SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Druhá správa o pokroku Gruzínska pri vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu /* COM/2014/0681 final */





1. ÚVOD Európska únia (ďalej len „EÚ“) začala dialóg o liberalizácii vízového režimu s Gruzínskom 4. júna 2012. Európska komisia 25. februára 2013 predložila gruzínskej vláde akčný plán týkajúci sa liberalizácie vízového režimu (ďalej aj „akčný plán“), v ktorom sa vymedzujú referenčné kritériá, ktoré Gruzínsko musí splniť na to, aby jeho občania, ktorí sú držiteľmi biometrických pasov, mohli cestovať do schengenského priestoru bez toho, aby potrebovali víza. Dňa 15. novembra 2013 Komisia prijala svoju prvú správu o pokroku Gruzínska pri vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu[1]. V správe sa hodnotil pokrok, ktorý Gruzínsko dosiahlo pri vykonávaní prvej fázy (právne predpisy a plánovanie) referenčných kritérií akčného plánu, ako veľmi dobrý, pričom bolo predložených niekoľko odporúčaní. Vo februári, v marci a v máji 2014 Gruzínsko predložilo aktualizovanú správu o pokroku. Na jar 2014 sa uskutočnila hodnotiaca návšteva za účasti odborníkov z členských štátov EÚ, v súvislosti s ktorou poskytli pomoc útvary Komisie, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a delegácia EÚ v Gruzínsku. Táto misia bola zameraná na blok 3 a blok 4 akčného plánu, ktoré predtým neboli predmetom posúdenia na mieste. Toto je druhá a posledná správa o pokroku dosiahnutom v prvej fáze vykonávania akčného plánu liberalizácie vízového režimu zo strany Gruzínska[2]. Zaoberá sa spôsobom riešenia referenčných kritérií prvej fázy a obsahuje odporúčanie, aby sa začalo hodnotenie referenčných kritérií druhej fázy, ktoré sa týkajú účinného a udržateľného vykonávania príslušných opatrení. K správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie (pracovný dokument útvarov Komisie), v ktorom sa aktuálny vývoj opisuje podrobnejšie. Okrem toho, v súlade s požiadavkami metodiky pre tvorbu akčných plánov, sa v tejto správe analyzujú očakávané migračné a bezpečnostné vplyvy budúcej liberalizácie vízového režimu. Správa zachováva štruktúru uvedeného akčného plánu. Obsahuje oddiely zodpovedajúce štyrom blokom akčného plánu a zohľadňuje odporúčania obsiahnuté v správe z roku 2013, pričom opisuje spôsob, akým gruzínske orgány riešili požiadavky uvedené v akčnom pláne; v záverečnom oddiele je uvedené odporúčanie, aby sa hodnotenie zameralo na vykonávanie referenčných kritérií druhej fázy akčného plánu. 2. HODNOTENIE OPATRENÍ V RÁMCI ŠTYROCH BLOKOV AKČNÉHO PLÁNU LIBERALIZÁCIE VÍZOVÉHO REŽIMU 2.1. Blok 1: Bezpečnosť dokumentov vrátane biometrie Gruzínsky parlament 29. mája 2014 prijal pozmeňujúce návrhy týkajúce sa zavádzania biometrických pasov na gruzínskych konzulátoch. Na základe toho sa od 28. júla 2014 gruzínskym občanom vydávajú len pasy, ktoré sú v súlade s požiadavkami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Dňa 11. februára 2014 sa zaviedli prísnejšie podmienky pre vydávanie druhých pasov. Dňa 31. októbra 2013 bol prijatý kódex správania Agentúry rozvoja verejných služieb (ďalej len ARVS) gruzínskeho ministerstva spravodlivosti. Gruzínsko vypracovalo plán s indikatívnym harmonogramom a vyčlenilo finančné zdroje na dokončenie digitalizácie matrík. Okrem toho 29. mája 2014 Gruzínsko zmenilo príslušný právny predpis obmedzujúci právo ľudí na zmenu svojho prvého mena, a v súlade s požiadavkami poskytlo informácie o: – príslušných právnych nástrojoch o získavaní a uchovávaní odtlačkov prstov, – zákaze predĺženia doby platnosti cestovného pasu, – uplatňovaní zásady „jedna osoba má len jeden cestovný pas“ a – o režime ochrany osobných údajov súvisiacich s referenčnými kritériami bloku 1. 2.2. Blok 2: Integrované riadenie hraníc, riadenie migrácie a azyl Gruzínska vláda 13. marca 2014 prijala stratégiu riadenia štátnych hraníc na roky 2014 až 2018 a 6. mája 2014 aj sprievodný akčný plán. Významným prvkom tejto novej stratégie je budovanie kapacít, pričom stratégia ako jednu z prioritných oblastí identifikuje „zelenú hranicu“. Gruzínsko pokračovalo v spolupráci s členskými štátmi EÚ, tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. V záujme ďalšieho posilnenia spolupráce s krajinami v regióne Gruzínsko vypracovalo návrh dvojstranných dohôd o hraničných komisároch, ktoré boli predložené Arménsku a Azerbajdžanu v máji 2014. V decembri 2013 gruzínske ministerstvo vnútra a Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) dohodli plán spolupráce na roky 2013 – 15. Gruzínsko ďalej posilňuje svoje programy odbornej prípravy, okrem iného prostredníctvom doplnenia nového modulu odbornej prípravy zameraného na žiadateľov o azyl a utečencov do základných osnov odbornej prípravy policajných hliadok a pohraničnej stráže. Uskutočnilo sa školenie zamerané na nový zákon o polícii z roku 2013, a v októbri 2014 bol spustený nový študijný program o zákone o policajnej správe. Pokiaľ ide o oblasť riadenia migrácie, 1. septembra 2014 nadobudol účinnosť zákon o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti. Vláda vypracovala sprievodné vykonávacie predpisy, ktoré následne schválila 26. augusta 2014. Na ministerstve vnútra bol 1. septembra 2014 zriadený odbor migrácie. V rámci projektu komplexného programu na podporu reintegrácie navrátených migrantov, ktorý sa financuje z prostriedkov EÚ, ďalej fungovalo Centrum mobility, boli však prijaté opatrenia, aby riadenie tohto centra postupne prevzalo gruzínske ministerstvo pre osoby vysídlené v rámci krajiny. V lete 2014 bola dokončená výstavba strediska na dočasné ubytovanie neregulárnych migrantov. Sekretariát štátnej komisie pre otázky migrácie (SCMI) pokračoval v monitorovaní vykonávania migračnej stratégie a akčného plánu na roky 2013 – 15, ktorým sa zavádzali potrebné úpravy a aktualizácie. Sekretariát SCMI ďalej v septembri 2014 začal, s podporou motivačného prístupu EÚ „viac za viac“ a v spolupráci s Medzinárodným centrom pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD), práce na vypracovaní stratégie na ďalšie programové obdobie 2016 až 2020. S cieľom urýchliť rozvoj jednotného analytického systému zameraného na problematiku migrácie bola vo februári 2014 v rámci SCMI vytvorená pracovná skupina. Táto skupina uskutočnila konzultácie s medzinárodnými odborníkmi, ktoré sa týkali komplexnej koncepcie vypracovanej v auguste 2014. Očakáva sa, že systém bude spustený v polovici roku 2016. Systém varovania v prípadoch prekročenia dĺžky povoleného pobytu, ktorý bol v prevádzke v skúšobnom režime od apríla 2013, bol odovzdaný do riadnej prevádzky v septembri 2014. Pokiaľ ide o oblasť azylu, Gruzínsko zmenilo svoj právny rámec 26. decembra 2013, čím sa zaviedlo dokumentovanie žiadateľov o azyl od samého začiatku konania o azyle. Ďalšie zmeny nadobudli účinnosť 1. septembra 2014, pričom sa nimi zaviedlo vydávanie dočasných preukazov totožnosti pre žiadateľov o azyl. Gruzínsko poskytlo ozrejmujúce informácie o uplatňovaní ustanovenia, ktorým sa zaviedla povinnosť požiadať o azyl do 24 hodín od vstupu na jeho územie: ku dnešnému dátumu nebola z dôvodu omeškania zamietnutá žiadna žiadosť o azyl. Posilňujú sa kapacity ministerstva zodpovedného za žiadateľov o azyl – boli prijatí ďalší zamestnanci, ktorých úlohou bude skúmať dôvody pre udelenie statusu utečenca, a pripravujú sa kurzy intenzívnej odbornej prípravy. Okrem toho boli posilnené prevádzkové kapacity útvaru pre informácie o krajinách pôvodu. Vo februári 2014 gruzínska vláda vyčlenila potrebné finančné prostriedky a uzatvorila dohodu s Úradom vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) a s Úradom Spojených štátov amerických pre obrannú spoluprácu s cieľom rozšírenia prijímacieho centra v Martkopi. Plánovacie práce boli ukončené v lete 2014 a s výstavbou sa začne začiatkom jesene 2014. Gruzínsko vyvíjalo úsilie na posilnenie svojich kapacít v oblasti zberu údajov. Gruzínske ministerstvo pre osoby vysídlené v rámci krajiny v úzkej spolupráci s UNHCR a s jeho finančnou podporou vytvorilo novú elektronickú databázu, ktorá by mala začať fungovať v decembri 2014. Ministerstvo preskúmalo postupy na odvolanie sa proti rozhodnutiam o azyle a vypracovalo návrhy na ich zmenu, ktoré boli poskytnuté UNHCR na pripomienkovanie v marci 2014. 2.3. Blok 3: Verejný poriadok a bezpečnosť Gruzínsko dosiahlo ďalší pokrok v oblasti prevencie a boja proti organizovanej trestnej činnosti. V októbri 2013 prijalo národnú stratégiu na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2013 – 2014 a v novembri 2013 sprievodný akčný plán. Medziinštitucionálna koordinačná rada na boj proti organizovanej trestnej činnosti aktívne monitoruje vykonávanie oboch dokumentov a svoju prvú správu o vykonávaní predložila v júli 2014. Vzhľadom na existenciu právneho a politického rámca v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi je Gruzínsko vhodne vybavené na to, aby sa táto otázka riešila primeraným spôsobom. V Gruzínsku platí národný akčný plán na roky 2013 – 14, pričom tam bola vytvorená Rada pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorá je ústredným koordinačným mechanizmom na boj proti tejto trestnej činnosti. Rada vypracovala usmernenia pre presadzovanie práva v rámci vyšetrovania a trestného stíhania prípadov obchodovania s ľuďmi a (nezákonného) zaobchádzania s obeťami obchodovania s ľuďmi, ktoré boli poskytnuté všetkým príslušným orgánom presadzovania práva v júni 2014. Národný referenčný mechanizmus, ktorý funguje od februára 2007, zabezpečuje, aby sa so všetkými predpokladanými a identifikovanými obeťami obchodovania s ľuďmi zaobchádzalo podľa stanovených právnych noriem. Štátny fond pre ochranu a pomoc obetiam obchodovania s ľuďmi je od roku 2006 zodpovedný za dve ubytovacie zariadenia pre tieto obete, ako aj za financovanie ochrany obetí, pomoc, rehabilitačné opatrenia a odškodnenie obetí. Ústredná kriminálna polícia ministerstva vnútra je orgán presadzovania práva príslušný na vyšetrovanie obchodovania s ľuďmi. Okrem toho bol v januári 2014 zriadený regionálny útvar v Adžarsku. Dôležitými prvkami prístupu Gruzínska k prevencii a boji proti obchodovaniu s ľuďmi je odborná príprava a zvyšovanie informovanosti, pričom tieto činnosti sa pravidelne uskutočňujú. So zreteľom na druhú fázu vykonávania akčného plánu sa Gruzínsko vyzýva, aby ďalej rozvíjalo svoj mechanizmus podávania správ na účely posúdenia hrozieb, a aby v rámci prebiehajúcej reformy pracovného práva riešilo problematiku inšpektorátu práce, ktorá súvisí s problematikou obchodovania s ľuďmi. Právny a inštitucionálny rámec na prevenciu a boj proti korupcii existuje. Vo všeobecnosti sú existujúce právne predpisy dobre navrhnuté, primerané a v súlade s európskymi normami. Nové právne ustanovenia na ochranu oznamovateľov nadobudli účinnosť 14. apríla 2014. Medziinštitucionálna koordinačná rada na boj proti korupcii v apríli 2014 vytvorila pracovnú skupinu ad hoc zameranú na vykonávanie odporúčaní Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) a Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii (UNCAC); táto pracovná skupina vypracovala odporúčania týkajúce sa financovania politických strán, ktoré teraz skúma ministerstvo spravodlivosti. Gruzínsky úrad pre štátnu službu s cieľom ďalej zlepšiť monitorovanie systému majetkových priznaní uskutočnil rozsiahly výskum a verejné konzultácie o tejto téme, a na jeseň 2014 predloží vláde legislatívny návrh. Pozitívny vývoj sa podarilo dosiahnuť aj v oblastiach súvisiacich s bojom proti korupcii. Pripravuje sa nový zákon o štátnej službe. Bola vypracovaná tzv. koncepcia reformy štátnej služby a očakáva sa, že ju gruzínska vláda prijme na jeseň 2014. V súčasnosti neexistuje žiadna špecializovaná prokuratúra ani špecializovaný orgán v rámci prokuratúry, ktoré by sa zaoberali prípadmi korupcie. Z tohto dôvodu, ako aj s cieľom uľahčiť účinné vykonávanie referenčných kritérií druhej fázy akčného plánu, by gruzínske orgány mali zvážiť zavedenie ďalších záruk na zabezpečenie nezávislosti generálneho prokurátora, ako aj zriadenie špecializovanej prokuratúry alebo špecializovaného útvaru pre riešenie prípadov korupcie. Pokiaľ ide o oblasť prevencie a boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, Gruzínsko pripravilo potrebné legislatívne zmeny zákona o uľahčení predchádzania legalizácii nezákonných príjmov s cieľom nadviazať na odporúčania, ktoré v roku 2012 predložil Výbor expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (MONEYVAL). Gruzínska vláda sa predmetnými pozmeňujúcimi návrhmi zaoberala v lete 2014 a podľa plánov by ich parlament mal prijať na svojej plenárnej schôdzi na jeseň 2014. Nedostatky v oblasti financovania terorizmu, na ktoré poukázal výbor MONEYVAL, boli vyriešené v novembri 2013, keď parlament zmenil príslušné ustanovenie trestného zákona. Tieto zmeny nadobudli účinnosť 15. januára 2014. Gruzínsko podpísalo Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu (CETS č. 196) v roku 2005, pričom proces ratifikácie prebieha. V decembri 2013 bola vytvorená medziinštitucionálna rada pre rozvoj a koordináciu vykonávania stratégie a akčného plánu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V marci 2014 gruzínska vláda prijala stratégiu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (2014 – 2017) a sprievodný akčný plán. Služba finančného monitorovania (Gruzínska finančná spravodajská jednotka) aj naďalej fungovala. V súčasnosti táto služba nie je oprávnená pozastaviť realizáciu podozrivých transakcií, a to ani dočasne, s výnimkou transakcií, ktoré môžu byť použité na financovanie terorizmu. Gruzínsko by mohlo ďalej zvážiť túto otázku v rámci vykonávania druhej fázy akčného plánu. Gruzínsko pokračovalo v konsolidácii právneho a politického rámca v oblasti prevencie užívania drog. Dňa 4. decembra 2013 prijalo národnú stratégiu boja proti drogám a akčný plán na roky 2014 až 2015. Tieto dokumenty zohľadňujú odporúčania skupiny Pompidou a sú v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Pokiaľ ide o financovanie, Gruzínsko závisí vo veľkej miere od zahraničných darcov pomoci, čo môže z dlhodobého hľadiska vyvolávať otázky týkajúce sa udržateľnosti vykonávania predmetnej stratégie a akčného plánu. Gruzínsko v marci 2013 podpísalo Dohovor Rady Európy o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu z roku 2005 a tento dohovor ratifikovalo v októbri 2013. V apríli 2014 Gruzínsko pristúpilo k Haagskemu dohovoru o ochrane detí, ktorý nadobudne platnosť 1. marca 2015. Gruzínsko v marci 2009 podpísalo Dohovor Rady Európy o ochrane detí pred sexuálnym vykorisťovaním a sexuálnym zneužívaním z roku 2007, pričom jeho parlament tento dohovor ratifikoval v marci 2014. Dodatkový protokol k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii bol podpísaný v marci 2013 a ratifikovaný bol v júli 2013. Gruzínsky právny a inštitucionálny rámec v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach je v súlade s európskymi normami. V druhej fáze akčného plánu by Gruzínsko mohlo poskytnúť informácie o procesných zárukách, ktoré sú k dispozícii v rámci vybavovania žiadostí o vzájomnú pomoc. Gruzínsko by takisto mohlo zvážiť aj ďalšie kvalitatívne zlepšenie zberu údajov a odbornej prípravy pre prokurátorov a sudcov. Spolupráca v oblasti presadzovania práva bola posilnená prostredníctvom zavedenia softvéru na elektronickú medziinštitucionálnu výmenu dokumentov (InterFlow) v decembri 2013. Systém je vybavený funkciou digitálneho podpisu, umožňuje rýchle vyhľadávanie údajov a užívatelia majú nástroje na správu úloh, vďaka čomu je možná okamžitá výmena dokumentov bezpečným spôsobom. Gruzínsko dosiahlo pokrok v oblasti ochrany údajov, keďže pokračovalo v zosúlaďovaní svojho právneho a inštitucionálneho rámca s európskymi normami. Gruzínsky parlament prijal 1. augusta 2014 niekoľko dôležitých zmien zákona o ochrane osobných údajov, ako aj viacero ďalších právnych predpisov, ktoré zahŕňajú: – rozšírenie mandátu inšpektora pre ochranu osobných údajov aj na spracúvanie údajov v policajnej oblasti, – rozšírenie právomocí inšpektora pre ochranu osobných údajov, aby mohol vykonávať aj dohľad nad súkromným sektorom, a to od 1. novembra 2014 a – posilnenie nezávislosti inšpektora pre ochranu osobných údajov. Okrem toho gruzínsky parlament prijal 2. mája 2014 zmeny trestného zákona, ktorými bola zavedená skutková podstata trestného činu porušenia pravidiel o ochrane údajov. Dňa 10. januára 2014 Gruzínsko ratifikovalo Dodatkový protokol k Dohovoru Rady Európy č. 108 z roku 2001, ktorý následne pre Gruzínsko nadobudol platnosť 1. mája 2014. Dňa 1. marca 2014 nadobudla účinnosť vyhláška ministra vnútra o spracovaní a ochrane osobných údajov v rámci ministerstva vnútra. Úrad inšpektora pre ochranu osobných údajov pokračoval vo svojej činnosti. Úrad má 15 zamestnancov vrátane právnikov, analytikov pre oblasť bezpečnosti údajov, riadiaceho pracovníka pre oblasť odbornej prípravy a špecialistu pre katalogizačné systémy. Od roku 2014 má tento úrad vlastný rozpočtový riadok v štátnom rozpočte s finančnými prostriedkami, ktoré sa považujú za dostatočné na financovanie súčasných činností. V druhej fáze akčného plánu a pri zohľadnení rozšírenia právomocí a pôsobnosti inšpektora pre ochranu osobných údajov by sa mohla zvážiť možnosť pridelenia dodatočných finančných zdrojov pre tento úrad. Takisto by sa malo zabezpečiť, aby úrad inšpektora pre ochranu osobných údajov pracoval v priestoroch, ktoré sú vhodné z hľadiska jeho nových funkcií, ako aj z hľadiska potreby zabezpečiť prístup k nemu pre širšiu verejnosť. Nad rámec referenčných kritérií akčného plánu, avšak relevantná v súvislosti s posudzovaním ich plnenia, je otázka aktuálneho stavu v oblasti súdnictva a prokuratúry. Gruzínsky parlament 1. augusta 2014 prijal v súlade s odporúčaniami Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) zákon o zmene zákona o organizácii systému všeobecných súdov, ktorý upravuje postup doživotného vymenovania sudcov. Táto zmena nadobudla účinnosť 19. augusta 2014. Zmeny zákona o prokuratúre, ktoré boli prijaté v roku 2013, predstavujú dôležitý krok smerom k zabezpečeniu súladu s európskymi normami. Generálneho prokurátora aj naďalej vymenúva predseda vlády na základe odporúčania ministra spravodlivosti. 2.4. Blok 4: Vonkajšie vzťahy a základné práva Zákon o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti, ktorý nadobudol účinnosť 1. septembra 2014, stanovuje právny základ pre vstup, tranzit, pobyt a odchod cudzincov. V tomto zákone sa vymedzujú práva a povinnosti cudzincov, osôb bez štátnej príslušnosti, druhy vyhostenia a postupy na tento účel, ako aj právomoci príslušných štátnych inštitúcií. Takisto bol zavedený aj právny rámec, ktorý zabezpečuje prístup gruzínskych občanov aj cudzincov k cestovným dokladom a dokladom totožnosti. Dňa 7. mája 2014 nadobudol účinnosť zákon o odstránení všetkých foriem diskriminácie (antidiskriminačný zákon). Cieľom zákona je odstrániť všetky formy diskriminácie a zabezpečiť rovnaké práva všetkým fyzickým a právnickým osobám v pôsobnosti právnych predpisov Gruzínska bez ohľadu na rasu, farbu pleti, jazyk, pohlavie, vek, štátnu príslušnosť, pôvod, miesto narodenia alebo bydliska, majetok alebo sociálne postavenie, náboženstvo alebo vieru, národnostný, etnický alebo sociálny pôvod, povolanie, rodinný stav, zdravotný stav, zdravotné postihnutie, sexuálnu orientáciu, rodovú identitu a prejav, politické alebo iné presvedčenie alebo iné charakteristiky. Predmetný zákon má široký rozsah pôsobnosti a vzťahuje sa aj na súkromný sektor. Zákon vymedzuje priamu a nepriamu diskrimináciu, zahŕňa aj odvodenú diskrimináciu a výslovne zakazuje nútenie a podnecovanie na diskrimináciu, resp. jej podporu, voči tretej osobe; takisto zakazuje aj viacnásobnú a viacrozmernú diskrimináciu. Okrem toho sa v ňom zavádza pojem pozitívneho opatrenia v súvislosti s rodovou rovnosťou a s osobitnými prípadmi, ako napríklad tými, ktoré sa týkajú materstva, tehotenstva alebo zdravotného postihnutia. Antidiskriminačný zákon predpokladá posilnenie úlohy verejného obhajcu práv ako orgánu pre rovnaké zaobchádzanie, zodpovedného za odstránenie diskriminácie a zabezpečenie rovnosti. Tento verejný obhajca práv bude konať v záujme ochrany a pomoci obetiam diskriminácie ako sprostredkovateľ medzi stranami s cieľom podporiť zmierenie. Nový zákon predpokladá, že hlavným prostriedkom nápravy v prípadoch diskriminácie bude konanie pred príslušným súdom, a v záujme uľahčenia prístupu k súdnym prostriedkom nápravy boli prijaté viaceré zmeny občianskeho súdneho poriadku, trestného zákona, zákona o rodovej rovnosti a zákona o verejnom obhajcovi práv, a to s cieľom uľahčiť prístup k spravodlivosti v prípadoch diskriminácie. Zatiaľ čo prijatie antidiskriminačného zákona, spolu s ostatnými príslušnými aktmi právneho rámca, predstavuje potrebný právny základ na zabezpečenie vykonávania príslušného referenčného kritéria, bude potrebné poskytnúť záruky vo fáze vykonávania, a to najmä procesnej povahy, aby sa zaistilo, že ochrana proti diskriminácii bude dostatočne a účinne zabezpečená a že akákoľvek odchýlka sa bude uplatňovať v súlade so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality. V druhej fáze akčného plánu sa bude podrobne monitorovať uplatňovanie antidiskriminačného zákona, pričom by sa v prípade potreby mali zvážiť ďalšie zmeny tohto zákona, a to na základe konzultácií v rámci úzkej spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a s medzinárodnými odborníkmi. Gruzínsko má kvalitne rozpracovanú politiku v oblasti občianskej integrácie a ochrany práv menšín. Realizuje sa národná koncepcia tolerancie a občianskej integrácie a akčný plán na roky 2009 – 2014. V júni 2013 vláda zriadila medziinštitucionálnu komisiu na vysokej úrovni, ktorá pracuje na vytvorení novej národnej koncepcie a akčného plánu. Gruzínsko v ostatnom čase zintenzívnilo svoje úsilie zamerané na právo na používanie jazykov menšín vo vzťahoch s verejnými orgánmi a miestnych topografických označení, čím vytvára podmienky pre podpísanie a ratifikáciu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Gruzínsky parlament 2. apríla 2014 prijal uznesenie o ratifikácii Dohovoru Organizácie Spojených národov z roku 1961 o znížení počtu osôb bez štátnej príslušnosti. Listina o pristúpení k dohovoru bol uložená v Ženeve 1. júla 2014. Zákon o gruzínskom štátnom občianstve, ktorý nadobudol účinnosť 11. júna 2014, zosúlaďuje súčasný právny rámec so zásadami uvedeného dohovoru. Gruzínsky parlament prijal 30. apríla 2014 národnú stratégiu v oblasti ľudských práv na obdobie rokov 2014 – 2020 a vláda schválila 9. júla 2014 sprievodný akčný plán. Stratégia a akčný plán určujú priority v oblasti ľudských práv a zefektívňujú činnosti rôznych vládnych agentúr. Stratégia je postavená na štyroch základných prvkoch — nedotknuteľnosť ľudských práv zo strany štátu, ochrana ľudských práv pred porušovaním zo strany iných osôb, rozvoj systému, ktorý umožňuje ľuďom presadzovať svoje práva, a zvýšenie informovanosti ľudí o ich právach— a obsahuje zoznam 23 strategických oblastí, v ktorých je potrebné prijať opatrenia. V akčnom pláne sú stanovené ciele, činnosti, zodpovedné agentúry, harmonogramy a ukazovatele. 3. CELKOVÉ HODNOTENIE A ĎALŠIE KROKY Komisia hodnotila pokrok Gruzínska v oblasti vykonávania akčného plánu v súlade so zaužívanou metodikou a na základe informácií a príslušných legislatívnych a politických dokumentov, ktoré poskytlo. Uskutočnila sa hodnotiaca návšteva za účasti odborníkov z členských štátov EÚ, v súvislosti s ktorou poskytla pomoc Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a delegácia EÚ v Gruzínsku. EÚ tiež monitorovala pokrok Gruzínska v oblastiach súvisiacich s akčným plánom prostredníctvom spoločného výboru medzi EÚ a Gruzínskom pre zjednodušenie vízového režimu, spoločného readmisného výboru medzi EÚ a Gruzínskom, podvýboru medzi EÚ a Gruzínskom pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť, ľudské práva a demokraciu, ako aj v dialógu o ľudských právach. V každom z týchto výborov sa stav dialógu a spolupráce medzi EÚ a Gruzínskom považuje za pokročilý. Legislatívny a politický vývoj opísaný v prvej správe o pokroku a v tejto druhej správe sú dôkazom skutočného záväzku Gruzínska v rámci dialógu o liberalizácii vízového režimu. Na základe dôkladnej analýzy obsahu a rozsahu vykonaných reforiem môže Komisia dospieť k záveru, že Gruzínsko úspešne splnilo referenčné kritériá prvej fázy akčného plánu a že by sa malo pristúpiť k hodnoteniu referenčných kritérií druhej fázy. Pokiaľ ide o druhú fázu, Komisia sa zameria na hodnotenie efektívnosti a trvalej udržateľnosti vykonávania referenčných kritérií druhej fázy akčného plánu. Bude aj naďalej monitorovať primeranosť právneho a politického rámca, pretože tieto dva súbory referenčných kritérií sú úzko prepojené. Komisia bude aj naďalej pomáhať Gruzínsku pri vykonávaní akčného plánu a aktívne monitorovať plnenie jeho všetkých referenčných kritérií s cieľom predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o ďalšom pokroku v roku 2015. [1] COM(2013) 808 final. [2] Správa odráža stav k 25. septembru 2014.