Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Príprava makroregionálnej stratégie pre Stredozemie

(2022/C 498/02)

Spravodajca: Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EĽS)

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),

Príspevok makroregionálnych stratégií k územnej súdržnosti, miestnej demokracii a spolupráci na vonkajších hraniciach

1. sa domnieva, že makroregióny zohrávajú kľúčovú úlohu pri posilňovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Európskej únie a jej blízkeho susedstva, keďže vďaka nim dokážu cezhraničné oblasti lepšie riešiť osobitné a spoločné výzvy prostredníctvom komunikácie, spolupráce a realizácie;

2. zdôrazňuje, že tento prístup umožňuje väčšiu súdržnosť a doplnkovosť politík, opatrení a programov financovania vykonávaných na rôznych úrovniach verejnej správy vo vymedzenej geografickej oblasti. Makroregióny pritom tým, že podporujú viacúrovňové riadenie, prispievajú k väčšej účinnosti a vplyvu politík;

3. pripomína, že makroregionálne stratégie sú založené na viacúrovňovej zásade a že regióny EÚ a mimo nej musia zohrávať kľúčovú úlohu pri ich rozvoji, budovaní a vymedzovaní svojich spoločných cieľov spolu s členskými štátmi EÚ a ďalšími dotknutými krajinami;

4. konštatuje, že oblasť Stredozemia zahŕňa viacero kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín, ako aj krajín mimo EÚ, a zdôrazňuje význam makroregiónov pri posilňovaní spolupráce naprieč hranicami EÚ. Táto spolupráca je potrebná na riešenie spoločných výziev a na zapojenie krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, do užšej a intenzívnejšej spolupráce s Úniou;

5. pripomína prijatie uznesenia Európskeho parlamentu z 3. júla 2012 o vývoji makroregionálnych stratégií EÚ: súčasná prax a vyhliadky do budúcnosti, najmä v oblasti Stredozemia ( 1 )

6. pripomína správu ARLEM na tému „Stratégia súdržnosti pre Stredozemie“ (2014), v ktorej sa uvádzajú východiskové body úvah o makroregionálnom riadiacom rámci pre Stredozemie podľa zásad viacúrovňového riadenia a progresívnej a geometricky variabilnej štruktúry;

7. takisto pripomína, že Rada Európskej únie ( 2 ) uviedla, že je otvorená zváženiu spoločných iniciatív zameraných na vytvorenie nových makroregionálnych stratégií;

Makroregión Stredozemia ako kľúčový nástroj na riešenie výziev v Stredozemí

8. poukazuje na jedinečné zdroje Stredozemia. Zahŕňa 46 000 km pobrežia a 22 pobrežných krajín a je domovom viac než 500 miliónov ľudí. Tretina obyvateľstva sa koncentruje v pobrežných oblastiach a so Stredozemným morom priamo súvisí približne 150 miliónov pracovných miest;

9. vyzdvihuje dôležitosť Stredozemného mora z hľadiska životného prostredia. Predstavuje iba 1 % svetového oceánu, no zodpovedá 20 % svetovej morskej produkcie ( 3 ) . Takisto je jedným z hlavných zásobární morskej a pobrežnej biodiverzity, keďže sa v ňom nachádza 28 % endemických druhov, 7,5 % voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín a 18 % celosvetovej morskej flóry;

10. zdôrazňuje potenciál stredozemskej oblasti, ktorá predstavuje súvislú geografickú oblasť a jej obyvateľstvo má spoločné historické a kultúrne dedičstvo, čo vyplýva z dlhej tradície spolupráce a výmeny myšlienok, tovaru a osôb medzi troma brehmi;

11. uznáva, že stredozemská oblasť musí reagovať na správne, sociálno-ekonomické, humanitárne, klimatické, bezpečnostné a environmentálne výzvy, ktoré si vyžadujú spoločné opatrenia;

12. vyzdvihuje, ako sa zdôrazňuje v prvej hodnotiacej správe o Stredozemí týkajúcej sa zmeny klímy a životného prostredia v Stredozemí, ktorú vydala sieť stredozemských expertov na klimatické a environmentálne zmeny (MedECC), že všetky stredozemné subregióny sú ovplyvnené nedávnymi antropogénnymi zmenami v životnom prostredí a že medzi hlavné príčiny zmeny patrí klíma, nárast populácie, znečistenie, neudržateľné využívanie pôdy a mora a nepôvodné druhy. Vo väčšine oblastí sú zasiahnuté ekosystémy, ako aj živobytie ľudí ( 4 )

13. poukazuje na skutočnosť, že pri súčasnom tempe dosiahne do roku 2040 globálne otepľovanie v oblasti Stredozemia úroveň 2,2 stupňa o C, pričom región sa otepľuje o 20 % rýchlejšie ako je celosvetový priemer. Vplyv zmeny klímy je už teraz veľmi zjavný v podobe rastúceho počtu extrémnych prírodných javov. Spoločnosť v oblasti Stredozemia preto zmenou klímy trpí najviac (už teraz zodpovedá 50 % obyvateľstva sveta chudobného na vodu, pričom nedostatok vody má vplyv na potravinovú bezpečnosť; ohrozených je aj 49 z 51 kultúrnych pamiatok UNESCO). Väčšinu vplyvov zmeny klímy zhoršujú iné environmentálne výzvy, ako sú nadmerne intenzívna urbanizácia, poľnohospodárstvo, rybolov, cestovný ruch, degradácia pôdy, dezertifikácia a znečistenie (ovzdušia, pôdy, riek a oceánov);

14. podobne, ako vo svojom stanovisku na tému Smerom k udržateľnému využívaniu prírodných zdrojov v stredomorských ostrovných podmienkach , poukazuje najmä na veľmi veľkú environmentálnu zraniteľnosť ostrovov v Stredozemí v súvislosti s globálnym otepľovaním, ktoré už má hospodárske (rybolov, cestovný ruch atď.) a sociálne dôsledky (emigrácia atď.), a odporúča vypracovať osobitný prístup k vplyvu zmeny klímy na úrovni makroregiónov na tento typ území, v ktorom sa zohľadnia osobitné potreby súostroví a ostrovov a ktorým sa podporí intenzívnejšia spolupráca týchto území, členských štátov a Európskej únie pri zvládaní environmentálnych výziev a podpore udržateľného rozvoja;

15. zdôrazňuje, že napriek očividným spoločným črtám sú pre oblasť Stredozemia typické veľké rozdiely v úrovni rozvoja. Tieto rozdiely vrátane nedostatkov v oblasti inštitucionálnych kapacít, prepojenosti infraštruktúr a obchodných vzťahov majú vplyv na stabilitu, prosperitu a bezpečnosť spoločnosti v Stredozemí;

16. sa domnieva, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 pripomína naliehavú potrebu koordinovaného prístupu a posilnenia spoločnej odolnosti voči epidémiám, hospodárskym otrasom a zmene klímy;

17. sa domnieva, že stredozemský makroregión môže slúžiť aj ako koordinačný nástroj na riadenie migračných tokov, ktoré majú vplyv najmä na regionálne a miestne samosprávy na vonkajších hraniciach EÚ;

18. pripomína, že vzhľadom na útok Ruska na Ukrajinu zohráva Stredozemie kľúčovú úlohu pri zmierňovaní dôsledkov vojny, prijímaní vysídleného obyvateľstva, pričom sa naďalej usiluje o pokrok pri budovaní mieru na svojich pobrežných územiach;

19. vzhľadom na tieto výzvy potvrdzuje potrebu spojiť všetky tri brehy integrovanejším spôsobom s cieľom posilniť súdržnosť, zvýšiť význam regiónu v celej Európe a vo svete, ako aj jeho inovačný potenciál a prispievať k dobrým životným podmienkam ľudí a ochrane životného prostredia;

20. v rámci tohto postupu uznáva kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sa výrazne mobilizujú prostredníctvom iniciatív a sietí, ako je Únia pre Stredozemie, ARLEM (Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv) a Aliancia pre spoluprácu v Stredozemí (MedCoopAlliance), ako aj komisia pre Stredozemie Konferencie okrajových prímorských regiónov;

21. poukazuje na to, že všetky výzvy, ktorým čelí oblasť Stredozemia (zmena klímy, erózia, dezertifikácia, znečistenie plastmi, migrácia, nadmerný cestovný ruch atď.), sa sústreďujú na stredomorských súostroviach a ostrovoch, ktoré preto predstavujú ideálne pilotné územia na vykonávanie integrovaných politík udržateľného rozvoja v Stredozemí a naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby pokročila v ostrovnej stratégii prispôsobenej pre danú oblasť;

22. súhlasí s Európskou komisiou, že ciele Európskej zelenej dohody by sa mali prejaviť v úzkej spolupráci so susednými krajinami s rovnakými klimatickými a environmentálnymi výzvami;

23. poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy na troch brehoch, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu pri riešení vplyvu zmeny klímy, žiadajú „Zelenú dohodu pre Stredozemie ( 5 ) “;

24. uznáva kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú miestne samosprávy (samosprávy ju musia zohrávať) ako spojenci regiónov a krajín pri vykonávaní globálnych a regionálnych programov;

25. Obnovené partnerstvo s južným susedstvom ( 6 ); takisto zdôrazňuje, že makroregionálna stratégia, ktorou by sa podporovalo posilnenie politického dialógu, je kľúčová z hľadiska vykonávania nového programu pre Stredozemie, ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie z februára 2021

Smerom k integrovanej stratégii pre celú stredozemskú oblasť

26. víta pozitívne výsledky a intenzívnejšiu spoluprácu, ktoré umožnil záväzok zainteresovaných strán v Stredozemí, najmä miestnych a regionálnych samospráv. Vyzýva tieto zainteresované strany, najmä miestne a regionálne samosprávy, aby túto spoluprácu zintenzívnili s cieľom pripraviť pôdu pre vytvorenie makroregionálnej stratégie pre Stredozemie;

27. oceňuje veľký pokrok dosiahnutý na ceste k integrácii Stredozemia prostredníctvom stratégie pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR) a stratégie pre morskú oblasť iniciatívy WestMED;

28. naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby urýchlila napredovanie iniciatívy WestMED tým, že jej poskytne zdroje, pevnú štruktúru a dlhodobú konsolidačnú stratégiu, čím sa podporí makroregionálna integrácia v západnom Stredozemí;

29. zdôrazňuje, že existujúce iniciatívy, programy spolupráce a kľúčoví aktéri viacúrovňového riadenia sa musia lepšie koordinovať, aby sa neoslabovali ich snahy a vplyv. Je preto potrebné, aby územia v Stredozemí konečne mali operačný nástroj, ktorý by im umožnil vytvoriť a vykonávať integrovanú stratégiu, konkrétny akčný plán a spoločné projekty v reakcii na spoločné priority, ktoré boli označené v rámci existujúcich inštitucionálnych rámcov spolupráce, ako je Únia pre Stredozemie, ARLEM a iniciatív ako napríklad medzi inými MedCoopAlliance alebo BLUEMED;

30. sa domnieva, že v makroregionálnej stratégii pre Stredozemie sa tieto výzvy nebudú riešiť nahradením existujúcich stratégií, ale doplnením ich opatrení, a teda maximalizáciou ich vplyvu, hľadaním odpovedí na spoločné výzvy, ako sú výzvy vyplývajúce z boja proti zmene klímy a digitálnej transformácie, čím sa z nich vytvoria veľké príležitosti pre udržateľný rozvoj, a tak sa prispeje k spravodlivej a inkluzívnej zelenej transformácii využívaním spoločných príležitostí, pričom osobitná pozornosť sa bude venovať ľudskému rozmeru a príležitostiam pre mladých ľudí, čím sa uvoľní hospodársky potenciál regiónu v prospech občanov;

31. zdôrazňuje, že na to, aby makroregionálna stratégia priniesla zmysluplné riešenia spoločných výziev, sa musí nevyhnutne vypracovať na úrovni stredozemskej oblasti a musí sa vzťahovať na tri podoblasti: západnú, východnú a jadransko-iónsku. Už od počiatku preto musí byť otvorená pre všetkých a jej konečným cieľom musí byť, aby sa vzťahovala na celú stredozemskú oblasť na troch brehoch;

32. žiada, aby makroregionálna stratégia pre Stredozemie, rovnako ako každá námorná makroregionálna stratégia, venovala osobitnú pozornosť ostrovným územiam v súlade s článkom 174 ZFEÚ. Žiada, aby sa účinne zohľadnili osobitné charakteristiky a zraniteľnosť týchto území vytvorením silnejšieho partnerstva a prostredníctvom konkrétnych a koordinovaných opatrení medzi týmito územiami, členskými štátmi a Európskou úniou;

33. poukazuje na skutočnosť, že k regionálnej integrácii by malo dochádzať postupne na základe dobrovoľného prístupu stredozemských národných, regionálnych a miestnych orgánov, a to vzhľadom na výzvy, ktoré predstavujú niektoré nestabilné bezpečnostné, politické a diplomatické situácie;

Kľúčové zásady viacúrovňového riadenia na úrovni Stredozemia

34. navrhuje, aby riadenie budúcej makroregionálnej stratégie v Stredozemí v plnej miere odrážalo zásadu viacúrovňového riadenia so zapojením európskych, národných, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj ich príslušných združení a euroregiónov;

35. sa domnieva, že v záujme fungovania makroregionálnej stratégie pre Stredozemie je potrebné, aby sa táto stratégia zakladala na spoľahlivej a reprezentatívnej štruktúre riadenia zahŕňajúcej: i) valné zhromaždenie na politickej úrovni s účasťou európskych, národných a regionálnych orgánov; ii) výkonnú radu, v ktorej sa zídu koordinujúci členovia z jednotlivých krajín zastúpených v stratégii a ktorá bude propagovať začlenenie miestnych a regionálnych samospráv, ako aj pozorovateľov zo sietí miestnych a regionálnych samospráv, ich príslušných združení a euroregiónov do rozhodovania a iii) tematické akčné skupiny na vytváranie a vykonávanie konkrétnych projektov spolupráce, ktoré zmobilizujú verejné a súkromné sociálno-ekonomické subjekty, akademickú obec a občiansku spoločnosť;

36. navrhuje, aby sa na základe osvedčených postupov iniciatívy WestMED zaviedlo ročné rotujúce spolupredsedníctvo, ktoré budú vo dvojici vykonávať krajiny EÚ a partnerské krajiny a spolupracovať s úzkou podporou organizácií zastupujúcich miestne a regionálne samosprávy. Predsedníctvo by sa malo vyvíjať so zreteľom na minulú, súčasnú a budúcu predsednícku krajinu a zachovať rovnováhu medzi EÚ a partnerskými krajinami zastúpenými v stratégii, zatiaľ čo podpora zastupiteľskej organizácie regionálnych a miestnych samospráv by sa tiež striedala na rovnakom základe. Táto dynamika je kľúčová z hľadiska zabezpečenia, aby boli rôzne správne orgány v rámci makroregionálnej stratégie zohľadnené a prepojené, a poskytovania strategických usmernení pri činnostiach makroregiónu prostredníctvom ročných pracovných programov. Stratégiu by mal koordinovať a podporovať technický sekretariát (sekretariát makroregionálnej stratégie pre Stredozemie);

37. navrhuje, aby sa v záujme zabezpečenia zlučiteľnosti s existujúcimi iniciatívami do vykonávania stratégie zapojili zástupcovia kľúčových medzinárodných a európsko-stredozemských inštitúcií, subjektov a iniciatív, ako je Únia pre Stredozemie, ARLEM a MedCoopAlliance, ako aj zástupcovia stratégie EUSAIR a iniciatívy WestMED. EZÚS tiež poskytujú vhodné vyhliadky ako „laboratóriá“ pre viacúrovňové riadenie na podporu cieľov nového programu pre Stredozemie;

Makroregionálna stratégia zameraná na prioritné výzvy

38. sa domnieva, že makroregionálna stratégia pre Stredozemie by sa mala zameriavať na obmedzený počet spoločných výziev, ktoré sa budú postupne riešiť v priebehu času. Zdôrazňuje, že zelená a digitálna transformácia sú kľúčovými výzvami, ktoré by sa mali riešiť prioritne;

39. vyzýva, aby sa v prvom kroku úsilie sústredilo na kľúčové výzvy – zmenu klímy, digitálnu transformáciu, životné prostredie a humanitárnu krízu, ako aj potrebnú zelenú transformáciu. Koordinované opatrenia na úrovni Stredozemia si naliehavo vyžadujú tieto priority: budúcnosť súostroví a ostrovov, pobrežné a mestské oblasti, znečistenie mora (najmä mikroplastmi a odpadovou vodou), ochrana biodiverzity, agroekológia, obehové hospodárstvo, riadenie a prevencia prírodných nebezpečenstiev a znižovanie emisií skleníkových plynov, adaptácia na zmenu klímy a reakcia na humanitárnu krízu, pričom sa zaručia základné práva a slobody;

40. navrhuje, aby Európska komisia v krátkodobom horizonte prostredníctvom programu Interreg Euro-MED alebo iných relevantných existujúcich programov (vzhľadom na to, že makroregionálne stratégie sa riadia pravidlom 3 „nie“: žiadne nové právne predpisy, žiadne nové financovanie, žiadna nová inštitúcia) v roku 2024 podporila vytvorenie pilotného projektu v oblasti nulového znečistenia mora v Stredozemí a tematicky prispela k misii EÚ zameranej na oceány ( 7 ) . Zámerom bude spoločná práca krajín a území, ktoré chcú vypracovať makroregionálnu stratégiu pre Stredozemie, a teda testovanie jej kľúčových zásad v spojení s konkrétnym cieľom;

41. úsilie by sa potom mohlo rozšíriť na tieto výzvy v súvislosti s novým programom pre Stredozemie: a) podpora vyváženého a udržateľného hospodárskeho rozvoja prostredníctvom spoločných projektov zameraných na posilnenie výskumu, inovácie a udržateľného využívania prírodných zdrojov, ako aj prepojeného podnikania; b) integrácia modrého hospodárstva; c) podpora ľudského rozvoja vrátane kultúry a dedičstva, cestovného ruchu, vzdelávania, zdravotníctva, zamestnanosti, rozvoja mládeže, sociálneho začlenenia marginalizovaných skupín a pomoci pre utečencov, ako aj plnenie potrieb vyplývajúcich z migračných tokov, najmä na vonkajších hraniciach EÚ; d) zlepšenie prepojenia dopravou a digitálnou infraštruktúrou; e) zlepšenie potravinovej a energetickej sebestačnosti v Stredozemí so zreteľom na dôsledky zmeny klímy a vojny na Ukrajine spôsobenej Ruskom; f) posilnenie nástrojov a kapacít verejných a súkromných inštitúcií s cieľom zmierniť príčiny zmeny klímy a straty biodiverzity;

Operatívny akčný plán na základe existujúceho financovania

42. sa domnieva, že makroregionálna stratégia pre Stredozemie musí nevyhnutne vychádzať z operatívneho akčného plánu, aby sa priority premietli do konkrétnych opatrení na úrovni Stredozemia. Miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú najbližšie k občanom, budú zapojené do vypracovania plánu s cieľom zabezpečiť, aby sa do tohto plánu riadne začlenil územný rozmer v záujme prispieť nielen k dosiahnutiu spoločnej vízie lepšieho, súdržného a udržateľného rozvoja v oblasti Stredozemia, ale aj k zapojeniu občianskej spoločnosti na troch brehoch Stredozemného mora;

43. poukazuje na skutočnosť, že na podporu projektov v Stredozemí je možné zmobilizovať veľké množstvo finančných prostriedkov vrátane 7 miliárd EUR, ktoré Európska komisia poskytla v rámci Európskeho nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI). Programy európskej územnej spolupráce fungujúce v Stredozemí (Next-MED, EUROMED, ADRION, MARITTIMO) takisto predstavujú významnú príležitosť na podporu projektov, ktoré by mohli prispieť k plneniu cieľov makroregionálnej stratégie;

44. poukazuje na to, že na mnohých programoch, ktoré Európska komisia vykonáva priamo, ako je Horizont Európa, LIFE alebo Erasmus+, sa môžu zúčastniť tretie krajiny, takže sú zaujímavým zdrojom dodatočných finančných prostriedkov. Spolupráca v Stredozemí sa navyše priamo podporuje v rámci programov, ako napríklad Partnerstvo pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), alebo dvojstranných nástrojov, ktoré Európska únia vytvorila v susedných krajinách;

45. poukazuje na to, že v Stredozemí pôsobia aj darcovia, ako je Svetová banka alebo Európska investičná banka a inštitúcie ako Nadácia Anny Lindhovej, a môžu podporiť vznik spoločných projektov;

46. napokon poukazuje na skutočnosť, že mnohé krajiny, regióny a mestá vykonávajú decentralizované programy spolupráce, ktoré môžu takisto prispieť k vykonávaniu väčších projektov spolupráce v Stredozemí;

47. okrem toho zdôrazňuje, že vykonávanie programov európskej územnej spolupráce v rokoch 2021 – 2027 bude sprevádzať vytváranie riadiacich mechanizmov s cieľom uľahčiť koordináciu európskeho financovania dostupného v danej oblasti. Výbor sa domnieva, že to môže predstavovať praktický prínos k vypracovaniu makroregionálnej stratégie pre Stredozemie;

Závery

48. víta nový impulz, ktorý sa spolupráci v Stredozemí dodal na Svetovom fóre pre Stredozemie, ktoré sa usporiadalo počas francúzskeho predsedníctva Rady EÚ;

49. so záujmom očakáva nadchádzajúce predsedníctvo Európskej únie, ktoré v roku 2023 bude mať stredozemská krajina, konkrétne Španielsko, s nádejou, že sa opäť zameria na riadenie Stredozemia a možnosti jeho obnoveného makroregionálneho rámca riadenia a spolupráce;

50. nabáda Európsku komisiu a členské štáty, aby podporili vypracovanie makroregionálnej stratégie pre Stredozemie a iných potrebných nových makroregionálnych stratégií;

51. rovnako vyzýva Európsky parlament a Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby podporili stimul na vytvorenie makroregionálnej stratégie pre celé Stredozemie v záujme lepšieho, integrovaného a súdržného Stredozemia;

52. vyzýva Európsku radu, aby túto otázku v roku 2022 postúpila Európskej komisii s cieľom vypracovať makroregionálnu stratégiu pre Stredozemie spolu s akčným plánom v záujme ich schválenia Radou a Európskym parlamentom počas španielskeho predsedníctva Rady EÚ v druhej polovici roka 2023.

V Bruseli 11. októbra 2022 Predseda Európskeho výboru regiónov Vasco ALVES CORDEIRO

(1) P7_TA (2012) 0269.

(2) 13424/20. Závery Rady o vykonávaní makroregionálnych stratégií EÚ, 2. decembra 2020.

(3) Randone a kol. 2017, Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Oživenie hospodárstva Stredozemného mora: opatrenia pre udržateľnú budúcnosť), Iniciatíva WWF pre Stredozemie.

(4) MedECC (2020) Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future (Klimatické a environmentálne zmeny v oblasti Stredozemného mora – súčasná situácia a budúce hrozby). First Mediterranean Assessment Report (Prvá hodnotiaca správa o Stredozemí) [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (eds.)]. Union for the Mediterranean, Plan Bleu, UNEP/MAP, Marseille.

(5) Plenárne zasadnutie Európsko-stredomorského zhromaždenia miestnych a regionálnych samospráv (ARLEM), 23. januára 2020.

(6) JOIN(2021) 2 final. Pozri aj stanovisko Európskeho výboru regiónov na tému Obnovené partnerstvo s južným susedstvom. Nový program pre Stredozemie (Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 19).

(7) Misia EÚ: obnoviť naše oceány a vody.