SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH POSKYTOVANIA A PRIJÍMANIA ÚVEROV EURÓPSKEJ ÚNIE V ROKU 2012 /* COM/2013/0752 final */





Obsah 1........... Úvod. 3 2........... Úverové činnosti Európskej únie. 3 2.1........ Nástroj na podporu platobnej bilancie. 3 2.2........ EFSM... 5 2.3........ Nástroj makrofinančnej pomoci 7 2.4........ Nástroj Euratomu. 9 3........... Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov. 9 3.1........ Podpora platobnej bilancie. 10 3.2........ EFSM... 10 3.3........ Makrofinančná pomoc. 11 3.4........ EURATOM... 11 4........... Európska investičná banka. 11 4.1........ Činnosť EIB v oblasti poskytovania úverov. 11 4.2........ Činnosť EIB v oblasti prijímania úverov. 12 5........... Zaistenie finančnej stability v eurozóne. 12 5.1........ Úverový nástroj pre Grécko. 12 5.2........ Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) 13 5.3........ Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) 13 1. Úvod Od Komisie sa vyžaduje, aby každý rok informovala Európsky parlament a Radu o využívaní rôznych úverových nástrojov Európskej únie. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie pre každý nástroj, ako aj príslušné činnosti súvisiace s prijímaním úverov. 2. Úverové činnosti Európskej únie Finančnú podporu tretím krajinám a členským štátom v podobe bilaterálnych úverov financovaných z kapitálových trhov so zárukou z rozpočtu EÚ poskytuje Komisia na základe rôznych právnych aktov Rady alebo Rady a Európskeho parlamentu, v závislosti od sledovaných cieľov[1]. Súlad medzi finančnou podporou pre tretie krajiny a celkovými cieľmi vonkajšej činnosti EÚ zaisťuje Komisia a vysoký predstaviteľ, ktorému pomáha ESVČ. 2.1. Nástroj na podporu platobnej bilancie Pomoc pre platobnú bilanciu podľa článku 143 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a nariadenia Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov[2], má podobu strednodobých úverov poskytovaných Úniou a vo všeobecnosti sa poskytuje v spojitosti s financovaním zo strany Medzinárodného menového fondu (MMF) a ďalších multilaterálnych poskytovateľov úverov, ako je EIB, EBOR a Svetová banka, alebo bilaterálnej pomoci členských štátov. Pomoc pre platobnú bilanciu má výnimočný charakter a poskytuje ju na individuálnom základe Rada, ktorá koná kvalifikovanou väčšinou. Potenciálnymi príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny, ktoré čelia vážnym problémom v oblasti platobnej bilancie. Jej cieľom je riešiť v prijímajúcich členských štátoch vonkajšie obmedzenia v oblasti financovania a obnoviť životaschopnosť platobnej bilancie danej krajiny. Uvoľňuje sa pod podmienkou splnenia podmienok hospodárskej politiky, o ktorých rozhodla Rada, po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom o návrhu programu úprav, a po schválení Komisiou a prijímajúcimi členskými štátmi v memorande o porozumení pred uzavretím zmluvy o úvere. Nepretržitý súlad s opatreniami v programe úprav sa pravidelne preskúmava a je podmienkou pre vyplatenie ďalších tranží. Požadované prostriedky získa Komisia v mene Európskej únie na kapitálových trhoch. Komisia pravidelne predkladá Hospodárskemu a finančnému výboru a Rade správy o vykonávaní nariadenia o platobnej bilancii. Nástroj na podporu platobnej bilancie bol opätovne aktivovaný v roku 2008 v reakcii na medzinárodnú hospodársku a finančnú krízu a jeho strop bol zvýšený z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR v decembri 2008,[3] pričom v máji 2009 sa rozhodlo o ďalšom zvýšení na 50 miliárd EUR[4], aby sa EÚ umožnilo rýchlo reagovať na akýkoľvek ďalší dopyt po pomoci na podporu platobnej bilancie. Do 31. decembra 2012 bolo na pomoc určených celkovo 14,6 miliárd EUR pre Maďarsko[5], Lotyšsko[6] a Rumunsko[7], z čoho bolo do konca roka 2012 vyplatených 13,4 miliárd EUR. Popri pomoci na podporu platobnej bilancie vo výške 5 miliárd EUR, ktorej platnosť sa skončila 6. mája 2012, sa v roku 2011 Rada rozhodla poskytnúť preventívnu finančnú pomoc Rumunsku až do výšky 1,4 miliardy EUR[8]. Žiadne platby sa však neuskutočnili a platnosť nástroja sa skončila 31. marca 2013. Platnosť finančnej pomoci poskytnutej Maďarsku sa skončila v novembri 2010 a v prípade Lotyšska to bolo v januári 2012. V roku 2012 neboli v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie prijaté žiadne rozhodnutia/uskutočnené žiadne platby. Tabuľka 1: Pomoc na podporu platobnej bilancie k 31. 12. 2012 (v miliardách EUR) Krajina || Výška pridelenej sumy || Vyplatená suma || Splatená suma || Nesplatená suma || Priemerná splatnosť úveru (v rokoch) Maďarsko || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Lotyšsko || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumunsko (podpora platobnej bilancie) || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Rumunsko (preventívna finančná pomoc) || 1,4 || 0 || 0 || 0,0 || 0 Spolu || 16,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.2. EFSM Nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 sa zriadil európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) na základe článku 122 ods. 2[9]. EFSM má plnú oporu rozpočtu EÚ a disponuje celkovou úverovou kapacitou až do výšky 60 miliárd EUR. Potenciálni príjemcovia pomoci z EFSM sú členské štáty v eurozóne, ktoré čelia ťažkostiam spôsobeným vážnym narušením medzinárodného hospodárskeho a finančného prostredia. Používanie EFSM je podmienené politickými podmienkami v rámci programu makroekonomických a finančných úprav, ako sa dohodlo v memorande o porozumení uzavretom medzi Komisiou a prijímajúcim členským štátom, a uplatňuje sa pri ňom podobný proces rozhodovania ako v prípade pomoci na podporu platobnej bilancie. Posudzovanie finančných potrieb a pravidelný dohľad nad vykonávaním programu sa vykonáva po konzultácií s ECB, a to najmenej každých šesť mesiacov, pokiaľ ide o všeobecné podmienky hospodárskej politiky programu úprav a každé tri mesiace na účely overenia, či členský štát spĺňa hospodárske politické podmienky súvisiace s pomocou. Všetky zmeny, ktoré môžu byť potrebné v programe úprav, sa prediskutujú s prijímajúcim členským štátom. Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o každej úprave, ktorá sa má vykonať v pôvodných všeobecných podmienkach hospodárskej politiky, a schváli zrevidovaný program úprav, ktorý pripravil prijímajúci členský štát. Komisia pravidelne predkladá Hospodárskemu a finančnému výboru (HFV) a Rade správy o vykonávaní nariadenia o EFSM a o pretrvávaní výnimočných udalostí, ktoré boli dôvodom prijatia tohto nariadenia. Nástroj EFSM bol aktivovaný v roku 2011 pre Írsko a Portugalsko, pričom sa viazali úverové prostriedky vo výške až 22,5 miliardy EUR pre Írsko a 26 miliárd EUR pre Portugalsko. Celkové viazané prostriedky vrátane takisto z EFSM, MMF a ostatných členských štátov dosahujú výšku až 85 miliárd EUR, resp. 78 miliárd EUR: Tabuľka 2: Členenie viazaných prostriedkov (v miliardách EUR) Krajina || EFSM || ENFS || MMF || Ostatné || Spolu Írsko || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugalsko || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Spolu || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 miliardy EUR od iných členských štátov (Spojené kráľovstvo, Švédsko, Dánsko) a 17,5 miliardy EUR od írskeho štátu. Navyše, v súlade s vyhlásením hláv štátov alebo predsedov vlád eurozóny a inštitúcií EÚ z 21. júla 2011, sa rozhodlo o predĺžení splatností[10] a znížení marže úrokovej sadzby[11] a o uplatnení so spätnou platnosťou na všetky už vyplatené úverové tranže. V súlade s vykonávacím rozhodnutím Rady 2011/77/EÚ[12] bolo v roku 2012 Írsku vyplatených 7 800 miliónov EUR a v súlade s vykonávacím rozhodnutím Rady 2011/344/EÚ[13] bolo Portugalsku vyplatených 8 000 miliónov EUR. Celková nesplatená suma nástroja bola na konci roku 2012 43 800 miliónov EUR. Tabuľka 3: Zoznam úverových operácií vyplatených v rámci nástroja EFSM v roku 2012 (v miliónoch EUR) Krajina || Rozhodnutie || Výška pridelenej sumy || Dátum výplaty || Vyplatená suma || Kupón || Splatnosť || Priemerná splatnosť úveru (v rokoch) Írsko || 2011/77/EÚ || 22 500 || 16. 1. 2012 5. 3. 2012 3. 7. 2012 30. 10. 2012 || 1 500 3 000 2 300 1 000 || 3,75 % 3,375 % 2, 875 % 2,50 % || 4. 4. 2042 4. 4. 2032 4. 4. 2028 4. 11. 2027 || 10,2 11,8 12,3 12,4 Medzisúčet || || || || 7 800 || || || 12,4 Portugalsko || 2011/344/EÚ || 26 000 || 16. 1. 2012 24. 4. 2012 4. 5. 2012 30. 10. 2012 || 1 500 1 800 2 700 2 000 || 3,75 % 3,375 % 2,75 % 2,50 % || 4. 4. 2042 5. 4. 2038 4. 4. 2022 4. 11. 2027 || 10,9 12,5 12,2 12,4 Medzisúčet || || || || 8 000 || || || 12,4 Spolu || || 48 500 || || 15 800 || || || 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci Makrofinančná pomoc sa poskytuje na podporu kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a susedných krajín EÚ na vyriešenie krátkodobých problémov v oblasti platobnej bilancie, na stabilizáciu verejných financií a na podporu vykonávania štrukturálnych reforiem. Makrofinančná pomoc sa poskytuje vo výnimočných prípadoch, na dočasné obdobie a podlieha prísnym podmienkam hospodárskej politiky. Operácie makrofinančnej pomoci obvykle dopĺňajú programy úprav MMF. Makrofinančná pomoc sa môže poskytnúť vo forme úverov a/alebo nenávratných grantov. Ak by si niektorá prijímajúca krajina neplnila svoje povinnosti v súvislosti so splácaním úveru, Komisia môže aktivovať Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[14], aby splatenie príslušnej pôžičky Komisie prebehlo z jeho finančných prostriedkov[15]. Podrobné informácie o operáciách makrofinančnej pomoci sú dostupné vo výročnej správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám[16]. V roku 2012 bola dokončená operácia makrofinančnej pomoci pre Arménsko, ktorá bola prijatá v roku 2009[17]. Časť úveru v podobe druhej a poslednej tranže vo výške 39 miliónov EUR bola vyplatená arménskym orgánom vo februári 2012. Prvá tranža a časť grantu druhej tranže boli vyplatené v roku 2011. Tým sa uzavrela operácia makrofinančnej pomoci vo výške 100 miliónov EUR, ktorá sa skladala z úverov vo výške 65 miliónov EUR a grantov vo výške 35 miliónov EUR. Pokiaľ ide o makrofinančnú pomoc pre Moldavsko[18], ktorú predstavoval grant vo výške 90 miliónov EUR, Komisia uvoľnila tretiu a poslednú tranžu (30 miliónov EUR) v apríli 2012. Vykonávanie makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu, ktorá bola schválená v roku 2010[19] a ktorá spolu s dostupnými prostriedkami z predchádzajúcej operácie schválenej v roku 2002 predstavuje sumu 610 miliónov EUR v úveroch, sa v roku 2012 ešte viac oddialilo vzhľadom na potrebu dohodnúť sa s ukrajinskými orgánmi na určitých podmienkach uvedených v memorande o porozumení, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že program MMF nepokračoval podľa plánu a neskôr, v decembri 2012, sa skončil. Dohoda o memorande o porozumení sa dosiahla v polovici roka 2012 a vo februári 2013 bolo toto memorandum podpísané v rámci samitu EÚ – Ukrajina. Prvá výplata tejto operácie makrofinančnej pomoci však bude aj naďalej podmienená dohodou medzi ukrajinskými orgánmi a MMF o novom programe finančnej pomoci. Pokiaľ ide o makrofinančnú pomoc pre Bosnu a Hercegovinu [20] schválenú v roku 2009 (vo výške 100 miliónov EUR vo forme úverov), platnosť memoranda o porozumení a zmluvy o úvere bola predĺžená o jeden rok, a to do novembra 2013. Prvá tranža tejto operácie vo výške 50 miliónov EUR bola vyplatená vo februári 2013. V roku 2012 Európsky parlament a Rada rokovali o dvoch legislatívnych návrhoch týkajúcich sa nových operácií mikrofinančnej pomoci prijatých Komisiou v roku 2011: o návrhu poskytnúť makrofinančnú pomoc Gruzínsku vo výške 23 miliónov EUR v úveroch a 23 miliónov EUR v grantoch a o návrhu poskytnúť výnimočnú[21] makrofinančnú pomoc Kirgizskej republike vo výške 15 miliónov EUR v úveroch a 15 miliónov EUR v grantoch. Rozhodnutie týkajúce sa Gruzínska bolo prijaté v auguste 2013. 2.4. Nástroj Euratomu Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) [rozhodnutie Rady 94/179/Euratom]. V roku 1990 Rada stanovila limit na prijímanie úverov vo výške 4 miliardy EUR, z ktorých sa rozhodlo o sume približne 3,4 miliardy EUR a o jej vyplatení. V roku 2002 Komisia navrhla zvýšiť limit na prijímanie úverov na 6 miliárd EUR, ale Rada oddialila svoje rozhodnutie, kým výplaty nedosiahnu 3,8 milióna EUR. Prebiehajú rokovania o úvere vo výške 300 miliónov EUR pre Ukrajinu, ktoré budú určené na modernizáciu existujúcich jadrových zariadení. V roku 2012 sa v rámci úverového nástroja Euratomu neprijali žiadne rozhodnutia o úveroch alebo sa nevykonali žiadne výplaty. 3. Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov Na účely financovania úverových činností, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Prijímanie a poskytovanie úverov sa uskutočňujú ako vzájomne prepojené operácie (back-to-back), čím sa zabezpečuje, aby sa na rozpočet EÚ neprenášalo žiadne riziko úrokovej sadzby či výmenného kurzu[22]. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom. Tabuľka 4: Vývoj celkových prijatých úverov Európskej únie (nesplatené sumy kapitálu(1) v miliónoch EUR) || ESUO i.l.(1) (2) || Euratom(1) || Podpora platobnej bilancie || Makrofinančná pomoc || EFSM || Spolu 2008 || 266 || 484 || 2 000 || 654 || || 3 404 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 2012 || 225 183 || 447 423 || 11 400 11 400 || 590 545 || 28 000 43 800 || 40 662 56 351 1)Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. 2) Európske spoločenstvo uhlia a ocele je od roku 2002 v likvidácii. Posledný dlhopis, ktorý vydalo ESUO, má splatnosť v roku 2019. || 3.1. Podpora platobnej bilancie V roku 2012 sa na trhu nezískali v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie žiadne úvery. 3.2. EFSM V roku 2012 sa získalo 15,8 miliárd EUR financovaných šiestimi referenčnými dlhopismi EÚ („referenčný“ odkazuje na dlhopisy s nesplatenou nominálnou hodnotou vo výške 1 miliardy EUR alebo viac pre každú sériu dlhopisov). Tieto dlhopisy EÚ zaznamenali vysoký dopyt na trhu, čo viedlo k ich dosť nadmernému objednávaniu. Tieto dlhopisy EÚ nakúpili všetky dôležité skupiny investorov a najmä dlhodobí investori (investičné fondy, správcovia aktív, poistné a penzijné fondy), ako aj oficiálne inštitúcie. Výsledky týchto dlhopisov EÚ na sekundárnom trhu boli pozitívne a potvrdili pozíciu EÚ ako emitenta silných referenčných dlhopisov. Podľa našich výpočtov a s použitím vstupov z 22 bánk bol v roku 2012 obrat referenčných dlhopisov EÚ na sekundárnom trhu 50 miliárd EUR (v porovnaní so 40 miliardami EUR v roku 2011). Tabuľka 5: Prehľad financovania a vyplatených úverov EFSM (v miliardách EUR) Krajina || Dátum získania || Dátum splatnosti || Veľkosť Írsko (1,5), Portugalsko (1,5) || 16. 1. 2012 || 4. 4. 2042 || 3,00 Írsko || 5. 3. 2012 || 4. 4. 2032 || 3,00 Portugalsko || 24. 4. 2012 || 5. 4. 2038 || 1,80 Portugalsko || 4. 5. 2012 || 4. 4. 2022 || 2,70 Írsko || 3. 7. 2012 || 4. 4. 2028 || 2,30 Írsko (1), Portugalsko (2) || 30. 10. 2012 || 4. 11. 2027 || 3,00 Spolu || || || 15,80 Celková suma získaná pre EFSM bola na konci roku 2012 43,8 miliardy EUR. 3.3. Makrofinančná pomoc V roku 2012 sa úspešne vykonala jedna operácia prijímania úveru (39 miliónov EUR pre Arménsko). Tabuľka 6: Súkromné investície EÚ počas roka 2012 (v miliónoch EUR) Krajina || Opis || Dátum emisie || Dátum splatnosti || Veľkosť Arménsko || SSD EU 3.137/2026 || 9. 2. 2012 || 4. 12. 2026 || 39 Spolu || || || || 39 3.4. EURATOM V roku 2012 nedošlo k žiadnemu prijímaniu úverov v rámci nástroja Euratomu. 4. Európska investičná banka 4.1. Činnosť EIB v oblasti poskytovania úverov EIB poskytuje financovanie buď priamo na jednotlivé investičné projekty, alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov na projekty menšieho rozsahu, ktoré uskutočňujú malé a stredné podniky alebo mieste samosprávy a obce. EIB takisto poskytuje úverové záruky, technickú pomoc a rizikový kapitál. V roku 2012 EIB podpísala financovanie v celkovom objeme 52,2 miliardy EUR (v porovnaní so 61 miliardami EUR v roku 2011). Financovanie v členských štátoch EÚ predstavovalo 44,8 miliárd EUR. Táto suma nie je krytá zárukou EÚ. Mimo EÚ bolo podpísaných 7,4 miliardy EUR, z čoho 4 miliardy EUR v rámci externého mandátu, na ktorý sa vzťahuje záruka EÚ. Po tom, ako na konci roka 2012 nadobudlo účinnosť rozhodnutie členských štátov navýšiť splatený kapitál EIB o 10 miliárd EUR, očakáva sa, že v období rokov 2013 – 2015 EIB zvýši svoj objem poskytnutých úverov o 60 miliárd EUR. Finančné aktivity EIB majú vplyv na rozpočet EÚ, ak sú sprevádzané zárukami EÚ. Ide o tieto prípady: — úvery EIB uskutočňované v rámci externého mandátu (týkajúce sa krajín pred pristúpením, krajín susedstva a partnerstva, krajín Ázie, Latinskej Ameriky, južnej Afriky, ako aj mandátu týkajúceho sa zmeny klímy) profitujú z rozpočtovej záruky EÚ vzťahujúcej sa na riziká štátneho alebo politického charakteru. V druhom polroku 2013 Komisia vydá samostatnú správu o vonkajšom poskytovaní úverov EIB v roku 2012. — nástroje financovania na spoločné znášanie rizika zahŕňajúce používanie rozpočtu EÚ na podporu politík EÚ (napr. finančný nástroj spoločného znášania rizika pre projekty výskumu a vývoja a iniciatíva dlhopisov na projekty). 4.2. Činnosť EIB v oblasti prijímania úverov V kontexte nestabilného trhu zostalo riziko plnenia počas roka vysoké, najmä v prípade veľkých referenčných transakcií. Solídny dopyt po dlhopisoch EIB najskôr spôsobil podstatné zníženie rozpätia v prípade dlhopisov s kratšou splatnosťou, najmä v EUR. Ratingové agentúry ponechali EIB rating AAA, podporený plánmi na navýšenie kapitálu, zatiaľ čo niektorí európskí nadnárodní rovnocenní partneri nedosiahli takýto výsledok. Vďaka pružnému reagovaniu na takéto podmienky na trhu dokázala EIB ukončiť pôvodne predpokladaný program financovania vo výške 60 miliárd EUR už v septembri a naďalej využívala príležitosti na vydávanie za atraktívnych podmienok, až kým sa trhy nestali koncom roka menej likvidnými. V roku 2012 predstavovala činnosť EIB v oblasti prijímania úverov sumu 71, 3 miliardy EUR s priemernou splatnosťou 8,4 roka. 5. Zaistenie finančnej stability v eurozóne V reakcii na celosvetovú hospodársku a finančnú krízu sa Rada a členské štáty eurozóny rozhodli prijať opatrenia na ochranu finančnej stability v eurozóne i v celej Európe. Tieto opatrenia sú načrtnuté ďalej a nie sú zaručené rozpočtom EÚ. 5.1. Úverový nástroj pre Grécko Po jednohlasnej dohode ministrov financií členských štátov eurozóny z 2. mája 2010[23] podporiť Grécko bol vytvorený trojročný spoločný program s MMF, ktorý zahŕňa finančný balík vo výške 110 miliárd EUR na pomoc Grécku, ktorý je podmienený prísnymi politickými podmienkami[24], ktoré s gréckymi orgánmi vyjednala Komisia a MMF v spolupráci s ECB. Prvý finančný balík členských štátov eurozóny (80 miliárd EUR) – MMF vyčlenil 30 miliárd EUR – bol nakoniec znížený o 2,7 miliárd, vzhľadom na to, že sa Slovensko rozhodlo nezúčastniť sa a krajiny Írsko a Portugalsko odstúpili z úverového nástroja pre Grécko, keď žiadali o finančnú pomoc pre seba. Úvery poskytnuté členským štátom eurozóny z prvého programu predstavujú 52,9 miliárd EUR a 20,1 miliárd EUR z MMF. Finančné podmienky nástroja boli opäť upravené v decembri 2012. Konečná splatnosť sa predĺžila na 30 rokov a zachovala sa 10 ročná doba odkladu. Okrem toho bola marža zredukovaná na 0,5 %. Marža na úrovni 1,5 % sa však bude naďalej uplatňovať vo vzťahu k sumám splatným členským štátom eurozóny, na ktoré sa vzťahuje úplný program finančnej pomoci financovaný ENFS alebo EFSM. Dňa14. marca 2012 schváli ministri financií členských štátov eurozóny a MMF druhý program makroekonomických úprav a k nevyplateným sumám z prvého programu sa pridalo 130 miliárd EUR. V tomto druhom programe sa teda počíta s celkovou finančnou pomocou vo výške 164,5 miliárd EUR, pričom príspevok MMF predstavuje 19,8 miliárd EUR. Zatiaľ čo prvý program bol zriadený ako dohoda medzi veriteľmi združených bilaterálnych úverov od podporujúcich členských štátov eurozóny a s koordináciou a riadením, ktoré poskytla Komisia, druhý program je financovaný prostredníctvom ENFS. K 31. decembru 2012 bolo Grécku vyplatených celkovo 182,9 miliárd EUR.[25] 5.2. Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) založili členské štáty eurozóny na základe rozhodnutia Rady Ecofin z 9. mája 2010 ako spoločnosť v ich vlastníctve registrovanú v Luxembursku. Bol navrhnutý ako dočasný záchranný mechanizmus pre poskytovanie úverov členským štátom eurozóny, ktoré sa nachádzajú v ťažkostiach, pomocou vydávania dlhopisov zaručených členskými štátmi eurozóny. V októbri 2010 sa rozhodlo o vytvorení trvalého záchranného mechanizmu – Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS). 5.3. Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) Vytvorenie nového trvalého krízového mechanizmu – Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) – bolo dohodnuté 2. februára 2012 a činnosť začal 8. októbra 2012. Mechanizmus by mal prevziať úlohy, ktoré v súčasnosti vykonáva ENFS, pokiaľ ide o poskytovanie, v prípade potreby, finančnej pomoci členským štátom eurozóny, s maximálnou úverovou kapacitou 500 miliárd EUR, kým strop pre kombinované poskytovanie úverov ENFS/ESM je stanovený na 700 miliárd EUR. Schválený kapitál je 700 miliárd EUR, z toho 80 miliárd EUR predstavuje kapitál splatený členskými štátmi eurozóny. Upisovanie splateného kapitálu sa má vykonať v piatich splátkach a má sa dokončiť do prvej polovice roku 2014. Nesplatený povolený kapitál možno vyžiadať na obnovenie úrovne splateného kapitálu, ak sa tento zníži z dôvodu absorpcie strát. Počas doby tvorby kapitálu sa zachová minimálny 15 % pomer medzi splateným kapitálom a nesplatenou sumou emisie ESM; splatený kapitál nie je určený na poskytovanie úverov – investuje sa do vysoko kvalitných likvidných aktív. Od októbra 2012 by mal byť ESM[26] hlavným nástrojom na financovanie nových programov. [1] Podrobná prezentácia činností Komisie v oblasti poskytovania a prijímania úverov je k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (Ú. v. EÚ L 352, 31.12. 2008, s. 11). [4] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (Ú. v. EÚ L 128, 27.5.2009, s. 1). [5] Rozhodnutie Rady 2009/102/ES zo 4. novembra 2008. [6] Rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009. [7] Rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009. [8] Rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [9] V článku 122 ods. 2 ZFEÚ sa predpokladá poskytnutie finančnej podpory členským štátom, ktoré majú ťažkosti spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré sú mimo ich kontroly. [10] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2013/313/EÚ z 21. júna 2013, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ (Írsko), (Ú.v. EÚ L 173, 26.6.2013, s. 40) a vykonávacie rozhodnutie Rady 2013/323/EÚ z 21. júna 2013, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ (Portugalsko), (Ú.v. EÚ L 175, 27.6.2013, s. 47). [11] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/682/EÚ z 11. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ (Írsko), (Ú.v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 31) a vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/683/EÚ z 11. októbra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ (Portugalsko), (Ú.v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 32). [12] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/77/EÚ zo 7. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34). [13] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/344/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 30.5.2011, s. 88). [14] Pozri nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. V prípade úverov makrofinančnej pomoci nebol zatiaľ zaznamenaný žiadny prípad zlyhania. [15] Hoci splatenie prijatého úveru je úhrnne kryté zárukami z rozpočtu EÚ, garančný fond slúži ako vankúš likvidity na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami výziev na splatenie úveru vyplývajúcich z platobných zlyhaní. Podrobná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente KOM(2010) 418 a príslušnom pracovnom dokumente útvarov Komisie [SEK(2010) 968]. [16] COM(2013) 426 a SWD(2013) 211. [17] Rozhodnutie Rady 2009/890/ES z 30. novembra 2009. [18] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.938/2010/EÚ zo 7. septembra 2010. [19] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 388/2010/EÚ zo 7. júla 2010. [20] Rozhodnutie Rady 2009/891/ES z 30. novembra 2009. [21] „Výnimočná“ v tom zmysle, že sa poskytuje krajine, ktorá sa nachádza mimo normálneho zemepisného rozsahu makrofinančnej pomoci, t. z. kandidátskym/potenciálnym kandidátskym a susedným krajinám. [22] Nariadenie o EFSM umožňuje využiť predfinancovanie, keďže splnomocňuje Komisiu „požičiavať si na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií v najvhodnejšom čase medzi plánovanými výplatami tak, aby optimalizovala náklady financovania a zachovala si svoju povesť na trhoch ako emitent Únie“. Všetky vyplývajúce náklady však znáša dlžník. [23] Podpora sa poskytuje prostredníctvom bilaterálnych úverov od ostatných členských štátov eurozóny, ktoré centrálne združí Komisia a ktoré sa budú riadiť podmienkami uvedenými v ich vyhlásení z 11. apríla 2010. [24] Hlavné prvky podmienenosti politiky boli obsiahnuté v rozhodnutí Rady z 10. mája 2010, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (2010/320/EÚ). Ďalšie podrobnosti o podmienenosti boli uvedené v memorande o porozumení uzavretom medzi gréckymi orgánmi a Komisiou v mene členských štátov eurozóny. [25] Ďalšie informácie o úverovom nástroji pre Grécko sú k dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [26] Ďalšie informácie o ESM sú k dispozícii na adrese: http://esm.europa.eu.