ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.16

Európsky hospodársky a sociálny výbor navrhuje, aby sa po uplynutí 12 mesiacov od zverejnenia nariadenia v úradnom vestníku vykonalo hodnotenie EGF, s cieľom preskúmať postupy stanovené v nariadení ako aj spôsob riadenia fondu a zároveň prehodnotiť situáciu v hospodárstve a na trhoch práce. V tomto hodnotení by sa mali zohľadniť nasledujúce otázky: 4.16.1 Ak bude hospodárska kríza a rušenie pracovných miest naďalej pokračovať, rozsah pôsobnosti EGF by sa mal rozšíriť na obdobie dlhšie ako do roku 2011. 4.16.2 V závislosti od predložených žiadostí a ďalšieho vývoja krízy by sa malo preskúmať, či by bolo vhodné zvýšiť rozpočtovú rezervu nad hranicu 1 miliardy EUR. 4.16.3 Malo by sa tiež preskúmať, či by vzhľadom na problémy menších podnikov v niektorých sektoroch a regiónoch nebolo vhodné znížiť minimálny počet prepustených pracovníkov (t. j. 500 pracovníkov), ktorý je podmienkou na získanie podpory z EGF. 4.16.4 Na základe analýzy spracovaných žiadostí sa tiež prehodnotí 75-percentná miera podpory stanovená v zmenách a doplneniach nariadenia, ako aj 24-mesačné obdobie poskytovania podpory.
1.17

Výbor opakovane vyjadruje svoje presvedčenie, že Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby zostavili zoznam všetkých možností, ako by sa dali existujúce odstavené alebo málo využívané dopravné siete použiť na prepravu tovaru. Ide predovšetkým o železničnú sieť, ale aj o riečne a námorné cesty. Mohli by tak v rámci možností vzniknúť trasy, ktoré by boli kratšie ako preprava po cestách a lepšie by zodpovedali myšlienke trvalo udržateľného rozvoja.
3.2.3

Pripomína, že v tretej správe o kohézii Komisia načrtla tri úlohy politiky územnej súdržnosti, pričom všetky tri sú rovnocenné: prvá by bola nápravná a jej cieľom by bolo zmenšiť existujúce rozdiely, druhá by bola preventívna a mala by zlepšiť koherentnosť sektorových politík, ktoré majú územný dosah, a tretia by bola iniciátorská a usilovala by sa nabádaním k spolupráci posilniť územnú integráciu.
3.3.9

Príspevky v rámci tejto diskusie potvrdili, že je nutné zaviesť opatrenia na úrovni Spoločenstva. Návrh odporúčania Rady je zameraný hlavne na tri oblasti: — identifikácia a kódovanie zriedkavých chorôb ako aj vytvorenie európskeho systému kódovania a klasifikovania zriedkavých chorôb, ktorý by pomohol rozpoznať rôzne choroby. V rámci vypracovania novej verzie Komisia spolupracuje s WHO, pretože v celosvetovom kontexte sú práve na území Európskej únie najlepšie predpoklady identifikovať rôzne druhy zriedkavých chorôb; — definovanie základných zásad a usmernení v tejto oblasti so zreteľom na vypracovanie národných akčných plánov; snaha podporovať a nabádať členské štáty, aby vytvorili národné opatrenia v oblasti zdravia zamerané na zriedkavé choroby, ktoré majú zabezpečiť postihnutým osobám rovnaký prístup k prevencii, diagnostike, liečbe a rehabilitácii, a vôbec dostupnosť týchto služieb; — podľa odporúčania Rady, na ktoré sa vzťahuje návrh oznámenia: — je povinnosťou členských štátov vypracovať národné plány zamerané na zriedkavé choroby, — rovnako je ich povinnosťou vytvoriť potrebné mechanizmy na definovanie zriedkavých chorôb, ich kodifikovanie a klasifikáciu, — je nevyhnutné podporovať výskum zriedkavých chorôb aj formou cezhraničnej spolupráce a maximálne využiť potenciál Európskej únie na spoluprácu v oblasti výskumu, — treba identifikovať centrá odbornosti a podporiť ich účasť na európskych referenčných sieťach, — odborníci v členských štátoch by mali vytvoriť syntézu údajov týkajúcich sa zriedkavých chorôb, — treba vykonať opatrenia na zabezpečenie účasti chorých a ich organizácií, — treba posilniť spoluprácu vo všetkých oblastiach, kde by mohla činnosť na úrovni Spoločenstva podporiť snahy o vypracovanie hlavných spoločných politických usmernení a ich vzájomné uznávanie na úrovni Európskej únie. Mohlo by ísť o špecifické opatrenia v oblasti výskumu, referenčných centier, prístupu k informáciám, o opatrenia, ktoré by stimulovali vývoj liekov na zriedkavé choroby, opatrenia v oblasti diagnostiky atď., teda o opatrenia, ktoré by sa týkali všetkých prvkov minimálnej spoločnej stratégie zameranej na zriedkavé choroby (napríklad pilotné programy, programy výskumu a rozvoja, dosledovanie uplatňovania nariadenia (ES) č. 141/2000 o liekoch na zriedkavé choroby).
3.2

Vzhľadom na to, že liberalizácia využívania spektrálneho pásma 900 MHz by mohla narušiť hospodársku súťaž, najmä v prípadoch, keď niektorým mobilným operátorom nebolo pridelené spektrum v pásme 900 MHz, by mohli byť títo operátori znevýhodnení z hľadiska nákladov a efektívnosti v porovnaní s operátormi, ktorí budú môcť poskytovať v tomto pásme služby 3. generácie (3G).
1.4

Od momentu, kedy Komisia zaviedla otvorenú metódu koordinácie (2), ktorú podporil EHSV aj Parlament, ale nebola schválená v Rade, už ubehlo niekoľko rokov. EHSV schvaľuje návrh spoločnej metodológie, ktorý predložila Komisia, pretože sa domnieva, že predstavuje prvý krok smerom k vytvoreniu otvorenej metódy koordinácie. Výbor sa domnieva, že spoločné zásady by sa mali pretransformovať na spoločné objektívne ukazovatele, ktoré by sa mali začleniť do profilov prisťahovalectva v jednotlivých štátoch. Každý členský štát vypracuje každoročne správu a Komisia vypracuje každoročne súhrnnú správu, ktorú zašle Parlamentu. EHSV sa domnieva, že aj on by mal byť konzultovaný. Na základe správy Komisie sa na jarnom zasadnutí Európskej rady uskutoční politické vyhodnotenie a navrhnú sa odporúčania.
2.3.2

na akčný plán Komisie na zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva, schválený Radou v apríli 2006, podľa ktorého by sa všetky technické opatrenia rozptýlené do rôznych nariadení, vrátane každoročného nariadenia o možnostiach rybolovu a plánoch na obnovu určitých zásob, mali integrovať do jedného nariadenia.
4.2.3

V prvej fáze by úsilie malo byť zamerané na zdvojnásobenie počtu osôb zúčastňujúcich sa na výmenách mladých dobrovoľníkov. To by nemalo byť problémom, vzhľadom na to, že do programu Erasmus je v súčasnosti zapojených vyše 100 tisíc študentov, pričom na ostatných výmenných programoch pre mládež v Európe sa podieľa iba veľmi malé percento mladých Európanov. Z dlhodobého hľadiska by sa tieto programy mohli zamerať na dosiahnutie podobnej miery účasti, ako má program Erasmus.
2.6

Jednotlivé organizácie na medzinárodnej úrovni upozornili na svoje úsilie okrem iného nasledujúcimi iniciatívami: — databáza OBSE o výskume v oblasti ľudského zdravia a bezpečnosti životného prostredia (Database on Human Health and Environmental Safety Research) a založenie databázy o výskume v oblasti bezpečnosti vyrobených nanomateriálov (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials), — spoločný program FAO a WHO pre potravinové normy (Joint FAO/WHO Food Standards Program), s cieľom vytvoriť neutrálne medzinárodné fórum pre otázky nanotechnológií z hľadiska potravinovej bezpečnosti a spoločne vypracovať ústretové dohody o týchto aspektoch, — projekt OBSE na testovanie bezpečnosti vzorky vyrobených nanomateriálov (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) a projekt OBSE v oblasti vyrobených nanomateriálov a usmernenia pre ich testovanie (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines), — projekt OBSE na meranie expozície a jej zmiernenie (Exposure Measurement and Exposure Mitigation), — projekt OBSE skúmajúci úlohu alternatívnych metód v nanotoxikológii (The role of Alternative Methods in Nanotoxicology), — projekt OBSE skúmajúci vplyv nanotechnológií na podniky a podnikateľské prostredie (Impacts on companies and the Business Environment), — projekt OBSE v oblasti komunikácie a zapojenia verejnosti (Communication and public engagement), — projekt OBSE zameraný na celosvetové výzvy: voda a nanotechnológie (Global Challenges: Nano and Water), — projekt OBSE zameraný na spoluprácu v oblasti hodnotenia rizika (Co-operation on Risk Assessment), — špecializované strediská, ktoré spolupracujú s WHO pri skúmaní otázok bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súvislosti s výrobou a používaním nanotechnológií, — projekt WHO a EÚ zameraný na zlepšenie politického poradenstva v oblasti životného prostredia a ochrany zdravia v súvislosti s nanotechnológiami (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe - Nanotechnologies), — rozsiahlo koncipované snahy o dosiahnutie správneho zaobchádzania s chemickými výrobkami na celom svete, ktoré presadzuje sekcia pre chemické výrobky oddelenia pre technológiu, priemysel a hospodárstvo v rámci programu OSN pre životné prostredie (UNEP) — okamžité opatrenia, ktoré iniciovala sekcia pre špičkovú technológiu a nové materiály (HTNM) medzinárodného strediska pre vedu a špičkovú technológiu (ICS) v talianskom Terste v oblasti hodnotenia nanotechnológií a potenciálneho rizika spojeného s ich vývojom a používaním, — normy ISO TC 229 v oblasti nanotechnológií, — stretnutie expertov UNIDO (december 2007): odporúčanie a špecifický akčný plán, hodnotenie nanotechnológií a súvisiaceho rizika, výskumná činnosť zameraná na etický, právny a spoločenský dosah N&N.
3.7

Výbor sa preto domnieva, že harmonizácia európskej azylovej politiky a budovanie CEAS by mali prebiehať bez toho, aby bola obmedzená alebo oslabená platnosť medzinárodných noriem ochrany utečencov. EÚ by mala vypracovať spoločné právne predpisy, ktoré by nijako neznižovali normy ochrany, čiže svoju legislatívu by museli zmeniť tie členské štáty, v ktorých je úroveň ochrany nedostatočná.
5.4

Okrem toho by bolo dobré vyvarovať sa dlhodobým predpovediam, pokiaľ ide o možné vyčerpanie disponibilných zásob nerastných surovín. Tieto obavy, ktoré sa už desaťročia opakovane objavujú, by však mohli byť nepodložené. V nedávnom čísle časopisu The Economist (z 21. júna 2008) je uvedené, že známe zásoby ropy by sa pri súčasnom tempe ťažby mohli vyčerpať za 42 rokov, čo nie je málo, veď čo všetko by sa za najbližších 42 rokov mohlo udiať hlavne v oblasti vedecko-technologických inovácií. V časopise sa však zároveň uvádza, že zásoby pripisované krajinám Stredného východu sú dlhé roky stále rovnaké, z čoho by sa mohlo podľa názoru časopisu usudzovať, že nové náleziská majú tendenciu kompenzovať vyťaženú a spotrebovanú ropu, alebo že odhady o zásobách nie sú veľmi presné. V každom prípade treba zdôrazniť, že tieto kalkulácie vychádzajú zo súčasnej úrovne produkcie. Až takým problémom teda nie je vyčerpanie zásob z dlhodobého hľadiska, ako skôr očakávané krízy, ktoré vyplývajú z krátkodobej nerovnováhy vznikajúcej medzi dopytom a ponukou, osobitne po prípadnom prerušení produkcie v strategických oblastiach.
5.3

Vykonávanie kontrol je v tejto oblasti mimoriadne ťažké, zložité a realizuje sa za veľmi nepriaznivých klimatických podmienok. Kontroly by mali stanovovať presný počet usmrtených zvierat a mieru naplnenia ustanovení právnych predpisov v tejto veci. Systém kontroly úplne riadený štátom požadujúcim výnimku sa nezdá byť tým najvhodnejším spôsobom, ako zaručiť jeho nezávislosť. Európska únia by mala vytvoriť skupinu expertov, ktorí by v krajinách žiadajúcich o výnimku vykonávali kontroly na mieste. Financovanie takéhoto európskeho zboru kontrolórov by malo byť zodpovednosťou krajiny, ktorá má záujem vyvážať na trhy Spoločenstva. Takto by EÚ mohla disponovať bohatšími informáciami na to, aby mohla zhodnotiť efektivitu systému certifikácie a označovania.
1.2

EHSV oceňuje aj to, že vďaka označovaniu by sa priamo k spotrebiteľovi mali dostať informácie, ktoré by mu pomohli fundovanejšie sa zorientovať pri kúpe náhradných pneumatík vyrobených po schválení tohto návrhu, pneumatík predstavujúcich 78 % európskeho trhu.
5.2

Združenia zdravotne postihnutých osôb by mohli pomôcť nanovo sformulovať výnimky týkajúce sa jednotlivých typov postihnutia. Mohli by sa tiež podieľať na správe špeciálnych terminálov a v najťažších prípadoch zabezpečiť odborný personál, ktorý by osobám so zdravotným postihnutím pomáhal. Táto pomoc by bola financovaná zo súkromných darov a verejných dotácií, ktoré tieto združenia dostávajú. Ďalej by tieto združenia, prípadne v spolupráci s určenými knižnicami a múzeami, mohli rokovať so zástupcami autorov o podmienkach využívania ich diel a poskytnúť záruky proti pirátstvu. Podľa názoru výboru treba uvažovať o rozšírení výnimiek aj na databázy, inak by to mohlo znemožniť prístup k dôležitým príručkám, ako sú encyklopédie a slovníky. Smernicu o databázach by bolo treba prepracovať so zreteľom na vzdelávanie a prístup k vedomostiam, ktoré sme už spomínali, ako aj z hľadiska prístupu pre osoby so zdravotným postihnutím.
EHSV sa domnieva, že členské štáty by sa mali zamyslieť nad predpismi o súdnych poplatkoch a Komisia by mala preskúmať všetky príslušné predpisy platné v Európskej únii. Cieľom by malo byť umožniť podávať meritórne žaloby, pri ktorých by inak náklady zabránili ich podaniu. Nemalo by to však ovplyvniť vypracovanie procesných pravidiel, ktoré by umožnili zmier ako prostriedok zníženia nákladov.
4.1.1

EHSV obzvlášť zdôrazňuje, že v každom členskom štáte by mal byť zriadený výbor pre boj proti infekciám spojeným so zdravotnou starostlivosťou, ktorý by v spolupráci s pracovnými skupinami zameranými na otázky hygieny vypracoval národný strategický program, ktorý by sa dal uplatniť v jednotlivých regiónoch a zdravotníckych zariadeniach. Tento program by mal podliehať pravidelnému hodnoteniu.
Vzhľadom na skutočnosť, že niekoľko členských štátov zatiaľ neupravilo minimálnu sadzbu 64 EUR na tisíc cigariet ani pre najžiadanejšiu cenovú kategóriu, navrhované zvýšenie na 90 EUR by sa malo znovu preskúmať a z mnohých dôvodov buď znížiť, alebo by sa mala poskytnúť dlhšia lehota na splnenie tejto požiadavky, a to do 1. januára 2018.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %)
1.5

EHSV navrhuje, aby sa tento proces financoval do roku 2013 prostredníctvom európskych štrukturálnych fondov a existujúcich programov (Leonardo, Grundtvig, Erazmus pre študentov, Erazmus pre učňov, Erazmus pre podnikateľov, …), ktoré by sa v prípade potreby upravili. ESF by sa mal využiť hlavne v prípade základného vzdelávania. Po roku 2013 by sa mohol navrhnúť osobitný doplnkový program.
4.2

Samostatnú zárobkovú činnosť možno rozdeliť do niekoľkých kategórií: podnikatelia, majitelia podnikov, osoby so slobodným povolaním, osoby pracujúce doma a zdanlivo samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré ako subdodávatelia svojho pôvodného zamestnávateľa vykonávajú pre neho tú istú činnosť, teraz však ako samostatne zárobkovo činné osoby. Ponechať samostatne zárobkovo činným osobám a vypomáhajúcim manželkám možnosť rozhodnúť sa pre materskú dovolenku je veľmi dôležité, pretože sa tým rešpektuje ich rozhodnutie pre samostatnosť a nezávislosť, čo je charakteristické pre štatút samostatnej zárobkovej činnosti. Zavedenie povinnosti dlhšej materskej dovolenky pre samostatne zárobkovo činné ženy nebude zlučiteľné s dobrým fungovaním ich podnikania a veľmi často ohrozí jeho životaschopnosť. Z tohto dôvodu by súčasná smernica nemala priamo odkazovať na smernicu 92/85/ES o materskej dovolenke. Nebolo by preto vhodné upraviť systém materskej dovolenky samostatne zárobkovo činných osôb a vypomáhajúcich manželiek podľa systému pre zamestnancov.
4.3

Podpora pre podnikateľský sektor sa musí – najmä v prípade MSP – zamerať aj na to, aby sa opäť zabezpečiť nehatený prístup k finančným prostriedkom, a aby trhy s výrobkami fungovali bez problémov. Pokiaľ ide o opatrenia na podporu hospodárstva, treba sa už teraz zamerať na to, aby sme z krízy vyšli silnejší. Cieľom by malo byť úsilie dosiahnutie dvojakého úžitku, teda aby rozumné investície na zlepšenie štruktúry neoživili len krátkodobo hospodárstvo, ale aby zároveň zvýšili, v zmysle Lisabonskej stratégie, konkurencieschopnosť a budúci potenciál rastu. To si vyžaduje investície do inovácií a modernizácie infraštruktúry (napr. do transeurópskych sietí a infraštruktúry pre vysokorýchlostné pripojenie), ako aj do výskumu a vzdelávania. Konkurencieschopnosť a schopnosť inovácie v MSP musia byť posilnené prostredníctvom opatrení napríklad v oblasti zdaňovania alebo tým, že sa štát za ne zaručí, čo spätne umožní využiť potenciál týchto podnikov na podporu oživenia hospodárstva.
2.9

Zaradenie týchto nových výrobkov a odvetví do rozsahu pôsobnosti zmenenej a doplnenej smernice by mohlo priniesť zmenu parametrov, ktoré by bolo potrebné zohľadniť pri označovaní energetickej účinnosti, vrátane zmeny samotného štítku, kde by sa doplnili rôzne parametre podľa konkrétneho sektora a výrobku.
d)

možnosť c) s automatickým monitorovaním všetkých zariadení pre II. štádium, ktoré by obmedzilo predaj benzínu, ak by zariadenie nefungovalo správne.
1.8

„Publikácie týkajúce sa zdravia“ nie sú vhodným spôsobom šírenia informácií o liekoch viazaných na lekársky predpis. Znamenalo by to „nevyžiadané informácie“, smernica by sa však mala obmedziť na informácie, ktoré pacient aktívne hľadá. Možnosť šírenia informácií prostredníctvom „publikácií týkajúcich sa zdravia“ je preto potrebné z návrhu smernice vyňať. Internetové stránky môžu byť naopak vhodným zdrojom informácií, avšak v novom článku 100c písm. b) by malo byť uvedené, že pôjde o internetové stránky vyhradené výlučne informáciám o liekoch a schválené Európskou agentúrou pre lieky a príslušným orgánom členského štátu.
1.4

Výbor preto podčiarkuje význam zapojenia pacientov do farmakovigilancie, aj prostredníctvom priamych hlásení o podozrivých nežiaducich účinkoch od pacientov: pacienti by sa mali čoraz viac podieľať na zodpovednosti za zdravotnú starostlivosť a mali by sa aktívnejšie zaujímať o svoje zdravie a o možnosti zdravotnej starostlivosti, a to obojsmerným komunikačným kanálom, vrátane zvýšeného využívania internetu.
1.4

EHSV vyzdvihuje cieľ priamo zapojiť do farmakovigilancie všetkých zainteresovaných aktérov, t. j. nielen zdravotnícky personál a kompetentné verejné inštancie, ale aj samotných pacientov, ktorí sa stávajú aktívnymi partnermi pri znižovaní rizika a v čoraz väčšej miere sa zapájajú do výberu liečebných postupov, ktoré najviac vyhovujú ochrane ich zdravia. EHSV sa však nazdáva, že nové prvky obsiahnuté v návrhoch by nemali spochybniť ani oslabiť štruktúry a postupy existujúce na miestnej úrovni, najmä tie, do ktorých sú zapojení pacienti a zdravotnícky personál, pod podmienkou, že spoločné parametre porovnateľných údajov sa stanovia transparentným a rýchlym postupom.
3.6.3

Ako však zdôrazňuje CPMR, do projektov financovaných v rámci iniciatívy Era-Net boli doposiaľ len zriedkakedy zapojené regióny. Preto by bolo užitočné vytvoriť nové systémy koordinácie pre financovanie regionálnych programov morského a námorného výskumu, ktoré nemajú dostatočnú kritickú masu na to, aby sa zapojili do hlavných projektov Era-Net, alebo stanoviť podmienky koordinácie medzi regionálnymi orgánmi a zainteresovanými stranami zapojenými do Era-Net. Takáto koordinácia by mala existovať aj pre konkrétne morské oblasti.
3.1.2

Na to, aby sa zabránilo hromadnému prepúšťaniu a hromadnej nezamestnanosti, je v súčasnosti potrebné na vnútroštátnej a európskej úrovni vyvinúť oveľa intenzívnejšie úsilie. EHSV preto opakuje svoje predchádzajúce obavy, že rozsah doteraz začatých programov na podporu hospodárskej obnovy Európy je príliš malý (5). Ak by sa na jeseň ukázalo, že doterajšie opatrenia na zamedzenie masovej nezamestnanosti nie sú postačujúce, EHSV navrhuje, aby bol schválený druhý plán hospodárskej obnovy Európy rádovo vo výške ďalších 2 % HDP, ktorý by mal rozsiahly účinok na trh práce. Okrem dodatočných investícií na vnútroštátnej úrovni, ktoré by sa mali využívať podstatne koordinovanejšie než doteraz, ak sa majú zvýšiť účinky politiky zamestnanosti, je potrebné určiť významné európske investičné projekty.
2.6

V kontexte tejto spolupráce v oblasti regulácie a hospodárstva začala EÚ rokovať s Kanadou a s USA o vytvorení otvoreného vzdušného priestoru. Štúdia, ktorá sa uskutočnila na žiadosť Komisie (ešte pred súčasnou krízou), dospela k záveru, že otvorený vzdušný priestor medzi EÚ a USA by počas prvých piatich rokov podnietil ďalší nárast o viac než 25 miliónov cestujúcich medzi EÚ a USA, spotrebiteľom by priniesol výhody vyčíslené na 15 miliárd EUR a vytvoril by 80 000 nových pracovných miest v EÚ a USA spolu. Bolo by to možné, ak by sa: — odstránili výrobné obmedzenia (ktoré obsahovali bilaterálne dohody o leteckých dopravných službách), — zlepšila spolupráca medzi leteckými spoločnosťami vytvorením užších zväzkov, — znížili ceny leteniek v dôsledku rastúceho tlaku konkurencie.
1.6

Prístup, podpora a investície: iba Únia môže mať celkovú predstavu o zásobovaní a konať na cezhraničnej úrovni. Jej diplomatické kroky poskytujú podporu pri miestnych rizikách a v zónach vplyvu iných mocností. Komisia by mala objasniť, či hovorí o infraštruktúre alebo o dodávkach. TEN-E sú dôležité pre infraštruktúru. Mali by podliehať rozhodnutiam verejných orgánov a mali by byť pre nich vyčlenené v rozpočte EÚ osobitné financie, a to na každej potrebnej úrovni. Finančná pomoc Spoločenstva investovaná do týchto sietí by sa nemala odraziť na cene pre spotrebiteľov. Rozpočty operátorov by mali byť transparentné. Mali by sa rozvinúť možnosti v oblasti záruk Spoločenstva pre investorov a pôžičiek operátorom. Únia musí vytvoriť novú verejnú správu investovania.
1.4

Okrem toho by bolo vhodné vytvoriť zoznam „generík“, teda liekov ktoré už nie sú chránené patentom, ale majú rovnakú účinnú látku. Tento zoznam by mohla zostaviť agentúra, ktorá by ho poskytla lekárňam a všetkým distribučným strediskám, kde by boli k dispozícii pacientom.
2.7

EHSV sa nazdáva, že predmetný súbor predpisov je v súlade so zásadami, z ktorých návrh vychádza, a vo všeobecnosti tieto predpisy schvaľuje, pričom formuluje pár pripomienok a návrhov, ktoré by v prípade, že sa stretnú so všeobecnou podporou, mohli zlepšiť možnosti uplatňovania predpisov v praxi.
3.5

Výbor trvá na potrebe dohľadu v súvislosti s početnými prípadmi nezákonného prevozu nebezpečného odpadu do krajín, ktoré nemajú primerané technické vybavenie na jeho spracovanie, čo predstavuje vážnu hrozbu pre životné prostredie a zdravie tamojších občanov. Spracovanie odpadu z elektronických zariadení už je vážnym problémom pre verejné zdravie v niektorých týchto krajinách a táto situácia by sa mohla ešte zhoršiť, ak by sa predbežné spracovanie odpadu v súlade so smernicou o OEEZ nevykonalo správne a ak by v dôsledku rozšírenia pôsobnosti smernice o kategórie 8 a 9 vznikli nové riziká.
3.7.2

Patent Spoločenstva by sa mal udeľovať len za skutočné vynálezy, ktoré prekonávajú aktuálny stav technologického rozvoja a môžu mať ozajstné priemyselné uplatnenie. Nemali by sa prijímať žiadosti, ktoré nepreukazujú skutočnú tvorivosť a malo by sa podporovať vytváranie súborov dodatočných patentov, ktoré môžu mať rozličné aplikácie. Požiadavky by mali úzko zodpovedať technickým novinkám, ktoré vynález prináša a pri použití patentu ako aj v prípade sporov medzi majiteľmi patentov by sa mali vykladať reštriktívne.
—

Výbor je takisto presvedčený, že by sa mala vytvoriť európska sieť národných registrov, ktorá by slúžila na výmenu informácií. Sieť by uľahčila harmonizovanú registráciu výrobcov v členských štátoch, pričom registrácia by obsahovala všetky činnosti daného subjektu v celej EÚ. Zmenšila by sa tým administratívna záťaž registrovaných subjektov a zároveň by to viedlo k účinnejšiemu vykonávaniu smernice. Viac harmonizácie a menej byrokracie by pomohlo dosiahnuť zlepšenie v oblasti životného prostredia a naplniť stanovené ciele.
1.10

V danej situácii sa EHSV domnieva, že na výraznejšie zosúladenie predpisov by mala byť – v súlade s uplatňovanými postupmi v rámci Lisabonskej stratégie – zavedená otvorená metóda koordinácie, osvedčené postupy a transparentnosť údajov a Komisia by mala byť poverená monitorovacou úlohou. Celosvetové údaje a trendy a ich dosah by mali tvoriť súčasť balíka údajov, ktorý by umožňoval objektívny pohľad na výzvy a príležitosti tohto odvetvia.