EURÓPSKA KOMISIA V Luxemburgu 13. 7. 2022 SWD(2022) 525 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2022























Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu na Slovensku Sprievodný dokument OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2022



Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2022) 500 final} - {SWD(2022) 501 final} - {SWD(2022) 502 final} - {SWD(2022) 503 final} - {SWD(2022) 504 final} - {SWD(2022) 505 final} - {SWD(2022) 506 final} - {SWD(2022) 507 final} - {SWD(2022) 508 final} - {SWD(2022) 509 final} - {SWD(2022) 510 final} - {SWD(2022) 511 final} - {SWD(2022) 512 final} - {SWD(2022) 513 final} - {SWD(2022) 514 final} - {SWD(2022) 515 final} - {SWD(2022) 516 final} - {SWD(2022) 517 final} - {SWD(2022) 518 final} - {SWD(2022) 519 final} - {SWD(2022) 520 final} - {SWD(2022) 521 final} - {SWD(2022) 522 final} - {SWD(2022) 523 final} - {SWD(2022) 524 final} - {SWD(2022) 526 final} - {SWD(2022) 527 final}



Zhrnutie Slovensko pokračovalo v snahách o reformu svojho justičného systému opierajúc sa o ústavnú reformu, o ktorej sa zmieňuje Správa o právnom štáte 2021. Parlament schválil reformu súdnej mapy. Začal fungovať Najvyšší správny súd SR a bol prijatý návrh zákona o zriadení nižších správnych súdov. Tieto reformy boli zahrnuté do plánu obnovy a odolnosti. Ministerstvo spravodlivosti pripravuje novelu, ktorou sa má obmedziť právomoc generálneho prokurátora rušiť v jednotlivých prípadoch rozhodnutia prokuratúry. Obavy v súvislosti s režimom odvolávania členov Súdnej rady SR a režimom trestnoprávnej zodpovednosti sudcov za „ohýbanie práva“ pretrvávajú, hoci režim trestnoprávnej zodpovednosti sudcov obsahuje určité záruky. Advokátska komora hlásila, že advokáti čelia pri výkone svojho povolania hrozbám a obťažovaniu. Verejnosť vníma úroveň nezávislosti súdnictva aj naďalej ako veľmi nízku. Efektívnosť konaní sa najmä v správnych veciach čoraz viac zhoršovala. V kľúčových oblastiach, ktoré majú prispieť k predchádzaniu korupcii, sa naďalej dosahuje len pomalý pokrok aj napriek tomu, že viacero tém bolo zahrnutých do plánu obnovy a odolnosti. Na novej protikorupčnej stratégii na obdobie po roku 2023 sa už síce začalo pracovať, no stále sa čaká na aktualizáciu národného protikorupčného programu z roku 2019. Lobizmus zostáva neregulovaný, vláda však plánuje predložiť do konca roka 2022 nový zákon o lobingu a zriadiť Úrad na ochranu verejného záujmu, ktorý by mal na starosti lobizmus, konflikty záujmov a majetkové priznania. Na Slovensku začal pôsobiť špecializovaný Úrad na ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti a už ochraňoval oznamovateľov pred prepustením zo zamestnania. Aj naďalej sa vyvíjalo úsilie na boj proti korupcii na vysokých miestach a viacero bývalých vysokopostavených úradníkov bolo obvinených z trestných činov úplatkárstva. Využívanie diskrečnej právomoci generálneho prokurátora na uzatváranie prípadov však vzbudzovalo obavy. Konkrétne išlo o niekoľko prípadov korupcie na vysokých miestach, v ktorých zákonnosť vznesených trestných obvinení potvrdili aj súdy vyššieho stupňa. Tvrdenia, že rozhodnutia začať vyšetrovania korupcie sú politicky motivované, by mohli narušiť spoluprácu v oblasti presadzovania práva, účinnosť boja proti korupcii, ako aj dôveru verejnosti v integritu inštitúcií. Zákon o mediálnych službách a zákon o publikáciách, ktoré boli prijaté v júni 2022, podporujú pluralitu médií a zlepšujú transparentnosť vlastníctva médií. Zákon o Rozhlase a televízii Slovenska síce poskytuje pevný právny rámec pre zriaďovanie, riadenie a prevádzku verejnoprávnych médií, no politizácia menovania a odvolávania riadiacich pracovníkov a členov ich správnych rád vzbudzuje obavy. Legislatíva, ktorou sa má zaistiť transparentnosť vlastníctva médií, ešte nebola prijatá. Po tom, čo súd prvého stupňa zrušil predchádzajúce oslobodenie údajných objednávateľov vraždy novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej spod žaloby, sa konanie zase obnovuje. Opäť sa odložila navrhovaná legislatíva, ktorou sa má posilniť ochrana novinárov, ako aj novelizácia Trestného zákona s cieľom znížiť sankcie ukladané za trestný čin ohovárania, ktoré patria medzi najprísnejšie v Európskej únii. Občianska spoločnosť sa do legislatívneho procesu zapája aj naďalej len obmedzene a zjavne sa neuskutočňujú ani riadne konzultácie o významných legislatívnych zmenách. V plánoch na zlepšenie legislatívneho procesu a posilnenie verejnej správy oznámených v roku 2020 sa dosiahol len mierny pokrok. Ústavný súd potvrdil, že nemá všeobecnú právomoc preskúmavať ústavné zákony. Skonštatoval však, že to môže urobiť, pokiaľ je to potrebné na ochranu materiálneho jadra ústavy. Ústavný súd ešte stále preskúmava opatrenia súvisiace s ochorením COVID-19. Naďalej vzbudzuje znepokojenie aj problém financovania niektorých organizácií občianskej spoločnosti, a to najmä organizácií, ktoré sa venujú otázkam rodovej rovnosti a právam LGBTIQ osôb. Odporúčania Slovensku sa pripomínajú záväzky, ktoré prijalo v rámci národného plánu obnovy a odolnosti v súvislosti s určitými aspektmi justičného systému, a navyše sa mu odporúča, aby: ·zabezpečilo, aby sa na členov súdnej rady vzťahovali dostatočné záruky nezávislosti, pokiaľ ide o ich odvolanie, s prihliadnutím na európske normy týkajúce sa nezávislosti súdnych rád, ·zabezpečilo, aby boli zavedené a riadne dodržiavané dostatočné záruky pre prípady, keď sudcovia musia niesť trestnoprávnu zodpovednosť za trestný čin „ohýbania práva“ v súvislosti so svojimi súdnymi rozhodnutiami, ·predložilo návrhy na reguláciu lobingu a posilnilo legislatívu o konfliktoch záujmov a majetkových priznaniach, ·zlepšilo koordináciu medzi jednotlivými orgánmi presadzovania práva a zabezpečilo objektívnosť rozhodnutí prokuratúry, napríklad aj tak, že bude pokračovať v presadzovaní legislatívnych zmien, ktorými sa obmedzí právomoc generálneho prokurátora rušiť rozhodnutia prokuratúry, s cieľom podporiť dosiahnutie presvedčivých výsledkov v prípadoch korupcie na vysokých miestach, ·pokročilo v procese vytvárania legislatívnych a iných záruk v záujme zlepšenia fyzickej bezpečnosti a pracovného prostredia novinárov vrátane reformy zákona o ohováraní, s prihliadnutím na európske normy v oblasti ochrany novinárov, ·posilnilo pravidlá a mechanizmy na podporu nezávislého riadenia a redakčnej nezávislosti verejnoprávnych médií s prihliadnutím na európske normy týkajúce sa verejnoprávnych médií. I.Justičný systém Súdny systém Slovenskej republiky pozostáva z 54 okresných súdov, 8 krajských súdov, Špecializovaného trestného súdu, Najvyššieho súdu, Najvyššieho správneho súdu a Ústavného súdu Slovenskej republiky. Krajské súdy fungujú ako odvolacie súdy v občianskych, obchodných a trestných veciach a zároveň ako súdy prvého stupňa v správnych veciach. Špecializovaný trestný súd má právomoc posudzovať závažné trestné veci vymenované v príslušnom ustanovení Trestného poriadku. Súdna rada zohráva ústrednú úlohu pri riadení a správe súdov a pri vymenúvaní sudcov, ako aj pri udržiavaní sudcovskej etiky. Polovicu jej členov (9 z 18) tvoria sudcovia, ktorých volia ich kolegovia. Ďalších členov súdnej rady vymenúva slovenská prezidentka, parlament a vláda. Prokuratúra Slovenskej republiky je nezávislý štátny orgán, na čele ktorého stojí generálny prokurátor. Slovensko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre (EPPO). Slovenská advokátska komora je nezávislá samosprávna stavovská organizácia. Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva na Slovensku je medzi širokou verejnosťou naďalej veľmi nízka a medzi podnikmi je nízka. Celkovo 25 % širokej verejnosti a 30 % podnikov vníma úroveň nezávislosti súdov a sudcov v roku 2022 ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ . Podľa údajov Porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2022 nie je vidieť vo vývoji vnímanej úrovne nezávislosti od roku 2016 žiadny jasný trend. Vnímaná nezávislosť súdnictva medzi širokou verejnosťou sa oproti roku 2021 zhoršila (28 %), je však lepšia ako v roku 2016 (21 %). Vnímaná nezávislosť súdnictva medzi podnikmi zostáva na rovnakej úrovni ako v roku 2021. Široká verejnosť uvádzala ako hlavné dôvody, pre ktoré nezávislosť súdov a sudcov vníma ako nedostatočnú, vnímanie zasahovania alebo nátlaku zo strany vlády a politikov. Tesne potom nasledovalo vnímanie zasahovania alebo nátlaku motivovaného hospodárskymi alebo inými osobitnými záujmami . V nadväznosti na ústavnú reformu začala Súdna rada SR plniť svoje nové úlohy, no režim odvolávania jej členov zostáva aj naďalej znepokojujúci. Novelou ústavy z roku 2020 sa rozšírili právomoci Súdnej rady SR. Konkrétne jej bola udelená právomoc preskúmavať majetkové priznania sudcov a bola poverená výberom členov novovytvoreného Najvyššieho správneho súdu. Aby mohla súdna rada plniť tieto úlohy, jej zdroje sa zvýšili . Zainteresované strany ocenili úsilie, ktoré súdna rada vyvíja na zlepšovanie transparentnosti svojho rozhodovania. Pretrvávajú však obavy v súvislosti s režimom odvolávania jej členov. Podľa tohto režimu môže členov kedykoľvek odvolať orgán, ktorý ich vymenoval. Podmienky takéhoto odvolania nie sú stanovené zákonom. Hoci doteraz nebol na základe tohto postupu odvolaný žiadny člen , zainteresované strany opätovne vyjadrili obavy, že tento systém ohrozuje nezávislosť súdnej rady . Podľa európskych noriem sa pre súdne rady musia vytvoriť dostatočné záruky, aby mohli byť nezávislé od zákonodarnej a výkonnej moci. Týka sa to aj spôsobu, akým sa môžu odvolávať členovia súdnych rád. Trestnoprávna zodpovednosť sudcov za „ohýbanie práva“ je naďalej kontroverzná, hoci je sprevádzaná určitými zárukami proti zneužívaniu. V rámci novely ústavy z roku 2020 národná rada zmenila ustanovenie ústavy o imunite sudcov a zaviedla aj nový trestný čin „ohýbania práva“, na základe ktorého môžu byť sudcovia stíhaní, ak pri rozhodovaní svojvoľne uplatňujú právo a iného tým poškodia alebo zvýhodnia. Táto zmena sa zaviedla v kontexte všeobecného úsilia o posilnenie režimu integrity sudcov, no niektoré zainteresované strany sa naďalej obávajú, že by sa toto ustanovenie mohlo zneužívať. Iné zainteresované strany sa zas domnievajú, že proti zneužívaniu existujú dostatočné záruky, konkrétne možnosť, aby zasiahla Súdna rada SR. Hoci európske normy stanovujú, že vo výnimočných prípadoch úmyselného pochybenia alebo hrubej nedbanlivosti musia sudcovia prevziať zodpovednosť za svoje súdne rozhodnutia, formy konania, ktoré môžu predstavovať trestný čin, by mali byť vymedzené dostatočne jasne a presne a každý režim, ktorým sa riadi osobná zodpovednosť sudcov, musí poskytovať potrebné záruky, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku zneužitia. V súlade s uvedenými normami je potrebné zaviesť záruky, ktoré sa majú riadne dodržiavať v praxi. Doteraz nebol na základe tohto ustanovenia stíhaný žiadny sudca, bolo však podaných niekoľko trestných oznámení.

Národná rada schválila reformu súdnej mapy. Ministerstvo spravodlivosti niekoľko rokov pracovalo na reforme súdnej mapy. Cieľom tejto reformy je splniť odporúčania Komisie Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ), v ktorých sa okrem iného navrhovalo, aby sa posilnila špecializácia sudcov a zmenila súdna mapa, konkrétne tak, že sa zníži počet okresných súdov. Po kritike vznesenej zainteresovanými stranami ministerstvo spravodlivosti zrevidovalo svoj pôvodný návrh komplexnej reformy a v septembri 2021 predložilo novú verziu na verejné konzultácie. Zákon o reforme súdnej mapy schválila národná rada 27. apríla 2022. Znižuje sa ním počet okresných súdov z 54 na 36, mení sa územné usporiadanie krajských súdov a zriaďuje sa päť mestských súdov. Prijal sa aj samostatný zákon o zriadení správnych súdov. Zatiaľ čo cieľ pôvodného vládneho návrhu, t. j. zvýšiť dôveru verejnosti v súdnictvo a zlepšiť jeho efektívnosť a kvalitu, sa zachoval, zmeny sa vykonali okrem iného v novom územnom usporiadaní súdov. Preloženie sudcov a zamestnancov zo zrušených súdov na nové súdy si už navyše nevyžaduje, aby sa fyzicky presunuli na iné miesta, pretože zostanú na pôvodnom mieste a budú slúžiť ako pobočka nástupníckeho súdu. Prípady sa neprerozdelia ex lege. Predsedovia nástupníckych súdov zostanú vo funkcii a predsedovia zrušených súdov sa stanú podpredsedami nástupníckych súdov. Zainteresované strany vrátane zástupcov najvyšších súdnych inštitúcií naďalej kritizovali legislatívny proces pre nedostatok zmysluplných konzultácií . Takisto sa zdôrazňovalo, že takáto rozsiahla reforma, ktorá by viedla aj k reorganizácii prokuratúry, by sa mala vykonávať postupne počas dlhšieho obdobia, aby sa počas prechodného obdobia zabezpečilo nepretržité fungovanie súdov . Mnohé zainteresované strany však súhlasia so všeobecnými cieľmi reformy a s hlavnými prvkami, ako je rozšírenie súdnych obvodov a dosiahnutie väčšej špecializácie sudcov , a vítajú túto iniciatívu ako úsilie o zvýšenie účinnosti a dôveryhodnosti súdnictva . Reforma súdnej mapy je súčasťou slovenského národného plánu obnovy a odolnosti . Keďže súčasťou reformy bude aj preloženie sudcov, sudcovia, ktorí budú počas reformy preložení bez svojho súhlasu, by mali mať podľa európskych noriem možnosť využiť procesné záruky, aby sa zabezpečilo, že ich nezávislosť nebude ohrozená. Nový Najvyšší správny súd začal svoju činnosť. K 1. augustu 2021 bol novelou ústavy z roku 2020 zriadený Najvyšší správny súd SR. Najvyšší správny súd koná v správnych konaniach ako súd druhého stupňa a plní niekoľko ďalších úloh, ako sú disciplinárne konania proti sudcom. V súčasnosti pozostáva z 21 sudcov, ktorých vybrala súdna rada po verejnom vypočutí, má vlastných zamestnancov a je plne funkčný. Národná rada schválila zákon, ktorým sa vytvára nový samostatný systém správnych súdov. Správne veci prvého stupňa v súčasnosti riešia správne komory v rámci krajských súdov. V súvislosti s reformou súdnej mapy vláda navrhla zriadenie samostatného systému správnych súdov a národná rada zákon prijala 27. apríla 2022. Predsedov nových správnych súdov vyberie spomedzi sudcov komisia zložená z piatich členov, ktorých by mal vybrať minister spravodlivosti, pričom dvaja z nich budú vybraní z kandidátov navrhnutých súdnou radou . Pokiaľ ide o výber sudcov správnych súdov , minister spravodlivosti po porade so súdnou radou určí, ktoré pracovné miesta sa obsadia preložením sudcov a ktoré prostredníctvom výberového konania . Súdy sú zriadené od 1. júna 2022 a začnú fungovať od 1. januára 2023. Bude dôležité, aby zriadenie týchto nových správnych súdov a zavedenie režimu, ktorý sa na ne uplatňuje, bolo v súlade s právom EÚ a zohľadňovalo európske normy . Národná rada prijala nový zákon o disciplinárnych konaniach voči sudcom, ktoré patria v súčasnosti do právomoci Najvyššieho správneho súdu. Disciplinárne konania voči sudcom viedli predtým disciplinárne senáty organizované a kontrolované súdnou radou. Novelou ústavy z roku 2020 sa zodpovednosť za vedenie disciplinárneho konania preniesla na Najvyšší správny súd. Najvyšší správny súd bol takisto poverený vedením disciplinárneho konania proti prokurátorom, súdnym exekútorom a notárom. Národná rada prijala 11. novembra 2021 zákon o disciplinárnom poriadku Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky. Disciplinárne konania proti sudcom vedú podľa tohto zákona disciplinárne senáty zložené z piatich členov, z ktorých traja, vrátane predsedu, sú sudcovia Najvyššieho správneho súdu určení podľa rozvrhu práce pripraveného predsedom Najvyššieho súdu . Dvaja členovia sa vyberajú náhodne zo zoznamu osôb volených súdnou radou . Sudca odsúdený v disciplinárnom konaní môže podať proti rozhodnutiu odvolanie na odvolací orgán, ak disciplinárne opatrenie spočíva v odvolaní z funkcie . Zainteresované strany uvítali nový režim disciplinárnych konaní a okrem iného očakávajú zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a jednotnosti rozhodnutí . Pokračujú trestné konania v súvislosti s korupciou a zneužívaním úradu sudcov a iných zástupcov spravodlivosti a orgánov presadzovania práva. Rozsiahle policajné operácie spomínané v Správach o právnom štáte za roky 2020 a 2021 viedli k trestným konaniam voči viacerým sudcom a iným zástupcom súdnictva a presadzovania práva, ktorí sú podozriví zo spáchania závažných trestných činov korupcie a zneužívania funkcie (ďalšie prípady korupcie na vysokých miestach sú uvedené v oddiele II). Tieto trestné konania stále prebiehajú. Ministerstvo spravodlivosti oznámilo legislatívne zmeny s cieľom obmedziť právomoc generálneho prokurátora rušiť rozhodnutia prokuratúry. Generálny prokurátor má v súčasnosti právomoc zrušiť každé rozhodnutie nižšie postavených prokurátorov alebo polície prijaté v prípravnom konaní . Od augusta 2021 , keď sa táto právomoc využila na zastavenie trestného konania proti niekoľkým vysokopostaveným obvineným osobám (pozri ďalej v oddiele II), sa o tejto téme začalo verejne diskutovať. V jednom prípade sa táto právomoc využila po tom, čo Najvyšší súd vydal niekoľko rozhodnutí v konaní . Tento krok bol preto vnímaný ako zásah do súdnej moci . Zrušenie trestných konaní prispelo aj k napätiu medzi generálnym prokurátorom a špeciálnym prokurátorom. Ministerstvo spravodlivosti v súčasnosti pripravuje návrh novely Trestného poriadku vrátane opatrení na obmedzenie tejto právomoci generálneho prokurátora . Vo všeobecnosti by bolo obmedzenie právomoci generálneho prokurátora v súlade s európskymi normami, ktoré sa týkajú autonómie a vnútornej nezávislosti prokuratúry. Advokátska komora aktívne podporuje právny štát a vyjadrila znepokojenie nad pracovným prostredím advokátov. Advokátska komora začala hosťovať platformu, na ktorej o otázkach týkajúcich sa spravodlivosti a právneho štátu diskutujú najvyšší predstavitelia súdnictva. Najvyššie postavení zástupcovia advokátskej komory, Ústavného súdu, Najvyššieho súdu, Najvyššieho správneho súdu a generálny prokurátor sa dohodli, že sa budú pravidelne stretávať, aby si vymieňali názory na témy týkajúce sa justičného systému a právneho štátu na Slovensku, ako je napríklad reforma súdnej mapy. Účelom týchto stretnutí je takisto zvýšiť dôveru v najvyššie súdne inštitúcie. Advokátska komora uviedla, že advokáti čelia pri výkone svojho povolania hrozbám a obťažovaniu. Kvalita Naďalej sa vyvíja úsilie o dosiahnutie pokroku v oblasti digitalizácie, no nedostatky stále pretrvávajú. Na súdoch sa vo veľkej miere používajú digitálne nástroje a rozhodnutia súdov a prokuratúry sú vo všeobecnosti dostupné online. Naďalej však pretrvávajú nedostatky, najmä pokiaľ ide o prokuratúru. Týkajú sa využívania digitálnych technológií, ako aj dostupnosti bezpečných elektronických nástrojov komunikácie, konkrétne medzi prokuratúrou, zariadeniami určenými na zaistenie a vyšetrovacími orgánmi. Zainteresované strany ďalej uvádzajú, že vo využívaní digitálnych nástrojov a infraštruktúry v praxi existujú nedostatky a že lepšie vybavenie, lepšia kompatibilita rôznych informačných systémov a zavedenie nového, vylepšeného systému správy vecí by zvýšili prínosy digitalizácie. Medzi priority vlády patrí vývoj nového systému riadenia súdov, integrácia justičných, policajných systémov a systémov správy vecí prokuratúry do nového systému správy trestných vecí a nového obchodného registra. Úsilie sa podporuje aj pomocou finančných prostriedkov z EÚ vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Efektívnosť Efektívnosť konaní sa najmä v správnych veciach čoraz viac zhoršovala. Konania v správnych veciach, ktoré boli z hľadiska EÚ už porovnateľne zdĺhavé, sa v roku 2020 ďalej predlžovali. V roku 2020 dosiahla dĺžka konaní v prvom stupni 585 dní v porovnaní s 317 dňami v roku 2017, 401 dňami v roku 2018 a 518 dňami v roku 2019. Zároveň je z hľadiska EÚ porovnateľne nízka aj miera vyriešenia vecí. V roku 2020 bola na úrovni 86,8 % (v porovnaní s 81,4 % v roku 2019), čo poukazuje na to, že systém nedokáže efektívne riešiť pracovnú záťaž v správnych veciach. Pokiaľ ide o občianske a obchodné veci, odhadovaná dĺžka konaní v sporových občianskych a obchodných veciach sa v roku 2020 v porovnaní s rokom 2019 takisto predĺžila, a to na 204 dní (v porovnaní so 170 dňami v roku 2019). Rada Európy preskúmala niekoľko skupín vecí, ktoré sa týkali neprimeranej dĺžky občianskych súdnych konaní (pozri aj ďalej v oddiele IV). II.Protikorupčný rámec Právomoci na predchádzanie korupcii, jej odhaľovanie a stíhanie sú na Slovensku rozdelené medzi viaceré orgány. Ústredným orgánom pre koordináciu predchádzania korupcii je Úrad vlády SR, ktorý priamo podlieha predsedovi vlády. Za odhaľovanie a vyšetrovanie korupčných trestných činov je zodpovedná Národná kriminálna agentúra Prezídia Policajného zboru s výnimkou trestných činov korupcie spáchaných príslušníkmi samotnej polície a určitými orgánmi presadzovania práva, ktoré patria do pôsobnosti Úradu inšpekčnej služby . Úrad špeciálnej prokuratúry má výlučnú právomoc vyšetrovať trestné činy patriace do vecnej príslušnosti Špecializovaného trestného súdu vrátane trestných činov korupcie . Odborníci aj výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako pomerne vysokú. V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International 2021 dosiahlo Slovensko 52 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 22. mieste v Európskej únii a na 56. mieste vo svete . Toto vnímanie bolo za posledných päť rokov relatívne stabilné . V osobitnom prieskume Eurobarometra o korupcii z roku 2022 sa ukázalo, že 83 % respondentov považuje korupciu vo svojej krajine za veľmi rozšírenú (priemer EÚ je 68 %) a 36 % respondentov sa cíti byť osobne dotknutých korupciou v bežnom živote (priemer EÚ je 24 %) . Pokiaľ ide o podniky, 84 % spoločností sa domnieva, že korupcia je rozšírená (priemer EÚ je 63 %), a 50 % korupciu považuje za problém pri podnikaní (priemer EÚ je 34 %) . Okrem toho si 20 % respondentov myslí, že sa vedie dostatok úspešných trestných stíhaní, ktoré by mali odrádzať ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ je 34 %) , kým 15 % spoločností sa domnieva, že podniky a ľudia pristihnutí pri podplácaní vysokopostaveného úradníka sú primerane potrestaní (priemer EÚ je 29 %) . Hoci sa začalo pracovať na novej protikorupčnej stratégii na obdobie po roku 2023, stále sa čaká na aktualizáciu národného protikorupčného programu z roku 2019. Program z roku 2019 je súčasťou celkového strategického protikorupčného rámca Slovenska vytýčeného v protikorupčnej politike na roky 2019 – 2023, ktorá sa zameriava najmä na predchádzanie korupcii prostredníctvom mäkkých opatrení . Národný protikorupčný program neopisuje konkrétne kroky, ako splniť priority uvedené v strategickom dokumente, keďže je v zásade totožný s uvedenou stratégiou. Aktualizovaný program bol predložený vláde v novembri 2021, no zatiaľ nebol schválený. Po tom, ako sa rokovania o aktualizácii v novembri 2021 pozastavili , sa stále čaká na rozhodnutie o jeho schválení . Návrh aktualizovaného programu obsahoval opatrenia založené na hodnoteniach skupiny GRECO vrátane zásad týkajúcich sa integrity a konfliktov záujmov a na štatistických ukazovateľoch týkajúcich sa trestných konaní , ako aj na hodnotení vykonávania opatrení z roku 2019, z ktorých sa väčšina stále nezrealizovala . Medzitým začal Úrad vlády SR od marca 2022 pracovať na novej protikorupčnej stratégii na roky 2024 – 2029, ktorá sa naďalej zameriava na opatrenia v oblasti integrity . Prijatie tejto stratégie vládou je naplánované na koniec roka 2023 . Cieľom navrhovanej reformy Trestného zákona je zmeniť ustanovenia, ktoré kriminalizujú korupciu. Plánovanými zmenami sa majú zaviesť nové definície trestného činu prijímania úplatku s cieľom upraviť a rozšíriť ich rozsah pôsobnosti tak, aby zahŕňali aj podplácanie cez sprostredkovateľa, ktorý ovplyvňuje osobu s rozhodovacou právomocou, a majú sa prehodnotiť sankcie . Obsahujú aj návrh na zlepšenie vymožiteľnosti náhrady škody. Návrhy zmien predložila vláda na verejnú konzultáciu v decembri 2021 . Ministerstvo spravodlivosti okrem toho pripravuje významnú zmenu v Trestnom poriadku , pričom začatie legislatívneho procesu sa plánuje v priebehu roka 2022. Jeho cieľom je urýchliť trestné konania a vyriešiť problém zdĺhavých predsúdnych konaní. Reforma polície zameraná na zvýšenie jej účinnosti v boji proti korupcii nadobudla účinnosť 1. februára 2022. Cieľom nových organizačných opatrení je okrem iného podporovať Národnú kriminálnu agentúru pri odhaľovaní a vyšetrovaní závažnej hospodárskej trestnej činnosti vrátane najzávažnejších foriem korupcie ohrozujúcich finančné zdroje štátu a rozpočet Európskej únie . V rámci štruktúry Národnej kriminálnej agentúry sa okrem toho na celom Slovensku vytvorili regionálne analytické útvary a útvary finančného vyšetrovania s cieľom uľahčiť protikorupčné policajné vyšetrovania. Preto podliehajú Prezídiu Policajného zboru . Zmeny v polícii nadväzujú na opatrenia, ktoré sa zaviedli na začiatku roka 2021 s cieľom posilniť kapacity Úradu špeciálnej prokuratúry, ako sa uvádza v minuloročnej správe . Vo všeobecnosti vznikli obavy v súvislosti s možným vplyvom reformy štátnej služby na presadzovanie práva vzhľadom na novozavedenú možnosť ministra vnútra alebo iného vymenovaného verejného činiteľa preložiť príslušníka polície alebo iného zamestnanca na inú pracovnú pozíciu alebo miesto bez potreby odôvodnenia . Verejnosť vo všeobecnosti pozorne sleduje priebeh vyšetrovaní korupcie, a to z hľadiska integrity aj účinnosti procesu . Tvrdenia, že rozhodnutia začať vyšetrovania korupcie sú politicky motivované, by mohli narušiť spoluprácu v oblasti presadzovania práva, účinnosť boja proti korupcii, ako aj dôveru verejnosti v integritu inštitúcií . Naďalej sa vyvíjalo úsilie v boji proti korupcii na vysokých miestach, no v niektorých prípadoch korupcie na vysokých miestach sa objavili problémy, napríklad aj v súvislosti s diskrečnou právomocou generálneho prokurátora. Vyšetrovania vysokopostavených úradníkov, ktoré sa začali v roku 2020, pokračovali aj v roku 2021, a začalo sa aj vyšetrovanie obvinení niekoľkých ďalších bývalých vysokopostavených verejných činiteľov vrátane bývalých ministrov z prijímania úplatkov . Národná kriminálna agentúra začala v roku 2021 viesť konania v 114 prípadoch korupcie . Počet osôb odsúdených za trestné činy korupcie zostal v roku 2021 relatívne stabilný, pričom vynesených bolo 132 odsudzujúcich rozsudkov (v porovnaní so 128 odsudzujúcimi rozsudkami v roku 2020) . Od 1. augusta 2021 začal fungovať nový Úrad pre správu zaisteného majetku , ktorý sa považuje za dôležitý nástroj v boji proti korupcii . Generálny prokurátor však nedávno vo viacerých prípadoch súvisiacich s korupciou uplatnil paragraf 363 Trestného poriadku . Ako sa uvádza v oddiele I, tento paragraf udeľuje generálnemu prokurátorovi právomoc určiť, či je trestné stíhanie odôvodnené, a teda zrušiť akékoľvek rozhodnutie nižšie postavených prokurátorov alebo policajných vyšetrovateľov o vznesení obžaloby. Vyšetrovanie vedené voči viacerým vysokopostaveným obvineným, ktorí boli vo vyšetrovacej väzbe za obvinenia z korupcie , tak bolo ukončené, čo vyvolalo výzvy na väčšiu transparentnosť konaní. Zákon nestanovuje opravný prostriedok proti takýmto zrušeniam. Zákonnosť obvinení z trestného činu predtým potvrdili rôzne súdy vrátane Najvyššieho súdu a Ústavného súdu. Nový Úrad na ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti začal svoju činnosť v septembri 2021. Ako sa uvádza v správe za rok 2021, mandát úradu sa zameriava na oznamovanie porušovania práva a na ochranu pred odvetnými opatreniami oznámeného subjektu na základe zásad dôvernosti a zachovania mlčanlivosti o totožnosti oznamovateľa . Počas prvých 100 dní svojej činnosti úrad poskytol štyrom oznamovateľom ochranu pred prepustením zo zamestnania . Hlavnou prekážkou pri odhaľovaní korupcie je nízka miera aktívneho oznamovania výskytu korupcie, najmä v oblastiach, v ktorých sa podnikanie stretáva s politikou . Legislatívna rada 25. mája 2022 prerokovala novelu vnútroštátneho zákona o ochrane oznamovateľov, ktorej revidovaná verzia sa v ďalšom kroku predloží vláde . Návrhom reformy Trestného zákona by sa zaviedol nový trestný čin „porušovania ochrany oznamovateľa“ . Slovensko stále nemá osobitný rámec upravujúci lobistické činnosti. V decembri 2021 vláda oznámila nový harmonogram zákona o lobingu, čím odložila svoj pôvodný záväzok predložiť návrh zákona do novembra 2021. Podpredseda vlády pre legislatívu a strategické plánovanie predložil v decembri 2021 predbežné informácie o pripravovanom zákone o lobingu, ktorý by pozostával zo zákonnej regulácie, povinného registra lobistov a etického kódexu, ale neobsahoval by pravidlá týkajúce sa javu otáčavých dverí . Nový termín pre podpredsedu vlády zodpovedného za návrh zákona o lobingu je stanovený na 31. decembra 2022 . V minulosti už zlyhalo niekoľko pokusov o prijatie právnych predpisov o lobingu . Preto stále neexistuje žiadne právne vymedzenie lobistov, lobistických činností a lobistických cieľov, ani účinné sankcie za neprimeraný lobing, ani žiadna legislatívna stopa, ktorá by preukazovala, kto sa snažil ovplyvniť konkrétne právne predpisy . Ako však bolo oznámené minulý rok, súvisiace právne predpisy a nástroje umožňujú sledovať pripomienky zainteresovaných strán a rozsah, v akom ovplyvnili legislatívny návrh .

V národnej rade prebiehajú diskusie o zriadení Úradu na ochranu verejného záujmu, ktorý by mal monitorovať majetkové priznania . Okrem majetkových priznaní by úrad dohliadal aj na vykonávanie nových pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov a lobingu. Novely ústavného zákona o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov sa však odložili na koniec roka 2022 . Dovtedy zostane systém majetkových priznaní poslancov parlamentu, sudcov, prokurátorov, verejných funkcionárov a štátnych zamestnancov decentralizovaný a roztrieštený . Rovnako ako v predchádzajúcom roku sa aj pri zverejňovaní majetkových priznaní poslancov parlamentu za rok 2020, ktoré mali byť zverejnené v auguste 2021 , zaznamenalo značné oneskorenie. Čiastočne to bolo spôsobené zvýšením počtu verejných funkcionárov, ktorí museli predkladať majetkové priznania . Vláda navrhla zmeny trestného činu volebnej korupcie a požiadaviek na transparentnosť financovania politických strán. Pokiaľ ide o voľby, reforma Trestného zákona sa zameriava na kriminalizáciu aktívneho a pasívneho úplatkárstva vo volebnom kontexte vrátane podplácania väčšieho počtu voličov, čo zahŕňa pravidelnejšie a závažnejšie prípady nad rámec scenára jedného úplatku za jeden hlas . Okrem toho sa navrhujú prísnejšie sankcie za volebnú korupciu s prihliadnutím na jej vplyv na spoločnosť . Novelou volebných kódexov v decembri 2021 sa niektoré vnútroštátne normy transparentnosti financovania politických strán a kampaní rozšírili na nižšiu ako celoštátnu úroveň . Hlavným zákonom upravujúcim financovanie politických strán je zákon o politických stranách a politických hnutiach, ktorý umožňuje dary politickým stranám až do výšky 300 000 EUR za kalendárny rok, zatiaľ čo dary od zahraničných subjektov a anonymných darcov sú zakázané. Začalo sa niekoľko reforiem na riešenie korupcie v odvetví poľnohospodárstva. V roku 2021 slovenská vláda iniciovala niekoľko reforiem systému obhospodarovania poľnohospodárskej pôdy vrátane legislatívneho návrhu na vytvorenie registra užívacích vzťahov k poľnohospodárskym pozemkom s cieľom predchádzať korupčným schémam, ako boli napríklad tie, ku ktorým došlo v rokoch 2016 – 2020 . V septembri 2021 po administratívnom vyšetrovaní úrad OLAF vyjadril obavy týkajúce sa chýbajúceho úplného centrálneho digitálneho depozitára platobnej dokumentácie EÚ v odvetví poľnohospodárstva, ktorý by zaručoval dostupnosť a uchovávanie informácií na účely transparentnosti a kontroly. Sektory obzvlášť zraniteľné z hľadiska rizík korupcie zostali do veľkej miery rovnaké ako pred pandémiou COVID-19. Podľa prokuratúry patria medzi sektory s vysokým rizikom korupcie najmä verejné obstarávanie a investície . Slovenský systém verejného obstarávania sa v súčasnosti reformuje . Po revízii z mája 2021 bol na jeseň 2021 prijatý kompromisný legislatívny návrh ako výsledok verejnej petície a kritiky za vylúčenie Úradu pre verejné obstarávanie z postupu preskúmania . Kritériá kvality sa vo verejnom obstarávaní naďalej využívajú iba v obmedzenej miere, čím sa obmedzuje hospodárska súťaž a znižuje možnosť strategického využívania verejného obstarávania na podporu iných politík . Epidemiologická situácia spôsobená ochorením COVID-19 a súvisiace zmierňujúce opatrenia celkovo výrazne ovplyvnili vykonávanie vládnych protikorupčných opatrení, ktoré sa museli odložiť . III.Pluralita a sloboda médií Ústava SR zakotvuje právo vyjadrovať svoje názory, ako aj slobodne vyhľadávať, prijímať a rozširovať idey a informácie, ako aj právo na prístup k informáciám. Zákon o mediálnych službách prijatý v roku 2022 nahrádza zákon o vysielaní a retransmisii a zákon o digitálnom vysielaní. Jeho cieľom je zabezpečiť pluralitu informácií, zatiaľ čo tlačový zákon stanovuje pravidlá týkajúce sa tlače a novinárov. V parlamente sa pripravuje, resp. čaká na schválenie legislatíva, ktorou sa má zakotviť do ústavy viacero zásad slobody médií a nahradiť tlačový zákon. Právo na prístup k informáciám je zakotvené v zákone o slobodnom prístupe k informáciám. Bývalá Rada pre vysielanie a retransmisiu premenovaná v zákone o mediálnych službách na Radu pre mediálne služby vykonáva svoju činnosť nezávisle. Očakáva sa, že počet zamestnancov rady sa zvýši vzhľadom na dodatočné úlohy, ktoré má plniť v oblasti výskumu, mediálnej gramotnosti a kontaktov s digitálnymi mediálnymi platformami. Rada pre vysielanie disponuje vlastným rozpočtom, pričom pridelené zdroje sa považujú za primerané na plnenie jej úloh a jasné pravidlá vymenúvania a odvolávania členov rady sú stanovené zákonom. Monitorovanie plurality médií 2022 potvrdzuje, že nezávislosť rady je celkovo zaručená, a preto v tejto súvislosti hrozí iba nízke riziko, hoci čisto politické nominácie sú možné, keďže výber kandidátov zostáva výlučne v rukách parlamentu. Posilnil sa rámec na zabezpečenie transparentnosti vlastníctva médií. Zákonom o publikáciách sa nahradil predchádzajúci tlačový zákon a zavádza sa rámec na zabezpečenie transparentnosti vlastníctva médií, a to aj pokiaľ ide o konečných užívateľov výhod, ako sa stanovuje v smernici o audiovizuálnych mediálnych službách. Skóre v tejto oblasti, uvedené v správe Monitorovanie plurality médií, sa prehodnotilo a riziko sa zmenilo z vysokého na stredné . Vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok údajov o príjmoch a podieloch na diváckom trhu je zatiaľ ťažké posúdiť skutočnú situáciu, pokiaľ ide o horizontálne vlastníctvo na televíznom a mediálnom trhu, keďže existujúce pravidlá o koncentrácii médií sa nevzťahujú na pôvodné digitálne médiá a nezohľadňujú konečných vlastníkov mediálnych spoločností. V správe Monitorovanie plurality médií sa preto koncentrácia spravodajských médií považuje za oblasť predstavujúcu vysoké riziko. Verejnoprávne médiá sa riadia pevným právnym rámcom, existujú však isté obavy v súvislosti s politizáciou vymenúvania a odvolávania. Zákon o Rozhlase a televízii Slovenska poskytuje právny rámec pre zriadenie, riadenie a prevádzku verejnoprávnych médií v krajine. Podľa tohto zákona návrhy kandidátov na deviatich členov rady Rozhlasu a televízie Slovenska (RTVS) predkladajú parlamentnému výboru mimovládne organizácie, pričom členovia sú volení absolútnou väčšinou prítomných poslancov na obdobie šiestich rokov s možnosťou predĺženia o jedno funkčné obdobie. Členovia rady nesmú zastávať funkcie alebo byť zamestnaní v politických stranách alebo hnutiach, konať v ich mene ani konať v ich prospech. V správe Monitorovanie plurality médií 2022 sa konštatuje, že samotný zákon č. 532/2010 spĺňa svoj účel, no obavy vyvoláva politizácia a politické zasahovanie do vymenúvania a odvolávania riadiacich pracovníkov a členov predstavenstva. RTVS je financovaná prostredníctvom koncesionárskeho poplatku stanoveného zákonom, reklamy a iných obchodných činností a prostredníctvom príspevku zo štátneho rozpočtu na základe zmluvy so štátom, o ktorej musia podľa zákona o Rozhlase a televízii Slovenska RTVS a ministerstvo kultúry každý rok rokovať. V správe Monitorovanie plurality médií 2022 sa ďalej poukazuje na to, že zákon nestanovuje transparentné a spravodlivé postupy na zabezpečenie primeraného financovania RTVS. Z týchto dôvodov sa v správe Monitorovanie plurality médií dospelo k záveru, že ide o vysokorizikovú oblasť. Prijatie navrhovanej legislatívy zameranej na posilnenie ochrany novinárov a reformu trestného ohovárania sa opäť odložilo, zatiaľ čo slovné útoky na novinárov pokračujú. Navrhovaná legislatíva zameraná na posilnenie ochrany novinárov a zmeny Trestného zákona s cieľom znížiť tresty za ohováranie, o ktorých sa zmieňuje Správa o právnom štáte 2021, boli opäť odložené. Trest za ohováranie – odňatie slobody až na dva roky – je jedným z najprísnejších v Európskej únii. Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov uverejnila od júla 2021 jedno upozornenie pre Slovensko, ktoré sa týkalo trestných obvinení vznesených voči dvom novinárom za zverejnenie dôverných informácií v súvislosti s bývalým agentom tajnej služby, ktorý vystupoval ako svedok vo vyšetrovaní vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Po rozsiahlej kritike prokurátor Krajskej prokuratúry Bratislava nariadil zrušenie týchto obvinení. V správe Monitorovanie plurality médií 2022 sa uvádza, že pokiaľ ide o slovné útoky politikov na novinárov, situácia sa zhoršila, a to aj pokiaľ ide o používanie dehumanizačného jazyka. Nezaviedla sa žiadna schéma na podporu spravodajských médií, ktorou by sa zmiernil vplyv, ktorý na ne mala pandémia COVID-19. Špecializovaný trestný súd začal 28. februára opätovne pojednávať o prípade údajných objednávateľov vraždy novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej v roku 2018 po tom, čo prvostupňový súd zrušil ich predchádzajúce oslobodenie spod žaloby. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Slovensko je parlamentná republika s jednokomorovým parlamentom (Národná rada SR) ako jediným zákonodarným orgánom . Právo navrhovať právne predpisy majú výbory národnej rady, jednotliví poslanci národnej rady a vláda . Ústavný súd rozhoduje o súlade zákonov s ústavou, ústavnými zákonmi a medzinárodnými dohodami a zabezpečuje dodržiavanie základných a ústavných práv. Pri ochrane základných práv zohrávajú úlohu aj nezávislé orgány, najmä Úrad verejného ochrancu práv, Slovenské národné stredisko pre ľudské práva, komisár pre osoby so zdravotným postihnutím a komisár pre deti. Obavy v súvislosti s inkluzívnosťou procesu tvorby práva pretrvávajú . Zainteresované strany kritizovali, že zásadné legislatívne zmeny neboli riadne konzultované . O menej významných zmenách sa síce diskutovalo transparentne a inkluzívne, no pokiaľ išlo o dôležité legislatívne projekty, zainteresované strany sa sťažovali, že na zmysluplné diskusie často vôbec nedošlo a príslušné návrhy zákonov sa prijímali narýchlo. Poslanci parlamentu predložili viacero návrhov zákonov, ktoré môžu zainteresované strany pripomienkovať len v obmedzenej miere, keďže chýba procedurálny rámec pre verejné konzultácie . Hoci počet zákonov prijatých v skrátenom konaní klesol a väčšina zákonov prijatých v skrátenom konaní súvisela s pandémiou COVID-19 , zainteresované strany naďalej vyjadrovali znepokojenie, že skrátené konanie sa zneužíva . V plánoch na zlepšenie legislatívneho procesu a na posilnenie transparentnosti, efektívnosti a zodpovednosti verejnej správy, ktoré boli oznámené v roku 2020, sa dosiahol len obmedzený pokrok. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2021, programové vyhlásenie vlády obsahovalo záväzok zlepšiť proces prípravy a prijímania zákonov, posilniť transparentnosť, efektívnosť a zodpovednosť verejnej správy, rozšíriť prístup k informáciám a rozšíriť uplatňovanie otvorenej vlády. Kvalita tvorby legislatívy a časté zmeny legislatívy predstavujú pre podniky na Slovensku veľký zdroj obáv (45,4 %), pokiaľ ide o účinnosť ochrany investícií Vláda konzultovala so svojimi rezortmi návrh novely zákona o slobodnom prístupe k informáciám a v súčasnosti tieto pripomienky posudzuje. Touto novelou by sa okrem iného rozšíril rozsah informácií a dokumentov, ktoré by podliehali povinnému uverejneniu, a povinnosti vyplývajúce z tohto zákona by sa rozšírili na štátne spoločnosti a ich dcérske spoločnosti. Na účely vykonania ostatných záväzkov z programového vyhlásenia vlády neboli navrhnuté žiadne legislatívne zmeny. Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti pripravuje projekt na podporu participatívnej tvorby verejných politík, ktorý by nadväzoval na podobný projekt realizovaný od roku 2017 do roku 2020 spolufinancovaný z Európskeho sociálneho fondu . Ústavný súd zamietol petíciu, ktorá sa týkala jeho právomoci preskúmavať ústavné zákony, skonštatoval však, že za mimoriadnych okolností môže ústavné zákony preskúmať. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2021, v ústavnej novele z roku 2020 sa výslovne stanovuje, že Ústavný súd nemá právomoc preskúmavať ústavné zákony, čo zainteresované strany naďalej kritizujú. Toto ustanovenie bolo napadnuté na Ústavnom súde. Ústavný súd 25. mája 2022 podnet zamietol a novelu potvrdil. Skonštatoval však, že ústavné zákony by mohol za mimoriadnych okolností preskúmať s cieľom chrániť materiálne jadro ústavy. Pokračovalo ústavné preskúmanie opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou COVID-19. Vláda 25. novembra 2021 vyhlásila núdzový stav na 90 dní. Núdzový stav sa skončil 22. februára 2022. Ústavný súd takisto pokračoval v preskúmavaní konkrétnych opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou. Hoci nezistil žiadne systémové problémy, , rozhodol, že povinnosť určitých osôb absolvovať karanténu v štátnych zariadeniach bola protiústavná . K 1. januáru 2022 Slovensko stále nevykonalo 20 hlavných rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva . Miera nevykonania hlavných rozsudkov týkajúcich sa Slovenska vynesených za posledných 10 rokov dosahovala v tom čase 41 % a priemerný čas, kým došlo k vykonaniu rozsudkov, dosahoval 2 roky a 10 mesiacov . Najstarší hlavný rozsudok, ktorý čaká na vykonanie 10 rokov, sa týka neprimeranej dĺžky občianskoprávneho konania . K 1. júlu 2022 sa počet hlavných rozsudkov, ktoré ešte neboli vykonané, zvýšil na 22. Kancelária verejného ochrancu práv musela fungovať s obmedzenými zdrojmi napriek tomu, že ochranu základných práv bolo v dôsledku pandémie COVID-19 nutné zintenzívniť. Na základe nariadenia vlády, ktorým sa schvaľuje rozpočet verejnej správy na obdobie 2021 – 2023, sa rozpočet Kancelárie verejného ochrancu práv na rok 2021 znížil a znížil sa aj počet zamestnancov. Podľa verejnej ochrankyne práv, ktorej mandát sa skončil 30. marca 2022, to predstavuje zásah do jej právomocí ako ústavného orgánu. Nový verejný ochranca práv stále nebol vybraný; v septembri 2022 sa plánuje nové kolo výberu ochrancu v Národnej rade Slovenskej republiky. Zvýšili sa zdroje Slovenského národného strediska pre ľudské práva, ktoré má mandát ako národná inštitúcia pre ľudské práva a subjekt pre rovnaké zaobchádzanie akreditovaný statusom B. Zároveň sa neuskutočnila žiadna legislatívna iniciatíva na posilnenie mandátu strediska a zabezpečenie súladu právnych predpisov so zásadami Organizácie Spojených národov týkajúcich sa postavenia vnútroštátnych inštitúcií (ďalej len „parížske zásady“). Komisárka pre osoby so zdravotným postihnutím bola 3. decembra 2021 opätovne zvolená na ďalšie šesťročné funkčné obdobie. Po uplynutí funkčného obdobia komisárky pre deti v decembri 2021 národná rada 25. mája 2022 po niekoľkých neúspešných kolách hlasovania zvolila nového komisára. V nadväznosti na zásadné námietky v rámci verejnej konzultácie v júli a auguste 2021, a to aj zo strany generálnej prokuratúry, komisárky pre deti a komisárky pre osoby so zdravotným postihnutím, ministerstvo spravodlivosti stále skúma legislatívny návrh, ktorým sa zriaďuje národný preventívny mechanizmus (NPM). Naďalej pretrvávajú obavy týkajúce sa financovania činností organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v oblasti rodovej rovnosti a práv LGBTIQ osôb a v súvislosti s verbálnymi útokmi voči obhajcom ľudských práv v týchto oblastiach. Nedošlo k žiadnym relevantným zmenám právneho rámca upravujúceho občiansku spoločnosť a organizácie občianskej spoločnosti môžu naďalej slobodne fungovať. Zainteresované strany však poukázali na niektoré prípady zmenšovania občianskeho priestoru a verbálne útoky verejných činiteľov namierené voči organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom ľudských práv, najmä tým, ktorí pracujú v oblasti ľudských práv LGBTIQ osôb a v oblasti práv žien vrátane sexuálnych a reprodukčných práv. Vyplácanie finančných prostriedkov prostredníctvom systémov verejných dotácií naďalej vylučuje organizácie, ktoré pracujú na otázkach týkajúcich sa rodovej rovnosti a práv LGBTIQ osôb . Uvádzalo sa to už aj v Správe o právnom štáte 2021. Pandémia COVID-19 a súvisiace opatrenia mali naďalej dosah na činnosti organizácií občianskej spoločnosti, a to najmä tých, ktoré ponúkajú sociálne služby a kultúrne a športové činnosti, ako aj na financie organizácií občianskej spoločnosti, okrem iného aj z dôvodu, že sa znížili príspevky od súkromných darcov.

Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2022 sa nachádza na https://ec.europa.eu/info/publications/2022-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation_en . Aktuality.sk (2021), NAKA opäť zadržala finančníka Kvietika aj viacero ľudí zo Slovenského pozemkového fondu https://www.aktuality.sk/clanok/892385/naka-opat-zadrzala-financnika-martina-kvietika . Advokátska komora (2021), tlačová správa z 23. marca 2021, Predseda SAK navštívil nového generálneho riaditeľa Zboru väzenskej a justičnej stráže, https://www.sak.sk/web/sk/cms/news/form/list/form/row/596497/_event . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2022), Monitorovanie plurality médií 2022 – správa o Českej republike. CEPEJ (2017), Efektívnosť a kvalita slovenského súdneho systému, Hodnotenie a odporúčania na základe nástrojov CEPEJ. Únia občianskych slobôd pre Európu (2021), Príspevok Únie občianskych slobôd pre Európu k Správe o právnom štáte 2021. Organizácia Civil Society Europe (2022), Príspevok organizácie Civil Society Europe k Správe o právnom štáte 2022. Komunikačná platforma slovenských sudcov a Združenie slovenských sudcov (2021), Príspevok k Správe o právnom štáte 2021. Ústavný súd, rozsudok zo 14. októbra 2020, Pl ÚS 22/2020. Ústavný súd, rozsudok z 30. januára 2019, Pl ÚS 21/2014 – 96. Ústavný súd, rozsudok z 31. marca 2021, Pl ÚS 2/2021. Ústavný súd, rozsudok z 25. mája 2022, PL ÚS 8/2022. Rada advokátskych komôr a združení právnikov Európy (CCBE) (2022), Príspevok Rady advokátskych komôr a združení právnikov Európy k Správe o právnom štáte 2022. Rada Európy: Komisár pre ľudské práva (2021), list poslancom Národnej rady Slovenskej republiky https://rm.coe.int/letter-to-the-slovak-national-council-by-dunja-mijatovic-council-of-eu/1680a43530 . Rada Európy: Výbor expertov pre hodnotenie opatrení na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (Moneyval) (2020), Správa o piatom kole vzájomného hodnotenia: Opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu MONEYVAL (2020)21 https://rm.coe.int/moneyval-2020-21-5th-round-mer-slovakia/1680a02853 . Rada Európy: Výbor ministrov (2000), Odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2000)19 o postavení prokuratúry v systéme trestnej justície. Rada Európy: Výbor ministrov (2010), Odporúčanie Výboru ministrov členským štátom CM/Rec(2010)12 o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Poradný výbor európskych sudcov (2007), Stanovisko č. 10 určené Výboru ministrov Rady Európy o súdnej rade v službách spoločnosti [CCJE(2007)]. Rada Európy: Poradný výbor európskych sudcov (2016), Stanovisko č. 19 k úlohe predsedov súdov [CCJE(2016)2].

Rada Európy: Poradný výbor európskych sudcov (2020), Stanovisko č. 23 k úlohe združení sudcov pri podpore nezávislosti súdnictva [CCJE(2020)2]. Rada Európy: Benátska komisia (2005), Druhé predbežné stanovisko k ústavným reformám v Arménskej republike, CDL-AD(2005)016. Rada Európy: Benátska komisia (2010), Správa o novele ústavy, CDL-AD(2010)001. Rada Európy: Benátska komisia (2013), Stanovisko k návrhu zmien organického zákona o všeobecných súdoch Gruzínska [CDL-AD(2013)007-e]. Rada Európy: Benátska komisia (2016), Kontrolný zoznam právneho štátu, [CDL-AD(2016)007rev]. Rada Európskej únie (2020), Odporúčanie z 20. mája 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020 [COM(2020) 525 final]. Rada Európskej únie (2021), Príloha k vykonávaciemu rozhodnutiu Rady o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Slovenska (10156/21 ADD 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CONSIL:ST_10156_2021_ADD_1&from=SK . Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 18. mája 2021, Asociaţia „Forumul Judecătorilor din România“ a iní, C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 a C-397/19, ECLI:EU:C:2021:393. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 20. apríla 2021, Repubblika, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 25. júla 2018, LM, C‑216/18 PPU. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2019), Rýchly prieskum Eurobarometra č. 482: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020), Osobitný prieskum Eurobarometra 502: korupcia. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2022), Rýchly prieskum Eurobarometra č. 523: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2022), Osobitný prieskum Eurobarometra 507: korupcia. EUobserver (2022), Slovak ex-PM narrowly stays out of jail in corruption fiasco (Bývalý slovenský premiér sa v korupčnom fiasku len tesne vyhol väzeniu) https://euobserver.com/rule-of-law/154892 . Euractiv (2021), „Prosecutor General dismisses high-level corruption charges“ (Generálny prokurátor zrušil obvinenia z korupcie na vysokých miestach) https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/prosecutor-general-dismisses-high-level-corruption-charges/ . Euractiv (2021), „Slovakia’s police chief charged for abuse of power, obstructing justice“ (Policajný riaditeľ Slovenskej republiky obvinený zo zneužitia moci, marenia spravodlivosti) https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/slovakias-police-chief-charged-for-abuse-of-power-obstructing-justice/ . Euractiv (2021), „Slovakia’s representatives discuss investigation of corruption“ (Slovenskí štátni predstavitelia diskutujú o vyšetrovaní korupcie) https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/slovakias-representatives-discuss-investigation-of-corruption/ . Euronews (2022), „Former Slovakian Prime Minister Robert Fico faces criminal charges“ (Bývalý slovenský premiér Robert Fico čelí obvineniam z trestného činu) https://www.euronews.com/2022/04/20/former-slovakian-prime-minister-robert-fico-faces-criminal-charges . Európske združenie sudcov (2022), Príspevok Európskeho združenia sudcov k Správe o právnom štáte 2022.

Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte 2020, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu na Slovensku. Európska komisia (2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021. Európska komisia (2021), Správa o právnom štáte 2021, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu na Slovensku. Európska komisia (2021), tlačová správa č. 03/2021, OLAF uzatvára prípady týkajúce sa poľnohospodárskych fondov EÚ na Slovensku https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/21-01-2021/olaf-closes-cases-eu-agricultural-funds-slovakia_sk . Európska komisia (2022), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2022. Európska komisia, Efektívnosť a kvalita slovenského súdneho systému, Hodnotenie a odporúčania na základe nástrojov CEPEJ, CEPEJ-COOP(2017)14), vypracované Komisiou Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (2017). Európska komisia, Preskúmanie reformy súdnej mapy v Slovenskej republike odborníkmi CEPEJ, vypracované Komisiou Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (2020). Európska komisia, Výročná štúdia vypracovaná Komisiou Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 15. septembra 2015, Javor a Javorova, 42360/10. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 24. júla 2012, Maxian a Maxianova, 44482/09. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 27. júna 2017, Ivan, 57405/15. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 9. marca 2021, Bilgen/Turecko, 1571/07. Európsky súd pre ľudské práva, rozsudok z 31. augusta 2018, Balogh a ďalší., 35142/15. Európska sieť pre implementáciu (2022), Príspevok Európskej siete pre implementáciu k Správe o právnom štáte 2022. Európska sieť súdnych rád (2012 – 2013), Správa o minimálnych normách pre hodnotenie profesionálnej výkonnosti a neodvolateľnosť sudcov. Európska sieť národných inštitúcií pre ľudské práva (2021), Príspevok k Správe o právnom štáte 2021. GRECO (2019), piate kolo hodnotenia – Hodnotiaca správa o Slovenskej republike, Prevencia korupcie a podpora integrity v ústredných orgánoch štátnej správy (vo vysokých výkonných funkciách) a v orgánoch presadzovania práva. GRECO (2019), štvrté kolo hodnotenia – Dodatok k druhej správe o plnení odporúčaní v Slovenskej republike, Prevencia korupcie vo vzťahu k poslancom, sudcom a prokurátorom. GRECO (2021), štvrté kolo hodnotenia – Druhý dodatok k druhej správe o plnení odporúčaní v Slovenskej republike, Prevencia korupcie vo vzťahu k poslancom, sudcom a prokurátorom. GRECO (2021), Slovensko: GRECO regrets slow progress in prevention corruption of parliamentarians, judges and prosecutors (GRECO vyjadruje poľutovanie nad pomalým pokrokom v oblasti prevencie korupcie poslancov, sudcov a prokurátorov) https://www.coe.int/en/web/portal/-/slovakia-greco-regrets-slow-progress-in-preventing-corruption-of-parliamentarians-judges-and-prosecutors .

Sudcovia za otvorenú justíciu (2022), Príspevok združenia Sudcovia za otvorenú justíciu k Správe o právnom štáte 2022. Univerzita Komenského, Právnická fakulta (2022), Príspevok Právnickej fakulty Univerzity Komenského k Správe o právnom štáte 2022. Národný inšpektorát práce, Výsledky inšpekcie práce v oblasti oznamovania protispoločenskej činnosti https://www.ip.gov.sk/vysledky-inspekcie-prace-v-oblasti-oznamovania-protispolocenskej-cinnosti/ . Ministerstvo vnútra (2022), Príspevok ministerstva vnútra k Správe o právnom štáte 2022. OECD (2012), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, 3. fáza: Slovenská republika). OECD (2014), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Follow-Up to the Phase 3 Report and Recommendation: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, Opatrenia prijaté v nadväznosti na 3. fázu a jej odporúčania: Slovenská republika). OECD (2017), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 1bis Report: Slovak Republic (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, Správa o fáze 1a). OECD (2021), Lobbying in the 21st Century (Lobing v 21. storočí) https://www.oecd-ilibrary.org/governance/lobbying-in-the-21st-century_c6d8eff8-en . OECD (2022), Integrity Review of the Slovak Republic: Delivering Effective Public Integrity Policies (Preskúmanie integrity v Slovenskej republike: zavádzanie účinných politík v oblasti integrity verejnej správy) https://www.oecd.org/publications/oecd-integrity-review-of-the-slovak-republic-45bd4657-en.htm . Úrad podpredsedu vlády (2021), predbežná informácia o návrhu zákona o lobingu https://www.slov-lex.sk/legislativne-procesy/SK/PI/2021/264 . Úrad vlády (2021), tlačová správa, Odborná pracovná skupina bude riešiť obnovu dôvery v právny štát https://www.vlada.gov.sk/premier-odborna-pracovna-skupina-bude-riesit-obnovu-dovery-v-pravny-stat/ . OLAF (2021), tlačová správa – OLAF uzatvára prípady týkajúce sa poľnohospodárskych fondov EÚ na Slovensku https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/olaf-closes-cases-eu-agricultural-funds-slovakia-2021-01-21_en . Verejný ochranca práv (2020), Správa o činnosti verejného ochrancu práv za obdobie kalendárneho roka 2020, https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf . Verejný ochranca práv (2022), Príspevok verejnej ochrankyne práv k Správe o právnom štáte 2022. Reportéri bez hraníc – Slovensko https://rsf.org/en/country/slovakia . SITA (2021), Majetkové priznania politikov budú meškať, na pomoc si najali aj externú firmu https://www.webnoviny.sk/majetkove-priznania-politikov-budu-meskat-na-pomoc-si-najali-aj-externu-firmu/ . Združenie sudcov Slovenska (2022), Príspevok Združenia sudcov Slovenska k Správe o právnom štáte 2022. Slovenská advokátska komora (2021), Príspevok Slovenskej advokátskej komory k Správe o právnom štáte 2021. Ústavný súd Slovenskej republiky (2022), Spoločné vyhlásenie Najvyššieho súdu, Najvyššieho správneho súdu, generálnej prokuratúry a advokátskej komory, Najvyšší predstavitelia justičných inštitúcií diskutovali o pripravovaných legislatívnych zmenách) https://www.nsud.sk/najvyssi-predstavitelia-justicnych-institucii-diskutovali-o-pripravovanych-legislativnych-zmenach/ . Vláda Slovenskej republiky (2018), Protikorupčná politika Slovenskej republiky na roky 2019 – 2023 https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=588DFBA123494910A70AF18737B85A81-034BF7E75BABC88FC3A419E44DED1345 .

Vláda Slovenskej republiky (2019), Národný protikorupčný program Slovenskej republiky https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=F75436C4AF3C4D96AE93D60FD6BCA184-99C291B1BA87B0B9BF1E773CB8DA6BA0 . Vláda Slovenskej republiky (2020), Výročná správa o činnosti verejného ochrancu práv https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf . Vláda Slovenskej republiky (2021), Príspevok Slovenska k Správe o právnom štáte 2021. Vláda Slovenskej republiky (2021), Plán legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2021 https://www.slov-lex.sk/legislativne-procesy?p_p_id=processDetail_WAR_portletsel&p_p_lifecycle=2&p_p_state=normal&p_p_mode=view&p_p_cacheability=cacheLevelPage&p_p_col_id=column-2&p_p_col_count=1&_processDetail_WAR_portletsel_fileCooaddr=COO.2145.1000.3.4201465&_processDetail_WAR_portletsel_file=pl%C3 %A1n-2021.pdf&_processDetail_WAR_portletsel_action=getFile . Vláda Slovenskej republiky (2021), tlačová správa – Premiér: Odborná pracovná skupina bude riešiť obnovu dôvery v právny štát https://www.vlada.gov.sk/premier-odborna-pracovna-skupina-bude-riesit-obnovu-dovery-v-pravny-stat/ . Vláda Slovenskej republiky, Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2020 – 2024 https://www.mpsr.sk/programove-vyhlasenie-vlady-slovenskej-republiky-na-obdobie-rokov-2020-2024/800-17-800-15434/ . Vláda Slovenskej republiky, Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2021 – 2024 https://www.nrsr.sk/web/Dynamic/DocumentPreview.aspx?DocID=494677 . Vláda Slovenskej republiky (2021), Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republikyhttps://www.planobnovy.sk/files/dokumenty/kompletny-plan_obnovy.pdf. Vláda Slovenskej republiky (2021), Aktualizovaný národný protikorupčný program https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=AC1F28C57AFC4404A10668B388D1E04F-01E859E1A2586E19FA0FCBA4FF3E8A45 . Slovenskí právnici, Otvorená výzva a Príspevok k Správe o právnom štáte 2021, https://pravnystat.eu/en/ . Ministerstvo investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky (2020), tlačová správa, Vicepremiérka Remišová: 1,1 milióna eur na pomoc mimovládnym organizáciám v boji s COVID–19 https://www.mirri.gov.sk/aktuality/podpredsednicka-vlady/vicepremierka-remisova-11-miliona-eur-na-pomoc-mimovladnym-organizaciam-v-boji-s-covid-19/ . Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Rezortný protikorupčný program https://www.health.gov.sk/Zdroje?/dokumenty/mzsr/rezortny-protikorupcny-program.rtf . Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Národný projekt Podpora partnerstva a dialógu v oblasti participatívnej tvorby verejných politík https://www.minv.sk/?ros_np_participacia . Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (2022), Písomný príspevok Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v súvislosti s návštevou krajiny. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, Analytické centrum, Odporúčania pre tvorbu novej súdnej mapy http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf . Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, Analytické centrum (2020), Odporúčania pre tvorbu novej súdnej mapy http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf . Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, Analytické centrum (2020), Reforma súdnej mapy http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/Reforma_sudnej_mapy_na_citanie.pdf . Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, Časová os tvorby súdnej mapy http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/20210223_Casov%C3 %A1_os_Sudna_mapa_v.2.pdf . Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, Schválené dotácie 2021 https://www.employment.gov.sk/sk/ministerstvo/poskytovanie-dotacii/archiv/poskytovanie-dotacii-roku-2021/schvalene-dotacie-2021.html . Slovenské národné stredisko pre ľudské práva (2019), Správa o dodržiavaní ľudských práv http://www.snslp.sk/wp-content/uploads/Sprava-o-LP-v-SR-za-rok-2020-.pdf .

Slovenské národné stredisko pre ľudské práva (2022), Príspevok Slovenského národného strediska pre ľudské práva k Správe o právnom štáte 2022. Národný inšpektorát práce (2021), Výsledky inšpekcie práce v oblasti oznamovania protispoločenskej činnosti https://www.ip.gov.sk/vysledky-inspekcie-prace-v-oblasti-oznamovania-protispolocenskej-cinnosti/ . Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (2022), Štatistický prehľad trestnej a netrestnej činnosti za rok 2021 https://www.genpro.gov.sk/statistiky/statisticky-prehlad-trestnej-a-netrestnej-cinnosti-za-rok-2021-3acf.html . Štátna komisia pre voľby a kontrolu financovania politických strán (2022), Písomný príspevok Štátnej komisie pre voľby a kontrolu financovania politických strán v súvislosti s návštevou krajiny. TASR (2021), Zverejnili majetkové priznania verejných funkcionárov za rok 2019 https://domov.sme.sk/c/22631335/zverejnili-majetkove-priznania-verejnych-funkcionarov-za-rok-2019.html . The Slovak Spectator (2021), War among the police? Big corruption cases complicate relations between institutions’ (Vojna v radoch polície? Veľké prípady korupcie komplikujú vzťahy medzi inštitúciami) https://spectator.sme.sk/c/22708405/war-among-police-officers-big-corruption-cases-complicate-relations-between-institutions.html . Transparency International (2020), Exporting corruption (Vývoz korupcie) https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 . Transparency International (2021), Rušenia obvinení volajú po jasnom zdôvodnení pred verejnosťou https://transparency.sk/sk/rusenia-obvineni-volaju-po-jasnom-zdovodneni-pred-verejnostou/ . Transparency International (2022), Index vnímania korupcie 2021. UNCAC, Implementation Review –- 1st cycle (2010-2015), Country Review Report of Slovak Republic [Správa o vykonávaní Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii – prvé kolo preskúmania (2010 – 2015)], https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2013_07_11_Slovakia_Final_Country_Report.pdf . Via Iuris (2022), Politici musia rešpektovať základné princípy právneho štátu https://viaiuris.sk/aktuality/blog/politici-musia-respektovat-zakladne-principy-pravneho-statu/ . Via Juris (2022), Príspevok združenia Via Iuris k Správe o právnom štáte 2021. Zastavme korupciu (2021), Kovařík sa vzdal funkcie, Mikulca chcú odvolávať. Ako doteraz riadili políciu https://zastavmekorupciu.sk/blog/kovarik-sa-vzdal-funkcie-mikulca-chcu-odvolavat-ako-doteraz-riadili-policiu/ . Príloha II: Návšteva Slovenska Útvary Komisie absolvovali vo februári 2022 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Sudcovia za otvorenú justíciu ·Úrad vlády – odbor prevencie korupcie ·Sudcovia za otvorenú justíciu ·Súdna rada ·Liga za ľudské práva

·Ministerstvo kultúry ·Ministerstvo zdravotníctva ·Ministerstvo vnútra ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národné stredisko pre ľudské práva ·Národná kriminálna agentúra Prezídia Policajného zboru ·Iniciatíva pre otvorené vládnutie ·Generálna prokurátora ·Verejný ochranca práv ·Slovenská advokátska komora ·Slovenská Rada pre vysielanie a retransmisiu ·Úrad špeciálnej prokuratúry ·Najvyšší správny súd ·Najvyšší súd ·Transparency International ·Via Iuris * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Article 19