Prevádzka centralizovaného elektronického systému sa má začať najneskôr do šiestich rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia (28. 6. 2019), t. j. najneskôr do 28. júna 2025. Systém okrem toho bude slúžiť nielen ako prostriedok na uchovávanie a výmenu informácií medzi správami členských štátov, ale aj na splnenie formalít zo strany prevádzkovateľov, konkrétne na podávanie žiadostí o dovozné licencie príslušným orgánom členských štátov a vydávanie týchto licencií a predkladanie vyhlásení dovozcu colným orgánom.

V pôvodnom návrhu Komisie sa stanovovala možnosť – bez stanovenia vymedzeného harmonogramu – vývoja elektronického systému s cieľom uľahčiť administratívnu spoluprácu medzi orgánmi členských štátov zodpovednými za vykonávanie nariadenia. Na základe žiadosti Európskeho parlamentu a Rady počas rokovaní o prijatí sa však do nariadenia zaviedla povinnosť Komisie zriadiť centralizovaný elektronický systém podľa presne stanoveného harmonogramu.

Vecná pôsobnosť nariadenia je inšpirovaná Dohovorom UNESCO z roku 1970 a je vymedzená v prílohe k nemu, v ktorej sa jednotlivo uvádzajú kategórie tovaru kultúrnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje všeobecné pravidlo zákazu (časť A), a kategórie, ktoré podliehajú dovozným licenciám (časť B) a vyhláseniam dovozcu (časť C).

V nariadení sa dovoz určitého tovaru kultúrnej hodnoty, ktorý sa považuje za osobitne ohrozené dedičstvo, podmieňuje dovoznými licenciami, a dovoz iného tovaru, ktorý sa považuje za menej ohrozený, vyhláseniami dovozcu, a zabezpečuje sa ním, aby tovar pri dovoze do Únie podliehal jednotným kontrolám. Okrem toho je zakázaný akýkoľvek fyzický vstup tovaru kultúrnej hodnoty do Únie, napríklad prostredníctvom tranzitu, ktorý bol vyvezený z územia tretej krajiny, kde bol vytvorený alebo objavený, v rozpore s jej právnymi predpismi a nariadeniami (tzv. „pravidlo všeobecného zákazu “).

Cieľom systému EU-CSW CERTEX je prepojenie centralizovaných systémov EÚ pre iné ako colné formality Únie s vnútroštátnymi colnými systémami na umožnenie digitálnej výmeny podporných dokumentov, výsledkov kontrol a výsledkov colných a iných ako colných postupov. Tento mechanizmus bude pre prevádzkovateľov výhodný, pretože nebudú musieť mať pri sebe fyzické kópie dokumentov a príslušné orgány sa nebudú musieť zaoberať overovaním pravosti vyhlásení dovozcu a dovozných licencií.

Na dosiahnutie týchto cieľov sa v nariadení vyžaduje, aby Európska komisia prostredníctvom vykonávacích ustanovení stanovila opatrenia na zavádzanie, prevádzku a údržbu centralizovaného elektronického systému ICG, ako aj podrobné pravidlá týkajúce sa predkladania, spracúvania, uchovávania a výmeny informácií medzi orgánmi členských štátov prostredníctvom toho istého elektronického systému.

Napriek tomu, že projekt prebieha na viacerých úrovniach súčasne, obrazne ho možno rozdeliť do troch fáz:

·Fáza 1 – Konceptualizácia: v tejto fáze musí Komisia preskúmať, ako bude systém ICG fungovať, a stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa predkladania, spracúvania a uchovávania informácií medzi orgánmi členských štátov. Ako výsledok tejto fázy Komisia vypracuje vykonávací akt a súbežný súbor technických dokumentov podrobne uvedených v tabuľke 1 (pozri prílohu I).

·Fáza 2 – Vývoj systému: na základe ustanovení vykonávacieho aktu a technických dokumentov s opisom systémových požiadaviek musí Komisia vypracovať podrobné technické špecifikácie systému, vyvinúť systém ICG a jeho prepojenie s centrálnym elektronickým systémom EÚ na výmenu osvedčení (EU-CSW CERTEX).

·Fáza 3 – Zavedenie a prevádzka: táto posledná fáza spočíva v zavedení a testovaní systému ICG vrátane osobitnej odbornej prípravy v každom členskom štáte s cieľom zabezpečiť, aby prevádzkovatelia a príslušné orgány do 28. júna 2025 boli schopní používať tento systém a absolvovali kvalitnú odbornú prípravu na jeho používanie. Po tejto fáze bude nasledovať šesťmesačné obdobie, počas ktorého bude systém doladený tak, aby vyhovoval všetkým prevádzkovým potrebám, ktoré sa môžu prejaviť až po povinnom zavedení informačného systému, a aby sa zabezpečila hladká prevádzka.

V nariadení sa stanovuje, že do 28. júna 2020 a každých 12 mesiacov, kým elektronický systém nezačne fungovať, Európska komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o dosiahnutom pokroku v oblasti prijímania príslušných vykonávacích ustanovení a zriadenia elektronického systému.

Prvá výročná správa o dosiahnutom pokroku sa zameriava najmä na 1. fázu a opisuje sa v nej vývoj počas prvého roka po nadobudnutí účinnosti nariadenia. Analyzuje sa v nej dosiahnutý pokrok a uvádzajú sa aj ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, architektúra projektu a prístup k plánovaniu. Na tomto základe sa v správe poukazuje na prípadné oneskorenia, ako aj na plánované opatrenia na ich zmiernenie.

Celkové posúdenie dosiahnutého pokroku je zhrnuté v záverečnom oddiele tejto správy.

2.CIELE, KTORÉ SA MAJÚ DOSIAHNUŤ

Prevádzka elektronického systému sa musí začať najneskôr do 28. júna 2025, pretože k tomuto dátumu budú mať všetci prevádzkovatelia povinnosť prostredníctvom uvedeného elektronického systému získavať dovozné licencie alebo predkladať vyhlásenia dovozcu na to, aby mohli tovar kultúrnej hodnoty do Únie dovážať legálne.

Nariadenie nadobudlo účinnosť 28. júna 2019 s uvedením konečného termínu 28. júna 2021 na prijatie vykonávacích ustanovení stanovujúcich podrobné pravidlá pre elektronický systém prostredníctvom postupu preskúmania.

Po prijatí vykonávacích ustanovení bude približne dva roky trvať fáza vývoja elektronického systému, na konci ktorej sa začne tretia fáza, počas ktorej bude systém ICG prepojený so systémom EU-CSW CERTEX s cieľom umožniť výmenu dokumentov medzi colnými systémami členských štátov. Budú sa organizovať školenia s cieľom oboznámiť ich správne orgány s prevádzkovými funkciami systémov.

Popri iných činnostiach Komisie v oblasti colníctva sa projekt týkajúci sa dovozu tovaru kultúrnej hodnoty podrobne plánuje aj v rámci revízie viacročného strategického plánu pre elektronické colníctvo z roku 2019 (VSP – C rev. 2019). VSP – C je nástroj pre riadenie a plánovanie založený na existujúcich právnych predpisoch alebo medzinárodných dohodách, ktorý Komisia vypracuje v spolupráci s členskými štátmi v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia o elektronickom colníctve. Výpis z plánovania projektu týkajúceho sa dovozu tovaru kultúrnej hodnoty z dokumentu VSP – C rev. 2019 je uvedený v prílohe I k tejto správe.

Časť projektu týkajúceho sa dovozu tovaru kultúrnej hodnoty sa vyvíja aj v rámci prostredia centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colnú správu (formulár 1.13 dokumentu VSP – C rev. 2019), pre ktorý je kľúčovým informačným systémom systém EU CSW-CERTEX. Úryvok z plánovania systému EU CSW-CERTEX z formulára 1.13 dokumentu VSP – C je uvedený v prílohe I k tejto správe.

Dovoz tovaru kultúrnej hodnoty si v skutočnosti vyžaduje úzku spoluprácu medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré vydávajú dovozné licencie, a colnými orgánmi, ktoré tieto licencie potrebujú na účel colného vybavenia tovaru kultúrnej hodnoty na hranici. Komisia (so začiatkom už v 1. štvrťroku 2017) vykonala predbežnú analýzu možného prepojenia medzi systémom ICG a colnými orgánmi. Táto analýza slúžila ako podklad pre počiatočnú prácu v koncepčnej fáze systému ICG a pokračovala súbežne s čiastkovými cieľmi uvedenými v tabuľke 1 (pozri prílohu I).

3.ARCHITEKTÚRA PROJEKTU A PRÍSTUP K PLÁNOVANIU

Architektúra projektu vychádza z metodiky stanovenej v dokumente VSP – C rev. 2019 a jeho prílohách vrátane systému riadenia, politiky EÚ pre modelovanie colného prevádzkového procesu a stratégie v oblasti informačných systémov. Komplexný plán s hlavnými fázami projektu a dôležitými čiastkovými cieľmi sa podrobne uvádza v prílohe II.

Fáza 1 – Konceptualizácia:

Práca na vývoji informačných systémov pozostáva z viacerých fáz. Najskôr sa pripraví zdôvodnenie projektu, ktoré obsahuje opodstatnenie projektu a stanovia sa v ňom rozpočtové požiadavky. Zdôvodnenie projektu spravidla zahŕňa kontext prípadu, opis problému, opis a rozsah projektu, možné alternatívne riešenia, náklady a časový plán.