[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 3.3.2008

SEK(2008) 275

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

Sprievodný dokument NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o umiestňovaní krmív na trh a ich používaní ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU {KOM(2008) 124 v konečnom znení} {SEK(2008) 276}

ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU

pre návrh modernizácie a zjednodušenia právnych predpisov o umiestňovaní krmív na trh a ich používaní

1. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

Prvý krok v projekte „revízie právnych predpisov o krmivách“ sa urobil v roku 2003, keď Komisia dala vypracovať externú štúdiu. V roku 2005 nasledovali v rámci interaktívnej tvorby politiky on-line konzultácie. Vo februári 2007 sa zainteresovaným stranám a členským štátom zaslali dotazníky s cieľom získať informácie týkajúce sa administratívnej záťaže a iných vplyvov.

Zároveň prebiehali rozhovory s odborníkmi, aby sa zabezpečilo lepšie uspokojovanie informačných potrieb, najmä v súvislosti s finančnými vplyvmi. Okrem toho sa nepretržite uskutočňovali panelové diskusie s členskými štátmi, Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) a so zainteresovanými stranami. Vytvorila sa medziútvarová riadiaca skupina Komisie na hodnotenie vplyvu. Rada Komisie na hodnotenie vplyvu preskúmala na svojom zasadnutí 13. júna 2007 návrh správy o hodnotení vplyvu. Prijali sa odporúčania, ktoré viedli k jej zlepšeniu.

2. IDENTIFIKÁCIA PROBLÉMOV

2.1. Krmivárske odvetvie EÚ

V roku 2005 päť miliónov poľnohospodárov chovalo dobytok v celkovej hodnote 129 miliárd EUR. Krmivá[1] sú najvýznamnejším nákladovým faktorom predstavujúcim 47 % hodnoty živočíšnych produktov v EÚ. Pri nákupe kŕmnych zmesí sa zaplatilo 37 miliárd EUR. Európske krmivárske odvetvie (s výnimkou krmív pre spoločenské zvieratá) ponúka priame zamestnanie približne pre 100 000 osôb asi v 4 000 prevádzkach.

Výsledkom technického pokroku, zlepšenia riadenia poľnohospodárskych podnikov a inovácie je nepretržitý pokles prepočítavacích pomerov pre krmivá. Napríklad v roku 1968 bolo na produkciu 1 kg vajec potrebných 3,1 kg krmiva, kým v roku 2001 už len 1,9 kg. Okrem hospodárskeho prínosu s tým súvisí aj menej odpadových látok (oxid uhličitý, dusičnany, amoniak) na výrobnú jednotku.

Približne 62 miliónov domácností v EÚ chová spoločenské zvieratá (najpočetnejšie sú mačky – 60 miliónov a psy – 59 miliónov). Objem trhu EÚ sa odhaduje na približne 6 miliónov ton krmiva pre spoločenské zvieratá, ktoré vyrába asi 450 spoločností a má hodnotu približne 9 miliárd EUR ročne. Priama zamestnanosť sa odhaduje na 21 000 osôb a nepriama na 30 000 osôb.

2.2. Problémy

V súčasnosti je obeh kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí regulovaný piatimi starými smernicami Rady a približne 50 pozmeňujúcimi a vykonávacími aktmi. Situácia sa vyvinula tak, že právne predpisy sú momentálne preplnené mnohými krížovými odkazmi, ktoré komplikujú ich jednotné chápanie a vykonávanie. Okrem toho len 2,6 % kŕmnych zmesí v EÚ sa dostáva na vnútorný trh EÚ, čo naznačuje isté obchodné prekážky.

Zoznamy kŕmnych surovín

Je dôležité mať k dispozícii jednoznačné určenie a jasný opis kŕmnych surovín, ktoré boli použité na výrobu kŕmnej zmesi alebo ktoré sa priamo podávajú zvieratám. Osobitné charakteristiky týchto materiálov sú dôležité na zabezpečenie účinnosti konečného výrobku. Hoci sú takéto určenia/opisy pre mnohé krmivá k dispozícii, ich zoznamy nie sú v žiadnom prípade vyčerpávajúce. Najväčšie starosti spôsobujú mnohé nové kŕmne suroviny, napr. vedľajšie produkty spracovania potravín alebo odvetvia biopalív. V dôsledku silnejšej hospodárskej súťaže o základné obilie medzi oblasťami krmív, potravín a palív pretrváva rastúci trend pridávania vedľajších produktov do kŕmnych dávok.. Nedostatok presných informácií o výrobku prispieva k neoptimálnemu využívaniu týchto surovín.

Schvaľovacie postupy pre krmivá

Pre bioproteíny (výrobky bohaté na bielkoviny vyrábané pomocou určitých technických postupov) sa rozsah materiálov začlenených do tejto kategórie zmenil po tom, ako nadobudlo účinnosť nariadenie o kŕmnych doplnkových látkach. Táto zmena vyvolala obavy, či postup schvaľovania pred uvedením na trh pre ostatné bioproteíny nie je príliš nevýhodný a neúmerný vzhľadom na potenciálne bezpečnostné problémy. Okrem toho boli vyjadrené obavy z toho, že súčasné právne predpisy týkajúce sa nových kŕmnych surovín (napr. exotických rastlín) nevyžadujú žiadne schvaľovanie. Keďže a priori neexistuje žiadny dôkaz o tom, že takéto výrobky predstavujú bezpečnostné riziko, neraz sa dávajú do obehu bez jednoznačnej identifikácie výrobku.

Označovanie kŕmnych zmesí pre zvieratá určené na výrobu potravín

Súčasné právne predpisy vyžadujú, aby sa kŕmne suroviny použité v kŕmnej zmesi pre iné zvieratá ako spoločenské uviedli v zostupnom poradí s uvedením percentuálnych podielov na hmotnosti s toleranciou +/- 15 %. Konkrétnu receptúru na kŕmnu zmes považuje odvetvie v podstate za duševný majetok a jej prezradenie znamená, že konkurenti môžu ľahko získať výhody z investícií, ktoré musel výrobca do vývoja výrobku vložiť. Otvorené vyhlásenie o zložení kŕmnej zmesi preto mnohých výrobcov odrádza od investovania do výskumu a vývoja nových krmív. Označovanie kŕmnych doplnkových látok v kŕmnej zmesi je zastarané a podlieha článku v už zrušenej smernici o kŕmnych doplnkových látkach, ktorá si vyžaduje zjednodušenie.

Označovanie krmív pre spoločenské zvieratá

Boli vyjadrené obavy z toho, že súčasné právne predpisy o označovaní krmív pre spoločenské zvieratá nezodpovedajú potrebám zákazníkov vzhľadom na informácie o konkrétnych zložkách konečného výrobku. Môže to viesť k pomýleniu alebo dokonca aj k zavádzaniu zákazníkov v tom, čo krmivo, ktoré dávajú svojim spoločenským zvieratám, obsahuje.

3. CIELE

Projekt je súčasťou otvoreného programu Komisie pre zjednodušenie. Jeho všeobecné ciele sú tieto:

( dosiahnuť jednoznačnosť právnych predpisov a ich harmonizované vykonávanie,

( uľahčiť hladké fungovanie vnútorného trhu,

( zjednodušiť technické požiadavky a odstrániť zbytočnú administratívnu záťaž,

( zvýšiť konkurencieschopnosť krmivárskeho a chovateľského odvetvia EÚ a

( umožniť používateľom krmív informovane si vybrať bez toho, aby boli zavádzaní moderným označovaním.

Operatívne ciele sú pre:

( zostavenie zoznamov kŕmnych surovín: hladké fungovanie vnútorného trhu vďaka jednoznačnému označovaniu a presným informáciám pre zákazníkov;

( schvaľovacie postupy: postupy úmerné riziku s cieľom zabezpečiť, aby nové kŕmne suroviny boli primerane špecifikované;

( označovanie kŕmnych zmesí pre poľnohospodárske zvieratá: zvýšenie inovácie a konkurencieschopnosti znížením nepotrebných požiadaviek na označovanie a ďalšia aktualizácia označovania kŕmnych doplnkových látok;

( označovanie krmív pre spoločenské zvieratá: zvýšenie primeranosti označovania krmív pre spoločenské zvieratá a modernizácia ustanovení.

4. HODNOTENIE VÝZNAMNÝCH OTÁZOK POLITIKY

Nové podrobné nariadenie by malo jednoznačne zaviesť konzistentnosť a jasnosť do celého krmivárskeho odvetvia EÚ.

4.1. Zostavenie zoznamov kŕmnych surovín

Možnosť 1: Zrušenie neúplného zoznamu kŕmnych surovín

Možnosť 2: Zachovanie súčasného stavu

Možnosť 3: Rozšírenie súčasného neúplného zoznamu kŕmnych surovín

Možnosť 4: Zoznam kŕmnych surovín EÚ vypracovaný zainteresovanými stranami (kódex postupov)

Zdá sa, že vplyvy[2] všetkých možností na bezpečnosť krmív/potravín sú neutrálne. Zoznam kŕmnych surovín obsahujúci určenie, opis a analytické zloženie, ktoré sa má uvádzať na označení, sa považuje skôr za nástroj identifikácie výrobku, než za nástroj bezpečnosti krmív. Z pohľadu práv užívateľov by iba zrušenie súčasného zoznamu mohlo viesť k slabšej identifikácii výrobkov, pričom doplnenie zoznamu umožní lepšiu informovanosť užívateľov. S cieľom dosiahnuť optimalizáciu výrobných procesov krmív by sa rozšírením tohto zoznamu zvýšilo pokrytie kŕmnych surovín a úroveň podrobnosti. Podobne by kódex postupov zlepšil špecifikáciu kŕmnych surovín a informácie o nich.

Vzhľadom na tvrdšiu hospodársku súťaž o suroviny medzi oblasťami krmív, potravín a palív sa stále viac vedľajších produktov výroby potravín a biopalív používa ako krmivo. Preto majú možnosti 3 a 4 pozitívny vplyv v súvislosti s trhovými informáciami z dôvodu neexistencie presnej definície týchto výrobkov. Za predpokladu, že zainteresované strany môžu vyplniť túto informačnú medzeru medzi podnikmi lepšie ako zákonodarcovia, zdá sa, že možnosť 4 prináša lepšie výsledky ako možnosť 3. Výhody podrobného zoznamu by mohli využívať MSP, pretože by mali k voľne k dispozícii lepšie informácie o kŕmnych surovinách.

Zrušením súčasného zoznamu by sa znížilo administratívne zaťaženie. Ak by zákonodarcovia rozšírili zoznam, výrazne by tým zvýšili administratívne zaťaženie. Aj v prípade možnosti 4 by boli potrebné značné náklady, ale výrazne nižšie.

Záver: Hodnotenie podporuje vytvorenie komplexného zoznamu kŕmnych surovín prostredníctvom koregulácie, keďže pridaná hodnota súvisí hlavne s kvalitatívnymi prvkami obchodovania s krmivami.

4.2. Schvaľovacie postupy pre krmivá[3]

Možnosť 1-1: Bioproteíny – zrušiť schvaľovací postup pred uvedením na trh

Možnosť 1-2: Bioproteíny – zachovať súčasný stav

Možnosť 1-3: Bioproteíny – zmierniť schvaľovací postup

Možnosť 2-1: Nové krmivá – zachovať súčasný stav

Možnosť 2-2: Nové krmivá – žiadať schvaľovací postup pred uvedením na trh

Možnosti 1-2 a 2-2 vyžadujúce schvaľovací postup pred uvedením na trh pre bioproteíny a nové kŕmne suroviny by v súvislosti s bezpečnosťou krmív/potravín priniesli o niečo lepšie výsledky. Možnosť 1-3 je hodnotená lepšie ako 1-1, pretože aj v prípade miernejšieho postupu schvaľovania by bezpečnostné aspekty boli pokryté.

Pokiaľ ide o práva užívateľov a trhovú transparentnosť, možnosti 1-2 a 2-2 (zmiernená pre 1-3) by mali vďaka požiadavke na hodnotenie rizík priniesť mierne lepšie výsledky.

Vzhľadom na pozitívny hospodársky vplyv možností 1-1 a 2-1 sa zdá, že by mohli mať aj priaznivý vplyv na zamestnanosť. V súvislosti s obchodovaním s tretími krajinami by možnosti 1-1 a 2-1 mali uľahčiť dovoz vzhľadom na potenciálnu medzeru medzi schvaľovaním týchto výrobkov mimo EÚ a v rámci EÚ. Podobne by možnosti 1-1 a 2-1 veľmi pozitívne ovplyvnili konkurencieschopnosť spoločností uvádzajúcich výrobky do obehu ako aj potenciálnych kupujúcich týchto výrobkov, pričom v prípade možnosti 1-3 by bol tento vplyv mierne pozitívny. Okrem vplyvu na konkurencieschopnosť by možnosti 1-1 a 2-1 mohli uvoľniť prostriedky pre výskum a vývoj s cieľom uviesť na trh nové kŕmne suroviny. MSP väčšinou nemajú prostriedky na podávanie žiadostí o schválenie. Preto by možnosti 1-1 a 2-1 rozšírili ich potenciálnu oblasť podnikania.

Je nutné zhodnotiť vplyv na administratívne zaťaženie potenciálnych výrobných spoločností, inštitúcie vykonávajúcej hodnotenie rizík (EFSA) a príslušných orgánov v súvislosti so sprievodným schvaľovacím procesom a trhovými kontrolami. Možnosti 1-2 (zmiernená možnosť 1-3) a 2-2 vyžadujú značné náklady vo všetkých oblastiach.

Záver: V súvislosti s bezpečnosťou krmív pridaná hodnota schvaľovacieho postupu pred uvedením na trh nedosahuje takú úroveň, ktorá by pre bioproteíny alebo nové kŕmne suroviny odôvodňovala zabezpečenie toho, aby sa všetky tieto produkty museli podrobiť tomuto postupu. Preto by mali byť bioproteíny a nové krmivá bežnými kŕmnymi surovinami, ktoré sa dostávajú do obehu na zodpovednosť prevádzkovateľa krmivárskeho podniku a pod dohľadom príslušných orgánov.

4.3. Označovanie kŕmnych zmesí pre zvieratá určené na výrobu potravín

Možnosť 1-1: Kŕmne suroviny – zachovanie súčasného stavu

Možnosť 1-2: Kŕmne suroviny – uvádzanie v zostupnom poradí podľa hmotnosti

Možnosť 2-1: Kŕmne doplnkové látky – zachovanie súčasného stavu

Možnosť 2-2: Kŕmne doplnkové látky – povinné uvádzanie názvov

Hoci sa deklarovanie percentuálnych podielov kŕmnych surovín (možnosť 1-1) zaviedlo ako prostriedok na zabezpečenie verejného zdravia a bezpečnosti krmív, následne vypracovaný právny rámec implementujúci všeobecné potravinové právo naznačuje, že pridaná hodnota deklarovania percentuálnych podielov na podporu bezpečnosti krmív je len nepatrná. Zohľadňujúc na jednej strane základnú zásadu, že všetky kŕmne doplnkové látky musia byť schválené a bezpečné, a na druhej strane, že sa musí zabezpečiť sledovateľnosť prostredníctvom identifikačných systémov tak pre výrobcu, ako aj pre konkrétnu šaržu, potenciálny negatívny vplyv možnosti 2-2 sa považuje za nepatrný.

Možnosti 1-2 a 2-1 by mohli zo strednodobého hľadiska viesť k zvýšeniu zamestnanosti v krmivárskom odvetví z dôvodu pozitívneho hospodárskeho vplyvu.

Možnosť 1-1 (zmiernená možnosť 2-2) sa považuje za veľmi negatívnu pre konkurencieschopnosť krmivárskeho odvetvia EÚ, čo by mohlo mať vplyv aj na poľnohospodárov EÚ chovajúcich hospodárske zvieratá. V súvislosti s transparentnosťou trhu sa rozdiel medzi povinným uvádzaním percentuálnych podielov v kombinácii s výraznou toleranciou a zostupným poradím zdá byť nepatrný. Požiadavka, aby sa všetky doplnkové látky uvádzali na etiketách, sa považuje za pozitívne vplývajúcu na transparentnosť pre zákazníka, ale v súvislosti s primeranosťou sa objavujú sťažnosti, že etikety budú už preplnené.

Keďže sa nevie o tom, že by mimo EÚ fungoval porovnateľný systém s povinným deklarovaním percentuálnych podielov, zrušenie tejto povinnosti by mohlo uľahčiť obchodovanie s tretími krajinami.

Vplyvy možnosti 1-2 na výskum a vývoj sa považujú za výrazne pozitívne, pretože sa nimi podporuje inovácia a investície do krmivárskeho odvetvia. Negatívne vplyvy na ochranu know-how sa uvádzajú v prípade možnosti 1-1 a v prípade povinného označovania všetkých kŕmnych doplnkových látok nachádzajúcich sa v kŕmnej zmesi (možnosť 2-2). MSP úspešne obchodujúce so špeciálnymi krmivami na základe mimoriadnych investícií do vývoja výrobku by mohli byť poškodené možnosťami 1-1 a 2-2.

Zdá sa, že vplyvy možností 1-1 a 2-2 na administratívne zaťaženie odvetvia majú menší význam vzhľadom na súčasný stav baliacich systémov odvetvia. Pre členské štáty sa konštatovalo značné administratívne zaťaženie spojené s možnosťou 1-1 (zmierená možnosť 2-2) s náročným analytickým overovaním hodnôt uvádzaných na etikete.

Záver: Výsledky hodnotenia vplyvu podporujú zrušenie povinného uvádzania percentuálnych podielov kŕmnych surovín podľa hmotnosti v kŕmnych zmesiach kombinované na jednej strane s možnosťou dobrovoľne uvádzať percentuálne podiely a na druhej strane s poskytnutím väčšieho množstva informácií kupujúcemu, ak o to požiada.

Uvádzanie kŕmnych doplnkových látok v kŕmnych zmesiach na etiketách by bolo vo všeobecnosti povinné len pre citlivé látky. Ostatné doplnkové látky by sa mohli uvádzať na dobrovoľnom základe podľa možnosti v súlade s kódexom osvedčených postupov zainteresovaných strán schváleným komitologickým postupom.

4.4. Označovanie krmív pre spoločenské zvieratá

Možnosť 1: Zachovanie súčasného stavu a aktualizácia označovania doplnkových látok

Možnosť 2: Uvádzanie všetkých kŕmnych surovín v zostupnom poradí podľa hmotnosti a názvov všetkých kŕmnych doplnkových látok

Možnosť 3: Poskytovanie dodatočných informácií prostredníctvom kódexov osvedčených postupov

Vplyvy týchto možností na bezpečnosť krmív/potravín sa považujú za neutrálne. Po prvé, spoločenské zvieratá nie sú súčasťou potravinového reťazca. Po druhé, bezpečnosť pri výrobe a obehu je zabezpečená revidovaným potravinovým právom.

Vplyvy možností na práva užívateľov sú rozporné, lebo na jednej strane možnosť 2 poskytuje vo všetkých prípadoch väčšiu trhovú transparentnosť a informácie o výrobkoch, čo na prvý pohľad pôsobí ako pozitívny účinok. Na druhej strane priemerný používateľ krmív pre spoločenské zvieratá chce jednoduchú ľahko pochopiteľnú etiketu. Ak sa cieľ, že etikety majú byť jednoduché a pochopiteľné, začlení do problematiky práv užívateľov, dôsledky možnosti 3 by mali byť pozitívne.

Konzultácie upozornili na negatívny vplyv možnosti 2 na zamestnanosť vyplývajúci z negatívnych dôsledkov pre konkurencieschopnosť, ochranu know-how a administratívne náklady. Možnosť 2 priamo súvisí so životným prostredím z dôvodu zvýšenia objemu vedľajších produktov s nepríťažlivými pomenovaniami, ktoré by sa museli zlikvidovať namiesto toho, aby sa skŕmili spoločenským zvieratám. Okrem toho, pri klesajúcej pružnosti v oblasti zásobovania surovinami by možnosť 2 predĺžila prepravné vzdialenosti a vyvolala by tak negatívne vplyvy na životné prostredie.

Možnosť 2 by negatívne ovplyvnila výskum a vývoj a konkurencieschopnosť krmivárskeho odvetvia EÚ, pretože by sa prezradili receptúry a zvýšili by sa náklady predovšetkým vzhľadom na vysoký podiel neznačkových výrobkov vyrábaných špeciálne pre maloobchod. Možnosť 3 by mohla zvýšiť konkurencieschopnosť vďaka väčšej slobode podnikania. Vplyv možnosti 2 na vnútorný a vonkajší obchod Spoločenstva by sa prejavil predovšetkým vo výraznom narušení tradičných obchodných tokov, čo by mohlo ťažko postihnúť tretie krajiny.

Možnosť 2 by sa dotkla najmä MSP nakupujúcich za „najlepšie trhové ceny“, pretože nedokážu kompenzovať meniace sa zdroje surovín v takom rozsahu ako veľké nadnárodné spoločnosti. Možnosť 3 by MSP podporila, pretože by mohli využívať výhody kódexu bez toho, aby museli zriadiť príslušné interné oddelenie zabezpečujúce takýto prínos.

Vplyvy možnosti 2 na odvetvie sa považujú za veľmi negatívne predovšetkým z dôvodu dodatočných nákladov na získavanie surovín, skladovacie zariadenia a personál. V otázke administratívneho zaťaženia príslušných orgánov sa zdajú byť pozitívne a negatívne vplyvy možnosti 2 vyvážené. Vzhľadom na to, že odvetvie už z vlastnej iniciatívy začalo pracovať na kódexe osvedčených postupov, dodatočné náklady súvisiace s možnosťou 3 sa zdajú byť zanedbateľné.

Záver: Výsledky hodnotenia vplyvu podporujú zachovanie súčasného stavu v aktualizovanej forme vzhľadom na kategórie surovín a predpisy o kŕmnych doplnkových látkach zameriavajúce sa na primeranosť informácií pre priemerného majiteľa spoločenských zvierat. Zainteresované strany by mali vypracovať kódex správneho označovania krmiva pre spoločenské zvieratá schválený komitologickým postupom.

5. MONITOROVANIE A HODNOTENIE

Na účely monitorovania a hodnotenia sa navrhujú tieto ukazovatele: množstvo a analytické vlastnosti kŕmnych surovín uvádzaných v zoznamoch, nebezpečenstvá s nepriaznivým vplyvom na verejné zdravie, úroveň podrobnosti kódexu správneho označovania krmiva pre spoločenské zvieratá a spokojnosť používateľov krmív.

[1] Krmivá sa delia na kŕmne suroviny, kŕmne doplnkové látky, kŕmne zmesi a medikované krmivá.

[2] Vplyvy na zamestnanosť, práva užívateľov, životné prostredie a malé/stredné podniky (MSP) sa uvádzajú , len ak sa nejaké zistia.

[3] Prevládajúci dovoz pokrutín a výrobkov z kukurice vyrábaných predovšetkým z GMO sa musí schvaľovať podľa špecifických právnych predpisov EÚ, ktoré nie sú predmetom tohto dokumentu.