SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 29.10.2009 
SEK(2009) 1478 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprevádzajúci  
 
Návrh  
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
  
o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
[KOM(2009) 611 v kone čnom znení] 
[SEK(2009) 1477] 
 
SK 2   SK 1. KONTEXT  
V tomto posúdení vplyvu sa analyzujú rô zne politické možnosti pomoci Komisii pri 
revízii smernice Rady 94/56/ES1 z 21. novembra 1994 a smernice 2003/42/ES2. 
Je výsledkom odporú čaní expertnej poradnej skupiny Ko misie o stratégii v oblasti 
nehôd v sektore dopravy (expertná skupina)3, štúdií a správ, konzultácií s členskými 
štátmi a zainteresovanými subjektmi ako aj odporú čaní Akčného programu na 
znižovanie administratívnej zá ťaže4.  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Súčasný regula čný rámec 
V civilnom letectve existu jú zavedené tradície, pokia ľ ide o vyšetrovanie nehôd a 
vykazovanie udalostí. Povinnos ť vyšetrova ť nehody je zakotvená v Chicagskom 
dohovore z roku 1944. 
Uznávajúc význam vyšetrovania nehôd EÚ prijala smernicu 94/56/ES, pri čom v roku 
2003 bola prijatá smernica 2003/42/ES o hlásení udalostí. 
Tieto smernice významným spôsobom pris peli k harmonizácii v oblasti prevencie 
nehôd. 
2.2. Potreba zmeny 
Súčasný systém Spolo čenstva nefunguje optimálne. Pätnás ť rokov stará smernica 
94/56/ES už viac nesp ĺňa požiadavky EÚ a členských štátov. 
(1) Pokiaľ ide o vyšetrovaci e kapacity, medzi členskými štátmi panujú vä čšie 
rozdiely ako v roku 1994, a to najmä z dôvodu rozširovania EÚ v rokoch 2004 a 2007. 
(2) Lietadlá sú čoraz zložitejšie a vyšetrovanie nehôd si vyžaduje viac odbornosti 
a zdrojov. 
(3) Spoločný trh leteckej dopra vy EÚ za posledných desa ť rokov narástol čo do 
veľkosti aj komplexnosti. 
(4) Tento nárast komplexnosti jednotného trhu leteckej dopravy si takisto 
vyžiadal zvýšenie zodpovednosti Spolo čenstva za leteckú bezpe čnosť a 
zriadenie EASA.  
(5) EÚ a členské štáty nadobudli od roku 1994 výrazné praktické skúsenosti, 
ktoré by sa mali použi ť na posilnenie sú časného systému. 
2.3. Konkrétne problémy 
Nedostatok jednotných vyšetrovacích kapacít  
                                                
 
1 Ú. v. ES L 319, 12.12.1994, s. 14. 
2 Ú. v. EÚ L 167, 4.7.2003, s. 23. 
3 Závere čná správa expertnej poradnej skupiny Komisie o stratégii v oblasti nehôd v sektore dopravy, 
Brusel, 3.7.2006; skupina bola založená na základe rozhodnutia Komisie ES/425/2003, Ú. v. EÚ L 144, 
12.6.2003, s. 10-11. 
4 Program bol spustený v januári 2007 ako sú časť stratégie Komisie pre lepšiu právnu úpravu. 
 
SK 3   SK Napriek tomu, že v rámci celej EÚ je k di spozícii dostatok vyšet rovacích kapacít, 
dostupné zdroje sa nevyuž ívajú efektívne. Menšie členské štáty nemajú primerané 
zdroje a skúsenosti a kvalifikácia vyšetrovate ľov ako aj vnútroštátnych orgánov 
bezpečnostného vyšetrovania (NSIA) takisto nie je jednotná. 
Napätie medzi bezpe čnostnými vyšetrovaniami a ďalšími postupmi 
Napriek tomu, že sa akceptuje a v zásad e uznáva princíp nezávislosti bezpe čnostného 
vyšetrovania, existuje napätie medzi NSIA a súdnymi orgánmi a nezávislé postavenie vyšetrovania a ochrana získan ých citlivých informácií sa nedá vždy 
zaručiť. 
Nejasná úloha Spolo čenstva v oblasti bezpe čnostného vyšetrovania 
Úloha Spolo čenstva v oblasti vyšetrovania nehôd je podstatnou otázkou. EASA, 
ktorá v mene členských štátov vykonáva funkcie  a úlohy štátu projektu, výroby a 
registrácie v súvislosti s typovým schvále ním, bola založená v roku 2002. Tým sa 
výrazne zvýšila úloha a zodpovednos ť Spoločenstva v oblasti bezpe čnosti leteckej 
dopravy. 
Tieto zmeny ovplyv ňujú rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty a 
Spoločenstvo, ale ich následky sa dodnes ešte nezoh ľadnili v spôsobe organizácie 
vyšetrovania. Ako potvrdil nedávny aud it EASA, ktorý realizovala Medzinárodná 
organizácia civilného letectva, z tejto situácie vypl ývajú neprijate ľné bezpečnostné 
riziká, najmä vzh ľadom na to, že agentúra  je zodpovedná za osved čovanie lietadiel. 
Slabé miesta v implementácii bezpe čnostných odporú čaní 
V súčasnosti ešte v EÚ neexistuje konzistentný prístup k spracovaniu a 
implementácii bezpe čnostných odporú čaní vyplývajúcich z vyšetrovania. Neexistujú 
spoločné požiadavky na zaznamenávanie odpovedí a sledovanie pokroku v 
opatreniach prijatých ako reakcia na bezpe čnostné odporú čania. 
Pomoc obetiam leteckých nehôd a ich rodinným príslušníkom 
Zatiaľ čo letecké nehody v komer čnej leteckej doprave sú relatívne zriedkavé, ke ď k 
nim dôjde, môžu so sebou prinies ť veľa obetí. Obete a ich rodinní príslušníci by mali 
dostať primeranú pomoc. Z tohto dôvodu je  nevyhnutné plánovanie, aby sa 
zabezpečilo, že potrebný objem pomoci neprekro čí objem dostupných zdrojov. 
Ak sa navyše nezavedú a pravidelne nepreveria príslušné postupy, môže by ť náročné 
zabezpečiť okamžitú dostupnos ť zoznamov všetkých cestujúci ch na palube, ktoré sú 
nevyhnutné pre pátranie po obetiach, ich zachra ňovanie a identifikáciu ako aj pre 
oboznamovanie rodinných príslušníkov. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Právomoc Spolo čenstva regulova ť vyšetrovanie nehôd a hlásenie udalostí sa 
ustanovila smernicami 94/56/ES a 2003/42/ES. Ďalší zásah by bol odôvodnený až 
vtedy, keby členské štáty neboli schopné dostato čne realizova ť navrhnuté opatrenie.  
Opatrenie Spolo čenstva je nevyhnutné a odôvodnené na: 
– zabezpečenie potrebnej jednotnosti opatrení v rámci bezpe čnosti leteckej dopravy; 
– riešenie inštitucionálnej neefektívnosti, t. j. objasnenie úlohy EASA a Komisie pri 
vyšetrovaní nehôd. 
 
SK 4   SK 3.1. Pridaná hodnota opatrení Spolo čenstva 
Opatrenia Spolo čenstva by priniesli tieto výhody: 
– Zvýšenie vyšetrovacej kapacity EÚ; 
– Zníženie napätia medzi orgánmi zapojenými do vyšetrovania; 
– Aktualizácia regula čného rámca v oblasti vyšetrovania; 
– Posilnenie jednotnej implementácie bezpe čnostných odporú čaní; 
– Posilnenie ochrany práv obetí a ich rodinných príslušníkov. 
3.2. Primeranos ť opatrení Spolo čenstva 
Každý zásah Spolo čenstva by mal by ť primeraný a mal by sa týka ť iba tých 
problémov, ktoré nemôžu primeraným spôsobom vyrieši ť členské štáty.  
Vzhľadom na obmedzené možnosti vyšetro vacích kapacít národných orgánov 
bezpečnostného vyšetrovania by sa malo Spolo čenstvo a vnútroštátne orgány 
zamerať na vyšetrovanie tých prípadov, z ktorých je možné získa ť čo najväčší úžitok 
pre bezpe čnosť. 
4. CIELE INICIATÍVY  
Cieľom navrhovaných politických možností je zlepšenie bezpe čnosti leteckej 
dopravy, a to v súlade so strategickými cie ľmi stanovenými v priebežnom hodnotení 
bielej knihy EK o doprave z roku 2001. 
Vyšetrovanie nehôd si takisto vyžaduje právnu istotu. Ke ď sa stane nehoda, úlohy a 
práva ako aj povinnosti všetkých zai nteresovaných subjektov musia by ť známe 
vopred. Jedným z dôležitých cie ľov Spoločenstva by teda malo by ť upevniť potrebnú 
právnu istotu. 
Aby národné orgány bezpe čnostného vyšetrovania boli schopné odhali ť všetky 
okolnosti nehody, musia by ť objektívne, nestra nné a schopné odola ť politickým 
alebo iným zásahom ale bo tlakom. Jediným cie ľom by malo by ť zvýšenie 
bezpečnosti a vyšetrovanie by malo by ť nezávislé od všetkých ostatných postupov, 
ktoré by mohli by ť v rozpore s týmto cie ľom. Z tohto dôvodu je dôležité, aby sa v 
rámci všetkých možností analyzovaných v tomto posúdení vplyvu v plnej miere 
dodržiavala zásada nezávi slosti vyšetrovania. 
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V posúdení vplyvu sa analyzujú štyri alternatívne možnosti politiky: 
Možnosť 1 „Základný scenár – žiadne opatrenie“ 
Táto možnos ť predstavuje referen čný scenár, v rámci ktorého by sa neprijali žiadne 
nové opatrenia, ktoré by presahovali rámec existujúcich iniciatív. . Na základe 
dostupných faktov by sa týmto scenárom nedosiahol žiadny politický cie ľ a tento 
scenár by nebol prijate ľný ani z h ľadiska všeobecnej bezpe čnosti. 
Možnosť 2 „Podpora dobrovo ľnej spolupráce“ 
V rámci tejto možnosti by Spolo čenstvo podporilo dobrovo ľnú spoluprácu medzi 
národnými orgánmi bezpe čnostného vyšetrovania. Tým by sa neprijalo žiadne nové 
legislatívne opatrenie. 
 
SK 5   SK Táto možnos ť sa opiera o zdroje členských štátov a skúsenosti z neformálneho 
zoskupenia národných orgánov bezpe čnostného vyšetrovania [„ Council of European 
Aviation Safety Investigation Author ities“ (Rada európskych orgánov 
bezpečnostného vyšetrovania let ectva)]. Komisia by sa zapojila do dialógu s týmto 
zoskupením. Osobitnú podporu Komisie by mohli predstavova ť ročné granty na 
riadenie nieko ľkých centrálnych funkcií, napr. mechanizmus zdie ľania zdrojov alebo 
koordinácie odborného vzdelávania. 
Možnosť 3 „Európska sie ť orgánov bezpe čnostného vyšetrovania civilného 
letectva“ 
Podobne ako predchádzajúca možnos ť, aj táto by sa opierala o podporu dobrovo ľnej 
spolupráce a dostupných zdrojov členských štátov. V tomto prípade by bol však 
mandát zoskupenia národných orgánov bezpe čnostného vyšetrovania v podobe 
európskej siete orgánov bezpe čnostného vyšetrovania civilného letectva („sie ť“) 
zakotvený v právne záväznom rámci.  
„Sieť“ by prispela k vä čšej jednotnosti a lepšej impl ementácii právnych predpisov 
Spoločenstva v oblasti vyšetrovania letec kých nehôd. Zachovala by si nezávislý 
charakter a jej mandát, presne opísaný v nariadení, by sa obmedzoval na poradné a 
koordinačné úlohy.  
„Sieť“ by pozostávala z orgánu sledujúceho cie ľ všeobecného európskeho záujmu, 
pričom by Spolo čenstvo mohlo podporova ť jej činnosť ročným grantom ude ľovaným 
vzhľadom na výro čný program práce dohodnutý s Komisiou. 
Touto možnos ťou by sa umožnilo rieši ť nedostatky riešen ia založeného výlu čne na 
dobrovoľnej spolupráci a najmä otázku právnej istoty. Tým by sa lepšie ochránili 
citlivé bezpe čnostné informácie, vymedzili vzájomné práva a povinnosti národných 
orgánov bezpe čnostného vyšetrovania a EASA a ta kisto by sa ustanovili jednotné 
požiadavky na spracovanie bezpe čnostných odporú čaní. 
Možnosť 4 „Európsky výbor pre bezpe čnosť civilného letectva“ 
Poslednou možnos ťou riešenia otázok uvedených bode  2 je zriadenie Európskeho 
výboru pre bezpe čnosť civilného letectva („ESB“). 
ESB by sa zriadil ako agentúra Spolo čenstva pre vyšetrovanie nehôd, a to podobne 
ako národná agentúra pre bezpe čnosť dopravy v Spojených štátoch. V skuto čnosti by 
riadila vyšetrovanie v EÚ a zú častňovala by sa na vyšetrovani ach v tretích krajinách. 
V rámci tejto možnosti by sa vnútroštátne orgány bezpe čnostného vyšetrovania bu ď 
nahradili ESB alebo by tieto orgány boli zodpovedné iba za vyšetrovanie nehôd 
súkromných lietadiel menšieho rozs ahu a fungovali by ako národné pobo čky ESB a 
poskytovali spojenie s miestnymi úradmi. 
6. HODNOTENIE VPLYVOV  
Možnosť 2 „Podpora dobrovo ľnej spolupráce“ 
Táto možnos ť sa opiera o existujúcu spolupr ácu medzi vnútroštátnymi orgánmi 
bezpečnostného vyšetrovania.  Nezavádza žiadne nové štruktúry Spolo čenstva a 
opiera sa o dostupné zdroje. O čakáva sa teda, že riziká a administratívna zá ťaž 
vyplývajúce z implementácie tejto možnosti budú zanedbate ľné. Očakáva sa, že 
mechanizmus zdie ľania zdrojov alebo koordin ácia špecifického odborného 
vzdelávania prinesie bežné úspory ako aj úspory z rozsahu a znížia sa celkové 
 
SK 6   SK náklady vnútroštát nych orgánov bezpe čnostného vyšetrovania bez toho, aby v tomto 
odvetví boli nutné dodato čné náklady alebo administratívna zá ťaž. 
Možnosť 3 „Európska sie ť orgánov bezpe čnostného vyšetrovania civilného 
letectva“ 
Podobne ako pri predchádzajúcej možnosti by si zriadenie „s iete“, napriek tomu, že v 
tomto prípade by to bolo právne zakot vené, nevyžiadalo nové  štruktúry alebo 
dodatočnú administratívnu zá ťaž pre Spolo čenstvo, vnútrošt átne orgány 
bezpečnostného vyšetrovania alebo odvetvie. Sie ť by sa opierala o existujúcu 
neformálnu spoluprácu a zdroje členských štátov. Hlavný m nákladom pre rozpo čet 
Spoločenstva by bol ro čný grant na podporu siete. 
Napriek tomu, že v porovnaní s predchádzajúcou možnos ťou sa očakáva vznik 
dodatočných nákladov a administratívna zá ťaž, výsledkom realizácie tejto možnosti 
by mali by ť celkové čisté úspory členských štátov v ďaka zriadeniu centrálneho 
mechanizmu pre zdie ľanie zdrojov, koordináciu odbor ného vzdelávania, užšiu 
spoluprácu a výmenu informácií. Táto možnos ť by takisto priniesla vä čšiu právnu 
istotu v otázkach ako podpora členských štátov pri vyšet rovaní nehôd, prístup k 
informáciám a zodpovednosti subjekt ov zainteresovaných vo vyšetrovaní.  
V porovnaní s predchádzajúcou možnos ťou by sa zriadením siete dosiahli dodato čné 
výhody, a to zakotvením nieko ľkých dôležitých zásad do právne záväzného rámca a 
udelením jasného mandátu sieti. 
Možnosť 4 „Európsky výbor pre bezpe čnosť civilného letectva“ 
Tento scenár by zah ŕňal najvýznamnejšiu reorganizáciu existujúceho systému. 
Vyšetrovanie všetkých vážnych ne hôd by vykonával jediný, nezávislý a 
špecializovaný orgán. Táto možnos ť však so sebou prináša aj najvä čšie riziká pri 
zavádzaní a náklady pre rozpo čet Spolo čenstva. Vyžiadala by si výraznú 
reorganizáciu regula čného rámca a zriadenie novej agentúry Spolo čenstva. 
Administratívna zá ťaž spojená s touto možnos ťou by takisto bola výrazne vyššia ako 
v prípade predchádzajúcich možností (povinnos ť plniť všetky požiadavky právnych 
predpisov EÚ týkajúce sa finan čných otázok, personálnej po litiky, interného auditu, 
obstarávania at ď.) Táto možnos ť by však členským štátom priniesla najvä čšie 
úspory. 
Je ťažké posúdi ť, či by realizácii tejto možnosti nebránila skuto čnosť, že ESB by 
musela fungova ť v 27 rôznych jurisdikciách, berúc do úvahy tesné spojenie medzi 
súdnymi postupmi a vyšetrovaním nehôd a potrebou vyšetrovate ľov úzko 
spolupracova ť s miestnymi orgánmi presadzovania práva. 
Tieto riziká by zmiernila podpora pre ES B zo strany vnútroštátnych orgánov 
bezpečnostného vyšetrovania, ktoré by fungova li ako jeho regionálne kancelárie. 
Tým by sa však zvýšili náklady spojené s touto možnos ťou. 
7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
7.1. Prehľad 
Možnosť 2 ponúka mierne výhody v oblasti bezpe čnosti za primerané náklady pre 
rozpočet Spoločenstva, pri čom prináša úspory členským štátom. Administratívna 
záťaž na realizáciu tejto možnosti je zanedbate ľná. Dodato čné náklady nevznikajú 
ani v samotnom odvetví. 
 
SK 7   SK Možnosť 3 ponúka v porovnaní s podporou dobrovo ľnej spolupráce dodato čné 
výhody z h ľadiska bezpe čnosti. Prináša však ďalšie riziká pri real izácii. Náklady na 
realizáciu pre rozpo čet Spoločenstva sú porovnate ľné s možnos ťou „Podpora 
dobrovoľnej spolupráce“. Administratívna zá ťaž a náklady pre členské štáty však 
môžu byť vyššie ako v prípade predchádzajúceho scenára. 
Posledná možnos ť ponúka najvyššie výhody v oblasti bezpe čnosti v porovnaní s 
ďalšími dvoma možnos ťami. Táto možnos ť však so sebou prináša aj riziká a náklady 
pre rozpo čet Spoločenstva. Napriek tomu, že administratívne za ťaženie spojené s 
touto možnos ťou bude pravdepodobne najvyššie, o čakáva sa takisto, že členským 
štátom prinesie najvä čšie úspory. 
 
 „Dobrovo ľná 
spolupráca“  „Sieť“ „ESB“  
Výhody z h ľadiska 
bezpečnosti √ (4) √√ (8) √√√ (12) 
Riziká pri implementácii  0 - √√ (-4) - √√√√  (-8) 
Hospodárske, sociálne 
a environmentálne vplyvy  √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Vplyv na základné práva  √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Ročné náklady pre 
Spoločenstvo  600 000 EUR (nízke)  600 000 EUR 
(nízke)  približne 40 mil. EUR 
(vysoké)  
Ročné náklady pre členské 
štáty Výdavky až do výšky 600 
000 EUR pre všetky  
členské štáty 
(spolufinancovanie grantu) 
√ (čisté úspory)  Výdavky až do 
výšky 600 000 
EUR pre všetky  
členské štáty 
(spolufinancovanie 
grantu) 
√ (čisté úspory)  √√ až √√√ (čisté 
úspory)  
Náklady pre odvetvie  0 0 0 
Administratívne za ťaženie  0 (zanedbate ľné) √ (nízke)  √√ (mierne)  
7.2. Možnosť s najvyššou pridanou hodnotou 
Najvyššiu pridanú hodnotu pre Spolo čenstvo prináša možnos ť 3 „Zriadenie 
Európskej siete orgánov bezpe čnostného vyšetrovania civiln ého letectva“. Je to 
najprimeranejšia možnos ť, ktorá v plnej miere dodr žiava zásadu nezávislosti Kritériá  Relat. váha  Kritériá  Relat. váha  
Vplyv na 
bezpečnosť √ = 4 body  Hospodárske, sociálne a environmentálne 
vplyvy  √ = 1 bod  
Riziká pri 
implementácii  -√ = - 2 body  Vplyv na základné práva  √ = 1 bod  
 
SK 8   SK bezpečnostného vyšetrovania a bez zria ďovania nových štruktúr Spolo čenstva 
umožňuje zvýšiť efektivitu vyšetrovania nehôd v EÚ. 
Táto možnos ť rieši určené problémové oblasti bez toho, aby prekra čovala hranice 
toho, čo je striktne nevyhnutné . Môže sa implementova ť s relatívne nízkymi 
nákladmi pre Spolo čenstvo a o čakáva sa, že zníži náklady členských štátov, pri čom 
jej výsledkom bude nízka dodato čná administratívna zá ťaž. 
Keďže táto možnos ť podporuje existujúcu dobrovo ľnú spoluprácu medzi 
vnútroštátnymi orgánmi bezpe čnostného vyšetrovania, o čakáva sa, že získa podporu 
aj od zainteresovaných subjektov a členských štátov. Regula čné prvky tejto 
možnosti, ktoré sú zakotvené v nariaden í, získali podporu aj v rámci verejných 
konzultácií a od expertnej skupiny. 
Existujú obmedzené riziká pri implemen tácii tejto možnosti, najmä v porovnaní s 
možnosťou 4. Neo čakáva sa však, že ohrozia zamýš ľané ciele tejto politickej 
možnosti. 
Táto možnos ť, ktorá sa opiera o spolo čnú reguláciu a podporu dobrovo ľnej 
spolupráce, je takisto v súlade s cie ľmi EÚ v oblasti lepšej právnej úpravy. . 
8. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Bude potrebné stanovi ť ukazovatele a spôsoby umož ňujúce zmera ť pokrok v 
dosahovaní zamýš ľaných cie ľov v rámci uprednost ňovanej možnosti vrátane 
ukazovate ľov ako úrove ň podpory pre zdie ľanie zdrojov zo strany centrálneho 
mechanizmu alebo po čet bezpečnostných odporú čaní zaznamenaných/spracovaných 
v centrálnej databáze. 
Administratívna zá ťaž spojená s týmito vykazovacími povinnos ťami pravdepodobne 
nebude vysoká. Členské štáty už moment álne poskytujú Komisii vä čšinu informácií 
vrátane správ o udalostiach a závere čných správ z vyšetrovania.