EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1460 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Príprava viacro čného finan čného rámca o financ ovaní spolupráce EÚ  
s africkými, karibskými a tichomorskými št átmi a zámorskými krajinami a územiami 
pre obdobie rokov 2014 – 2020  
(11. Európsky rozvojový fond)  
 
a pokrytie následných implementa čných a finan čných nariadení 11. Európskeho 
rozvojového fondu (ERF) 
{KOM(2011) 837 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1459 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
Toto posúdenie vplyvu sa týka prípravy 11. Eu rópskeho rozvojového fondu (ERF), z ktorého 
EÚ financuje spoluprácu s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi ( ďalej len „štáty 
AKT“) a zámorskými krajinami a územiami ( ďalej len „ZKÚ“).  
V štátoch AKT je potrebné rieši ť problém vysokej miery chudoby  a potrebu EÚ podporova ť 
ich úsilie o zníženie chudoby, dosiahnutie udržate ľného rozvoja a integr ácie do svetového 
hospodárstva, zatia ľ čo ZKÚ na ďalej čelia osobitným hospodárskym a sociálnym 
problémom , ktoré môžu ma ť závažné dosahy na ich špecifické prostredie. Analýza Komisie 
zohľadňuje vonkajšie rozmery vnútorných politík EÚ. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
EÚ jasne určila oblasti, kde môže v rámci ERF ponúknu ť pridanú hodnotu  a svoje 
financovanie zamerala predovšetkým na rozpo čtovú podporu, verejnú správu a infraštruktúru. 
10. ERF takisto preukázal svoju pridanú hodnotu vo forme schopnosti primerane reagova ť. 
Tým, že sa na pokrytie nepredvídaných  potrieb ponechali nepridelené finan čné prostriedky 
v ERF, a že sa využili inovatívne nástroje, ako sú FLEX a V-FLEX, EÚ dokázala zohra ť 
dôležitú úlohu vo vz ťahu k štátom AKT, ktoré čelia prírodným katastrofám alebo 
potravinovej, hospodárskej či finančnej kríze.  
Partnerstvo AKT – EÚ a ERF poskytuje členským štátom EÚ celosvetový dosah a prostriedky 
na realizáciu uceleného súboru cie ľov vo všetkých 77 štátoch AKT. Pokiaľ ide 
o prítomnos ť, oblasť pôsobnosti a zamerania, operácie ERF ponúkajú v porovnaní 
s vnútroštátnymi opatreniami zna čné výhody. Toto kritické množstvo stavia EÚ pri vedení 
politického dialógu s partnerskými vládami do le pšej pozície. EÚ má takisto vynikajúcu 
povesť a úlohu propagátora inkluz ívnosti a multilateralizmu. V ďaka svojej ve ľkosti môže EÚ 
pomáhať chudobným v niektorých z najvzdia lenejších oblastí sveta, kde vä čšina členských 
štátov nemá strategické záujmy a sú te da prítomné len v obmedzenej miere.  
Zásahy EÚ v ZKÚ pr ostredníctvom ERF  majú pridanú hodnotu, pretože EÚ je často 
jediným darcom okrem členských štátov, s ktorými sú ZK Ú ústavne prepojené. EÚ zais ťuje, 
aby pre spoluprácu so ZKÚ bol vy členený dostatok finan čných prostriedkov, a aby bola táto 
spolupráca v súlade so spoluprácou  EÚ so štátmi AKT, s ktorými vä čšina ZKÚ priamo 
susedí.  
3. CIELE  INICIATÍVY  EÚ 
Všeobecnými cie ľmi 11. ERF  zostávajú ciele stanovené v revidovanej dohode z Cotonou 
(článok 1) a v časti IV Zmluvy o fungovaní Európskej únie ( článok 198) týkajúcej sa ZKÚ. 
Ďalej, pokia ľ ide o osobitné ciele revízie tohto nástroja , politický rámec na prípravu 
11. ERF pozostáva z oznámenia „Zvýšenie vplyvu rozvojove j politiky EÚ: program 
zmien“ , prijatého d ňa 13. októbra 2011 na jednej strane, a z pokynov pre revíziu 
rozhodnutia o pridružení zámoria týkajúceho sa vz ťahu EÚ – ZKÚ na strane druhej. 
Nástrojmi na uplatnenie tohto rámca sú vnútorná dohoda o ERF a súvisiace vykonávacie 
nariadenie, nariadenie o rozpo čtových pravidlách a programovacie pokyny. Logika 
 
SK 3   SK posúdenia vplyvov (hlavné prí činy, ciele, možnosti a dosahy) je založená na 
nasledujúcich témach  vyplývajúcich z tohto rámca: difere nciácia, koncentrácia, koordinácia 
s členskými štátmi, inovatívne nástroje, flexibilita a regionálna spolupráca (ktorá je špecifická 
pre ZKÚ).  
4. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Pre každú tému sa zvažujú dva scenáre (zachovanie sú časného stavu a alternatívna možnos ť). 
Pri alternatívnej možnosti sa kladie dôraz na  následky, ktoré na jednotlivé prvky súboru 
predpisov ERF (vnútorná dohoda, vykonávacie nariadenie a nariadenie o rozpo čtových 
pravidlách) budú ma ť tieto zmeny: 
• zásada diferenciácie , t. j. pridelenie viac pros triedkov najmenej rozvinutým 
partnerom a menšieho objemu roz vojovej grantovej pomoci pokro čilejším 
partnerom, 
• koncentrácia pomoci EÚ na odvetvia , kde môže ma ť najväčší vplyv, t. j. na 
obmedzený po čet oblastí, 
• zvýšená koordinácia s členskými štátmi : v prípade štátov AKT by spoločná tvorba 
programov  mohla vies ť k vytvoreniu jediného spolo čného programovacieho 
dokumentu pre každú partnerskú kraji nu alebo – ako minimálny variant – 
k vytvoreniu dohody o de ľbe práce. V prípade ZKÚ by cie ľom tejto alternatívnej 
možnosti bolo – pokia ľ je to možné – lepšie zladenie programov EÚ s programami 
členských štátov. Ďalej by sa mohla by ť zaviesť možnosť vytvoriť pre štáty AKT 
trustové fondy EÚ spravované Komisiou , 
• väčšie využívanie inovatívnych finan čných nástrojov, t. j. mechanizmov 
zlučovania  zdrojov na ú čely navýšenia finan čných zdrojov pre rozvoj. V niektorých 
štátoch alebo regiónoch AKT by sa vä čší podiel prostriedkov EÚ na rozvoj mohol 
poskytova ť prostredníctvom (existuj úcich alebo) nových finan čných nástrojov, ako 
sú napr. mechanizmy zlu čujúce granty a pôži čky od európskych finan čných inštitúcií 
či iné mechanizmy zdie ľania rizika, 
• posilnenie prvkov flexibility ERF  vrátane: i) poskytnutia možnosti vopred 
obmedziť počiatočné pridelenie prostriedkov  s cieľom vyčleniť viac prostriedkov 
(rezervy) na ú čely navýšenia alebo osobitného pr idelenia prostriedkov pre konkrétne 
odvetvia či iniciatívy, ii) ur čenie osobitných foriem podpory krajín 
v nestabilných, prechodných  alebo krízových situáciách , iii) zameranie úsilia EÚ 
na stratégie reakcie priamo spojené s ex istujúcimi politikami partnerských 
krajín (vo fáze tvorby programov) , 
• podmienenie využitia zdrojov ZKÚ pre re gionálnu spoluprácu ich pridanou hodnotou 
na účely rozvoja regionálnej spolupráce so  štátmi AKT a najvzdialenejšími 
regiónmi . 
5. POSÚDENIE  VPLYVOV   
Pokiaľ ide o diferenciáciu , pomoc spravovaná Komisiou by pri zachovaní sú časného stavu 
naďalej prispievala ku všeobecným cie ľom, najmä k znižovaniu chudoby, v celosvetovom 
 
SK 4   SK rozsahu a za globálnej prítomnosti, ale v niektorých krajinách by jej vplyv a ú činnosť neboli 
maximalizované, čo by takisto viedlo k obmedzeniu pokroku v plnení miléniových 
rozvojových cie ľov (MDG). Pri alternatívnej možnosti by výraznejšie geografické zameranie 
viedlo k nasmerovaniu zdrojov tam, kde sú na jviac potrebné a kde ma jú v rámci štátov AKT 
a ZKÚ najvä čší možný vplyv a pridanú hodnotu. S pokro čilejšími partnermi by EÚ vytvorila 
alternatívne formy spolupráce a dialógu pros tredníctvom najvhodnejšej kombinácie politík. 
Pokiaľ ide o koncentráciu , pomoc spravovaná Komisiou by pri zachovaní sú časného stavu 
bola naďalej poskytovaná pomerne širokému spektru odvetví, pri čom problém fragmentácie 
pomoci by sa nevyriešil. Pri alternatívnej možnos ti by výraznejšie zameranie na odvetvia 
prispelo k zvýšeniu vplyvu pomoci EÚ pr ostredníctvom koncentrovania prostriedkov na 
obmedzený po čet odvetví, čím by sa zvýšilo kritické m nožstvo EÚ. Riziko straty vidite ľnosti 
EÚ by v niektorých odvetviach na vnútroštátnej úrovni muselo by ť zmiernené pomocou 
efektívnej de ľby práce a vä čšej koordinácie s inými zdrojmi financovania. 
Pokiaľ ide o koordináciu s členskými štátmi EÚ , problém fragmentácie pomoci či riziko 
prekrývania by pri zachovaní sú časného stavu neboli vyriešené. Pri alternatívnej možnosti by 
bolo možné posilni ť účinnosť a politický dosah pomoci EÚ prostredníctvom zvýšeného 
prerozdelenia práce medzi darcami, spolo čnej tvorby programov a využívania trustových 
fondov EÚ. 
Pri využívaní inovatívnych finan čných nástrojov  by pri zachovaní sú časného stavu nedošlo 
k maximalizácii vplyvu a ú činnosti grantov EÚ. Pri alternatívnej možnosti by sa 
prostredníctvom zlu čovania a iných mechanizmov zdie ľania rizika zvýšil finan čný dosah 
grantových prostriedkov EÚ, ako aj kritické ho množstva, najmä v prípade rozsiahlych 
projektov.  
Z hľadiska flexibility  by pri zachovaní sú časného stavu boli zachované niektoré „flexibilné“ 
črty ERF, ale v niektorých príp adoch by fond nebol schopný dostato čne flexibilne reagova ť 
na konkrétne situácie daných partnerov. Pri alternatívnej možnosti by sa pride ľovanie pomoci 
mohlo rýchlo prispôsobi ť na účel toho, aby zodpovedalo vývoju okolností či konkrétnym 
situáciám (ako sú krízové, nestabilné alebo prechodné situácie), alebo s cie ľom uplatni ť 
prístup založený viac na stimuloch, a tým zvýši ť nielen účinnosť pomoci EÚ a jej schopnos ť 
reagovať, ale aj vlastnú zodpovednos ť partnerov. 
Pokiaľ ide o regionálnu spoluprácu so ZKÚ , pri zachovaní sú časného stavu by interakcia 
s nimi a ich zapojenie do regionálnej spoluprá ce so štátmi AKT a najvzdialenejšími regiónmi 
zostali obmedzené. Pri alternatívnej možnosti by došlo k posilneniu ú činnosti a vplyvov 
prostriedkov EÚ jednak v ďaka lepšej koordinácii medzi ERF a zdrojmi EÚ pre regionálnu 
spoluprácu, jednak v ďaka účasti ZKÚ v regionálnych programoch spolo čne so štátmi AKT. 
6. POROVNANIE  MOŽNOSTÍ 
Z porovnania vplyvu možností na vybrané ciel e vyplýva, že pre všetky osobitné ciele sa 
oproti možnosti zachovania sú časného stavu uprednost ňuje alternatívna možnos ť ako 
najlepší prístup pri riešení zistených problémov a pri reagovaní na všeobecné a osobitné ciele. 
Tieto možnosti lepšie odrážajú revidované po litické smerovania ro zvojovej politiky EÚ 
a nové smerovania vo vz ťahoch EÚ – ZKÚ, čo by prispelo k ďalšiemu zvýšeniu 
účinnosti a maximalizácii vplyvu financ ovania EÚ v štátoch AKT a ZKÚ. 
 
SK 5   SK 7. MONITOROVANIE  A HODNOTENIE 
Komisia už zaviedla pravidelné systémy monitorovania a hodnotenia , ktoré pokrývajú celú 
šírku jej programu pomoci. Zah ŕňajú interných zamestnancov ako aj externých odborníkov. 
Predmetné systémy hodnotia vnútroštátne straté gie, jednotlivé programy a projekty. Okrem 
toho sa najímajú nezávislí externí odborníci, aby posúdili výsledky vonkajšej činnosti EÚ. 
Komisia takisto vedie aj strategické hodnot enia svojich polití k, od tvorby programov 
a stratégií až po vykonávanie zásahov v ur čitom odvetví, krajine alebo regióne, prípadne 
strategické hodnotenia konkrétnych nástrojov. Pokiaľ ide o ERF , základné prvky a podstata 
zásahu EÚ sú stanovené vo vykonávacom nari adení ERF. Výsledky pomoci EÚ pri 
odstraňovaní chudoby sa merajú pomocou čo možno najkonkrétnejších a najmerate ľnejších 
ukazovate ľov. Zvláštna pozornos ť sa venuje pokroku pri plnení rozvojových cie ľov tisícročia.