EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli21. 6. 2021 SWD(2021) 161 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Analýza plánu obnovy a odolnosti Slovenska Sprievodný dokument Návrh VYKONÁVACIEHO ROZHODNUTIA RADY o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Slovenska {COM(2021) 339 final}



Obsah 1. Zhrnutie 2. Výzvy obnovy a odolnosti: uvedenie do problematiky 2.1. Makroekonomický výhľad a vývoj od správy o krajine na rok 2020 2.2. Výzvy súvisiace s udržateľným rastom, súdržnosťou, odolnosťou a politikami v záujme ďalšej generácie 2.3. Výzvy súvisiace so zelenou a s digitálnou transformáciou Zelený rozmer Digitálny rozmer 3. Ciele, štruktúra a riadenie plánu 3.1. Celková stratégia plánu 3.2. Aspekty vykonávania plánu 4. Zhrnutie posúdenia plánu 4.1. Komplexná a primerane vyvážená reakcia na hospodársku a sociálnu situáciu 4.2. Prepojenie s odporúčaniami pre danú krajinu a európskym semestrom 4.3. Rastový potenciál, vytváranie pracovných miest, hospodárska, inštitucionálna a sociálna odolnosť, Európsky pilier sociálnych práv, zmierňovanie následkov krízy a sociálna územná súdržnosť a konvergencia 4.4. Zásada „výrazne nenarušiť“ 4.5. Zelená transformácia 4.6. Digitálna transformácia

4.7. Trvalý vplyv plánu 4.8. Míľniky, ciele, monitorovanie a realizácia 4.9. Náklady 4.10. Kontroly a audit 4.11. Súdržnosť 1.Zhrnutie Očakáva sa, že realizácia plánu obnovy a odolnosti Slovenska s celkovými odhadovanými nákladmi v hodnote 6 575 000 000 EUR významne prispeje k zotaveniu z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Pandémia v roku 2020 spôsobila prepad slovenského hospodárstva do hlbokej recesie, pričom HDP kleslo o 4,8 % a miera nezamestnanosti stúpla na 6,7 %. So zmiernením opatrení proti šíreniu koronavírusu sa očakáva rýchla obnova sprevádzaná rastom o 4,8 % v roku 2021 a o 5,2 % v roku 2022, a to v dôsledku domácich výdavkov, ako aj zahraničného dopytu. Investície a reformy stanovené v pláne by mali pomôcť obnove, a to najmä po roku 2022. Očakáva sa, že fiškálna politika si zachová podporný charakter, pričom deficit rozpočtu verejnej správy by mal v roku 2021 podľa prognózy dosiahnuť 6,5 %. V pláne sa v plnej miere využívajú prostriedky pridelené na nenávratnú finančnú podporu vo výške 6 328 586 359 EUR . Slovensko nepožiadalo o žiadne pôžičky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V rokoch, ktoré nasledovali po pristúpení k EÚ, Slovensko rýchlo napredovalo v mnohých oblastiach pri dobiehaní priemeru EÚ, ale starnutie obyvateľstva, zmena klímy a digitálna transformácia predstavujú pre hospodárstvo a spoločnosť krajiny dlhodobé štrukturálne výzvy. Zachovanie rastu produktivity, ktorý tvorí základ hospodárskej konvergencie Slovenska, si bude vyžadovať nepretržité štrukturálne reformy vzdelávania a inštitúcií a cielené investície do infraštruktúry, výskumu a inovácií. Okrem toho Slovensko ešte nie je dostatočne pripravené na zelenú a digitálnu transformáciu. Technologické zmeny, napríklad automatizácia výrobných procesov, pravdepodobne ovplyvnia hospodárstvo Slovenska viac ako hospodárstva iných krajín vzhľadom na mieru rizika, ktorej je vystavený jeho rozsiahly spracovateľský priemysel vrátane automobilovej výroby. Okrem toho dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti sú oblasti, s ktorými sa spája riziko ohrozenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií a hospodárstva. Očakáva sa, že plán prispeje k účinnému riešeniu významnej podskupiny štrukturálnych výziev identifikovaných v odporúčaniach pre Slovensko z rokov 2019 a 2020. Plán je v súlade s odporúčaniami pre eurozónu. Silný dôraz na inkluzívne vzdelávanie, verejnú správu a investície na zvýšenie produktivity v oblasti zelenej a digitálnej transformácie, ktorým sa plán vyznačuje, ako aj jeho plánovaný príspevok k znižovaniu regionálnych rozdielov, možno považovať za komplexnú a primeranú reakciu na výzvy, ktorým Slovensko čelí. Výzva spočívajúca v urýchlení zelenej a digitálnej transformácie sa rieši účinným spôsobom a širokou škálou opatrení. Dlhodobé výzvy v oblasti vzdelávania, starostlivosti o deti, zdravotnej starostlivosti, ako aj výskumu, vývoja a inovácií sa takisto riešia komplexnými opatreniami určenými na odstránenie najzávažnejších nedostatkov, akými sú nízka kvalita a inkluzívnosť vzdelávania, roztrieštenosť koordinácie politiky v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, nedostatočná spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom a slabé výsledky v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Dodatočné opatrenia navrhnuté v pláne na zlepšenie systému súdnictva, verejného obstarávania a boja proti praniu špinavých peňazí majú potenciál riešiť mnohé základné výzvy, ak sa prijmú a vykonajú v súlade s požiadavkami práva EÚ týkajúcimi sa riadnych záruk a nezávislosti súdnictva a ak sa náležite zapoja zainteresované strany. Napokon sa očakáva, že viaceré reformy zlepšia dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V pláne sa teda stanovujú ambiciózne reformy a investície v rámci odporúčaní pre eurozónu, najmä pokiaľ ide o systém zdravotnej starostlivosti, zelenú a digitálnu transformáciu a verejnú správu, a navyše sa plán zameriava na ďalšie zlepšovanie konvergencie a podporu hospodárskeho rastu. Očakáva sa, že realizácia plánu obnovy a odolnosti významne prispeje k hospodárskemu rastu a vytváraniu pracovných miest na Slovensku a že sa zároveň posilní hospodárska, sociálna a inštitucionálna odolnosť. Očakáva sa, že fiškálne stimuly financované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v krátkodobom až strednodobom horizonte oživia súhrnný dopyt, čím sa zlepší cyklická pozícia slovenského hospodárstva a zmiernia nepriaznivé hospodárske dôsledky krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. V dôsledku toho sa odhaduje, že v porovnaní s kontrafaktuálnym scenárom bez Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti bude HDP v období 2021 až 2026 v priemere o 1,3 % až 1,8 % vyšší. Takisto sa očakáva, že situácia na trhu práce sa výrazne zlepší v porovnaní so situáciou, keby Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nebol k dispozícii. Predpokladá sa, že potenciálny rast sa v dôsledku investícií a rastu produktivity výrazne a dlhodobo zvýši. Z dlhodobého hľadiska sa očakáva, že v dôsledku štrukturálnych reforiem, ktoré plán obsahuje, dôjde do roku 2040 k značnému zvýšeniu HDP. Predpokladá sa, že tento vplyv bude v prevažnej miere vychádzať z politiky v oblasti ľudského kapitálu, napríklad v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, výskumu, vývoja a inovácií, ktorými sa zlepšuje produktivita slovenského hospodárstva. Tým by sa uľahčil prechod krajiny na hospodársky model, ktorý by sa viac zameriaval na činnosti s vysokou pridanou hodnotou a ktorý by si zachoval konkurencieschopnosť aj v čase automatizácie a digitálnych zmien. V pláne obnovy a odolnosti Slovenska sa vďaka prideleným prostriedkom určeným na opatrenia súvisiace s klímou vo výške 43 % kladie veľký dôraz na zmierňovanie zmeny klímy, pričom sa rieši adaptácia a ochrana biodiverzity a prírodných zdrojov a má sa prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 a 2050 a k ambícii nulového znečistenia v rámci Európskej zelenej dohody. Investície do kapacity energie z obnoviteľných zdrojov v kombinácii so súborom reforiem zameraných najmä na uľahčenie prístupu k sieti zdrojov čistej energie majú viesť k tomu, že Slovensko dosiahne svoj cieľ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie do roku 2030. Prostredníctvom rozsiahleho programu obnovy budov sa zníži ich vplyv na emisie skleníkových plynov a zlepší sa kvalita ovzdušia. Osobitný súbor opatrení je navrhnutý na podporu dekarbonizácie priemyslu. V doprave sa komplexný balík reforiem a investícií zameria na elektromobilitu, intermodalitu a verejné dopravné prostriedky. Plán zahŕňa aj reformy a investície zamerané na udržateľnú starostlivosť o krajinu, obhospodarovanie lesov a hospodárenie s vodou. Plán zahŕňa úplné posúdenie zásady „výrazne nenarušiť“ a táto zásada sa dodržiava pri všetkých opatreniach. Očakáva sa, že plán vďaka prideleným prostriedkom určeným na digitálne opatrenia vo výške 21 % významne prispeje k digitálnej transformácii hospodárstva a spoločnosti Slovenska. V pláne sa kladie veľký dôraz na digitalizáciu verejného sektora tak v rámci sektorových reforiem (justícia, polícia, zdravotná starostlivosť), ako aj prostredníctvom horizontálnych opatrení zameraných na zvýšenie kvality a prístupnosti eGovernment riešení, zlepšenie efektívnosti verejného využívania IT zdrojov a posilnenie kybernetickej bezpečnosti. Reforma modelu riadenia digitálneho hospodárstva spolu s investíciami do špičkových digitálnych technológií a do digitálnych kapacít spoločností, najmä MSP, by mala pomôcť rozvoju digitálneho ekosystému. Rozvoj digitálnych zručností je jedným z cieľov navrhovaných reforiem vzdelávania a investícií do zručností seniorov a znevýhodnených skupín, ktoré bude dopĺňať stratégia digitálnych zručností pre osoby v produktívnom a poproduktívnom veku. Plán obnovy a odolnosti Slovenska so sebou prináša štrukturálne zmeny inštitúcií a politík zameraných na riešenie základných príčin existujúcich problémov a dá sa očakávať, že ako taký bude mať trvalý vplyv. Očakáva sa, že úsilím o digitalizáciu v širokom spektre inštitúcií a vo verejnej správe sa štrukturálne zvýši efektívnosť a zlepší kvalita verejných služieb. Reformy rámca riadenia justície a v boji proti korupcii a praniu špinavých peňazí by mali mať trvalý vplyv. Investičné opatrenia – vrátane opatrení v oblasti udržateľnej dopravy, obnovy budov, infraštruktúry vysokoškolského vzdelávania a zdravotnej starostlivosti – sú určené na podporu a posilnenie pozitívneho vplyvu štrukturálnych reforiem. Opatrenia na adaptáciu na zmenu klímy na všeobecnejšej úrovni prispievajú k zmierňovaniu rizík súvisiacich so zmenou klímy a zlepšujú budúcu prosperitu a blahobyt. Slovensko okrem toho kladie dôraz na účasť zainteresovaných strán, aby sa zabezpečila široká podpora štrukturálnych zmien. V pláne sa na dosiahnutie cieľov jednotlivých komponentov navrhuje komplexný a súdržný súbor míľnikov a cieľov, ktoré sú jasné, realistické a dostatočne ambiciózne. Ukazovatele priradené míľnikom a cieľom sú relevantné, prijateľné a spoľahlivé. Slovensko zavádza komplexný systém vykonávania, kde vedúcu úlohu plní Národná implementačná a koordinačná autorita (NIKA), ktorá zodpovedá za monitorovanie a celkové vykonávanie míľnikov a cieľov a za predloženie žiadosti o platbu Európskej komisii Celkovo sú informácie o nákladoch a príslušné doklady poskytnuté v relatívne veľkom rozsahu a poskytujú dobrý základ na posúdenie primeranosti a prijateľnosti odhadovaných nákladov. Zároveň bol v prípade určitých opatrení rozsah poskytnutých informácií a príslušných dokladov alebo iných porovnateľných údajov obmedzený, čím sa obmedzuje miera, do akej možno tieto osobitné odhady nákladov považovať za primerané a realistické. Synergie s inými finančnými prostriedkami EÚ sú vo všeobecnosti vysvetlené v rozsahu, v akom je to v tejto fáze možné. V prípade rôznych opatrení treba tieto synergie pozorne monitorovať počas vykonávania na strategickej úrovni a na úrovni projektu. Za predpokladu, že sa míľniky uvedené ďalej v texte (týkajúce sa nadobudnutia účinnosti zákona o POO a registra informácií) splnia pred prvou žiadosťou o platbu, opatrenia navrhované v pláne obnovy a odolnosti a dodatočné opatrenia obsiahnuté v návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady sú primerané na predchádzanie korupcii, podvodom a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu a očakáva sa, že opatrenia účinne zabránia dvojitému financovaniu. Vo všeobecnosti je určenie subjektov zodpovedných za kontrolné mechanizmy a audit na Slovensku riadne vysvetlené a jasne sa stanovuje nezávislosť a oddelenie funkcií orgánu auditu vrátane zakotvenia v slovenských právnych predpisoch. Opatrenia na zistenie dvojitého financovania a zabránenie mu sú podľa všetkého zahrnuté komplexne. NIKA bude pracovať na koordinácii aktérov zapojených do vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Zároveň sa právny základ z veľkej časti opiera o „zákon o mechanizme na podporu obnovy a odolnosti“ alebo „zákon o POO“, ktorý bol v čase predloženia plánu stále v štádiu návrhu. Jeden z míľnikov preto zahŕňa nadobudnutie účinnosti zákona o POO, ako aj absenciu každého významného rozdielu medzi obsahom zákona tak, ako sa uvádza v pláne, a obsahom konečnej verzie, ktorá nadobudne účinnosť. Okrem toho sa pred podaním prvej žiadosti o platbu zavedie a uvedie do funkčného stavu registračný systém, ktorý bude slúžiť na monitorovanie vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a na zber a uchovávanie všetkých údajov uvedených v článku 22 ods. 2 písm. d) nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Na tento účel sa zaradí míľnik. Plán predstavuje jednotný a komplexný balík reforiem a investícií, ktoré sa navzájom posilňujú a výrazne podnecujú reformy. Vízia modernizovaného Slovenska obsiahnutá v pláne sa sústreďuje na tri vzájomne prepojené piliere inovatívnej, udržateľnej a zdravej krajiny a na päť kľúčových oblastí politiky, ktoré sa realizujú prostredníctvom 18 komponentov. Zabezpečujú sa synergie v rámci tematických komponentov (napr. komponenty týkajúce sa vzdelávania), ako aj horizontálne vo viacerých komponentoch (napr. pri uplatňovaní požiadaviek na energetickú efektívnosť pri obnove verejných budov alebo pri digitálnej transformácii verejnej správy).

1.

Vyvážená reakcia 2.

Odporúčania pre danú krajinu 3.

Rast, pracovné miesta… 4.

Zásada „výrazne nenarušiť“ 5.

Zelený cieľ 6.

Digitálny cieľ 7.

Trvalý vplyv 8.

M a C 9.

Náklady 10.

Systémy kontrol 11.

Súdržnosť A A A A A A A A B A A 2.Výzvy obnovy a odolnosti: uvedenie do problematiky 2.1.Makroekonomický výhľad a vývoj od správy o krajine na rok 2020 Hospodársku činnosť Slovenska ťažko zasiahla pandémia ochorenia COVID-19 a príslušné opatrenia proti jej šíreniu, čo v prvej polovici roku 2020 viedlo k prudkému poklesu skutočnej produkcie. Keď sa zrušili obmedzenia po prvej vlne pandémie, slovenské hospodárstvo zaznamenalo v treťom štvrťroku 2020 prudký nárast, ale oživenie sa koncom roka s nástupom druhej vlny spomalilo, čo viedlo k poklesu ročného HDP za rok 2020 o 4,8 %. Pokles bol spôsobený prudkým znížením zahraničného aj domáceho dopytu, pričom vývoz a dovoz prevažne priemyselného tovaru, ako aj investície boli zasiahnuté relatívne viac ako spotreba domácností. Spotrebu domácností podporil odolný trh práce (udržiavaný režimami skráteného pracovného času), ako aj iné opatrenia fiškálnej podpory (napr. ošetrovné a nemocenské dávky). Hoci sa tým zmiernil pokles maloobchodného predaja, sektor služieb (najmä v oblasti pohostinských služieb) nedokázal zabrániť väčším stratám v dôsledku obmedzení. Investície a stavebná výroba v dôsledku narastajúcej neistoty týkajúcej sa budúcnosti takisto prudko klesli. Vplyv krízy na trh práce pomohli zmierniť opatrenia verejnej podpory. Napriek tomu miera nezamestnanosti po rokoch výrazného rastu zamestnanosti stúpla z rekordne nízkej hodnoty 5,8 % v roku 2019 na 6,7 % v roku 2020 a zamestnanosť klesla o 1,9 %. Opatreniami fiškálnej podpory, ako aj nižšími daňovými príjmami sa značne zvýšil deficit rozpočtu verejnej správy, a to na 6,2 % HDP v roku 2020, čo viedlo k prudkému nárastu pomeru verejného dlhu k HDP zo 48,2 % v roku 2019 na 60,6 % v roku 2020. Podľa makroekonomického scenára Inštitútu finančnej politiky (IFP) Ministerstva financií SR sa očakáva, že na začiatku roku 2021 bude pandémia naďalej negatívne vplývať na hospodársku činnosť, najmä v dôsledku nízkej spotreby domácností a utlmených súkromných investícií. Ako však postupné očkovanie umožňuje rušiť obmedzenia, neskôr v priebehu roka sa predpokladá stabilné oživenie, ktorému napomôžu aj pokračujúce fiškálne stimuly, čo povedie k predpokladanému rastu HDP v roku 2021 o 3,3 %. V ďalšom období IFP predpovedá spoľahlivý rast produkcie o 6,3 % v roku 2022 a 2,8 % v roku 2023, a to s pomocou verejných investícií, ktoré sa majú podporiť v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj finančných prostriedkov viacročného finančného rámca (VFR), vďaka čomu bude možné vyrovnať vplyvy plánovanej postupnej konsolidácie verejných financií (1 percentuálny bod HDP počnúc rokom 2023). Odhaduje sa, že produkčná medzera ostane v roku 2021 záporná a že do roku 2022 sa odstráni, pričom sa hodnota produktu v ďalšom období udrží mierne nad potenciálnym produktom. Predpokladá sa, že úroveň HDP z roku 2019 sa dosiahne do roku 2022. Ukázalo sa, že zamestnanosť bola za pomoci režimov skráteného pracovného času pomerne odolná voči kríze. Predpokladá sa však, že k jej oživeniu dôjde o niečo neskôr, keďže sa najskôr predĺži pracovný čas a keďže sú firmy stále opatrné, pokiaľ ide o prijímanie nových pracovníkov. IFP napriek neskoršiemu hospodárskemu oživeniu očakáva, že v dôsledku slabšej prvej polovice roka bude zamestnanosť v roku 2021 v priemere o 0,4 % nižšia a potom počnúc rokom 2022 dôjde k jej postupnému oživeniu. Predpokladá sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2021 zvýši na 7,1 % a od roku 2022 začne pomaly klesať. Predpokladá sa, že inflácia sa v priebehu roka 2021 spomalí, a to najmä v dôsledku poklesu regulovaných cien energie, ale potom by sa mala postupne so zlepšením cyklickej pozície hospodárstva zvyšovať. Pokiaľ ide o sociálnu situáciu, príjmová nerovnosť na Slovensku zostáva v porovnaní s priemerom EÚ27 nízka. Podľa posledných štatistík z roku 2019 dosiahol pomer príjmov horného a dolného kvintilu hodnotu 3,34 v prípade čistého príjmu (oproti 4,99 v EÚ) a Giniho koeficient bol na úrovni 22,8 % (oproti 30,2 % v EÚ). Je to však skôr dôsledkom nízkeho mzdového rozpätia ako výrazného prerozdeľovania zo strany štátu. Podobne je podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením relatívne nízky, a to len 16,4 % (oproti 20,9 % v EÚ). Za týmto priemerom sa však skrývajú veľké rozdiely, pričom niektoré regióny (najmä južná časť stredného Slovenska a východné Slovensko) a skupiny sú naďalej mimoriadne zraniteľné, napr. marginalizované rómske komunity. Aj v prípade detí s nízkokvalifikovanými rodičmi je miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia veľmi vysoká – 89,3 % (oproti 59,6 % v EÚ), čo naznačuje nízku sociálnu mobilitu. Nízkokvalifikované osoby a mladí ľudia sú na trhu práce značne znevýhodnení. Mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), v roku 2019 tvorili 14,5 % obyvateľstva, čo je podobné priemeru EÚ (12,5 %), ale v treťom štvrťroku 2020 bola dlhodobá nezamestnanosť mladých ľudí veľmi vysoká – 6,55 % (oproti 3,71 % v EÚ). Miera nezamestnanosti nízkokvalifikovaných mladých ľudí (53,2 %) predstavuje viac ako dvojnásobok priemeru EÚ (21,1 %), kým nezamestnanosť všetkých nízkokvalifikovaných pracovníkov predstavuje 30,9 % (oproti 13,3 % v EÚ). Podľa plánu sa predpokladá, že fiškálna politika si v blízkej budúcnosti zachová podporný charakter, pričom rozpočtový deficit podľa prognózy dosiahne v roku 2021 úroveň 9,9 % HDP. Vláda spolu s následným oživením od roku 2023 predpokladá postupnú konsolidáciu verejných financií, keďže sa štrukturálny deficit každý rok zníži o 1 percentuálny bod, až kým sa v roku 2028 nedosiahne strednodobý rozpočtový cieľ štrukturálneho prebytku vo výške 0,5 %. V dôsledku pokračujúcich primárnych deficitov sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP bude v strednodobom horizonte naďalej rásť, toto tempo rastu by sa však malo nízkymi úrokovými sadzbami a výrazným nominálnym rastom zbrzdiť. V porovnaní s najnovšou prognózou Komisie je makroekonomický scenár plánu a program stability na rok 2021 trochu pesimistickejší, pokiaľ ide o rok 2021 (pozri tabuľku 1). Podľa prognózy Komisie z jari 2021 sa v roku 2021 očakáva ročný rast vo výške 4,8 %, po ktorom však v roku 2022 nasleduje pomalší rozmach vo výške 5,2 %. Komisia preto očakáva, že k oživeniu dôjde skôr, a to najmä v dôsledku prudšieho nárastu domácich výdavkov, ale aj v dôsledku zahrnutia účinku presahovania fiškálnych stimulov USA na vývoz. V súvislosti s týmto odlišným modelom oživenia celkového dopytu je inflačný výhľad Komisie na rok 2021 o niečo vyšší a na rok 2022 o niečo nižší. Pokiaľ ide o trh práce, výhľad Komisie je vo všeobecnosti v súlade s výhľadom IFP. V prognóze Komisie týkajúcej sa fiškálnych ukazovateľov sa uvádza priaznivejší vývoj, než predpokladá slovenská vláda, keďže do prognózy z jari ešte nebolo možné zahrnúť najnovšie informácie od orgánov. Uvedený makroekonomický scenár predstavuje niekoľko rizík. Makroekonomický a fiškálny výhľad je naďalej ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou ochorenia COVID-19 a jej hospodárskymi dôsledkami. Podľa IFP je hlavným rizikom zostupného vývoja z krátkodobého hľadiska zhoršenie pandemickej situácie, ktoré by si vyžiadalo dlhšie obmedzenia a zároveň narušilo a oddialilo oživenie. Okrem toho by v dôsledku prípadného zrušenia podporných opatrení politiky mohlo dôjsť k zvýšeniu nezamestnanosti a počtu konkurzov. Zo strednodobého hľadiska by sa tým zvýšilo riziko negatívneho účinku dlhých období nezamestnanosti na trh práce, ako aj riziko trvalého narušenia potenciálneho rastu. Medzi riziká vzostupného vývoja patria účinky presahovania nedávnych fiškálnych stimulov USA, ktoré neboli zahrnuté do prognózy IFP a ktoré by mohli zvýšiť výkonnosť vývozu Slovenska. Podobné pozitívne riziko sa týka účinkov presahovania zo strany európskych obchodných partnerov pri realizácii ich vlastných plánov obnovy a odolnosti. Makroekonomické predpoklady plánu sú celkovo realistické a vo všeobecnosti v súlade s vlastnými prognózami Komisie. 2.2.Výzvy súvisiace s udržateľným rastom, súdržnosťou, odolnosťou a politikami v záujme ďalšej generácie V rokoch, ktoré nasledovali po pristúpení k EÚ, Slovensko rýchlo napredovalo v mnohých oblastiach pri dobiehaní priemeru EÚ, a to vďaka priemyselnej výrobe založenej na vývoze a na atraktívnych nákladoch práce, najmä v automobilovom priemysle. Toto obdobie rýchlej konvergencie sa opieralo o priemyselnú špecializáciu, ktorá sa dosiahla vďaka priamym zahraničným investíciám s vysokým podielom tovaru vyvážaného na jednotný trh. V roku 2018 predstavovala výroba 20 % HDP, pričom v EÚ to bolo 14,6 %. V posledných rokoch pred krízou sa na Slovensku tempo dobiehania priemeru EÚ spomalilo. Tempo krajiny v súčasnosti zaostáva za tempom, ktoré zaznamenávajú partneri v regióne strednej a východnej Európy. HDP na obyvateľa v štandardoch kúpnej sily od roku 2010 je na úrovni približne 75 % priemeru EÚ. Súvisí to čiastočne s pretrvávaním nedostatkov v oblasti produktivity práce oproti priemeru EÚ. S rastom domácich jednotkových nákladov práce bude ďalšia konvergencia závisieť od schopnosti Slovenska zvýšiť konkurencieschopnosť a produktivitu a diverzifikovať hospodárstvo. To si vyžaduje výraznejšie rozšírenie nových technológií a inovácií do domácich a menších spoločností – podporené zvýšenými investíciami do výskumu a vývoja a zvyšovania úrovne zručností, ako aj rozvoj hospodárskych odvetví. Naďalej existuje priestor na zlepšenie výkonnosti verejného sektora a účinnosti správy vecí verejných, aby sa podporil rast a investície. Významný rozdiel v hospodárskom a sociálnom vývoji medzi hlavným mestom Slovenska a ostatnými regiónmi ďalej brzdí hospodársky pokrok. Regionálne rozdiely, najmä medzi východným a západným Slovenskom, predstavujú dôležitú výzvu, keďže medzery v infraštruktúre a slabé prepojenia medzi mestom a vidiekom vedú k výrazným hospodárskym rozdielom. Kvalita systému vzdelávania a odbornej prípravy na Slovensku a nerovnosti v ňom bránia krajine v tom, aby dosiahla svoj hospodársky potenciál. Existuje nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami v rámci súčasných súborov zručností a budúcimi potrebami trhu práce vrátane digitálnych zručností. V oblasti základných zručností dosahujú študenti aj naďalej slabé výsledky a pretrvávajú výrazné vzdelanostné nerovnosti, pričom na výsledky v oblasti vzdelania a zamestnanosti má značný vplyv sociálno-ekonomické zázemie. Tieto nerovnosti ďalej prehĺbila pandémia COVID-19. Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve (VSRD) patrí v EÚ medzi najnižšie, a to najmä v zraniteľných skupinách (predovšetkým v rómskej menšine). Kvalita, relevantnosť a internacionalizácia vysokoškolského vzdelávania sú nízke a sú postihnuté fragmentáciou systému. Investície do kvalitného a inkluzívneho vzdelávania (vrátane učiteľského povolania) a odbornej prípravy sú naďalej nedostatočné, čo má dosah na výsledky v oblasti vzdelávania na všetkých úrovniach vrátane odborného vzdelávania a systémov na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov, čo bude mať zásadný význam pre inkluzívnu obnovu a úspešné zvládnutie súbežnej zelenej a digitálnej transformácie. Podľa zamestnávateľov patrí digitálna negramotnosť medzi hlavné prekážky, ktoré bránia uchádzačom nájsť si zamestnanie. Slovensko disponuje silným pracovným trhom, no pretrvávajú tu štrukturálne nedostatky a rozdiely. Pretrvávajú rodové rozdiely v zamestnanosti aj v mzdách. Dlhodobá nezamestnanosť je naďalej vysoká najmä na východnom Slovensku, a to aj z dôvodu nedostatku integrovaných služieb zamestnanosti a sociálnych služieb pre zraniteľné skupiny. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením je celkovo nízky, ale závažná materiálna deprivácia patrí medzi najvyššie v EÚ a medzi skupinami a regiónmi existujú výrazné rozdiely. Veľká časť rómskeho obyvateľstva žije v chudobe alebo v biednych bytových podmienkach a ich prístup k sociálnym a základným službám sťažuje chýbajúca infraštruktúra. V prípade rómskych detí žijúcich v koncentrovaných obytných oblastiach je vysoká pravdepodobnosť, že sa stanú nezamestnanými alebo že za vykonávanie nelegálnej práce dostanú nižší plat, ako je minimálna mzda. Prístup marginalizovaného obyvateľstva (akým sú etnické menšiny a osoby žijúce v nedostatkových oblastiach) k zdravotnej starostlivosti je naďalej relatívne slabý a vyznačuje sa značnými geografickými rozdielmi, ktoré odrážajú nerovnomerné rozmiestnenie zdravotníckeho personálu v rámci krajiny. Hoci sa v posledných rokoch prijali určité opatrenia na zmiernenie tohto problému, vekové zloženie súčasného zdravotníckeho personálu vyvoláva obavy v súvislosti so zabezpečením zdravotníckeho personálu v budúcnosti.

Nedostatočná výkonnosť verejnej správy je prekážkou pre verejné investície a nízka dôvera v systém súdnictva oslabuje dôveru podnikov a súkromné investície. Celková účinnosť verejných inštitúcií, verejnej správy a regulačného prostredia Slovenska je stále nízka, čím sa brzdí podnikateľské prostredie. Napriek úsiliu pretrvávajú špecifické obavy o nezávislosť a integritu systému súdnictva. Existuje priestor na zlepšenie rámca na predchádzanie korupcii a na uskutočnenie plánovaných reforiem. Postupy verejného obstarávania sa musia zjednodušiť a urýchliť, no musia sa zabezpečiť náležité záruky a transparentnosť. Okrem toho sa kritériá týkajúce sa kvality a nákladov na životný cyklus pri verejných obstarávaniach dostatočne neuplatňujú, čím sa obmedzuje ich strategické využitie. Posilnenie kapacít správy vecí verejných, výkonnosti verejnej služby a koordinácie najmä na miestnej a regionálnej úrovni by mohlo posilniť vykonávanie reforiem a investícií. Významnejšia úloha preskúmavania výdavkov a zavedenie viacročných výdavkových stropov by mohli ďalej zlepšiť efektívnosť výdavkov. Špecifické, ale významné nedostatky, akými sú zdĺhavé postupy získavania stavebných povolení alebo riešenia platobnej neschopnosti, bránia hospodárskej efektívnosti a vysoká frekvencia a nízka predvídateľnosť zmien regulačného rámca brzdia investície. Okrem toho oneskorené platby predstavujú riziko pre likviditu spoločností a prekážku pre investície. Navyše rámec boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiace kapacity vykazujú významné nedostatky. Starnutie obyvateľstva, nedávne dôchodkové reformy a systém zdravotnej starostlivosti sú oblasti, s ktorými sa spája riziko ohrozenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií a hospodárstva. Predpokladá sa, že index ekonomickej závislosti poproduktívnej zložky sa na Slovensku výrazne zvýši v dôsledku trvalého zvyšovania strednej dĺžky života a nízkej miery plodnosti. Okrem toho nedávne reformy, ktorými sa obmedzuje vek odchodu do dôchodku a zvyšujú minimálne dôchodky, zvyšujú riziká ohrozujúce fiškálnu udržateľnosť. Nadmerné využívanie nemocníc na poskytovanie služieb starostlivosti bráni efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, zatiaľ čo súčasný systém dlhodobej starostlivosti na Slovensku nie je pripravený čeliť výzvam, ktoré predstavuje rýchle starnutie obyvateľstva. Daňový systém nepodporuje rast a fiškálnu udržateľnosť: Dane z majetku, zo spotreby a environmentálne dane zohrávajú obmedzenú úlohu; rozdiely v dodržiavaní predpisov v oblasti DPH sú aj napriek zlepšeniam stále vysoké a daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami je vysoké a bráni sociálnemu začleneniu prostredníctvom zamestnania. Technologické zmeny budú mať s veľkou pravdepodobnosťou vplyv na hospodárstvo Slovenska viac než v prípade iných krajín. Napriek tomu sú však verejné i súkromné investície do výskumu a vývoja stále nízke. Nízka kvalita verejného výskumu a obmedzená spolupráca univerzít a výskumných organizácií s podnikmi, ktorú čiastočne vysvetľuje neefektívnosť súvisiaca s fragmentovaným systémom riadenia, obmedzujú rozvoj a výmenu poznatkov a zručností. 2.3.Výzvy súvisiace so zelenou a s digitálnou transformáciou Zelený rozmer Plán obnovy a odolnosti by mal prispieť k zelenej transformácii a ako príspevok na splnenie cieľov v oblasti klímy sa musí použiť najmenej 37 % celkových prostriedkov pridelených na plán. Opatreniami uvedenými v pláne sa prispeje k splneniu cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, pričom sa zohľadní národný energetický a klimatický plán Slovenska. Mali by prispieť aj k splneniu environmentálnych cieľov v oblasti odpadu, vody, kontroly znečisťovania, udržateľnej mobility, ochrany a obnovy biodiverzity, morských a vodných zdrojov a podľa potreby k podpore prechodu na udržateľné potravinové systémy, ako aj na obehové hospodárstvo, a zároveň zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo. Slovensko ešte nie je dostatočne pripravené na zelenú transformáciu a v mnohých oblastiach chýbajú investície. Investície do zelenej transformácie sú obzvlášť náročné z dôvodu obmedzenej schopnosti absorbovať finančné prostriedky a väčšina plánov vlády sa nachádza iba v počiatočnej fáze. Pokrok a úrovne existujúceho financovania sa v jednotlivých oblastiach politiky, ktoré možno financovať z prostriedkov v oblasti zelenej transformácie a politiky súdržnosti, značne líšia a hlavným zdrojom financovania zostávajú verejné financie. V rokoch 2014 – 2020 sa z prostriedkov politiky súdržnosti pre Slovensko vyčlenilo 1,99 miliardy EUR na ochranu životného prostredia a efektívne využívanie zdrojov, 1,24 miliardy EUR na nízkouhlíkové hospodárstvo (energetická efektívnosť: približne 920 miliónov EUR, obnoviteľné zdroje energie: približne 315 miliónov EUR) a 552 miliónov EUR na adaptáciu na zmenu klímy a prevenciu rizík. Medzi hlavné priority energetickej politiky patrí podpora riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Tieto priority sú premietnuté do národného energetického a klimatického plánu (NEKP) Slovenska, v ktorom sa celkové investície potrebné na dosiahnutie príspevku v oblasti obnoviteľných zdrojov energie do roku 2030 vo výške 19,2 % odhadujú približne na 4,3 miliardy EUR a náklady na opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti na 2,2 miliardy EUR ročne. Energetická politika je hlavným nástrojom na zmiernenie zmeny klímy, keďže Slovensko v plnení súvisiacich cieľov zaostáva. Modely dekarbonizácie, na ktorých je postavený NEKP Slovenska, sa však považujú za zastarané a je potrebné ich prehodnotiť a zároveň zohľadniť nové emisné ciele. Emisie skleníkových plynov Slovensko si stanovilo ambiciózny cieľ v oblasti emisií, ale tento cieľ sa nie vždy premieta do východiskových politických opatrení. Pre sektory mimo systému obchodovania s emisiami si Slovensko stanovilo cieľ –20 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Nie je však jasné, či by opatrenia zahrnuté v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) umožnili tento cieľ dosiahnuť. Z prognóz, ktoré zohľadňujú existujúce opatrenia, vyplýva zníženie do roku 2030 len o 12 % v porovnaní s rokom 2005, čo si v týchto sektoroch pravdepodobne vyžiada vyvinúť značné ďalšie úsilie. Adaptácia na vplyvy klímy Slovensko prijalo vlastnú národnú adaptačnú stratégiu, ale začlenenie adaptácie na zmenu klímy do odvetvových politík ešte nie je dostatočné a jej vykonávanie si vyžaduje pevné odhodlanie, finančnú podporu a systémový prístup. Celkovo platí, že sa riešenia blízke prírode využívajú nedostatočne. Podiel energie z obnoviteľných zdrojov Cieľ Slovenska, ktorým je podiel obnoviteľných zdrojov energie vo výške 19,2 %, je výrazne nižší ako podiel vo výške 24 % vypočítaný v súlade so vzorcom uvedeným v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 (nariadenie o riadení), ale aj jeho dosiahnutie si bude vyžadovať značné ďalšie politické úsilie. Tento cieľ sa má dosiahnuť najmä výrazným zvýšením kapacít na výrobu veternej energie na pevnine a fotovoltických zariadení a miernym zvýšením podielu energie z obnoviteľných zdrojov v oblasti vykurovania a dopravy, ktoré je vo veľkej miere založené na využívaní bioenergie a biopalív. Pri interpretácii trendov v odvetví energetiky je však potrebné zohľadniť nedávne zmeny vo vykazovaní obnoviteľných zdrojov energie. Najmä vyššia úroveň štatistického zisťovania využívania bioenergie v domácnostiach znamenala značný nárast vykázaného zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a vyžaduje si posúdenie ďalšej podpory bioenergie so zameraním na záchyty uhlíka sektora LULUCF, biodiverzitu a kvalitu ovzdušia. Slovensko by v snahe využiť potenciál obnoviteľných zdrojov energie malo urýchliť vykonávanie príslušných opatrení. Malo by sa znovu začať s aukciami na podporu rozsiahlych zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zároveň podporiť priame zmluvy (zmluvy o nákupe elektrickej energie) v súlade s trhovými podmienkami a znížiť riziko investorov opätovným zavedením práva na pripojenie k prenosovej sústave. V ďalších sektoroch by dodatočné reformy a investície do elektromobility a zvyšovania úrovne diaľkového vykurovania a chladenia umožnili vyššiu ambíciu nad rámec trajektórie NEKP. V NEKP sa odhadujú celkové investície potrebné na dosiahnutie príspevku v oblasti obnoviteľných zdrojov energie vo výške 19,2 % (návrh Slovenska na rok 2030) na približne 4,3 miliardy EUR. Investičné náklady na výrobu elektriny predstavujú 180 miliónov EUR a na výrobu tepla 250 miliónov EUR ročne. Reformami na konci rokov 2018 a 2019 sa zaviedli aukcie a regulácia toho, ako sa spotrebitelia môžu zúčastňovať na produkcii energie z obnoviteľných zdrojov (akt o podpore obnoviteľných zdrojov energie). Aukcie pre veľkokapacitné zdroje energie z obnoviteľných zdrojov sa však ešte stále neobnovili a chýba istota investícií. Akčný plán transformácie regiónu horná Nitra prispieva k postupnému ukončovaniu ťažby uhlia a výroby elektriny spaľovaním uhlia do roku 2023. V Novákoch sa pripravuje riešenie pre systém diaľkového vykurovania (v súčasnosti na uhlie). Dokončuje sa aj národná vodíková stratégia, ktorá by sa mala prijať v roku 2021. Energetika a efektívne využívanie zdrojov Ciele do roku 2030, ktoré si Slovensko stanovilo v oblasti energetickej efektívnosti, sú skromné. No dokonca aj vzhľadom na toto kritérium môže byť potrebné výrazne rozšíriť opatrenia uvedené v NEKP a zabezpečiť ich riadne vykonávanie. Existujúce opatrenia na podporu investícií treba zefektívniť, pričom by sa mala primerane zohľadniť energetická chudoba, a zabezpečiť, aby sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti uplatňovala na úrovni systému. Investičné potreby v oblasti energetickej efektívnosti sú značné, ale v prvom rade treba riešiť niekoľko nefinančných prekážok. V NEKP sa odhaduje, že do roku 2030 budú na obnovu nebytových budov potrebné 3 miliardy EUR, z čoho 1,2 miliardy EUR treba na obnovu budov vo verejnom vlastníctve. Slovensko realizuje ambiciózny program obnovy bytových domov a verejných budov. Okrem toho na základe nových pravidiel Eurostatu prijalo zmluvy o energetickej efektívnosti a vypracovalo normatívne právne predpisy a vzorovú zmluvu, ktorými sa majú riadiť všetky verejné orgány. Nízke príjmy vlastníkov budov, nízka informovanosť o energetickej renovácii a nedostatok poradenských služieb sú však prekážkami, ktoré Slovensku bránia dosiahnuť zmenu. Odhaduje sa, že približne 120 000 kotlov nespĺňa normy efektívnosti. Pri priemernej ročnej miere obnovy vo výške 2,6 % na nákladovo optimálnu úroveň predstavuje potenciál úspor primárnej energie do roku 2050 na Slovensku 20,4 TWh. Očakáva sa, že v rokoch 2021 až 2050 sa vytvorí viac ako 0,73 milióna pracovných miest ekvivalentných plnému pracovnému času.

Napriek zvýšeniu efektívneho využívania zdrojov a relatívnemu oddeleniu využívania surovín od hospodárskeho rastu zostáva využívanie prírodných zdrojov na úrovni, ktorá nie je z hľadiska životného prostredia udržateľná. Miera využívania druhotných surovín na Slovensku je výrazne pod priemerom EÚ, pričom sa od roku 2010 nedosiahol takmer žiadny pokrok. Prechod na obehové hospodárstvo – napríklad podporou opätovného využívania, recyklovateľnosti a trhov s druhotnými surovinami – by mohol zvýšiť produktivitu zdrojov na Slovensku a efektívne využívanie prírodných zdrojov, generovať úspory na nákladoch a vytvoriť pracovné miesta. Zásadné zmeny v základných systémoch výroby a spotreby, ktoré sú predpokladom prechodu na udržateľnosť, sú však na Slovensku ešte zložitejšie v dôsledku existujúceho modelu hospodárstva. Doprava Je potrebné zvýšiť udržateľnosť dopravných systémov, ktoré zároveň musia spĺňať hlavný účel, a to prepájanie regiónov a ľudí. To si vyžaduje posun smerom k doprave s nulovými a nižšími emisiami – použitím nízkoemisných technológií, zmenou podielov jednotlivých druhov dopravy a stanovením lepších stimulov – čím sa môže takisto znížiť (miestne) preťaženie trás a vysoká úroveň znečistenia ovzdušia. Do dopravných sietí sa už investujú veľké objemy finančných prostriedkov, hoci investície by sa mohli prispôsobiť v záujme ich vyššej udržateľnosti. Mnohé opatrenia sú financované z operačného programu Integrovaná infraštruktúra, pričom pridelené prostriedky dosahujú hodnotu 3,88 miliardy EUR a navyše dopĺňajú Nástroj na prepájanie Európy (NPE). Pokiaľ však ide o budúce programové obdobie, možno predpokladať, že dostupné finančné prostriedky na dopravu nemusia na pokrytie všetkých potrieb postačovať. Existujúci nedostatok investícií väčšinou súvisí s kvalitou a normami infraštruktúry, najmä s požiadavkami na infraštruktúru vymedzenými v nariadení o TEN-T. V NEKP sa odhadujú celkové investičné potreby pre dopravu do roku 2030 na 64,8 miliardy EUR, pričom na železničnú osobnú dopravu pripadá 4,15 miliardy EUR, na nákladnú vnútrozemskú dopravu 1,3 miliardy EUR a na verejnú dopravu 97 miliónov EUR. Na železničnú nákladnú dopravu pripadá 1,8 miliardy EUR. Financovanie dopravy zabezpečuje aj NPE, ktorý sa zameriava na cezhraničné projekty a na vytváranie chýbajúcich prepojení v rôznych častiach základnej siete TEN-T a na súhrnnú sieť, ako aj na horizontálne priority, akými sú systémy riadenia dopravy a inštalovanie ERTMS. V súčasnom programovom období (2014 – 2020) sa na výstavbu cyklistických ciest pridelilo takmer 120 miliónov EUR a prebieha realizácia približne 150 projektov. V mnohých regiónoch a mestách vypracovali hlavný plán cyklistických ciest, čím sa rieši výzva na udržateľnú mobilitu. Viaceré ďalšie opatrenia na riešenie udržateľnej mestskej mobility, ako napríklad začlenenie zón s nízkymi emisiami, sa však neprijímajú v dostatočnej miere. Príroda a životné prostredie Na zmiernenie účinkov zmeny klímy sú potrebné komplexnejšie opatrenia na ochranu lesov, pôdy, vody, ovzdušia a biodiverzity. Slovensko ako prioritné oblasti riešenia problému sucha a nedostatku vody stanovilo oblasti vody, energetiky, lesného hospodárstva a pôdy. Environmentálna stratégia do roku 2030 by mala poskytnúť usmernenie pre inteligentný a udržateľný rozvoj, ale skutočné plnenie environmentálneho programu Slovenska sa naďalej stretáva s viacerými problémami. V záujme zlepšenia ochrany životného prostredia a prechodu k obehovému hospodárstvu by sa malo realizovať niekoľko prioritných politických línií. Patrí sem zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania, zlepšenie efektívneho hospodárenia s vodou vo všetkých sektoroch, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, ako aj investovanie do prírodného kapitálu ochranou a obnovou lesov, mokradí a pôd. Jedným z hlavných problémov zostáva nedostatočná výkonnosť v oblasti odpadového hospodárstva s nízkou mierou recyklácie a výraznou mierou skládkovania, ktorá stagnuje približne na úrovni 60 %. Slovensko patrí medzi členské štáty, ktorým hrozí, že nesplnia cieľ prípravy na opätovné použitie/recykláciu komunálneho odpadu stanovený na rok 2020 vo výške 50 %. Došlo k určitým významným legislatívnym zmenám, ale nevyhnutná zmena, pokiaľ ide o výkonnosť v oblasti odpadového hospodárstva, by závisela od ich účinného vykonávania, najmä pokiaľ ide o povinnosť separácie biologicky rozložiteľného odpadu, ako aj o daňové stimuly vrátane novozavedeného systému zálohovania nápojových obalov na jedno použitie. Slovensko patrí medzi členské štáty, v ktorých je kvalita ovzdušia obzvlášť problematickou oblasťou politiky, najmä v dôsledku prekročenia koncentrácií tuhých častíc so značným vplyvom na zdravie. V oblasti ochrany ovzdušia ešte stále treba znížiť emisie zo spaľovania tuhých palív v domácnostiach a z poľnohospodárstva, dopravy a priemyslu. Z hodnotení plánov manažmentu povodí druhej generácie vyplýva, že Slovensko zaostáva v dosahovaní dobrého stavu vodných útvarov. Dôvodom sú najmä morfologické zmeny súvisiace s protipovodňovou infraštruktúrou a tlaky z iných sektorov (napr. poľnohospodárstvo), ako aj nedostatky v politike vodného hospodárstva vrátane uplatňovania právnych predpisov (napr. malé vodné elektrárne). Napriek podpore investícií z fondov EÚ ešte nie sú dobudované siete odpadových vôd a pitnej vody a Slovensko má najvyššiu mieru zaťaženia odpadovou vodou, ktorá prúdi mimo zberných systémov v EÚ. Zachovanie a obnova prírodného kapitálu predstavuje rozsiahlu oblasť politiky s nejednotným tempom napredovania. Celkové (verejné a súkromné) investície do ochrany životného prostredia sú nízke (0,35 % HDP) a od roku 2008 majú klesajúcu tendenciu. Z prostriedkov politiky súdržnosti (2014 – 2020) pre Slovensko sa vyčlenilo 1,99 miliardy EUR na ochranu životného prostredia a efektívne využívanie zdrojov a 552 miliónov EUR na adaptáciu na zmenu klímy a prevenciu rizík. Slovensko, ktorého takmer 30 % územia tvoria lokality sústavy Natura 2000, patrí medzi členské štáty s najvyšším podielom územia, ktorá je súčasťou tejto sústavy, a približne 48 % lesov krajiny podlieha ochrane. Táto situácia je však vystavená viacerým tlakom, najmä ťažbe dreva, čo vedie ku kritickému stavu populácie hlucháňov (veľký lesný vták). Hoci sa dosiahol určitý pokrok, pretrvávajú výrazné nedostatky v dokončovaní sústavy Natura 2000 a v stanovovaní cieľov ochrany a opatrení v plánoch riadenia lokalít sústavy Natura 2000. Národné ciele a príspevky Najnovšie dostupné údaje 2020 2030 Posúdenie úrovne ambícií na rok 2030 Záväzný cieľ pre emisie skleníkových plynov v porovnaní s rokom 2005 podľa nariadenia o spoločnom úsilí (ESR) (v %) –5 13 –20 % ambiciózna Národný cieľ/príspevok pre energiu z obnoviteľných zdrojov: Podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej energetickej spotrebe (v %) 16,9 14 19,2 neambiciózna (24 % je výsledok podľa vzorca pre OZE) Národný príspevok pre energetickú efektívnosť: Primárna energetická spotreba (v Mtoe) 16,0 16,4 15,7 málo ambiciózna Konečná energetická spotreba (v Mtoe) 11,2 10,4 10,3 málo ambiciózna Miera prepojenosti elektrických sietí (v %) 43 59 52 neuplatňuje sa Zdroj: Posúdenie konečného národného energetického a klimatického plánu Slovenska, SWD(2020) 926 final (poznámka: v príslušných prípadoch aktualizované údajmi od Eurostatu).

Digitálny rozmer Plán obnovy a odolnosti by mal prispieť k digitalizácii a ako príspevok na splnenie cieľov v oblasti digitalizácie sa musí použiť najmenej 20 % celkových prostriedkov pridelených na plán. Opatreniami uvedenými v pláne by sa malo okrem iného prispieť k digitalizácii hospodárskych a sociálnych sektorov (vrátane verejnej správy, verejných služieb a systémov súdnictva a zdravotníctva). Cieľom opatrení uvedených v pláne by malo byť zlepšenie nielen konkurencieschopnosti, ale aj odolnosti, pružnosti a bezpečnosti spoločností a verejných aktérov a súčasné zabezpečenie inkluzívnosti. Napriek určitému dosiahnutému pokroku sa postup Slovenska v digitálnej oblasti v porovnaní s inými krajinami EÚ spomalil, čo brzdí jeho potenciál udržateľného hospodárskeho rastu a odolnosti. Slovensko je podľa indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) 2020 v súčasnosti spomedzi členských štátov EÚ na 22. mieste. Pandémiou ochorenia COVID-19 sa ešte väčšmi zviditeľnili existujúce nedostatky, a to aj v oblasti pripojiteľnosti, získavania digitálnych zručností a digitalizácie škôl, domácností a spoločností, ako aj v digitálnych verejných službách. Hoci sa celková výkonnosť v priebehu času zlepšila, rozdiel medzi Slovenskom a priemerom EÚ sa neznížil, keďže Slovensko v oblasti zavádzania mobilného a pevného širokopásmového pripojenia stagnuje, jeho digitálne verejné služby nie sú dostatočne rozvinuté a keďže sa podniky plne nezúčastňujú na digitálnom jednotnom trhu. Digitalizácia vzdelávania je nízka, pretože školy, učitelia a žiaci často nemajú potrebné zručnosti ani nástroje a nové technológie nie sú do výučby a vzdelávania efektívne integrované. Rozširovanie pokrytia širokopásmovým prístupom a zvyšovanie jeho rýchlosti, ako aj rozsiahle investície do zavádzania technológie 5G by mali umožniť rovnocennejší a lepší prístup k internetu a pokrytie „bielych miest“. Pokiaľ ide o oblasť pripojiteľnosti, podľa správy DESI za rok 2020 sa Slovensko umiestnilo na 21. mieste. V roku 2019 malo prístup k rýchlemu širokopásmovému internetu len 45 % vidieckych domácností v porovnaní so 76 % na Slovensku celkovo. Ako ukázala pandémia COVID-19, mnohí žiaci a učitelia nemajú doma prístup k internetu a digitálnemu vybaveniu, a to najmä na východnom Slovensku, čo prispieva k zhoršovaniu sociálno-ekonomických nerovností a k prehlbovaniu digitálnej priepasti vo vzdelávaní. Po určitom počiatočnom oneskorení vláda 17. marca 2021 prijala národný plán širokopásmového pripojenia na roky 2021 – 2025, čím otvorila cestu na realizáciu cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia. Hoci je zámerom Slovenska do roku 2030 pokryť 95 % domácností ultrarýchlym pripojením na internet, investície podľa všetkého výrazne nestačia, čo sa premieta aj do nedostatočnej kapacity Kancelárie pre širokopásmové pripojenie. Aukcie 5G sa po viacerých odkladoch uskutočnili v roku 2020, ale investície v súčasnosti podľa všetkého pochádzajú len od súkromných subjektov, takže hrozí nedostatočné pokrytie, najmä v oblastiach zlyhania trhu. V decembri 2020 regulačný orgán pridelil zúčastneným prevádzkovateľom frekvencie v pásmach 700 MHz, 900 MHz a 1 800 MHz. Percentuálny podiel celkového prideľovania harmonizovaného frekvenčného spektra pre sieť 5G sa zvýšil z 33 % v roku 2020 na 67 % v roku 2021. Ďalšie prideľovanie by sa malo uskutočniť v roku 2022. Sú potrebné investície na zavedenie technológie 5G v celej krajine vrátane siete základňových staníc a na vybudovanie cezhraničných koridorov. Prevádzkovatelia sú poverení pokryť aspoň 95 % územia každého regionálneho mesta do konca roka 2025, 70 % celého obyvateľstva do konca roka 2027 a 95 % do roku 2030. Ďalšie zvyšovanie pokrytia obyvateľstva nemusí bez verejných investícií byť možné. Okrem toho si Slovensko stanovilo za cieľ do roku 2025 pokryť všetky úseky diaľnic/rýchlostných ciest a železničných koridorov sieťami 5G. Investície v oblasti digitálnych zručností a nástrojov sú nevyhnutné, pretože celková nízka digitálna výkonnosť ľudského kapitálu v spoločnosti, hospodárstve a vo verejnej správe je prekážkou rozvoja. Pokiaľ ide o oblasť ľudského kapitálu, podľa správy DESI za rok 2020 sa Slovensko umiestnilo na 20. mieste. Len 54 % Slovákov má aspoň základné digitálne zručnosti, pričom len 27 % má pokročilejšie základné digitálne zručnosti a digitálna negramotnosť patrí medzi hlavné prekážky, ktoré bránia uchádzačom nájsť si zamestnanie. Príležitosti na rozvoj digitálnych zručností by preto mali byť prístupné pre celé obyvateľstvo vrátane učiteľov a zamestnancov verejnej správy a mali by byť prepojené aj s existujúcimi výzvami v oblasti výskumu a inovácií. Školám chýba dostatočné a primerané digitálne vybavenie (len 17 % žiakov slovenských základných škôl navštevuje digitálne vybavené a pripojené školy), zatiaľ čo pedagógom často chýbajú potrebné zručnosti na zabezpečenie účinného online vzdelávania. Dostupnosť kvalitných vzdelávacích zdrojov, virtuálnych vzdelávacích prostredí a upravených školských učebných plánov je pomerne obmedzená. Výrazné regionálne rozdiely vedú k digitálnej priepasti vo vzdelávaní. To poškodzuje hospodársky rozvoj a územnú súdržnosť. Verejná správa Slovenska nie je dostatočne výkonná a nízka úroveň digitalizácie verejnej správy a verejných služieb je hlavnou prekážkou podnikateľského prostredia a zbytočne brzdí hospodársky rast. Digitálne verejné služby sú podľa správy DESI za rok 2020 najslabšou stránkou Slovenska, ktoré sa umiestnilo na 26. mieste. Percentuálny podiel osôb, ktoré v posledných 12 mesiacoch používali internet na interakciu s verejnými orgánmi sa takisto mierne znížil zo 69 % v roku 2019 na 68 % v roku 2020. Preto sú potrebné investície na zlepšenie efektívnosti a jednoduchosti používania verejných služieb, ako aj na odstránenie všetkých zbytočných administratívnych požiadaviek, čím sa zlepší celkové podnikateľské prostredie. Verejné obstarávanie vybavenia informačnej technológie by malo byť doplnené reformami na uľahčenie účinnej integrácie digitálnych metód a postupov do verejnej správy. Sú potrebné investície na zlepšenie efektívnosti verejnej správy, zníženie administratívnej záťaže a zlepšenie podnikateľského prostredia. Dôraz by sa mal klásť najmä na jednoduchosť používania, aby boli investície účinné. Verejné obstarávanie nákupov informačnej technológie si vyžaduje reformy a investície, aby boli efektívnejšie. Technologické zmeny budú mať pravdepodobne vplyv na hospodárstvo Slovenska viac než v prípade iných krajín, ale verejné aj súkromné investície do výskumu a vývoja sú aj naďalej nízke. Schopnosť Slovenska zvýšiť konkurencieschopnosť a produktivitu si vyžaduje inováciu a diverzifikáciu hospodárstva, ale nízka kvalita verejného výskumu a obmedzená spolupráca s podnikmi, ktorú čiastočne vysvetľuje neefektívnosť súvisiaca s fragmentovaným systémom riadenia, obmedzujú rozvoj a výmenu poznatkov a zručností. Reformy a investície do výskumu a inovácií a vysokoškolské vzdelávanie majú zásadný význam pre udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť. Je potrebné vynaložiť úsilie na posilnenie a rozšírenie súčasného ekosystému výskumu a inovácií, a to v úzkej spolupráci a súčinnosti medzi výskumnými organizáciami, univerzitami a spoločnosťami. Sú potrebné investície na podporu integrácie digitálnych technológií do podnikov v záujme zlepšenia ich schopnosti držať krok s vývojom na trhu a modernizovať hospodárstvo. Pokiaľ ide o oblasť integrácie digitálnych technológií, Slovensko podľa správy DESI za rok 2020 obsadilo 21. miesto v EÚ. Investície do centier digitálnych inovácií môžu zohrávať významnú úlohu pri podpore spoločností na Slovensku (najmä MSP) v oblasti digitálnej transformácie poskytovaním služieb podnikom a zavádzaním nových technológií. Investície do vývoja a zavádzania vyspelých technológií na Slovensku takisto zaostávajú. Treba posilniť a rozšíriť existujúcu infraštruktúru pre rozvoj superpočítačov na základe existujúcej technológie financovanej z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020) v Slovenskej akadémii vied. Okrem toho existuje potenciál pre investície do komunikačnej technológie kvantového šifrovania a jej infraštruktúry, ako aj do technológie blockchainu a umelej inteligencie, kde kľúčovú úlohu zohráva Slovenské centrum pre výskum umelej inteligencie. Umiestnenie Slovenska podľa indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti 2020. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi Poznámka: Súhrnná hodnota za EÚ sa vzťahuje na EÚ28, podľa správy DESI za rok 2020. Rámček: Pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja Graf 2: Ciele udržateľného rozvoja a štyri rozmery, na ktorých sú založené plány obnovy a odolnosti. Ciele udržateľného rozvoja a štyri rozmery, na ktorých je založená ročná stratégia udržateľného rastu. Úlohy cieľov udržateľného rozvoja sú začlenené do európskeho semestra od cyklu roku 2020. Znamená to pevný záväzok dosiahnuť udržateľnosť v rámci koordinácie hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti v EÚ. V tejto súvislosti sa v tomto oddiele uvádza výkonnosť Slovenska, pokiaľ ide o ciele udržateľného rozvoja, a to s osobitným zreteľom na štyri rozmery, z ktorých vychádza ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, a so zreteľom na význam pre plány obnovy a odolnosti (zelená transformácia, spravodlivosť, digitálna transformácia a produktivita, ako aj makroekonomická stabilita), pričom sa uvádzajú možné oblasti, v ktorých by investície a reformy, ktoré sú v súlade s cieľmi mechanizmu, mohli ešte viac urýchliť pokrok v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja. Zelená transformácia V posledných rokoch Slovensko dosiahlo významný pokrok v súvislosti s cieľom udržateľného rozvoja č. 7 (Cenovo dostupná a čistá energia). Jeho intenzita emisií skleníkových plynov v dôsledku spotreby energie je teraz pod priemerom EÚ. Hoci podiel spotreby energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie vo výške 16,9 % bol v roku 2019 nižší ako priemer EÚ (19,7 %), tento rozdiel sa v porovnaní s rokom 2014 výrazne znížil. Zároveň sa zvýšil podiel obyvateľstva, ktoré nie je schopné vykurovať svoje domovy na primeranú teplotu, zo 6,1 % v roku 2014 na 7,8 % v roku 2019. Negatívny trend možno pozorovať aj v doprave, kde priemerné emisie CO₂ na km z nových osobných automobilov vzrástli zo 131,7 v roku 2014 na 133,4 v roku 2019. Podiel lesnatej plochy je vyšší ako priemer EÚ a v rokoch 2015 až 2018 bol stabilný. Aj keď sa kvalita vody v riekach zlepšuje, toto neplatí v prípade degradácie pôdy. Spravodlivosť Slovensko dosiahlo pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v oblasti spravodlivosti, problémy však stále pretrvávajú. Slovensko dosahuje lepšie výsledky ako priemer EÚ, pokiaľ ide o rôzne ciele udržateľného rozvoja v sociálnej oblasti. Dosiahlo pokrok na ceste k cieľu udržateľného rozvoja č. 1 (Žiadna chudoba), a to napríklad znížením podielu obyvateľstva ohrozeného chudobou alebo sociálnym vylúčením z 18,4 % na 16,4 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ 20,9 %. Zároveň sa znížil aj podiel osôb so závažnou materiálnou depriváciou z 9,9 % na 7,9 %, ale stále je vyšší ako priemer EÚ vo výške 5,5 %. Podiel preplnenia obydlí vo výške 34,1 % bol stále výrazne vyšší ako priemer EÚ vo výške 17,1 %. Hoci sú nerovnosti celkovo stále vyššie ako priemer EÚ, Slovensko pri znižovaní nerovností (cieľ udržateľného rozvoja č. 10) dosiahlo relatívne lepšie výsledky. Znepokojujúci je napríklad zvýšený rozdiel medzi mestami a vidiekom, pokiaľ ide o riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia (z 5,8 % na 7,5 %; priemer EÚ je 1,1 %). Okrem toho upravený hrubý čistý príjem na obyvateľa klesol zo 73 na 68 k roku 2019 (pričom index EÚ je 100), čo poukazuje na zvýšenú nerovnosť v rámci EÚ. Slovensko dosiahlo lepšie výsledky ako priemer EÚ, pokiaľ ide o znižovanie ukazovateľov úplného odstránenia hladu (cieľ udržateľného rozvoja č. 2). Hoci stále zaostáva za priemerom EÚ, viditeľný je pokrok v oblasti kvalitného vzdelávania (cieľ udržateľného rozvoja č. 4). Výrazne sa zvýšila účasť na vzdelávaní v ranom detstve a na terciárnom vzdelávaní. Zatiaľ čo podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, sa v EÚ ako celku v rokoch 2015 až 2020 znížil, na Slovensku sa tento podiel zvýšil zo 6,9 % na 7,6 %. Negatívny trend je viditeľný aj v účasti dospelých na vzdelávaní. Slovensko dosiahlo pokrok v oblasti dobrého zdravia a blahobytu ľudí (cieľ udržateľného rozvoja č. 3), napr. pokiaľ ide o zníženú mieru obezity, ale prevalencia fajčenia u osôb nad 15 rokov stúpla v rokoch 2014 až 2020 z 21 % na 25 % (takisto priemer EÚ). Aj subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti sa zvýšili z 2,1 % na 2,7 % (priemer EÚ 1,7 %). Pokiaľ ide o rodovú rovnosť (cieľ udržateľného rozvoja č. 5), Slovensko v rokoch 2015 až 2020 zaznamenalo významný pokrok pri znižovaní rozdielov v zamestnanosti žien a mužov a výrazne zvýšilo podiel žien na pozíciách vrcholového manažmentu (z 12,7 % na 31,4 %, v súčasnosti nad priemerom EÚ 29,5 %). Zároveň pretrvávajú problémy, napr. pokiaľ ide o rodový rozdiel v prípade dosiahnutého terciárneho vzdelania, ktorý stúpol zo 16,1 % na 19,9 %, čo je vysoko nad priemer EÚ vo výške 10,8 %. Digitálna transformácia a produktivita Slovensko zaostáva za priemerom EÚ vo väčšine cieľov týkajúcich sa rozmeru digitálnej transformácie a produktivity, ktoré sa uvádzajú v cieli udržateľného rozvoja č. 8 (Dôstojná práca a hospodársky rast) a cieli č. 9 (Priemysel, inovácia a infraštruktúra). Investičné výdavky Slovenska ako podiel HDP v rokoch 2015 až 2020 klesli pod priemer EÚ, ktorý sa v rovnakom období mierne zvýšil. Výdavky na výskum a vývoj, počet osôb zamestnaných vo výskume a vývoji a výstupy výskumu a vývoja zostávajú výrazne pod priemerom EÚ a tento rozdiel sa počas päťročného obdobia, ku ktorým sú k dispozícii údaje, zvýšil. Makroekonomická stabilita Výsledky Slovenska v súvislosti s cieľom udržateľného rozvoja č. 8 (Dôstojná práca a ekonomický rast) boli v posledných rokoch do istej miery rôznorodé. Reálny HDP na obyvateľa bol v roku 2020 len o niečo vyšší ako v roku 2015, zatiaľ čo v porovnaní s priemerom EÚ klesol (v štandardoch kúpnej sily zo 78,3 % na 70,2 % v roku 2019), čo signalizuje narušenie procesu konvergencie na Slovensku. Investície ako podiel HDP takisto klesli z 23,7 % v roku 2015 na 19,5 % v roku 2020, čo nepriaznivo ovplyvnilo akumuláciu kapitálu a budúci potenciál rastu. Naproti tomu vývoj na trhu práce bol pomerne priaznivý, pričom miera zamestnanosti stúpla na 72,5 % a vyrovnala sa priemeru EÚ a dlhodobá nezamestnanosť v rokoch 2015 až 2020 klesla zo 7,6 % na 3,2 %. Čo sa týka zahraničnej platobnej bilancie slovenskej ekonomiky, krajina od roku 2015 vykazuje mierne deficity bežného účtu, ale jej čistá medzinárodná investičná pozícia vykazuje iba mierne zápornú hodnotu (–14,1 % HDP v roku 2019), zatiaľ čo čisté zahraničné záväzky sú takisto na relatívne bezpečnej úrovni (31,7 % HDP v roku 2020). Pred pandémiou verejný dlh neprekročil hranicu stanovenú Maastrichtskou zmluvou a dokonca aj po kríze len mierne prekračuje 60 % HDP, pričom bol podstatne nižší ako priemer EÚ, čo má pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. 3.Ciele, štruktúra a riadenie plánu

3.1.Celková stratégia plánu Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky predstavuje komplexnú odpoveď na dôsledky krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako aj na hlavné výzvy a systémové nedostatky slovenského hospodárstva. Vychádza z globálnej vízie rozvoja Slovenska, ktorá sa opiera o tieto tri piliere: ·inovatívne hospodárstvo, ktoré je motorom udržateľného hospodárskeho rastu a zaručuje úspešné zvládnutie zelenej a digitálnej transformácie, ·moderný štát, ktorý poskytuje občanom kvalitné verejné služby, ·zdravá krajina, ktorá vytvára predpoklady na plnohodnotné využívanie ľudského a prírodného kapitálu. Plán obnovy a odolnosti Slovenska obsahuje 18 komponentov v piatich oblastiach: zelená ekonomika, vzdelávanie, výskum a inovácie, zdravie a verejná správa/digitalizácia. Celková suma odhadovaných nákladov plánu 6,58 miliardy EUR mierne prevyšuje maximálnu sumu nenávratnej finančnej podpory 6,33 miliardy EUR. Navrhovanými reformami vzdelávacieho systému na všetkých úrovniach možno zlepšiť zručnosti (vrátane digitálnych) a súčasne podporiť sociálne začlenenie. Reformované riadenie a financovanie výskumu a inovácií môže zmobilizovať investície a spoluprácu výskumných pracovníkov so súkromným sektorom, spustiť inovácie a pomôcť diverzifikovať hospodárstvo zamerané na výrobu. Odstránením prekážok pre zahraničných pracovníkov a študentov za súčasného ponúkania programov štipendií bude Slovensko môcť lepšie prilákať a udržať talenty. Očakáva sa, že dôrazom na zdravotnú starostlivosť sa odstránia najmä systémové nedostatky nemocničnej siete a výsledkom by mali byť citeľné zlepšenia. Investície do zariadení starostlivosti (predprimárnej aj dlhodobej) prispejú k účasti na trhu práce, najmä pokiaľ ide o ženy. Rôzne dôležité investície sa zameriavajú na zelenú transformáciu, najmä na obnoviteľné zdroje energie, obnovu budov, program dekarbonizácie priemyslu a udržateľnú dopravu. Opatrenia, ktorými sa riešia výzvy v oblasti digitálnej konektivity, sú financované mimo Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zatiaľ čo časť financovaná z tohto mechanizmu zahŕňa významné investície do digitalizácie verejných služieb. V rámci reforiem súdnictva a boja proti praniu špinavých peňazí by sa mali vyriešiť dlhodobé obavy. Tabuľka 3: Komponenty a súvisiace náklady. Komponent Náklady (v mil. EUR) Zelená ekonomika 2 301 K1 Obnoviteľné zdroje energie a energetická infraštruktúra 232 K2 Obnova budov 741 K3 Udržateľná doprava 801 K4 Dekarbonizácia priemyslu 368 K5 Adaptácia na zmenu klímy 159 Vzdelávanie 892 K6 Dostupnosť, rozvoj a kvalita inkluzívneho vzdelávania na všetkých stupňoch 210 K7 Vzdelávanie pre 21. storočie 469 K8 Zvýšenie výkonnosti slovenských vysokých škôl 213 Veda, výskum, inovácie 793 K9 Efektívnejšie riadenie a posilnenie financovania vedy, výskumu a inovácií 633 K10 Lákanie a udržanie talentov 106 Zdravie 1 533 K11 Moderná a dostupná zdravotná starostlivosť 1 163 K12 Humánna, moderná a dostupná starostlivosť o duševné zdravie 105 K13 Dostupná a kvalitná dlhodobá sociálno-zdravotná starostlivosť 265 Efektívna verejná správa a digitalizácia 1 110 K14 Zlepšenie podnikateľského prostredia 11 K15 Reforma justície 255 K16 Boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí, bezpečnosť a ochrana obyvateľstva 229 K17 Digitálne Slovensko (štát v mobile, kybernetická bezpečnosť, rýchly internet pre každého, digitálna ekonomika) 615 K18 Zdravé, udržateľné a konkurencieschopné verejné financie 0 Spolu 6 575 3.2.Aspekty vykonávania plánu Súlad s inými programami V pláne sa opisuje súlad s inými hlavnými európskymi a vnútroštátnymi programami a plánovacími dokumentmi. Uvádzajú sa v ňom komplementarity s národným energetickým a klimatickým plánom (NEKP), ktorý slúži jednak ako analytický základ, jednak ako referenčný rámec reforiem a investícií navrhovaných v pláne. Vysvetľuje sa v ňom, ako je päť zelených komponentov v súlade s cieľmi NEKP a ako prispievajú k ich dosiahnutiu. Plán odráža veľký dôraz NEKP na dekarbonizáciu priemyslu, dopravu a budovy a dopĺňa ich o opatrenia na podporu adaptácie na zmenu klímy. Opatrenia sú navrhnuté tak, aby prispievali k ambicióznym cieľom dosiahnutia uhlíkovej neutrality v EÚ do roku 2050 a zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 55 % oproti roku 1990. ·Priemysel: Podľa NEKP je priemyselná výroba a využívanie fosílnych palív v priemysle zdrojom 41 % všetkých emisií vyprodukovaných na Slovensku, čo je najvyšší podiel zo všetkých krajín EÚ. Očakáva sa, že sa to bude riešiť komponentom (4) o dekarbonizácii priemyslu s cieľom podporiť inovácie, väčším používaním noriem najlepších dostupných technológií, ako aj modernizáciou energeticky a materiálovo intenzívnych zariadení a prechodom na čistejšie procesy výroby energie a výrobkov. ·Doprava: Podľa NEKP sa považuje za odvetvie s najrýchlejšie rastúcimi emisiami skleníkových plynov spomedzi všetkých oblastí hospodárstva. V reakcii na to je komponent týkajúci sa dopravy (3) v pláne zameraný na zvýšenie podielu verejnej osobnej dopravy, najmä železničnej, a na zlepšenie mestskej mikromobility – cyklistickej, čím prispieva k prioritám Strategického plánu rozvoja dopravy SR do roku 2030. ·Obnoviteľné zdroje energie (OZE): Priority NEKP (dosiahnutie optimálneho energetického mixu a podpora využívania OZE) sú odzrkadlené v komponente (1) týkajúcom sa OZE, ktorého cieľom je modernizovať existujúce OZE a zvýšiť kapacity nových OZE. ·Budovy: Na dosiahnutie cieľov energetickej efektívnosti sa v NEKP zdôrazňuje potreba obnovy národného fondu bytových a nebytových budov, tak verejných, ako aj súkromných, čo je odzrkadlené v komponente týkajúcom sa obnovy budov (2) s cieľom dosiahnuť úspory primárnej energie na úrovni aspoň 30 %. V pláne sú zhrnuté komplementarity hlavných priorít Fondu na spravodlivú transformáciu s komponentmi plánu. V rámci nového programového obdobia politiky súdržnosti (2021 – 2027) má byť Fond na spravodlivú transformáciu (FST) kľúčovým nástrojom na zmiernenie negatívnych vplyvov dekarbonizácie na vybrané, najviac ovplyvnené regióny financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva. V pláne sa vysvetľuje, že FST sa bude vykonávať prostredníctvom programu Slovensko a na základe plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré sa ešte len vypracujú. Pomoc z FST by sa mala vzťahovať na slovenské regióny, ktoré sú najviac zasiahnuté procesom dekarbonizácie a musia čeliť mnohým štrukturálnym a ekonomickým problémom. Opatrenia FST by mali byť synergické a komplementárne k opatreniam financovaným tak z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj z fondov politiky súdržnosti, a ich vykonávanie si bude vyžadovať úzku spoluprácu medzi národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi. Plán je navrhnutý tak, aby dopĺňal fondy Únie, pokiaľ ide o aktuálne programové obdobie (2014 – 2020) aj nové programové obdobie (2021 – 2027). Keďže návrh partnerskej dohody a uvedený program ešte čaká finalizácia a schválenie, v pláne sa uvádzajú predbežné synergie a komplementarity na strategickej úrovni (medzi prioritnými oblasťami fondov politiky súdržnosti a komponentmi plánu obnovy a odolnosti), ktoré sú vypracované aj v jednotlivých komponentoch. Týmto nie je dotknuté programovanie opatrení politiky súdržnosti v príslušných tematických oblastiach. V pláne sa uznávajú dôležité synergie s politikou súdržnosti a zdôrazňuje sa, že komplementarity a možné prekrývanie sa budú systematicky a nepretržite posudzovať na rôznych úrovniach vykonávania (napr. na strategickej, programovej a projektovej úrovni), a to aj prostredníctvom špecializovaného mechanizmu s cieľom zabrániť „dvojitému financovaniu“. V pláne sa objasňuje, že pri prioritných investíciách určených na financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa uplatnili tieto kritériá: i) splnenie kritérií Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (napr. zelené a digitálne ciele, odporúčania pre jednotlivé krajiny); ii) výber opatrení v pokročilom štádiu prípravy; iii) výber reforiem, ktorými sa vytvoria predpoklady na získanie investícií v rámci politiky súdržnosti, a iv) cielené projekty v regiónoch s nižším financovaním v rámci politiky súdržnosti (napr. Bratislavský kraj). V pláne sa preukazujú komplementarity uvedením tabuliek orientačného prehľadu odvetví, v ktorých sa uvádzajú synergie medzi Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a fondmi politiky súdržnosti. Tabuľky vychádzajú z informácií dostupných v čase vypracúvania návrhu plánu a sú zahrnuté v prílohe.

V pláne sa uvádza jeho príspevok k iniciatíve záruka pre mladých ľudí, pričom sa v ňom konštatuje, že najväčší príspevok k zamestnanosti mladých ľudí poskytujú komponenty týkajúce sa vzdelávania. Prechod budúcich generácií zo školy do zamestnania pravdepodobne priaznivo ovplyvnia reformy a investície do komponentu 6. Tieto opatrenia by mali pomôcť zlepšiť výsledky znevýhodnených študentov najmä z marginalizovaných rómskych komunít, a tak zlepšiť rovnaké príležitosti na vstup absolventov na trh práce. Aj keď tento komponent je určený na podporu inkluzívnych opatrení s cieľom zabrániť akýmkoľvek formám diskriminácie s prípadným širším dosahom na zraniteľnejšie skupiny, ako sú mladí ľudia so zdravotným postihnutím alebo mladí ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach. Komponent 7, ktorého cieľom je zvýšenie gramotnosti, zručností a zlepšenie kritického myslenia žiakov, ako aj komponenty týkajúce sa vysokoškolského vzdelávania (komponent 8) a udržania talentov (komponent 10) sú určené na vytvorenie podporného ekosystému na zlepšenie vyhliadok zamestnanosti vysokokvalifikovaných mladých ľudí na trhu práce. Plán je v súlade s výzvami a prioritami identifikovanými v odporúčaní pre eurozónu. V návrhu odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny sa členským štátom eurozóny odporučilo prijať opatrenia, a to aj v plánoch obnovy a odolnosti, ktorými sa okrem iného zabezpečí nastavenie politiky, ktorá podporuje obnovu aj zlepšením pokrytia, primeranosti a udržateľnosti ich príslušného systému zdravotnej starostlivosti. Rada takisto odporučila zlepšiť okrem iného konvergenciu, odolnosť a udržateľný a inkluzívny rast, najmä smerujúci k zelenej a digitálnej transformácii, a to aj zlepšením fungovania verejnej správy. V pláne Slovenska sa stanovujú ambiciózne reformy a investície vo všetkých uvedených oblastiach politiky, najmä pokiaľ ide o systém zdravotníctva, zelenú a digitálnu transformáciu a verejnú správu. Plán je navyše nasmerovaný k ďalšiemu zlepšovaniu konvergencie a podpore hospodárskeho rastu. Administratívna organizácia plánu obnovy a odolnosti Na zabezpečenie účinnej implementácie sa v pláne uvádza administratívne zabezpečenie. Počíta sa v ňom s vytvorením špecializovanej štruktúry na implementáciu plánu obnovy a odolnosti, nad ktorou ako riadiaci výbor bude mať dohľad slovenská vláda. Implementačný orgán bude tvoriť: ·Národná implementačná a koordinačná autorita (ďalej len „NIKA“), ktorá bude zodpovedať za hlavnú implementáciu a koordináciu, ·vykonávatelia (napr. jednotlivé ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy), ·sprostredkovatelia a ·prijímatelia. NIKA by mala niesť celkovú zodpovednosť za koordináciu a implementáciu plánu. Bude koordinovať a viesť ostatných účastníkov, monitorovať a posudzovať výsledky implementácie, koordinovať finančné toky vrátane predkladania žiadostí o platbu. Pre útvary Komisie bude fungovať ako jednotné kontaktné miesto. Úlohy a kompetencie budú podrobne stanovené v osobitnom zákone o pláne obnovy a odolnosti, ktorý by mal nadobudnúť účinnosť do 31. decembra 2021 a najneskôr v deň predloženia prvej žiadosti o platbu. Sekcia plánu obnovy a odolnosti, ktorá vykonáva úlohu koordinačnej autority NIKA, vznikla na Ministerstve financií SR, no vo fáze implementácie bude presunutá na Úrad vlády SR. Administratívna kapacita sa bude postupne zvyšovať v druhej polovici roka 2021 tak vytváraním nových štruktúr (napr. hospital.sk v rámci ministerstva zdravotníctva atď.), ako aj posilňovaním existujúcich. Zriadi sa Rada vlády pre plán obnovy a odolnosti ako nový poradný orgán vlády vo fáze implementácie. Účelom tohto opatrenia je zabezpečiť plné zapojenie odbornej verejnosti a takisto zachovať štruktúrovaný dialóg s kľúčovými zainteresovanými stranami a sociálnymi partnermi. V pláne sa uvádza, že bola vyžiadaná pomoc z Nástroja technickej podpory na celkové vykonanie plánu a komunikáciu o ňom. Nástroj technickej podpory už poskytuje odborné znalosti v oblasti budovania kapacít na realizáciu plánu v početných oblastiach, na ktoré sa vzťahuje, napr. zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, lákanie talentov, energetika, zelená transformácia, výskum a inovácie, platobná neschopnosť, boj proti praniu špinavých peňazí a výdavky verejnej správy, ako aj na celkovú implementáciu plánu. Okrem toho sa očakáva, že koncepcia a vykonávanie niektorých reforiem v rámci komponentu týkajúceho sa výskumu a inovácií (9) bude podporené projektom nástroja politickej podpory programu Horizont, ktorý sa v súčasnosti pripravuje. Rodová rovnosť a rovnaké príležitosti pre všetkých V pláne sa opisujú existujúce vnútroštátne problémy v oblasti rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí a načrtáva sa, ktoré reformy a investície sa očakávajú, aby v rôznych komponentoch prispeli k týmto cieľom. Plánuje sa v ňom systém včasného varovania na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky vrátane príležitostí pre mentorstvo a tútorstvo. S cieľom riešiť nízku dostupnosť materských škôl a jej vplyv na účasť žien na trhu práce a na neskoršiu výkonnosť detí v škole by sa mal zaviesť právny nárok na miesto v materskej škole pre deti od troch rokov. Úvahy o rodovej rovnosti sú integrované aj do niektorých ďalších oddielov plánu, napríklad oddielov súvisiacich s reformou učebných plánov (komponent 7). V pláne sa rieši kvalita inkluzívneho vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde zaradením reforiem a investícií s cieľom vytvoriť systém opatrení na podporu vzdelávania študentov s osobitnými vzdelávacími potrebami, na modernizáciu programov odbornej prípravy učiteľov, obmedzenie segregácie pri vzdelávaní a na podporu služieb ranej starostlivosti v marginalizovaných rómskych komunitách, ako aj na zlepšenie prístupu znevýhodnených študentov k vysokoškolskému vzdelávaniu. Celý komponent týkajúci sa vzdelávania (6) sa výrazne zameriava na právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie v hlavnom vzdelávacom prúde a na zabezpečenie dostupného kvalitného predškolského vzdelávania. Situáciou a potrebami ľudí so zdravotným postihnutím sa zaoberajú viaceré časti plánu, a to aj vo vzťahu k plánu obnovy budov, udržateľnej doprave, digitalizácii a službám sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti. Zlepšovanie prístupnosti budov obnovených prostredníctvom financovania v rámci plánu a riešenie energetickej chudoby sú dodatočnými opatreniami na riešenie potrieb sociálne znevýhodnených skupín a skupín so zdravotným postihnutím. Zahrnuté sú aj problémy, ktorým čelia starší ľudia, a to najmä podporou rozvoja ich digitálnych zručností a zlepšovaním systémov dlhodobej sociálnej a zdravotnej starostlivosti. V reakcii na tieto výzvy sa v pláne počíta so zavedením mechanizmu na zohľadnenie aspektov rodovej rovnosti založeného na skúsenostiach získaných pri vykonávaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (v rokoch 2014 – 2020). Konzultácia so zainteresovanými stranami Slovenské orgány sa zapojili do širokej škály konzultačných činností vo fáze prípravy plánu obnovy a odolnosti. Konzultácia bola výrazne ovplyvnená druhou vlnou pandémie COVID-19 a stretnutia sa organizovali väčšinou online. Prípravy plánu sa začali v lete 2020 vypracovaním Národného integrovaného reformného plánu (uverejneného v októbri 2020), ktorý bol analytickým základom plánu obnovy a odolnosti Slovenska. V neskoršej fáze sa návrhy plánu obnovy a odolnosti konzultovali so širšou škálou zainteresovaných strán a širokou verejnosťou. Medzi rôzne formy činností patrili popri štandardných postupoch medzirezortných konzultácií i pracovné stretnutia na technickej aj politickej úrovni, špecializované diskusie určené širokej verejnosti a šesť tematických okrúhlych stolov, na ktorých sa zúčastnili subjekty z radov odbornej verejnosti a verejných orgánov. Pre návrhy verejnosti bolo sprístupnené webové sídlo ( www.planobnovy.sk ) a osobitné kontaktné miesto elektronickej pošty. Na diskusiách pri okrúhlom stole sa zišli zástupcovia vyše 100 zainteresovaných strán vrátane obcí, sociálnych partnerov, národných aj regionálnych združení, podnikateľov a MVO. V rámci medzirezortných konzultácií bolo prijatých takmer 2 500 pripomienok. Väčšina pripomienok v procese konzultácií sa týkala ochrany životného prostredia, biodiverzity, zmeny klímy a cyklistickej infraštruktúry. Viaceré pripomienky verejnosti a zainteresovaných strán boli počas prípravnej fázy začlenené medzi opatrenia plánu. Medzi ne patril napríklad nový komponent o adaptácii na zmenu klímy, ktorým sa rozširuje zameranie na mestskú cyklistickú dopravu, opatrenia v oblasti tzv. mäkkého turizmu a opatrenia, ktorými sa rieši začlenenie subjektov sociálneho hospodárstva.

Vlastné posúdenie bezpečnosti Slovensko uviedlo, že vlastné posúdenie bezpečnosti investícií do digitálnych kapacít financovaných z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa uskutoční ako súčasť fázy implementácie. Posúdenie bezpečnosti bude neoddeliteľnou súčasťou analýzy a koncepcie rozvoja nových systémov informačných technológií. Strategické opatrenia uvedené vo vlastnom posúdení bezpečnosti bude treba počas vykonávania plánu dôkladne monitorovať. Pokiaľ ide o investície súvisiace s vývojom a rozšírením vládneho cloudu, očakáva sa, že počas vykonávania sa poskytnú informácie o druhu bezpečnostných opatrení alebo záruk. V tejto súvislosti by bolo dôležité výslovne identifikovať potenciálne riziká a súvisiace osobitné zmierňujúce opatrenia v záujme bezpečnosti údajov, ak sa predpokladá využívanie poskytovateľov z tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú právne predpisy o extrateritorialite. Slovensko plánuje financovať investície do digitálnej pripojiteľnosti z fondov politiky súdržnosti. Podľa národného plánu širokopásmového pripojenia prijatého v marci 2021 sa vlastné posúdenie bezpečnosti vykoná v rámci následnej štúdie uskutočniteľnosti vykoná. Cezhraničné a viacnárodné projekty V pláne sa navrhuje niekoľko cezhraničných projektov, najmä v digitálnej oblasti v rámci komponentu 17. Predpokladá sa účasť na sieti európskych centier digitálnych inovácií/centier digitálnych inovácií na podporu slovenských MSP v oblasti digitalizácie a investícií do vysokovýkonného počítača (HPC) umožňujúceho účasť na spoločnom podniku EuroHPC. Táto iniciatíva bude ťažiť z európskych procesorov, ako aj z ďalších technológií vyvinutých v rámci potenciálneho dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu pre spoločnú iniciatívu v oblasti mikroelektroniky. Dva ďalšie viacnárodné projekty by mali byť podporované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti spomedzi vopred vymedzeného zoznamu digitálnych projektov, ktorých súčasťou je účasť na Európskom partnerstve pre blockchain a na kvantovej komunikačnej infraštruktúre (QCI). Kvantové komunikačné uzly budú súčasťou európskej iniciatívy EuroQCI s cieľom vybudovať kvantovú komunikačnú infraštruktúru v celej EÚ s prípravou na ďalšie cezhraničné spojenia (Bratislava – Viedeň a budúce prepojenia Komárno – Budapešť, Žilina – Varšava, Bratislava – Brno). Posilnenie elektrického prepojenia v profile medzi Slovenskom a Maďarskom umožní zvýšenie kapacity slovenskej prenosovej sústavy a uľahčenie pripojenia viacerých obnoviteľných zdrojov na elektrizačnú sústavu. Komunikačná stratégia V pláne sa uvádza komunikačné úsilie so spresnením, že niektoré komunikačné činnosti už orgány spustili počas prípravnej fázy plánu obnovy a odolnosti Slovenska. Činnosti sa sústredili hlavne na zvyšovanie informovanosti o pláne a jeho pozitívneho vnímania. Ich súčasťou bolo viacero špecializovaných diskusií so zainteresovanými stranami, početné online podujatia pre verejnosť a cielené verejné tematické diskusie o tematických pilieroch s príslušnými ministrami. Hlavným cieľom komunikačnej stratégie slovenských orgánov je zvýšiť informovanosť o prioritách plánu obnovy a odolnosti. Zvýrazniť by sa mali aj celkové prínosy plánu, ukázať prínosy zelenej a digitálnej transformácie, zabezpečiť viditeľnosť financovania zo zdrojov EÚ a zlepšenie celkového obrazu EÚ. Komunikácia by sa takisto mala zaoberať vplyvom konkrétnych reforiem a investícií, prispieť k pochopeniu potreby reforiem verejnosťou. Plán sa opiera o strategický význam kľúčovej reformy a investícií pre úspech plánu obnovy a odolnosti a jeho súčasťou sú špecializované činnosti týkajúce sa vybraných tém: zelenej transformácie (obnovy budov, adaptácie na zmenu klímy), digitálnej transformácie („štát v mobile“), kvalitného a inkluzívneho vzdelávania (napr. dostupné materské školy, konkurencieschopné univerzity), excelentnej vedy, výskumu a inovácií, kvalitného a moderného zdravotníctva a udržateľnej a spoľahlivej dopravy. Komunikačné nástroje a činnosti sú navrhnuté tak, aby prebiehali v dvoch prúdoch – komunikácia o prínosoch plánu a informácie o hlavných reformách a investíciách. Pri šírení komunikačných činností sa plánuje využívanie širokej škály sociálnych sietí, informačných bulletinov a webových stránok. Ďalšie podrobnosti o celkovej komunikačnej stratégii sa uvedú v ročných akčných plánoch, čím sa vzhľadom na meniace sa okolnosti poskytne priestor pre dostatočnú flexibilitu. Je potrebné preskúmať synergie s komunikáciou o politike súdržnosti, aby sa maximalizovalo využívanie existujúcich nástrojov, skúseností a príkladov projektov a tým sa posilnili kľúčové posolstvá o prínosoch financovania EÚ. V pláne sa predpokladá vytvorenie siete komunikačných koordinátorov plánu obnovy a odolnosti na príslušných rezortných ministerstvách a zamýšľa sa posilnenie spolupráce so zastúpením Európskej komisie a s informačnou kanceláriou Európskeho parlamentu na Slovensku. Štátna pomoc Pravidlá štátnej pomoci a hospodárskej súťaže sa v plnej miere uplatňujú na opatrenia financované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Finančné prostriedky Únie poskytované prostredníctvom orgánov členských štátov, ako sú finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, sa stávajú štátnymi zdrojmi a môžu predstavovať štátnu pomoc, ak sú splnené všetky ostatné kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Ak tomu tak je a ide o štátnu pomoc, tieto opatrenia sa musia oznámiť Komisii, ktorá ich musí schváliť ešte predtým, ako môžu členské štáty poskytnúť pomoc, pokiaľ sa na tieto opatrenia nevzťahuje existujúca schéma pomoci alebo nie sú splnené uplatniteľné podmienky nariadenia o skupinových výnimkách, najmä všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, ktorým sa vyhlasujú určité kategórie pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 ZFEÚ. Pokiaľ ide o štátnu pomoc a je potrebné ju oznámiť, v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ je povinnosťou členského štátu oznámiť opatrenia štátnej pomoci Komisii pred tým, ako túto pomoc poskytne. V tomto ohľade nemožno analýzu štátnej pomoci, ktorú vypracovalo Slovensko v rámci plánu obnovy a odolnosti, považovať za oznámenie štátnej pomoci. Pokiaľ sa Slovensko domnieva, že osobitné opatrenie obsiahnuté v pláne obnovy a odolnosti zahŕňa pomoc de minimis alebo pomoc, na ktorú sa nevzťahuje notifikačná povinnosť, je zodpovednosťou Slovenska zabezpečiť úplný súlad s uplatniteľnými pravidlami. Bez ohľadu na to, či sú opatrenia prijaté na základe tohto rámca v súlade s režimom štátnej pomoci EÚ, mali by byť zlučiteľné s medzinárodnými záväzkami EÚ, najmä podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie. 4.Zhrnutie posúdenia plánu 4.1.Komplexná a primerane vyvážená reakcia na hospodársku a sociálnu situáciu Cieľom plánu obnovy a odolnosti Slovenska je komplexne a vyvážene reagovať na dôsledky krízy spôsobenej pandémiou a zároveň riešiť hlavné systémové sociálno-ekonomické výzvy (ako sa podrobne uvádza v oddiele 4.3 tohto dokumentu). V pláne ako takom sa výslovne odkazuje na šesť základných pilierov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v súlade s článkom 3 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Je v ňom predstavená globálna vízia inovatívnej ekonomiky, ktorá podporuje hospodársky rast prostredníctvom zelenej a digitálnej transformácie. Všeobecným cieľom plánu je oživiť udržateľný rast a zvýšiť kvalitu života na Slovensku. Zameriava sa na päť kľúčových oblastí verejnej politiky: zelené hospodárstvo, vzdelávanie, veda a výskum a vývoj, zdravie, verejná správa s digitalizáciou. Tabuľka 4: Pokrytie šiestich pilierov mechanizmu komponentmi plánu obnovy a odolnosti členského štátu Zelená transformácia Digitálna transformácia Inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast Sociálna a územná súdržnosť Zdravie a hospodárska, sociálna a inštitucionálna odolnosť Politiky pre budúcu generáciu K1 – Obnoviteľné zdroje energie a energetická infraštruktúra ● ○ ○ ○ ○ K2 – Obnova budov ● ○ ○ ○ K3 – Udržateľná doprava ● ○ ○ ○ K4 – Dekarbonizácia priemyslu ● ○ ○ ○ K5 – Adaptácia na zmenu klímy ● K6 – Dostupnosť, rozvoj a kvalita inkluzívneho vzdelávania ● ● ● K7 – Vzdelávanie pre 21. storočie ○ ● ● ○ ● K8 – Zvýšenie výkonnosti slovenských vysokých škôl ● ● ○ ● K9 – Efektívnejšie riadenie a posilnenie financovania výskumu, vývoja a inovácií ● ● ● ○ ○ K10 – Lákanie a udržanie talentov ○ ○ ● ● K11 – Moderná a dostupná zdravotná starostlivosť ○ ○ ● K12 – Humánna, moderná a dostupná starostlivosť o duševné zdravie ○ ● K13 – Dostupná a kvalitná dlhodobá sociálno-zdravotná starostlivosť ○ ○ ● K14 – Zlepšenie podnikateľského prostredia ○ ○ ● ● K15 – Reforma justície ○ ○ ○ ● K16 – Boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí, bezpečnosť a ochrana obyvateľstva ○ ○ ○ ○ ● K17 – Digitálne Slovensko ● ● ○ ○ ○ K18 – Zdravé, udržateľné a konkurencieschopné verejné financie ○ ○ ● Legenda: „●“ investície a reformy v rámci komponentu výrazne prispievajú k pilieru; „○“ komponent čiastočne prispieva k pilieru.

Zelená transformácia V pláne obnovy a odolnosti Slovenska sa určujú kľúčové výzvy Slovenska v súvislosti s klímou a so životným prostredím. Zdôrazňuje sa v ňom, ako reformy a investície obsiahnuté v pláne prispievajú k dosiahnutiu cieľa uhlíkovej neutrality EÚ do roku 2050. Slovensko predstavuje vysoko industrializované hospodárstvo, ktorého energetické a priemyselné postupy prispievajú k celkovým emisiám skleníkových plynov s hodnotou tesne nad 70 %. Slovensko patrí medzi členské štáty s najvyššou priemernou koncentráciou prachových častíc v ovzduší v EÚ, ktoré sa uvoľňujú predovšetkým zo starnúcich priemyselných technológií a pri spaľovaní tuhých palív v domácnostiach. V pláne sa uznáva aj potreba zvýšiť odolnosť ekosystémov v zhoršujúcich sa podmienkach v dôsledku meniacich sa klimatických modelov. Vzhľadom na rozsah ekologických výziev na Slovensku sa vysoký podiel 43 % celkových prostriedkov pridelených na plán a vyčlenených na opatrenia súvisiace s klímou javí ako primeraný. Ambíciou Slovenska je znížiť emisie skleníkových plynov vznikajúce pri priemyselných procesoch, ako aj pri výrobe energie. Predpokladá sa, že ambiciózna aukčná schéma pre dekarbonizáciu priemyslu výrazne prispeje k zníženiu emisií skleníkových plynov, a to aj v záujme dosiahnutia cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030. Očakáva sa, že podporou investícií do kapacít energie z obnoviteľných zdrojov vrátane modernizácie existujúcich zariadení sa zvýši zelený inštalovaný výkon Slovenska celkovo o 220 MW, čím sa podporí cieľ EÚ dosiahnuť do roku 2030 podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 32 %. Pri dekarbonizácii krajiny tiež pomôže aj výstavba nových zelených budov, najmä nemocníc a škôl, a renovácia existujúcich budov pri nízkych emisných normách (vrátane 30 000 rodinných domov a približne 100 historických verejných budov). Očakáva sa, že vďaka opatreniam energetickej efektívnosti dôjde k zníženiu emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia. V pláne sa budú takisto presadzovať procesy obehového hospodárstva prostredníctvom reformy nakladania so stavebným odpadom. Očakáva sa, že strategické plánovanie a značné investície prispejú k ekologizácii dopravy. Doprava je jedným z odvetví, v ktorých na Slovensku dochádza k najväčšiemu rastu emisií. Siete dopravnej infraštruktúry budú profitovať z modernizácie železníc a novovybudovaných cyklistických ciest. Novými opatreniami sa zvýši aj objem tovaru prepraveného v ekologickejšej intermodálnej doprave. Novými investíciami sa podporí zavádzanie nabíjacích staníc pre vozidlá na alternatívny pohon, čo je dôležité najmä pre Slovensko, v ktorom vykazuje automobilový priemysel vysoký podiel na ekonomike. Očakáva sa, že plán obnovy prispeje k dlhodobej odolnosti ekosystémov proti zmene klímy. Prostredníctvom reforiem a investícií sa vytvorí rámec pre účinné riadenie vodných tokov a zvýšenie schopnosti krajiny zadržiavať vodu. Viacerými opatreniami sa zabezpečia odolnejšie lesné ekosystémy, čo takisto prispeje k väčšej biodiverzite a zmierňovaniu zmeny klímy. Očakáva sa, že v národných parkoch Muránska planina a Poloniny budú opatrenia na ochranu prírody sprevádzať doplnkové rozvojové plány, ktoré regiónom umožnia prechod z intenzívneho využívania prírodných zdrojov na diverzifikovanejšie miestne hospodárstvo. Digitálna transformácia Analýza výziev Slovenska v oblasti digitálnej transformácie vypracovaná v rámci plánu je relevantná a presná (pozri aj oddiel 2.3). Slovensko zaostáva najmä z hľadiska digitalizácie verejných služieb a v tejto oblasti sa spomedzi členských štátov EÚ zaraďuje na posledné miesta. V pláne sa takisto správne určuje potreba rozvíjať digitálne zručnosti občanov a vytvárať inovatívne prostredie. V pláne obnovy Slovenska sa na digitálne výzvy vyčleňuje 21 % celkových prostriedkov pridelených na plán. Navrhnuté opatrenia sa zameriavajú najmä na podporovanie rýchlejšej a účinnejšej elektronickej verejnej správy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom lepšieho využívania technologických inovácií na komunikáciu so štátom a posilnenie digitálnych procesov v štátnej správe. Prostredníctvom používateľsky prívetivých informačných systémov by sa mal skrátiť čas komunikovania so štátom a mali by sa znížiť finančné náklady na túto komunikáciu a zlepšiť široká škála verejných služieb vrátane polície, hasičského a záchranného systému, ako aj systému justície. Reformy a investície sa správne zameriavajú na zlepšenie digitálnych zručností a rozšírenie príležitostí na teleprácu a vzdelávanie na diaľku. Zlepšovanie digitálnych zručností sa považuje za kľúčový predpoklad pre digitalizáciu hospodárstva. Reformy a investície sa zameriavajú na vytváranie širšieho digitálneho vzdelávacieho ekosystému. Investíciami do digitálnej infraštruktúry a vybavenia na všetkých úrovniach vzdelávania spolu so zvýšením zručností učiteľov by sa mal vytvoriť základ pre rozvoj digitálnych a informačných zručností. Vďaka lepšiemu prístupu k technológiám by malo dôjsť k zapojeniu zraniteľných, ako aj znevýhodnených detí, čo by im malo pomôcť začleniť sa do spoločnosti a výrazne pokročiť v oblasti digitálneho vzdelávania. Očakáva sa, že digitálne investície prispejú k ambíciám modernizácie Slovenska v rámci takmer všetkých komponentov plánu obnovy a odolnosti. Očakáva sa, že vďaka centru digitalizovaných služieb pre riadenie nemocníc a podporu telemedicíny budú medicínske procesy účinnejšie, pričom sa zlepší efektívnosť a dostupnosť služieb zdravotnej starostlivosti pre všetkých občanov. Inteligentné riešenia v energetike vrátane batériových systémov na uskladňovanie energie umožnia pripojenie viacerých obnoviteľných zdrojov energie do sústavy, čím prispejú k strategickej energetickej nezávislosti a čistejšiemu ovzdušiu na Slovensku. Podporovanie výskumu a inovácií bude kľúčové pre transformačné oblasti, ako je inteligentná mobilita, inteligentné mestá a kybernetická bezpečnosť. Investície do automatizácie riadenia dopravy na železničných tratiach zvýšia prepravnú kapacitu a bezpečnosť dopravnej siete. Inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast vrátane hospodárskej súdržnosti, pracovných miest, produktivity, konkurencieschopnosti, výskumu, vývoja a inovácií a dobre fungujúceho jednotného trhu so silnými MSP V pláne sú predstavené cielené politické opatrenia naprieč rôznymi relevantnými oblasťami politiky týkajúce sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Inteligentný rast sa bude podporovať najmä prostredníctvom opatrení zacielených na inovácie a digitalizáciu, ako aj prostredníctvom zlepšenia výsledkov a zručností v oblasti vzdelávania. Čo sa týka udržateľného rastu, kľúčové investičné iniciatívy uvedené v pláne by mali okrem iného prispieť k čistejšiemu energetickému mixu, dekarbonizácii priemyslu a ekologizácii verejnej dopravy. Cieľom plánu je posilniť začleňovanie prostredníctvom riešenia negatívneho vplyvu sociálno-ekonomického zázemia detí na výsledky vzdelávania. Plán reaguje na zhoršujúcu sa situáciu na pracovnom trhu v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Pre pokles ekonomického rastu sa v roku 2021 očakáva zvýšenie miery nezamestnanosti na viac ako 7 %. K strate pracovných miest došlo najmä vo vybraných odvetviach služieb, čo zasiahlo veľký podiel nízkokvalifikovanej pracovnej sily. Obnove po pandémii a vytváraniu nových pracovných miest by malo pomôcť predovšetkým investovanie do činností sektora ekologického stavebníctva (a to do budovania, ako aj do rekonštruovania), obnoviteľných zdrojov energie, ochrany prírody, udržateľnej dopravy a digitálnej infraštruktúry. K zvýšeniu atraktívnosti pracovných miest v odvetví zdravotníctva nepriamo prispeje aj modernizácia nemocníc a klinických procesov. Očakáva sa, že reforma a investície prispejú k posilneniu konkurencieschopnosti prostredníctvom inovácií. V pláne sa správne určujú výzvy Slovenska súvisiace s produktivitou a potreba rastu motivovaného inováciami, pričom plán sa zameriava na odstránenie rozdielov z hľadiska priemeru životnej úrovne v porovnaní s EÚ. Zvýšenie kvality slovenských univerzít prostredníctvom podporovania ich profilácie a väčšej otvorenosti k vedeckej spolupráci naštartuje inovácie a povedie k vyššej konkurencieschopnosti podnikov. Očakáva sa, že investíciami do dekarbonizácie sa posilní konkurencieschopnosť priemyselného odvetvia, a to podporovaním procesov zelenej transformácie. Očakáva sa, že primerané reformy a investície prispejú k posilneniu konkurencieschopnosti Slovenska prostredníctvom výskumu a inovácií a lepšieho podnikateľského prostredia. V pláne sa správne určujú výzvy Slovenska súvisiace s produktivitou a potreba rastu motivovaného inováciami, pričom plán sa zameriava na odstránenie rozdielov v životnej úrovni v porovnaní s priemerom EÚ. Reforma riadenia výskumu a inovácií má potenciál napraviť súčasnú inštitucionálnu fragmentáciu a priniesť účinnú tvorbu, vykonávanie a hodnotenie politík. Reformou Slovenskej akadémie vied, výskumných inštitúcií a univerzít by sa mohla zvýšiť kvalita verejnej vedeckej základne a jej otvorenosť voči medzinárodnej a medziodvetvovej spolupráci. Výskumné granty a štipendiá môžu prispieť k prilákaniu a udržaniu najlepších talentov v oblasti vedy a inovácií. Očakáva sa, že vytvorenie inovačných konzorcií podnieti väčšie šírenie vedomostí. Investíciami do dekarbonizácie sa posilní konkurencieschopnosť priemyselného odvetvia, a to podporovaním nevyhnutných procesov zelenej transformácie. Zlepšením podnikateľského prostredia prostredníctvom zníženia administratívnej záťaže sa podporia investície, pričom sa očakáva, že reformou v oblasti insolventnosti sa zabezpečí lepšie prideľovanie zdrojov v hospodárstve. Očakáva sa, že reformy prispejú k dobre fungujúcemu jednotnému trhu so silnými MSP. Pre MSP bude mať prínos najmä silný dopytový impulz vyvolaný investíciami, predovšetkým v rámci odvetvia stavebníctva a služieb. Nová infraštruktúra pre alternatívne palivá podporí prechod automobilového odvetvia na alternatívy s vyššou pridanou hodnotou, čím sa podporí miestne výrobné odvetvie v celom dodávateľskom reťazci. Očakáva sa, že digitálne vouchery budú stimulovať zavádzanie nových digitálnych technológií vo firmách. Rôzne finančné nástroje a granty poskytnú mladým, ako aj etablovaným spoločnostiam príležitosti na rozvoj a rast. Očakáva sa, že aj zvýšenie kapacity na prenos elektriny medzi Slovenskom a Maďarskom, transparentnejšie verejné obstarávanie a posilnenie mobility talentovaných pracovníkov bude mať pozitívny vplyv na vnútorný trh. Celkovo plán prispeje k dosiahnutiu cieľov aktualizovanej priemyselnej stratégie zameraných na zvýšenie globálnej konkurencieschopnosti priemyslu EÚ, upevnenie otvorenej strategickej autonómie a podporu dvojakej transformácie. Sociálna a územná súdržnosť V pláne sa uznávajú výrazné hospodárske a sociálne rozdiely medzi regiónmi, najmä medzi západom a východom Slovenska (pozri aj oddiel 2.2). Výrazné územné rozdiely zostávajú pomerne veľké medzi hlavným mestom Bratislava a ostatnými regiónmi, a to nielen z hľadiska úrovní príjmov, ale aj dosiahnutého vzdelania, výdavkov na výskum a vývoj a podielu zamestnanosti v odvetviach s vyššou pridanou hodnotou. Rozdiely v rámci regiónov ďalej zhoršuje chýbajúca infraštruktúra v najviac znevýhodnených obciach a nedostatočné prepojenia medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Aj napriek dlhodobému trendu klesania miery nezamestnanosti v rokoch pred vypuknutím krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 zostáva miera nezamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov a mládeže jednou z najvyšších v EÚ. Sociálno-ekonomická situácia marginalizovaných rómskych komunít je v dôsledku pandémie COVID-19 ešte ťažšia. V pláne sa jasne uvádza očakávanie, že sociálna a územná súdržnosť sa bude podporovať aj z iných programov EÚ ako z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, najmä z fondov so zdieľaným riadením. V prípade viacerých dôležitých oblastí politiky uvádzajú orgány odkazy na iné druhy financovania EÚ. Patria medzi ne napríklad zavádzanie širokopásmovej infraštruktúry (fondy politiky súdržnosti), podpora pre ekologizáciu odvetvia vykurovania (modernizačný fond) a transformácia uhoľného regiónu horná Nitra (Fond na spravodlivú transformáciu).

V pláne sa riešia výzvy pre súdržnosť najmä prostredníctvom reforiem a investícií do vzdelávania, zdravia a digitalizácie. V oblasti vzdelávania sa pozornosť venuje poskytovaniu kvalitnej predškolskej výchovy a inkluzívnosti systému vzhľadom na pretrvávajúce sociálne nerovnosti. Zakúpením digitálneho vybavenia pre školy na celom Slovensku sa otvoria nové príležitosti pre žiakov z chudobnejších regiónov a zo znevýhodnených sociálno-ekonomických vrstiev vrátane marginalizovaných Rómov. Očakáva sa, že investície do infraštruktúry a optimalizácia národnej siete nemocníc povedú k zníženiu rozdielov medzi regiónmi v prístupe k starostlivosti a zlepšeniu kvality, nákladovej efektívnosti a dostupnosti služieb zdravotnej starostlivosti. Predpokladá sa, že vďaka komplexnej reforme systému dlhodobej starostlivosti sa zvýši začlenenie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti a zmierni sa tlak na rodiny starajúce sa o svojich zraniteľných členov. Prostredníctvom investícií sa zvýši dostupnosť starostlivosti o duševné zdravie v menej rozvinutých regiónoch. Očakáva sa, že rozšírenie digitálnych služieb a vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia podporí možnosti dištančného vzdelávania a telepráce na celom Slovensku a prispeje tak k zníženiu regionálnych a sociálnych rozdielov. V pláne sa však neuvádza komplexný prístup k začleňovaniu marginalizovaných rómskych komunít a k trhu práce ani riešenia nedostatočného poskytovania sociálneho bývania. Očakáva sa, že zelené opatrenia prispejú k sociálnej a územnej súdržnosti. Vďaka zeleným investíciám vzniknú nové pracovné miesta na celom Slovensku a na všetkých úrovniach zručností. Výrazná časť renovácií budov sa nasmeruje do súkromných rodinných domov v regiónoch, pričom sa zohľadnia potreby sociálne znevýhodnených osôb. Osoby so zdravotným postihnutím budú využívať investície do zlepšenia dostupnosti, najmä v obnovených verejných budovách a v novom vozovom parku mestskej hromadnej dopravy. Reformy v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov majú potenciál pozitívne ovplyvniť účty domácností za energiu, a to aj v prípade sociálne zraniteľných osôb. Očakáva sa, že opatrenia na podporu priemyslu pomôžu príjemcom prispôsobiť sa výzvam týkajúcim sa zelenej transformácie a budú mať pozitívny