OZNÁMENIE KOMISIE týkajúce sa konzultácie o rybolovných možnostiach OZNÁMENIE KOMISIE týkajúce sa konzultácie o rybolovných možnostiach /* KOM/2011/0298 v konečnom znení */





ÚVOD V tomto konzultačnom dokumente je vysvetlený pokrok, ktorý sa dosiahol v spoločnej rybárskej politike za posledné roky a je v ňom vytýčený spôsob napredovania na nasledujúce roky. Účelom je prekonzultovať spôsoby, ktorými by sa mali stanovovať celkové povolené úlovky (TAC) pre rybolov v európskych vodách a pre európsky rybolov. Európski občania, členské štáty, regionálne poradné rady a poradný výbor pre rybolov a akvakultúru sa vyzývajú na vyjadrenie pripomienok. Cieľom stanovovania úrovní celkových povolených úlovkov (TAC) a kvót a úrovní rybolovného úsilia pre európsky rybolov na rok 2012 by malo byť postupné odstránenie nadmerného rybolovu. Nadmerný rybolov nemusí znamenať, že zásobe hrozí vyhynutie alebo kolaps, znamená to len, že rovnaké množstvo rýb alebo aj viac by sa dalo uloviť pri menšej rybolovnej aktivite. Znamená to každý rok odobrať z mora daný podiel rýb tak, aby sa rybám umožnilo rásť a rozmnožovať sa v čase svojej najväčšej plodnosti. Za týchto podmienok budú úlovky zásob rýb z dlhodobého hľadiska na svojej maximálnej udržateľnej úrovni (MUV). Príliš intenzívny rybolov znamená, že sa ryby lovia príliš skoro a veľmi malé, pričom sa spotrebuje príliš veľa paliva. Európska komisia[1] a členské štáty Únie sa zaviazali splniť do roku 2015 ciele rybolovu založeného na MUV. Stav zásob rýb v európskych vodách sa zlepšuje. Pomer nadmerne lovených zásob v Atlantickom oceáne a susedných moriach klesol z 32 zásob spomedzi 34 v roku 2004 na 22 zásob spomedzi 35 v roku 2010, t. j. z 94 % na 63 %. (Podrobnejšie informácie sú v prílohe I). Tento pokrok je dobrou správou, keďže dokazuje, že odhodlanou akciou možno dosiahnuť zmenu. O nových zásobách soley v Skagerraku, Kattegate a Baltskom mori, v západnej časti Lamanšského prielivu, v Keltskom mori, o treske jednoškvrnnej v Severnom mori, v oblasti Rockall, sleďovi v Severnom mori, západne od Škótska a v Keltskom mori, treske tmavej v Severnom mori a západne od Škótska, kalkanoch rodu Lepidorhombus zo Španielska a Portugalska a homárovi štíhlom v Severnom mori sa vie, že sa nadmerne nelovia. Stav hlbokomorských zdrojov je však dôvodom znepokojenia. V Stredozemnom mori je 82 % známych zásob lovených nadmerne. Percento nadmerne lovených zásob je stále príliš vysoké a nie je dôvod na prehnanú spokojnosť: je nutné vynaložiť väčšie úsilie na odstránenie nadmerného rybolovu. Stanovenie TAC a kvót je naďalej základným nástrojom ochrany. Z posledných analýz vyplýva, že neexistuje dôkaz o tom, že by sa výrazne znížila nadmerná kapacita flotily EÚ[2]. Prechod na MUV by mal byť značne prínosný a bude znamenať premenu intenzívneho rybolovu vzácnych zdrojov na neškodný rybolov väčších zásob. Mali by sa uloviť rovnaké alebo väčšie množstvá ale s menším vplyvom na životné prostredie. Vplyv rybolovu na morskom dne bude menší, vedľajšie úlovky zraniteľných organizmov vrátane sviňúch, delfínov a iných morských cicavcov sa znížia, pretože celková intenzita rybolovu bude menšia. Náklady na palivo sa výrazne znížia, pretože lov tony rýb z bohatej zásoby zaberá menej času ako lov z nedostatkovej zásoby. Znížia sa tak emisie uhlíka ako aj výdavky na palivo rybolovných plavidiel. Ďalším dôležitým prínosom je, že sa zníži množstvo odvrhnutých úlovkov spôsobených tlakom rybolovu. Zásoby lovené vo veľkej miere sú tvorené predovšetkým menšími a menej hodnotnými rybami, ktoré sa odhadzujú naspäť z dôvodu ich nízkej trhovej hodnoty alebo preto, že nedosahujú zákonom predpísanú veľkosť. Postupné odstránenie nadmerného rybolovu významne prispeje k zníženiu odvrhovania úlovkov. Ďalšie špecifické nariadenie týkajúce sa odvrhovania úlovkov sa plánuje v kontexte reformy spoločnej rybárskej politiky. Vďaka postupnému odstráneniu nadmerného rybolovu sa zlepší stav zásob a zníži sa vplyv na životné prostredie. Takisto sa zlepší hospodárska ziskovosť lovného sektora. Prognózy ziskovosti niektorých segmentov flotily v rámci dlhodobých plánov riadenia naznačujú zlepšenie ich hospodárskej výkonnosti. STAV ZDROJOV Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) v roku 2010 vyvinula novú formu odporúčania týkajúceho sa úrovní TAC, vďaka ktorým má rybolov do roku 2015 dosiahnuť MUV. Komisia víta toto nové odporúčanie a má v úmysle z neho vychádzať pri vypracovaní návrhov TAC. Súčasné poznatky o stave zásob rýb sú zhrnuté v prílohe Ia a sú stručne ďalej opísané[3]. TAC pre MUV boli stanovené pre atlanticko škandinávskeho sleďa, tresku belasú a sleďa v Severnom mori, ktoré sú dnes spravované dobre. Únii sa však nepodarilo zabezpečiť, aby sa Island a Faerské ostrovy zapojili do spolupráce pri riadení zásob stavridy. Celková hodnota TAC, ktoré v roku 2010 stanovili EÚ, Nórsko, Faerské ostrovy, Island a Rusko, bola o 63 % vyššia ako vedecké odporúčanie. Hoci sú stavridy v súčasnosti hojné, miera rybolovu prekračuje udržateľné hranice a je pravdepodobné, že v budúcich rokoch dôjde k úbytku zásoby, ak sa nedosiahne dohoda o jej riadení na medzinárodnej úrovni. V Severnom mori, Skagerraku a Kattegate sa všetky známe zásoby okrem platesy, tresky jednoškvrnnej a sleďa lovia z hľadiska MUV nadmerne. TAC pre rok 2011 presiahol vedecky stanovenú úroveň o 11% v porovnaní so 17 % v roku 2010 a 37 % v roku 2009. Mnohé zásoby západne od Škótska, v Írskom mori a Keltskom mori sú stále predmetom nadmerného rybolovu a zásoby sú malé. ICES nahlásila mnohé problémy týkajúce sa zaznamenávania úlovkov a iných údajov. Osem zásob je podľa vedeckého stanoviska tak vyčerpaných, že by sa nemali loviť. Spomedzi 14 zásob, pri ktorých by sa dalo urobiť posúdenie MUV, sa zistilo, že osem je nadmerne lovených. V roku 2011 TAC prekročili vedecké odporúčanie o 42 %. Situácia sleďa a tresky jednoškvrnnej v Keltskom mori je dobrá, ale odvrhovanie úlovkov sleďa a tresky belasej sa zvýši, ak sa bude homár štíhly naďalej loviť pomocou 80 mm sietí a nebude sa používať rybársky výstroj, z ktorého môžu malé ryby uniknúť. Rybársky priemysel a príslušné členské štáty by mali vyvinúť a zaviesť selektívnejší rybársky výstroj. Pre zásoby v Biskajskom zálive a Iberských vodách Atlantického oceánu existuje len málo posudkov. Južné zásoby merlúzy sú hojné vďaka dobrému doplňovaniu mladých jedincov, ICES však hlási, že v roku 2010 boli úlovky opäť vysoko nad kvótu a dlhodobá udržateľnosť tejto zásoby je ohrozená. V prípade homára štíhleho v Kantábrijskom mori stále platí odporúčanie zastaviť jeho lov. Mnohé posudky nie sú k dispozícii, stav hlbokomorských zásob je však dôvodom znepokojenia. Zásoby rýb druhu Hoplostethus atlanticus , niektorých hlbokomorských žralokov a pagela bledého v Biskajskom zálive a dlhochvosta tuponosého sú vyčerpané. V stanovisku pre väčšinu zásob sa odporúča, aby sa rybolov znížil alebo nebol oprávnený rozširovať sa, až pokiaľ sa zásoby nepreukážu ako udržateľné. V prípade rýchlejšie rastúcich druhov, ako je mieň lemovaný, molva veľká, molva modrá, pagel bledý a stuhochovst čierny by sa v budúcnosti mohol rozvinúť rybolov orientovaný na dlhotrvajúce udržateľné úrovne. V roku 2011 sa oddelený návrh rybolovných možností nepredloží, keďže nariadenie prijaté v roku 2010 sa vzťahuje na rok 2011 a 2012. V Baltskom mori sú 4 známe zásoby zo 6 predmetom nadmerného rybolovu. Zásoby tresky škvrnitej v východnej časti Baltského mora a zásoby sleďa v Botnickom mori sú spravované dobre. V Stredozemnom mori je väčšina (82 %) zdrojov predmetom nadmerného rybolovu a niektoré sú do vyčerpané na nízku úroveň (príloha Ib). Situácia v Čiernom mori sa výrazne nezmenila. Stav zásob šproty je dobrý vďaka nedávnym silným doplneniam a zo zásoby sa loví udržateľným spôsobom, zatiaľ čo kalkan veľký sa loví nadmerne. EKONOMICKÁ ANALÝZA Z dôvodu nedostatočných údajov od niektorých členských štátov zatiaľ nie je možné zostaviť úplný prehľad, ktorý by zahŕňal všetky sektory flotily EÚ. Grécko a Španielsko nedodali žiadne ekonomické údaje za rok 2008. Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Grécko, Írsko, Lotyšsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španielsko dodali za obdobie 2002-2008 neúplné údaje. Tieto nedostatky v údajoch vážne kompromitujú hodnotenia celkovej hospodárskej výkonnosti rybárskej flotily EÚ. Z údajov výročnej hospodárskej správy za rok 2008 vyplýva, že ekonomická ziskovosť lovného sektora EÚ je slabá a za posledné roky sa znižuje. Zisk pred zdanením sa pohyboval okolo 6 % vrátane priamych podpôr (okolo 3,8 % bez podpôr). Zdá sa, že hospodárska kríza mala určitý negatívny vplyv na ceny mnohých druhov rýb pri prvom predaji, keďže sa súčasná cena stále pohybuje na približne 10 % pod cenami z roku 2007. Dvomi najdôležitejšími zložkami sú palivo (priemerne 23 % celkových nákladov) a mzdy (približne 28 %). Spotreba paliva je veľmi rôznorodá, pričom plavidlá s vlečnými sieťami, a najmä plavidlá s vlečnými sieťami s rozperným rahnom, ho spotrebujú najviac. Vysoké ceny paliva spôsobili, že aj keď mnohé flotily prispôsobili svoju rybársku činnosť, aby ušetrili palivo, vplyv cien paliva na náklady sa zvyšuje. V mnohých segmentoch flotily majú zvyšujúce sa náklady na palivo za následok nižšie podiely pre posádku a nižšie mzdy. Okolo 10 % až 20 % segmentov flotíl vykazuje negatívny hotovostný tok, to znamená, že príjem nestačí na pokrytie krátkodobých prevádzkových nákladov. Ak sa započítajú aj kapitálové náklady, preukáže sa, že 30 % až 40 % segmentov flotíl vykazuje negatívnu dlhodobú ziskovosť. Plavidlám s vlečnou sieťou s rozperným rahnom vznikajú výrazné straty. Plavidlám s vlečnými sieťami na lov pri dne a plavidlám so záťahovými sieťami sa darí o niečo lepšie, pričom sa pohybujú medzi pozitívnou a negatívnou ziskovou úrovňou v závislosti od cien rýb pri prvom predaji a nákladov na palivo. Dredžom sa darilo lepšie ako iným segmentom mobilných výstrojov. Všetky statické výstrojové segmenty vykazujú zisky. Prognózy zisku niektorých segmentov flotily v rámci dlhodobých plánov riadenia sú o niečo lepšie. Sektor spracovania je vo všeobecnosti ziskový. Mnohé pobrežné oblasti, ktoré tradične záviseli od miestnych vykládok, sa teraz zameriavajú na spracovanie dovezených rýb. Dovoz teraz predstavuje viac ako 65 % celkovej spotreby morských plodov v EÚ. POLITICKÉ SMEROVANIE Absencia vedeckého odporúčania V prípade približne dvoch tretín TAC chýba vedecké stanovisko týkajúce sa nadmerného rybolovu. Vo väčšine prípadov je tomu tak z dôvodu chýbajúcich informácií o úlovkoch, neúplných prieskumov alebo zlého výberu vzoriek a existujú aj prípady, keď základné biologické otázky predstavujú náročné vedecké výzvy. Za poskytovanie vedeckých údajov o rybolove zodpovedajú členské štáty a tieto povinnosti v mnohých prípadoch nie sú celkom splnené. V iných oblastiach ľudskej činnosti (ako aj v rybolove v iných častiach sveta) existuje povinnosť získať primerané hodnotenie očakávaného vplyvu činnosti predtým, ako sa činnosť môže začať. Súčasná prax v rybolove sa od tohto kritéria značne odklonila. Táto situácia by sa mala napraviť. Ak sa zásoby lovia bez toho, aby sa vedelo o ich stave z hľadiska nadmerného rybolovu, tak sa nadmerný rybolov nikdy neodstráni. Keďže sa o mnohých zásobách vie len málo[4], mali by sa TAC v prípade väčšej neistoty stanovovať ešte opatrnejšie. Napraviť situáciu okamžite zakázaním rybolovu pri všetkých zásobách, ktorých stav je v súčasnosti neznámy, by videlo k vážnemu narušeniu. Namiesto toho by sa mali navrhnúť štyri postupy. - Ak vedecké odporúčanie o nadmernom rybolove nie je k dispozícii, malo by sa navrhnúť zníženie TAC a/alebo úrovní rybolovného úsilia o 25 %, pokiaľ sa vo vedeckom stanovisku neodporúča nutnosť znížiť ich viac z dôvodu krátkodobého ohrozenia zásoby. - Členské štáty by mali venovať dostatočné zdroje na uskutočnenie odhadu zásob a súrne dodať potrebné informácie, ktoré to umožnia. - Vedecké agentúry dostanú za úlohu súrne sa zaoberať týmito problémami, pričom netreba zabudnúť, že členské štáty musia poskytnúť základné informácie. - Z komerčného rybolovu a z vedeckých prieskumov by sa mali vyňať ukazovatele s cieľom vypracovať určité silné pravidlá na riadenie rybolovu smerom k udržateľnému využívaniu zdrojov, a to aj v prípade chýbajúcich údajov. Rybolovné úsilie Rybolovné úsilie (obmedzenie času na mori pre rybárske plavidlá) sa spravovalo súbežne s TAC s cieľom znížiť mieru odvrhovania úlovkov rýb a možnosti nezákonného lovu. Riadenie úsilia je dôležitým ochranným opatrením, ktoré sa uplatňuje vo viacerých dlhodobých plánoch riadenia, napr. v prípade tresky škvrnitej v Severnom mori a v Baltskom mori, platesy a soley v Severnom mori, soley v západnej časti Lamanšského prielivu a južných zásob merlúzy a zásob homára štíhleho (príloha II). Celkové rybolovné úsilie uvedené v prílohe II, ktoré sa týka zásob tresky škvrnitej západne od Škótska a v Severnom mori, sa neznížilo a úsilie vynaložené s použitím žiabroviek (veľkosť oka >60mm) a lovných šnúr na lov pri dne v Iberskej oblasti Atlantického oceánu sa zvýšilo. Túto situáciu treba zmeniť, keďže v pláne riadenia zásob tresky škvrnitej a merlúzy v týchto oblastiach sa uvádza, že rybolovné úsilie a úhyn rýb pri rybolove by sa mali znižovať, a nie zvyšovať. Navrhnú sa opatrenia, ktorými sa má zaistiť, že sa úsilie vynaložené pri love južných zásob merlúzy s lovnou šnúrou pri dne a so statickou sieťou zníži. Úpravy riadenia úsilia sú komplikované a vyžadujú si starostlivú analýzu. Komisia na tento účel požiada zainteresované strany, aby do 1. septembra upozornili na problémy so systémami riadenia úsilia tak, aby im bolo možné venovať náležitú pozornosť predtým, ako sa budú koncom roka prijímať rozhodnutia. Ak sa na problémy so systémami riadenia úsilia upozorní po uvedenom dátume, Komisia odsunie všetky návrhy na zmenu systému do vykonania celkového hodnotenia na budúci rok. Medzitým bude treba upravovať miery úsilia podľa požiadaviek v plánoch. RIADENIE PROSTREDNÍCTVOM VIACROčNÝCH PLÁNOV Viacero súčasných plánov riadenia bolo vypracovaných skôr s cieľom obnoviť vyčerpané zásoby ako s cieľom spravovať ich tak, aby boli v dobrom stave. Bolo by preto treba zrevidovať plány s cieľom odstrániť nadmerný rybolov do roku 2015. V súčasnosti sa podrobujú revízii tieto plány: soley v západnej časti Lamanšského prielivu, zásob tresky škvrnitej, zásob soley a platesy v Severnom mori, tresky jednoškvrnnej, sleďa, tresky tmavej v Severnom mori, južné zásoby merlúzy a homára štíhleho, soley v Biskajskom zálive. Komisia bude pracovať na novom návrhu týkajúcom sa severných zásob merlúzy, hneď ako sa skonsolidujú príslušné vedecké poznatky, a možno zvolí postup zohľadňujúci viaceré druhy, keďže sa merlúza loví v zmiešanom rybolove, kam patria aj čertovité. Niektoré plány, ako sa zdá, už zodpovedajú cieľom MUV: - treska jednoškvrnná v Severnom mori (plán prijatý na bilaterálnych konzultáciách s Nórskom) - sleď západne od Škótska; - sleď v Severnom mori; - atlanticko škandinávsky sleď (plán prijatý príslušnými pobrežnými štátmi); - treska belasá (plán prijatý príslušnými pobrežnými štátmi). Plán týkajúci sa sardely európskej v Biskajskom zálive a stavridy ostrobokej sú stále predmetom diskusie v Parlamente a Rade. Na ďalších plánoch týkajúcich sa napríklad pelagických zásob v Baltskom mori sa pracuje. Pokiaľ ide o Stredozemné more, bude sa pokračovať v úsilí o vypracovanie dlhodobých medzinárodných plánov pre príslušné oblasti rybolovu. Podľa nariadenia pre Stredozemné more[5], by členské štáty EÚ mali vypracovať viacročné plány na vnútroštátnej úrovni. V tejto oblasti sa už napreduje a bude sa v tom pokračovať. PRACOVNÁ METÓDA NA NAVRHOVANIE TAC Ak existuje dlhodobé plány riadenia TAC alebo ak existujú miery úsilia, musia sa dodržiavať. Je to najlepšia cesta k udržateľnosti z dlhodobého hľadiska. Ak sa s tretími krajinami odsúhlasili TAC a iné opatrenia, musia sa zaviesť. TAC by sa mali stanoviť podľa vedeckého stanoviska na základe vyčerpávajúcich údajov a kvantitatívnej analýzy a predpovedí podľa „rámca MUV“. Ak je takéto stanovisko k dispozícii, malo sa priamo použiť na určenie úrovní kvót alebo rybolovného úsilia, aj keď by sa mohlo počítať s postupným zavedením tohto rámca do roku 2015, pokiaľ je v súlade s odporúčaním. Ak vedecké stanovisko neexistuje, alebo ak dostupné údaje nie sú vhodné na výpočet veľkosti zásoby a primeraného výlovu, treba postupovať opatrnejšie. Ako sa uvádza v oddiele 4.1, na TAC by sa malo uplatniť 25 % zníženie a členské štáty by mali prijať súrne opatrenia na určenie vhodnej miery rybolovu. ČASOVÝ PLÁN NÁVRHOV Časový rozvrh individuálnych návrhov sa líši v závislosti od regiónu. Posledné roky sa rozhodnutia o TAC pre väčšinu zásob EÚ prijímali v decembri na základe návrhov uverejnených v polovici až koncom októbra. V prípade Atlantického oceánu, Severného mora a iných oblastí by sa mohli predkladať návrhy a prijímať rozhodnutia skôr, ak by sa tieto rozhodnutia prijímali oddelene od prepisu rybolovných možností akceptovaných na konzultáciách s Nórskom a inými tretími krajinami. Ak by sa prijala nová štruktúra návrhov, časový rozvrh práce by mohol byť takýto: Nariadenie o rybolovných možnostiach | Dostupnosť stanoviska | Návrh Komisie | Predpokladané schválenie Radou | Čierne more | október | november | december | Baltské more | máj | začiatok septembra | október | Výlučné zásoby EÚ v Atlantickom oceáne, Severnom mori a iných oblastiach | jún (*) | september | november | Spoločné zásoby v Atlantickom oceáne, Severnom mori a zásoby spravované na medzinárodnej úrovni v antarktickej oblasti a iných oblastiach | október (*) | november | december | (*) Pôvodné stanovisko ICES týkajúce sa mnohých zásob v júni, ďalšie údaje doplnené v júli. Stanovisko týkajúce sa pelagických a hojne rozšírených druhov dodané v októbri. ZÁVER Komisia žiada európskych občanov, Európsky parlament, členské štáty zastúpené v Rade, regionálne poradné rady, poradný výbor pre rybolov a akvakultúru o vyjadrenie názorov, pokiaľ ide o postup na dosiahnutie udržateľného riadenia podľa cieľov spoločnej rybárskej politiky, ktorý je opísaný v tomto oznámení. PRÍLOHA Ia – Severovýchodný Atlantik a susedné vody Tabuľka 1. Vedecké stanovisko o stave zásoby | Počet zásob rýb | Zásoby zatriedené podľa vyššie uvedených kritérií (schválený referenčný bod) | 1 | 0,9 | Ostatné zásoby, ktoré neboli zahrnuté z dôvodu nedostatočných údajov (referenčný bod zatiaľ neschválený) | 110 | 99,1 | Zohľadnené zásoby (spomedzi 19 druhov) | 111 | 100 | Zatriedené zásoby: | Znížená reprodukčná kapacita | 1 | 100,0 | Úplná reprodukčná kapacita | 0 | 0,0 | Zásoby spolu | 1 | 100 | Tabuľka 2 – Vedecké stanovisko o nadmernom love zo zásob v Stredozemnom a Čiernom mori | počet | % | Zásoby zatriedené podľa kritérií (schválený referenčný bod) | 61 | 55,0 | Ostatné zásoby, ktoré neboli zahrnuté z dôvodu nedostatočných údajov (referenčný bod zatiaľ neschválený) | 50 | 45,0 | Zohľadnené zásoby (spomedzi 19 druhov) | 111 | 100 | Zatriedené zásoby: | Zásoba sa loví nadmerne (nad Fmuv alebo zastupujúcu hodnotu) | 50 | 82,0 | Zásoba sa loví na úrovni Fmuv alebo jej zastupujúcej hodnoty | 11 | 18,0 | Zásoby spolu | 61 | 100 | PRÍLOHA II – Rybolovné úsilie regulované podľa viacročných plánov, ako ho členské štáty oznámili STECF (informácie poskytlo Spoločné výskumné centrum) [pic] Graf č. 1. Regulované rybolovné úsilie v západnej časti Baltského mora [pic] Graf č. 2. Regulované rybolovné úsilie v strednej časti Baltského mora [pic] Graf č. 3. Regulované rybolovné úsilie v Kattegate [pic] Graf č. 4 . Regulované rybolovné úsilie v Severnom mori, Skagerraku a východnej časti Lamanšského prielivu [pic] Graf č. 5 . Regulované rybolovné úsilie v Írskom mori [pic] Graf č. 6 . Regulované rybolovné úsilie v západnom Škótsku [pic] Graf č. 7 . Regulované rybolovné úsilie v západnej časti Lamanšského prielivu [pic] Graf č. 8 . Regulované rybolovné úsilie v Iberských vodách Atlantického oceánu. Poznámka : Rozdiel vo vývoji v porovnaní s minulým rokom spôsobilo najmä skvalitnenie údajov zo Španielska. [1] Zavádzanie udržateľnosti do rybárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu. Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu. KOM(2006) 360 v konečnom znení. [2] Správa o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2009 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi kapacitou rybolovu a možnosťami rybolovu. Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. KOM(2011) [3] Tabuľku európskych kvót a príslušných „semaforov“ si možno pozrieť na http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications/poster_tac2011_en.pdf. Celá analýza stavu zásob rýb sa nachádza na stránkach www.ices.dk a https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [4] KOM(2000) 1 v konečnom znení [5] Nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006 [6] Miera maximálneho udržateľného výnosu rybolovu (Fmuv) predstavuje intenzitu rybolovu, ktorou sa dosiahne najvyšší výnos zo zásoby z dlhodobého hľadiska bez vyčerpania produktivity zásob z krátkodobého hľadiska. [7] Udržateľný výlov znamená výlov, ktorý ICES a STECF odporúčajú na základe preventívneho prístupu vrátane zavedenia dlhodobého plánu, ak je preventívny.