SK Úradný vestník Európskej únie C 251/2

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 11. mája 2018

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), ako aj súvisiace právne predpisy; a k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi a smernica 2009/138/ES o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II)

(CON/2018/26)

(2018/C 251/03)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 23. novembra 2017 žiadosť Rady Európskej únie a 4. decembra 2017 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo); nariadenie (EÚ) č. 1094/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov); nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy); nariadenie (EÚ) č. 345/2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu; nariadenie (EÚ) č. 346/2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania; nariadenie (EÚ) č. 600/2014 o trhoch s finančnými nástrojmi; nariadenie (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch; nariadenie (EÚ) 2016/1011 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov; a nariadenie (EÚ) 2017/1129 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“).

ECB prijala 20. novembra 2017 žiadosť Rady Európskej únie a žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi a smernica 2009/138/ES o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (2) (ďalej len „navrhovaná smernica“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie a navrhovaná smernica obsahujú ustanovenia, ktoré majú vplyv na základné úlohy Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) definovať a uskutočňovať menovú politiku a podporovať plynulé fungovanie platobných systémov podľa článku 127 ods. 2 prvej a štvrtej zarážky zmluvy a na konkrétne úlohy, ktorými bola ECB poverená, a ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, ako sa uvádza v článku 127 ods. 6 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Navrhované nariadenie a navrhovaná smernica sú súčasťou komplexného balíka návrhov, ktorý bol predložený s cieľom reformovať Európsky systém finančného dohľadu, ktorý pozostáva z troch európskych orgánov dohľadu a Európskeho výboru pre systémové riziká (3). Vzhľadom na skutočnosť, že sa tento balík návrhov týka viacerých úloh uskutočňovaných ESCB a ECB, rozhodla sa ECB prijať tri osobitné stanoviská. Toto stanovisko je preto potrebné interpretovať v spojení so stanoviskom CON/2018/12 z 2. marca 2018 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1092/2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (4) a stanoviskom CON/2018/19 z 11. apríla 2018 k návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ako aj súvisiace právne predpisy (5).

Všeobecné pripomienky

ECB sa zameria na pripomienkovanie tých častí návrhu Komisie, ktoré sú relevantné pre uskutočňovanie menovej politiky podľa článku 127 ods. 2 prvej zarážky zmluvy, pre podporovanie plynulého fungovania platobných systémov podľa článku 127 ods. 2 štvrtej zarážky zmluvy a pre osobitné úlohy, ktoré sa týkajú politiky obozretného dohľadu nad úverovými inštitúciami a ktorými bola ECB poverená v zmysle článku 127 ods. 6 zmluvy.

ECB by chcela pripomenúť, že bezpečné a efektívne infraštruktúry finančného trhu, najmä zúčtovacie systémy pre finančné nástroje, sú nevyhnutné na plnenie základných úloh ESCB podľa článku 127 ods. 2 zmluvy a v súvislosti s plnením primárneho cieľa, ktorým je udržanie cenovej stability podľa článku 127 ods. 1 zmluvy (6).

Mala by sa tiež zohľadniť úloha ECB ako orgánu dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 ZFEÚ v spojení s nariadením (EÚ) č. 1024/2013 (7). V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ECB uvítala skutočnosť, že sa v návrhu EMIR II prideľujú ECB a jej úlohám dva samostatné hlasy v kolégiách dohľadu, a to úlohe emisnej centrálnej banky, ako aj úlohe orgánu prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami, ktoré sú významnými zúčtovacími členmi centrálnej protistrany (8).

ECB vo všeobecnosti podporuje cieľ navrhovaného nariadenia prispieť k ďalšiemu rozvoju a prehĺbeniu únie kapitálových trhov (9). Na dosiahnutie dlhodobého cieľa, ktorým je prehĺbenie a integrácia kapitálových trhov EÚ, je podľa názoru ECB potrebné, aby sa počítalo s jednotným dohľadom prinajmenšom nad určitými segmentmi trhu. To je obzvlášť dôležité v súvislosti so subjektmi a činnosťami s celoeurópskym dosahom, aby sa zabezpečila konzistentnosť a rovnaké presadzovanie v celej EÚ, čím by sa zabránilo únikom spôsobeným presunom činností z krajiny do krajiny (10). Ako navrhuje Komisia, jednotný dohľad by sa mohol v rámci plne funkčnej únie kapitálových trhov vykonávať nad poskytovateľmi služieb vykazovania údajov, ako aj nad správcami kritických referenčných hodnôt (11).

Konkrétne pripomienky

1. Úloha emisnej centrálnej banky v súvislosti so záležitosťami centrálnych protistrán

1.1 ECB podporuje potrebu revidovať štruktúru riadenia Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy. Považuje tiež za zásadné, aby bol zástupca ECB v súvislosti s jej mandátom v oblasti menovej politiky stálym nehlasujúcim členom rady orgánov dohľadu. To by zabezpečilo účinnú spoluprácu, koordináciu a výmenu informácií medzi orgánmi dohľadu a ECB ako emisnou centrálnou bankou zodpovednou za euro, čo má kľúčový význam vzhľadom na navrhované rozšírenie úlohy emisnej centrálnej banky v návrhu EMIR II ( 12 ) . ECB víta zmeny navrhované v návrhu EMIR II, ktoré presnejšie upravujú úlohy zverené výkonnému zasadnutiu centrálnych protistrán, ktorého stálym nehlasujúcim členom je príslušná emisná centrálna banka ( 13 )

1.2 Tieto zmeny sú nevyhnutné, aby sa jasne vymedzili výlučné rozhodovacie právomoci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán v záležitostiach týkajúcich sa centrálnych protistrán na jednej strane a právomoci zverené výkonnej rade Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy v iných záležitostiach ako sú záležitosti týkajúce sa centrálnych protistrán na strane druhej. Vzhľadom na skutočnosť, že je ECB ako emisná centrálna banka zastúpená vo výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán, zastáva ECB názor, že navrhované zmeny umožnia členom ESCB, aby boli zmysluplne a účinne zapojení do rozhodovania a výmeny informácií o záležitostiach, ktoré priamo súvisia s plnením základných úloh ESCB a s plnením jeho primárneho cieľa, ktorým je udržanie cenovej stability ( 14 )

Vo Frankfurte nad Mohanom 11. mája 2018 Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2017) 536 final.

(2) COM(2017) 537 final.

(3) COM(2017) 542 final.

(4) Stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2018/12 z 2. marca 2018 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1092/2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (Ú. v. EÚ C 120, 6.4.2018, s. 2). Všetky stanoviská ECB sú dostupné na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

(5) Stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2018/19 z 11. apríla 2018 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ako aj súvisiace právne predpisy (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

(6) Pozri odsek 4.1 stanoviska Európskej centrálnej banky CON/2017/39 z 4. októbra 2017 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny (Ú. v. EÚ C 385, 15.11.2017, s. 3).

(7) Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

(8) Pozri odsek 1.1 stanoviska CON/2017/39.

(9) Pozri strany 1 a 18 dokumentu Building a Capital Markets Union – Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper, február 2015 (ďalej len „príspevok Eurosystému k zelenej knihe o únii kapitálových trhov“), dostupný na webovom sídle ECB.

(10) Pozri str. 18 príspevku Eurosystému k zelenej knihe o únii kapitálových trhov.

(11) Pozri str. 18 príspevku Eurosystému k zelenej knihe o únii kapitálových trhov.

(12) Pozri odsek 7 stanoviska CON/2017/39. Pozri tiež návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na ohlasovanie, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov, COM(2017) 208 final.

(13) Pozri pozmeňovací návrh k prerokúvanému návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny (návrh Komisie EMIR II), COM(2017) 539/F1, dostupný na webovom sídle Komisie www.ec.europa.eu.

(14) Pozri odsek 2.1 stanoviska CON/2017/39.