OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE

Prvá správa o pokroku pri znižovaní počtu nesplácaných úverov v Európe

1.Riešenie nesplácaných úverov ako súčasť znižovania rizika vo finančnom sektore

Regulačný rámec pre banky sa po finančnej kríze podstatne zmenil. Európska únia prevzala vedúcu úlohu vo vykonávaní reforiem dohodnutých celosvetovo na úrovni G20 a v Bazilejskom výbore s cieľom posilniť finančnú stabilitu, znížiť riziko v bankovom sektore a vyhnúť sa tomu, aby daňovníci museli finančne prispieť na náklady spôsobené bankami v ťažkostiach.

Okrem výrazne prísnejších kapitálových požiadaviek a požiadaviek na likviditu bánk, ako aj povinnosti všetkých bánk mať dostatočné množstvo kapitálu použiteľného na záchranu pomocou vnútorných zdrojov („bail-inable“ capital) na účely riešenia krízových situácií sa zriadením bankovej únie a dvoch z jej troch pilierov (jednotný mechanizmus dohľadu a Jednotná rada pre riešenie krízových situácií) výrazne posilnili inštitucionálne postupy pre dohľad a riešenie problémov bánk v Únii, a najmä v eurozóne. Vďaka týmto opatreniam je bankový sektor EÚ v porovnaní s minulými rokmi v omnoho lepšom stave. Banky v eurozóne od roku 2014 zvýšili svoj kapitál o 234 miliárd EUR a získali likvidné aktíva vo výške 813 miliárd EUR. Banky eurozóny v posledných rokoch znížili svoj podiel na štátnom dlhu (tento ich podiel poklesol v rokoch 2015 až 2017 o 17 %), a tým znížili aj svoje finančné záväzky voči svojim štátom. Komisia v novembri 2016 predložila návrh ďalších opatrení na zníženie rizika vrátane zmien smernice a nariadenia o kapitálových požiadavkách a návrh týkajúci sa platobnej neschopnosti, reštrukturalizácie a druhej šance. Komisia takisto naďalej pracuje na vytvorení únie kapitálových trhov, ktorá je jednou z jej najvyšších priorít.

Nahromadený objem nesplácaných úverov v určitých bankách a členských štátoch klesá. Priemerný podiel nesplácaných úverov sa od roku 2014 znížil o tretinu a v súčasnosti sústavne klesá. Nahromadený objem nesplácaných úverov môže negatívne ovplyvniť krátkodobú a dlhodobú výkonnosť banky dvoma hlavnými spôsobmi. Po prvé nesplácané úvery si vyžadujú vyššie úrovne tvorby rezerv a opravných položiek. Tvorba rezerv a opravných položiek znižuje rentabilitu banky a znižuje regulatórny kapitál banky. V najzávažnejších prípadoch nevyhnutné zúčtovanie nesplácaných úverov môže spochybniť životaschopnosť banky s potenciálnymi dôsledkami pre finančnú stabilitu. Po druhé nesplácané úvery si vyžadujú značné množstvo ľudských aj finančných zdrojov banky. Výsledkom je znížená schopnosť banky poskytovať úvery vrátane poskytovania úverov malým a stredným podnikom, ktoré sa oveľa viac spoliehajú na úvery od bánk než väčšie spoločnosti, čo ovplyvňuje hospodársky rast a vytváranie pracovných miest. Komisia preto dlhodobo poukazuje na naliehavosť prijatia potrebných opatrení s cieľom riešiť riziká spojené s nesplácanými úvermi.

Na dokončenie bankovej únie je nevyhnutné riešiť veľký objem nesplácaných úverov a ich možnú akumuláciou v budúcnosti. Dobre rozvinuté sekundárne trhy pre nesplácané úvery sú jednou z kľúčových zložiek dobre fungujúcej únie kapitálových trhov. Tieto prvky tvoria kľúčovú prioritu programu EÚ týkajúceho sa prehĺbenia hospodárskej a menovej únie, ako sa stanovuje v diskusnom dokumente Komisie z mája 2017. Okrem toho sa vďaka integrovanému finančnému systému zvýši odolnosť hospodárskej a menovej únie proti nepriaznivým vplyvom tým, že sa uľahčí súkromné rozdelenie rizika cez hranice, zatiaľ čo sa zníži potreba verejného rozdelenia rizika. Komisia vo svojom balíku návrhov týkajúcom sa hospodárskej a menovej únie zo 6. decembra 2017 predstavila plán a konkrétne návrhy na prehĺbenie európskej hospodárskej a menovej únie, ktorá je súčasťou jednotnejšej, silnejšej a demokratickejšej Únie .

Primárnu zodpovednosť za riešenie vysokého podielu nesplácaných úverov naďalej nesú postihnuté banky a členské štáty. Komisia sústavne pripomínala príslušným krajinám túto záležitosť v kontexte európskeho semestra. EÚ sa však zreteľne usiluje o zníženie súčasného podielu nesplácaných úverov a snaží sa zabrániť hromadeniu nových nesplácaných úverov v budúcnosti vzhľadom na vzájomnú prepojenosť bankového systému EÚ, a najmä eurozóny. Vznikajú najmä významné účinky presahovania z členských štátov s vysokým podielom NPL úverov do celého hospodárstva EÚ, ktoré ovplyvňujú hospodársky rast a finančnú stabilitu.

Rada prijala v júli 2017 „Akčný plán riešenia nesplácaných úverov v Európe“, v ktorom sa odzrkadľuje toto úsilie EÚ a ktorý vychádza z dohody na vysokej úrovni o potrebe pokračovať v opatreniach, ktoré začala Komisia, a rozšíriť ich. V akčnom pláne sa rôzne inštitúcie vrátane Komisie vyzývajú, aby prijali ďalšie primerané opatrenia na riešenie problémov súvisiacich s vysokým podielom nesplácaných úverov v Európe. Rada vo svojich záveroch súhlasila, že sa bude k tejto otázke pravidelne vracať, po prvýkrát po šiestich mesiacoch, aby zhodnotila vývoj nesplácaných v Únii na základe hodnotenia Komisie. Toto oznámenie je spolu so sprievodným pracovným dokumentom útvarov Komisie prvou správou o pokroku vo vykonávaní akčného plánu. Pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje príspevky od ďalších zainteresovaných strán EÚ, ktoré Rada a Komisia vyzvali, aby prijali opatrenia na podporu a urýchlenie riešenia nesplácaných úverov v Únii.

2.Najnovší vývoj nesplácaných úverov

Ako bolo uvedené, celkové zlepšenie podielu nesplácaných úverov v posledných rokoch pokračovalo aj v roku 2017. Kvalita úverových portfólií bánk sa naďalej zlepšovala. Posledné dostupné údaje potvrdzujú klesajúci trend podielu nesplácaných úverov, ktorý klesol na 4,6 % (v druhom štvrťroku 2017), medziročne teda došlo k zníženiu zhruba o jeden percentuálny bod (pozri graf 1). V dôsledku toho tento podiel dosiahol svoju najnižšiu úroveň od posledného štvrťroku 2014. Stúpol aj podiel rezerv a opravných položiek, a to na 50,8 % (druhý štvrťrok 2017).

Podiely nesplácaných úverov sa v poslednom období znižovali v takmer všetkých členských štátoch, hoci situácia v jednotlivých členských štátoch sa značne líši. Niekoľko členských štátov má naďalej vysoký podiel nesplácaných úverov (deväť členských štátov malo na konci druhého štvrťroku 2017 podiel nesplácaných úverov nad 10 %) a ďalšie majú veľmi nízky podiel (10 členských štátov malo podiel pod 3 %). V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa podrobne uvádza vývoj nesplácaných úverov a politické opatrenia vo vybraných krajinách s vysokým podielom nesplácaných úverov.

V týchto členských štátoch sa preukázateľne dosiahol povzbudzujúci pokrok v znižovaní podielu nesplácaných úverov z dôvodu kombinácie politických opatrení a hospodárskeho rastu. Nesplácané úvery však naďalej predstavujú riziko pre hospodársky rast a finančnú stabilitu. Celkový objem nesplácaných úverov v celej EÚ je stále na úrovni 950 miliárd EUR, jasne nad úrovňami z obdobia pred krízou. Štrukturálne prekážky naďalej bránia rýchlejšiemu poklesu objemu nesplácaných úverov. Napríklad, napriek zvýšenému záujmu istých investičných skupín a zvýšenému objemu transakcií súvisiacich s nesplácanými úvermi činnosť na sekundárnych trhoch pre nesplácané úvery ešte nie je dostatočná, aby podstatne prispela k úsiliu o zníženie nesplácaných úverov. Okrem toho, reštrukturalizácia dlhu, platobná neschopnosť a vymáhanie dlhov sú v niektorých prípadoch stále príliš pomalé a nepredvídateľné.

3.Na ceste ku komplexnému balíku opatrení na riešenie nesplácaných úverov

Komisia venuje značnú pozornosť riešeniu problému nesplácaných úverov od začiatku finančnej krízy v rokoch 2008/2009. Pokiaľ ide o banky, ktorých životaschopnosť bola ohrozená vysokým podielom nesplácaných úverov, Komisia pomohla členským štátom pri zavedení ad-hoc opatrení a opatrení týkajúcich sa celého systému s cieľom znížiť objem nesplácaných úverov (niekedy v rámci programu finančnej pomoci) riešeniami, ktoré sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, ako sú konkrétne opatrenia súvisiace so znehodnotenými aktívami pre banky, likvidačné nástroje a/alebo štruktúry zlučiteľné s trhom, ktoré viedli k podstatnému zníženiu objemu nesplácaných úverov v bankovom sektore. Týmto spôsobom Komisia motivovala banky riadiť a znížiť ich nesplácané úvery prostredníctvom mechanizmov trhu, čím ochránila daňovníkov pred znášaním nákladov primeraným rozdelením zaťaženia a rozsiahlou reštrukturalizáciou. Potreba prijať rozhodné opatrenia na riešenie vysokého podielu nesplácaných úverov sa zdôraznila aj v odporúčaniach európskeho semestra príslušným členským štátom. Európska centrálna banka v rámci výkonu dohľadu (jednotný mechanizmus dohľadu), príslušné vnútroštátne orgány a Európsky orgán pre bankovníctvo takisto zohrávajú významnú úlohu pri posilnení dohľadu a podávaní správ v súvislosti s nesplácanými úvermi v Európe, zatiaľ čo Európska centrálna banka mala zásadnú úlohu pri zabezpečovaní finančnej stability v Únii.

Tento komplexný prístup k riešeniu vysokého podielu nesplácaných úverov sa do budúcnosti musí zachovať. V akčnom pláne Rady sa okrem toho stanovuje, že by sa mal zamerať na kombináciu doplnkových politických opatrení v štyroch oblastiach: i) opatrenia v oblasti dohľadu; ii) reforma rámcov reštrukturalizácie, platobnej neschopnosti a vymáhania dlhov; iii) rozvoj sekundárnych trhov pre ohrozené aktíva a iv) podpora reštrukturalizácie bankového systému. Kroky v týchto oblastiach by sa mali podniknúť na vnútroštátnej úrovni a v prípade potreby na úrovni Únie.

Komisia sa zaviazala, že bude plniť tie prvky akčného plánu pre riešenie nesplácaných úverov, za ktorý nesie plnú zodpovednosť. Komisia v októbri 2017 vo svojom oznámení o dobudovaní bankovej únie oznámila, že predloží komplexný balík pre riešenie vysokého podielu nesplácaných úverov do jari 2018 . Podarilo sa už dosiahnuť významný pokrok a do jari 2018 sa podľa plánu prijmú opatrenia z uvedeného balíka vrátane troch legislatívnych návrhov.

Uvedený balík bude pozostávať z týchto opatrení: