SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 20.10.2009 
SEK(2009) 1390 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
OZNÁMENIE KOMISIE 
 
o rámci EÚ pre cezhrani čné krízové riadenie v bankovom sektore 
  
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU
 
{COM(2009) 561 v kone čnom znení} 
{SEC(2009) 1389} {SEC(2009) 1407} 
 
SK 2   SK 1. A KÝ JE PROBLÉM , KTO JE NAJVIAC POSTIHNUTÝ , PREČO JE POTREBNÝ ZÁSAH 
ŠTÁTU ? 
Počas tejto finan čnej krízy bola schopnos ť orgánov riadi ť krízu v domácich i cezhrani čných 
podmienkach vystavená vážnej skúške. Finan čné trhy v rámci EÚ sa integrovali do takej 
miery, že problémy, ktoré vzniknú v jednom členskom štáte a majú vplyv na úverové 
inštitúcie, nie je možné vždy rieši ť a izolova ť a domáce otrasy sa môžu rýchlo prenies ť na 
firmy a trhy v iných členských štátoch. 
Zatiaľ čo prevádzka cezhrani čných bánk sa stala vysoko integrovanou (pri čom výsledok je 
taký, že obchodné zamerania a vnútorné služby sú navzájom úzko prepojené a nie je možné 
ich efektívne oddeli ť pozdĺž zemepisných hraníc členských štátov), kr ízové riadenie bánk 
zostalo na vnútroštátnej úr ovni. V dôsledku toho v prípade zlyhania niektorej cezhrani čnej 
banky sa finan čný dohľad a iné orgány (ktoré h ľadajú riešenie problém ov) sústredia iba na 
prevádzky umiestnené na svojich príslušných územiach. To môže s ťažiť cezhrani čnú 
spoluprácu a vies ť k neefektívnym a prípadne aj konkuren čným prístupom k riešeniu a 
k výsledkom, ktoré nie sú optimálne na úrovni EÚ. 
Jednou z najdôležitejších otázok týkajú cich sa krokov na zachovanie finan čnej stability je 
schopnosť orgánov predvída ť (včasná intervencia1) alebo riadi ť krízové situácie ( riešenie 
problémov2) v bankách. Angažovanos ť orgánov môže by ť rozhodujúca na zachovanie 
stability celého finan čného systému, na ochranu vkladov jednotlivcov a spolo čností a na 
udržanie kontinuity platobných syst émov a ostatných základných finan čných služieb. 
Hoci mnohé európske orgány pre doh ľad majú k dispozícii nástroje na zasahovanie pri 
bankovej kríze, existujú ce nástroje môžu by ť v rôznych členských štátoch odlišné, alebo v 
niektorých prípadoch nemusia existova ť vôbec. Tieto rozdiely a nedostatky vrátane rozdielov 
v právnych predpisoch medzi jednotlivými členskými štátmi a/alebo chýbajúcej 
legislatívnej/inštitucionálnej základne v niektorých krajinách potenciálne s ťažujú a dokonca 
zabraňujú efektívnemu cezhrani čnému riešeniu bankovej krízy. Ak rôzne orgány vykonávajú 
zásahy v rôznom čase, sledujú rôzne ciele a používajú  rôzne nástroje a opatrenia, pri čom ich 
uplatňovanie je podmienené rôznymi kritériami pod ľa toho, ako tieto orgány problém chápu, 
výsledky pravdepodobne nebudú optimálne. 
Na úrovni EÚ neexistujú právne predpisy, kt orými by sa upravovalo riešenie problémov bánk. 
Okrem zavedenia minimálneho súboru právomocí doh ľadu zameraných na ozdravenie 
situácie banky3 v spojení s niektorými nedávnymi zmenami v smernici o kapitálových 
požiadavkách (pravidlá varovania iných orgánov v núdzových situáciách, koordinácia 
                                                 
1 V časná intervencia: v časné opatrenia orgánov bankového doh ľadu na nápravu nedostatkov (napr. 
získavanie súkromného kapitálu, zmena obchodných zameraní, odpredaj aktív), ktoré sú zamerané na 
korekciu nezrovnalostí bánk, a tým im pomáhajú vráti ť sa k obvyklému chodu prevádzky a vyhnú ť sa 
krízovej situácii banky. 
2 Riešenie problémov banky: reorganizácia nezdravých  bánk (cez administratívny  alebo súdny proces), 
ktorá je zameraná na zachovanie finan čnej stability, kontinuity bankových služieb a oživenie banky. 
Okrem tradi čných reorganiza čných metód riešenie problémov banky zah ŕňa osobitné nástroje (napr. 
preklenovacie banky, vynútené fú zie, asistované akvizície, čiastočný predaj aktív) na dosiahnutie 
uvedených cie ľov. Tento proces riadi orgán na riešenie problémov, ktorý môže by ť v členských štátoch 
rôzny (národná banka, orgán pre finan čný dohľad, program na ochranu vkladov, ministerstvo financií, 
osobitný orgán). 
3 V článku 136 smernice o kapitálových požiadavkách 2006/48/ES. 
 
SK 3   SK činností doh ľadu a výmena informácií v núdzových situáciách) a zavedenia úprav na 
likvidáciu a reorganizáciu úverových inštitúcií s pobo čkami v iných členských štátoch, 
neexistuje žiadny rámec EÚ, ktorým by sa ustanovilo, ako a za akých podmienok by mali 
orgány kona ť v prípade krízy, ktorá vznikne v cezhrani čnej banke. Krízové riadenie sa takmer 
v plnej miere riadi vnútroštátnymi právnymi predpismi. 
Rozdielne prístupy a nást roje a konfliktné záujmy or gánov budú pravdepodobne vies ť 
k neefektívnej ochrane pred krízou a jej rieš eniu a k neoptimálnym výsledkom na úrovni EÚ. 
To zasa môže vyvola ť nákladnejšie následky pre obyvate ľov EÚ a da ňových poplatníkov, 
keďže pomoc na záchranu systémovo významných cezhrani čných bánk môže by ť mimoriadne 
nákladná v porovnaní s nákladmi na v časné a účinné riešenie situácie4. Podľa najnovších 
odhadov MMF5 zníženie hodnoty globálne vytvorených aktív v súvislosti s krízou dosiahne 
do roku 2010 úrove ň 4,1 bilióna USD, pri čom sa predpokladá, že as i dve tretiny strát bude 
znášať globálne bankové odvetvie, z čoho polovicu (alebo 1,4 bilióna USD, rovná sa 9 % 
HDP EÚ) teraz tvoria európske banky. 
Vzhľadom na ich rozsiahly vplyv na finan čné odvetvie a celé hospodárstvo kríza vo ve ľkej 
medzinárodnej banke zasiahne ve ľmi širokú škálu zainteresovanýc h strán v celej EÚ, t. j.: 
• finančné inštitúcie, ktoré čelia ťažkostiam, vrátane ich akcionárov a zamestnancov, 
• zdravé finan čné inštitúcie, ktoré sa opierajú o finan čnú stabilitu, 
• používate ľov finančných služieb vrátane vkladate ľov, investorov, poberate ľov dôchodkov, 
nefinančné spoločnosti a MSP, 
• štátne orgány vrátane orgánov doh ľadu, centrálnych bánk a ministerstiev financií, 
• daňových poplatníkov. 
V oznámení „Rámec EÚ pre riešenie problémov v bankách“, ktoré je pripojené k tomuto 
posúdeniu vplyvu, sa predkladá preh ľad problémov, oblasti skúmania v súvislosti s v časnými 
intervenčnými opatreniami a s riešením problémov bánk. Navrhujú sa v ňom ciele politiky 
a celkový prístup. V tejto etap e sa nenavrhujú žiadne osobitn é podrobné riešen ia politiky. 
V dôsledku toho sa toto posúdenie vplyvu zamer iava predovšetkým na vymedzenie problému 
a na potrebu krokov i ciele krokov na úrovni EÚ v tejto oblasti. Vzh ľadom na poradný 
charakter oznámenia sa možnosti politiky posudzujú iba v najvšeobecnejšom kontexte. Všetky následné návrhy politiky, ktoré by sa objavili ako výsledok tejto poradnej činnosti, sa 
v primeranom čase podrobia ďalšiemu a dôkladnejšiemu posúdeniu vplyvu. 
2. J
E OPATRENIE EÚ OPODSTATNENÉ Z DÔVODU SUBSIDIARITY ? 
Opatrenie na európskej úrovni v tejto oblasti sa vyžaduje vzh ľadom na vysoký stupe ň 
integrácie bankového trhu v rámci EÚ. Systémy na riešenie kríz v bankách sú na ďalej 
                                                 
4 Ú činnými cezhrani čnými dohodami by sa mal zabezpe čiť výsledok, ktorý by bol optimálny na úrovni 
EÚ so zrete ľom na záujmy zainteresovaných strán vo všetkých členských štátoch, a minimalizovali by 
sa tak celkové náklady. 
5 MMF, Odpove ď na finan čnú krízu a meranie systémového rizika (Správa o globálnej finan čnej 
stabilite), apríl 2009. 
 
SK 4   SK založené na vnútroštátnej báze a sú zle prispôsobené na riešenie cezhrani čných situácií. 
Koordinácia za týchto okolností bude pravdepodobne  zložitá a ciele, ktoré sleduje každý 
orgán, sa môžu líši ť. V dôsledku toho právny rámec nevie zabezpe čiť, aby sa kritické 
problémy, ktoré vzniknú v cezhrani čnej bankovej skupine, riešili spravodlivo, ú činne a 
vhodne prostredníctvom rozsiahl ych dohôd v oblasti spolupráce. 
Podpora nového rámca zavedením stimulov potrebných na vyvolanie cezhrani čnej spolupráce 
je úloha, ktorú možno najú činnejšie zvládnu ť na európskej úrovni (t oto osobitne platí pre 
urovnanie rozdielov medzi vnútroštátnym rámcom  na riešenie problémov a rámcom pre 
platobnú neschopnos ť, ako aj pre mechanizmy o rozdelení bremena). 
3. C IELE  
Z pohľadu EÚ všeobecné ciele opatrení na úrovni EÚ by mohli by ť takéto: 
• zachovať finančnú stabilitu a dôveru v banky, zabráni ť šíreniu problémov „nákazou“, 
• minimalizova ť straty pre spolo čnosť ako celok a najmä pre da ňových poplatníkov, 
• posilniť vnútorný trh pre bankové služby. 
Z hľadiska včasnej intervencie by kon krétne ciele mohli by ť takéto: 
• vyvinúť nástroje a spúš ťacie mechanizmy na zis ťovanie problémov v bankách a na v časný 
zásah, 
• zabezpečiť efektívnu spoluprácu medzi vnút roštátnymi orgánmi pre finan čný dohľad 
zodpovednými za cezhrani čné banky v krízových situáciách. 
Na riešenie problémov v bank ách by osobitné ciele mohli by ť tieto: 
• vyvinúť nástroje a spúš ťacie mechanizmy na zabezpe čenie reorganizácie a riešenia 
problémov cezhrani čných bánk v časným a ú činným spôsobom, 
• skvalitniť spoluprácu vnútroštátnych orgá nov na riešenie problémov s cie ľom dosiahnu ť 
optimálne riešenia na úrovni EÚ, 
• vytvoriť prostredie istoty a predvídate ľnosti v súvislosti s riešením problémov bánk pre 
všetky zainteresované strany, 
• zabezpečiť kontinuitu základných bankových služieb po čas riešenia problémov. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Na účely tohto posúdenia vplyvu sa analýza možností obmedzuje na všeobecné posúdenie 
zavedenia nového rámca a alternatívnych možností. Zvažuje sa aj nieko ľko oblastí, s ktorými 
sa možno v novom rámci zaobera ť, ale bez toho, aby sa zvýhod ňovali alebo navrhovali nejaké 
konkrétne opatrenia. Zoznam možností polit iky nie je uzavretý a ak sa objavia ďalšie 
možnosti ako výsledok porady so zaintere sovanými stranami, môžu sa posúdi ť neskôr, ke ď 
Komisia predloží kone čné návrhy. 
 
SK 5   SK Všeobecné úvahy o potrebe nového rámca na riešenie problémov bánk 
Východiskovým bodom tohto oznámenia je skuto čnosť, že na úrovni EÚ existuje potreba 
rámca na riešenie problémov bánk. Tento by sa mal zaobera ť nedostatkami, ktoré sa vo ve ľkej 
miere identifikovali ako sú časť vymedzenia problémov, a mal by sa navrhnú ť takým 
spôsobom, aby splnil spolo čne schválený súbor cie ľov v otázke konania vo či nezdravým 
bankám. Táto možnos ť sa porovnáva s dvoma alternatívnymi možnos ťami. Prvou je základný 
scenár, ktorý by znamenal, že cezhrani čná spolupráca pri riešení problémov banky by závisela 
od dobrovo ľných dojednaní ustanovených v memorande  o porozumení z roku 2008 v spojení 
s novými pravidlami zavedenými v smernici o kapitálových požiadavk ách, kde sa ustanovujú 
kolégiá pre cezhrani čné bankové skupiny, nové povinnosti pre vydávanie výstrah a výmenu 
informácií a ustanovenia o spolo čnom rozhodovaní. Druhou alternatívnou možnos ťou by bolo 
rozčlenenie cezhrani čných bankových skupín za ú čelom efektívnejšieho krízového riadenia 
v podmienkach sú časných vnútroštátnych režimov. V ýhody a nevýhody tejto druhej možnosti 
sa posudzujú s osobitným dôrazom na skuto čnosť, že táto možnos ť by si vyžadovala zmenu 
Zmluvy o ES a zvýšila by cenu bankových služieb. 
Včasná intervencia 
Posudzujú sa možnosti, ktoré sa týkajú troch ro zsiahlych oblastí politiky:  možnosti na riešenie 
rozdielov medzi spôsobom, akým sa uvádzajú do ú činnosti opatrenia v oblasti doh ľadu, 
možnosti na riešenie rozdielov v nástrojoch a možnosti na riešenie nesúladu medzi vnútroštátnymi kompetenciami a globálnym charakterom bankových činností. 
Pokiaľ ide o spúš ťacie mechanizmy opatrení v oblasti doh ľadu
, uvažuje sa o dvoch 
alternatívnych možnostiach oproti základnému  scenáru. Jedna by si vyžadovala harmonizáciu 
minimálneho súboru ukazovate ľov včasného varovania a vytvorenie rámca pre spolo čné 
posúdenie ako prostriedku na u ľahčenie spolupráce tak, aby sa umožnili spolo čné reakcie, ale 
zachoval by sa dostato čný stupeň pružnosti a vlastného úsudku. Druhá možnos ť by zahŕňala 
vytvorenie súboru pevne definovaných automatických spúš ťacích mechanizmov na ur čenie 
momentu, v ktorom by bolo potrebné vykona ť opatrenie v oblasti doh ľadu, s cie ľom 
ustanoviť jasný rámec (ale nie na základe vl astného úsudku), v ktorom by sa uskuto čňovali 
koordinované opatrenia v oblasti doh ľadu. 
Pokiaľ ide o rozdiely medzi nástrojmi v časnej intervencie , okrem základného scenára sa 
uvažuje o dvoch možnostiach. Jednou by sa doplnili nástroje uvedené v článku 136 smernice 
o kapitálových požiadavkách o ďalšie nástroje, ktoré v sú časnosti nemajú k dispozícii orgány 
vo všetkých členských štátoch – ako napr. právomoci vyžadova ť predloženie plánu obnovy, 
plánov likvidácie ako opatrenia proti možném u zlyhaniu bankovej skupiny, alebo rozšírené 
právomoci vo či vedeniu bánk. Uvažuje sa o alternat ívnej možnosti, ktorou je dohoda o 
jedinom súbore plne harmonizovaných nástrojov v časnej intervencie. Výhodou tejto druhej 
možnosti je, že pri takomto prístupe by sa ods tránili rozdiely medz i orgánmi, ale nevýhodou 
je, že jej vykonávanie by mohlo by ť veľmi náročné vzhľadom na všeobecné rozdiely medzi 
systémom doh ľadu a právnym systémom. 
Pokiaľ ide o nesúlad medzi vnútroštátnymi zodpovednos ťami a globálnym charakterom 
bankových činností,  základný scenár by žiadal vychádza ť z memoranda o porozumení z roku 
2008, i ke ď plánovanými zmenami do architektúry doh ľadu by sa prisúdila aktívnejšia úloha 
Európskemu orgánu pre bankovníc tvo, ktorý má zanedlho vzniknú ť. Alternatívnou 
možnosťou by bolo stava ť na nedávnych zmenách, ale tiež vytvori ť pravidlá, ktoré by si 
 
SK 6   SK vyžadovali, aby orgány doh ľadu prijímali spolo čné rozhodnutia na základe spolo čného 
posúdenia a spolo čný plán obnovy, ktorý predloží materská spolo čnosť za skupinu ako celok. 
Riešenie problémov bánk 
Uvažuje sa o možnostiach v súvislosti s riešen ím problémov identifikovaných v týchto piatich 
rozsiahlych oblastiach po litiky: nástroje a spúš ťacie mechanizmy na riešenie problémov bánk, 
nesúlad medzi kompetenciami vnútroštátnych orgánov a globálnym charakterom bankových činností, vä čšie prekážky (spolo čnosť, zákon o platobnej neschopnosti) na riešenie problémov 
bánk, financovanie cezhrani čného riešenia a kontinu ita bankových služieb. 
Pokiaľ ide o nástroje a spúš ťacie mechanizmy na riešenie problémov bánk
, uvažuje sa o 
vytvorení minimálneho súboru nástrojov (právo moci na dohodnutie akvizície s kupujúcim zo 
súkromného sektora, prevod aktív a pasí v do preklenovacej banky alebo v smere dobrá 
banka/zlá banka, asistovaný predaj časti podniku kupujúcemu zo súkromného sektora alebo 
znárodnenie), ktorý by bol navrhnutý tak, aby umožnil rýchly a ú činný zásah zo strany 
orgánov, ktoré vykonávajú riešenie probl émov. Tieto nástroje by mohli doplni ť existujúce 
vnútroštátne nástroje (to by bol ľahší postup, ale zostali by rozdiely/nezrovnalosti medzi 
zavedenými vnútroštátnymi súbormi ná strojov), alebo by sa mohol vytvori ť súbor spolo čných 
nástrojov pre všetky vnútroštátne orgány a používa ť by sa mohol za rovnakých podmienok (to 
znamená, že by boli nevyhnutné ve ľké zmeny vnútroštátnych zákonov). 
Pokiaľ ide o nesúlad medzi vnútroštátnymi zodpovednos ťami a globálnym charakterom 
bankových činností , uvažuje sa o vytvorení mechanizmov spolupráce medzi orgánmi, ktoré sú 
poverené riešením (na základe súboru právne  záväzných povinností), ako aj medzi súdnymi 
orgánmi (súdy a odborníci na platobnú neschopnos ť). To by si možno vyžiadalo koordina čný 
rámec spolupráce a výmeny informácií (s podporou nových pravidiel EÚ) alebo (a to je ambicióznejšia možnos ť) adresnejšiu koordináciu vnútroštá tnych konaní týkajúcich sa 
skupinových subjektov zo strany vedúceho sprá vcu alebo likvidátora. Uvažuje sa tiež 
o možnostiach a problémoch v súvislosti s poverením ni ektorého orgánu EÚ (možno 
Európskeho orgánu pre bankovníctvo) úlohami pri riešení problémov cezhrani čnej inštitúcie. 
Pokiaľ ide o možnosti riešenia vä čších prekážok
, uvažuje sa o tom, či sa musí zmeni ť a 
doplniť zákon o spolo čnostiach tak, aby umožnil orgánom,  ktoré sú poverené riešením, 
potlačiť určité práva akcionárov (ale pod podmienkou vhodných kompenza čných a 
odškodňovacích mechanizmov), a o tom, či by sa mohli zmeni ť a doplni ť aj zákony o 
platobnej neschopnosti, aby sa um ožnilo riešenie problémov v nezdravej banke na základe 
osobitného postupu, alebo aby sa dalo zabezpe čiť riešenie problémov skupiny ako celku. 
Posudzuje sa aj to, či je potrebný osobitný a samostatný režim platobnej neschopnosti pre 
cezhraničné bankové skupiny, ktorým by sa nahradili vnútroštátne režimy, aby sa umožnila 
integrovaná reorganizácia alebo likvidácia cezhrani čnej skupiny. Aj pri tomto prístupe by sa 
vynorili zna čné problémy. 
Pokiaľ ide o možnosti na podporu financovania cezhrani čného riešenia problémov , posudzuje 
sa niekoľko možných a navzájom sa nevylu čujúcich možností vrátane podpory riešení 
financovania zo súkromného sektora pr ostredníctvom úprav zákona o spolo čnostiach a 
platobnej neschopnosti, zav edenia rámca na u ľahčenie prevodite ľnosti aktív v rámci skupiny 
po začatí konkurzného konania, preskúmania uskuto čniteľnosti využívania generálnych 
riaditeľstiev nad rámec ich tradi čnej funkcie „pe ňažného prie činku“ a vytvorenia spôsobu 
verejného financovania prostr edníctvom dohody s jasnými dohodami o rozdelení bremena. 
 
SK 7   SK Napokon, pokia ľ ide o politiku na podporu kon tinuity bankových služieb , zvažujú sa možné 
opatrenia na podporu uplat ňovania ur čitých nástrojov na riešen ie problémov. K nim patria 
úpravy zákona o spolo čnostiach a platobnej neschopnosti za ú čelom zabezpe čenia 
kontinuálneho poskytovania podporných služieb v prípade rozdelenia banky (ako výsledku 
riešenia s ú časťou preklenovacej banky alebo čiastočného predaja aktív); obmedzenie práv 
ukončenia činnosti na krátke obdobie, aby sa orgánu poverenému riešením poskytol časový 
priestor na prevod časti činností banky na iný subjekt (nap r. na preklenovaciu banku) a 
koordinované uloženie morató ria na celú bankovú skupinu. 
Toto posúdenie vplyvu je podporný materiál pre oznámenie Komisie, ktorý má poradný 
charakter a je otvorený, pokia ľ ide o možnosti, ktoré by bolo vhodné použi ť. Ďalšie 
posúdenie, príp. viaceré posúdenia budú potrebné , ak sa Komisia rozhodne pre návrhy 
konkrétnej politiky.