STANOVISKO č. 7/2020

(podľa článku 287 ods. 4 ZFEÚ)

pripojené k správe Komisie o vykonávaní Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj [COM (2020) 224 final]

(2020/C 353/01)

OBSAH

Body Strana Úvod 1-4 3 Rozsah a načasovanie stanoviska Dvora audítorov 1 3 Správa o vykonávaní 2 3 Naše stanovisko 3-4 3 Správa o vykonávaní nespĺňa niektoré základné požiadavky 5-14 4 Kritériá 5-6 4 Správa o vykonávaní je skôr výsledkom obmedzeného posúdenia než úplného hodnotenia 7-10 4 Podnikateľské procesy EFSD neboli preskúmané 11-12 4 Správa o vykonávaní bola uverejnená neskoro 13-14 5 Počiatočné fungovanie EFSD, jeho spravovanie a účinnosť neboli úplne posúdené 15-49 5 Obmedzené informácie o doplnkovosti a aspektoch účinnosti 15-35 5 Kritériá 15-16 5 Schopnosť EFSD mobilizovať dodatočné investície by mohla byť nadhodnotená 17-20 6 V správe o vykonávaní chýbajú informácie o výkonnosti EFSD pri združovaní finančných prostriedkov zo súkromného sektora 21-22 7 Závery správy o vykonávaní týkajúce sa nefinančnej doplnkovosti a výkonnosti EFSD pri poskytovaní inovačných produktov sú v zásade založené na predpovediach 23-26 7 Keďže je EFSD v počiatočnom štádiu vykonávania, nie je možné posúdiť jeho príspevok k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja alebo riešeniu základných príčin migrácie 27-32 8 V správe o vykonávaní sa nevysvetľujú rozdiely medzi termínmi stanovenými v nariadení o EFSD a skutočným tempom vykonávania 33-35 8 Niektoré záležitosti týkajúce sa fungovania a spravovania EFSD nie sú dostatočne zohľadnené v správe o vykonávaní 36-49 9 Kritériá 36-37 9 Neformálna strategická orientácia oslabuje transparentnos 38-41 9 Súčasné portfólio programov neodráža zámer zabezpečiť diverzifikované tematické pokrytie 42-44 10 Je potrebné rozvinúť nástroje na posúdenie rizika, pokiaľ ide o ocenenie záruk 45-49 10 Ďalšie úvahy o rámci monitorovania a hodnotenia EFSD 50-62 11 Kritériá 50-53 11 K návrhu na zriadenie EFSD nebolo pripojené posúdenie vplyvu 54-55 12 Využívanie a fungovanie záručného fondu EFSD sa zatiaľ nehodnotilo 56-58 12 Nedostatky rámca pre výsledky 59-62 13 Závery 63-68 13

DVOR AUDÍTOROV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 287 ods. 4 (2),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 z 26. septembra 2017 o zriadení Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (EFSD), záruky EFSD a záručného fondu EFSD (2) (nariadenie o EFSD) a najmä na jeho článok 17 ods. 1 a článok 17 ods. 2,

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (3) podľa článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD,

Keďže sa podľa článku 17 ods. 1 a 2 nariadenia o EFSD k správe Komisie pre Európsky parlament a Radu o hodnotení počiatočného fungovania EFSD, jeho spravovaní a jeho skutočnom prínose k plneniu účelu a cieľov nariadenia o EFSD, ako aj k hodnotiacej správe Komisie o záručnom fonde EFSD pripája stanovisko Dvora audítorov,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

ÚVOD

Rozsah a načasovanie stanoviska Dvora audítorov

1. Dňa 28. mája 2020 Komisia predložila legislatívny návrh ( 4 ) na zmenu existujúceho nariadenia o EFSD s cieľom predĺžiť jeho trvanie a rozšíriť geografický rozsah a zvýšiť sumu záruky EÚ, ktorá sa v rámci neho poskytuje. 2. júna 2020 Komisia uverejnila správu o vykonávaní EFSD podľa článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD (ďalej len „správa o vykonávaní“) ( 5 ) . K tejto správe bola pripojená nezávislá správa o vykonávaní („správa o externom posúdení“) EFSD a záručného fondu EFSD zo 14. januára 2020, ktorú Komisia uverejnila na svojom webovom sídle 4. júna 2020 ( 6 ) . Európska rada na svojom mimoriadnom zasadnutí, ktoré sa konalo 17., 18., 19., 20. a 21. júla 2020, rozhodla, že sa neuskutoční žiadna zmena viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 ( 7 ) . V reakcii na tento vývoj sme sa rozhodli zamerať naše stanovisko na správu o vykonávaní bez toho, aby sme ďalej odkazovali na legislatívny návrh Komisie.

Správa o vykonávaní

2. V článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD sa od Komisie vyžaduje vyhodnotiť „počiatočné fungovanie EFSD, jeho spravovanie a jeho skutočný prínos k plneniu účelu a cieľov [tohto] nariadenia“. Odkazujúc na toto regulačné ustanovenie je správa Komisie o vykonávaní opísaná v samotnej správe ako „úvodné posúdenie hlavných hodnotiacich kritérií relevantnosti, efektívnosti, účinnosti, súdržnosti a pridanej hodnoty“.

Naše stanovisko

3. Štruktúra tohto stanoviska je založená na zvážení, či: — správa o vykonávaní spĺňa požiadavky článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD, — správa o vykonávaní spĺňa účel posúdenia počiatočného fungovania EFSD, jeho spravovania a účinnosti, — má EFSD komplexný rámec monitorovania a hodnotenia.

4. Naše stanovisko nebolo vypracované na základe rovnakých postupov, aké by sme použili pri vypracovaní osobitnej správy.

SPRÁVA O VYKONÁVANÍ NESPĹŇA NIEKTORÉ ZÁKLADNÉ POŽIADAVKY

Kritériá

5. V článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD sa od Komisie vyžaduje, aby do 31. decembra 2019 vyhodnotila počiatočné fungovanie EFSD, jeho spravovanie a jeho skutočný prínos k plneniu účelu a cieľov tohto nariadenia a aby predložila svoju hodnotiacu správu Európskemu parlamentu a Rade, ktorá bude obsahovať nezávislé externé hodnotenie uplatňovania tohto nariadenia.

6. V usmerneniach pre lepšiu právnu reguláciu sa stanovuje, že hodnotenia by mali vychádzať z jasne vymedzenej a spoľahlivej metodiky, ktorá má priniesť objektívne zistenia. Hodnotenia musia prinajmenšom posúdiť účinnosť, efektívnosť, relevantnosť, súdržnosť a pridanú hodnotu EÚ, alebo musia obsahovať vysvetlenie, prečo sa tak nestalo ( 8 )

Správa o vykonávaní je skôr výsledkom obmedzeného posúdenia než úplného hodnotenia

7. Hoci sa v správe o vykonávaní odkazuje na článok 17 ods. 1 nariadenia o EFSD, Komisia nejde veľmi ďalej ako to, že ju opisuje ako hodnotiacu správu. V správe o vykonávaní sa poskytuje posúdenie Komisie týkajúce sa počiatočného fungovania EFSD, jeho spravovania a jeho prínosu k plneniu účelu a cieľov nariadenia o EFSD. Je založená na nezávislom posúdení, ktoré vykonali externí konzultanti.

8. Rozdiel medzi hodnotením a posúdením je opísaný v usmerneniach Komisie pre lepšiu právnu reguláciu nasledovne: „Hodnotenie presahuje posúdenie toho, čo sa stalo; zvažuje sa v ňom, prečo sa niečo stalo (úloha intervencie EÚ), a ak je to možné, koľko sa v dôsledku toho zmenilo. Malo by sa zamerať na širšiu perspektívu a poskytnúť nezávislé a objektívne posúdenie situácie na základe dostupných dôkazov“ ( 9 )

9. V správe o externom posúdení sa vysvetľuje, že hoci metodika a štruktúra použité pri posúdení boli založené na prístupe používanom pri hodnoteniach, malo by sa považovať za posúdenie, a nie hodnotenie EFSD. Je to z toho dôvodu, že „určitá činnosť EFSD sotva prebieha[la]“ a pretože „posúdenie musí byť niekedy viac kritické a indikatívne, ako by to zvyčajne bolo v prípade hodnotenia“ ( 10 )

10. Okrem tejto záležitosti sa v správe konzultantov o externom posúdení uvádza, že ich práca podliehala niekoľkým obmedzeniam: — zákazka bola vykonaná s malým tímom a obmedzeným rozpočtom, — neuskutočnili sa žiadne návštevy delegácií EÚ alebo projektov podporovaných z EFSD, ale telefonické rozhovory a konzultácie so zamestnancami delegácií EÚ, — len málo projektov schválených na kombinované financovanie dosiahlo pri vykonávaní významný pokrok a pri ukončení zákazky 25 z 28 schválených záručných programov nebolo podpísaných a zostávalo vo fáze návrhu. Z dôvodu týchto obmedzení došlo k „prílišnému spoliehaniu sa na rozhovory“ a jasné dôkazy boli zriedkavé (11).

Podnikateľské procesy EFSD neboli preskúmané

11. V správe o externom posúdení sa uvádza, že operačný plán EFSD si vyžaduje podrobnejšie preskúmanie, ako je možné v správe o posúdení. V dôsledku toho sa v nej odporúča vykonať prehodnotenie, ktoré by zahŕňalo podnikateľské procesy, úlohy a zodpovednosti ústredia a delegácií EÚ, ich kapacitu, zručnosti a odbornú prípravu zamestnancov a riadenie ich znalostí ( 12 ) . V správe Komisie o vykonávaní sa víta odporúčanie externého posúdenia, aby sa vykonalo prehodnotenie podnikateľských procesov EFSD, a navrhuje sa v nej, že sa bude vzťahovať na prebiehajúce prehodnotenie novej finančnej architektúry, ktorá sa má zaviesť pre EFSD+, navrhovaného nástupcu EFSD ( 13 )

12. Zastávame názor, že prehodnotenie obchodných procesov EFSD je kľúčovým prvkom pri posúdení počiatočného fungovania a spravovania EFSD, ktoré chýba v správe o vykonávaní.

Správa o vykonávaní bola uverejnená neskoro

14. Správa Komisie o vykonávaní, ktorá vychádza z výsledkov externého posúdenia, bola uverejnená 2. júna 2020, osem mesiacov po skončení obdobia, na ktoré sa vzťahovalo externé posúdenie, a päť mesiacov po uplynutí lehoty stanovenej v článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD pre hodnotenie Komisie.

POČIATOČNÉ FUNGOVANIE EFSD, JEHO SPRAVOVANIE A ÚČINNOSŤ NEBOLI ÚPLNE POSÚDENÉ

Obmedzené informácie o doplnkovosti a aspektoch účinnosti

Kritériá

15. Samotné nariadenie o EFSD obsahuje nasledujúce vyhlásenia o cieľoch EFSD: „Účelom EFSD […] je podporovať investície a lepší prístup k financovaniu v prvom rade v Afrike a v európskom susedstve, s cieľom podporiť udržateľný a inkluzívny hospodársky a sociálny rozvoj a sociálno-ekonomická odolnosť partnerských krajín, a to aj v náležitých prípadoch v rámci európskej susedskej politiky a nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, s osobitným dôrazom na udržateľný a inkluzívny rast, na tvorbu dôstojných pracovných miest, na rodovú rovnosť a posilnenie žien a mládeže a na sociálno-hospodárske sektory a mikropodniky, malé a stredné podniky, a pritom súčasne maximalizovať doplnkovosť, prinášať inovačné produkty a získavať finančné prostriedky zo súkromného sektora“ (17). „Doplnkovosť“„je zásada, ktorou sa zaistí, aby podpora zo záruky EFSD prispievala k udržateľnému rozvoju prostredníctvom operácií, ktoré by nemohli byť realizované bez záruky EFSD alebo ktoré dosahujú pozitívne výsledky nad rámec toho, čo by sa mohlo dosiahnuť bez tejto podpory. Doplnkovosť taktiež znamená skoncentrovanie finančných prostriedkov zo súkromného sektora a riešenie situácií zlyhania trhu alebo nedostatočných investícií, ako aj zvyšovanie kvality, udržateľnosti, vplyvu alebo rozsahu investícií. Táto zásada tiež zabezpečuje, že operácie v rámci záruky EFSD nenahrádzajú podporu zo strany členského štátu, súkromné financovanie alebo inú finančnú intervenciu zo strany Únie alebo medzinárodnú finančnú intervenciu, a ich prostredníctvom sa vyhýba tomu, aby došlo k vytláčaniu iných verejných alebo súkromných investícií. […]“ (18). „EFSD sa riadi cieľmi v oblasti vonkajšej činnosti Únie stanovenými v článku 21 Zmluvy o EÚ a cieľmi politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce stanovenými v článku 208 ZFEÚ, ako aj medzinárodne dohodnutými zásadami efektívnosti rozvoja. EFSD prispieva k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja agendy 2030, najmä odstránenia chudoby, a v náležitých prípadoch, k vykonávaniu európskej susedskej politiky, a tým riešiť špecifické sociálno-ekonomické základné príčiny migrácie a podporovať udržateľné opätovné začlenenie migrantov pri návrate do svojej krajiny pôvodu a posilňovať tranzitné a hostiteľské komunity“ (19). „EFSD prispieva k plneniu Parížskej dohody aj zameraním investícií na odvetvia, ktoré prinášajú pokrok v zmierňovaní zmeny klímy a v adaptácii na ňu“ (20).

16. Okrem toho sa v odôvodneniach nariadenia o EFSD uvádza nasledovné: „S cieľom plniť politické záväzky Únie týkajúce sa zmeny klímy, obnoviteľných zdrojov energie a efektívneho využívania zdrojov by sa na investície relevantné pre tieto odvetvia malo venovať najmenej 28 % finančných prostriedkov pridelených na základe záruky EFSD“ (21).

Schopnosť EFSD mobilizovať dodatočné investície by mohla byť nadhodnotená

17. V našom stanovisku č. 2/2016 sme uviedli, že nie je jednoduché stanoviť sumy, ktoré budú mobilizované prostredníctvom verejných investícií ( 22 ) . Výbor OECD pre rozvojovú pomoc navrhol metódu ( 23 ) ( 24 ) na izolovanie príspevku verejných investícií pri mobilizovaní dodatočných finančných prostriedkov. Hlavné prvky sú zhrnuté nižšie: — Ak sa verejné financovanie použije na zabezpečenie úveru, z ktorého sa financuje projekt, suma zaručeného úveru sa považuje za zmobilizovanú prostredníctvom verejného financovania. Akékoľvek dodatočné financovanie popri pôžičke sa nepovažuje za zmobilizované zárukou. — Ak sa verejné financovanie použije ako súčasť úveru poskytnutého niekoľkými stranami – syndikovaný úver – príspevky každého veriteľa sa zohľadňujú na pomernom základe. Inými slovami, namiesto toho, aby sa celá zmobilizovaná suma považovala za dôsledok verejného financovania, sa uznáva príspevok ostatných strán. — Pokiaľ ide o kapitálové investície, suma, ktorá sa považuje za zmobilizovanú prostredníctvom verejného financovania nezahŕňa predchádzajúce investície. V prípade účasti viacerých verejných subjektov na investícii sú sumy zmobilizované zo súkromného sektora pripísateľné každému z týchto subjektov na pomernom základe.

18. V nariadení o rozpočtových pravidlách sa vymedzuje pákový efekt ako „suma refundovateľného financovania poskytnutého oprávneným konečným príjemcom finančných prostriedkov vydelená sumou príspevku Únie“ ( 25 ) . V našej osobitnej správe č. 19/2016 sme uviedli, že ukazovateľ dodatočnej investície zmobilizovanej finančnými nástrojmi je nadhodnotený, keďže nie všetky zdroje financovania získané pre projekt sú výsledkom príspevku EÚ ( 26 ) . V našej osobitnej správe č. 16/2014 sme zaznamenali, že „pri 15 z 30 projektov [kombinovania grantov], ktoré Dvor audítorov preskúmal, nebola k dispozícii presvedčivá analýza, ktorá by preukázala, že na získanie pôžičky bol potrebný grant[…]. V závislosti od príslušného prípadu sa našli náznaky, že investície by sa zrealizovali aj bez grantu“ ( 27 )

19. V správe o vykonávaní sa dospelo k záveru, že prostredníctvom EFSD sa združujú značné sumy z ďalších zdrojov financovania (vrátane súkromného spolufinancovania) ( 28 ) a že zabezpečuje „finančnú doplnkovosť“ ( 29 ) . V správe o vykonávaní sa opisuje rozsah, v akom EFSD zmobilizoval dodatočné finančné prostriedky odkazujúc na „priemerný ukazovateľ finančnej páky“ EFSD vypočítaný v správe o externom posúdení. Tento číselný údaj sa získal vydelením celkovej sumy grantov a záruk kombinovaného financovania schválených v rámci EFSD celkovou sumou investícií z iných zdrojov pre všetky operácie podporované z EFSD. Na základe údajov o EFSD zo septembra 2019 sa v externom posúdení odhadol priemerný ukazovateľ finančnej páky na úrovni 10,04 ( 30 ) . Podľa správy o vykonávaní to „dokazuje účinnosť modelu EFSD, pokiaľ ide o zabezpečenie ďalších finančných prostriedkov“ ( 31 )

20. Zastávame názor, že ukazovateľ finančnej páky uvedený v správe o vykonávaní ako ukazovateľ schopnosti EFSD mobilizovať dodatočné investície nie je dostatočne spoľahlivý a mohol by byť nadhodnotený. Je ovplyvnený najmä nasledujúcimi záležitosťami: — Odhad pákového efektu EFSD vyplýva z príliš optimistického výpočtu, ktorý predpokladá nulové investície bez EFSD (32). — Všetky údaje pre výpočet priemernej finančnej páky v externom posúdení poskytlo GR DEVCO (33). Nie je jasné, do akej miery ho externý dodávateľ posúdenia nezávisle overil. — Hoci sa v správe o externom posúdení považuje za „pravdepodobné“, že podpora z EFSD katalyzovala uvádzanú výšku pákového efektu v tom zmysle, že operácie podporené z EFSD by sa neuskutočnili bez podpory zo strany EFSD, uznáva sa v nej, že opak nie je možné dokázať (34).

V správe o vykonávaní chýbajú informácie o výkonnosti EFSD pri združovaní finančných prostriedkov zo súkromného sektora

21. Katalyzovanie investícií o ďalšie financovanie zo súkromného sektora – „združovanie finančných prostriedkov“ – je jedným z hlavných cieľov EFSD. Hoci sa v správe o vykonávaní dospelo k záveru, že sa prostredníctvom EFSD združujú značné sumy z ďalších zdrojov financovania, vrátane súkromného spolufinancovania (pozri body 17 až 20), neobsahuje konkrétne závery ani informácie o výkonnosti EFSD, najmä pokiaľ ide o mobilizáciu finančných prostriedkov súkromného sektora.

22. V správe o externom posúdení sa uvádza viac informácií o výkonnosti EFSD pri mobilizácii finančných prostriedkov súkromného sektora. V správe o externom posúdení sa odkazuje na „čisté“ súkromné finančné prostriedky na rozdiel od finančných prostriedkov od finančných inštitúcií, ktoré by podľa správy o externom posúdení mohli byť klasifikované ako súkromné na základe veľkých programov na vydávanie dlhopisov týchto inštitúcií na kapitálových trhoch. Konštatuje sa v nej, že podiel „čistých“ súkromných finančných prostriedkov spojených s kombinovanými grantmi mal tendenciu byť pomerne nízky. Napríklad v subsaharskej Afrike predstavoval približne 5 – 10 % celkových ostatných finančných prostriedkov ( 35 ) . V správe sa tiež uvádza, že záruky by mohli potenciálne mobilizovať oveľa viac „čistých“ súkromných finančných prostriedkov, hoci toto zostáva domnienkou ( 36 ) . V tejto súvislosti sa v správe odporúča, aby sa súkromný sektor ďalej rozčlenil do čiastkových segmentov a aby sa vypracovali prispôsobené balíky na zníženie rizika pre konkrétne skupiny investorov ( 37 ) . V správe o vykonávaní Komisia prijíma tieto odporúčania ( 38 )

Závery správy o vykonávaní týkajúce sa nefinančnej doplnkovosti a výkonnosti EFSD pri poskytovaní inovačných produktov sú v zásade založené na predpovediach

23. V správe o vykonávaní sa s odkazom na správu o externom posúdení dospelo k záveru, že sa zdá, že doplnkovosť na projektovej úrovni je značná a kvalitatívne opodstatnená, ale kvantifikovaná je len zriedka ( 39 ) . Podrobnejšie informácie v správe o externom posúdení však naznačujú, že tento záver v skutočnosti vyplýva z prieskumu predbežných informácií obsiahnutých vo viacerých projektových hárkoch. Na základe tohto prieskumu sa v správe o externom posúdení uvádza, že hoci väčšina projektových hárkov naznačuje pozitívny vplyv na mnohé kritériá doplnkovosti, čo sa zdá byť veľmi priaznivé, zdá sa, že medzi doplnkovosťou samotných projektov a doplnkovosťou príspevku EÚ k nim existuje určitý zmätok ( 40 )

24. V správe o vykonávaní sa opäť s odkazom na správu o externom posúdení uvádza, že na politickej úrovni existujú príklady toho, že EFSD podnietil alebo posilnil politickú zmenu ( 41 ) . Neexistuje však presvedčivý dôkaz na podporu takéhoto záveru. Zdá sa, že tento záver je založený na znení uvedenom v správe o externom posúdení, ktoré v skutočnosti nepodporuje tento záver. V správe o externom posúdení sa uvádza, že „sú niektoré príklady, v ktorých by sa mala dosiahnuť doplnkovosť politiky […], t. j. keď projekt povedie k zmene politiky alebo ju posilní alebo vyjadrí zmenu politiky“ ( 42 ) . To však nie je dôkazom zmien politiky, ku ktorým v skutočnosti došlo v dôsledku EFSD.

25. Správa o vykonávaní obsahuje aj podobne nepodložené závery o potenciáli EFSD a predovšetkým jeho záruk testovať a vyvíjať nové finančné produkty ( 43 ) . Inak sa v nej nevysvetľuje ani neznázorňuje, ako sa to premietne do praxe.

26. V správe o externom posúdení sa uvádza, že EFSD dokáže na úrovni projektov podnietiť mnohé formy inovácií. Uvádza sa v nej niekoľko príkladov ( 44 ) . Taktiež sa v nej však uvádza aj to, že všetky tieto príklady by boli možné aj prostredníctvom využívania mechanizmov kombinovaného financovania, ktoré boli pred vznikom EFSD ( 45 )

Keďže je EFSD v počiatočnom štádiu vykonávania, nie je možné posúdiť jeho príspevok k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja alebo riešeniu základných príčin migrácie

27. Okrem iného je cieľom EFSD prispievať k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja. V správe o vykonávaní sa dospelo k záveru, že prístup EFSD je veľmi relevantný v rámci „nového globálneho modelu rozvojového financovania založeného na cieľoch udržateľného rozvoja“ a z hľadiska investičných potrieb príslušných dvoch regiónov (subsaharskej Afriky a susedstva EÚ) ( 46 ) . Takisto sa v nej dospelo k záveru, že politické zameranie a príprava projektov EFSD sú dobre zosúladené s prioritami a cieľovými hodnotami stanovenými v rámci cieľov udržateľného rozvoja ( 47 ) . Nie sú v nej však žiadne informácie o skutočnom príspevku EFSD k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja. Správa o vykonávaní ani neobsahuje osobitný odkaz na odstránenie chudoby.

28. Cieľom EFSD je tiež prispieť k riešeniu špecifických sociálno-ekonomických základných príčin migrácie, podporovať udržateľné opätovné začlenenie migrantov a posilňovať tranzitné a hostiteľské komunity. V správe o vykonávaní sa len uvádza prvá podpísaná dohoda o záruke ako dobrý príklad toho, ako sa riešia základné príčiny migrácie (v tomto prípade riešením vysokého rizika pri poskytovaní úverov podnikateľom v komunitách s nedostatočným prístupom k zdrojom v krajinách susediacich s EÚ a v subsaharskej Afrike). Neposkytuje inú analýzu ani sa v nej nevyvodzujú ďalšie závery.

29. EFSD má tiež prispieť k plneniu Parížskej dohody zameraním investícií na odvetvia, ktoré prinášajú pokrok v zmierňovaní zmeny klímy a v adaptácii na ňu. V správe o vykonávaní sa neuvádzajú konkrétne informácie o tejto skutočnosti. Nie sú v nej žiadne informácie o pokroku pri dosahovaní cieľa stanoveného pre minimálny podiel finančných prostriedkov pridelených na základe záruky EFSD na financovanie projektov týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy, obnoviteľných zdrojov energie a efektívneho využívania zdrojov (pozri bod 16).

30. V správe o externom posúdení sa uvádza, že projekty podporované z EFSD nepokročili natoľko, aby bolo možné zmerať účinnosť EFSD, keďže projekty kombinovaného financovania sa stále nachádzajú v počiatočnej fáze vykonávania a väčšina záručných programov ešte nebola podpísaná ( 48 )

31. Pripomíname, že nariadenie o EFSD nadobudlo účinnosť koncom septembra 2017. Prvá dohoda o záruke bola podpísaná o 15 mesiacov neskôr, v decembri 2018. V roku 2018 výkonná rada vonkajšieho investičného plánu (EIP) určila 28 záručných operácií ( 49 ) . Termín stanovený v nariadení o EFSD na podpísanie dohôd o záruke je 31. december 2020 ( 50 ) . Do apríla 2020 však bolo podpísaných len sedem dohôd o záruke s finančnými inštitúciami ( 51 ) . Podľa nariadenia o EFSD po podpísaní dohody o záruke má oprávnená protistrana až štyri roky na to, aby uzatvorila dohody so spolufinancujúcimi partnermi zo súkromného sektora, finančnými sprostredkovateľmi alebo konečnými príjemcami ( 52 ) . Vo väčšine prípadov sa očakáva, že realizácia projektu potrvá niekoľko rokov.

32. EFSD je v príliš skorom štádiu vykonávania, aby Komisia mohla posúdiť príspevok EFSD k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja alebo riešeniu základných príčin migrácie.

V správe o vykonávaní sa nevysvetľujú rozdiely medzi termínmi stanovenými v nariadení o EFSD a skutočným tempom vykonávania

33. V správe o vykonávaní sa dospelo k záveru, že EIP a EFSD sú teda celkovo na dobrej ceste a napriek určitým ťažkostiam ( 53 ) a že „vytvorenie takého veľkého a inovačného programu v takomto časovom rámci možno považovať za rýchle v porovnaní s inými podobnými mechanizmami“ ( 54 )

34. Zdá sa však, že súčasné tempo vykonávania EFSD, pokiaľ ide o uzatváranie dohôd o záruke s finančnými inštitúciami, je pre Komisiu pomalé, aby mohla podpísať všetky plánované dohody o záruke do 31. decembra 2020, čo je termín stanovený v nariadení o EFSD (pozri bod 31) ( 55 ) . Je tiež nesúlad medzi požiadavkou stanovenou v nariadení o EFSD na vypracovanie hodnotenia do 31. decembra 2019 a skutočnosťou, že takéto hodnotenie nebolo možné vykonať vzhľadom na počiatočnú fázu vykonávania EFSD (pozri body 7 až 10).

35. V správe o externom posúdení sa uvádzajú niektoré problémy týkajúce sa prevádzkového riadenia, na ktoré bolo poukázané počas rozhovorov so zamestnancami delegácií EÚ a finančných inštitúcií ( 56 ) , z ktorých viaceré spôsobili oneskorenia vo vykonávaní: — „Horizontálne“ požiadavky (57) Komisie spôsobili oneskorenie až do 12 mesiacov pri uzatváraní zmlúv o investičných programoch, na ktoré sa má vzťahovať záruka EFSD. — Projektové cykly v rámci partnerských finančných inštitúcií a Komisie nie sú vždy synchronizované, preto je možné, že projekty budú musieť počkať na dosiahnutie medzníka v partnerskej inštitúcii predtým, ako budú pokračovať, čo spôsobuje oneskorenia. — Päť zo siedmich finančných inštitúcií, s ktorými sme uskutočnili rozhovory, poukázalo na problémy s kapacitou – uviedli, že v Komisii je príliš málo odborníkov na bankovníctvo a uzatváranie zmlúv. V dôsledku toho niektoré procesy trvali príliš dlho, najmä pokiaľ ide o nové záručné programy.

Niektoré záležitosti týkajúce sa fungovania a spravovania EFSD nie sú dostatočne zohľadnené v správe o vykonávaní

Kritériá

36. V článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD sa stanovuje, že hodnotiaca správa Komisie musí obsahovať nezávislé externé hodnotenie uplatňovania nariadenia o EFSD. V správe o vykonávaní sa táto správa opisuje tak, že je založená na nezávislom externom posúdení, ktoré bolo zadané s cieľom poskytnúť nezávislý pohľad na počiatočné štádium vykonávania EFSD ( 58 )

37. Mnohé závery správy o vykonávaní vychádzajú zo správy o externom posúdení. Zastávame však názor, že v správe o vykonávaní nie sú dostatočne zohľadnené nasledujúce skutočnosti uvedené v správe o externom posúdení, ktoré sú významné z hľadiska posudzovania počiatočného fungovania a spravovania EFSD.

Neformálna strategická orientácia oslabuje transparentnosť

38. Riadiaca štruktúra EFSD zahŕňa strategickú radu. Rada bola vytvorená „na podporu Komisie pri stanovovaní strategického usmernenia a celkových investičných cieľov, ako aj pri zaisťovaní primeraného a diverzifikovaného geografického a tematického krytia investičných okien“ a „podporuje aj celkovú koordináciu, dopĺňanie a súlad medzi regionálnymi investičnými platformami, medzi tromi piliermi EIP, medzi EIP a ďalším úsilím Únie v oblasti migrácie a plnenia agendy 2030“ ( 59 )

39. Podľa článku 5 nariadenia o EFSD sa strategická rada skladá zo zástupcov Komisie a vysokého predstaviteľa, všetkých členských štátov a EIB a strategickej rade spoločne predsedá Komisia a vysoký predstaviteľ ( 60 ) . Zasadá najmenej dvakrát ročne a stanoviská prijíma podľa možnosti konsenzom. Ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, uplatní sa hlasovacie právo stanovené v rokovacom poriadku strategickej rady. Zápisnice a programy schôdzí strategickej rady sa po ich prijatí zverejňujú ( 61 ) . V nariadení o EFSD sa stanovuje, že „počas obdobia vykonávania EFSD strategická rada čo najskôr prijme a uverejní usmernenia, v ktorých podrobne uvedie, ako sa má zabezpečiť súlad operácií EFSD s cieľmi a kritériami oprávnenosti uvedenými v článku 9 [nariadenia o EFSD] ( 62 ) . Odkazuje sa na ne nižšie ako na „usmernenia k oprávnenosti“.

40. Hoci sa v správe o externom posúdení dospelo k záveru, že štruktúra riadenia EFSD uľahčuje transparentné riadenie a partnerstvo a je v súlade s nariadením o EFSD ( 63 ) , konštatuje sa v nej, že podľa dostupných súborov zápisníc sa za rok uskutočnilo len jedno zasadnutie ( 64 )

41. V priebehu našej práce sme zaznamenali, že prijatie usmernení k oprávnenosti nebolo spomenuté v žiadnej zo zápisníc zo zasadnutí strategickej rady ( 65 ) . Keď sme zamestnancov Komisie spýtali na tieto usmernenia, odkázali nás na tieto referenčné dokumenty: — príručka pre vonkajší investičný plán, — strategické usmernenia prezentované a prediskutované na prvom zasadnutí strategickej rady, — prezentácia a prijatie oblastí týkajúcich sa investičných okien na prvom zasadnutí strategickej rady, — usmernenia o rizikách v rámci záruky EFSD predložené prvej výkonnej rade s písomným stanoviskom EIB podľa článku 9 ods. 4 nariadenia o EFSD, — rozhodnutie o investičných oknách, — zápisnice zo zasadnutí výkonnej rady. Hoci niektoré z týchto dokumentov skutočne poskytujú určité usmernenia na zabezpečenie toho, aby operácie EFSD boli v súlade s cieľmi a kritériami oprávnenosti stanovenými v článku 9 nariadenia o EFSD, na základe zápisníc zo zasadnutia strategickej rady nie je jasné, či boli niektoré z nich oficiálne prijaté. Okrem toho viaceré z nich neboli zverejnené.

Súčasné portfólio programov neodráža zámer zabezpečiť diverzifikované tematické pokrytie

42. Strategická rada EFSD „[…] poskytuje aj podporu Komisii pri stanovovaní celkových investičných cieľov, pokiaľ ide o využívanie záruky EFSD a monitoruje primerané a diverzifikované geografické a tematické krytie investičných okien, pričom venuje osobitnú pozornosť krajinám, ktoré sú nestabilné alebo sú v konflikte, najmenej rozvinutým krajinám a silne zadlženým chudobným krajinám“ ( 66 )

43. V správe o externom posúdení sa uvádza, že portfólio programov podporovaných z EFSD sa sústredilo na obmedzený počet odvetví a cieľov udržateľného rozvoja. V konkrétnom príklade africkej investičnej platformy bolo takmer 80 % prostriedkov kombinovaného financovania v subsaharskej Afrike vyčlenených na projekty v oblasti infraštruktúry, zatiaľ čo len malé sumy smerovali do iných odvetví, ako sú napríklad rozvoj súkromného sektora, informačné a komunikačné technológie, poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a rozvoj miest ( 67 ) . V externom posúdení sa odporúča, aby sa portfólio EFSD spravovalo tak, aby sa viac uprednostnili ostatné sektory stanovené v rámci cieľov udržateľného rozvoja, ako sú digitalizácia, udržateľné mestá a poľnohospodárstvo ( 68 )

44. ( 70 ). V správe o vykonávaní sa prijíma toto odporúčanie, ale je v nej vyjadrený názor, že vytvorením osobitného okna pre poľnohospodárstvo, digitalizáciu a udržateľné mestá v rámci záruky EFSD Komisia urobila dôležitý krok k podnieteniu investícií v týchto oblastiach. Odkazuje tiež na zásadu „prvoradosti politiky“, ktorá sa má dodržiavať v rámci navrhovaného EFSD+ ( 69 )

Je potrebné rozvinúť nástroje na posúdenie rizika, pokiaľ ide o ocenenie záruk

45. Nástroje, ktoré sa môžu podporiť zárukou EFSD, uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o EFSD, majú rôzne miery inherentného rizika. Najmä pôžičky v miestnej mene a kapitálová účasť majú veľmi vysoké inherentné riziko.

46. V našej výročnej správe za rozpočtový rok 2017 sme poukázali na to, že na rozdiel od fondu EFSI, kde je EIB prakticky jediným sprostredkovateľom, umožňuje EFSD iným medzinárodným organizáciám a subjektom zo súkromného sektora šíriť výhody záruky EÚ a časom ju aj využiť. EFSD je preto z hľadiska škály partnerov doteraz najďalekosiahlejším príkladom delegovania právomoci preberať na seba záväzky v mene rozpočtu EÚ ( 71 )

47. V správe o externom posúdení sa uvádza, že vo včasných posúdeniach rizík v súvislosti s navrhovanými investičnými programami sa použili údaje, ktoré naznačovali vysoké riziko, a teda vysokú cenu záruky, ktoré majú zaplatiť finančné inštitúcie Komisii. Odporúča sa v nej, aby sa preskúmal výber databázy použitej na posudzovanie rizika ( 72 )

48. V správe o vykonávaní sa uvádza, že pokiaľ ide o výber databázy na posudzovanie rizika, Komisia v spolupráci s odborníkmi z finančných inštitúcií a ďalšími partnermi vyvíja špecializovaný softvér, ktorý by pomohol modelovať riziká v rámci záruky EFSD+, so zohľadnením osobitných výziev v rozvojových a transformujúcich sa krajinách a na základe údajov z Globálnej databázy rizík na rozvíjajúcich sa trhoch ( 73 )

49. Keďže s finančnými inštitúciami už boli podpísané viaceré dohody o záruke (pozri bod 31), zastávame názor, že zabezpečenie spoľahlivých nástrojov na posudzovanie rizika, metód a odborných znalostí je zásadne dôležitou otázkou.

ĎALŠIE ÚVAHY O RÁMCI MONITOROVANIA A HODNOTENIA EFSD

Kritériá

50. Podľa zásad lepšej právnej regulácie ( 74 ) sa Komisia zaviazala prísne posudzovať účinok budúcich právnych predpisov – vrátane podstatných zmien vykonaných počas legislatívneho procesu –, aby sa politické rozhodnutia prijímali na základe kvalitných informácií a dôkazov ( 75 ) . Na tento účel sa Komisia tiež zaviazala vykonávať posúdenia vplyvu svojich legislatívnych a nelegislatívnych iniciatív, delegovaných aktov a vykonávacích opatrení, v prípade ktorých sa očakáva významný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv. Posúdenia vplyvu sa musia pripájať k iniciatívam zahrnutým do pracovného programu Komisie alebo do spoločného vyhlásenia ( 76 ) . Niektoré výnimky z tohto pravidla sú stanovené v usmerneniach Komisie pre lepšiu právnu reguláciu vrátane prípadov, keď existuje politický imperatív pre rýchlu reakciu alebo núdzovú situáciu, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu ( 77 )

51. V hodnoteniach sa musia posúdiť všetky významné hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy intervencií EÚ (s osobitným dôrazom na tie, ktoré boli uvedené v predchádzajúcich posúdeniach vplyvu) ( 78 )

52. V našom preskúmaní č. 2/2020 zastávame názor, že Komisia by mala znížiť počet výnimiek zo všeobecných pravidiel o potrebe verejnej konzultácie, posúdení vplyvu a hodnotení ( 79 )

53. V našej osobitnej správe č. 21/2015 sme argumentovali, že pre vybudovanie dôveryhodnosti rozvojovej pomoci, najmä pokiaľ ide o použité nástroje, metódy poskytovania pomoci a príslušné finančné prostriedky, je zásadné, aby výsledky dosiahnuté pomocou tejto podpory bolo možné názorne ukázať ( 80 )

K návrhu na zriadenie EFSD nebolo pripojené posúdenie vplyvu

54. Hoci bol vonkajší investičný plán vrátane EFSD uvedený v spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách EÚ na rok 2017 ( 81 ) , k návrhu nariadenia Komisie o EFSD nebolo pripojené úplné posúdenie vplyvu ( 82 ) . Podľa zamestnancov Komisie išlo o výnimku odôvodnenú silným politickým imperatívom, aby sa rýchlo pokročilo s EFSD v reakcii na migračnú krízu.

55. Podľa usmernení Komisie pre lepšiu právnu reguláciu musia hodnotenia posúdiť všetky významné hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy intervencií EÚ s osobitným dôrazom na tie, ktoré boli uvedené v predchádzajúcich posúdeniach vplyvu. Zastávame názor, že chýbajúce posúdenie vplyvu nariadenia o EFSD posilňuje potrebu úplného hodnotenia EFSD ( 83 )

Využívanie a fungovanie záručného fondu EFSD sa zatiaľ nehodnotilo

56. V článku 17 ods. 2 nariadenia o EFSD sa od Komisie vyžaduje, aby do 31. decembra 2019 a potom každé tri roky vyhodnotila využívanie a fungovanie záručného fondu EFSD. Doteraz nebolo vykonané žiadne takéto hodnotenie.

57. Keď sme sa na toto hodnotenie spýtali, zamestnanci Komisie nás odkázali na správu o vykonávaní, správu o externom posúdení, správu Komisie o spravovaní záručného fondu Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj ( 84 ) a oznámenie Komisie o totožnosti správcu aktív pre spoločný rezervný fond v súlade s článkom 212 nariadenia o rozpočtových pravidlách č. 2018/1046 ( 85 ) . Ani v jednom z týchto dokumentov sa však nenachádza hodnotenie využívania a fungovania záručného fondu EFSD. — V správe o vykonávaní sa neodkazuje na článok 17 ods. 2 nariadenia o EFSD a neposkytujú sa žiadne informácie o využívaní alebo fungovaní záručného fondu EFSD. — Hoci sa v správe o externom posúdení dospelo k záveru, že záručný fond EFSD je v súlade s požiadavkami stanovenými v nariadení o EFSD, ďalej sa v nej neposudzuje jeho využívanie alebo fungovanie. — Správa Komisie o spravovaní záručného fondu Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj bola uverejnená 31. júla 2020. Ide o správu o spravovaní, ktorej cieľom je splniť požiadavky článku 16 ods. 3 nariadenia o EFSD. — V oznámení Komisie o totožnosti správcu aktív spoločného rezervného fondu v súlade s článkom 212 nariadenia o rozpočtových pravidlách 2018/1046 sa nenachádza nijaké hodnotenie využívania alebo fungovania záručného fondu EFSD.

58. Podľa nášho názoru by sa mali v ktoromkoľvek hodnotení záručného fondu EFSD riešiť nasledujúce záležitosti, ale v dokumentoch uvedených vyššie sa neriešia. — primeranosť úrovne finančných prostriedkov EÚ pridelených záručnému fondu na efektívne fungovanie operácií ručených EFSD, — primeranosť cieľovej sadzby záručného fondu (v súčasnosti je stanovená na 50 % celkových záväzkov záruky EÚ), pokiaľ ide o rizikový profil fondu, — primeranosť mechanizmu tvorby rezerv záručného fondu z hľadiska včasnosti a nákladovej efektívnosti.

Nedostatky rámca pre výsledky

59. Rámec EÚ pre výsledky v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja, ktorý sa začal v roku 2015 a bol revidovaný v roku 2018, je nástrojom Komisie, ktorý sa používa na zhromažďovanie a meranie výsledkov dosiahnutých v porovnaní so strategickými cieľmi ( 86 ) . Okrem iného slúži ako základ pre podávanie správ o výsledkoch ukazovateľov uvedených v strategických plánoch a plánoch riadenia Generálneho riaditeľstva Komisie pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj ( 87 )

60. V správe o vykonávaní sa dospelo k záveru, že návrh monitorovacieho rámca EFSD je zosúladený s rámcom EÚ pre výsledky v oblasti rozvojovej spolupráce, ale treba zabezpečiť, aby získané údaje bolo možné lepšie konsolidovať a agregovať, pričom treba zohľadniť tieto skutočnosti ( 88 ) — Stále je potrebné schváliť metodiku pre niektoré navrhované ukazovatele. — Kľúčové sektorové ukazovatele nemožno porovnávať a ich pridaná hodnota je obmedzená. — Existuje nesúlad medzi potrebami útvarov Komisie v súvislosti s podávaním správ a vlastnými systémami finančných inštitúcii a ich prístupom k monitorovaniu a podnecuje sa užšie zameranie na spoločné záujmy (podobné alebo porovnateľné ukazovatele).

61. Okrem toho zo správy o externom posúdení vyplýva, že EFSD by nemusel byť schopný monitorovať výkonnosť na základe rodových a iných prierezových ukazovateľov v dôsledku obmedzení v rámci monitorovania ( 89 )

62. V našej osobitnej správe č. 21/2015 sme zaznamenali, že nedostatočná harmonizácia medzi nástrojmi rozvojových partnerov na poskytovanie pomoci, rámcami pre výsledky a štruktúrami v oblasti zodpovednosti by mohli znižovať účinnosť a vytvárať medzery v zodpovednosti ( 90 ) . Zastávame názor, že toto riziko je ešte vyššie v prípade EFSD, pri ktorom bude schopnosť Komisie účtovať využívanie finančných prostriedkov EÚ zväčša závisieť od údajov a správ poskytnutých finančnými inštitúciami a ich partnermi zo súkromného sektora.

ZÁVERY

63. Správa o vykonávaní nespĺňa niektoré základné požiadavky článku 17 ods. 1 nariadenia o EFSD. Nie je výsledkom hodnotenia, ale skôr obmedzeného posúdenia počiatočného fungovania EFSD, jeho spravovania a jeho skutočného prínosu k plneniu účelu a cieľov nariadenia o EFSD. Stále je potrebné preskúmať podnikateľské procesy EFSD. Správa o vykonávaní bola predložená osem mesiacov po skončení obdobia, na ktoré sa vzťahovalo externé posúdenie, a päť mesiacov po uplynutí lehoty stanovenej v nariadení o EFSD pre hodnotenie Komisie.

64. Údaj o priemernej finančnej páke uvedený v správe o vykonávaní ako ukazovateľ schopnosti EFSD mobilizovať dodatočné investície nie je dostatočne spoľahlivý a mohol by byť nadhodnotený. V správe o vykonávaní sa neuvádzajú konkrétne informácie o výkonnosti EFSD pri združovaní finančných prostriedkov zo súkromného sektora alebo o poskytovaní inovačných výrobkov a jej závery o nefinančnej doplnkovosti vychádzajú z predpovedí.

65. EFSD je v príliš skorom štádiu vykonávania na to, aby bolo možné presne posúdiť jeho príspevok k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja. V správe o vykonávaní sa neuvádzajú informácie o tom, ako sa EFSD zameriava na investície do odvetví, ktoré podporujú zmiernenie zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto zmene. Taktiež v nej nie sú informácie o pokroku pri dosahovaní cieľa stanoveného pre minimálny podiel finančných prostriedkov pridelených na základe záruky EFSD na financovanie opatrení v oblasti klímy, obnoviteľných zdrojov energie a efektívneho využívania zdrojov.

66. Hoci sa v správe o vykonávaní hodnotí rýchlosť vykonávania EFSD pozitívne, neuznávajú sa v nej ani sa v nej nevysvetľujú rozdiely medzi regulačnými ustanoveniami a skutočným tempom vykonávania.

67. Niektoré záležitosti, na ktoré sa poukázalo v správe o externom posúdení, ktoré sú významné z hľadiska posudzovania počiatočného fungovania a spravovania EFSD, nie sú v správe o vykonávaní dostatočne zohľadnené. Týka sa to najmä fungovania strategickej rady so zreteľom na požiadavky nariadenia o EFSD, súladu medzi súčasným portfóliom programov a zámerom zabezpečiť diverzifikované tematické pokrytie a potreby zabezpečiť spoľahlivé nástroje na hodnotenie rizika, metód a odborných znalostí týkajúcich sa ocenenia záruk.

68. Okrem hodnotenia počiatočného fungovania EFSD, jeho spravovania a účinnosti chýbajú rámcu monitorovania a hodnotenia EFSD niektoré kľúčové prvky. Konkrétne, nariadenie o EFSD nebolo predmetom posúdenia vplyvu, stále chýba hodnotenie záručného fondu EFSD a ako sa uznáva v správe o vykonávaní, rámec výsledkov EFSD je potrebné zlepšiť.

Toto stanovisko prijala komora III, ktorej predsedá Bettina JAKOBSEN, členka Dvora audítorov, mimoriadnym postupom 3. septembra 2020. Za Dvor audítorov Klaus-Heiner LEHNE predseda

(1) Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 249, 27.9.2017, s. 1 (ďalej len nariadenie o EFSD).

(3) COM (2020) 224 final z 2. 6. 2020 (ďalej len „správa o vykonávaní“).

(4) COM(2020)407 final z 28. 5. 2020.

(5) Komisia nám predložila svoju správu v ten istý deň.

(6) Správa o externom posúdení s nasledujúcim názvom: Správa o vykonávaní EFSD a záručného fondu EFSD, záverečná správa, 14. január 2020 (ďalej len „správa o externom posúdení“).

(7) Mimoriadne zasadnutie Európskej rady (17., 18., 19., 20. a 21. júl 2020) – Závery, EUCO 10/20, 21. júl 2020, bod A.31.

(8) Pracovný dokument útvarov Komisie, Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu [SWD(2017)350], júl 2017 - Lepšia právna regulácia: usmernenia a súbor nástrojov, pozri „Usmernenia k hodnoteniam (vrátane kontrol vhodnosti)“, kapitola VI.

(9) Lepšia právna regulácia: usmernenia a súbor nástrojov, pozri „Usmernenia k hodnoteniam (vrátane kontrol vhodnosti) a hlavné požiadavky“, kapitola VI, Úvod.

(10) Správa o externom posúdení, zhrnutie.

(11) Správa o externom posúdení, úvod.

(12) Správa o externom posúdení, odporúčanie 6.

(13) V júni 2018 Komisia predložila návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) [COM (2018) 460 final]. Podľa tohto návrhu by sa existujúce ustanovenia o Európskom fonde pre udržateľný rozvoj, mandáte na poskytovanie vonkajších úverov a záručnom fonde pre vonkajšie opatrenia zlúčili a nahradili novými rozpočtovými zárukami a finančnou pomoc tretím krajinám EFSD+.

(14) Správa o vykonávaní, časť 2.

(15) Správa o externom posúdení, úvod.

(16) Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

(17) Článok 3 ods. 1 nariadenia o EFSD.

(18) Článok 2 ods. 5 nariadenia o EFSD.

(19) Článok 3 ods. 2 nariadenia o EFSD.

(20) Článok 3 ods. 3 nariadenia o EFSD.

(21) Odôvodnenie 10 nariadenia o EFSD.

(22) Stanovisko č. 2/2016: EFSI: predčasný návrh na predĺženie a rozšírenie, bod 47 (Ú. v. EÚ C 465, 13.12.2016, s. 1).

(23) OECD, „Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions“ (Metódy na meranie výšky mobilizovaných finančných prostriedkov zo súkromného sektora podľa intervencií oficiálneho rozvojového financovania), DCD/DAC/STAT(2015)8, 24. februára 2015.

(24) Túto metodiku v súčasnosti skúma OECD.

(25) Článok 2 ods. 38 nariadenia o rozpočtových pravidlách (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(26) Osobitná správa č. 19/2016: Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013, bod 70 (Ú. v. EÚ C 250, 9.7.2016, s. 2).

(27) Osobitná správa č. 16/2014: Účinnosť kombinovania grantov v rámci regionálnych investičných nástrojov s pôžičkami od finančných inštitúcií na podporu vonkajších politík EÚ, bod 42 (Ú. v. EÚ C 381, 28.10.2014, s. 13).

(28) Správa o vykonávaní, časť 5.2.

(29) Správa o vykonávaní, zhrnutie.

(30) Správa o externom posúdení, časť 3.1.

(31) Správa o vykonávaní, časť 5.2.

(32) Správa o externom posúdení, časť 3.2.

(33) Správa o externom posúdení, poznámka pod čiarou č. 29.

(34) Správa o externom posúdení, časť 3.1.

(35) V bode 39 našej osobitnej správy č. 16/2014 sme poznamenali, že financovanie projektov v rámci regionálnych investičných nástrojov bolo poskytnuté najmä inštitucionálnymi rozvojovými bankami, zatiaľ čo pôžičiek od súkromného sektora bolo málo.

(36) Správa o externom posúdení, časť 3.1.

(37) Správa o externom posúdení, závery a odporúčania.

(38) Správa o vykonávaní, závery a odporúčania, relevantnosť.

(39) Správa o vykonávaní, časť 5.2.

(40) Správa o externom posúdení, časť 3.2.

(41) Správa o vykonávaní, časť 5.2.

(42) Správa o externom posúdení, časť 3.2.

(43) Správa o vykonávaní, časť 5.5.

(44) Správa o externom posúdení, časť 3.3.

(45) Správa o externom posúdení, poznámka pod čiarou č. 43.

(46) Správa o vykonávaní, zhrnutie a časť 5.1.

(47) Správa o vykonávaní, zhrnutie a časť 5.2.

(48) Správa o externom posúdení, poznámka pod čiarou č. 28.

(49) Správa o externom posúdení, príloha 3. Základné informácie o EFSD a EIP.

(50) Článok 8 ods. 2 nariadenia o EFSD.

(51) Správa o vykonávaní, zhrnutie.

(52) Článok 8 ods. 3 nariadenia o EFSD.

(53) Správa o vykonávaní, zhrnutie.

(54) Správa o vykonávaní, zhrnutie.

(55) Článok 8 ods. 2 nariadenia o EFSD.

(56) Správa o externom posúdení, časť 4.2.

(57) Tieto „horizontálne požiadavky“ sú súborom právnych povinností, ktoré majú plniť finančné inštitúcie. Ide napríklad o práva Dvora audítorov, Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom na prístup k informáciám, ktoré majú prijímatelia prostriedkov z rozpočtu EÚ, opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí, nespolupracujúce jurisdikcie, reštriktívne opatrenia EÚ, medzinárodné dohovory, mechanizmus podávania sťažností a povinnosti týkajúce sa podávania správ, zverejňovania, monitorovania a hodnotenia. Pozri správu o externom posúdení, poznámka pod čiarou č. 57.

(58) Správa o vykonávaní, časť 4.

(59) Odôvodnenia 16 a 17 nariadenia o EFSD.

(60) Článok 5 ods. 4 nariadenia o EFSD.

(61) Článok 5 ods. 5 nariadenia o EFSD.

(62) Článok 5 ods. 7 nariadenia o EFSD.

(63) Správa o externom posúdení, zhrnutie.

(64) Správa o externom posúdení, príloha 2.

(65) Konzultovali sme uverejnené zápisnice zo štyroch zasadnutí strategickej rady, ktoré sa konali od 28. septembra 2017 do 22. januára 2020.

(66) Článok 5 ods. 2 nariadenia o EFSD.

(67) Správa o externom posúdení, časť 3.2.

(68) Správa o externom posúdení, zhrnutie, odporúčanie 3.

(69) Správa o vykonávaní, závery a odporúčania.

(70) Ďalšie informácie o EFSD + sú uvedené v poznámke pod čiarou č. 13.

(71) Výročná správa Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2017 spolu s odpoveďami inštitúcií, bod 2.41 (Ú. v. EÚ C 357, 4.10.2018, s. 1).

(72) Správa o externom posúdení, časť 4.3.

(73) Správa o vykonávaní, časť 6.

(74) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ [COM(2015) 215 final z 19. 5. 2015].

(75) Tlačová správa Komisie o programe lepšej právnej regulácie: Program lepšej právnej regulácie: posilnená transparentnosť a kontrola pre lepšiu tvorbu práva EÚ, 19. máj 2015.

(76) Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1).

(77) Lepšia právna regulácia: usmernenia a súbor nástrojov, pozri „Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu z roku –Lepšia právna regulácia v Komisii“, kapitola I, rámček 1.

(78) Lepšia právna regulácia: usmernenia a súbor nástrojov, pozri „Usmernenia k hodnoteniam (vrátane kontrol vhodnosti) a hlavné požiadavky“, kapitola VI, rámček „Hlavné požiadavky“.

(79) Preskúmanie č. 2/2020: Tvorba práva v Európskej únii po takmer 20 rokoch lepšej právnej regulácie, bod 9.

(80) Osobitná správa č. 21/2015: Preskúmanie rizík spojených s prístupom k opatreniam EÚ v oblasti rozvoja a spolupráce, zameraným na výsledky, bod 4, (Ú. v. EÚ C 428, 19.12.2015, s. 9).

(81) Spoločné vyhlásenie Európskej komisie, Rady a Parlamentu: Spoločné vyhlásenie o legislatívnych prioritách EÚ na rok 2017, 13.12.2016.

(82) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD) a vytvorení záruky EFSD a záručného fondu EFSD [COM(2016) 586 final z 14. 9. 2016].

(83) Lepšia právna regulácia: usmernenia a súbor nástrojov, pozri „Usmernenia k hodnoteniam (vrátane kontrol vhodnosti) a hlavné požiadavky“, kapitola VI, rámček „Hlavné požiadavky“.

(84) Správa Komisie Európskemu Parlamentu, Rade a Dvoru Audítorov o spravovaní záručného fondu Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj [COM(2020) 346 final z 31. 7. 2020].

(85) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o totožnosti správcu aktív spoločného rezervného fondu v súlade s článkom 212 nariadenia o rozpočtových pravidlách 2018/1046 [COM(2020) 130 final z 25. 3. 2020].

(86) Pracovný dokument útvarov Komisie, „Revidovaný rámec EÚ pre výsledky v oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja Agendy udržateľného rozvoja do roku 2030 a novým Európskym konsenzom o rozvoji“ [SWD(2018) 444, 11.10.2018], časť 2.

(87) Tamtiež, úvod.

(88) Správa o vykonávaní, časť 5,3.

(89) Správa o externom posúdení, zhrnutie.

(90) Osobitná správa č. 21/2015, bod 80.