Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o implementácii jednotného európskeho neba (Prepracované znenie) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Cieľom iniciatívy Jednotné európske nebo (SES) je zvýšiť celkovú efektívnosť spôsobu organizácie a riadenia európskeho vzdušného priestoru prostredníctvom reformy odvetvia, ktoré poskytuje letecké navigačné služby (ANS). Počas jej vývoja vznikli dva komplexné balíky právnych predpisov (SES I a SES II), ktoré tvoria štyri nariadenia[1], a viac ako 20 vykonávacích predpisov a rozhodnutí Komisie[2]. Rámec pre tieto štyri nariadenia o SES je prepojený s prípravou právnych predpisov o bezpečnosti letectva v Európe[3], v ktorých je zahrnutých niekoľko úloh zverených Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (EASA)[4], a so spustením komplexného projektu modernizácie zariadení a systémov na poskytovanie leteckých navigačných služieb pod názvom SESAR[5]. Existujúce predpisy sa týkajú piatich vzájomne súvisiacich pilierov, ktorými sú výkonnosť, bezpečnosť, technológia, ľudský faktor a letiská. Zo skúseností získaných od roku 2004 so SES I a od roku 2009 so SES II vyplýva, že zásady a smerovanie SES sú opodstatnené a oprávňujú na pokračovanie v ich implementácii. Pri zavádzaní tejto iniciatívy však dochádza k značnému meškaniu, najmä v dosahovaní výkonnostných cieľov a zavádzaní jej základných prvkov (napríklad funkčných blokov vzdušného priestoru alebo národných dozorných orgánov) do praxe. V roku 2009 pri prijímaní balíka ustanovení o SES II sa zákonodarca rozhodol, že SES II sa bude realizovať v dvoch fázach a vyzval Komisiu, aby sa k nim vrátila a zosúladila nariadenia o SES a EASA potom, čo bola do praxe uvedená pôvodná zostava vykonávacích nariadení pre EASA, ako aj skúsenosti získané na základe auditu ANS[6]. Z tohto dôvodu sa už počítalo s prepracovaním legislatívneho balíka, ktorého cieľom bolo v prvom rade zjednodušiť a objasniť deliacu čiaru medzi právnymi rámcami EASA a SES. Proces prepracovania je zároveň príležitosťou na posúdenie účinnosti platných právnych ustanovení vzhľadom na meškajúcu implementáciu iniciatívy SES. Zámerom tohto procesu revízie právneho rámca SES známeho pod skratkou SES 2+ je zrýchliť realizáciu reformy leteckých navigačných služieb bez toho, aby sa odklonila od svojich pôvodných cieľov a princípov. SES 2+ je takisto súčasťou iniciatívy Akt o jednotnom trhu II[7], a preto sa zameriava na zlepšenie konkurencieschopnosti a rastu ekonomiky EÚ vo všeobecnosti, a teda nielen na ich zlepšenie v súvislosti so systémom manažmentu letovej prevádzky. Účelom balíka ustanovení SES 2+ je zaviesť zlepšenia, pokiaľ ide o dohľad nad pravidlami, systém výkonnosti, orientáciu poskytovateľov služieb na zákazníkov a celkovú výkonnosť. Balíkom ustanovení SES 2+ sa okrem toho zjednoduší legislatíva odstránením niektorých prekrývajúcich sa ustanovení v súčasnom právnom rámci. Znepokojenie vyvoláva niekoľko prekrývajúcich sa oblastí, ktoré sa nachádzajú v právnom rámci SES, pričom je tiež potrebné objasniť úlohu jednotlivých aktérov na úrovni EÚ. Toto zosúladenie medzi štyrmi nariadeniami o SES a základným nariadením o EASA[8] je adaptačné opatrenie čisto technického charakteru, ktoré sa už vyžaduje v právnych predpisoch. Logickým následkom tohto prispôsobenia je prepracovanie zvyšných častí štyroch nariadení o SES tak, aby tvorili jeden predpis z dôvodu rozsiahlosti prekrývajúcich sa ustanovení týchto nariadení. Riešené problémy Prvou problémovou oblasťou riešenou v SES 2+ je nedostatočná efektívnosť leteckých navigačných služieb. Poskytovanie leteckých navigačných služieb je stále pomerne neefektívne vzhľadom nákladovú a letovú efektívnosť, ako aj na ponúkanú kapacitu. Táto skutočnosť je zdôraznená pri porovnaní so Spojenými štátmi, ktorých vzdušný priestor má podobnú veľkosť. V USA je traťový vzdušný priestor riadený jediným poskytovateľom služieb na rozdiel od 38 poskytovateľov traťových služieb v Európe. Poskytovateľ služieb v USA riadi takmer o 70 % viac letov s počtom zamestnancov nižším o 38 %. Hlavnými príčinami týchto rozdielov v produktivite sú nedostatky Európy, pokiaľ ide o zriadenie a presadzovanie systému výkonnosti, neúčinné dozorné orgány a neprimerane vysoký počet pomocných zamestnancov pracujúcich pre poskytovateľov služieb. Druhým kľúčovým problémom, ktorý je predmetom riešenia, je rozdrobený systém ATM. Európsky systém ATM zahŕňa 27 národných orgánov vykonávajúcich dohľad nad vyše sto poskytovateľmi leteckých navigačných služieb (ANSP), medzi ktorými existujú súvisiace rozdiely v systémoch, pravidlách a postupoch. Existuje veľa dodatočných nákladov, ktoré sú spôsobené tým, že v Európe funguje veľký počet poskytovateľov služieb, pričom všetci majú svoj vlastný systém, väčšinou si školia vlastný personál, vytvárajú vlastné prevádzkové postupy a poskytujú služby v rámci malého vzdušného priestoru na obmedzenom území, Na odstránenie rozdrobenosti sa v rámci SES zaviedla myšlienka cezhraničných funkčných blokov vzdušného priestoru (FAB) a centralizovaného manažéra siete, ktorý vykonáva niektoré služby na úrovni siete. FAB však ešte nie sú výkonnostne orientované a manažér siete má naďalej príliš slabé postavenie. Všeobecný cieľ: Zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho systému leteckej dopravy voči iným porovnateľným regiónom a najmä ďalej rozvíjať iniciatívu jednotného európskeho neba. Konkrétne ciele: · Zvýšiť výkonnosť letových prevádzkových služieb, pokiaľ ide o efektívnosť. · Zvýšiť využitie kapacity manažmentu letovej prevádzky. Prevádzkové ciele: · Zabezpečiť, aby poskytovanie leteckých navigačných služieb bolo transparentné, založené na trhových zásadách a hodnote pre zákazníka. · Posilniť úlohu národných dozorných orgánov. · Posilniť proces stanovovania cieľov a presadzovania systému výkonnosti [vrátane posilnenia orgánu pre preskúmanie výkonnosti/oddelenia pre preskúmanie výkonnosti (PSB/PRU)]. · Realizovať strategickú zmenu smerovania funkčných blokov vzdušného priestoru. · Posilniť riadiacu štruktúru a prevádzkový rozsah pôsobnosti manažéra siete. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Od septembra do decembra 2012 prebiehali trojmesačné verejné konzultácie na webovej stránke GR MOVE. Na podporu prípravy tejto iniciatívy sa okrem toho uskutočnili dve podujatia na vysokej úrovni – konferencia v Limassole a vypočutie v Bruseli, ako aj niekoľko dvojstranných rokovaní so všetkými dotknutými zainteresovanými stranami. GR MOVE vypracovalo posúdenie vplyvu na podporu legislatívnych návrhov na zvýšenie efektívnosti, bezpečnosti a konkurencieschopnosti jednotného európskeho neba. V rámci balíka predpisov sa navrhuje revízia štyroch nariadení o SES [nariadenia (ES) č. 549/2004 až 552/2004 zmenené nariadením (ES) č. 1070/2009] a základného nariadenia o EASA [nariadenie (ES) č. 216/2008 zmenené nariadením (ES) č. 1108/2009][9]. Táto iniciatíva sa týka čísla plánovania programu (EÚ) č. 2014/MOVE/001. Plán posúdenia vplyvu bol zverejnený aj na webovej stránke Komisie[10]. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Prepracovanie (celého nariadenia) Štyri nariadenia o SES sa zlúčili do jedného nariadenia, čo si vyžiadalo niekoľko zmien. Štruktúra nového predpisu pozostáva z piatich kapitol na základe dotknutých subjektov: - Kapitola I: Všeobecné ustanovenia - Kapitola II: Národné orgány - Kapitola III: Poskytovanie služieb - Kapitola IV: Vzdušný priestor - Kapitola V: Záverečné ustanovenia Okrem toho sa z nariadení o SES vyňali niektoré ustanovenia, ktoré sa prekrývali s existujúcim nariadením (ES) č. 216/2008, a niektoré malé prvky z týchto vyňatých oddielov sa na účely kontinuity prístupu zopakovali v nariadení (ES) č. 216/2008. Väčšina ustanovení bola odstránená z nariadenia (ES) č. 552/2004, ktoré je teraz vypustené v celom rozsahu okrem niektorých podrobností týkajúcich sa prílohy I o notifikovaných orgánoch, ktoré sú zlúčené s prílohou o oprávnených subjektoch, ako aj niektorých opisných odsekov v prílohe II, ktoré sú zopakované v prílohe Vb k nariadeniu (ES) č. 216/2008 s cieľom zdôrazniť potrebu pokračovania v existujúcich politikách. V súlade s názorom, že Komisia by sa mala zameriavať na ekonomickú reguláciu a najmä na systém výkonnosti a SESAR, pričom EASA (teraz už EAA na základe dohody o štandardizácii agentúr) poskytuje podporu procesu koordináciou pri príprave všetkých technických predpisov, sa dopĺňa nový článok 28, v ktorom sa opisuje spôsob, akým možno zabezpečiť konzistenciu medzi politikami SESAR a novými technickými predpismi. V rámci celého nariadenia sú nakoniec zahrnuté nové predpisy o vykonávacích a delegovaných aktoch z Lisabonskej zmluvy. 3.2. Národné orgány (články 3, 4 a 5 a článok 2 vymedzenie pojmu 36) Jednou z hlavných potrieb prijatia opatrení, ktorá vyplýva z posúdenia vplyvu, je potreba posilniť národné orgány, pokiaľ ide o ich nezávislosť, ako aj odbornosť a zdroje. Na tieto účely sa v článku 3 opisuje potrebná úroveň nezávislosti orgánov voči poskytovateľom služieb, nad ktorými majú vykonávať dohľad. Z dôvodu potreby administratívnej reorganizácie v niektorých členských štátoch sa počíta aj s prechodným obdobím do roku 2020. V článku 14 sa ďalej určujú konkrétnejšie požiadavky súvisiace s kompetenciami a nezávislosťou prijímaných pracovníkov a posilňuje sa nezávislé financovanie orgánov prostredníctvom schémy traťových odplát. Na skvalitnenie odbornosti orgánov sa v článku 5 počíta so sieťou národných orgánov, pričom je zahrnutá aj možnosť zoskupovania expertov, aby štáty mohli využívať znalosti expertov pochádzajúcich z iných členských štátov. Nakoniec sa doplnilo vymedzenie pojmu národný dozorný orgán, pričom je jasne uvedené, že na účely tohto nariadenia sa príslušné orgány podľa nariadenia (ES) č. 216/2008 považujú za národné dozorné orgány, takže nie je potrebná druhá úroveň správnych orgánov. 3.3. Systémy výkonnosti a spoplatňovania (články 11, 12, 13 a 14) Článok 11 o systéme výkonnosti bol zmenený, aby sa zracionalizoval proces stanovovania cieľov a aby sa umožnilo pri stanovovaní cieľov väčšie zameranie na miestnu úroveň. Tým sa umožní informovanejšie a individuálne stanovovanie cieľov. Na podporu toho sa vykonali aj malé úpravy článkov 12 a 13 o spoplatňovaní a ich text sa takisto aktualizoval, aby sa ustanovenia o financovaní úloh orgánov týkali aj rozšírenia EASA podľa nariadenia (ES) č. 1108/2009 tak, aby táto agentúra vykonávala niektoré z uvedených úloh. 3.4. Funkčné bloky vzdušného priestoru (článok 16) Článok bol už zmenený nariadením (ES) č. 1070/2009, aby sa funkčné bloky vzdušného priestoru zamerali viac na výkonnosť a tento proces pokračuje touto revíziou. Funkčné bloky vzdušného priestoru by nemali byť považované za statické bloky vzdušného priestoru, ale za iniciatívy pod vedením priemyselného odvetvia so snahou o zlepšenie poskytovania celkových služieb. Aby to bolo možné, priemyselné odvetvie potrebuje viac flexibility na vyvinutie funkčných blokov vzdušného priestoru či na prípravu rôznych druhov funkčných blokov vzdušného priestoru v závislosti od toho, kde očakáva najväčšie synergie. Preto je článok teraz zameraný na flexibilné „partnerstvo s priemyselným odvetvím“ a meradlom úspechu bude úroveň dosiahnutého zlepšenia výkonnosti. 3.5. Podporné služby (článok 10 a článok 2 vymedzenie pojmu 37) Keďže z analýzy vyplynulo, že najväčší potenciál na zlepšenie existuje v službách poskytovaných na podporu základných služieb letovej prevádzky a keďže tieto služby sa na základe svojej povahy môžu poskytovať aj za trhových podmienok, pôvodný článok 9 nariadenia (ES) č. 552/2004 bol odstránený a nahradený článkom o poskytovaní podporných služieb podľa bežných pravidiel verejného obstarávania. Na základné služby letovej prevádzky, ktoré sa považujú za prirodzené monopoly, sa naďalej vzťahuje požiadavka na ich určenie, ale podporné služby by mali mať možnosť voľne sa rozvíjať s využitím úplného potenciálu odborných znalostí takisto z iných odvetví. Na základe vzoru článku 4 nariadenia (ES) č. 1008/2008 bola zavedená ochranná doložka zabraňujúca ohrozeniu rozhodujúcich záujmov bezpečnostnej ochrany a hospodárskych záujmov. Prechodné obdobie sa predpokladá do roku 2020. Nakoniec sa v článku 2 vymedzení 37 zavádza vymedzenie podporných služieb, v ktorom sa vysvetľuje, na ktoré služby je zamerané toto ustanovenie. 3.6. Riadenie siete (článok 17 a článok 2 vymedzenie pojmov 7, 9 a 10) Článok 17 o manažmente siete je aktualizovaný dvoma spôsobmi. Po prvé, predtým nekonzistentný článok bol reorganizovaný a zoznam všetkých služieb, ktoré poskytuje manažér siete, bol vložený do odseku 2 a prvky, ktoré sa týkali predpisov o technickej realizácii manažmentu toku letovej prevádzky a teda nie samotného manažéra siete, boli presunuté do prílohy Vb k nariadeniu (ES) č. 216/2008, ktoré už obsahuje príslušné ustanovenia týkajúce sa pravidiel manažmentu toku. V súvislosti s tým sa v odseku 2 dopĺňa odkaz na portál leteckých informácií, keďže táto služba je už do istej miery integrovaná v manažérovi siete, ale nie je výslovne uvedená v nariadení. Po druhé, článok bol revidovaný, aby sa zosúladil s jazykom používaným v nariadení (ES) č. 1108/2009, pričom „funkcie“ nazýva „služby“ a k manažérovi siete pristupuje dôsledne rovnakým spôsobom ako k ostatným poskytovateľom služieb, pokiaľ ide o požiadavky na osvedčovanie, dohľad a bezpečnosť. Jazyk použitý v príslušných vymedzeniach bol takisto zodpovedajúcim spôsobom aktualizovaný. Nakoniec sa do článku 17 zahrnulo ustanovenie, ktoré sa týka ďalšieho vývoja manažéra siete smerom k partnerstvu s priemyselným odvetvím do roku 2020. 3.7. Zapojenie používateľov vzdušného priestoru (článok 19) Jednou z oblastí, v ktorej je podľa posúdenia vplyvu potrebné zlepšenie, je väčšia orientácia na zákazníka zo strany poskytovateľov leteckých navigačných služieb. Vznikol nový článok 19, aby sa zabezpečilo, že s používateľmi vzdušného priestoru sa budú viesť konzultácie a že budú zapojení do schvaľovania investičných plánov. 4. VOLITEĽNÉ PRVKY Bola vytvorená kratšia dôvodová správa, ktorá bude sprievodným dokumentom k navrhovaným zmenám základného nariadenia o EASA, t. j. nariadenia (ES) č. 216/2008. Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ, keďže všetky funkcie v ňom uvedené, už dnes existujú. ê549/2004 (prispôsobené) 2013/0186 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie Ö o implementácii Õ jednotného európskeho neba (Prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) ê549/2004 (prispôsobené) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu Ö o fungovaní Európskej únie Õ o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 80 ods. 2 Ö 100 ods. 2 Õ, so zreteľom na návrh Európskej komisie[11], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[12], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: ònový (1) Nariadenie (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie)[14], nariadenie (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb)[15], nariadenie (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore)[16] a nariadenie (ES) č. 552/2004 z 10. marca 2004 o interoperabilite siete manažmentu letovej prevádzky v Európe (nariadenie o interoperabilite)[17] boli podstatným spôsobom zmenené. Pri príležitosti ďalších zmien je z dôvodu prehľadnosti vhodné tieto nariadenia prepracovať. ê 549/2004 odôvodnenie 1 (2) Vykonávanie spoločnej dopravnej politiky si vyžaduje výkonný systém leteckej dopravy, ktorý umožňuje bezpečnú a pravidelnú prevádzku leteckých dopravných služieb, a tým uľahčenie voľného pohybu tovaru, osôb a služieb. ê 549/2004 odôvodnenie 2 (prispôsobené) Na svojom mimoriadnom zasadaní v Lisabone 23. a 24. marca 2000, Európska Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrhy na riadenie vzdušného priestoru, kontrolu letovej prevádzky a riadenie toku letovej prevádzky, založené na práci skupiny na vládnej úrovni o jednotnom európskom nebi, ustanovenej Komisiou; táto skupina vytvorená hlavne zo zástupcov vojenských a civilných orgánov členských štátov, predložila svoju správu v novembri 2000. ê 1070/2009 odôvodnenie 2 (3) Prijatím prvého balíka právnych predpisov o jednotnom európskom nebi Európskym parlamentom a Radou, a to nariadenia (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie), nariadenia (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb), nariadenia (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) a nariadenia (ES) č. 552/2004 z 10. marca 2004 o interoperabilite siete manažmentu letovej prevádzky v Európe (nariadenie o interoperabilite), sa položil pevný právny základ pre plynulý, interoperabilný a bezpečný systém manažmenturiadenia letovej prevádzky (ATM– Air Traffic Management). ònový Prijatím druhého balíka právnych predpisov, najmä nariadenia (ES) č. 1070/2009 sa ďalej posilnila iniciatíva jednotného európskeho neba tým, že sa zaviedli koncepcie systému výkonnosti a manažéra siete s cieľom ďalej zlepšiť výkonnosť európskeho systému manažmentu letovej prevádzky. ê 550/2004 odôvodnenie 3 (prispôsobené) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ustanovuje rámec pre vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie)[18]; ê 551/2004 odôvodnenie 4 (prispôsobené) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ustanovuje rámec pre vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie)[19]; ê551/2004 (prispôsobené) (4) V článku 1 Chicagského dohovoru o civilnom letectve z roku 1944 zmluvné strany uznávajú, že „každý štát má úplnú a výlučnú suverenitu nad vzdušným priestorom nad svojím územím“. Je v rámci tejto suverenity, aby členské štáty spoločenstva Ö Únie Õ, podľa platných medzinárodných dohovorov, vykonávali právomoci verejného orgánu pri riadení letovej prevádzky. ê 552/2004 odôvodnenie 3 (prispôsobené) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ustanovuje rámec pre vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie)[20]; ê 1070/2009 odôvodnenie 1 (5) Vykonávanie spoločnej dopravnej politiky si vyžaduje výkonný systém leteckej dopravy, ktorý umožňuje bezpečnú, pravidelnú a udržateľnú prevádzku služieb leteckej dopravy, optimalizuje kapacitu a uľahčuje voľný pohybu tovaru, osôb a služieb. ê 1070/2009 odôvodnenie 37 (6) Plnenie cieľov v oblasti rozširovania bezpečnostných noriem v leteckej doprave a zároveň zlepšovanie celkového fungovania ATM a ANS vo všeobecnej letovej prevádzke si vyžaduje zohľadnenie aj ľudského faktora. Členské štáty by preto mali zvážiť zavedenie zásad „kultúry spravodlivosti(just-culture)“. ê 549/2004 odôvodnenie 6 (prispôsobené) (7) Členské štáty prijali všeobecné vyhlásenie o vojenských otázkach, ktoré sa týkajú jednotného európskeho neba[21]; Ppodľa tohto vyhlásenia by členské štáty mali najmä zvýšiť spoluprácu medzi civilnými a vojenskými orgánmi, a pokiaľ a do akej miery to všetky členské štáty považujú za nevyhnutné, uľahčiť spoluprácu medzi ich ozbrojenými silami vo všetkých záležitostiach manažmenturiadenia letovej prevádzky. ê 549/2004 odôvodnenie 3 Plynulá prevádzka systému leteckej dopravy vyžaduje jednotnú, vysokú úroveň bezpečnosti letových navigačných služieb, ktoré umožňujú optimálne využívanie európskeho vzdušného priestoru a jednotnú, vysokú úroveň bezpečnosti v leteckej preprave, pri dodržiavaní záväzkov všeobecného záujmu letových navigačných služieb vrátane záväzkov služieb vo verejnom záujme; mala by sa preto uskutočňovať podľa najvyšších štandardov zodpovednosti a kompetentnosti. ê 549/2004 odôvodnenie 4 Iniciatíva na vytvorenie jednotného európskeho neba by sa mala rozvíjať v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z členstva spoločenstva a jeho členských štátov v Eurocontrole, a v súlade s princípmi stanovenými Chicagskym dohovorom o Medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944. ê 549/2004 odôvodnenie 5 (prispôsobené) (8) Rozhodnutia, ktoré sa týkajú obsahu, pôsobnosti alebo vykonávania vojenskej prevádzky a výcviku, nespadajú do oblasti právomocikompetencie spoločenstva Ö Únie podľa článku 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Õ. ê 549/2004 odôvodnenie 23 (prispôsobené) Dňa 2. decembra 1987 boli v Londýne v Spoločnom vyhlásení ministrov zahraničných vecí Španielskeho kráľovstva a Spojeného kráľovstva prijaté dojednania o väčšej spolupráci oboch štátov pri využívaní letiska Gibraltár; tieto dojednania ešte nevstúpili do platnosti. ê 550/2004 odôvodnenie 1 (prispôsobené) ðnový (9) Ččlenské štáty uskutočnili v prípade svojich národných poskytovateľov reštrukturovali v rôznom rozsahu svojich národných poskytovateľov leteckýchovej navigačnýchej služieby reštrukturalizáciu v rôznom rozsahu zvýšením úrovne ich samostatnosti a slobody poskytovania služieb. Je stále naliehavejšia potrebané, aby ð existoval dobre fungujúci spoločný trh pre tie služby, ktoré možno poskytovať za trhových podmienok a aby boli za aktuálnych technologických podmienok ï v tomto novom prostredí uspokojené minimálne požiadavky verejného záujmu ð v prípade tých služieb, ktoré sa považujú za prirodzené monopoly ï. ê 550/2004 odôvodnenie 4 na vytvorenie jednotného európskeho neba by sa mali prijať opatrenia zaručujúce bezpečné a efektívne poskytovanie letových navigačných služieb zodpovedajúcich organizácii a využívaniu vzdušného priestoru podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore)[22]. Stanovenie zosúladenej organizácie pre poskytovanie týchto služieb je dôležité, aby sa primerane reagovalo na požiadavky užívateľov vzdušného priestoru a letová prevádzka bola riadená bezpečne a efektívne; ê 551/2004 odôvodnenie 1 Vytvorenie jednotného európskeho neba si vyžaduje harmonizovaný prístup k regulácii organizácie a využitia vzdušného priestoru. ê 551/2004 odôvodnenie 2 (prispôsobené) V správe skupiny na vládnej úrovni o jednotnom európskom nebi z novembra 2000 bol vyjadrený názor, že vzdušný priestor by mal byť navrhnutý, regulovaný a strategicky riadený na európskom základe. ê 551/2004 odôvodnenie 3 (prispôsobené) Oznámenie Komisie o vytvorení jednotného európskeho neba z 30. novembra 2001 vyzýva na štrukturálnu reformu, ktorá umožní vytvoriť jednotné európske nebo prostredníctvom postupne integrovanejšieho spravovania vzdušného priestoru a vývoja nových koncepcií a postupov riadenia letovej prevádzky. ê 551/2004 odôvodnenie 6 Vzdušný priestor je spoločným zdrojom pre všetky kategórie užívateľov a všetci ho musia využívať pružne pri zaručení spravodlivosti a transparentnosti, pričom sa zohľadnia potreby ochrany a obrany členských štátov a ich záväzky v rámci medzinárodných organizácií. ê 551/2004 odôvodnenie 7 Efektívne riadenie vzdušného priestoru je základom pre zvýšenie kapacity systému letových prevádzkových služieb pre optimálne uspokojovanie požiadaviek rôznych užívateľov a dosahovanie najpružnejšieho využívania vzdušného priestoru. ê 552/2004 odôvodnenie 1 na vytvorenie jednotného európskeho neba by sa mali prijať opatrenia vo vzťahu k systémom, komponentom a prislúchajúcim postupom s cieľom zabezpečiť interoperabilitu siete manažmentu letovej prevádzky v Európe (EATMN) zhodnú s poskytovaním letových navigačných služieb podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb)[23] a organizáciou a využívaním vzdušného priestoru podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore)[24]; ê 552/2004 odôvodnenie 2 (prispôsobené) správa skupiny na vládnej úrovni o jednotnom európskom nebi potvrdila potrebu vytvorenia technického predpisu na základe „nového prístupu“, v súlade s rezolúciou Rady zo 7. mája 1985 o novom prístupe k technickému zosúladeniu a normám[25], v ktorom budú základné požiadavky, pravidlá a normy vzájomne sa doplňujúce a konzistentné; ê 552/2004 odôvodnenie 4 (prispôsobené) správa skupiny na vládnej úrovni potvrdila, že hoci sa v priebehu posledných rokov dosiahol pokrok v homogénnej prevádzke EATMN, situácia zostáva neuspokojivá, pretože integrácia medzi národnými systémami manažmentu letovej prevádzky je na nízkej úrovni a nové koncepcie prevádzky a technológie, potrebné na doplnenie dodatočne požadovanej kapacity, sa zavádzajú pomaly; ê 552/2004 odôvodnenie 5 výsledkom zvýšenia úrovne integrácie na úrovni spoločenstva by bola lepšia efektívnosť a nižšie náklady systému obstarávania a údržby a zlepšená prevádzková koordinácia; ê 552/2004 odôvodnenie 6 prevaha národných technických špecifikácií používaných pri obstarávaní viedla k fragmentácii trhu systémov a neuľahčila priemyselnú spoluprácu na úrovni spoločenstva; keďže tým je obzvlášť postihnutý priemysel, pretože musí značne prispôsobovať svoje výrobky každému národnému trhu; keďže táto prax zbytočne sťažuje vývoj a realizáciu nových technológií a spomaľuje zavádzanie nových prevádzkových koncepcií, ktoré sa vyžadujú na zvýšenie kapacity; ê 549/2004 odôvodnenie 8 Z týchto všetkých dôvodov a vzhľadom na rozšírenie jednotného európskeho neba o značný počet európskych štátov, spoločenstvo by malo pri zohľadnení vývoja v Eurocontrole, stanoviť spoločné ciele a akčný program na mobilizáciu úsilia spoločenstva, členských štátov a rôznych hospodárskych účastníkov, aby sa vytvoril integrovanejšie prevádzkovaný vzdušný priestor: jednotné európske nebo. ê 549/2004 odôvodnenie 24 Nakoľko ciele tohto nariadenia, najmä vytvorenie jednotného európskeho neba, nemôžu byť dostatočne dosiahnuté členskými štátmi z dôvodu nadnárodného charakteru tohoto snaženia, a preto môžu byť lepšie dosiahnuté na úrovni spoločenstva, pričom umožnia použitie podrobných vykonávacích predpisov, ktoré budú zohľadňovať špecifické miestne podmienky, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity stanoveným v článku 5 zmluvy; v súlade s princípom proporcionality stanoveným v uvedenom článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. ê 549/2004 odôvodnenie 9 Keď členské štáty prijmú opatrenie na zabezpečenie splnenia požiadaviek spoločenstva, orgány vykonávajúce overovanie ich splnenia by mali byť dostatočne nezávislé od poskytovateľov letových navigačných služieb. ê 549/2004 odôvodnenie 10 Letové navigačné služby, najmä letové prevádzkové služby, ktoré sú porovnateľné s verejnými orgánmi, si vyžadujú funkčné a štrukturálne oddelenie a sú organizované podľa veľmi odlišných právnych foriem v rôznych členských štátoch. ê 549/2004 odôvodnenie 11 Keď sa vyžadujú nezávislé audity, ktoré sa týkajú poskytovateľov letových navigačných služieb, inšpekcie vykonávané oficiálnymi audítorskými orgánmi členských štátov, v ktorých sú také služby poskytované správnymi orgánmi alebo verejným orgánom, za predpokladu dozoru vyššie uvedených orgánov, by sa mali uznávať ako nezávislé audity bez ohľadu na to, či sa vypracované auditné správy uverejnia alebo nie. ê 1070/2009 odôvodnenie 9 (10) Aby sa zaistil konzistentný a dôkladný dohľad nad poskytovaním služieb v celej Európe, národné dozorné orgány by mali mať zaručenú dostatočnú nezávislosť a zdroje. Táto nezávislosť by uvedeným orgánom nemala brániť v tom, aby vykonávali svoje úlohy v administratívnom rámci. ê 1070/2009 odôvodnenie 10 (11) Národné dozorné orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri implementáciivykonávaní jednotného európskeho neba, a preto by Komisia mala uľahčovať ich vzájomnú spoluprácu s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a rozvoj spoločného prístupu, a to aj prostredníctvom posilnenej spolupráce na regionálnej úrovni. Táto spolupráca by sa mala uskutočňovať na pravidelnom základe. ê 550/2004 odôvodnenie 6 členské štáty sú zodpovedné za monitorovanie bezpečného a efektívneho poskytovania letových navigačných služieb a za kontrolu zhody poskytovateľov letových navigačných služieb so spoločnými požiadavkami ustanovenými na úrovni spoločenstva; ê 550/2004 odôvodnenie 7 členským štátom by malo byť povolené, aby poverili uznané organizácie, ktoré majú technické skúsenosti, overovaním plnenia spoločných požiadaviek ustanovených na území spoločenstva poskytovateľmi letových navigačných služieb; ê 549/2004 odôvodnenie 20 Sankcie ustanovené pri porušeniach tohto nariadenia a opatrení uvedených v článku 3 by mali byť účinné, primerané a odradzujúce bez toho, aby bola znížená bezpečnosť. ê 549/2004 odôvodnenie 17 Sociálni partneri by mali byť vhodným spôsobom informovaní a mali by sa s nimi konzultovať všetky opatrenia, ktoré majú závažné sociálne dosahy; malo by sa konzultovať aj s výborom pre medziodvetvový dialóg zriadeným podľa rozhodnutia Komisie 1998/500/ES z 20. mája 1998 o zriadení Výborov pre medziodvetvový dialóg na podporu dialógu medzi sociálnymi partnermi na európskej úrovni[26]. ê 1070/2009 odôvodnenie 11 (prispôsobené) (12) Sociálni partneri by mali byť lepšie informovaní a všetky opatrenia, ktoré majú podstatné sociálne dôsledky, by sa s nimi mali prekonzultovať. Na úrovni Spoločenstva Ö Únie Õ by sa malo konzultovať aj s výborom pre medziodvetvový dialóg zriadeným podľa rozhodnutia Komisie 98/500/ES[27]. ê 550/2004 odôvodnenie 11 podmienky pripojené k osvedčeniam by mali mať objektívne opodstatnenie a mali by byť nediskriminačné, primerané, transparentné a zlučiteľné s príslušnými medzinárodnými normami; ê 550/2004 odôvodnenie 2 (prispôsobené) správa skupiny na vládnej úrovni o jednotnom európskom nebi z novembra 2000 potvrdila potrebu pravidiel na úrovni spoločenstva na rozlíšenie medzi reguláciou a poskytovaním služby a na zavedenie systému osvedčovania zameraného na ochranu požiadaviek verejného záujmu, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť a na zlepšenie mechanizmu spoplatňovania; ê 550/2004 odôvodnenie 10 pri súčasnej záruke kontinuity poskytovania služby by sa mal vytvoriť spoločný systém osvedčovania poskytovateľov letových navigačných služieb, ktorý vytvára prostriedky pre definovanie práv a povinností týchto poskytovateľov a pre pravidelné monitorovanie plnenia týchto požiadaviek; ê 550/2004 odôvodnenie 12 členské štáty by si mali vzájomne uznávať osvedčenia, aby poskytovatelia letových navigačných služieb mohli poskytovať služby v členskom štáte inom ako je krajina, v ktorej získali svoje osvedčenia, v rozsahu požiadaviek bezpečnosti; ê 550/2004 odôvodnenie 14 na uľahčenie bezpečného vykonávania letovej prevádzky cez hranice členských štátov, v záujme užívateľov vzdušného priestoru a ich cestujúcich, by mal systém osvedčovania zabezpečiť rámec, ktorý členským štátom umožní určiť poskytovateľov letových prevádzkových služieb bez ohľadu na to, kde dostali osvedčenie; ê 550/2004 odôvodnenie 5 poskytovanie letových prevádzkových služieb podľa tohto nariadenia je spojené s výkonom právomocí verejného orgánu, ktorý nemá hospodársky charakter oprávňujúci uplatňovanie pravidiel zmluvy o hospodárskej súťaži; ê 550/2004 odôvodnenie 13 ðnový (13) Pposkytovanie spojovacích, navigačných a prehľadovýchsledovacích služieb, ako aj ð meteorologických a ï leteckých informačných služieb by malo byť organizované podľa trhových podmienok, pričom sa zohľadnia špecifické črty sa malo organizovať podľa trhových podmienok pri zohľadnení špecifických čŕt takýchto služieb a zachovaníie vysokej úrovne bezpečnosti.; ê 550/2004 odôvodnenie 15 na základe svojej analýzy úvah o bezpečnosti, by členské štáty mali mať možnosť určiť jedného alebo niekoľkých poskytovateľov meteorologických služieb vzťahujúcich sa na celý vzdušný priestor alebo na jeho časť, za ktorý sú zodpovedné, bez potreby vypísania verejnej súťaže; ê 550/2004 odôvodnenie 19 podmienky spoplatnenia užívateľov vzdušného priestoru by mali byť spravodlivé a transparentné; ê 550/2004 odôvodnenie 20 užívateľské poplatky by mali slúžiť na úhradu zariadení a služieb zabezpečovaných poskytovateľmi letových navigačných služieb a členskými štátmi. Úroveň užívateľských poplatkov by mala byť primeraná nákladom, s ohľadom na ciele bezpečnosti a hospodárskej efektívnosti; ê 550/2004 odôvodnenie 21 (14) Ppri poskytovaní rovnocenných leteckových navigačných služieb by nemali byť používatelia vzdušného priestoru diskriminovaní; ê 550/2004 odôvodnenie 22 poskytovatelia letovej navigačnej služby ponúkajú určité zariadenia a služby priamo sa vzťahujúce k prevádzke lietadla, náklady ktorých by mali byť hradené podľa princípu „platí užívateľ“, takže užívatelia vzdušného priestoru by mali hradiť náklady, ktoré generujú na mieste použitia alebo čo možno najbližšie k nemu; ê 550/2004 odôvodnenie 23 je dôležité zabezpečiť transparentnosť nákladov, ktoré vznikajú v súvislosti s týmito zariadeniami a službami. Preto akákoľvek zmena systému alebo úrovne poplatkov by mala byť užívateľom vzdušného priestoru vysvetlená. Tieto poplatky alebo investície navrhnuté poskytovateľmi letových navigačných služieb by mali byť vysvetlené ako časť výmeny informácií medzi ich riadiacimi orgánmi a užívateľmi vzdušného priestoru; ê 550/2004 odôvodnenie 24 by mala existovať možnosť prispôsobovania poplatkov, ktorá prispeje k maximalizácii kapacity celého systému; finančné stimuly môžu byť užitočnou cestou na zrýchlenie zavedenia pozemného alebo palubného vybavenia, ktoré zvyšuje kapacitu, na náhradu za vysoký výkon a na kompenzáciu nepohodlia pri voľbe nevýhodnejšej trate; ê 550/2004 odôvodnenie 25 v súvislosti s týmito príjmami, ktoré sú potrebné na dosiahnutie primeranej návratnosti investícií a v priamom vzájomnom vzťahu s úsporami vyplývajúcimi zo zvýšenia efektívnosti, by Komisia mala preskúmať možnosť vytvorenia rezervy zameranej na zníženie dopadu nepredvídaného zvýšenia poplatkov pre užívateľov vzdušného priestoru v čase zníženia prevádzky; ê 550/2004 odôvodnenie 26 Komisia by mala preskúmať uskutočniteľnosť zriadenia dočasnej finančnej pomoci pre opatrenia na zvýšenie kapacity európskeho systému riadenia letovej prevádzky ako celku; ê 1070/2009 odôvodnenie 7 (prispôsobené) (15) Koncepcia spoločných projektov zameraných na pomoc používateľom vzdušného priestoru a/alebo poskytovateľom letových navigačných služieb v záujme zlepšovania spoločnej infraštruktúry letovej navigácie, poskytovania letových navigačných služieb a využívania vzdušného priestoru, najmä projektov, ktoré by mohli byť potrebné na vykonávanie základného plánu ATM Ö schváleného rozhodnutím Komisie 2009/320/ES[28] v súlade s článkom 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 219/2007Õ , by nemala ohroziť už skôr jestvujúce projekty, o ktorých rozhodol jeden alebo viaceré členské štáty s podobnými cieľmi. Ustanovenia o financovaní realizácie spoločných projektov by nemali stanovovať spôsob, akým sa tieto spoločné projekty zostavia. Komisia môže navrhnúť, aby sa na podporu spoločných projektov, najmä na urýchlenie realizácie programu SESAR, mohli v rámci viacročného finančného rámca použiť finančné zdroje, ako sú prostriedky určené na transeurópske siete alebo na financovanie Európskej investičnej banky. Bez toho, aby bol dotknutý prístup k uvedeným zdrojom, členské štáty by mali mať možnosť slobodne rozhodnúť, ako sa majú použiť príjmy z obchodovania s emisnými kvótami v sektore leteckej dopravy formou aukcie v rámci schémy obchodovania s emisiami, a v tejto súvislosti zvážiť, či by sa časť takýchto príjmov nemohla využiť na financovanie spoločných projektov na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru. ê 550/2004 odôvodnenie 27 zavedenie a uloženie poplatkov užívateľom vzdušného priestoru by mala Komisia pravidelne preverovať v spolupráci s Eurocontrolom, národnými dozornými orgánmi a užívateľmi vzdušného priestoru; ê 551/2004 odôvodnenie 8 Aktivity Eurocontrolu dokazujú, že sieť tratí a štruktúra vzdušného priestoru sa nemôže skutočne rozvíjať v izolácii, pretože každý jednotlivý členský štát je integrálnym prvkom siete usporiadania letovej prevádzky v Európe (EATMN) vo vnútri, ako aj mimo spoločenstva. ê 551/2004 odôvodnenie 13 Je dôležité dosiahnuť spoločnú, harmonizovanú štruktúru vzdušného priestoru vo vzťahu k tratiam a sektorom, aby bola súčasná a budúca organizácia vzdušného priestoru založená na spoločných princípoch a aby bol vzdušný priestor navrhnutý a spravovaný v súlade s harmonizovanými pravidlami. ònový (16) Koncepcia manažéra siete predstavuje ústredný prvok zlepšenia výkonnosti manažmentu letovej prevádzky na úrovni siete prostredníctvom centralizácie poskytovania niektorých služieb, ktoré sa najlepšie realizujú na úrovni siete. S cieľom uľahčiť riešenie krízy v leteckej doprave by mal manažér siete zabezpečovať koordináciu takejto krízy. (17) Komisia je presvedčená o tom, že bezpečné a efektívne využívanie vzdušného priestoru možno dosiahnuť iba úzkou spoluprácou medzi civilnými a vojenskými používateľmi vzdušného priestoru, predovšetkým na základe koncepcie flexibilného využívania vzdušného priestoru a účinnej civilno-vojenskej koordinácie zriadenej ICAO. Zdôrazňuje význam posilnenia civilno-vojenskej spolupráce medzi civilnými a vojenskými používateľmi vzdušného priestoru. (18) Presné informácie o stave vzdušného priestoru a o konkrétnych situáciách letovej prevádzky, ako aj včasná distribúcia týchto informácií riadiacim v odvetví civilného a vojenského letectva majú priamy vplyv na bezpečnosť a efektívnosť prevádzkových činností. Včasný prístup k aktualizovaným informáciám o stave vzdušného priestoru má zásadný význam pre všetky zainteresované strany, ktoré majú záujem na využívaní štruktúr vzdušného priestoru sprístupnených pri podávaní alebo opätovnom podávaní svojich letových plánov. ê 550/2004 odôvodnenie 16 poskytovatelia letových navigačných služieb by mali vhodnými dohodami zaviesť a udržiavať úzku spoluprácu s vojenskými orgánmi zodpovednými za činnosti, ktoré môžu mať vplyv na všeobecnú letovú prevádzku; ê 550/2004 odôvodnenie 17 účty všetkých poskytovateľov letových navigačných služieb by mali byť maximálne transparentné; ê 550/2004 odôvodnenie 18 zavedenie zosúladených princípov a podmienok pre prístup k prevádzkovým údajom by malo uľahčiť poskytovanie letových navigačných služieb a prevádzku užívateľov vzdušného priestoru a letísk v novom prostredí; ê 551/2004 odôvodnenie 9 Pre všeobecnú letovú prevádzku na trati v hornom vzdušnom priestore by sa mal vytvoriť postupne viac integrovaný prevádzkový vzdušný priestor a podľa toho by sa malo určiť rozhranie medzi horným a spodným vzdušným priestorom. ê 551/2004 odôvodnenie 10 Európska horná letová informačná oblasť [European upper flight information region (EUIR)], zahrňujúca horný vzdušný priestor, za ktorý sú zodpovedané členské štáty v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, by mala uľahčiť spoločné plánovanie a uverejňovanie leteckých informácií, aby boli prekonané regionálne miesta zahltenia letovou prevádzkou. ê 1070/2009 odôvodnenie 30 (prispôsobené) (19) Poskytovanie moderných, úplných, vysokokvalitných a včasných leteckých informácií má významný vplyv na bezpečnosť a na uľahčenie prístupu do vzdušného priestoru Spoločenstva Ö Únie Õ a zvyšuje v ňom slobodu pohybu. Spoločenstvo Ö Únia Õ by maloa zohľadniť základný plán ATM a prevziať iniciatívu pri modernizácii tohto odvetvia v spolupráci s Eurocontrolom Ö manažérom siete Õ a zabezpečiť, aby mali používatelia k týmto údajom prístup prostredníctvom jedného verejného prístupového bodu, ktorý bude poskytovať overené a integrované informácie modernou a pre používateľa zrozumiteľnouoptimálnou formou. ê 551/2004 odôvodnenie 11 Užívatelia vzdušného priestoru čelia nerovným podmienkam prístupu do vzdušného priestoru spoločenstva a slobody pohybu v ňom. Je to kvôli chýbajúcej harmonizácii v klasifikácii vzdušného priestoru. ê 551/2004 odôvodnenie 12 Reštrukturalizácia vzdušného priestoru by mala byť založená na prevádzkových požiadavkách bez ohľadu na existujúce hranice. Spoločné všeobecné princípy pre vytvorenie jednotných funkčných blokov vzdušného priestoru by sa mali vyvíjať v dohode s Eurocontrolom a na základe jeho technického poradenstva. ê 551/2004 odôvodnenie 14 Mala by sa efektívne uplatňovať koncepcia pružného využívania vzdušného priestoru. Je nevyhnutné optimalizovať využitie sektorov vzdušného priestoru, hlavne počas špičky pre všeobecnú letovú prevádzku a vo vzdušnom priestore s vysokou premávkou, spoluprácou medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o využitie týchto sektorov pre vojenské operácie a výcvik. Na tento účel je nevyhnutné rozdeliť vhodné zdroje na účinnú realizáciu koncepcie pružného využívania vzdušného priestoru pri zohľadnení civilné aj vojenské požiadavky. ê 551/2004 odôvodnenie 15 Členské štáty by sa mali snažiť o spoluprácu so susednými členskými štátmi z hľadiska uplatňovania koncepcie pružného využívania vzdušného priestoru cez národné hranice. ê 551/2004 odôvodnenie 16 Rozdiely v organizácii civilno-vojenskej spolupráce v spoločenstve bránia jednotnému a včasnému riadeniu vzdušného priestoru a zavádzaniu zmien. Úspech jednotného európskeho neba závisí na účinnej spolupráci medzi civilnými a vojenskými orgánmi bez toho, aby boli dotknuté výsadné práva a zodpovednosti členských štátov v oblasti obrany. ê 551/2004 odôvodnenie 17 Uplatňovaním spoločných princípov a kritérií by mali byť chránené vojenské operácie a výcvik, kedykoľvek je ohrozené ich bezpečné a efektívne vykonávanie. ê 551/2004 odôvodnenie 18 Mali by sa zaviesť primerané opatrenia na zlepšenie účinnosti riadenia toku letovej prevádzky s cieľom pomôcť existujúcim prevádzkovým stanovištiam vrátane Centrálneho strediska usporiadania toku Eurocontrolu zabezpečiť účinné letové operácie. ê 552/2004 odôvodnenie 10 na doplnenie alebo ďalšie spresnenie základných požiadaviek by sa mali pre systémy vypracovať vykonávacie pravidlá pre interoperabilitu; tieto pravidlá by sa mali vypracovať vždy, keď je to nevyhnutné na uľahčenie koordinovaného zavádzania nových, dohodnutých a schválených koncepcií prevádzky alebo technológií; keďže by sa malo neustále dbať na plnenie týchto pravidiel; keďže tieto pravidlá by mali spočívať na pravidlách a normách vypracovaných medzinárodnými organizáciami ako sú Eurocontrol alebo ICAO; ê 552/2004 odôvodnenie 7 je preto v záujme všetkých, ktorí sú zapojení do manažmentu letovej prevádzky, aby rozvíjali nový partnerský prístup umožňujúci vyvážené zapojenie všetkých strán a stimulujúci tvorivosť a výmenu znalostí, skúseností a preberanie rizík; keďže také partnerstvo by sa malo v spolupráci s priemyslom zamerať na vypracovanie jednotného súboru špecifikácií spoločenstva, ktoré môžu plniť čo najširší rozsah potrieb; ê 552/2004 odôvodnenie 11 vypracovanie a prijatie špecifikácií spoločenstva týkajúcich sa EATMN, jej systémov a komponentov a príslušných postupov je vhodným prostriedkom na stanovenie technických a prevádzkových podmienok potrebných na splnenie základných požiadaviek a relevantných vykonávacích pravidiel pre interoperabilitu; dodržiavanie zverejnených špecifikácií spoločenstva, ktoré ostáva nepovinné, tvorí predpoklad zhody so základnými požiadavkami a relevantnými vykonávacími pravidlami pre interoperabilitu; ê 552/2004 odôvodnenie 12 špecifikácie spoločenstva by mali vypracovať európske normalizačné orgány v spojení s Európskou organizáciou pre zariadenia civilného letectva (Eurocae) a Eurocontrolom, v súlade so všeobecnými normalizačnými postupmi spoločenstva; ê 552/2004 odôvodnenie 13 postupy, ktorými sa riadi posudzovanie zhody alebo vhodnosti na používanie komponentov by mali byť založené na používaní modulov podľa rozhodnutia Rady 93/465/EHS z 22. júla 1993 o moduloch používaných v technických zosúladených smerniciach pre rozličné fázy postupov posudzovania zhody a pravidlá pre umiestňovanie a používanie označenia CE — zhody[29]; keďže pokiaľ je to nevyhnutné, mali by sa tieto moduly rozšíriť tak, aby pokrývali špecifické požiadavky príslušných priemyselných odvetví; ê 552/2004 odôvodnenie 14 príslušný trh je malý a pozostáva zo systémov a komponentov používaných skoro výlučne na účely manažmentu letovej prevádzky, a nie sú určené pre širšiu verejnosť; keďže umiestnenie značky CE na komponenty by bolo preto neprimerané, pretože vyhlásenie výrobcov o zhode na základe posúdenia zhody a/alebo vhodnosti na používanie je dostatočné; to by nemalo mať vplyv na povinnosť výrobcov pripevniť značku CE na určité časti, aby osvedčili ich zhodu s inými právnymi predpismi spoločenstva, ktoré sa na ne vzťahujú; ê 552/2004 odôvodnenie 15 uvedenie systémov manažmentu letovej prevádzky do poskytovania služieb by malo podliehať overeniu zhody so základnými požiadavkami a relevantnými vykonávacími pravidlami pre interoperabilitu; keďže použitie špecifikácií spoločenstva tvorí predpoklad zhody so základnými požiadavkami a relevantnými vykonávacími pravidlami pre interoperabilitu; ê 552/2004 odôvodnenie 16 plné uplatnenie tohto nariadenia by malo byť sprevádzané prechodnou stratégiou určenou na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia, pričom by sa nemali vytvárať žiadne neoprávnené prekážky zachovania existujúcej infraštruktúry z hľadiska nákladov a prínosov; ê 549/2004 odôvodnenie 7 Vzdušný priestor predstavuje limitovaný zdroj, ktorého optimálne a efektívne využívanie bude možné len vtedy, keď sa zohľadnia požiadavky všetkých užívateľov, a keď sa bude rešpektovať v celom procese vývoja zodpovedajúci rozhodovací proces a realizácia jednotného európskeho neba, vrátane Výboru pre jednotné nebo. ê 549/2004 odôvodnenie 25 Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[30]. ê 549/2004 odôvodnenie 26 (prispôsobené) Článok 8 ods. 2 štandardného rokovacieho poriadku pre výbory[31] zriadené na základe uplatňovania článku 7 ods. 1 rozhodnutia 1999/468/ES poskytuje štandardnú úpravu, podľa ktorej sa predseda výboru môže rozhodnúť, že vyzve tretie strany, aby sa zúčastnili zasadania daného výboru; v prípade potreby predseda výboru pre jednotné európske nebo by mal vyzvať zástupcov Eurocontrolu, aby sa zúčastnili zasadaní ako pozorovatelia alebo experti, ê 549/2004 odôvodnenie 18 Zúčastnení, ako poskytovatelia letovej navigačnej služby, užívatelia vzdušného priestoru, letiská, výrobný priemysel a zastupiteľské orgány odborných pracovníkov by mali mať možnosť radiť Komisii pri technických aspektoch zavádzania jednotného európskeho neba. ê 549/2004 odôvodnenie 12 Je žiaduce rozšíriť jednotné európske nebo na tretie krajiny v Európe buď v rámci účasti spoločenstva na práci Eurocontrolu po pristúpení spoločenstva k Eurocontrolu, alebo prostredníctvom dohôd spoločenstva uzavretých s týmito tretími štátmi. ê 549/2004 odôvodnenie 13 Pristúpenie spoločenstva k Eurocontrolu je významným prvkom pri vytváraní paneurópskeho vzdušného priestoru. ê 549/2004 odôvodnenie 14 V procese vytvárania jednotného európskeho neba by spoločenstvo malo, tam kde je to vhodné, rozvíjať v najvyššej miere spoluprácu s Eurocontrolom, aby boli zabezpečené regulačné súčinné efekty a jednotné prístupy, a aby sa zabránilo akejkoľvek duplicite medzi oboma stranami. ê 549/2004 odôvodnenie 15 (prispôsobené) V súlade so závermi skupiny na vládnej úrovni je Eurocontrol orgán, ktorý má primeranú odbornosť na podporovanie spoločenstva v jeho úlohe regulátora; podľa toho by sa mali vypracovať vykonávacie pravidlá pre záležitosti, ktoré spadajú do rozsahu úloh Eurocontrolu na základe mandátov pridelených tejto organizácii, s výhradou dodržania podmienok, ktoré treba zahrnúť do rámca spolupráce medzi Komisiou a Eurocontrolom. ê 549/2004 odôvodnenie 16 Vypracovanie opatrení potrebných na vytvorenie jednotného európskeho neba vyžaduje rozsiahle konzultácie hospodárskych a sociálnych účastníkov. ê 550/2004 odôvodnenie 8 homogénna prevádzka systému leteckej dopravy si tiež vyžaduje jednotné bezpečnostné normy na vysokej úrovni pre poskytovateľov letových navigačných služieb; ê 550/2004 odôvodnenie 9 by sa mali zaviesť opatrenia na zosúladenie systémov osvedčovania riadiacich letovej prevádzky, aby sa zvýšila ich dostupnosť a podporilo sa vzájomné uznávanie preukazov spôsobilosti; ê 550/2004 odôvodnenie 28 vzhľadom k osobitnej citlivosti informácií týkajúcich sa poskytovateľov letových navigačných služieb, by národné dozorné orgány nemali sprístupniť informácie patriace pod záväzky profesionálneho tajomstva, aby to nepoškodilo organizáciu systému monitorovania a zverejňovania výkonov týchto poskytovateľov, ê 549/2004 odôvodnenie 19 Výkon systému letových navigačných služieb ako celku na európskej úrovni by sa mal pravidelne posudzovať s patričným zreteľom na udržanie vysokej úrovne bezpečnosti, kontrolu účinnosti prijatých opatrení a návrhy ďalších opatrení. ê 549/2004 odôvodnenie 21 Dosah opatrení prijatých na účely uplatňovania tohto nariadenia by sa mal hodnotiť na základe správ, ktoré ma pravidelne predkladať Komisia. ê 551/2004 odôvodnenie 19 Je žiaduce uvažovať o rozšírení koncepcií platných pre horný vzdušný priestor na spodný vzdušný priestor, v súlade s časovým plánom a príslušnými štúdiami, ê 549/2004 odôvodnenie 22 Toto nariadenie nemá vplyv na právomoci členských štátov, ktoré sa týkajú prijatia ustanovení vo vzťahu k organizácii ich ozbrojených síl; na základe týchto právomocí môžu členské štáty prijať opatrenia na zabezpečenie dostatočného vzdušného priestoru na účely vzdelávania a výcviku svojich ozbrojených síl; preto by sa mala ustanoviť ochranná doložka, ktorá by umožnila uplatňovanie takých právomocí. ê 552/2004 odôvodnenie 19 (prispôsobené) z dôvodov právnej istoty je dôležité zabezpečiť, aby zostal v platnosti nezmenený obsah určitých ustanovení právnych predpisov spoločenstva prijatých na základe smernice 93/65/EHS. Prijatie vykonávacích pravidiel zodpovedajúcich týmto ustanoveniam, si bude vyžadovať určitý čas, ê 552/2004 odôvodnenie 18 (prispôsobené) smernica Rady 93/65/EHS z 19. júla 1993 o definovaní a používaní kompatibilných technických špecifikácií pri obstarávaní zariadení a systémov manažmentu letovej prevádzky[32] sa obmedzuje na povinnosti obstarávateľských subjektov; keďže toto nariadenie je rozsiahlejšie v tom, že adresuje povinnosti pre všetkých zúčastnených, vrátane poskytovateľov letových navigačných služieb, užívateľov vzdušného priestoru, priemyslu a letísk a zabezpečuje predpisy použiteľné pre všetkých, ako aj pre prijatie špecifikácií spoločenstva, ktoré aj keď sú nepovinné, tvoria predpoklad zhody so základnými požiadavkami. Preto smernica 93/65/EHS, smernica Komisie 97/15/ES z 25. marca 1997 prijímajúca normy Eurocontrol, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/65/EHS o definovaní a používaní zlučiteľných technických špecifikácií pri obstarávaní zariadení a systémov manažmentu letovej prevádzky[33] a nariadenie Komisie (ES) č. 2082/2000 zo 6. septembra 2000, ktorým sa prijímajú technické normy Eurocontrolu a mení a dopĺňa smernica 97/15/ES[34] a (ES) 980/2002 zo 4. júna 2002, ktorými sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2082/2000 by sa mali po prechodnom období zrušiť; ê 552/2004 odôvodnenie 8 cieľom spoločenstva je vnútorný trh, a preto opatrenia prijaté v rámci tohto nariadenia by mali prispieť k jeho postupnému rozvoju v tomto sektore; ê 552/2004 odôvodnenie 9 je preto vhodné určiť základné požiadavky, ktoré by sa mali uplatňovať na sieť manažmentu letovej prevádzky v Európe, jej systémy, prvky a príslušné postupy; ê 552/2004 odôvodnenie 17 v rámci príslušných právnych predpisov spoločenstva by sa mala zohľadniť potreba zabezpečenia: – zosúladených podmienok z hľadiska dostupnosti a účinného využívania rádiového spektra potrebného na realizáciu jednotného európskeho neba, vrátane aspektov elektromagnetickej kompatibility, – ochrany služieb kritických z hľadiska bezpečnosti života pred škodlivým vplyvom, – účinného a primeraného využívania frekvencií pridelených a spravovaných výlučne sektorom letectva; ònový (20) S cieľom zohľadniť zmeny zavedené v nariadeniach (ES) č. 1108/2009 a (ES) č. 1070/2009 je nevyhnutné, aby sa v súlade s článkom 65a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva[35] zosúladil obsah tohto nariadenia s obsahom nariadenia (ES) č. 216/2008. (21) Ďalej by sa technické podrobnosti v nariadeniach (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 schválené v rokoch 2004 a 2009, ako aj realizované technické opravy mali aktualizovať s cieľom zohľadniť pokrok. (22) Geografický rozsah pôsobnosti tohto nariadenia vzťahujúci sa na región ICAO NAT by sa mal zmeniť, aby sa zohľadnili existujúce a plánované dohody o poskytovaní služieb, ako aj potreba zabezpečiť konzistentné uplatňovanie pravidiel na poskytovateľov leteckých navigačných služieb a používateľov vzdušného priestoru vykonávajúcich činnosť v danej oblasti. (23) Funkcia manažéra siete by sa mala ďalej rozvíjať smerom k partnerstvu pod vedením odvetvia, v súlade s jeho úlohami prevádzkovej organizácie a vzhľadom na pokračujúcu reformu Eurocontrolu. (24) Koncepcia funkčných blokov vzdušného priestoru určených na zlepšenie spolupráce medzi poskytovateľmi letových prevádzkových služieb predstavuje významný nástroj na zvýšenie výkonnosti európskeho systému ATM. Na ďalšie zlepšovanie tohto nástroja by sa funkčné bloky vzdušného priestoru mali viac zameriavať na výkonnosť na základe partnerstiev s odvetvím, pričom odvetviu by sa malo poskytnúť viac slobody na ich úpravu v záujme dosiahnutia a podľa možnosti aj prekonania cieľov výkonnosti. (25) Funkčné bloky vzdušného priestoru by sa mali prevádzkovať flexibilne a mali by spájať poskytovateľov služieb v celej Európe, aby mohli navzájom využívať svoje silné stránky. Táto flexibilita by mala umožniť hľadanie synergií medzi poskytovateľmi bez ohľadu na ich geografickú pozíciu alebo štátnu príslušnosť a podnietiť vznik rôznych formátov poskytovania služieb pri hľadaní zlepšení výkonnosti. (26) Na zvýšenie orientácie poskytovateľov leteckých navigačných služieb na zákazníka a na zvýšenie možnosti používateľov vzdušného priestoru ovplyvňovať rozhodnutia, ktoré sa ich dotýkajú, by sa mala zefektívniť konzultácia so zainteresovanými stranami a ich účasť na hlavných rozhodnutiach o prevádzke poskytovateľov leteckých navigačných služieb. (27) Systém výkonnosti predstavuje ústredný nástroj ekonomickej regulácie ATM, a preto by sa mala zachovávať a podľa možnosti aj zvyšovať kvalita a nezávislosť jeho rozhodnutí. (28) S cieľom vziať do úvahy technický alebo prevádzkový vývoj, najmä prostredníctvom zmeny príloh alebo doplnením ustanovení o manažmente siete a systéme výkonnosti, by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Obsah a rozsah pôsobnosti každého takéhoto delegovania je podrobne stanovený v príslušných článkoch. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce realizovala primerané konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (29) Komisia by pri dopĺňaní zoznamu služieb manažmentu siete mala uskutočniť riadne konzultácie so zainteresovanými subjektmi odvetvia. (30) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky implementácie tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu, najmä so zreteľom na výkon právomocí zo strany národných dozorných orgánov, poskytovanie podporných služieb na výlučnom základe zo strany poskytovateľa služieb alebo ich zoskupeniami, nápravné opatrenia na zabezpečenie súladu s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie a súvisiacimi miestnymi cieľmi, preskúmanie súladu vo vzťahu k systému spoplatňovania, riadiacu štruktúru a schvaľovanie spoločných projektov pre sieťové funkcie, funkčné bloky vzdušného priestoru, spôsoby účasti zainteresovaných strán na hlavných rozhodnutiach o prevádzke poskytovateľov leteckých navigačných služieb, prístup k údajom a ich ochranu, elektronické letecké informácie či na technický rozvoj a interoperabilitu manažmentu letovej prevádzky. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[36]. (31) V súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011 by sa v prípade vykonávacích aktov prijatých na základe tohto nariadenia mal použiť postup preskúmania pre prijímanie vykonávacích aktov so všeobecným rozsahom pôsobnosti. (32) Konzultačný postup by sa mal použiť pri prijímaní vykonávacích aktov s individuálnym rozsahom pôsobnosti. ê 549/2004 odôvodnenie 20 (prispôsobené) (33) Sankcie ustanovené pri porušeniach tohto nariadenia a opatrení uvedených v článku 3 by mali byť účinné, primerané a odradzujúce bez toho, aby bola znížená bezpečnosť. ònový (34) Obstarávanie podporných služieb by sa malo realizovať podľa potreby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[37] a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb[38]. Zohľadniť by sa mali aj usmernenia stanovené vo výkladovom oznámení Komisie 2006/C179/02 o právnych predpisoch Spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia smerníc o verejnom obstarávaní[39] alebo sa na ne nevzťahujú v plnom rozsahu. ê 1070/2009 odôvodnenie 42 (35) Ministerským vyhlásením o letisku Gibraltár, ktoré vzišlo z prvého stretnutia ministrov fóra pre dialóg o Gibraltári, ktoré sa konalo 18. septembra 2006 v Cordóbe (ďalej len „ministerské vyhlásenie“), sa nahradí spoločné vyhlásenie o letisku Gibraltár z 2. decembra 1987 z Londýna, pričom splnenie všetkých požiadaviek uvedeného vyhlásenia sa bude považovať za splnenie požiadaviek vyhlásenia z roku 1987. ê 1070/2009 odôvodnenie 43 (36) Toto nariadenie sa v rámci ministerského vyhlásenia a na jeho základe v plnom rozsahu uplatňuje na letisko Gibraltár. Bez toho, aby tým bolo dotknuté ministerské vyhlásenie dotknuté, jeho uplatnenie na letisko Gibraltár a všetky opatrenia súvisiace s jeho uplatňovaním musia byť v plnom súlade s uvedeným vyhlásením a s opatreniami, ktoré sú v ňom uvedené. ê 549/2004 odôvodnenie 24 (prispôsobené) (37) KeďžeNakoľko ciele tohto nariadenia, najmä vytvorenie Ö implementácia Õ jednotného európskeho neba, nemôžu byť dostatočne dosiahnuté členskými štátmi z dôvodu nadnárodného charakteru tohoto snaženia, a preto môžu byť lepšie dosiahnuté na úrovni spoločenstva Ö Únie Õ , pričom umožnia použitie podrobných vykonávacích predpisov, ktoré budú zohľadňovať špecifické miestne podmienky spoločenstvo Ö Únia Õ môže prijať opatrenia v súlade so zásadouprincípom subsidiarity stanovenouým v článku 5 Zzmluvy Ö o Európskej únii Õ.; Vv súlade so zásadouprincípom proporcionality stanovenouým v uvedenom článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,. ê 552/2004 PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA ê 1070/2009 článok 1 ods. 1 (prispôsobené) ðnový Článok 1 Cieľ Ö Predmet Õ a rozsah pôsobnosti 1. ðTýmto nariadením sa stanovujú pravidlá pre vytvorenie a riadne fungovanie ï Cieľom iniciatívy jednotného európskeho neba je posilniť Ö s cieľom zabezpečiť Õ súčasné bezpečnostné normy v letovej prevádzke, prispieť k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy a zlepšiť celkovú výkonnosť systému manažmenturiadenia letovej prevádzky (ATM – Air Traffic Management) a leteckových navigačných služieb (ANS – Air Navigation Services) pre všeobecnú letovú prevádzku v Európe s cieľom splniť požiadavky všetkých používateľov vzdušného priestoru. Toto jJednotné európske nebo zahŕňa súvislú celoeurópsku sieť tratí, ð integrovaný prevádzkový vzdušný priestor, ï systémy riadenia siete a manažmenturiadenia letovej prevádzky, ktoré sú založené len na bezpečnosti, efektívnostiúčinnosti a technických aspektoch ð interoperabilite ï v prospech všetkých používateľov vzdušného priestoru. Na tento cieľ stanovuje toto nariadenie harmonizovaný regulačný rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba. ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 (prispôsobené) 2. Uplatňovanie tohto nariadenia a opatrení uvedených v článku 3 nemá vplyv na suverenitu členských štátov nad ich vzdušným priestorom a na požiadavky členských štátov, ktoré sa týkajú verejného poriadku, verejnej bezpečnostnej ochrany a záležitostí obrany, ako je stanovené v článku 35 13. Toto nariadenie a opatrenia uvedené v článku 3 sa nevzťahujú Ö sa nevzťahuje Õ na vojenské operácie a výcvik. ê 1070/2009 článok 1 ods. 3 (prispôsobené) 3. Uplatňovaním tohto nariadenia a opatrení uvedených v článku 3 nie sú dotknuté práva a povinnosti členských štátov podľa Chicagskeého dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944 (ďalej len „Chicagskyý dohovor“). V tomto kontexte je ďalším cieľom Ö cieľom Õ tohto nariadenia Ö pomáhať Õ v oblastiach svojej pôsobnosti pomáhať členským štátom pri plnení ich záväzkov vyplývajúcich z Chicagskeého dohovoru tým, že sa vytvorí základ pre spoločný výklad a jednotné vykonávanie jeho ustanovení a zabezpečí sa, aby sa tieto ustanovenia náležite zohľadnili v tomto nariadení a v jeho vykonávacích predpisoch. ê 550/2004 KAPITOLA I VŠEOBECNE Článok 1 Pôsobnosť a cieľ 1. V rozsahu pôsobnosti rámcového nariadenia sa toto nariadenie vzťahuje na poskytovanie letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi. Cieľom tohto nariadenia je ustanoviť spoločné požiadavky pre bezpečné a efektívne poskytovanie letových navigačných služieb v spoločenstve. 2. Toto nariadenie sa vzťahuje na poskytovanie letových navigačných služieb pre všeobecnú letovú prevádzku v súlade a v rozsahu rámcového nariadenia. ê 551/2004 KAPITOLA I VŠEOBECNE Článok 1 Cieľ a pôsobnosť 1. V rozsahu pôsobnosti rámcového nariadenia sa toto nariadenie vzťahuje na organizáciu a využívanie vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi. Cieľom tohto nariadenia je podporiť koncepciu postupne integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie, ktoré zabezpečia účinné a bezpečné vykonávanie riadenia letovej prevádzky. 2. Využívanie vzdušného priestoru bude podporovať prevádzku letových navigačných služieb ako súdržného a jednotného celku v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb)[40]. ê551/2004 (prispôsobené) ðnový 43. Bez toho aby bol dotknutý článok 10, tToto nariadenie sa vzťahuje na vzdušný priestor v oblastiach ICAO EUR, a AFI ð a NAT ï, v ktorom sú členské štáty zodpovedné za poskytovanie letových prevádzkových služieb v súlade s Ö týmto Õ nariadenímo poskytovanie služieb. Členské štáty môžu toto nariadenie uplatňovať aj na vzdušný priestor, za ktorý sú zodpovedné v iných oblastiach ICAO pod podmienkou, že o tom informujú Komisiu a ostatné členské štáty. ê 551/2004 4. Letové informačné oblasti, ktoré sa nachádzajú vo vzdušnom priestore, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie. ê 1070/2009 článok 1 ods. 1 54. Rozumie sa, že uplatňovaním tohto nariadenia na letisko Gibraltár nie je dotknuté príslušné právne postavenie Španielskeho kráľovstva a Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska vzhľadom na spor týkajúci sa suverenity nad územím, nav ktorom sa letisko nachádza. ê 552/2004 Článok 1 Cieľ a pôsobnosť 1. V rozsahu pôsobnosti rámcového nariadenia sa toto nariadenie vzťahuje na interoperabilitu EATMN. 2. Toto nariadenie sa vzťahuje na systémy, ich komponenty a príslušné postupy uvedené v prílohe I. 3. Cieľom toho nariadenia je dosiahnuť interoperabilitu medzi rôznymi systémami, časťami a príslušnými postupmi EATMN, s patričným zreteľom na relevantné medzinárodné pravidlá. Toto nariadenie sa zameriava aj na zabezpečenie koordinovaného a rýchleho zavedenia nových, dohodnutých a schválených koncepcií prevádzok alebo technológií v manažmente letovej prevádzky. ê549/2004 (prispôsobené) Článok 2 DefinícieVymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia a opatrení uvedených v článku 3 sa uplatňujeíia toieto vymedzenie pojmovdefinície: ê 549/2004 ðnový 1. „služba riadenia letovej prevádzky (ATC)“ jeznamená službau poskytovanáú na účely: a) zabránenia zrážke: – medzi lietadlami a – nav prevádzkovejom plochepriestore medzi lietadlom a prekážkami; a b) urýchlenia a zachovania riadneho toku letovej prevádzky; 2. „letisková služba riadenia“ jeznamená službau ATC pre letiskovú prevádzku; 3. „letecká informačná služba“ jeznamená službau zriadenáú v určenej oblasti pokrytia, zodpovednáú za poskytovanie leteckých informácií a údajov, potrebných pre bezpečnosť, pravidelnosť a efektívnosť leteckej navigácie; 4. „leteckové navigačné služby“ súznamenajú letové prevádzkové služby, spojovacie, navigačné a prehľadovévyhľadávacie služby, meteorologické služby pre leteckú navigáciu a letecké informačné služby; 5. „poskytovatelia leteckovýchej navigačnýchej služieby“ súznamenajú akýkoľvek verejný alebo súkromný subjekt poskytujúci leteckové navigačné služby pre všeobecnú letovú prevádzku; 6. „blok vzdušného priestoru“ jeznamená vzdušný priestor stanovených rozmerov v priestore a čase, v ktorom sú poskytované letecké navigačné služby; 7. „riadenie vzdušného priestoru“ jeznamená plánovaciau funkciu ð služba ï s primárnym cieľom maximalizácie využitia dostupného vzdušného priestoru dynamickým prideľovaním času a v určitom čase rozdelenie vzdušného priestoru medzi rôzne kategórie používateľov vzdušného priestoru na základe krátkodobých potrieb; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. a) 8. „používatelia vzdušného priestoru“ sú prevádzkovatelia lietadiel prevádzkovaných vo všeobecnej letovej prevádzke; ê 549/2004 ðnový 9. „manažmentriadenie toku letovej prevádzky“ jeznamená funkciu ð služba ï zriadenáú s cieľom prispieť k bezpečnému, usporiadanému a rýchlemu toku letovej prevádzky tým, že sa zabezpečí využitie kapacity ATC na maximálne možnú mieru, a že objem prepravy bude zodpovedať kapacitám vyhláseným príslušnými poskytovateľmi služieb letovej prevádzky; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. b) ð nový 10. „manažmentriadenie letovej prevádzky (ATM Air Traffic Management)“ je zoskupenie vzdušných a pozemných funkcí ð služeb ï (letové prevádzkové služby, riadenie vzdušného priestoru a manažmentriadenie toku letovej prevádzky) požadovaných na zaručenie bezpečného a efektívneho pohybu lietadla počas všetkých fáz prevádzky; ê 549/2004 11. „letové prevádzkové služby“ súznamenajú rôzne letové informačné služby, pohotovostné služby, letové poradenské služby a služby ATC (oblastná, približovacia a letisková služba riadenia); 12. „oblastná služba riadenia“ jeznamená službau ATC pre riadené lety v bloku vzdušného priestoru; 13. „približovacia služba riadenia“ jeznamená službau ATC pre riadené lety prilietavajúcich a odlietavajúcich lietadiel; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. c) 1413a. „základný plán ATM“ je plán schválený rozhodnutím Rady 2009/320/ES[41] v súlade s článkom 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 219/2007 z 27. februára 2007 o založení spoločného podniku na vývoj novej generácie európskeho systému riadenia letovej prevádzky (SESAR)[42]; ònový 15. „krízová situácia v leteckej doprave“ sú okolnosti, za ktorých je kapacita vzdušného priestoru neobvykle obmedzená v dôsledku významných nepriaznivých poveternostných podmienok alebo nedostupnosti veľkých častí vzdušného priestoru buď z prírodných alebo politických dôvodov; ê 549/2004 1614. „balík služieb“ súznamená dve alebo viac leteckových navigačných služieb; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. d) 1715. „osvedčenie“ je dokument vydaný národným dozorným orgánom v akejkoľvek forme zodpovedajúcej vnútroštátnemu právu, ktorý potvrdzuje, že poskytovateľ leteckovej navigačnej služby spĺňa požiadavky na poskytovanie špecifickej služby; ê 549/2004 1816. „spojovacie služby“ súznamenajú letecké pevné a mobilné služby umožňujúce spojenie zem-zem, vzduch-zem, a vzduch-vzduch na účely ATC; 17. „sieť riadenia letovej prevádzky v Európe“ (EATMN) znamená súbor systémov uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 z 10. marca 2004 o interoperabilite Európskej siete riadenia letovej prevádzky (nariadenie o interoperabilite)[43], ktoré umožňujú poskytovanie letových navigačných služieb v spoločenstve, vrátane rozhraní na hraniciach s tretími krajinami; 18. „koncepcia prevádzky“ znamená kritériá pre prevádzkové využitie EATMN alebo jej časti; 19. „komponentyprvky“ súznamená hmotné objekty ako napr.je hardvér a nehmotné objekty ako napr.je softvér, odna ktorých závisí interoperabilita európskej siete manažmentu letovej prevádzky (EATMN); ònový 20. „vyhlásenie“ je na účely ATM/NS akékoľvek písomné vyjadrenie: - o súlade alebo vhodnosti na používanie systémov a komponentov, ktoré vydáva organizácia zapojená do konštrukčného návrhu, výroby a údržby systémov a komponentov ATM/ANS; - o dodržiavaní príslušných požiadaviek služby alebo systému uvádzaných do prevádzky, ktoré vydáva poskytovateľ služby; - o schopnosti a spôsoboch vykonávania úloh spojených s niektorými letovými informačnými službami ê549/2004 (prispôsobené) 20. „Eurocontrol“ znamená Európsku organizáciu pre bezpečnosť leteckej navigácie založenú Medzinárodným dohovorom týkajúcim sa spolupráce v záujme bezpečnosti letovej navigácie z 13. decembra 1960[44]; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. f) (prispôsobené) 2122. „pružné využívanie vzdušného priestoru“ je koncepcia riadenia vzdušného priestoru uplatňovaná v oblasti Európskej konferencie civilného letectva na základe Príručky riadenia vzdušného priestoru na uplatňovanie koncepcie pružného využívania vzdušného priestoru (Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace) vydanej Ö Európskou organizáciou pre bezpečnosť leteckej prevádzky Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ; ê 549/2004 23. „letová informačná oblasť“ znamená vzdušný priestor stanovených rozmerov, v ktorom sú poskytované letové informačné služby a pohotovostné služby; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. g) 2223a. „letová informačná služba“ je služba poskytovaná na odovzdávanie rád a informácií užitočných na bezpečné a efektívne vykonanie letov; 2323b. „pohotovostná služba“ je služba slúžiaca na informovanie príslušných organizácií o lietadle, v prípade ktorého treba použiť pátracie a záchranné prostriedky, a podľa potreby aj na zabezpečenie pomoci takýmto organizáciám; ê 549/2004 24. „letová hladina“ znamená plochu stáleho atmosférického tlaku, ktorá sa vzťahuje k stanovenému tlakovému údaju 1013,2 hPa a je oddelená od ostatných takých hladín stanovenými tlakovými intervalmi; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. h) 2425. „funkčný blok vzdušného priestoru“ je blok vzdušného priestoru založený na prevádzkových požiadavkách a vytvorený bez ohľadu na štátne hranice, kde je poskytovanie leteckových navigačných služieb a príslušných funkcií určené na základe výkonnosti a optimalizované s cieľom zaviesť v každom funkčnom bloku vzdušného priestoru posilnenú spoluprácu medzi poskytovateľmi leteckových navigačných služieb, alebo v prípade potreby zriadiť integrovaného poskytovateľa; ê549/2004 (prispôsobené) 2526. „všeobecná letová prevádzka“ súznamená všetky pohyby civilných lietadiel, ako aj všetky pohyby štátnych lietadiel (vrátane vojenských, colných a policajných lietadiel), keď sa tieto pohyby uskutočňujú v súlade s postupmi Ö Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) zriadenej Chicagským dohovorom o medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944 Õ ICAO; 27. „ICAO“ znamená Medzinárodnú organizáciu civilného letectva založenú Chicagským dohovorom o medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944; 2628. „interoperabilita“ jeznamená súhrn požadovaných funkčných, technických a prevádzkových vlastností systémov a komponentovprvkov EATMN a postupov pre ich prevádzku, aby bola možná ich bezpečná, plynulá a efektívna prevádzkas cieľom umožniť ich bezpečnú, plynulú a efektívnu prevádzku. Interoperabilita sa dosiahne tým, že systémy a komponentyprvky budú spĺňať základné požiadavky; 2729. „meteorologické služby“ súznamenajú tie zariadenia a služby, ktoré poskytujú lietadlu predpovede počasia, hlásenia o počasí a pozorovania, ako aj iné meteorologické informácie a údaje poskytované štátmi na letecké účely; 2830. „navigačné služby“ súznamenajú tie zariadenia a služby, ktoré poskytujú lietadlu informácie o polohe a čase; 2931. „prevádzkové údaje“ súznamenajú informácie týkajúce sa všetkých letových fáz, ktoré sú potrebné na prijatie prevádzkových rozhodnutí poskytovateľmi leteckových navigačných služieb, používateľmi vzdušného priestoru, prevádzkovateľmi letísk a inými zainteresovanými účastníkmi; 32. „postup“ používaný v súvislosti s nariadením o interoperabilite, znamená štandardnú metódu pre technické alebo prevádzkové použitie systémov, v súvislosti s dohodnutými a platnými koncepciami prevádzky, ktoré si vyžadujú jednotné vykonávanie v EATMN; 3033. „uvedenie do prevádzky“ jeznamená prvé prevádzkové použitie po prvej inštalácii alebo modernizáciivylepšení systému; 3134. „sieť tratí“ jeznamená sieť určených tratí na smerovanie toku všeobecnej letovej prevádzky, ktorá je potrebná pre poskytovanie služieb ATC; 35. „smerovanie“ znamená zvolená trať lietadla, ktorá má byť lietadlom dodržaná počas jeho prevádzky; 36. „plynulá prevádzka“ znamená prevádzku EATMN takým spôsobom, že z hľadiska užívateľa siete funguje tak, ako by bola jedným celkom; ê 549/2004 3238. „prehľadovésledovacie služby“ súznamenajú tie zariadenia a služby, ktoré sa používajú na stanovenie príslušných polôh lietadiel, aby umožnili ich bezpečné rozostupy; 3339. „systém“ jeznamená súbor palubných a pozemných komponentovprvkov, ako aj kozmické zariadenia, ktoré poskytujú podporu leteckovým navigačným službám vo všetkých fázach letu; 3440. „modernizáciavylepšenie“ jeznamená každáú úpravau, ktorá mení prevádzkové charakteristiky systému; ê 1070/2009 článok 1 ods. 2 písm. j) 3541. „cezhraničné služby“ znamenajú každú situáciu, keď leteckové navigačné služby v jednom členskom štáte poskytuje poskytovateľ služieb, ktorému bolo udelené osvedčenie osvedčený v inom členskom štáte. ; ònový 36. „národný dozorný orgán“ znamená vnútroštátny subjekt alebo subjekty, ktoré členský štát poveril úlohami dozoru v súlade s týmto nariadením, a národné príslušné orgány poverené úlohami uvedenými v článku 8b nariadenia (ES) č. 216/2008; 37. „podporné služby“ sú letecké navigačné služby iné ako letové prevádzkové služby, ako aj ďalšie služby a činnosti spojené s poskytovaním leteckých navigačných služieb a slúžiace na ich podporu; 38. „miestne výkonnostné ciele“ sú ciele výkonnosti stanovené členskými štátmi na miestnej úrovni, teda na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, vnútroštátnej úrovni, na úrovni zóny spoplatňovania alebo na úrovni letiska. ê 549/2004 Článok 3 Oblasti činnosti spoločenstva 1. Toto nariadenie stanovuje harmonizovaný regulačný rámec pre vytvorenie jednotného európskeho neba v spojení s: a) nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v Jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore)[46]; b) nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v Jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb)[47] a a c) nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 z 10. marca 2004 o interoperabilite siete riadenia letovej prevádzky v Európe (nariadenie o interoperabilite)[48] a vykonávacími pravidlami prijatými Komisiou na základe tohto nariadenia a nariadení uvedených vyššie. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1 platia s výhradou ustanovení tohto nariadenia. ê 1070/2009 článok 1 ods. 3 (prispôsobené) ðnový KAPITOLA II Ö NÁRODNÉ ORGÁNY Õ Článok 34 Národné dozorné orgány 1. Členské štáty spoločne alebo jednotlivo buď vymenujú, alebo ustanovia orgán alebo orgány zaako svoj národný dozorný orgán, ktorý prevezme úlohy pridelené takémuto orgánu podľa tohto nariadenia a podľa opatrení uvedených v článku 3. 2. Národné dozorné orgány sú ð právne oddelené a ï nezávislé, ð najmä v zmysle organizácie, hierarchie a rozhodovania, od akýchkoľvek ï poskytovateľov leteckových navigačných služieb ð alebo akéhokoľvek súkromného alebo verejného subjektu, ktorý má podiel na činnostiach takýchto poskytovateľov ï . Táto nezávislosť sa dosiahne primeraným oddelením národných dozorných orgánov a týchto poskytovateľov, ktoré sa vykoná aspoň na funkčnej úrovni. ònový 3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, národné dozorné orgány môžu byť z organizačného hľadiska spojené s inými regulačnými orgánmi a/alebo bezpečnostnými orgánmi. 4. Národné dozorné orgány, ktoré v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nie sú právne oddelené od akýchkoľvek poskytovateľov leteckých navigačných služieb alebo akéhokoľvek súkromného alebo verejného subjektu, ktorý má podiel na činnostiach takýchto poskytovateľov, ako sa stanovuje v odseku 2, musia splniť túto požiadavky najneskôr do 1. januára 2020. ê 1070/2009 článok 1 ods. 3 ð nový 35. Národné dozorné orgány vykonávajú svoje právomoci nestranne, nezávisle a transparentne To sa dosiahne uplatňovaním náležitých riadiacich a kontrolných mechanizmov ð Predovšetkým ich organizácia, personálne vybavenie, riadenie a financovanie im musia umožňovať vykonávanie právomocí týmto spôsobom. ï , a to i v rámci správy členského štátu. Nesmie to však brániť národným dozorným orgánom v plnení ich úloh v rámci pravidiel pre organizáciu vnútroštátnych orgánov civilného letectva či akýchkoľvek iných verejných orgánov. ònový 6. Zamestnanci národných dozorných orgánov: a) musia byť prijímaní podľa jasných a transparentných pravidiel, ktoré zaručujú ich nezávislosť, a ak ide o osoby zodpovedné za strategické rozhodnutia, byť menovaní vládnym kabinetom alebo radou ministrov alebo iným verejným orgánom, ktorý priamo nekontroluje poskytovateľov leteckých navigačných služieb, ani ich nevyužíva vo svoj prospech; b) musia byť vyberaní transparentným postupom na základe ich konkrétnych kvalifikácií vrátane primeranej spôsobilosti a príslušných skúseností okrem iného v oblasti auditu, leteckých navigačných služieb a systémov; c) musia konať nezávisle, a to najmä od akýchkoľvek záujmov týkajúcich sa poskytovateľov leteckých navigačných služieb a nesmú žiadať ani prijímať pokyny od vládnych alebo iných verejných či súkromných orgánov pri vykonávaní funkcií národného dozorného orgánu; d) v prípade, že ide o osoby zodpovedné za strategické rozhodnutia, musia každý rok podávať vyhlásenie o záväzkoch a vyhlásenie o záujmoch s uvedením všetkých priamych alebo nepriamych záujmov, ktoré sa môžu považovať za záujmy ovplyvňujúce ich nezávislosť a ktoré môžu ovplyvniť vykonávanie ich funkcií a e) v prípade, že ide o osoby zodpovedné za strategické rozhodnutia, audity alebo iné funkcie priamo spojené s dohľadom nad poskytovateľmi leteckých navigačných služieb alebo s ich výkonnostnými cieľmi, nesmú po pôsobení v národnom dozornom orgáne mať u poskytovateľa leteckých navigačných služieb žiadnu profesijnú pozíciu ani zodpovednosť, a to najmenej počas jedného roka. ê 1070/2009 článok 1 ods. 3 ðnový 74. Členské štáty zabezpečia, aby národné dozorné orgány mali potrebné zdroje a schopnosti na efektívneúčinné a včasné plnenie úloh, ktoré sú im pridelené na základe tohto nariadenia. ðNárodné dozorné orgány majú úplnú právomoc nad prijímaním a riadením zamestnancov na základe vlastných rozpočtových prostriedkov vychádzajúcich okrem iného z traťových odplát stanovených v pomere k úlohám, ktoré má plniť orgán v súlade s článkom 4. ï 85. Členské štáty oznámia Komisii názvy a adresy národných dozorných orgánov, ako aj zmeny týchto údajov a opatrenia prijaté na zabezpečenie zhody s ð týmto článkom ï odsekmi 2, 3 a 4. ònový 9. Komisia stanoví podrobné pravidlá upravujúce spôsoby prijímania a postupov výberu zamestnancov na účely uplatňovania článku 6 ods. a) a b). Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 27 ods. 3. ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 (prispôsobené) Článok 42 Úlohy národných dozorných orgánov 1. Národné dozorné orgány uvedené v článku 3 4 rámcového nariadenia Ö sú poverené najmä týmito úlohami: Õ a) zabezpečia Ö zabezpečenie Õ náležitý dozoru nad uplatňovaním tohto nariadenia, najmä z hľadiska bezpečnej a efektívnej prevádzky poskytovateľov leteckových navigačných služieb, ktorí poskytujú služby vzťahujúce sa na vzdušný priestor, za ktorý je zodpovedný členský štát, ktorý menoval alebo ustanovil príslušný orgán.; ònový b) udeľovanie osvedčení poskytovateľom leteckých navigačných služieb v súlade s článkom 8b nariadenia (ES) č. 216/2008 a dohľad nad uplatňovaním podmienok, za ktorých boli udelené; c) vydávanie preukazov spôsobilosti, kvalifikačných kategórií, doložiek a osvedčení riadiacim letovej prevádzky v súlade s článkom 8c nariadenia (ES) č. 216/2008 a dohľad nad uplatňovaním podmienok, za ktorých boli vydané; d) vypracovanie plánov výkonnosti a monitorovanie ich plnenia v súlade s článkom 11; e) monitorovanie vykonávania systému spoplatňovania v súlade s článkami 12 a 13; f) schvaľovanie podmienok prístupu k prevádzkovým údajom v súlade s článkom 22; a g) vykonávanie dozoru nad vyhláseniami a uvádzaním systémov do prevádzky. ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 (prispôsobené) ðnový 2. Na tento účel kKaždý národný dozorný orgán organizuje náležité kontroly a preskúmavanie s cieľom overiť súlad s požiadavkami tohto nariadenia vrátane požiadaviek na ľudské zdroje pri poskytovaní letových navigačných služieb. Príslušný poskytovateľ leteckových navigačných služieb uľahčí túto prácu. ònový Článok 5 Spolupráca medzi národnými dozornými orgánmi 1. Národné dozorné orgány si vymieňajú informácie o svojej činnosti, zásadách rozhodovania, praktikách a postupoch, ako aj o implementácii právnych predpisov Únie. Spolupracujú na účely koordinácie prijímania rozhodnutí v rámci celej Únie. Národné dozorné orgány sa zúčastňujú spolupráce v rámci siete, ktorej zasadnutia sa konajú v pravidelných intervaloch. Komisia a Agentúra Európskej únie pre letectvo (ďalej len „EAA“) sú členmi tejto siete a koordinujú a podporujú prácu siete, a v prípade potreby jej poskytujú odporúčania. Komisia a EAA uľahčujú aktívnu spoluprácu národných dozorných orgánov a výmenu a využívanie zamestnancov medzi národnými dozornými orgánmi na základe zoskupenia expertov, ktoré zriadi EAA v súlade s článkom 17 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 216/2008. Za dodržiavania predpisov o ochrane údajov uvedených v článku 22 tohto nariadenia a v nariadení (ES) č. 45/2001 Komisia podporuje výmenu informácií uvedených v prvom a druhom pododseku tohto odseku medzi členmi siete, pokiaľ možno elektronickými prostriedkami, pri zachovávaní dôvernosti obchodného tajomstva poskytovateľov leteckých navigačných služieb. 2. Na účely vzájomnej pomoci národné dozorné orgány úzko spolupracujú na úlohách monitorovania a pri vykonávaní vyšetrovania a preskúmavania, a to aj prostredníctvom pracovných dojednaní. ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 ðnový 3. V prípade funkčných blokov vzdušného priestoru, ktoré presahujú vzdušný priestor, za ktorý je zodpovedný viac ako jeden členský štát, príslušné členské štáty uzavrú dohodu o dozore uvedenom v tomto článku vzhľadom na poskytovateľov leteckových navigačných služieb poskytujúcich služby v týchto blokoch. ðPríslušné národné dozorné orgány vypracujú plán s konkrétnymi spôsobmi spolupráce s cieľom uviesť danú dohodu do účinnosti. ï ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 (prispôsobené) 4. Národné dozorné orgány úzko spolupracujú s cieľom zabezpečiť primeraný dozor nad poskytovateľmi leteckových navigačných služieb, ktorí sú držiteľmi platného osvedčenia jedného členského štátu a ktorí poskytujú aj služby týkajúce sa vzdušného priestoru, za ktorý je zodpovedný iný členský štát. Táto spolupráca zahŕňa dojednaniapravidlá o postupeu v prípadoch neplnenia Ö tohto nariadenia a Õ platných spoločných požiadaviek ustanovených Ö prijatých Õ v článku 6 alebo podmienok ustanovených v prílohe II Ö súlade s Õ článkom Ö 8b ods. 1 nariadenia (ES) č. 216/2008 Õ. ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 (prispôsobené) ðnový 5. V prípade cezhraničného poskytovania leteckových navigačných služieb ð vo vzdušnom priestore, za ktorý je zodpovedný iný členský štát ï, zahŕňajú tieto dojednaniapravidlá ð uvedené v odsekoch 2 a 4 ï dohodu o vzájomnom uznávaní dozorných úloh stanovených v článku 4 ods. 1 a 2 a výsledkov týchto úloh. Takéto vzájomné uznávanie sa uplatňuje aj pri pravidlách vzájomného uznávania vytvorených pre postup osvedčovania poskytovateľov služieb národnými dozornými orgánmi. 6. Ak to umožňuje vnútroštátne právo a so zreteľom na regionálnu spoluprácu, môžu národné dozorné orgány uzatvárať aj dohody o rozdelení zodpovednosti pri dozorných úlohách. ê 1070/2009 článok 2 ods. 1 (prispôsobené) Článok 63 Oprávnené subjekty 1. Národné dozorné orgány môžu rozhodnúť o tom, že poveria oprávnené subjekty, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe I, úplným alebo čiastočným vykonaním kontrol a preskúmavania uvedených v článku 4 2ods. 2. 2. Takéto poverenie udelené národným dozorným orgánom je platné v rámci Spoločenstva Ö Únie Õ na obdobie troch rokov, ktoré sa môže opätovne predĺžiť. Národné dozorné orgány môžu dať oprávneným subjektom so sídlom v Spoločenstve Ö Únii Õ pokyn na vykonanie týchto kontrol a preskúmavania. ê552/2004 (prispôsobené) ðnový Článok 8 Notifikované orgány 1.3 Členské štáty oznámia Komisii, ð EAA ï a ostatným členským štátom orgány Ö oprávnené subjekty, ktoré poverili úlohami v súlade s odsekom 1 Õ , ktoré menovali na plnenie úloh prislúchajúcich posudzovaniu zhody alebo vhodnosti používania uvedených v článku 5 a/alebo overovaniu uvedenému v článku 6, vrátane oblasti zodpovednosti každého Ö subjektu Õ orgánu a jehoj identifikačného čísla Ö , ako aj všetky zmeny v tejto súvislosti Õ získaného od Komisie. Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie zoznam Ö oprávnených subjektov Õ orgánov, ich identifikačné čísla a oblasti zodpovednosti a vedie aktualizovaný tento zoznam aktualizuje. 2. Pri posudzovaní orgánov, ktoré majú byť notifikované, uplatnia členské štáty kritériá uvedené v prílohe V. Orgány spĺňajúce kritériá uvedené v príslušných európskych normách sa považujú za orgány, ktoré spĺňajú uvedené kritériá. 34. Členské štáty zrušia notifikáciu notifikovaného orgánu Ö poverenie Õ Ö oprávneného subjektu Õ, ktorý už viacnaďalej nespĺňa Ö požiadavky stanovené Õ kritériá ustanovené v prílohe IV. Bezodkladne o tom informujú Komisiu, ð EAA ï a ostatné členské štáty. 4. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky uvedené v odsekoch 1, 2 a 3, môžu členské štáty rozhodnúť o menovaní organizácií uznaných v súlade s článkom 3 nariadenia o poskytovaní služieb, za notifikované orgány. ònový 5. Orgány menované pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia za notifikované orgány v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 552/2004 sa považujú za oprávnené subjekty na účely tohto článku. ê 1070/2009 článok 1 ods. 5 ðnový Článok 710 Konzultácia so zúčastnenýmizainteresovanými stranami 1. Členské štáty ðNárodné dozorné orgány ï zriadia v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi konzultačný mechanizmus na vhodné zapojenie zúčastnenýchzainteresovaných strán vrátane zastupiteľských orgánov odborného personálu ð na vykonávanie svojich úloh ï do implementácievykonávania jednotného európskeho neba. ònový 2. K zainteresovaným stranám môžu patriť: – poskytovatelia leteckých navigačných služieb, – prevádzkovatelia letísk, – príslušní používatelia vzdušného priestoru alebo príslušné skupiny zastupujúce používateľov vzdušného priestoru, – vojenské orgány, – výrobný priemysel, – zastupiteľské orgány odborného personálu. ê550/2004 (prispôsobené) KAPITOLA III PRAVIDLÁ POSKYTOVANIAE SLUŽIEB ê550/2004 (prispôsobené) ðnový Článok 6 Spoločné požiadavky Spoločné požiadavky na poskytovanie letových navigačných služieb budú ustanovené v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 rámcového nariadenia. Spoločné požiadavky budú obsahovať: – technickú a prevádzkovú spôsobilosť a schopnosť, – systémy a procesy riadenia bezpečnosti a kvality; – systémy hlásenia, – kvalitu služieb, – finančné postavenie, – zodpovednosť a poistné krytie, – vlastnícku a organizačnú štruktúru vrátane prevencie konfliktu záujmov, – ľudské zdroje vrátane primeraných zamestnaneckých plánov, – ochranu. Článok 87 Osvedčovanie poskytovateľov leteckových navigačných služieb 1. Poskytovanie všetkých leteckových navigačných služieb v spoločenstve Ö Únii Õ podlieha osvedčovaniu členským štátom ð národnými dozornými orgánmi alebo EAA v súlade s článkom 8b nariadenia (ES) č. 216/2008 ï ðalebo predloženiu vyhlásenia týmto orgánom ï. ê 550/2004 2. Žiadosti o osvedčovanie sú predkladané národnému dozornému orgánu členského štátu, v ktorom má žiadateľ svoje hlavné miesto prevádzky a svoje registrované sídlo, pokiaľ existuje. ònový 2. Procesom osvedčovania sa musí takisto zabezpečiť, aby žiadatelia preukázali dostatočnú finančnú stabilitu, krytie zodpovednosti a poistné krytie v prípade, že za to neručí príslušný členský štát. ê550/2004 (prispôsobené) ðnový 3. Národné dozorné orgány vydajú poskytovateľom letových navigačných služieb osvedčenia, ak títo spĺňajú spoločné požiadavky uvedené v článku 6. Osvedčenia môžu byť vydané jednotlivo pre každý typ letovej navigačnej služby uvedenej v článku 2 rámcového nariadenia, alebo pre skupinu týchto služieb ak, medzi iným, poskytovateľ letových prevádzkových služieb, bez ohľadu na jeho právne postavenie, prevádzkuje a udržiava svoje vlastné spojovacie, navigačné a sledovacie systémy. Osvedčenia sú pravidelne kontrolované. 43. V osvedčeniach sú ustanovené práva a povinnosti poskytovateľov letových navigačných služieb, vrátane ðOsvedčenia zabezpečujú ï nediskriminačnýého prístupu používateľov vzdušného priestoru k službám, s osobitným zreteľom na bezpečnosť. Osvedčenia môžu Ö musia Õ podliehať len podmienkam ustanoveným v prílohe II. Tieto podmienky musia byť vecne opodstatnené, nediskriminačné, primerané a transparentné. 5. Bez ohľadu na odsek 1 môžu členské štáty bez osvedčovania povoliť poskytovanie letových navigačných služieb v celom alebo v časti vzdušného priestoru, za ktorý sú zodpovedné v prípadoch, ak ich poskytovateľ týchto služieb ponúka predovšetkým pre pohyby lietadiel iných ako vo všeobecnej letovej prevádzke. V týchto prípadoch príslušný členský štát informuje Komisiu a ostatné členské štáty o svojom rozhodnutí a o opatreniach prijatých na zaručenie maximálneho plnenia spoločných požiadaviek. ê 1070/2009 článok 2 ods. 3 (prispôsobené) ðnový 46. Bez toho, aby boli dotknuté články 8 a 9, vVydanie osvedčení otvára poskytovateľom leteckových navigačných služieb možnosť ponúkať svoje služby členským štátom, iným poskytovateľom leteckých navigačných služieb, používateľom vzdušného priestoru a letiskám v Spoločenstve Ö Únii Õ . ðPokiaľ ide o podporné služby, podmienkou tejto možnosti je súlad s článkom 10 ods. 2. ï 7. Národné dozorné orgány monitorujú plnenie spoločných požiadaviek a podmienok priložených k osvedčeniam. Podrobnosti takéhoto monitorovania sú zahrnuté do výročných správ, ktoré členské štáty predkladajú podľa článku 12 ods. 1 rámcového nariadenia. Ak národný dozorný orgán zistí, že držiteľ osvedčenia už naďalej nespĺňa tieto požiadavky alebo podmienky, prijme vhodné opatrenia, pričom zabezpečí kontinuitu služieb pod podmienkou, že nie je ohrozená bezpečnosť. Takéto opatrenia môžu zahŕňať odobratie osvedčenia. ê 550/2004 8. Členský štát uzná každé osvedčenie vydané v inom členskom štáte v súlade s týmto článkom. 9. Za výnimočných okolností môžu členské štáty predĺžiť lehotu splnenia podmienok tohto článku po dátume vyplývajúcom z článku 19 ods. 2 o šesť mesiacov. Členské štáty oznámia Komisii takéto predĺženie s uvedením dôvodov, ktoré k nemu viedli. ê 1070/2009 článok 2 ods. 4 (prispôsobené) ðnový Článok 98 Poverenie poskytovateľov letových prevádzkových služieb 1. Členské štáty zabezpečia poskytovanie letových prevádzkových služieb výlučne v rámci špecifických blokov vzdušného priestoru vzťahujúcich sa na vzdušný priestor, za ktorý sú zodpovedné. Na tento účel členské štáty poveria poskytovateľa letových prevádzkových služieb, ktorý je držiteľom platného osvedčenia ð alebo vyhlásenia ï v Spoločenstve Ö Únii Õ . 2. Na účely poskytovania cezhraničných služieb členské štáty zabezpečia, aby plneniu tohto článku a článku 18 10 ods.ek 3 nebránili ich vnútroštátne právne systémy, ktoré vypožadujú, aby poskytovatelia letových prevádzkových služieb poskytujúci služby vo vzdušnom priestore, za ktoré je zodpovedný daný členský štát ð, spĺňali jednu z týchto podmienok ï : a) bolibyť vo vlastníctve priamo alebo formou väčšinového podielu členského štátu alebo jeho štátnych príslušníkov; b) maťli hlavné miesto prevádzky alebo registrované sídlo na území daného členského štátu;, alebo c) využívaťli výlučne zariadenia v danom členskom štáte. 3. Členské štáty stanovia práva a povinnosti, ktoré musia poverení poskytovatelia letových prevádzkových služieb spĺňať. Povinnosti môžu zahŕňať podmienky včasného dodávania príslušných informácií umožňujúcich identifikáciu všetkých pohybov lietadiel vo vzdušnom priestore, za ktorý sú zodpovedné. ê 1070/2009 článok 2 ods. 4 ðnový 4. Členské štáty majú možnosť vybrať si podľa uváženia poskytovateľa letových prevádzkových služieb za podmienky, že tento spĺňa požiadavky a podmienky uvedené v článkoch 6 a 7 ð získal osvedčenie alebo podal vyhlásenie v súlade s nariadením (ES) č. 216/2008 ï . ê 1070/2009 článok 2 ods. 4 5. Vo vzťahu k funkčným blokom vzdušného priestoru stanoveným v súlade s článkom 16 9a, ktoré zasahujú do vzdušného priestoru, za ktorý sú zodpovedné viaceré členské štáty, príslušné členské štáty spoločne poveria v súlade s odsekom 1 tohto článku jedného alebo niekoľkých poskytovateľov letových prevádzkových služieb najmenej jeden mesiac pred implementáciou bloku vzdušného priestoru. 6. Členské štáty okamžite informujú Komisiu a ostatné členské štáty o akomkoľvek rozhodnutí prijatom v rámci tohto článku, ktoré sa týka poverenia poskytovateľov letových prevádzkových služieb v špecifických blokoch vzdušného priestoru vo vzťahu k vzdušnému priestoru, za ktorý sú zodpovedné. ònový Článok 10 Poskytovanie podporných služieb 1. Členské štáty prijmú všetky potrebné kroky na zabezpečenie toho, aby sa v súlade s týmto článkom poskytovatelia podporných služieb mohli zúčastňovať na hospodárskej súťaži v rámci Únie na základe rovnocenných, nediskriminačných a transparentných podmienok na účely poskytovania týchto služieb. Požiadavky stanovené v tomto článku musia byť splnené najneskôr 1. januára 2020. 2. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že poskytovanie letových prevádzkových služieb bude oddelené od poskytovania podporných služieb. Súčasťou tohto oddelenia je požiadavka, aby letové prevádzkové služby a podporné služby poskytovali rôzne podniky. 3. Subjekt, ktorý obstaráva tieto služby, zohľadňuje pri výbere poskytovateľa podporných služieb najmä nákladovú efektívnosť, celkovú kvalitu a bezpečnosť služieb. 4. Poskytovateľ podporných služieb môže byť vybraný na poskytovanie služieb vo vzdušnom priestore, iba ak: a) je držiteľom osvedčenia v súlade s článkom 8b) nariadenia (ES) č. 216/2008; b) sa jeho hlavné miesto podnikania nachádza na území členského štátu; c) členské štáty a/alebo štátni príslušníci členských štátov vlastnia viac ako 50 % poskytovateľa služieb a vykonávajú nad ním účinnú kontrolu, či už priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých sprostredkovateľských podnikov, pokiaľ nie je stanovené inak v dohode s treťou krajinou, ktorej je Únia zmluvnou stranou; a d) poskytovateľ služieb spĺňa vnútroštátne požiadavky na bezpečnostnú ochranu a obranu. 5. Podporné služby týkajúce sa prevádzky EATMN môže poskytovať manažér siete centralizovaným spôsobom, a to doplnením služieb uvedených v článku 17 ods. 2 v súlade s článkom 17 ods. 3 o tieto služby. Poskytovateľ leteckých navigačných služieb alebo ich zoskupenie môžu tieto služby poskytovať aj na výlučnom základe, najmä služby týkajúce sa poskytovania infraštruktúry ATM. Komisia určí spôsoby výberu poskytovateľov alebo ich zoskupení na základe odbornej spôsobilosti a schopnosti poskytovať služby nestranným a nákladovo efektívnym spôsobom a vypracuje celkové posúdenie odhadovaných nákladov a prínosov poskytovania podporných služieb centralizovaným spôsobom. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 27 ods. 3. Komisia určí poskytovateľov alebo ich zoskupenia v súlade s týmito vykonávacími aktmi. ê 550/2004 Článok 9 Určenie poskytovateľov meteorologických služieb 1. Členské štáty môžu určiť poskytovateľa meteorologických služieb, aby dodával všetky alebo časť meteorologických údajov na základe exkluzivity v celom vzdušnom priestore alebo v jeho časti, za ktorý sú zodpovedné s ohľadom na bezpečnostné hľadiská. 2. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu a ostatné členské štáty o akomkoľvek rozhodnutí prijatom v rámci tohto článku, ktoré sa týka určenia poskytovateľa meteorologických služieb. ê 1070/2009 článok 1 ods. 5 (prispôsobené) ðnový Článok 11 Systém výkonnosti 1. Na zlepšenie výkonnosti leteckových navigačných služieb a sieťových ð služieb ï funkcií v rámci jednotného európskeho neba sa stanoví systém výkonnosti leteckových navigačných služieb a sieťových ð služieb ï funkcií. Systém zahŕňa: a) ciele pre celéú Ö Úniu Õ Spoločenstvo ð a súvisiace miestne ciele ï v kľúčových oblastiach výkonnosti vrátane bezpečnosti, životného prostredia, kapacity a nákladovej efektívnosti; b) národné plány alebo plány funkčných blokov vzdušného priestoru vrátane výkonnostných cieľov, ktorými sa zabezpečí súlad s výkonnostnými cieľmi pre celéú Spoločenstvo Ö Úniu Õ ð a súvisiacimi miestnymi cieľmi ï; a c) pravidelné preskúmanie, monitorovanie a porovnávanie výkonnosti leteckových navigačných služieb a funkcií sieteťových ð služieb ï . 2. Komisia môže v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 určiť ð určí ï Eurocontrol alebo iný nezávislý, ð nestranný ï a kompetentný orgán, aby konal ako „orgán na preskúmanie výkonnosti“. Úlohou orgánu na preskúmanie výkonnosti jebude pomáhať Komisii v koordinácii s národnými dozornými orgánmi a na požiadanie aj národným dozorným orgánom pri vykonávaní systému výkonnosti uvedeného v odseku 1. ðOrgánu na preskúmanie výkonnosti môže technickú pomoc poskytovať EAA a Eurocontrol alebo iný spôsobilý subjekt ï . Komisia zabezpečí, aby orgán na preskúmanie výkonnosti konal pri vykonávaní úloh, ktoré mu Komisia zverila, nezávisle. 3. a) Komisia prijme výkonnostné ciele pre sieť riadenia letovej prevádzky pre celé Spoločenstvo v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 po tom, čo zohľadní relevantné pripomienky národných dozorných orgánov na národnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru. b) Národné plány alebo plány funkčných blokov vzdušného priesto