29.

zdôrazňuje, že všetky opatrenia podnietené touto integračnou víziou sa musia zamerať na ciele rastu a konkurencieschopnosti a na prioritné oblasti činnosti, ktoré by nemali byť iba výmenou skúseností a informácií, ale by mali obsahovať aj spoločné činnosti a projekty, výmeny zamestnancov a účastníkov projektov, rozvoj sietí a inštitúcií Spoločenstva, atď.; Navrhuje preto: 1. ZAVIESŤ SPOLOČNÝ STRATEGICKÝ RÁMEC PRE KLASTRE nazdáva sa, že je potrebný celkový strategický rámec, v ktorom budú zhrnuté rôzne predstavy zúčastnených aktérov (administratívy, univerzity, výskumné strediská a podniky) a umožní koordinovane riadiť tieto tri procesy: — umožniť vytváranie podmienok a stimulovať zakladanie klastrov, — podporovať uplatňovanie iniciatív navrhovaných klastrami, — dospieť k prepojeniu klastrov na národnej aj na nadnárodnej úrovni, s cieľom vymieňať si skúsenosti a spolupracovať; v tomto zmysle, ako prvý krok v rozvoji strategického rámca navrhuje vytvorenie skupiny expertov na vysokej úrovni, ktorí by sa danou problematikou zaoberali a Európskej rade a Komisii by stanovili usmernenia na integráciu a harmonizáciu kritérií. Táto skupina expertov by mala byť úplne nezávislá a predsedať by jej mala európska osobnosť uznávaná v danej oblasti. Mali by byť do nej zapojení zástupcovia všetkých oblastí zainteresovaných do tejto problematiky: politickej oblasti, správy (hlavne regionálnej), podniky, ktoré majú skúsenosti v riadení klastrov, univerzity, výskumné a technologické centrá a finančné subjekty, prípadne iné financujúce subjekty (siete podnikateľských anjelov, fondy rizikového kapitálu...); nazdáva sa, že strategický rámec umožní zužitkovať rôzne iniciatívy, ktoré existujú v súvislosti so špecializovanými klastrami a prinesie v tomto smere integrovanú víziu, pričom definuje smery, ktoré umožňujú podporiť rozvoj procesu vývoja klastrov; INKUBAČNÁ FÁZA — vytvorenie potrebných podmienok pre rozvoj klastrov, — poskytnutie finančnej pomoci, ktorá uľahčí prepojenie malých (a stredných podnikov) a veľkých podnikov, ktoré sa nachádzajú na tom istom území a využitie prípadných synergií, — zaradenie „hybných“ podnikov, — vzťahy s výskumnými strediskami odvetvia. FÁZA UVEDENIA DO ČINNOSTI — rozvoj vzťahov dôvery, — prepojenie podnikov patriacich do rôznych klastrov pre vytvorenie nadnárodných metaklastrov, — vytvorenie vlastného spôsobu organizácie a imidžu, — príprava strategického programu spolupráce. FÁZA RASTU — vytvorenie a rozvoj vlastných projektov, — zaradenie klastrov do európskych technologických platforiem, — aliancie medzi klastrami, ktoré sú platformou spolupráce medzi regiónmi, — šírenie výsledkov spolupráce medzi klastrami, čo zaručí, že výsledky projektu sa dostanú k ďalším regiónom, — nové produkty, ktoré vzišli z iniciatív spolupráce. FÁZA ZRELOSTI — inovácie a vlastné patenty, — vznik obchodných podklastrov, — strategické partnerstvá pre hospodársky rozvoj, — pritiahnutie nových investorov do regiónu. 2. PODNECUJÚCE ČINNOSTI PRE VYTVORENIE STRATEGICKÉHO RÁMCA, KTORÝ DODÁ CELÉMU PROCESU VIEROHODNOSŤ uznáva, že treba podnecovať spoluprácu medzi podnikmi v klastroch tým, že sa bude podporovať zakladanie siete združení klastrov na prvotriednej úrovni, ktorá by im umožnila spoločne využívať služby a osvedčené postupy na európskej a globálnej úrovni hlavne prostredníctvom: — rozvoja a zavedenia nástrojov spolupráce na zdieľanie vedomostí získaných v regionálnych klastroch, — podpory podujatí a stretnutí s rôznymi aktérmi rôznych klastrov, hlavne podnikov, — vypracovania spoločnej výročnej správy o činnosti všetkých európskych klastrov, — podporovať rozvoj spoločne využívaných služieb v oblasti vzdelávania, informácií, atď.; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby administratívy uviedli do činnosti projekty predložené v predstihu prostredníctvom: — prepojenia medzi monitorovacími strediskami a organizáciami pre monitorovanie technológie v rôznych regiónoch vďaka vytvoreniu európskeho systému monitorovania v oblasti výskumu a priemyselnej inovácie a zlepšeniu informácií o duševnom kapitáli, aby sa mohli predvídať možné riešenia pokiaľ ide o ponuku a technológie, ktoré môžu predstavovať prínos, — podnecovania spolupráce s európskymi technologickými platformami, — rozvoja verejných projektov, do ktorých sú zapojené viaceré regióny (špecifikácie a spoločné nákupné postupy), — uvedenie do činnosti spoločných pravidiel v rôznych regiónoch s cieľom podporiť a predvídať rozvoj inovatívnych technológií; zdôrazňuje, že je potrebné spojiť existujúce informácie do jednej európskej informačnej platformy pre klastre (INFOCLUSTER) a zahrnúť do nej užitočné funkcie pre podniky, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii len čiastočne. V tejto súvislosti sa domnieva, že najvhodnejším subjektom na rozvoj činnosti tejto informačnej platformy by mohlo byť Európske monitorovacie centrum pre klastre: — územný informačný systém, ktorý umožní utvoriť a scentralizovať súčasnú ponuku v oblasti infraštruktúr a výskumných stredísk, aktívnych podnikov vo VVI, univerzít a ďalších centier, podporovaných oblastí výskumu, kľúčových technických a politických kontaktov, atď. Tento nástroj by uľahčil vzťahy medzi rôznymi centrami vedomostí a klastrami. Mohla by ho iniciovať Európska komisia v spolupráci s VR, ktorý by poskytol kontakty s regiónmi a regionálnymi klastrami, — dynamický barometer konkurencieschopnosti, ktorý by umožnil každému klastru porovnať sa s akýmkoľvek iným klastrom, ktorý má podobné charakteristiky a zistiť akú má pozíciu v porovnaní s konkurenčným prostredím, — prehľad politík klastrov, ktorý zobrazí platné vnútroštátne a regionálne politiky a programy na každom území (v oblasti pomoci VVI, finančných nástrojov podpory, vzdelávacích a výmenných programov, atď.) určený na výmenu informácií, — rôzne správy o osvedčených postupoch podnikov alebo samotných klastrov v oblasti zdieľania vedomostí; potvrdzuje, že je potrebné podporovať spoluprácu medzi finančnými nástrojmi pre inováciu (kapitál/zadlženie/priama pomoc) rôznych regiónov alebo rôznych krajín s cieľom uľahčiť investície do veľkých projektov, na ktorých sa podieľajú viaceré regióny rôznych európskych krajín v rámci klastrov a tie by mohli tiež viac využívať európske fondy, ako sú EIB alebo EIF; nazdáva sa, že je možné zdieľať zdroje a služby medzi klastrami, aby sa umožnil spoločný prístup ku kvalitnejším službám: — burza špecializovaných pracovných miest a výmenné a vzdelávacie programy výskumných pracovníkov v súkromnom sektore, — mobilita podnikov vďaka zdieľaniu zariadení a služieb inkubátorov, — výmena technických skúseností, výskumných infraštruktúr a výrobných zariadení, ktoré umožňujú uskutočniť úspory z miery a rozsahu, — európsky systém monitorovania v oblasti výskumu a priemyselnej inovácie a zlepšenie informovania o duševnom kapitále; 3. VYHODNOTENIA (PRED, POČAS A PO) S CIEĽOM RIADIŤ BUDÚCE ČINNOSTI nazdáva sa, že vyhodnotenie je druh výskumu, ktorý používa osobitné postupy a odpovedá na tieto otázky: Sú naplnené potreby klastrov? Vypracovala sa primeraná politika? Úspešne sa zaviedla? Bude mať želaný dopad? Je možné zrevidovať nedosiahnuté ciele? Je možné zväčšiť efektivitu uplatnenej politiky? nazdáva sa, že vyhodnotenie je nástroj, ktorý sa má využívať počas celého procesu implementácie a ktorý má hlavne (okrem iných výhod) posilniť vierohodnosť politiky klastrov.