V januári 2014 Komisia prijala oznámenie a odporúčanie o prieskume a ťažbe uhľovodíkov (ako napríklad bridlicového plynu) s použitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia. V odporúčaní, ktorým sa dopĺňajú platné právne predpisy EÚ, sa stanovujú minimálne zásady pre uvedené činností s cieľom pomôcť pri ochrane verejného zdravia, klímy a životného prostredia, efektívnom využívaní zdrojov a informovaní verejnosti. Členské štáty, ktoré sa rozhodli vykonávať uvedené činnosti, boli požiadané, aby odporúčanie uviedli do účinnosti do 28. júla 2014. V odporúčaní sa navrhovalo, aby Komisia preskúmala jeho účinnosť 18 mesiacov po uverejnení.

Odpad, ktorý vzniká v dôsledku činností prieskumu alebo ťažby bridlicového plynu, obsahuje ťažobný odpad, s ktorým sa musí nakladať v súlade so smernicou o nakladaní s ťažobným odpadom (EWD). Väčšina opýtaných členských štátov považuje vrtné úlomky a kaly za ťažobný odpad, rôznym spôsobom sa však vykladajú kvapaliny, ktoré vytrysknú na povrch po hydraulickom štiepení a zvyšky štiepiacich kvapalín, ktoré zostanú pod zemou po uzavretí vrtu. Niektoré členské štáty tieto kvapaliny neklasifikujú ako ťažobný odpad, zatiaľ čo iné áno. To má vplyv na viacero zariadení na nakladanie s odpadmi povolenými na základe smernice o nakladaní s ťažobným odpadom.

V rámcovej smernici o vode sa zakazuje priame vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody. Príslušné orgány vykladajú uplatniteľnosť tejto smernice na operácie tykajúce sa bridlicového plynu rôznym spôsobom. Niektoré považujú hydraulické štiepenie za činnosť, ktorá by mohla spôsobiť preniknutie znečisťujúcich látok a mala by si vyžadovať osobitné podmienky povolení, zatiaľ čo iné členské štáty sa domnievajú, že žiadne takéto podmienky nie sú potrebné, keďže vstrekovanie sa neuskutoční v podzemnej vode.

Uplatnenie zásady týkajúcej sa výberu miesta by bolo možné posúdiť vzhľadom na prieskumné miesta v Poľsku, Anglicku a do určitej miery v Španielsku. V Poľsku a Anglicku sa uskutočnili posúdenia rizika zamerané na konkrétne miesto. V predbežných dokumentoch EIA posúdených v Španielsku sa navrhuje vykonať posúdenie rizika.

V rámci štúdie Komisie o uplatňovaní odporúčania sa uskutočnil prieskum zainteresovaných strán. Z 19 organizácií, ktoré v ňom odpovedali, sa 12 respondentov zo všetkých kategórií zainteresovaných strán (šesť z odvetvia ropného a plynárenského priemyslu, jeden z vodohospodárskeho odvetvia, štyria z mimovládnych organizácií a jeden z oblasti geologického prieskumu) vyjadrilo v tom zmysle, že odporúčanie nepomohlo rozptýliť znepokojenie verejnosti, a šesť respondentov (štyria z odvetvia ropného a plynárenského priemyslu, jeden z oblasti geologického prieskumu a jeden z mimovládnych organizácií) odpovedalo, že odporúčanie čiastočne rozptýlilo obavy verejnosti.

3.4. Účinnosť odporúčania, pokiaľ ide o zohľadnenie technického pokroku a používanie iných techník, ako je vysokoobjemové hydraulické štiepenie

V štúdii vypracovanej pre Komisiu sa posudzuje technologický rozvoj od prijatia odporúčania a rozvíjajúce sa technológie, ktoré bude priemysel pravdepodobne širšie využívať v krátkodobom až v strednodobom výhľade. Neuvádza sa v nej najnovší rozvoj, ktorý by významne zmenil celkový rizikový profil spôsobu ťažby bridlicového plynu. Pri niektorých vznikajúcich technológiách vrátane nanotechnológií však nie je možné úplne posúdiť súvisiace riziká. V niekoľkých členských štátoch síce boli vydané licencie zamerané na útvary na mori, doteraz však neboli hlásené žiadne prevádzkové činnosti.

Pokiaľ ide o štiepiace technológie, Európska vedecko-technická sieť zameraná na ťažbu nekonvenčných uhľovodíkov predpokladá, že v najbližších rokoch zostane najčastejšie používanou technológiou v tomto odvetví štiepenie založené na vode.

Pokiaľ ide o ťažbu nekonvenčných fosílnych palív iných ako je bridlicový plyn, vo viacerých členských štátoch sa uskutočnilo alebo uskutočňuje udeľovanie licencií, prieskum alebo posudzovanie zdrojov metánu z uhoľného sloja. Mnohé uhoľné sloje sú v menšej hĺbke než bridlicové útvary a nachádzajú sa v oblastiach so zásobami podzemnej alebo pitnej vody. Ak je pri metáne z uhoľného sloja nevyhnutné hydraulické štiepenie, riziká súvisiace s kontamináciou podzemnej vody sú potenciálne oveľa významnejšie než pri bridlicovom plyne. Rovnako je vyššie aj potenciálne riziko fugitívnych emisií. Fáza ťažby metánu z uhoľného sloja si vyžaduje čerpanie vody v objemoch, ktoré predstavujú zvýšené riziko vyčerpania vodného zdroja. Ak existuje hydrogeologické spojenie s prekrývajúcimi sa alebo laterálnymi útvarmi, mohlo by dôjsť k indukcii prietoku podzemnej vody, čo by malo negatívny vplyv na kvalitu pitnej vody.

Ťažba zemného plynu uzatvoreného v nízkopriepustných horninách si vyžaduje hydraulické štiepenie s objemami, ktoré vo väčšine prípadov nie sú také veľké, aby spadali do rozsahu pôsobnosti odporúčania. V štúdiách vypracovaných pre Komisiu sa naznačuje, že riziká a vplyvy ťažby zemného plynu uzatvoreného v nízkopriepustných horninách sú podobné ako pri bridlicovom plyne, s výnimkou vplyvov a rizík súvisiacich s postupom hydraulického štiepenia, dokončením vrtu a fázami ťažby súvisiacimi s vyčerpaním zdrojov vody, ktoré sú potenciálne menej významné, keďže štiepenie si obvykle vyžaduje menej vody.

Verejnosť vo všeobecnosti nerozlišuje medzi nízkoobjemovým a vysokoobjemovým hydraulickým štiepením. Mnohí občania sú v súčasnosti znepokojení možným použitím akejkoľvek techniky stimulácie vrtu v projektoch týkajúcich sa ťažby ropy a zemného plynu, aj keď niektoré z týchto techník sa už používajú niekoľko rokov.

Stále častejšie sa používajú zdokonalené techniky ťažby s cieľom maximalizovať ťažbu fosílnych palív, ktorá si pôvodne nevyžadovala stimuláciu. Hlavné riziká vyplývajú z konštrukcie a vŕtania dodatočných vrtov na vytvorenie miesta na vstrekovanie a zo vstrekovania látok, s vplyvmi súvisiacimi so zaberaním pôdy, dopravou a emisiami do ovzdušia a rizikami znečistenia pôdy a vody.

Pokiaľ ide o záujem niekoľkých členských štátov o ďalšiu ťažbu metánu z uhoľného sloja a zemného plynu uzatvoreného v nízkopriepustných horninách a používanie techniky stimulovania vrtu alebo zdokonalených techník ťažby, Komisia zadala vypracovanie štúdií, v ktorých sa porovnávajú riziká a vplyvy ťažby týchto zdrojov s bridlicovým plynom. Z celkových záverov štúdií vyplýva, že hlavné postupy riadenia rizík určené v prípade bridlicového plynu možno rovnako uplatniť aj pri vyššie uvedených postupoch.

4. Stanoviská zainteresovaných strán

V decembri 2015 Európsky parlament prijal na plenárnom zasadnutí uznesenie, v ktorom vyzval členské štáty zamýšľajúce vykonávať hydraulické štiepenie, aby dodržiavali odporúčanie 2014/70/EÚ a spĺňali „najprísnejšie klimatické, environmentálne a zdravotné normy“.

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa vo svojom stanovisku z júna 2014 domnieva, že súčasný rámec „ak sa bude správne uplatňovať, je postačujúci na využívanie na úrovni miestneho spoločenstva“, aj keď poukazuje na to, že v budúcnosti by „bolo potrebné opakovane sa zaoberať touto otázkou v prípade, že sa vo výraznej miere zvýši rozsah týchto aktivít“. Zdôrazňuje aj potrebu vysokej úrovne transparentnosti pri projektoch v oblasti prieskumu i ťažby s cieľom zabezpečiť akceptovanie takýchto projektov zo strany verejnosti.

Podľa spätnej väzby poskytnutej na podujatí pre zainteresované strany v júni 2015 sa zdá, že zainteresované strany sa vo svojich stanoviskách rozchádzajú. Plynárenský a ropný priemysel sa domnieva, že odporúčanie je postačujúce a že nie je potrebné prijímať žiadne ďalšie legislatívne opatrenia. Niekoľko vodárenských združení požaduje dodatočné regulačné záruky na zaistenie ochrany pitnej vody. Ekologické mimovládne organizácie sa domnievajú, že odporúčanie nie je účinné a požadujú dodatočnú reguláciu alebo zákaz projektov týkajúcich sa bridlicového plynu, bridlicovej ropy a metánu z uhoľného sloja.

Z prieskumu Eurobarometra sa tiež zistili rôzne aj stanoviská, od „nie je potrebné, aby sa EÚ zapojila“ po upozornenia na potrebu regulačných opatrení alebo zákaz hydraulického štiepenia. Najmenej preferovanou možnosťou bol súčasný prístup poskytovania odporúčaní bez prijímania nových právnych predpisov.

Rada neprijala žiadne formálne stanovisko po uverejnení odporúčania. Na zasadnutí pracovnej skupiny pre životné prostredie viacero delegátov uvítalo skutočnosť, že Komisia sa rozhodla prijať odporúčanie, zatiaľ čo ostatní uprednostňovali právne záväzné opatrenia. Niekoľko príslušných orgánov vyzvalo Komisiu, aby objasnila uplatniteľnosť príslušných právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia v rámci Siete EÚ na vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia (IMPEL).

5. Závery a ďalšie kroky

Dostupnosť bridlicového plynu a záujem o jeho ťažbu sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši. Medzi tými členskými štátmi, ktoré majú záujem o ťažbu bridlicového plynu, sú niektoré v ranej fáze plánovania a iné už začali prieskumné projekty. Z analýzy vybraných plánovacích dokumentov, žiadostí o povolenie a prevádzkových povolení vyplýva, že niekoľko zásad stanovených v odporúčaní sa uplatňovalo v menšom počte členských štátov ešte pred prijatím odporúčania. Po prijatí odporúčania niekoľko členských štátov zmenilo svoje postupy vydávania povolení alebo prijalo vnútroštátne právne predpisy, v ktorých sa zohľadňujú niektoré zásady odporúčania, zatiaľ čo iné členské štáty znížili svoje požiadavky na ochranu životného prostredia s cieľom zjednodušiť vydávanie povolení alebo sa zamerali na stimuly pre investorov. Jeden členský štát zjednodušil právne predpisy v oblasti životného prostredia do takej miery, že Komisia začala konanie o porušení povinnosti v súvislosti s neplnením povinností vyplývajúcich zo smernice o EIA. Niektoré zo zásad uvedených v odporúčaní sa v súčasnosti uplatňujú v niektorých členských štátoch, pričom nie sú začlenené do vnútroštátnych právnych predpisov, a až budúcnosť ukáže, či tento stav pretrvá, a to najmä so zreteľom na úsilie týchto krajín o pritiahnutie investícií.

V predmetnej správe sa posudzuje prvé dvaapolročné obdobie uplatňovania odporúčania v obmedzenom počte projektov v niekoľkých členských štátoch. Doteraz sa odporúčanie uplatňovalo v členských štátoch nerovnomerne a v niektorých nedostatočne. Na základe zistení preskúmania v súčasnej fáze teda nie je možné potvrdiť účinnosť odporúčania pri predchádzaní vplyvom na životné prostredie a rizikám preň, ich riadení a znižovaní. Rozmanitosť spôsobov, akými členské štáty dodržiavali odporúčanie, je aj dôsledkom jeho práve nezáväznej povahy. Komisia preto nabáda členské štáty, aby vo väčšej miere zohľadňovali zásady odporúčania, ak plánujú takú ťažbu uhľovodíkov, ktorá si vyžaduje vysokoobjemové hydraulické štiepenie.

Členské štáty sa líšia vo svojich výkladoch niektorých ustanovení príslušných právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia. Prevádzkovatelia, ktorí pôsobia vo viac ako jednom členskom štáte, sa stretávajú s nekonzistentným uplatňovaním týchto ustanovení. Platné právne predpisy síce stanovujú právny rámec pre činnosti týkajúce sa bridlicového plynu, nebol však plne dosiahnutý cieľ poskytnutia právnej istoty a predvídateľnosti pre príslušné orgány a prevádzkovateľov.

Pokiaľ by sa odporúčanie uplatňovalo dôkladne, mohlo by sa stať užitočným nástrojom na transparentné riadenie rizika používania vysokoobjemového hydraulického štiepenia pri ťažbe uhľovodíkov. Je nevyhnutný väčší pokrok pri uplatňovaní odporúčania v príslušných členských štátoch, ako aj pri správnom a jednotnom uplatňovaní environmentálneho acquis Únie.