EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 11. 2020 COM(2020) 740 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o fungovaní európskeho trhu s uhlíkom



Obsah Zoznam akronymov a skratiek 1. ÚVOD 2. INFRAŠTRUKTÚRA EU ETS 2.2. Register Únie a protokol transakcií Európskej únie (EUTL) 3. FUNGOVANIE TRHU S UHLÍKOM V ROKU 2019 3.1. Ponuka: kvóty uvedené do obehu 3.1.1. Strop 3.1.2. Vydané kvóty 3.1.2.1. Bezodplatné prideľovanie kvót 3.1.2.2. Obchodovanie s kvótami formou aukcie 3.1.2.3. Výnimka z úplného obchodovania s kvótami na účely výroby elektrickej energie a tepla 3.1.2.4. Program NER300 3.1.2.5. Inovačný fond 3.1.2.6. Modernizačný fond 3.1.2.7. Kompenzácia nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého 3.1.3. Medzinárodné kredity 3.2. Dopyt: kvóty stiahnuté z obehu 3.3. Dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom

4. LETECKÁ DOPRAVA 5. DOHĽAD NAD TRHOM 6. MONITOROVANIE, NAHLASOVANIE A OVEROVANIE EMISIÍ 7. PREHĽAD ADMINISTRATÍVNYCH OPATRENÍ 8. SÚLAD A PRESADZOVANIE 9. ZÁVERY A VÝHĽAD PRÍLOHA Zoznam akronymov a skratiek AVR Nariadenie o akreditácii a overovaní CA Príslušný orgán CCS Zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého CCU Zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého CDM Mechanizmus čistého rozvoja CER Certifikované zníženia emisií CORSIA Systém kompenzácie a znižovania emisií CO2 pre medzinárodné letectvo CSCF Medziodvetvový korekčný faktor EA Európska spolupráca pre akreditáciu EHP Európsky hospodársky priestor EEX Európska energetická burza

EIB Európska investičná banka ERU Jednotky zníženia emisií ESMA Európsky orgán pre cenné papiere a trhy EU ETS Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii EUTL Protokol transakcií Európskej únie GHG Skleníkový plyn ICAO Medzinárodná organizácia civilného letectva ICE InterContinental Exchange Futures Europe (burza na elektronické obchodovanie s opciami a futuritami) InnovFin EDP Energetické demonštračné projekty InnovFin JI Spoločné plnenie MAR Nariadenie o zneužívaní trhu MiFID2 Smernica o trhoch s finančnými nástrojmi MiFIR Nariadenie o trhoch s finančnými nástrojmi MRR Nariadenie o monitorovaní a nahlasovaní MRVA Monitorovanie, nahlasovanie, overovanie a akreditácia MSR Trhová stabilizačná rezerva NAB Vnútroštátny akreditačný orgán NER Rezerva pre nových účastníkov OTC Mimoburzové trhy PFC Úplne fluórované uhľovodíky

OZE Obnoviteľné zdroje energie SARP Štandardy a odporúčania CORSIA TNAC Celkové množstvo kvót v obehu



1. ÚVOD Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (EU ETS) je od roku 2005 základným kameňom stratégie EÚ zameranej na zníženie emisií skleníkových plynov (GHG) v priemysle a pri výrobe elektrickej energie a tepla. Výrazne prispieva k dosiahnutiu celkového cieľa EÚ do roka 2020 znížiť emisie GHG o 20 % oproti úrovniam z roka 1990, pričom EÚ je na dobrej ceste k prekročeniu tohto cieľa. Táto správa o fungovaní európskeho trhu s uhlíkom sa predkladá v súlade s požiadavkami článku 10 ods. 5 a článku 21 ods. 2 smernice 2003/87/ES (smernica o EU ETS). Účelom správy je každoročne poskytovať prehľad aktuálneho vývoja na európskom trhu s uhlíkom. Správa sa týka roka 2019, ale uvádza sa v nej aj vývoj v prvej polovici roka 2020. Pri úvahách o nasledujúcom desaťročí Komisia vo svojom oznámení o pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 navrhla zvýšiť cieľ EÚ spočívajúci v znížení emisií GHG do roku 2030, a to zo 40 % na aspoň 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Na dosiahnutie tohto ambicióznejšieho cieľa Komisia do júna 2021 preskúma a v prípade potreby navrhne revíziu všetkých príslušných politík súvisiacich s klímou. Zreviduje sa aj EU ETS ako súčasť širšieho balíka právnych predpisov v rámci Európskej zelenej dohody vrátane prípadného rozšírenia systému do nových sektorov. Po revízii smernice o EU ETS začali prebiehať opatrenia na vykonávanie fázy 4, ktoré rýchlo napredujú. Za uplynulý rok sa prijali vykonávacie právne predpisy týkajúce sa úprav súvisiacich s bezodplatným prideľovaním na základe zmien na úrovni činnosti a prevádzkovania modernizačného fondu a bola dokončená druhá revízia nariadenia o obchodovaní formou aukcie, aby sa splnili požiadavky pre fázu 4 (pozri oddiely 3.1.2.1, 3.1.2.2 a 3.1.2.6). V súčasnosti sa pracuje na finalizácii zostávajúcich vykonávacích predpisov, aby sa mohli prijať do januára 2021. Od uverejnenia poslednej správy o trhu s uhlíkom sa ukazovateľ prebytku trhovej stabilizačnej rezervy uverejnil štvrtýkrát a ukázal, že v roku 2019 klesol prebytok kvót na približne 1,39 miliardy kvót z 1,65 miliardy v roku 2018. Na základe tohto ukazovateľa a revidovaných právnych predpisov týkajúcich sa EU ETS sa v roku 2020 zníži aukčná ponuka o približne 375 miliónov kvót (takmer 35 %) (pozri oddiel 3.3). V roku 2019 došlo v porovnaní s rokom 2018 k výraznému poklesu emisií zo stacionárnych zariadení, a to o 9,1 % (pozri oddiel 3.2). Za týmto znížením stálo najmä odvetvie elektriny, v ktorom klesli emisie o takmer 15 % vďaka tomu, že uhlie bolo nahradené elektrinou z obnoviteľných zdrojov a elektrinou vyrobenou spaľovaním zemného plynu. Spolu s týmto posledným znížením sa celkové emisie zo stacionárnych zariadení od začiatku fázy 3 EU ETS znížili o takmer 20 %. V sektore letectva emisie naďalej rástli, pričom sa zaznamenal mierny nárast o 1 % v porovnaní s rokom 2018 (pozri oddiel 4). Došlo aj k významnému politickému vývoju v súvislosti s ETS, napríklad 1. januára 2020 nadobudla platnosť dohoda o prepojení EU ETS so švajčiarskym ETS a po nadobudnutí platnosti dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ sa zrušilo pozastavenie procesov bezodplatného prideľovania emisných kvót a obchodovania s nimi formou aukcie zo strany Veľkej Británie (pozri oddiel 2.2). V neposlednom rade došlo v marci a apríli 2020 v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 k výraznému krátkodobému poklesu ceny uhlíka. Napriek tomu zostal signál o cene uhlíka v období od januára 2019 do konca júna 2020 stabilný na priemernej hodnote približne 24 EUR. Len v roku 2019 príjmy z obchodovania s kvótami ETS formou aukcie presiahli 14 miliárd EUR a v priebehu prvých šiestich mesiacov roka 2020 presiahli 7,9 miliardy EUR. Na základe údajov, ktoré členské štáty predložili v priebehu roka 2019, sa celkovo 77 % týchto príjmov vynaložilo (alebo plánovalo vynaložiť) na stanovené účely súvisiace s klímou a energiou (pozri oddiel 3.1.2.2). Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje použité v tejto správe sú informácie, ktoré sú verejne dostupné a ktorými Komisia disponovala k júnu 2020. Všeobecné a opisné informácie o EU ETS sa v celej správe uvádzajú v rámčekoch.



2. INFRAŠTRUKTÚRA EU ETS 2.1. Zahrnuté činnosti, zariadenia a prevádzkovatelia lietadiel EU ETS v súčasnosti funguje v 27 členských štátoch EÚ, na Islande, v Lichtenštajnsku a v Nórsku, ako aj v Spojenom Kráľovstve do konca roka 2020. Od 1. januára 2020 je EU ETS prepojený aj so švajčiarskym trhom s uhlíkom (pozri oddiel 2.2). Od roku 2021 bude EU ETS zahŕňať okrem krajín EÚ a krajín patriacich do EHP/EZVO aj zariadenia na výrobu elektriny v Severnom Írsku. Týmto systémom sa regulujú emisie z takmer 11 000 elektrární a výrobných zariadení, ako aj z činností približne 600 prevádzkovateľov lietadiel, ktoré lietajú z letísk a na letiská v rámci EHP. Vzťahuje sa približne na 38 % emisií skleníkových plynov v EÚ. Vo fáze 3 EU ETS (2013 – 2020)* sa odvetvia so stacionárnymi zariadeniami, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, radia medzi energeticky náročné odvetvia vrátane elektrární a iných spaľovacích zariadení s menovitým tepelným príkonom > 20 MW (okrem zariadení na nebezpečný alebo komunálny odpad), ropných rafinérií, koksárenských pecí, železiarní a oceliarní, výroby cementového slinku, skla, vápna, tehál, keramiky, celulózy, papiera a lepenky, hliníka, petrochemických výrobkov, amoniaku, kyseliny dusičnej, kyseliny adipovej, glyoxálu a kyseliny glyoxylovej, zachytávania CO2, potrubnej prepravy a geologického ukladania CO2. Rozsah pôsobnosti EU ETS v odvetví letectva bol v rokoch 2013 – 2016 obmedzený len na lety v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), aby sa v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) zachovalo smerovanie k medzinárodnej dohode na kontrolu emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy. Aby sa aj naďalej podporovalo smerovanie a aby sa uľahčilo sfunkčnenie systému kompenzácie a znižovania emisií CO2 pre medzinárodné letectvo (CORSIA) uplatňovaného organizáciou ICAO, ako aj na uľahčenie sfunkčnenia schémy sa v roku 2017 platnosť obmedzenia na lety v rámci EHP predĺžila do roka 2023 (pozri oddiel 4). Systém EU ETS zahŕňa emisie oxidu uhličitého (CO2), emisie oxidu dusného (N2O) z výroby kyseliny dusičnej, kyseliny adipovej, glyoxálu a kyseliny glyoxylovej a emisie úplne fluórovaných uhľovodíkov (PFC) z výroby hliníka. Napriek tomu, že účasť na systéme EU ETS je povinná, v niektorých odvetviach sú zahrnuté len zariadenia presahujúce určitú veľkosť. Zúčastnené krajiny môžu navyše vylúčiť zo systému malé zariadenia (emitujúce menej ako 25 000 ton ekvivalentu CO2), ak sú zavedené alternatívne a ekvivalentné opatrenia. Vo fáze 4 (2021 – 2030) možno veľmi malé zdroje emisií (s nahlásenými emisiami v množstve menej ako 2 500 ton ekvivalentu CO2 za posledné tri roky) vylúčiť zo systému EU ETS pod podmienkou existencie zjednodušených opatrení týkajúcich sa monitorovania s cieľom posúdiť množstvo ich emisií. Zúčastnené krajiny môžu do systému EU ETS začleniť aj ďalšie odvetvia a skleníkové plyny (tzv. opt-in). * Informácie o fázach 1 a 2 systému EU ETS sa nachádzajú na stránke: https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/pre2013_sk . V správach podľa článku 21, ktoré predložili zúčastnené krajiny v roku 2020, sa uvádza, že v roku 2019 patrilo do ETS celkovo 10 569 zariadení s potrebnými povoleniami ETS. Emisie z biomasy spotrebovanej v zariadeniach patriacich do systému ETS sa v roku 2019 zvýšili o 4 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, kým emisie z uhlia poklesli o 19 %, čo prispelo k výraznému zníženiu emisií z odvetvia elektriny o 15 %. Pokiaľ ide o samotné palivá, rovnako ako v predchádzajúcich rokoch aj v roku 2019 sa v rámci systému EU ETS naďalej spaľovali prevažne fosílne palivá. V súvislosti s 2 197 zariadeniami (20,8 % z celkového počtu zariadení) však 29 krajín nahlásilo aj využívanie biomasy. Najvyšší percentuálny podiel emisií z biomasy v porovnaní s emisiami, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, podľa jednotlivých krajín oznámila Litva: 68 %. Dve krajiny (LI a MT) nenahlásili žiadne využívanie biomasy. Celkové emisie z biomasy v roku 2019 predstavovali približne 170 miliónov ton CO2 (11 % v porovnaní s emisiami nahlásenými v rámci EU ETS), čo predstavuje jasný nárast zo 145 miliónov ton CO2 v roku 2018 (8 % v porovnaní s emisiami nahlásenými v rámci EU ETS). Z toho 99,2 % bolo nulových . V roku 2019 bolo prvýkrát oznámené použitie malého množstva biopaliva. Dvaja prevádzkovatelia lietadiel (jeden v DE a jeden v SE) oznámili, že v roku 2019 tvorili biopalivá 0,01 % ich emisií z leteckej dopravy v systéme ETS.

Pokiaľ ide o kategórie zariadení na základe ročných emisií , z údajov za rok 2019 vyplýva, že tak ako v predchádzajúcich rokoch 72 % zariadení je zaradených do kategórie A, 21 % do kategórie B a 7 % do kategórie C. Ako „zariadenia s nízkymi emisiami“ bolo nahlásených 6 053 zariadení (57 % z celkového počtu). Pokiaľ ide o činnosti EU ETS dodatočne uvedené v zozname pre emisie iné ako CO2, 13 krajín (DE, FR, EL, ES, IS, IT, NL, NO, RO, SE, SI, SK a UK) nahlásilo vydané povolenia pre primárnu výrobu hliníka a úplne fluórovaných uhľovodíkov (PFC), kým 21 krajín (všetky okrem CY, DK, EE, IE, IS, LI, LU, LV, MT a SI) nahlásilo vydané povolenia pre výrobu kyseliny dusičnej a emisie N2O. Ostatné odvetvia N2O – výroba kyseliny adipovej bola nahlásená v troch krajinách (DE, FR a IT) a výroba glyoxálu a kyseliny glyoxylovej v dvoch krajinách (DE a FR). Činnosti zachytávania a ukladania CO2 oznámili len Nórsko a Rakúsko. Rovnako ako v uplynulom roku sedem krajín (ES, FR, HR, IS, IT, SI a UK) využilo možnosť vylúčiť zo systému EU ETS malé zdroje emisií v súlade s článkom 27 smernice o EU ETS. Emisie vylúčené za rok 2019 predstavovali 3,81 milióna ton CO2 (približne 0,25 % z celkových emisií zo stacionárnych zariadení v systéme EU ETS v porovnaní s 0,17 % v predchádzajúcom roku). Podľa správ predložených v súlade s článkom 21 v roku 2020 osem krajín (BE, DK, FR, HR, HU, LI, LT a NL) rovnako ako v predchádzajúcich rokoch využilo ustanovenie podľa článku 13 nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní (MRR) s cieľom umožniť používanie zjednodušených plánov monitorovania v nízko rizikových prípadoch pri stacionárnych zariadeniach. Pokiaľ ide o prevádzkovateľov lietadiel s nízkymi emisiami, dve krajiny (BE a IS) nahlásili využívanie tohto ustanovenia v roku 2019. V roku 2019 bolo nahlásených 611 prevádzkovateľov lietadiel, ktorí mali plán monitorovania (o 7 % menej ako v roku 2018). Z nahlásených prevádzkovateľov bolo 50 % (308) komerčných, kým zvyšných 50 % (303) bolo nekomerčných. Celkovo 262 (43 %) možno považovať za malé zdroje emisií [v porovnaní s 287 (44 %) v roku 2018]. 2.2. Register Únie a protokol transakcií Európskej únie (EUTL) V rámci registra Únie a protokolu transakcií Európskej únie (EUTL) sa sleduje vlastníctvo všeobecných kvót a kvót pre leteckú dopravu, pričom sa na tento účel zaznamenávajú množstvá držané na účtoch a transakcie medzi účtami. Navyše sa v týchto systémoch zaznamenávajú emisie zo stacionárnych zariadení a z činností prevádzkovateľov lietadiel, ako aj plnenie povinností vyplývajúcich z týchto emisií. Obidva systémy vedie a spravuje Komisia, kým kontaktným miestom pre majiteľov a zástupcov účtov (spoločnosti a fyzické osoby) ostávajú vnútroštátni správcovia registra v zúčastnených krajinách. Zatiaľ čo v registri Únie sa vedú účty a zaznamenávajú informácie o plnení povinností, prostredníctvom EUTL sa automaticky kontrolujú, zaznamenávajú a povoľujú všetky transakcie medzi účtami, čím sa zabezpečuje, aby boli všetky prevody v súlade s pravidlami EU ETS. Údaje zaznamenané v registri Únie a EUTL sú dôležitým zdrojom informácií pre rôzne typy výkazov v systéme EU ETS, ako je výpočet ukazovateľa prebytku trhovej stabilizačnej rezervy (pozri oddiel 3.3) a správy predkladané Európskou environmentálnou agentúrou. Prostredníctvom EUTL sa zabezpečuje aj transparentnosť v systéme EU ETS uverejňovaním* informácií o súlade stacionárnych zariadení a prevádzkovateľov lietadiel s ustanoveniami o ETS a o transakciách medzi účtami. * Informácie, ktoré uverejňuje EUTL, sa nachádzajú na stránke: https://ec.europa.eu/clima/ets/. Register Únie, EUTL a verejné webové sídlo EUTL boli v roku 2019 plne funkčné nepretržite počas 365 dní, pričom v dôsledku technických inovácií sa vyskytli len malé prerušenia, ktorých celková dĺžka predstavovala približne 7 hodín. Od 1. januára 2019 Komisia pozastavila v prípade Spojeného kráľovstva všetky procesy týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót, obchodovania formou aukcie a výmeny medzinárodných kreditov v súlade s ochrannými opatreniami na ochranu environmentálnej integrity EU ETS v prípadoch, keď sa na členský štát, ktorý vystupuje z EÚ, prestane uplatňovať právo EÚ. Toto pozastavenie sa automaticky zrušilo 1. februára 2020, keď nadobudla platnosť dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ, ktorou sa zabezpečilo, že zariadenia a prevádzkovatelia lietadiel vo Veľkej Británii dokončia plnenie svojich povinností vyplývajúcich z emisií v roku 2019 a 2020. Dohoda o prepojení EU ETS so švajčiarskym ETS nadobudla platnosť 1. januára 2020. Na sfunkčnenie prepojenia medzi systémami obchodovania s emisiami sa strany dohodli na predbežnom riešení, na základe ktorého sa prepoja obidva registre a umožní sa prevod kvót medzi nimi. Predbežné riešenie začalo fungovať 21. septembra 2020. V marci 2019 bolo prijaté delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1122, ktorým sa stanovujú pravidlá fungovania registra Únie v rokoch 2021 – 2030. Technické vykonávanie nových pravidiel zavedených nariadením práve prebieha a nové funkcie budú v registri Únie dostupné od 1. januára 2021. 3. FUNGOVANIE TRHU S UHLÍKOM V ROKU 2019 V tomto oddiele sa uvádzajú informácie o aspektoch súvisiacich s ponukou kvót a dopytom po kvótach v systéme EU ETS. Pokiaľ ide o stranu ponuky, zahrnuté sú informácie týkajúce sa stropov, bezodplatného prideľovania kvót, obchodovania formou aukcie, výnimky z úplného obchodovania formou aukcie v odvetví výroby elektrickej energie a tepla (článok 10c), programu NER300 a príprav na zavedenie inovačného aj modernizačného fondu, využívania medzinárodných kreditov, ako aj oddiel o systémoch kompenzácie nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého. Na strane dopytu sa uvádzajú informácie o množstve overených emisií. Následne sa uvádzajú informácie o dosahovaní rovnováhy medzi rôznymi prvkami dopytu a ponuky kvót na trhu s uhlíkom prostredníctvom trhovej stabilizačnej rezervy (MSR). 3.1. Ponuka: kvóty uvedené do obehu 3.1.1. Strop Strop je maximálne absolútne množstvo skleníkových plynov, ktoré môžu emitovať subjekty, na ktoré sa vzťahuje daný systém, aby sa zabezpečilo splnenie cieľového zníženia emisií, ktoré musí zodpovedať počtu kvót uvedených do obehu počas obdobia obchodovania. Spoločný celoeurópsky strop sa uplatňuje v rámci celého systému EU ETS. Strop emisií pre stacionárne zariadenia na rok 2013 bol stanovený na 2 084 301 856 kvót. Tento strop sa každoročne znižuje o koeficient lineárneho zníženia zodpovedajúci 1,74 % priemerného celkového množstva kvót, ktoré boli každoročne vydané v rokoch 2008 – 2012, čím sa zabezpečí, že maximálny počet kvót, ktoré môžu používať stacionárne zariadenia, bude v roku 2020 o 21 % nižší ako v roku 2005. Strop emisií pre odvetvie leteckej dopravy sa pôvodne stanovil na 210 349 264 kvót pre leteckú dopravu ročne, čo je o 5 % menej ako priemerná ročná úroveň emisií z leteckej dopravy v rokoch 2004 – 2006. Strop sa 1. januára 2014 zvýšil o 116 524 kvót pre leteckú dopravu vzhľadom na to, že sa do systému EU ETS pripojilo Chorvátsko. Tento strop mal odrážať právne predpisy z roka 2008*, v ktorých sa do systému EU ETS zahŕňali všetky lety smerujúce z EHP, do EHP a v rámci EHP. Rozsah pôsobnosti EU ETS však bol v rokoch 2013 – 2016 dočasne obmedzený na lety v rámci EHP s cieľom podporiť vypracovanie globálneho opatrenia ICAO na stabilizáciu emisií z medzinárodnej leteckej dopravy na úrovniach roka 2020. Z toho dôvodu bol počet kvót pre leteckú dopravu uvedených do obehu v rokoch 2013 – 2016 výrazne nižší ako pôvodný strop. V záujme podpory vypracovania globálneho opatrenia ICAO došlo v roku 2017 k predĺženiu obmedzenia týkajúceho sa letov v rámci EHP do roka 2023 (pozri oddiel 4). Vo fáze 4 systému EU ETS (2021 – 2030) sa strop pre stacionárne zariadenia a leteckú dopravu zníži o koeficient lineárneho zníženia zodpovedajúci 2,2 %. * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva. V tabuľke 1 sú uvedené údaje o strope pre stacionárne zariadenia a počet kvót pre leteckú dopravu ročne uvedené do obehu pre každý rok počas fázy 3 systému EU ETS.

Tabuľka 1: Strop EU ETS na roky 2013 – 2020

Rok

Ročný strop (zariadenia) Ročné kvóty pre leteckú dopravu uvedené do obehu

2013

2 084 301 856 32 455 296

2014

2 046 037 610 41 866 834

2015

2 007 773 364 50 669 024

2016

1 969 509 118 38 879 316

2017

1 931 244 873 38 711 651

2018

1 892 980 627 38 909 585

2019

1 854 716 381 38 946 562

2020

1 816 452 135 Dňa 1. februára 2020 nadobudla platnosť dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie. Smernica o EU ETS sa na Spojené kráľovstvo vzťahuje do 31. decembra 2020 a v súlade s protokolom o Írsku a Severnom Írsku sa na zariadenia na výrobu elektrickej energie nachádzajúce sa v Severnom Írsku aj naďalej vzťahuje EU ETS s príslušnými právami a povinnosťami. Komisia zohľadnila tento vývoj, keď 16. novembra 2020 prijala rozhodnutie Komisie, ktorým sa upravuje množstvo kvót pre celú Úniu. Obrázok 1 súhrnne zobrazuje zníženie stropu po zvýšení koeficientu lineárneho zníženia na 2,2 % od roku 2021 a zároveň ilustruje úlohu, ktorú zohrávajú zásoby z trhovej stabilizačnej rezervy (MSR) a odloženie príspevkov do MSR (pozri aj oddiel 3.3). Obrázok 1: Zníženie stropu spojené so zvýšením koeficientu lineárneho zníženia na 2,2 % od roku 2021 3.1.2. Vydané kvóty 3.1.2.1. Bezodplatné prideľovanie kvót Hoci vo fáze 3 systému EU ETS je obchodovanie formou aukcie štandardným spôsobom prideľovania kvót, značné množstvo kvót sa prideľuje bezodplatne priemyselným zariadeniam na riešenie rizika úniku uhlíka (situácie, keď spoločnosti z dôvodu nákladov presúvajú výrobu do tretích krajín s menej prísnymi obmedzeniami emisií GHG, čo môže viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií). Platia tieto zásady: Odvetvia a pododvetvia, ktorým hrozí vysoké riziko úniku uhlíka, sú uvedené v zozname odvetví vystavených riziku úniku uhlíka*. Zatiaľ čo pôvodne sa zoznam vzťahoval na roky 2015 – 2019, v revidovanej smernici o EU ETS sa jeho platnosť predlžuje do 31. decembra 2020. Vzhľadom na to, že vo fáze 3 dopyt po bezodplatne prideľovaných kvótach presiahol dostupné množstvo, sa objem pridelených kvót pre všetky zariadenia, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, znížil o rovnaký percentuálny podiel uplatnením takzvaného medziodvetvového korekčného faktora (CSCF)**. Pôvodné hodnoty CSCF boli revidované v roku 2017.*** * Aktuálny zoznam odvetví vystavených riziku úniku uhlíka sa nachádza na stránke: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=CELEX:32014D0746 . ** Rozhodnutie Komisie 2013/448/EÚ (Ú. v. EÚ L 240, 7.9.2013, s. 27). *** Rozhodnutie Komisie 2017/126/EÚ (Ú. v. EÚ L 19, 25.1.2017, s. 93). ·pri výrobe elektriny už nevzniká nárok na bezodplatné kvóty, ·bezodplatné kvóty pre výrobný priemysel sa rozdeľujú podľa harmonizovaných pravidiel v rámci celej EÚ, ·bezodplatné prideľovanie kvót je postavené na referenčných hodnotách výkonnosti s cieľom posilniť stimuly motivujúce k znižovaniu emisií GHG a inováciám a odmeniť najefektívnejšie zariadenia, ·zriadila sa celoeurópska rezerva pre nových účastníkov (NER), ktorá zodpovedá 5 % celkového množstva kvót vo fáze 3 a je určená pre nové priemyselné zariadenia a zariadenia, ktoré výrazne zvyšujú kapacitu. Vo fáze 3 je približne 43 % z celkového množstva dostupných kvót pridelených bezodplatne, pričom podiel kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie, predstavuje 57 %. Po odpočítaní 300 miliónov kvót na program NER300, ktorého cieľom je podporovať inovácie, bolo v pôvodnej rezerve pre nových účastníkov (NER) 480,2 milióna kvót. Do júna 2020 sa vyhradilo 171,1 milióna kvót pre 1 089 zariadení pre celú fázu 3. Zostávajúca NER predstavuje 309,1 milióna kvót. Hoci sa do konca fázy 3 očakávajú zmeny v prideľovaní kvót, značný počet týchto kvót zostane nepridelený. Na konci fázy 3 sa tieto nepridelené kvóty z NER pre fázu 3 umiestnia do trhovej stabilizačnej rezervy (MSR), z nich 200 miliónov kvót sa umiestni do NER pre fázu 4. Do konca júna 2020 sa pôvodne schválený objem bezodplatne pridelených kvót na obdobie do konca fázy 3 znížil o približne 570 miliónov kvót v dôsledku zariadení, ktoré zavreli alebo obmedzili svoju výrobnú alebo produkčnú kapacitu.

2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Bezodplatné prideľovanie

(EÚ27 + Spojené kráľovstvo + štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP) 903,0 874,8 847,6 821,3 796,2 771,9 748,1 724,8 Kvóty z rezervy pre nových účastníkov (investície „na zelenej lúke“ a zvýšenia kapacity) 11,7 15,2 18,9 22,7 24,4 26,0 26,5 25,4 Bezodplatné kvóty, ktoré zostávajú nepridelené z dôvodu ukončenia prevádzky alebo zmien výroby alebo výrobnej kapacity 40,6 59,5 73,1 70,5 79,1 83,4 79,8 84,6 S cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka bude bezodplatné prideľovanie kvót pokračovať aj po roku 2020 na základe referenčných hodnôt odvodených so zreteľom na výkonnosť 10 % najefektívnejších zariadení v EÚ. Komisia vo februári 2019 prijala zoznam odvetví vystavených riziku úniku uhlíka na roky 2021 – 2030, ktorý bude platiť pre celé toto obdobie. V zozname sa špecifikuje, ktoré priemyselné odvetvia majú úžitok z vyššieho podielu bezodplatne pridelených kvót. V záujme zohľadnenia pokroku v oblasti technológií a inovácií sa budú referenčné hodnoty aktualizovať pre obdobie rokov 2021 – 2025 a 2026 – 2030 na základe skutočných údajov. Delegovaný akt o revízii pravidiel bezodplatného prideľovania kvót na roky 2021 – 2030 bol prijatý v decembri 2018 . Očakáva sa, že vykonávacie nariadenie zahŕňajúce prepracované referenčné hodnoty, ktoré sa majú uplatňovať v období rokov 2021 – 2025, sa prijme do konca roka 2020 (pozri dodatok 6 k prílohe). Vo fáze 4 budú kvóty pre jednotlivé zariadenia včas upravené, aby sa zohľadnili významné zvýšenia a zníženia prevádzky. Aby sa zabránilo manipulácii a zneužívaniu systému úpravy prideľovania kvót a predišlo zbytočnej administratívnej záťaži, Komisia v októbri 2019 prijala vykonávací akt, v ktorom sa vymedzujú ďalšie opatrenia na účely úprav (pozri dodatok 6 k prílohe). 3.1.2.2. Obchodovanie s kvótami formou aukcie Obchodovanie formou aukcie je štandardným spôsobom prideľovania kvót. Primárne aukcie sú upravené v nariadení o obchodovaní formou aukcie*, v ktorom sa uvádza harmonogram, správa a iné aspekty spôsobu vykonávania aukcií, aby sa zabezpečil otvorený, transparentný, harmonizovaný a nediskriminačný proces. * Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1031/2010 z 12. novembra 2010 o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov formou aukcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 302, 18.11.2010, s. 1). V roku 2019 sa aukcie uskutočnili prostredníctvom platformy EEX, na ktorej sa obchoduje formou aukcie ako na spoločnej aukčnej platforme pre 25 členských štátov zúčastnených na spoločnom postupe verejného obstarávania, pre Poľsko, ktoré vystúpilo zo spoločného postupu verejného obstarávania, ale zatiaľ nevymenovalo samostatnú aukčnú platformu, a pre Nemecko ako na nezávislej aukčnej platforme. Island, Lichtenštajnsko a Nórsko začali obchodovať s kvótami formou aukcie na platforme EEX v júni 2019 po zmene Dohody o EHP, ktorá im umožnila účasť na dohode o spoločnom obstarávaní pre spoločnú aukčnú platformu. Po dohode s týmito tromi krajinami boli aukčné objemy na roky 2013 – 2018 rozložené na roky 2019 a 2020, aby sa zabezpečili stabilné a predvídateľné ponuky kvót na trhu. V súlade s ochrannými opatreniami prijatými na ochranu environmentálnej integrity EU ETS neboli v roku 2019 v mene Spojeného kráľovstva vydražené žiadne kvóty. Po nadobudnutí účinnosti dohody o vystúpení 1. februára 2020 sa 4. marca 2020 znovu začali konať aukcie s účasťou Spojeného kráľovstva a uskutočňujú sa prostredníctvom aukčnej platformy ICE. Množstvo kvót v aukčnom kalendári Spojeného kráľovstva na rok 2020 zahŕňa kombináciu kvót, ktoré sa mali vydražiť v kalendárnych rokoch 2019 a 2020. Do 30. júna 2020 sa uskutočnilo viac ako 1 700 aukcií. V tabuľke 3 sa uvádza prehľad objemov kvót dražených na burzách EEX a ICE do 30. júna 2020 vrátane skorších aukcií so všeobecnými kvótami. Tabuľka 3: Celkový objem kvót fázy 3 obchodovaných formou aukcie od roku 2012 do 30. júna 2020 Rok Všeobecné kvóty Kvóty pre leteckú dopravu 2012 89 701 500 2 500 000 2013 808 146 500 0 2014 528 399 500 9 278 000 2015 632 725 500 16 390 500 2016 715 289 500 5 997 500 2017 951 195 500 4 730 500 2018 915 750 000 5 601 500 2019 588 540 000 5 502 500 2020 (do 30. júna 2020) 360 446 000 3 371 500 Zdroj: EEX Uvedením trhovej stabilizačnej rezervy (MSR) do prevádzky v januári 2019 sa podstatne znížila aukčná ponuka, ako možno vidieť v tabuľke 3. Aukcie vo všeobecnosti prebehli hladko a aukčné zúčtovacie ceny boli vo všeobecnosti v úzkom súlade s cenami na sekundárnych trhoch. V období od januára 2019 do júna 2020 boli v súlade s príslušnými pravidlami nariadenia o obchodovaní formou aukcie zrušené tri aukcie buď v dôsledku nesplnenia vyvolávacej ceny, alebo v dôsledku toho, že celkový objem ponúk nedosiahol dražené množstvo. S týmito tromi aukciami sa celkovo zrušilo pätnásť aukcií z viac ako 1 700 aukcií, ktoré sa uskutočnili od konca roka 2012. Prehľad aukčných zúčtovacích cien od roku 2013 do 30. júna 2020 je uvedený na obrázku 2: Obrázok 2: Zúčtovacia cena pre aukcie so všeobecnými kvótami od roku 2013 do 30. júna 2020 ___ Aukčná zúčtovacia cena

Zdroj: EEX Počet účastníkov na aukciách so všeobecnými kvótami od roku 2013 do 30. júna 2020 je uvedený v dodatku 2. Aukčné platformy včas uverejňujú podrobné výsledky každej aukcie na špecializovaných webových stránkach. Ďalšie informácie o výkonnosti aukcií vrátane účasti, pomerov krytia a cien sa nachádzajú v správach členských štátov, ktoré sú uverejnené na webovom sídle Komisie . Celkové príjmy, ktoré členské štáty, Spojené kráľovstvo a krajiny EHP dosiahli z obchodovania formou aukcie od roku 2012 do 30. júna 2020, prekročili sumu 57 miliárd EUR (pozri tabuľky 2.1 a 2.2 uvedené v dodatku 2). Len v roku 2019 dosiahli celkové príjmy 14 miliárd EUR, kým v prvej polovici roka 2020 dosiahli 7,9 miliardy EUR. V smernici o EU ETS sa stanovuje, že aspoň 50 % príjmov z obchodovania formou aukcie vrátane všetkých príjmov z kvót pridelených na účely solidarity a rastu a všetkých príjmov z kvót vydaných pre leteckú dopravu by členské štáty mali využiť na účely súvisiace s klímou a energiou. Z informácií predložených Komisii členskými štátmi vyplýva, že členské štáty v roku 2019 vynaložili alebo plánovali vynaložiť spolu 77 % týchto príjmov na konkrétne účely súvisiace s klímou a energiou. V rokoch 2013 – 2019 bolo na tieto účely vynaložených približne 78 % príjmov z aukcií. Kým malý podiel z tejto sumy (približne 1,9 miliardy alebo 4 % z celkových príjmov v tomto období) sa vynaložil na medzinárodné účely súvisiace s klímou a energiou, väčšina príjmov z aukcií vo fáze 3 sa použila na domáce účely súvisiace s klímou a energiou (väčšinou na energiu z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť a udržateľnú dopravu). V roku 2019 bolo zmenené nariadenie o obchodovaní formou aukcie s cieľom stanoviť rámec obchodovania s kvótami formou aukcie a riadenie projektov v rámci inovačného fondu a modernizačného fondu vo fáze 4. Táto zmena takisto odráža klasifikáciu kvót EU ETS ako finančných nástrojov podľa smernice 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID2). V máji 2020 uverejnila Komisia výzvu na obstaranie tretej spoločnej aukčnej platformy systému EU ETS, na ktorej by sa obchodovalo s kvótami formou aukcie v mene 25 členských štátov a troch štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, ako aj s kvótami pre inovačný fond a pre modernizačný fond. Predpokladá sa, že aukcie na tretej spoločnej aukčnej platforme začnú prebiehať na začiatku roka 2021. 3.1.2.3. Výnimka z úplného obchodovania s kvótami na účely výroby elektrickej energie a tepla V článku 10c smernice o EU ETS sa stanovuje výnimka zo všeobecného pravidla obchodovania formou aukcie s cieľom podporiť investície do modernizácie odvetvia elektrickej energie v určitých členských štátoch EÚ s nižšími príjmami. Túto výnimku vo fáze 3 využilo osem z desiatich oprávnených členských štátov*, ktoré výrobcom elektrickej energie bezodplatne pridelili určité množstvo kvót za predpokladu, že sa príslušné investície realizujú. Bezodplatné kvóty podľa článku 10c sa odpočítajú od množstva kvót, ktoré by inak príslušný členský štát dražil formou aukcie. Na základe vnútroštátnych právnych predpisov o uplatňovaní tejto výnimky platí všeobecná zásada, že výrobcovia elektrickej energie môžu dostať bezodplatné kvóty v hodnote zodpovedajúcej vykonávaným investíciám z ich národných investičných plánov alebo v hodnote zodpovedajúcej platbám uskutočneným do vnútroštátneho fondu, prostredníctvom ktorého sa takéto investície financujú. Keďže bezodplatné prideľovanie kvót výrobcom elektrickej energie podľa článku 10c smernice o EU ETS by v zásade zahŕňalo štátnu pomoc, vnútroštátne systémy na uplatnenie výnimky podľa článku 10c boli schválené na základe pravidiel štátnej pomoci a podliehajú požiadavkám usmernení o štátnej pomoci. Kvóty sa prideľujú na základe správ predkladaných každoročne Komisii a na základe jej povolenia.** Prechodné bezodplatné prideľovanie kvót podľa článku 10c bude naďalej k dispozícii vo fáze 4, ale so sprísnenými ustanoveniami o transparentnosti a s možnosťou pre oprávnené členské štáty použiť celé množstvo kvót pridelených podľa článku 10c alebo ich časť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu (pozri oddiel 3.1.2.6). Na základe informácií, ktoré členské štáty predložili Komisii, bude uplatňovanie článku 10c v ďalšej fáze obmedzené, pričom len Bulharsko, Rumunsko a Maďarsko sa rozhodli uplatniť výnimku. Ostatné oprávnené členské štáty*** vrátane Poľska a Česka, ktoré vo fáze 3 disponovali najvyššími objemami prechodne bezodplatne pridelených kvót, sa rozhodli, že túto výnimku už nebudú uplatňovať. * Vo fáze 3 mali nárok na výnimku Bulharsko, Česko, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko a Rumunsko. Malta a Lotyšsko sa ju rozhodli nevyužiť. ** Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 (Ú. v. EÚ C 158, 5.6.2012, s. 4). *** Vo fáze 4 majú nárok na výnimku Bulharsko, Česko, Estónsko, Chorvátsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Slovensko. Celková hodnota investičnej podpory nahlásenej za roky 2009 – 2019 je približne 13,1 miliardy EUR. Približne 83 % tejto sumy bolo určených na modernizáciu a dodatočné vybavenie infraštruktúry, pričom zvyšok investícií sa použil na diverzifikáciu energetického mixu a na čisté technológie. V tabuľke 1.1 v dodatku 1 k prílohe sa uvádza počet kvót bezodplatne pridelených výrobcom elektrickej energie v roku 2019 a v tabuľke 1.2 v dodatku 1 sa uvádza maximálny počet ročne pridelených kvót. S emisnými kvótami, ktoré zostali nepridelené z fázy 3, možno buď obchodovať formou aukcie, alebo sa v rokoch 2021 – 2030 môžu podľa ustanovení smernice o EU ETS prideliť na investície podľa článku 10c, ktoré sú vybrané prostredníctvom súťažného ponukového konania, alebo modernizačného fondu. Kým Maďarsko sa rozhodlo presunúť svoje nepridelené kvóty podľa článku 10c z fázy 3 do svojho objemu podľa tohto článku vo fáze 4, väčšina ostatných členských štátov sa rozhodla svoje zvyšné kvóty vydražiť. Rumunsko využilo obidve možnosti a časť svojich nepridelených kvót presunulo do fázy 4, časť z nich vydražilo. Na obrázku 3 sú znázornené počty kvót podľa článku 10c, ktoré boli pridelené na obdobie rokov 2013 – 2019 jednotlivým členským štátom. Obrázok 3: Počet kvót pridelených bezodplatne podľa článku 10c Zdroj: GR pre oblasť klímy Na obrázku 4 je znázornené, do akej miery sa kvóty podľa článku 10c z každého roka prideľovania vo fáze 3 pridelili, zahrnuli do aukcií alebo ostali nevyužité. Obrázok 4: Rozdelenie kvót (pridelené, vydražené, zostávajúce nevyužité) Zdroj: GR pre oblasť klímy

V tabuľke 4 je znázornený počet nevyužitých kvót podľa článku 10c, ktoré boli vydražené v období rokov 2013 – 2020, ako aj počet zostávajúcich nevyužitých kvót po alokačnom roku 2019, ktoré sa buď budú dražiť v roku 2021, presunú sa na pridelenie podľa článku 10c do fázy 4, alebo sa presunú do modernizačného fondu. Tabuľka 4: Spracovanie nevyužitých kvót podľa článku 10c z alokačného obdobia rokov 2013 – 2019 Členský štát Množstvo kvót podľa článku 10c, ktoré boli vydražené (v miliónoch) Množstvo kvót podľa článku 10c, ktoré zostávajú nevyužité (v miliónoch) BG 9,8 0,5 CY 0,0 0,0 CZ 0,4 0,0 EE 2,9 0,0 LT 1,2 0,1 PL 105,3 34,7 RO 15,4 3,6 HU 0 0,9 Spolu 135,0 39,7 Zdroj: GR pre oblasť klímy V tabuľke 1.3 dodatku 1 k prílohe sa uvádza počet nepridelených kvót, ktoré boli vydražené (alebo plánované na obchodovanie formou aukcie) členskými štátmi na základe výnimky podľa článku 10c za obdobie rokov 2013 – 2021. 3.1.2.4. Program NER300 Program NER300 je rozsiahly program financovania inovačných demonštračných projektov v oblasti výroby nízkouhlíkovej energie. Zameraný je na demonštráciu ekologicky bezpečného zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) a inovačné technológie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie (RES) na komerčnej úrovni v rámci EÚ. Program NER300 je financovaný zo speňaženia 300 miliónov emisných kvót z NER. Finančné prostriedky boli poskytnuté na projekty vyberané v dvoch kolách výziev na predkladanie návrhov v decembri 2012 a júli 2014. Na základe týchto dvoch výziev na predkladanie návrhov programu NER300 sa prostriedky vo výške 2,1 miliardy EUR pridelili 38 projektom v oblasti RES a 1 projektu v oblasti CCS v 20 členských štátoch EÚ. Do 31. decembra 2019 bolo v prevádzke 9 projektov: bioenergetický projekt Verbiostraw v Nemecku, projekty v oblasti veternej energie na pevnine Windpark Blaiken vo Švédsku a Windpark Handalm v Rakúsku, projekty v oblasti veternej energie na mori Veja Mate a Nordsee One v Nemecku, projekt inteligentnej siete Puglia Active Network v Taliansku, projekty v oblasti veternej energie plávajúce na mori Vertimed vo Francúzsku a Windfloat v Portugalsku, ako aj projekt využívajúci zrkadlový zberač slnečnej energie Minos v Grécku. Jeden projekt, taliansky bioenergetický projekt BEST, sa považuje za dokončený. V prípade ďalších troch projektov z druhej výzvy napredujú prípravy s cieľom uviesť ich do prevádzky do 30. júna 2021. Vzhľadom na problematický hospodársky a politický kontext, ku ktorému došlo od zriadenia programu NER300, 22 projektov nebolo schopných získať dostatočnú dodatočnú finančnú podporu a boli zrušené, pričom sa uvoľnilo celkovo 1,455 miliardy EUR. Štyri ďalšie projekty sú v rôznych štádiách vývoja. Zmeneným rozhodnutím o programe NER300 sa umožnilo opätovné investovanie uvoľnených finančných prostriedkov zo zrušených projektov z prvej výzvy (doteraz 708,7 milióna EUR) do existujúcich finančných nástrojov – do energetických demonštračných projektov (EDP) InnovFin a do dlhového nástroja v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE), ktoré oba spravuje Európska investičná banka. Vďaka tomu bude možné maximalizovať prínosy programu NER300 a využiť ďalšie súkromné investície do nízkouhlíkových inovácií. V období, na ktoré sa vzťahuje správa, boli vybrané dva nové projekty, v ktorých sa mali využiť nevyčerpané finančné prostriedky z programu NER300 v rámci EDP InnovFin, s podporou v objeme približne 95 miliónov EUR (pozri dodatok 8 k prílohe). Pre realizátorov projektu je v rámci nástroja InnovFin k dispozícii aj pomoc na rozvoj projektu (PDA), ktorá im umožní zvýšiť vyspelosť ich projektov. Nedávno tri projekty v oblasti klímy získali finančné prostriedky vo výške 692 000 EUR v rámci finančnej pomoci na rozvoj projektu, ktorá bola krytá nevyčerpanými finančnými prostriedkami programu NER300. Tieto projekty vo Švédsku, v Taliansku a v Holandsku riešia problémy spojené so zmenou klímy rozvojom inovatívnych demonštračných elektrární, ktoré sú prvé svojho druhu (pozri dodatok 8 k prílohe). Nakoniec sa podpora vo výške približne 34 miliónov EUR z nevyčerpaných finančných prostriedkov programu NER300 poskytla v rámci dlhového nástroja NPE na tri inovatívne projekty v oblasti čistej dopravy, ktoré sa nachádzajú v Taliansku a Nemecku (pozri dodatok 8 k prílohe). Uvoľnené finančné prostriedky zo zrušených projektov z druhej výzvy (doteraz 746 miliónov EUR) budú pripočítané k zdrojom dostupným pre inovačný fond. Tabuľka 5: Projekty NER300 vybraté v rámci prvej a druhej výzvy na predkladanie návrhov 1. výzva na predkladanie návrhov 2. výzva na predkladanie návrhov Pripravované projekty 0 6 Projekty, ktorých stav sa reviduje 1 0 Projekty v prevádzke 8 1 Dokončené projekty 1 0 Zrušené projekty 10 12 Spolu 20 19

Zdroj: GR pre oblasť klímy 3.1.2.5. Inovačný fond Inovačný fond je jedným z dvoch fondov na financovanie nízkouhlíkových projektov vytvorený na základe smernice o EU ETS pre roky 2021 – 2030. Na konkurenčnom základe bude podporovať prvé uvedenie na trh a komerčnú demonštráciu inovačných technológií a prevratných inovácií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, vrátane inovačných obnoviteľných zdrojov energie, energeticky náročných priemyselných odvetví, zachytávania, uchovávania a využívania oxidu uhličitého (CCUS), uskladňovania energie, ako aj v prípade nahrádzania výrobkov a medziodvetvových projektov. Bude sa financovať z aukčného obchodovania 450 miliónov kvót a nevyčerpaných príjmov z druhej výzvy programu NER300. Prvá výzva na predkladanie návrhov v rámci inovačného fondu bola vyhlásená v júli 2020. Táto výzva je otvorená pre projekty v oprávnených sektoroch z členských štátov EÚ, z Nórska a Islandu. Celkovo sa v rámci nej poskytne financovanie vo forme grantov vo výške 1 miliardy EUR na rozsiahle projekty v oblasti čistých technológií s kapitálovými nákladmi presahujúcimi 7,5 milióna EUR. Granty sa z inovačného fondu budú poskytovať pružne na základe čiastkových cieľov špecifických pre jednotlivé projekty. Z tohto fondu sa môžu poskytnúť prostriedky na pokrytie 60 % nákladov spojených s inováciami. Granty poskytnuté z fondu sa môžu kombinovať s inými iniciatívami financovania z verejných zdrojov, ako je štátna pomoc alebo iné programy financovania EÚ. Po prvej výzve budú nasledovať pravidelné výzvy až do roku 2030, ktoré majú spoločnostiam pomôcť investovať a priniesť na trh prelomové riešenia čistých technológií potrebné na dosiahnutie klimatickej neutrality EÚ do roku 2050. Projekty posúdia nezávislí externí hodnotitelia na základe komplexného súboru kritérií: zabraňovanie emisiám skleníkových plynov, inovačný potenciál, finančná, technická a prevádzková vyspelosť projektov, ako aj ich potenciál na rozšírenie a dosiahnutie nákladovej efektívnosti. Na projekty, ktoré sa síce javia ako sľubné, ale nie sú ešte dostatočne vyspelé, sa vo výzve plánuje rozpočet vo výške 8 miliónov EUR na pomoc s ich rozvojom. Realizátori projektov môžu požiadať o finančné prostriedky prostredníctvom portálu EÚ na financovanie a prekladanie ponúk . Termín na predloženie žiadostí do prvej etapy je 29. október 2020. Žiadatelia budú informovaní o výsledkoch hodnotenia a vyzvaní, aby predložili kompletnú žiadosť, alebo získajú pomoc na rozvoj projektu v prvom štvrťroku 2021. Informácie o výsledkoch hodnotenia z druhej etapy budú k dispozícii v štvrtom štvrťroku 2021. Granty sa poskytnú na konci roka 2021. Komisia okrem toho plánuje vyhlásiť osobitnú výzvu na predkladanie návrhov na realizáciu projektov malého rozsahu do konca roka 2020. 3.1.2.6. Modernizačný fond Modernizačný fond je druhým z dvoch fondov na financovanie nízkouhlíkových projektov vytvorený na základe smernice o EU ETS pre fázu 4. Bude podporovať investície do modernizácie odvetvia elektriny a širších energetických systémov v desiatich členských štátoch s nižšími príjmami. Fond bude v prevádzke od roku 2021. Finančné zdroje modernizačného fondu sa rozdelia medzi prijímajúce členské štáty na základe článku 10 písm. d) a prílohy IIb k smernici o EU ETS. Navyše sa Česko, Chorvátsko, Litva, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko rozhodli presunúť viac kvót do svojich podielov na modernizačnom fonde. V dôsledku toho má fond k dispozícii celkovo takmer 650 miliónov kvót. V smernici o EU ETS sa vymedzujú prioritné oblasti pre investície, konkrétne výroba a používanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, zlepšenie energetickej účinnosti (s výnimkou zariadení využívajúcich fosílne palivá), uskladňovanie energie, modernizácia energetických sietí a spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka. Aspoň 70 % zdrojov modernizačného fondu sa musí vynaložiť na investície do prioritných oblastí. Investície do oblastí, ktoré nie sú prioritou, dôkladnejšie posúdi Európska investičná banka (EIB) a bude o nich hlasovať investičný výbor pozostávajúci zo zástupcov členských štátov, EIB a Komisie. Komisia prijala vykonávací akt o fungovaní modernizačného fondu v júli 2020. Vo vykonávacom akte sa stanovuje zoštíhlený postup, v rámci ktorého sú členské štáty zodpovedné za výber, financovanie a nahlasovanie investícií a musia dodržať uplatniteľné pravidlá štátnej pomoci. Komisia bude zodpovedná za prijatie rozhodnutí o rozdelení finančných prostriedkov po posúdení zo strany EIB. 3.1.2.7. Kompenzácia nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého Okrem bezodplatného prideľovania kvót harmonizovaného v rámci celej EÚ na pokrytie priamych nákladov na emisie oxidu uhličitého môžu členské štáty EÚ poskytnúť štátnu pomoc niektorým priemyselným odvetviam s veľkou spotrebou elektriny ako kompenzáciu nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého, t. j. nákladov vyplývajúcich zo zvýšených cien elektriny preto, že výrobcovia elektriny prenášajú náklady na nákup kvót na odberateľov. Na minimalizáciu narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, zvýšenie transparentnosti a zachovanie cieľa EU ETS dosiahnuť nákladovo efektívnu dekarbonizáciu Komisia prijala usmernenia o štátnej pomoci v súvislosti s EU ETS*, ktoré sú platné do konca roka 2020. V usmerneniach sa okrem iného stanovujú oprávnené odvetvia a maximálne sumy kompenzácie nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého. Vzhľadom na bezprostredné vypršanie platnosti súčasných usmernení Komisia zrevidovala usmernenia o štátnej pomoci v súvislosti s EU ETS na obdobie rokov 2021 – 2030. Nové usmernenia o štátnej pomoci** boli prijaté 21. septembra 2020 (pozri aj dodatok 6 k prílohe). * Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 (Ú. v. EÚ C 158, 5.6.2012, s. 4). ** Usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2021 (Ú. v. EÚ C 317, 25.9.2020, s. 5 – 19). Komisia doteraz schválila 14 systémov kompenzácie nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého v 13 členských štátoch. Komisia v auguste 2019 schválila nový systém pre Poľsko. Očakáva sa, že Poľsko začne v roku 2020 vyplácať kompenzáciu za nepriame náklady vzniknuté v roku 2019. To isté platí pre rumunský systém, ktorý Komisia schválila v máji 2020. Niekoľko ďalších členských štátov oznámilo svoj úmysel začať kompenzovať nepriame náklady. V smernici o EU ETS sa stanovuje, že členské štáty, ktoré zavedú systém kompenzácie nepriamych nákladov, by mali do troch mesiacov od konca každého roka zverejniť v jednoducho prístupnej forme celkovú poskytnutú sumu kompenzácie a prehľad podľa jednotlivých odvetví a pododvetví. Súhrn údajov uverejnených členskými štátmi, pokiaľ ide o kompenzáciu vyplatenú v roku 2019, sa uvádza v tabuľke 6. Keďže Poľsko ani Rumunsko nevyplácali kompenzáciu nepriamych nákladov vzniknutých v roku 2018, tieto členské štáty nie sú v tabuľke zohľadnené.

Tabuľka 6: Kompenzácia nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého vyplatená v roku 2019 Krajina Trvanie systému Kompenzácia nepriamych nákladov vzniknutých v roku 2018 vyplatená v roku 2019 (v miliónoch EUR) Počet príjemcov (zariadení) Príjmy z aukcií v roku 2018 (v miliónoch EUR) Percentuálny podiel príjmov z aukcií vynaložený na kompenzáciu nepriamych nákladov UK 2013 – 2020 22 60 1 607 3,7 % DE 2013 – 2020 219 898 2 565 8,5 % BE (FL) 2013 – 2020 35,9 107 379 11,4 % BE (WL) 2017 – 2020 7,5 29 NL 2013 – 2020 40,3 92 501 8,0 % EL 2013 – 2020 16,8 50 519 3,2 % LT 2014 – 2020 0,3 1 80 0,3 % SK 2014 – 2020 6 8 229 2,6 % FR 2015 – 2020 102,1 286 818 12,4 % FI 2016 – 2020 29,1 61 250 11,6 % ES 2013 – 2015 172,2 183 1 291 13,3 % LU 2018 – 2020 4,2 4 18 23,2 % Zdroj: Údaje, ktoré krajiny poskytli GR pre oblasť klímy Celková kompenzácia nepriamych nákladov, ktoré desať členských štátov EÚ a Spojené kráľovstvo vyplatili v roku 2019 za náklady vzniknuté v roku 2018, predstavovala približne 656 miliónov EUR. Je to o takmer 200 miliónov viac ako suma vyplatená v roku 2018. Tento významný nárast v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno vysvetliť na jednej strane výrazným zvýšením rozpočtu Španielska (zo 6 miliónov EUR v roku 2018 na 172 miliónov EUR v roku 2019), na druhej strane miernym zvýšením ceny uhlíka použitej pri výpočte kompenzácie. Trvalé zvýšenie ceny uhlíka v roku 2018 sa ešte v plnej miere neodráža v sumách vyplatených v roku 2019. Dôvodom je to, že v usmerneniach sa stanovuje používanie forwardovej ceny v roku x – 1. V jednom z ustanovení o transparentnosti v revidovanej smernici o EU ETS sa stanovuje, že členské štáty, ktoré vynaložili viac ako 25 % svojich príjmov z obchodovania formou aukcie na kompenzáciu nepriamych nákladov v ktoromkoľvek roku, musia uverejniť správu, v ktorej uvedú dôvody prekročenia tejto sumy. Skutočnosť, že príjmy z aukcií v roku 2018 boli výrazne vyššie ako v predchádzajúcich rokoch, spolu so skutočnosťou, že kompenzácia sa zatiaľ nezvýšila tak rapídne, a povinnosť použiť cenu predchádzajúceho roka znamená, že v žiadnom z členských štátov sa nedosiahol prah 25 %. Členské štáty vynaložili v priemere 7,9 % svojich príjmov z obchodovania formou aukcie na kompenzáciu nepriamych nákladov. Členské štáty sa vyzývajú, aby v nadchádzajúcich rokoch vo svojich rozpočtoch pozorne sledovali túto položku. 3.1.3. Medzinárodné kredity Účastníci systému EU ETS môžu naďalej používať medzinárodné kredity z mechanizmu čistého rozvoja (CDM) v rámci Kjótskeho protokolu a zo spoločného plnenia (JI) pri plnení časti svojich povinností v systéme EU ETS do konca cyklu hodnotenia súladu v roku 2020, s výhradou kvalitatívnych a kvantitatívnych obmedzení. Tieto kredity sú finančné nástroje, ktoré predstavujú jednu tonu CO2 odstráneného z atmosféry alebo zníženého v atmosfére v dôsledku projektu znižovania emisií. Kredity sa už neodovzdávajú priamo, ale môžu byť kedykoľvek počas celého kalendárneho roka vymenené za kvóty. Podľa ustanovení smernice o EU ETS sa už na účely dosahovania súladu so systémom EU ETS v období rokov 2021 – 2030 nebudú využívať medzinárodné kredity. * Projekty CDM a JI vytvárajú uhlíkové kredity podľa Kjótskeho protokolu: certifikované zníženia emisií (CER) v prípade CDM a jednotky zníženia emisií (ERU) v prípade JI. Hoci presné množstvo nárokov na používanie medzinárodných kreditov počas fáz 2 a 3 (2008 – 2020) bude čiastočne závisieť od množstva budúcich overených emisií, trhoví analytici odhadujú, že pôjde približne o 1,6 miliardy kreditov. Koncom júna 2020 dosiahol celkový počet použitých alebo vymenených medzinárodných kreditov približne 1,54 miliardy, čo predstavuje viac ako 96 % odhadu maximálneho povoleného množstva. Len v roku 2019 došlo k výmene približne 17,3 milióna jednotiek. Úplný prehľad týkajúci sa výmeny medzinárodných kreditov sa uvádza v dodatku 3 k prílohe. 3.2. Dopyt: kvóty stiahnuté z obehu Na základe informácií zaznamenaných v registri Únie sa objem emisií zo stacionárnych zariadení zapojených do systému EU ETS v roku 2019 v porovnaní s rokom 2018 výrazne znížil o 9,1 %. Ako ukazuje tabuľka 7, za týmto znížením stálo najmä odvetvie výroby elektrickej energie a tepla, v ktorom klesli emisie o približne 15 % v porovnaní s rokom 2018, čo odráža proces dekarbonizácie, keď bolo uhlie nahradené elektrinou z obnoviteľných zdrojov a elektrinou vyrobenou spaľovaním zemného plynu. Emisie z priemyslu klesli o takmer 2 %, čo predstavuje ich doteraz najvýraznejší pokles vo fáze 3. Celkovo sa emisie ETS zo stacionárnych zariadení od začiatku fázy 3 v roku 2013 znížili o 19,8 %.

Rok 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Celkové overené emisie 1 904 1 867 1 908 1 814 1 803 1 750 1 755 1 682 1 530 Zmena oproti roku x – 1 –2,0 % 2,2 % –4,9 % –0,6 % –2,9 % 0,2 % –4,1 % –9,1 % Overené emisie z výroby elektrickej energie a tepla 1 206 1 201 1 138 1 049 1 043 1 001 996 930 792 Zmena oproti roku x – 1 –0,5 % –5,2 % –7,8 % –0,5 % –4,1 % –0,5 % –6,6 % –14,9 % Overené emisie z priemyselných zariadení 698 666 770 765 760 750 759 753 738 Zmena oproti roku x – 1 –4,6 % 15,6 % –0,7 % –0,7 % –1,3 % 1,3 % –0,8 % –1,9 %

Reálna miera rastu HDP v EÚ27 + UK 1,8 % –0,4 % 0,3 % 1,7 % 2,4 % 2,0 % 2,6 % 2,0 % 1,5 % Zdroj: EUTL, údaje o HDP uvedené na stránkach Eurostatu (kód tabuľky: tec00115, prístup v júli 2020). Overené emisie z leteckej dopravy sú nahlásené samostatne v oddiele 4. Rozčlenenie overených emisií iných ako CO2 zo zariadení v systéme ETS podľa typu skleníkových plynov (N2O a PFC) sa uvádza v tabuľke 4.1 v dodatku 4 k prílohe. V roku 2019 dosahoval počet dobrovoľne zrušených kvót hodnotu 33 498. Celkovo bolo do júna 2020 zaznamenaných 372 840 dobrovoľne zrušených kvót. Väčšinu zrušení od roka 2013 do júna 2020 uskutočnili držitelia účtu v registroch Spojeného kráľovstva, Nemecka, Švédska, Nórska a Holandska. 3.3. Dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom Systém EU ETS sa na začiatku fázy 3 v roku 2013 vyznačoval veľkou štrukturálnou nerovnováhou medzi dopytom a ponukou kvót, čo predstavovalo 2,1 miliardy kvót. V záujme riešenia štrukturálnej nerovnováhy sa v roku 2015 vytvorila trhová stabilizačná rezerva (MSR), aby bola aukčná ponuka emisných kvót flexibilnejšia. Trhová stabilizačná rezerva začala fungovať v roku 2019. V roku 2018 dosahoval prebytok 1,65 miliardy kvót, kým v roku 2019 dosiahol výrazne nižšiu úroveň, a to 1,385 miliardy kvót. Obrázok 5 znázorňuje vývoj prebytku na európskom trhu s uhlíkom do konca roka 2019. Obrázok 5: Vývoj prebytku na európskom trhu s uhlíkom v rokoch 2013 – 2019 Zdroj: GR PRE OBLASŤ KLÍMY V súvislosti s revíziou EU ETS došlo k významným zmenám fungovania MSR, ako sa uvádza v texte nasledujúceho rámčeka. Kľúčovou koncepciou fungovania MSR je celkový počet kvót v obehu (TNAC). Kvóty sa doplnia do rezervy vtedy, ak TNAC presiahne vopred určenú hornú hranicu (833 miliónov kvót), pričom sa uvoľnia z rezervy vtedy, ak ich počet klesne pod vopred určenú dolnú hranicu (400 miliónov kvót)*. MSR tak absorbuje alebo uvoľní kvóty, ak sa kvóty v obehu dostanú mimo vopred určeného rozsahu. Do rezervy sa prevedú aj odložené a tzv. nepridelené** kvóty. Od roku 2023 už nebudú platné kvóty umiestnené v MSR, ktoré prekračujú aukčný objem z predchádzajúceho roka. Celkové množstvo kvót v obehu rozhodujúce pre určenie kvót na začlenenie do MSR a ich uvoľnenie z MSR sa vypočíta podľa tohto vzorca: TNAC = ponuka – (dopyt + kvóty v MSR) Zložky ponuky a dopytu použité vo vzorci sú opísané v oznámení Komisie o TNAC, ktoré sa uverejňuje každý rok do 15. mája.*** * Alebo keď sa prijmú opatrenia podľa článku 29a smernice o EU ETS. ** Nepridelené kvóty sú kvóty, ktoré neboli pridelené podľa článku 10a ods. 7 smernice o EU ETS, t. j. kvóty zostávajúce v rezerve pre nových účastníkov, a kvóty vyplývajúce z uplatňovania článku 10a ods. 19 a 20, t. j. kvóty určené na bezodplatné prideľovanie zariadeniam, ktoré však zostali nepridelené z dôvodu (čiastočného) ukončenia prevádzky alebo výrazného zníženia kapacity. Pri fakticky „nepridelených“ kvótach vyplývajúcich z uplatňovania príslušného faktora úniku uhlíka v odvetviach nezahrnutých do zoznamu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka počas súčasného obdobia, ako aj pri všetkých kvótach nepridelených podľa článku 10c smernice o EU ETS sa nepredpokladá ich umiestnenie do trhovej stabilizačnej rezervy podľa článku 1 ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814. Tieto kvóty preto nie sú zahrnuté, pozri s. 225 posúdenia vplyvu [SWD(2015) 135 final], ktoré je sprievodným dokumentom k návrhu revízie smernice o EU ETS z roku 2015. Správa o trhu s uhlíkom umožňuje konsolidáciu číselných údajov týkajúcich sa ponuky a dopytu, ktoré sa uverejňujú v súlade s harmonogramom oznamovacích povinností vyplývajúcich zo smernice o EU ETS a jej vykonávacích ustanovení. Obrázok 6 znázorňuje zloženie ponuky a dopytu v roku 2019. Príslušné údaje sa uverejnili aj ako súčasť štvrtého oznámenia o celkovom počte kvót v obehu (TNAC) na účely MSR .



Obrázok 6: Zloženie súhrnnej ponuky a dopytu (v miliónoch kvót) do konca roka 2019 Zdroj: GR pre oblasť klímy V rámci príprav na začatie fungovania MSR v roku 2019 Komisia od polovice mája 2017 pravidelne uverejňuje TNAC za predchádzajúci rok. V máji 2020 bolo TNAC uverejnené po štvrtýkrát, pričom predstavovalo 1 385 496 166 kvót. Uverejnenie z roka 2020 bude aj naďalej viesť k zaraďovaniu kvót do MSR, čím sa znížia aukčné objemy v rokoch 2020 a 2021.

Na základe TNAC v rokoch 2019 a 2020 a revidovaných právnych predpisov sa tak aukčné objemy v roku 2020 znížili o takmer 375 miliónov kvót (alebo takmer 35 %). Uplatnením rovnakého prístupu sa znížia aj aukčné objemy v roku 2021. V dodatku 7 sú uvedené informácie o príspevkoch jednotlivých členských štátov do MSR za celý rok 2020. V roku 2021 Komisia prvýkrát preskúma MSR. Podľa rozhodnutia o MSR sa vyžaduje, aby sa preskúmanie vykonalo tri roky po začiatku jeho činnosti (t. j. koniec roka 2021). Preskúmanie sa uskutoční v širšom kontexte revízie systému EU ETS so zreteľom na ambicióznejší cieľ EÚ spočívajúci v znížení emisií do roku 2030, ktorá je naplánovaná na jún 2021. Komisia preskúma MSR na základe analýzy riadneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom, pričom sa osobitne zameria na percentuálne údaje kvót na začlenenie do MSR, číselnú hodnotu prahu a počet kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy. Zameria sa aj na vplyv tejto rezervy na rast, pracovné miesta, priemyselnú konkurencieschopnosť EÚ a riziko úniku uhlíka. 4. LETECKÁ DOPRAVA Odvetvie leteckej dopravy je od roku 2012 súčasťou systému EU ETS. Pôvodné právne predpisy sa vzťahovali na všetky lety do Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) a von z neho. EÚ však dočasne obmedzila záväzky na lety v rámci EHP prevádzkované leteckými spoločnosťami zo všetkých krajín s cieľom podporiť vytvorenie globálneho opatrenia Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) na zníženie emisií z leteckej dopravy. Zhromaždenie organizácie ICAO sa v októbri 2016 dohodlo na uznesení o systéme kompenzácie a znižovania emisií CO2 pre medzinárodné letectvo (CORSIA), ktoré má začať platiť v roku 2021. CORSIA je systém kompenzácie emisií uhlíka, ktorého cieľom je stabilizovať čisté emisie z medzinárodnej leteckej dopravy na cieľové úrovne roka 2020 prostredníctvom kupovania a rušenia medzinárodných kreditov. Vzhľadom na tento výsledok bola smernica o EU ETS v roku 2017 zmenená s cieľom predĺžiť rozsah pôsobnosti v odvetví letectva v rámci EHP do roku 2023. Systém EU ETS pre leteckú dopravu sa vzťahuje na všetky letové trasy medzi letiskami nachádzajúcimi sa v Európskom hospodárskom priestore (EHP) a zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie s leteckými spoločnosťami na letových trasách. V smernici o EU ETS sa stanovuje, že Európska komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o spôsoboch zavedenia systému CORSIA do práva EÚ prostredníctvom revízie smernice. Pokiaľ sa aktívne nezreviduje, platnosť geografického rozsahu pôsobnosti EU ETS vyprší na konci roka 2023 a bude opäť zahŕňať všetky odlety z EHP (a pokiaľ sa neudelí výnimka, prílety do EHP). V roku 2019 sa kvóty vydávali v súlade s rozsahom pôsobnosti v rámci EHP. Bezodplatné prideľovanie predstavovalo niečo vyše 32,4 milióna kvót. Toto číslo zahŕňa bezodplatne pridelené kvóty (niečo vyše 31,3 milióna kvót) a takmer 1,1 milióna bezodplatných kvót pridelených z osobitnej rezervy pre nových účastníkov a rýchlo rastúcich prevádzkovateľov. Kvóty z tejto rezervy v rokoch 2017 – 2020 zdvojnásobujú, keďže sa vzťahujú na celé obdobie rokov 2013 – 2020. Objem vydražený v roku 2019 predstavoval približne 5,5 milióna kvót. Pokiaľ ide o vývoj v oblasti emisií z leteckej dopravy, overené emisie rástli pomalšie v roku 2019 (o 1 % v porovnaní s rokom 2018) a dosiahli úroveň 68,2 milióna ton CO2. V tabuľke 8 sa uvádza súhrn overených emisií, bezodplatne pridelených emisných kvót a aukčných objemov v prípade odvetvia leteckej dopravy od začiatku fázy 3. Tabuľka 8: Overené emisie a kvóty pridelené pre odvetvie leteckej dopravy (v miliónoch)

Rok 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020

Overené emisie (v miliónoch ton ekvivalentu CO2) 53,5 54,8 57,1 61,5 64,4 67,5 68,2

Zmena overených emisií oproti roku x – 1 2,5 % 4,1 % 7,7 % 4,8 % 4,8 % 1 %

Bezodplatné prideľovanie (EÚ27 + UK + krajiny EHP) 32,4 32,4 32,1 32,0 33,1 31,3 31,3 31,2 Bezodplatné prideľovanie z osobitnej rezervy pre nových účastníkov a rýchlo rastúcich prevádzkovateľov 0 0 0 0 1,1 1,1 1,1 0,9 Objemy vydražených kvót 0 9,3 16,4 6,0 4,7 5,6 5,5 3,4 Zdroje: EUTL, GR pre oblasť klímy, EEX Objemy kvót pre leteckú dopravu vydražených počas obdobia rokov 2013 – 2015 odzrkadľujú rozhodnutie spoluzákonodarcov z roku 2013 o odložení účinnosti a o obmedzení záväzkov v oblasti klímy iba na lety v rámci EHP. Povinnosť dosiahnuť súlad s predpismi bola v prípade odvetvia leteckej dopravy v súvislosti s rokmi 2012 a 2013 odložená. Odložené objemy kvót na rok 2012 sa teda dražili v roku 2014, pričom plnenie povinností v prípade emisií z leteckej dopravy z rokov 2013 a 2014 sa realizovalo až v období od januára do apríla 2015. Zahrnutie odvetvia leteckej dopravy do systému EU ETS malo výrazný vplyv na environmentálne správanie systému ako celku. Vo fáze 3 do roka 2019 prevádzkovatelia lietadiel odovzdali 296 miliónov kvót pre leteckú dopravu a 127 miliónov všeobecných kvót, pričom hodnota všeobecných kvót predstavovala príspevok odvetvia letectva k celkovej striktnosti systému EU ETS. V júni 2018 ICAO prijala štandardy a odporúčania (SARP) v rámci systému CORSIA, v ktorých sa spolu s vykonávacími prvkami podrobne opisuje aj fungovanie systému. EÚ a jej členské štáty podporujú formálne prijatie SARP organizáciou ICAO, no zároveň v súlade s postupmi ICAO informovali o existujúcich rozdieloch medzi príslušnými právnymi predpismi EÚ a systémom CORSIA. ICAO zatiaľ neuverejnila rozdiely oproti iným štátom. Výrazný vplyv pandémie COVID-19 na medzinárodnú leteckú dopravu mal dosah aj na systém CORSIA. Očakáva sa, že emisie z leteckej dopravy klesnú v roku 2020 oproti úrovniam v roku 2019 pod 40 %. Vzhľadom na tento vplyv zástupcovia globálneho leteckého priemyslu podporovaní viacerými zúčastnenými krajinami, ktoré sú členmi ICAO úspešne požadovali, aby sa ako základné hodnoty systému CORSIA v skúšobnej fáze nepoužíval pôvodne plánovaný priemer emisií z rokov 2019 – 2020, ale iba priemer z roku 2019. Tým sa budúce kompenzačné povinnosti leteckých liniek značne znížili alebo eliminovali v porovnaní s pôvodne plánovanými základnými hodnotami. O tom, či bude základná hodnota vychádzať z emisií len za rok 2019 aj po roku 2023, sa rozhodne v nadchádzajúcich rokoch. Ako súčasť širšieho balíka právnych predpisov v rámci Európskej zelenej dohody a na základe smernice o EU ETS zmenenej v roku 2017 Komisia v súčasnosti pripravuje návrh na zmenu systému EU ETS pre leteckú dopravu do júna 2021. Návrh bude mať dve stránky. Prispeje k zníženiu podielu kvót bezodplatne pridelených prevádzkovateľom lietadiel a k ešte väčšiemu zníženiu emisií skleníkových plynov. Okrem toho bude riešiť zapracovanie systému CORSIA do právnych predpisov EÚ spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030. Už schválené revízie systému EU ETS umožnia rozšíriť lineárny redukčný koeficient 2,2 % na strop kvót pre leteckú dopravu od fázy 4 systému EU ETS, ktorá sa začne v roku 2021. 5. DOHĽAD NAD TRHOM Podľa revidovanej smernice o trhoch s finančnými nástrojmi* (MiFID2) sa od 3. januára 2018 emisné kvóty klasifikujú ako finančné nástroje. To znamená, že pravidlá uplatniteľné na tradičné finančné trhy (trhy zahŕňajúce obchodovanie s derivátmi uhlíka na popredných platformách alebo mimoburzových trhoch – OTC) sa vzťahujú aj na spotový segment sekundárneho trhu s uhlíkom (transakcie s emisnými kvótami na okamžité doručenie na sekundárnom trhu). Na tento segment sa teda vzťahujú rovnaké podmienky ako na trh s derivátmi z hľadiska transparentnosti, ochrany a integrity investorov. Dohľad nad primárnym trhom je naďalej upravovaný nariadením o obchodovaní formou aukcie, okrem otázok týkajúcich sa zneužívania trhu. Uplatňujú sa aj iné časti právnej úpravy finančných trhov, a to na základe krížových odkazov na vymedzenie pojmov finančných nástrojov podľa smernice MiFID2. Ide najmä o nariadenie o zneužívaní trhu (MAR)**, ktoré sa vzťahuje na transakcie a konania týkajúce sa emisných kvót na primárnych aj sekundárnych trhoch. Podobne aj krížový odkaz na smernicu MiFID2 v smernici o boji proti praniu špinavých peňazí*** prinesie povinné uplatňovanie hĺbkových kontrol klientov zo strany obchodníkov s uhlíkom s licenciou podľa smernice MiFID v súvislosti s ich klientmi na sekundárnom spotovom trhu s emisnými kvótami. **** * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ. ** Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES. *** Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES. **** Hĺbkové kontroly sú už povinné na primárnom trhu a na sekundárnom trhu s derivátmi z emisných kvót.

Počet účastníkov oprávnených predkladať ponuky na aukciách na spoločnej aukčnej platforme v roku 2019 aj naďalej rástol. V januári ich počet dosahoval 80, na konci roka, v decembri 2019, už bolo oprávnených predkladať ponuky 86 účastníkov. Najdominantnejšou kategóriou účastníkov oprávnených predkladať ponuky na aukciách boli aj naďalej prevádzkovatelia (približne 70 %), po nich nasledovali investičné spoločnosti a úverové inštitúcie (okolo 20 %) a osoby oslobodené od požiadaviek podľa MiFID (10 %). Podľa existujúcich pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu sú príslušné vnútroštátne orgány zodpovedné za monitorovanie trhu, pokiaľ ide o aukcie, ako aj sekundárny trh. Ich činnosti na európskej úrovni koordinuje Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), ako je to v prípade iných finančných nástrojov. 6. MONITOROVANIE, NAHLASOVANIE A OVEROVANIE EMISIÍ Požiadavky na monitorovanie, nahlasovanie, overovanie a akreditáciu (MRVA) v rámci systému EU ETS sa harmonizujú nariadením o monitorovaní a nahlasovaní (MRR)* a nariadením o akreditácii a overovaní (AVR)**. Monitorovací systém v EU ETS je koncipovaný ako „modulový“ prístup, ktorý prevádzkovateľom umožňuje vysokú mieru flexibility s cieľom zabezpečiť nákladovú efektívnosť a zároveň dosiahnuť vysokú spoľahlivosť monitorovaných údajov o emisiách. Na tento účel sa povoľuje niekoľko metód monitorovania („metodika založená na výpočtoch“ alebo „metodika založená na meraniach“, výnimočne aj „rezervná metodika“). Pre rôzne časti zariadenia možno metódy kombinovať. V prípade prevádzkovateľov lietadiel sú uskutočniteľné len metodiky založené na výpočtoch, pričom základným parametrom, ktorý je potrebné určiť pri letoch zaradených do systému EU ETS, je spotreba paliva. Požiadavka, aby zariadenia a prevádzkovatelia lietadiel mali plán monitorovania schválený príslušným orgánom na základe MRR, zabraňuje svojvoľnému výberu monitorovacích metód a časových obmien. V nariadení AVR pre fázu 3 a ďalšie obdobie bola zavedená celoeurópska harmonizovaná koncepcia akreditácie overovateľov. Overovatelia musia byť akreditovaní vnútroštátnym akreditačným orgánom, aby mohli vykonávať overovanie dodržiavania nariadenia AVR. Tento jednotný akreditačný systém umožňuje overovateľom pôsobiť na základe vzájomného uznávania vo všetkých zúčastnených krajinách, čím sa v plnom rozsahu využívajú výhody vnútorného trhu a pomáha sa zabezpečiť celková dostatočná dostupnosť. * Nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 z 21. júna 2012 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 181, 12.7.2012, s. 30). ** Nariadenie Komisie (EÚ) č. 600/2012 z 21. júna 2012 o overovaní správ o emisiách, správ o tonokilometroch a akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 181, 12.7.2012, s. 1). 6.1. Celkový vývoj Skúsenosti s vykonávaním nariadení MRR a AVR počas fázy 3 systému ETS poukazujú na potrebu ďalšieho zlepšenia, objasnenia a zjednodušenia pravidiel s cieľom ďalej podporovať harmonizáciu, znížiť administratívnu záťaž prevádzkovateľov a zúčastnených krajín a ďalej posilniť efektívnosť systému. Vzhľadom na uvedené sa prvá aktualizácia týchto dvoch nariadení, ktorej účelom bola príprava systému EU ETS na fázu 4 a zlepšenie a zjednodušenie postupov MRVA, uskutočnila v roku 2018. Revidované verzie MRR a AVR nadobudli účinnosť 1. januára 2019. Práca na druhej aktualizácii začala vo februári 2019. V súvislosti s aktualizáciou týchto dvoch nariadení prebiehali konzultácie so zúčastnenými krajinami o niektorých cielených otázkach, ktoré nebolo možné riešiť počas prvej aktualizácie, ako je vykonávanie prepracovanej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie . Celý proces revízie MRVA by sa mal ukončiť v dostatočnom predstihu pred začiatkom fázy 4 v roku 2021. Efektívnosť systému zabezpečenia súladu sa zlepšila, keďže krajiny majú na základe nariadenia MRR možnosť uložiť povinnosť elektronického nahlasovania. Rovnako ako v minulom roku oznámilo 17 zúčastnených krajín používanie elektronických formulárov alebo osobitných formátov súborov pre plány monitorovania, správy o emisiách, správy o overení a/alebo správy o vylepšeniach na základe minimálnych požiadaviek stanovených Komisiou. Trinásť zúčastnených krajín oznámilo, že na podávanie správ v rámci systému EU ETS používajú určitú formu automatizovaného informačného systému. 6.2. Použité monitorovanie Zo správ podľa článku 21 predložených v roku 2020 vyplýva, že vo väčšine zariadení sa používa metodika založená na výpočtoch . Len 155 zariadení (1,5 %) v 23 krajinách nahlásilo používanie systémov kontinuálneho merania emisií, najčastejšie v Nemecku, Česku a Francúzsku. Kým počet krajín je rovnaký ako v minulom roku, celkový počet zariadení, ktoré tento prístup používa, sa znížil. Len 13 krajín oznámilo používanie rezervnej metodiky v 34 zariadeniach, čo predstavovalo približne 3,0 milióna ton ekvivalentu CO2 (v porovnaní s 2,6 milióna ton ekvivalentu CO2 v 38 zariadeniach v 11 krajinách v predchádzajúcom roku). Jedno zariadenie v Holandsku je zodpovedné za 42 % celkových emisií hlásených v súvislosti s rezervnou metodikou. Minimálne štandardné úrovne podľa nariadenia MRR spĺňa prevažná väčšina zariadení. Len 90 zariadení kategórie C (v porovnaní s 97 v minulom roku), teda 11,8 %, sa podľa správ odchýlilo prinajmenšom pri jednom parametri od požiadavky uplatňovať pre väčšie zdrojové prúdy najvyššie úrovne. Tieto odchýlky sú povolené len vtedy, keď prevádzkovateľ preukáže, že najvyššia úroveň je technicky nerealizovateľná alebo by viedla k neprimeraným nákladom. Ak tieto podmienky už neplatia, prevádzkovateľ musí zodpovedajúcim spôsobom zlepšiť svoj systém monitorovania. Podobne zo správ 23 zúčastnených krajín vyplynulo, že celkovo je 22 % zariadení kategórie B povolených s určitou formou odchýlky od štandardných požiadaviek nariadenia MRR, teda podobne ako 19 % v minulom roku a 21 % v roku pred tým, čo preukazuje stabilnú úroveň pri dosahovaní najvyššej úrovne súladu. 6.3. Akreditované overovanie

V správach podľa článku 21 sa neuvádza celkový počet overovateľov. Európska spolupráca pre akreditáciu (EA) však poskytuje ústredné prepojenie na príslušné vnútroštátne akreditačné orgány (NAB) a ich zoznamy akreditovaných overovateľov systému EU ETS . Vzájomné uznávanie overovateľov medzi zúčastnenými krajinami funguje úspešne: 28 krajín oznámilo, že na ich území pôsobí aspoň jeden zahraničný overovateľ. Zistilo sa, že overovatelia vykazujú vysokú mieru súladu s nariadením AVR. Žiadna krajina neoznámila pozastavenie alebo zrušenie akreditácie overovateľa. V porovnaní s rokom 2018, keď bolo jedno pozastavenie a žiadne odvolania. Nemecko oznámilo za rok 2019 obmedzenie rozsahu akreditácie šiestich overovateľov a Poľsko jedného overovateľa v porovnaní s obmedzeniami rozsahu akreditácie dvoch overovateľov z Nemecka, jedného z Francúzska a troch z Poľska v roku 2018. Sedem krajín oznámilo sťažnosti na overovateľov prijaté v tomto roku (o tri menej ako v minulom roku). Celkový počet sťažností (66) je o 7 % nižší. Z doručených sťažností bolo v čase oznamovania vyriešených 71 % (v minulom roku to bolo 93 %). Osem krajín oznámilo prípady nesúladu týkajúceho sa identifikácie overovateľa v súvislosti s procesom výmeny informácií medzi NAB a príslušnými orgánmi (v porovnaní s desiatimi krajinami v minulom roku). 7. PREHĽAD ADMINISTRATÍVNYCH OPATRENÍ Krajiny zapojené do systému EU ETS používajú rôzne prístupy týkajúce sa príslušných orgánov zodpovedných za jeho vykonávanie. V niektorých krajinách sú zapojené viaceré miestne orgány, kým v iných je prístup oveľa centralizovanejší. Zo správ podľa článku 21 predložených v roku 2020 vyplynulo, že do realizácie systému EU ETS boli v priemere zapojené 4 príslušné orgány na krajinu. Pokiaľ ide o koordináciu medzi orgánmi, nahlásené boli rôzne nástroje, napríklad legislatívne nástroje na centrálne riadenie plánov monitorovania (v 14 krajinách), záväzné pokyny a usmernenia zo strany príslušných ústredných orgánov pre miestne orgány (v 10 krajinách) a pravidelné pracovné skupiny alebo stretnutia medzi orgánmi (v 13 krajinách). Sedem krajín uviedlo, že nemajú zavedené žiadne takéto nástroje (CY, IE, IS, IT, LI, LU a MT). Pokiaľ ide o administratívne poplatky účtované v súvislosti s povoľovaním a schvaľovaním plánov monitorovania, 13 krajín v roku 2020 oznámilo, že prevádzkovateľom zariadení neúčtujú žiadne poplatky (CY, DE, EE, EL, IE, LI, LT, LU, LV, MT, NL, SE, SK), teda rovnako ako v minulom roku. Prevádzkovatelia lietadiel neplatia poplatky v 15 krajinách (BE, CY, CZ, DE, EE, ES, EL, LI, LT, LU, LV, MT, NL, SE, SK). Poplatky sa v jednotlivých krajinách a v prípade jednotlivých typov služieb výrazne líšia, od 5 EUR do 7 283,17 EUR za povolenie a schválenie plánu monitorovania pre zariadenia a od 2,19 EUR do 2 400 EUR za tú istú službu pre leteckých prevádzkovateľov. Celkovo je administratívna organizácia systému ETS zúčastnených krajín do značnej miery účinná. Komunikácia a výmena osvedčených postupov, a to aj prostredníctvom činností fóra súladu so systémom EU ETS a výročnej konferencie o súlade so systémom EU ETS, by sa mala aj naďalej posilňovať a podporovať. 8. SÚLAD A PRESADZOVANIE V smernici o EU ETS sa stanovuje pokuta za prekročenie emisií vo výške 100 EUR (s indexáciou v závislosti od inflácie) za každú tonu emitovaného CO2, za ktorú nebola v riadnom čase odovzdaná kvóta, a požaduje sa v nej aj, aby sa za tieto emisie odovzdali kvóty. Ďalšie sankcie, ktoré sa vzťahujú na porušenia vykonávania systému EU ETS, stanovuje podľa vnútroštátnych ustanovení dotknutá krajina. Aj napriek ťažkej hospodárskej situácii v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zostala v prípade cyklu hodnotenia súladu v roku 2019 úroveň súladu so systémom EU ETS veľmi vysoká: väčšina prevádzkovateľov, ktorí sú zodpovední za viac ako 99 % emisií zo stacionárnych zariadení, si v marci a apríli 2020 plnila svoje právne povinnosti. V prípade zariadení, ktoré nedosiahli súlad, išlo zvyčajne o drobné zariadenia. Približne 500 prevádzkovateľov lietadiel podalo správu a splnilo si svoje povinnosti vrátane viac ako 100 komerčných prevádzkovateľov lietadiel, ktorých sídlo sa nachádza mimo EÚ, ale prevádzkujú lety v rámci EHP. V prípade prevádzkovateľov, ktorí nedosiahli súlad, išlo zvyčajne o drobných prevádzkovateľov alebo prevádzkovateľov, ktorí v roku 2018 ukončili prevádzku. Príslušné orgány naďalej vykonávajú rôzne kontroly súladu týkajúce sa ročných správ o emisiách. Na základe správ podľa článku 21 predložených v roku 2020 všetky zúčastnené krajiny kontrolujú ročné správy o emisiách zo zariadení z hľadiska úplnosti (100 % správ okrem BE 31 %, ES 94 %, FR 95 %) a väčšina krajín kontroluje správy prevádzkovateľov lietadiel – všetky okrem Maďarska, Lotyšska (obdive krajiny majú dvoch prevádzkovateľov lietadiel) a Lichtenštajnska (nemá prevádzkovateľov lietadiel). V správach sa ďalej uvádza, že krajiny v priemere kontrolujú približne 83 % správ zariadení z hľadiska konzistentnosti s plánmi monitorovania (ako aj 91 % správ prevádzkovateľov lietadiel) a približne 70 % správ zariadení z hľadiska konzistentnosti s údajmi o pridelení kvót. Dvadsaťtri krajín uviedlo, že vykonávajú aj krížové kontroly s inými údajmi v prípade zariadení a 24 krajín ich vykonáva aj v prípade prevádzkovateľov lietadiel. Príslušné orgány v 12 krajinách vykonali konzervatívne odhady týkajúce sa chýbajúcich údajov v prípade 101 zariadení (celkovo približne 1 % zariadení), takmer dvakrát viac ako v uplynulých troch rokoch. Zdá sa, že k zvýšeniu došlo v dôsledku vyššieho počtu konzervatívnych odhadov v Holandsku (51 dotknutých zariadení v roku 2019 oproti 11 v roku 2018), pretože v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi bol prijatý väčší počet oznámení o chybách pri monitorovaní. Oznámené množstvo dotknutých emisií v roku 2019 bolo 61,0 milióna ton CO2 (v porovnaní s 11,2 milióna ton CO2 v roku 2018), čo predstavuje približne 4 % celkových emisií (v porovnaní s 0,7 % v roku 2018). Najčastejšími dôvodmi uvádzanými v prospech realizácie konzervatívnych odhadov bolo predloženie správ o emisiách, ktoré neboli úplne v súlade s požiadavkami nariadenia MRR, a nepredloženie správy o emisiách do 31. marca. Konzervatívne odhady, pokiaľ ide o chýbajúce údaje za leteckú dopravu, nahlásilo sedem krajín a týkali sa 33 prevádzkovateľov lietadiel (5,4 % všetkých prevádzkovateľov) a 1,6 % emisií z leteckej dopravy. Kontroly príslušných orgánov sú naďalej dôležité na účely doplnenia práce overovateľa. V roku 2019 všetky krajiny potvrdili, že v prípade zariadení vykonávajú ďalšie kontroly. Väčšina krajín (všetky okrem HU, IT, LI a LV) uviedla podobný prístup, pokiaľ ide o prevádzkovateľov lietadiel. Väčšina krajín (všetky okrem EL, IT, LU a MT) uviedla, že v roku 2019 sa v zariadeniach vykonali kontroly na mieste, a takmer polovica krajín (všetky okrem BG, CY, CZ, EE, ES, FI, FR, EL, HU, IT, LI, LT, LU, LV, MT, NO, PT a UK) uviedla, že sa vykonali inšpekcie na mieste v prípade leteckej dopravy. V roku 2019 bolo uplatnenie pokuty za nadmerné emisie oznámené v prípade 25 zariadení v ôsmich krajinách (DE 1, DK 2, ES 1, IT 4, PL 2, PT 1, RO 7 a UK 7). V odvetví leteckej dopravy boli nahlásené pokuty za nadmerné emisie v prípade 34 prevádzkovateľov lietadiel (CY 1, DE 3, ES 4, IT 3, PT 11 a UK 12). Šesť krajín potvrdilo uloženie pokút (okrem pokút za nadmerné emisie) v roku 2019. Neboli hlásené žiadne prípady trestu odňatia slobody, zaznamenali sa však pokuty, formálne upozornenia a posledné písomné upozornenia, ktoré sa uskutočnili alebo sa ešte len mali uskutočniť (napr. z dôvodu prebiehajúceho súdneho konania), v celkovej finančnej hodnote 7,8 milióna EUR (z ktorých 0,15 milióna EUR sa týkalo leteckej dopravy). Najčastejšími porušeniami nahlásenými za rok 2019 boli nepredloženie overených ročných správ o emisiách do príslušného termínu, nesplnenie povinnosti včas oznámiť plánované alebo účinné zmeny kapacity, úrovne činnosti a prevádzky zariadenia a nesplnenie povinnosti monitorovania v súlade so schváleným plánom monitorovania a nariadením (EÚ) č. 601/2012.

Ako bolo oznámené v minulom roku, piaty cyklus hodnotenia súladu so systémom EU ETS sa uskutočnil v rokoch 2018 a 2019 s cieľom identifikovať problémy týkajúce sa súladu s EU ETS na úrovni zúčastnených krajín a podporiť ich v zlepšovaní realizácie systému EU ETS. Toto hodnotenie bolo dokončené v roku 2020 a bola uverejnená technická správa o výsledkoch . V správe sa dospelo k záveru, že kým kvalita a účinnosť schvaľovania plánov monitorovania, preskúmania ročných správ o emisiách a správ o overení, ako aj inšpekcií sa zlepšili vďaka výraznejšiemu využívaniu vzorov Komisie a IT systémov, ako aj posilnených postupov príslušných orgánov, niektoré oblasti monitorovania, nahlasovania a overovania aj naďalej spôsobujú problémy s výkladom a prospelo by im špecializované školenie alebo prispôsobené vedenie. Rozdiely vo vykonávaní medzi členskými štátmi možno pozorovať najčastejšie pri skúmaní výročných správ o emisiách a správ o overení, ako aj v opatreniach nadväzujúcich na problémy zistené počas overovania, inšpekčných postupov a presadzovania. Hoci sa zdá, že tieto rozdiely nemajú nepriaznivý vplyv na spoľahlivosť systému monitorovania, nahlasovania a overovania, v niektorých oblastiach, ako je napríklad cezhraničná výmena informácií, nadväzujúce odporúčania na zlepšenie a inšpekčné postupy, existuje priestor na zlepšenie na úrovni EÚ. Odporúčania členských štátov na zlepšenie sa uvádzajú v prispôsobených akčných plánoch. Keď sa začnú uplatňovať revízie nariadení, je pravdepodobné, že sa vyriešia niektoré oblasti na zlepšenie identifikované v analýze. Prispôsobené aktualizácie v poradenských materiáloch, vzory a dodržiavanie odporúčaní uvedených v akčných plánoch členských štátov môžu ešte viac zlepšiť vykonávanie. Na tento účel sa v technickej správe a v akčných plánoch členských štátov uvádzajú osobitné odporúčania. 9. ZÁVERY A VÝHĽAD V roku 2019 došlo k historickému poklesu emisií skleníkových plynov zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, o 9,1 % v porovnaní s rokom 2018. Stálo za ním najmä zníženie emisií z výroby elektrickej energie a tepla o takmer 15 % spolu s výrazným prenikaním obnoviteľných zdrojov energie do výroby, zvýšeným využívaním zemného plynu a znížením používania uhlia o približne 19 %. Aj emisie z priemyslu zaznamenali doteraz svoj najsilnejší pokles vo fáze 3, a to o takmer 2 %. Naproti tomu overené emisie z leteckej dopravy naďalej rástli, hoci o oveľa menší objem ako v predchádzajúcich rokoch (o 1 % viac ako v roku 2018). Legislatívne zmeny schválené v posledných rokoch na posilnenie systému ETS a riešenie prebytku kvót stále prinášajú viditeľné výsledky. Ukazovateľ prebytku trhovej stabilizačnej rezervy bol uverejnený štvrtýkrát v máji 2020 a ukázal, že prebytok kvót klesol na približne 1,39 miliardy. Na základe prebytku a revidovaných právnych predpisov o EU ETS pre fázu 4 sa aukčné objemy v roku 2020 znížili o takmer 40 % (približne 375 miliónov kvót). Podobne sa znížia aukčné objemy v roku 2021. Napriek ťažkej hospodárskej situácii pre priemysel a leteckú dopravu v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zostal signál o cene uhlíka v období od januára 2019 do konca júna 2020 stabilný, až na krátku výnimku v marci/apríli. Celkové príjmy z obchodovania formou aukcie, ktoré prináša systém EU ETS, od roku 2012 do 30. júna 2020 prekročili sumu 57 miliárd EUR, pričom celkové príjmy členských štátov dosiahli viac ako 14 miliárd EUR v roku 2019 a 7,9 miliardy EUR v prvej polovici roka 2020. Veľkú časť týchto príjmov používajú členské štáty na opatrenia v oblasti klímy. Napriek výnimočným okolnostiam v roku 2020 zostala úroveň súladu so systémom EU ETS za rok 2019 veľmi vysoká: väčšina prevádzkovateľov, ktorí sú zodpovední za viac ako 99 % emisií zo stacionárnych zariadení, si splnila svoje právne povinnosti. Tak v prípade prevádzkovateľov stacionárnych zariadení, ako aj v prípade prevádzkovateľov lietadiel, ktorí nedosiahli súlad, išlo zvyčajne o drobné subjekty. Štruktúra EU ETS ostala stabilná a administratívna organizácia v členských štátoch sa ukázala ako účinná. V nasledujúcich rokoch by systém EU ETS mohol ako súčasť širšieho balíka právnych predpisov v rámci Európskej zelenej dohody prejsť podstatnou revíziou, pokiaľ ide o jeho rozsah pôsobnosti a požiadavky v leteckej doprave, aby bol schopný splniť zvýšené ambície EÚ v oblasti klímy. Rok 2021 bude prvým, keď sa začne realizovať fáza 4 systému EU ETS. V ďalšej správe o trhu s uhlíkom, ktorá má byť uverejnená koncom roka 2021, bude zahrnutý prehľad celej realizácie systému ETS vo fáze 3. Poskytnú sa aj prvé poznatky o fungovaní systému EU ETS vo fáze 4.

PRÍLOHA Dodatok 1 Tabuľka 1.1: Počet bezodplatne pridelených kvót na modernizáciu odvetvia elektrickej energie Členský štát 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 BG 11 009 416 9 779 243 8 259 680 6 593 238 3 812 436 2 471 297 1 948 441 CY 2 519 077 2 195 195 1 907 302 1 583 420 1 259 538 935 657 575 789 CZ 25 285 353 22 383 398 20 623 005 15 831 329 11 681 994 7 661 840 3 830 905 EE 5 135 166 4 401 568 3 667 975 2 934 380 2 055 614 38 939 19 471 HU 7 047 255 neuplatňuje sa neuplatňuje sa neuplatňuje sa neuplatňuje sa neuplatňuje sa neuplatňuje sa LT 322 449 297 113 269 475 237 230 200 379 158 922 94 432 PL 65 992 703 52 920 889 43 594 320 31 621 148 21 752 908 31 942 281 16 912 108 RO 15 748 011 8 591 461 9 210 797 7 189 961 6 222 255 3 778 439 1 723 016 Spolu 133 059 430 100 568 867 87 532 554 65 990 706 46 985 124 46 987 375 25 104 162 Zdroj: GR pre oblasť klímy Tabuľka 1.2: Maximálny počet bezodplatných ročne pridelených kvót na základe výnimky z úplného obchodovania formou aukcie v odvetví výroby elektrickej energie a tepla Členský štát 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Spolu BG 13 542 000 11 607 428 9 672 857 7 738 286 5 803 714 3 869 143 1 934 571 54 167 999 CY 2 519 077 2 195 195 1 907 302 1 583 420 1 259 538 935 657 575 789 10 975 978 CZ 26 916 667 23 071 429 19 226 191 15 380 953 11 535 714 7 690 476 3 845 238 107 666 668 EE 5 288 827 4 533 280 3 777 733 3 022 187 2 266 640 1 511 093 755 547 21 155 307 HU 7 047 255 0 0 0 0 0 0 7 047 255 LT 582 373 536 615 486 698 428 460 361 903 287 027 170 552 2 853 628 PL 77 816 756 72 258 416 66 700 076 60 030 069 52 248 393 43 355 049 32 238 370 404 647 129 RO 17 852 479 15 302 125 12 751 771 10 201 417 7 651 063 5 100 708 2 550 354 71 409 917 Spolu 151 565 434 129 504 488 114 522 628 98 384 792 81 126 965 62 749 153 42 070 421 679 923 881 Zdroj: GR pre oblasť klímy

Tabuľka 1.3: Počet nevyužitých bezodplatne pridelených kvót na základe výnimky podľa článku 10c, ktoré boli vydražené alebo sa plánujú vydražiť v rokoch 2013 – 2021 Členský štát 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 BG 5 444 169 1 461 360 920 823 604 908 1 386 372 0 476 621 CY 0 0 0 0 0 0 0 CZ 0 90 694 77 741 66 740 54 550 80 295 0 EE 0 188 682 134 897 1 767 499 761 088 50 026 0 LT 259 924 0 456 725 191 229 161 522 128 105 76 120 PL 1 196 0 7 491 0 55 800 000 49 520 000 34 501 299 RO 2 104 468 6 710 664 3 540 974 3 011 456 0 0 827 338 HU 0 0 0 0 0 0 0 Dodatok 2 Obrázok 2.1: Počet uchádzačov na aukciách so všeobecnými kvótami od roku 2013 do 30. júna 2020 Zdroj: EEX . Počet uchádzačov Tabuľka 2.1: Príjmy členských štátov a Spojeného kráľovstva z obchodovania s kvótami formou aukcie v období od roka 2012 do 30. júna 2020 (v miliónoch EUR) 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 všeobecné (skoršie aukcie) letecká doprava (skoršie aukcie) všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava AT 11,05 0,00 55,75 0,00 52,17 1,18 76,24 2,36 58,81 0,65 78,74 0,69 208,20 2,16 180,94 2,89 82,07 1,50 BE 0,00 0,00 114,99 0,00 95,03 2,05 138,96 2,69 107,14 0,74 143,52 0,79 379,00 2,47 353,47 3,30 160,28 1,70 BG 22,14 0,00 52,63 0,00 36,19 0,22 120,91 0,91 85,08 0,25 130,15 0,27 367,34 0,83 439,19 1,11 205,96 0,58 CY 1,58 0,00 0,35 0,00 0,43 0,30 0,00 1,42 0,00 0,39 6,15 0,41 24,66 1,30 24,4 1,74 17,03 0,91 HR 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 86,40 0,49 20,09 0,16 26,97 0,18 70,96 0,55 71,97 0,74 32,52 0,37 CZ 0,00 0,00 0,00 0,00 55,24 0,47 110,30 1,20 117,63 0,33 199,43 0,35 583,33 1,10 628,94 1,46 329,84 0,75 DE 166,18 17,52 791,25 0,00 749,97 0,00 1 093,31 16,87 845,74 4,65 1 141,74 5,07 2 565,34 16,31 3 146,14 17,89 1 149,91 0,00 DK 1,07 0,00 56,06 0,00 46,93 1,16 68,64 2,71 52,93 0,74 70,93 0,79 187,32 2,48 162,78 3,31 73,56 1,70 EE 0,00 0,00 18,07 0,00 7,41 0,04 21,13 0,15 23,57 0,04 39,31 0,05 139,89 0,14 142,65 0,20 65,81 0,08 EL 14,84 0,00 147,64 0,00 129,97 1,10 190,17 4,99 146,68 1,37 196,57 1,46 518,96 4,57 503,34 6,11 229,19 3,16 ES 68,53 0,00 346,11 0,00 323,53 6,56 473,20 16,32 364,97 4,48 488,78 4,77 1 291,07 14,97 1 225,22 19,97 555,93 10,31 FI 13,28 0,00 66,97 0,00 62,68 0,81 91,64 2,13 70,63 0,58 94,64 0,62 249,84 1,96 217,35 2,60 98,33 1,33 FR 43,46 0,00 219,25 0,00 205,29 10,05 299,94 12,18 231,34 3,35 309,85 3,55 818,40 11,16 711,64 14,89 322,10 7,69 HU 3,99 0,00 34,59 0,00 56,21 0,29 82,28 0,99 63,43 0,27 84,94 0,29 224,48 0,91 226,8 1,21 102,98 0,62 IE 0,00 0,00 41,68 0,00 35,11 0,87 51,32 2,15 39,54 0,59 52,93 0,63 140,10 1,97 121,64 2,62 54,97 1,37 IT 76,50 0,00 385,98 0,00 361,25 5,24 528,00 14,41 407,23 3,96 545,44 4,21 1 440,10 13,22 1 271,35 17,64 576,06 9,11 LT 3,29 0,00 19,98 0,00 17,28 0,06 28,13 0,29 20,76 0,08 31,43 0,09 80,11 0,25 83,69 0,35 39,49 0,17 LU 0,74 0,00 4,97 0,00 4,52 0,63 6,62 0,22 5,08 0,06 6,81 0,07 18,09 0,20 16,79 0,28 7,74 0,17 LV 2,13 0,00 10,79 0,00 10,08 0,14 14,76 0,53 11,36 0,15 15,24 0,15 40,20 0,49 41,92 0,66 18,58 0,33 MT 0,27 0,00 4,47 0,00 3,81 0,10 5,62 0,57 4,30 0,16 5,78 0,17 15,19 0,52 15,21 0,71 6,97 0,37 NL 25,61 0,00 134,24 0,00 125,63 5,47 183,57 3,68 141,59 1,01 189,63 1,07 500,84 3,37 435,64 4,50 197,44 2,33 PL 0,00 0,00 244,02 0,00 78,01 0,00 129,84 2,98 135,57 0,58 505,31 0,69 1 209,98 1,59 2 545,94 2,89 1 384,13 4,38 PT 10,65 0,00 72,78 0,00 65,82 1,27 96,32 2,89 74,29 0,79 99,50 0,85 262,96 2,65 253,58 3,53 115,37 1,83 RO 39,71 0,00 122,74 0,00 97,57 0,32 193,62 1,60 193,56 0,44 260,29 0,47 717,64 1,45 747,87 1,95 369,33 1,00 SE 7,07 0,00 35,67 0,00 33,34 1,02 48,79 3,63 37,61 1,00 50,45 1,06 132,98 3,34 124,1 4,43 56,52 2,29 SI 3,51 0,00 17,74 0,00 16,59 0,05 24,28 0,14 18,70 0,04 25,05 0,04 66,19 0,12 65,14 0,16 29,42 0,08 SK 12,19 0,00 61,70 0,00 57,59 0,04 84,31 0,20 64,99 0,06 87,01 0,06 229,74 0,18 244,47 0,24 111,50 0,12 UK 75,74 0,00 409,63 0,00 387,42 14,08 567,72 18,54 418,96 5,37 604,02 5,30 1 607,32 0,00 0 0 1 043,32 0,83 SPOLU 603,52 17,53 3 550,73 0,00 3 115,11 53,53 4 815,97 117,26 3 761,57 32,28 5 490,60 34,14 14 090,23 90,27 14 002,17 117,37 7 436,36 55,11 Tabuľka 2.2: Príjmy krajín EHP z obchodovania s emisnými kvótami formou aukcie v období od roka 2019 do 30. júna 2020 (v miliónoch EUR) 2019 2020 všeobecné letecká doprava všeobecné letecká doprava IS 23,91 1,86 16,26 1,66 LI 0,52 0 0,47 0,00 NO 476,78 18,24 332,17 15,84 SPOLU 501,21 20,1 348,90 17,51 Dodatok 3 Tabuľka 3.1: Zhrnutie výmeny medzinárodných kreditov do júna 2020 Medzinárodné kredity vymenené do konca júna 2020 V miliónoch V percentách Medzinárodné kredity vymenené do konca júna 2020 V miliónoch V percentách CER 288,86 60,06 % ERU 192,07 39,94 % Čína 213,31 73,85 Ukrajina 147,69 76,89 % India 20,30 7,03 Rusko 32,06 16,69 % Uzbekistan 10,17 3,52 Poľsko 2,82 1,46 % Brazília 6,00 2,08 Nemecko 1,65 0,85 % Vietnam 3,71 1,28 Francúzsko 1,24 0,64 % Čile 3,21 1,11 Bulharsko 0,50 0,26 % Mexiko 3,17 1,10 ostatné 6,11 3,21 % Kórea 2,93 1,01 ostatné 26,06 9,02 SPOLU CER a ERU 480,94 100 % Zdroj: EUTL





Tabuľka 3.2: Zhrnutie výmeny medzinárodných kreditov do júna 2020 podľa druhu zariadení Medzinárodné kredity vymenené do konca júna 2020: CER v miliónoch ERU v miliónoch Stacionárne zariadenia 282,54 191,25 Prevádzkovatelia leteckej dopravy 6,32 0,82 SPOLU 288,86 192,07 Zdroj: EUTL Dodatok 4 Tabuľka 4.1: Iné emisie ako CO2 zo zariadení overené v systéme ETS podľa druhu skleníkového plynu v rokoch 2013 – 2019 (v miliónoch ton) 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 PFCs 0,40 0,74 0,58 0,64 0,51 0,64 0,57 N2O 2,48 5,48 5,31 4,62 4,92 4,108 3,68



Zdroj: EUTL Dodatok 5 Tabuľka 5.1: Vybrané rozhodnutia Súdneho dvora EÚ týkajúce sa fungovania systému EU ETS v období od júla 2019 do júna 2020 Referenčné číslo veci Dotknuté právne predpisy Strany Kontext veci Dátum Zistenie Súdneho dvora Vec C‑189/19 rozhodnutie Komisie 2011/278 Spenner GmbH & Co. KG/DE Spoločnosť Spenner Gmbh chcela bezodplatne získať viac kvót pre fázu 3 ETS (2013 – 2020) a tvrdila, že príslušný nemecký orgán jej bezodplatne nepridelil dostatočné množstvo kvót z dôvodu nesprávneho výkladu rozhodnutia Komisie 2011/278/EÚ, najmä článku 9, ktorý sa týka historických úrovní činnosti. 14. 5. 2020 Súdny dvor rozhodol, že článok 9 ods. 9 rozhodnutia 2011/278 sa neuplatňuje na významné rozšírenia kapacity existujúceho zariadenia, ku ktorým došlo pred základným obdobím, ktoré bolo určené v súlade s článkom 9 ods. 1 tohto rozhodnutia, a že článok 9 ods. 1 rozhodnutia 2011/278 príslušnému vnútroštátnemu orgánu neukladá povinnosť, aby sám určil príslušné základné obdobie na účely posúdenia historických úrovní činnosti zariadenia. Vec C‑113/19 smernica 2003/87/ES, Charta základných práv Európskej únie Luxaviation SA/minister životného prostredia, Luxembursko Spoločnosť Luxaviation sa domnievala, že dokončila postup na odovzdanie kvót emisií v roku 2016, ale podľa ministerstva životného prostredia sa tak nestalo. V júni 2016 minister životného prostredia oznámil spoločnosti Luxaviation, že nesplnila svoju povinnosť odovzdať požadované kvóty v stanovenej časovej lehote, konkrétne pred 30. aprílom toho roku. Spoločnosti bola udelená pokuta a názov Luxaviation bol zverejnený na webovom sídle Environmentálnej agentúry. 26. 3. 2020 Súdny dvor sa uzniesol, že články 20, 47 a článok 49 ods. 3 Charty základných práv EÚ nebránia tomu, aby vnútroštátny súd zmenil sumu paušálnej pokuty podľa smernice o ETS, článok 41 charty sa nevzťahuje na situáciu, keď treba určiť, či členské štáty majú povinnosť, alebo možnosť zaviesť mechanizmy na upozornenie alebo upomenutie prevádzkovateľov konajúcich v dobrej viere a že zásada ochrany legitímnej dôvery nebráni uloženiu pokuty upravenej v článku 16 ods. 3 smernice 2003/87 v situácii, keď príslušné orgány neupozornili prevádzkovateľa pred uplynutím lehoty na odovzdanie kvót. Dodatok 6 Tabuľka 6.1: Aktuálny stav vykonávania fázy 4 systému EU ETS Opatrenie Účel Typ právneho aktu Predpokladané prijatie Zoznam odvetví vystavených riziku úniku uhlíka na roky 2021 – 2030 stanovenie nového zoznamu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka pre fázu 4 systému EU ETS na základe kritérií na určenie odvetví s významnou úrovňou vystavenia riziku úniku uhlíka delegované rozhodnutie Komisie prijaté 15. februára 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 8. mája 2019 Revízia pravidiel bezodplatného prideľovania emisných kvót na roky 2021 – 2030 revízia rozhodnutia Komisie 2011/278/EÚ, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót platné v celej Únii s cieľom prispôsobiť ho novému právnemu kontextu stanovenému pre fázu 4 delegované nariadenie Komisie prijaté 19. decembra 2018 a uverejnené v úradnom vestníku 27. februára 2019 Úprava bezodplatného prideľovania kvót vzhľadom na výrobné zmeny vymedzenie opatrení na účely úpravy úrovne bezodplatného prideľovania kvót zariadeniam na základe meniacich sa úrovní prevádzky o viac ako 15 % nahor alebo nadol v priemere za obdobie dvoch rokov vykonávacie nariadenie Komisie prijaté 31. októbra 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 4. novembra 2019 Aktualizácia referenčných hodnôt pre bezodplatné prideľovanie kvót na roky 2021 – 2025 stanovenie aktualizovaných referenčných hodnôt na roky 2021 – 2025 na základe údajov za roky 2016 a 2017 predložených členskými štátmi do 30. septembra 2019 vykonávacie nariadenie Komisie 2020 Zriadenie inovačného fondu stanovenie pravidiel fungovania inovačného fondu vrátane výberového konania a kritérií delegované nariadenie Komisie prijaté 26. februára 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 28. mája 2019 Zriadenie modernizačného fondu stanovenie pravidiel fungovania modernizačného fondu vykonávacie nariadenie Komisie prijaté 9. júla 2020 a uverejnené v úradnom vestníku 10. júla 2020 Revízia nariadenia (EÚ) č. 389/2013 (nariadenie o registri) stanovenie požiadaviek pre register Únie v súvislosti s fázou 4 vo forme normalizovaných elektronických databáz, ktoré obsahujú spoločné prvky údajov na sledovanie vydávania, držby, prevodu a rušenia kvót a na zabezpečenie prístupu verejnosti a zachovanie dôvernosti delegované nariadenie Komisie prijaté 12. marca 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 2. júla 2019 Zmena nariadenia (EÚ) č. 1031/2010 (nariadenie o obchodovaní formou aukcie) umožnenie obchodovania formou aukcie s prvými 50 miliónmi kvót z trhovej stabilizačnej rezervy pre inovačný fond v roku 2020 delegované nariadenie Komisie prijaté 30. októbra 2018 a uverejnené v úradnom vestníku 4. januára 2019 Revízia nariadenia (EÚ) č. 1031/2010 (nariadenie o obchodovaní formou aukcie) revízia niektorých aspektov aukčného postupu s cieľom plniť požiadavky pre fázu 4, najmä s cieľom umožniť obchodovanie s kvótami formou aukcie pre inovačný fond a modernizačný fond, ako aj zohľadniť klasifikáciu kvót EU ETS ako finančných nástrojov podľa smernice 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID2) delegované nariadenie Komisie prijaté 28. augusta 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 8. novembra 2019 Revízia nariadenia č. 601/2012 o monitorovaní a nahlasovaní zjednodušenie, zlepšenie a objasnenie pravidiel monitorovania a nahlasovania a znižovanie administratívneho zaťaženia na základe skúseností z vykonávania z fázy 3 vykonávacie nariadenie Komisie prijaté 19. decembra 2018 a uverejnené v úradnom vestníku 31. decembra 2018 Revízia nariadenia č. 600/2012 o overovaní a akreditácii zjednodušenie, zlepšenie a objasnenie pravidiel akreditácie a overovania a znižovanie administratívneho zaťaženia v čo najväčšej miere na základe skúseností z vykonávania z fázy 3 vykonávacie nariadenie Komisie prijaté 19. decembra 2018 a uverejnené v úradnom vestníku 31. decembra 2018 Nariadenie (EÚ) 2019/1603, ktorým sa dopĺňa smernica 2003/87/ES, na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy, pokiaľ ide o systém CORSIA doplnenie smernice o EU ETS, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré prijala Medzinárodná organizácia civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy na účely vykonávania systému CORSIA delegované nariadenie Komisie prijaté 18. júla 2019 a uverejnené v úradnom vestníku 30. septembra 2019 Usmernenia EU ETS o štátnej pomoci na obdobie rokov 2021 – 2030 revízia usmernení EU ETS o štátnej pomoci pre fázu 4 s cieľom prispôsobiť sa novým ustanoveniam zavedeným revidovanou smernicou o EU ETS pre systémy kompenzácie nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého oznámenie Komisie 2020 Delegované rozhodnutie Komisie (EÚ) 2020/1071 o vylúčení letov prichádzajúcich zo Švajčiarska zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ zmena prílohy I k smernici o EU ETS na vylúčenie letov prichádzajúcich zo Švajčiarska zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v EÚ od 1. januára 2020 delegované nariadenie Komisie prijaté 18. mája 2020 a uverejnené v úradnom vestníku 21. júla 2020 Aktuálny stav Plánované Prebiehajúce Skončené