SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 25. 1. 2006 
KOM(2006) 19, kone čné znenie 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Tematický program „Neštátni ú častníci a miestne orgány v rozvoji“ 
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Kontext..................................................................................................................... .... 3 
2.1. Analýza témy .............................................................................................................. .3  
2.2. Stanovený politický rámec........................................................................................... 5 2.3. Minulé skúsenosti/získané poznatky............................................................................ 6 2.4. Odôvodnenie tematického prístupu.............................................................................. 6 3. Tematický program ...................................................................................................... 8 3.1. Rozsah pôsobnosti........................................................................................................ 8  
3.1.1. Oprávnení ú častníci...................................................................................................... 8 
3.1.2. Oprávnené druhy intervencií........................................................................................ 8 3.1.3. Geografická pôsobnos ť................................................................................................ 9 
3.2. Zásady programovania................................................................................................. 9 3.3. Ciele ..................................................................................................................... ...... 10 
3.4. Priority.................................................................................................................. ...... 11 
 PRÍLOHA – Zhrnutie minulých skúseností............................................................... 12 
 
SK 3   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, 
EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU 
REGIÓNOV 
Tematický program „Neštátni ú častníci a miestne orgány v rozvoji“ 
1. Ú VOD 
Európska komisia, s cie ľom zracionalizova ť a zjednoduši ť súčasný legislatívny rámec 
upravujúci vonkajšie činnosti Spolo čenstva, navrhla súbor šies tich nových nástrojov v 
rámci finan čných výh ľadov na roky 2007 až 2013. Tri z týchto nástrojov (pre 
humanitárnu pomoc, stabilitu a makrofinan čnú pomoc) sú horizontálneho charakteru a 
zodpovedajú konkrétnym potrebám a okolnostiam . Tri nástroje [predvstupová pomoc, 
podpora politiky európskeho susedstva a part nerstva (ENPI) a rozvojová/hospodárska 
spolupráca (DCECI)] sú ur čené na implementáciu špecifických politík a majú 
vymedzenú geografickú pôsobnos ť. Tieto nástroje v budúcnosti vytvoria právny základ 
pre výdavky Spolo čenstva v oblasti programov vonkajšej spolupráce, vrátane príslušných 
tematických programov a okrem iného nahrad ia existujúce tematické nariadenia. 
Tematické programy, v súlade s týmito návrhmi, poskytujú význa čnú pridanú hodnotu a 
zahrnujú činnosti dop ĺňajúce geografické programy, ktoré na ďalej zostávajú prvotným 
rámcom pre spoluprácu Spolo čenstva s tretími krajinami1. 
Komisia sa zaviazala vstúpi ť do diskusie s Európskym parlamentom a Radou o rozsahu 
pôsobnosti, cie ľoch a prioritách každého tematického programu na základe úradných 
oznámení obom inštitúciám. Výsledok tohto procesu poskytne politickú orientáciu pre následné etapy programovania, hlavne ab y boli tematické strategické materiály 
vypracované v súlade s ustanove niami uvedených nástrojov.  
Komisia uskuto čnila podrobné konzultácie s cie ľom zabezpe čiť zapojenie širokej škály 
účastníkov do definovania hlavnýc h znakov programu. Program je založený na výsledku 
týchto konzultácií (pozri internetovú strá nku GR pre rozvoj, kde sa nachádza úplná 
správa o verejných konzultáciách). 
2. K
ONTEXT  
2.1. Analýza témy 
Vlastná zodpovednos ť a účasť prjemcov sú ústrednými zás adami rozvojovej politiky EÚ, 
ako sa uvádza v „Európskom konsenze o rozvoji“2. Komisia, s cie ľom účinne aplikova ť 
tieto zásady, musí zohra ť dôležitú úlohu v umož ňovaní a presadzovaní dialógu medzi 
                                                 
1 Oznámenie Komisie Rade a Euró pskemu parlamentu „Vonkajšie činnosti prostredníctvom 
tematických programov v rámci budúcich finan čných perspektív na roky 2007 – 2013“, 
KOM(2005) 324, 3.8.2005. 
2 Rada Európskej únie, dokument č. 14820/05, 22. november 2005. 
 
SK 4   SK štátnymi a neštátnymi ú častníkmi o rozvojových prioritách  a stratégiách v partnerských 
krajinách..  
Podpora procesov rozvoja kapacity jednotlivý ch krajín vo všetkých aspektoch a na 
rôznych úrovniach je v tomto kontexte roz hodujúca. Partnerské vlády preukazujú 
narastajúce odhodlanie presadzova ť prístupy spojené so všeobecnou ú časťou. Čoraz viac 
zapájajú svoje vlastné ob čianske spolo čnosti do prípravy, ako aj implementácie 
rozvojových stratégií a umož ňujú im prístup k financova niu. Jednako, v niektorých 
prípadoch bu ď kontext krajiny alebo prístup ústr ednej štátnej správy spôsobuje, že ú časť 
záujmových skupín je iba čiastočná, veľmi obmedzená alebo, v mimoriadnych 
situáciách, dokonca nemožná.  
Tento program sa má sta ť nástupníckym programom jednak sú časných programov 
spolufinancovania MVO a jednak programov decentralizovanej spolupráce. Namiesto 
„sektorovo orientovaného“ programu je to „ú častnícky orientovaný“ program. Tým, že 
záujmovým skupinám poskytne finan čné zdroje na ich vlas tné iniciatívy, podporí ich 
„právo na iniciatívu“, v prípade, že geogr afické programy nie sú vhodným nástrojom. 
Doplní podporu, ktorú iné „sektorov é“ tematické programy môžu poskytnú ť tým istým 
účastníkom, najmä program pre demokraciu a ľudské práva. 
Toto oznámenie stanovuje politické zamerania ú častnícky orientov aného tematického 
programu, ktorý by mal by ť zvládnute ľný, podriadený geograf ickým programom a 
komplementárny vo vz ťahu k iným tematickým programom . Tieto zamerania rozlišujú 
účastníkov, pri čom berú do úvahy ich príslušnú pridanú hodnotu so zrete ľom na rozsah 
pôsobnosti programu a príslušné charakteri stiky, potreby a obmedzenia (kapacity, 
potenciál, špecifické záujmové oblasti, finan čné zdroje) ú častníkov s cie ľom stanovi ť, 
ako ich čo najlepšie zapoji ť do rozvojovej politiky. Ú častnícky orientovaný prístup 
uznáva organizácie ob čianskej spolo čnosti za k ľúčových účastníkov poskytovania 
pomoci spojených s procesom tvorby pol itiky. Preto tento program umožní ob čianskej 
spoločnosti uplat ňovať svoje vlastné právo na iniciatívu, rozvíja ť inovačné prístupy a 
vniesť špecifickú dynamiku do procesu.  
Pridaná hodnota neštátnych ú častníkov spo číva v ich nezávislosti od štátu, v ich blízkosti 
k vymedzeným okruhom klientov a pochopení tý chto klientov a ich spôsobilosti jasne 
vyjadrova ť svoje špecifické záujmy, v znalostiach a skúsenostiach, ktor é prinášajú a ich 
schopnosti premosti ť kritickú „medzeru“ me dzi strategickými cie ľmi a ich praktickou 
realizáciou.  
Pokiaľ ide o neštátnych ú častníkov, mohli by sa zdôrazni ť špecifické príspevky rôznych 
druhov organizácií. MVO vnášajú ob čianske a miestne hlasy do politických diskusií a 
účinne prispievajú k rozvojovým činnostiam. Zamestnávate ľské a zamestnanecké 
organizácie majú hra ť kľúčovú úlohu pri presadzovaní soci álneho dialógu a prispieva ť 
tak ku slušnej práci pre všetkých a spravodli vému rastu. Nezávislé politické nadácie 
môžu prispieva ť k podpore demokratických zásad a spojení medzi ob čanmi a politickými 
zástupcami. Univerzity môžu skvalitni ť analytické schopnosti a výskumné kapacity 
občianskej spolo čnosti, ako aj budovanie severojužných a južnojužných sietí.  
Miestnym orgánom by sa malo dostáva ť prednostnej podpory v rámci geografických 
programov prostredníctvom decentraliza čných procesov. Jednako, sú ove ľa bližšie k 
občanom ako iné verejné inštitúcie a môžu u ľahčiť bezprostredné zapojenie sa ob čanov 
 
SK 5   SK do rozvojových procesov, a ko aj interakciu medzi ob čanmi a štátom, a budova ť mosty 
medzi EÚ a ob čanmi partnerských krajín.  
Najdôležitejšie prvky toht o návrhu je možné zhrnú ť takto:  
– Všetky organizácie ob čianskej spolo čnosti, ako aj miestne orgány z krajín EÚ a 
partnerských krajín sú v rámci tohto te matického programu v zásade oprávnené na 
financovanie.  
– Prevažná časť finančných prídelov sa bude pride ľovať na podporu intervencií do tejto 
oblasti vykonávaných v rozvojových kraj inách. Jednako, program tiež bude venova ť 
patričnú pozornos ť intervenciám, ktoré presadzujú zvyšovanie informovanosti a 
vzdelávanie na ú čely rozvoja. Činnosti, ktoré umož ňujú koordináciu medzi sie ťami 
záujmových skupín budú tiež oprávnené na financovanie.  
– Tieto rôzne typy interven cií sa budú realizova ť v rozvojových krajinách, na ktoré sa 
vzťahuje nástroj DCECI a vo všetký ch krajinách, na ktoré sa vz ťahuje nástroj ENPI.  
– Členské štáty EÚ a pristupujúce kraj iny sú oprávnené na intervencie ur čené na 
zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie na ú čely rozvoja a tiež  na koordináciu 
medzi sie ťami záujmových skupín EÚ.  
– Konkrétne priority akcie a podrobnej šie údaje o konkrétnom rozsahu pôsobnosti 
programu budú stanovené vo viacro čnom programovom dokumente (tematický 
strategický dokument).  
2.2. Stanovený politický rámec  
Zapojenie neštátnych ú častníkov a miestnych orgánov do rozvojového procesu, aj 
prostredníctvom dialógu a finan čnej podpory, je osved čenou zásadou rozvojovej politiky 
ES, ktorá sa odzrkad ľuje v celom rade politických dokumentov Komisie a v záveroch, 
rezolúciách a stanoviskách iných inštitúcií EÚ 3.  
„Európsky konsenzus o rozvoji“ 
„EÚ podporuje širokú ú časť všetkých záujmových skupín na  rozvoji krajín a nabáda 
všetky časti spolo čnosti, aby sa zú častnili. Ob čianska spolo čnosť vrátane hospodárskych 
a sociálnych partnerov ako sú odbory, zamestnávate ľské organizácie a súkromný sektor, 
MVO a iní neštátni ú častníci partnerských krajín hrajú obzvláš ť dôležitú úlohu ako 
zástancovia demokracie, sociálnej spravodlivosti a ľudských práv. EÚ zvýši svoju 
podporu na budovanie kapacít neštátnych ú častníkov s cie ľom posilni ť ich hlas v 
rozvojovom procese a pomôc ť politickému, sociálnemu a ekonomickému dialógu. 
Dôležitej úlohe európskej ob čianskej spolo čnosti sa takisto dostane uznania; z tohto 
dôvodu venuje EÚ osobitnú pozornos ť vzdelávaniu v oblasti rozvoja a zvyšovaniu 
informovanosti medzi ob čanmi EÚ.“ 
                                                 
3 „Európsky konsenzus o rozvoji“ (Rada EÚ – 14820/05, 22.11.2005); „Ú časť neštátnych 
účastníkov v rozvojovej politike ES“, KOM(2002) 59 8, 7.11.2002; Závery Rady z 19. mája 2003, 
rezolúcia Európskeho parlamentu zo 4. septembra 2003, stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júla 2003. 
 
SK 6   SK Tento prístup sa takisto odráža v dohodách o partnerstve a spolupráci. „Partnerský“ 
rozmer spolupráce AKT-EÚ umožnil vznik,  postupnú konsolidáciu a formalizáciu 
účastníckych prístupov k rozvoju. Ú časť je výslovne zahrnutá do zásad spolupráce AKT-
EÚ a týka sa širokej škály záujmových skupín. Nedávne preskúmanie Dohody z Cotonou 
poskytlo príležitos ť na ďalšie posilnenie tohto prístupu,  po prvé, umožnením prístupu k 
finančným prostriedkom na základe dialógu o prog ramovaní a po druhé, rozšírením tohto 
prístupu na miestne orgány4. Pri spolupráci ES s inými ge ografickými zoskupeniami, ako 
sú ázijské, latinskoamerické a susedné kraj iny, sa tiež prejavuje všeobecný trend 
zvýšenia ú časti organizácií ob čianskej spolo čnosti vrátane ich zapoj enia do politických 
dialógov5. Účasť občianskej spolo čnosti je preto neoddelite ľnou súčasťou obvyklého 
spôsobu práce ES.  
Európska susedská politika sa zameriava na budovanie privilegovaného partnerstva so 
susednými krajinami, ich priblíženie k Ún ii a poskytnutie podielu na vnútornom trhu 
Spoločenstva spolo čne s podporou dialógu, reformy, ako aj sociálneho a ekonomického 
rozvoja. Popri jednozna čnom zameraní sa na integr áciu obvykle zahrnuje významné 
rozvojové aspekty. Ciele v oblastiach zn ižovania chudoby a sociálneho rozvoja pomôžu 
vybudova ť prosperujúcejšie, spravodlivej šie a tým aj stabilnejšie spolo čnosti v prevažne 
rozvojových krajinách. Nást roje, ktoré môžu poskytnú ť technickú a finan čnú pomoc na 
podporu tejto politiky budú zahrnova ť, ak to bude potrebné, najosved čenejšie rozvojové 
postupy na presadzovanie ú činného riadenia a implementácie. Participa čné prístupy sú 
nepochybne sú časťou týchto „osved čených postupov pokia ľ ide o rozvoj“.  
2.3. Minulé skúsenosti/získané poznatky 
Spolufinancovanie MVO z program ov EÚ a decentralizovaných koopera čných 
programov postupne konsolidovalo nástro je rozvojovej politiky, ktoré sú ú častnícky 
orientované a podporujú právo ú častníkov na iniciatívu. Mi nulé skúsenosti (pozri 
prílohu), hodnotenia a diskusie s rôznymi zú častnenými stranami odhalili, že potenciál 
strategického partners tva medzi ES a inými záujmovými skupinami, ako sú ústredné 
štátne správy, sa javí ako nedostato čne využívaný. Zdá sa, že to nesúvisí s politickým 
rámcom, ale je to spôsobené hlavne požiadavkami finan čných nariadení, častými 
zmenami vo vykonávacích pravidlách a podmienkach. Sú časne sa zvýšil po čet návrhov 
predložených na financovanie bez t oho, že by tomu zodpovedal podobný rast ľudských 
zdrojov Komisie, ktoré by sa zaoberali týmito problémami. Komisia sa v sú časnosti 
zúčastňuje na skúmaní nových prístupov k výberovým postupom s cie ľom zníži ť 
administratívne za ťaženie, lepšie sa sústredi ť na výzvy k návrhom a umožni ť prístup 
malých MVO k financovaniu. Za vedenie segmentovaného a ú častnícky orientovaného 
prístupu prispeje k inova čnému a jednoduchšiemu prístupu k spolufinancovaniu týchto 
účastníkov. 
2.4. Odôvodnenie tematického prístupu  
Okrem podpory neštátnych ú častníkov prostredníctvom celej  škály humanitárnej pomoci 
a programov rozvojovej spolupráce (geograf ických aj tematických), je potrebný aj 
                                                 
4 Revidovaná Dohoda z Cotonou, články 4, 6, 58 a príloha IV, články 4 a 15.  
5 Pozri najmä článok 43 dohôd o politickom dialógu a spolupráci s krajinami Strednej Ameriky a 
Andským spolo čenstvom. 
 
SK 7   SK účastnícky orientovaný tematický program so zodpovedajúcou úrov ňou finančných 
zdrojov: 
– Ak je spolupráca prostredníctvom ge ografických programov obmedzená, ako 
napríklad v problematických partnerstvách6, program v takých situáciách umožní, aby 
sa ES na ďalej zúčastňovalo na priamej podpore obyvate ľstva s cie ľom umožni ť 
implementáciu pomoci a prístup k základným službám, rozšíri ť demokratické procesy 
a umožni ť mierotvorné procesy.  Tým by sa mohol doplni ť pokrok, ktorý dosiahli 
verejné inštitúcie v týchto oblastiach.  
– Tam, kde je fungujúca spolupráca a ú činné partnerstvo, budú operácie financované z 
programu dop ĺňať a skvalit ňovať programy spolupráce ur čené pre krajiny alebo 
regióny, prostredníctvom podporovania záujmových skupín zavádzajúcich nové 
návrhy a prístupy, s cie ľom lepšie integrova ť prierezové priority holistickým 
spôsobom, umožni ť účasť občianskych alebo špecifických skupín, presadzova ť 
rovnosť pohlaví, budova ť kapacity v nových oblastiach, ako je napríklad spravodlivý 
obchod, presadzovanie envir onmentálnych stanovísk at ď.  
– Program pomôže budova ť dôveru medzi štátnymi a neštátnymi ú častníkmi napríklad, 
pokiaľ ide o politickú diskusiu, poskytovanie základných služieb at ď., s cieľom 
uľahčiť ich postupnú integráciu do geografickýc h programov, v prípade, že tomu tak 
ešte nie je. 
– Program pomôže zvýši ť informovanos ť verejnosti o rozvojových problémoch a 
presadzova ť vzdelávanie zamerané na rozvoj v EÚ, s cie ľom zakotvi ť rozvojovú 
politiku v európskych spolo čnostiach, mobilizova ť väčšiu podporu verejnosti v EÚ v 
prospech akcií proti chudobe  a za spravodlivejšie vz ťahy medzi vyspelými a 
rozvojovými krajinami a zmeni ť v EÚ prístup k problémom a ťažkostiach, ktorým 
čelia rozvojové krajiny a ich národy a presadzova ť sociálny rozmer globalizácie.  
– Program bude podporova ť opatrenia na posilnenie koordinácie a vzájomnej sú činnosti 
medzi záujmovými skupinami a inštitúciami EÚ, s cie ľom umožni ť budovanie sietí a 
vzájomnej sú činnosti.  
– Program dokáže podporova ť iniciatívy záujmových skupín na podporu procesu 
rozvoja kapacity jedno tlivých krajín pre ú časť na politických diskusiách a dodávku 
základných služieb (zdravotníctvo, školstvo, práca, bezpe čnosť vrátane predchádzania 
konfliktom, pripravenosti na katastrofy at ď.) na miestnej úrovni, ak nie je možné 
využívať geografické programy alebo, ak sú potrebné inova čné prístupy. Jeho 
schopnosť zapojiť širokú škálu ú častníkov z krajín EÚ a z partnerských krajín je 
súčasťou pridanej hodnoty programu.  
                                                 
6 Situácie problematických partnerstiev je možné definova ť ako situácie, v ktorých nie je možné v 
plnom rozsahu využíva ť obvyklé nástroje spolupráce na podporu iniciatív uskuto čňovaných inými 
záujmovými skupinami, ako sú ústredné štátne správy, a to z týchto dôvodov: (1) krajiny, v ktorých bola spolupráca pozastavená, (2) krajiny,  v ktorých sa orgány ne angažujú v záujme cie ľov 
znižovania chudoby a iných základných zásad rozvojovej politiky, vrátane dobrého systému 
správy a ú časti občianskej spolo čnosti a decentralizovaných orgánov , (3) krajiny, v ktorých je 
dialóg o participa čných prístupoch k rozvoju ve ľmi obmedzený.  
 
SK 8   SK – Vo všeobecnosti, program bude podporova ť právo záujmových skupín na iniciatívu, v 
podriadenosti geografickým programom, skôr  prostredníctvom financovania ich 
„vlastných iniciatív“ ako podrobného definovania činností, ktoré majú podporova ť 
ako „realiza ční partneri“. Jednako, je dôl ežité, aby program pomáhal zachova ť 
dostatočnú zhodu s inými rozvojovými operá ciami podporovanými prostredníctvom 
rozvojových stratégií ES a partnerských kr ajín, ktoré sa opierajú o geografické 
programy. Komplementárnos ť medzi týmto tematickým programom a inými 
programami financovanými z ES by mala by ť čo najvyššia7.  
3. T EMATICKÝ PROGRAM  
3.1. Rozsah pôsobnosti 
Toto oznámenie poskytuje všeobecnú politickú orientáciu, pokia ľ ide o rozsah 
pôsobnosti programu. Túto orientáciu upresní viacro čný tematický strategický dokument8 
a stanoví priority na rôznych úrovniach (kra jiny, typy intervencií a problémy spojené s 
účastníkmi, ako sú napríklad úrovne spolufinancovania a podmienky oprávnenosti 
verejných ú častníkov) s cie ľom stanovi ť zameranie programu. 
Tento program bude v prvom rade smerova ť intervencie do dane j oblasti a bude sa 
vykonáva ť predovšetkým v rozvojových krajinách a regiónoch, kde sa  z geografických 
programov neposkytuje žiadna podpora alebo finan čný prídel neštátnym ú častníkom a 
miestnym orgánom v dôsledku slabej polit ickej angažovanosti alebo v podregiónoch 
mimo dosahu programu ur čeného pre danú krajinu alebo v situáciách problematických 
partnerstiev, nestabilných štátov, v situ áciách po konflikte, v prípade politickej 
nestability at ď. 
3.1.1. Oprávnení ú častníci 
Na financovanie v rámci programu bude ma ť oprávnený nárok celá škála neziskových 
účastníkov z krajín EÚ a z partnerských krajín . Predpokladá sa, že dokážu zmobilizova ť 
občanov pre rozvoj, zamera ť sa na potreby obyvate ľstva, pracova ť transparentným a 
zodpovedným spôsobom a preukáza ť svoje špecifické kompetencie.  
Finančnú podporu v rámci programu môžu dosta ť všetky druhy neštátnych ú častníkov, 
vrátane MVO, odborov, skupín na presadzovani e environmentálnych stanovísk, univerzít 
a politických nadácií. Okrem toho môžu miestne orgány dostáva ť finančnú podporu na 
činnosti v špecific kých kontextoch, ak je možné stanovi ť ich pridanú hodnotu a ak tieto 
činnosti nie je možné vykonáva ť v rámci geografických programov.  
Tento ve ľmi široký ú častnícky orientovaný príst up bude upresnený vo viacro čnom 
tematickom strategickom dokumente. Presne jšie kritériá oprávnenosti pre rôznych 
účastníkov môžu by ť definované pod ľa ich príslušnej prid anej hodnoty, kapacít a 
špecifických potrieb a ob medzení (aj na finan čnej úrovni) s cie ľom implementova ť 
                                                 
7 Na ú čely tohto dokumentu by sa zhoda mala chápa ť tak, že operácia nezníži ú činnosť alebo vplyv 
inej operácie (v tej istej alebo v inej oblasti); komplementárnos ť sa týka rozdelenia práce na 
základe pridanej hodnoty každého ú častníka. 
8 Príslušné články DCECI a ENPI. 
 
SK 9   SK priority ustanovené v tematicko m strategickom dokumente. Pod ľa toho, aké sú priority v 
prípade intervencie, môžu by ť možnosti prístupu k financ ovaniu zo strany rôznych 
účastníkov (percento spoluf inancovania, druhy akcií at ď.) špecifikované bu ď v 
tematickom strategickom dokumente alebo v jeho vykonávacích dokumentoch. Bude sa 
brať do úvahy aj to, že ú častníci môžu by ť oprávnení na financovanie v rámci iných 
programov financovaných ES.  
3.1.2. Oprávnené druhy intervencií 
Tematický program bude rešpektova ť právo účastníkov na iniciatívu tým, že im poskytne 
finančnú pomoc na implementáciu troch druhov intervencií: 
– hlavnou časťou finan čných prostriedkov sa budú podporova ť intervencie do 
rozvojových krajín a regiónov, ktoré (1) posil ňujú participa čný rozvoj (2) podporujú 
procesy rozvoja kapacít príslušných ú častníkov na úrovni kraji ny alebo na regionálnej 
úrovni (3) presadzujú procesy vzájomného porozumenia. Tento typ intervencie bude v 
prípade potreby zahrnova ť akcie zamerané na umožnenie aktívneho zapojenia 
občanov do rozvojových procesov a na posilnenie ich spôsobilos ť jednať; 
– zvyšovanie informovanosti a vzdelávania pre ro zvoj v EÚ a pristupujúcich krajinách;  
– koordinácia a komunikácia medzi sie ťami občianskej spolo čnosti a sie ťami miestnych 
orgánov v rámci ich organizácií a medzi rô znymi typmi záujmových skupín aktívnych 
v európskej verejnej  diskusii o rozvoji.   
Vo viacro čnom tematickom strategickom dokumente sa budú podrobnejšie definova ť 
priority akcie v týchto rôz nych oblastiach s prihliadnutím na geografické programy, ale 
bez toho, že by stanovil ve ľmi pevný rámec, s cie ľom rešpektova ť právo účastníkov na 
iniciatívu prostredníctvom podpor y ich vlastných iniciatív.  
Všetky tieto typy akcií môžu by ť vykonávané v jednej alebo vo viacerých krajinách, na 
regionálnej úrovni alebo vo vi acerých regiónoch. Všetky môžu by ť financované 
prostredníctvom podpory indi viduálnych projektov.  
3.1.3. Geograficá pôsobnos ť 
V súlade s „Európskym konsenzom o rozvoji“ , intervencie vo všetkých rozvojových 
krajinách, ako sú definované v zozname príje mcov oficiálnej rozvoj ovej pomoci (ORP), 
budú oprávnené na financovanie v rámci tohto tematického programu9. Na tieto krajiny 
sa vzťahuje DCECI a ENPI.  
Všeobecné kritériá opr ávnenosti krajín budú ďalej upresnené vo viacro čnom tematickom 
strategickom dokumente. Tento môže zahrnova ť kritériá na ú čely identifikovania 
prioritných krajín a regiónov.  
                                                 
9 O zozname príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci (ORP) má rozhodnú ť OECD/DAC v apríli 
2006. Rada Európskej únie, dokument č. 14820/05, 22. november 2005. 
 
SK 10   SK Členské štáty EÚ a pristupujúce kraj iny budú zahrnuté do geografického rozsahu 
pôsobnosti tematického programu zameraného iba na intervencie v oblastiach zvyšovania informovanosti a vzdelávania pre rozvoj a na koordina čné aktivity.  
3.2. Zásady programovania 
Komisia po schválení vo výboroch rozhodne o štvorro čných (2007 – 2010) a následne o 
trojročných (2011 – 2013) tematických strategi ckých dokumentoch (programových 
dokumentoch). V týchto budú podrobnejšie definova né kritériá výberu prioritných krajín 
a regiónov, spolo čne s prioritami akcie. Do rôz nych fáz cyklu prog ramovania sa pod ľa 
potreby budú zapája ť záujmové skupiny, ktorých sa to najviac týka.  
Komisia na základe tohto viacro čného programovania vypracuje ro čné akčné programy, 
v ktorých sa stanovia prioritn é akcie, ktoré sa majú podporova ť, špecifické ciele, 
očakávané výsledky, ako aj indikatívne sumy.  
Pokiaľ ide o strednodobé skúmanie, vonkajš ie hodnotenie operácií sa vykoná po čas 
prvého trojro čného obdobia (2007 – 2009) s cie ľom poskytnú ť vstupné údaje pre 
prípravy na druhý tematický strategic ký dokument (2011 – 2013). Správy budú 
postúpené členským štátom a Európskemu parl amentu a prediskutujú sa s nimi. 
Program sa vykonáva v súlade s reformou ri adenia vonkajšej pomoci z roku 2000, ktorá, 
medzi iným, v prípade potreby po číta s prevodom riadiacich zodpovedností na delegácie. 
Okrem toho poia ľ ide o MVO, Komisia prijme defi níciu MVO platnú pre celú Komisiu a 
vytvorí databázu údajov o MVO, ktorá umožní útvarom Komisie v ústredí aj delegáciách 
ľahký prístup ku kvantitatívnym a kval itatívnym informáciám o ktoromko ľvek danom 
partnerovi Spolo čenstva z radov MVO. 
S cieľom zabezpe čiť geografickú koherentnos ť medzi rôznymi programovými 
činnosťami, bude sa v tematickom st rategickom dokumente analyzova ť podpora 
poskytovaná na intervencie podobného rozsah u v rámci geografických a tematických 
programov, ale aj v rámci iných príslušných rozpo čtových položiek riadených ES. Pokia ľ 
je to možné, rovnaká analýza by sa mohla vykona ť v prípade intervencií, ktoré podporujú 
členské štáty a iní darcovia. Strategické dokumenty zamerané na krajiny a regióny by to 
mali vzia ť do úvahy a poskytnú ť komplexný obraz všetkých finan čných nástrojov a 
programov.  
3.3. Ciele 
Program je v prvom rade nástrojom rozvoj ovej politiky. Jeho všeobecné ciele aj ciele 
každého oprávneného typu akcie sú v súlade  s novou deklaráciou o rozvojovej politike 
EÚ, „Európsky konsenzus o rozvoji“
10. Prvoradým a zastrešujúcim cie ľom je odstránenie 
chudoby v kontexte trvalo udržate ľného rozvoja a dosiahnutie miléniových rozvojových 
cieľov (MRC). Ďalšie dôležité ciele (ako sú definova né v Európskom konsenze) zahrnujú 
dobrý systém správy a ľudské práva, ktoré sa ako prierezové problémy majú 
zohľadňovať vo všetkých intervenciách v partners kých krajinách. Rôzne typy intervencií 
by mali prispieva ť k týmto cie ľom takto: 
                                                 
10 Rada Európskej únie, dokument č. 14820/05, 22. november 2005. 
 
SK 11   SK – Intervencie do partnerských kr ajín a regiónov budú presadzova ť inkluzívnu a 
právomocami vybavenú spolo čnosť. Ciele sa budú orientova ť na (1) uprednost ňovanie 
obyvateľstva mimo dosahu bežných služieb a zdrojov a zárove ň vylúčeného z 
procesov tvorby pol itiky, (2) posil ňovanie kapacity organizácií ob čianskej spolo čnosti 
v partnerských krajinách, s cie ľom umožni ť ich účasť na definovaní a implementácii 
stratégií trvalo udržate ľného rozvoja, (3) umožnenie vzájomnej sú činnosti medzi 
štátnymi a neštátnymi ú častníkmi v rôznych kontextoch. Pozornos ť sa bude venova ť 
identifikácii a zameraniu sa na ú častníkov z obzvláš ť marginalizovaných a 
zraniteľných skupín. Intervencie môžu zahrnova ť tiež aktivity zamerané na posilnenie 
spôsobilosti ob čanov jedna ť, brániť svoje práva a zú častniť sa na politickej diskusii na 
miestnej, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni.  
– Zvyšovanie informovanosti a vzdelávani e pre rozvojové aktivity v EÚ a 
pristupujúcich krajinách sa zameriava na  zvyšovanie úrovne uvedomelosti európskeho 
obyvateľstva so zrete ľom na problémy rozvoja. Mob ilizujú aktívnu podporu verejnosti 
v Európe zameranú na zmiernenie chudoby a stratégie trvalo udržate ľného rozvoja v 
partnerských krajinách, na spravodlivejšie vz ťahy medzi vyspelými a rozvojovými 
krajinami a posil ňujú úlohu ob čianskej spolo čnosti ako faktora pokroku a 
transformácie.  
– Koordinácia medzi sie ťami občianskej spolo čnosti, v rámci ich organizácií a s 
inštitúciami EÚ, je zameraná na dosiahnutie ú činnejšej spoluprác e prostredníctvom 
posilňovania synergií a zabezpe čenia štruktúrovaného dialógu. Koordinácia pomôže 
zvýšiť dôveryhodnos ť, zviditeľnenie a vplyv záujmových skupín 
3.4. Priority  
Všeobecné priority tematického programu na ú čely dosiahnutia jeho cie ľov je možné 
identifikova ť takto:  
– Umožnenie ú časti záujmových skupín v situáciách, ktoré nie sú priaznivé, ako 
napríklad, problematické partners tvá, nestabilné situácie, ko nflikt, chýbajúci štatút pre 
účastníkov z ob čianskej spolo čnosti, zlý systém správy at ď. 
– Posilňovanie procesov rozvoja kapacít a nabádanie k roz voju so širšou ú časťou v 
partnerských krajinách a regiónoch. 
– Presadzovanie cezhrani čných a regionálnych iniciatív s cie ľom doplni ť geografické 
programy a podporova ť spojenia a spojenectvá medzi záujmovými skupinami. 
– Rozvíjanie kvalitných partnerstiev medz i rôznymi záujmovými skupinami z EÚ a 
partnerských krajín. 
– Podporovanie iniciatív, ktoré posil ňujú budovanie kapacít zamestnávate ľských a 
zamestnaneckých organizácií, presadzujú zavádzanie mechanizmov a štruktúr sociálneho dialógu a obhajujú vä čšiu slobodu sociálnych partnerov v situáciách, ktoré 
nie sú priaznivé. 
– Umožnenie aktívneho zapájania ob čanov prostredníctvom zvyšovania informovanosti 
a vzdelávania pre rozvoj, presadzovania stanovísk a kampaní. 
 
SK 12   SK – Podporovanie koherentnosti prístupu k ro zvoju v oblasti vzdelávania aj 
prostredníctvom sprístup ňovania vzdelávania pre rozvoj de ťom a mládeži. 
– Posilňovanie štruktúr ur čených pre dialóg a výmenu in formácií medzi organizáciami 
záujmových skupín prostredníctvom podpor y budovania sietí a výmeny najlepších 
postupov a severojužných a južnojužných vz ťahov.  
 
SK 13   SK PRÍLOHA  
ANNEX  - SUMMARY OF PAST EXPERIENCE  
Different types of stakeholders (non-state acto rs and local authoritie s) other than central 
governments both from the EU and partner countries are eligib le for funding under 
thematic and geographic programmes. They are expected to be able to mobilize citizens 
for development, to address the needs of th e population, to operate in a transparent and 
accountable manner and to prove  their specific competencies. These actors implement 
their own initiatives, but also act as “imple menting partners” for pre-defined thematic 
and geographic priorities . Eligibility in this context has been limited to non-profit making 
activities and this criterion should be uphe ld. Profit making activities should not be 
eligible for funding under the programme since other specific instruments are available 
for them. 
Civil society organisations and networks fr om the EU, particularly development NGOs, 
have been involved for years in regular pol icy dialogue and consu ltation within the EU. 
Their initiatives and interventions, funded by the EC, have shown NGOs’ added value 
both in the EU and in partne r countries, by contributing to development policy objectives 
and supporting capacity development processes. Supporting NGOs has brought 
innovative approaches and partnerships in civil society to the development process. 
Compared to public institutions, NGOs are in a better position to reach and give voice to 
the grassroots. Their capacity to work and e ffectively deliver even in the most difficult 
environments, as well as their ability to  mobilise EU constituencies in support of 
development policy issues, are also part of th eir contribution to the development process. 
The European Parliament has underscored th e specific and irreplaceable role and the 
utility and effectiveness of NGOs ’ development activities, stre ssing their crucial work in 
favour of disadvantaged groups in the devel oping countries, the need to maintain their 
freedom of action, and the essential role they play in promoting human rights and 
grassroots democratisation11.  
More recently, economic and social partners and interest groups have emerged in the 
process, very actively and constructivel y supported by the European Economic and 
Social Committee and by local and regional auth orities from the EU, with the progressive 
involvement of the Committee of the Regions,  plus other actors, such as political 
foundations and universities, and their respective networks . Although their access to EC 
funding and involvement in programme implemen tation have been limited so far, they 
advocate specific and differentiated issues that  are relevant to the development agenda 
and participate in development policy dial ogues and consultations both in the EU and 
partner countries.  
In addition to geographical programmes and humanitarian assistance, different actors 
have access to a number of thematic budget lines (EIDHR, food security, environment 
and tropical forests, anti-personnel mines, ge nder, and health) and to the Rapid Reaction 
Mechanism. Among these various instruments, the NGO co-financing budget line, 
                                                 
11 Resolution of 14 May 1992 on the role of NGOs in development cooperation (OJ C 150, 
15.6.1992). 
 
SK 14   SK created in 1976, best symbolises the pa rtnership between the EU and NGOs on 
development cooperation. Its size has gradually increased, from EUR 2.5 million to EUR 200 million a year. Since 1979, 10% of the total allocation has supported awareness 
raising and development e ducation interventions.  
Since 1998, the legal basis for the NGO co financing budget line is Council Regulation 
(EC) 1658/98. It fosters quality partnerships  for development objectives between NGOs 
from the EU and civil society organizations in developing countries, so that the budget 
line preserves the right of initiative in developing c ountries and allows active 
participation by European citizens in the deve lopment process. Under the Regulation, the 
budget line cofinances with European NGOs: (i) operations aimed at  meeting the basic 
needs of the poorest sections of the population in developing countri es, (ii) schemes to 
raise European public awareness of developm ent issues in developing countries, in 
particular relations between developing a nd developed countries, (iii) measures to 
strengthen cooperation and coordination be tween NGOs in the Member States and 
between such NGOs and Community instit utions. The Commission evaluated the 
instrument after three years, i.e., in mid-2001.
12 
Since the EU’s enlargement to ten new member states on 1 May 2004, NGOs from new 
Member States have had access to funding under the budget line. In addition, awareness 
raising and development education interven tions in and involving NGOs from the new 
Member States have become a strategic prior ity in this field. NGOs from new Member 
States have encountered certain difficultie s in obtaining financial support for their 
initiatives, mainly for reasons linked to their sometimes limited management capacity 
and knowledge of procedures. With a view to strengthening coope ration and supporting 
information-sharing among EU NGOs, proj ects such as TRIA LOG and DEEEP have 
been set up.  
The Decentralised Cooperation budget line aims  at similar objectives. Following the 
conclusions of 2003 external evaluation13, carried out before the relevant legal basis was 
extended14, it was decided that operations and in itiatives supported under this heading 
would be targeted on situations of difficu lt partnerships and that Delegations would 
manage these activities, through calls for pr oposals adjusted to the situation of the 
country concerned. In order to ensure flex ibility, priority was given to supporting 
decentralised cooperation actors’ own initiatives. Compared to NGO cofinancing, the decentralised cooperation budget line involve s much less financial resources (around 
EUR 6 million a year), is not limited to NGOs from the EU, but open to all types of civil 
society organisations and local authorities from both partner countries and the EU, and 
provides financial support to interventions in the field. Finally, its focus is on situations 
involving difficult partnership, when othe r instruments cannot be used, and the 
management is the responsibility of EC  Delegations in selected countries.  
                                                
 
12 Report 12/2000 – ref. 951568. 
 
13 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Overall 
assessment of the operations financed by the Community under the Regulation on decentralized 
cooperation, COM (2003) 412 final, 11.07.2003. 
14 Regulation (EC) No 1659/98 on decentralised cooperation, amended and extended by Regulations 
(EC) No 955/2002 and (EC) No 625/2004 of the European Parliament and of the Council.  
 
SK 15   SK In the light of past experience, the different evaluations and discussions with the different 
parties involved, the potential of the st rategic partnership between the EC and 
stakeholders other than centra l governments appears to be unde r-utilised. In this context:  
– Project cycle management is considered to be heavily dominated by the selection 
process (which has become in creasingly complex, particular ly with the introduction of 
calls for proposals) and has neglected proj ect monitoring, which has been reduced to 
monitoring contract and budget issues.  
– The selection process has been primarily conceived to rationalise the workload created 
by the huge amount of proposals received ever y year as well as to ensure equal 
treatment and transparency. Strategic policy considerations have not completely been integrated in this process. The process is mainly based on the analysis made of the proposals by independent e xperts, without giving enough importance to the overall 
policy priorities decided by the Commission. 
– Timeframes in the decision-making process, from the call for proposals to the 
financial decision, are consid ered to be too long, which jeopardizes the relevance of 
the initiative and generates frustration amongs t applicants. More generally, the timing, 
stability and predictability of the calls for proposals should be improved. 
– The formal requirements currently app lied in calls for proposals represent a 
substantial administrative burden for the applicants and for Commission staff. 
– The different abilities, needs, constraints and sizes of various t ypes of actor should 
ideally be reflected in the conception of st rategies and the selection process (e.g. by 
using local languages for calls for proposals or for information, and putting in place 
different kinds and sizes of funding mechan isms according to the capacity and needs 
of each type of stakeholder). 
– Evaluation reports presented by grant bene ficiaries should not only describe the 
activities carried out but also show clearly  what effects the intervention has had on 
targeted populations and beneficiaries. 
– The role of the Delegations is considered  to be too low-key. They should play the 
most important part in the selection proces s and be in charge not just of project 
monitoring but of raising th e awareness of the local population and providing it with 
information.  
– Some modifications of existin g rules may be necessary to ensure better involvement 
of actors from new Member States. They may encounter certain difficulties in 
obtaining financial support for their initia tives, mainly for reasons linked to their 
sometimes limited management capacity and knowledge of procedures.  
The Commission is currently engaged in exploring new approaches to selection 
procedures, with a view to both reducing the administrative burden and facilitating access 
to funding for small NGOs.