SK Úradný vestník Európskej únie C 267/39

Stanovisko Výboru regiónov – Integrovanou námornou politikou k zlepšeniu spravovania stredozemia

(2010/C 267/09)

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

1. Súhlasí s názorom, že región Stredozemia prináša špecifické príležitosti aj výzvy, najmä v súvislosti s otázkami riadenia.

2. S ľútosťou konštatuje, že Stredozemie je ešte stále oblasťou s veľmi nerovnými sociálno-ekonomickými podmienkami.

3. Okrem toho poznamenáva, že Stredozemné more je uzavretým a zraniteľným prostredím, ktoré je vystavené intenzívnej, a často nebezpečnej, námornej činnosti.

4. Zdôrazňuje, že v záujme súčasných i budúcich generácií je dôležité podporovať udržateľné využívanie dostupných morských zdrojov.

5. S poľutovaním konštatuje, že dlhodobé ľudské zásahy a nadmerné využívanie prírodných zdrojov v Stredozemnom mori zanechávajú na stave morského životného prostredia hlboké stopy.

6. Podporuje názor, že intenzívnejšia námorná hospodárska činnosť môže byť spojená s ochranou životného prostredia, pokiaľ sa budú uplatňovať správne mechanizmy riadenia zamerané na dosiahnutie rovnováhy medzi ekonomickými hľadiskami na jednej strane a sociálnym a environmentálnym rozmerom na strane druhej.

7. Poznamenáva, že všeobecným cieľom Komisie je dosiahnuť vyššie hospodárske výnosy z mora a zároveň obmedziť negatívny vplyv na ekosystém v Stredozemí.

8. Podporuje názor, že hoci má integrovaná námorná politika v prvom rade slúžiť členským štátom, na to, aby bola úspešná, a to najmä v oblasti ako je Stredozemie, kde iba tretina štátov patrí do EÚ, je nevyhnutné dosiahnuť vyššiu úroveň spolupráce a vzájomného porozumenia s partnerskými krajinami mimo EÚ.

9. Berie s potešením na vedomie, že ministri zahraničných vecí ôsmich členských krajín Jadransko-iónskej iniciatívy (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Grécko, Taliansko, Čierna Hora, Srbsko a Slovinsko) prijali 5. mája 2010 v Ancone vyhlásenie na podporu európskej stratégie pre región Jadranského a Iónskeho mora, ktorej cieľom je okrem iného zásadne podporovať vykonávanie opatrení spoločnej rozvojovej politiky v štátoch EÚ a ďalších krajinách, ktoré sa zapájajú do Jadransko-iónskej iniciatívy, a to predovšetkým podnecovaním vytvárania spoločných rozvojových stratégií za účasti miestnych aktérov, a najmä miestnych a regionálnych samospráv.

10. Zdôrazňuje, že morské prostredie a jeho riadenie má významný vplyv na miestnu a regionálnu dimenziu, ktoré naň zase spätne priamo vplývajú.

Hlavné výzvy

11. Uvedomuje si zložitosť týchto otázok a vníma tlak vyvíjaný na politikov, pokiaľ ide o také dôležité ohnivko európskej i svetovej hospodárskej reťaze, akým je Stredozemie.

12. Konštatuje, že momentálna úroveň hospodárskej aktivity, obzvlášť v oblastiach ako je námorná doprava, prekládka tovarov, rybolov a cestovný ruch, vtláča svoju pečať ekosystému Stredozemia a prispieva k zvýšenej degradácii životného prostredia.

13. Súhlasí s názorom, že treba bezodkladne prijať vhodné opatrenia na riešenie kombinácie problémov vyplývajúcich zo znečistenia z pevniny a lodí, odpadkov, negatívnych vplyvov na biodiverzitu, nadmerného rybolovu a degradácie pobreží.

14. Uvedomuje si skutočnosť, že jedinečné kultúrne a prírodné dedičstvo, ktoré sa v oblasti Stredozemia nachádza, je čoraz viac ohrozované.

15. Rovnako vie o tom, že pokiaľ ide o možné vplyvy klimatických zmien, je Stredozemie vysoko ohrozenou oblasťou.

16. Víta uznanie skutočnosti, že nelegálne prisťahovalectvo po mori je pre tento región veľkým problémom a podporuje výzvu na spoluprácu s partnermi v Stredozemí pri potláčaní tohto javu a predchádzaní stratám na ľudských životoch, ktoré sú s nelegálnym prisťahovalectvom spojené.

Zlepšenie riadenia námorných záležitostí

17. Obáva sa, že vo väčšine krajín Stredozemia sa jednotlivými odvetvovými politikami zaoberajú osobitné orgány správy, a preto je ťažké získať prehľad o celkovom vplyve námornej činnosti.

18. Rovnako sa obáva, že vysoký podiel vymedzeného voľného mora v Stredozemnom mori sťažuje pobrežným štátom plánovanie, organizovanie a reguláciu činností, ktoré priamo vplývajú na ich teritoriálne vody a pobrežia.

19. Poznamenáva, že izolované rozvíjanie politiky a aktivít bez náležitej koordinácie všetkých oblastí činnosti, ktoré majú vplyv na more, ako aj všetky miestne, regionálne, štátne, a medzinárodne subjekty, komplikuje realizáciu zámerov na lepšiu správu v Stredozemí.

20. Zároveň je zajedno s tým, že na zabezpečenie dobrej správy je nevyhnutná účasť zainteresovaných strán, transparentnosť rozhodovania a uplatňovanie dohodnutých pravidiel.

21. Súhlasí s tým, že treba budovať kultúru ochrany životného prostredia v Stredozemnom mori, ktorá by bola základným prvkom zvyšovania povedomia a účasti na procesoch udržateľnosti morského prostredia na všetkých úrovniach.

22. Znovu pripomína názor, že miestne a regionálne orgány majú najvhodnejšie postavenie na to, aby určili, čo je potrebné na implementáciu politiky na miestnej úrovni a na úrovni prímorského regiónu, a môžu teda významne prispieť k realizácii integrovanej námornej politiky v Stredozemí.

23. Z tohto hľadiska konštatuje, že miestne a regionálne orgány sa už aktívne zapájajú do vytvárania a úspešnej implementácie regionálnych iniciatív zameraných na napĺňanie tohto cieľa (1).

Úloha pobrežných štátov Stredozemného mora

24. Podporuje výzvu adresovanú členským štátom v Stredozemí, aby pokračovali v úsilí o vypracovanie vlastných integrovaných námorných politík.

25. Víta vytvorenie systému, ktorý umožní výmenu informácií a osvedčených postupov.

26. Víta návrh Komisie, aby sa koordinačné strediská na vysokej úrovni v jednotlivých členských štátoch pravidelne zaoberali problematikou Stredozemného mora s cieľom diskutovať o dosiahnutom pokroku v rámci tvorby integrovanej námornej politiky.

27. Podporuje úsilie Komisie podnecovať členské štáty k výmene osvedčených postupov v oblasti riadenia námorných záležitostí, najmä prostredníctvom programov zameraných na európsku územnú spoluprácu v Stredozemí.

28. Je zajedno s názorom, že špecifická polouzavretosť Stredozemného mora a cezhraničný vplyv námorných činností si vyžadujú intenzívnejšiu spoluprácu s partnerskými krajinami v Stredozemí, ktoré nie sú členmi EÚ.

29. Víta návrh Komisie zriadiť pracovnú skupinu pre integrovanú námornú politiku, a podporiť tak výmenu osvedčených postupov medzi krajinami EÚ a krajinami mimo EÚ, ktoré majú záujem o integrovaný prístup k námorným záležitostiam.

30. Podporuje snahu rozšíriť proces výmeny informácií a rozvoj podporných programov aj na krajiny Stredozemia, ktoré nie sú členmi EÚ, a motivovať ich k tomu, aby sa vzdali roztriešteného a odvetvového nazerania na námorné otázky a prijali holistický a integrovaný prístup.

31. Podčiarkuje, že poskytovanie technickej pomoci a rozvíjanie špecifických programov spolupráce v rámci jestvujúcich politických iniciatív (ako európska susedská politika a nástroj partnerstva) sú krokom správnym smerom.

32. Zastáva názor, že účasť výskumných, profesionálnych a mimovládnych orgánov tento proces posilní.

33. Vyzýva Komisiu, aby uznala, že miestne a regionálne orgány môžu vďaka svojmu postaveniu významne prispievať v tomto smere, a preto by mali dostať príležitosť a potrebné nástroje na to, aby sa aktívne zapojili do všetkých programov a iniciatív, ktoré sa realizujú.

Spravovanie mora

34. S obavou konštatuje, že značná časť vôd Stredozemného mora sa nachádza mimo jurisdikcie či právomoci ktoréhokoľvek z pobrežných štátov, a teda ich možnosti zavádzať alebo vynucovať právo v týchto oblastiach sú prinajmenšom obmedzené.

35. Je si vedomý toho, že v otázke delimitácie hraníc medzi susediacimi a protiľahlými štátmi v Stredozemí existujú komplexné a politicky citlivé oblasti, ktoré môžu brániť uplatneniu skutočne integrovanej námornej politiky v Stredozemí.

36. Nazdáva sa, že Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve (UNCLOS) z roku 1982 môže byť východiskom pri riešení problematiky delimitácie, a domnieva sa, že EÚ by sa mala snažiť nabádať stredozemské štáty mimo EÚ, ktoré dohovor zatiaľ neratifikovali, aby tak urobili.

37. Podporuje úsilie Komisie identifikovať problematické miesta, ktoré brzdia ratifikáciu, implementáciu a dosiahnutie súladu s rozhodnutiami prijatými v rámci jestvujúcich dohôd, ako aj realizáciu možností na zlepšenie mnohostrannej spolupráce a pomoci.

38. Súhlasí s názorom, že práca organizácií zaoberajúcich sa námornými záležitosťami v Stredozemí musí byť transparentnejšia, a že ustanovenia, ktoré tieto orgány prijali alebo presadzujú, sa majú systematicky monitorovať a implementovať.

39. Pripája sa k výzve Komisie na objasnenie úloh a povinností pobrežných štátov, najmä pokiaľ ide o spravovanie námorných zón z hľadiska udržateľného rozvoja.

40. Podporuje návrh vypracovať štúdiu zameranú na určenie nákladov a prínosov vytvárania námorných zón.

41. Vyzýva Komisiu, aby zaujala jednoznačnejší postoj a uznala, že je potrebné podnecovať a ďalej podporovať zlepšovanie správy morských vôd na miestnej úrovni.

Intenzívnejšia účasť zainteresovaných strán

42. Súhlasí s názorom, že účasť zainteresovaných strán by mala aj naďalej ostať hlavnou prioritou implementácie integrovanej námornej politiky v Stredozemí.

43. Registruje záväzok Komisie podnecovať platformy zainteresovaných strán, aby sa pravidelne venovali otázkam, ktoré priamo súvisia so Stredozemným morom.

44. Podporuje odporúčanie Komisie preskúmať, či je možné nájsť lepší spôsob združovania zainteresovaných strán zo všetkých pobrežných štátov Stredozemia.

Medzisektorové nástroje integrovaného riadenia námorných záležitostí

45. Je zajedno s tým, že lepšiemu riadeniu námorných záležitostí musia zodpovedať účinné nástroje určené na vytváranie hospodárskeho rastu a zabezpečenie ochrany životného prostredia a lepšej budúcnosti pobrežného obyvateľstva.

Námorné priestorové plánovanie a námorné stratégie

46. Víta pozitívny predpoklad Komisie, že objem námornej činnosti v Stredozemí bude pravdepodobne rásť i napriek súčasnej svetovej hospodárskej kríze.

47. Zároveň sa však obáva, že ak sa námorná činnosť nebude vhodne regulovať a kontrolovať, nárast jej objemu by mohol viesť k zhoršeniu už aj tak krehkej sociálnej a environmentálnej rovnováhy v Stredozemí.

48. Súhlasí s názorom, že ak sa zohľadnia už eventuálne uplatňované národné systémy plánovania, námorné priestorové plánovanie v oblasti Stredozemia môže slúžiť ako účinný nástroj riadenia na uplatňovanie správy založenej na požiadavkách ekosystému, ako aj na skúmanie vzájomne súvisiacich vplyvov námorných činností a riešenie konfliktov vyplývajúcich z využívania priestoru a potreby zachovávať morské biotopy.

49. Súhlasí s tým, aby sa spoločné zásady stanovené v návode na námorné priestorové plánovanie uplatňovali v konkrétnom kontexte Stredozemia.

50. Domnieva sa, že prioritou by malo naďalej byť dosiahnutie cieľov stanovených na zabezpečenie dobrého stavu životného prostredia v morských vodách do roku 2020, a to vytvorením integračných „morských stratégií“, ktoré by na ľudské činnosti s vplyvom na more uplatňovali prístup založený na požiadavkách ekosystému. Z tohto hľadiska je dôležité venovať pozornosť nielen otázkam ako je znečistenie mora, ktoré spôsobujú námorné prístavy a pobrežné letoviská, ale aj problematike kvality vody v riekach, ktoré ústia do Stredozemného mora, a tomu, že je potrebné zabezpečiť kvalitné čistenie odpadových vôd v mestách a obciach, ktoré pri týchto riekach a pobrežiach ležia.

51. Zástava názor, že miestne a regionálne orgány môžu v tomto smere významne prispieť, a preto víta návrh Komisie odštartovať projekt, ktorý by otestoval uplatňovanie námorného priestorového plánovania na miestnej úrovni, s cieľom podporiť konkrétne cezhraničné postupy.

52. Víta vypracovanie spoločnej stratégie uplatňovania s cieľom pomôcť členským štátom splniť záväzky vyplývajúce z rámcovej smernice o morskej stratégii, hoci má pochybnosti o tom, či je cieľ uskutočniť komplexné posúdenie morských vôd a ich využívania do konca tohto roku realistický.

Integrované riadenie v pobrežných oblastiach a na ostrovoch

53. Pripája sa k podpore riešenia problematiky klimatických zmien ako prioritnej oblasti.

54. Víta pozornosť, ktorá sa venuje rozvoju prístavov, cestovnému ruchu v pobrežných oblastiach a ochrane námorného dedičstva a morského prostredia vrátane lokalít v rámci sústavy NATURA 2000.

55. Súhlasí s tým, že akvakultúra je prvkom, ktorý treba zohľadniť pri integrovanom riadení pobrežných oblastí, a súčasťou kultúry a výrobného systému pobrežných oblastí Stredozemného mora.

56. Je zajedno s tvrdením, že celá oblasť Stredozemného mora má v tejto súvislosti vzhľadom na svoje kultúrne bohatstvo rozsiahle možnosti ďalšieho rozvoja.

57. S uspokojením si všíma pozornosť, ktorá sa venuje špecifickej otázke ostrovných krajín a regiónov, a najmä ťažkostiam spojeným s fyzickými prepojeniami.

58. Pripája sa k výzve na integrovaný prístup k riadeniu pobrežných oblastí Stredozemného mora.

59. Súhlasí s tým, že nástroje medziodvetvového riadenia môžu pobrežným regiónom Stredozemného mora pomôcť lepšie riešiť otázky sociálnej, environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti integrovaným spôsobom.

60. Znovu vyjadruje svoju podporu Komisii v jej iniciatíve prijať právne nástroje pre celú oblasť Stredozemia, ktoré by podporili zavedenie integrovaného riadenia pobrežných zón Stredozemného mora (2).

61. Je zajedno s názorom, že výmena osvedčených postupov je dôležitým nástrojom na ich realizáciu v praxi, a preto podporuje iniciatívu, v rámci ktorej Komisia poskytne prostredníctvom internetovej stránky zoznam nástrojov integrovaného riadenia pobrežných zón, osvedčených postupov a prípadových štúdií.

62. Podporuje zámer iniciovať rozvoj vedomostnej základne v oblasti integrovaného riadenia pobrežných zón v Stredozemí a osobitne sa zameriavať na medzinárodnú spoluprácu.

63. Kladne hodnotí prijímanie opatrení na posilnenie väzby medzi morom a pevninou, najmä prepojenie plánovania na pevnine a v oblasti mora.

64. Zároveň však vyzýva Európsku komisiu, aby zaujala jednoznačnejší postoj a navrhla nové a účinnejšie nástroje na efektívnu implementáciu stanovených cieľov, pričom zohľadní možný prínos zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do tohto procesu.

65. Výbor podporuje vytvorenie námorných akčných skupín, ktoré by združili rôzne sektorové aspekty v súčasnosti riadené nezávisle, a to v snahe zlepšiť komplementaritu a synergiu medzi štrukturálnymi fondmi (EFRR, ESF) a inými fondmi (Európsky fond pre rybné hospodárstvo), ktoré sa môžu využiť v námornej oblasti.

Uľahčenie konania založeného na poznatkoch

66. Súhlasí s tým, že rozvoj udržateľného námorného hospodárstva a účinné riadenie v oblasti pobrežia si vyžaduje politiku založenú na najlepších dostupných vedeckých poznatkoch.

67. Vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala iniciatívy zamerané na udržateľné riadenie prístavných oblastí.

68. Pripája sa k obavám, že je potrebné vynaložiť viac úsilia v oblasti zberu a šírenia základných údajov potrebných na posúdenie stavu životného prostredia v Stredozemnom mori a prípadných výnosov z prírodných zdrojov.

69. Podporuje zámer Komisie propagovať význam vedeckých odporúčaní a zberu údajov v súvislosti so spoločnou rybárskou politikou a prijať a uplatňovať právne predpisy v oblasti ochrany životného prostredia v Stredozemí.

70. Súhlasí s tým, že posilnená infraštruktúra morského výskumu, integrované úsilie v oblasti výskumu a vývoja technológií prostredníctvom námorných zoskupení a technologických platforiem, ako aj synergie medzi členskými štátmi a regiónmi sú potrebné na hľadanie koherentných riešení týkajúcich sa využívania všetkých hospodárskych možností Stredozemného mora v rámci prístupu založeného na požiadavkách ekosystému. Rozvoj multidisciplinárneho skúmania morských ekosystémov vrátane morského dna preto považuje za krok správnym smerom.

71. Uznáva dôležitý kus práce, ktorá sa realizuje v súvislosti so zriadením európskej námornej monitorovacej a dátovej siete (EMODNET) s cieľom zlepšiť vedomostnú infraštruktúru a prekonať prekážky získavania, sprístupňovania a využívania údajov.

72. Víta zámer Komisie zriadiť integrovanú námornú sieť európskeho výskumného priestoru, ktorej cieľom bude zlepšiť koordináciu morského výskumu medzi členskými štátmi vrátane regiónu Stredozemia.

73. Je zajedno s názorom, že by bolo užitočné začať rozvíjať iniciatívu zameranú na rozsiahly multitematický výskum s cieľom spojiť znalosti o Stredozemnom mori zo všetkých relevantných odborov.

74. Víta vypracovanie európskeho atlasu morí s cieľom zvýšiť informovanosť a vytvoriť spoločnú námornú identitu v morských oblastiach vrátane Stredozemia.

75. Konštatuje, že pokiaľ ide o určité geopolitické aspekty v oblasti Stredozemia, úspech akejkoľvek iniciatívy alebo opatrenia v konečnom dôsledku do veľkej miery závisí od toho, či sa do nich plne zapoja všetky krajiny Stredozemia a či budú existovať spoločné programy a iniciatívy na budovanie kapacít.

76. V tejto súvislosti podporuje iniciatívu, ktorá má stanoviť dlhodobý strategický rámec vedeckej spolupráce v celej oblasti Stredozemného mora, a tým umožniť rozvoj spolupráce v oblasti morského výskumu v rámci štruktúrovaného programu s cieľom reagovať na spoločné výzvy.

Integrovaný dozor v záujme bezpečnejšieho a zabezpečeného námorného priestoru

77. Súhlasí s tým, že dozor nad námornými činnosťami a operáciami je potrebný na úspešné riadenie námorných činností, a to najmä vzhľadom na otázky bezpečnosti a ochrany ľudského života a zachovania morského ekosystému.

78. Nazdáva sa, že dozor nad námornými činnosťami by sa mal vzťahovať aj na rybolov a prekládky tovaru, ktoré sa vykonávajú vo vodách členských štátov, ako aj v medzinárodných vodách Stredozemného mora.

79. Pripája sa názoru, že je nevyhnutné dôsledne implementovať právne predpisy EÚ v oblasti námornej bezpečnosti.

80. Domnieva sa, že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie, aby sa zaistilo budovanie kapacít námorných administratív a prístavných orgánov v partnerských krajinách v Stredozemí, ktoré nie sú členmi EÚ, a umožniť im zamerať sa na vytváranie bezpečnejšieho a chráneného námorného priestoru v Stredozemí.

81. Je zajedno s názorom, že dozrel čas na to, aby sa výsledky projektu SAFEMED využili na vyplnenie regulačných a štrukturálnych medzier medzi členskými štátmi EÚ a partnerskými krajinami v Stredozemí, a podporuje návrh Komisie, aby Európska námorná bezpečnostná agentúra začal rozvíjať programy technickej spolupráce s partnermi v Stredozemí.

82. Pokiaľ ide o dozor nad pohybom lodí, vyzýva Komisiu, aby rozšírila rozsah regionálneho servera automatického identifikačného systému tým, že podnieti štáty, ktoré nie sú členmi EÚ k začleneniu do jeho okruhu.

83. Oceňuje príspevok agentúry Frontex k zlepšeniu hliadkovania v oblasti Stredozemia, najmä pokiaľ ide o mohutný nerovnomerný migračný tlak na členské štáty EÚ.

84. Uznáva, že účinný proces dialógu a finančnej pomoci partnerským krajinám v Stredozemí ich môže zároveň podmieniť k tom, aby sa priamo zapojili do činnosti agentúry Frontex v Stredozemí.

85. Obáva sa však, že agentúra Frontex je ešte stále nedostatočne vybavená na to, aby účinne vykonávala úlohy, ktoré jej boli určené, a podporuje Komisiu v jej úsilí zabezpečiť, že táto agentúra dostane k dispozícii nástroje a zdroje nevyhnutné na plnenie svojich úloh.

86. Zároveň sa však obáva, že nedávno schválené nové usmernenia pre európske pobrežné hliadky spôsobili, že členské štáty, ktoré nedokážu znášať dodatočnú záťaž nelegálneho prisťahovalectva, môžu byť odradené od aktívnej účasti ako hosťovské krajiny misií agentúry Frontex, čo významne obmedzí šance týchto misií na úspech.

87. Zasadzuje sa za prijatie ďalších priamych opatrení v rámci územia EÚ i v zahraničí, aby sa do rúk spravodlivosti dostali tí, ktorí svojimi kriminálnymi aktivitami sprostredkúvajú nelegálne prisťahovalectvo.

88. Zároveň vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre zabezpečenie maximálneho dodržiavania ľudských práv a základných slobôd prisťahovalcov, a to za každých okolností na území EÚ i mimo neho.

89. Víta každú iniciatívu zameranú na podporu pozitívnej práce vykonávanej v oblasti boja proti pašovaniu omamných látok po mori.

90. S poľutovaním konštatuje, že oznámenie nehovorí o narastajúcom riziku terorizmu, vrátane námorného pirátstva, ktoré sa bohužiaľ začína objavovať neďaleko tohto regiónu.

91. Schvaľuje všetky snahy o integráciu námorného dozoru v Stredozemí prostredníctvom podpory výmeny informácií a prehlbovania spolupráce medzi národnými orgánmi zodpovednými za monitorovanie mora a dozor nad ním.

92. Zastáva však názor, že zapojenie partnerských krajín v Stredozemí do integrácie námorného dozoru by nemalo byť predmetom ďalšieho preskúmania, ale skôr prioritnou úlohou Komisie.

93. Zároveň zdôrazňuje, že bez aktívnej účasti miestnych a regionálnych orgánov nie je možný úspešný dozor nad námornými činnosťami a operáciami, ani odstraňovanie bezpečnostných rizík.

Záver

94. Súhlasí s tým, že výzvy, ktorým čelí oblasť Stredozemia, si vyžadujú spoločné a integrované reakcie opierajúce sa o zdokonalené riadenie námorných záležitostí a podporuje iniciatívu Komisie prijať úlohu koordinátora a sprostredkovateľa krokov jednotlivých štátov v oblasti námornej politiky pre Stredozemie.

95. V tejto súvislosti konštatuje, že Komisia vo všeobecnosti rešpektuje zásadu subsidiarity a proporcionality, hoci ho sklamalo, že oznámenie nie vždy v dostatočnej miere uznáva miestny a regionálny rozmer, najmä v súvislosti s navrhovanými programami a iniciatívami, a preto vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré zabezpečia, že miestne a regionálne samosprávy dostanú príležitosť priamo sa zapojiť do týchto programov a iniciatív a spoločne riešiť kľúčové problémy, ktorým región Stredozemia čelí. Komisia by mala zohľadniť skutočnosť, že miestne samosprávy majú v jednotlivých členských krajinách rôznu štruktúru, a že im ich kompetencie, ktoré sa tiež v jednotlivých krajinách líšia, ich žiaducu účasť umožňujú v rôznej miere.

96. Je zajedno s názorom, že integrovaný prístup k námorným záležitostiam by nemal oslabovať nástroje a ciele, ktoré boli stanovené so zámerom dosiahnuť pokrok v určitých námorných oblastiach.

97. Súhlasí s tým, že úspešná námorná politika v Stredozemí má potenciál uľahčiť optimalizáciu účinnosti a výsledkov v rôznych oblastiach činnosti v Stredozemí.

98. Zároveň mu však neostáva iné, ako vysloviť poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia neposkytla podrobnosti o financovaní plánovaných krokov.

99. A preto, hoci podporuje ciele a kroky stanovené v oznámení, nabáda Komisiu k tomu, aby vzala do úvahy toto stanovisko a prijala opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na zlepšenie oznámenia.

Odporúčania

Výbor regiónov predovšetkým odporúča:

100. Podporovať upevnením vzájomnej dôvery a porozumenia hlbší a konštruktívnejší dialóg medzi všetkými relevantnými subjektmi v regióne, vrátane miestnej a regionálnej úrovne správy.

101. Zavádzať účinné mechanizmy, ktoré by všetkým krajinám Stredozemia umožnili v rovnakej miere prispievať k účinnému riadeniu tohto unikátneho regiónu, a zároveň by ich k tomu podnecovali, pričom by sa osobitná pozornosť venovala ochrane morského prostredia a biodiverzity.

102. Komisii zvážiť odporučenie a prijatie opatrení na koordináciu konkrétnych priamych krokov členských štátov EÚ a partnerských krajín v Stredozemí mimo EÚ s cieľom bojovať proti narastajúcemu cezhraničnému organizovanému zločinu v Stredozemí, najmä pokiaľ ide o obchodovanie s ľuďmi, omamnými látkami a zbraňami.

103. Venovať väčšiu pozornosť prípadnej úlohe miestneho a regionálneho rozmeru a uznať jej význam, a to v rámci EÚ i v krajinách Stredozemia mimo EÚ, a z tohto hľadiska venovať viac pozornosti práci Európsko-stredomorského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), viac ju koordinovať a podporovať.

104. V plnej miere umožniť Výboru regiónov a miestnej a regionálnej úrovni správy, ktorú zastupuje, aktívne sa zapájať do práce skupiny koordinačných stredísk na vysokej úrovni v jednotlivých členských štátoch, v rámci ktorých by sa pravidelne malo diskutovať o tvorbe integrovanej námornej politiky.

105. V plnej miere umožniť Výboru regiónov a miestnej a regionálnej úrovni správy, ktorú zastupuje, aktívne sa zapájať do rokovaní pracovnej skupiny pre integrovanú námornú politiku v Stredozemí.

106. Vykonať podrobnú štúdiu tovaru a surovín, ktoré sa v súčasnosti prepravujú po Stredozemnom mori, za účelom identifikácie skutočnej miery s tým spojeného rizika.

107. Podnecovať a vytvárať viac spoločných verejno-súkromných iniciatív, ktoré by boli podporované európskymi finančnými nástrojmi, s cieľom zlepšiť životné prostredie a zastaviť stratu biodiverzity v Stredozemí, a zároveň podporovať výskum pri hľadaní účinnejších a menej riskantných spôsobov zásobovania priemyslu surovinami.

108. Komisii, aby podporila podrobnú štúdiu o javoch spojených s klimatickým zmenami a znečisťovaním pobrežia, ktoré majú zásadný ekonomický vplyv na pobrežný rybolov. Zároveň zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby Komisia podporila úsilie členských štátov o vykonávanie bezprostredných opatrení na pomoc profesionálom a pracovníkom v odvetví rybolovu.

109. V krátkodobom a strednodobom časovom horizonte vypracovať a podporovať vhodné politické nástroje a mechanizmy na ďalšiu integráciu námornej politiky, ktoré by viedli k harmonizácii a zjednodušeniu námorných politík.

110. Vytvoriť opatrenia, ktoré podnietia krajiny Stredozemia k tomu, aby ratifikovali a v plnej miere uplatňovali dohovory a protokoly o morskom životnom prostredí, biodiverzite, námornej doprave a rybolove v Stredozemí, a to aj pomocou spoločného a spoluzodpovedného hospodárenia so zásobami rýb a zosúladením obmedzení týkajúcich sa jednotlivých metód rybolovu vo všetkých štátoch v oblasti Stredozemného mora.

111. Venovať osobitnú pozornosť opakovaným výzvam na vytvorenie jednotného zjednodušeného finančného mechanizmu pre všetky otázky v oblasti námornej politiky v rámci európskeho pobrežného a ostrovného fondu.

112. Komisii rozšíriť svoj návrh na spustenie projektu na testovanie uplatňovania námorného priestorového plánovania na miestnej úrovni, aby tak podporila konkrétne cezhraničné postupy, a predložila v pomerne krátkom čase podrobný návrh. V tejto súvislosti Výbor regiónov znovu pripomína svoju výzvu na inovatívne viacúrovňové riadenie, ktoré by zohľadňovalo sociálne a environmentálne aspekty a jestvujúce regionálne dohovory.

V Bruseli 10. júna 2010 Predsedníčka Výboru regiónov Mercedes BRESSO

(1) KOM (2009) 540 v konečnom znení.

(2) V súlade s Protokolom o integrovanom riadení pobrežných zón Stredozemného mora z 21. januára 2008.