SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ex-post hodnotení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a finančného nástroja civilnej ochrany na obdobie rokov 2007 – 2013

1. Predmet a účel správy

Európsky mechanizmus v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus“) bol vytvorený v roku 2001[1] na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany. Komisia v januári 2006 navrhla revíziu mechanizmu na základe predchádzajúcich skúseností a s cieľom poskytnúť vhodný právny základ pre budúce opatrenia. Rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom[2] (ďalej len „rozhodnutie o mechanizme“) je zamerané na riešenie nárastu frekvencie výskytu a závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou. Rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom[3] (ďalej len „rozhodnutie CPFI“) okrem toho umožnilo financovať činnosti zamerané na opatrenia pre posilnenie prevencie, pripravenosti a reakcie, najmä tých, ktoré boli prijaté na základe spolupráce medzi členskými štátmi a vykonávané v rámci mechanizmu. Celková výška sumy na činnosti a opatrenia, ktoré sa majú financovať prostredníctvom rozhodnutia CPFI, sa stanovuje na 189,8 milióna EUR na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Rozhodnutie o mechanizme a rozhodnutie CPFI boli k 1. januáru 2014 zrušené, keď nadobudlo účinnosť rozhodnutie o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany[4] (ďalej len „rozhodnutie z roku 2013“).

V článku 15 ods. 2 písm. d) rozhodnutia CPFI sa vyžaduje od Komisie, aby predložila Európskemu parlamentu a Rade ex-post hodnotiacu správu o opatreniach mechanizmu v oblasti civilnej ochrany, ktorým sa v období rokov 2007 – 2013 poskytla finančná pomoc. Článok 14 rozhodnutia o mechanizme navyše vyžaduje, aby Komisia vyhodnotila jeho uplatňovanie a závery postúpila Európskemu parlamentu a Rade. Komisia už uskutočnila priebežné hodnotenie opatrení, ktoré prebiehali v rámci mechanizmu v období rokov 2007 – 2009. Výsledky tohto hodnotenia boli postúpené Európskemu parlamentu a Rade na konci roka 2011 prostredníctvom správy Komisie[5], ku ktorej bol pripojený pracovný dokument útvarov Komisie[6] (spolu ďalej len „priebežná hodnotiaca správa“).

V tejto správe sa uvádzajú hlavné zistenia ex-post hodnotenia všetkých opatrení, ktoré prebiehali v rámci mechanizmu počas obdobia od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Nezávislým hodnotením opatrení mechanizmu bol poverený externý konzultant, ktorý sa prostredníctvom rozhovorov a online prieskumov opieral o rozsiahle a komplexné preskúmanie dokumentov, pozorovanie opatrení, prípadové štúdie a rozsiahle konzultácie so zúčastnenými stranami (zúčastnenými štátmi, medzinárodnými partnermi, útvarmi Komisie).

Koncepcia externého hodnotenia bola celkovo dobrá, pričom sa pri nej použil spoľahlivý metodologický postup. Hodnotenie sa opieralo o veľké množstvo údajov, ktoré boli extrapolované z dôveryhodných zdrojov, no kvantitatívne údaje sa mohli využiť v rozsiahlejšej miere. Metodické nástroje celkovo poskytli vyváženú kombináciu dôkazov. Zastúpené sú aj pripomienky zainteresovaných strán iných ako zúčastnené štáty, ktoré sú schopné porovnať mechanizmus s podobnými medzinárodnými systémami (napr. medzinárodných partnerov, niektorých útvarov Komisie), čo prispieva k dôveryhodnosti zistení. V niektorých osobitných prípadoch hodnotenie vychádzalo predovšetkým z výsledkov prieskumov a rozhovorov, ktorých zistenia sú, zdá sa, trochu subjektívne. Napriek tomu sú zistenia v rámci obmedzení údajov a analýzy dôveryhodné a závery sú dobre vyváženými, logickými dôsledkami zistení, pričom súvisia s faktami a údajmi. Úplné externé hodnotenie s podrobnými kvalitatívnymi a kvantitatívnymi dôkazmi, možno získať na http://ec.europa.eu/echo/en/funding-evaluations/evaluations/thematic-evaluations.

V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam externého hodnotenia. V nasledujúcich kapitolách sa uvádzajú hlavné zistenia hodnotenia posudzované z hľadiska relevantnosti, súdržnosti, účinnosti, efektívnosti a pridanej hodnoty opatrení mechanizmu na úrovni EÚ, ktoré prebiehali v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 a po ktorých nasledovali závery Komisie.

2. KONTEXT OPATRENÍ, KTORÉ PREBIEHALI V RÁMCI MECHANIZMU V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

2.1. Inštitucionálne zmeny v EÚ

Opatrenia a právne predpisy EÚ v oblasti civilnej ochrany vrátane mechanizmu a rozhodnutia CPFI boli pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v roku 2009 založené na univerzálnom ustanovení článku 308 Zmluvy o ES, ktorý v prípade potreby oprávňuje Radu (jednomyseľne) konať, aby sa dosiahli ciele zmluvy v oblastiach, v ktorých zmluva neposkytuje iný právny základ. Po tom, ako sa nový článok 196 týkajúci sa civilnej ochrany stal súčasťou Lisabonskej zmluvy, bola civilná ochrana formálne uznaná ako samostatná politika.

Do začiatku roka 2010 bol za civilnú ochranu zodpovedný komisár pre životné prostredie. Potom bola civilná ochrana v záujme lepšieho využívania synergií a posilnenia súdržnosti reakčných operácií EÚ prevedená na Generálne riaditeľstvo Komisie pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu (ďalej len „GR ECHO“).

2.2. Prehľad činností mechanizmu

Mechanizmus podporuje mobilizáciu naliehavej pomoci v prípade veľkých katastrof – prírodných alebo spôsobených ľudskou činnosťou – v rámci EÚ a mimo nej. Na konci roka 2013 sa mechanizmu zúčastnilo 32 krajín: všetkých 28 členských štátov Európskej únie a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Island, Lichtenštajnsko a Nórsko (spolu ďalej len „zúčastnené štáty“).

Hlavnú zodpovednosť za reakciu na okamžité účinky katastrofy nesie zúčastnený štát alebo krajina, v ktorej sa daná katastrofa vyskytla. Napriek tomu však v prípade, že rozsah núdzovej situácie prekročí kapacitu reakcie na národnej úrovni, môže ktorákoľvek krajina postihnutá katastrofou požiadať o pomoc a využívať ju prostredníctvom prostriedkov civilnej ochrany a tímov zúčastnených štátov. Združovaním spôsobilostí civilnej ochrany zúčastnených štátov môže mechanizmus zabezpečiť lepšiu ochranu hlavne osôb, ale aj životného prostredia a majetku vrátane kultúrneho dedičstva.

Ďalším hlavným cieľom mechanizmu je podporovať a dopĺňať úsilie zúčastnených štátov v oblasti pripravenosti. Patrí sem široká škála činností v oblasti pripravenosti, ako sú napríklad kurzy odbornej prípravy, výmeny expertov, simulačné cvičenia a rôzne typy projektov spolupráce. Počas obdobia rokov 2007 – 2013 bol zaznamenaný aj nárast preventívnych opatrení.

2.3. Hlavné opatrenia mechanizmu

V období rokov 2007 – 2013 pozostával mechanizmus z viacerých prvkov uvedených nižšie, ktoré boli zamerané na uľahčenie adekvátnej prevencie a pripravenosti, ako aj účinnej reakcie na katastrofy na úrovni EÚ. Väčšina týchto prvkov bola financovaná prostredníctvom rozhodnutia CPFI. Niektoré boli financované z dodatočných prostriedkov, ktoré poskytli Európsky parlament a Rada[7], príp. z iných nástrojov EÚ, ako napríklad z nástroja európskeho susedstva a partnerstva.

Monitorovacie a informačné centrum (MIC) bolo operačným jadrom mechanizmu a zohrávalo tri hlavné úlohy: i) monitorovanie (výmena výstrah a informácií včasného varovania o blížiacich sa katastrofách, ktorú uľahčoval systém včasného varovania[8] (ďalej len EWS)); ii) poskytovanie informácií širokej verejnosti a zúčastneným štátom prostredníctvom spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému (CECIS) a iii) koordinácia pomoci poskytovanej prostredníctvom mechanizmu[9]. Dňa 15. mája 2013 bolo centrum MIC nahradené Koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „ERCC“), ktoré odvtedy zabezpečuje monitorovanie a okamžitú reakciu na katastrofy na celom svete dvadsaťštyri hodín denne sedem dní v týždni. Centrum MIC/ERCC v období rokov 2007 – 2013 spravovalo 223 aktivácií mechanizmu, z ktorých 132 sa odohrávalo mimo zúčastnených štátov, celkovo v 69 krajinách. Centrum okrem toho koordinovalo dohromady 72 misií, v rámci ktorých bolo nasadených 246 expertov a 64 styčných dôstojníkov MIC/ERCC.

Program odbornej prípravy, ktorý zahŕňa systém kurzov odbornej prípravy, simulačných cvičení a výmeny expertov, bol navrhnutý tak, aby zaviedol jednotné chápanie spolupráce v rámci zásahov v oblasti civilnej ochrany a aby urýchlil reakciu na závažné núdzové situácie. V období rokov 2007 – 2013 sa kurzov odbornej prípravy zúčastnilo 4 657 odborníkov, programu výmeny expertov sa zúčastnilo 882 odborníkov z 29 zúčastnených štátov a na základe výzvy na predkladanie návrhov simulačných cvičení sa od roku 2007 do roku 2013 z 58 prijatých návrhov vybralo 31.

Vopred boli vymedzené Moduly a tímy technickej pomoci a podpory (TAST), konkrétne a interoperabilné núdzové zásahové jednotky rýchleho nasadenia. Zúčastnené štáty na konci roka 2013 zaregistrovali v spoločnom pohotovostnom komunikačnom a informačnom systéme CECIS 150 modulov a desať tímov technickej pomoci a podpory. Financované boli aj špecifické cvičenia s využitím modulov zamerané na vzdelávacie moduly, ktoré môžu byť v naliehavom prípade potrebné.

Cieľom projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť bolo zvyšovanie povedomia a užšej spolupráce zúčastnených štátov v oblasti civilnej ochrany. V období rokov 2007 – 2013 boli pre projekty zamerané na prevenciu a pripravenosť definované priority a ciele výzvy každoročného predkladania návrhov (s výnimkou roku 2007, kedy neexistovala výzva na pripravenosť, ale len na projekty v oblasti prevencie). V rámci výzvy na predkladanie návrhov v období rokov 2007 – 2013 bolo z 371 prijatých návrhov vybraných celkovo 76 projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť.

Rámec politiky v oblasti predchádzania bol vytvorený ako doplnok politiky EÚ v oblasti reakcie na katastrofy a pripravenosti na ne. Začali sa a vykonávali rozličné preventívne opatrenia, ktoré sa zaoberali činnosťami uvedenými v oznámení Komisie z roku 2009 o prístupe Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof.

Zúčastnené štáty mohli v rámci prepravy pomoci civilnej ochrany do krajiny zasiahnutej núdzovou situáciou požiadať o podporu a spolufinancovanie. Komisia bola zodpovedná za podporu zúčastnených štátov pri: i) zdieľaní alebo spoločným využívaním dopravných prostriedkov, ktoré boli dostupné na dobrovoľnej báze; ii) určení dopravných prostriedkov, ktoré boli k dispozícii na komerčnom trhu alebo z iných zdrojov (od dodávateľov dopravných služieb) a iii) využívaní finančných prostriedkov EÚ (grantov alebo dodávateľov dopravných služieb) na financovanie potrebných dopravných prostriedkov. Celkovo bolo v období rokov 2007 – 2013 udelených 122 grantov, čo znamenalo celkový čistý príspevok Komisie vo výške zhruba 10,9 milióna EUR. Služby sprostredkovateľa dopravy sa v tomto období využili dvanásťkrát: deväťkrát ako samostatné riešenie a trikrát v kombinácii s grantom.

Činnosti v oblasti znečisťovania morí boli tiež dôležitou súčasťou opatrení mechanizmu. V tejto oblasti Komisia úzko spolupracovala s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou (ďalej len EMSA). Centrum MIC/ERCC bolo z dôvodu znečisťovania morí počas obdobia rokov 2007 – 2013 aktivované deväťkrát, pričom štyri aktivácie viedli k nasadeniu celkovo 13 expertov a styčných dôstojníkov MIC/ERCC, pričom päť projektov pripravenosti a dva projekty prevencie v rámci znečisťovania morí boli spolufinancované spolu s jedným simulačným cvičením znečisťovania morí.

Pilotný projekt a prípravná akcia prebiehali v rokoch 2008 – 2010 a boli financované z dodatočných prostriedkov, ktoré poskytli Európsky parlament a Rada. Prípravná akcia bola zriadená s cieľom otestovať nové spôsoby zlepšovania schopnosti EÚ reagovať na katastrofy: v rámci výzvy na predloženie návrhov v roku 2008 bolo prijatých 15 návrhov projektov, pričom vybraných bolo päť a ich celkové spolufinancovanie bolo vo výške cca. 3,1 milióna EUR; v rámci výzvy na predloženie návrhov v roku 2009 bolo prijatých 15 návrhov projektov, z ktorých bolo schválených sedem s financovaním v hodnote cca. 6 miliónov EUR; v rámci výzvy na predloženie návrhov v roku 2010 bolo prijatých 14 návrhov projektov, pričom bolo schválených päť, ktoré získali financovanie v hodnote cca. 7 miliónov EUR. Pilotný projekt – Taktická záloha na hasenie lesných požiarov EÚ (EUFFTR) pozostával z dvoch lietadiel na hasenie požiarov – ktoré predstavovali doplnkový zdroj určený na posilnenie celkovej schopnosti EÚ v boji proti požiarom – a v roku 2009 zasahovali počas šiestich z deviatich lesných požiarov.

Činnosti s tretími krajinami boli navrhnuté tak, aby v rámci prevencie, pripravenosti a reakcie na katastrofy zabezpečili lepšiu koordináciu činnosti medzi zúčastnenými štátmi a tretími krajinami. Išlo najmä o: i) činnosti s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami v oblasti civilnej ochrany, konkrétne o program spolupráce v oblasti civilnej ochrany nástroja predvstupovej pomoci IPA I, ktorý prebiehal od decembra 2010 do novembra 2012 a pozostával z odbornej prípravy, výmeny expertov, cvičení a seminárov; i) činnosti s krajinami európskeho susedstva, v rámci ktorých EÚ s týmito krajinami spolupracovala prostredníctvom programu prevencie, pripravenosti a reakcie na prírodné a človekom spôsobené katastrofy (PPRD juh a PPRD východ); a iii) činnosti s inými tretími krajinami, ako sú tie, s ktorými bola podpísaná dohoda o spolupráci, ako aj krajiny (združenia) ASEAN a Čína.

3. VÝZNAM OPATRENÍ MECHANIZMU V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

Pokiaľ ide o význam jednotlivých opatrení mechanizmu, nezávislé externé hodnotenie vyzdvihlo najmä tieto body:

Všetky zainteresované strany, s ktorými sa v rámci externého hodnotenia konzultovalo, považujú centrum MIC/ERCC a súvisiace nástroje (CECIS a EWS) za relevantné, pričom boli spokojné s monitorovaním, riadením informácií a spoluprácou, ktorú centrum v rámci mechanizmu poskytlo. Zúčastnené štáty považovali úlohu centra MIC/ERCC za zásadnú pri zabezpečovaní účinnej, efektívnej a rýchlej reakcie na stav núdze v prípade katastrof, účinného nasadenia tímov civilnej ochrany EÚ a komplementárnosti zásahov EÚ počas katastrof s medzinárodnou reakciou a reakciou členských štátov. Jeden z hlavných nedostatkov centra MIC – absencia pokrytia dvadsaťštyri hodín denne sedem dní v týždni. – ktoré bolo zdôraznené aj v priebežnom hodnotení, bolo príčinou premeny centra MIC na ERCC. Väčšina zúčastnených štátov považovala kurzy odbornej prípravy za relevantné pre potreby vlastných vnútroštátnych orgánov civilnej ochrany. Obsadenosť kurzov odbornej prípravy bola vysoká počas celého obdobia od roku 2007 do roku 2013, pričom bolo obsadených v priemere 88,6 % všetkých dostupných miest. V externom hodnotení sa však upozornilo aj na to, že neexistuje žiadne posúdenie optimálneho počtu expertov, ktorí by mali byť vyškolení, aby zvládli objem všetkých nasadení v rámci mechanizmu. Percento školených odborníkov, ktorí boli skutočne nasadení, sa odhadovalo tesne nad 10 %. Simulačné cvičenia zhŕňali širokú škálu situácií, ktoré sú pre zúčastnené štáty veľmi dôležité. Skutočnosť, že väčšina (s výnimkou štyroch) zúčastnených štátov sa cvičení zúčastnila – 18 ako hlavný organizátor – ,ešte viac poukazuje na ich význam. V období rokov 2007 – 2013 sa však počet prijatých návrhov a spolufinancovaných simulačných cvičení odlišoval a tento trend bol klesajúci: v porovnaní s rokom 2013 (koniec obdobia hodnotenia), keď bolo predložených 5 návrhov, bol v roku 2008 predložený rekordný počet 18 návrhov; podobne po tom, ako po výzve na predkladanie návrhov v rokoch 2007 a 2008 bolo spolufinancovaných 8 simulačných cvičení, v roku 2013 to boli len dve cvičenia. Výsledky online prieskumu účastníkov programu výmeny expertov ukázali, že 99 % tých, ktorí sa ho zúčastnili, zastávali názor, že sa ich kompetencie a zručnosti v dôsledku výmeny zlepšili. Veľká väčšina účastníkov a usporiadateľov opísala spravovanie programov ako užitočné, zrozumiteľné a schopné sprostredkovať údaje súvisiace s organizáciou výmen. Niektoré zainteresované strany označili objem výmen za príliš obmedzený a domnievali sa, že tento program by mal byť schopný financovať aj dodatočné výmeny. Medzi zúčastnenými štátmi však čo sa týka účasti na programe existovala výrazná nerovnováha. V prípade viacerých katastrof v rámci EÚ aj mimo nej boli nasadené moduly a tímy technickej pomoci a podpory, pričom len v roku 2013 bolo nasadených 12 modulov. Zatiaľ čo väčšina zúčastnených štátov súhlasila s tým, že príslušné usmernenia a štandardné prevádzkové postupy týkajúce sa modulov sa budú vyvíjať a zavádzať počas obdobia rokov 2007 - 2013, konzultácie s ostatnými zainteresovanými stranami, ako aj prípadová štúdia poukázali na potrebu medzinárodnejších a jednotnejších usmernení a noriem pre zriaďovanie, prevádzku a spoločné postupy modulov. Viaceré zainteresované strany považujú cvičenia s použitím modulov za zásadné a dôležité v rámci identifikácie a riešenia nedostatkov vo fungovaní modulov, čím sa zvyšuje úroveň spolupráce s inými modulmi a zlepšuje koordinácia pomoci. Projekty zamerané na prevenciu a pripravenosť , ktoré boli vybrané na základe výzvy na predkladanie návrhov v období rokov 2007 – 2013, boli v súlade s osobitnými cieľmi stanovenými vo výzve na predkladanie návrhov a z hľadiska celkových cieľov mechanizmu boli považované za významné. Výberový proces sa považuje za primeraný, hoci sa poznamenalo, že jeho trvanie by sa mohlo skrátiť. Napokon sa tento proces monitorovania projektov považoval za transparentný a jednoznačný. Zúčastnené štáty, Európsky parlament a Rada opakovane vyzvali na konanie v rámci prevencie, teda na rôzne činnosti, ktoré by slúžili na to, aby vytvorený rámec politiky v oblasti predchádzania jasne reagoval na potreby zainteresovaných strán. V priebežnej správe sa uvádzalo, že rámec politiky EÚ v oblasti predchádzania by mal byť schopný riešiť rôzne aspekty prevencie v rozličných oblastiach politík EÚ a uľahčovať ďalšiu spoluprácu medzi zúčastnenými štátmi. Zhromaždené dôkazy naznačujú, že civilná ochrana je spojená s ďalšími trinástimi politikami EÚ a že spolupráci napomohlo uskutočnenie niekoľkých stretnutí expertov, ktoré viedli k výmene osvedčených postupov. Na to následne nadväzovali jednotlivé odporúčania. Keďže však vypracovanie rámca politiky v oblasti predchádzania sa skončilo len nedávno a na svoje dozretie potrebuje viac času, zostala prevencia pre zainteresované strany naďalej vysokou prioritou. Rozvoj právneho rámca na podporu dopravy bol veľmi dôležitý, pretože odpovedal na vopred určené potreby. Hoci bolo jeho použitie na začiatku hodnotenia pomalé, nárast využívania dopravnej pomoci počas obdobia hodnotenia ukázal, že kým sa hodnotenie ukončilo, stalo sa z neho zaužívané opatrenie. Takisto sa preukázalo, že Komisia zohľadnila odporúčania priebežného hodnotenia, aby boli postupy a požiadavky na dokumentáciu jednoduchšie. Dôkazy naznačujú, že využívanie dopravnej pomoci pozitívne prispelo k rozhodnutiu poskytnúť pomoc v oblasti civilnej ochrany. Zapojenie mechanizmu v oblasti znečisťovania morí si vyžadovalo úzku spoluprácu s agentúrou EMSA. Činnosti v oblasti znečisťovania morí podľa externého hodnotenia prispeli k trom hlavným cieľom mechanizmu: centrum MIC/ERCC v rokoch 2007 – 2013 koordinovalo reakcie EÚ na znečisťovanie morí deväťkrát; centrum MIC/ERCC tiež uľahčilo podporu postihnutých krajín, často v spolupráci s agentúrou EMSA, ktorá poskytla odborné znalosti a logistickú podporu; tieto operácie prispeli k ochrane ľudských životov a životného prostredia. Pilotný projekt a projekty prípravnej akcie prispeli k posilneniu schopnosti EÚ rýchlejšie reagovať tým, že odpovedali na kritické potreby vyplývajúce z (následkov) veľkých katastrof. Konzultované zainteresované strany uviedli, že dostupnosť a pripravenosť lietadiel typu Canadair, ktoré boli súčasťou pilotného projektu, bola skutočným prínosom v boji proti lesným požiarom. Aj prípravné akcie umožnili testovanie inovačných postupov a vývoj nových modulov, ktoré boli následne v rámci mechanizmu nasadené. Činnosti v tretích krajinách zodpovedali potrebám prijímajúcich tretích krajín aj zúčastnených štátov. Činnosti v tretích krajinách prispeli k zlepšeniu ich schopnosti reagovať na katastrofy a lepšiemu pochopeniu mechanizmu a jeho kapacít. Pre zúčastnené štáty mohlo budovanie kapacít tretích krajín, a to najmä susedných krajín, prispieť k zníženiu potreby pomoci mechanizmu v budúcnosti, zabrániť šíreniu istého typu katastrof (cez hranice), alebo prispieť k urýchleniu reakcie v prípade katastrof.

Ak sa však celkovo vezmú do úvahy spoločné operačné skúsenosti s mechanizmom a jeho pozitívnym vývojom, Komisia súhlasí s výsledkami nezávislého hodnotenia, na základe ktorých je možné tvrdiť, že všetky opatrenia, ktoré prebiehali v rámci mechanizmu, boli v rámci celkovej politiky relevantné a prispeli k zlepšeniu riadenia vnútroštátnych systémov civilnej ochrany pred katastrofami v Európe a vo svete. Kvantitatívne údaje[10] tieto závery podporujú, pričom potvrdzujú napríklad aj nárast počtu prípadov aktivácie mechanizmu, žiadostí o spolufinancovanie dopravy, nasadení modulov a vysokej úrovne účasti na cvičeniach, školeniach a výmene expertov.

4. SÚDRŽNOSŤ OPATRENÍ MECHANIZMU V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

Nezávislé externé hodnotenie vyzdvihlo najmä tieto body:

94 % zúčastnených štátov, ktoré odpovedali na online prieskum, zastávalo, v súvislosti s pomocou v oblasti civilnej ochrany počas zásahov, názor, že centrum MIC/ERCC zlepšilo koordináciu medzi EÚ a členskými štátmi. Je to jasný signál toho, že Komisia zohľadnila odporúčania priebežného hodnotenia, v rámci ktorých sa navrhovalo potrebné zlepšenie koordinácie medzi centrom MIC/ERCC, zúčastnenými štátmi a medzinárodnými partnermi. Centrum MIC/ERCC sa podieľalo na koordinácii všetkých typov reakcií na katastrofy na úrovni EÚ a zabezpečilo plnú súdržnosť medzi útvarmi Komisie a ostatnými inštitúciami EÚ v prípade katastrof (napr. spolupráca s GR SANCO na Haiti, s GR ENER v Japonsku, s ESVČ v Pakistane a agentúrou EMSA v USA). Všetci medzinárodní partneri, s ktorými sa uskutočnili rozhovory, považovali centrum MIC/ERCC za spoľahlivého partnera schopného poskytnúť informácie a sprostredkovať podporu. Počas obdobia rokov 2007 – 2013 spolupracovalo centrum MIC/ERCC vo veľkej miere s ostatnými útvarmi Komisie a medzinárodnými partnermi viac ako 60-krát. Keďže kurzy sa venovali úvodným, operačným a riadiacim otázkam a boli navzájom prepojené, väzby medzi kurzami odbornej prípravy boli súdržné už v návrhu. Niekoľko menších pripomienok sa týkalo konkrétnych oblastí (napr. riadenia médií), ktoré by sa mohli v rámci rôznych kurzov zaviesť ucelenejším spôsobom. Simulačné cvičenia boli v súlade s iným opatreniami mechanizmu, najmä pokiaľ ide o kurzy odbornej prípravy a cvičenia s využitím modulov, ktorých zameranie a spôsob fungovania boli odlišné a ktoré poskytli doplňujúce výsledky. Niekoľko simulačných cvičení v závislosti od svojho scenára umožnilo aj integráciu tretích krajín, čo ešte viac posilnilo vonkajšiu súdržnosť mechanizmu. Už v predbežnom hodnotení sa však tvrdilo, že súdržnosť simulačných cvičení by sa mohla zlepšiť, ak by sa pre program simulačných cvičení vytvorila zastrešujúca stratégia alebo rámec. Toto odporúčanie sa v súčasnosti vykonáva na základe požiadaviek uvedených v rozhodnutí z roku 2013. Členské štáty občas vnímali program výmeny expertov skôr ako alternatívu ku kurzom odbornej prípravy, než ako doplnkové opatrenie a fórum na výmenu poznatkov a osvedčených postupov. Program bol však vnímaný najmä ako prostriedok vytvárania príležitostí na oboznámenie sa s úlohou mechanizmu, poskytujúc možnosti na nadväzovanie kontaktov, ktoré sa môžu v prípade katastrofy ukázať ako nevyhnutné. Vopred stanovené a interoperabilné moduly predstavovali dodatočné kapacity, ktoré boli vďaka tomu, že by mohli byť nasadené v krátkom čase, dôležité na dosiahnutie cieľa mechanizmu uľahčovať spoluprácu v oblasti civilnej ochrany. Cvičenia s využitím modulov sa dali považovať za koherentné, keďže poskytli základnú odbornú prípravu a testovanie schopnosti a postupov s veľmi realistickými scenármi núdzových situácií. Vybrané projekty zamerané na prevenciu a pripravenosť boli v súlade s prioritami každoročne stanovenými vo výzve na predkladanie návrhov. Činnosti, ktoré boli realizované v rámci vybraných projektov, boli takisto v súlade s činnosťami financovanými prostredníctvom iných nástrojov EÚ. Pripomenulo sa však, že priority projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť definované vo výzve na predkladanie návrhov boli dosť všeobecné: presnejšie určenie priorít by mohlo k mechanizmu prispievať účinnejšie, aby sa zabránilo potenciálnemu riziku duplicitného úsilia so súvisiacimi nástrojmi financovania EÚ. Rámec politiky v oblasti predchádzania bol následne začlenený do iných politík EÚ a je takisto v súlade s politikami, ktoré sa týkajú riadenia rizík v rámci medzinárodných katastrof a programov. Okrem už existujúcich činností sa navrhlo, že by sa mohlo uvažovať o ďalšej činnosti, aby sa preventívne opatrenia naďalej začleňovali do národných politík v oblasti civilnej ochrany, prevencie, pripravenosti a reakcie. Jednotlivé zložky procesu dopravnej pomoci (t. j. spoločné využívanie, identifikácia možností prepravy na komerčnom trhu a spolufinancovanie) priamo prispeli k hlavným cieľom mechanizmu v oblasti koordinácie poskytovania pomoci a jej nasadenia v prípade potreby. Pokiaľ ide o znečisťovanie morí, pre spoluprácu medzi agentúrou EMSA a Komisiou (GR ECHO) sa stanovil súbor spoločných cieľov a zaviedli sa rôzne mechanizmy s cieľom zabezpečiť jasné rozdelenie úloh a dobrú koordináciu. Komisia tiež aktívne spolupracovala so štyrmi regionálnymi dohodami v oblasti morských oblastí EÚ, pričom táto spolupráca bola v rámci externého hodnotenia posúdená ako veľmi intenzívna a dobre zorganizovaná. Komisia sa navyše zúčastnila na spoločnej schôdzi sekretariátov týchto regionálnych dohôd a agentúry EMSA. Tieto zistenia takisto potvrdzujú, že sa Komisii podarilo prijať primerané kroky na vykonávanie odporúčaní, ktoré vzišli z priebežného hodnotenia, najmä čo sa týka povinného zlepšenia koordinácie s agentúrou EMSA. Jedným z hlavných cieľov projektov prípravnej akcie bolo sprístupnenie zariadenia a ostatných zdrojov v rámci nasadenia pri reakcii na katastrofy, ktoré v mnohých prípadoch nastali (napr. zemetrasenie na Haiti). Pilotný projekt prispel k posilneniu celkovej kapacity EÚ v boji proti požiarom. Výsledky, ktoré sa dosiahli prostredníctvom pilotného projektu a prípravných akcií, boli teda podľa externého hodnotenia v súlade s ich cieľmi, t. j. vyplnili existujúce medzery koherentným spôsobom. Súčasťou externého hodnotenia činností s tretími krajinami bol aj sekundárny výskum a rozhovory so zúčastnenými stranami, v rámci ktorých sa dospelo k záveru, že úspešné vykonávanie činností v rámci nástroja IPA a programu PPRD juh prispelo k intenzívnejšej spolupráci medzi kandidátskymi a potenciálne kandidátskymi krajinami, ako aj susednými krajinami a EÚ, čím sa podporila jednotnejšia spolupráca v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie.

Skúsenosti Komisie s opatreniami mechanizmu a závery o spätnej väzbe a informačných stretnutiach so všetkými príslušnými stranami po ukončení činností/cvičení/školení potvrdzujú výsledky externého hodnotenia, v rámci ktorého sa zistilo, že opatrenia mechanizmu sa medzi sebou navzájom dopĺňajú, no dopĺňajú sa aj s inými opatreniami na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni. Komisia sa však domnieva, že ešte existuje priestor pre komplexnejší rámec všetkých opatrení mechanizmu na zlepšenie možností v súvislosti so vzdelávaním naprieč opatreniami, a bude sa venovať stanoveniu celkového strategického rámca pre kurzy odbornej prípravy, cvičenia a získané poznatky. Výsledky prebiehajúcej vnútornej koordinácie Komisie s rôznymi službami, ako aj kontakty s príslušnými externými zainteresovanými stranami potvrdzujú závery externého hodnotenia, podľa ktorých bola celková implementácia mechanizmu v súlade so súvisiacimi medzinárodnými a EÚ činnosťami a programami.

5. ÚČINNOSŤ OPATRENÍ MECHANIZMU V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

Nezávislé externé hodnotenie vyzdvihlo najmä tieto body:

Centrum MIC/ERCC sa v záujme dosiahnutia cieľov a plnenia funkcií pokladá za účinnú platformu s vhodnými funkciami a primeranými zdrojmi. Všetky štáty, ktoré sa zúčastnili online prieskumu, sa zhodli na tom, že vďaka centru MIC/ERCC sa úspešne zabezpečila komunikácia medzi EÚ a zúčastnenými štátmi, a takmer všetky z týchto štátov potvrdili, že MIC/ERCC bolo dostupné a schopné okamžite reagovať dvadsaťštyri hodín denne sedem dní v týždni. Rôzne zainteresované strany poznamenali, že čas, ktorý centrum MIC/ERCC potrebovalo na koordináciu a nasadenie pomoci EÚ, sa v priebehu rokov skrátil. Menšia skupina zúčastnených štátov a iné zainteresované strany vyjadrili výhrady, pokiaľ ide o: i) výber vnútroštátnych expertov, ktorí mali byť nasadení na núdzové situácie (zastávali názor, že centrum MIC/ERCC by malo pri výbere odborníkov zohrávať väčšiu úlohu, aby sa lepšie zosúladili zručnosti so skutočnými potrebami v danej oblasti); a ii) nedostatok praktických skúseností zamestnancov centra MIC/ERCC. Kurzy odbornej prípravy splnili svoje ciele a zlepšili individuálne zručnosti a schopnosti expertov, pričom zabezpečili spoločné chápanie spolupráce v oblasti civilnej ochrany. Z hodnotenia vyplýva, že prepojenie medzi zručnosťami, ktoré sú v tejto oblasti potrebné, a poznatkami získanými pri nasadeniach a v kurzoch odbornej prípravy by sa malo posilniť a že tento proces by sa mohol vykonávať systematickejšie. Simulačné cvičenia vo všeobecnosti dosiahli svoje ciele, najmä v oblasti podpory lepšej koordinácie a rýchlejšej reakcie, pričom boli prínosom pre celý mechanizmus. V rámci simulačných cvičení sa splnilo aj niekoľko širších cieľov, ako napríklad preskúmanie možností spolupráce medzi tímom UNDAC a tímom civilnej ochrany EÚ a ďalší rozvoj operačnej a strategickej spolupráce medzi humanitárnou pomocou a civilnou ochranou na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Program výmeny expertov sa považuje za účinný do tej miery, že splnil ciele účastníkov. Mnohí experti uviedli, že si osvojili priamo uplatniteľné odborné zručnosti. Avšak očakávanie, že po ukončení výmeny budú nasadení do tímov civilnej ochrany EÚ, nebolo pre mnohých z nich splnené. Zatiaľ čo si aj účastníci, aj hostiteľské organizácie program vysoko cenili, spätná väzba by sa mohla zlepšiť, keďže je na meranie jeho účinnosti kľúčová. Priebežné hodnotenie odporúča, aby sa koncept modulov ďalej rozvíjal, a to aj pomocou špecializovaných cvičení a vypracovaním štandardných operačných postupov. Tieto odporúčania sa realizovali v plnom rozsahu. Počet modulov a tímov technickej pomoci a podpory registrovaných v databáze CECIS v období rokov 2007 – 2013 narástol, pričom na konci roka 2013 dosiahol celkovo 150 modulov. Zo 17 vymedzených typov modulov ich bolo registrovaných 16. Zainteresované strany v záujme zvýšenia účinnosti registrovaných modulov navrhli ďalšie rozvíjanie minimálnych požiadaviek a usmernení pre moduly. Väčšina štátov, ktoré sa zúčastnili hodnotenia, sa domnievala, že cvičenia s využitím modulov splnili stanovené ciele v rozsahu, v akom nabádali zamestnancov civilnej ochrany, aby zohľadnili získané skúsenosti a zlepšili fungovanie modulov. Navrhlo sa však, že častejšie príležitosti na vykonávanie modulov, aj keď v menšom rozsahu a s menej zložitými cvičeniami, by z hľadiska získaných zručností mohli prispieť k ich udržateľnosti. Výsledky projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť splnili ciele stanovené v ročných pracovných programoch a vyústili do konkrétnych opatrení, medzi ktoré patrí napríklad podpora rozvoja stratégií na prevenciu katastrof a zvyšovanie informovanosti o osobitných otázkach. Napriek tomu však zostali vplyv a udržateľnosť projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť príliš obmedzené: chýbala najmä realizácia výsledkov na vnútroštátnej úrovni, výsledky neboli systematicky prezentované a zviditeľňované, pričom presun do iných zúčastnených štátov zaostával za očakávaniami. Rôzne preventívne opatrenia, ktoré sa vyvinuli a realizovali, prispeli k dosiahnutiu cieľov stanovených v oznámení Komisie z roku 2009 a záveroch Rady o prevencii. Opatrenia prispeli najmä k vedomostne založenej politike v oblasti predchádzania katastrof, k prepojeniu činiteľov a stratégií predchádzania s vykonávateľmi pripravenosti a reakcie a k začleneniu predchádzania katastrof do existujúcich finančných a legislatívnych nástrojov EÚ. 77 % štátov, ktoré sa zúčastnili prieskumu, konštatovalo, že poskytovanie podpory dopravy prostredníctvom grantov účinne prispelo k zlepšeniu reakcie na núdzové situácie. Viaceré zainteresované strany uviedli, že služby sprostredkovateľa dopravy boli prispôsobené situáciám, ktoré si vyžadujú vysoký stupeň flexibility, a že existuje potenciál pre výrazné zlepšenie pri ich používaní. Zo skúsenosti z určitých katastrof vyplynulo, že spolufinancovanie EÚ obmedzené do výšky 50 % významne znížilo účinnosť nástroja. Túto skutočnosť odráža jedno z odporúčaní priebežného hodnotenia, v rámci ktorého sa mal preskúmať potenciál rôznych úrovní spolufinancovania. Komisia odvtedy v rozhodnutí z roku 2013 tejto súvislosti pokročila zavedením novej, vyššej miery spolufinancovania. Účinnosť opatrení v oblasti znečisťovania morí priamo závisela od dobrej spolupráce s agentúrou EMSA. V rámci všetkých opatrení sa spolupráca s agentúrou EMSA považuje za účinnú. Rovnako aj projekty zamerané na prevenciu znečisťovania morí a pripravenosť sa považujú za veľmi účinné, keďže priniesli výsledky, ktoré by bez finančnej podpory Komisie (GR ECHO) nebolo možné získať. Keďže Komisia a agentúra EMSA mali rôzny názor na účinnosť simulačného cvičenia v oblasti znečisťovania morí, jeho hodnotenie bolo nejednoznačné. Väčšina štátov, ktoré sa zúčastnili hodnotenia, sa domnievala, že pilotný projekt a prípravné akcie namiesto zdvojovania predchádzajúceho úsilia a výsledkov prispeli k účinnejšej reakcii na katastrofy tým, že doplnili existujúce kapacity. V porovnaní s jednotlivými riešeniami zúčastnených štátov poskytoval pilotný projekt napríklad podporu v rámci zriedkavých, ale závažných udalostí niekoľkých rozsiahlych lesných požiarov. Účinnosť projektov prípravných akcií bola však obmedzená z hľadiska šírenia výsledkov, ktoré mohlo byť rozsiahlejšie. Získané dôkazy celkovo naznačovali, že ciele činností s tretími krajinami, konkrétne programu IPA a programov PPRD juh a PPRD východ, boli splnené. Niektoré zainteresované strany zdôraznili v súlade s vývojom mechanizmu potrebu sústrediť sa v budúcnosti viac na činnosti v oblasti prevencie.

Komisia sa domnieva, že základný politický cieľ mechanizmu ako celku, t. j. uľahčiť posilnenie spolupráce, bol v plnej miere splnený, čomu nasvedčuje aj operačná skúsenosť Komisie a rozsiahla spätná väzba na vykonávanie alebo podporu mnohých úspešných preventívnych opatrení či činností v oblasti pripravenosti, akými sú napríklad cvičenia a reakčné operácie vykonané v rokoch 2007 – 2013. Úspech týchto opatrení je v niektorých prípadoch okamžite viditeľný, ako napríklad v prípade pilotného projektu, vďaka ktorému bolo možné podporovať zúčastnené štáty v boji proti lesným požiarom za absencie iných dostupných kapacít v oblasti reakcie, zatiaľ čo inokedy nie sú výsledky ihneď veľmi hmatateľné , ako napríklad v prípade vzdelávania tímov s cieľom možnej vzájomnej spolupráce v rámci reálnych núdzových situácií. Názor Komisie podporujú výsledky externého hodnotenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že vykonávanie opatrení mechanizmu bolo účinné, pretože všetky jednotlivé opatrenia dosiahli svoje osobitné ciele politiky.

6. EFEKTÍVNOSŤ OPATRENÍ MECHANIZMU V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

Nezávislé externé hodnotenie vyzdvihlo najmä tieto body:

1. Na financovanie rôznych funkcií centra MIC/ERCC, vrátane údržby a jeho ďalšieho vývoja, databázy CECIS, systému EWS a nasadení bola v rámci ročných pracovných programov na obdobie rokov 2007 – 2013 pridelená celková suma približne 20 miliónov EUR. V hodnotení sa konštatuje, že centrum MIC/ERCC bolo obzvlášť efektívne pri uľahčovaní poskytovania pomoci koordinovaným spôsobom, ktorý umožňuje efektívne využívanie zdrojov. Zmena centra MIC na ERCC, ktoré bolo vybavené a teda lepšie prístupné dvadsaťštyri hodín denne sedem dní v týždni, bola ďalším dôležitým faktorom zvýšenia efektívnosti, najmä pokiaľ ide o plánovanie a reakciu na núdzové situácie. Jedným zo zistení priebežného hodnotenia bolo, že v rámci systému EWS existuje priestor na operačné vylepšenia. Odvtedy sa do systému EWS značne investovalo. Rozpočet vyčlenený pre systém EWS sa zvýšil z 0,7 milióna EUR v roku 2009 na 1,6 milióna EUR v roku 2013 a bol použitý na vypracovanie úplného pokrytia systému včasného varovania EWS v takmer reálnom čase.

2. V rámci ročných pracovných programov v období rokov 2007 – 2013 bola celková suma vo výške 29 miliónov EUR pridelená na kurzy odbornej prípravy. Medzi rokmi 2009 a 2010 sa počet ponúkaných kurzov odbornej prípravy zdvojnásobil zo šiestich na dvanásť. Medzi rokmi 2010 a 2013 zaznamenali kurzy odbornej prípravy stály nárast účastníkov, zatiaľ čo suma investovaných finančných prostriedkov zostala rovnaká. Účastníci kurzov potvrdili, že zúčastnenie sa kurzov im prinieslo spoločné porozumenie mechanizmu, čo vďaka poskytovaniu koordinovanej, a teda účinnejšej reakcie podnietilo jeho pozitívne účinky.

3. V rámci pracovných programov v období rokov 2007 – 2013 bola celková výška rozpočtu vyčleneného na simulačné cvičenia viac ako 20 miliónov EUR. V závislosti od rozsahu a zložitosti situácie sa jednotlivé rozpočty od seba značne odlišovali. Vzhľadom na osobitné charakteristiky každej situácie bolo porovnanie efektívnosti simulačných cvičení náročné. Podľa finančných a audítorských správ tretej strany, ktoré boli preskúmané v rámci nezávislého externého hodnotenia, sa však rozpočet každého simulačného cvičenia považoval za primeraný a úmerný individuálnym cieľom cvičení.

4. V rámci pracovných programov v období rokov 2007 – 2013 sa výška celkovej sumy vyčlenenej na program výmeny expertov vyšplhala do výšky 1,75 milióna EUR. Výsledky externého hodnotenia ukázali, že niektoré zúčastnené štáty považovali celkovú kapacitu programu za obmedzenú, pričom sa vyjadrili k dlhým čakacím lehotám pre expertov, ktorí sa mali výmeny zúčastniť. Experti opísali správu výmen ako dobrú a výberové konanie označili za primerané, keďže viedlo k dosiahnutiu cieľov programu.

5. V rámci ročných pracovných programov na obdobie rokov 2007 – 2013 sa na cvičenia s využitím modulov vyčlenilo viac ako 13 miliónov EUR. Hoci boli podľa externého hodnotenia celkové cvičenia s využitím modulov vnímané veľmi pozitívne, keďže však podiel skutočne nasadených modulov v rámci mechanizmu zostal v posledných rokoch pomerne nízky, niektoré zainteresované strany si neboli isté, či bolo efektívne investovať do prípravy takého značného počtu modulov. Cvičenia s využitím modulov okrem toho nemali zahŕňať rovnako všetky typy modulov, ale mali byť zamerané hlavne na niekoľko z nich.

6. Celkový rozpočet, ktorý bol v období rokov 2007 – 2013 k dispozícii pre projekty v oblasti prevencie, bol vo výške približne 14 miliónov EUR a pre projekty v oblasti pripravenosti bol približne 10,5 milióna EUR . Väčšina štátov, ktoré sa zúčastnili hodnotenia, považuje veľkosť rozpočtu vzhľadom na to, čo mali projekty dosiahnuť, za primeranú a úmernú. Väčšina rozpočtov ukončených projektov bola so zreteľom na konkrétne dosiahnuté výsledky úmerná.

7. Zúčastnené štáty sa zhodli na tom, že prevencia je na zníženie ľudských a hospodárskych nákladov na katastrofy nákladovo efektívna a oprávnená. Zistilo sa však, že nebolo jasné, či preventívne opatrenia v plnej miere prispeli k posilneniu schopnosti riadenia katastrof na úrovni EÚ a ako pôsobili na iné opatrenia mechanizmu.

8. V rámci ročných pracovných programov na obdobie rokov 2007 – 2013 sa na dopravnú pomoc vyčlenilo celkovo 62,9 milióna EUR, v dôsledku čoho Komisia počas tohto obdobia prispela čisto na dopravu sumou približne 11 miliónov EUR. Z externého hodnotenia vyplývajú dve hlavné pripomienky: spoločné využívanie dopravy, ktoré bolo nariadené vzhľadom na právny rámec, malo zabezpečiť efektívne združovanie a operácie kombinovanej dopravy. Vzhľadom na obmedzený skutočný výsledok združovania je však možné o potrebe zoskupovania pochybovať; a hoci boli služby sprostredkovateľa dopravy navrhnuté tak, aby zabezpečili nákladovú efektívnosť, ich využitie bolo minimálne.

9. V rámci ročných pracovných programov na obdobie rokov 2007 – 2013 sa na činnosti v oblasti znečisťovania morí nevyčlenili žiadne finančné prostriedky. Keďže havarijné znečisťovanie morí sa riešilo prostredníctvom rôznych opatrení mechanizmu, bolo začlenené do rôznych rozpočtových riadkov a hodnotilo sa ako ich súčasť.

10. Rozpočtový orgán EÚ vyčlenil na obdobie rokov 2008 – 2010 pre pilotný projekt a prípravné akcie spolu 22,5 milióna EUR. V externom hodnotení sa zdôraznilo, že dostupný rozpočet bol na dosiahnutie plánovaných činností primeraný a že priniesol konkrétne výsledky vrátane posilnenej schopnosti reagovať, navrhnutia cvičení a/alebo modulov, programov školení a komunikačných činností.

11. Činnosti s tretími krajinami boli financované prostredníctvom rôznych finančných nástrojov. Program spolupráce v oblasti civilnej ochrany nástroja predvstupovej pomoci IPA I bol na obdobie rokov 2010 – 2012 financovaný z nástroja predvstupovej pomoci (IPA). Program PPRD juh prebiehal v rokoch 2009 a 2012 s rozpočtom vo výške 5 miliónov EUR, zatiaľ čo program PPRD východ sa vzťahoval na obdobie rokov 2010 – 2014 a jeho rozpočet bol vo výške 6 miliónov EUR. Navyše sa v roku 2012 začal projekt riadenia rizika katastrof EÚ a Číny, ktorý bol financovaný prostredníctvom nástroja financovania rozvojovej spolupráce s celkovým rozpočtom vo výške 6 miliónov EUR. V externom hodnotení sa zdôraznilo, že vzhľadom na rozmanitosť činností s tretími krajinami a odlišný mechanizmus financovania bola celková efektívnosť činností s tretími krajinami kvôli nedostatku všeobecného rámca pre tieto činnosti potenciálne znížená.

Komisia vo všeobecnosti súhlasí s výsledkami externého hodnotenia, podľa ktorých boli opatrenia mechanizmu navrhnuté tak, aby boli nákladovo efektívne (napr. v prípade kurzov odbornej prípravy zostala výška rozpočtu v období rokov 2010 – 2013 stabilná, hoci sa počet účastníkov kurzov zvýšil) a aby sa vo všeobecnosti realizovali efektívne. Okrem externého hodnotenia kvantitatívnych a kvalitatívnych údajov odhaľuje aj operačná skúsenosť Komisie odlišnejší obraz. Vyššie investície do systému EWS boli relatívne nízke v porovnaní s rozpočtom vyčleneným na iné opatrenia mechanizmu, ale vyústili do výrazného operačného zisku pre mechanizmus. Aj investície do školiacich kurzov mali rovnako za následok vysoký počet vyškolených expertov, ktorí však nevyhnutne neboli nasadení na operácie mechanizmu; toto zistenie podhodnocuje významný prínos vyškolených expertov na vykonávane vnútroštátnych operácií mechanizmu a ich potenciál na šírenie poznatkov.

7. PRIDANÁ HODNOTA OPATRENÍ MECHANIZMU NA ÚROVNI EÚ V OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013

Nezávislé externé hodnotenie vyzdvihlo najmä tieto body:

Pridaná hodnota centra MIC/ERCC mala viacero rozmerov. Centrum MIC/ERCC predstavovalo pre zúčastnené štáty „jednotné kontaktné miesto“ pre reakcie na katastrofy, pričom v porovnaní s obojstrannou reakciou jednoznačne predstavovalo pridanú hodnotu. Všetky zainteresované strany považujú databázu CECIS za užitočnú centralizovanú platformu na výmenu informácií s jednoznačnou pridanou hodnotou EÚ. Centrum MIC/ERCC umožňovalo tretím krajinám a medzinárodným partnerom osloviť a požiadať o pomoc prostredníctvom jedinej platformy, čo spoluprácu uľahčilo. Systém EWS umožnil zúčastneným štátom prístup k najmodernejším výstražným systémom, ktoré pokrývajú celé spektrum hrozieb, ako aj k silnejšiemu vedeckému/operačnému rozhraniu s cieľom umožniť inovácie. Kurzy odbornej prípravy preukázali silnú pridanú hodnotu EÚ, ktorá mala za následok nielen to, že účastníci kurzov získali zručnosti a poznatky týkajúce sa mechanizmu, ale aj posilnenie siete profesionálov v oblasti civilnej ochrany. V rámci externého hodnotenia sa poukázalo na to, že vďaka vytváraniu sietí došlo k zjednodušeniu spolupráce a zásahov. Na základe rozhovorov sa zistilo, že simulačné cvičenia by sa aspoň v piatich zo šiestich prípadov nemohli uskutočniť bez spolufinancovania EÚ. Výmena skúseností a poučenie sa z najlepších postupov boli jednými z kľúčových výsledkov, ktoré poskytli silnú pridanú hodnotu EÚ. Cvičenia okrem toho umožnili znovu vytvorenie núdzových scenárov a zainteresované strany ich pokladali za doplnok ku kurzom odbornej prípravy. Výmena skúseností a poučenie sa z najlepších postupov boli jednými z kľúčových výsledkov programu výmeny expertov. Program vyústil do podpory silného spojenia na vnútroštátnej a európskej úrovni, čo spoluprácu veľmi zjednodušilo. Pokladá sa za nepravdepodobné, že by sa takéto výmeny uskutočnili bez finančnej pomoci EÚ. Pridaná hodnota EÚ z modulov a cvičení s využitím modulov je zrejmá do takej miery, do akej tieto priamo podporovali vnútroštátnu reakciu na katastrofy v postihnutých krajinách. Testovaním zručnosti a postupov modulových cvičení vzniklo spoločné chápanie koordinovanej pomoci. V rámci projektov zameraných na prevenciu a pripravenosť sa podarilo dosiahnuť výsledky, ktoré by členské štáty jednotlivo nedosiahli. Väčšina projektov zahŕňala viacerých partnerov z rôznych zúčastnených štátov, čím sa zlepšilo vzájomné poznanie a prispelo sa k budovaniu dôvery medzi zúčastnenými štátmi. Preventívne opatrenia preukázali pridanú hodnotu EÚ: nie všetky zúčastnené štáty mali pred vývojom politiky v oblasti predchádzania na úrovni EÚ dobre vypracovanú politiku zameranú na predchádzanie katastrof – činnosti realizované na úrovni EÚ tieto zúčastnené štáty podnietili k tomu, aby vyvinuli väčšie úsilie o vypracovanie takejto politiky. Zúčastnené štáty takisto profitovali z výmeny osvedčených postupov a stretnutí odborníkov na úrovni EÚ. Dopravná pomoc, ktorá bola v rámci mechanizmu navrhnutá, predstavovala pridanú hodnotu EÚ tým, že v prípade katastrof v postihnutých krajinách priamo podporila nasadenie podpory pomoci. Konkrétne príklady zahŕňali úspory nákladov na úrovni zúčastnených štátov a EÚ prostredníctvom spoločného využívania dopravných prostriedkov a flexibility, pokiaľ si ju situácia v teréne vyžadovala. Zistilo sa, že mechanizmus poskytol pridanú hodnotu EÚ v súvislosti so znečisťovaním morí, najmä prostredníctvom zbližovania komunít zaoberajúcich sa znečisťovaním morí a civilnou ochranou a v prípade potreby aj podporovaním vzájomnej kooperácie a spolupráce. Projekty zamerané na prevenciu znečisťovania morí a pripravenosť boli označené za iniciatívu s vysokou pridanou hodnotou. Pilotný projekt a prípravné akcie prispeli k rozvoju/dostupnosti dodatočných kapacít, ktoré by inak zúčastnené štáty samostatne nevyvinuli/nesprístupnili. Okrem toho bola posilnená spolupráca medzi zúčastnenými štátmi. V niektorých prípadoch viedli výsledky prípravných akcií k celkovému posúdeniu kapacitných potrieb a k používaniu štandardných postupov. Všetky zainteresované strany potvrdili pridanú hodnotu EÚ v rámci činností s tretími krajinami. Najdôležitejším oznámeným výsledkom bolo zníženie účinku katastrof vďaka zlepšeniu kapacít civilnej ochrany. Zdá sa, že účasť na činnostiach s tretími krajinami mala pozitívny vplyv aj na vnútroštátne politiky. Väčšina opýtaných zainteresovaných strán z tretích krajín mala priame skúsenosti s aktiváciami mechanizmu a potvrdila pridanú hodnotu EÚ v tretích krajinách.

Komisia, na základe výsledkov externého hodnotenia, skúseností získaných z veľkého počtu operácií mechanizmu v Európe a mimo nej a spätnej väzby od krajín, ktoré požiadali o pomoc z mechanizmu, dospela k záveru, že mechanizmus preukázal pridanú hodnotu EÚ na viacerých úrovniach, a to aj posilnením spolupráce medzi zúčastnenými štátmi, riešením potreby vhodných preventívnych opatrení, uľahčovaním nasadenia tímov a pomoci a ponukou jednotného „balíka“ podpory, vrátane expertov na civilnú ochranu, modulov a tímov technickej pomoci a podpory. Z celkového hľadiska predstavuje mechanizmus úspešnú oblasť politiky EÚ s rastúcim dopytom zo strany členských štátov a ostatných zainteresovaných strán.

8. ZÁVERY

Celkový záver Komisie vzhľadom na zistenia uvedené v správe z externého hodnotenia a po zohľadnení vlastných operačných skúseností a získaných poznatkov, ako aj svojho vlastného hodnotenia kvalitatívnych a kvantitatívnych dôkazov a údajov je, že opatrenia mechanizmu, ktorým bola poskytnutá finančná pomoc v období rokov 2007 – 2013, boli veľmi uspokojivé a dosiahli svoje ciele. V rámci celkového hodnotenia vykonávania mechanizmu boli výsledky vo všeobecnosti veľmi dobré a jasne preukázali relevantnosť, súdržnosť, účinnosť, efektívnosť a pridanú hodnotu mechanizmu ako celku, ako aj jeho jednotlivých opatrení na úrovni EÚ. Opatrenia mechanizmu boli úspešné v mnohých ohľadoch, v neposlednom rade v súvislosti so zlepšovaním koordinácie a spolupráce medzi zúčastnenými štátmi a posilnením kapacít pripravenosti a reakcie; čím sa zabezpečila efektívna, rýchla a účinná reakcia na stav núdze a poskytol sa prístup k dopravným prostriedkom na zabezpečenie rýchlej reakcie.

Komisia upozorňuje na významný pokrok mechanizmu v období medzi rokmi 2007 a 2013, najmä na zmenu centra MIC na ERCC, zvýšené zameranie sa na politiku a činnosti v oblasti predchádzania, ako aj zintenzívnenie spolupráce s tretími krajinami. Z mnohých nápadov, ktoré sa zrodili na začiatku obdobia hodnotenia, ako napríklad dopravná pomoc alebo koncept modulov, sa teraz stali plne funkčné opatrenia mechanizmu, ktoré sú pre zúčastnené štáty veľmi prospešné. Komisia takisto poukazuje na značný pokrok, ktorý sa v prípade mechanizmu zaznamenal od priebežnej hodnotiacej správy s ohľadom na jej odporúčania, ktoré boli všetky do konca obdobia hodnotenia zohľadnené a už sa zaviedli alebo ešte sú v procese vykonávania, a to aj v dôsledku rozhodnutia z roku 2013.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že od roku 2007 sa v rámci európskej spolupráce a koordinácie v oblasti civilnej ochrany dosiahol výrazný pokrok a vytvoril sa dobrý základ na to, aby tento pozitívny vývoj pokračoval aj naďalej. Externé hodnotenie ponúka niekoľko pozitívnych príkladov, ktoré poukazujú na to, do akej miery sa mechanizmus a koordinácia EÚ v oblasti reakcie na katastrofy vyvíjali a stali sa pri dosahovaní cieľov úspešnejšími. Financovanie prostredníctvom rozhodnutia CPFI použité na tento účel prinieslo značnú pridanú hodnotu EÚ.

V rámci externého hodnotenia, a to i napriek pozitívnemu vyhodnoteniu fungovania mechanizmu a všetkých jeho činností, sa zdôraznil aj istý potenciál pre ďalšie zlepšenie. Najdôležitejšie odporúčania zahŕňali vytvorenie koherentnejšieho rámca pre opatrenia mechanizmu v oblasti pripravenosti vrátane cvičení, školení, projektov, výmeny expertov a lepšieho plánovania, ako aj efektívnejších postupov a vyšších sadzieb spolufinancovania EÚ v prípade dopravy. Komisia súhlasí s tým, že vo viacerých oblastiach existuje priestor na ďalšie zlepšenie a rozvoj mechanizmu, a víta odporúčania externého hodnotenia.

Rozhodnutie z roku 2013 predstavuje právny základ na ďalšie značné napredovanie v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie a konkrétne reaguje na mnohé otázky uvedené v externom hodnotení (napr. rozhodnutie z roku 2013 vyzýva na vytvorenie strategického rámca pre simulačné cvičenia). Komisia sa preto bude v rámci prebiehajúceho vykonávania rozhodnutia z roku 2013 snažiť o zohľadnenie väčšiny týchto odporúčaní. Odporúčania týkajúce sa operácií sa budú brať do úvahy ako súčasť prebiehajúceho zlepšovania postupov (napr. výzvy na predkladanie návrhov) alebo realizácie programov.

Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby zistenia vyplývajúce z tohto hodnotenia vzali na vedomie.

[1] Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom z 23. októbra 2001 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany (odkaz)

[2] Rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracované znenie) (odkaz)

[3] Rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany (CPFI) (odkaz)

[4] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (odkaz)

[5] KOM(2011) 696 v konečnom znení (odkaz)

[6] SEK(2011) 1311 v konečnom znení (odkaz)

[7] Pilotné projekty a prípravné akcie v súlade s čl. 49 ods. 6) písm. a) a b) nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (nariadenie o rozpočtových pravidlách). Rozpočet EÚ na rok 2008, riadky 07 04 04 a 07 04 05. Rozhodnutie Komisie K(2008) 1740. Rozpočet EÚ na rok 2009, riadky 07 04 04 a 07 04 05. Rozhodnutie Komisie K(2009) 3356. Rozpočet EÚ na rok 2010, riadky 07 04 04 a 07 04 05. Rozhodnutie Komisie K(2010) 1206.

[8] Systém EWS, ktorý bol rozvinutý vďaka Spoločnému výskumnému centru (JRC), zahŕňa Globálny systém varovania a koordinácie pre katastrofy (GDACS), Európsky systém informovania o lesných požiaroch (EFFIS) a Európsky systém varovania pred povodňami (EFAS).

[9] Centrum MIC/ERCC takisto zabezpečuje operačnú koordináciu služby riadenia núdzových situácií programu Copernicus, ktorá aj so svojimi zložkami mapovania a interakciou s oprávnenými užívateľmi začala fungovať v roku 2012.

[10] Oficiálne štatistiky centra MIC/ERCC; Pozri aj externú hodnotiacu správu, s. 32 – 34, 53 – 56; 69 - 71, 77 - 78, 114 - 116.