SK ECB-PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY  
z 21. januára 2015 
k úlohe Národnej banky Slovenska pri riešení krízových situácií na finan čnom trhu  
(CON/2015/3) 
 
Úvod a právny základ 
Európska centrálna banka (ECB) prijala 29. októbra 2014 žiados ť Ministerstva financií Slovenskej 
republiky o stanovisko k návrhu zákona o riešení krízových situácií na finan čnom trhu a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov ( ďalej len „návrh zákona“). 
Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej Únie a článku 2 ods. 1 tretej a šiestej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES1, nakoľko sa návrh 
zákona týka národnej centrálnej banky (NCB) a pravidiel platných pre finan čné inštitúcie, ktoré materiálne 
ovplyvňujú stabilitu finan čných inštitúcií a trhy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho 
poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko. 
 
1.  Účel návrhu zákona 
Účelom návrhu zákona je transponova ť do slovenského právneho poriadku smernicu Európskeho 
parlamentu a Rady 2014/59/EÚ2 (ďalej len „BRRD“). V tejto súvislosti sa má Národná banka Slovenska 
(NBS) poveri ť novými úlohami. 
Návrhom zákona sa zria ďuje orgán pre riešenie krízových situácií s názvom Rada pre riešenie krízových 
situácií ( ďalej len „rada“). Vo veciach, ktoré patria do jej pôsobnosti, bude rada oprávnená vykonáva ť 
dohľad v súlade so zákonom č. 747/2004 Z.z. o doh ľade nad finan čným trhom a bude zodpovedná za 
jeho výkon.3 Rada bude ma ť právnu subjektivitu a bude zložená z deviatich členov. Medzi štyroch členov, 
ktorých vymenúva guvernér NBS, bude patri ť člen bankovej rady NBS, vedúci nového útvaru a dvaja 
ďalší vedúci zamestnanci NBS. Minister financií vymenuje štyroch ďalších členov spomedzi vedúcich 
zamestnancov ministerstva financií ( ďalej len „ministerstvo“), pri čom aspo ň jeden z nich bude vo funkcii 
štátneho tajomníka ministerstva. Deviatym členom bude riadite ľ Agentúry pre riadeniu dlhu a likvidity. 
Členom rady nemôže by ť osoba, ktorá priamo rozhoduje o postupe pri výkone doh ľadu4.  
V rámci NBS sa vytvorí nový organiza čný útvar ( ďalej len „nový útvar“), ktorý bude vykonáva ť úlohy 
potrebné na odborné, organiza čné zabezpe čovanie výkonu pôsobnosti a právomocí rady. Nový útvar 
                                                 
1  Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi 
orgánmi oh ľadom návrhu právnych predpisov (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ, kapitola 1/zv. 1, s. 446). 
2 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie 
a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investi čných spolo čností a ktorou sa mení smernica Rady 
82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190). 
3  Článok I §5 ods. 7 návrhu zákona.    
4  § 5 ods. 2 zákona č. 747/2004 Z.z. 
ECB-PUBLIC  
2 zabezpe čí, aby sa úlohy Rady vykonávali nezávisle od ostatných úloh NBS. Zamestnanci nového útvaru 
NBS sa nebudú môc ť podieľať na výkone doh ľadu nad subjektmi, na ktoré sa vz ťahuje návrh zákona, 
okrem prípadu, ak vec patrí do pôsobnosti Rady.  
Všetky náklady súvisiace s činnosťou Rady znáša NBS5. Členom rady nepatrí za výkon funkcie v rade 
odmena ani nárok na úhradu iných výdavkov6. ECB predpokladá, že výdavky členov rady, ktorých 
menuje guvernér, bude znáša ť NBS. 
Subjekty, na ktoré sa vz ťahuje návrh zákona, budú povinné plati ť ex ante  ročné príspevky do Národného 
fondu pre riešenie krízových situácií ( ďalej len „fond pre riešenie krízových situácií“) spravovaného 
Fondom ochrany vkladov (FOV). Pe ňažné prostriedky fondu pre riešenie krízových situácií budú uložené 
na osobitnom ú čte v NBS, oddelene od iných prostriedkov a majetku FOV. 
 2. Úloha NBS 
2.1 Pod ľa zásady ﬁnančnej nezávislosti musí ma ť NCB dostatok prostriedkov nielen na výkon svojich 
úloh súvisiacich s ESCB, ale aj na plnenie svojich vnútroštátnych úloh, t. j. na ﬁnancovanie svojej 
administratívy a vlastných činností
7. Finančná nezávislos ť zahŕňa aj požiadavku, aby mala NCB 
vždy dosta čujúci objem kapitálu8. V predchádzajúcich stanoviskách ECB sa uvádza, že pridelenie 
konkrétnych úloh národným centrálnym bankám, ktoré nesúvisia s ESCB, by malo by ť 
sprevádzané pridelením primeraných ľudských a finan čných zdrojov, ktoré umožnia, aby sa tieto 
úlohy vykonávali spôsobom, ktorý neovplyvní prevádzkovú kapacitu národných centrálnych bánk 
na výkon úloh súvisiacich s ESCB9. Okrem toho, ak sa zástupcovia NBS stávajú členmi 
kolektívnych orgánov doh ľadu s rozhodovacou právomocou alebo iných orgánov, je potrebné 
venovať náležitú pozornos ť zárukám osobnej nezávislosti členov orgánov NCB s rozhodovacou 
právomocou. Tieto poznámky platia aj vo vz ťahu k úlohe NBS pod ľa návrhu zákona. 
2.2 Okrem toho, vzh ľadom na to, že osobitný organiza čný útvar, ktorý podporuje výkon úloh rady, je 
súčasťou NBS, je dôležité zabezpe čiť, aby rozhodnutia prijímané radou neohrozovali financie NBS 
ako celku. V tejto súvislosti si ECB všíma, že rada bude ma ť právnu subjektivitu a domnieva sa, že 
rada bude nies ť zodpovednos ť za výkon svojich úloh10. Odporú ča sa, aby sa táto skuto čnosť v 
návrhu zákona objasnila a uviedla výslovne.11 
2.3 ECB ďalej zdôraz ňuje, že je dôležité zachováva ť súlad so zákazom menového financovania 
uvedeným v článku 123 ods. 1 zmluvy. Nová úloha, ktorou sa pod ľa návrhu zákona poveruje NBS, 
nie je úlohou súvisiacou s ESCB a ani tradi čnou úlohou centrálnej banky. Táto úloha je skôr 
spojená s úlohou vlády, t.j. s úlohou rieši ť krízové situácie na finan čnom trhu. Ak sa má NBS 
                                                 
5  Osobitná časť dôvodovej správy k návrhu zákona, druhá časť, § 3 až 5. 
6  Článok I § 4 ods. 4. 
7  Pozri Konvergen čnú správu ECB z júna 2014, s. 25. 
8  Pozri Konvergen čnú správu ECB z júna 2014, s. 25. 
9  Pozri napr. odsek 3 stanoviska CON/2007/8, odsek 3.3 stanoviska CON/2011/7 a odsek 9 stanoviska CON/2011/84. 
10  Článok I § 5 ods. 4 návrhu zákona v spojení s § 43 ods. 1 zákona č. 747/2004 Z.z. 
11  ECB má za to, že táto pripomienka bola zoh ľadnená v § 99 ods. 2 schválenej verzie návrhu zákona.   
ECB-PUBLIC  
3 poveriť takouto úlohou, je potrebné, aby jej boli vopred poskytnuté prostriedky na výkon danej 
úlohy v primeranej výške, aby sa tak zabezpe čil súlad so zákazom menového financovania12.  
 
3.  Financovanie fondu pre riešenie krízových situácií Podľa článku I § 93 ods. 8 návrhu zákona, rada môže okrem iného požiada ť NBS o poskytnutie úveru v 
prospech fondu na riešenie krízových situácií. Ke ďže však riešenie krízových situácií na finan čnom trhu 
nie je úlohou súvisiacou s ESCB a ani tradi čnou úlohou centrálnej banky. Pod ľa BRRD by mali náklady 
na riešenie krízových situácií znáša ť predovšetkým akcionári a veritelia, a pokia ľ tieto finan čné 
prostriedky neposta čujú, aj mechanizmy financovania.  V súlade so zákazom menového financovania 
nemôžu národné centrálne banky financova ť tieto mechanizmy financovania
13 a dopĺňať fond pre riešenie 
krízových situácií prostredníctvom poskytovania úverov.  Preto toto ustanovenie návrhu zákona nie je v súlade so zákazom menového financovania
14 a malo by sa vypusti ť.  
 
4. Vz ťah medzi príspevkami do fondu na riešenie krízových situácií a výnosmi z bankového 
odvodu 
4.1  ECB v minulosti vydala stanoviská k navrhovanej legislatíve, ktorou sa na Slovensku zavádzal 
bankový odvod, výnosy z ktorého sú vedené na osobitnom mimorozpo čtovom účte, a sú ur čené na 
krytie náklady spojené s riešením finan čných kríz v bankovom sektore a na ochranu stability 
bankového sektora na Slovensku15. ECB predpokladá, že povinnos ť bánk a pobo čiek zahrani čných 
bánk plati ť príspevky do fondu pre riešenie krízových situácií ( ďalej len „príspevky“) nebude ma ť 
vplyv na ich povinnos ť naďalej plati ť bankový odvod.  ECB podporuje myšlienku, že náklady 
spojené s riešením krízových situácií by mal znáša ť bankový sektor, a nie da ňovníci. Nie je však 
jasné, aký bude vz ťah medzi výnosmi z bankového odvodu a fondom pre riešenie krízových 
situácií na ú čely riešenia krízových situácií bánk. V záujme predchádzania duplicite nástrojov 
odporúča ECB objasni ť, v ktorom štádiu procesu financovania riešenia krízových situácií sa bude 
používať príjem z bankového odvodu a aká bude jeho interakcia s fondom pre riešenie krízových 
situácia. 
 5.  Prevádzkové oddelenie riešenia krízových situácií od úloh v oblasti doh ľadu a iných úloh 
5.1 Článok 3 ods. 3 druhý pododsek smernice 2014/59/EÚ vyžaduje, aby zamestnanci vykonávajúci 
funkcie orgánu pre riešenie krízových situácií pod ľa tejto smernice boli štrukturálne oddelení od 
zamestnancov vykonávajúcich úlohy pod ľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 
                                                 
12  Pozri Konvergen čnú správu ECB z júna 2014, s. 29, ako aj odsek 2.1 stanoviska CON/2011/30 a odsek 3 stanoviska 
CON/2013/29. 
13  Pozri odsek 3.4 stanoviska CON/2012/99. 
14  Pozri Konvergen čnú správu ECB z júna 2014, s. 28. Pozri tiež odsek 4 stanoviska CON/2011/103, odsek 4.3 
stanoviska CON/2011/93, odsek 3.6 stanoviska CON/2011/39 a odsek 3.2 stanoviska CON/2008/59. 
15  Stanoviská CON/2011/66 a CON/2012/53. 
ECB-PUBLIC  
4 č. 575/201316 a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ17, respektíve vo vz ťahu k 
iným funkciám príslušného orgánu, a aby boli sú časťou inej hierarchickej štruktúry.  
5.2 Cie ľom návrhu zákona je zaisti ť nezávislos ť členov rady od inštitúcií, ktoré zastupujú18. Obsahuje 
aj niekoľko ustanovení na zabezpe čenie prevádzkovej nezávislosti nového útvaru19. Keďže útvar 
podporujúci radu bude sú časťou štruktúry iného subjektu, konkrétne NBS, v návrhu zákona je 
potrebné výslovne uvies ť, ktorej hierarchickej štruktúre bude podlieha ť. Zárove ň by mal návrh 
zákona rešpektova ť autonómiu NBS v otázkach zamestnávania, ktorá je črtou zásady finan čnej 
nezávislosti NCB.  Okrem obmedzeného množstva ustanovení o pôsobnosti rady vo vz ťahu k 
zamestnancom nového útvaru20, ktoré sú sú časťou návrhu zákona, sa odporú ča jasne rozlišova ť 
medzi pôsobnos ťou rady a bankovej rady NBS vo vz ťahu k zamestnancom nového útvaru. 
5.3 ECB napokon zdôraz ňuje, že oddelenie úloh nového útvaru od funkcie NBS v oblasti doh ľadu by 
nemalo bráni ť zamestnancom NBS v prístupe ku všetkým potrebným informáciám, ktoré má 
funkčná oblas ť dohľadu k dispozícii21. 
 6.  Členstvo člena bankovej rady NBS v rade 
Podľa návrhu zákona bude jedným zo zástupcov NBS v rade člen bankovej rady NBS
22. V návrhu zákona 
sa zárove ň ustanovuje, že člen rady, ktorý je členom bankovej rady NBS, do ktorého riadiacej právomoci 
patrí doh ľad nad finan čným trhom, nemá hlasovanie právo23. Konzultujúci orgán by mal objasni ť, či člen 
bankovej rady NBS, vymenovaný za člena rady, je tým členom bankovej rady NBS, ktorý riadi doh ľad nad 
finančným trhom, ke ďže by to malo vplyv na hlasovacie právo daného člena. 
 Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB. 
 
 Vo Frankfurte nad Mohanom 21. januára 2015. 
 
[podpis] 
 
Prezident ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
16  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na 
úverové inštitúcie a investi čné spolo čnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1). 
17  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom 
dohľade nad úverovými inštitúciami a investi čnými spolo čnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení 
smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338). 
18  Článok I § 4 ods. 1, 2 a 5, § 5 ods. 3 a 4, § 6 ods. 3. 
19  Článok I § 3 ods. 2. 
20  Zamestnanci nového útvaru budú vykonáva ť dohľad v mene Rady ( článok I § 5 ods. 4). Rada bude príslušná na 
zbavenie povinnosti zamestnancov nového útvaru zachováva ť mlčanlivosť (článok I § 8 ods. 2). 
21  Pozri odsek 3.3 stanoviska CON/2014/62. 
22  Článok I § 4 ods. 1. 
23  Článok I § 6 ods. 3.