ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(27)

Vzhľadom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a v záujme toho, aby mohli osoby so zdravotným postihnutím a osoby so zníženou pohyblivosťou cestovať železnicou porovnateľne s ostatnými občanmi, by sa mali zaviesť pravidlá ich nediskriminácie a pomoci takýmto osobám počas cesty. Osoby so zdravotným postihnutím a osoby so zníženou pohyblivosťou majú rovnaké práva na voľný pohyb a nediskrimináciu ako všetci ostatní občania. Osobitná pozornosť by sa mala okrem iného venovať poskytovaniu informácií o prístupnosti železničných spojov, podmienkach prístupu ku koľajovým vozidlám a k zariadeniam vo vlaku osobám so zdravotným postihnutím a osobám so zníženou pohyblivosťou. V záujme toho, aby sa cestujúcim s poškodením zmyslových orgánov poskytovali najlepšie možné informácie o meškaniach, by sa mali vo vhodných prípadoch používať vizuálne a zvukové systémy. Osoby so zdravotným postihnutím by mali mať v prípade absencie dostupného spôsobu, ako si zakúpiť cestovné lístky pred nástupom do vlaku, možnosť zakúpiť si ich vo vlaku bez dodatočných poplatkov. Mala by však existovať možnosť obmedziť toto právo z dôvodov bezpečnosti alebo povinnej rezervácie miest. Personál by mal byť primerane vyškolený, aby dokázal reagovať na potreby osôb so zdravotným postihnutím a osôb so zníženou pohyblivosťou, najmä pri poskytovaní pomoci. Aby sa zaistili rovnaké podmienky cestovania, mala by sa pomoc takýmto osobám poskytovať na staniciach a vo vlaku alebo, ak vo vlaku a na stanici nie je prítomný vyškolený sprievodný personál, malo by sa vynaložiť všetko primerané úsilie, aby sa im umožnil prístup k železničnej preprave.
13.

Dohoda sa sústreďuje na tieto aspekty: — rovnováhu medzi procesnými ustanoveniami a veľmi obmedzenou veľkosťou programu. Predovšetkým, pracovný program sa prijíma prostredníctvom vykonávacích aktov (článok 10) a Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty na účely doplnenia nariadenie s cieľom vypracovať ustanovenia týkajúce sa rámca monitorovania a hodnotenia, ako aj na účely zmeny prílohy s cieľom preskúmať a doplniť ukazovatele, ak je to potrebné na účely hodnotenia (článok 12); — maximálne miery spolufinancovania v prípade grantov stanovené na 75 % oprávnených nákladov, ktoré sa vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch môžu zvýšiť na maximálne 90 % oprávnených nákladov (článok 8); — výmena informácií zameraná na najlepšie postupy pri predchádzaní falšovaniu a podvodom týkajúcim sa eura (článok 6) patrí medzi akcie oprávnené na finančnú podporu; — záväzok Komisie zohľadniť pri príprave pracovných programov existujúce a plánované činnosti Európskej centrálnej banky (ECB) a Europolu zamerané proti falšovaniu eura a súvisiacim podvodom (článok 4); — slovo „nezávislé“ sa vkladá do článku 13, v ktorom sa ustanovuje vykonanie nezávislého hodnotenia v polovici obdobia; — ECB sa dopĺňa na zoznam inštitúcií, ktorým sa majú každoročne poskytovať informácie o výsledkoch programu Pericles IV (článok 12); — ustanovenia o uplatňovaní nariadenia so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021 s cieľom umožniť kontinuitu činností financovaných z programu (články 16 a 17); — súbor kľúčových ukazovateľov na hodnotenie programu Pericles IV, ako aj odkaz na skutočnosť, že zber údajov týkajúcich sa kľúčových ukazovateľoch výkonnosti vykoná Komisia a/alebo prijímatelia programu (príloha).
13.

Subjekty, ktorým možno udeliť granty bez toho, aby sa zapojili do výzvy na predkladanie návrhov Pri vymedzovaní subjektov oprávnených zúčastniť sa na programe Komisia navrhla dva subjekty, ktoré by mohli využívať granty bez výzvy na predkladanie návrhov: Európska filmová akadémia (EFA) a Mládežnícky orchester Európskej únie (EUYO). Hoci pôvodná pozícia Parlamentu bola podobná pozícii Komisie, a to v tom, že EFA bola zahrnutá ako prijímateľ priamej podpory bez súťaže v osobitnom kontexte udeľovania ceny LUX, pôvodná pozícia Rady bola menej priaznivá, pričom Rada zdôrazňovala spravodlivú hospodársku súťaž ako podmienku prístupu k verejnému financovaniu. V znení, ktoré je výsledkom rokovaní, sa neustanovujú určení prijímatelia grantov, ktorí sa nemusia zapojiť do výziev na predkladanie návrhov. Toto znenie však obsahuje výslovný odkaz na cenu LUX medzi akciami, prostredníctvom ktorých sa majú sledovať priority podprogramu MEDIA (príloha I). Pokiaľ ide o EUYO, v znení sa a) v odôvodnení 40 uznáva jeho osobitné postavenie a b) v prílohe I sa otvára možnosť podpory tohto telesa (riešenie podobné tomu, ktoré sa našlo pre cenu LUX). EUYO je tiež predmetom vyhlásenia o zámere, ktoré predložila Komisia.
8.

Výbor Európskeho parlamentu pre zamestnanosť a sociálne veci schválil kompromisné znenie, ktoré podlieha technickej revízii a preskúmaniu právnikmi lingvistami, 27. januára 2021. V ten istý deň predsedníčka uvedeného výboru zaslala predsedovi Výboru stálych predstaviteľov list, v ktorom uviedla, že pod podmienkou overenia právnikmi lingvistami odporučí výboru EMPL a plénu, aby prijali pozíciu Rady bez pozmeňujúcich návrhov. To by znamenalo, že navrhovaný akt by sa potom považoval za prijatý v znení, ktoré zodpovedá pozícii Rady.
14.

Počas rokovaní v novembri a decembri 2020 sa spoluzákonodarcom podarilo dosiahnuť kompromis v týchto nevyriešených otázkach: — Trvanie programu: Rada a Európsky parlament sa dohodli, že program sa zriadi na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 a že jeho trvanie sa zosúladí s trvaním VFR. — Technická a administratívna pomoc na implementáciu programu: Spoluzákonodarcovia sa dohodli, že celkové náklady na administratívnu a technickú podporu nesmú prekročiť 5 % hodnoty celkového finančného krytia, ktoré je k dispozícii na implementáciu programu. — Určení prijímatelia zastupujúci záujmy spotrebiteľov na úrovni Únie: Dohodlo sa, že Komisia bude oprávnená prijímať delegované akty týkajúce sa zastupovania záujmov spotrebiteľov na úrovni Únie s cieľom zmeniť zoznam subjektov, ktorým možno v rámci programu udeliť grant bez výzvy na predkladanie návrhov. — Národné referenčné laboratóriá ako určení prijímatelia a ich akreditácia: Dohodlo sa, že vnútroštátne referenčné laboratóriá pre zdravie rastlín a národné referenčné laboratóriá pre zdravie zvierat budú môcť ako určení prijímatelia využívať granty udelené v rámci programu, ak akcie národných laboratórií, ktoré sú podporované z programu, predstavujú pridanú hodnotu Únie a ak je na podporu týchto akcií k dispozícii v rámci programu dostatok finančných prostriedkov. Na stanovenie určených prijímateľov a na ich akreditáciu sa predpokladajú porovnateľné podmienky. — Pravidlá spolufinancovania v oblasti rastlín, zvierat, potravín a krmív: Rada a Európsky parlament sa dohodli na fixnej miere spolufinancovania vo výške 50 %, ktorá sa za určitých podmienok môže výnimočne zvýšiť na 75 % a 100 %. Komisia bude môcť prijať vykonávací akt na stanovenie nižšej miery spolufinancovania, ak je to potrebné z dôvodu dostupnosti rozpočtových prostriedkov, nedostatočného vykonávania programu alebo núdzového opatrenia, alebo postupného ukončenia spolufinancovania akcií proti chorobám zvierat alebo škodcom rastlín. — Delegované akty, vykonávacie akty a výbory: Spoluzákonodarcovia sa dohodli, že pracovné programy sa budú prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov, prostredníctvom ktorých majú účinnosť nadobudnúť pravidlá, ktoré sú už stanovené v základnom akte, v prípade potreby v súlade so súvisiacimi odvetvovými právnymi predpismi. Akcie stanovené v prílohe II sa vykonajú v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike. Pokiaľ ide o delegované akty, dohodlo sa, že právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje na obdobie 7 rokov, ktoré sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku. — Retroaktivita: Dohodlo sa, že toto nariadenie nadobudne účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie a že sa bude uplatňovať od 1. januára 2021.
17.

Na poslednom zasadnutí trialógu, ktorý sa konal 10. – 11. decembra 2020, boli spoluzákonodarcovia schopní dosiahnuť kompromis v týchto otvorených otázkach: — Rozpočtové aspekty: Pokiaľ ide o „riadne“ finančné krytie, predbežná dohoda je v súlade s rozdelením, ako sa stanovuje vo všeobecnom smerovaní Rady, ktoré sa dosiahlo 29. septembra 2020. Pokiaľ ide o dodatočné navýšenie prostriedkov plynúce z rozpätia v rámci stropov VFR a navýšenie plynúce z pokút v rámci hospodárskej súťaže, spoluzákonodarcovia sa dohodli vymedziť v nariadení ich rozdelenie. Pokiaľ ide o dodatočné navýšenie prostriedkov plynúce zo zrušenia viazanosti, ich rozdelenie by sa malo určiť v spoločnom politickom vyhlásení. Okrem toho sa v nariadení orientačne rozdeľujú zdroje plynúce z NGEU. — Synergie s inými programami Únie: predbežnou dohodou sa väčšina ustanovení súvisiacich so synergiami sústreďuje do jediného článku nariadenia. V politickej dohode sa predovšetkým zohľadňuje možnosť, že príspevky z určitých programov Únie možno považovať za príspevok zúčastneného členského štátu na európske partnerstvá. — Medzinárodná spolupráca a pridruženie tretích krajín: do kompromisného znenia sa doplnili ustanovenia o finančných príspevkoch od pridružených krajín, zohľadnila sa v ňom možnosť obmedziť účasť právnych subjektov kontrolovaných nepridruženými tretími krajinami alebo právnymi subjektmi z nepridružených tretích krajín a zachováva sa v ňom flexibilný prístup, pokiaľ ide o čiastočné pridruženie tretích krajín k programu Horizont Európa.
30.

S cieľom podporiť ciele ZFEÚ týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti sa z cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu podporia všetky regióny, pričom sa prostriedky v rámci tohto cieľa alokujú z EFRR a ESF+ na základe alokačného kľúča, ktorý zohľadňuje predovšetkým hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa. Členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa nedosahuje 90 % priemeru Únie, by mali v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu získať podporu aj z Kohézneho fondu.
(37)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci prijímať a meniť zoznamy oblastí programu Interreg, ktoré majú dostať podporu, a zoznam celkových súm podpory Únie pre každý program Interreg. Na Komisiu by sa tiež mali preniesť vykonávacie právomoci prijímať viacročné strategické dokumenty pre programy Interreg podporované z vonkajšieho finančného nástroja Únie. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18). Hoci uvedené akty majú všeobecnú povahu, mal by sa používať konzultačný postup, keďže sa nimi vykonávajú ustanovenia len technickým spôsobom. V náležitom prípade by sa mali viacročné strategické dokumenty pre programy Interreg podporované z vonkajšieho finančného nástroja tiež riadiť postupom stanoveným v nariadení o IPA III a nariadení (EÚ) 2021/... ((+))+.
15.

V rámci Interregu sa z EFRR a (v náležitých prípadoch) z vonkajších finančných nástrojov Únie budú podporovať tieto zložky: — zložka A: cezhraničná spolupráca medzi susediacimi regiónmi zameraná na podporu integrovaného a harmonického regionálneho rozvoja medzi susediacimi pohraničnými regiónmi s pozemnou a námornou hranicou; — zložka B: nadnárodná spolupráca v rámci väčších nadnárodných území alebo v okolí morských oblastí, do ktorej sú zapojení národní, regionálni a miestni programoví partneri v členských štátoch, tretích krajinách a partnerských krajinách a ZKÚ, s cieľom dosiahnuť vyššiu mieru územnej integrácie; — zložka C: medziregionálna spolupráca na posilnenie účinnosti politiky súdržnosti prostredníctvom podpory: a) programu Interreg Európa; b) programu URBACT; c) programu INTERACT a d) programu ESPON; — zložka D: spolupráca najvzdialenejších regiónov medzi sebou a s ich susednými tretími či partnerskými krajinami alebo so ZKÚ alebo organizáciami pre regionálnu integráciu a spoluprácu alebo viacerými z nich, ktorej cieľom je uľahčiť ich regionálnu integráciu a harmonický rozvoj v rámci ich susedstva.
33.

Pokiaľ ide o biometrické identifikátory, pozícia Rady v prvom čítaní je výsledkom intenzívnych rokovaní s Európskym parlamentom. Dosiahnutý kompromis zachováva základné prvky návrhu Komisie a pridáva určité záruky, ktoré navrhol Európsky parlament: — minimálna veková hranica na odoberanie odtlačkov prstov v rámci konania o udelení víza na krátkodobý pobyt sa zníži z 12 na šesť rokov; podobne sa vo VIS nebudú uchovávať odtlačky prstov detí mladších ako šesť rokov na účely dlhodobých víz a povolení na pobyt; odoberanie odtlačkov prstov detí podlieha prísnejším zárukám a obmedzeniam účelov, na ktoré sa takéto údaje môžu použiť, na situácie, keď je to v najlepšom záujme dieťaťa, a to najmä obmedzením lehoty uchovávania údajov; — Ako horná veková hranica na odoberanie odtlačkov prstov pre krátkodobé víza sa stanovilo 75 rokov vzhľadom na zhoršovanie kvality odtlačkov prstov starších osôb; — podoba tváre nasnímaná na mieste sa stane základným prvkom konania o udelení víza (vrátane detí mladších ako 6 rokov s cieľom prispieť k boju proti obchodovaniu s deťmi). Členské štáty môžu okrem toho požiadať o papierovú fotografiu pre každú žiadosť. Sken papierovej fotografie sa do VIS vloží len vo výnimočných prípadoch, keď sa nevyžaduje podoba tváre nasnímaná na mieste (hlavy štátov alebo predsedovia vlád, kráľovské rodiny atď.), ale nebude sa používať na biometrické porovnávanie. V systéme sa označí, či bola podoba tváre nasnímaná na mieste pri podávaní žiadosti; vo výnimočných prípadoch sa použije podoba tváre z čipu elektronického strojovo čitateľného cestovného dokladu (eMRTD); — biometrické identifikátory sa kopírujú v prípade žiadostí o víza podaných do 59 mesiacov od predchádzajúcej žiadosti o vízum, ako je to v súčasnosti; — biometrické identifikátory detí sa môžu kontrolovať na území členských štátov; — prístup orgánov presadzovania práva k biometrickým údajom detí sa umožní od veku 14 rokov namiesto 18 rokov, ako to pôvodne presadzoval Európsky parlament. Prístup k údajom ešte mladších detí bude vždy možný na ich ochranu, keď sú obeťami; — biometrické identifikátory detí mladších ako 12 rokov sa vymažú po odchode zo schengenského priestoru a skončení platnosti ich víza (do VIS sa pridalo automatické oznámenie zo strany systému vstup/výstup s cieľom umožniť výmaz týchto údajov); — azylové orgány budú mať prístup k odtlačkom prstov detí bez dokladov totožnosti.
(48)

V záujme rýchlej reakcie na mimoriadne alebo nezvyčajné okolnosti uvedené v Pakte stability a rastu, ktoré môžu vzniknúť počas programového obdobia, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom prijať dočasné opatrenia na uľahčenie využívania podpory z ESF+ v reakcii na takéto okolnosti, pričom maximálna dĺžka trvania by mala byť 18 mesiacov. Komisia by mala prijať opatrenia, ktoré sú najvhodnejšie vzhľadom na mimoriadne alebo nezvyčajné okolnosti, ktorým členský štát čelí, a zároveň zachovať ciele ESF+, nemalo by to však zahŕňať zmeny požiadaviek tematickej koncentrácie. Okrem toho by sa vykonávacie právomoci týkajúce sa dočasných opatrení na využívanie podpory z ESF+ v reakcii na mimoriadne alebo nezvyčajné okolnosti mali preniesť na Komisiu bez postupov výboru, keďže rozsah uplatňovania uvedených opatrení sa určuje v Pakte stability a rastu a obmedzuje sa na opatrenia stanovené v tomto nariadení. Komisia by okrem toho mala monitorovať vykonávanie a posudzovať vhodnosť dočasných opatrení. Ak Komisia považuje za potrebné zmeniť toto nariadenie z dôvodu mimoriadnych alebo nezvyčajných okolností, rozsah pôsobnosti zmeny by sa nemal vzťahovať na požiadavky tematickej koncentrácie týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí ani na podporu pre najodkázanejšie osoby vzhľadom na skutočnosť, že sú takýmito krízovými situáciami často najviac postihnutí mladí ľudia a najodkázanejšie osoby. Preto je potrebné zabezpečiť, aby uvedené cieľové skupiny naďalej dostávali primeranú sumu podpory.
9.

Vzhľadom na rôznu mieru účasti členských štátov na politikách EÚ týkajúcich sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bolo z právneho hľadiska možné zahrnúť do nariadenia, ktorým sa mení VIS, len jeden súbor následných zmien týkajúcich sa úpravy právnych nástrojov v oblasti schengenského acquis súvisiaceho s vonkajšími hranicami, zatiaľ čo iné ustanovenia, ktoré nepatria do tohto acquis , sa museli zahrnúť do samostatného právneho nástroja, konkrétne do nariadenia o následných zmenách VIS (ktoré je predmetom tohto odôvodneného stanoviska Rady).
Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12) by sa nástroj mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ porovnateľného a kompletného hodnotenia účinkov nástroja v praxi. Priebežné hodnotenie, ktoré by sa malo vykonať najneskôr do štyroch rokov od začiatku vykonávania nástroja, a záverečné hodnotenie, ktoré by sa malo vykonať najneskôr do štyroch rokov od jeho ukončenia, by mali prispieť k efektívnemu rozhodovaniu v oblasti finančnej podpory pre vybavenie na colné kontroly v nasledujúcich viacročných finančných rámcoch. Je preto mimoriadne dôležité, aby priebežné a záverečné hodnotenie obsahovali uspokojivé a dostatočné informácie a aby sa uvedené hodnotenia odovzdali načas. Komisia by mala do priebežného a záverečného hodnotenia zahrnúť podrobnosti o spoločnom používaní vybavenia financovaného z nástroja zo strany colných a iných pohraničných orgánov, ak členské štáty poskytli relevantné informácie. Okrem priebežného a záverečného hodnotenia nástroja by sa v rámci systému podávania správ o výkonnosti mali vydávať aj výročné správy o pokroku monitorujúce vykonávanie nástroja. Tieto správy by mali obsahovať zhrnutie získaných skúseností a v náležitom prípade prekážok, ktoré sa vyskytli, a nedostatkov, ktoré sa zistili, v súvislosti s vykonávanými činnosťami v rámci nástroja v danom roku. Uvedené výročné správy o pokroku by sa mali oznamovať Európskemu parlamentu a Rade.
Nový Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (ďalej len „EFSD+“), ktorý vychádza z Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (ďalej len „EFSD“) zriadeného nariadením (EÚ) 2017/1601, by mal predstavovať integrovaný finančný balík poskytujúci kapacitu financovania vo forme grantov, technickej pomoci, finančných nástrojov, rozpočtových záruk a operácií kombinovaného financovania na celom svete. EFSD+ doplnený o úsilie o zlepšenie investičného prostredia partnerov by sa mal stať súčasťou vonkajšieho investičného plánu a mal by spájať operácie kombinovaného financovania a rozpočtovej záruky kryté zárukou pre vonkajšiu činnosť, vrátane operácií týkajúcich sa rizík štátneho dlhu súvisiacich s úverovými operáciami, ktoré sa predtým vykonávali v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov pre Európsku investičnú banku (ďalej len „EIB“). Prideľovanie finančných prostriedkov, ktoré sa majú použiť na operácie EFSD+, by sa malo zakladať na príslušných programových dokumentoch, a to najmä na prioritách, ktoré sú v nich vymedzené, a mali by sa pri ňom zohľadňovať okrem iného osobitné skutočnosti a potreby každej partnerskej krajiny alebo regiónu a relatívna váha prideľovania finančných prostriedkov pre jednotlivé geografické oblasti stanovené v tomto nariadení. Programovanie by malo viesť k primeranej rovnováhe medzi operáciami kombinovaného financovania a operáciami rozpočtovej záruky v rámci EFSD+, ako aj inými druhmi financovania Úniou stanovenými v tomto nariadení. EFSD+ by sa mal implementovať prostredníctvom otvorenej investičnej štruktúry založenej na spolupráci s cieľom zabezpečiť optimálne využívanie odvetvových a geografických odborných znalostí oprávnených protistrán a maximalizovať jeho vplyv na rozvoj. EFSD+ by mal pozostávať z regionálnych investičných platforiem v regionálnych oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a v relevantných prípadoch nariadenie o nástroji IPA III.

S cieľom zabezpečiť, aby bolo riadenie rizík EFSD+ nezávislé, nestranné, inkluzívne a transparentné, mala by sa zriadiť skupina pre posudzovanie technických rizík, ktorá by bola otvorená pre expertov z EIB, iných oprávnených protistrán a zo zainteresovaných členských štátov a ktorú by organizovala a viedla Komisia. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa informácie a analýzy poskytovali všetkým členským štátom včas, transparentným a inkluzívnym spôsobom a s náležitým ohľadom na otázky dôvernosti. Komisia by mala uzavrieť dohody o záruke pre vonkajšiu činnosť so všetkými vybranými oprávnenými protistranami vrátane EIB po konzultácii so skupinou pre posudzovanie technických rizík a zohľadnení jej odporúčaní a mala by dotknutej strategickej rade predložiť kľúčové prvky uvedených dohôd.
14.

V tomto návrhu sa ustanovuje vytvorenie kompetenčného centra, ktoré by bolo hlavným nástrojom EÚ na zlučovanie investícií do výskumu, technológií a priemyselného rozvoja v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Poskytovalo by aj finančnú podporu súvisiacu s kybernetickou bezpečnosťou z programov Horizont Európa a Digitálna Európa. Ako už bolo uvedené, v návrhu sa ustanovuje aj zriadenie siete národných koordinačných centier a komunity pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti.
—

očakáva sa, že rozsah a intenzita pomoci by sa mohli upraviť v prípade významného zhoršenia alebo pretrvávajúceho nedostatočného pokroku prijímateľa v základných oblastiach (právny štát a základné práva, demokratické inštitúcie a reforma verejnej správy, ako aj hospodársky rozvoj a konkurencieschopnosť), a to aj proporcionálnym znížením a presmerovaním finančných prostriedkov tak, aby sa zabránilo ohrozeniu podpory pri zlepšovaní základných práv, demokracie a právneho štátu vrátane podpory občianskej spoločnosti a v prípade potreby spolupráce s miestnymi orgánmi. V prípade obnovenia pokroku by sa zodpovedajúcim spôsobom upravila aj pomoc s cieľom ďalej podporovať toto úsilie;
(5)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu a plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by toto nariadenie malo prispieť k všeobecnému začleňovaniu klimatických opatrení a k dosiahnutiu celkového cieľa v rámci ktorého má k plneniu cieľov v oblasti klímy prispievať aspoň 30 % rozpočtových výdavkov Únie. Okrem toho by toto nariadenie malo prispieť k ambícii vynaložiť v roku 2024 na ciele v oblasti biodiverzity 7,5 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na roky 2021-2027 a v rokoch 2026 a 2027 vynaložiť na ciele v oblasti biodiverzity 10 % ročných výdavkov v rámci VFR na roky 2021-2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Prostredníctvom svojich akcií by mal NPE prispieť na ciele v oblasti klímy prostriedkami vo výške 60 % jeho celkového finančného krytia, a to okrem iného na základe týchto koeficientov: i) 100 % v prípade výdavkov týkajúcich sa železničnej infraštruktúry, nabíjacej infraštruktúry, alternatívnych palív a udržateľných palív, čistej mestskej dopravy, prenosu elektriny, uskladnenia elektriny, inteligentných sietí, prepravy CO2 a energie z obnoviteľných zdrojov; ii) 40 % v prípade vnútrozemských vodných ciest a multimodálnej dopravy, ako aj plynárenskej infraštruktúry, ak sa tým umožní zvýšenie využívania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo biometánu. Uplatnené podrobné koeficienty sledovania výdavkov v oblasti klímy by mali byť v prípade potreby v súlade s koeficientmi stanovenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/… (5) (+). Príslušné akcie sa určia počas tvorby a vykonávania NPE a opätovne sa posúdia v rámci príslušných postupov hodnotenia a preskúmania. S cieľom predísť tomu, aby bola infraštruktúra zraniteľná vzhľadom na možné dlhodobé účinky zmeny klímy, a zaistiť, že náklady spojené s emisiami skleníkových plynov, ktoré z projektu vyplývajú, budú zahrnuté v ekonomickom hodnotení projektu, by projekty podporované v rámci NPE mali byť v prípade potreby zabezpečené z hľadiska odolnosti proti zmene klímy podľa usmernenia, ktoré by mala Komisia vypracovať v súlade s usmernením vypracovaným pre iné programy Únie.