EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 3. 2018 COM(2018) 85 final 2018/0040(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 952/2013 s cieľom predĺžiť prechodné používanie iných prostriedkov ako techník elektronického spracovania údajov stanovených v Colnom kódexe Únie



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Ustanovenia Colného kódexu Únie (ďalej len „kódex“) sa uplatňujú od 1. mája 2016. Hlavným cieľom kódexu je prechod k úplnému používaniu elektronických systémov na vzájomnú komunikáciu medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, ako aj medzi colnými orgánmi a ukončenie colných postupov realizovaných v papierovej forme. V kódexe sa stanovuje, že jednotlivé colné postupy by sa mali vykonávať v rámci elektronických systémov, a zároveň aj to, že podrobné informácie týkajúce sa týchto systémov a ich plány by sa mali uviesť v samostatnom pracovnom pláne. V pracovnom programe CKÚ je vypracovaný plán celkovo sedemnástich elektronických systémov CKÚ na základe viacročného strategického plánu (MASP) pre všetky projekty elektronického colníctva, ktorý sa vypracúva a pravidelne aktualizuje v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady z roku 2008. Tieto systémy možno rozdeliť do dvoch kategórií: a)štrnásť transeurópskych systémov vrátane určitých systémov s vnútroštátnymi zložkami, ktorých vývoj majú na starosti členské štáty, a b)tri vnútroštátne systémy, ktoré musia vyvinúť alebo modernizovať samotné členské štáty. V článku 278 kódexu sa stanovuje, že do chvíle, keď budú funkčné všetky nové elektronické systémy stanovené v rámci kódexu, sa v colných postupoch môžu používať existujúce elektronické a papierové systémy. V článku sa stanovuje koniec roku 2020 ako najneskorší dátum, dokedy sa musí skončiť využívanie týchto prechodných opatrení. V súlade s touto lehotou sa v pracovnom programe stanovujú podrobné plány na dokončenie prác na elektronických systémoch do roku 2020. Komisia a členské štáty sú na dobrej ceste, aby včas dokončili významnú časť prác týkajúcich sa elektronických systémov. V roku 2017 boli zavedené tri zo sedemnástich systémov a dokončená bola prvá fáza ďalšieho systému, to všetko v plánovaných termínoch. Do uvedeného termínu bude v zásade dokončených takmer osemdesiat percent práce Komisie na transeurópskych systémoch stanovených v rámci pracovného programu. Záverečné fázy vývoja informačných systémov však často trvajú najdlhšie, a preto niektoré systémy budú dokončené iba čiastočne, hoci väčšina z nich bude do roku 2020 dokončená. Komisia a členské štáty čelia pri zavádzaní sedemnástich elektronických systémov mnohým problémom. Medzi tieto problémy, ktoré nebolo možné predvídať v čase, keď sa stanovil termín, patria: ·Neodvratné omeškanie pri dokončovaní návrhu elektronických systémov. Pri stanovovaní lehoty na rok 2020 sa predpokladalo, že sa pravidlá na doplnenie a vykonanie CKÚ (delegované nariadenie k CKÚ, vykonávacie nariadenie k CKÚ a prechodné delegované nariadenie k CKÚ) prijmú veľmi rýchlo po prijatí CKÚ v roku 2013, takže ich ustanovenia sa budú môcť zohľadňovať pri vývoji informačných systémov. Diskusie však trvali oveľa dlhšie, ako sa predpokladalo, a akty sa v konečnej podobe prijali až koncom roku 2015/začiatkom roku 2016. Toto omeškanie spôsobilo oneskorenie pri príprave funkčných a technických špecifikácií veľkého množstva elektronických systémov. ·Mimoriadne veľký rozsah práce potrebnej na prepojenie sedemnástich elektronických systémov v celej EÚ a nezvyčajná zložitosť niektorých elektronických systémov. Tieto prvky sa prejavili až po začatí prác na príprave funkčných a technických špecifikácií systémov. Po práci na špecifikáciách získala Komisia a členské štáty úplný prehľad o situácii, čo ich priviedlo k záveru, že v niektorých prípadoch je potrebná oprava cieľového dátumu ukončenia systémov. To sa osobitne týka elektronických systémov, ktorých špecifikácie sa dokončia až v roku 2018. ·Ťažkosti spojené s harmonizáciou údajov. Aj činnosti týkajúce sa harmonizácie údajov predložených hospodárskymi subjektmi napredovali od prijatia delegovaného a vykonávacieho nariadenia rýchlym tempom. Tento prvok má kľúčový význam pre interoperabilitu rôznych elektronických systémov CKÚ, pre harmonizované uplatňovanie právnych noriem a pre spoluprácu s ďalšími verejnými službami pôsobiacimi na hraniciach. Harmonizácia údajov v súlade s medzinárodnými dátovými modelmi, napríklad s modelmi Svetovej colnej organizácie, takisto zabezpečuje lepšiu prepojenosť s informačnými systémami tretích krajín, čím do značnej miery uľahčuje obchod. Táto práca si však z časového aj finančného hľadiska vyžaduje oveľa väčšie investície do plného preprogramovania niektorých existujúcich elektronických systémov, než sa očakávalo. ·Postupnosť. Pri plánovaní realistických harmonogramov a nákladov sa mimoriadna pozornosť musí venovať dosahu navrhovaných zmien elektronických systémov na colné a obchodné prostredie. Keďže elektronické systémy sú navzájom úzko prepojené, je dôležité zavádzať ich v správnom poradí (postupnosť), aby sa zabezpečilo rešpektovanie vzájomných závislostí a štruktúrované a koherentné zavádzanie zmien pre správne orgány a obchod. Pre všetky uvedené dôvody je nevyhnutné stanoviť neskorší dátum (najneskôr rok 2025) na úplné dokončenie prác na niektorých systémoch. Touto lehotou sa zabezpečí bezproblémové vykonanie väčšiny systémov do roku 2020 a neskoršia realizácia zostávajúcich systémov v správnej postupnosti v termínoch medzi rokmi 2021 a 2025. Polovica systémov, ktorých realizácia sa má odložiť, už existuje a iba sa modernizujú podľa CKÚ, kým druhá polovica predstavuje nové systémy. Odložiť sa majú tieto systémy: ·modernizácie, ktorých hlavný technický problém predstavuje harmonizácia údajov, t. j. modernizácia systému kontroly dovozu (ICS), nového počítačového tranzitného systému (NCTS), automatizovaného systému vývozu (AES) a vnútroštátneho systému vývozu (vrátane vývoznej zložky vnútroštátneho systému osobitných colných režimov), a ·tri nové systémy, ktoré sú určené na uplatňovanie inovačných prvkov kódexu, t. j. systém centralizovaného colného konania pre dovoz (CCI), dôkazu o statuse Únie (PoUS) a riadenia záruk (GUM). Odloženie posledného termínu odovzdania týchto elektronických systémov na rok 2025 je v rozpore s článkom 278 kódexu, podľa ktorého je na výmenu a uchovávanie informácií možné používať iné prostriedky, ako sú plánované elektronické systémy, iba do roku 2020. Lehota uvedená v článku 278 v súvislosti s omeškanými systémami sa preto musí predĺžiť. Okrem toho sa musí rýchlo prijať opatrenie na zabezpečenie právnej istoty; podniky a colné správy by boli vystavené závažným problémom, keby do roku 2020 neboli zavedené určité elektronické systémy a keby sa zároveň zákonom zakazovalo ďalšie prechodné používanie alternatívnych opatrení.

Keďže členské štáty a podniky potrebujú v priemere dva roky na prípravu opatrení pre každý elektronický systém, Komisia musí do roku 2018 zabezpečiť istotu, pokiaľ ide o vypracovanie nových plánov pre niektoré systémy a súvisiace predĺženie uplatňovania prechodných opatrení po roku 2020 až do roku 2025. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky Pozmeňujúci návrh, ktorým sa mení článok 278 kódexu, je v súlade s kalendárom plánovania v oblasti IT v rámci viacročného strategického plánu a pracovný program podľa kódexu sa z tohto dôvodu zakrátko aktualizuje prostredníctvom nového vykonávacieho rozhodnutia Komisie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právny základ je článok 33 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (colná spolupráca a spoločná obchodná politika). •Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí Únie) Návrh patrí do výlučnej právomoci EÚ podľa článku 3 ods. 1 písm. e) ZFEÚ. •Proporcionalita Návrh nepredstavuje nijaký nový vývoj v oblasti politík v porovnaní s legislatívnym aktom, ktorý sa ním mení. Návrh upravuje jedno ustanovenie daného legislatívneho aktu s cieľom predĺžiť obdobie používania prechodných opatrení týkajúcich sa obmedzeného počtu colných postupov, a to tak, aby bolo možné lepšie zaručiť existujúce politické rozhodnutie (postupný prechod k elektronickému prostrediu). Keďže kódex je právnym aktom EÚ, možno ho zmeniť len zodpovedajúcim právnym aktom. Členské štáty nemôžu v tejto oblasti konať samostatne. •Výber nástroja Komisia na riešenie uvedeného problému navrhuje zmeniť článok 278 kódexu tak, aby sa prechodné opatrenia na výmenu a uchovávanie colných informácií (t. j. súčasné elektronické a papierové systémy) mohli ďalej používať po roku 2020 v prípade colných postupov, pre ktoré sa nestihnú zaviesť elektronické systémy do roku 2020. V navrhovanej zmene sa v článku 278 zachováva termín v roku 2020, zároveň sa však stanovuje predĺžený termín v roku 2025 v súvislosti s colnými postupmi v rámci uvedených elektronických systémov, ktoré nebudú do roku 2020 funkčné. 3.KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia viedla rozsiahle konzultácie s členskými štátmi a vypočula ich obavy týkajúce sa potreby určiť realistickejší harmonogram vývoja elektronických systémov Colného kódexu Únie a súvisiacej potreby ďalej uplatňovať prechodné opatrenia na výmenu a uchovávanie colných informácií po súčasnom termíne stanovenom na rok 2020. Popri niekoľkých písomných a dvojstranných konzultáciách sa tieto otázky podrobne prediskutovali na stretnutiach Komisie s členskými štátmi 31. marca 2017 a 29. – 30. júna 2017. Komisia členským štátom takisto poslala podrobný dotazník s cieľom informovať sa o ich preferenciách týkajúcich sa systémov, ktorých realizácia by sa mala odložiť, ak nejaké systémy treba odložiť. V navrhovanom novom termíne a novom harmonograme plánovania elektronických systémov sú zohľadnené odpovede členských štátov na tento dotazník. Komisia uskutočnila konzultácie aj so zástupcami obchodu v rámci odbornej skupiny, ktorá zhromažďuje zástupcov rozličných obchodných združení, tzv. kontaktnej skupiny pre obchod , na plenárnom zasadnutí 27. apríla 2017 a 12. júla 2017. Podniky potrebujú realistický harmonogram a súhlasia s tým, že lehota na používanie prechodných opatrení na výmenu a uchovávanie colných informácií sa musí v prípade elektronických systémov, ktoré budú hotové po roku 2020, predĺžiť. Posúdenie vplyvu

Pri tejto iniciatíve nie je potrebné posúdenie vplyvu, pretože sa netýka politického rozhodnutia. Jeho podstatou je len návrh na predĺženie používania prechodných opatrení, ktoré už sú stanovené v Colnom kódexe Únie, o ďalšie obdobie. Týmto predĺžením sa v skutočnosti zabezpečí bezproblémové a menej rušivé vykonávanie politických rozhodnutí uvedených v kódexe pre postupný prechod k plnému používaniu elektronických systémov na vzájomnú komunikáciu medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi, ako aj medzi colnými orgánmi a na ukončenie postupov realizovaných v papierovej forme. Komisia prijala správu o doterajšom vykonávaní a vplyve Colného kódexu Únie vrátane jeho elektronických systémov, ktorá obsahuje viac podrobností o dôvodoch odkladu vykonávania niektorých elektronických systémov. Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Cieľom kódexu je zabezpečiť prechod na plne elektronické prostredie pre všetky colné postupy, aby sa zabezpečil rámec colníctva EÚ, ktorý je prispôsobený súčasnej obchodnej realite, a tým zlepšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov a zároveň lepšie chrániť finančné a hospodárske záujmy Únie a členských štátov a bezpečnosť spotrebiteľov EÚ. Lehota na zavedenie všetkých sedemnástich dotknutých elektronických systémov do roku 2020 však predstavuje značný tlak na všetky zainteresované strany – na členské štáty, Komisiu a podnikateľskú komunitu. Navrhované omeškanie pri vykonávaní malého množstva systémov pomôže zamerať pozornosť na zabezpečenie účinnej realizácie ostatných systémov do roku 2020. Omeškanie je však možné zvládnuť prostredníctvom tohto pozmeňujúceho návrhu k právnemu rámcu, ktorým sa umožní ďalšie prechodné použitie existujúcich opatrení po roku 2020 v prípade colných vecí, ktorými sa zaoberajú omeškané elektronické systémy. Tieto existujúce opatrenia sa už v niektorých prípadoch týkajú elektronických systémov a ustanovenia kódexu jednoducho zabezpečujú ich modernizáciu. Odloženie lehoty na realizáciu určitých informačných systémov teda neohrozí dosahovanie cieľov CKÚ. 4.VPLYV NA ROZPOČET Možnosť použitia alternatívnych prostriedkov výmeny a uchovávania colných informácií v prípade niektorých elektronických systémov podľa CKÚ nemá z krátkodobého hľadiska vplyv na rozpočet. Táto iniciatíva tým, že poskytuje z právneho hľadiska záchrannú sieť pre malý počet elektronických systémov, ktoré sa majú zaviesť po roku 2020, umožňuje v nasledujúcich dvoch rokoch zamerať plnú pozornosť na snahu zabezpečiť, aby sa väčšina systémov dokončila do roku 2020. Pomáha tak dosiahnuť ciele CKÚ vrátane lepšieho zabezpečenia ochrany finančných zdrojov EÚ. Finančné prostriedky budú potrebné v nasledujúcej generácii programov financovania colníctva EÚ v období po roku 2020 s cieľom zabezpečiť, aby úsilie o vývoj elektronických systémov podľa CKÚ mohlo pokračovať až do roku 2025. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ Komisia do roku 2021 vykoná predbežné hodnotenie právneho rámca CKÚ a elektronických systémov, ktoré sa dovtedy zavedú. Po zavedení všetkých elektronických systémov uskutoční komplexnejšiu kontrolu vhodnosti po roku 2025 s cieľom určiť, či v kódexe existujú nedostatky alebo chyby, ktoré treba riešiť komplexnejším pozmeňujúcim návrhom. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V súlade s legislatívnym prístupom použitým pri súčasnom znení článku 278 a pri kódexe ako celku Komisia navrhuje, aby sa v zmenenom článku 278 nevymenúvali omeškané elektronické systémy. Namiesto toho sa v pozmeňujúcom návrhu uvedú skupiny legislatívnych ustanovení, na uplatňovanie ktorých sú dotknuté elektronické systémy určené, a to takto: ·riadenie záruk (GUM) sa uvádza ako elektronický systém určený na uplatňovanie článkov 89 až 98 kódexu (Záruka poskytnutá na colný dlh, ktorý vznikol alebo by mohol vzniknúť), ·systém kontroly dovozu (ICS) sa uvádza ako elektronický systém určený na uplatňovanie článkov 127 až 130 kódexu (Predbežné colné vyhlásenie o vstupe), ·dôkaz o statuse Únie (PoUS) sa uvádza ako elektronický systém určený na uplatňovanie článkov 153 až 155 kódexu (Colný status tovaru), ·centralizované colné konanie pre dovoz (CCI) sa uvádza ako elektronický systém určený na uplatňovanie článku 179 kódexu, ·nový počítačový tranzitný systém (NCTS) sa uvádza ako elektronický systém určený na uplatňovanie článku 210 písm. a), článku 215 ods. 2, článkov 226 až 230 a 233 až 234 kódexu (Tranzit) a

·automatizovaný systém vývozu (AES) a modernizovaný vnútroštátny systém vývozu (vzťahujúci sa aj na vývoznú zložku vnútroštátneho systému osobitných colných režimov) sa uvádzajú ako elektronické systémy určené na uplatňovanie článku 210 písm. d), článku 215 ods. 1 a článkov 263, 264, 267, 269 až 272, 274 a 275 kódexu (vzťahujúcich sa na tovar prepravený z colného územia Únie). Automatizovaný systém vývozu (AES) je určený aj na uplatňovanie centralizovaného colného konania pre vývoz (článok 179 kódexu), ale v miere, v akej sa má po roku 2020 vykonávať centralizované colné konanie pre dovoz (CCI) a AES, nie je vôbec potrebné výslovne v navrhovanom novom odseku článku 278 kódexu uvádzať súvislosť medzi článkom 179 a AES. V prípade prijatia sa zmeneným znením umožní bezproblémový prechod z existujúcich systémov prevažne využívajúcich dokumenty v papierovej forme k novému elektronickému prostrediu stanovenému v kódexe. Prechodné opatrenia pre každý vyvíjaný elektronický systém, ktoré sa následkom toho budú v prípade oneskorených systémov ďalej uplatňovať, sa podrobne vysvetľujú v prechodnom delegovanom nariadení k CKÚ. Právnym následkom zmeny článku 278 kódexu v uvedenom zmysle bude, že niektoré z týchto prechodných opatrení sa budú uplatňovať dlhší čas. Medzi najdôležitejšie z týchto opatrení patrí: ·elektronický systém na spracovanie predbežného colného vyhlásenia o vstupe, colného režimu tranzit a kontroly vývozu budú naďalej existujúce verzie systému kontroly dovozu, nového počítačového tranzitného systému a systému kontroly vývozu, ·papierový formulár T2L budú colné orgány naďalej uznávať ako dôkaz o statuse Únie, ·platné požiadavky na údaje pre vyhlásenia a oznámenia v spomínaných informačných systémoch, ktoré sa zavedú po roku 2020, budú stanovené v prílohe 9 k prechodnému delegovanému nariadeniu, a nie v prílohe B k delegovanému nariadeniu, ·súčasné colné režimy tranzit Únie v papierovej podobe v prípade tovaru prepravovaného po železnici, letecky alebo po mori sa budú uplatňovať aj ďalej, ·papierové doklady by sa mohli naďalej používať na oznámenie odchodu tovaru z colného územia, ·hoci by členské štáty zapojené do povoľovania v súvislosti s centralizovaným colným konaním mali spolupracovať, v prípade, ak by udelením povolenia vzniklo neprimerané administratívne zaťaženie, majú takisto nárok povolenie odmietnuť a ·členské štáty si informácie o zárukách používaných v niekoľkých členských štátoch na iné účely ako na tranzit budú musieť vymieňať prostredníctvom elektronickej pošty a budú ich musieť uchovávať v národných systémoch členských štátov. 2018/0040 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 952/2013 s cieľom predĺžiť prechodné používanie iných prostriedkov ako techník elektronického spracovania údajov stanovených v Colnom kódexe Únie EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 33 a článok 207, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže:

(1)Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (ďalej len „kódex“), sa každá výmena informácií medzi colnými orgánmi, ako aj medzi hospodárskymi subjektmi a colnými orgánmi a uchovávanie takýchto informácií majú uskutočniť s využitím techník elektronického spracovania údajov. (2)Podľa kódexu je však možné počas prechodného obdobia používať iné prostriedky výmeny a uchovávania informácií ako techniky elektronického spracovania údajov, a to do tej miery, v akej elektronické systémy, ktoré sú potrebné na uplatňovanie ustanovení kódexu, ešte nie sú funkčné, ale najneskôr iba do 31. decembra 2020. (3)V súlade s kódexom majú členské štáty spolupracovať s Komisiou na vývoji, správe a využívaní elektronických systémov na výmenu a uchovávanie colných informácií a Komisia má vypracovať pracovný program súvisiaci s vývojom a zavádzaním takýchto elektronických systémov. (4)Pracovný program bol stanovený prostredníctvom vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2016/578. Obsahuje zoznam sedemnástich elektronických systémov, ktoré musia na účely uplatňovania kódexu vyvinúť buď samotné členské štáty (v prípade systémov, ktoré sa majú riadiť na vnútroštátnej úrovni – „vnútroštátne systémy“), alebo členské štáty a Komisia v úzkej spolupráci (v prípade celoeurópskych systémov, z ktorých niektoré pozostávajú z celoeurópskych aj vnútroštátnych zložiek – „transeurópske systémy“). (5)V pracovnom programe sa stanovuje rozvrh plánovania na zavedenie týchto vnútroštátnych a transeurópskych systémov. (6)Komisia aj členské štáty čelia pri zavádzaní všetkých potrebných elektronických systémov do roku 2020 mnohým ťažkostiam. Po prvé, v niektorých prípadoch zložky spojené s harmonizáciou údajov založené na medzinárodne uznávaných dátových modeloch požadované v kódexe si vyžadujú úplné preprogramovanie existujúcich elektronických systémov a investície z finančného aj časového hľadiska, ktoré sú vyššie, než sa očakávalo v čase prijatia kódexu. Po druhé, keďže sú elektronické systémy navzájom úzko prepojené, je dôležité zavádzať ich v správnom poradí. Omeškania pri vývoji jedného systému teda nevyhnutne povedú k omeškaniu pri vývoji ostatných systémov. Po tretie, kódex (vrátane termínu ukončenia prechodných opatrení 31. decembra 2020) bol prijatý v roku 2013, kým pravidlá, ktorými sa kódex dopĺňa a vykonáva, konkrétne delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2446, vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2447 a delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/341, boli prijaté až v roku 2015 a 2016. Diskusie o týchto pravidlách trvali oveľa dlhšie, než sa predpokladalo, čo spôsobilo omeškanie pri stanovovaní funkčných a technických špecifikácií potrebných na vývoj elektronických systémov. (7)Je očividné, že hoci väčšina systémov bude do roku 2020 zavedená, ostatné môžu byť do tohto termínu dokončené iba čiastočne. (8)Komisia na základe konzultácií s členskými štátmi a hospodárskymi subjektmi preto navrhuje, aby po 31. decembri 2020 práca pokračovala na dvoch skupinách systémov. Prvú skupinu tvoria existujúce elektronické systémy, ktoré sa musia modernizovať, aby sa v nich zohľadnili určité požiadavky kódexu, ako je harmonizácia požiadaviek na údaje, ktoré sa majú vkladať do systémov. Táto skupina pozostáva z troch transeurópskych systémov (systém zaoberajúci sa predbežnými colnými vyhláseniami o vstupe, systém zaoberajúci sa colným režimom vonkajší a vnútorný tranzit a systém zaoberajúci sa tovarom prepravovaným z colného územia Únie), ako aj z vnútroštátneho systému vývozu (vrátane vývoznej zložky vnútroštátneho systému osobitných colných režimov). Druhá skupina pozostáva z troch nových transeurópskych elektronických systémov (systémy týkajúce sa záruk poskytnutých na colný dlh, ktorý vznikol alebo by mohol vzniknúť, colného statusu tovaru a centralizovaných colných konaní). Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracovala podrobný harmonogram s cieľom zaviesť tieto systémy v období do konca roku 2025. (9)V prípade týchto dvoch skupín elektronických systémov v súlade s novým plánovaním vývoja elektronických systémov by sa malo predĺžiť obdobie stanovené v kódexe, počas ktorého sa prechodne môžu používať iné prostriedky výmeny a uchovávania informácií ako techniky elektronického spracovania údajov uvedené v článku 6 ods. 1 kódexu, a to do roku 2025. (10)Pokiaľ ide o ostatné systémy, ktoré sa majú zriadiť na účely vykonávania kódexu, na ukončenie používania iných prostriedkov výmeny a uchovávania informácií ako techník elektronického spracovania údajov uvedených v článku 6 ods. 1 kódexu by mal naďalej platiť všeobecný termín 31. decembra 2020. (11)Kódex by sa preto mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (EÚ) č. 952/2013 sa mení takto: 1.Článok 278 sa nahrádza takto: „Článok 278 Prechodné opatrenia 1.Iné prostriedky výmeny a uchovávania informácií ako techniky elektronického spracovania údajov uvedené v článku 6 ods. 1 možno používať prechodne, a najneskôr do 31. decembra 2020, ak elektronické systémy, ktoré sú potrebné na uplatňovanie ustanovení kódexu, okrem systémov uvedených v odseku 2, ešte nie sú funkčné. 2.Iné prostriedky ako techniky elektronického spracovania údajov uvedené v článku 6 ods. 1 možno používať prechodne, a najneskôr do 31. decembra 2025, ak ešte nie sú funkčné elektronické systémy potrebné na uplatňovanie týchto ustanovení kódexu: a)ustanovení o zárukách poskytnutých na colný dlh, ktorý vznikol alebo by mohol vzniknúť, v článkoch 89 až 98;