Túto iniciatívu treba vnímať v kontexte všeobecnejšieho programu Komisie zameraného na zvyšovanie bezpečnosti, spoľahlivosti, efektivity a konkurencieschopnosti trhov EÚ, čo sa zohľadňuje v iniciatívach v oblasti únie kapitálových trhov a otvorenej strategickej autonómie. Bezpečné, účinné a konkurencieschopné poobchodné opatrenia, najmä centrálne zúčtovanie, sú kľúčovým prvkom silných kapitálových trhov. Plne funkčný a integrovaný kapitálový trh umožní hospodárstvu EÚ rásť udržateľným spôsobom a byť konkurencieschopnejše, a to v súlade so strategickou prioritou Komisie, ktorou je hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí, so zameraním na vytvorenie správnych podmienok na tvorbu pracovných miest, rast a investície.

Od roku 2017 sa navyše opakovane objavujú obavy v súvislosti s pretrvávajúcimi rizikami pre finančnú stabilitu EÚ, ktoré vyplývajú z nadmernej koncentrácie zúčtovania v niektorých centrálnych protistranách z tretích krajín, a to najmä v stresovom scenári. Môže dôjsť k vysoko rizikovým, aj keď málo pravdepodobným udalostiam, pričom EÚ na ne musí byť pripravená. Hoci centrálne protistrany z EÚ sa v priebehu tohto vývoja všeobecne ukázali byť odolné, zo skúsenosti vyplýva, že centrálny ekosystém zúčtovania možno posilniť v prospech zvýšenia finančnej stability. Otvorená strategická autonómia však znamená aj to, že sa EÚ potrebuje chrániť pred rizikami pre finančnú stabilitu, ktoré môžu vzniknúť, keď sú účastníci trhu z EÚ nadmerne závislí od subjektov z tretích krajín, keďže to môže byť zdrojom zraniteľnosti. Iniciatíva, ktorej súčasťou je tento návrh, sa v záujme prekonania tejto situácie usiluje zvýšiť likviditu v centrálnych protistranách z EÚ, vybudovať kapacitu EÚ na centrálne zúčtovanie a znížiť riziká, ktoré pre finančnú stabilitu EÚ predstavujú nadmerné expozície voči centrálnym protistranám z tretích krajín. Preto sa v rámci tejto iniciatívy okrem iného vyžaduje, aby všetci účastníci trhu, na ktorých sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť, mali aktívne účty v centrálnych protistranách z EÚ na zúčtovanie aspoň určitej časti služieb, ktoré ESMA identifikoval ako služby s podstatným systémovým významom pre finančnú stabilitu EÚ.

Tento návrh je súčasťou iniciatívy zameranej na zaistenie toho, aby mala EÚ bezpečný, silný a konkurencieschopný centrálny ekosystém zúčtovania, s cieľom podporiť tak úniu kapitálových trhov a posilniť otvorenú strategickú autonómiu EÚ. Silné a bezpečné centrálne protistrany (CCP) zvyšujú dôveru vo finančný systém a výrazne podporujú likviditu kľúčových trhov. Bezpečný, silný a konkurencieschopný centrálny ekosystém zúčtovania je základným predpokladom pre jeho ďalší rast. Ekosystém centrálneho zúčtovania EÚ by mal umožniť spoločnostiam z EÚ efektívne a bezpečne hedžovať riziká a zároveň si zaistiť rozsiahlejšiu finančnú stabilitu. Prostredníctvom centrálneho zúčtovania sa tak podporí hospodárstvo EÚ. Vďaka konkurencieschopnému a efektívnemu centrálnemu ekosystému zúčtovania EÚ sa zvýšia zúčtovacie činnosti, no zúčtovanie so sebou prináša aj riziká, keďže transakcie sú centralizované len v niekoľkých centrálnych protistranách, ktoré tak získavajú z hľadiska finančného systému veľký význam. Tieto riziká preto musia byť vhodným spôsobom riadené centrálnymi protistranami, ktoré musia byť naďalej pod dôkladným dohľadom na vnútroštátnej úrovni aj na širšej úrovni EÚ.

·konzultácie so zainteresovanými stranami prostredníctvom pracovnej skupiny o príležitostiach a výzvach prenosu derivátov zo Spojeného kráľovstva do EÚ v prvej polovici roka 2021 vrátane niekoľkých osvetových stretnutí pre zainteresované strany vo februári, marci a júni 2021,

·cielené konzultácie Komisie od 8. februára do 22. marca 2022. Bolo rozhodnuté, že konzultácie by mali byť cielené, keďže otázky boli zamerané na veľmi konkrétnu a pomerne technickú oblasť. Na cielené konzultácie prostredníctvom online formulára reagovalo 71 respondentov, zatiaľ čo niektoré dôverné odpovede boli odoslané aj e-mailom,

No vzhľadom na to, že nariadenie EMIR 2.2 nadobudlo účinnosť relatívne nedávno a že niektoré požiadavky ešte neplatia, útvary Komisie nepovažovali za vhodné pripraviť úplné nadväzné hodnotenie celého rámca. Namiesto toho sa vopred identifikovali kľúčové oblasti na základe vyjadrení zainteresovaných strán a internej analýzy (príslušné prvky sú podrobne vysvetlené v posúdení vplyvu, pričom v časti venovanej vymedzeniu problému sa upozorňuje na nedostatky a neúčinnosť aktuálnych pravidiel) (v časti 3 sprievodného posúdenia vplyvu venovanej vymedzeniu problému sa podrobne vysvetľujú nedostatky a neúčinnosť aktuálnych pravidiel).

·Tieto opatrenia nepatria len do pôsobnosti Komisie a jej spoluzákonodarcov, ale mohli by si potenciálne vyžiadať aj opatrenia zo strany ECB, vnútroštátnych centrálnych bánk, európskych orgánov dohľadu, vnútroštátnych orgánov dohľadu, centrálnych protistrán a bánk.

Článkom 1 ods. 5 tejto smernice sa mení článok 104 smernice o kapitálových požiadavkách s cieľom uľahčiť príslušným orgánom možnosť osobitne sa zaoberať rizikom koncentrácie, ktoré vzniká v dôsledku expozícií inštitúcií voči centrálnym protistranám, a to pridaním konkrétnej právomoci v oblasti dohľadu na účely riešenia takéhoto rizika. Podobné ustanovenia sa prostredníctvom článku 2 ods. 4 tejto smernice pridávajú aj pre investičné spoločnosti, a to v súvislosti s článkom 39 smernice o investičných spoločnostiach.

Článkom 1 ods. 1 a 2 tejto smernice sa menia články 74 a 76 smernice o kapitálových požiadavkách a zavádza sa požiadavka, aby inštitúcie zahrnuli do svojich stratégií a procesov na hodnotenie potrieb interného kapitálu, ako aj do primeraného vnútorného riadenia riziko koncentrácie vyplývajúce z expozícií voči centrálnym protistranám, a to najmä tým, ktoré ponúkajú služby s podstatným systémovým významom pre Úniu či jeden alebo viacero jej členských štátov. Do článku 76 smernice o kapitálových požiadavkách sa zároveň zavádza požiadavka, aby riadiace orgány vytvorili konkrétne plány na riešenie takýchto rizík koncentrácie. V článku 2 ods. 1 a 2 sa navrhujú rovnaké zmeny pre investičné spoločnosti v rámci článkov 26 a 29 smernice o investičných spoločnostiach.

V navrhovaných zmenách sa však v rámci smernice o kapitálových požiadavkách kladie väčší dôraz na primerané riadenie expozícií voči centrálnym protistranám, čím sa podporuje prechod na bezpečnejší, silnejší, efektívnejší a konkurencieschopnejší trh pre služby centrálneho zúčtovania v EÚ. Zároveň sa prostredníctvom nich vytvára potrebný rámec aj v súvislosti so smernicou o investičných spoločnostiach. V tejto súvislosti sa príslušné orgány vyzývajú, aby preskúmali súlad úverových inštitúcií a investičných spoločností s príslušnými politickými cieľmi Únie alebo širšími trendmi transformácie týkajúcimi sa krátkodobého, strednodobého a dlhodobého používania štruktúry aktívnych účtov v súlade s nariadením EMIR, vďaka čomu sa budú môcť príslušné orgány zaoberať obavami týkajúcimi sa finančnej stability, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku nadmernej závislosti od určitých systémovo dôležitých centrálnych protistrán z tretích krajín (centrálne protistrany Tier 2).

Zatiaľ čo PKIPCP môžu investovať do mimoburzových derivátov aj derivátov obchodovaných na burze, v ustanoveniach článku 52 smernice o PKIPCP sa stanovujú regulačné limity v súvislosti s rizikom protistrany len pre transakcie s mimoburzovými derivátmi bez ohľadu na to, či sa tieto deriváty zúčtovávajú centrálne. Článkom 3 ods. 2 tejto smernice sa mení článok 52 smernice o PKIPCP s cieľom zabezpečiť zosúladenie s nariadením (EÚ) č. 648/2012, vytvoriť rovnaké podmienky pre deriváty obchodované na burze a mimoburzové deriváty a lepšie zohľadniť skutočnosť, že centrálne protistrany pri transakciách s derivátmi znižujú mieru rizika, aby sa odstránili limity rizika protistrany pre všetky transakcie s derivátmi, ktoré sa centrálne zúčtovávajú v centrálnej protistrane, ktorej bolo udelené povolenie alebo ktorá bola uznaná v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Článkom 3 ods. 1 tejto smernice sa mení článok 2 ods. 1 smernice o PKIPCP s cieľom zaviesť do smernice o PKIPCP pojem centrálnej protistrany a zahrnúť do nej jeho vymedzenie prostredníctvom krížového odkazu na jeho vymedzenie v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1) ,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2) ,

keďže:

(1)Na zabezpečenie súladu s nariadením (EÚ) č. 648/2012 a riadneho fungovania vnútorného trhu treba v smernici 2009/65/EÚ stanoviť jednotný súbor pravidiel s cieľom riešiť riziko protistrany v transakciách s derivátmi vykonávaných podnikmi kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), ak takéto transakcie zúčtovala centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie alebo ktorá bola uznaná podľa uvedeného nariadenia. Smernicou 2009/65/EÚ sa ukladajú regulačné limity pre riziko protistrany len pre transakcie s mimoburzovými derivátmi bez ohľadu na to, či deriváty boli centrálne zúčtované. Keďže centrálne zúčtovacie mechanizmy zmierňujú riziko protistrany, ktoré je obsiahnuté v zmluvách o derivátoch, pri určovaní uplatniteľných limitov rizika protistrany treba zohľadniť, či derivát centrálne zúčtovala centrálna protistrana, ktorá má povolenie alebo ktorá je uznaná podľa uvedeného nariadenia, a vytvoriť rovnaké podmienky pre deriváty obchodované na burze a mimoburzové deriváty. Na účely regulácie a harmonizácie je takisto treba zrušiť limity rizika protistrany len vtedy, keď protistrany používajú centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie alebo ktoré boli uznané v členskom štáte v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 na poskytovanie zúčtovacích služieb zúčtovacím členom a ich klientom.

(2)V snahe prispieť k cieľom únie kapitálových trhov sa v záujme efektívneho využívania centrálnych protistrán treba zaoberať určitými prekážkami brániacimi využívaniu centrálneho zúčtovania v smernici 2009/65/EÚ a poskytnúť objasnenia v smerniciach 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/2034. Nadmerná závislosť finančného systému Únie od systémovo dôležitých centrálnych protistrán z tretích krajín (centrálnych protistrán Tier 2) by mohla vyvolať obavy o finančnú stabilitu, ktoré treba primerane riešiť. V záujme zabezpečenia finančnej stability v Únii a primeraného zmiernenia potenciálnych rizík rozšírenia škodlivých vplyvov v celom finančnom systéme Únie by sa preto mali zaviesť vhodné opatrenia na podporu identifikácie, riadenia a monitorovania rizika koncentrácie vyplývajúceho z expozícií voči centrálnym protistranám. V tomto kontexte by sa smernice 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/2034 mali zmeniť s cieľom povzbudiť inštitúcie a investičné spoločnosti, aby prijali potrebné kroky na prispôsobenie svojho obchodného modelu tak, aby zabezpečili súlad s novými požiadavkami na zúčtovanie zavedenými revíziou nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a aby celkovo zlepšili svoje postupy riadenia rizík, a to aj vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť svojich trhových činností. Hoci príslušné orgány už môžu ukladať dodatočné požiadavky na vlastné zdroje pri rizikách, ktoré nie sú kryté existujúcimi kapitálovými požiadavkami alebo nimi nie sú kryté dostatočne, mali by byť lepšie vybavené dodatočnými a podrobnejšími nástrojmi a právomocami v rámci piliera 2 na to, aby mohli prijímať vhodné a rozhodné opatrenia na základe záverov svojich posúdení v oblasti dohľadu.

(3)Smernice 2009/65/EÚ, 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/2034 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(4)Keďže ciele tejto smernice, a to konkrétne zabezpečovanie toho, aby úverové inštitúcie, investičné spoločnosti a ich príslušné orgány primerane monitorovali a zmierňovali riziko koncentrácie vyplývajúce z expozícií voči centrálnym protistranám Tier 2, ktoré ponúkajú služby podstatného systémového významu, a odstraňovanie limitov rizika protistrany pri transakciách s derivátmi, ktoré centrálne zúčtováva centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie alebo ktorá bola uznaná v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2009/65/ES

Smernica 2009/65/ES sa mení takto:

1. V článku 2 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno u):

„u) „centrálna protistrana“ je centrálna protistrana v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012*2.

___________

*2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).“

2. Článok 52 sa mení takto:

a) V odseku 1 druhom pododseku sa úvodné slová nahrádzajú takto: