; najmä žiada turecké orgány, aby zvážili registráciu niektorých týchto špecifických prínosov menšín, ako sú Hasankeyf, Ani, Zeugma alebo Aghtamar, do Zoznamu svetového dedičstva UNESCO; 13. dôrazne v tejto súvislosti vyzýva tureckú vládu, aby uplatňovala štandardy EÚ v oblasti životného prostredia a ľudských práv pre projekty s rozsiahlym vplyvom, akými sú výstavba priehrad v údolí Munzur a v Ilisu a ťažba zlata v Bergame, ktoré ohrozujú historické dedičstvo a jedinečnú krajinu veľkej hodnoty; 14. nalieha na turecké orgány, aby na všetkých úrovniach a vo všetkých ohľadoch v plnej miere zaviedli prístup "nulovej tolerancie", aby úplne odstránili mučenie, pretože prípady mučenia sú neustále hlásené tureckým vládnym orgánom i organizáciám na ochranu ľudských práv a prístup nulovej tolerancie sa v praxi dostatočne neuplatňuje; 15. navrhuje tureckej vláde, aby v rámci reformy zákona o trestnom konaní zrušila premlčacie lehoty pre všetky trestné prípady pri začatí konania; vyzýva turecký súdny systém a najmä prokurátorov, aby sa sústredili na prípady údajného mučenia, najmä s ohľadom na skutočnosť, že v súčasnosti prebieha len niekoľko súdnych vyšetrovaní a konaní proti podozrivým páchateľom; žiada Turecko, aby zvýšilo počet zamestnancov v službách verejnej prokuratúry, aby toto úsilie prinieslo výsledky; 16. vyzýva turecké orgány, aby v tejto súvislosti zvýšili svoje úsilie o efektívnejšie zavádzanie tohto prístupu, a najmä aby zaujali rezolútnejší prístup k otázke beztrestnosti, a zdôrazňuje potrebu zintenzívniť vzdelávacie programy, ktoré by zmenili postoj príslušníkov polície a ozbrojených zložiek tak, aby bolo zaručené prísne dodržiavanie zákona; 17. vyzýva turecké ministerstvo vnútra, aby okamžite zaviedlo a uplatňovalo politiku, podľa ktorej bude okamžite, a ako otázka zásadnej povahy, začaté správne a disciplinárne vyšetrovanie voči akémukoľvek príslušníkovi polície, ktorý by bol obvinený z mučenia alebo zlého zaobchádzania; 18. vyzýva turecké orgány, aby zabezpečili, že zákon o združeniach, nový trestný zákonník a zákon o odvolacích súdoch, nadobudnú platnosť, a aby prijali rozhodnutie o trestnom poriadku, legislatíve, ktorá ustanovuje justičnú políciu, a zákone o výkone trestu a opatrení; 19. vyzýva turecké orgány, aby zásadným spôsobom reformovali zákon o nadáciách, a to po konzultáciách so subjektami, ktorých sa tento zákon priamo týka, napríklad príslušnými mimovládnymi organizáciami a širokým spektrom náboženských komunít, ako tomu má byť v prípade všetkých takýchto zákonov; 20. vyzýva Výbor pre zahraničné veci a Podvýbor pre ľudské práva, aby pozorne sledoval situáciu v oblasti ľudských práv v Turecku, a to najmä ich uplatňovanie v praxi, predovšetkým čo sa týka zavádzania zásady nulovej tolerancie mučenia, proces navrátenia presídlencov v spolupráci s medzinárodnými agentúrami, zavedenie kampane a zákonov s cieľom potlačenia násilia na ženách, a otázka ochrany a podporovania práv menšín, slobody vyznania, slobody vyjadrovania a tlače ako aj slobody odborových hnutí; 21. opätovne zdôrazňuje svoju výzvu na uskutočnenie reformy volebného systému znížením desaťpercentnej prahovej hranice, čím sa zabezpečí širšie zastúpenie politických síl vo Veľkom národnom zhromaždení, vrátane prevažne kurdských strán; 22. vyjadruje znepokojenie nad súdnym konaním v prípade politickej strany DEHAP a nebezpečenstvom rozpustenia tejto strany; vyzýva turecké orgány, aby dodržiavali právo na slobodu prejavu, ako aj právo na organizáciu demokratických politických strán, akou je DEHAP; 23. považuje návrh novej ústavy za ďalší a pravdepodobne potrebný odraz základného charakteru zmien, ktoré sú vyžadované pre členstvo v EÚ, a konštatuje, že moderná ústava môže byť základom pre modernizáciu tureckého štátu; 24. opätovne zdôrazňuje potrebu vytrvalého úsilia na účely dosiahnutia kompetentného a nezávislého súdnictva a vyzýva turecké orgány, aby zabezpečili, že všetky legislatívne zmeny sa zavedú okamžite, zvlášť v súvislosti s ochranou ľudských práv, a vyústia do zmien v postupoch na všetkých úrovniach súdnictva; 25. vyzýva tureckú vládu, aby uskutočnila reformu súčasných kontrolných služieb pridelením úloh nezávislým kontrolným službám, ktorým by mali byť poskytnuté dostatočné prostriedky, aby mohli účinne pôsobiť vo všetkých regiónoch Turecka, a aby mali dostatočné právomoci na účely preskúmania akýchkoľvek policajných zariadení pre zadržané osoby, a to kedykoľvek, pričom budú úzko spolupracovať s nezávislými tureckými mimovládnymi organizáciami na ochranu ľudských práv; 26. vyjadruje svoju bezpodmienečnú podporu pre organizácie občianskej spoločnosti a osôb pôsobiacich v Turecku pri ochrane a presadzovaní základných slobôd; 27. vyzýva turecké orgány, aby usilovne bojovali proti korupcii, ktorá stále závažne ovplyvňuje hospodársky, politický a spoločenský život; víta snahy tureckých orgánov zamerané proti korupcii, vrátane ratifikácie Dohovoru OECD o boji s podplácaním, Dohovoru OSN proti korupcii a členstva v Skupine štátov Rady Európy proti korupcii (GRECO); 28. víta reformy, ktoré posilňujú zásadu rovnosti pohlaví a zdôrazňuje pokrok v oblasti ženských práv zakotvených v novom trestnom zákonníku, avšak opätovne zdôrazňuje svoju obavu, že ešte stále je rozšírené domáce násilie a iné formy násilia páchaného na ženách, a to najmä v slabo rozvinutých a vidieckych oblastiach krajiny, a nalieha na turecké orgány, aby obetiam poskytli plnú právnu ochranu a súdnu a ekonomickú pomoc, ako aj prístrešie a podobné zariadenia, a tiež podporu mimovládnym organizáciám, ktoré takéto prístrešie či podobné zariadenia poskytujú; vyzýva Komisiu, aby tieto snahy podporovala v rámci výpomocných programov EÚ; vyzýva turecké orgány, aby zaviedli programy na odstránenie negramotnosti žien; 29. vyzýva turecké orgány na nadviazanie trvalého dialógu s Európskym parlamentom na tému práv žien v Turecku a brať v tejto súvislosti do úvahy uznesenie o úlohe žien v Turecku v spoločenskom, hospodárskom a politickom živote, o ktorom sa bude v Európskom parlamente rokovať v roku 2005; 30. víta skutočnosť, že turecké orgány uskutočnili zmeny trestného zákonníka s cieľom zrušenia všetkých ustanovení, ktoré odrážajú zhovievavý prístup k trestným činom motivovaným cťou; zdôrazňuje však potrebu vytvoriť podmienky, za ktorých môžu jednotlivci oznámiť podobné praktiky orgánom pri zachovaní svojej bezpečnosti a dôvernosti, a zabezpečiť, aby sa trestné činy motivované cťou riadne vyšetrili a trestali; 31. vyzýva všetky zainteresované strany, aby okamžite ukončili akty nepriateľstva na juhovýchode krajiny; vyzýva tureckú vládu, aby uskutočnila aktívnejšie kroky na účely dosiahnutia zmierenia s tými kurdskými skupinami, ktoré sa rozhodli nepoužívať zbrane; 32. vyzýva turecké orgány, aby zvýšili svoje úsilie na zabezpečenie toho, aby ženy, ktorým ťažkosti vyplývajúce z rodinného alebo kultúrneho prostredia bránia slobodnému prístupu k základnému alebo strednému vzdelaniu, boli schopné plnohodnotne presadiť svoje právo na vzdelanie; 33. zdôrazňuje, že celková situácia na juhovýchode krajiny sa od roku 1999 zlepšila, a to ako z bezpečnostného hľadiska, tak i z hľadiska rešpektovania základných práv; vyzýva tureckú vládu, aby vytvorila plán, ktorý umožní tým, ktorí si to želajú, vrátiť sa do svojich obcí a miest na juhovýchode krajiny, a aby sa dôsledne zaoberala problémami, ktoré sú v súčasnosti spôsobené systémom obecných hliadok; nalieha na Turecko, aby odzbrojilo obecné hliadky a systém obecných hliadok zrušilo; vyzýva Turecko, aby úzko spolupracovalo s medzinárodnými orgánmi, ako je Organizácia spojených národov, EÚ a Rada Európy, pri podpore a urýchlení návratu vnútorne presídlených osôb v súlade s usmerňujúcimi princípmi OSN o vnútornom presídlení a nalieha na orgány, aby vytvorili integrovanú regionálnu koncepciu hospodárskeho rozvoja juhovýchodnej časti ako regiónu a podporovali celkovú modernizáciu spoločnosti; 34. vyzýva Turecko, aby zrušilo geografickú výhradu k Ženevskému dohovoru z roku 1951 o postavení utečencov; 35. vyzýva turecké orgány, aby uplatňovali normy ILO pre práva odborov a aby rozšírili legislatívu o právne predpisy zakazujúce zamestnávanie detí; 36. vyzýva tureckú vládu, aby odstránila všetky prekážky, ktoré bránia odborom organizovať sa a podporovala slobodu združovania tým, že zruší klauzulu, na základe ktorej sa pre založenie nových organizácií vyžaduje predbežný súhlas vlády a na uľahčenie cesty k vytvoreniu skutočného sociálneho dialógu, ako jedného z pilierov hospodárskeho a sociálneho modelu; 37. vyzýva tureckú vládu, aby ďalej obmedzila politickú úlohu armády prostredníctvom prebiehajúcich reforiem; 38. víta skutočnosť, že zásada nadradenosti medzinárodného práva nad národným sa zakotvila v tureckej ústave, pokiaľ ide o Európsky dohovor o ľudských právach, a vyzýva turecké orgány, aby rešpektovali všetky jeho ustanovenia a bezodkladne uplatnili ešte nesplnené rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva; 39. vyzýva Turecko, aby podporilo zmierovací proces s arménskym ľudom a uznalo genocídu spáchanú na Arménoch, ako sa uvádza v predchádzajúcich uzneseniach Európskeho parlamentu v súvislosti so štatútom Turecka ako kandidátskej krajiny (od 18. júna 1987 do 1. apríla 2004); 40. je presvedčený, že vlády Turecka a Arménska musia pokračovať vo svojom procese zmierenia, ktorému môže prípadne napomáhať výbor nezávislých odborníkov, aby sa prekonali tragické skúsenosti z minulosti, a žiada tureckú vládu o opätovné a čo najskoršie otvorenie hraníc s Arménskom; 41. vyzýva Komisiu a Radu, aby od tureckých orgánov požadovali formálne uznanie historickej skutočnosti týkajúcej sa genocídy spáchanej na Arménoch v roku 1915 a čo najskoršie otvorenie hraníc medzi Tureckom a Arménskom v súlade s uzneseniami, ktoré prijal Európsky parlament od roku 1987 do roku 2004; 42. v kontexte pokračujúceho zlepšovania regionálnej stability a podporovania lepších vzťahov so susedmi žiada Turecko, aby citlivo pristupovalo k požiadavkám na vodu týchto krajín, najmä pokiaľ ide o dolnú časť Mezopotámskych močiarov v Iraku a Iráne, kde sa v dôsledku výstavby Attaturkovej priehrady výrazne zmenšili vodné toky; žiada Turecko, aby so svojimi susedmi, vrátane Sýrie, vytvorilo pracovné skupiny s cieľom zabezpečiť spravodlivú a rovnú distribúciu vody z riek, ktoré pramenia v Turecku; 43. opätovne vyzýva turecké orgány, aby okamžite ukončili všetky činnosti, ktoré diskriminujú náboženské menšiny a komunity a sťažujú im situáciu, vrátane vlastníckych práv, právneho štatútu, školstva a vnútorného riadenia, pravidiel plánovánia v oblasti životného prostredia a vzdelávania duchovných, a ako prvý dôkaz žiada okamžité znovuotvorenie gréckeho pravoslávneho seminára Halki a verejné používanie cirkevného titulu ekumenický patriarchát; vyzýva Turecko, s ohľadom na súčasné problémy, aby konalo v súlade s príslušnými precedentmi Európskeho súdu pre ľudské práva; vyzýva, aby boli Aleviti uznaní a chránení, vrátane uznania domov Cem ako náboženských centier, a aby bola výuka náboženstva dobrovoľná a nezaoberala sa len sunitským náboženstvom; vyzýva, aby boli chránené základné práva všetkých kresťanských menšín a komunít v Turecku (napr. Grékov v Istanbule, Imvrose a Tenedose); 44. rešpektujúc demokratickú vôľu komunity cyperských Grékov, ľutuje skutočnosť, že nebola schopná dosiahnuť riešenie, a vyzýva turecké orgány, aby si zachovali konštruktívny prístup k hľadaniu spôsobu vyriešenia cyperskej otázky, ktoré by viedlo k spravodlivému riešeniu, ktoré bude dohodnuté na základe Annanovho plánu a princípov, na ktorých je založená EÚ, a aby s ohľadom na príslušné rezolúcie OSN čo najskôr podľa konkrétneho časového plánu stiahli vojská; je presvedčený, že toto stiahnutie tureckých síl je krokom potrebným na ďalšie zmiernenie napätia, obnovenie dialógu medzi stranami a prípravu trvalého riešenia; vyzýva turecké orgány, aby uznali Cyperskú republiku; upozorňuje turecké orgány na skutočnosť, že príslušné rokovania sú medzivládnymi rokovaniami medzi Tureckem na jednej strane a 25 členskými štátmi EÚ na druhej strane. Cyperská republika je jedným z týchto členských štátov. Začatie rokovaní jasne súvisí s uznaním Cypru zo strany Turecka; 45. vyzýva Radu, aby dodržala sľuby a ukončila izoláciu komunity cyperských Turkov; očakáva skoré prijatie dvoch nariadení o hospodárskej pomoci a o obchode so severnou časťou ostrova; 46. pripomína tureckým orgánom, že je so susednými štátmi potrebné doriešiť v súlade s Chartou OSN a príslušnými zmluvami zostávajúce sporné otázky; tureckým orgánom ďalej pripomína vplyv, ktorý majú na proces pristúpenia dobré susedské vzťahy a zdržanie sa hrozieb a vojenských aktivít spôsobujúcich napätie; ako je uvedené v záveroch zasadania Európskej rady v Helsinkách, v prípade, že nedôjde k urovnaniu sporu, nevyriešené otázky týkajúce sa hraníc by mali byť predložené Medzinárodnému súdnemu dvoru s cieľom konečného riešenia; turecké orgány tiež vyzýva, aby zrušili všetky existujúce obmedzenia, ktoré platia pre lode, plaviace sa pod cyperskou vlajkou, ktoré sa zúčastňujú na obchode s členským štátom EÚ; 47. vyzýva Komisiu, aby do revidovaného Partnerstva pre vstup začlenila všetky potrebné politické reformy, a zdôrazňuje potrebu nepretržitej a účinnej pomoci Spoločenstva, založenej na revidovanom Partnerstve pre vstup prispôsobenom čo najviac potrebám Turecka pre splnenie kodanských kritérií; 48. žiada Komisiu, Radu a členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia na nadobudnutie platnosti európskej ústavy tak, aby EÚ splnila podmienky potrebné pre svoje hladké fungovanie a zvýšila svoju kapacitu pre prijímanie nových členských štátov; 49. víta odporúčanie Komisie monitorovať zavádzanie právnych reforiem, rešpektovanie zásad slobody, demokracie, ochrany ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu a jej záväzok odporučiť v súlade so Zmluvou o Európskej únii a Zmluvou o Ústave pre Európu pozastavenie rokovaní v prípade vážneho a trvalého porušovania týchto zásad; nalieha na Komisiu a Radu, aby túto otázku konzultovali s Parlamentom; 50. pripomína závery Európskej rady z 21. - 22. júna 1993, ktorými sa stanovujú kodanské kritériá pre členstvo v EÚ a vyzýva Európsku radu, aby vo svojom rozhodnutí o začatí rokovaní s Tureckom uviedla, že schopnosť Únie absorbovať Turecko ako nového člena a súčasne udržať tempo európskej integrácie je dôležitým kritériom pre pristúpenie z hľadiska Únie i kandidátskych krajín; 51. vyzýva turecké orgány, aby pokračovali v reformách určených na posilnenie mechanizmov na ochranu ľudských práv, akými je napríklad možnosť, aby verejnosť predložila sťažnosť nezávislému orgánu; v tejto súvislosti teda považuje za dôležité, aby bola v blízkej budúcnosti zriadená kancelária ombudsmana; 52. zdôrazňuje v danej súvislosti význam výmenných a vzdelávacích programov pre súdnych úradníkov a sudcov a význam účasti na sympóziách o práve Spoločenstva, ktoré Turecko začalo organizovať v spolupráci s EÚ a s niektorými jej členskými štátmi a Radou Európy; 53. so záujmom konštatuje pokroky uskutočnené v súvislosti s ekonomickými kritériami, a najmä prispôsobenie Turecka acquis Spoločenstva v oblasti energetiky, priemyselnej politiky, výskumu a telekomunikácií, domnieva sa však, že tento vývoj nebol v jednotlivých oblastiach rovnomerný, a preto sú nevyhnutné aspoň štyri reformy: posilnenie administratívnej kapacity potrebnej na preberanie a presadzovanie acquis, vytvorenie fungujúceho nezávislého orgánu na kontrolu štátnej pomoci, zvýšenie prostriedkov pre vedu a výskum, pretože možnosti Turecka zostávajú z dôvodu nízkeho percentuálneho podielu výdavkov na HDP obmedzené a revízia právneho rámca pre oblasť telekomunikácií, s cieľom zmeniť štruktúru trhu, ktorý je ovládaný veľkými silnými spoločnosťami; 54. vyzýva Komisiu a Radu, aby každý rok vypracovali aktualizáciu dopadovej štúdie a vykonali ďalšie relevantné štúdie o prípadnom vstupe Turecka, vrátane potrebných reforiem politík EÚ, a aby svoje závery predniesli Európskemu parlamentu a národným parlamentom členských štátov EÚ; 55. zdôrazňuje, že Turecko bude schopné potvrdiť nezvratnosť procesu reforiem a získať si nevyhnutnú podporu verejnej mienky EÚ len vtedy, ak predvedie svoju pripravenosť prijať hodnoty EÚ prostredníctvom zavádzania trvalých reforiem; očakáva, že Komisia a Rada predvedú na základe uvedenia faktov, že sa toho dosiahlo; 56. vyzýva v tejto súvislosti Komisiu a Radu, aby každoročne predkladali Európskemu parlamentu a národným parlamentom členských štátov EÚ správu o pokroku Turecka pri plnení politických kritérií, a aby do tejto správy začlenili všetky overené prípady mučenia, ktoré boli v danom roku oznámené ako aj počet tureckých uchádzačov o azyl, ktorých v danom roku členské štáty EÚ prijali; 57. nalieha na Komisiu, aby po začatí rokovaní o rôznych kapitolách vydala v prípade vážneho a pretrvávajúceho porušovania princípov slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu a po konzultácii s Európskym parlamentom v súlade so Zmluvou o Európskej únii odporúčanie pozastaviť rokovania; 58. konštatuje, že rokovania s Tureckom sa môžu uzavrieť len s ohľadom na stanovený finančný výhľad EÚ na obdobie počínajúc rokom 2014; 59. konštatuje, že dopad pristúpenia Turecka k EÚ na rozpočet možno celkovo posúdiť jedine po zadefinovaní parametrov pre finančné rokovania rokovania s Tureckom v kontexte finančného vyhľadu počnúc rokom 2014; 60. zdôrazňuje, že odporúčanie Komisie zaviesť dlhé prechodné obdobie, osobitné opatrenia v oblastiach, ako sú štrukturálne politiky a poľnohospodárstvo a trvalé záruky voľného pohybu pracovníkov do dohody o pristúpení, by nemali mať negatívny vplyv na úsilie Turecka zosúladiť svoju legislatívu s acquis; 61. za predpoklad považuje schopnosť Európskej únie vysporiadať sa z rozšírením ako súčasti kodanských kritérií a preto zastáva názor, že Európska únia musí byť na reformy pripravená politicky aj inštitucionálne; 62. zdôrazňuje dôležitú úlohu stanoviska občanov EÚ k prípadnej dohode o pristúpení; nalieha preto na tureckú vládu a Komisiu, aby v zmysle tretieho piliera spustili kampane s cieľom informovať občanov EÚ a Turecka, prostredníctvom výmenných programov a verejných podujatí, ktoré zvýšia povedomie o integračnom procese a podporia vzájomné porozumenie; očakáva, že Komisia predloží konkrétne návrhy činností, ktoré by tento proces účinne podporili a presadzovali hlbší politický a kultúrny dialóg medzi EÚ a tureckou spoločnosťou; zdôrazňuje, že proces priblíženia Turecka ku kritériám EÚ musí prebiehať spravodlivo a transparentne; 63. zdôrazňuje, že začatie rokovaní bude východiskovým bodom dlhotrvajúceho procesu, ktorý je svojou povahou proces s otvoreným koncom a nevedie "a priori" a automaticky k pristúpeniu; zdôrazňuje však, že cieľom rokovaní je členstvo Turecka v EÚ, realizácia tohoto cieľa však závisí na snahe oboch strán; pristúpenie preto nie je automatickým dôsledkom začatia rokovaní; 64. zastáva názor, že v súvislosti s prípadným pristúpením ostáva teraz na tureckých orgánoch, aby preukázali, že naozaj môžu splniť kodanské politické kritériá, a aby v dlhodobej perspektíve potvrdili, že reformný proces, v ktorom budú musieť pokračovať a uplatňovať ho, je zásadný a nezvratný; 65. vyzýva turecké orgány, aby bez obmedzení podporovali časté návštevy z Európskeho parlamentu a dialóg s ním; 66. domnieva sa, že bez ohľadu na to, či sa rokovania zavŕšia úspešne alebo nie, musia vzťahy medzi EÚ a Tureckom zaručiť, že táto krajina ostane pevne zakotvená v európskych štruktúrach; 67. domnieva sa, že otvorenie prístupových rokovaní bude možné odporučiť až vtedy, ak: - sa prvá fáza rokovaní zameria na zavádzanie politických kritérií; program rokovania na úrovni ministrov preto začne zhodnotením plnenia politických kritérií, najmä v oblasti ľudských práv a základných slobôd, tak v teoretickej ako aj v praktickej rovine, pričom bude príležitosť zaradiť do programu rokovania ďalšie kapitoly; - bude v súlade s požiadavkami Komise pred začatím rokovaní prijatých a uplatnených šesť zostávajúcich významných právnych predpisov; - všetky mechanizmy zamýšľané zo strany Komisie s cieľom zabezpečiť dôkladné monitorovanie, intenzívny politický dialóg a prípadné pozastavenie rokovaní budú v plnej miere funkčné; 68. vzhľadom na celkový pokrok opísaný v správe Komisie a berúc do úvahy vyššie uvedené ustanovenia tohoto uznesenia, vyzýva Európsku radu, aby bez zbytočného odkladu začala s Tureckom rokovania; 69. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie odovzdal Rade a Komisii, generálnemu tajomníkovi Rady Európy, predsedovi Európskeho súdu pre ľudské práva a tureckej vláde a parlamentu. [1] Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku. [2] Prijaté texty, P5_TA(2004)0274. [3] Ú. v. EÚ C 68 E, 18.3.2004, s. 592. --------------------------------------------------