SK Úradný vestník Európskej únie C 44/105

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Transformácia a vyhliadky pododvetvia textilných služieb v Európe“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 44/17

Spravodajca: Antonello PEZZINI

Pomocný spravodajca: Peter BOOTH

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 18. februára 2010 podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Transformácia a vyhliadky pododvetvia textilných služieb v Európe“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. júla 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 464. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júla 2010 (schôdza zo 14. júla 2010) prijal 138 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania (1)

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje význam, ktorý má sľubne sa rozvíjajúci priemyselný sektor textilných služieb v Európe jednak z hospodárskeho a technologického hľadiska, jednak vďaka úzkemu prepojeniu s miestnymi kontextom výroby a zamestnanosti, čo by mohlo výrazne a trvalo prispieť k rozvoju európskeho hospodárstva, ktoré by zaručilo zamestnanosť a hospodársku a sociálnu súdržnosť.

1.2 EHSV žiada, aby Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok spustila pilotný projekt, ktorého cieľom by bolo zmapovanie geografického rozloženia podnikov sektora a ich veľkosti a životných a pracovných podmienok zamestnancov, ako aj rozsahu neformálneho hospodárstva v sektore. Zároveň EHSV žiada, aby sa dôkladne preskúmala klasifikácia NACE v sektore, aby sa zabezpečilo jeho zodpovedajúce vymedzenie v záujme sledovania vývoja v oblasti hospodárstva, sociálnej sféry a zamestnanosti.

1.3 V kontexte iniciatív Európa 2020 zameraných na boj proti globálnemu otepľovaniu EHSV odporúča Európskemu parlamentu, Rade a Komisii, aby sa pri vypracúvaní nových environmentálnych ustanovení náležite zohľadnili trvalá udržateľnosť a efektívne využívanie zdrojov priemyselného odvetvia textilných služieb a jeho potenciál pri vytváraní pracovných miest a investičných príležitostí.

1.4 Výbor pokladá za nevyhnutné rozvíjať štruktúrovaný sociálny dialóg na európskej, národnej, resp. regionálnej úrovni, a navrhuje finančnými príspevkami EÚ podporovať siete na výmenu osvedčených postupov:

— na rozvoj kvalifikácie a odbornosti, ako aj príslušných vzdelávacích požiadaviek, čo by malo byť vymedzené v rámci špecifického opatrenia Cedefop,

— na vymedzenie nediskriminačných pracovných, bezpečnostných a zdravotných podmienok s podporou Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so sídlom v Bilbao,

— na zabezpečenie primeraného zastúpenia sociálnych partnerov tohto odvetvia v európskom výbore pre služby v oblasti údržby.

1.5 Výbor zdôrazňuje, že je dôležité správne uplatňovať ustanovenia EÚ týkajúce sa informovanosti zamestnancov a konzultácií s nimi, ako aj náležite zakladať a riadiť európske podnikové výbory, a zároveň je na európskej úrovni potrebné rozvinúť participatívne výhľadové plánovanie s podporou Inštitútu pre technologický výskum budúcnosti so sídlom v Seville.

1.6 Dodržiavanie európskych environmentálnych a sociálnych noriem pri „ekologických a sociálnych“ verejných obstarávaniach v súlade s plným a transparentným uplatňovaním príslušných ustanovení je podľa výboru nevyhnutným predpokladom správneho rozvoja sektora a celého reťazca rešpektujúceho normy kvality po technickej i sociálnej stránke, najmä s ohľadom na systém subdodávateľov a zodpovednosti, ktoré sa týkajú celého certifikovaného dodávateľského reťazca.

1.7 Výbor žiada, aby sa vyhradil primeraný priestor

— v ročných pracovných programoch v rámci 7. rámcového programu pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti,

— v rámci viacročného programu pre konkurencieschopnosť a inováciu,

— v štrukturálnych fondoch

na projekty technologickej a organizačnej inovácie sektora, najmä pokiaľ ide o efektívne využívanie a šetrenie zdrojov, integrovanú logistiku a sledovateľnosť poskytovaných produktov, a to aj pomocou logistických aplikácií systému Galileo. EIB by mala uľahčiť investovanie najmä pre MSP.

1.8 EHSV žiada, aby sa európske normalizačné orgány naďalej snažili vypracovať technické normy, kladúce čoraz náročnejšie environmentálne, sociálne a technologické požiadavky na celý sektorový reťazec, a to aj na základe mandátov Európskej komisie, s cieľom zaručiť kvalitu výrobkov, postupov a služieb, aby sa to pozitívne odrazilo na pracovných podmienkach vzťahujúcich sa na zamestnancov.

1.9 EHSV sa nazdáva, že by bolo vhodné využívať príspevky zo štrukturálnych fondov na regionálnej úrovni na inovačné posilnenie sietí európskych priemyselných zoskupení v tomto sektore a na rozvoj bilaterálnych orgánov, podľa vzoru úspešných projektov v rôznych členských krajinách, najmä na účely vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj v jazykovej oblasti.

1.10 Výbor pokladá za dôležité šíriť a vymieňať osvedčené postupy, ako napr. zakladanie bilaterálnych úradov pôsobiacich v rôznych národných kontextoch, ktoré zaznamenali úspech pri podpore ľudských zdrojov v tomto sektore.

1.11 EHSV zdôrazňuje význam európskej osvetovej kampane o bezpečnosti pri práci, o transparentnosti priemyselného odvetvia textilných služieb z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska, ako aj o pracovných podmienkach a vyhliadkach v tomto sektore pri plnom uplatňovaní Charty základných práv, najmä práv na združovanie v odboroch a na kolektívne vyjednávanie.

1.12 Výbor odporúča Európskemu parlamentu, Rade a Komisii, aby vypracovali strategický rámec pre priemyselný sektor textilných služieb a využili pri tom skutočnosť, že rozvoj hospodárstva, výroby a zamestnanosti v tomto sektore je v plnom súlade s cieľmi 20-20-20 vytýčeným do roku 2020 v oblasti trvalo udržateľného rastu.

2. Úvod

2.1 Priemyselný sektor textilných služieb zahŕňa širokú a pestrú škálu priemyselne organizovaných podnikov, ktoré vykonávajú tieto činnosti:

— priemyselné práčovne a čistiarne, ako aj požičovne textilných výrobkov pre výrobné podniky, poskytovateľov služieb a občanov,

— požičiavanie, oprava a ošetrovanie/údržba pracovných odevov a kombinéz, uniforiem a ochranných a bezpečnostných odevov,

— pranie, požičiavanie, oprava a apretúra bielizne pre hotely, reštaurácie a kaviarne,

— pranie, požičiavanie, sterilizácia, oprava a apretúra odevov a bielizne zdravotníckeho, ošetrovateľského a opatrovateľského personálu v zdravotníckych zariadeniach, domovoch dôchodcov a komunitných centrách,

— požičiavanie, sterilizácia chirurgického a textilného vybavenia a príprava/dodávanie súprav sterilných zdravotníckych pomôcok,

— dodávanie, požičiavanie a oprava ľahko používateľných a vysoko pohodlných inteligentných textilných výrobkov,

— priemyselná apretúra, filtre, pohlcovače prachu a príbuzné textilné služby pre výrobné zariadenia a sterilné obrábacie komory,

— hygienicko-zdravotnícke a doplnkové/alternatívne služby aplikované na textilné výrobky,

— apretúra a špecifické služby súvisiace so sektorom módy.

2.2 Služby priemyselných práčovní majú zásadný význam pre fungovanie mnohých podnikov súvisiacich so stravovacími službami a cestovným ruchom, ako napr. reštaurácií, hotelov, komunitných centier, výletných lodí atď., ale aj pre dodávky špičkových pokrokových ochranných textílií v rámci širokej škály spracovateľských a obchodných sektorov, pričom si zachovávajú silnú väzbu s územím a existuje len malé riziko ich relokácie mimo EÚ.

2.3 Služby práčovní sú dôležité aj pre textilný priemysel, pretože výrobcovia odevov potrebujú dať svoje výrobky otestovať a vyprať pred ich umiestnením na trh. Služby práčovní pre textilný priemysel by si vzhľadom na množstvo práce a absolútnu nevyhnutnosť zaručiť dokonalú kvalitu výsledkov prania vyžadovali prevádzkovateľov, ktorí by mali k dispozícii moderné zariadenia a odborne vyškolený personál pôsobiaci v zodpovedajúcich pracovných podmienkach.

2.4 Služby priemyselných práčovní pre hotely spočívajú v starostlivosti o všetky kusy bielizne a ich praní. Táto bielizeň si vyžaduje nepretržitý cyklus údržby a čistenia. Tento veľmi rýchly sled úkonov spôsobuje, že podnik, ktorý poskytuje pracie a čistiarenské služby, dokáže kvalitnou organizáciou svojej práce a profesionalitou svojich zamestnancov zvládať toto tempo bez najmenších oneskorení alebo odkladov.

2.5 K službám práčovní pribudli požičovne čoraz sofistikovanejších výrobkov, ktoré musia uspokojovať vyššie technické a funkčné nároky a spĺňať čoraz náročnejšie požiadavky v oblasti ochrany životného prostredia a technických predpisov, predovšetkým pokiaľ ide o ochranné vybavenie a dodávky moderného vojenského materiálu.

2.6 V celom priemyselnom odvetví textilných služieb sa v uplynulých rokoch rozvinuli dôležité systémy technologickej inovácie v rámci „B2B“ ako aj „B2C“ (2), jednak z hľadiska kvality a technicko-environmentálnych noriem tradičných dodávok – vrátane hygienicko-zdravotníckych – pre podniky hotelového a nemocničného sektora, jednak z hľadiska dodávok vyspelých „inteligentných“ ochranných textílií (3).

2.7 Tradičný sektor má pozoruhodné rozmery s obratom vo výške približne 9 miliárd eur (2007) a je sústredený do určitých geografických oblastí. Niekoľko nadnárodných spoločností (4) má v ňom dominantné postavenie, zatiaľ čo zostávajúca časť trhu je rozdrobená na veľké množstvo drobných podnikov, ktoré zväčša pôsobia lokálne. Ide o trh, ktorý zaznamenáva výrazný nárast obratu (približne 10 miliárd eur ročne), ako aj počtu pracovníkov sektora (viac než 200 000).

2.8 K výraznému rozmachu dochádza v sektore ochranných odevov s vysokým stupňom ochrany, ktorý súvisí s novou generáciou inteligentných textílií, ktorej základom sú inteligentné materiály, vyspelé výrobné postupy, funkčnosť spojená s vysokým stupňom pohodlia, prevencia a zabezpečovanie individuálnej ochrany osôb pred rizikami. Súčasný objem trhu s osobnými ochrannými pomôckami (OOP), ktorý je zahrnutý medzi najsľubnejšie „vedúce trhy EÚ“ (5), sa odhaduje na 9,5 – 10 miliárd eur. V tomto sektore pôsobí približne 200 000 zamestnancov podnikov priamo alebo nepriamo súvisiacich s výrobkami a službami v oblasti OOP.

2.9 Dopyt trhu po takýchto službách a výrobkoch závisí od existencie prísnejších predpisov, pokiaľ ide o úroveň osobnej ochrany na pracovisku, vyšší stupeň bezpečnosti a bezpečnostných požiadaviek platných pre všetkých zamestnancov a lepšie zaistenie ochrany osôb pred rizikami a nebezpečenstvom na pracovisku, rozšírenie kultúry spoľahlivosti a želanie predísť prípadným sťažnostiam.

2.10 Obzvlášť veľký význam má pozornosť, ktorú sektor venuje vplyvu spracovania textilu a poskytovaných textilných služieb na životné prostredie V priemyselnom sektore textilných služieb boli vykonané rôzne kontroly na zistenie jeho vplyvu na životné prostredie vo forme posúdenia životného cyklu (Life Cycle Assessment) (6).

3. Účel tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy

3.1 Zámerom tohto stanoviska je preskúmať, za akých podmienok sa dosiahne rozvoj priemyselného sektora textilných služieb, ktorý by

— rešpektoval životné a pracovné podmienky ľudských zdrojov, najmä pokiaľ ide o zdravie a bezpečnosť,

— bol založený na štruktúrovanom sektorovom dialógu medzi sociálnymi partnermi na rôznych úrovniach,

— bol sprevádzaný rastúcou kvalifikáciou a odbornosťou zamestnancov a ponúkal vyhliadky na zamestnateľnosť na základe zvýšeného úsilia v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy,

— zaručil väčšiu ochranu životného prostredia a šetrnejšie zaobchádzanie s energetickými a vodnými zdrojmi počas celého životného cyklu a recyklácie výrobku,

— investoval do technologickej a logisticko-organizačnej inovácie v otvorenom prostredí, pričom by sa zabránilo zneužívaniu dominantného postavenia, čím by sa zaručilo priaznivé prostredie pre zakladanie a rozvoj malých a stredných podnikov,

— podporoval hospodársku súťaž založenú na kvalite a vypracovaní a uplatňovaní vyspelých technických a normatívnych predpisov,

— zaručil transparentnosť verejného obstarávania a súčasne plné rešpektovanie environmentálnych požiadaviek a sociálnych doložiek, najmä v subdodávateľskom reťazci

— zaručil väčšiu viditeľnosť a transparentnosť sektora, ktorá by prispela k vylepšeniu jeho imidžu.

3.2 EHSV usporiadal v Bruseli 11. mája 2010 verejnú diskusiu na túto tému, na ktorej sa zúčastnili predstavitelia odborov a podnikateľov tohto sektora na národnej a európskej úrovni, zástupcovia Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so sídlom v Bilbao, a Európskej komisie (GR ENTR), bilaterálnych úradov pôsobiacich v rôznych národných kontextoch, ako aj jednotlivých reprezentatívnych veľkých výrobných podnikov a poskytovateľov služieb.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 EHSV sa nazdáva, že jedným z východiskových predpokladov vypracovania stratégie a akčného plánu pre tento sektor je spustenie pilotného projektu na európskej úrovni, ktorého cieľom by bolo zmapovanie a posúdenie jednotlivých vysoko diferencovaných segmentov európskeho priemyselného odvetvia textilných služieb a ich geografického rozloženia a rozdelenia podľa veľkosti na úrovni EÚ-27, kde je veľmi aktuálna problematika rovnosti pohlaví a chýbajúcej regulácie neformálneho sektora.

4.2 EHSV sa nazdáva, že by bolo potrebné nájsť vhodnejšiu definíciu sektora, ktorá by umožnila jeho jednoznačnejšie vymedzenie v rámci systému NACE EUROSTAT, aby sa tak dali lepšie sledovať hospodársky vývoj, investície a inovácia, zamestnanie a odborné kvalifikácie.

4.3 Priemyselný sektor textilných služieb je mimoriadne dynamický a v plnom rozmachu a jeho rozvojový potenciál úzko súvisí so zlepšením sociálno-kultúrneho kontextu a technicko-hospodárskych schopností podnikov.

4.4 EHSV pokladá za dôležité, aby európske normalizačné orgány vypracovali technické a legislatívne normy, ktoré by zaviedli čoraz náročnejšie environmentálne, sociálne a technologické štandardy na celý sektorový reťazec, a to aj na základe mandátov Európskej komisie v tejto súvislosti, s cieľom zaručiť kvalitu výrobkov, postupov a služieb, ako aj podmienok vzťahujúcich sa na zamestnancov, ako aj schopnosť presadiť sa v celosvetovej hospodárskej súťaži.

4.5 Rozvoj sektora musí mať možnosť profitovať zo štruktúrovaného dialógu na európskej, národnej, resp. regionálnej úrovni, ktorý by v súlade s uplatnením smerníc EÚ týkajúcich sa rovnoprávneho postavenia oboch pohlaví, organizácie pracovného času, informovanosti zamestnancov a konzultácie s nimi poukázal na spravodlivé pracovné podmienky, ktoré by tvorili spoločný základ v rámci sektora v Európe. EHSV sa nazdáva, že v sektore by sa mali lepšie a vyváženejšie zosúladiť zásady spokojnosti spotrebiteľa a motivácie v súvislosti so zamestnaním, ako je to v prípade niektorých vyspelých výrobných kontextov.

4.6 EHSV sa nazdáva, že nevyhnutným predpokladom rozvoja sektora je plné uplatňovanie Charty základných práv EÚ, najmä práv na združovanie v odboroch a na kolektívne vyjednávanie vo všetkých zložkách výrobného reťazca a odvetvia služieb v tomto sektore v rámci EÚ.

4.7 Výbor pokladá výmenu osvedčených postupov medzi subjektmi pôsobiacimi v členských štátoch za vhodný európsky trend a nazdáva sa, že by sa mali financovať európske nadnárodné projekty v tejto oblasti.

4.8 Ochrana životného prostredia musí byť pre tento sektor prioritou. Treba v ňom podporovať šírenie systému EMAS a environmentálnej značky (Ecolabel), ako aj uplatňovanie ustanovení normy ISO 14000.

4.8.1 Výsledky prieskumu v sektore za rok 2006 predstavujú výborné východisko na zamyslenie a analýzu na účely preskúmania vývoja rôznych sektorov (7), ale mali by byť pravidelne aspoň každé dva roky aktualizované a mali by obsahovať údaje o environmentálnom vplyve, ktoré by boli predložené Európskemu parlamentu a EHSV.

4.8.2 Bolo by potrebné plne zhodnotiť úsilie sektora pri šírení certifikácie EN 14065 s pomocou sociálnych partnerov v záujme boja proti nekalej hospodárskej súťaži, a regulovať trh a pomocou stimulov (aj daňových) šíriť osvedčené postupy s označením kvality.

4.8.3 Bolo by potrebné zohľadniť funkčnosť a pretrvávanie týchto čŕt počas celého životného cyklu textilného produktu pri výbere odevov, ktoré by mali prichádzať do úvahy ako riešenie „full service“.

4.8.4 EHSV pokladá za dôležité, aby sektor zohrával aktívnu úlohu pri používaní rozpúšťadiel a chemických látok, na ktoré sa vzťahujú právne ustanovenia EÚ REACH, rovnako ako aj pri uplatňovaní európskych predpisov týkajúcich sa vôd.

4.9 Výbor žiada, aby sa v ročných pracovných programoch v rámci 7. rámcového programu pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti, viacročného programu a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, ako aj pri opatreniach v rámci štrukturálnych fondov, vyhradil primeraný priestor na projekty technologickej a organizačnej inovácie sektora z hľadiska integrovanej logistiky a sledovateľnosti poskytovaných produktov, aj pomocou logistických aplikácií systému Galileo. EIB by mala uľahčiť investovanie najmä pre MSP.

4.10 Pri verejných obstarávaniach je potrebné zaručiť plné a transparentné uplatňovanie príslušných ustanovení, čo je základným predpokladom ekologického a sociálneho rozvoja sektora, najmä s ohľadom na systém subdodávateľov a zodpovednosti, ktoré sa musia týkať celého dodávateľského reťazca.

4.11 V rámci technologickej a logisticko-organizačnej inovácie je potrebné zaručiť otvorené prostredie, pričom treba predísť zneužívaniu dominantného postavenia, čím by sa zaručilo prostredie, ktoré by podnecovalo zakladanie a rozvoj malých a stredných podnikov.

4.12 Treba zaručiť rastúcu kvalifikáciu a odbornosť zamestnancov a vyhliadky na zamestnateľnosť na základe zvýšeného úsilia v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, zavedením participatívneho výhľadového plánovania s podporou Inštitútu pre technologický výskum budúcnosti so sídlom v Seville a zameraním príspevkov zo štrukturálnych fondov na rozvoj bilaterálnych orgánov vyjednávania na podporu vzdelávania, školenia zamestnancov a odbornej prípravy, a to aj jazykovej.

4.13 Bezpečnosť a zdravie na pracovisku musia byť jednou z priorít rozvoja kvality sektora: sociálni partneri v rámci odvetvia na európskej úrovni musia rozvíjať štruktúrovaný dialóg a musia nájsť primerané zastúpenie v európskom výbore pre bezpečnosť údržby.

4.14 Výbor žiada, aby Európska komisia čo najskôr predložila oznámenie týkajúce sa možnej európskej stratégie rozvoja hospodárstva a zamestnanosti v priemyselnom sektore textilných služieb s cieľom vypracovať akčný plán EÚ v tejto oblasti, nadviazaním na európsku iniciatívu vedúcich trhov, kde sa na textilné služby poukazuje v súvislosti s ich strategickými vyhliadkami na úspech.

V Bruseli 14. júla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Doplňujúce informácie týkajúce sa tohto stanoviska v podobe, v ktorej boli prezentované počas verejných diskusií, prílohy s technickými údajmi resp. výsledky štatistických prieskumov sú k dispozícii na tejto internetovej stránke Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp

(2) Pozri „komplexné služby“ v stanovisku CESE 1192/2008 zo 17. júla 2008 (INT/412): Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe (prieskumné stanovisko).

(3) Pozri EUROPA INNOVA – INNOVATION WATCH. Sectorial Innovation Foresight: Textile and Clothing – INTERIM REPORT JUNE 2009 s. 3 – 4 a 9 – 10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS atď.

(5) Pozri Lead Market Initiative for Europe/Mid-term progress report. SEC(2009) 1198 final, 9.9.2009.

(6) Pozri prílohu 1 http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Pozri poznámku pod čiarou 5.