SK Úradný vestník Európskej únie C 277/1

453. PLENÁRNE ZASADNUTIE V DŇOCH 13. A 14. MÁJA 2009

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Výskum a vývoj: podpora konkurencieschopnosti“

(prieskumné stanovisko)

(2009/C 277/01)

Spravodajkyňa: pani DARMANIN

České predsedníctvo sa 27. júna 2008 obrátilo na výbor so žiadosťou o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Výskum a vývoj: podpora konkurencieschopnosti“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 24. apríla 2009. Spravodajkyňou bola pani DARMANIN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 453. plenárnom zasadnutí 13. a 14. mája 2009 (schôdza zo 14.mája) prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV vyzýva na prepracovanie definície konkurencieschopnosti a žiada, aby sa konkurencieschopnosť z dlhodobého hľadiska neurčovala len na základe HDP, ale skôr na základe širšej perspektívy, vrátane faktorov udržateľnosti zo sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho hľadiska. EHSV sa domnieva, že v súčasnej hospodárskej situácii sa treba zamerať na trvalo udržateľnú konkurencieschopnosť v budúcnosti.

1.2. EHSV považuje inováciu za rozhodujúci aspekt udržateľnej konkurencieschopnosti, ktorá vychádza z predpokladu, že udržateľnosť je proces a vyvíjajúce sa opatrenie. Inovácia potom predstavuje nástroj na jeho skvalitnenie. Veľmi dôležitou súčasťou inovatívneho procesu je výskum a vývoj.

1.3. EHSV v tomto stanovisku poukazuje na niekoľko prekážok v uplatňovaní výskumného a inovačného prístupu. Ich prekonanie si vyžaduje dlhodobú víziu a investície do budúcnosti. S cieľom minimalizovať vplyv týchto prekážok EHSV odporúča nasledovné iniciatívy:

— Harmonizáciu inovačných príležitostí a programov v Európskej únii. Teraz existuje v rámci EÚ celý rad možností ako motivovať k inovácii. Tieto však často spolu nesúvisia a nie sú viditeľne koordinované. EHSV sa teda domnieva, že Komisie a iné orgány, ktoré riadia inovačné programy by mali vyvinúť väčšie úsilie o koordinovaný prístup k inovácii.

— Minimalizovanie nadbytku informácií a poskytnutie koherentnejšieho a jednoduchšieho prístupu k podrobnostiam o inovačných a výskumných príležitostiach. EHSV berie na vedomie úsilie o zníženie nadbytku nesúvislých informácií, ale nazdáva sa, že je potrebné urobiť viacej. Najmä informácie, z ktorých majú mať úžitok malé a stredné podniky, musia byť cielené, jasné, užitočné a koordinované.

— Ďalej investovať do vzdelávacích systémov posilnením programov ako Erasmus a Comenius, ktoré študentom umožňujú študovať v zahraničí. EHSV sa domnieva, že základné a stredné školstvo predstavuje úroveň, na ktorej možno trvalo dosahovať zmeny. Preto sú príležitosti, ku ktorým patria aj uvedené programy, dôležité štádiá v odbornej príprave študentov.

— Začlenenie podnikania do učebných osnov. Podnikateľský duch je dôležitý tak vo výskume, ako aj priemysle. Túto mentalitu možno vytvoriť vtedy, ak sa vzdelávací systém dôrazne zameria na rozvoj podnikateľského myslenia.

— Zvýšenie šancí na ekonomické prežitie mladých podnikateľov v oblasti nových procesov alebo produktov s využitím špičkových technológií.

— Vytvorenie takých podmienok zamestnania pre mladých výskumných pracovníkov, ktoré budú nielen dôstojné, ale natoľko atraktívne, že prilákajú tých najlepších. EHSV uznáva, že medzi členskými štátmi existuje veľa rozdielov v oblasti podmienok zamestnávania výskumných pracovníkov, ale zdôrazňuje potrebu spoločného celoeurópskeho úsilia zameraného na vyriešenie tohto problému.

— Zapojenie všetkých členských štátov ako významných aktérov do inovačného procesu, čím sa využije potenciál EÚ 27 krajín a nielen tých najskúsenejších aktérov v oblasti výskumu a vývoja.

— Posilnenie štruktúr, v ktorých dochádza k stálym výmenám skúseností medzi akademickou obcou a priemyselnými podnikmi.

1.4. EHSV uznáva, že výskum a inovácia nie sú záležitosťou len univerzít a špeciálnych oddelení podnikov, ale sa týkajú všetkých. Zamestnanci na všetkých úrovniach predstavujú nesmierne zdroje, preto sa musí ďalej rozvíjať chápanie zamestnancov ako hnacej sily inovácie. Túto koncepciu treba zohľadniť v súvislosti so spoluprácou na pracoviskách, celoživotným vzdelávaním a činnosťou zamestnaneckých rád.

1.5. EHSV sa domnieva, že nový lisabonský program po roku 2010 by nemal obsahovať len cieľ týkajúci sa investícií členských štátov do výskumu, vývoja a inovácií, ale aj cieľ vyjadrený podielom z HDP týkajúci sa výdavkov určených na vzdelávanie, ktoré je podľa EHSV dôležitým katalyzátorom inovácií. Výbor preto odporúča, aby boli v rámci nového lisabonského programu po roku 2010 stanovené tieto ciele:

— 7 % HDP na vzdelávanie od základného stupňa až po vysokoškolský

— 1 % HDP na verejný výskum a vývoj

— 2 % súkromných investícií do výskumu a vývoja.

1.6. EHSV tiež tvrdí, že krajiny a podniky s vysokou mierou udržateľnej výroby, ktoré výrazne uplatňujú nové technológie a majú výrobu založenú na vysokom stupni ekologickej účinnosti, budú v budúcnosti najkonkurencieschopnejšie. EHSV odporúča, aby EÚ zohľadnila ekologickú účinnosť ako zjednocujúci faktor v rámci vzdelávacej, výskumnej a inovačnej politiky, priemyselnej a dopravnej politiky, politiky v oblasti klímy a energetiky a politiky v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí a podporila úzku a intenzívnejšiu spoluprácu v rôznych oblastiach politiky.

1.7. Výbor vidí v súčasnej finančnej a hospodárskej kríze vážne nebezpečenstvo. Mnoho podnikov by mohlo byť nútených obmedziť aj svoju činnosť v oblasti VaV a reagovať dokonca zastavením niektorých aktivít, čo by absolventov univerzít a vysokých škôl technického zamerania odsúdilo na nezamestnanosť. Výbor preto apeluje na Komisiu a členské štáty, aby práve v tejto ťažkej krízovej situácii anticyklickou politikou zamestnanosti v štátom dotovaných výskumných inštitúciách predišli tejto hroziacej nezamestnanosti mladých vedcov a inžinierov, a naďalej podporovali podnecovanie záujmu o technické alebo prírodovedecké štúdium.

2. Konkurencieschopnosť

2.1. Podľa názoru EHSV je dôležité, aby konkurencieschopnosť EÚ dostala nový impulz. To si vyžaduje cielené rozhodnutia, výrazné zvýšenie zdrojov a plné zapojenie vedeckých a technických poznatkov a štruktúr v celom Spoločenstve. Iba účinnou synergiou medzi obnovenou inovačnou politikou a všetkými ostatnými politikami Spoločenstva môže Európska únia dohnať meškanie a položiť základy nového modelu rozvoja založeného na rozširovaní vlastných možností vývozu vzhľadom na rozvíjajúce sa ekonomiky, ktoré môžu využiť výhodu nízkych mzdových nákladov.

2.2. EHSV sa nazdáva, že treba rozšíriť kritériá určovania konkurencieschopnosti v rámci EÚ a nevychádzať iba z merania HDP členských štátov. Preto je potrebný posun smerom k holistickejšiemu chápaniu konkurencieschopnosti s dôrazom na udržateľnú konkurencieschopnosť. Na dosiahnutie takejto konkurencieschopnosti existuje viacero opatrení, ktoré možno použiť ako nástroje. V referenčnom dokumente projektu Paradiso (členov Rímskeho klubu) sú vysvetlené niektoré z týchto opatrení. EHSV zdôrazňuje, že musí byť prijaté nové opatrenie, ktoré zohľadní existujúce nástroje. Toto nové opatrenie by sa malo zaoberať celosvetovo zameranou koncepciou udržateľných sociálnych aplikácií, udržateľných ekonomických scenárov a udržateľnosti.

2.3. Vzhľadom na recesiu v priemyselných krajinách a negatívne vyhliadky pre hospodárstvo EÚ by výbor chcel pomôcť nájsť riešenia potrebné na prekonanie tejto krízy. EHSV preto víta návrh českého predsedníctva vypracovať prieskumné stanovisko na tému Výskum a vývoj: podpora konkurencieschopnosti.

2.4. Výbor je presvedčený, že z tohto negatívneho obdobia, ktoré teraz prežívame, môžu vzísť ako hlavní aktéri a rýchlo sa spamätať len tie podniky, ktoré budú konkurencieschopné na trhoch s vysoko kvalitnými tradičnými výrobkami a špičkovými technológiami. Jedine väčšie zapojenie sa do výskumu a inovácie môže byť zárukou pre budúcnosť. Je zrejmé, že tí, ktorí v minulosti investovali do výskumu, majú teraz k dispozícii vhodné štruktúry a ľudské zdroje a tým aj lepšie šance na rýchlejšie a úspešnejšie prekonanie krízy, než tí, ktorí takto neinvestovali.

3. Výskum, vývoj a inovácia

3.1. EHSV uznáva, že výskum a vývoj sú hnacou silou inovácie. V tomto osobitne chúlostivom období, ktorým Európa prechádza, je potrebné zaoberať sa priemyselnou inováciou. EHSV sa domnieva, že ako odpoveď na hospodársky pokles a prehlbujúcu sa recesiu je dôležité spustiť proces inovácie, aby sa pokrok stal reálnym faktorom konkurencieschopnosti založenej na niekoľkých základných pilieroch, ktoré môžu európsky priemyselný systém postaviť znovu na nohy tým, že využijú výhody, ktoré poskytuje rozšírený medzinárodný trh. Týmito piliermi sú:

— výskum, inovácia a podnikanie,

— podpora investícií, a zároveň

— intenzívne, obnovené úsilie v oblasti vzdelávania.

3.2. Teraz je však už jasné, že v EÚ bolo nesporne vynaložené veľké úsilie v oblasti výskumu a inovácie. Vzhľadom na hĺbku krízy sú potrebné ďalšie investície. Podľa EHSV by sa výsledky dosiahnuté v rámci výskumných programov v oblasti inovácie mali vo väčšej miere uplatniť na trhu. EHSV ďalej požaduje transparentnosť procesu prideľovania finančných prostriedkov a procesu hodnotenia.

Ďalšie inovačné impulzy prináša plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý vypracovala Európska komisia. Názorným príkladom je plánované vyčlenenie finančných prostriedkov na iniciatívu ekologických motorových vozidiel, iniciatívu energeticky úsporných budov, a iniciatívu tovární budúcnosti. Všetky majú ďalej stimulovať výskum v týchto troch oblastiach postihnutých hospodárskou krízou.

3.3.1. Európa veľa investovala do štruktúr na podporu výskumu a technologického rozvoja. Dokazujú to mnohé štruktúry a programy existujúce v rámci centrálnych, národných a regionálnych systémov.

4. Vedomostný trojuholník

4.1. Pre účinnú inováciu, výskum a technologický rozvoj v priemysle je nutné, aby do celého procesu boli účinne zapojené všetky tri zložky vedomostného trojuholníka.

4.2. Podľa výboru by základným cieľom malo byť dosiahnutie vysokej úrovne spolupráce medzi verejným a súkromným výskumom, univerzitami a priemyslom, čo sa javí ako nevyhnutné na vytvorenie vzostupnej špirály európskej konkurencieschopnosti.

4.3. Výbor nedávno prijal špecifické stanovisko na tému „Spolupráca a prenos poznatkov medzi výskumnými organizáciami, priemyslom a malými a strednými podnikmi – dôležitá podmienka inovácií“ (INT/448). Účelom tohto stanoviska je vykonať hĺbkovú analýzu súčasnej situácie so zreteľom na dosiahnuté výsledky a vyhliadky do budúcnosti a pritom upozorniť na prekážky, ktoré je potrebné prekonať prostredníctvom rýchleho a účinného prenosu poznatkov medzi týmito dvoma svetmi, ktoré boli príliš dlhé obdobie od seba veľmi vzdialené a nedostatočne medzi sebou komunikovali.

4.4. V tomto rámci pre spoluprácu medzi vedeckou obcou a priemyslom EHSV podporil a privítal zriadenie výskumných konzorcií financovaných z verejných a súkromných zdrojov, ako napríklad plán navrhnutý v rámci spoločných technologických iniciatív, ktorý výbor hodnotí pozitívne a vyzýva k jeho rýchlemu zrealizovaniu a rozsiahlemu uplatňovaniu (1). Výbor sa vyslovil za rozšírenie týchto iniciatív aj na iné odvetvia, lebo nielenže stanovujú ako základný predpoklad partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom a rovnaké prideľovanie prostriedkov, ale poskytujú aj univerzitám, verejným a súkromným výskumným strediskám a vedeckým grémiám príležitosť stať sa členmi týchto podnikov.

4.5. V tejto súvislosti by EHSV chcel dôrazne zopakovať svoju výzvu z predchádzajúceho stanoviska (INT/335) na vytvorenie aktívneho nástroja na koordináciu a konsolidáciu vzťahov medzi akademickou a podnikateľskou obcou, ako je to v prípade Európskeho technologického inštitútu (EIT). Podľa výboru je nutné urýchlene zabezpečiť plnú funkčnosť tohto inštitútu tým, že sa mu pridelia potrebné finančné a ľudské zdroje.

4.6. EHSV považuje uvedenú koordinačnú úlohu Spoločenstva v technologickej oblasti prostredníctvom účinnej spolupráce a prepojenia medzi univerzitami a priemyslom za životne dôležitú. Predstavuje rozhodujúci faktor vývoja takých inovačných produktov a procesov, ktoré sú podstatné pre konkurencieschopnosť priemyslu EÚ.

5. Prekážky účinného uplatňovania výsledkov výskumu a vývoja v oblasti inovácie

5.1. Aby sme si urobili presnejšiu predstavu o súčasnej pozícii Európy v oblasti inovácie, musíme skúmať faktory, ktoré predstavujú prekážky inovačných stimulov.

5.2. EHSV zistil niekoľko takýchto faktorov. Tradične ich možno opísať takto:

— Vzdelávacie inštitúcie majú malý záujem o motivovanie mladých ľudí k tomu, aby sa rozhodli pre kariéru vedeckého pracovníka.

— Neutešené podmienky mladých výskumných pracovníkov v porovnaní s ich kolegami v iných krajinách ako napr. USA, ale aj v porovnaní s inými povolaniami, sú natoľko odradzujúce, že táto profesia nie je pre mladých výskumných pracovníkov atraktívna.

— Výskumné inštitúcie nie sú v dostatočnej miere informované o hospodárskych požiadavkách priemyslu.

— Priemysel málokedy využíva inovačné možnosti, ktoré sú výsledkom práce výskumných inštitúcií.

5.3. Podľa EHSV sú tu ešte ďalšie faktory:

— Európska kultúra nestimuluje k podnikaniu a výchova na školách nie je dostatočne zameraná týmto smerom. Podpora mladých podnikateľov ako aj hospodárske predpoklady a šance mladých podnikov z oblasti špičkových technológií na prežitie prvých 5 rokov sú stále menšie a preto nie sú dostatočným stimulom.

— Akademický výskum nie vždy je zameraný na podporu konkurencieschopnosti.

— Priemysel nie vždy je naklonený hľadaniu možných zmien a proaktívnemu prístupu.

— Niektoré členské štáty EÚ, predovšetkým 12 nových členských štátov sa v menšej miere zapája do inovačných programov, výskumu a vývoja.

6. Základný faktor inovácie a konkurencieschopnosti: odborná príprava

6.1. Dostupnosť vysoko odborných ľudských zdrojov s možnosťami odborného vzdelávania minimálne na úrovni najvyšších medzinárodných štandardov sú predpokladom toho, by sa na základe programov a priorít stanovených na úrovni Spoločenstva mohla dosahovať vysoká úroveň konkurencieschopnosti.

6.2. Ľudský kapitál je naozaj tým najdôležitejším zdrojom pre výskum a vývoj. Európska únia od svojho vzniku vždy uznávala potrebu začleniť vzdelávanie a kultúru do procesu európskej integrácie. V článku 127 Rímskej zmluvy (článok 150 Zmluvy o ES) je uvedené, že „Spoločenstvo uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania“.

6.3. Až do osemdesiatych rokov existovalo veľa vyhlásení o zámere v oblasti odborného vzdelávania, ale len málo praktických opatrení. Tento trend sa zmenil vytvorením systému Eurydice, oficiálnej siete na zber, monitorovanie a šírenie informácií o vzdelávacích systémoch a politikách v Európe. Právny základ vzdelávacej politiky bol stanovený v roku 1985. Všeobecne vykladá pojem odborného vzdelávania a zahŕňa všetky formy prípravy na povolanie, remeslo alebo zamestnanie, vrátane vysokoškolského vzdelávania.

6.4. Možno to považovať moment, kde sa pozornosť venovaná odbornému vzdelávania stala prioritou politík Spoločenstva a našla konkrétnu podobu v programoch Spoločenstva (COMET, ERSAMUS, LINGUA pre vysokoškolské vzdelávanie a PETRA, EUROTECNET a FORCE pre odborné vzdelávanie).

6.5. Názorným príkladom ich dosahu na úlohu odborného vzdelávania na úrovni Spoločenstva je ERASMUS, ktorý aj napriek počiatočným prekážkam zo strany niektorých členských štátov poskytol počas viacej než 20 rokov svojej existencie skoro 1 500 000 študentov a 250 000 učiteľov určitú dobu študovať alebo vyučovať na univerzite v zahraničí, čo pozitívne vplýva na napredovanie celého európskeho integračného procesu.

6.6. Po dlhom období návrhov týkajúcich sa všetkých stupňov vzdelávania od základných škôl až po vysoké školy v rámci Lisabonskej stratégie v marci 2000 stanovila Európska rada pre Európsku úniu strategický cieľ stať sa „najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete“. Európska rada v roku 2002 na svojom zasadnutí v Barcelone potvrdila túto významnú úlohu a stanovila si cieľ urobiť z Európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy „do roku 2010 svetovú značku kvality“.

6.7. EHSV uznáva, že kariéra výskumného pracovníka je len pre veľmi talentovaných mladých ľudí. Týchto ľudí teda treba k tejto profesii prilákať. Výskum, vysoké školstvo a spoločnosť vôbec investovala veľa do získavania a rozvoja špecializovaných vedomostí. Preto je dôležité, aby politika takéto investície nielen maximalizovala, ale aby tiež zabezpečila, aby neboli zbytočné. Ďalej je nevyhnutné dlhodobo plánovať financovanie výskumných ústavov. Tieto podnety už boli popísané v inom stanovisku EHSV (2).

7. Z pohľadu malých a stredných podnikov:

7.1. Ďalšie prekážky existujú na úrovni malých a stredných podnikov. EHSV sa nazdáva, že najväčšou prekážkou je skutočnosť, že malé a stredné podniky nemajú dostatok prostriedkov na investície do výskumu a využívania inovačných nápadov a príležitostí na výskum. Jestvujú rôzne druhy príležitostí. Veľké množstvo informácií a príležitostí je však samo o sebe ďalšou prekážkou, pretože sa stráca prehľad a pôsobia skôr odstrašujúco.

7.2. EHSV však zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa vytvorili priaznivé podmienky pre priamu účasť malých a stredných podnikov na výskumných a inovačných iniciatívach Spoločenstva v súlade s významnými opatreniami programu „kapacity“ siedmeho rámcového programu, vzhľadom na veľký počet týchto podnikov a ich veľký význam pre vytváranie nových pracovných miest.

7.3. Účasť malých a stredných podnikov často sťažuje nedostatok postupov primeraných ich veľkosti, čo je spolu s potrebným rizikovým kapitálom v počiatočnej fáze jedným zo základných aspektov sťažujúcich ich účasť. Kým veľké podniky majú k dispozícií špeciálne vytvorené oddelenia a potrebné informácie na podávanie žiadostí o financovanie programov, malé podniky sa o podanie žiadosti ani nepokúsia, pretože ich odradí veľké množstvo byrokracie tak pri samotnom predkladaní žiadosti, ako aj pri príprave zmlúv a následnom administratívnom riadení.

7.4. Toto všetko spôsobuje problémy pri dosahovaní strategického cieľa požadovaného vo všetkých stanoviskách EHSV na tému zapájania sa malých a stredných podnikov, ktoré predstavujú obrovský inovačný potenciál. EHSV ešte raz naliehavo žiada zjednodušenie pravidiel účasti malých a stredných podnikov, ktoré predstavujú značný tvorivý potenciál a ktorých prítomnosť v daných programoch je podstatná vzhľadom na to, že sú im blízke očakávania a požiadavky občianskej spoločnosti týkajúce sa nových produktov.

8. Ďalšie pripomienky

8.1. Aj keď plne súhlasíme s tým, že veľký dôraz na výskum a inováciu je súčasťou všetkých moderných ekonomík, nemôžeme zabúdať na to, že tento proces musí byť založený na prísne ekologickej výrobe, dôkladnej ochrane nášho systému hodnôt a dôraznej obrane európskeho sociálneho modelu.

8.2. Na to, aby sa nová politika založená na výskume a inovácii uplatnila v praxi a európsky systém znovu získal svoju konkurencieschopnosť voči iným vyspelým ekonomikám a rýchle sa rozvíjajúcim krajinám, musíme postupovať strategicky a výrazne zvýšiť ľudské a finančné zdroje s cieľom umožniť Európe celosvetovo dosiahnuť vysokú úroveň vedeckej práce.

8.3. EHSV tiež zdôrazňuje, že základným predpokladom inovácie a konkurencieschopnosti je primeraná odborná príprava a vzdelávanie poskytované vzdelávacími inštitúciami od základných škôl až po vysoké školy s cieľom získať mladých ľudí pre kariéru vedeckých pracovníkov. Tým by sa zabezpečili ľudské zdroje s vysokou úrovňou profesionality a motivácie založenej na vzdelávacích príležitostiach s najvyššími medzinárodnými štandardmi.

8.4. Joaquín Almunia, člen Európskej komisie zodpovedný za hospodárske a menové záležitosti poskytol 27 členským štátom údaje o „strednodobej ekonomickej prognóze“, čím vyvolal veľké obavy. Táto prognóza potvrdzuje, že Európa čelí hlbokej kríze s priemerným znížením HDP o 1,8 %. V prípade krajín eurozóny je prognóza rovnako znepokojujúca pre krajiny, ktorá boli vždy hnacími silami európskej ekonomiky, ako napríklad Nemecko (–2,3 %). Finančná kríza vážne postihla Írsko (–5 %), Španielsko a Taliansko (–2 %) a Francúzsko (–1,8 %). Podľa tejto prognózy bude mať pokles európskeho HDP katastrofálny dopad na nezamestnanosť, ktorej miera sa zvýši na 8,2 % a prinesie stratu 3,5 milióna pracovných miest a deficit verejných financií, ktorý v 12 z 27 členských štátov prekročí hornú hranicu 3 % stanovenú Maastrichtskou zmluvou, pričom najvyššie hodnoty vykazuje Írsko (11 %), Španielsko (6,2 %) a Francúzsko (5,4 %).

8.5. Tieto údaje sa vzťahujú na január 2009. Zdá sa však, že skutočnosť je už úplne iná. Ten istý člen Komisie niekoľkokrát varoval pred postupným a neprestávajúcim zhoršovaním ekonomiky a upozornil na prognózy hovoriace o strate 6 miliónov pracovných miest v Európe do roku 2010. V prejave pripravenom pre EHSV pán Almunia uviedol, že na základe posledných dostupných údajov sa musia ekonomické prognózy z januára tohto roku upraviť smerom nadol.

8.6. Na znázornenie stále existujúcej priepasti a vzdialenosti, ktorá nás delí od dosiahnutia cieľa potrebného na hospodársku obnovu Spoločenstva, stačí porovnať investície v Európe a v Spojených štátoch. USA investujú dôsledne 3 % HDP do výskumu, kým investície Európskej únie nedosahujú ani 2 %, pričom niektoré členské štáty sú hlboko pod hranicou 3 % stanovenou Lisabonskou stratégiou. Dnes v období recesie sa dokonca aj tento cieľ javí z kvantitatívneho hľadiska ako úplne nedostatočný.

8.7. Tieto negatívne prognózy jasné ukazujú, ako Európa zaostáva a aké veľké úsilie bude potrebné vyvinúť na to, aby opäť dosiahla zodpovedajúcu úroveň konkurencieschopnosti na medzinárodnej priemyselnej scéne, ktorá sa rýchlo mení hlavne pod vplyvom nových rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík.

8.8. Európa by preto mala vedieť ako využiť pozitívne výsledky investícií do vedomostí (výskum a vývoj, vzdelávanie, odborná príprava), ako aj rast industrializovaných ekonomík na zvýšenie svojej konkurencieschopnosti a rozhodne sa pustiť týmto smerom.

8.9. Zo správ vyplýva, že podniky majú z výskumu väčší úžitok, ak pri ňom spolupracujú so zamestnancami, zvyšujú ich spôsobilosť a utvárajú pracovné miesta tak, aby umožňovali ďalší rozvoj nápadov zamestnancov a ich uplatnenie v rámci stratégie podniku.

8.10. Vďaka inovácii zo strany zamestnancov sa podniky dostali do lepšej pozície, ušetrili veľa finančných prostriedkov a zvýšili svoju konkurencieschopnosť. Tejto myšlienke by sa malo dostať podpory, pretože nejde o to pracovať viacej ale pracovať efektívnejšie.

V Bruseli 14. mája 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 19, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 11, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 15, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 19, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 22.

(2) Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, s. 3 (nie je k dispozícii v slovenskom znení).