Osobitná správa Ako inštitúcie a orgány EÚ 
vypočítajú, znížia 
a kompenzujú svoje 
emisie skleníkových 
plynov? SK 2014  Č. 14
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-872-0877-4
doi:10.2865/69938
© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 14
Osobitná správa Ako inštitúcie a orgány EÚ 
vypočítajú, znížia 
a kompenzujú svoje 
emisie skleníkových 
plynov? 
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ )
02
 Obsah
Bod 
 Glosár  
I – VII Zhrnutie  
1 – 7 Úvod  
1 – 2 Politika Európskej únie v oblasti životného prostredia sa zameriava na vysokú úroveň ochrany 
3 – 4 Prioritou Európskej únie je predchádzanie nebezpečnej zmene klímy  
5 – 7 Verejné správy hrajú dôležitú úlohu v dosahovaní cieľov v oblasti klímy 
8 – 11 Rozsah auditu a audítorský prístup 
12 – 101  Pripomienky  
12 – 61 Inštitúcie a orgány EÚ nemajú spoločné politiky na monitorovanie a zníženie svojich emisií 
skleníkových plynov  
12 – 29 Nie je známa úplná emisná stopa inštitúcií a orgánov EÚ a existuje riziko, že neucelené informácie, ktoré sú 
k dispozícii, ohrozia dôveryhodnosť predkladaných správ  
30 – 43 Existuje dôkaz, že emisie spôsobené inštitúciami a orgánmi EÚ ako celok sa znižujú, avšak len v súvislosti so 
spotrebou energie v budovách 
44 – 51 Viac než polovica kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ nestanovila vyčíslené ciele zníženia svojich emisií 
a len dve inštitúcie mali vyčíslené ciele na rok 2020 
52 – 61 Kompenzácia na vyrovnanie reziduálnych emisií sa používa v obmedzenom rozsahu a inštitúcie a orgány EÚ 
nemajú spoločnú koncepciu  
62 – 101  Inštitúcie a orgány EÚ nevyužívajú úplne nástroje environmentálneho manažérstva, ktoré 
presadzuje Komisia  
62 – 76 Pokrok pri zavádzaní schémy pre environmentálne manažérstvo a audit EMAS je pomalý 
77 – 89 Zelené verejné obstarávanie predstavuje v súčasných predpisoch skôr možnosť, nie povinnosť, a len niektorí 
ju systematicky využívali  
90 – 101  Ekologické normy týkajúce sa energetickej hospodárnosti budov sa neuplatňujú systematicky na nové 
budovy a projekty rozsiahlej rekonštrukcie 
03 Obsah
102 – 114  Závery a odporúčania 
 Príloha — Audítorský prístup k posúdeniu zeleného verejného obstarávania 
 Odpovede  
 — Európskej rady a Rady Európskej únie
 — Európskej komisie  
 — Súdneho dvora Európskej únie 
 — Európskej centrálnej banky  
 — Európskeho dvora audítorov 
 — Európskej služby pre vonkajšiu činnosť 
 —  Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov  
Európskej únie  
 — Európskej investičnej banky  
 — Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva 
 — Európskej environmentálnej agentúry  
 — Európskej agentúry pre lieky 
 — Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu  (ochranné známky a vzory) 
04
 Glosár
Oxid uhličitý (CO2): Plyn, ktorý sa vyskytuje prirodzene a takisto ako vedľajší produkt spaľovania fosílnych palív, ako 
sú ropa, zemný plyn a uhlie, spaľovania biomasy, zmien využívania pôdy a priemyselných procesov (napr. výroby 
cementu). Predstavuje hlavný antropogénny skleníkový plyn a používa sa ako referenčný plyn na meranie vplyvu 
ostatných skleníkových plynov.
Ekvivalent plného pracovného času : Jednotka, ktorá sa používa na meranie počtu osôb tak, aby sa dali porovnať, 
hoci môžu za týždeň odpracovať rozličný počet hodín.
Emisná stopa : Pojem, ktorý sa bežne používa na označenie celkového množstva emisií CO2 a ostatných 
skleníkových plynov, ktoré sú priamo alebo nepriamo spôsobené výrobkom alebo činnosťou alebo ktoré súvisia 
s činnosťami jednotlivcov alebo organizácií. Na výpočet emisnej stopy neexistujú záväzné pravidlá EÚ.
Nulová bilancia emisií uhlíka : Stav, keď po vykonaní kompenzácie emisií, ktorým nebolo možné zabrániť, sa čisté 
množstvo uhlíkových emisií súvisiacich s výrobkom alebo činnosťou rovná nule.
Zmena klímy : Podľa Rámcového dohovoru OSN o Zmene klímy ide o zmenu klímy spôsobenú priamo alebo 
nepriamo ľudskou činnosťou, ktorá mení zloženie globálnej atmosféry a ktorá sa okrem prirodzenej premenlivosti 
klímy sleduje za porovnateľné časové obdobie.
Ekvivalent CO2 (CO2e): Univerzálna jednotka merania emisií skleníkových plynov, prostredníctvom ktorej sa 
vyjadruje ich rozdielny potenciál globálneho otepľovania.
EMAS : Dobrovoľná schéma Európskej únie pre environmentálne manažérstvo a audit ( Eco: management and audit 
scheme ).
Táto schéma je v súlade s normou ISO 14001, je však rozsiahlejšia z hľadiska plnenia požiadaviek.
Energetická účinnosť : Vyššia energetická účinnosť sa dosiahne, ak sa prostredníctvom rovnakého energetického 
vstupu dosiahne vyšší výkon alebo prostredníctvom nižšieho energetického vstupu ten istý výkon. Zvýšením 
energetickej účinnosti sa zníži spotreba energie alebo obmedzí jej zvyšovanie.
Energia z obnoviteľných zdrojov : V smernici 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov 
energie sa vymedzuje ako energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, slnečná, aerotermálna, 
geotermálna a hydrotermálna energia a energia oceánu, vodná energia, biomasa, skládkový plyn, plyn z čističiek 
odpadových vôd a bioplyny.
Kódex EÚ pre energetickú účinnosť dátových centier : Dobrovoľný kódex, ktorý presadzuje Európska komisia 
s cieľom riešiť energetickú spotrebu v dátových centrách a potrebu znížiť súvisiace environmentálne a ekonomické 
vplyvy, ako aj vplyv na bezpečnosť dodávok energie.
05 Glosár
Protokol o skleníkových plynoch : Vo veľkom rozsahu používaná dobrovoľná norma vykazovania a podávania 
správ o emisiách skleníkových plynov, ktorá bola vytvorená v rámci iniciatívy protokolu o skleníkových plynoch. 
Táto iniciatíva je multilaterálne partnerstvo podnikov, mimovládnych organizácií, vlád a ďalších účastníkov, ktorých 
zvoláva Svetový inštitút pre zdroje, mimovládna environmentálna inštitúcia so sídlom vo Washingtone, a Svetová 
obchodná rada pre udržateľný rozvoj, koalícia medzinárodných spoločností so sídlom v Ženeve.
Potenciál globálneho otepľovania : Prostredníctvom tohto pojmu sa vymedzuje vplyv, ktorý bude mať skleníkový 
plyn na globálne otepľovanie v určitom časovom období v porovnaní s vplyvom oxidu uhličitého.
Program pre ekologické budovy : Dobrovoľný program Európskej komisie na podporu nákladovo efektívnych 
opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti a zavedenie zdrojov obnoviteľnej energie v nebytových budovách.
Zelené verejné obstarávanie (GPP) : Proces, pomocou ktorého sa verejné orgány snažia získať tovary, služby 
a práce so zníženým environmentálnym vplyvom v celom životnom cykle v porovnaní s tovarmi, službami a prácami 
s rovnakou primárnou funkciou, ktoré by získali inak.
Príručka zeleného verejného obstarávania : Praktické usmernenia Generálneho riaditeľstva Európskej komisie 
pre životné prostredie týkajúce sa otázky začlenenia ekologických požiadaviek do súťažných podkladov ako súčasť 
technických špecifikácií, podmienok účasti a/alebo kritérií na vyhodnotenie ponúk a doložiek týkajúcich sa plnenia 
zmluvy.
Skleníkový efekt : Zvyšovanie teploty v atmosfére pri povrchu Zeme (troposféra), ktoré je spôsobené skleníkovými 
plynmi. Skleníkový efekt otepľuje povrch planéty, rovnako ako sklenené steny v skleníku zvyšujú teplotu vzduchu 
vo vnútri. Bez prirodzeného skleníkového efektu by bola teplota pod bodom mrazu. Ľudské činnosti však výrazne 
zintenzívnili prirodzený skleníkový efekt, čím spôsobili globálne otepľovanie zmenu klímy.
Skleníkové plyny : Oxid uhličitý (CO2), metán (CH4), oxid dusný (N2O) a fluórované uhľovodíky (HFC) predstavujú 
príklady skleníkových plynov, ktoré absorbujú slnečné žiarenie a spôsobujú tak skleníkový efekt. Emisie 
skleníkových plynov sa vzhľadom na svoj rozdielny potenciál globálneho otepľovania spravidla vypočítajú 
a uvádzajú v ekvivalentoch oxidu uhličitého (CO2e).
ISO 14001 : Prostredníctvom tejto normy, ktorú vytvorila Medzinárodná organizácia pre normalizáciu, sa stanovujú 
kritériá na systém environmentálneho manažérstva a na jej základe možno vydať osvedčenie. Nestanovujú sa 
v nej požiadavky na environmentálne správanie, predstavuje však rámec, ktorým sa môžu riadiť spoločnosti alebo 
organizácie s cieľom vytvoriť účinný systém environmentálneho manažérstva.
06 Glosár
Únik : Časť zníženia emisií skleníkových plynov v krajinách usilujúcich sa o splnenie záväzných limitov, ktorá sa 
môže objaviť v iných krajinách, na ktoré sa tieto limity nevzťahujú. Napríklad spoločnosti môžu presunúť výrobu 
z rozvinutých krajín do rozvojových krajín s cieľom vyhnúť sa obmedzeniam týkajúcim sa emisií.
Zmiernenie : Úsilie o obmedzenie emisií alebo zlepšenie zachytávačov skleníkových plynov. Ide napríklad 
o účinnejšie využívanie fosílnych palív, prechod k energii z obnoviteľných zdrojov, zlepšenie tepelnej izolácie budov 
a rozšírenie zachytávačov, ako sú napríklad lesy, s cieľom odstrániť väčšie množstvá oxidu uhličitého z atmosféry.
Budova s takmer nulovou spotrebou energie : V smernici 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov 
sa vymedzuje ako budova s veľmi vysokou energetickou hospodárnosťou. Takmer nulová alebo nízka spotreba 
energie, ktorá sa vyžaduje, by sa mala vo veľkom rozsahu pokryť prostredníctvom energie z obnoviteľných zdrojov 
vrátane energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej na mieste alebo v blízkom okolí.
Kompenzácia : Kompenzácia uhlíka je mechanizmus, prostredníctvom ktorého jednotlivci alebo organizácie 
vyrovnávajú vlastné emisie skleníkových plynov alebo ich časť prostredníctvom platieb za úsporu ekvivalentného 
množstva emisií skleníkových plynov, ktoré sa dosiahli inde vo svete, napr. úspory emisií vďaka veterným 
elektrárňam, ktoré nahrádzajú uhoľné elektrárne. Kompenzácie sa vypočítajú vzhľadom na východiskový stav, 
ktorý predstavuje hypotetický scenár takej úrovne emisií, aká by existovala bez projektu na zníženie emisií 
prostredníctvom kompenzácie.
Metóda environmentálnej stopy organizácie : Metóda, ktorú odporúča Európska komisia na meranie 
a oznamovanie environmentálneho správania organizácie počas jej životného cyklu. Zahŕňa podávanie správ 
o emisiách skleníkových plynov, neobmedzuje sa však len na túto činnosť.
Trvalo udržateľný rozvoj : V Brundtlandovej správe z roku 1987 pre Valné zhromaždenie OSN sa trvalo udržateľný 
rozvoj vymedzuje ako rozvoj, ktorý spĺňa potreby súčasnosti bez ohrozenia schopnosti budúcich generácií splniť 
svoje vlastné potreby.
Emisie v rámci výroby : V protokole o skleníkových plynoch sa uvádza, že emisie súvisiace s výrobou sú nepriame 
emisie skleníkových plynov súvisiace s obstaranými alebo získanými tovarmi alebo službami. Vyskytujú sa do času 
prijatia oznamujúcou organizáciou, a preto sa označujú tiež ako tzv. emisie výrobného cyklu.
07
I
V záujme dôveryhodnosti politiky Európskej únie 
v oblasti klímy je potrebné, aby inštitúcie a orgány EÚ 
predstavovali špičku v navrhovaní a vykonávaní politík 
na zníženie svojich emisií skleníkových plynov (emisná 
stopa), ktoré vytvoria ako verejné správy. Po roku 2005 
sa inštitúciám a orgánom EÚ podarilo zvrátiť trend 
zvyšovania emisií súvisiacich s ich budovami, nevyužili 
však príležitosť navrhnúť a vykonávať spoločnú poli ‑
tiku, ktorá by prispela k cieľu Únie na rok 2020 znížiť 
emisie o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990.
II
V roku 2012 šesť z 15 kontrolovaných inštitúcií a orgá ‑
nov EÚ nepredložilo správy o svojich emisiách a tie 
inštitúcie a orgány, ktoré ich predložili, nevypočítali 
alebo neuverejnili úplný rozsah týchto emisií. Vzhľa ‑
dom na to nie je známa úplná emisná stopa a existuje 
riziko, že neucelené informácie, ktoré sú k dispozícii, 
ohrozia dôveryhodnosť predkladaných správ a úsilia 
o zníženie emisií.
III
Dôkazy, že emisie spôsobené inštitúciami a orgánmi 
EÚ ako celok sa znižujú, existujú len v súvislosti so 
spotrebou energie v budovách. Na základe poskyt ‑
nutých údajov o ostatných emisiách, konkrétne 
o emisiách spôsobených mobilitou, nie je možné určiť 
jednoznačný vývoj.
IV
Doposiaľ dosiahnuté celkové zníženie možno z veľkej 
miery pripísať obstaraniu elektrickej energie vyro ‑
benej z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa vo výpoč ‑
toch emisnej stopy považuje za energiu s nulovými 
emisiami.V
Inštitúcie a orgány EÚ nevyužívajú úplne nástroje 
environmentálneho manažérstva, ktoré presadzuje 
Komisia. Pokrok pri zavádzaní európskej schémy 
pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) je 
pomalý. Registrácia do schémy EMAS je pre verejné 
správy možná od roku 2001 a v júni 2014 bolo zare ‑
gistrovaných sedem z 15 kontrolovaných inštitúcií 
a orgánov EÚ. Zelené verejné obstarávanie sa považuje 
skôr za možnosť než za povinnosť a len málo inštitúcií 
a orgánov ho systematicky uplatňovalo.
VI
Prostredníctvom nastávajúceho cieľa EÚ na rok 2030, 
ktorý sa týka zníženia emisií skleníkových plynov, sa 
poskytuje inštitúciám a orgánom EÚ nová možnosť 
vytvoriť a vykonávať spoločnú politiku.
VII
Dvor audítorov Komisii odporúča, aby navrhla spo ‑
ločnú politiku zníženia emisnej stopy inštitúcií a orgá ‑
nov EÚ. V takej politike by mal byť zahrnutý vyčíslený 
cieľ celkového zníženia emisií skleníkových plynov na 
rok 2030. Inštitúcie a orgány EÚ by mali:
a) zaviesť harmonizovanú koncepciu podávania 
správ o svojich emisiách, v ktorých budú takisto 
zahrnuté všetky príslušné nepriame emisie;
b) vytvoriť spoločný prístup s cieľom kompenzovať 
na dobrovoľnom základe tie emisie skleníkových 
plynov, ktorým nemôžu zabrániť;
c) plne využívať nástroje environmentálneho mana ‑
žérstva, ktoré presadzuje Komisia, najmä pokiaľ 
ide o zelené verejné obstarávanie.Zhrnutie
08
 Úvod
Politika Európskej únie 
v oblasti životného  
prostredia sa zameriava 
na vysokú úroveň ochrany
01 
V článku 11 Zmluvy o fungovaní Eu ‑
rópskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že 
požiadavky ochrany životného pros ‑
tredia musia byť začlenené do vyme ‑
dzenia a uskutočňovania politík Únie 
a činností, a to predovšetkým s ohľa ‑
dom na podporu trvalo udržateľného 
rozvoja.
02 
Politika Únie v oblasti životného pros ‑
tredia sa zameriava na vysokú úroveň 
ochrany. Vychádza zo zásady pred ‑
chádzania škodám a zásad prevencie, 
nápravy škôd na životnom prostredí 
prioritne pri zdroji a zo zásady, že ná ‑
hradu škody hradí znečisťovateľ1.
Prioritou Európskej únie 
je predchádzanie nebez -
pečnej zmene klímy
03 
Európska únia sa pevne zaviazala2, že 
do roku 2020 zníži svoje emisie sklení ‑
kových plynov aspoň o 20 % v porov ‑
naní s rokom 19903.
04 
Pokiaľ ide o vlastné emisie EÚ, Eu ‑
rópska komisia navrhla stanoviť cieľ 
zníženia emisií o 40 % do roku 2030 
v porovnaní s emisiami v roku 19904. 
Európsky parlament požaduje zníženie 
aspoň o 40 %5.Verejné správy hrajú dôle -
žitú úlohu v dosahovaní 
cieľov v oblasti klímy
05 
Dva najdôležitejšie zdroje emisií skle ‑
níkových plynov v Európe sú výroba 
energie spaľovaním palív a doprava6. 
Verejné správy na všetkých úrovniach 
môžu mať vplyv na objem týchto 
a iných emisií, ak zmenia spôsob 
vykonávania svojej činnosti. Prostred ‑
níctvom verejného obstarávania môžu 
podporovať environmentálne udrža ‑
teľné riešenia, pokiaľ ide o potrebné 
práce, tovary a služby.
06 
V záujme dôveryhodnosti politiky EÚ 
v oblasti klímy je dôležité, aby inštitú ‑
cie, orgány, úrady a agentúry EÚ (ďalej 
len „inštitúcie a orgány EÚ“) boli príkla ‑
dom a predstavovali špičku v navrho ‑
vaní a vykonávaní stratégií na zníženie 
emisnej stopy verejných správ. V  rám -
čeku 1  sa uvádza niekoľko informácií 
o tom, ako sa vypočíta emisná stopa 
organizácie.
07 
S ohľadom na zásady stanovené 
v zmluve existujú dva vzájomne sa 
dopĺňajúce spôsoby znižovania vplyvu 
emisií skleníkových plynov inštitúcií 
a orgánov EÚ na životné prostredie:
a) prioritne znižovaním týchto emisií;
b) vyrovnaním reziduálnych emisií 
prostredníctvom kompenzácie.1 Pozri článok 191 ZFEÚ.
2 Pozri závery predsedníctva 
Európskej rady z 8. a 9. marca 
2007, bod 32.
3 Európska rada navrhla zvýšiť 
tento záväzok na absolútne 
zníženie emisií o 30 %, ak 
ostatné veľké hospodárstva 
súhlasia, že vynaložia úsilie na 
zníženie svojho podielu na 
celkových emisiách.
4 COM(2014) 15 final 
z 22. januára 2014 – Rámec 
politík v oblasti klímy 
a energetiky na obdobie  
rokov 2020  až 2030.
5 Uznesenie Európskeho 
parlamentu z 5. februára 2014 
o rámci pre politiku v oblasti 
zmeny klímy a energetickú 
politiku do roku 2030 
(2013/2135(INI)).
6 Príručka Eurostatu, 
Energetické, dopravné 
a environmentálne 
ukazovatele, vydanie  
z roku 2013.
09 Úvod
Výpočet emisnej stopy organizácie
Emisná stopa zodpovedá celkovému množstvu emisií skleníkových plynov, ktoré priamo a nepriamo súvisia 
s činnosťami organizácie. Zdrojmi týchto emisií sú napríklad výroba elektrickej energie v elektrárňach, kúrenie 
s použitím fosílnych palív a činnosti v oblasti dopravy.
Potenciál skleníkových plynov, ako sú oxid uhličitý (CO2), metán (CH4), oxid dusný (N2O) a fluórované uhľovo ‑
díky (HFC), pokiaľ ide o globálne otepľovanie, je rozdielny. Napríklad jedna tona metánu zodpovedá 25 tonám 
CO2. Na zohľadnenie tejto skutočnosti sa množstvo jednotlivých plynov premení na ekvivalenty oxidu uhličité ‑
ho (CO2e), aby bolo možné vyjadriť celkový vplyv zo všetkých zdrojov prostredníctvom jedného údaja.
Vo všeobecne používanom protokole o skleníkových plynoch sa rozlišujú tri kategórie zdrojov emisií („kategó ‑
rie“). V nasledujúcom diagrame sú zobrazené niektoré zdroje, ktoré sa najviac týkajú verejných správ.
Organizácie sa v rámci podávania správ zameriavali pôvodne na emisie v kategórii 1 a 2. V záujme komplexné ‑
ho riadenia rizík a možností súvisiacich so skleníkovými plynmi sa však čoraz častejšie berú do úvahy takisto 
emisie v kategórii 3.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Rámček 1
Skleníkové plyny
Rámec 2 – nepriame emisie
Nákup elektrickej energie
Mestské vykurovanie
a chladenieRámec 3 – nepriame emisie
Dochádzanie do práce
Služobné cesty
Dodávky a služby
Dlhodobý majetokRámec 1 – priame emisie
Spaľovanie vlastných palív
Vlastnené vozidlá
10
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
08 
Do rozsahu auditu boli začlenené všet ‑
ky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré mali 
v roku 2012 viac než 500 pracovníkov. 
Okrem toho bola začlenená Európska 
environmentálna agentúra, keďže jej 
osobitné úlohy priamo súvisia s pred ‑
metom auditu. V  tabuľke 1  sa uvádza 
zoznam 15 inštitúcií a orgánov EÚ, na 
ktoré sa audit vzťahoval. Európska 
rada a Rada Európskej únie (ďalej len 
„Rada“) sa na účely auditu považova ‑
li za jeden subjekt, keďže Európska 
rada nemá svoj vlastný sekretariát, ale 
pomáha jej Generálny sekretariát Rady 
EÚ. Podobne Európsky hospodársky 
a sociálny výbor a Výbor regiónov 
(ďalej len „výbory“) sa považovali za 
jeden subjekt, keďže majú spoločné 
budovy, logistiku a prekladateľské 
služby a spravujú ich spoločne. V rámci 
auditu sa venovala osobitná pozornosť 
Európskej komisii nielen pre jej veľkosť, 
ale takisto pre jej úlohu ako inštitúcie 
EÚ, ktorá má právomoc predkladať 
legislatívne iniciatívy.
09 
Dvor audítorov v audite posudzoval, 
či inštitúcie a orgány EÚ majú politiky 
na zníženie vplyvu svojej administra ‑
tívnej činnosti na životné prostredie 
a či sa tieto politiky vykonávajú účinne. 
Dvor audítorov preskúmal, či inštitúcie 
a orgány EÚ:
a) vypočítali svoje emisie skleníko ‑
vých plynov, znížili ich a vyrovnali 
reziduálne emisie prostredníctvom 
kompenzácie;
b) úplne využili nástroje environ ‑
mentálneho manažérstva, ktoré 
presadzuje Komisia s cieľom znížiť 
emisie.10 
Audit bol založený na dotazníkoch 
a rozhovoroch a na analýze dokumen ‑
tov a štatistík, ktoré uverejnili alebo 
dali k dispozícii kontrolované inštitúcie 
a orgány EÚ. Zahŕňal takisto preskú ‑
manie vzoriek postupov verejného 
obstarávania.
11 
Nešlo o audit „stopy oxidu uhličitého“, 
to znamená, že cieľom auditu nebolo 
vykonať ani zopakovať výpočet emisií 
CO2 kontrolovaných inštitúcií a orgá ‑
nov EÚ ani overiť správnosť údajov, 
z ktorých výpočet vychádzal. Údaje 
v tejto správe sa týkajú roku 2012, 
pokiaľ sa neuvádza inak.
11 Rozsah auditua audítorský prístup Tabuľka 115 inštitúcií a orgánov EÚ, na ktoré sa vzťahoval audit
Počet miest v pláne pracov -
ných miest na rok 2012Umiestnenie
Európska komisia25 065  
(24 901 )Brusel, Luxemburg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, Grange, 
zastupiteľstvá v členských štátoch
Európsky parlament6 684  
(6 773 )Brusel, Luxemburg, Štrasburg, informačné kancelárie v členských 
štátoch
Európska rada13 153  
(3 101 )Brusel
Rada Európskej únie Brusel, Luxemburg
Európska investičná banka2 2 1853 
(2 369 )3 Luxemburg
Súdny dvor Európskej únie1 952  
(1 991 )Luxemburg
Európska služba pre vonkajšiu činnosť1 670  
(1 661 )Brusel4
Európska centrálna banka1 448  
(2 602 )Frankfurt nad Mohanom
Európsky hospodársky a sociálny výbor51 255  
(1 252 )BruselVýbor regiónov Európskej únie5
Európsky dvor audítorov6 887 
(882)Luxemburg
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu775 
(861)Alicante
Európska agentúra pre bezpečnosť letectva634 
(685)Kolín
Európska agentúra pre lieky590 
(599)Londýn
Európska environmentálna agentúra136 
(135)Kodaň
1 Európskej rade pomáha Generálny sekretariát Rady EÚ.
2 EIB sa zúčastnila na audite dobrovoľne.
3 Počet pracovných miest zodpovedá stavu na konci roka 2012 a 2013.
4 Ústredia.
5 Výbory majú spoločné budovy a logistiku a spravujú ich spoločne.
6 Zistenia Európskeho dvora audítorov nie sú externe overené.
12
 Pripomienky
Inštitúcie a orgány EÚ 
nemajú spoločné politiky 
na monitorovanie a zníže -
nie svojich emisií sklení -
kových plynov
Nie je známa úplná emisná 
stopa inštitúcií a orgánov 
EÚ a existuje riziko, že neu -
celené informácie, ktoré sú 
k dispozícii, ohrozia dôve -
ryhodnosť predkladaných 
správ
12 
Dvor audítorov sa domnieva, že spo ‑
ľahlivé a úplné informácie o skutočnej 
veľkosti emisnej stopy inštitúcií a orgá ‑
nov EÚ sú základným predpokladom 
na vytvorenie a vykonanie účinných 
stratégií zníženia emisií, ktoré sú 
dôveryhodné a presvedčivé a predsta ‑
vujú príklad, ktorý treba nasledovať. 
V prípade väčšiny inštitúcií a orgánov 
EÚ nie sú v súčasnosti také informácie 
k dispozícii.
Neexistuje spoločná 
koncepcia výpočtu emisnej 
stopy inštitúcií a orgánov EÚ
13 
Neexistuje žiadny právny predpis EÚ 
o tom, ako vypočítavať emisnú stopu 
subjektov verejnej správy. Inštitúcie 
a orgány EÚ sa preto môžu v zásade 
rozhodnúť, či podajú správu o emi ‑
siách, ktoré spôsobili svojou čin ‑
nosťou, a ak áno, ako ich vypočítajú 
a monitorujú. V príslušných hostiteľských krajinách 
sa však na ne môžu vzťahovať určité 
ohlasovacie povinnosti, napríklad 
pokiaľ ide o energetickú hospodárnosť 
ich budov. Tieto ohlasovacie povinnos ‑
ti však nie sú zosúladené v celej EÚ.
14 
Na rozdiel od rozvíjajúcej sa praxe 
v súkromnom sektore7 sa v nariadení 
o rozpočtových pravidlách EÚ8 nesta ‑
novuje povinnosť začleniť environ ‑
mentálne informácie do správ, ktoré sa 
predkladajú v súlade s hlavou IX tohto 
nariadenia („Predkladanie účtovných 
závierok a účtovníctvo“)9. V tejto súvis ‑
losti neexistujú ani medziinštitucionál ‑
ne dohody.
15 
Organizácie, ktoré sa zúčastňujú na 
dobrovoľnej schéme EÚ pre environ ‑
mentálne manažérstvo a audit EMAS10, 
musia podávať správy o hlavnom 
ukazovateli „emisií“, ktorý zahŕňa cel ‑
kové ročné emisie skleníkových plynov 
vyjadrené v tonách ekvivalentov CO2. 
V rozhodnutí Komisie o príručke pre 
používateľov s prehľadom podmienok 
účasti v schéme EMAS11 sa uvádza, že 
je ešte potrebné objasniť koncepciu 
kvantifikácie emisií. V príručke sa však 
v každom prípade odporúča, aby orga ‑
nizácie podávali správy nielen o pria ‑
mych emisiách, ale tiež o výrazných 
nepriamych emisiách skleníkových 
plynov (pozri rámček 1 ).7 V štvrtej smernici Rady 
78/660/EHS z 25. júla 1978 
o ročnej účtovnej závierke 
niektorých typov spoločností, 
vychádzajúcej z článku 54  
ods. 3 písm. g) zmluvy  
(Ú. v. ES L 222, 14.8.1978, s. 11) 
sa stanovuje, že v prípade 
potreby a v rozsahu 
nevyhnutnom na pochopenie 
vývoja, výkonnosti alebo 
pozície výročná správa  
musí zahŕňať aj nefinančné 
informácie vrátane  
informácií týkajúcich sa 
environmentálnych záležitostí. 
V apríli 2013 Komisia predložila 
legislatívny návrh (COM(2013) 
207 final zo 16. apríla 2013) 
s cieľom stanoviť pre 
spoločnosti s priemerným 
počtom zamestnancov vyšším 
než 500 povinnosť podávať 
správy.
8 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na 
všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady  
(ES, Euratom) č. 1605/2002  
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1). 
Nariadenie sa nevzťahuje na 
Európsku centrálnu banku 
a Európsku investičnú banku. 
Agentúry EÚ majú rozpočtové 
pravidlá, ktoré sa riadia 
pravidlami vzťahujúcimi sa  
na všeobecný rozpočet Únie.
9 Výročná správa Európskej 
centrálnej banky obsahuje 
časť o environmentálnych 
otázkach. Európska centrálna 
banka podáva správy 
o environmentálnych 
otázkach vo svojej správe 
o zodpovednosti banky, ktorá 
je súčasťou výročnej správy 
skupiny EIB.
10 Ďalšie informácie o schéme 
EMAS sa uvádzajú v bodoch 
62 až 76.
11 Pozri strany 25 a 26 
rozhodnutia Komisie 
2013/131/EÚ zo 4. marca 2013, 
ktorým sa zavádza príručka 
pre používateľov s prehľadom 
podmienok účasti v EMAS 
podľa nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES)  
č. 1221/2009 o dobrovoľnej 
účasti organizácií v schéme 
Spoločenstva pre 
environmentálne 
manažérstvo a audit (EMAS) 
(Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2013, s. 1).
13 Pripomienky
16 
Komisia v odporúčaní prijatom 9. apríla 
201312 podnecuje k uplatňovaniu me ‑
tódy environmentálnej stopy organizá ‑
cií ( Organisation Environmental Foot -
print  – OEF) na meranie a vykazovanie 
environmentálneho správania organi ‑
zácií verejnej správy počas ich životné ‑
ho cyklu, v rámci ktorej sa oznamujú 
emisie skleníkových plynov. Túto 
metódu vytvorilo Spoločné výskumné 
centrum Komisie so zreteľom na 
odporúčania týkajúce sa existujúcich 
a všeobecne uznávaných podnikových 
metód environmentálneho účtovníc ‑
tva a usmernení.
17 
Komisia uvádza, že vytvorenie metódy 
environmentálnej stopy organizácií 
podnietila skutočnosť, že „súčasné ší ‑
renie rôznych metód a iniciatív na účel 
posudzovania a oznamovania environ ‑
mentálneho správania vedie k nepre ‑
hľadnosti informácií o environmentál ‑
nom správaní a nedôvere voči nim“13. 
Ako vyplýva z auditu Dvora audítorov, 
táto analýza sa uplatňuje takisto na 
podávanie správ inštitúcií a organizácií 
EÚ o ich emisnej stope.V roku 2012 šesť z 15 
kontrolovaných inštitúcií 
a orgánov EÚ neposkytlo 
správy o svojich emisiách 
skleníkových plynov a tie 
inštitúcie a orgány, ktoré ich 
poskytli, nevypočítali alebo 
neuviedli všetky prvky
18 
V audite sa preskúmali informácie, 
ktoré boli v inštitúciách a orgánoch 
EÚ už k dispozícii a ktoré sa týkali ich 
emisií skleníkových plynov v roku 2012. 
Európska rada a Rada Európskej únie, 
Európsky dvor audítorov, Európska 
služba pre vonkajšiu činnosť, Európ ‑
ska agentúra pre bezpečnosť letectva 
a Európska agentúra pre lieky neuve ‑
rejnili nijaké informácie o svojich emi ‑
siách v roku 2012. Ostatné inštitúcie 
a orgány oznámili neúplné informácie.
19 
Keďže chýbajú záväzné pravidlá 
výpočtu emisnej stopy organizácie, 
v audite sa ako referenčná hodnota 
používa správa Európskeho parlamen ‑
tu o emisnej stope z dôvodu jej širo ‑
kého rozsahu. V  tabuľke 2  sa uvádza 
porovnávací prehľad zdrojov emisií, 
ktoré sa zohľadnili alebo nezohľadnili, 
a oznámené úrovne emisií.12 Odporúčanie Komisie 
2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 
týkajúce sa používania metód 
na meranie a oznamovanie 
environmentálneho správania 
výrobkov a organizácií  
počas ich životného cyklu  
(Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1).
13 Pozri odôvodnenie 2 
odporúčania Komisie 
2013/197/EÚ.
14 Pripomienky Tabuľka 2  
Európsky parlamentSúdny dvorEurópska investičná bankaEurópska centrálna bankaÚrad pre harmonizáciu 
vnútorného trhuEurópska environmentálna 
agentúraEurópska komisiaVýbory (EHSV a VR)Európska rada a Rada EÚEurópsky dvor audítorovsEurópska služba pre vonkaj -
šiu činnosťEurópska agentúra pre 
bezpečnosť letectvaEurópska agentúra pre lieky
Emisie v roku 2012 (tony CO2e) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 N/A N/A N/A N/A N/A
ROZSAH VYKAZOVANIA zahŕňa emisie 
z oblastí:
Spotreba energie v  budovách1 2 2x x x x x
Únik chladiacich plynov x x x x x x x x x x
Doprava tovarov () x x x x x x x x x x x
Doprava osôb
Dochádzanie do zamestnania x x x x x x x x x x
Služobné cesty3 4x x x x x x
Návštevníci x x x x x x x x x
Nákup dodávok a služieb ()5 5x x x x x x x x x
Odpad x x x x x x x x x x
Dlhodobý majetok6
Výstavba budov () x x x x x x x x x x x
Zariadenie kancelárií () x x x x x x x x x x x
IT zariadenie () x x x x x x x x x x x
Ostatné vybavenie () x x x x x x x x x x x
1 Neboli uverejnené žiadne ročné údaje, len celkový údaj za obdobie 2010 – 2012.
2 Len budovy v rozsahu pôsobnosti schémy pre environmentálne manažérstvo EMAS.
3 Nie je zahrnuté cestovanie poslancov Parlamentu na zasadnutia v Bruseli a Štrasburgu.
4 Zahrnuté sú len služobné vozidlá.
5 Zahrnutý je len papier.
6 Emisie vytvorené počas výstavby alebo výroby tovarov dlhodobej spotreby.
Poznámka:  Údaje o emisiách sú z výročných environmentálnych vyhlásení a v prípade EIB z jej správy o emisnej stope za rok 2012. V prípade Súdneho dvora  
pochádzajú údaje z externej štúdie o emisnej stope. V prípade EIB pochádzajú údaje zo správy o emisnej stope za rok 2012.Vykazovanie emisií CO2e týkajúce sa roku 2012 (uverejnené informácie  
alebo informácie, ktoré ešte len budú uverejnené, rozsah podávania správ  
Európskeho parlamentu použitý ako referenčná hodnota)
Legenda
 Zahrnuté
() Zahrnuté podľa odhadu
 Čiastočne zahrnuté
x Nezahrnuté
N/A Údaje nie sú k  dispozícii
15 Pripomienky
20 
Ako vidieť z  tabuľky 2 , Európsky parla ‑
ment pri vykazovaní svojich celkových 
ročných emisií zohľadňoval širokú šká ‑
lu zdrojov emisií. Pre tento široký záber 
je suma emisií vykázaná Parlamentom 
takmer taká vysoká ako emisie vykáza ‑
né ostatnými inštitúciami a orgánmi EÚ 
dohromady. Aj keď sú kategórie zdro ‑
jov emisií, ktoré Parlament posudzoval, 
v zásade úplné, rozhodol sa nevykázať 
emisie, ktoré vznikli cestovaním jeho 
poslancov z ich domovských krajín na 
zasadnutia v Bruseli a Štrasburgu.
21 
Komisia vo svojom výročnom envi ‑
ronmentálnom vyhlásení za rok 2013 
poskytla správy o emisiách skleníko ‑
vých plynov v ekvivalentoch CO2, ktoré 
sa obmedzili na informácie o emisiách 
spôsobených spotrebou energie v bu ‑
dovách, na ktoré sa vzťahuje EMAS, 
v Bruseli, Luxemburgu a Pettene14 
a služobnými vozidlami používanými 
v týchto lokalitách.
22 
Európsky hospodársky a sociálny 
výbor a Výbor regiónov podali správu 
len o emisiách spôsobených spotrebou 
energie v budovách. Výbory uviedli, že 
sú ochotné znovu posúdiť, či vypočíta ‑
jú úplnú environmentálnu stopu, keď 
bude k dispozícii harmonizovaná me ‑
todika v súlade s normou EÚ, založená 
na koncepcii environmentálnej stopy 
organizácií.Tri inštitúcie a orgány EÚ sa 
usilovali zlepšiť podávanie 
správ
23 
Rozsah podávania správ Európskej 
centrálnej banky sa od roku 2008 
postupne zväčšuje. Nevypočítali sa 
však emisie spôsobené dochádza ‑
ním zamestnancov z domu do práce 
a emisie spôsobené výstavbou nových 
priestorov banky.
24 
Európska investičná banka použí ‑
va metodiku uvedenú v protokole 
o skleníkových plynoch, ktorú začala 
uplatňovať v roku 201215. V rozsahu 
podávania správ však nie sú zahrnuté 
emisie spôsobené výrobou kúpených 
výrobkov (iných ako papier), emisie 
spôsobené kúpou služieb a emisie, 
ktoré vznikli pri výrobe investičného 
majetku (ako sú napríklad zariadenie 
a vozidlá).
25 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného 
trhu (OHIM) plánoval od roku 2013 
zväčšiť svoj rozsah podávania správ 
na základe štúdie vykonanej externým 
konzultantom. V rozsahu tejto štúdie 
však neboli zahrnuté emisie súvisiace 
s výrobou kúpených tovarov a služieb 
a s investičným majetkom. Okrem toho 
štúdia zahŕňala len emisie z letov, nie 
však emisie z ďalších služobných ciest 
alebo z ciest, v rámci ktorých zamest ‑
nanci vnútroštátnych orgánov navštívi ‑
li úrad OHIM.14 Pozri tabuľku 6 .
15 Svetová obchodná rada pre 
udržateľný rozvoj/Svetový 
inštitút pre zdroje, GHG 
Protocol Corporate Standard.
16 Pripomienky
Tri inštitúcie EÚ sa musia 
pripraviť na podávanie správ 
o emisiách, keďže začali postup 
pripojenia k EMAS
26 
Generálny sekretariát Rady (GSR) 
plánuje nariadiť vypracovanie štúdie 
s cieľom stanoviť emisnú stopu Rady. 
V štúdii budú zahrnuté iba činnosti 
v Bruseli. Do rozsahu plánovanej štú ‑
die nebudú zahrnuté emisie spôsobe ‑
né dochádzaním zástupcov členských 
štátov na zasadnutia, ktoré usporiada 
GSR. Nebudú sa brať do úvahy ani 
zasadnutia Rady v Luxemburgu alebo 
v členských štátoch.
27 
Súdny dvor získal v roku 2010 úplnú 
externú štúdiu o svojej emisnej stope. 
Koncepcia výpočtu tejto stopy bola 
taká istá ako v prípade Parlamentu. 
V rokoch 2011 a 2012 boli aktualizo ‑
vané hlavné zdroje emisií. Údaje boli 
uverejnené v júni 2014.
28 
Dvor audítorov uzavrel v novembri 
2013 zmluvu s externým konzultantom 
s cieľom pripraviť sa na EMAS. V čase 
auditu ešte nebolo prijaté rozhodnutie 
o otázke podávania správ o emisiách.Komisia ešte nerozhodla, 
či bude pri predkladaní 
správ používať metódu 
environmentálnej stopy 
organizácií
29 
Zo štúdie o metóde environmentálnej 
stopy organizácií, ktorá sa vykonala na 
pracovisku Spoločného výskumného 
centra v Ispre, vyplýva, že túto metó ‑
du možno uplatniť na verejnú správu. 
Komisia však ešte nezačala proces 
prípravy podrobnejších pravidiel pre 
environmentálnu stopu organizácií pre 
verejné správy. Okrem toho prípadné 
rozšírenie tejto je predmetom ďalšej 
analýzy, najmä vzhľadom na zdroje 
potrebné na realizáciu tejto metódy.
Existuje dôkaz, že emisie 
spôsobené inštitúciami 
a orgánmi EÚ ako celok sa 
znižujú, avšak len v súvis -
losti so spotrebou energie 
v budovách
30 
Vzhľadom na to, že chýbajú úplné 
a spoľahlivé informácie o skutočnom 
rozsahu emisnej stopy inštitúcií a or ‑
gánov EÚ, ťažko určiť celkový vývoj, 
pokiaľ ide o ich emisie skleníkových 
plynov. V záujme určenia tohto vývoja 
bolo pri audite niekedy nevyhnutné 
použiť predpoklady, ktoré sú prav ‑
depodobné, sú však podporené len 
obmedzenými dostupnými dôkazmi.
17 Pripomienky
16 Napríklad celková spotreba 
energie v budovách 
Komisie v Bruseli v roku 2005 
bola približne 60 % nad 
úrovňou z roku 2000, pričom 
rok 2000 je prvý rok, za ktorý 
boli údaje poskytnuté Dvoru 
audítorov.
17 Na celkovú úroveň spotreby 
energie v budovách majú 
vplyv rôzne faktory, najmä 
počet a veľkosť budov, 
intenzita ich obsadenia, pokiaľ 
ide o počet ich užívateľov 
a obdobie využívania, 
energetická hospodárnosť 
z technického hľadiska, 
účinnosť riadenia budov, 
správanie zamestnancov 
a kolísanie klímy.
18 Ekologická elektrická energia 
musí spĺňať kritériá na vydanie 
potvrdenia o pôvode 
stanoveného v smernici 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 
2009 o podpore využívania 
energie z obnoviteľných 
zdrojov a o zmene a doplnení 
a následnom zrušení smerníc 
2001/77/ES a 2003/30/ES  
(Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).
19 Komisia vo svojom výročnom 
environmentálnom vyhlásení 
neuvádza v súvislosti 
s budovami v Bruseli 
ekologickú elektrickú energiu 
ako energiu s nulovými 
emisiami.31 
V prijatých alebo navrhovaných roz ‑
hodnutiach EÚ týkajúcich sa zníženia 
emisií sa ako referenčný rok používa 
rok 1990 (pozri body 3 a 4). Osobitné 
údaje o emisiách inštitúcií a orgánov 
EÚ z roku 1990 však nie sú k dispozícii. 
V dôsledku toho nie je možné posúdiť 
ich súčasné správanie v porovnaní s ich 
skutočnými emisiami v roku 1990.
32 
Existujú však určité dôkazy, na zákla ‑
de ktorých možno predpokladať, že 
ich celkové emisie sa od roku 1990 
prinajmenej do roku 2005 podstatne 
zvýšili16. Toto zvýšenie bolo spôsobené 
rozšírením EÚ, narastajúcimi aktivitami 
existujúcich inštitúcií s orgánov a vy ‑
tvorením nových inštitúcií a orgánov.
33 
V roku 2006 sa vo väčšom rozsahu 
začalo úsilie o zníženie emisií skleníko ‑
vých plynov. Tento obrat bol zameraný 
na emisie spôsobené spotrebou ener ‑
gie v budovách. Objem týchto emisií 
závisí od celkovej úrovne spotreby 
energie na kúrenie, chladenie, osvet ‑
lenie, varenie, elektrické a elektronic ‑
ké zariadenia a dátové centrá17 a od 
podielu spotrebovanej energie, ktorá 
sa vyrobí s nízkymi alebo nulovými 
emisiami skleníkových plynov.Používanie ekologickej 
elektrickej energie prispelo 
k zvráteniu trendu zvyšovania 
emisií spôsobených spotrebou 
energie v budovách…
34 
Inštitúcie a orgány EÚ začali v roku 
2007 kupovať elektrickú energiu vyro ‑
benú z obnoviteľných zdrojov energie 
(„ekologická elektrická energia“18), 
ktorá nahradila časť ich dopytu po 
elektrickej energii, ktorú nepokryli 
z vlastnej výroby. Všetky kontrolova ‑
né inštitúcie a orgány EÚ v súčasnosti 
pokrývajú celú alebo aspoň podstatnú 
časť externých dodávok elektrickej 
energie ekologickou elektrickou 
energiou.
35 
Vo výpočtoch emisnej stopy sa ekolo ‑
gická elektrická energia vo všeobec ‑
nosti počíta ako energia s nulovými 
emisiami19. V odhadoch sa uvádza, že 
znižujúci účinok ekologickej elektric ‑
kej energie na výpočet celkovej stopy 
predstavuje 20 % pod podmienkou, že 
celý objem elektrickej energie po ‑
chádza z obnoviteľných zdrojov a že 
sa uplatňuje úplný rozsah podávania 
správ o emisiách skleníkových plynov. 
Výsledkom prechodu k ekologickej 
elektrickej energii je preto zníženie cel ‑
kovej spotreby energie, pokiaľ súčasne 
neexistuje napríklad veľké zvýšenie 
celkovej spotreby energie z neobnovi ‑
teľných zdrojov, ktorú nemožno pokryť 
prostredníctvom ekologickej elektric ‑
kej energie. V kontrolovaných inštitú ‑
ciách a orgánoch EÚ sa však nezistila 
existencia takéhoto scenára.
18 Pripomienky
… ekologická elektrická 
energia od externých 
dodávateľov ako nástroj 
na zníženie emisií skleníkových 
plynov však má svoje 
obmedzenia
36 
Väčšina ekologickej elektrickej energie, 
ktorú spotrebujú inštitúcie a orgány 
EÚ, sa obstaráva od externých dodáva ‑
teľov, v Bruseli a Luxemburgu pros ‑
tredníctvom medziinštitucionálnych 
dohôd. Pokiaľ ide o znižovanie emisií 
skleníkových plynov, ekologická elek ‑
trická energia, ktorú poskytujú externí 
dodávatelia, má dve podstatné obme ‑
dzenia: v súčasnosti nie je dostupná 
všetkým a nepredstavuje nástroj na 
neustále zlepšovanie energetickej 
hospodárnosti.
37 
V súčasnosti je množstvo ekologickej 
elektrickej energie na trhu obmedze ‑
né. Prostredníctvom nákupu ekologic ‑
kej elektrickej energie sa znížia emisie 
skleníkových plynov na celosvetovej 
úrovni len v tom prípade, ak sa elek ‑
trická energia vyrobená z fosílnych 
palív nahradí takto kúpenou elektric ‑
kou energiou vyrobenou v nových, 
dodatočných zariadeniach na výrobu 
elektrickej energie z obnoviteľných 
zdrojov. Je však pravdepodobné, 
že zvýšený dopyt po ekologickej 
elektrickej elektrine vyvolá zvýšenie 
ponuky, prinajmenšom v dlhodobom 
horizonte.
38 
Ekologická elektrická energia je jed ‑
norazové opatrenie na dosiahnutie 
rýchleho a viditeľného zníženia emisií, 
nepredstavuje však nástroj na neustále 
zlepšovanie. Prechod k ekologickej 
elektrickej energii poskytuje dodatoč ‑
ný čas pred zavedením ďalších opat ‑
rení na zníženie celkového dopytu po 
energii.Na základe dostupných údajov o emisi ‑
ách spôsobených mobilitou nemožno 
určiť jednoznačný trend  
39 
Vzhľadom na osobitnú povahu inšti ‑
túcií a orgánov EÚ sú emisie spôso ‑
bené mobilitou často závažnejšie než 
v prípade väčšiny správnych orgánov 
v členských štátoch. Na úplný výpočet 
emisií spôsobených mobilitou treba 
brať do úvahy tieto zdroje:
a) dochádzanie do práce;
b) obchodné/služobné cesty;
c) návštevníci a externí účastníci 
zasadnutí a konferencií usporiada ‑
ných inštitúciami a orgánmi.
40 
Ak by boli začlenené tieto zdroje, emi ‑
sie súvisiace s mobilitou by predstavo ‑
vali aspoň polovicu celkových emisií 
oznámených inštitúciami a orgánmi 
EÚ. Väčšina dostupných údajov o emi ‑
siách spôsobených mobilitou je však 
v súčasnosti menej úplných a spoľahli ‑
vých, než sú údaje o spotrebe energie 
v budovách. Napríklad, pokiaľ ide 
o dochádzanie zamestnancov z domu 
do práce, údaje, na ktorých sa výpočet 
zakladá, majú spravidla vysoké chybo ‑
vé rozpätie. Posúdiť trend z dlhodobej ‑
šieho hľadiska bolo možné iba na zá ‑
klade údajov Európskeho parlamentu 
a Európskej investičnej banky a prísluš ‑
né výsledky v absolútnom vyjadrení 
poukazujú na rozdiely.
19 Pripomienky
20 Do úvahy sa bralo len 
cestovanie dotované 
Parlamentom.
21 Parlament v súvislosti s rokom 
2012 uviedol, že cestovanie 
zamestnancov medzi tromi 
hlavnými pracoviskami 
predstavovalo 2,5 %  
emisnej stopy. Cestovanie 
zamestnancov do iných  
miest (prevažne letecky) 
predstavovalo 6,9 % emisnej 
stopy.
22 Koncepcia „ekvivalentu 
plného pracovného času“ 
(pozri glosár) Parlamentu 
zahŕňa nielen poslancov 
a zamestnancov, ale aj 
návštevníkov.
Menej emisií spôsobených cestovaním medzi Bruselom, Luxemburgom 
a Štrasburgom
Emisie skleníkových plynov spôsobené cestovaním zamestnancov Európskeho parlamentu medzi Bruselom, 
Luxemburgom a Štrasburgom sa v roku 2012 znížili o 34 % v porovnaní s rokom 2006. Toto zníženie možno 
pripísať predovšetkým skutočnosti, že cestovanie vlakom vo veľkej miere nahradilo cestovanie lietadlom.
Kilometre
(v miliónoch )2006 2012 Vývoj
Autom 10,4 9,3 – 10 %
Vlakom 3,0 7,1 + 139 %
Lietadlom 4,8 0,5 – 90 %
SPOLU 18,1 16,9 – 7 %
Zdroj:  Výpočty Dvora audítorov založené na údajoch, ktoré poskytol Parlament.  
Poznámka:  Súčet jednotlivých položiek sa nemusí rovnať celkovému súčtu z dôvo ‑
du zaokrúhľovania.Rámček 241 
Európsky parlament oznámil emisie 
súvisiace s mobilitou, ktoré boli v ab ‑
solútnom vyjadrení v roku 2012 o 20 % 
vyššie než v roku 2006. Toto zvýšenie 
bolo prevažne spôsobené vyšším 
množstvom emisií spôsobených ces ‑
tovaním návštevníkov Parlamentu20 
do Bruselu a Štrasburgu, ale tiež tým, 
že úspory dosiahnuté v rámci cesto ‑
vania zamestnancov medzi Bruselom, 
Luxemburgom a Štrasburgom, prevý ‑
šilo zvýšenie súvisiace so služobnými 
cestami mimo týchto troch miest (po ‑
zri rámček 2 )21. V relatívnom vyjadrení 
však Parlament dosiahol 3,3 % zníženie 
emisií súvisiacich s mobilitou na ekvi ‑
valent plného pracovného času22.42 
Európska investičná banka oznámila, 
že jej emisie súvisiace s mobilitou 
v roku 2012 boli o 6 % nižšie než v roku 
2007. Podiel emisií súvisiacich s mobili ‑
tou na obyvateľa klesol o 36 %.
20 Pripomienky
Dlhodobý majetok a dodávky 
a služby sa napriek svojmu 
významu často prehliadajú ako 
zdroje emisií
43 
Dodávky (napr. potraviny alebo kan ‑
celárske potreby) alebo služby (napr. 
upratovanie alebo stravovanie) spôso ‑
bujú emisie, ktoré sa zriedka posudzu ‑
jú, okrem emisií súvisiacich s papie ‑
rom. To isté sa týka emisií spôsobených 
pri výrobe tovaru dlhodobej spotreby 
(ako je napríklad výpočtová technika) 
a výstavbe alebo rekonštrukcii budov. 
Iba Európsky parlament vypočítal 
úplný vplyv dlhodobého majetku, 
dodávok a služieb na svoju emisnú 
stopu, ktorý predstavoval rádovo 30 % 
celkových emisií oznámených v roku 
2012. V prípade Súdneho dvora bol ich 
vplyv odhadnutý na základe údajov za 
rok 2010.
Viac než polovica kontrolova -
ných inštitúcií a orgánov EÚ 
nestanovila vyčíslené ciele 
zníženia svojich emisií a len 
dve inštitúcie mali vyčíslené 
ciele na rok 2020
44 
Dvor audítorov sa domnieva, že stano ‑
venie vyčíslených cieľov zníženia emisií 
je dôležité pre plánovanie a zabezpe ‑
čenie trvalej udržateľnosti environ ‑
mentálneho manažérstva organizácií. 
Verejné oznámenie týchto cieľov a ich 
dosiahnutie je dôležité pre dôveryhod ‑
nosť úsilia o zníženie emisií skleníko ‑
vých plynov.45 
V roku 2013 viac než polovica kon ‑
trolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 
nestanovila vyčíslené ciele týkajúce sa 
zníženia svojich emisií skleníkových 
plynov. Ostatné inštitúcie a orgány EÚ 
stanovili ciele týkajúce sa osobitných 
činností alebo zdrojov emisií alebo cel ‑
kové ciele, pričom Európsky parlament 
spojil obe možnosti (pozri tabuľku 3 ).
Uprednostňujú sa ciele 
s krátkodobým horizontom...
46 
Vo väčšine prípadov sa stanovujú krát ‑
kodobé ciele s časovým horizontom 
od jedného do troch rokov. V rámci 
auditu sa zistilo, že tieto krátkodobé 
ciele môžu byť užitočné, pokiaľ možno 
dosiahnuť rýchle výsledky, napríklad 
v prípade zníženia emisií prechodom 
k ekologickej elektrickej energii. 
Hlavné riziko súvisiace s krátkodobými 
cieľmi je, že neposkytujú primeraný 
časový horizont pre opatrenia, ktoré 
si vyžadujú dlhšiu prípravu a ktorých 
výsledkom sú úspory emisií až po 
niekoľkých rokoch od počiatočného 
rozhodnutia (najmä stavebné projek ‑
ty). Okrem toho sa pri audite zistilo, že 
hrozí, že kolísanie klímy bude narúšať 
krátkodobé ciele, ktoré sa stanovia 
z jedného roka na druhý a ktoré sa 
týkajú spotreby energie v budovách.
21 Pripomienky Tabuľka 3Vyčíslené ciele zníženia emisií skleníkových plynov
Odvetvové ciele
Celkový cieľ
Absolútne ciele
Relatívne ciele
Krátkodobé ciele 
(jeden až tri roky)
Strednodobý cieľ 
(2020)
Dlhodobý cieľ (2030)
Európsky parlament x x1x
Európska komisia x x x
Európska centrálna banka x x x x
Výbory (EHSV a VR) x x x x
Európska investičná banka x x x x
Európska environmentálna agentúra x x x
Európska Rada a Rada EÚ x x x x x x x
Súdny dvor x x x x x x x
Európsky dvor audítorov x x x x x x x
Európska služba pre vonkajšiu činnosť x x x x x x x
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu x x x x x x x
Európska agentúra pre bezpečnosť letectva x x x x x x x
Európska agentúra pre lieky x x x x x x x
1 Niektoré strednodobé ciele zníženia na rok 2016 pre energiu, papier a odpad boli stanovené navyše.
Vyčíslené ciele stanovujú výšku zníženia emisií, ktorá sa má postupom času dosiahnuť. Rozlišujú sa š tyri typy vyčíslených cieľov:
 ο Odvetvové  ciele sa týkajú emisií spôsobených osobitnými činnosťami (napr. emisie z kúrenia alebo chladenia budov).
 ο Celkový cieľ sa týka všetkých emisií spôsobených činnosťami inštitúcie/orgánu.
 ο Absolútne ciele sa zameriavajú na zníženie emisií spôsobených konkrétnymi činnosťami alebo inštitúciou/orgánom ako celok v po ‑
rovnaní s výškou emisií v základnom roku.
 ο Relatívne ciele sa zameriavajú na zníženie emisií na obyvateľa alebo štvorcový meter v porovnaní so základným rokom.Legenda
 Áno
x Nie
47 
Ciele zníženia emisií sa stanovili buď 
ako absolútne (zníženie celkových emi ‑
sií) alebo relatívne ciele (zníženie emi ‑
sií na hlavu alebo na štvorcový meter), 
alebo ako spojenie oboch možností. 
Stanovenie absolútnych cieľov zníženia 
je viac v súlade s politikou EÚ v oblasti 
klímy, ktorej cieľom je zníženie celko ‑
vých emisií. Okrem toho úsilie o dosiahnutie 
absolútnych cieľov zníženia znamená, 
že sa zlepšujú takisto výsledky, pokiaľ 
ide o relatívne ciele, ak inštitúcia alebo 
orgán nevykonáva scenár obmedzenia 
činností.
22 Pripomienky
… a ak existujú ciele na rok 
2020, sú relatívne
48 
Európsky parlament a Európska inves ‑
tičná banka stanovili ciele na rok 2020. 
Tieto ciele sa uvádzajú ako relatívne 
ciele.49 
Parlament vo svojom environmen ‑
tálnom vyhlásení uvádza cieľ znížiť 
v období rokov 2006 až 2020 emisie 
na ekvivalent plného pracovného času 
zamestnancov o 30 %. V  tabuľke 4  
sa uvádza porovnanie emisií v roku 
200623 s emisiami v roku 2012, a to 
z absolútneho aj relatívneho hľadiska 
na ekvivalent plného pracovného času 
zamestnancov24.23 Rok 2006 bol prvý rok, za 
ktorý Parlament podal správu 
o emisnej stope.
24 Čisté emisie (ekologická 
elektrická energia sa počítala 
ako energia s nulovými 
emisiami). Koncepcia 
„ekvivalent plného 
pracovného času“ Parlamentu 
(pozri glosár) zahŕňa nielen 
poslancov a zamestnancov 
Parlamentu, ale tiež 
návštevníkov.
25 Čisté emisie (ekologická 
elektrická energia sa počítala 
ako energia s nulovými 
emisiami). Treba poznamenať, 
že údaje EIB o emisiách 
nemožno porovnať s údajmi 
Parlamentu o emisiách, keďže 
základné metodické 
koncepcie sú odlišné.Zníženie emisií skleníkových plynov Parlamentu  
z absolútneho a relatívneho hľadiska
2006 2012 Zníženie
Emisie spolu v tonách CO2e 100 138 91 893 – 8,2 %
Emisie na ekvivalent plného 
pracovného času9,37 6,89 – 26,4 %
Zdroj:  Environmentálne vyhlásenie EP za rok 2013.Tabuľka 4 Tabuľka 550 
V správe EIB o emisnej stope za rok 
2012 sa na monitorovanie a oznamo ‑
vanie výsledkov dosiahnutých v po ‑
rovnaní s východiskovým rokom 2007 
používa cieľ zníženia emisnej stopy 
na hlavu aspoň o 20 % do roku 2020. 
V tabuľke 5  sa uvádza porovnanie 
emisií v roku 2007 s emisiami v roku 
2012, a to z absolútneho aj relatívneho 
hľadiska a na zamestnanca25.
Zníženie emisií skleníkových plynov EIB z absolútneho 
a relatívneho hľadiska
2007 2012 Zníženie
Emisie spolu v tonách CO2e 17 932 16 441 – 8,3 %
Emisie na zamestnanca 11,9 7, 5 – 37, 0  %
Zdroj:  Správa Európskej investičnej banky o emisnej stope z roku 2012.
23 Pripomienky
Nestanovili sa dlhodobé ciele 
na obdobie po roku 2020
51 
Ani jedna inštitúcia a orgán EÚ ne ‑
stanovila dlhodobé ciele na obdo ‑
bie po roku 2020. V návrhu Komisie 
z januára 2014 týkajúcom sa záväzných 
cieľov EÚ v oblasti zníženia emisií 
skleníkových plynov na rok 2030 (pozri 
bod 4) sa poskytuje inštitúciám a or ‑
gánom EÚ možnosť vytvoriť a vykonať 
spoločnú dlhodobú koncepciu.
Kompenzácia na vyrovnanie 
reziduálnych emisií sa pou -
žíva v obmedzenom rozsahu 
a inštitúcie a orgány EÚ 
nemajú spoločnú koncepciu
52 
Kompenzácia emisií CO226 je mecha ‑
nizmus, prostredníctvom ktorého 
organizácia vyrovnáva vlastné emisie 
skleníkových plynov alebo ich časť 
prostredníctvom platieb za úsporu 
ekvivalentného množstva oxidu uhli ‑
čitého, ktoré sa dosiahli inde vo svete, 
napríklad úspory emisií vďaka veter ‑
ným elektrárňam, ktoré nahrádzajú 
uhoľné elektrárne. V rámci uznaného 
systému by sa mali overiť kvalitné 
kompenzácie s cieľom zabezpečiť, aby 
zníženie emisií bolo doplnkové (t. j. 
okrem zníženia emisií, ktoré by sa aj 
tak dosiahlo), stále, aby sa nezapočíta ‑
lo dvakrát a aby sa zabránilo únikom. 
Ak sa kompenzujú všetky emisie, 
ktorým nemožno zabrániť, činnosť 
možno považovať za činnosť s nulovou 
bilanciou emisií uhlíka27.53 
Inštitúcie a orgány EÚ nemusia po ‑
užívať kompenzáciu emisií uhlíka. 
Niektoré z nich ju však začali používať, 
aj keď často v obmedzenom rozsahu. 
V rámci auditu sa zistilo, že ceny, ktoré 
platia v rámci kompenzácie, sú v rozsa ‑
hu od 3,45 do 24,5 EUR za tonu CO2e, 
a teda omnoho nižšie než maximálna 
cena 40 EUR (ceny v roku 2007), ktorú 
stanovili Európsky parlament a Rada 
v smernici o ekologických vozidlách 
cestnej dopravy28.
Menšia časť inštitúcií a orgánov 
EÚ používa kompenzáciu na 
dobrovoľnom základe
54 
Európska environmentálna agen ‑
túra (EEA) začala ako prvá používať 
kompenzáciu. V roku 2006 sa zavie ‑
dol systém kompenzácie emisií CO2 
v súvislosti so služobnými cestami. 
Cestovná kancelária agentúry EEA 
vypočíta vytvorené emisie a príslušná 
kompenzácia sa použije na podporu 
projektov energetickej účinnosti, tzv. 
zlatý štandard29, v Afrike. V roku 2012 
predstavovala celková výška kom ‑
penzácií za 745 ton 11 286 EUR, teda 
za cenu 15,15 EUR za tonu. Okrem toho 
v júli 2013 sa v súvislosti s projektom 
veternej farmy v Turecku prijalo roz ‑
hodnutie o kompenzácii emisií súvisia ‑
cich s kúrením v roku 2010, 2011 a 2012 
vo výške 2 420 EUR, teda za cenu 
10 EUR za tonu.26 Kompenzácia emisií CO2  
by sa nemala zamieňať 
so systémom obchodovania 
EÚ s emisiami (EÚ ETS), ktorý 
predstavuje povinný systém 
stropov a obchodovania 
s emisiami skleníkových 
plynov v prípade činností 
s vysokou spotrebou energie. 
Pozri smernicu Európskeho 
parlamentu a Rady 2003/87/ES 
z 13. októbra 2003 o vytvorení 
systému obchodovania 
s emisnými kvótami 
skleníkových plynov 
v Spoločenstve, a ktorou sa 
mení a dopĺňa smernica Rady 
96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 
25.10.2003, s. 32).
27 Pozri definíciu Ministerstva 
Spojeného kráľovstva pre 
energetiku a zmenu klímy 
v dokumente „Príručka 
o kompenzácii CO2 pre verejný 
sektor“ (A guide to carbon 
offsetting for the public sector) , 
druhá verzia, 2011, s. 11: 
„Neutrálne z hľadiska emisií 
CO2 znamená, že  – na základe 
transparentného procesu 
výpočtu emisií, zníženia týchto 
emisií a kompenzácie 
reziduálnych emisií – sa čisté 
emisie CO2 rovnajú nule.“
28 Pozri prílohu (tabuľka 2) 
k smernici Európskeho 
parlamentu a Rady 2009/33/ES 
z 23. apríla 2009 o podpore 
ekologických a energeticky 
úsporných vozidiel cestnej 
dopravy (Ú. v. EÚ L 120, 
15.5.2009, s. 5).
29 Zlatý štandard, ktorý v roku 
2003 zaviedla skupina 
mimovládnych organizácií, 
predstavuje vo veľkej miere 
používanú normu dobrovoľnej 
certifikácie v súvislosti 
s projektmi kompenzácie 
emisií CO2.
24 Pripomienky
55 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného 
trhu používa kompenzáciu od roku 
2010 s cieľom postupne dosiahnuť 
nulovú bilanciu emisií uhlíka so 
zreteľom na skutočnosť, že rozsah 
podávania správ o jeho emisiách CO2 
bude v nasledujúcich rokoch rozsiah ‑
lejší. Na 2145 ton emisií oznámených 
v roku 2012 sa použila kompenzácia 
vo výške 52 549 EUR, t. j. 24,5 EUR za 
tonu na podporu projektu na rozšíre ‑
nie výkonných pecí na kúrenie drevom 
v Nigérii.
56 
V roku 2012 Európsky parlament po 
prvýkrát použil systém kompenzácie 
emisií CO2. Predsedníctvo Parlamentu 
rozhodlo o kompenzácii niektorých 
kategórií emisií (najmä emisií súvisia ‑
cich so spotrebou energie v budovách 
a služobnými cestami úradníkov), ktoré 
predstavovali približne 27 % emisnej 
stopy Parlamentu oznámenej v roku 
2011. Vzhľadom na zníženie cien kredi ‑
tov za kompenzáciu emisií CO2 na trhu 
Parlament namiesto pôvodne pred ‑
pokladanej ceny 705 000 EUR zaplatil 
v skutočnosti 89 558 EUR30 (3,45 EUR za 
tonu) za projekt energetickej účinnosti 
v podniku vyrábajúcom oceľ v Číne, 
ktorý bol súlade s tzv. zlatým štandar ‑
dom kvality31.
57 
Európska centrálna banka použila 
kompenzáciu v súvislosti so služobný ‑
mi cestami, v rámci ktorých sa cesto ‑
valo vlakom. V roku 2012 predstavovali 
30,9 ton CO2e, a to je len malá časť emi ‑
sií spôsobených služobnými cestami. 
V súvislosti s verejným obstarávaním 
služieb zabezpečujúcich medzinárod ‑
né služobné cesty sa v usmerneniach 
ECB o trvalo udržateľnom verejnom 
obstarávaní32 z decembra 2012 poža ‑
duje, aby úspešný uchádzač kompen ‑
zoval 100 % emisií skleníkových plynov 
spôsobených služobnými cestami. V usmerneniach sa odporúča, aby 
projekty zapojené do poskytovania 
kompenzácií emisií CO2 spĺňali kritériá 
doplnkovosti a stálosti, aby sa zabráni ‑
lo úniku a dvojitému započítaniu, a aby 
kompenzácie overovali nezávislí overo ‑
vatelia tretej strany. Toto rozhodnutie 
nebolo v čase auditu ešte vykonané.
Dva orgány EÚ sa rozhodli 
používať kompenzáciu, jej 
vykonanie však odložili alebo 
pozastavili
58 
Riadiaci výbor Európskej investičnej 
banky v roku 2007 schválil zásadu nu ‑
lovej bilancie emisií uhlíka a rozhodol, 
že „po prijatí primeraných opatrení 
na zníženie reziduálnych emisií bude 
kompenzovať tieto emisie prostred ‑
níctvom kvalitných kreditov za kom ‑
penzáciu emisií CO2“. Toto rozhodnutie 
však v čase auditu ešte nebolo vyko ‑
nané. EIB rozhodla, že vykonávanie 
sa začne v roku 2014 kompenzáciou 
reziduálnej emisnej stopy z roku 2013.
59 
Európska agentúra pre bezpečnosť 
letectva uzavrela v roku 2008 rámcovú 
zmluvu na poskytovanie služieb kom ‑
penzácie emisií CO2 s cieľom kompen ‑
zovať emisie spôsobené leteckou do ‑
pravou. EASA uvádza, že zmluva bola 
v roku 2010 pozastavená, keď sa ozná ‑
milo zníženie rozpočtu na cestovanie. 
EASA použila v roku 2012 kompenzáciu 
v súvislosti s emisiami spôsobenými 
služobnými cestami vlakom.30 To predstavovalo menej než 
10 % sumy, ktorá bola v súlade 
s článkom 239 rozpočtu 
Parlamentu k dispozícii 
na výdavky súvisiace 
s kompenzáciou emisií CO2 
(950 000 EUR). Zvyšná suma 
uvedená v článku 239 sa však 
nepoužila na kúpu ďalších 
kreditov za kompenzáciu.
31 Pokiaľ ide o krajiny  
pôvodu kreditov za 
kompenzáciu, technické 
špecifikácie neobsahovali 
nijaké požiadavky, aj keď 
externý konzultant 
Parlamentu odporúčal 
uprednostniť členské štáty EÚ 
alebo aspoň najmenej 
rozvinuté krajiny.
32 Pozri tiež bod 88.
25 Pripomienky
Komisia nepoužíva 
kompenzáciu
60 
Komisár pre oblasť klímy na webovej 
stránke Komisie33 navrhuje, aby obča ‑
nia EÚ zvážili dobrovoľnú kompenzá ‑
ciu v súvislosti s letmi (pozri  rámček 3 ).
61 
Komisia ako väčšina inštitúcií a or ‑
gánov EÚ však v súčasnosti nekom ‑
penzuje svoje emisie vrátane emisií 
spôsobených letmi svojich členov 
a zamestnancov. Riadiaci pracovníci 
inštitúcií a orgánov, ktoré v súčasnosti 
nekompenzujú svoje emisie, uvádzajú 
rôzne tvrdenia, ktoré možno zhrnúť 
takto:
a) Kompenzácia sa nevníma ako do ‑
plnok k zníženiu vlastných emisií, 
ale skôr ako alternatívna možnosť, 
ktorá je menej dôveryhodná než 
úsilie o zníženie vlastných emisií. 
Vzhľadom na to by sa mali všetky 
dostupné rozpočtové prostriedky 
investovať do opatrení na dosiah ‑
nutie energetickej účinnosti.b) Kompenzácia sa považuje za 
predčasnú, pokiaľ sa nevyčerpajú 
všetky ostatné možnosti na odstrá ‑
nenie alebo zníženie existujúcich 
emisií.
c) V súvislosti s politikou dosiahnu ‑
tia nulovej bilancie emisií uhlíka 
prostredníctvom kompenzácie by 
bol potrebný primeraný právny 
a finančný rámec, spoločný pre 
všetky inštitúcie a orgány EÚ.
d) Nie vždy je dostatočne zaručená 
kvalita kompenzácie emisií CO2.
Dvor audítorov sa domnieva, že 
tieto otázky by sa primerane vyriešili 
prostredníctvom použitia kvalitnej 
kompenzácie ako doplnku k opatre ‑
niam na zníženie emisií (a nie namiesto 
týchto opatrení na zníženie).33 Ways you can fight climate 
change , január 2014 ( http://
ec.europa.eu/clima/citizens/
tips/tips_04_en.htm ).
Európsky komisár pre oblasť klímy navrhuje zvážiť kompenzáciu emisií, ktoré sú 
spôsobené letmi a ktorým nemožno zabrániť
„Letecká doprava predstavuje najrýchlejšie rastúci svetový zdroj emisií CO2. Ak využívate leteckú dopravu, 
uvažujte o kompenzácii svojich emisií CO2. Existujú organizácie, ktoré vypočítajú emisie, ktoré ste spôsobili, 
a investujú finančné prostriedky do obnoviteľných zdrojov energie.“Rámček 3
26 Pripomienky
Inštitúcie a orgány EÚ 
nevyužívajú úplne 
nástroje environmentál -
neho manažérstva, ktoré 
presadzuje Komisia
Pokrok pri zavádzaní schémy 
pre environmentálne mana -
žérstvo a audit EMAS je 
pomalý
62 
Komisia podporuje propagáciu schémy 
EÚ pre environmentálne manažérstvo 
a audit v členských štátoch. Cieľom 
schémy EMAS je stále zlepšovanie en ‑
vironmentálneho správania organizácií 
prostredníctvom systematického a pra ‑
videlného hodnotenia riadenia všet ‑
kých environmentálnych aspektov ich 
činností, a teda nielen pokiaľ ide o emi ‑
sie skleníkových plynov. Akreditovaní 
externí environmentálni overovatelia 
musia overiť, či organizácia dodržia ‑
va ustanovenia nariadenia o schéme 
EMAS, skôr než sa zaregistruje u prís ‑
lušných orgánov v členských štátoch 
a potom pravidelne pred obnovením 
tejto registrácie34. Komisia uvádza, že 
„EMAS je najdôveryhodnejší a najspo ‑
ľahlivejší nástroj environmentálneho 
manažérstva na trhu“35. Je otvorená aj 
pre organizácie mimo EÚ.63 
Účasť v EMAS je dobrovoľná a účastníci 
„môžu získať pridanú hodnotu riadenia 
regulácie, úspor nákladov a imidžu 
na verejnosti za predpokladu, že sú 
schopní preukázať zlepšenie svojho 
environmentálneho správania“36. Ako 
sa uvádza v nariadení o schéme EMAS, 
účastníci majú možnosť zaregistrovať 
len časti organizácie.
Registrácia verejných správ 
v schéme EMAS je možná 
od roku 2001 a v júni 2014 
sa zaregistrovalo sedem 
kontrolovaných inštitúcií 
a orgánov EÚ
64 
Prvé nariadenie o schéme EMAS, 
prijaté v roku 1993, sa obmedzovalo 
na spoločnosti v priemyselných odvet ‑
viach. Prostredníctvom prvej revízie 
nariadenia o schéme EMAS v roku 2001 
(EMAS II) sa schéma otvorila pre všetky 
hospodárske odvetvia vrátane verej ‑
ných a súkromných služieb. Inštitúcie 
EÚ „by sa mali snažiť prijať zásady 
stanovené v tomto nariadení“37. Na zá ‑
klade druhej revízie (EMAS III) prijatej 
v roku 2009 bola schéma príťažlivej ‑
šia pre menšie organizácie vrátane 
verejných orgánov s menej než 250 
zamestnancami.34 V januári 2014 bolo v schéme 
EMAS zaregistrovaných viac 
než 4 500 organizácií 
a približne 7 800 pracovísk.
35 Pozri prehľad o schéme EMAS 
„EMAS and ISO 14001: 
complementarities and 
differences“  (http://ec.europa.
eu/environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Pozri odôvodnenie 8 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1221/2009 z 25. novembra 
2009 o dobrovoľnej účasti 
organizácií v schéme 
Spoločenstva pre 
environmentálne 
manažérstvo a audit (EMAS), 
ktorým sa zrušuje nariadenie 
(ES) č. 761/2001 a rozhodnutia 
Komisie 2001/681/ES 
a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342, 
22.12.2009, s. 1).
37 Pozri odôvodnenie 21 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 761/2001 z 19. marca 2001, 
ktorým sa umožňuje 
dobrovoľná účasť organizácií 
v systéme Spoločenstva pre 
ekologické riadenie a audit 
(EMAS) (Ú. v. ES L 114, 
24.4.2001, s. 1).
27 Pripomienky
65 
V júni 2014 bolo v schéme EMAS zare ‑
gistrovaných sedem kontrolovaných 
inštitúcií a orgánov, ďalších päť sa pri ‑
pravovalo na registráciu. V  tabuľke 6  
sa uvádza prehľad situácie.66 
Tri inštitúcie a orgány EÚ, ktoré majú 
osvedčenie o schéme EMAS, využili 
možnosť zaregistrovať len časti svojich 
pracovísk alebo budov. Tieto obme ‑
dzenia rozsahu sú vo väčšine prípadov 
len dočasné a týkajú sa budov, ktoré 
ešte nie sú v súlade so schémou EMAS 
alebo v prípade ktorých sa v budúcich 
rokoch plánuje ich vyprázdnenie.
Registrácia v schéme EÚ pre environmentálne manažérstvo a audit
Inštitúcia/orgánZaregistrované v EMAS alebo plánujú 
registráciuPokrytie povrchovej plochy budov v roku 
2013
Európska environmentálna agentúra Od roku 2005 100 %
Európska komisia Od roku 2005 Brusel 85 %
Luxemburg 31 %
Petten (JRC) 100 %
Ostatné pracoviská JRC 0 %
Úrad pre publikácie (LUX) 0 %
Grange 0 %
Výkonné agentúry 0 %
Zastupiteľstvá v členských štátoch 0 %
Pokrytá POVRCHOVÁ PLOCHA 
SPOLU57 %
Európsky parlament Od roku 2007Tri hlavné pracoviská 85 %
Úrady v členských štátoch 0 %
Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu Od roku 200877 % 
(jedna prenajatá budova nie je pokrytá)
Európska centrálna banka Od roku 2010100 %
(okrem priestorov v externom dátovom centre)
Európsky hospodársky a sociálny výborOd roku 2011100 % z piatich výhradne obsadených budov
0 % z budov spoločných s Komisiou Výbor regiónov Európskej únie
Európska RadaPripravuje sa, registrácia plánovaná na rok 2015 nie je k dispozíciiRada Európskej únie
Európska agentúra pre lieky Pripravuje sa, registrácia plánovaná na rok 2015 nie je k dispozícii
Súdny dvor Európskej únie Pripravuje sa, registrácia plánovaná na rok 2016 nie je k dispozícii
Európsky dvor audítorov Pripravuje sa, registrácia plánovaná na rok 2016 nie je k dispozícii
Európska investičná bankaPríprava na schému environmentálneho 
manažérstva
Neprijalo sa rozhodnutie na prijatie schémy EMAS 
(alternatívne sa uvažuje o ISO 14001)nie je k dispozícii
Európska agentúra pre bezpečnosť letectva Neprijalo sa rozhodnutie na prípravu pre EMAS nie je k dispozícii
Európska služba pre vonkajšiu činnosť Neprijalo sa rozhodnutie na prípravu pre EMAS nie je k dispozíciiTabuľka 6
28 Pripomienky
V súčasnosti má EMAS v Komisii 
závažné obmedzenia rozsahu
67 
V prípade Komisie sú súčasné obme ‑
dzenia rozsahu schémy EMAS závaž ‑
nejšie než v prípade ostatných inštitú ‑
cií a orgánov. Túto skutočnosť možno 
čiastočne vysvetliť veľkosťou Komisie, 
najmä pokiaľ ide o veľký počet jej pra ‑
covísk vo viacerých členských štátoch 
a veľký počet budov, ktoré majú byť 
pokryté. Omeškanie však možno takis ‑
to pripísať pomalému rozhodovaciemu 
postupu a nízkej priorite, pokiaľ ide 
o dostupné zdroje pracovníkov.
68 
Po úspešnom dokončení pilotného 
projektu pre schému EMAS v roku 
2005 pre niektoré oddelenia pokrýva ‑
júce osem budov v Bruseli Komisia až 
v septembri 2009 prijala rozhodnutie 
rozšíriť rozsah registrácie do schémy 
EMAS na všetky svoje činnosti a budo ‑
vy v Bruseli a Luxemburgu. Na dosiah ‑
nutie tohto cieľa sa nestanovila lehota.
69 
Riadiace systémy piatich pracovísk 
Spoločného výskumného centra získali 
v roku 2010 osvedčenie ISO 14001. 
Nevyužili však príležitosť na súčasné 
získanie registrácie v schéme EMAS38.70 
V novembri 2013 sa Komisia zaviazala, 
že bude uplatňovať schému EMAS 
„na všetky svoje činnosti a pracoviská 
v Európskej únii v primeranom čase“39. 
V rozhodnutí sa výslovne uvádza 
rozšírenie registrácie do schémy EMAS 
na činnosti a zariadenia Spoločného 
výskumného centra a Potravinové ‑
ho a veterinárneho úradu v Grange. 
Neuvádza sa v ňom však nič o výkon ‑
ných agentúrach a zastupiteľstvách 
Komisie v členských štátoch (vo viac 
než 35 budovách s celkovou povr ‑
chovou plochou približne 38 000 
štvorcových metrov). Prostredníctvom 
použitia schémy v zastupiteľstvách by 
sa poskytla možnosť aktívne podporo ‑
vať schému EMAS v členských štátoch 
a preukázať, že môže byť užitočná aj 
pre malé organizácie40.
71 
Podobná situácia sa týka aj delegácií 
EÚ (vo viac než 140 krajinách s celko ‑
vou povrchovou plochou približne 
250 000 štvorcových metrov), ktoré 
v súčasnosti riadi Európska služba pre 
vonkajšiu činnosť. EEAS sa doposiaľ 
nezaviazala prijať schému EMAS.38 Schéma EMAS zahŕňa všetky 
požiadavky ISO 14001 a ide 
nad rámec týchto požiadaviek. 
Oba systémy možno overiť 
a osvedčiť naraz. Vzhľadom na 
to, keď sa oba úkony vykonajú 
súčasne, vzniknú prípadne len 
obmedzené dodatočné 
náklady.
39 Rozhodnutie Komisie C(2013) 
7708 final z 18. novembra 2013 
o uplatňovaní schémy 
Spoločenstva pre 
environmentálne 
manažérstvo a audit EMAS 
útvarmi Komisie.
40 Komisia uverejnila „Príručku 
EMAS pre malé organizácie“ 
a podporuje štandardizovanú 
metodiku označovanú ako 
EMAS Easy .
29 Pripomienky
Schéma EMAS znamená 
náklady, jej výsledkom sú však 
zlepšenie v oblasti životného 
prostredia a finančné úspory
72 
V rámci auditu sa zistilo, že náklady na 
prevádzku schémy EMAS predstavujú 
od 50 000 EUR do 1 mil. EUR ročne 
v závislosti od veľkosti inštitúcie alebo 
orgánu EÚ a úrovne ambícií, pokiaľ ide 
o výkonnosť schémy. V tomto odhade 
sú zahrnuté náklady na zamestnancov 
a náklady súvisiace s overením a služba ‑
mi vnútorného auditu, nie však investí ‑
cie súvisiace priamo so schémou EMAS.
73 
Zavedením schémy EMAS sa spravidla 
začne zlepšovať environmentálne sprá ‑
vanie, ktoré možno pozorovať už vo fáze 
prípravy na prvú registráciu do schémy 
EMAS. Napríklad Európska centrálna 
banka (zaregistrovaná v schéme EMAS 
od roku 2010) a výbory (zaregistrované 
v schéme EMAS od roku 2011) oznámili 
v roku 2012 zníženie spotreby elektric ‑
kej energie na hlavu približne o 20 % 
v porovnaní s rokom 2008, pričom v 
oboch prípadoch sa v roku 2009 začalo 
rovnomerné znižovanie.
74 
Také úspory majú pozitívny vplyv 
nielen na životné prostredie, ale 
takisto na finančnú situáciu. Inštitúcie 
a orgány EÚ, ktoré zaviedli schému 
EMAS, zvyčajne nemonitorujú oso ‑
bitne finančné úspory dosiahnuté 
prostredníctvom tejto schémy. EMAS 
má však okamžitý pozitívny finančný 
vplyv, keď sa úspory v rámci spotreby 
energie a ostatných zdrojov dosiahnu 
bez predchádzajúcich investícií, najmä 
prostredníctvom lepšej správy budov 
(napr. prispôsobenie období kúre ‑
nia priemernej teplote) alebo zmeny 
správania zamestnancov (napr. vypí ‑
nanie elektronických zariadení pred 
odchodom z kancelárie).75 
Ak sú na dosiahnutie zlepšenia envi ‑
ronmentálneho správania potrebné 
investície, lehota na dosiahnutie fi ‑
nančných úspor bude dlhšia. Napríklad 
Úrad pre harmonizáciu vnútorného 
trhu hodnotil finančný vplyv svojich 
investícií súvisiacich priamo so sché ‑
mou EMAS a zameraných na zvýšenie 
energetickej účinnosti svojej budovy 
(solárne panely, obnova interiéru, 
chladiace zariadenia) v období rokov 
2010 – 2012, ktorý dosiahol približne 
2,5 mil. EUR. Úrad uvádza, že predpo ‑
kladané úspory nákladov na energiu sa 
dosiahnu približne v sedemročnej le ‑
hote návratnosti investícií.
76 
Komisia vypočítala, že na základe 
opatrení EMAS na zníženie spotreby 
energie a vody v budovách v Bruseli 
sa v roku 2012 dosiahli hrubé úspory 
vo výške približne 7 mil. EUR41. V roku 
2012 bola celková spotreba energie 
v budovách Komisie v Bruseli42 približ ‑
ne o 15 % nižšia než v roku 2005.
Zelené verejné obstaráva -
nie predstavuje v súčasných 
predpisoch skôr možnosť, nie 
povinnosť, a len niektorí ju 
systematicky využívali
77 
Zelené verejné obstarávanie sa v ozná ‑
mení Komisie s názvom Verejné obsta ‑
rávania pre lepšie životné prostredie43 
vymedzuje ako „proces, pomocou 
ktorého sa verejné orgány snažia získať 
tovary, služby a práce so zníženým 
environmentálnym vplyvom v celom 
životnom cykle v porovnaní s tovarmi, 
službami a prácami s rovnakou primár ‑
nou funkciou, ktoré by získali inak“.41 V použitej metodike sa za 
východiskový rok považoval 
rok 2005. „Virtuálna 
spotreba“ v roku 2012 (bez 
vykonania opatrení EMAS na 
úspory energie a vody) sa 
vypočítala na základe 
ukazovateľa spotreby energie 
v roku 2005 [kwh/m2] 
a skutočnej povrchovej plochy 
v roku 2012. „Virtuálna 
spotreba“ v roku 2012 
sa porovnala so skutočnou 
spotrebu v roku 2012. S cieľom 
získať údaje o dosiahnutých 
finančných úsporách sa 
potom náklady uvedené 
v tejto „virtuálnej spotrebe“ 
v cenách z roku 2012 porovnali 
so skutočnými nákladmi 
v roku 2012.
42 Údaje sa vzťahujú na budovy 
obsadené Komisiou 
a zahrnuté v portfóliu 
nehnuteľností v každom 
jednotlivom roku. Do rozsahu 
výpočtu sa nezahrnuli 
výkonné agentúry.
43 KOM(2008) 400 v konečnom 
znení zo 16. júla 2008.
30 Pripomienky
78 
V predpisoch, ktoré sa v súčasnosti 
uplatňujú na verejné obstarávanie 
v inštitúciách a orgánoch EÚ, sa až na 
jednu výnimku44 nestanovuje povin ‑
nosť obstarať tovary, služby a práce 
s obmedzeným vplyvom na životné 
prostredie. Zelené obstarávanie sa po ‑
važuje za možnosť a nie je povinné.
79 
V nariadení EÚ o rozpočtových pra ‑
vidlách sa neodkazuje na používanie 
zeleného verejného obstarávania45. 
V rámci pravidiel uplatňovania46 existu ‑
je možnosť uplatniť environmentálne 
aspekty vo verejnom obstarávaní a sta ‑
novujú sa pravidlá týkajúce sa postupu 
v prípade, ak sa tieto aspekty použijú 
v technických špecifikáciách alebo 
ako podmienky účasti alebo kritériá 
na vyhodnotenie ponúk, alebo v do ‑
ložkách o plnení dohody. Ustanovenia 
pravidiel uplatňovania sú v súlade 
s bývalou smernicou EÚ o verejnom 
obstarávaní47.
80 
Do pravidiel uplatňovania sa však 
nezačlenili ustanovenia smernice 
o podpore ekologických a energeticky 
úsporných vozidiel cestnej dopra ‑
vy48, v ktorej sa stanovuje, že verejné 
orgány zohľadnia energetické a en ‑
vironmentálne vplyvy počas život ‑
nosti vozidla. To isté sa týka smernice 
o energetickom označovaní49, ktorá 
obsahovala požiadavku, aby sa obsta ‑
rávatelia usilovali obstarať iba také vý ‑
robky, ktoré spĺňajú kritériá najvyššej 
výkonnosti a patria do najvyššej triedy 
energetickej účinnosti50. Napokon v pravidlách uplatňovania 
nariadenia o rozpočtových pravidlách 
sa zatiaľ nezohľadňujú ani príslušné 
ustanovenia smernice o energetickej 
efektívnosti51. V dôsledku toho sú zá ‑
konné povinnosti, ktoré sa v súčasnosti 
uplatňujú na všetky inštitúcie a orgá ‑
ny EÚ so zreteľom na zelené verejné 
obstarávanie, menej náročné ako 
zákonné povinnosti uložené orgánom 
členských štátov.
Komisia podporuje zelené 
verejné obstarávanie na 
dobrovoľnom základe
81 
V príručke o verejnom obstarávaní 
„Vademecum on public procurement“52, 
ktorú vydalo Generálne riaditeľstvo 
Komisie pre rozpočet, a v obežníku 
o začlenení environmentálnych as ‑
pektov do verejných zákaziek zada ‑
ných inštitúciami EÚ („Circular on the 
inclusion of environmental considera -
tions in public contracts awarded by the 
EU Institutions“ )53 sa čitatelia odkazujú 
na odporúčania o dobrovoľnom zele ‑
nom verejnom obstarávaní54 a príručku 
zeleného verejného obstarávania, 
ktoré uverejnilo Generálne riaditeľstvo 
Komisie pre životné prostredie (ďalej 
len „GR pre životné prostredie“).44 V súčasnosti existuje len jedna 
oblasť, v rámci ktorej majú 
inštitúcie EÚ povinnosť použiť 
zelené verejné obstarávanie: 
energetická účinnosť 
kancelárskych zariadení, na 
ktorú sa vzťahuje rozsah 
pôsobnosti programu Energy 
Star. Pozri článok 6 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 106/2008 
z 15. januára 2008 o programe 
Únie na označovanie 
energetickej účinnosti 
kancelárskych zariadení  
(Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 1).
45 Všeobecnejšie, v nariadení 
o rozpočtových pravidlách sa 
neodkazuje na pojmy „životné 
prostredie“, „trvalo udržateľný 
rozvoj“ ani „trvalá 
udržateľnosť“.
46 Delegované nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 1268/2012 
z 29. októbra 2012 o pravidlách 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) č. 
966/2012 o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie 
(Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
47 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2004/18/ES 
z 31. marca 2004 o koordinácii 
postupov zadávania verejných 
zákaziek na práce, verejných 
zákaziek na dodávku tovaru 
a verejných zákaziek na služby 
(Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, 
s. 114).
48 Smernica 2009/33/ES.
49 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2010/30/EÚ 
z 19. mája 2010 o udávaní 
spotreby energie a iných 
zdrojov energeticky 
významnými výrobkami na 
štítkoch a štandardných 
informáciách o výrobkoch  
(Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 1).
50 Pozri článok 9 
smernice  2010/30/EÚ.
51 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2012/27/EÚ 
z 25. októbra 2012 
o energetickej efektívnosti, 
ktorou sa menia a dopĺňajú 
smernice 2009/125/ES 
a 2010/30/EÚ a ktorou sa 
zrušujú smernice 2004/8/ES 
a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 
14.11.2012, s. 1)
52 Znenie z apríla 2013.
31 Pripomienky
82 
V Príručke zeleného verejného obsta ‑
rávania sa navrhuje, aby sa ekologické 
požiadavky začlenili do technických 
špecifikácií, podmienok účasti ale ‑
bo kritérií na vyhodnotenie ponúk 
a doložiek o plnení stanovených 
v súťažných podkladoch. V čase začatia 
auditu sa kritériá zeleného verejného 
obstarávania propagované v príručke 
vzťahovali na 19 skupín výrobkov/
služieb55. V súvislosti s každou z týchto 
skupín výrobkov/služieb sa navrhujú 
dva druhy kritérií zeleného verejného 
obstarávania. GR pre životné prostre ‑
die uvádza, že:
a) Základné kritériá sú kritériá, ktoré 
môže využiť každý verejný obsta ‑
rávateľ v rámci členských štátov 
a ktoré sú zamerané na hlavné 
vplyvy na životné prostredie. 
Určené sú na použitie s minimál ‑
nou potrebou ďalšieho overovania 
alebo zvýšenia nákladov s cieľom 
umožniť jednoduché uplatňovanie 
zeleného verejného obstarávania.
b) Komplexné kritériá slúžia tým, 
ktorí si chcú kúpiť najlepšie envi ‑
ronmentálne výrobky dostupné 
na trhu. Tieto kritériá si môžu 
vyžadovať ďalšie overovanie a/
alebo zvýšenie nákladov v porov ‑
naní s inými výrobkami s rovnakou 
funkčnosťou.Väčšina inštitúcií a orgánov 
uplatňuje zelené verejné 
obstarávanie, len málo z nich 
však systematicky
83 
V rámci auditu sa zistilo, že Európska 
environmentálna agentúra a Európska 
centrálna banka56 zabezpečili prostred ‑
níctvom vnútorných pokynov a syste ‑
matického monitorovania, že zelené 
verejné obstarávanie je v skutočnosti  
povinné vo všetkých príslušných prí ‑
padoch. Vo Výbore regiónov a Európ ‑
skom hospodárskom a sociálnom  
výbore sa uplatňovalo zelené verejné 
obstarávanie záväzne len na výzvy na 
predkladanie ponúk prostredníctvom 
ich spoločných útvarov. Európska 
služba pre vonkajšiu činnosť oznámila 
Dvoru audítorov, že doposiaľ neuplat ‑
ňuje zelené verejné obstarávanie. 
Všetky ostatné inštitúcie a orgány 
uplatňujú zelené verejné obstarávanie, 
nie však systematicky.
84 
V rámci auditu sa posúdili súťažné 
podklady 160 postupov verejného 
obstarávania v inštitúciách a orgánoch 
EÚ, ktoré sa týkali zeleného verejné ‑
ho obstarávania, s cieľom zistiť, či sa 
príručka zeleného verejného obsta ‑
rávania alebo iné ekologické kritériá 
začlenili do súťažných podkladov týka ‑
júcich sa výziev na prekladanie ponúk. 
Väčšina týchto postupov sa začala/
alebo skončila v roku 2012. V  tabuľke  7 
sa uvádza zhrnutie výsledkov; ďalšie 
informácie o audítorskom prístupe sú 
uvedené v  prílohe .53 Máj 2007, aktualizovaný 
v januári 2013.
54 Európska komisia, Zelené 
nakupovanie! Príručka zeleného 
verejného obstarávania , 
2. vydanie, 2011. Táto príručka 
je „informatívnym 
dokumentom útvarov Komisie 
a v žiadnom prípade ju 
nemožno považovať za 
záväznú pre túto inštitúciu“.
55 1. Kopírovací a grafický papier; 
2. Čistiace prostriedky 
a upratovacie služby; 
3. Kancelárske IT zariadenia; 
4. Stavebníctvo; 5. Doprava; 
6. Nábytok; 7. Elektrická 
energia; 8. Stravovacie služby 
a zásobovanie potravinami; 
9. Textílie; 10. Záhradnícke 
produkty a služby; 11. Okná, 
zasklené dvere a strešné 
svetlíky; 12. Tepelná izolácia; 
13. Tuhé podlahové krytiny; 
14. Stenové panely; 
15. Kombinovaná výroba tepla 
a elektrickej energie; 
16. Výstavba ciest a dopravné 
značky; 17. Pouličné osvetlenie 
a dopravné signalizačné 
zariadenia; 18. Mobilné 
telefóny; 19. Vnútorné 
osvetlenie.
56 V prípade ECB bolo veľmi 
predčasné posúdiť, či sa 
pokyny dodržali v úplnom 
rozsahu, aj keď bolo zrejmé, že 
sa dosiahol pokrok.
32 Pripomienky
85 
Viac než polovica postupov sa posúdi ‑
la ako „neekologické“ alebo len „mier ‑
ne ekologické“ z niektorého z týchto 
dôvodov:
a) do súťažných podkladov sa ne ‑
začlenili nijaké environmentálne 
kritériá, alebo uchádzač mal po ‑
vinnosť dodržať len platné právne 
predpisy v oblasti životného pros ‑
tredia (neekologické);
b) základné kritériá odporúčané 
v príručke zeleného verejného 
obstarávania sa neuplatnili vôbec 
(neekologické), alebo sa uplatnili 
len v obmedzenom rozsahu (mier ‑
ne ekologické);
c) Environmentálne kritériá na vy ‑
hodnotenie ponúk mali nízku rela ‑
tívnu váhu, a to spôsobilo, že aký ‑
koľvek vplyv na výsledok postupu 
bol nepravdepodobný, pokiaľ sa 
súčasne nezačlenili environmen ‑
tálne požiadavky do technických 
špecifikácií alebo do podmienok 
účasti (mierne ekologické).Kritériá Komisie týkajúce 
sa zeleného verejného 
obstarávania sa nevzťahujú 
na všetky dôležité oblasti 
verejného obstarávania 
a základné kritériá niekedy nie 
sú dostatočne ambiciózne
86 
Od roku 2008 Komisia uverejnila 22 
súborov kritérií zeleného verejného 
obstarávania. Doposiaľ sa však nevzťa ‑
hujú na viaceré dôležité oblasti verej ‑
ného obstarávania. Do pracovného 
programu GR pre životné prostredie na 
rok 2014 v oblasti zeleného verejného 
obstarávania57 sa nezačlenilo nijaké 
usmernenie pre tieto oblasti: dátové 
centrá58, údržba a opravy budov a slu ‑
žobné cesty (napr. ekologické hotely, 
letecká doprava, prenájom vozidiel). 
V existujúcich kritériách pre kopírovací 
a grafický papier nie sú zahrnuté krité ‑
riá pre tlačiarenské služby.57 Pracovné programy GR pre 
životné prostredie sú 
uverejnené na webovej 
stránke: http://ec.europa.eu/
environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Na túto oblasť sa však vzťahuje 
Európsky kódex pre 
energetickú účinnosť 
dátových centier (pozri 
bod 101).Tabuľka 7Použitie ekologických kritérií v súťažných podkladoch
Kategória Počet Podiel spolu
Prirodzene ekologické 8 5 %
Veľmi ekologické 21 13 %
Ekologické 32 20 %
Mierne ekologické 57 36 %
Neekologické 42 26 %
Počet preskúmaných postupov spolu 160 100 %
33 Pripomienky
87 
V rámci auditu sa v niektorých prípa ‑
doch zistilo, že základné kritériá zele ‑
ného verejného obstarávania neboli 
dostatočne ambiciózne a bolo veľmi 
ľahké ich dodržať alebo sa v nich ne ‑
vyžadovalo viac než v rámci platných 
právnych predpisov59. Na druhej strane 
niektorí povoľujúci úradníci uviedli, že 
odmietali uplatniť komplexné kritériá 
vzhľadom na riziko, že prostredníc ‑
tvom ich uplatnenia by sa mohol ob ‑
medziť počet prípadných uchádzačov, 
keďže nie všetci uchádzači by mohli 
splniť komplexné kritériá.
88 
Európska centrálna banka najmä na 
základe odporúčaní Komisie týkajúcich 
sa zeleného verejného obstarávania 
vytvorila vnútorné usmernenia pre 
trvalo udržateľné verejné obstaráva ‑
nie. V usmerneniach ECB sa neposky ‑
tuje možnosť uplatniť základné alebo 
ambicióznejšie kritériá, navrhuje sa 
však jeden súbor kritérií pre každú 
kategóriu obstarávaných tovarov alebo 
služieb. Aj keď kritériá ECB nespĺňajú 
úplne komplexné kritériá, sú spravidla 
náročnejšie než základné kritériá uve ‑
dené v príručke zeleného verejného 
obstarávania. V prípade IT zariadení 
sú však kritériá ECB rozsiahlejšie než 
komplexné kritériá uvedené v príručke. 
Okrem toho usmernenia sa vzťahujú 
na niektoré oblasti, v súvislosti s ktorý ‑
mi neexistujú žiadne kritériá stanovené 
v príručke zeleného verejného obstará ‑
vania, t. j. kancelárske potreby/materiál 
a medzinárodný cestovný ruch.Náklady na životný cyklus sa 
neriešia komplexne
89 
Náklady na životný cyklus sú v urči ‑
tom rozsahu začlenené do súčasných 
kritérií uvedených v príručke zeleného 
verejného obstarávania. V novej smer ‑
nici o verejnom obstarávaní z februá  ra 
201460 sa však stanovujú prísne po ‑
žiadavky. Stanovuje sa, že náklady na 
životný cyklus zahŕňajú v relevantnom 
rozsahu časti ďalej uvedených nákla ‑
dov alebo všetky tieto náklady počas 
životného cyklu výrobku, služby alebo 
prác:
a) náklady, ktoré znášajú verejní 
obstarávatelia alebo iní používate ‑
lia, ako napríklad náklady súvisia ‑
ce s nadobudnutím, náklady na 
používanie, ako napríklad spotreba 
energie a iných zdrojov, náklady 
na údržbu, náklady na ukončenie 
životného cyklu, ako sú náklady na 
zber a recykláciu;
b) náklady vyplývajúce z environ ‑
mentálnych externalít spojených 
s výrobkom, službou alebo práca ‑
mi počas ich životného cyklu za 
predpokladu, že je možné určiť 
a overiť ich peňažnú hodnotu; 
takéto náklady môžu zahŕňať 
náklady spojené s emisiami skle ‑
níkových plynov a emisiami iných 
znečisťujúcich látok, ako aj ostatné 
náklady spojené so zmierňovaním 
zmeny klímy.
V príručke zeleného verejného obsta ‑
rávania nie sú v súčasnosti zahrnuté 
takéto komplexné náklady na životný 
cyklus.59 Pozri základné kritériá 
uvedené v Príručke zeleného 
obstarávania pre nabíjačky 
mobilných telefónov (Externé 
zdroje napájania) týkajúce sa 
priemernej účinnosti 
v aktívnom režime, v ktorých 
sa stanovuje iba to isté ako 
v požiadavkách uvedených 
v nariadení Komisie (ES) 
č. 278/2009 zo 6. apríla 2009, 
ktorým sa vykonáva smernica 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2005/32/ES, pokiaľ ide 
o požiadavky na ekodizajn 
v prípade spotreby elektrickej 
energie externých zdrojov 
napájania v stave bez záťaže 
a ich priemernej účinnosti 
v aktívnom režime (Ú. v. EÚ 
L 93, 7.4.2009, s. 3).
60 Pozri článok 68 (Náklady na 
životný cyklus) smernice 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2014/24/EÚ o verejnom 
obstarávaní a zrušení smernice 
2004/18/ES (Ú.v. EÚ L 94, 
28.3.2014, s. 65).
34 Pripomienky
Ekologické normy týkajúce 
sa energetickej hospodár -
nosti budov sa neuplat -
ňujú systematicky na nové 
budovy a projekty rozsiahlej 
rekonštrukcie
Hlavnou výzvou v nasledujúcich 
rokoch bude zlepšenie 
energetickej hospodárnosti 
budov
90 
Spotreba energie v budovách pred ‑
stavuje približne 40 % celkovej spot ‑
reby energie v Únii. Vzhľadom na to 
predstavuje zlepšenie energetickej 
hospodárnosti budov dôležitý nástroj 
na zníženie emisií skleníkových plynov. 
Najväčší vplyv na budúcu energetickú 
hospodárnosť novej budovy možno 
dosiahnuť v procese projektu tejto 
novej budovy alebo jej rozsiahlej 
rekonštrukcie. Preto je dôležité, aby 
inštitúcie a orgány EÚ v záujme zníže ‑
nia emisií stanovili ambiciózne ciele 
týkajúce sa svojich budov.
91 
V záujme splnenia najvyšších noriem 
energetickej hospodárnosti je potreb ‑
né, aby sa inštitúcie a orgány EÚ usi ‑
lovali zabezpečiť, aby budovy spĺňali 
komplexné kritériá stanovené v prí ‑
ručke zeleného obstarávania. V týchto 
dobrovoľných kritériách sa odporúčajú 
dve možnosti:
a) energeticky hospodárna budova 
musí spĺňať kritériá, na ktoré sa 
vzťahuje norma nízkoenergetické ‑
ho alebo pasívneho domu;b) alebo musia byť k dispozícii 
lokalizované zdroje obnoviteľ ‑
nej energie (v rámci samotného 
staveniska, ako sú solárne panely, 
kotly na biomasu, veterné turbíny 
atď.) a maximálny celkový dopyt 
po energii, ktorý je výrazne nižší 
než maximálna povolená úroveň 
stanovená vo vnútroštátnych práv ‑
nych predpisoch.
92 
V rámci menej náročných základných 
kritérií uvedených v príručke sa odpo ‑
rúča stanoviť normy celkovej spotreby 
energie, ktoré sú výrazne nižšie než 
maximum stanovené v príslušných 
právnych predpisoch. Tento prístup 
sa používa v prípade programu pre 
ekologické budovy, ktorý v roku 2005 
začalo Spoločné výskumné centrum 
Komisie. Prostredníctvom tohto 
dobrovoľného programu sa oslovujú 
vlastníci nebytových budov, aby vy ‑
konali nákladovo efektívne opatrenia 
na zlepšenie energetickej hospodár ‑
nosti svojich budov61. Partner v rámci 
programu ekologických budov musí 
dosiahnuť tieto ciele:
a) v nových budovách sa musí spotre ‑
bovať o o 25 % celkovej primárnej 
energie menej, ako sa to poža ‑
duje v platnej stavebnej norme, 
pod podmienkou, že je to ekono ‑
micky únosné;
b) existujúce budovy by po renovácii 
mali mať aspoň o 25 % nižšiu cel ‑
kovú spotrebu primárnej energie, 
pod podmienkou, že je to ekono ‑
micky únosné.61 Počet budov zaregistrovaných 
v rámci programu: 936 (stav 
k 24. februáru 2014).
35 Pripomienky
Politika inštitúcií a orgánov 
EÚ v oblasti budov v Bruseli 
nie je ambiciózna, pokiaľ ide 
o energetickú hospodárnosť
93 
V čase auditu ani jedna kontrolovaná 
inštitúcia EÚ nedodržiavala v súvislos ‑
ti so stavebnými projektmi v Bruseli 
prístup, ktorý sa propaguje v rámci prí ‑
ručky zeleného obstarávania a progra ‑
mu pre ekologické budovy.
94 
Úrad Komisie pre infraštruktúru 
a logistiku v Bruseli používa príručku 
štandardných špecifikácií pre budovy 
s názvom „Manual of standard building 
specifications“  z decembra 2011 ako 
referenčný dokument na stanove ‑
nie potrebného technického profilu 
a vlastností budov, v ktorých budú 
sídliť oddelenia Komisie62. V príručke 
sa uvádza, že je dostatočné, ak budovy 
spĺňajú regionálne minimálne práv ‑
ne požiadavky, pokiaľ ide o spotrebu 
primárnej energie.
95 
Komisia predpokladá, že do roku 2025 
nahradí alebo zrekonštruuje 50 % 
svojej celkovej povrchovej plochy 
v Bruseli. Úrad pre infraštruktúru a lo ‑
gistiku v Bruseli doposiaľ nevykonal 
posúdenie vplyvu ustanovení smernice 
o energetickej hospodárnosti budov 
(prepracované znenie) 2010/31/EÚ 
na tento projekt. V smernici sa stano ‑
vujú požiadavky, aby nové budovy, 
v ktorých sídlia a ktoré vlastnia verejné 
orgány, boli po roku 2018 budovami 
s takmer nulovou spotrebou energie 
a aby všetky ostatné nové budovy do ‑
siahli túto normu do konca roka 2020.96 
Keď Európsky parlament v roku 2010 
naposledy vykonal prieskum miestne ‑
ho trhu s nehnuteľnosťami v Bruseli, 
v podmienkach účasti týkajúcich sa 
environmentálneho správania sa sta ‑
novovalo, aby sa poskytli informácie 
o výsledkoch navrhovaných projektov, 
nestanovili sa však minimálne požia ‑
davky týkajúce sa týchto výsledkov. 
V prípade vybraného projektu „Trebel“ 
sa predkladateľ projektu zaviazal, že 
spotreba primárnej energie v tejto no ‑
vej budove bude v súlade s maximál ‑
nou úrovňou, ktorú povoľujú príslušné 
právne predpisy v Bruseli.
97 
V nasledujúcich rokoch bude potreb ‑
né, aby Parlament zrekonštruoval svoje 
hlavné budovy v Bruseli. Najprv sa 
obnoví budova Paul Henri Spaak. Ad ‑
ministratíva Parlamentu navrhla štyri 
možnosti, pričom v najambicióznejšej 
sa navrhuje budova s takmer nulovou 
spotrebou energie. V septembri 2012 
pracovná skupina pre stavebníctvo, 
dopravu a zelený Parlament vybrala 
druhú najvhodnejšiu možnosť, pokiaľ 
ide o environmentálne správanie. 
V čase auditu ešte nebolo prijaté roz ‑
hodnutie predsedníctva Parlamentu.62 Táto príručka sa uplatňuje na 
nové budovy alebo budovy, 
ktoré sa vo veľkom rozsahu 
rekonštruovali.
36 Pripomienky
98 
Rada sa domnieva, že na jej budovu 
Europa, ktorá je v súčasnosti vo výstav ‑
be, sa nevzťahuje program pre eko ‑
logické budovy. Hlavné časti budovy, 
ktoré by sa mali začleniť do projektu, 
boli postavené v období rokov 1922 
až1927 a sú na zozname. Rada uvádza, 
že táto skutočnosť predstavuje dô ‑
ležité technické obmedzenie s vý ‑
znamným vplyvom na energetickú 
hospodárnosť budovy. Rozhodnutia 
o rekonštrukcii budovy Justus Lipsius 
ešte neboli prijaté. Rada plánuje začať 
v roku 2015 postup predĺženia envi ‑
ronmentálneho povolenia pre túto 
budovu.
Na ďalších pracoviskách sa 
začali nové stavebné projekty, 
ktoré sú ambiciózne, pokiaľ ide 
o energetickú hospodárnosť
99 
V rámci auditu sa zistilo, že väčšina 
pokračujúcich stavebných projektov 
na ďalších pracoviskách inštitúcií 
a orgánov EÚ je ambiciózna, pokiaľ ide 
o normy energetickej hospodárnosti, 
ktoré treba dodržať, a teda je v súlade 
o koncepciou presadzovanou v príruč ‑
ke zeleného verejného obstarávania 
a programu pre ekologické budovy. 
Len Európska centrálna banka sa pros ‑
tredníctvom svojich nových priestorov 
pracoviska Grossmarkthalle vo Frank ‑
furte formálne zaregistrovala v progra ‑
me pre ekologické budovy.  100  
Niektorí riadiaci pracovníci tvrdia, že 
treba uprednostniť a/alebo že stačí 
použiť postup posúdenia vplyvu na 
životné prostredie BREEAM ( BRE63 En-
vironmental Assessment Method ) alebo 
podobné komerčné systémy posúde ‑
nia, ako napríklad DGNB64. Program 
pre ekologické budovy sa však za ‑
meriava na energetickú účinnosť 
stavebného projektu viac než systémy 
posúdenia a súčasne sa môže zachovať 
program pre ekologické budovy.
Ani jedna z kontrolovaných 
inštitúcií alebo orgánov EÚ 
neprijala dobrovoľný Európsky 
kódex pre energetickú účinnosť 
dátových centier
101  
Dátové centrá predstavujú významnú 
príčinu zvyšovania dopytu po energii 
v administratívnych budovách. Komisia 
od roku 2008 podporuje Európsky kó ‑
dex pre energetickú účinnosť dátových 
centier. Podnetom na vytvorenie tohto 
dobrovoľného kódexu bola narastajú ‑
ca spotreba energie v dátových cen ‑
trách65 a potreba znížiť súvisiace vply ‑
vy na životné prostredie, hospodárstvo 
a bezpečnosť dodávok energie. Cieľom 
je informovať a podporiť prevádzko ‑
vateľov a majiteľov dátových centier, 
aby nákladovo efektívnym spôsobom 
znížili spotrebu energie. Kódex možno 
dodržiavať ako účastník a/alebo indo ‑
sant. V čase auditu nepodpísala kódex 
ani jedna inštitúcia a orgán EÚ.63 Výskumný stavebný ústav 
(Building Research 
Establishment,  BRE) je  
bývalý britský štátny ústav 
(v súčasnosti však súkromná 
organizácia), ktorý vykonáva 
výskum, konzultácie a skúšky 
pre odvetvie stavebníctva 
a zastavaného prostredia.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, 
DGNB  GmbH.
65 Na účely kódexu správania 
pojem „dátové centrá“ zahŕňa 
všetky budovy, zariadenia 
a priestory, v ktorých sa 
nachádzajú podnikové 
servery, zariadenia 
na komunikáciu medzi 
servermi, chladiace zariadenia 
a zariadenia vyrábajúce 
elektrickú energiu, a poskytujú 
určitú formu dátových služieb 
(napr. od rozsiahlych veľmi 
dôležitých zariadení až po 
malé priestory so servermi 
nachádzajúce sa 
v administratívnych 
budovách).
37
 Závery  
a odporúčania
102  
V záujme zabezpečenia dôveryhod ‑
nosti politiky EÚ v oblasti klímy je 
dôležité, aby inštitúcie a orgány EÚ 
prijali vedúcu úlohu a boli príkladom. 
Je potrebné, aby boli na špičke, pokiaľ 
ide o navrhovanie a vykonávanie poli ‑
tík na zníženie emisnej stopy verejných 
správ.
103  
Inštitúcie a orgány EÚ nemajú spoloč ‑
nú koncepciu na riešenie tejto výzvy. 
Nevyužili príležitosť vytvoriť a vykonať 
spoločnú politiku a prispieť tak k cieľu 
Únie na rok 2020 znížiť emisie skleníko ‑
vých plynov o 20 % v porovnaní s úrov ‑
ňou v roku 1990.
104  
Komisia v súvislosti s administratívnou 
činnosťou inštitúcií a orgánov EÚ nena ‑
vrhla nijaké osobitné záväzné pravidlá, 
v ktorých by sa zohľadnila zásada 
trvalo udržateľného rozvoja stanovená 
v článku 11 Zmluvy o fungovaní Európ ‑
skej únie.
105  
Úsilie o zníženie emisií prinieslo viditeľ ‑
né výsledky. Po roku 2005 sa inštitú ‑
ciám a orgánom EÚ podarilo zvrátiť 
trend zvyšovania emisií súvisiacich 
s ich budovami. Skutočnosť, že neexis ‑
tujú záväzné pravidlá, však spôsobila, 
že opatrenia sa vykonali neskoro, 
nedostatočne alebo sa nevykonali.
106  
V rámci nového cieľa na rok 2030 v ob ‑
lasti zníženia emisií skleníkových ply ‑
nov majú inštitúcie a orgány EÚ novú 
možnosť vytvoriť a vykonať spoločnú 
politiku.Odporúčanie  
Spoločná politika 
na zníženie emisií 
skleníkových plynov
1.  Komisia by mala navrhnúť spoloč ‑
nú politiku na zníženie emisnej 
stopy administratívnych činností 
inštitúcií a orgánov EÚ. Táto politi ‑
ka by mala:
a) zahŕňať vyčíslený celkový cieľ zní ‑
ženia emisií skleníkových plynov 
na rok 2030 a prioritne tiež pre ‑
chodné päťročné míľniky;
b) byť v súlade s prístupom EÚ 
v rámci medzinárodných rokovaní 
o klíme, to znamená, že by sa mal 
stanoviť cieľ ako absolútny cieľ 
zníženia emisií.
107  
Pätnásť kontrolovaných inštitúcií a or ‑
gánov EÚ nemá spoločnú koncepciu 
monitorovania svojich emisií sklení ‑
kových plynov. Šesť z nich nepodalo 
správy o svojich emisiách a tie, ktoré 
správy podali, nevypočítali alebo 
neuviedli celý svoj rozsah. Vzhľadom 
na to nie je známa úplná emisná stopa 
inštitúcií a orgánov EÚ a existuje riziko, 
že neucelené informácie, ktoré sú 
k dispozícii, ohrozia dôveryhodnosť 
predkladaných správ a úsilia o zníženie 
emisií. 
38 Závery a odporúčania 
108  
Len v prípade spotreby energie 
v budovách je k dispozícii dôkaz, že 
emisie skleníkových plynov spôsobené 
inštitúciami a orgánmi EÚ ako celok sa 
znižujú. Na základe dostupných údajov 
o emisiách spôsobených mobilitou ne ‑
možno určiť jednoznačný trend. Často 
sa neberú do úvahy emisie spôsobené 
výrobou kúpených tovarov, obstaraný ‑
mi službami a výstavbou budov.
109  
Doposiaľ dosiahnuté zníženie emisií 
možno pripísať najmä kúpe elektrickej 
energie vyrobenej z obnoviteľných 
zdrojov, ktorá sa vo výpočte emisnej 
stopy spravidla počíta ako energia 
s nulovými emisiami.
Odporúčanie  
Harmonizovaný výpočet 
a podávanie správ 
o emisiách
2.  Inštitúcie a orgány EÚ by mali 
zaviesť harmonizovanú koncep ‑
ciu výpočtu a podávania správ 
o svojich priamych a nepriamych 
emisiách skleníkových plynov. 
Podávanie správ by malo:
a) zahŕňať všetky relevantné ne ‑
priame emisie so zreteľom na 
rozvoj metódy environmentálnej 
stopy organizácií, ktorú vytvorila 
Komisia;
b) umožniť meranie pokroku pri 
dosahovaní cieľov zníženia emisií 
v jednotlivých inštitúciách a orgá ‑
noch EÚ.110  
Dobrovoľná kompenzácia na vyrovna ‑
nie reziduálnych emisií sa využila len 
v obmedzenom rozsahu a inštitúcie 
a orgány EÚ nemajú spoločnú koncep ‑
ciu riešenia tejto otázky.
Odporúčanie  
Spoločná koncepcia 
dobrovoľnej kompenzácie
3.  Inštitúcie a orgány EÚ by mali 
vytvoriť spoločný prístup prostred ‑
níctvom EMAS s cieľom kompenzo ‑
vať svoje reziduálne emisie skle ‑
níkových plynov na dobrovoľnom 
základe.
4.  Keď sa používajú kompenzácie, 
mali by mať vysokú kvalitu a mali 
by byť overené uznávanými 
mechanizmami.
5.  Keď sa používajú kompenzácie, 
mali by byť zamerané na projekty, 
ktoré prispievajú nielen k zníženiu 
emisií, ale tiež k trvalo udržateľ ‑
nému rozvoju, pokiaľ ide o prínos 
pre miestne obyvateľstvo, ktorého 
sa projekty týkajú.
111 
Inštitúcie a orgány EÚ nevyužívajú 
úplne nástroje environmentálneho 
manažérstva, ktoré presadzuje Komi ‑
sia. Táto skutočnosť predstavuje riziko 
oslabenia dôveryhodnosti týchto inšti ‑
túcií a orgánov, ako aj dôveryhodnosti 
týchto nástrojov.
39 Závery a odporúčania 
112  
Pokrok pri zavádzaní európskej sché ‑
my pre environmentálne manažérstvo 
a audit je pomalý. Verejné správy sa 
môžu zaregistrovať v schéme EMAS od 
roku 2001 a v júni 2014 bolo zaregistro ‑
vaných sedem kontrolovaných inšti ‑
túcií a orgánov EÚ. EMAS má v rámci 
Komisie výrazné obmedzený rozsah.
113  
Zelené verejné obstarávanie sa v rámci 
súčasných rozpočtových pravidiel EÚ 
považuje skôr za možnosť ako za po ‑
vinnosť a len niektoré inštitúcie a orgá ‑
ny EÚ ho využívali systematicky. Dvor 
audítorov v 160 skúmaných príslušných 
postupoch zistil, že vo viac než polovi ‑
ci z nich neboli použité nijaké environ ‑
mentálne kritériá, alebo sa použili len 
mierne kritériá, v prípade ktorých bolo 
nepravdepodobné, aby mali vplyv na 
výsledok postupu. V súvislosti s no ‑
vými budovami a projektmi rozsiahlej 
rekonštrukcie sa nepoužívajú systema ‑
ticky dobrovoľné normy ekologických 
budov, ktoré vytvorila Komisia.114  
V čase auditu ani jedna inštitúcia a or ‑
gán EÚ neprijali dobrovoľný Európsky 
kódex pre energetickú účinnosť dáto ‑
vých centier.
Odporúčanie  
Úplné vykonávanie 
schémy EMAS a zeleného 
verejného obstarávania
6.  Všetky inštitúcie a orgány EÚ by 
sa mali zaregistrovať v európskej 
schéme pre environmentálne ma ‑
nažérstvo a audit EMAS a vykoná ‑
vať ju, pričom by postupne znižo ‑
vali obmedzenia rozsahu. Takisto 
by mali zvážiť prijatie Európskeho 
kódexu pre energetickú účinnosť 
dátových centier.
7.  Inštitúcie a orgány EÚ by mali 
v každom možnom prípade uplat ‑
ňovať zelené verejné obstarávanie. 
Rozpočtové pravidlá a/alebo pra ‑
vidlá verejného obstarávania vzťa ‑
hujúce sa na inštitúcie a orgány EÚ 
by mali stanoviť nástroje, ktoré sa 
podieľajú na ochrane životného 
prostredia a trvalo udržateľného 
rozvoja, a zároveň zabezpečiť, aby 
pri zadávaní zákaziek získali ekono ‑
micky najvýhodnejšiu ponuku.
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Milan Martin CVIKL, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 24. júna 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda
40
 Príloha
Audítorský prístup k posúdeniu zeleného verejného obstarávania
V rámci auditu sa posúdilo 160 postupov verejného obstarávania nad hranicou 60 000 EUR, ktoré sa týkali 
zeleného verejného obstarávania, s cieľom zistiť, či v podkladoch súvisiacich s výzvou na predkladanie ponúk 
boli zahrnuté environmentálne kritériá. Neposudzovali sa doručené ponuky ani rozhodnutia o zadaní zákaziek 
prijaté v súvislosti s týmito postupmi.
Kritériá posudzovania súťažných podkladov
Komisia vymedzila pojem zelené verejné obstarávanie ako „proces, pomocou ktorého sa verejné orgány snažia 
získať tovary, služby a práce so zníženými environmentálnym vplyvom v celom životnom cykle v porovnaní s to ‑
varmi, službami a prácami s rovnakou primárnou funkciou, ktoré by získali inak“1.
Komisia poskytla usmernenia o zelenom verejnom obstarávaní2 a vytvorila príručku pre prípravu výziev na pred ‑
kladanie ponúk, ktorá sa v čase auditu vzťahovala na 19 rôznych skupín výrobkov/služieb3. Pre každú skupinu sa 
navrhujú dva druhy kritérií: „základné“ kritériá a ambicióznejšie „komplexné“ kritériá. Ako uvádza GR pre životné 
prostredie:
a) Základné kritériá  sú kritériá, ktoré môže využiť každý verejný obstarávateľ v rámci členských štátov a ktoré 
sú zamerané na hlavné vplyvy na životné prostredie. Určené sú na použitie s minimálnou potrebou ďal ‑
šieho overovania alebo zvýšenia nákladov s cieľom umožniť jednoduché uplatnenie zeleného verejného 
obstarávania.
Príklad základných kritérií v porovnaní s komplexnými kritériami v prípade kopírovacieho a grafického papiera
Kúpa recyklovaného kancelárskeho papiera vyrobeného zo 100 % recyklovanej papierovej buničiny
Základné kritériá Komplexné kritériá
Papier musí byť vyrobený zo 100 % recyklovanej papierovej buničiny.
Recyklovaná papierová buničina obsahuje tzv. pospotrebiteľsky aj predspot -
rebiteľsky recyklovanú buničinu z papierní, známu tiež ako odpadový papier. 
Pospotrebiteľsky recyklovaná buničina môže pochádzať od spotrebiteľov, 
z kancelárií, tlačiarní, kníhviazačstiev a podobne.Papier musí byť vyrobený zo 100 % recyklovanej papierovej buničiny, min. 
so 65 % pospotrebiteľsky recyklovanej buničiny. Recyklovaná papierová 
buničina obsahuje pospotrebiteľsky aj predspotrebiteľsky recyklovanú 
buničinu z papierní, známu aj ako odpadový papier.
Pospotrebiteľsky recyklovaná buničina môže pochádzať od spotrebiteľov, 
z kancelárií, tlačiarní, kníhviazačstiev a podobne.
Papier musí byť vyrobený aspoň bez použitia plynného chlóru ( Elementary 
Chlorine Free, ECF ). Prijateľný je aj papier úplne bez použitia chlóru ( Totally 
Chlorine Free, TCF ).Musia sa splniť ekologické kritériá environmentálnej značky EÚ alebo 
iného I. druhu vnútroštátnych ekologických označení, ktoré priamo súvisia 
s výrobou papiera (a nie s postupmi riadenia podniku). Úplná dokumentácia 
o kritériách je k dispozícii na stránke:
Environmentálna značka EÚ: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/
product/pg_copyingpaper_en.htm
Zdroj:  „Copying & graphic paper - Green Public procurement (GPP) Product Sheet “ (Kopírovací a grafický papier – Zoznam výrobkov pre zelené ve ‑
rejné obstarávanie), Súbor vzdelávacích nástrojov Európskej Komisie pre zelené verejné obstarávanie – Modul 3: Odporúčania pre nakupovanie, 
Brusel 2008 (http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf).
1 KOM(2008) 400 v konečnom znení, s. 4.
2 Zelené nakupovanie! Príručka zeleného verejného obstarávania, 2. vydanie 2011.
3 1. Kopírovací a grafický papier, 2. Čistiace prostriedky a upratovacie služby, 3. Kancelárske IT zariadenia, 4. Stavebníctvo, 5. Doprava, 6. Nábytok, 
7. Elektrická energia, 8. Stravovacie služby a zásobovanie potravinami, 9. Textílie, 10. Záhradnícke produkty a služby, 11. Okná, zasklené dvere 
a strešné svetlíky, 12. Tepelná izolácia, 13. Tuhé podlahové krytiny, 14. Stenové panely, 15. Kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie, 
16. Výstavba ciest a dopravné značky, 17. Pouličné osvetlenie a dopravné signalizačné zariadenia, 18. Mobilné telefóny, 19. Vnútorné osvetlenie.Príloha
41 Príloha
b) Komplexné kritériá  slúžia tým, ktorí chcú kúpiť najlepšie environmentálne výrobky dostupné na trhu. Tieto 
kritériá si môžu vyžadovať ďalšie overovanie alebo mierne zvýšenie nákladov v porovnaní s inými výrobkami 
s rovnakou funkčnosťou.
V rámci auditu sa vždy, keď to bolo možné, posúdili súťažné podklady vzhľadom na odporúčania uvedené 
v príručke. V prípade, že príručka sa nevzťahovala na príslušnú oblasť, audítorský tím analogicky použil kritériá 
stanovené v príručke pre ostatné skupiny výrobkov/služieb. Príklady: V príručke sa neuvádzali kritériá pre kopí ‑
rovacie stroje, analogicky však bolo možné použiť kritériá pre IT zariadenia; v príručke sa neuvádzali kritériá pre 
prenájom budov, bolo však možné použiť niektoré kritériá z príručky týkajúce sa stavebníctva.
Päť kategórií na klasifikáciu postupov
Na klasifikáciu preskúmaných postupov sa použilo týchto päť kategórií.
Neekologické
V súťažných podkladoch sa neuvádza nijaký odkaz na environmentálne aspekty, alebo sa uvádzajú len doložky 
bez vplyvu na postup obstarávania. Príklady: Uvádza sa kópia/odkaz na všeobecnú politiku v oblasti životného 
prostredia inštitúcie, alebo sa vyžaduje súlad s platnými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia.
Mierne ekologické
a) Ak je k dispozícii príručka : Len čiastočný súlad so základnými kritériami. Ak sú ekologické aspekty postupu 
zamerané najmä na kritériá na vyhodnotenie ponúk, váha environmentálnych kritérií ako podiel z celkovej 
váhy (v súvislosti s cenou a kvalitou) je nižšia než 10 %.
b) Ak nie je k dispozícii príručka : V súťažných podkladoch sú uvedené niektoré environmentálne doložky, tieto 
doložky sa však týkajú len druhotných znakov predloženej zákazky. Ak sú ekologické aspekty postupu zame ‑
rané najmä na kritériá na vyhodnotenie ponúk, váha environmentálnych kritérií ako podiel z celkovej váhy 
(v súvislosti s cenou a kvalitou) je nižšia než 10 %.
Ekologické
a) Ak je k dispozícii príručka : Súlad so základnými kritériami v úplnom alebo vo veľkom rozsahu a/alebo čiastoč ‑
ný súlad s komplexnými kritériami. Ak sú ekologické aspekty postupu zamerané na kritériá na vyhodnotenie 
ponúk, váha environmentálnych kritérií ako podiel z celkovej váhy je 10 % alebo viac.
b) Ak nie je k dispozícii príručka : V súťažných podkladoch sú uvedené dôležité environmentálne doložky, ktoré sa 
týkajú primárnej funkcie tovarov, služieb alebo prác, ktoré sa majú obstarať. Ak sú ekologické aspekty postu ‑
pu zamerané na kritériá na vyhodnotenie ponúk, váha environmentálnych kritérií ako podiel z celkovej váhy 
je 10 % alebo viac.Príloha
42 Príloha
Veľmi ekologické
a) Ak je k dispozícii príručka : Súlad s komplexnými kritériami v úplnom alebo vo veľkom rozsahu. To znamená 
začlenenie environmentálnych podmienok účasti, vysoké environmentálne požiadavky v technických špeci ‑
fikáciách a/alebo veľký dôraz na environmentálne aspekty (váha 25 % alebo viac) v rámci kritérií na vyhodno ‑
tenie ponúk.
b) Ak nie je k dispozícii príručka : Súťažné podklady sú vo veľkej miere založené na overených environmentál ‑
nych postupoch. To znamená začlenenie environmentálnych podmienok účasti, vysoké environmentálne 
požiadavky v technických špecifikáciách a/alebo veľký dôraz na environmentálne aspekty (váha 25 % a viac) 
v rámci kritérií na vyhodnotenie ponúk.
Prirodzene ekologické
Ide o kategóriu, v rámci ktorej je primárna funkcia tovarov, služieb a prác, ktoré sa obstarajú, ekologická, na ‑
príklad výstavba ekologickej strechy alebo obstaranie konzultačných služieb s cieľom zlepšiť environmentálne 
správanie.
Vybraná vzorka
Preskúmalo sa spolu 160 postupov verejného obstarávania vo všetkých kontrolovaných inštitúciách a orgánoch 
EÚ okrem Európskej služby pre vonkajšiu činnosť4.
Vo vzorke boli zahrnuté postupy, ktoré sa začali a/alebo skončili v období od januára 2012 do februára 2013. 
Takisto sa začlenili niektoré postupy, ktoré sa začali pred alebo po tomto období, s cieľom získať úplnejší obraz, 
najmä v prípade menších inštitúcií a orgánov EÚ, v ktorých sa vykonalo málo postupov verejného obstarávania.
4 EEAS oznámila Dvoru audítorov, že v súčasnosti neuplatňuje postup zeleného verejného obstarávania, ktorý presadzuje Komisia.Príloha
43
Odpoveď Európskej komisie
Zhrnutie
I
Európska únia predstavuje špičku aktívnej politiky 
v oblasti klímy a jej vykonávania na medzinárodnej 
úrovni. Podľa názoru Komisie predstavuje vhodný 
politický nástroj na zníženie emisnej stopy inštitúcií 
a orgánov EÚ schéma Spoločenstva pre environmen ‑
tálne manažérstvo a audit (EMAS). Okrem toho exis ‑
tuje veľa príkladov uplatňovania politík vykonávaných 
v súvislosti s dosiahnutím cieľa 20 % zníženia emisií 
do roku 2020 aj vo verejnej správe vrátane inštitúcií 
EÚ a ich zamestnancov. Bude to tiež platiť v súvislosti 
s novými cieľmi na rok 2030 (vrátane navrhovaného 
cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o 40 %).
Komisia má politiku v oblasti životného prostredia pre 
vlastné činností a v rámci nej kladie dôraz na preven ‑
ciu znečisťovania, efektívnosť využívania zdrojov, zni ‑
žovanie emisií CO2, zníženie tvorby odpadu, podporu 
recyklovania, zahrnutie environmentálnych kritérií do 
výziev na predkladanie ponúk, dodržiavanie právnych 
predpisov v oblasti životného prostredia, udržateľnej ‑
šie správanie zamestnancov a zúčastnených strán atď.
Stratégia Komisie teda spočíva v znížení skutočného 
vplyvu svojich každodenných a administratívnych čin ‑
ností na životné prostredie prostredníctvom schémy 
pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS).
Komisia sa snaží o skutočné zníženie vplyvu na životné 
prostredie skôr prostredníctvom schémy EMAS než 
prostredníctvom zmierňovania (konkrétne kompenzá ‑
cií) emisií CO2.
Vzhľadom na veľkosť a organizáciu Komisie sa schéma 
EMAS najprv zaviedla v malom počte budov v Bruseli 
a rozsah jej pôsobnosti sa postupne rozširuje. V roku 
2013 bolo v schéme EMAS zaregistrovaných 89 % 
zamestnancov a 57 % podlahovej plochy vo všetkých 
priestoroch.Odpoveď Európskej rady  
a Rady  Európskej únie
Generálny sekretariát Rady (GSR) si je vedomý narasta ‑
júceho významu otázok týkajúcich sa životného pro ‑
stredia a už dlhé roky sa zasadzuje za zlepšenie envi ‑
ronmentálnych výsledkov v rámci svojich aktivít. GSR 
uznáva pozitívny prínos, ktorým môže prispieť k trvalo 
udržateľnému rozvoju spoločnosti, a do svojej kaž ‑
dodennej činnosti sa usiluje začleniť zásady dobrého 
environmentálneho riadenia. GSR rozvíja program 
environmentálneho manažérstva, ktorý má umožniť 
zavedenie schémy Spoločenstva pre environmentálne 
manažérstvo a audit (EMAS) vymedzenej v nariadení 
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009.
GSR napokon dodáva, že ciele jeho programu environ ‑
mentálneho manažérstva sú v súlade s odporúčaniami 
Dvora audítorov.Odpovede kontrolovaných 
inštitúcií a orgánov EÚ 
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 44
VII
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním. Podľa 
názoru Komisie predstavuje vhodný politický nástroj 
na zníženie emisnej stopy inštitúcií a orgánov EÚ 
schéma EMAS. Komisia preto zohľadní toto odporúča ‑
nie v rámci ďalšieho zavádzania schémy EMAS.
Stanovenie vyčísleného celkového cieľa zníženia emisií 
skleníkových plynov na rok 2030 však nezohľadňuje 
širší kontext, napríklad nákladovú účinnosť a špecific ‑
kosť jednotlivých inštitúcií a orgánov EÚ.
Komisia bude naďalej pripravovať príslušné politiky na 
zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efektív ‑
nym a pokiaľ možno celostným spôsobom, vrátane 
cieľov zníženia emisií do roku 2030, na základe dôklad ‑
ných posúdení vplyvu, ktoré prípadne poskytnú úplné 
hodnotenie zahrnutých nákladov a prínosov.
Kľúčový aspekt súčasnej politiky predstavuje zníže ‑
nie emisií tam, kde si to vyžaduje najmenšie náklady. 
Preto sa záväzné ciele zníženia emisií stanovujú skôr 
na európskej úrovni a úrovni členských štátov než 
na úrovni jednotlivých organizácií. Tak sa zachová 
flexibilita pri dosahovaní cieľov najlepším možným 
spôsobom.
V právnych predpisoch EÚ sa síce nestanovujú kon ‑
krétne ciele zníženia emisií pre verejnú správu, na tejto 
úrovni je však stále možné prijať ďalšie opatrenia vrá ‑
tane pokračujúceho zavádzania schémy EMAS, ktorá 
predstavuje spoločnú politiku znižovania emisnej 
stopy z administratívnej činnosti inštitúcií a orgánov 
EÚ.
VII a)
Komisia prijíma odporúčanie pod podmienkou úspeš ‑
ného vývoja metódy environmentálnej stopy organi ‑
zácie v súvislosti s verejnou správou. Komisia sa ďalej 
domnieva, že zavádzanie schémy EMAS predstavuje 
vhodný spôsob určovania, merania a oznamovania 
najdôležitejších priamych a nepriamych environmen ‑
tálnych vplyvov na životné prostredie vrátane emisií 
skleníkových plynov.Vzhľadom na súčasnú rozpočtovú situáciu Komisia 
postupne rozširuje svoj systém s dostupnými pros ‑
triedkami. Komisia ide príkladom a v rámci predsed ‑
níctva v skupine GIME (Groupe inter‑institutionnel 
de management environnemental) nabáda ďalšie 
inštitúcie a orgány, aby zaviedli schému EMAS.
II
Komisia nepretržite rozširuje rozsah pôsobnosti 
schémy EMAS a svoje správy o emisiách. Značný 
pokrok v rozsahu pôsobnosti schémy EMAS je jasným 
dôkazom odhodlania Komisie znížiť svoje environ ‑
mentálne vplyvy. Medzi ciele Komisie naďalej patrí 
predkladanie správ všetkými orgánmi a inštitúciami 
po úplnom zavedení schémy EMAS.
IV
Komisia dosiahla významné zníženie emisií CO2 na 
meter štvorcový v Bruseli od roku 2005, bez toho, aby 
prijala predpoklad, že elektrina vyrábaná z obnoviteľ ‑
ných zdrojov energie generuje nulové emisie (– 46,2 % 
od roku 2005 do roku 2012 v kancelárskych budovách 
zaregistrovaných v schéme EMAS).
V
V rámci Komisie úspešne pokračuje zavádzanie 
a nepretržité rozširovanie schémy EMAS, pričom sa 
zohľadňujú regulačné požiadavky a rozpočtové obme ‑
dzenia. Rozšírenie schémy EMAS treba pokladať za 
dôležité vzhľadom na veľkosť, zemepisné rozdelenie 
a spôsob organizácie Komisie.
Zavádzanie environmentálnych kritérií v rámci verej ‑
ného obstarávania je jedným z cieľov politiky Komisie 
v oblasti životného prostredia.
VI
Úmyslom Komisie je pokračovať v zavádzaní schémy 
EMAS, ktorá predstavuje základ spoločnej politiky 
znižovania emisnej stopy administratívnych činností 
inštitúcií a orgánov EÚ.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 45
Úvod
01
Podľa tradičného vymedzenia trvalo udržateľného 
rozvoja ide o rozvoj, ktorý uspokojuje súčasné 
potreby, pričom neohrozuje schopnosť budúcich 
generácií naplniť svoje potreby. Trvalo udržateľný roz ‑
voj preto zahŕňa pojem „obmedzenia“ s cieľom zaistiť, 
aby životné prostredie dokázalo uspokojiť súčasné aj 
budúce potreby.
04
Európska únia stojí v čele presadzovania aktívnej poli ‑
tiky v oblasti klímy a jej vykonávania na medzinárod ‑
nej úrovni. Existuje veľa príkladov, v ktorých sa politiky 
vykonávané v súvislosti s dosiahnutím cieľa 20 % 
zníženia emisií do roku 2020 uplatňujú aj na verejnú 
správu vrátane inštitúcií EÚ a ich zamestnancov. Bude 
to tiež platiť v súvislosti s novými cieľmi na rok 2030 
(vrátane navrhovaného cieľa zníženia emisií skleníko ‑
vých plynov o 40 %).
06
Komisia má v úmysle pokračovať v aktívnom prístupe 
k politike v oblasti klímy a jej vykonávaniu a bude 
pripravovať vhodné politiky na zníženie emisií sklení ‑
kových plynov nákladovo efektívnym a pokiaľ možno 
celostným spôsobom. V právnych predpisoch EÚ sa 
síce nestanovujú osobitné ciele zníženia emisií pre 
verejnú správu, na tejto úrovni je však stále možné pri ‑
jať ďalšie opatrenia vrátane pokračujúceho zavádzania 
schémy EMAS. Značný pokrok v rozsahu pôsobnosti 
schémy EMAS je jasným dôkazom odhodlania Komisie 
znížiť svoj environmentálne vplyvy.
07
Komisia sa bude naďalej snažiť skutočne znižovať 
emisie prostredníctvom existujúcich politík vrátane 
schémy EMAS, zároveň však zváži ďalšie možnosti, 
napríklad kompenzácie.VII b)
Komisia prijíma toto odporúčanie, zároveň však 
zdôrazňuje dobrovoľný prístup a nezávislosť jednotli ‑
vých inštitúcií a orgánov pri rozhodovaní o vhodnosti 
prípadných kompenzácií.
Komisia sa bude naďalej snažiť skutočne znižovať 
emisie prostredníctvom existujúcich politík vrátane 
schémy EMAS.
V rámci spoločného prístupu sa tiež bude musieť 
zohľadniť
i) potreba predchádzať tomu, aby sa inštitúcie a orgá ‑
ny neodradili od ďalšieho úsilia o skutočné zníženie 
emisií;
ii) existujúce mechanizmy vrátane obchodovania 
s emisiami a
iii) dostupnosť režimov oznamovania a systémov kom ‑
penzácií s dostatočne prísnymi normami. Bude si to 
takisto vyžadovať posúdenie účinkov na zdroje EÚ 
a využitie verejných peňazí.
VII c)
Komisia prijíma toto odporúčanie a v plnej miere 
podporuje presadzovanie schémy EMAS. Obmedzenia 
rozsahu pôsobnosti sú súčasťou schémy EMAS ako 
takej a umožňujú jednotlivým organizáciám reagovať 
na najvýznamnejšie environmentálne aspekty.
Európska komisia zváži podpísanie etického kódexu 
EÚ týkajúceho sa energetickej účinnosti dátových 
centier, najskôr však posúdi jeho zlučiteľnosť s finanč ‑
nými vyhliadkami a predovšetkým administratívnymi 
rozpočtovými prostriedkami.
V rámci prebiehajúcej revízie nariadenia o rozpočto ‑
vých pravidlách/pravidiel uplatňovania sa stanovuje 
regulačný rámec nabádajúci na rozširovanie zeleného 
verejného obstarávania vrátane kalkulácie nákladov 
na životný cyklus v súlade so smernicou 2014/24/EÚ.
Komisia bude naďalej pripravovať usmerňovacie doku ‑
menty týkajúce sa zeleného verejného obstarávania 
a presadzovať ich v rámci skupiny GIME.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 46
21
Rozšírenie rozsahu zahrnutých činností je stanovené 
v akčnom pláne schémy EMAS na rok 2014 a umožní 
prípravu úplnejšej správy za rok 2013 a zahrnutie 
ďalších výsledkov.
29
Metóda environmentálnej stopy organizácie, ako ju 
odporúča Komisia, je v súčasnosti podrobená roz ‑
siahlemu pilotnému skúšaniu, ktoré potrvá do konca 
roku 2016. Ciele pilotnej fázy zahŕňajú vymedzenie 
určitých technických požiadaviek, ktoré budú mať 
zásadný význam pre široké uplatňovanie metódy vo 
verejnej správe organizovanej podobným spôsobom 
ako Komisia. Výsledky pilotnej fázy tiež zrejme povedú 
k revízii/zlepšeniu tejto metódy. Počas skúšania 
Komisia uprednostnila prípravu odvetvových pravidiel 
metódy environmentálnej stopy organizácie pre tie 
odvetvia, ktoré majú najväčší environmentálny vplyv. 
Verejná správa medzi ne nepatrí. Keď sa skončí kon ‑
trola výsledkov pilotnej fázy a bude k dispozícii revi ‑
dovaná metóda environmentálnej stopy organizácie, 
Komisia zváži možnosť začatia internej pilotnej fázy 
na vypracovanie osobitných odvetvových pravidiel 
na výpočet a oznamovanie environmentálnej stopy 
Komisie alebo podobných orgánov verejnej správy.
31
Emisie za rok 1990 nie sú pri väčšine organizácií 
známe. Ich súčasné výsledky sa porovnávajú so 
skutočnými emisiami v roku 1990 zvyčajne na základe 
odhadov.
35
Komisia sa domnieva, že oznamovanie emisií ako 
nulových na základe používania elektriny z obnoviteľ ‑
ných zdrojov môže zastrieť skutočné zníženie (alebo 
zvýšenie) spotreby energie.
37
Nákupom ekologickej elektrickej energie inštitúcie 
nabádajú výrobcov elektriny, aby uprednostňovali 
zariadenia na výrobu elektriny z obnoviteľných zdro ‑
jov energie.Pri zvažovaní sa takisto musí zohľadniť:
i) potreba predchádzať tomu, aby sa inštitúcie a orgá ‑
ny neodradili od ďalšieho úsilia o skutočné zníženie 
emisií;
ii) existujúce mechanizmy vrátane obchodovania 
s emisiami a
iii) dostupnosť režimov oznamovania a systémov kom ‑
penzácií s dostatočne prísnymi normami. Bude si to 
takisto vyžadovať posúdenie účinkov na zdroje EÚ 
a využitie verejných peňazí.
Pripomienky
12
Spoľahlivé a úplné informácie o emisnej stope nie sú 
základným predpokladom na vytvorenie a vykonanie 
účinných stratégií zmiernenia zmeny klímy. V Komisii 
sa uplatňujú zmiernenia, ktoré preukázateľne znižujú 
environmentálny vplyv.
16
Komisia sa domnieva, že treba podnecovať používanie 
spoločnej metódy environmentálnej stopy organizá ‑
cie na meranie a oznamovanie environmentálneho 
správania organizácií verejnej správy počas ich život ‑
ného cyklu v súlade s odporúčaním z 9. apríla 2013, 
a to aj prostredníctvom organizácií zaregistrovaných 
v schéme EMAS. Keď sa skončí kontrola výsledkov 
pilotnej fázy a bude k dispozícii revidovaná metóda 
environmentálnej stopy organizácie, Komisia zváži 
možnosť začatia internej pilotnej fázy na vypraco ‑
vanie osobitných odvetvových pravidiel na výpočet 
a oznamovanie environmentálnej stopy Komisie alebo 
podobných orgánov verejnej správy.
18
Pokiaľ ide o orgány a inštitúcie EÚ, ktoré neoznámili 
všetky informácie o svojich emisiách skleníkových 
plynov, v nariadení o schéme EMAS sa uvádza, že 
organizácie musia oznamovať emisie vo vhodných 
a významných prípadoch. Organizácie môžu čiastočne 
oznamovať svoje priame a nepriame emisie okrem 
iného podľa rozsahu svojej registrácie v schéme EMAS. 
Ak organizácie vôbec neoznámia informácie o jednom 
z hlavných ukazovateľov v schéme EMAS, musia túto 
skutočnosť vysvetliť.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 47
je však stále možné prijať ďalšie opatrenia vrátane 
pokračujúceho zavádzania schémy EMAS.
52
Existuje celý rad možných kompenzačných kreditov 
rôznej kvality.
Existujú pravidlá upravujúce používanie kompenzácií 
v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti klímy, ktoré 
by z dôvodu jednotnosti mali byť zohľadnené pri kaž ‑
dom použití kompenzácií zo strany inštitúcií EÚ. Tieto 
pravidlá sa týkajú množstva v pomere k vlastnej činnosti 
inštitúcie a typu, ktorý sa pokladá za dostatočne kva ‑
litný. Je napríklad veľmi dôležité, aby sa zaistilo, že čin ‑
nosti použité na kompenzáciu budú doplnkové, že sa na 
ne bude vzťahovať dôkladné monitorovanie, oznamo ‑
vanie a overovanie s cieľom minimalizovať príležitosti 
pre podvod a že pre ne budú platiť pravidlá účtovania, 
vďaka ktorým sa predíde dvojnásobnému započítaniu.
Komisia bude naďalej prikladať prvoradý význam úsiliu 
o skutočné zníženie emisií prostredníctvom existujúcich 
politík vrátane schémy EMAS, zároveň však zváži ďalšie 
možnosti, napríklad kompenzácie.
Pri týchto úvahách sa takisto musí zohľadniť:
i) potreba predchádzať tomu, aby sa inštitúcie a orgá ‑
ny neodradili od ďalšieho úsilia o skutočné zníženie 
emisií;
ii) existujúce mechanizmy vrátane obchodovania s emi ‑
siami a
iii) dostupnosť režimov oznamovania a systémov kom ‑
penzácií s dostatočne prísnymi normami. Bude si to 
takisto vyžadovať posúdenie účinkov na zdroje EÚ 
a využitie verejných peňazí.
61 – Posledná zarážka
Komisia sa bude naďalej snažiť skutočne znižovať emisie 
prostredníctvom existujúcich politík vrátane schémy 
EMAS, zároveň však zváži odporúčanie na vypracovanie 
spoločného prístupu inštitúcií EÚ ku kompenzáciám.
Treba tiež pripomenúť, že od roku 2012 sú všetky emisie 
CO2 zo všetkých letov uskutočnených v rámci Európ ‑
skeho hospodárskeho priestoru (EHP) a medzi jeho 
členskými štátmi zahrnuté do systému obchodovania 
s emisiami v EÚ (od 1. januára 2014 sa to týka Chorvát ‑
ska). To znamená, že leteckí dopravcovia musia získavať 39 c)
Väčšina návštevníkov a externých účastníkov oznamuje 
cestovné emisie prostredníctvom svojich vlastných 
organizácií, čo by mohlo viesť k dvojnásobnému započí ‑
taniu týchto údajov.
44
V právnych predpisoch EÚ sa síce nestanovujú osobitné 
ciele zníženia emisií pre verejnú správu, na tejto úrovni 
je však stále možné prijať ďalšie opatrenia vrátane 
pokračujúceho zavádzania schémy EMAS.
Kľúčový aspekt súčasnej politiky predstavuje zníženie 
emisií tam, kde si to vyžaduje najmenšie náklady. Preto 
sa záväzné ciele zníženia emisií stanovujú skôr na európ ‑
skej úrovni a úrovni členských štátov než na úrovni 
jednotlivých organizácií. Tak sa zachová flexibilita pri 
dosahovaní cieľov najlepším možným spôsobom.
46
Na zasadnutí riadiaceho výboru schémy EMAS v januári 
2014 Komisia prijala rozhodnutie stanoviť okrem existu ‑
júcich ročných cieľov aj dlhodobé ciele. Dôvodom tohto 
rozhodnutia Komisie bolo poskytnúť lepšie usmernenia 
jej útvarom pri stanovovaní ročných cieľov a opatrení.
47
Keďže počet zamestnancov Komisie klesá (– 5 % podľa 
aktuálnych finančných výhľadov) a keďže rozsah pôsob ‑
nosti schémy EMAS sa neustále mení, Komisia bude 
naďalej oznamovať absolútne aj relatívne ciele.
51
Komisia bude pokračovať v príprave príslušných politík 
na zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efek ‑
tívnym a pokiaľ možno celostným spôsobom, vrátane 
cieľov zníženia emisií do roku 2030, na základe dôklad ‑
ných posúdení vplyvu, ktoré prípadne poskytnú úplné 
hodnotenie zahrnutých nákladov a prínosov.
Kľúčový aspekt súčasnej politiky predstavuje zníženie 
emisií tam, kde si to vyžaduje najmenšie náklady. Preto 
sa ciele zníženia emisií stanovujú skôr na európskej 
úrovni a úrovni členských štátov než na úrovni jednot ‑
livých organizácií. Tak sa zachová flexibilita pri dosaho ‑
vaní cieľov najlepším možným spôsobom.
V právnych predpisoch EÚ sa síce nestanovujú osobitné 
ciele zníženia emisií pre verejnú správu, na tejto úrovni 
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 48
76
Treba zdôrazniť, že zníženie spotreby energie o 15 % 
za obdobie rokov 2005 až 2012 v bruselských budo ‑
vách bolo dosiahnuté v situácii, keď sa z dôvodu rozši ‑
rovania zvýšil počet zamestnancov Komisie o 25 %.
79
V nariadení o rozpočtových pravidlách a v pravidlách 
uplatňovania sú zahrnuté rovnaké zásady, ako sú 
zásady uvedené v smerniciach, aby pravidlá EÚ boli 
jednotné s pravidlami uplatňovanými členskými 
štátmi.
Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a pravidlá 
uplatňovania, ktoré sa v súčasnosti schvaľujú, by mali 
podnietiť ďalšie zohľadňovanie otázok životného pro ‑
stredia vrátane kalkulácie nákladov na životný cyklus 
ako metódy zadávania verejných zákaziek, ktorá je 
v súlade so smernicou 2014/24/EÚ.
80
Nariadenie o rozpočtových pravidlách/pravidlách 
uplatňovania je horizontálne nariadenie, ktorého 
účelom nie je uviesť zoznam odvetvových záväzkov 
pre jednotlivé politiky, ale stanoviť všeobecné pravidlá 
plnenia rozpočtu.
V nariadení o rozpočtových pravidlách/pravidlách 
uplatňovania, ktoré sa v súčasnosti schvaľujú, by sa 
malo počítať s tým, že ak inštitúcie EÚ použijú kalkulá ‑
ciu nákladov na životný cyklus, mali by použiť metódy 
prijaté na úrovni EÚ (ak sú k dispozícii). Za realizáciu 
tejto možnosti by mali zodpovedať príslušné útvary 
v rámci politiky EMAS.
81
Komisia považuje za vhodné, aby sa príručka o verej ‑
nom obstarávaní a osobitné usmernenie na podporu 
zeleného verejného obstarávania používali dobro ‑
voľne a aby sa zároveň zaistilo šírenie osvedčených 
postupov, ktoré poslúžia ako referencia pre členské 
štáty.a odovzdávať kvóty na pokrytie všetkých uvedených 
emisií. Na lety v rámci EHP sa teda vzťahuje cena za 
uhlík v rámci systému obchodovania s emisiami v EÚ, čo 
možno považovať za ekvivalent kompenzácií.
Pozri pripomienku k bodu 52.
65
Komisia by rada upozornila na skutočnosť, že 
v tabuľke 6  nie sú uvedené skutočné pokryté štvor ‑
cové metre, ale len percentuálny podiel povrchovej 
plochy budov.
67
Úsilie o splnenie požiadaviek v rámci schémy EMAS 
by sa nemalo podceňovať. Komisia je zďaleka najväč ‑
šou inštitúciou. Má veľmi jasnú politiku postupného 
rozširovania schémy EMAS na všetky svoje priestory 
a činnosti v rámci dostupných rozpočtových prostried ‑
kov [pozri rozhodnutie C(2013) 7708].
68
Rozšírenie schémy EMAS na Brusel a Luxemburg sa 
začalo bezprostredne po rozhodnutí z roku 2009. 
Všetky činnosti boli zaregistrované v roku 2010 pre 
Brusel a v roku 2012 pre Luxemburg. Úplná regis ‑
trácia budov bude dokončená v roku 2015 v Bruseli 
a postupne na ostatných miestach.
69
Rozhodnutie o certifikácii v rámci normy ISO 14001 
pre päť inštitútov spoločného výskumného centra 
bolo prijaté skôr, ako rozhodnutie Komisie o rozšírení 
schémy EMAS v roku 2009. V súčasnosti prebieha 
registrácia uvedených priestorov do schémy EMAS.
70
Komisia sa rozhodla, že rozšírenie schémy EMAS treba 
monitorovať na vyššej úrovni, a to riadiacim výborom 
schémy EMAS. Schéma sa postupne rozširuje najskôr 
na najdôležitejšie priestory. Pokiaľ ide o povrchovú 
plochu, zastupiteľstvá Komisie v členských štátoch 
tvoria len 2 % všetkých budov Komisie, pričom nie ‑
ktoré z nich sú prevádzkované inými inštitúciami.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 49
87
Aktualizácia kritérií je proces mimoriadne náročný 
na zdroje. Komisia sa snaží odstrániť existujúce 
nedostatky a revidovať skupiny výrobkov v rámci 
dostupných zdrojov. Z webovej lokality boli odstrá ‑
nené kritériá pre mobilné telefóny, keďže už nie sú 
ambiciózne a navyše im poradná skupina pre zelené 
verejné obstarávanie nepriradila vyššiu prioritu.
89
Použitie kalkulácie nákladov na životný cyklus nemusí 
byť zmysluplné pri všetkých skupinách výrobkov. Ak 
chcú napríklad obstarávatelia nakúpiť papier šetrný 
k životnému prostrediu, postačí, keď uvedú, že papier 
má byť „recyklovaný“ alebo má „pochádzať z udrža ‑
teľných zdrojov“, pretože v tejto skupine výrobkov 
obstarávateľovi nevzniknú náklady na údržbu alebo 
prevádzku.
Komisia pripravuje transpozíciu smernice do naria ‑
denia o rozpočtových pravidlách. Použitie kalkulácie 
nákladov na životný cyklus však nebude povinné.
89 – Posledná zarážka
Komisia v súčasnosti zvažuje vypracovanie usmer ‑
ňovacích dokumentov pre kalkuláciu nákladov na 
životný cyklus.
90
Komisia stanovila ciele týkajúce sa spotreby energie 
v budovách a v rámci schémy EMAS dosahuje pozi ‑
tívne výsledky. Napríklad v Bruseli, kde uplatňovanie 
smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti pri ‑
nieslo ročné úspory energie vo výške 0,13 %, Komisia 
vo svojom pláne navrhla ročnú úsporu energie vo 
výške 1 %, teda osemkrát vyššiu.
1 Využitie zeleného verejného obstarávania v krajinách EÚ ‑27, 
Centrum pre európske politické štúdie http://ec.europa.eu/
environment/gpp/pdf/CEPS‑CoE‑GPP%20MAIN%20REPORT.pdf
2 Závery Rady z 22. septembra 2008, http://register.consilium.
europa.eu/doc/srv?l=SK&f=ST%2013067  %202008 %20INIT84
Určitý typ zeleného verejného obstarávania sa 
v podstate používa vo väčšine prípadov, aj keď mnohé 
postupy nie sú úplne ekologické. Len asi štvrtina 
zmlúv nezahŕňa ekologické kritériá. Tento výsledok 
znamená, že inštitúcie sú úspešnejšie než priemer 
orgánov verejnej moci v Európe. Podľa štúdie1 vychá ‑
dzajúcej z celoeurópskeho prieskumu priemerne 54 % 
orgánov verejnej moci opýtaných v tomto prieskume 
zahrnulo určitý druh ekologického kritéria do svojho 
posledného nákupu v období rokov 2009 – 2010 
pre 10 prioritných skupín výrobkov (stavebníctvo, 
elektrická energia, čistiace prostriedky a upratova ‑
cie služby, textílie, stravovacie služby a zásobovanie 
potravinami, nábytok, kancelárske IT zariadenia, 
papier, záhradnícke produkty a služby a doprava).
85
V oznámení Komisie Verejné obstarávania pre lepšie 
životné prostredie (pozri poznámku pod čiarou 43) 
Komisia navrhla, aby do roku 2010 bolo 50 % všet ‑
kých postupov verejného obstarávania ekologických, 
pričom „ekologický“ znamená „v súlade s potvrdenými 
spoločnými,základnými‘ kritériami zeleného verej ‑
ného obstarávania“. Percentuálny podiel by sa vyjadril 
z hľadiska počtu a hodnoty ekologických zmlúv 
v porovnaní s celkovým počtom a hodnotou zmlúv 
uzatvorených v odvetviach, v ktorých boli stanovené 
spoločné „základné“ kritériá zeleného verejného 
obstarávania. Tento cieľ neskôr presadila aj Rada2.
Keďže Dvor audítorov zahrnul aj skupiny výrobkov, pre 
ktoré neexistujú žiadne kritériá zeleného verejného 
obstarávania na úrovni EÚ, metodiky spôsobu hodno ‑
tenia dosiahnutia cieľa zeleného verejného obstaráva ‑
nia nie sú úplne zlučiteľné.
86
GR ENV spolu s členskými štátmi zastúpenými v nefor ‑
málnej poradnej skupine pre zelené verejné obstará ‑
vanie stanovilo v rokoch 2012/2013 priority zeleného 
verejného obstarávania na vymedzenie potrieb pre 
vypracovanie kritérií zeleného verejného obstaráva ‑
nia. Dátovým centrám bola priradená vysoká priorita 
a onedlho sa rozhodne, či sa pre ne vypracujú kritériá. 
Predpokladá sa, že do pripravovaných kritérií pre 
kancelárske budovy bude zaradená údržba budov. 
Pri služobných cestách sa neuvažovalo o špecifickej 
priorite.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 50
101
Požiadavky Etického kódexu EÚ týkajúceho sa ener ‑
getickej účinnosti dátových centier by v budovách 
Komisie mali veľmi závažné rozpočtové dôsledky. 
Rozhodnutie o pokračovaní by tiež viedlo k závažnej 
revízii budov a niektoré požiadavky dokonca nie je 
možné v budovách Komisie splniť z dôvodu ich veku. 
Pri vnútornej organizácii dátových centier sa však 
rešpektujú odporúčania kódexu.
Okrem vlastných dátových centier si Komisia pre ‑
najíma budovy pre dátové centrá v Luxemburgu 
a Bruseli. Vlastníci budov, v ktorých sú dátové centrá 
umiestnené, podpísali kódex.
Komisia v súčasnosti posudzuje svoju politiku dáto ‑
vých centier vrátane používania cloud computingu.
Závery a odporúčania
102
Európska únia je špičkou v aktívnej politike v oblasti 
klímy a jej vykonávania na medzinárodnej úrovni. 
Tento prístup bude pokračovať v súvislosti s novými 
cieľmi na rok 2030 a navrhovaným cieľom zníženia 
emisií skleníkových plynov o 40 %.
103
Podľa názoru Komisie predstavuje vhodný politický 
nástroj na zníženie emisnej stopy inštitúcií a orgánov 
EÚ schéma EMAS.
Okrem toho existuje veľa príkladov uplatňovania 
politík vykonávaných v súvislosti s dosiahnutím cieľa 
20 % zníženia emisií do roku 2020 aj vo verejnej správe 
vrátane inštitúcií EÚ a ich zamestnancov. Bude to tiež 
platiť v súvislosti s novými cieľmi na rok 2030 (vrá ‑
tane navrhovaného cieľa zníženia emisií skleníkových 
plynov o 40 %).93
Program síce pokračuje, priorita Úradu pre infraštruk ‑
túru a logistiku v Bruseli (OIB), Úradu pre infraštruk ‑
túru a logistiku v Luxemburgu (OIL) a Spoločného 
výskumného centra (JRC) však bola v súlade s plat ‑
nými vnútroštátnymi alebo regionálnymi normami. 
Tým sa nevylučuje možnosť, že niektoré z novších 
projektov budov Komisie, predovšetkým tých, ktoré 
začínajú fungovať v pracovisku JRC‑Ispra, by aj tak 
spĺňali požiadavky programu ekologických budov. OIB 
sa do programu zapojí v budúcnosti, ak sa preukáže 
jeho pridaná hodnota.
94
Cieľom príručky štandardných špecifikácií pre budovy 
je dosiahnuť pasívnu energetickú hospodárnosť 
budov a stanoviť nasledujúce minimálne požiadavky 
na projekty: 
 – smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodár ‑
nosti budov, 
 – regionálne minimálne právne požiadavky.
V príručke štandardných špecifikácií pre budovy sa 
takisto vyžaduje vypracovanie energetických auditov 
a/alebo energetických štúdií s cieľom posúdiť realizá ‑
ciu riešení v oblasti energetickej účinnosti a zavádza ‑
nie obnoviteľných zdrojov energie.
95
Komisia sa snaží o to, aby orgány verejnej moci išli 
príkladom, preto sa podieľa na uplatňovaní požiada ‑
viek smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti 
(články 4 a 5) a úrad OIB (Brusel) posúdil technický 
vplyv smernice na svoje budovy.
V každom prípade (pri nových budovách aj pri reno ‑
váciách) by ambície budúcich projektov a súvisiaci 
finančný vplyv mali rešpektovať ročné rozpočtové 
prostriedky dostupné vo viacročnom finančnom rámci 
na obdobie rokov 2014 – 2020.
100
Komisia neobmedzuje svoj prístup k energetickej 
efektívnosti budov a domnieva sa, že schéma BREEAM 
alebo podobné schémy sú súhrnnejšie a zhodnejšie 
s jej politikami a celkovým vplyvom jej činností na 
životné prostredie.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 51
V právnych predpisoch EÚ sa síce nestanovujú kon ‑
krétne ciele zníženia emisií pre verejnú správu, na tejto 
úrovni je však stále možné prijať ďalšie opatrenia vrá ‑
tane pokračujúceho zavádzania schémy EMAS, ktorá 
predstavuje spoločnú politiku znižovania emisnej 
stopy z administratívnej činnosti inštitúcií a orgánov 
EÚ.
a) a b)  
Komisia nesúhlasí s touto časťou odporúčania, keďže 
v nej nie je zohľadnený širší kontext, napríklad nákla ‑
dová účinnosť a špecifickosť jednotlivých inštitúcií 
a orgánov EÚ. Takýto prístup by si vyžadoval dôkazy 
o údajných prínosoch.
107
Komisia má v úmysle zintenzívniť monitorovanie svo ‑
jich emisií skleníkových plynov v rámci schémy EMAS.
108
Komisia zamerala pozornosť na spotrebu energie vo 
svojich budovách, keďže budovy predstavovali naj ‑
väčší zdroj emisií skleníkových plynov, pri ktorých bola 
najväčšia návratnosť investícií. Komisia v súčasnosti 
rieši problém mobility, ktorá predstavuje druhý veľký 
zdroj jej emisií.
109
Komisia v minulosti nevyužívala prístup nulovej emis ‑
nej stopy, pokiaľ ide o výpočet emisií spotrebovanej 
elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov v Bruseli. 
V rámci schémy EMAS sa spotreba energie v kancelár ‑
skych budovách v období rokov 2005 až 2012 znížila 
o 40,5 % (Brusel, kWh/m2).104
Cieľom politiky Komisie je znižovanie emisií skleníko ‑
vých plynov nákladovo efektívnym a pokiaľ možno 
celostným spôsobom, predovšetkým prostredníctvom 
súboru právnych predpisov v oblasti klímy a energe ‑
tiky. Vzhľadom na obmedzený podiel emisií z adminis ‑
tratívnych činností inštitúcií EÚ Komisia nepovažuje za 
vhodné stanovovať záväzné pravidlá pre takýto rozsah 
činností. Emisie sú v každom prípade zahrnuté do cie ‑
ľov zníženia stanovených na úrovni EÚ a jednotlivých 
členských štátov.
105
Nič nenaznačuje, že by záväzné pravidlá pre všetky 
inštitúcie a orgány EÚ priniesli lepšie výsledky.
106
Úmyslom Komisie je pokračovať v zavádzaní schémy 
EMAS, ktorá predstavuje základ spoločnej politiky 
znižovania emisnej stopy administratívnych činností 
inštitúcií a orgánov EÚ.
Odporúčanie – Spoločná politika na 
zníženie emisií skleníkových plynov
1. 
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním. Podľa 
názoru Komisie predstavuje vhodný politický nástroj 
na zníženie emisnej stopy inštitúcií a orgánov EÚ 
schéma EMAS. Komisia preto zohľadní toto odporúča ‑
nie v rámci ďalšieho zavádzania schémy EMAS.
Komisia bude naďalej pripravovať príslušné politiky na 
zníženie emisií skleníkových plynov nákladovo efektív ‑
nym a pokiaľ možno celostným spôsobom, vrátane 
cieľov zníženia emisií do roku 2030, na základe dôklad ‑
ných posúdení vplyvu, ktoré prípadne poskytnú úplné 
hodnotenie zahrnutých nákladov a prínosov.
Kľúčový aspekt súčasnej politiky predstavuje zníže ‑
nie emisií tam, kde si to vyžaduje najmenšie náklady. 
Preto sa záväzné ciele zníženia emisií stanovujú skôr 
na európskej úrovni a úrovni členských štátov než 
na úrovni jednotlivých organizácií. Tak sa zachová 
flexibilita pri dosahovaní cieľov najlepším možným 
spôsobom.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 52
Odporúčania – Spoločná koncepcia 
dobrovoľnej kompenzácie
3. 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním, zároveň však 
zdôrazňuje dobrovoľný prístup a nezávislosť jednotli ‑
vých inštitúcií a orgánov pri rozhodovaní o vhodnosti 
prípadných kompenzácií.
V rámci politiky ani právnych predpisov EÚ v oblasti 
klímy sa nepredpokladá vznik povinných schém na 
kompenzáciu emisií. Komisia sa bude naďalej snažiť 
skutočne znižovať emisie prostredníctvom existujú ‑
cich politík vrátane schémy EMAS.
V rámci spoločného prístupu ku kompenzácii emisií sa 
bude musieť zohľadniť:
i) potreba predchádzať tomu, aby sa inštitúcie a orgá ‑
ny neodradili od ďalšieho úsilia o skutočné zníženie 
emisií;
ii) existujúce mechanizmy vrátane obchodovania 
s emisiami a
iii) dostupnosť režimov oznamovania a systémov kom ‑
penzácií s dostatočne prísnymi normami. Bude si to 
takisto vyžadovať posúdenie účinkov na zdroje EÚ 
a využitie verejných peňazí.
4. 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. Existuje celý rad 
možných kompenzačných kreditov rôznej kvality.
Existujú pravidlá upravujúce používanie kompenzácií 
v súlade s právnymi predpismi EÚ v oblasti klímy, ktoré 
by z dôvodu jednotnosti mali byť zohľadnené pri kaž ‑
dom použití kompenzácií zo strany inštitúcií EÚ. Tieto 
pravidlá sa týkajú množstva v pomere k vlastnej čin ‑
nosti inštitúcie a typu, ktorý sa pokladá za dostatočne 
kvalitný. Je napríklad veľmi dôležité, aby sa zaistilo, že 
činnosti použité na kompenzáciu budú doplnkové, 
že sa na ne bude vzťahovať dôkladné monitorovanie, 
oznamovanie a overovanie s cieľom minimalizovať 
príležitosti pre podvod a že pre ne budú platiť pravidlá 
účtovania, vďaka ktorým sa predíde dvojnásobnému 
započítaniu.
Komisia bude naďalej prikladať prvoradý význam 
úsiliu o skutočné zníženie emisií prostredníctvom exis ‑
tujúcich politík vrátane schémy EMAS, zároveň však 
zváži ďalšie možnosti, napríklad kompenzácie.Odporúčanie – Harmonizovaný 
výpočet a podávanie správ o emisiách
2. 
Komisia súhlasí s odporúčaním pod podmienkou 
úspešného vývoja metódy environmentálnej stopy 
organizácie pre verejnú správu. Komisia sa ďalej 
domnieva, že zavádzanie schémy EMAS predstavuje 
správny spôsob vymedzenia, merania a oznamovania 
najdôležitejších priamych a nepriamych environ ‑
mentálnych vplyvov vrátane emisií skleníkových 
plynov. Schéma EMAS a ďalšia medziinštitucionálna 
spolupráca umožnia harmonizovať prístup inštitúcií 
k výpočtu emisií skleníkových plynov.
a) 
Metóda environmentálnej stopy organizácie, ako ju 
odporúča Komisia, je v súčasnosti podrobená roz ‑
siahlemu pilotnému skúšaniu, ktoré potrvá do konca 
roku 2016. Ciele pilotnej fázy zahŕňajú vymedzenie 
určitých technických požiadaviek, ktoré budú mať 
zásadný význam pre široké uplatňovanie metódy vo 
verejnej správe organizovanej podobným spôsobom 
ako Komisia. Výsledky pilotnej fázy tiež zrejme povedú 
k revízii/zlepšeniu tejto metódy. Počas skúšania 
Komisia uprednostnila prípravu odvetvových pravi ‑
diel metódy environmentálnej stopy organizácie pre 
tie odvetvia, ktoré majú najväčší vplyv na životné 
prostredie. Verejná správa medzi ne zjavne nepatrí. 
Keď sa skončí kontrola výsledkov pilotnej fázy a bude 
k dispozícii revidovaná metóda environmentálnej 
stopy organizácie, Komisia zváži možnosť začatia 
internej pilotnej fázy na vypracovanie osobitných 
odvetvových pravidiel na výpočet a oznamovanie 
environmentálnej stopy Komisie alebo podobných 
orgánov verejnej správy.
110
V rámci politiky ani právnych predpisov EÚ v oblasti 
klímy sa nepredpokladá vznik povinných schém na 
kompenzáciu emisií. Komisia sa snažila dosiahnuť 
skutočné zníženie emisií prostredníctvom existujúcich 
politík vrátane schémy EMAS.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 53
114
Európska komisia zváži, či je prijatie etického kódexu 
EÚ týkajúceho sa energetickej účinnosti dátových cen ‑
tier zlučiteľné s finančnými vyhliadkami a predovšet ‑
kým administratívnymi rozpočtovými prostriedkami.
Odporúčania – Úplné vykonávanie 
schémy EMAS a zeleného verejného 
obstarávania
6. 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním a v plnej miere 
podporuje presadzovanie schémy EMAS. Obmedzenia 
rozsahu pôsobnosti sú súčasťou schémy EMAS ako 
takej a umožňujú jednotlivým organizáciám reagovať 
na najvýznamnejšie environmentálne aspekty.
Európska komisia zváži podpísanie etického kódexu 
EÚ týkajúceho sa energetickej účinnosti dátových 
centier, najskôr však posúdi jeho zlučiteľnosť s finanč ‑
nými vyhliadkami a predovšetkým administratívnymi 
rozpočtovými prostriedkami.
7. 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním. V rámci prebie ‑
hajúcej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách/
pravidiel uplatňovania sa stanovuje regulačný rámec 
nabádajúci na rozširovanie zeleného verejného obsta ‑
rávania vrátane kalkulácie nákladov na životný cyklus 
v súlade so smernicou 2014/24/EÚ.
Komisia bude naďalej pripravovať usmerňovacie doku ‑
menty týkajúce sa zeleného verejného obstarávania 
a presadzovať ich v rámci skupiny GIME.5. 
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním a zároveň si 
uvedomuje, že prínos pre miestne obyvateľstvo je len 
jedným z aspektov, ktoré treba zohľadniť pri hodno ‑
tení kvality kompenzácií.
111
Komisia súhlasí s pripomienkou Dvora audítorov, že 
inštitúcie by mali prijať a/alebo lepšie využívať schému 
EMAS.
112
Schéma EMAS predstavuje stabilný a náročný nástroj 
riadenia a rýchla realizácia nie je zlučiteľná s finanč ‑
nými obmedzeniami väčšiny inštitúcií EÚ. Obmedze ‑
nia rozsahu schémy EMAS sú súčasťou systému ako 
takého. Schéma EMAS sa musí zavádzať nákladovo 
úsporným a čo najcelostnejším spôsobom.
113
Určitý typ zeleného verejného obstarávania sa 
v podstate používa vo väčšine prípadov, aj keď mnohé 
postupy nie sú úplne ekologické. Len asi štvrtina 
zmlúv nezahŕňa ekologické kritériá. Tento výsledok 
znamená, že inštitúcie sú úspešnejšie než priemer 
orgánov verejnej moci v Európe. Podľa štúdie (pozri 
poznámku pod čiarou 1 odpovede Komisie) vychá ‑
dzajúcej z celoeurópskeho prieskumu priemerne 54 % 
orgánov verejnej moci opýtaných v tomto prieskume 
zahrnulo určitý druh ekologického kritéria do svojho 
posledného nákupu v období rokov 2009 – 2010 
pre 10 prioritných skupín výrobkov (stavebníctvo, 
elektrická energia, čistiace prostriedky a upratova ‑
cie služby, textílie, stravovacie služby a zásobovanie 
potravinami, nábytok, kancelárske IT zariadenia, 
papier, záhradnícke produkty a služby a doprava).
Pri väčšine renovácií alebo stavbe nových budov 
Komisia vo všeobecnosti používa špičkovú normu 
systému BREEAM, ktorá nie je obmedzená len na ener ‑
getickú hospodárnosť.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 54
Uvedená skutočnosť umožní presnejšie posúdiť dôle ‑
žitosť pokroku dosiahnutého do dnešného dňa, a to 
najmä pokiaľ ide o:
 – začatie realizácie projektu EMAS,
 – vypracovanie veľmi podrobných analýz emisií 
GES vytvorených činnosťami Súdneho dvora 
v roku 2010 a aktualizácia kľúčových položiek 
o tejto uhlíkovej bilancii v rokoch 2011 a 2012,
 – značné zníženie emisií GES od roku 2010 záslu ‑
hou realizácie viacerých vylepšení,
 – väčšie zohľadnenie environmentálnych kritérií 
v rámci verejných obstarávaní,
 – uplatnenie štandardu BREEAM pri projekte pia ‑
teho rozšírenia budov Súdneho dvora.
Podrobné údaje uhlíkovej bilancie 
Súdneho dvora a značné zlepšenie  
jeho uhlíkovej stopy (12 – 61)
V snahe prijať konkrétne opatrenia s cieľom znížiť 
emisie GES, vykonala správa Súdneho dvora v roku 
2010 prvú analýzu emisií GES vytvorených činnosťami 
Súdneho dvora, pričom kľúčové položky tejto uhlí ‑
kovej bilancie za roky 2011 a 2012 boli aktualizované 
v roku 2013.
V tomto rámci je dôležité zdôrazniť, že Súdny dvor sa 
rozhodol pre veľmi podrobné vymedzenie analýzy, 
keďže položka „Mobilita“ obsahuje nielen presuny 
z domu do práce, ale aj služobné cesty a presuny náv ‑
števníkov. Navyše snahy o zlepšenie uhlíkovej stopy 
Súdneho dvora sa netýkajú len „Energií“ ako jediného 
aspektu.Odpoveď Súdneho dvora 
Európskej únie
Úvod (1 – 11)
Rovnako ako v prípade výročných správ alebo iných 
osobitných správ prijala správa Súdneho dvora pripo ‑
mienky Dvora audítorov s maximálnou pozornosťou 
a usiluje sa ako vždy zaviesť potrebné opatrenia na 
vykonanie prípadne formulovaných odporúčaní.
Ako to preukazuje aj táto osobitná správa, Súdny 
dvor prikladá ochrane životného prostredia veľký 
význam a v tejto oblasti prijal dôležité záväzky, najmä 
na základe komplexného a štruktúrovaného rámca 
EMAS ( Eco Management and Audit Scheme), a to bez 
ohľadu na obmedzenia v oblasti ľudských a finančných 
zdrojov, ktoré boli zavedené v posledných rokoch. 
Tento záväzok už navyše priniesol podstatné výsledky, 
čo preukazuje aj dosiahnuté zníženie emisií skleníko ‑
vých plynov (GES).
Nasledujúce odpovede tak prinášajú predovšetkým 
užitočné spresnenia týkajúce sa niektorých pripomie ‑
nok a odporúčaní Dvora audítorov.
Pripomienky (12  – 101)
Vo všeobecnosti možno pokrok jednotlivých európ ‑
skych inštitúcií v oblasti politiky životného prostredia 
posudzovať na základe zdrojov, ktoré mohli na ňu 
vynaložiť. Preto je potrebné zdôrazniť, že úsilie Súd ‑
neho dvora a ním prijaté opatrenia uvedené v tejto 
osobitnej správe sa realizovali s čo najväčšou hospo ‑
dárnosťou (najmä vytvorenie jediného nového miesta 
povoleného rozpočtovým orgánom v roku 2012). 
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 55
Pokiaľ ide o nevytvorenie systému kompenzácií, 
ktorý sa týka emisií GES, správa Súdneho dvora 
sa domnieva, že financovanie takýchto projektov 
kompenzácií sa môže uskutočniť len po vyčerpaní 
všetkých predchádzajúcich možností týkajúcich sa 
odstránenia a zníženia existujúcich emisií, predo ‑
všetkým s cieľom zachovania silnej mobility všetkých 
aktérov v rámci inštitúcie a lepšej podpory iniciatív 
nevyhnutných v tejto oblasti. Navyše správa Súdneho 
dvora zastáva názor, že financovaniu takýchto pro ‑
jektov kompenzácií musí nevyhnutne predchádzať 
prijatie spoločného interinštitucionálneho prístupu, 
najmä v prípade definície prijatého rozpočtového 
rámca, kritérií a druhov oprávnených projektov, ako aj 
rozpočtových prostriedkov, ktoré môžu byť využité.
Záväzok prijatý Súdnym dvorom pri 
realizácii projektu EMAS (62 – 75)
Je potrebné zdôrazniť, že realizácia projektu EMAS 
Súdnym dvorom prebiehala od roku 2012 veľmi 
aktívne, najmä zásluhou vymenovania koordinátora 
EMAS.
V prvom rade kládla správa Súdneho dvora dôraz 
najmä na dôležitosť pravidelných akcií týkajúcich 
sa komunikácie a zvyšovania povedomia v oblasti 
životného prostredia u jednotlivých služieb 
a zamestnancov.
Následne bola zavedená dvojstupňová operačná 
štruktúra, ktorej účelom bolo udržateľným spôsobom 
riadiť projekt EMAS.
V roku 2013 sa uskutočnila rámcová štúdia s cie ‑
ľom stanoviť plán realizácie projektu EMAS v rámci 
inštitúcie. Okrem opísania súčasného stavu inštitúcie 
v oblasti ochrany životného prostredia vzhľadom na 
požiadavky nariadenia EMAS, bolo cieľom tejto štúdie 
stanoviť etapy, ktoré je potrebné prekonať, aby sa 
dosiahla registrácia navrhnutá v kalendári do roku 
2016.Následné analýzy umožnili objektívne konštatovať, 
že Súdny dvor od roku 2010 znížil svoje emisie, a to 
najmä v nasledujúcich oblastiach:
 – 14 % zníženie emisií GES pochádzajúcich 
z oblasti „Presun návštevníkov“ v období rokov 
2011  a 2012,
 – zníženie emisií GES spojených so spotrebou 
elektrickej energie v období rokov 2010 a 2011 
vo výške 98 % a v období rokov 2011 a 2012 vo 
výške 6 %,
 – 25 % zníženie nákladov na spracovanie odpadu 
a 10 % zníženie množstva komunálneho odpa ‑
du v období rokov 2011 a 2013.
Dané zníženia sú predovšetkým výsledkom týchto 
projektov:
 – realizácia zmluvy o ekologickej energii uzatvo ‑
renej s dodávateľom elektrickej energie,
 – prijatie opatrení umožňujúcich zlepšiť izolácie 
budov,
 – optimalizácia energetického plánovania niekto ‑
rých budov,
 – zníženie organického odpadu a zlepšenie trie ‑
denia odpadu.
Navyše presnejší odhad emisií spojených s „presu ‑
nom z domu do práce“ a s „únikom chladiacich látok“ 
umožnil zlepšiť kvalitu údajov týchto dvoch položiek 
uhlíkovej bilancie, čím znížil určitý stupeň neistoty 
typický pre tieto položky.
V snahe o transparentnosť bola správa týkajúca sa 
uhlíkovej bilancie Súdneho dvora uverejnená na 
internetovej stránke Curia a predložená tak k dispozícií 
európskym občanom.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 56
Relevantnosť štandardu BREEAM 
vzhľadom na väčšie zníženie dosahu 
nehnuteľností Súdneho dvora na 
životné prostredie (90  – 101)
S cieľom znížiť na minimum dosah nehnuteľností na 
životné prostredie, uprednostnila správa Súdneho 
dvora v projekte piateho rozšírenia budov Súdneho 
dvora, štandard BREEAM, a nie štandard GBP , ktorý 
uvádza Dvor audítorov ako referenčný. Štandard 
BREEAM sa totiž neobmedzuje len na aspekt „šetrenia 
energie“, ale obsahuje aj iné, prinajmenšom rovnako 
dôležité aspekty (akými sú spotreba vody, nakladanie 
s odpadom a trvalo udržateľná mobilita), čo je určite 
dôvod, prečo je tento štandard viac uplatňovaný 
v rámci európskych inštitúcií.
Závery a odporúčania (102 – 114)
Súdny dvor celkovo privítal pripomienky a odporúča ‑
nia formulované v správe Dvora audítorov.
V súlade so závermi Dvora audítorov Súdny dvor 
uznáva dôležitosť pripojenia k systému EMAS 
a v tomto smere sa aktívne zaviazal od roku 2012, 
najmä zásluhou vymenovania koordinátora EMAS, 
ktoré bolo možné v nadväznosti na pridelenie postu 
rozpočtovým orgánom. Bez ohľadu na šetrenie, kto ‑
rému čelí v rámci aktuálnej rozpočtovej krízy, Súdny 
dvor smeruje k dosiahnutiu registrácie EMAS v roku 
2016.
Zároveň Súdny dvor pokračuje v zlepšovaní uhlíkovej 
bilancie a podporuje využitie environmentálnych 
kritérií na verejné obstarávania spadajúce do jeho 
kompetencie v rámci dodržiavania ustanovení uplatni ‑
teľnej právnej úpravy. Navyše najbližšie piate rozší ‑
renie budov Súdneho dvora prispeje v plnej miere 
k zníženiu dosahu nehnuteľností Súdneho dvora na 
životné prostredie vďaka vysokému stupňu dodržiava ‑
nia požiadaviek BREEAM v tejto oblasti.Pokiaľ ide o environmentálne ciele, najmä zníženie 
emisií GES, správa Súdneho dvora sa skôr prikláňa 
k stanoveniu cieľov (napríklad v súvislosti s plochou 
budov a/alebo počtom osôb) merateľných na zák ‑
lade ukazovateľov uvedených v nariadení EMAS 
[(ES) č. 1221/2009]. Stanovenie cieľov v absolútnych 
číselných údajoch, ako to odporúča Dvor audítorov, je 
relevantné len v prípade, ak sú základné údaje dosta ‑
točne rozsiahle a ak vývoj vybraného ukazovateľa 
môže poskytnúť presné informácie v danom čase. Ak 
však podmienky nevyhnutné na určenie dostatočne 
spoľahlivého číselného ukazovateľa nie sú v tejto 
etape splnené, musia sa splniť v blízkej budúcnosti 
v rámci pokroku v projekte EMAS.
Podpora začlenenia 
environmentálnych kritérií do 
verejných obstarávaní (ekologické 
obstarávania) (77  – 89)
Správa Súdneho dvora zdieľa starosti Dvora audí ‑
torov týkajúce sa podpory začlenenia environmen ‑
tálnych kritérií do verejných obstarávaní a prispenia 
tak k udržateľnému rozvoju najmä prostredníctvom 
„Green Public Procurement toolkit“ vydaného Komi ‑
siou. Z toho dôvodu obsahuje vademecum Súdneho 
dvora o verejných obstarávaniach osobitný odsek 
týkajúci sa ekologických verejných obstarávaní, ktorý 
navyše zahŕňa priamy odkaz na príslušné informácie 
Európskej komisie. Správa Súdneho dvora však zastáva 
názor, že povoľujúce oddelenia každej inštitúcie si 
musia v oblasti environmentálnych kritérií zachovať 
dostatočnú mieru voľnej úvahy s cieľom rozumne zvá ‑
žiť rôzne kritéria posúdenia v závislosti od osobitostí 
vyhlásených verejných obstarávaní.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 57
Odpoveď Európskej  
centrálnej banky
Európska centrálna banka (ECB) berie na vedomie 
audit Európskeho dvora audítorov týkajúci sa výpočtu, 
znižovania a kompenzácie emisií skleníkových plynov 
a víta zvláštnu správu Dvora audítorov. ECB je pevne 
presvedčená o dôležitosti udržateľných politík a výz ‑
name spoločného úsilia pri riešení výziev, ktorým dnes 
naše hospodárstvo a prirodzené životné prostredie 
čelia. ECB preto oceňuje najmä všeobecné pripo ‑
mienky Dvora audítorov týkajúce sa možností vyplý ‑
vajúcich zo zavedenia spoločného prístupu inštitúcií 
EÚ v snahe prispieť k dosiahnutiu dlhodobého cieľa 
Európskej únie v znižovaní emisií.
V tejto súvislosti ECB tiež berie na vedomie konštato ‑
vanie Dvora audítorov, že ECB podnikla kroky na zníže ‑
nie negatívneho vplyvu svojej prevádzky na životné 
prostredie, ako je uvedené v Správe o audite riadenia 
svojej emisnej stopy Európskou centrálnou bankou 
zverejnenej 28. apríla 2014. V nadväznosti na svoje 
odpovede na túto správu ECB nižšie uvádza svoje 
pripomienky k zisteniam a odporúčaniam uvedeným 
v zvláštnej správe:
Bod 8 – tabuľka 1
Zvýšenie hornej hranice počtu zamestnancov v pre ‑
počte na ekvivalent plného pracovného úväzku 
z 1 448,5 v roku 2012 na 2 602 v roku 2014 je predo ‑
všetkým dôsledkom zriadenia jednotného mecha ‑
nizmu dohľadu.
Bod 23
Pokiaľ ide o emisie spôsobené dochádzaním zamest ‑
nancov do práce, ECB pripravuje spôsob výpočtu 
s cieľom zahrnúť ich do ďalšej správy o emisnej stope.Nakoniec Súdny dvor podporuje predovšetkým tie 
návrhy Dvora audítorov, ktoré sledujú širšiu harmo ‑
nizáciu prístupov a posilnenú medziinštitucionálnu 
spoluprácu v kontrolovanej oblasti, najmä vďaka 
iniciatívam, ktoré boli prijaté alebo budú prijaté Komi ‑
siou. V tomto rámci je správa Súdneho dvora pripra ‑
vená zúčastniť sa prác nevyhnutných na stanovenie 
najlepších spoločných postupov.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 58
Odpoveď Európskeho dvora 
audítorov
Generálny sekretariát (GS) Európskeho dvora audí ‑
torov víta pripomienky Európskeho Dvora audítorov 
a vyjadruje vďaku za jeho odporúčania na zlepšenie.
Odporúčanie 2
GS akceptuje odporúčanie a zavedie meranie a vyka ‑
zovanie priamych a nepriamych emisií skleníkových 
plynov a stanoví aj ciele zníženia. Uplatňovanie 
emisnej stopy a vykonávanie metodiky o skleníkových 
plynoch budú prioritným cieľom v environmentálnom 
programe na konci prebiehajúceho projektu v rámci 
EMAS.
Odporúčanie 3 – 5
GS akceptuje odporúčania a vytýči politiku s cieľom 
kompenzovať reziduálne emisie skleníkových plynov 
Dvora audítorov a zavedie vysokokvalitnú kompen ‑
záciu. Tieto opatrenia budú prijaté ihneď po ukončení 
opatrenia opísaného v odporúčaní č. 2.
Odporúčanie 6
GS akceptuje odporúčanie a Dvor audítorov sa zare ‑
gistruje v európskej schéme pre environmentálne 
manažérstvo a audit. V súčasnosti sa vykonáva schéma 
pre environmentálne manažérstvo podľa vzoru EMAS. 
Počiatočná environmentálna kontrola a audit týkajúci 
sa súladu budov Dvora audítorov s právnymi pred ‑
pismi začali 10. apríla 2014.
GS taktiež podporuje všeobecnú koncepciu a ciele 
dobrovoľného Európskeho etického kódexu týkajú ‑
ceho sa energetickej účinnosti dátových centier „s cie ‑
ľom znížiť spotrebu energie v Európe, a tým znížiť emi ‑
sie, obmedziť globálne otepľovanie a ušetriť peniaze“. 
GS preto zváži, či tento kódex podpíše po vykonaní 
nákladovo‑výnosovej analýzy dôsledkov a súvisiacich 
rizík. Mnohé osvedčené postupy, napr. virtualizácia 
alebo zelené verejné obstarávanie IT hardvéru, sa už 
v oddeleniach Dvora audítorov uplatňujú.Body 83 a 88
ECB berie na vedomie konštatovanie Dvora audítorov, 
že ECB prostredníctvom interných pokynov a syste ‑
matického monitorovania zaviedla zelené obstaráva ‑
nie vo všetkých relevantných prípadoch ako de facto  
povinné, a plánuje, že začne o výsledkoch dosiah ‑
nutých v uplatňovaní usmernenia o udržateľnom 
obstarávaní informovať vo svojich environmentálnych 
vyhláseniach.
Odporúčania 1 až 7
ECB víta a podporuje odporúčania Dvora audíto ‑
rov týkajúce sa vypracovania spoločnej politiky na 
znižovanie emisií skleníkových plynov, harmonizáciu 
výpočtu a vykazovania emisií a kompenzáciu rezidu ‑
álnych emisií. ECB tiež plne podporuje cieľ dobrovoľ ‑
ného Európskeho kódexu týkajúceho sa energetickej 
efektívnosti dátových centier, ktorým je „znižovanie 
spotreby energie v dátových centrách v rámci Európy 
v záujme znižovania emisií, obmedzovania globálneho 
otepľovania a redukcie nákladov“, a zváži možnosť 
požiadať o status účastníka.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 59
Odpoveď Európskej služby 
pre vonkajšiu činnosť
ESVČ bola zriadená 1. januára 2011 a presunula väčšinu 
svojich zamestnancov v ústredí do novej, modernej 
budovy, ktorá spĺňa najprísnejšie normy z hľadiska 
spotreby energie a ochrany životného prostredia. 
ESVČ takisto prevzala od Rady tri staršie budovy. 
Nájomná zmluva na tieto budovy vyprší v roku 2018 
a ESVČ v súčasnosti zvažuje, ako zlepšiť ich účinnosť 
a aké alternatívy ponúka trh s nehnuteľnosťami 
v Bruseli.
Správa majetku ESVČ v Bruseli je prostredníctvom 
dohody o úrovni poskytovaných služieb zverená 
Úradu pre infraštruktúru a logistiku v Bruseli, od 
ktorého ESVČ očakáva, že bude uplatňovať osvedčené 
postupy v oblasti správy zariadení.
EZVČ podpísala v roku 2012 zmluvu o dodávkach 
vysokonapäťovej elektrickej energie z obnoviteľných 
zdrojov pre budovy ústredia (zmluva EEAS ‑106‑DIVA4 ‑
SUP‑DIR). Zmluva sa týka dodávok 100 % zelenej 
elektrickej energie (LGO) a zároveň je v súlade s dodá ‑
vateľskými licenciami na belgickej federálnej a regio ‑
nálnej úrovni.
Pokiaľ ide o dobrovoľnú účasť v systéme EMAS, 
ESVČ by rada získala viac informácií o riadení tohto 
programu a o rozsahu jeho vykonávania na neutrál ‑
nom základe z hľadiska zdrojov. ESVČ je takisto otvo ‑
rená, kedykoľvek to bude možné, zavedeniu zásad 
„zeleného obstarávania“ (to však bohužiaľ v prípade 
delegácií EÚ v tretích krajinách nie je vždy možné).
Aj v delegáciách však môžeme uviesť niekoľko 
dobrých príkladov: v súčasnosti sa zvažuje alebo 
uskutočňuje zavedenie slnečných panelov v delegá ‑
ciách v Kambodži, na Kapverdoch, Samoe a v Kosove. Odporúčanie 7
GS akceptuje odporúčanie a bude naďalej používať 
zelené verejné obstarávanie systematickejším spô ‑
sobom tak, že začlení zelené verejné obstarávanie 
do schémy pre environmentálne manažérstvo Dvora 
audítorov, a najmä vytvorí vnútorné postupy a syste ‑
matické monitorovanie.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 60
Európskeho hospodárskeho 
a sociálneho výboru a Výboru 
regiónov Európskej únie
65 - Tabuľka 6
Päť zo šiestich budov, ktoré výbory využívajú, je 
v plnej miere začlenených do programu EMAS. Šiestu 
budovu využívajú výbory spoločne s Komisiou, ktorá 
budovu vlastní. Preto táto budova nebola začlenená 
do systému environmentálneho riadenia, hoci zamest ‑
nanci výborov, ktorí v tejto budove pracujú, musia 
dodržiavať príslušné postupy EMAS.
Výbory sa v súčasnosti zaoberajú možnosťou zaradiť aj 
túto budovu do svojho systému.
72
EHSV a VR sú presvedčené, že by sa mali zohľadniť 
všetky právne požiadavky (investície) a dôležité kon ‑
troly v rámci EMAS.
83
V roku 2014 sa výbory rozhodli, že všetky ich riaditeľ ‑
stvá budú musieť ekologické verejné obstarávanie 
povinne konzultovať s tímom EMAS pri každej zmluve, 
ktorej výška presahuje 60 000 EUR.
91
EHSV a VR súhlasia s názorom, že inštitúcie a orgány 
EÚ by sa mali usilovať, aby ich budovy spĺňali rozsiahle 
požiadavky v oblasti stavebníctva uvedené v príručke 
pre ekologické verejné obstarávanie (EVO) .
Avšak v mestskej zóne Bruselu, kde stoja budovy 
výborov, sú možnosti využívania miestnych zdrojov 
obnoviteľnej energie priamo na mieste obmedzené. 
Preto výbory nemôžu v prípade svojich budov uplat ‑
ňovať možnosť b) príručky pre EVO .V prípade nových stavieb v Burundi, Nigeri a Mexiku 
sme požiadali architektov zodpovedných za príslušný 
projekt, aby našli ekologické riešenia s cieľom znížiť 
emisie skleníkových plynov a venovať pozornosť envi ‑
ronmentálnym aspektom projektov (t. j. udržateľným 
materiálom, bioklimatickým riešeniam, využívaniu 
alternatívnych zdrojov energie atď.). Situácia na iných 
trhoch s nehnuteľnosťami je zložitejšia.
ESVČ sa zaväzuje – s ohľadom na svoje prevádzkové 
obmedzenia – zvýšiť svoje úsilie pri obmedzovaní 
emisií skleníkových plynov.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 61
Odporúčanie 3
EHSV a VR súhlasia s odporúčaním, aby inštitúcie 
a orgány EÚ zaujali spoločný prístup k tejto téme.
Do kompenzácie by sa však malo investovať len v prí ‑
pade, že už boli vyčerpané všetky možnosti investovať 
do znižovania environmentálneho vplyvu výborov.
111
Výbory by chceli zdôrazniť, že v plnej miere využívajú 
nástroje environmentálneho riadenia, ktoré propaguje 
Komisia.
114
Pozri odpoveď k bodu 101.
Odporúčanie 6
Pozri odpovede k bodu 65 a 101.
Odporúčanie 7
EHSV a VR súhlasia s týmto odporúčaním. V roku 
2014 sa výbory rozhodli, že všetky riaditeľstvá musia 
ekologické verejné obstarávanie povinne konzultovať 
s tímom EMAS pri každej zmluve, ktorej výška presa ‑
huje 60 000 EUR.Aj keby výbory podstatne zvýšili počet solárnych 
panelov na svojich budovách, stále by to pokrývalo 
len veľmi malé percento celkovej spotreby energie. 
Výbory preto skúmajú možnosť namontovať kogene ‑
račné zariadenie, aby tak znížili svoj vplyv na životné 
prostredie.
101
EHSV a VR preskúmali etický kódex a konštatujú, že 
tento kódex je zameraný najmä na dátové centrá 
vytvorené po roku 2011, zatiaľ čo dátové centrá výbo ‑
rov sú z roku 2004.
Prijatie tohto etického kódexu by znamenalo pre 
výbory zbytočnú záťaž, keďže už aj tak uplatňujú 
mnohé z osvedčených postupov v oblasti „Vybavenie 
a služby IT“, ktoré kódex propaguje.
105
Napriek tomu, že neexistujú záväzné pravidlá, ktoré 
by platili pre všetky inštitúcie, sa výborom podarilo 
dosiahnuť hmatateľné výsledky pri znižovaní svojich 
emisií prostredníctvom programu EMAS:
V roku 2013 bola spotreba plynu na hlavu o 51 % nižšia 
než v roku 2008 a spotreba elektrickej energie na 
hlavu klesla v porovnaní s rokom 2008 o 21 %.
109
Výbory by chceli zdôrazniť, že nakupujú „zelenú“ elek ‑
trickú energiu a že sa im zároveň podarilo znížiť svoju 
spotrebu energie vďaka technickým investíciám (pozri 
aj bod 105).
Odporúčanie 2
EHSV a VR súhlasia s týmto odporúčaním. Keď bude 
k dispozícii harmonizovaná norma, výbory zvážia mož ‑
nosť výpočtu priamych a nepriamych emisií skleníko ‑
vých plynov a vytvorenie špecifického akčného plánu. 
Kým však neexistuje harmonizovaná metodológia na 
výpočet uhlíkovej stopy, výbory budú svoje zdroje 
investovať do znižovania svojej uhlíkovej stopy.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 62
Odporúčanie č. 1
EIB by uvítala spoločnú politiku pre znižovanie 
uhlíkovej stopy z administratívnych činností inštitúcií 
a orgánov EÚ, ako sa navrhlo v odporúčaní.
Odporúčanie č. 2
EIB by uvítala jednotný postup výpočtu a nahlasova ‑
nia priamych a nepriamych emisií skleníkových plynov 
v prípade inštitúcií a orgánov EÚ.
Odporúčania č. 3 až č. 5
EIB od roku 2013 kompenzuje svoje reziduálne emisie 
CO2 prostredníctvom kompenzačných uhlíkových 
kreditov vytvorených projektom REDD+, ktorý je 
potvrdený v rámci programu Verified Carbon Standard 
(VCS) a iniciatívy Climate, Community and Biodiver ‑
sity Alliance (CCBA) (certifikácia zlatej úrovne) a ktorý 
prispieva nielen k znižovaniu emisií, ale aj k udrža ‑
teľnému rozvoju z hľadiska prínosov pre dotknuté 
miestne obyvateľstvo. 
Odporúčanie č. 6
EIB berie na vedomie odporúčanie Dvora audí ‑
torov a podrobne ho zohľadní v rámci imple ‑
mentácie svojho systému environmentálneho 
manažérstva.
1 Mechanizmus Znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie 
lesov (REDD) vznikol z iniciatívy Organizácie Spojených národov 
s cieľom zastaviť ničenie lesov vo svete.  
Rozšírený mechanizmus „REDD+“ sa usiluje nielen o zastavenie 
odlesňovania, ale popri iných prínosoch k spoločenskému rozvoju 
zahŕňa aj ochranu voľne žijúcich organizmov, rozvoj miestnych 
komunít a tvorbu pracovných miest a posilnenie zásob uhlíka 
v lesoch.Odpoveď Európskej  
investičnej banky  
Vo všeobecnosti
Európska investičná banka (EIB) vyjadruje poďako ‑
vanie Európskemu dvoru audítorov za to, že vyzval 
EIB sa dobrovoľne zúčastniť na audite „Ako inštitúcie 
a orgány EIB počítajú, znižujú a kompenzujú svoje 
emisie skleníkových plynov?“.
EIB ako banka Európskej únie kladie veľký dôraz na 
spoločenskú zodpovednosť a pri identifikácii a riadení 
svojich environmentálnych vplyvov vykazuje preuká ‑
zateľné výsledky. EIB oceňuje zistenia Dvora audítorov, 
ktoré odrážajú silnú výkonnosť banky v tejto veci, 
a pripomienkuje jeho predbežné zistenia takto:
19 a 24 
EIB neustále kontroluje zdroje emisií na svojom 
zozname skleníkových plynov a vhodným a praktic ‑
kým spôsobom upraví rámec nahlasovania.
42
EIB znížila emisie z mobility per capita z hodnoty 11,10 
tCO2e v roku 2007 na hodnotu 7,10 tCO2e v roku 2012, 
čo je pokles o 36 %.
45, 48 a 50 
EIB sa domnieva, že nahlasovanie emisií CO2 per capita 
lepšie vyjadruje vplyvy prevádzkových faktorov, 
ako sú napr. objem podnikateľskej činnosti a počet 
zamestnancov, na jej emisie CO2.
58
Po implementovaní dlhodobých opatrení zamera ‑
ných na znižovanie emisií CO2, ktoré sa z veľkej časti 
stali účinnými, sa EIB rozhodla, že od roku 2013 bude 
vyrovnávať resp. kompenzovať reziduálne emisie CO2, 
a zvolila si projekt z mechanizmu REDD+1, v rámci 
ktorého bude kompenzovať.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 63
18 a 19
Projekt GREEN skúma spôsoby na meranie environ ‑
mentálneho správania agentúry EASA a podávanie 
správ o ňom vrátane emisií v roku 2014 a v nasledujú ‑
cich rokoch vychádzajúc z roku 2013. Prihliadne aj na 
správu Európskeho parlamentu o emisnej stope pri 
hľadaní čo najlepších spôsobov merania a podávania 
správ o emisiách.
45
V projekte GREEN budú stanovené ciele na zníženie 
emisií skleníkových plynov agentúry EASA, zrejme 
použitím údajov za rok 2013 ako referenčnej hodnoty.
59
Pokiaľ ide o kompenzáciu uhlíka, v roku 2012 agentúra 
EASA zaviedla kompenzáciu uhlíka v oblasti cestova ‑
nia vlakom na služobné účely. V rámci projektu GREEN 
sa budú podporovať spôsoby dopravy šetrné voči 
klíme, a to pri každodennom dochádzaní do práci, 
služobných cestách a návštevách agentúry. Projekt sa 
bude zaoberať aj kompenzáciou v oblasti cestovania 
lietadlom na služobné účely, pokiaľ to bude možné 
v rámci rozpočtu.
65
V rámci projektu GREEN sa preskúma možné postupné 
zavádzanie vybraných prvkov zo schémy EMAS, 
pričom sa zohľadní sťahovanie agentúry do nových 
priestorov v roku 2016. Agentúra zváži, či sa nebude 
usilovať o uznanie svojich zlepšení v oblasti životného 
prostredia prostredníctvom menej formálnych schém 
ako je EMAS.
Odporúčanie 1
EASA víta spoločnú politiku na zníženie emisií sklení ‑
kových plynov. V tejto politike by sa mala zohľadniť 
rôznorodosť činností inštitúcií a orgánov. Pri koncipo ‑
vaní spoločnej politiky by Komisia mala viesť konzultá ‑
cie s inštitúciami a orgánmi a zvážiť aj čiastočné alebo 
úplné financovanie nákladov spojených s jej realizá ‑
ciou. Treba poznamenať, že v projekte GREEN sa majú 
vytýčiť ciele na znižovanie emisií skleníkových plynov.Odpoveď Európskej agentúry 
pre bezpečnosť letectva
Agentúra EASA v plnej miere uznáva význam znižo ‑
vania negatívneho vplyvu svojich činností na životné 
prostredie a na emisie skleníkových plynov. Ochrana 
životného prostredia v oblasti civilného letectva patrí 
k jej zákonnému poslaniu ako regulačného orgánu.
Počas fázy zriaďovania, ktorá sa začala v roku 2003, sa 
agentúra nedokázala venovať komplexným opatre ‑
niam na znižovanie svojich emisií skleníkových plynov. 
V súčasnosti agentúra prešla do stabilnej fázy svojho 
vývoja a mnohé z najnovších rozhodnutí na úrovni 
riadenia jej umožnia sústrediť pozornosť na tieto 
skutočnosti:
1. Začiatok projektu GREEN v roku 2014, čo je iniciatíva 
agentúry v oblasti životného prostredia pod zášti ‑
tou výkonného riaditeľa agentúry.
2. Sťahovanie agentúry do novej budovy v roku 2016, 
ktorú bude mať vo výhradnom užívaní, čím sa zlep ‑
šia možnosti na zníženie jej emisnej stopy.
3. Centralizácia hlavných operačných činností (napr. 
obstarávanie, služobné cesty, konferenčný ma ‑
nažment), ktoré sú všetky zastúpené v projekte 
GREEN.
Projekt GREEN je zameraný na zvýšenie povedomia 
o povinnostiach agentúry v súvislosti so životným 
prostredím, a o záväzku stať sa ohľaduplným suse ‑
dom. V rámci bezprostredných úloh projektu bude 
potrebné:
1. vytýčiť politiku agentúry v oblasti životného pro ‑
stredia zohľadňujúcu povahu a dosah činností 
agentúry;
2. určiť hlavné ukazovatele výkonnosti a progresívne 
ciele v súvislosti so životným prostredím;
3. zaviesť zelené obstarávacie postupy;
4. spolupracovať s úradmi miestnej správy na ekolo ‑
gických projektoch.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 64
Odporúčanie 7
EASA víta navrhovanú zmenu rozpočtových pravidiel 
a pravidiel verejného obstarávania, aby sa podpo ‑
rovalo a zjednodušilo zelené verejné obstarávanie. 
Projektom GREEN sa podporuje vypracovanie štan ‑
dardných ustanovení, ktorými by sa do postupov 
verejného obstarávania agentúry začlenili environ ‑
mentálne aspekty, a po ich zavedení by sa v rámci 
projektu sledovalo ich uplatňovanie. Ustanovenia 
príručky zeleného verejného obstarávania sa budú 
používať a prípadne sa zapracujú do špecifikácií 
(technických a výberových kritérií a kritérií na vyhod ‑
notenie ponúk).Odporúčanie 2
Projekt GREEN sa venuje aj otázke čo najlepšieho 
uplatňovania metódy environmentálnej stopy orga ‑
nizácií, na ktorej spolupracovala Komisia, v rámci 
činností agentúry EASA.
Odporúčania 3, 4 a 5
EASA víta príležitosť spolupracovať s inštitúciami 
a orgánmi na vývoji spoločnej koncepcie dobrovoľnej 
kompenzácie založenej na registri uznaných systémov 
na získanie kvalitnej kompenzácie.
Agentúra uznáva, že vývoj spoločnej koncepcie kom ‑
penzácie by mal prispieť nielen k zníženiu emisií, ale 
aj k trvalo udržateľnému rozvoju, pokiaľ ide o prínos 
pre miestne obyvateľstvo, ktorého sa projekty týkajú. 
Mohli by sa očakávať úspory z rozsahu, ak by sa kom ‑
penzačná schéma sformovala na úrovni inštitúcií EÚ 
a bola k dispozícii všetkým agentúram a orgánom.
Odporúčanie 6
V rámci projektu GREEN sa preskúma možné postupné 
zavádzanie vybraných prvkov zo schémy EMAS, 
pričom sa zohľadní sťahovanie agentúry do nových 
priestorov v roku 2016. Agentúra zváži, či bude príno ‑
som usilovať sa o uznanie svojich zlepšení v oblasti 
životného prostredia prostredníctvom menej formál ‑
nych schém ako je EMAS.
V projekte GREEN sa zohľadní aj prínos registrácie 
agentúry v Etickom kódexe EÚ týkajúcom sa ener ‑
getickej účinnosti dátových centier, predovšetkým 
vzhľadom na sťahovanie agentúry do nových priesto ‑
rov v roku 2016.
Treba pripomenúť, že projektom GREEN sa agentúra 
zaväzuje stať sa ohľaduplným susedom tak, že bude 
spolupracovať s orgánmi miestnej správy.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 65
Odpoveď Európskej agentúry 
pre lieky
12 – 13
Európska agentúra pre lieky vykonala úvodné opatre ‑
nia zamerané na zníženie svojej emisnej stopy, pričom 
najdôležitejším z týchto opatrení je nákup elektrickej 
energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov. Elektrická 
energia predstavuje pre agentúru najväčší zdroj emisií 
uhlíka. Nákupom elektrickej energie zo 100 % obnovi ‑
teľných zdrojov sa úroveň emisií znížila na nulu.
Agentúra okrem toho nedisponuje žiadnymi inými 
vozidlami so spaľovacími motormi.
V záujme ďalšej prípravy na zavedenie harmonizova ‑
ného prístupu k meraniu emisnej stopy sa agentúra 
takisto venuje sledovaniu emisií zo služobných ciest 
a ciest návštevníkov agentúry, ak cestu sama orga ‑
nizuje. Na základe rozhodnutia agentúry o ďalšom 
neprenajímaní parkovacích miest od roku 2015 sa 
podporuje dochádzanie do práce inak ako automo ‑
bilmi a v rámci ďalšej prípravy sa do usmernení agen ‑
túry EMA v oblasti verejného obstarávania zavedú 
ekologické kritériá.
18
V nadväznosti na schválenie stratégie agentúry EMA 
v oblasti životného prostredia v decembri 2013, 
v rámci ktorej sa agentúra zaväzuje k dodržiavaniu 
zákona Spojeného kráľovstva o zmene klímy z roku 
2008 (UK Climate Change Act 2008), ako aj usmernení 
Spojeného kráľovstva k podávaniu správ o životnom 
prostredí, ktoré boli prijaté v júni 2013, agentúra EMA 
začlení do svojich budúcich výročných správ aj infor ‑
mácie o životnom prostredí.
19
Kým nebudú k dispozícii harmonizované pokyny týka ‑
júce sa podávania informácií o životnom prostredí, 
Európska agentúra pre lieky môže rozhodovať o tom, 
či do svojich nefinančných informácií o spotrebe ener ‑
gie, doprave a odpade začlení obmedzené množstvo 
príslušných kľúčových ukazovateľov výkonnosti.Odpoveď Európskej  
environmentálnej agentúry
19 - tabuľka 2
Tak ako v predchádzajúcich rokoch aj v roku 2012 EEA 
zakúpila elektrickú energiu vyrobenú výlučne z obno ‑
viteľných zdrojov energie.
Emisie z vykurovania našej hlavnej budovy na Kon ‑
gens Nytory 6 dosiahli v roku 2012 objem 71 ton CO2.
Tieto emisie boli kompenzované spolu s emisiami 
z vykurovania za roky 2010 a 2011 (pozri bod 54 
správy).
Odporúčania
EEA v plnom rozsahu súhlasí s odporúčaniami Dvora 
audítorov.
Odpovede kontrolovaných inštitúcií a orgánov EÚ 66
Odpoveď Úradu pre harmoni -
záciu vnútorného trhu 
(ochranné známky a vzory) 
Pokiaľ ide o pripomienky uvedené v audite „ How do 
the EU institutions and bodies calculate, reduce and 
offset their greenhouse gas emissions?“ (Ako inštitúcie 
a orgány EÚ vypočítavajú, znižujú a kompenzujú emisie 
skleníkových plynov?),  úrad uviedol, že analýza obsahu 
týchto pripomienok príslušnými útvarmi Úradu 
pre harmonizáciu vnútorného trhu nedáva podnet na 
žiadne osobitné komentáre zo strany úradu OHIM.
V pripomienkach, ktoré sa osobitne týkajú úradu 
OHIM, je správne premietnutý skutočný stav environ ‑
mentálneho riadenia úradu OHIM tak, ako existoval 
v čase vypracovania auditu.
Všeobecné pripomienky, ktoré sa vzťahujú na všetky 
analyzované inštitúcie a agentúry, zodpovedajú objek ‑
tívnym údajom uvedeným v audite.
Závery a odporúčania vyplývajúce z auditu sú náležite 
opodstatnené a odôvodnené. Naznačujú smer, ktorým 
treba v budúcnosti príkladne napredovať v záujme 
posilnenia dôveryhodnosti politiky v oblasti životného 
prostredia, ktorú presadzuje Európska únia.45
Stanovenie cieľov v oblasti znižovania emisií sklení ‑
kových plynov bude súčasťou akčného plánu, ktorý 
agentúra EMA vypracuje v rámci systému riadenia 
životného prostredia.
65
Ako súčasť záväzku agentúry EMA v oblasti životného 
prostredia agentúra iniciovala environmentálnu kon ‑
trolu. V nadväznosti na túto kontrolu agentúra prijme 
politiku v oblasti životného prostredia a zriadi systém 
riadenia životného prostredia. Konečná registrácia 
v systému EÚ EMAS sa predpokladá v roku 2015.
99 – 100
Európska agentúra pre lieky upozornila svojho pre ‑
najímateľa na certifikáciu EÚ pre ekologické budovy 
a bola informovaná, že prenajímateľ už začal registrá ‑
ciu do tohto programu.
101
Agentúra sa pripravila na prijatie Etického kódexu EÚ 
týkajúceho sa energetickej účinnosti dátových centier.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ‑AB‑140‑14‑SK‑C ISSN 1831 ‑0931
V záujme dôveryhodnosti politiky Európskej 
únie v oblasti klímy je potrebné, aby 
inštitúcie a orgány EÚ predstavovali špičku 
v navrhovaní a  vykonávaní politík na zníženie 
svojich vlastných emisií skleníkových plynov. 
V tejto správe sa skúma, ako sa inštitúcie 
a orgány EÚ vyrovnávajú s výzvou prispieť 
k splneniu cieľa Únie, ktorá sa zaviazala, že 
do roku 2020 zníži svoje emisie aspoň o 20 % 
v porovnaní s rokom 1990 znížením vplyvu 
svojej administratívnej činnosti na životné 
prostredie. 
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV