OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE on a Feasibility Study for a Stabilisation and Association Agreement between the European Union and Kosovo( /* COM/2012/0602 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o štúdii uskutočniteľnosti v súvislosti s Dohodou o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou a Kosovom* 1. Úvod Hlavné princípy procesu stabilizácie a pridruženia (ďalej len „PSP“) boli stanovené v oznámení Komisie z mája 1999[1] a potvrdené Radou v júni 1999. Európska únia prostredníctvom tohto procesu vyjadruje svoje odhodlanie zvládnuť túto výzvu a prevziať zodpovednosť, aby tým mohla prispieť k stabilite regiónu Západného Balkánu. Ako protihodnotu za dodržiavanie príslušných podmienok ponúka EÚ uvedeným krajinám zmluvné vzťahy prispôsobené miestnym špecifikám: dohody o stabilizácii a pridružení. Podmienky pre nadviazanie zmluvných vzťahov s krajinami západného Balkánu sú stanovené v záveroch Rady z apríla 1997. Medzi ich hlavné prvky patrí presvedčivý záväzok zaviesť demokratické reformy, rešpektovať a ochraňovať ľudské práva, menšiny a slobodu prejavu, ako aj ustanoviť slobodné a zákonné voľby. Rada takisto očakáva zavedenie prvých hospodárskych reforiem, readmisiu zo strany členských štátov a záväzok ohľadne regionálnej spolupráce. Zasadnutie Európskej rady vo Feire (jún 2000) vyslalo do regiónu západného Balkánu jasný signál poskytnutím štatútu potenciálnych kandidátov na členstvo. Toto posolstvo bolo ešte viac zdôraznené na samite v Záhrebe (november 2000). V záveroch Európskej rady z marca 2003 sa uvádza, že budúcnosť západného Balkánu je v rámci EÚ a že na jej zabezpečenie je potrebná pevná politická vôľa a vytrvalé úsilie. V solúnskej agende pre západný Balkán z júna 2003 sa jasne stanovuje, že krajiny západného Balkánu a podpora ich príprave na budúcu integráciu do európskych štruktúr a napokon na členstvo v Únii je pre EÚ dôležitou prioritou. Štúdie uskutočniteľnosti boli k dnešnému dňu pripravené pre Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Chorvátsko, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, Srbsko a Čiernu Horu. So všetkými týmito krajinami boli následne podpísané dohody o stabilizácii a pridružení. Zasadnutie Rady v decembri 2011 pripomína ochotu EÚ pomáhať pri hospodárskom a politickom rozvoji Kosova prostredníctvom jasnej európskej perspektívy a v súlade s európskou perspektívou tohto regiónu. Rada zdôrazňuje potrebu prijať konkrétne opatrenia s týmto cieľom. Vo februári 2012 Rada berie na vedomie zámer Komisie pripraviť štúdiu uskutočniteľnosti v súvislosti s Dohodou o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou a Kosovom, bez toho, aby tým boli dotknuté pozície členských štátov v otázke štatútu tejto krajiny alebo budúce rozhodnutia Rady. V súvislosti so závermi Rady z februára 2012 vydala Komisia vyhlásenie, v ktorom uvádza: „V štúdii uskutočniteľnosti, ktorú Komisia vypracuje, sa preskúma, či sú splnené politické, hospodárske a právne kritéria v súvislosti s Dohodou o stabilizácii a pridružení. Začatie štúdie uskutočniteľnosti v súvislosti s Dohodou o stabilizácii a pridružení s Kosovom nemá vplyv na právny štatút a pozície členských štátov v otázke uznanie Kosova.“ Metodika Táto štúdia bola vypracovaná na základe záverov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie[2]. Uvedený dokument bol zostavený na základe dotazníka, ktorý vyplnili orgány Kosova, hodnotiacej misie 20 expertov, príspevkov zo styčného úradu EÚ v Prištine a z medzinárodných a mimovládnych organizácií. Štúdia posudzuje, či je Kosovo pripravené rokovať o dohode o stabilizácii a pridružení a či ju následne bude môcť vykonávať. V tomto dokumente sa stanovujú prioritné otázky, ktoré je pred začatím rokovaní potrebné riešiť, a prioritné oblasti, ktoré by Kosovo malo riešiť, aby mohlo splniť svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení . Právne aspekty Možnosti Únie uzatvárať medzinárodné dohody sa neobmedzujú na všeobecne uznávané nezávislé štáty alebo medzinárodné organizácie. Takéto dohody možno uzatvoriť s akýmkoľvek subjektom, ak druhá zmluvná strana so zreteľom naň akceptuje, že môže uzatvoriť dohodu, ktorá sa bude riadiť medzinárodným verejným právom. EÚ v minulosti uzatvorila niekoľko medzinárodných dohôd so subjektmi inými ako sú zvrchované štáty. Tieto dohody uzatvorila Rada na základe článku 218 Zmluvy o fungovaní EÚ (ďalej len „ZFEÚ“) (alebo článkov predchádzajúcich zmlúv – článku 300 a ešte predtým článku 228 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že použitie článku 218 ZFEÚ ako právneho základu pre dohodu s Kosovom neznamená uznanie Kosova Úniou ako nezávislého štátu ani neznamená uznanie Kosova jednotlivými členskými štátmi, ak nie je uvedená výslovná výhrada v tomto zmysle. Rovnako to neznamená popretie uznania Kosova členskými štátmi, ktoré ho už uznali. Pred Úniou nestojí žiadna právna prekáža, ktorá by jej bránila uzatvoriť na tomto základe s Kosovom dohodu o pridružení. V právnych predpisoch EÚ neexistuje presná definícia uvedeného pojmu: V článku 217 ZFEÚ sa uvádza, že takáto dohoda stanoví „vzájomné práva a povinnosti, spoločné postupy a osobitné postupy". Prax Únie nasvedčuje tomu, že na základe dohôd o pridružení sa vytvárajú osobitné, privilegované väzby s treťou krajinou. Predovšetkým, dohody o pridružení vždy kladú značný dôraz na spoločné hodnoty a zásady, obsahujú významnú zložku o obchode, stanovujú aproximáciu vnútroštátnych právnych predpisov a politík príslušnej krajiny s kľúčovými politikami Únie a organizujú spoluprácu v takmer všetkých oblastiach, ktoré sú v kompetencii Únie. Pridruženie sa realizuje prostredníctvom inštitucionálneho rámca, v ktorom nielenže je obsiahnutý mechanizmus rozhodovacieho procesu, ale ktorý zároveň stanovuje intenzívny dialóg na úrovni verejnej služby. Únia môžu v dôsledku toho uzatvoriť takúto dohodu s treťou krajinou vtedy, ak sú politické a súdne orgány tejto krajiny schopné zabezpečiť, aby sa podmienky stanovené v dohode dodržiavali, uplatňovali a vykonávali. Presne to je účelom tejto štúdie uskutočniteľnosti: preskúmať, či by politický a hospodársky rozvoj Kosova umožnil tejto krajine prijať rozsiahle záväzky vyplývajúce z dohody o pridružení. Z právneho hľadiska však stačí konštatovať, že skutočnosť, že niektoré členské štáty neuznávajú Kosovo za nezávislý štát, nepredstavuje právnu prekážku, ktorá by kosovským orgánom bránila pri realizácii záväzkov, ktoré by mohli vyplývať z dohody o pridružení. Pridruženie Kosova k Európskej únii nie je v rozpore so skutočnosťou, že členské štáty Únie zastávajú rôzne pozície v otázke štatútu Kosova na základe medzinárodného práva. Konkrétna právna povaha dohody by sa navyše stanovila na konci rokovaní, s prihliadnutím na skutočný obsah a pri riadnom zohľadnení právneho obsahu. Prítomnosť medzinárodných síl [3] v Kosove nepredstavuje prekážku, ktorá by kosovským orgánom bránila plniť záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Takáto dohoda by nebola v rozpore s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z roku 1999 a je v súlade s terajšou prítomnosťou Dočasnej misie Organizácie Spojených národov v Kosove. Bol zriadený Medzinárodný civilný úrad (ICO) na účel dohľadu nad realizáciou komplexného návrhu na vyriešenie otázky štatútu Kosova. Medzinárodná riadiaca skupina pre Kosovo dňa 10. septembra skonštatovala, že Kosovo v podstatnej miere splnilo podmienky stanovené v návrhu na komplexné riešenie a prijalo potrebný ústavný a právny rámec a vyhlásila ukončenie dohľadu nad nezávislosťou Kosova a ukončenie mandátu medzinárodného civilného zástupcu. V dôsledku toho Medzinárodný civilný úrad ukončí do konca roku 2012 svoju činnosť. Po ukončení tohto procesu bude EÚ zohrávať v Kosove významnejšiu úlohu. Hlavným cieľom misie EÚ na podporu právneho štátu (EULEX) je pomáhať orgánom Kosova a podporovať ich v kľúčových oblastiach právneho štátu – v oblasti polície, justície a colnej správy. Z tohto mandátu vyplývajú určité výkonné právomoci. Ak by sa pristúpilo k uzavretiu dohody o pridružení, uvedená misia EÚ by v rámci svojej pôsobnosti podporovala orgány Kosova pri vykonávaní takejto dohody. Aspekty súvisiace so severnou časťou Kosova Pod pojmom severná časť Kosova sa rozumie územie, na ktorom sa nachádza Leposaviq/Leposavić, Zubin Potok a Zveçan/Zvečan, ako aj časť Mitrovicë/Mitrovice na sever od rieky Ibër/Ibar. Prevažnú časť obyvateľstva v tejto oblasti tvoria Srbi. Srbsko naďalej financuje a udržiava určité štruktúry v tejto časti Kosova. Medzi uvedené štruktúry patria nielen nemocnice a školy, ale aj orgány miestnej správy, bezpečnostné služby a justičné orgány. Okresný súd v Mitrovici môže v súčasnosti fungovať len za podpory sudcov z misie EULEX. Srbský dodávateľ elektrickej energie naďalej prevádzkuje na severe pobočku bez licencie, srbskí poskytovatelia mobilných telefónnych služieb bez licencie naďalej vyvíjajú činnosť a obyvateľstvo v severnej časti Kosova často používa alternatívne cesty na prekročenie hraničnej línie. Sever Kosova čelí zložitej hospodárskej situácii. Miestne obyvateľstvo je výrazne odkázané na možnosti zamestnať sa vo verejnej správe a na systém sociálnej pomoci, ktoré financuje Belehrad. Potenciál tohto regiónu, pokiaľ ide o prírodné zdroje, ako sú napríklad bane v Trepça/Trepči, je aj naďalej značne nerozvinutý. V roku 2011 sa v Kosove uskutočnilo sčítanie ľudu, avšak údaje o týchto častiach Kosova doň neboli zahrnuté. V období posledných volieb v Kosove bola účasť občanov na voľbách v týchto okresoch mimoriadne nízka. V máji 2012 magistráty oblastí Zubin Potok a Zveçan/Zvečan jednostranne zorganizovali separátne miestne voľby, ktoré sa uskutočnili v rovnakom čase ako voľby v Srbsku. Uvedené voľby neuznala Priština, Belehrad ani medzinárodné spoločenstvo. Po nasadení kosovských policajných síl a zložiek colnej správy na hraničné priechody v lete 2011 bol postavený celý rad barikád. Väčšina z nich bola teraz odstránená. Barikáda na hlavnom moste cez rieku Ibër/Ibar však ešte stále stojí. Terajšia situácia poznamenaná výbuchmi násilia a často vystupňovaným napätím nie je udržateľná. Pred mierovými silami KFOR a misiou EULEX stojí významná úloha pomôcť udržať pokoj. Dialóg medzi Belehradom a Prištinou Situácia na severe Kosova zostáva aj naďalej výzvou pre Kosovo, Srbsko, región západného Balkánu a aj pre medzinárodné spoločenstvo. Nadväzne na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN zo septembra 2010 EÚ uľahčila proces dialógu medzi Prištinou a Belehradom. Tento dialóg sa začal v marci 2011 s cieľom podporiť spoluprácu, dosiahnuť pokrok na ceste k pristúpeniu do Európskej únie a zlepšiť život miestneho obyvateľstva. Zúčastnené strany doposiaľ dosiahli dohody o voľnom pohybe osôb, o colných pečiatkach, o uznávaní univerzitných diplomov, o matrikách a katastrálnych záznamoch, o integrovanom riadení hraníc a o regionálnej spolupráci. Je potrebné, aby Kosovo aj Srbsko v dobrej viere pokračovali v uplatňovaní všetkých dohôd, ktoré doposiaľ dosiahli, a aby sa konštruktívne zapájali do riešenia celého radu otázok. EÚ im bude v tejto súvislosti nápomocná. Predpokladom dosiahnutia pokroku v uvedených otázkach týkajúcich sa severu Kosova je, aby všetci zúčastnení aktéri vyvíjali spoluprácu v konštruktívnom duchu. Kosovské orgány musia prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa. Musia podporovať myšlienku multietnického Kosova a rešpektovať osobitné potreby miestneho obyvateľstva. Kosovo v súlade so závermi Rady z decembra 2011 pokračovalo vo vypracúvaní programu pre severnú časť krajiny. Prospech z normalizácie v tejto časti Kosova budú mať aj nesrbské menšiny žijúce na severe krajiny. Súčasná situácia je zložitá a je nutné bezodkladne ju zlepšiť. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že prínosy, ktoré dohoda o stabilizácii a pridružení prinesie, by mohli byť vzpruhou pre obyvateľstvo Kosova, vrátane obyvateľov severnej časti krajiny. 2. Vzťahy medzi Európskou úniou a Kosovom Kosovo postupne posilnilo svoje štruktúry, ktoré sa zaoberajú procesom európskej integrácie. Kosovo ustanovilo Národnú radu pre integráciu do EÚ, na čele ktorej stojí predseda. Cieľom tejto národnej rady je zmobilizovať kosovské inštitúcie, aby plnili program reforiem súvisiacich s pridružením k EÚ. Osobitná skupina pre európsku integráciu pracuje pod dohľadom Ministerstva pre európsku integráciu. Ministerstvo preukázalo dobrú schopnosť mobilizovať ostatné ministerstvá a inštitúcie koordináciou komplexného príspevku Kosova k príprave tejto štúdie uskutočniteľnosti. Preskúmanie oznámenia z roku 2009 o Kosove – Napĺňanie európskej perspektívy krajiny[4] Komisia vydala v roku 2009 oznámenie o Kosove, v ktorom boli zahrnuté odporúčania, aby EÚ uskutočnila rad praktických krokov na zabezpečenie ďalšieho pokroku Kosova na ceste do Európy. EÚ začala dialóg o liberalizácii vízového režimu a predložila kosovským orgánom plán realizácie liberalizácie vízového režimu. Kosovské orgány teraz predložili svoju prvú správu. EÚ súhlasila s rozšírením autonómnych obchodných opatrení na Kosovo v roku 2011. Kosovo bolo zahrnuté do pôsobnosti Dohovoru o celoeurópsko-stredozemskej kumulácii pôvodu, na ktorom sa bude môcť po uzatvorení obchodnej dohody aktívne podieľať. Kosovo pokračuje v prípravách na integráciu do rámca hospodárskeho a fiškálneho dohľadu. Rada v decembri 2011 uznala, že sociálny a ekonomický rozvoj Kosova by sa posilnil aj prostredníctvom členstva v Európskej banke pre obnovu a rozvoj. Komisia v marci 2011 odporúčala Rade, aby ju poverila úlohou rokovať o rámcovej dohode, ktorá umožní Kosovu zúčastňovať sa na programoch EÚ. Komisia a Kosovo zavŕšili tri cykly dialógu o procese stabilizácie a pridruženia. Tento dialóg sa ukázal byť účinným mechanizmom na monitorovanie a poskytovanie poradenstva Kosovu ohľadne opatrení, ktoré má Kosovo prijať na realizáciu programu reforiem súvisiacich s pridružením k EÚ. Tento mechanizmus zároveň stanovuje konzultácie s organizáciami občianskej spoločnosti. Prínosom pre Kosovo je nástroj predvstupovej pomoci a programy pre cezhraničnú spoluprácu s Albánskom, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a s Čiernou Horou. Prídely určené na účasť Kosova na programoch Erasmus-Mundus, Tempus a „Young Cell Scheme“ sa v rámci uvedeného nástroja zvýšili. Celkove má Kosovo na základe rámca na obdobie rokov 2007 – 2013 k dispozícii 635,4 mil. EUR. Komisia spoločne s kosovskými orgánmi začala štruktúrovaný dialóg o uplatňovaní zásad právneho štátu. Táto skutočnosť preukazuje politický záväzok kosovských orgánov a Komisie riešiť problémy v tejto oblasti vo včasnej etape procesu rozširovania. Prítomnosť EÚ v Kosove Dvojfunkčnosť úradu, ktorý zastával funkciu tak osobitného zástupcu EÚ, ako aj funkciu medzinárodného civilného zástupcu, bola zrušená. Úrad osobitného zástupcu EÚ a Kontaktný úrad Európskej komisie sa zlúčili do jednej kancelárie EÚ. Prítomnosť a viditeľnosť EÚ v Kosove sa tak posilnila. V záujme zohľadnenia narastajúcich kapacít kosovských orgánov bol mandát misie EULEX upravený a zúžený. S cieľom napomôcť kosovským úradom pri riešení zostávajúcich problémov bol uvedený mandát predĺžený na obdobie do júna 2014. Je potrebné, aby Kosovo udržiavalo dobrú spoluprácu s misiou a aktívne podporovalo plnenie jej mandátu. Komisia úzko spolupracuje s misiou EULEX pri úprave mandátu na účel zabezpečenia hladkého prechodu a poskytovania trvalej podpory kosovským orgánom. Kosovo v regionálnom kontexte Kosovo sa podieľa na činnosti Rady pre regionálnu spoluprácu, na plnení Zmluvy o Energetickom spoločenstve, na činnosti pozorovateľského výboru pre dopravu v juhovýchodnej Európe a na plnení Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA), a je pripravené zúčastňovať sa aj na ďalších regionálnych iniciatívach. Zásady účasti Kosova na opatreniach zameraných na regionálnu spoluprácu, ktoré boli dohodnuté vo februári 2012, sú vhodným základom pre zvýšenie a rozšírenie priamej účasti Kosova na týchto mechanizmoch. Patrí medzi ne zmluva o dopravnom spoločenstve, justičná spolupráca a opatrenia zamerané na politiku zamestnanosti a sociálnu politiku v rámci siete juhovýchodnej Európy pre politiku zamestnanosti a sociálnu politiku a siete juhovýchodnej Európy pre problematiku zdravia. Tým by sa mala zároveň zabezpečiť plná účasť Kosova na iniciatíve Desaťročie integrácie Rómov. 3. POSÚDENIE 3.1. Politické otázky Politický systém Kosova sa zakladá na princípoch parlamentnej demokracie. Tieto princípy sú zakotvené v jeho ústave aj v právnom rámci. Za posledné tri roky sa prehĺbilo fungovanie demokratických inštitúcií a dodržiavanie zásad právneho štátu. Zriadili sa potrebné inštitúcie. Hlavné inštitúcie zodpovedné za presadzovanie reformného procesu tvoria prezident, vláda a parlament. Ústavný súd zohráva významnú úlohu v zaručovaní demokratických princípov a dodržiavaní ústavy, napríklad prostredníctvom rozsudkov týkajúcich sa mandátu terajšieho prezidenta. Postupne sa zlepšuje aj spolupráca vlády a parlamentu na príprave právnych predpisov. Kosovo preukázalo dostatočné odhodlanie presadzovať demokratické princípy správy na účel začatia rokovaní o dohode o stabilizácii a pridružení. Je potrebné, aby Kosovo aj naďalej uskutočňovalo demokratické reformy a plnilo tak svoje záväzky vyplývajúce z takejto dohody. Parlamentné zhromaždenie a jeho výbory musia predovšetkým posilniť svoj dohľad nad exekutívou a bezpečnostným sektorom, a to prostredníctvom lepšieho preskúmania právnych predpisov a monitorovania realizácie politík a zákonov. Je potrebné posilniť finančnú a administratívnu nezávislosť parlamentného zhromaždenia od vlády. To sa dá dosiahnuť prostredníctvom prijatia právnych predpisov o štatúte štátnych zamestnancov v Parlamentnom zhromaždení. Dôležité je aj zabezpečiť, aby vláda po porade s Parlamentným zhromaždením zmenila návrh rozpočtu Parlamentného zhromaždenia predtým, ako vláda predloží návrh rozpočtu Parlamentnému zhromaždeniu na prijatie. V Kosove sa zákonné voľby konali na ústrednej aj na komunálnej úrovni. Volebný systém umožňuje konkurenciu medzi rôznymi politickými stranami a slobodnú voľbu pre voličov. To viedlo k rozdielnemu zloženiu vládnych koalícií v priebehu daného obdobia. Posledné všeobecné voľby v rokoch 2010 a 2011 preukázali, že do Parlamentného zhromaždenia sa môžu dostať nové politické strany. Kosovo je pripravené začať rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení. Uvedené voľby boli zároveň poznamenané vážnymi nedostatkami a technickými ťažkosťami. Je preto potrebné, aby Kosovo zabezpečilo zlepšenie právneho rámca tak, aby lepšie odzrkadľoval najlepšie postupy a normy v EÚ, a aby tak Kosovo splnilo svoje záväzky vyplývajúce z takejto dohody. Pokiaľ ide o právny štát, právny rámec je komplexný, zahŕňa právne predpisy z bývalej Juhoslávie a z Federálnej republiky Juhoslávia, ako aj právne predpisy Dočasnej misie Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK) a nové kosovské právne predpisy. Zavedené boli niektoré prvky potrebných legislatívnych reforiem na boj proti organizovanej trestnej činnosti. Ešte stále nebolo prijatých niekoľko dôležitých zákonov, prípadne niektoré zákony je potrebné zmeniť a doplniť; platí to najmä pre oblasť prania špinavých peňazí a zhabania majetku. V krátkodobom horizonte musí Kosovo v úzkej koordinácii s misiou EULEX preukázať jasné odhodlanie dosahovať konkrétne výsledky v boji proti organizovanej trestnej činnosti, aj pokiaľ ide o iniciovanie vyšetrovania. Je nevyhnutné, aby Kosovo prijalo nové právne predpisy o zhabaní majetku a aby zákon o predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zosúladilo s acquis. Dôležitou výzvou aj naďalej zostáva výkon právneho rámca na boj proti rôznym formám organizovaného zločinu. Aby Kosovo splnilo svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení, musí v prvom rade priniesť konkrétne dôkazy v podobe výsledkov v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Takisto je nevyhnutné, aby Kosovo pokračovalo v posilňovaní a vykonávaní svojich právnych predpisov, predovšetkým predpisov o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, drogami a ich prekurzormi, ako aj obchodovaniu so zbraňami a boja proti takémuto obchodovaniu. Takisto je potrebné, aby Kosovo zvýšilo spoľahlivosť svojich štatistík. Kosovo zaviedlo významné prvky právneho rámca potrebné pre boj proti korupcii. Ako príklad možno uviesť právne predpisy o priznaní majetku, o predchádzaní konfliktu záujmov pri výkone verejných funkcií, o informátoroch, o verejnom zaobstarávaní a o financovaní politických strán. Je dôležité, že Kosovo v súčasnosti dosahuje hmatateľné výsledky v tejto oblasti. V priebehu posledných troch rokov prokuratúra a polícia boli reorganizované v záujme posilnenie ich schopnosti bojovať proti korupcii. V Kosove pôsobí aj Úrad pre boj proti korupcii s právomocou vykonávať administratívne vyšetrovanie a podávanie správ. Kapacity tohto úradu zodpovedajú jeho úlohám. V krátkodobom horizonte musí Kosovo v úzkej koordinácii s misiou EULEX preukázať jasné odhodlanie dosahovať konkrétne výsledky v boji proti korupcii, aj pokiaľ ide o iniciovanie vyšetrovania. Kosovo musí prijať novú protikorupčnú stratégiu. Na účel plnenia povinností vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení musí Kosovo aj účinne vykonávať svoje protikorupčné právne predpisy a vytvoriť účinný mechanizmus na predchádzanie korupcii. Prioritnou úlohou je, aby Kosovo poskytlo konkrétne dôkazy o výsledkoch svojho boja proti korupcii. Medzi ne by mali patriť úspešné vyšetrovania a trestné stíhania menovaných úradníkov a volených predstaviteľov, ktorí boli usvedčení z korupcie. Takisto je potrebné, aby Kosovo zvýšilo spoľahlivosť svojich štatistík týkajúcich sa tejto oblasti. V záveroch Rady z apríla 1997 sa zdôrazňuje význam prijateľných readmisných konaní. V rámci procesu liberalizácie vízového režimu prijalo Kosovo zákon o readmisii a pokračuje v spolupráci s členskými štátmi EÚ zameranej na otázky readmisie. Je potrebné, aby v plnej miere vykonalo svoj zákon o readmisii a zabezpečilo opätovnú integráciu navrátilcov. V priebehu posledných troch rokov Kosovo prijalo právne predpisy týkajúce sa hlavných reforiem v justičnej oblasti. Ústredným motívom tejto reformy sú princípy nestrannosti, nezávislosti, zodpovednosti a efektívnosti. Reformami sa mení štruktúra súdneho systému a prokuratúry. Bola zriadená prokurátorská rada a posilnila sa súdna rada. Justičné inštitúcie kľúčového významu už sú zriadené, hoci na súde v severnej časti Mitrovice sú prítomní iba sudcovia z misie EULEX. Postupne sa zvyšujú ich kapacity a títo odborníci majú dôkladnú predstavu o tom, čo treba urobiť preto, aby mohli tieto reformy napredovať. Úsilie vyvinuté na zníženie množstva nahromadených starých prípadov už teraz začína prinášať ovocie. Pri zavádzaní novej štruktúry súdov musí Kosovo zabezpečiť, aby boli úradu špeciálnej prokuratúry, ktorý má na starosti prípady organizovanej trestnej činnosti, vojnových zločinov a korupcie, ponechané jeho právomoci. Je jasné, že Kosovo čelí v tejto oblasti mnohým významným výzvam. V záujme splnenia záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení musí Kosovo ďalej zvyšovať účinnosť, zodpovednosť a nestrannosť justície. Je potrebné, aby úspešne implementovalo štyri hlavné zákony o reforme justície a zabezpečilo ich konzistentnosť. Kosovo musí prijať opatrenia na zníženie celkového množstva starých prípadov. Príslušné orgány musia zabezpečiť primeranú bezpečnosť a ochranu sudcom, prokurátorom, svedkom a žalobcom, ako aj súdnemu personálu. Je nevyhnutné, aby Kosovo zabezpečilo, aby sa súdne konania konali v primeraných priestoroch a v súlade so súdnymi postupmi. V súlade s legislatívnym rámcom je naďalej potrebné pokračovať s náborom sudcov a prokurátorov z radov príslušníkov menšín. Právny rámec stanovujúci základné podmienky pre stabilnú a profesionálnu verejnú službu je už v prevažnej miere zavedený. Príslušné právne predpisy boli inšpirované najnovšími prístupmi k verejnej správe v Európe. Kapacity verejnej správy na ústrednej úrovni sú viac vyvinuté ako kapacity na úrovni komunálnej. Kosovo už zaviedlo inštitúciu ombudsmana, ktorý je kľúčovým nezávislým orgánom na presadzovanie ľudských a základných práv. Ombudsman však čelí problémom, predovšetkým pokiaľ ide o rozpočet a priestory. V krátkodobom horizonte musí Kosovo prijať potrebné sekundárne právne predpisy o verejnej službe a o mzdách za vykonávanie takejto služby. Navyše musí prideliť priestory ombudsmanovi a zabezpečiť jeho rozpočtovú nezávislosť. Je potrebné, aby vláda predbežný návrh rozpočtu ombudsmana bez úprav zahrnula do celkového návrhu rozpočtu, ktorý má byť predložený parlamentu. Zároveň je nutné, aby Kosovo ďalej uskutočňovalo potrebnú reformu verejnej správy. Aby Kosovo splnilo svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení, musí dosiahnuť pokrok pri zavádzaní stratégie verejnej správy a akčného plánu a príslušných právnych predpisov. Takisto je nutné zabezpečiť udržateľnú reformu verejnej správy vrátane potrebného financovania a personálneho vybavenia. Je nevyhnutné zvýšiť podiel osôb z radov príslušníkov menšín vo verejnej správe. Efektívna a profesionálna verejná správa má pre úspešné vykonanie dohody kľúčový význam. Ústava Kosova a celkový legislatívny rámec poskytujú záruky zachovávania základných ľudských práv a ochrany menšín. Hoci Kosovo nie je členom Organizácie Spojených národov ani Rady Európy, v jeho ústave je ustanovená zásada, že kľúčové dohovory a protokoly OSN a Rady Európy sú v Kosove priamo uplatniteľné a majú prednosť pred právnymi predpismi Kosova. V priebehu posledných troch rokov Kosovo podniklo kroky na uplatňovanie týchto ustanovení v praxi. Pred Kosovom stoja dôležité problémy, ktoré musí vyriešiť, aby splnilo svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Táto oblasť má osobitný význam vzhľadom na novú rámcovú stratégiu a akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu, ktoré Rada prijala v júni 2012. Je potrebné, aby Kosovo vyšetrovalo a stíhalo všetky prípady fyzických útokov proti novinárom a doplnilo parlamentný postup na zmenu ustanovení trestného zákonníka o trestnej zodpovednosti médií a o ochrane zdrojov informácií novinárov. Takisto je potrebné, aby Kosovo zracionalizovalo a zjednodušilo pôsobenie značného množstva rôznych orgánov zaoberajúcich sa ochranou ľudských a základných práv s cieľom zabezpečiť účinné monitorovanie a uplatňovanie právneho rámca v tejto oblasti. Je nevyhnutné, aby Kosovo dosiahlo pokrok pri presadzovaní vlastníckych práv, napríklad prostredníctvom znižovania množstva starých prípadov a zlepšovania výkonu súdnych a administratívnych rozhodnutí. Právne predpisy o ochrane osobných údajov treba ďalej zosúlaďovať s normami EÚ a je potrebné posilňovať administratívne kapacity v tejto oblasti. Je zavedený legislatívny rámec na ochranu menšín vrátane ústavných záruk. V súlade s ústavou Kosova je Rámcový dohovor Rady Európy na ochranu národnostných menšín priamo uplatniteľný v Kosove. Príslušníci menšín sú v Parlamentnom zhromaždení primerane zastúpení a v primeranej miere zastávajú aj politické funkcie vo vláde. Kosovo za výraznej medzinárodnej podpory naďalej ponúkalo možnosť návratu vysídleným osobám. Od roku 2000 sa do Kosova vrátilo spolu viac ako 23 000 príslušníkov menšín. Kosovo okrem toho začalo uskutočňovať decentralizáciu vrátane zriadenia nových samosprávnych celkov, v ktorých väčšinu tvoria príslušníci menšín. V krátkodobom horizonte musí Kosovo zabezpečiť existenciu orgánu umožňujúceho priame konzultácie s náboženskými komunitami, najmä so srbskou ortodoxnou cirkvou, a to vo veci propagácie a ochrany náboženského a kultúrneho dedičstva. V záujme splnenia záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení musí Kosovo podporovať ideu multietnického Kosova vytvorením podmienok pre kosovských Srbov, aby sa cítili byť súčasťou budúcnosti Kosova, a musí uľahčiť návrat osôb, ktoré sa do tejto krajiny chcú vrátiť. Komisia takisto očakáva, že Kosovo bude aj naďalej uskutočňovať decentralizáciu, a to najmä v nových samosprávnych celkoch, a tým napomáhať integrácii kosovských Srbov. Úradu komisára pre jazykové záležitosti treba prideliť rozpočet, personál a priestory. Rovnako je potrebné, aby Kosovo vykonávalo právne predpisy o ochrane kultúrneho dedičstva a srbskej ortodoxnej cirkvi, najmä zákony o historickom centre mesta Prizren a o obci Velika Hoča/Hoçë e Madhe. Je potrebné, aby poskytovateľ verejnoprávneho vysielania v Kosove zabezpečil vysielanie v srbskom jazyku. Treba prešetriť útoky, ktorých motívom je etnický pôvod alebo náboženské vyznanie, a páchatelia musia byť postavení pred súd. Je nevyhnutné riešiť problém diskriminácie. Pokiaľ ide o Rómov, Aškali a Egypťanov, ktorí ešte stále žijú vo veľmi biednych podmienkach, Kosovo musí preukázať pokrok dosiahnutý pri uplatňovaní stratégie a akčného plánu, a to aj prostredníctvom prideľovania potrebných zdrojov. Pokiaľ ide o vojnové zločiny, Kosovo naďalej vyvíja dobrú spoluprácu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Takisto je nevyhnutné, aby Kosovo podporovalo činnosť osobitnej vyšetrovacej pracovnej skupiny misie EULEX. 3.2. Hospodárske otázky Kosovo uskutočnilo základné najdôležitejšie reformy potrebné na vytvorenie plne funkčného trhového hospodárstva. Ako sa uvádza v záveroch Rady z apríla 1997, postačuje to na nadviazanie zmluvných vzťahov s krajinami západného Balkánu. Kosovské hospodárstvo však zároveň čelí mnohým závažným problémom. Nezamestnanosť je veľmi vysoká a súkromný sektor je aj naďalej nedostatočne rozvinutý. Neoficiálne hospodárske činnosti sú rozšírené a treba posilniť právny štát, aby sa zlepšilo podnikateľské prostredie a podporil sa rozvoj súkromného sektoru. Je nevyhnutné ďalej vyvíjať výrazné úsilie na lepšie zacielenie hospodárskych politík, riešenie problematiky fiškálnej konsolidácie, tvorbu pracovných miest a otázky hospodárskej súťaže, ako aj podporovať súkromné investície v záujme dosiahnutia udržateľného a inkluzívneho rastu. 3.3. Schopnosť plniť povinnosti vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení Analýza, ktorú uskutočnila Komisia, potvrdzuje, že vo väčšine sektorov zaviedlo Kosovo prvky legislatívneho rámca ako aj základné administratívne kapacity. To postačuje na začatie rokovaní o dohode o stabilizácii a pridružení. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sa zároveň zdôrazňuje, že existujú výrazné nedostatky a mnoho otázok, ktoré musí Kosovo vyriešiť, aby splnilo svoje záväzky vyplývajúce z takejto dohody. V kontexte dohody o stabilizácii a pridružení je obchod kľúčovým sektorom. Kosovo má zavedený režim liberálneho obchodu a veľmi otvorenú ekonomiku s nízkym počtom obmedzení obchodu. Kosovo je členom Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) a má zavedený bezcolný režim pre všetok priemyselný tovar a poľnohospodárske produkty so všetkými členskými štátmi CEFTA. Kosovo zároveň prostredníctvom autonómneho režimu EÚ požíva výhody bezcolného prístupu na trh EÚ, pokiaľ ide o priemyselné výrobky a takmer všetky poľnohospodárske produkty. Kosovo prijíma opatrenia na modernizáciu regulačného rámca týkajúceho sa voľného pohybu tovaru s cieľom aproximovať ho s acquis prijatím nových právnych predpisov, ktoré budú v súlade s normami EÚ a zrušením predpisov, ktoré nie sú zlučiteľné s právnymi predpismi EÚ. Ministerstvo obchodu a priemyslu sa v súčasnosti reorganizuje v záujme zlepšenia kapacít v tejto oblasti so zreteľom na tie časti dohody o stabilizácii a pridružení, ktoré sa týkajú obchodu. Reštrukturalizácia ešte nie je úplne zavŕšená. Kosovo preto musí v krátkodobom horizonte vykonať rozhodnutie vlády o reštrukturalizácii tohto ministerstva a zriadiť štruktúru, ktorá bude príslušné rokovania viesť a koordinovať . Na účel zlepšenia pochopenia dôsledkov obchodných ustanovení dohody o stabilizácii a pridružení na ekonomiku krajiny musí Kosovo pripraviť analytickú štúdiu vrátane jasného vyhlásenia priorít pre rokovania. Aj v ďalších oblastiach musí Kosovo dosiahnuť pokrok, aby splnilo svoje záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Jedným z kľúčových prvkov je zavedenie právneho rámca o problematike obchodu, hospodárskej súťaže a vnútorného trhu. Naďalej pretrváva nezákonný obchod so zvieratami a ich nelegálne porážky a Kosovo musí sprísniť kontrolu v tejto oblasti. Posilniť je potrebné aj kontroly na trhoch s dobytkom. Kosovu by prospelo zlepšenie štatistík o obchode. V záujme splnenia záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení musí Kosovo zlepšiť úroveň zariadení určených na kontrolu fytosanitárnych a veterinárnych dovozov, ako aj kapacity na prenos vzoriek. Je potrebné finalizovať presun inšpektorov pre bezpečnosť potravín a veterinárnych inšpektorov z okresov do Kosovskej potravinovej a veterinárnej agentúry. Je potrebné prijať opatrenia na to, aby vkladanie údajov do databázy na identifikáciu a registráciu zvierat a sledovanie ich pohybu bolo systematické. Treba udeliť akreditáciu laboratóriám, ktoré sa zaoberajú kontrolou potravín. 4. Celkové závery a odporúčania V období od konfliktu, ktorý vypukol koncom deväťdesiatych rokov minulého storočia, dosiahlo Kosovo na ceste do EÚ značný pokrok. Zaviedlo stabilný inštitucionálny a právny rámec potrebný pre výkon demokratickej správy a ochranu ľudských práv všetkých menšín žijúcich v Kosove, ako aj práv navracajúcich sa vysídlených osôb. Jadro inštitucionálneho a právneho rámca na zabezpečenie právneho štátu je už zavedené. Právne predpisy stanovujú značné záruky nezávislosti justície. Základné justičné inštitúcie už začali vykonávať svoju úlohu. Právny rámec potrebný pre výkon stabilnej a profesionálnej verejnej správy je už takisto v značnej miere zavedený. Kosovo uskutočnilo základné najdôležitejšie reformy potrebné na vytvorenie funkčného trhového hospodárstva. Kosovo má zavedený režim liberálneho obchodu a vcelku veľmi otvorenú ekonomiku s nízkym počtom obmedzení obchodu. Jedným z hlavných hospodárskych problémov, ktorým Kosovo čelí, je veľmi vysoká úroveň nezamestnanosti. Prostredníctvom zapojenia sa do dialógu so Srbskom, ktorý sa uskutočňuje za pomoci EÚ, preukazuje Kosovo svoje odhodlanie prispievať k regionálnej spolupráci a stabilite. Kosovo zároveň nadviazalo dobré vzťahy s väčšinou zo susediacich krajín. Zúčastňuje sa na niektorých regionálnych fórach a predsedalo CEFTA. Za posledné tri roky sa zlepšila schopnosť Kosova plniť záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Kosovo je v súčasnosti jedinou krajinou západného Balkánu, ktorá zatiaľ nemá nadviazané zmluvné vzťahy s EÚ ani nepožíva výhody prameniace z liberalizácie vízového režimu. Pokiaľ ide o obchod, využíva autonómne obchodné opatrenia EÚ. Z právneho hľadiska môže EÚ uzatvoriť dohodu o stabilizácii a pridružení s Kosovom na základe článkov 217 a 218 ZFEÚ. Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Kosovom a EÚ možno uzatvoriť tak, aby rešpektovala pozície členských štátov ohľadne štatútu Kosova. Rada pri niekoľkých príležitostiach potvrdila európsku perspektívu západného Balkánu. Naposledy potvrdila Rada túto perspektívu Kosova v decembri 2011. Európske ambície Kosova sa tešia výraznej podpore obyvateľstva krajiny. Situácia na severe krajiny je aj naďalej významnou výzvou pre Kosovo, pre celý región západného Balkánu aj pre EÚ. Všetci zainteresovaní aktéri musia podniknúť pozitívne a proaktívne kroky, ktoré pomôžu situáciu vyriešiť. Je úlohou orgánov Kosova, aby podporovali multietnické Kosovo. Je nevyhnutné, aby vytvorili podmienky nato, aby kosovskí Srbi cítili, že ich budúcnosť je spojená s Kosovom. Aktuálna situácia nie je prekážkou rokovaní o dohode, ale je potrebné dosiahnuť ďalšie zlepšenia, aby mohlo Kosovo plniť záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Je v záujme ľudí žijúcich v tejto časti Kosova, aby mohli požívať výhody vyplývajúce z ustanovení možnej budúcej dohody o stabilizácii a pridružení. EÚ je odhodlaná pomáhať všetkým zainteresovaným stranám hľadať riešenia, ktoré zlepšia život ľudí na severe Kosova. Analýzy predložené v pracovnom dokumente útvarov Komisie a zhrnuté v tomto oznámení napovedajú tomu, že Kosovo je v značnej miere pripravené na začatie rokovaní o dohode o stabilizácii a pridružení. Rovnako dôležité je, aby Kosovo naďalej v dobrej viere plnilo všetky dohody doposiaľ dosiahnuté medzi Belehradom a Prištinou a aby sa za pomoci EÚ konštruktívne zapájalo do riešenia celej škály otázok. Vzhľadom na vyššie uvedené navrhne Komisia smernice na rokovania o takejto dohode, len čo Kosovo podnikne nasledovné kroky: · Právny štát: Preukáže jasné odhodlanie dosahovať konkrétne výsledky v boji proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, aj pokiaľ ide o iniciovanie vyšetrovania a zabezpečenie trvalej dobrej spolupráce s misiou EULEX. Podporí činnosť osobitnej vyšetrovacej pracovnej skupiny misie EULEX. Pri zavádzaní novej štruktúry súdov zabezpečí, aby boli úradu špeciálnej prokuratúry, ktorý má na starosti prípady organizovanej trestnej činnosti, vojnových zločinov a korupcie, ponechané jeho právomoci. Prijme právne predpisy o zhabaní majetku a pripraví revíziu zákona o predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Prijme novú protikorupčnú stratégiu. · Verejná správa: Prijme potrebné sekundárne právne predpisy k zákonom o verejnej službe a o mzdách za vykonávanie takejto služby. Pridelí priestory pre inštitúciu ombudsmana a zabezpečí jej rozpočtovú nezávislosť tým, že zaviaže vládu, aby predbežný návrh rozpočtu ombudsmana zahrnula do celkového návrhu rozpočtu predloženého parlamentu bez zmien. · Ochrana menšín: Zabezpečí existenciu orgánu umožňujúceho priame konzultácie s náboženskými komunitami, najmä so srbskou ortodoxnou cirkvou, vo veci propagácie a ochrany náboženského a kultúrneho dedičstva. · Obchod: Vykoná rozhodnutie vlády o reštrukturalizácii ministerstva obchodu a priemyslu, zavedie mechanizmus na vedenie a koordináciu rokovaní v Kosove a pripraví analýzu vplyvu obchodných aspektov dohody o stabilizácii a pridružení. Kosovo musí aj naďalej preukazovať svoje odhodlanie realizovať celkový reformný program EÚ vrátane dosiahnutia väčšieho zosúladenia právnych predpisov s acquis. Na účel plnenia povinností vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení musí Kosovo musí dosiahnuť pokrok predovšetkým v nasledujúcich oblastiach: · Právny štát: Ako vec prvoradej dôležitosti musí poskytnúť konkrétne dôkazy o výsledkoch boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii a posilniť právne predpisy a ich vykonávanie, a to predovšetkým predpisy o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, drogami a ich prekurzormi, ako aj obchodovaniu so zbraňami a boja proti takémuto obchodovaniu. Zvýšiť spoľahlivosť štatistík o boji proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Aktívne podporovať výkon mandátu misie EULEX, vrátane jej osobitnej vyšetrovacej pracovnej skupiny . Zabezpečiť readmisiu z členských štátov. · Justícia: Prijať opatrenia na zníženie množstva nedoriešených starých prípadov. Uskutočniť reformu justície, a to aj prostredníctvom zabezpečenia konzistencie medzi zákonmi o súdoch, súdnej a prokurátorskej rade a o prokuratúre. Zabezpečiť primeranú bezpečnosť a ochranu sudcom a súdnemu personálu, ako aj prokurátorom, svedkom a žalobcom, a poskytnúť účinné záruky proti vyhrážkam alebo zastrašovaniu. Zabezpečiť, aby sa súdne konania konali v primeraných priestoroch a v súlade so súdnymi postupmi. V súlade s legislatívnym rámcom aj naďalej pokračovať s náborom sudcov a prokurátorov z radov príslušníkov menšín. · Verejná správa: Dosiahnuť pokrok pri zavádzaní stratégie verejnej správy a akčného plánu a príslušných právnych predpisov. Zabezpečiť udržateľnú reformu verejnej správy vrátane potrebného financovania a personálneho vybavenia. Zvýšiť celkový podiel osôb z radov príslušníkov menšín vo verejnej správe. · Reforma volebného systému a Parlamentného zhromaždenia: Zabezpečiť, aby právny rámec volieb viac odrážal najlepšie postupy v EÚ a aby aj jeho uplatňovanie v praxi bolo v súlade s medzinárodnými normami. Posilniť dohľad Parlamentného zhromaždenia nad exekutívou, vrátane bezpečnostného sektora, a to prostredníctvom lepšieho preskúmania právnych predpisov a monitorovania realizácie politík a zákonov. Dosiahnuť väčšiu nezávislosť financovania a správy Parlamentného zhromaždenia od vlády, a to predovšetkým prostredníctvom prijatia právnych predpisov o štatúte štátnych zamestnancov v Parlamentnom zhromaždení a zabezpečenia toho, aby vláda zmenila návrh rozpočtu Parlamentného zhromaždenia po konzultácii so zhromaždením predtým, ako ho predloží Parlamentnému zhromaždeniu na prijatie. · Ľudské a základné práva: Vyšetrovať a stíhať všetky prípady fyzických útokov proti novinárom a doplniť parlamentný postup, ktorým sa mení trestný zákonník o trestnej zodpovednosti médií a o ochrane zdrojov informácií novinárov. Zracionalizovať a zjednodušiť pôsobenie značného množstva rôznych orgánov zaoberajúcich sa ochranou ľudských a základných práv s cieľom zabezpečiť účinné monitorovanie a uplatňovanie právneho rámca v tejto oblasti. Dosiahnuť pokrok pri presadzovaní vlastníckych práv, napríklad prostredníctvom znižovania množstva nedoriešených starých prípadov a zlepšovania výkonu súdnych a administratívnych rozhodnutí. Zosúladiť právne predpisy o ochrane osobných údajov s normami EÚ a zamerať sa na ich vykonávanie, a to najmä predložením návrhov sekundárnych právnych predpisov a budovaním administratívnych kapacít. · Ochrana menšín: Presadzovať ideu multietnického Kosova, vytvárať podmienky pre kosovských Srbov, aby sa cítili byť súčasťou budúcnosti Kosova, ako aj podmienky pre návrat osôb, ktoré sa do tejto krajiny chcú vrátiť. Naďalej uskutočňovať decentralizáciu, a to najmä v nových samosprávnych celkoch. Prideliť rozpočet, personál a priestory Úradu komisára pre jazykové záležitosti. Vykonávať právne predpisy týkajúce sa ochrany kultúrneho dedičstva a srbskej ortodoxnej cirkvi. Zariadiť, aby poskytovateľ verejnoprávneho vysielania v Kosove zabezpečil vysielanie v srbskom jazyku. Vyšetrovať a stíhať všetky prípady fyzických útokov motivovaných príslušnosťou k určitému etniku alebo náboženstvu a postaviť páchateľov pred súd. Dosiahnuť pokrok pri realizácii stratégie a akčného plánu pre problematiku Rómov, Aškali a Egypťanov, a to aj prostredníctvom pridelenia potrebných prostriedkov. · Otázky obchodu a vnútorného trhu: Zaviesť právny rámec o obchode, hospodárskej súťaži a vnútornom trhu. Sprísniť kontrolu pokračujúceho nezákonného obchodu so zvieratami a ich porážky a posilniť aj kontroly na trhoch s dobytkom. Zlepšiť štatistiky o obchode. · Fytosanitárna a veterinárna problematika: Zlepšiť úroveň zariadení určených na kontrolu fytosanitárnych a veterinárnych dovozov, ako aj kapacity na prenos vzoriek. Posilniť kontroly bezpečnosti potravín a fytosanitárne kontroly, a to aj prostredníctvom finalizácie presunu inšpektorov pre bezpečnosť potravín a veterinárnych inšpektorov z okresov do Kosovskej potravinovej a veterinárnej agentúry. Systematizovať vkladanie údajov do databázy na identifikáciu a registráciu zvierat a ich pohybu. Udeliť akreditáciu laboratóriám, ktoré sa zaoberajú kontrolou potravín. Komisia vyzýva Kosovo, aby zintenzívnilo reformy v uvedených oblastiach a zameralo sa na ich realizáciu v praxi. Od Kosova závisí, akým tempom bude dosahovať pokrok. Verejný a politický konsenzus v Kosove ohľadne programu reforiem súvisiacich s pridružením k EÚ má pre rýchlu realizáciu tohto programu kľúčový význam. Komisia bude aj naďalej monitorovať pokrok, ktorý Kosovo dosahuje, prostredníctvom dialógu o procese stabilizácie a pridruženia, štruktúrovaného dialógu o právnom štáte, dialógu o problematike víz, ako aj prostredníctvom pravidelne predkladaných správach o dosiahnutom pokroku. * Týmto označením nie sú dotknuté pozície v otázke štatútu tejto krajiny, pričom označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. [1] KOM(1999) 235 v konečnom znení. [2] SWD(2012) 339 v konečnom znení. [3] Možno pripomenúť, že prítomnosť vysokého predstaviteľa v Bosne a Hercegovine, ktorého podporuje Úrad vysokého predstaviteľa a ktorého vymenovala Rada pre nastolenie mieru, aby dohliadal nad civilným uplatňovaním Daytonskej mierovej dohody, sa nepovažovala za právnu prekážku podpísania dohody o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou a Bosnou a Hercegovinou. [4] KOM(2009) 534 v konečnom znení.