[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 31.3.2008

KOM(2008) 160 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 zo 16. júna 2003

SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 zo 16. júna 2003

1. ÚVOD

Podľa podmienok stanovených v článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 1177/2003 zo 16. júna 2003 o štatistike Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) „najneskôr 31. decembra 2007 predloží Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade o práci vykonanej podľa tohto nariadenia“.

V tejto správe je zdokumentovaný pokrok, ktorý dosiahli členské štáty, kandidátske krajiny a krajiny EZVO spolu s Komisiou, v súvislosti s ustanoveniami uvedeného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady a súvisiacimi nariadeniami Komisie vydanými v období rokov 2003 – 2007.

2. HLAVNÉ BODY

3. SILC: zdroj referenčných údajov pre analýzu príjmov a chudoby na úrovni EÚ

Od prijatia nariadenia č. 1177/2003 o projekte štatistiky Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (ďalej len „EU-SILC“) 16. júna 2003 sa dosiahol značný pokrok.

Projekt EU-SILC bol v období rokov 2003 až 2005 postupne zavedený vo všetkých členských štátoch EÚ a stal sa zdrojom údajov pre analýzu rozdelenia príjmov a sociálneho začlenenia na úrovni EÚ. V roku 2005 boli sprístupnené prierezové údaje za všetkých 25 členských štátov, Nórsko a Island. Tieto údaje sa použili na vypracovanie spoločných ukazovateľov procesu sociálnej ochrany a sociálnej súdržnosti (prierezové ukazovatele, sociálne začlenenie, dôchodky a zdravie a dlhodobá starostlivosť) zahrnutých v Spoločnej správe o sociálnom začlenení a sociálnej ochrane, ktorá je súčasťou otvorenej metódy koordinácie.

Projekt EU-SILC bol v roku 2003 na základe džentlmenskej dohody zavedený v šiestich členských štátoch (Belgicku, Dánsku, Grécku, Írsku, Luxembursku a Rakúsku) a v Nórsku.

V roku 2004 sa na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 1177/2003 projekt EU-SILC zaviedol v dvanástich štátoch EÚ-15 (v Nemecku, Holandsku a Spojenom kráľovstve sa začiatok projektu oneskoril o jeden rok) a aj v Estónsku, Nórsku a na Islande. V roku 2005 už fungoval vo všetkých 25 členských štátoch EÚ a tiež v Nórsku a na Islande. Bulharsko, Turecko a Rumunsko zaviedli projekt EU-SILC v roku 2006 a Švajčiarsko ich nasledovalo v roku 2007. Projekt bude neskôr pravdepodobne zavedený aj v Macedónsku a Chorvátsku.

Štatistika o príjmoch a životných podmienkach sa od samého počiatku zostavuje vo všetkých štátoch s ročnou periodicitou.

4. Právny rámec

Rozvíjal sa aj právny rámec projektu. Okrem uvedeného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady Výbor pre štatistický program (ďalej len „VŠP“) schválil päť vykonávacích nariadení Komisie – o pravidlách výberu a sledovania vzorky, o definíciách, o zozname (ročných) cieľových primárnych premenných, o aspektoch terénnej práce a postupoch pri imputáciách (ktoré boli vydané v Úradnom vestníku Európskej únie 17. novembra 2003) a o správach o kvalite (vydané v Úradnom vestníku Európskej únie 9. januára 2004). Okrem toho sa každoročne vydáva nariadenie Komisie, ktoré zahŕňa zoznam sekundárnych cieľových premenných, t. j. modulov zaradených do projektu EU-SILC, s možnosťou opakovania témy raz za štyri roky alebo dlhšie obdobie. V úradnom vestníku boli uverejnené nariadenia Komisie o medzigeneračnom prenose chudoby (modul na rok 2005, č. 16/2004 zo 6. januára 2004), o sociálnej účasti (modul na rok 2006, č. 13/2005 zo 6. januára 2005), o bývaní (modul na rok 2007, č. 315/2006 z 22. februára 2006) a o zadlženosti a finančnom vylúčení (modul na rok 2008, č. 215/2007 z 28. februára 2007).

5. Financovanie z EÚ

Každoročné financovanie projektu z EÚ je zabezpečené na základe grantových zmlúv uzatvorených s národnými štatistickými úradmi (ďalej len „NŠÚ“). Počas prvých štyroch rokov zberu údajov SILC dostávali finančné prostriedky z EÚ na realizáciu projektu všetky členské štáty a Nórsko s Islandom (v Estónsku sa štvorročné obdobie financovania z EÚ nezačalo v prvom, ale v druhom roku zberu údajov). V prípade dvoch nových členských štátov, ktoré do EÚ vstúpili v roku 2007 (Bulharsko a Rumunsko), poskytovala EÚ finančné prostriedky už pre činnosť v roku 2006.

Na zber údajov v roku 2004 poskytla EÚ finančné prostriedky v celkovej výške cca 6,5 mil. EUR a na zber údajov v rokoch 2005 – 2007 vo výške cca 11 mil. EUR.

6. Zber a zverejňovanie údajov SILC

Zber údajov SILC bol celkovo úspešný. V spolupráci so sieťou národných štatistických úradov bol Eurostat v primeranom čase schopný tieto údaje zozbierať, skontrolovať a zverejniť. Medzi referenčným rokom zozbieraných údajov a najnovšími ekonomickými údajmi, ktoré sú k dispozícii, je však značný odstup dvoch rokov.

Pokiaľ ide o prierezovú zložku projektu EU-SILC, Eurostatu už boli zaslané dve vlny údajov (za rok 2004 a 2005). Tretia vlna (rok 2006) práve prebieha. Štatistiku SILC za rok 2004 zostavovalo 15 štátov (dvanásť z 15 „starých“ členských štátov a Estónsko, Nórsko a Island), zatiaľ čo v roku 2005 sa ich zapojilo 27 (všetkých 25 členských štátov a Nórsko s Islandom). Všetky zúčastnené štáty boli schopné zaslať Eurostatu údaje za rok 2004 včas, v závislosti od štátu buď do konca októbra alebo do konca novembra. Pokiaľ ide o činnosť v roku 2005, v prípade dvoch členských štátov (Slovinsko a Spojené kráľovstvo) došlo pri finalizácii prierezových údajov k niekoľkomesačnému oneskoreniu.

Eurostat potom tieto údaje zverejnil vo forme súhrnných tabuliek na svojej internetovej stránke a vo forme súborov anonymizovaných mikroúdajov, ku ktorým má za prísnych podmienok prístup výskumná obec. Malta však bola proti zverejňovaniu mikroúdajov. Individuálne záznamy sa anonymizujú tak, že sa premenné, ktoré by sa nepriamo dali použiť na zistenie totožnosti jednotlivcov alebo domácností, odstránia alebo sa ich kódy zmenia. V júni 2006 boli zverejnené súbory prierezových anonymizovaných mikroúdajov týkajúce sa údajov SILC za rok 2004 a v júni 2007 súbory týkajúce sa údajov SILC za rok 2005. V roku 2004 boli zverejnené údaje 14 (okrem Islandu) z pätnástich štátov, ktoré začali zostavovať štatistiku SILC v roku 2004 (12 z 15 „starých“ členských štátov a Estónska, Nórska a Islandu). Údaje zverejnené v roku 2005 sa týkali 26 z 27 zúčastnených štátov (všetkých 25 členských štátov, okrem Malty, a Nórska s Islandom).

Dlhodobá zložka EU-SILC, ktorá sa zbiera na úrovni jednotlivcov za štvorročné obdobie, nebude plne funkčná skôr ako v roku 2010. Doteraz boli zverejnené len dlhodobé informácie zodpovedajúce údajom SILC za roky 2004 a 2005. Zverejnené údaje sa týkali len 13 štátov, pretože ostatné štáty buď v roku 2005 začali práve zbierať údaje SILC, alebo mali problémy s overovaním dlhodobej zložky SILC.

K oneskoreniu došlo aj pri zverejňovaní dlhodobých údajov, keďže verejná databáza dlhodobých údajov za roky 2004 a 2005 bola dostupná až v októbri 2007.

Po tom, ako projekt dospeje do vyspelého štádia (od roku 2010), sa budú každoročne zverejňovať dva typy súborov:

- verejná databáza prierezových anonymizovaných údajov zahŕňajúca ostatnú vlnu projektu EU-SILC;

- verejná databáza dlhodobých anonymizovaných údajov, ktorá bude obsahovať údaje na úrovni jednotlivcov za najviac štyri roky.

- Obsah EU-SILC

EU-SILC je viacrozmerný nástroj, ktorý sa zameriava na príjmy, ale aj bývanie, prácu, zdravie, demografické údaje a vzdelanie, čím umožňuje skúmať viacrozmerný prístup k sociálnemu vylúčeniu.

Obsahuje primárne (ročné) a sekundárne (modulové) cieľové premenné.

Primárnymi cieľovými premennými sú buď informácie o domácnostiach alebo informácie o jednotlivcoch (o osobách vo veku 16 rokov a viac), ktoré sú zoskupené podľa oblastí.

- Na úrovni domácností sa zbierajú údaje z piatich oblastí, ktorými sú (1) základné údaje, (2) príjmy, (3) bývanie, (4) sociálne vylúčenie, (5) informácie o práci.

- Na úrovni jednotlivcov sú údaje zoskupené do piatich oblastí, ktorými sú (1) základné/demografické údaje, (2) príjmy, (3) vzdelanie, (4) informácie o práci a (5) zdravie. V súvislosti s deťmi mladšími ako 12 rokov sa zbierajú aj informácie o starostlivosti o ne.

Sekundárne cieľové premenné (moduly) sa od roku 2005 predkladajú každý rok výlučne v prierezovej zložke tohto nástroja. Prvé moduly EU-SILC sa týkajú:

2005: medzigeneračného prenosu chudoby

2006: sociálnej účasti

2007: podmienok v domácnostiach

2008: zadlženosti/finančného vylúčenia

2009: materiálnej deprivácie

7. Spravodajská jednotka

EU-SILC zahŕňa len ľudí, ktorí žijú v súkromných domácnostiach . Osoby žijúce v kolektívnych domácnostiach a zariadeniach sú z cieľovej populácie vylúčené. Vplyv vylúčenia starých ľudí žijúcich v zariadeniach, ľudí so zdravotným postihnutím a ďalších zraniteľných skupín vrátane bezdomovcov zo vzorky sa môže od štátu k štátu líšiť. Nedostatočne zastúpené môžu byť aj niektoré zraniteľné skupiny, ktoré žijú v súkromných domácnostiach, pretože je zložité nadviazať s nimi kontakt. Takéto skupiny si však vyžadujú osobitné metódy zberu údajov, ktoré nie sú zlučiteľné s rámcom EU-SILC.

V rámci projektu EU-SILC sú povolené dva typy zberu premenných za domácnosti a jednotlivcov. Vo väčšine štátov (štáty, ktoré nepoužívajú registre) dostali všetci členovia vybranej domácnosti vo veku 16 alebo viac rokov osobný dotazník, ktorý mali vyplniť. V štátoch, ktoré používajú registre (Dánsku, Fínsku, Holandsku, Nórsku, Švédsku, Slovinsku a na Islande), dostane osobný dotazník len vybraný respondent z domácnosti, pričom premenné týkajúce sa domácnosti a príjmoch sa zbierajú buď pomocou registra alebo od vybraného respondenta.

8. Výber vzorky

Pokiaľ ide o výber vzorky, všetky štáty zbierajú údaje o reprezentatívnych vzorkách vybraných z cieľovej populácie na základe reprezentatívneho výberu. Výnimkou je Nemecko, kde sa pri zavedení EU-SILC použil existujúci kvótový výber; v súlade s nariadením č. 1177/2003 sa však tieto náhodne vybrané vzorky postupne prestanú používať do roku 2008.

Aby bolo každý rok možné vypracovávať prierezové a dlhodobé údaje, s dlhodobou zložkou pokrývajúcou aspoň štyri roky, odporučil Eurostat použiť rotačný panel. Na tento účel je vzorka rozdelená na štyri čiastkové vzorky, tzv. „rotačné skupiny“, z ktorých každá je reprezentatívna za celú populáciu. Prebieha to tak, že každý nasledujúci rok sa jedna skupina vymení, pričom sa sledujú ľudia v ostatných skupinách. Väčšina z 27 štátov tento štvorročný rotačný systém, ktorý odporučil Eurostat, prijala. V Nórsku a Francúzsku sa používa rotačný systém s dlhšou periodicitou (8 rokov v Nórsku a 9 rokov vo Francúzsku).

Niektoré štáty používajú aj alternatívne štruktúry zisťovania. Luxembursko si zvolilo čisto dlhodobé panelové zisťovanie, ktoré každý rok dopĺňa o novú vzorku, s cieľom zabezpečiť prierezovú reprezentatívnosť. Švédsko využíva dva oddelené systémy: prierezové zisťovanie a čisto dlhodobé panelové zisťovanie. A napokon, Fínsko používa pozmenený rotačný systém, v ktorom je základné dvojročné rotačné panelové zisťovanie doplnené sledovaním dvoch čiastkových vzoriek počas dvoch ďalších rokov, aby bolo možné získať údaje za štvorročné obdobie.

V štátoch, kde je dispozícii časť údajov SILC, sa používajú administratívne údaje. V štátoch, ktoré používajú registre (Dánsku, Fínsku, Holandsku, Nórsku, Švédsku, Slovinsku a na Islande), sa väčšina údajov o zložkách príjmu a niektoré demografické údaje získavajú z administratívnych registrov. Ďalšie osobné premenné sa získavajú najmä telefonickým zisťovaním. Vo všetkých ostatných štátoch s výnimkou Írska a Nemecka sa úplné údaje získavajú prostredníctvom zisťovania v domácnostiach a osobných rozhovorov s členmi domácnosti. V Írsku sa údaje o domácnostiach, ktoré poskytli svoj výslovný súhlas (cca 25 % domácností), získavajú z administratívnych registrov. Nemecko využíva zisťovanie s využitím pošty, pri ktorom jednotlivé osoby dotazník samy vypĺňajú a zasielajú.

9. Veľkosť vzorky

Ako vyplýva z tejto tabuľky, v roku zostavovania štatistiky SILC 2005 splnili požiadavku na minimálnu efektívnu veľkosť vzorky prierezovej zložky stanovenú v nariadení č. 1177/2003 takmer všetky štáty. Jedinými výnimkami boli Česká republika, Holandsko a Portugalsko.

Je nutné poznamenať, že Českej republike bola poskytnutá osobitná výnimka, na základe ktorej mohla mať v prvom roku zberu údajov menšiu vzorku.

Dosiahnutá efektívna veľkosť vzorky domácností (na základe dosiahnutej vzorky)[1] | Minimálna efektívna veľkosť vzorky domácností (stanovená v nariadení) |

Belgicko | 4939 | 4750 |

Cyprus | 3533 | 3250 |

Česká republika | 3687 | 4750 |

Dánsko | 5957 | 4250 |

Estónsko | 3970 | 3500 |

Nemecko | - | 8250 |

Grécko | 4283 | 4750 |

Španielsko | 9088 | 6500 |

Francúzsko | 8787 | 7250 |

Maďarsko | 5328 | 4750 |

Island | 2958 | 2250 |

Írsko | 4680 | 3750 |

Taliansko | 15625 | 7250 |

Lotyšsko | 3284 | 3750 |

Litva | 4353 | 4000 |

Luxembursko | - | 3250 |

Malta | 3459 | 3000 |

Holandsko | 3931 | 5000 |

Nórsko | 5991 | 3750 |

Rakúsko | 4476 | 4500 |

Poľsko | 13183 | 6000 |

Portugalsko | 2817 | 4500 |

Fínsko | 8020 | 4000 |

Slovensko | 5147 | 4250 |

Slovinsko | 7892 | 3750 |

Švédsko | 6133 | 4500 |

Spojené kráľovstvo | - | 7500 |

Pokiaľ ide o dlhodobú zložku, v tejto fáze možno zhodnotiť situáciu len v súvislosti s 15 štátmi, ktoré v roku 2004 zostavovali štatistiku SILC a za ktoré sú k dispozícii dlhodobé údaje za roky 2004 a 2005, t. j. dvanástimi štátmi EÚ-15 (Nemecko, Holandsko a Spojené kráľovstvo odložili začiatok zberu údajov o jeden rok) a Estónskom, Islandom a Nórskom. Z tabuľky vyplýva, že Belgicko a Írsko v prvých dvoch rokoch zberu dlhodobej zložky nesplnili požiadavku minimálnej veľkosti.

Dosiahnutá efektívna veľkosť vzorky domácností (na základe dosiahnutej vzorky)(1) | Minimálna efektívna veľkosť vzorky domácností (stanovená v nariadení) |

Belgicko | 2851 | 3500 |

Estónsko | 3091 | 2750 |

Dánsko | 3250 |

Grécko | 3456 | 3500 |

Španielsko | 6394 | 5000 |

Francúzsko | 6757 | 5500 |

Island | 1908 | 1700 |

Írsko | 2118 | 2750 |

Taliansko | 11145 | 5500 |

Luxembursko | 2500 |

Nórsko | 3656 | 2750 |

Rakúsko | 3089 | 3250 |

Portugalsko | 3250 |

Fínsko | 3312 | 3000 |

Švédsko | 4866 | 3500 |

10. Správy a štúdie

V súlade s nariadením č. 1177/2003 predložilo všetkých 15 štátov, ktoré začali zostavovať štatistiku SILC v roku 2004, priebežnú (do konca decembra 2005) a záverečnú správu o kvalite (do konca decembra 2006). Na základe týchto správ Eurostat v júni 2006 vypracoval jednu správu o kvalite za EÚ, v ktorej spojil údaje z priebežných a záverečných správ o kvalite jednotlivých štátov. Týmto spôsobom postupoval, pretože v prvom roku zberu údajov, keď nie sú k dispozícii dlhodobé údaje, sú medzi týmito dvoma typmi správ len veľmi malé rozdiely.

Za rok zostavovania štatistiky SILC 2005 dostal Eurostat do konca decembra 2006 priebežné správy o kvalite od všetkých 27 zúčastnených štátov a vypracoval súhrnnú správu, ktorá sa v súčasnosti dokončuje (došlo k miernemu oneskoreniu).

Proces v súvislosti so záverečnými správami o kvalite za rok 2005 práve prebieha.

Priebežná správa pozostáva z častí, ktoré sa týkajú rôznych stránok údajov od presnosti (konštrukcia výberu, výberové a nevýberové chyby, spôsob zberu údajov, dĺžka trvania opytovania), cez porovnateľnosť (základné pojmy a definície, zložky príjmu), až po koherenciu.

Záverečná správa obsahuje časti, ktoré sa týkajú relevantnosti, presnosti (konštrukcia výberu, výberové a nevýberové chyby, spôsob zberu údajov, postup pri imputáciách, imputované nájomné, služobné autá), porovnateľnosti (základné pojmy a definície, zložky príjmu, pravidlá sledovania), včasnosti a dochvíľnosti, dostupnosti a jednoznačnosti a koherencie.

Komisia okrem toho zaviedla do praxe viacero opatrení s cieľom hodnotiť kvalitu a najmä porovnateľnosť údajov SILC:

- začali sa uskutočňovať metodické štúdie, ktoré sa zaoberali hlavnými otázkami porovnateľnosti na úrovni EÚ a na úrovni jednotlivých štátov. Dosiahlo sa to vyhlásením výberového konania, ktoré sa má týkať otázok, ako sú vplyv vymedzenia domácnosti, porovnateľnosť administratívnych údajov a údajov zo zisťovaní, spôsob zberu údajov, ako aj rôzne spracovanie záporných príjmov a otázok výberu vzorky. Okrem toho boli národným štatistickým úradom ponúknuté granty na uskutočnenie metodických štúdií o vplyve používania národných zdrojov na porovnateľnosť (napríklad štúdií o používaní registrov v porovnaní s údajmi zo zisťovaní; vplyve používania rôznych metód odhadovania imputovaného nájomného; analýze koherencie s národnými účtami alebo ďalšími informáciami zo zisťovaní; štúdií o úbytku respondentov);

- bola vytvorená osobitná skupina pre metodiku, ktorá diskutuje o otázkach, ako sú spôsoby imputácie, spracovanie paušálnych čiastok, imputované nájomné a postavenie súkromného dôchodkového sporenia v rámci príjmov;

- Eurostat spolu s fínskym štatistickým úradom zorganizovali konferenciu o projekte SILC, ktorá sa konala od 6. do 8. novembra 2006 v Helsinkách, a na ktorej sa preskúmali všetky stránky projektu a bol navrhnutý akčný plán;

- Eurostat počas prvého roka, za ktorý sú tieto údaje k dispozícii, systematicky vypočítava štandardné chyby v ukazovateľoch vychádzajúcich z príjmu.

- Publikácie

Okrem poskytovania mikroúdajov výskumným pracovníkom a zverejňovania súhrnných tabuliek na stránke Eurostatu Eurostat v septembri 2005 vydal malú publikáciu (Štatistika v kocke (Statistics in Focus)), ktorá obsahovala prierezové ukazovatele, ktoré sa bežne používajú v rámci otvorenej metódy koordinácie (ďalej len „OMC“) o sociálnom začlenení. V tejto publikácii pod názvom „Income, poverty and social exclusion in the EU25“ sa využili informácie zo zisťovania SILC za rok 2004. Eurostat v súčasnosti pripravuje nové vydanie založené na údajoch zo zisťovania SILC za rok 2005.

EU-SILC sa navyše v súčasnosti udáva ako hlavný zdroj údajov pre kapitoly o sociálnej súdržnosti vo viacerých všeobecných publikáciách, ako sú „Joint Report on Social Inclusion and Social Protection“ (Spoločná správa o sociálnom začlenení a sociálnej ochrane), výročné správy o pokroku, správa „Measuring progress towards a more sustainable Europe – 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy (and previous SDS monitoring reports)“ (Meranie pokroku zameraného na trvalo udržateľnejšiu Európu – ukazovatele trvalo udržateľného rozvoja pre Európsku úniu (a predchádzajúce monitorovacie správy o stratégii trvalo udržateľného rozvoja)), ročenka Eurostatu, správa o sociálnej situácii, príručka „Key figures on Europe“ (Hlavné údaje o Európe) a publikácia „Panorama on men and women in the European Union“ (Prehľad o mužoch a ženách v Európskej únii).

Zverejňovanie informácií SILC je však naďalej potrebné zlepšiť. Je napríklad potrebné vypracovávať dva druhy analýz (a zodpovedajúcich publikácií): štatistickú publikáciu (monografiu, ktorá zahŕňa štatistickú analýzu) a sériu krátkych štatistických analýz v rovnakom formáte, ako majú publikácie Eurostatu Štatistika v kocke (Statistics in Focus).

11. ZÁVER

Od prijatia nariadenia č. 1177/2003 sa zisťovanie SILC stalo hlavným zdrojom referenčných údajov pre štatistiku o rozdelení príjmov, chudobe a sociálnom vylúčení na úrovni EÚ, pričom tieto údaje sa používali v súvislosti so štrukturálnymi ukazovateľmi a s uplatňovaním otvorenej metódy koordinácie. Bol vypracovaný právny rámec a na prvé štyri roky zberu údajov bolo v každom štáte zabezpečené primerané financovanie z EÚ. Zber a zverejňovanie prierezových údajov SILC vo forme tabuliek a poskytovanie mikroúdajov výskumným pracovníkom je pod kontrolou, hoci ešte zostáva priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o včasnosť. Dlhodobá zložka EU-SILC je v počiatočných fázach a nebude plne funkčná skôr ako v roku 2010. Jediné dlhodobé informácie, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, sú obmedzené na 13 štátov. Značné čiastky sa investovali do hodnotenia kvality údajov SILC vo forme správ o kvalite a metodických štúdií. Viacerými otázkami kvality sa podrobne zaoberali aj osobitná skupina pre metodiku a účastníci konferencie SILC, ktorá sa konala v Helsinkách v novembri 2006. A napokon, hoci bolo vydaných viacero publikácií, v súvislosti so zverejňovaním údajov SILC je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie.

[1] Dosiahnutá efektívna veľkosť vzorky sa vypočíta vydelením dosiahnutej veľkosti vzorky tzv. vplyvom výberového postupu. Na účely tejto tabuľky Eurostat vplyv výberového postupu pre prvú vlnu EU-SILC (2004 alebo 2005) odhadol. Pokiaľ ide o Nemecko a Spojené kráľovstvo, tieto informácie ešte nie sú k dispozícii. V prípade Luxemburska sú k dispozícii osobitné výpočty, nie sú však úplne porovnateľné. Odchýlky od cieľov stanovených v nariadení menšie ako 10 – 15 % možno považovať za odchýlky v rámci rozpätia tolerancie, ktoré vyplýva z miery presnosti pri odhade vplyvu výberového postupu, ktorý vykonal Eurostat. Údaje uvedené tučným písmom sú pod pásmom tolerancie.