SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 25.7.2008 
SEK(2008) 2279 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k návrhu NARIAD ENIA RADY o právnom rámci spolo čenstva 
pre Európsku výskumnú infraštruktúru (ERI) 
  
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU
  
 
{KOM(2008) 467 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2278} 
 
SK 2   SK ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
 
Toto hodnotenie vplyvu je sprievodným doku mentom návrhu „NARIADENIA o právnom 
rámci spolo čenstva pre Európsku výskumnú infr aštruktúru (ERI)“, ktorá je jednou 
z prioritných iniciatív Legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2008.  
Od oznámenia Komisie EÚ „Smerom k Európskemu výskumnému priestoru“ z januára 
2000 sa myšlienka spolo čného Európskeho výskumného prie storu (ERA) stala vedúcim 
princípom všetkých opatrení Spolo čenstva týkajúcich sa vý skumu a vývoja a ústredným 
pilierom v nap ĺňaní výskumných cie ľov Lisabonskej stratégie pr e rast, pracovné miesta a 
dynamické európske hospodárstvo založené na poznatkoch. V roku 2007 zelená kniha 
ERA Európsky výskumný priestor: Nové  perspektívy identifikovala nieko ľko kľúčových 
oblastí, kde by ú činné kroky v partnerskej spolupráci medzi členskými štátmi mohli 
významnou mierou prispie ť k rozvoju Európskeho výskumného systému a pomohli 
vytvoriť „piatu slobodu“ v Európe – slobodu pohybu poznatkov a vedomostí. V tomto 
kontexte sa stalo „vytvorenie výskumných infr aštruktúr svetovej triedy“ jedným z pilierov 
ambicióznej vízie ERA. 
Výskumné infraštruktúry zohrávajú stál e významnejšiu úlohu v rozvíjaní vedomostí 
a technológií. Napríklad zaria denia na ožarovanie, dátové banky v genomike, dátové banky 
v spoločenských vedách, observatóriá pre vedy o životnom prostredí, zobrazovacie 
systémy alebo čisté miestnosti pre nanoelektroni ku sú ústredným prvkom výskumných a 
inovačných procesov. Ponukou jedine čných výskumných služieb užívate ľom z rôznych 
krajín či pritiahnutím mladých ľudí k vede prostredníctvom vytvorenia sietí zariadení 
pomáhajú výskumné infraštruktúry vytvára ť štruktúru vedeckej obce, a teda zohrávajú 
kľúčovú úlohu pri budovaní efektívneho výskumného a inova čného prostredia. V ďaka 
schopnosti zhromaždi ť „kritické množstvo" ľudí a investícií pris pievajú k národnému, 
regionálnemu a európskemu hospodárskemu rozvoju. Nachádzajú sa teda v ohnisku 
znalostného trojuholníka tvoreného vý skumom, vzdelávaním a inováciou.  
Ako sa postupom času rozširujú hranice výskumu a pros tredníctvom rozvoja technológií sa 
dostáva stále na vyššiu úrove ň, aj výskumné infraštruktúry sa  stávajú stále komplexnejšími 
a finančne čoraz náro čnejšími, často siahajúc až za hranice možností jednej skupiny, 
regiónu, národa či dokonca svetadielu. Rozdrobenie v Európe nepomáha čeliť týmto 
výzvam.  
Túto skuto čnosť uznala aj Rada pre konkurencieschopnos ť 1. - 3. júla 2004 a 25. – 26. 
novembra 2004, ke ď sa ministri zhodli na tom, že pre ďalší rozvoj ERA je potrebné 
posilniť konkurencieschopný výskum, odstráni ť rozdrobenos ť a nastoliť spoluprácu na poli 
výskumných infraštruktúr. Ministri zdôraznili po trebu rozvoja európske j stratégie v oblasti 
výskumných infraštruktúr, čo by malo so sebou prinies ť širšiu koordináciu na európskej 
úrovni ako aj rozdielne pr ístupy v závislosti na ve ľkosti a rozsahu činnosti dotknutých 
výskumných zariadení. Ministri prípravou strategickej cestovnej mapy pre Európu pre 
ďalšiu generáciu výskumných infraštruktúr pov erili ESFRI (Európske strategické fórum 
pre výskumné infraštruktúry). 
Po uverejnení cestovnej mapy ESFRI v októbri 2006 nieko ľko Rád pre 
konkurencieschopnos ť spolu s Európskou radou vyzvalo členské štáty, aby sa aktívne 
zúčastňovali na implementácii výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu 
a zdôraznilo významnú úlohu, ktorú Európska  komisia zohráva v tomto procese. 
 
SK 3   SK Významný problém pri zria ďovaní európskych výskumnýc h infraštruktúr, okrem 
nedostatku zdrojov a komple xnosti technických a organiza čných otázok, však predstavuje 
chýbajúci primeraný právny rámec umož ňujúci vytvorenie riadnych partnerstiev 
s partnermi z rôznych krajín. Nedávno vyp racované podklady, na prípravu ktorých 
dohliadala ESFRI, odhalili obmedzenia existu júcich právnych nástrojov a identifikovali 
potrebu vypracova ť nový vyhradený právny rámec Spolo čenstva pre zakladanie 
európskych výskumných infraštruktúr s ú časťou niekoľkých členských štátov.  
V tomto kontexte Komisia zaradila do svojho Legislatívneho a pracovného programu na 
rok 2008 ako prioritnú iniciatívu návrh na  prípravu „NARIADENIA o právnom rámci 
spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru (ERI)“.  
Pri príprave tejto iniciatívy sa uskuto čnili rozsiahle konzultácie so zainteresovanými 
stranami. Hodnotenie vplyvu čerpá informácie z rôznych zdrojov i) analýzy uskuto čnenej 
odborníkmi; ii) z konzultácií so zainteres ovanými stranami a iii) z príspevkov 
medziútvarovej skupiny a nezávislého „výskum ného subjektu“ špecificky zriadeného pre 
potreby tejto iniciatívy.  
Zvažovali sa štyri možnosti politiky:  
• Možnosť 1: „žiadna špecifická akcia zo strany EÚ“ korešponduje so sú časnou situáciou, 
kde sa každé konzorcium prostredníctvom ad hoc procesu pokúša identifikova ť 
medzi existujúcimi právnymi formami tú, kt orá by bola najvhodnejš ia pre jeho projekt;  
• Možnosť 2 zodpovedá „ ľahkej“ forme intervencie zo strany Európskej komisie, pomoci 
zainteresovaným na budovaní európskych infr aštruktúr pri identi fikovaní problémov 
a potrieb, ako aj pri výmene informác ií o tom, ako tieto problémy rieši ť, a vytváraní 
súboru osved čených postupov;  
• Možnosť 3 zodpovedá vytvoreniu spolo čných podnikov Spolo čenstvom v súlade 
s článkom 171 Zmluvy o ES, pre konkrétne prípady, vždy, ke ď vyvstane potreba ich 
vytvorenia;  
• Možnosť 4 je priamejšia reakci a na daný problém. Navrhuje prijatie legislatívnych 
opatrení, ktoré poskytnú nový legislatívny nástroj prispôsobený potrebám európskych 
výskumných infraštruktúr, dopl ňujúci existujúce formy na ná rodnej a európskej úrovni; 
okrem toho zoh ľadňuje zmocnenie Európskej komi sie zo strany zákonodarcu ude ľovať 
štatút „Európska výskumná infraštruktúra".  
Porovnávacie hodnotenie rôznych mo žností jasne identifikuje možnos ť 4 ako najú činnejšiu 
a najefektívnejšiu pre dosiahnutie politických cie ľov návrhu.   
 
SK 4   SK  
Ciele politiky  Možnosť 1 Možnosť 2 Možnosť 
3 Možnosť 
4
Zjednodušenie a urýchlenie procesu zria ďovania 
nových európskych výskumných infraštruktúr   Všeobecne 
nízke Všeobecne 
nízke Mierne  Významné
Zvýšenie po čtu európskych výskumných 
infraštruktúr  Veľmi nízke  Mierne  Mierne  Významné
Prispenie k ďalšiemu rozvoju európskej politiky 
pre výskumné infraštruktúry  Veľmi nízke  Mierne  Mierne  Významné
Stanovenie nákladovo efektívneho postupu 
zriaďovania nových európskych výskumných 
infraštruktúr  Všeobecne 
nízke Všeobecne 
nízke V malej 
miere Významné
Obsiahnutie všetkých čŕt, ktoré by mala ma ť 
právna forma vhodná pre európske výskumné 
infraštruktúry  Závisí o d 
schémy  Závisí o d 
schémy  Mierne  Významné
Zlepšenie pozitívneho obrazu EÚ na národnej 
úrovni prostredníctvom posilnenia ERA  Veľmi nízke  Mierne  Mierne  Významné
Prispenie k dosiahnutiu socioekonomických, 
environmentálnych a spolo čenských ú činkov Všeobecne 
nízke Mierne  Mierne  Významné