SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 2.7.2008 
SEK(2008) 2164  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprevádzajúci návrh smernice o uplat ňovaní  
práv pacientov na cezhrani čnú zdravotnú starostlivos ť 
 
Zhrnutie POSÚDENIA VPLYVU 
{KOM(2008) 414 v kone čnom znení } 
{SEK(2008) 2163} 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Cieľom posúdenia vplyvu je zváži ť potrebu rôznych možností akcie Spolo čenstva 
v oblasti cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti a ich potenciálny vplyv. Po vylú čení 
služieb zdravotnej starostlivosti zo smer nice o službách Komisia prijíma túto 
iniciatívu spolu s prianím Európs keho parlamentu a Rady preskúma ť potrebu 
špecifického návrhu v oblasti cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti.  
Cezhraničná starostlivos ť môže ma ť rôzne formy. Táto správa bude zameraná najmä 
na iniciatívy súvisiace s cezhrani čnou mobilitou pacientov. Hoci pacienti 
uprednost ňujú zdravotnú starostlivos ť, ktorá je im k dispozícii čo najbližšie k ich 
bydlisku a práci, sú situácie, v ktorých cezhrani čná starostlivos ť môže by ť 
vhodnejšia. V sú časnosti je len obmedzený po čet pacientov, ktorí za starostlivos ťou 
chodia do zahrani čia. Rozsah cezhrani čnej zdravotnej starost livosti však narastá 
a pravdepodobne bude ďalej narasta ť aj v budúcnosti. Možnos ť prijímať zdravotnú 
starostlivos ť v zahrani ční môže ma ť obrovský dosah nielen na jednotlivých 
pacientov, no aj pre systémy zd ravotníctva ako celok môžu by ť dôsledky 
cezhraničnej starostlivosti rozhodujúce. Môžu ďalej stimulova ť inováciu, prispieva ť 
k účinnejšiemu plánovaniu a využívaniu zdrojo v, ako aj k zlepšeniu celkovej kvality 
a starostlivosti. Ozna čilo sa však aj nieko ľko problémov. V otázke všeobecného 
uplatňovania práv na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytovanej v inom členskom 
štáte sú nejasnosti. Z konzultácií s príslušnými zú častnenými stranami vyplýva, že 
nejasnosť panuje aj v otázke ako by sa mali zabezpe čiť potrebné rámce pre bezpe čnú 
a účinnú cezhrani čnú zdravotnú starostlivos ť.  
2. K ONZULTÁCIA ZÚ ČASTNENÝCH STRÁN  
Komisia vyzvala prostredníctvom Oznámenia1, ktoré uverejnila, všetky príslušné 
zúčastnené strany, aby prispeli ku konzulta čnému procesu týkajúcemu sa akcie 
Spoločenstva v oblasti zdra votníckych služieb. Cie ľom tejto konzultácie bolo jasne 
označiť problém(y) v oblasti cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti a získa ť podklady 
týkajúce sa cie ľov a možností stratégie. Do súhrnnej správy2 sa zozbieralo 280 
príspevkov. Jednotlivé príspevky boli uve rejnené na webovej stránke Komisie3. 
Prispievatelia vo všeobecnosti privítali iniciatívu Komisie týkajúcu sa akcie Komisie 
v oblasti zdravotníckych služieb. Vä čšina vnútroštátnych vl ádnych orgánov a mnohé 
zúčastnené strany vyslovili želanie, aby sa každý návrh Komisie týkajúci sa 
zdravotníckych služieb zaklada l na „Záveroch Rady o spolo čných hodnotách a 
princípoch v zdravotníckych systémoch EÚ“4. Mnoho prispievate ľov (najmä 
vnútroštátne vládne orgány, združenia a kupu júci) zdôraznilo, že  v každej akcii 
Spoločenstva, ktorá má vplyv na systémy zd ravotníctva, by sa mala rešpektova ť 
                                                 
1 Oznámenie Komisie „Konzultáci a týkajúca sa akcie Spolo čenstva v oblasti zdravotníckych služieb“ 
SEK (2006) 1195/4 z 26. septembra 2006. 
2 Dokument Komisie, súhrnná správa o reak ciách na konzultácie týkajúce sa „akcie Spolo čenstva 
v oblasti zdravotníckych služieb“ (2007) 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm 
4 2733. zasadnutie Rady pre zamestnanos ť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebite ľské záležitosti, 
Luxemburg, 1. - 2. jún 2006. 
 
SK 3   SK zásada subsidiarity s odvolaním sa najmä na článok 152 Zmluvy o založení 
Európskeho spolo čenstva, hoci iní argumentovali tý m, že zásada subsidiarity by 
nemala bráni ť pri uplatňovaní základných slobôd EÚ.  
3. ĎALŠÍ PRIESKUM  
Komisia požiadala Európske observat órium systémov a politík zdravotnej 
starostlivosti, aby vykonalo hodnoten ie, výsledkom ktorého bude preh ľad trendov 
a súčasnej situácie v oblasti cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti5. Štúdia poskytuje 
lepší náh ľad na prístup k zdravotnej staros tlivosti, skúsenosti so spoluprácou v 
oblasti cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti, kvalitu a bezpe čnosť zdravotnej 
starostlivosti v Európskej únii, ako aj vývoj v oblasti práv pacientov. Uvedené sú aj 
rozdiely v jednotlivých členských štátoch, pokia ľ ide o balíky dávok a poplatky. 
Štúdia poskytuje náh ľad na vplyv cezhrani čnej zdravotnej staros tlivosti na základné 
ciele a funkcie systémov zd ravotníctva a poskytuje preh ľad súčasných údajov 
o cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti. 
Komisia takisto vykonala štúdiu Eu roBarometer na tému cezhrani čná zdravotná 
starostlivos ť v EÚ s cie ľom poskytnú ť ďalší náhľad na skuto čný rozsah cezhrani čnej 
mobility pacientov, ich ochotu cestova ť za lekárskym ošetrením do zahrani čia 
a predpokladané výhody a problémy, ktoré z toho vyplývajú6.  
4. S UBSIDIARITA  
Organizácia systému zdravotnej starostlivosti a jej najlepšie prispôsobenie sa danej 
krajine a jej ob čanom je v prvom rade zodpovednos ť jednotlivých členských štátov. 
Napriek tomu zdravotnú starostlivos ť, ktorú ob čania potrebujú, možno niekedy 
vzhľadom na jej vzdialenos ť, špeciálny charakter alebo nedostato čnú kapacitu 
poskytovania vo vlastnom členskom štáte najlepšie poskytnú ť v inom členskom 
štáte. V súlade s zásadou subsidiarity by Spolo čenstvo malo pôsobi ť v tejto oblasti 
len do tej miery, pokia ľ ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnu ť na 
úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ich 
možno lepšie dosiahnu ť na úrovni Spolo čenstva.  
V právnych predpisoch Spolo čenstva sa v zásade usta novujú práva týkajúce sa 
cezhraničného pohybu tovaru, služieb, ľudí vo všeobecnosti a najmä zdravotníckych 
výrobkov, služieb a pacientov. Je však otázne a nejasné, čo to pre ob čanov a všetky 
zúčastnené strany znamená v praxi. Európs ky súdny dvor interpretoval pravidlá 
Spoločenstva iným spôsobom v porovnaní s výkladom vnútroštátnych vládnych 
orgánov. No ako pod čiarklo nieko ľko členských štátov po čas konzultácie, a takisto 
po tom, ako Súd predložil svoj interpretáciu, v členských štátoch stále nie je jasné, 
ako by sa tieto jednotlivé prípady mali interpretova ť vo všeobecnosti. V dôsledku 
                                                 
5 Wismar M, Palm W, Figueras J, Ernst K a Van Ginneken E, Cezhrani čná zdravotná starostlivos ť: 
mapovanie a analýza diverzity syst émov zdravotníctva, Európske observatórium systémov a politík 
zdravotnej starostlivosti, 2007. 
6 Séria prieskumov bleskového Eurobarometra č. 210, služby cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti v EÚ, 
analytická správa, uskuto čnené organizáciou The Gallup Organization, Ma ďarsko na žiados ť Európskej 
komisie, Generálneho riadite ľstva pre zdravie a ochranu spotrebite ľa (GR SANCO), 2007. 
 
SK 4   SK týchto nejasností je pre členské štáty ťažké správne riadi ť svoje systémy 
zdravotníctva. Spolupráca na úrovni Spolo čenstva, napríklad formou vyvinutia 
sekundárnych právnych predpisov, by pom ohla uvedené otázky lepšie objasni ť, čo 
by nebolo možné dosiahnu ť len formou opatrení na úrovni jednotlivých členských 
štátov.  
Okrem toho vznikajú otázky, ako by sa dala zabezpe čiť najvyššia možná bezpe čnosť 
a účinnosť cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti. Cezhrani čná zdravotná 
starostlivos ť má, ako napovedá sám názov, mnohé nadnárodné aspekty v rámci 
celého Spolo čenstva. Pre pacientov, ako aj pre odborníkov je obrovský rozdiel medzi 
dôverou v uplatnite ľné pravidlá pre cezhrani čnú starostlivos ť a istotou. Potenciálne 
vážne následky každého príp adu právnej neistoty, pokia ľ ide o zodpovednosti 
v oblasti ustanovenia cezhrani čnej zdravotnej starostli vosti, sú dôležitým dôvodom 
na to, aby sa v tejto otázke vyvinula nejaká činnosť. Keď občania prekro čia hranice 
kvôli zdravotnej starostlivosti, je dôležité, aby bolo jasné, ktorá krajina je za čo 
zodpovedná. V sú časnosti to jasné nie je. Nie je možné, aby si jednotlivé členské 
štáty vymedzili svoj u vlastnú zodpovednos ť bez toho, aby sa dohodli s ostatnými 
zúčastnenými krajinami. Preto je  potrebná dohoda na úrovni Spolo čenstva 
o rozdelení týchto zodpovedností, ktorou by sa táto otázka vyriešila. 
5. V ARIANTY POLITÍK  
V správe o posúdení rizika sa opisuje pä ť variantov akcií Spolo čenstva zameraných 
na zlepšenie cezhrani čnej starostlivosti v rozsahu od základného va riantu, ktorý 
predstavuje neprijímanie ďalších opatrení, až po podrobný právny rámec zameraný 
na zlepšenie právnej istoty, jasnosti a cezhrani čnej spolupráce. Tieto varianty sa 
posúdili na základe exis tujúcich údajov a s použit ím základných modelových 
nástrojov. Ako hodnotný vstup sa využila práca Európske ho observatória systémov a 
politík zdravotnej starostlivosti a výsledky prieskumu Eurobarometra.  
Prvý variant predstavuj e neprijatie žiadnych opa trení na úrovni Spolo čenstva. 
V rámci tohto základného variantu by bola všetka zodpovednos ť za zabezpe čenie 
jasnosti ponechaná jednotlivým členským štátom. Pod ľa druhého variantu by 
Komisia poskytla usmernenia k otázkam cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti, no 
nenavrhla by ďalšie záväzné právne opatrenia. Ko misia by pripravila oznámenie 
s podrobným výkladom rozsudkov Súdneho dvora. Zahrnula by v ňom odporú čania 
k informáciám, na základe ktorých by pacienti mohli robi ť rozhodnutia, ako aj 
princípy alebo odporú čania týkajúce sa zabezpe čenia kvality a bezpe čnosti 
cezhraničnej starostlivosti. Komisia by v rámci tohto variantu zaviedla mechanizmus 
na zabezpe čenie spolupráce členských štátov, v rámci ktorej by spolo čne využívali 
osvedčené postupy v oblasti cezhrani čnej starostlivosti, a tým by sa podporili 
činnosti zamerané na vyvinutie spolo čných údajov a ukazovate ľov ako dôkazového 
základu pre tvorbu politiky v oblas ti zdravotníckych služieb.  
Tretím variantom by bolo, s možnos ťou kombinácie s právne nezáväznými akciami 
opísanými v rámci variantu 2, zavedenie všeobecného právneho rámca pre zdravotnícke služby prostredníctvom smer nice o zdravotníckych službách. Tým by 
sa dosiahla lepšia zrozumite ľnosť, pokiaľ ide o práva na úhradu zdravotnej 
starostlivosti poskytnutej v zahrani čí. Takisto by sa zaviedla všeobecná požiadavka, 
 
SK 5   SK aby členské štáty svojim ob čanom poskytovali informácie o ich právach na 
zdravotnú starostlivos ť v zahrani čí.  
V rámci variantu tri boli opísané dve ďalšie možnosti (3A a 3B) zamerané na riešenie 
otázky právnej neistoty, pokia ľ ide o finan čné nároky a predchádzajúce povolenie 
pre cezhrani čnú zdravotnú starostlivos ť. V rámci možnosti 3A by sú časný rámec pre 
koordináciu schém sociálneho zabezpe čenia zostal platný v nezmenenej forme. 
Okrem tejto existujúcej štruktúry by sa touto novou smernicou zaviedol 
mechanizmus založený na princípoch vo ľného pohybu a na výklade Zmluvy, ktorý 
poskytol Súdny dvor. Tým by sa pacientom povolilo uchádza ť sa o akúko ľvek formu 
zdravotnej starostlivosti (nemocni čnú aj ambulantnú), ktorá by im bola poskytnutá 
a hradená doma, ako aj o jej úhradu do výšky, ktorá by im bola uhradená, keby sa im 
takéto ošetrenie poskytlo doma. Finan čné riziko všetkých dodato čných nákladov, 
ktoré by v tejto súvislosti vznik li, by znášal pacient. Možnos ť predchádzajúceho 
povolenia nemocni čnej starostlivosti by zostala na ďalej platná. V rámci mechanizmu 
3A by členský štát musel poskytnú ť dôkaz o tom, že odliv pacientov do zahrani čia 
bez predchádzajúceho povolen ia by narušilo finan čnú rovnováhu jeho systému 
sociálneho zabezpe čenia, udržanie lie čebnej kapacity alebo lekárskej spôsobilosti na 
jeho území. 
Možnosť 3B predstavuje ten istý postup ako možnos ť 3A vo všetkých oblastiach 
okrem finan čných nárokov a predchádzajú ceho povolenia pre cezhrani čnú 
nemocničnú starostlivos ť. Tak, ako v prípade mož nosti 3A, novou smernicou 
o zdravotníckych službách by sa zaviedol  alternatívny mechanizmus založený na 
princípoch vo ľného pohybu a na princípoch, ktoré sú základom rozhodnutí Súdneho 
dvora. V prípade možnosti 3A by sa však táto smernica uplat ňovala na finan čné 
aspekty cezhrani čnej všetkej zdravotnej starostlivosti, zatia ľ čo v prípade možnosti 
3B by na finan čné aspekty táto smernica uplat ňovala len v prípade ambulantnej 
cezhraničnej starostlivosti. 
V rámci variantu 4 by sa na európskej úrovni zaviedli podrobné právne predpisy. 
Komisia by navrhla podrobný rámec harmoni zácie právnych opatrení v otázkach ako 
zbieranie údajov, poskytovanie inform ácií pacientom, kritériá pre povo ľovanie 
a postup pri ude ľovaní povolení, normy kvality a bezpe čnosti, práva pacientov 
a kompenzácia za poškodenie.  Tento variant bude vzh ľadom na zásadu subsidiarity 
zrejme ťažké opodstatni ť. 
6. V PLYV NA AKCIU SPOLOČENSTVA  
V posúdení vplyvu sa analyzovalo pä ť rôznych typov vplyvu. Prvým krokom bolo 
zmapovanie vplyvu tejto smernice na náklady súvisiace s ošetrením a na prospech 
plynúci z ošetrenia v dôsledku mobility pacientov. Z tabu ľky 1 vyplýva, že 
v dôsledku pribúdajúcich možností týkajúcich sa prijímania zdravotnej starostlivosti 
v zahraničí dôjde k zvýšeniu nákladov na ošetre nie. Tieto náklady však zostávajú 
minimálne v porovnaní s narastajúcim prosp echom takéhoto ošetrenia, ktorý narastá 
aj s narastajúcimi možnos ťami prijíma ť zdravotnú starostlivos ť v zahrani čí. 
Analyzovali sa aj náklady spojené s dodr žiavaním predpisov. Z posúdenia vplyvu 
takisto vyplýva, že posilnením právnej istoty sa tieto náklady spoj ené s dodržiavaním 
predpisov znižujú.  
 
SK 6   SK Vytvorenie podrobného právneho rá mca (variant 4) však spo čiatku môže vies ť 
k výraznému zvýšeniu nákladov, v dôsledku to ho, že každý systém zdravotníctva je 
potrebné prispôsobi ť novým podrobným pravidlám. V správe o posúdení vplyvu sú 
pri každej možnosti takisto analyzované zmeny pri administra tívnych nákladoch. So 
zvyšujúcou mierou právnej istoty mo žno tieto administratívne náklady 
priamoúmerne zníži ť. Čím jasnejšie budú možnosti cezhrani čnej starostlivosti, tým 
viac ľudom bude možné rýchlejšie poskytnú ť ošetrenie, ktor é potrebujú. Preto 
spoločenský prospech narastajú zvyšujúcim sa po čtom zainteresovaných pacientov. 
 
SK 7   SK 7. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Tabuľka 1 Dosah každého predloženého variantu z finan čného hľadiska 
V rámci variantu 1 sú časné problémy na ďalej pretrvávajú. Práva na úhradu 
cezhraničnej zdravotnej starostlivosti formou priameho uplat ňovania princípov 
voľného pohybu boli teoreticky zavedené. Bez akcie Spolo čenstva by však bolo 
ťažké tieto práva uplat ňovať v praxi. Bez jasného rámca na zabezpe čenie 
minimálnych požiadaviek pre bezpe čnú a účinnú cezhrani čnú zdravotnú starostlivos ť 
pretrvávajú nejasnosti aj v tejto oblasti. Okrem toho neprijatie ďalších opatrení 
neznamená zabránenie nákladom na cezhrani čnú zdravotnú starostlivos ť. Znamená 
to skôr pokra čovanie v sú časných trendoch, no spolu s nákladmi súvisiacimi 
s riešením týchto nejas ností. Sociálna nerovnos ť bude pretrváva ť. Menej majetní 
občania nebudú ochotní plati ť za zdravotnú starostlivos ť bez pevnej právnej záruky, 
že im táto starostlivos ť bude uhradená 
Variant dva je o nie čo vylepšený. K ľúčovou otázkou je istota. Vzh ľadom na možné 
katastrofické dôsledky, ktoré z problémov súvisiacich s poskytovaním cezhrani čnej 
starostlivosti vyplývajú pre pacient ov, samotné usmernenia o cezhrani čnej 
starostlivosti, ktoré sa pacientom i odbor níkom poskytujú namiesto právnej istoty, 
nie sú dostato čné. Variant tri predstavuje ro vnováhu medzi akciou na úrovni 
Spoločenstva a opatreniami na úrovni jednotlivých členských štátov. Pri jej využití 
možno dosiahnu ť hlavný cie ľ, ktorý spo číva v poskytnutí dostato čnej istoty 
v kľúčových otázkach cezhrani čnej zdravotnej starost livosti. Tento variant 
v maximálnej miere zlepšuje výhody cezhrani čnej starostlivosti celkovo a zah ŕňa 
najviac opatrení na zabezpe čenie sociálnej rovnosti. Tent o variant poskytuje istotu aj 
v otázke úhrady. Naopak, hoci variant štyri poskytuje ešte vyšší stupe ň istoty, zah ŕňa 
celkom neprimerané náklady a vyplýva z neho istý stupe ň zmien a harmonizácie, 
ktorý nie je primeraný zás ade subsidiarity, ani s ňou konzistentný. 
V rámci ide hlavne o riadenie cezhrani čnej nemocni čnej starostlivosti. Zvýšením 
potenciálneho prístupu k cezhrani čnej starostlivosti na maximum je možnos ť 3A  Variant 1  Variant 2  Možnosť 3A Možnosť 3B Variant 4  
Náklady na ošetrenie  1,6 miliónov 
EUR 2,2 miliónov EUR
 30,4 miliónov EUR
 3,1 miliónov EUR
 30,4 miliónov EUR
 
Prospech plynúci z 
ošetrenia  98 miliónov EUR
 135 miliónov EUR
 585 miliónov EUR
 195 miliónov EUR
 585 miliónov EUR
 
Náklady spojené 
s dodržiavaním predpisov  500 miliónov EUR
 400 miliónov EUR
 315 miliónov EUR
 300 miliónov EUR
 20 miliárd EUR  
Administratívne náklady  100 miliónov EUR
 80 miliónov EUR
 60 miliónov EUR
 60 miliónov EUR
 60 miliónov EUR
 
Spoločenský prospech  o 195 000 viac 
pacientom je 
poskytnuté 
ošetrenie  o 270 000 viac pacientom je 
poskytnuté 
ošetrenie
 o 780 000 viac pacientom je 
poskytnuté 
ošetrenie
 o 390 000 viac pacientom je 
poskytnuté 
ošetrenie
 o 780 000 viac pacientom je 
poskytnuté 
ošetrenie
 
 
SK 8   SK jedinou možnos ťou, pri ktorej pravdepodobná hodnota prospechu pre pacientov 
preváži celkové náklady systému. Z dlhodobého h ľadiska nie je dôvod sa domnieva ť, 
že by sa implementáciou možnosti 3A na rušilo plánovanie a celková trvalá 
udržateľnosť. Krajiny, ktoré pacientov vysielajú, ako aj krajiny, ktoré ich prijímajú, 
budú mať, naopak, výhody vyplývajúce zo zvýšenej ú činnosti a kvality tak v prípade 
cezhraničnej, ako aj domácej zdravotnej starostlivosti. Možnos ť 3B predstavuje 
nižšie náklady na ošetreni e, no takisto menšie v ýhody a preto neprináša jasný čistý 
zisk v porovnaní s nákladmi, ktoré z tejto možnosti vyplývajú. Z uvedeného dôvodu 
sa uprednost ňuje možnos ť 3A v rámci variantu 3. 
Variant štyri môže ma ť pozitívne výsledky. Výrazné je však ďalšie administratívne 
zaťaženie po čas implementa čnej fázy vyplývajúce z harmonizácie. Týmto variantom 
by sa narušila zásada subsidiarity. Členské štáty majú rôzne pozadie a odlišné 
systémy zdravotnej starostlivosti. Táto rôznorodos ť vedie k tomu, že prístup k akcii 
Spoločenstva „zhora nadol “, ktorý sa uplat ňuje pri tejto možnosti, je 
nerealizovate ľný a v niektorých prípadoch aj neú činný.