SK Úradný vestník Európskej únie C 62/6

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2008/C 62/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky voči žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ROGAL ŚWIĘTOMARCIŃSKI“

ES č. PL/IGP/005/0584/28.12.2006

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Rogal świętomarciński“

Názov „Rogal świętomarciński“ spĺňa požiadavky článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 a je tradičným názvom pre rožok, ktorý sa pečie v hlavnom meste veľkopoľského regiónu – Poznani a niekoľkých okolitých mestách. Názov rožku vychádza z tradície pestovanej v tejto oblasti, podľa ktorej sa na svätého Martina (11. novembra) pečú a jedia rožky s typickou plnkou.

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Poľsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 2.4. Chlieb, pečivo, koláče, cukrovinky, sušienky a ostatné pekárske výrobky

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

„Rogal świętomarciński“ má tvar polmesiaca, je poliaty polevou a posypaný drvenými orechmi. V priereze má oválny tvar. Hmotnosť rožku sa pohybuje od 200 do 250 gramov. Rožok vojde do štvorca so stranou zhruba 14 cm a v najhrubšom mieste je zhruba 7 cm vysoký a 10 cm široký. Povrch kôrky má tmavozlatú až svetlohnedú farbu. Cesto má krémovú farbu a plnka je béžová – od svetlobéžovej až po tmavobéžovú. Upečené cesto je na dotyk pružné, lístkové, v priereze je pórovité a vrstvy je zreteľne vidieť. Bližšie k prostriedku je zavinuté cesto preložené makovou plnkou. Vo vnútri je rožok naplnený makovou plnkou, ktorá je na dotyk vlhká. Pre tento výrobok je typická sladká a zároveň trochu mandľová chuť a vôňa pochádzajúca zo surovín, ktoré obsahuje – kysnuté cesto a maková plnka.

3.3. Suroviny:

Suroviny používané na výrobu rožku „Rogal świętomarciński“:

— Suroviny na cesto: pšeničná múka, margarín, mlieko, vajcia, cukor, droždie, soľ, citrónová aróma.

— Suroviny na plnku: biely mak, cukor, omrvinky, vaječná hmota, margarín, hrozienka, orechy, kompót alebo kandizované ovocie (čerešne, hrušky, pomarančová kôra), mandľová aróma.

— Ďalšie suroviny/vrstva na ozdobu: poleva, drvené orechy.

Múka by mala obsahovať viac ako 27 % pružného lepku. To uľahčuje rozvaľkanie cesta a umožňuje po preložení a rozvaľkaní s margarínom získať typickú vrstevnatosť – „lístkovú štruktúru“.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri produkcii, ktoré je potrebné uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

— Príprava kysnutého cesta

— Príprava lístkového cesta

— Príprava makovej plnky

— Plnenie a tvarovanie rožkov

— Pečenie

— Zdobenie

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

Rožky „Rogal świętomarciński“ možno predávať nebalené. Pokiaľ sa použijú obaly, musí byť na etikete znak chráneného zemepisného označenia a nápis „Chránené zemepisné označenie“.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Mesto Poznaň v rámci svojich správnych hraníc a poznanský okres a tieto okresy veľkopoľského vojvodstva:

chodzieski

czarnkowski

gnieźnieński

gostyński

grodziski

jarociński

kaliski a mesto Kalisz

kolski

koniński a mesto Konin

kościański

krotoszyński

leszczyński a mesto Leszno

nowotomyski

obornicki

ostrowski

pilski

pleszewski

rawicki

słupecki

szamotulski

śremski

średzki

wągrowiecki

wolsztyński

wrzesiński.

5. Spojitosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Názov rožku „Rogal świętomarciński“ vychádza z tradície, podľa ktorej sa na svätého Martina (11. novembra) pečú a jedia rožky s typickou plnkou. Tento zvyk pochádza z Poznane a okolia.

Oslavy dňa sv. Martina siahajú do 16. storočia a súvisia s koncom prác na poli v danom roku. Na počesť tohto svätého bola podľa neho pomenovaná hlavná ulica Poznane a každoročne sa tu uskutočňujú svätomartinské oslavy, ktoré sú spoločným dedičstvom všetkých obyvateľov mesta.

O povesť rožkov „Rogal świętomarciński“ sa zaslúžili cukrári a pekári z Poznane, hlavného mesta veľkopoľského regiónu, a okolia. Tento výrobok ponúkajú pekári obyvateľom mesta na sviatok sv. Martina už 150 rokov. Tradícia sa rozšírila aj do priľahlých okresov veľkopoľského vojvodstva.

Postupom času sa z rožku „Rogal świętomarciński“ stalo pečivo dostupné každý deň, avšak jeho výroba a konzumácia sa naďalej sústreďujú okolo sviatku sv. Martina.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Typické vlastnosti rožku „Rogal świętomarciński“ súvisia so znalosťami a zručnosťami jeho výrobcov, ktorí postupujú v súlade so špecifikáciou. Tento výrobok má jedinečnú kvalitu vyplývajúcu z jeho vonkajšieho vzhľadu, tvaru, chute a vône a z použitia zvláštnej suroviny v plnke – bieleho maku.

Používa sa kysnuté lístkové cesto. Ide o kysnuté cesto, ktoré sa po vykysnutí a vychladnutí rozvaľká s margarínom, čím vznikne práve lístkové cesto, ktoré pri pečení nadobudne jemnosť a typickú lístkovú štruktúru. Podľa receptu „trikrát tri“ sa na 2/3 cesta kladie vrstva margarínu a cesto sa zloží „na trikrát“ tak, aby vznikli tri vrstvy cesta preložené dvoma vrstvami tuku. Cesto sa potom rozvaľká a ešte dvakrát sa zloží „na trikrát“ alebo raz „na štyrikrát“. Takýmto spôsobom sa dosiahne vrstvenie, ktoré je typické pre tento druh cesta.

Rožok „Rogal świętomarciński“ sa od iného sladkého pečiva výrazne odlišuje plnkou z bieleho maku, do ktorej sa pridáva mandľová aróma. Biely mak je zvláštna a zriedkavo používaná surovina.

Zásadný vplyv na jedinečný charakter výrobku majú:

— Kysnuté lístkové cesto z týchto surovín: pšeničná múka, margarín, mlieko, vajcia, cukor, droždie, soľ, citrónová aróma.

— Plnka, ktorá sa vyrába predovšetkým z bieleho maku, do ktorého sa pridáva: cukor, omrvinky z piškótového cesta, vaječná hmota, margarín, hrozienka, orechy, kompót alebo kandizované ovocie (čerešne, hrušky, pomarančová kôra) a mandľová aróma.

— Spôsob zavinutia cesta, jeho plnenie makovou plnkou a zdobenie polevou a drvenými orechmi takisto ovplyvňujú výsledný jedinečný tvar a celkový vzhľad rožku.

Vďaka kombinácii týchto surovín a špeciálnemu lístkovému cestu je rožok „Rogal świętomarciński“ výnimočným a neobvyklým produktom.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a kvalitou alebo vlastnosťami výrobku (pre CHOP) alebo určitou kvalitou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (pre CHZO):

História, tradícia pečenia a povesť rožku „Rogal świętomarciński“:

Rožok „Rogal świętomarciński“ sa v Poznani teší neslabnúcej obľúbenosti a úspechu už najmenej 150 rokov. V povedomí obyvateľov Poznane aj hostí mesta nad riekou Wartou je tento výrobok spojený s oslavami sviatku sv. Martina dňa 11. novembra. O povesti výrobku svedčí aj množstvo legiend a povestí o počiatkoch pečenia rožku „Rogal świętomarciński“.

Podľa jednej legendy bol predchodcom pečenia rožku „Rogal świętomarciński“ v Poznani cukrár Józef Melzer, ktorý prehovoril svojho zamestnávateľa, aby piekli rožky, ktoré sa následne rozdávali chudobným obyvateľom Poznane. Na túto myšlienku prišiel v novembri 1891 po kázni kňaza farnosti sv. Martina Jána Lewického, ktorý nabádal, aby sa sviatok patróna farnosti zosobňujúceho lásku k blížnemu a zároveň patróna pekárov uctil nejakým milosrdným činom v prospech chudobných obyvateľov Poznane.

Tradičné korene má aj tvar rožku. Údajne pochádza z dôb víťazstva kráľa Jána III. Sobieského nad Turcami pri Viedni. V roku 1683 poľský kráľ Ján III. Sobieský získal v boji mnoho tureckých zástav, na ktorých bol vyobrazený polmesiac, ktorého tvar poslúžil ako vzor pri pečení rožku „Rogal świętomarciński“ na pamiatku tohto víťazstva. Podľa inej poznanskej legendy pochádza tvar z podkovy, ktorú stratil kôň sv. Martina.

Najstaršou nájdenou zmienkou o rožkoch pečených na sviatok sv. Martina je reklama v novinách „Gazeta Wielkiego Księstwa Poznańskiego“ z 10. novembra 1852 cukrárne Antonyho Pfitznera, ktorá vznikla o tri roky skôr na Wrocławskej ulici v Poznani:

„Zajtra, vo štvrtok, plnené rožky v rôznych cenách v cukrárni A. Pfitznera, ulica Wrocławská“.

Prvým zaznamenaným použitím názvu „Rogal świętomarciński“ je oznámenie v tlači z 11. novembra 1860.

Po druhej svetovej vojne pokračovala tradícia pečenia rožkov „Rogal świętomarciński“ v poznanských súkromných cukrárňach a pekárňach. Zákon o znárodnení z 3. januára 1946 sa totiž netýkal malých remeselných podnikov. Vtedy sa zmenila plnka, ktorá sa v rožkoch používala. Vzhľadom na problémy so zásobovaním boli suroviny na výrobu mandľovej plnky prakticky nedostupné a cukrári a pekári začali nahrádzať mandľovú plnku plnkou z bieleho maku.

Od 60. rokov dvadsiateho storočia tlač často informovala o množstve rožkov, ktoré obyvatelia Poznane 11. novembra skonzumovali. Vďaka tomuto zdroju vieme, že spotreba vzrástla z 10 až 20 ton na počiatku šesťdesiatych rokov až na zhruba 42,5 tony v roku 1969. V súčasnosti predajú poznanskí výrobcovia na sviatok sv. Martina priemerne 250 ton rožkov, celoročne je to potom 500 ton.

„Rogal świętomarciński“ sa stal symbolom Poznane a ponúkajú ho oficiálnym návštevám. V roku 2004 získal ocenenie Poľskej organizácie cestovného ruchu. V zdôvodnení ho opisujú ako:

„… tradičné pečivo vyrábané podľa jedinečnej receptúry, ktoré sa pečie výhradne v Poznani pri príležitosti sviatku sv. Martina …“

Vyššie uvedené informácie dokazujú povesť tohto špecifického výrobku aj jeho spojitosť s mestom Poznaň a celým regiónom.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.