SPRÁVA KOMISIE Správa o mechanizme varovania /* COM/2012/068 final */





1. Úvod Nová skúsenosť, ktorá rozširuje a prehlbuje správu ekonomických záležitostí v hospodárskej a menovej únii Veľké a pretrvávajúce makroekonomické nerovnováhy – premietnuté do veľkých a trvalých zahraničných deficitov a prebytkov, trvalých strát konkurencieschopnosti, tvorby zadlženia a bublín na trhoch s nehnuteľnosťami – sa za minulé desaťročie nahromadili a boli súčasťou prvotných príčin súčasnej hospodárskej krízy. Spôsobili nielen makroekonomické ťažkosti dotknutým členským štátom, ale vážnym spôsobom sa preliali aj do eurozóny, ktorá tak čelí závažným hrozbám. Táto správa o mechanizme varovania (SMV) predstavuje prvý krok vo vykonávaní nového postupu dohľadu na prevenciu a nápravu makroekonomických nerovnováh (ďalej len ako „postup v prípade makroekonomických nerovnováh“ – PMN). Táto správa obsahuje aj konečný návrh hodnotiacej tabuľky ukazovateľov (uvedených v tabuľke 1 a oddiele 2). Dohľad s cieľom prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh v rámci PMN je novým nástrojom posilneného rámca správy ekonomických záležitostí v EÚ. Bol schválený ako súčasť tzv. „six-pack“ balíčka na zlepšenie správy, ktorý okrem iného zabezpečuje aj podstatné posilnenie dohľadu nad fiškálnymi politikami. Dohľad nad makroekonomickými nerovnováhami v rámci PMN je súčasťou tzv. „európskeho semestra“ s integrovaným vnímaním výziev hospodárskej politiky smerom do budúcnosti, ktorým čelí Únia, zabezpečením fiškálnej udržateľnosti, konkurencieschopnosti, stability finančného trhu a hospodárskeho rastu. Úloha a rozsah pôsobnosti správy o mechanizme varovania Úlohou SMV je fungovať ako úvodný kontrolný nástroj, ktorým Komisia identifikuje členské štáty, v prípade ktorých zastáva názor, že vývoj si zaslúži ďalšiu hĺbkovú analýzu s cieľom určiť, či dochádza k nerovnováham[1] alebo vzniku rizík. Je potrebné zdôrazniť, že v nasledujúcich hĺbkových štúdiách sa podrobne analyzujú hnacie mechanizmy zisteného vývoja s cieľom určiť povahu nerovnováh. Až na základe tejto hĺbkovej analýzy a v prípade, že je to vhodné, Komisia navrhne politické odporúčania, a to v rámci preventívnej alebo nápravnej časti postupu. Hĺbkové štúdie a návrhy odporúčaní budú súčasťou Európskeho semestra. Potreba ďalšej analýzy je založená na posúdení hodnotiacej tabuľky ukazovateľov, ktoré stanovuje Komisia po porade s Radou, Európskym parlamentom a Európskym výborom pre systémové riziká (pozri oddiel 2 a tabuľky 1 a 2)[2]. Treba zdôrazniť, že ukazovatele hodnotiacej tabuľky sa nevykladajú mechanicky. Krajiny sa posudzujú vzhľadom na vývoj ukazovateľov v čase, ako aj so zohľadnením najnovšieho vývoja a vyhliadky. Okrem toho sa v posúdení zohľadňuje súbor ďalších príslušných informácií. Komisia venuje osobitnú pozornosť aj širšiemu súboru ukazovateľov (pozri oddiel 2, tabuľku 3), v prípade ktorého Rada a Európsky parlament zdôraznili, že má osobitné opodstatnenie v ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky. Oddiel 2 predstavuje návrh hodnotiacej tabuľky mechanizmu varovania. V oddiele 3 sa uskutočňuje horizontálne a tematické čítanie situácie na základe čítania hodnotiacej tabuľky. Oddiel 4 obsahuje analýzu hodnotiacej tabuľky podľa jednotlivých krajín. Oddiel 5 obsahuje hlavné zistenia a závery. Tabuľka 1. Ukazovatele hodnotiacej tabuľky a orientačné hraničné hodnoty (*) || Vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť || Vnútorné nerovnováhy Ukazovateľ || 3-ročná priemerná bilancia bežného účtu ako % HDP || čistá medzinárodná investičná pozícia ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu, deflátory HICP pomerne k 35 industriálnym krajinám a) || % zmena (5-ročná) v podieloch vývozného trhu || % zmena (3-ročná) nominálnych jednotkových nákladov práce b) || medziročná % zmena znížených cien nehnuteľností c) || úverový tok v súkromnom sektore ako % HDP d), e) || dlh súkromného sektora ako % HDP d), e) || verejný dlh ako % HDP f) || 3-ročný priemer miery nezamestnanosti Zdroj údajov || Štatistika platobnej bilancie EUROSTAT. || Štatistika platobnej bilancie EUROSTAT. || Ukazovateľ databázy GR ECFIN o cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti. || Štatistika platobnej bilancie, EUROSTAT. || EUROSTAT || Harmonizovaný index cien nehnuteľností od EUROSTAT-u, doplnený údajmi ECB, OECD a BIS. || EUROSTAT v prípade ročných údajov a QSA, ECB v prípade kvartálnych údajov. || EUROSTAT v prípade ročných údajov a QSA, ECB v prípade kvartálnych údajov. || EUROSTAT (EDP – zmluvné vymedzenie). || EUROSTAT Orientačné hraničné hodnoty || +6/-4 % || -35 % dolný kvartil || +/-5 % pre EZ +/-11 % pre mimo EZ dolné a horné kvartily EZ -/+ štandardná odchýlka EZ || -6 % dolný kvartil || +9 % EZ +12 % mimo EZ horný kvartil EZ 3 p.b. || +6 % horný kvartil || +15 % horný kvartil || 160 % horný kvartil || +60 % || +10 % Obdobie na výpočet hraničných hodnôt || 1970 – 2007 || Prvý dostupný rok (polovica 90. rokov 20. stor.) – 2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || 1995 – 2007 || || 1995 – 2007 || 1994 – 2007 || || 1994 – 2007 Niektoré ďalšie ukazovatele, ktoré sa majú použiť v ekonomickom čítaní || Čisté poskytnuté/prijaté úvery voči zvyšku sveta (stavy kapitálového účtu + bežného účtu ako % HDP) || Čistý zahraničný dlh ako % HDP || Reálny efektívny výmenný kurz voči zvyšku eurozóny || Podiely vývozného trhu na základe objemov tovarov; produktivita práce; Trend rastu celkovej produktivity faktorov || Nominálne jednotkové náklady práce (zmeny za 1, 5, 10 rokov); Efektívne jednotkové náklady práce v porovnaní so zvyškom eurozóny Ostatné merania produktivity || Reálna cena nehnuteľností (zmeny za 3 roky); Nominálna cena nehnuteľností (zmeny za 1 a 3 roky); Výstavba obytných nehnuteľností || Ukazovateľ zmeny finančných záväzkov nekonsolidovaného finančného sektora a koeficient zadlženosti || Dlh súkromného sektora na základe konsolidovaných údajov || || Poznámky: a) pre obchodných partnerov EÚ sa používa HICP, pre obchodných partnerov mimo EÚ je deflátor založený na CPI s podobnou metodikou ako HICP; b) index poskytujúci pomer nominálnej odmeny zamestnanca ku skutočnému HDP na zamestnanú osobu; c) zmeny cien nehnuteľností v pomere k deflátoru spotreby EUROSTAT; d) súkromný sektor je vymedzený ako nefinančné podniky; domácnosti a neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam; e) súčet pôžičiek a cenných papierov iných ako akcií; záväzky nekonsolidované; f) udržateľnosť verejných financií sa nebude posudzovať v kontexte daného PMN, ak je otázka už zahrnutá v Pakte o stabilite a raste. Tento ukazovateľ je však súčasťou hodnotiacej tabuľky, pretože verejné zadlženie prispieva k celkovému zadlženiu krajiny, a tak k celkovej zraniteľnosti krajiny. (*) Do konca roku 2012 sa plánuje vypracovanie všeobecnejšieho ukazovateľa sektora bankovníctva/finančníctva. Tabuľka 2: Hodnotiaca tabuľka PMN za rok 2010 || Vonkajšie nerovnováhy a konkurencieschopnosť || Vnútorné nerovnováhy Rok 2010 || 3-ročný priemer stavu bežného účtu ako % HDP || Čistá medzinárodná investičná pozícia ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu s deflátormi HIPC || % zmena (5-ročná) v podieloch vývozného trhu || % zmena (3-ročná) v nominálnych ULC || % medziročnej zmeny v znížených cenách nehnuteľností || Úverový tok v súkromnom sektore ako % HDP || Dlh súkromného sektora ako % HDP || Dlh verejného sektora ako % HDP || 3-ročný priemer nezamestnanosti Hraničné hodnoty || -4/+6 % || -35 % || ±5 % a ±11 % || -6 % || +9 % a +12 % || +6 % || 15 % || 160 % || 60 % || 10 % BE || -0,6 || 77,8 || 1,3 || -15,4 || 8,5 || 0,4 || 13,1 || 233 || 96 || 7,7 BG || -11,1 || -97,7 || 10,4 || 15,8 || 27,8 || -11,1 || -0,2 || 169 || 16 || 7,5 CZ || -2,5 || -49,0 || 12,7 || 12,3 || 5,1 || -3,4 || 1,7 || 77 || 38 || 6,1 DK || 3,9 || 10,3 || 0,9 || -15,3 || 11,0 || 0,5 || 5,8 || 244 || 43 || 5,6 DE || 5,9 || 38,4 || -2,9 || -8,3 || 6,6 || -1,0 || 3,1 || 128 || 83 || 7,5 EE || -0,8 || -72,8 || 5,9 || -0,9 || 9,3 || -2,1 || -8,6 || 176 || 7 || 12,0 IE || -2,7 || -90,9 || -5,0 || -12,8 || -2,3 || -10,5 || -4,5 || 341 || 93 || 10,6 EL || -12,1 || -92,5 || 3,9 || -20,0 || 12,8 || -6,8 || -0,7 || 124 || 145 || 9,9 ES || -6,5 || -89,5 || 0,6 || -11,6 || 3,3 || -3,8 || 1,4 || 227 || 61 || 16,5 FR || -1,7 || -10,0 || -1,4 || -19,4 || 7,2 || 5,1 || 2,4 || 160 || 82 || 9,0 IT || -2,8 || -23,9 || -1,0 || -19,0 || 7,8 || -1,4 || 3,6 || 126 || 118 || 7,6 CY || -12,1 || -43,4 || 0,8 || -19,4 || 7,2 || -6,6 || 30,5 || 289 || 62 || 5,1 LV || -0,5 || -80,2 || 8,5 || 14,0 || -0,1 || -3,9 || -8,8 || 141 || 45 || 14,3 LT || -2,3 || -55,9 || 9,1 || 13,9 || 0,8 || -8,7 || -5,3 || 81 || 38 || 12,5 LU || 6,4 || 96,5 || 1,9 || 3,2 || 17,3 || 3,0 || -41,8 || 254 || 19 || 4,9 HU || -2,1 || -112,5 || -0,5 || 1,4 || 3,9 || -6,7 || -18,7 || 155 || 81 || 9,7 MT || -5,4 || 9,2 || -0,6 || 6,9 || 7,7 || -1,6 || 6,9 || 212 || 69 || 6,6 NL || 5,0 || 28,0 || -1,0 || -8,1 || 7,4 || -3,0 || -0,7 || 223 || 63 || 3,8 AT || 3,5 || -9,8 || -1,3 || -14,8 || 8,9 || -1,5 || 6,4 || 166 || 72 || 4,3 PL || -5,0 || -64,0 || -0,5 || 20,1 || 12,3 || -6,1 || 3,8 || 74 || 55 || 8,3 PT || -11,2 || -107,5 || -2,4 || -8,6 || 5,1 || 0,1 || 3,3 || 249 || 93 || 10,4 RO || -6,6 || -64,2 || -10,4 || 21,4 || 22,1 || -12,1 || 1,7 || 78 || 31 || 6,6 SI || -3,0 || -35,7 || 2,3 || -5,9 || 15,7 || 0,7 || 1,8 || 129 || 39 || 5,9 SK || -4,1 || -66,2 || 12,1 || 32,6 || 10,1 || -4,9 || 3,3 || 69 || 41 || 12,0 FI || 2,1 || 9,9 || 0,3 || -18,7 || 12,3 || 6,8 || 6,8 || 178 || 48 || 7,7 SE || 7,5 || -6,7 || -2,5 || -11,1 || 6,0 || 6,3 || 2,6 || 237 || 40 || 7,6 UK || -2,1 || -23,8 || -19,7 || -24,3 || 11,3 || 3,4 || 3,3 || 212 || 80 || 7,0 Poznámka: 1) Rozhodujúci dátum 30. januára 2012; * Krajiny, ktoré sú súčasťou programu (IE, EL, PT, RO). LV ukončilo svoj program na zníženie deficitu platobnej bilancie 19. januára 2012, ale zostáva pod dohľadom po ukončení programu. Tabuľka 3: Dodatočné ukazovatele použité v ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky MPN za rok 2010 Rok 2010 || % medziročný rast reálneho HDP || Hrubá tvorba fixného kapitálu ako % HDP || Hrubé domáce výdavky na VaV ako % HDP || Stav na bežnom účte ako % HDP, údaje platobnej bilancie || Čisté poskytnuté/prijaté úvery voči zvyšku sveta ako % HDP, údaje platobnej bilancie || Čistý zahraničný dlh ako % HDP || Prílev priamych zahraničných investícií ako % HDP || Čistá obchodná bilancia energetických produktov ako % HDP || % zmena (3-ročná) reálneho efektívneho výmenného kurzu voči EZ (17) || % medziročná zmena podielov vývozného trhu, objemy || % medziročný rast produktivity práce || % medziročný rast zamestnanosti || % zmena (10-ročná) nominálnych ULC || % zmena (10-ročná) efektívnych ULC v porovnaní s EZ (17) || % zmena (3-ročná) nominálnych cien nehnuteľností || Obytná výstavba ako % HDP || Dlh súkromného sektora ako % HDP, konsolidované údaje || Finančné záväzky fin. sektora, nekonsolidovaný medziročný rast BE || 2,3 || 20,2 || 2,0 || 1,5 || 1,3 || -121,8 || 5,7 || neuvedené || 1,9 || -5,6 || 1,4 || 0,8 || 22,5 || 4,0 || 6,3 || neuvedené || 130,6 || -2,1 BG || 0,2 || 23,5 || 0,6 || -1,3 || -0,5 || 43,6 || 4,9 || -5,9 || : || 3,9 || 6,4 || -5,9 || 72,9 || : || -11,8 || 4,3 || 151,2 || -2,2 CZ || 2,7 || 24,4 || 1,6 || -3,1 || -2,2 || 0,5 || 3,4 || -3,5 || : || 3,0 || 4,5 || -0,9 || 27,1 || : || 4,0 || 4,4 || 71,6 || 2,5 DK || 1,3 || 17,2 || 3,1 || 5,5 || 5,6 || 25,4 || -2,4 || 1,1 || : || -10,4 || 3,6 || -2,0 || 34,5 || : || -14,1 || 4,2 || 244,1 || 7,8 DE || 3,7 || 17,5 || 2,8 || 5,7 || 5,7 || -5,8 || 1,4 || -2,9 || -1,4 || -0,7 || 3,2 || 0,5 || 4,3 || -16,7 || 3,6 || 5,3 || 111,8 || 0,0 EE || 2,3 || 18,8 || 1,6 || 3,6 || 7,2 || 24,1 || 8,1 || -1,5 || 8,0 || 7,7 || 7,4 || -4,1 || 73,8 || 42,4 || -44,5 || 3,3 || neuvedené || -10,1 IE || -0,4 || 11,5 || 1,8 || 0,5 || 0,1 || -295,9 || 12,7 || neuvedené || -5,2 || -12,4 || 4,0 || -4,2 || 28,7 || 9,4 || -33,8 || 3,0 || 292,8 || 5,9 EL || -3,5 || 16,6 || neuvedené || -10,1 || -9,2 || 97,4 || 0,1 || -4,2 || 5,1 || -11,7 || -1,7 || -1,9 || 36,6 || 13,7 || 2,8 || 4,8 || 124,1 || 8,5 ES || -0,1 || 22,9 || 1,4 || -4,6 || -4,0 || 91,7 || 1,8 || -3,0 || 1,0 || -6,8 || 2,6 || -2,3 || 29,2 || 8,5 || -9,9 || 7,5 || 213,9 || -1,8 FR || 1,5 || 19,3 || 2,3 || -1,7 || -1,7 || 23,5 || 1,3 || -2,4 || -0,1 || -6,0 || 1,4 || 0,2 || 22,6 || 3,7 || 0,0 || 6,1 || 137,4 || 2,9 IT || 1,5 || 19,7 || 1,3 || -3,5 || -3,5 || 51,3 || 0,4 || -3,4 || 0,8 || -4,7 || 2,3 || -0,7 || 30,5 || 11,5 || 2,3 || 5,3 || 125,4 || 1,4 CY || 1,1 || 18,6 || 0,5 || -9,9 || -9,7 || 18,4 || 3,3 || neuvedené || 0,6 || -5,8 || 1,1 || 0,0 || 32,8 || 9,2 || -6,5 || 6,0 || 289,0 || -7,6 LV || -0,3 || 19,5 || 0,6 || 3,0 || 4,9 || 53,5 || 1,6 || -4,8 || : || 2,9 || 4,7 || -3,7 || 86,0 || : || -46,8 || 2,0 || 135,8 || -0,1 LT || 1,4 || 16,3 || 0,8 || 1,5 || 4,2 || 39,4 || 2,1 || -7,2 || : || 2,5 || 6,9 || -5,2 || 28,6 || : || -32,9 || 1,9 || 76,7 || 0,0 LU || 2,7 || 18,4 || 1,6 || 7,7 || 7,1 || -3312,0 || 386,0 || neuvedené || 1,8 || -18,8 || 0,8 || 1,7 || 37,5 || 16,6 || 5,0 || 3,4 || 201,6 || 10,0 HU || 1,3 || 18,0 || 1,2 || 1,1 || 2,9 || 60,3 || 1,4 || -5,0 || : || -2,9 || 0,9 || 0,0 || 53,7 || : || 1,4 || 2,5 || 134,8 || 3,2 MT || 2,9 || 17,7 || 0,6 || -3,9 || -2,2 || -176,2 || 12,8 || neuvedené || 3,6 || -2,0 || 0,6 || 2,2 || 32,9 || 11,2 || 7,4 || 2,8 || 164,7 || 18,5 NL || 1,7 || 18,2 || 1,8 || 6,6 || 5,8 || 30,7 || -1,7 || -2,9 || -0,9 || -4,6 || 2,2 || -0,3 || 24,2 || 6,8 || -3,8 || 5,0 || 222,0 || 7,0 AT || 2,3 || 20,5 || 2,8 || 3,0 || 3,1 || 30,2 || 1,0 || -3,0 || 0,2 || -1,2 || 1,7 || 0,9 || 13,2 || -2,8 || 5,6 || 4,2 || 149,7 || -1,5 PL || 3,9 || 19,9 || 0,7 || -4,6 || -2,8 || 33,5 || 1,9 || neuvedené || : || -3,8 || 3,5 || 0,6 || 12,8 || : || neuvedené || 2,6 || 71,1 || 13,5 PT || 1,4 || 19,8 || 1,6 || -10,0 || -8,9 || 84,4 || 0,6 || neuvedené || -2,1 || -8,8 || 3,0 || -1,5 || 24,9 || 4,8 || 6,3 || 3,8 || 224,4 || 10,2 RO || -1,6 || 24,0 || 0,5 || -4,0 || -3,7 || 38,3 || 1,8 || -2,2 || : || 2,4 || 0,2 || -1,8 || 225,5 || : || neuvedené || neuvedené || 76,7 || 4,5 SI || 1,4 || 21,6 || 2,1 || -0,8 || -0,8 || 31,7 || 0,8 || -5,1 || 3,3 || -2,3 || 4,0 || -1,7 || 52,2 || 30,4 || -2,6 || 3,2 || 118,4 || -3,4 SK || 4,2 || 22,2 || 0,6 || -3,5 || -1,9 || 23,9 || 0,6 || neuvedené || 12,8 || 2,4 || 5,7 || -2,0 || 33,9 || 15,7 || -1,2 || 2,7 || 69,0 || 1,6 FI || 3,6 || 18,8 || 3,9 || 1,8 || 1,9 || 28,5 || 2,9 || -2,9 || 2,1 || -8,0 || 5,1 || -1,5 || 21,8 || 3,2 || 8,9 || 6,5 || 155,0 || 19,0 SE || 5,6 || 17,8 || 3,4 || 6,7 || 6,5 || 62,3 || -0,3 || -1,7 || : || -0,7 || 4,4 || 1,1 || 15,6 || : || 13,3 || 3,2 || 221,0 || 2,1 UK || 2,1 || 14,9 || 1,8 || -3,3 || -3,1 || 46,3 || 2,2 || neuvedené || : || -5,7 || 1,9 || 0,3 || 30,0 || : || -2,1 || 3,1 || neuvedené || 8,0 Poznámka: 1) „neuvedené“ sú údaje, ktoré nie sú v súčasnosti k dispozícii. 2) Rozhodujúci dátum je 30. januára 2012; * Krajiny, ktoré sú súčasťou programu (IE, EL, PT, RO). LV ukončilo svoj program na zníženie deficitu platobnej bilancie 19. januára 2012, ale zostáva pod dohľadom po ukončení programu. 2. Vzhľad hodnotiacej tabuľky Hodnotiacu tabuľku vytvorila Komisia v súlade s článkom 4 nariadenia[3] a so zohľadnením poznámok[4] Európskeho parlamentu[5], Rady[6], ako aj Európskeho výboru pre systémové riziká, pokiaľ ide o otázky súvisiace so stabilitou finančného trhu[7]. Ukazovatele hodnotiacej tabuľky (pozri tabuľku 1) sú verejne dostupné[8]. Pri výbere ukazovateľov a hraničných hodnôt pre toto prvé vydanie hodnotiacej tabuľky Komisia dodržiavala usmerňujúce zásady poskytnuté právnymi predpismi. Hodnotiaca tabuľka obsahuje malý počet relevantných, praktických, jednoduchých, merateľných a dostupných ukazovateľov. Používajú sa zdroje EUROSTAT-u, ak sú dostupné, prípadne sa zvolil ďalší alternatívny zdroj údajov s najvyššou kvalitou (napr. ECB). Zámerom výberu ukazovateľov je umožniť včasné zistenie nerovnováh, ktoré sa objavujú krátkodobo, ako aj nerovnováh, ktoré vznikajú z dôvodu štrukturálnych a dlhodobých trendov. V tomto zmysle je výber ukazovateľov zameraný na najrelevantnejšie rozmery makroekonomických nerovnováh a strát konkurencieschopnosti s osobitným dôrazom na bezproblémové fungovanie eurozóny. Treba zdôrazniť, že dohľad nad verejným dlhom je obmedzený na jeho prispievanie k makroekonomickým nerovnováham, keďže na udržateľnosť verejných financií sa už vzťahuje Pakt o stabilite a raste[9]. Orientačné hraničné hodnoty sú stanovené na obozretných úrovniach s cieľom zabrániť nadmerným počtom falošných poplachov, nie sú však stanovené tak prísne, že sa identifikujú problémy až vtedy, keď sú hlboko zakorenené. V tabuľke 2 sú uvedené hodnoty ukazovateľov hodnotiacej tabuľky. Sú založené na údajoch do roku 2010, ktorý je posledným úplným rokom s údajmi, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii. Sivé časti označujú to, kde hodnota ukazovateľa prekračuje určené orientačné hraničné hodnoty. Tieto hraničné hodnoty sú pre všetky krajiny rovnaké (s výnimkou ukazovateľov o reálnych efektívnych výmenných kurzoch, REER, a jednotkových nákladoch práce, ULC, kde došlo k diferenciácii medzi krajinami eurozóny a mimo nej). V posúdení sa okrem toho zohľadňujú najnovšie údaje, ako aj ekonomická vyhliadka v jesennej predpovedi Komisie, ktorá bola uverejnená 10. novembra 2011. Hodnoty ukazovateľov za predchádzajúce roky a najnovšie obdobie sú oznámené v sprievodnej štatistickej prílohe[10]. Posúdenie nerovnováh nevyplýva z mechanického uplatňovania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky a súvisiacich hraničných hodnôt. Je výsledkom ekonomického čítania hodnotiacej tabuľky doplneného o ďalšie údaje a ukazovatele s riadnym zohľadnením okolností a inštitúcií konkrétnej krajiny. Európsky parlament vo svojom uznesení[11] zdôraznil potrebu prijať komplexný prístup, v ktorom sa premietnu hnacie mechanizmy produktivity a trendy nezamestnanosti. Európsky parlament zároveň odporúčal, aby sa v analýze hodnotiacej tabuľky plne zohľadnili aj účinky presahovania. V tomto zmysle a v súlade s nariadením sa zohľadňujú ďalšie ukazovatele a tie, ktoré sú uvedené v tabuľke 3. Zahŕňajú okrem iného ďalšie aspekty súvisiace so všeobecnou makroekonomickou situáciou (vrátane podmienok rastu a investícií), nominálnu a reálnu konvergenciu v rámci eurozóny a mimo nej vrátane ďalších aspektov výkonnosti trhu a špecifík hospodárstiev, ktoré vyrovnávajú rozdiely (vrátane ukazovateľov týkajúcich sa priamych zahraničných investícií a vonkajšieho dlhu). Zohľadňujú aj potenciál vývoja nerovnováh, ako aj schopnosť prispôsobenia sa hospodárstva, ako napríklad produktivitu. Na základe odporúčaní Rady, Európskeho parlamentu a ESRB v ich poznámkach k návrhu Komisie týkajúcom sa hodnotiacej tabuľky obsahuje aj stav finančných trhov, ktorý zohrával dôležitú úlohu v súčasnej kríze[12]. Tento súbor ďalších ukazovateľov je neoddeliteľnou súčasťou ekonomického čítania hodnotiacej tabuľky a súvisiaceho výberu členských štátov, pre ktoré sa skúmanie pomocou hĺbkových preskúmaní javí ako potrebné. 3. Tematické čítanie hodnotiacej tabuľky Súčasné rozdiely v účtoch sa zmenšili, ale v kríze sa nestratili… Veľký pokles hospodárskej činnosti počas krízy vyústil do významného zníženia vonkajších nerovnováh. Najmä členské štáty, ktoré sa dostali do recesie s veľkými deficitmi bežného účtu, zaznamenali výrazné nápravy v dôsledku ostrého poklesu dopytu súkromného sektora a zodpovedajúceho zníženia dovozov. Zároveň niekoľko členských štátov s veľkými prebytkami bežného účtu nedávno zažívalo relatívne odolný, hoci nie veľmi dynamický, dopyt súkromného sektora a/alebo ich vývozy brzdil prepad svetového dopytu, čo prispelo k určitým zníženiam prebytkov bežného účtu. Vysoké deficity a prebytky bežných účtov však ešte úplne nezmizli. Ukazovateľ hodnotiacej tabuľky týkajúci sa salda bežného účtu (3-ročný priemer salda bežného účtu ako % HDP) stále naznačuje deficity prekračujúce orientačnú hraničnú hodnotu 4% HDP v Bulharsku, Španielsku, na Cypre, Malte, v Poľsku a na Slovenska, hoci v niektorých z týchto členských štátoch deficit bežného účtu v poslednom období ďalej klesá. Možná zraniteľnosť vyplývajúca z vonkajších deficitov sa môže znížiť, ak sú financované pomerne bezpečnými prostriedkami, ako sú priame zahraničné investície alebo kapitálové transfery. Prílevy priamych zahraničných investícií boli v mnohých členských štátoch vyrovnávajúcich rozdiely pred krízou vysoké: za minulých päť rokov pokrýval prílev priamych zahraničných investícií napríklad viac ako polovicu deficitov bežného účtu v Bulharsku, Českej republike, Estónsku, na Malte a na Slovensku. Podobne kladné saldo na kapitálovom účte, na ktorom sú zvyčajne zaznamenané kapitálové transfery zo zahraničia, nie je vo väčšine členských štátov dobiehajúcich rozdiely[13] zanedbateľné. Na druhej strane niektoré členské štáty naďalej zaznamenávajú trvalé prebytky bežného účtu: Luxembursko a Švédsko prekročili orientačnú hraničnú hodnotu o 6 %, zatiaľ čo Nemecko a Holandsko sú tesne pod ňou. Jesenná predpoveď Komisie z roku 2011 naznačuje ďalšie znižovanie súčasných pozícií účtov v ďalších dvoch rokoch, hoci zlepšenia deficitov budú vo väčšine prípadov pravdepodobne mierne, ale napríklad v Holandsku sa očakáva zvýšenie prebytkov (pozri graf 1). S pohľadom do budúcnosti je dôležitou otázkou to, či nerovnováhy bežného účtu zostanú mierne alebo sa znovu zvýšia, keď sa zlepšia podmienky na trhoch. Niektoré z minulých nerovnováh poháňal nadmerný rast dopytu spôsobený nadmerne optimistickými očakávaniami týkajúcimi sa budúceho rastu príjmov v niektorých členských štátoch. V rozsahu, v ktorom sa v súčasných nápravách premieta prehodnotenie týchto očakávaní namiesto cyklických poklesov na výstupe, by sa tieto nápravy mohli ukázať ako udržateľné. Na druhej strane, úpravy relatívnych cien sú vo väčšine prípadov obmedzené, čo napokon ponecháva otázku týkajúcu sa štrukturálnej povahy týchto opätovných prepojení a ich udržateľnosti nezodpovedanú. Graf 1: Saldá bežných účtov ako % HDP Zdroj: Európska komisia. … a stavy čistých vonkajších záväzkov sú v mnohých prípadoch naďalej výrazné. Čisté medzinárodné investičné pozície (net international investment positions – NIIP)[14] ako podiel HDP zostali v mnohých krajinách s deficitom bežného účtu na vysokých záporných úrovniach. Spôsobujú to pretrvávajúce, hoci nižšie, deficity bežného účtu a aj nízka dynamika rastu. V súčasnosti pozície NIIP prekročili orientačnú hraničnú hodnotu -35 % v niekoľkých členských štátoch: Bulharsku, Českej republike, Estónsku, Španielsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litve, na Slovensku, v Poľsku a malou mierou v Slovinsku. Miera citlivosti je nižšia, ak je podiel záväzkov, ktoré si vyžadujú splácanie istiny alebo úroku, ako napríklad pôžičky alebo portfóliový dlh, nízky. Ukazovateľ čistého zahraničného dlhu[15] (net external debt – NED, pozri tabuľku 3) naznačuje, že tieto záväzky sú pomerne nízke v mnohých členských štátoch dobiehajúcich rozdiely, zväčša vďaka vysokým úrovniam stavov priamych zahraničných investícií. Na druhej strane sú dosť vysoké v Španielsku, Maďarsku, Litve a Lotyšsku. Vývoj vo vonkajších pozíciách pred krízou kolidoval s rozptylmi konkurencieschopnosti cien… Členské štáty s vysokými a trvalými deficitmi bežného účtu akumulovali v rokoch pred krízou straty úrovní cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti. Rast miezd mal v mnohých štátoch EÚ tendenciu predbiehať zvyšovanie produktivity vrátane zvýšení jednotkových nákladov práce (unit labour costs – ULC). Podobne aj vývoj reálnych efektívnych výmenných kurzov (real effective exchange rates – REER), ktorý vykazuje cenovú konkurencieschopnosť v porovnaní s hlavnými obchodnými partnermi, naznačil obraz rastúceho rozptylu. Môže ísť o signál prehriatia, potenciálnej štrukturálnej nepružnosti na produktovom trhu a trhu práce a/alebo neprimerané reakcie miezd na otrasy špecifické pre krajinu, ale v niektorých členských štátoch by mohol odzrkadľovať aj proces dobiehania rozdielov. V niekoľkých členských štátoch s vysokými vonkajšími deficitmi boli zvýšenia nákladov na prácu koncentrované, hoci nie výhradne, v neobchodovateľných sektoroch. To zase vyvolalo prerozdelenie zdrojov do týchto sektorov a vyvinulo ďalší tlak na vonkajšie pozície. Kríza prerušila tento vývoj a vyvolala úpravu[16]. Ukazovateľ hodnotiacej tabuľky (3-ročná zmena indexu ULC) však aj tak vykazuje, že niekoľko členských štátov ešte v rokoch 2008 – 2010 prekračovalo orientačné hraničné hodnoty (9 % pre členské štáty eurozóny a 12 % pre členské štáty mimo eurozóny)[17], konkrétne Bulharsko, Luxembursko, Poľsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko. Ukazovateľ vývoja REER (na základe deflátorov HICP a vykazujúci 3-ročnú percentuálnu zmenu) takisto vykazuje prerušenia alebo zvraty predkrízových trendov. V členských štátoch, ktoré prekročili orientačné hraničné hodnoty, bol vývoj spôsobený najmä zmenami nominálnych výmenných kurzov. Platí to pre Slovensko (pred jeho vstupom do eurozóny) a Českú republiku, ktoré zažili prudké zhodnocovanie svojich mien. Spojené kráľovstvo zaznamenalo výrazné znehodnotenie. Naopak, zhodnocovanie REER Estónska bolo zväčša poháňané vysokou infláciou v porovnaní s jeho obchodnými partnermi, najmä z dôvodu vyššej citlivosti domácej inflácie na globálne zvýšenia cien komodít, ako aj na vyššie nárasty spravovaných cien. Bez ohľadu na často značné zvraty vývoja neboli straty dlhodobej cenovej konkurencieschopnosti vo väčšine členských štátov v plnom rozsahu napravené. Ďalšie opätovné úpravy relatívnych cien a zlepšení konkurencieschopnosti by uľahčili potrebné odvetvové prerozdelenie a prispeli k udržateľnosti vonkajšej úpravy. … hoci EÚ ako celok stratila podiely na globálnom vývoznom trhu, niektoré členské štáty stratili viac ako iné. Zmeny podielov tovarov a služieb vo svetovom vývoznom trhu (percentuálna zmena za päť rokov) naznačujú potenciálne dôležité štrukturálne straty celkovej konkurencieschopnosti niektorých členských štátov v globálnom hospodárstve. Belgicko, Dánsko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo utrpeli straty podielu na trhu prekračujúce orientačnú hraničnú hodnotu 6 %. V niekoľkých z týchto krajín sa straty podielov na vývoznom trhu prejavia ešte výraznejšie, ak sa zohľadní dlhšie časové obdobie (pozri graf 2). Okrem strát cenovej/nákladovej konkurencieschopnosti to môže odzrkadľovať pomalé zlepšenia necenovej konkurencieschopnosti, nízku schopnosť využívať nové príležitosti odbytu alebo odklon zdrojov do neobchodovateľného sektora počas domácich rozmachov absorpcie. V mnohých prípadoch možno tieto zníženia podielov na globálnom vývoznom trhu pripísať najmä skutočnosti, že vývozy týchto členských štátov rástli pomalším tempom ako svetový obchod – podiel vývozu EÚ ako celku poklesol. Výkonnosť Belgicka, Dánska, Francúzska, Talianska, Cypru, Rakúska, Fínska a Spojeného kráľovstva v oblasti vývozu však bola menej dynamická aj v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ, čo dokazujú klesajúce podiely ich vývozov na celkovom vývoze všetkých členských štátov EÚ (pozri graf 2)[18]. Graf 2: Percentuálne zmeny v podieloch na vývoznom trhu. Zdroj: Európska komisia. Na domácnosti a spoločnosti dolieha zadlženosť Predĺžené obdobie úverovej expanzie pred krízou zanechalo mnohé hospodárske subjekty v členských štátoch s vysokými úrovňami akumulovaného dlhu (pozri graf 3). Tento proces čiastočne odzrkadlil lepšie začlenenie a prehĺbenie finančného trhu spolu s konvergenciou nominálnych úrokových sadzieb. Okrem toho rýchly rast úverov poháňali aj iné faktory, ako napríklad nepomer cien aktív, ktorý zhoršilo výhodné zdaňovanie aktív a normy poskytovania úverov, čo sa potvrdilo zovšeobecneným zvýšením podielu pôžičiek na kúpu nehnuteľností na celkových pôžičkách v úvode krízy. Zadlženosť súkromného sektora ako celku presahuje orientačnú hraničnú hodnotu na úrovni 160 % vo viac ako tucte členských štátov: Belgicku, Bulharsku, Dánsku, Estónsku, Španielsku, na Cypre, v Luxembursku, na Malte, v Holandsku, Rakúsku, Fínsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve. Vysoká úroveň dlhu súkromného sektora zvyšuje expozíciu súkromného sektora voči zmenám v hospodárskom cykle, inflácii a úrokových sadzbách. Okrem toho, rušenie pozícií s nadmerným pákovým efektom ohrozuje rast a finančnú stabilitu. Na neúhrnnej úrovni akumuláciu dlhu v Belgicku, Španielsku, na Cypre, v Slovinsku a Švédsku prvotne spôsobili nefinančné spoločnosti. Kým schopnosť firiem splácať svoj dlh (dlh voči DPH alebo pridanej hodnote) môže slúžiť ako východiskový bod pre analýzu zadlženia podnikov, pohľad zblízka na podiel aktív, ktoré sú financované dlhom a ich štruktúru splatnosti klasifikuje skutočné potreby znižovania zadlženia, ako aj jeho rýchlosť. Ďalej, sektor domácností bol vo veľkej miere zodpovedný za rast pákového efektu v Dánsku, Holandsku a Spojenom kráľovstve, pričom úroveň dlhu domácností v týchto krajinách presiahla ich úrovne HDP. Tento vývoj nastal spolu s kumulovaným rastom cien nehnuteľností na úrovni nad 150 % za minulý cyklus (korešpondoval s prudkými zvýšeniami cien nehnuteľností len v Španielsku a Írsku). Zvýšenia cien na trhoch s nehnuteľnosťami dosiahli nevídané úrovne. Zadlženie domácností je úzko prepojené s vývojom na trhu s nehnuteľnosťami: rast úverov pre domácnosti a rast cien nehnuteľností sa v desaťročí pred krízou vyvíjali ruka v ruke. Cyklus cien nehnuteľností bol osobitne výrazný v EÚ, s priemerným kumulovaným rastom cien na úrovni viac ako 40 %. Napríklad ceny nehnuteľností sa počas obdobia vzostupu v polovici členských štátov viac ako zdvojnásobili. Okrem toho, približne v dvoch tretinách členských štátoch priemerné tempo rastu cien nehnuteľností prekročilo 6 % ročne a v niektorých prípadoch dosahovali priemerné ročné miery rastu dokonca 20 % až 35 %. Hoci dĺžka a rýchlosť týchto expanzií vykázala v rámci krajín podstatné odchýlky, ceny nehnuteľností dosiahli vo väčšine členských štátov svoj vrchol v rokoch 2007/2008. Očakávania pretrvávajúceho rastu cien nehnuteľností umožnili aj zvýšenie veľkosti sektoru stavebníctva. Vysoké rezidenčné investície boli dokonca spojené s nárastom cien nehnuteľností v mnohých členských štátoch ako Dánsko, Španielsko, Litva, Malta, Švédsko a Spojené kráľovstvo. … ale úprava prebieha, hoci nie je jasné, ako ďaleko zájde a ako dlho bude pokračovať. Náprava momentálne prebieha: reálne nárasty cien nehnuteľností boli v roku 2010 pod orientačnou hraničnou hodnotou 6 % vo všetkých členských štátoch s výnimkou Fínska a Švédska. Nedávne úpravy boli dosť podstatné a krajiny, ktoré zaznamenali najvyššie a najrýchlejšie zvýšenia cien pred krízou, mali tendenciu vykazovať, hoci nie vo všetkých prípadoch, najvýraznejšie nápravy, signalizujúce existenciu nadhodnotenia pred krízou. Napríklad Bulharsko, Dánsko, Estónsko, Španielsko, Litva, Lotyšsko a Slovensko prešli podstatnou úpravou po veľkých akumulovaných zvýšeniach reálnych cien nehnuteľností. Bez ohľadu na tieto nápravy by stále mohol existovať priestor pre ďalšie obmedzenie výdavkov v niektorých krajinách, ktoré tiež zaznamenali veľký a rýchly nárast cien nehnuteľností, ako napríklad v Belgicku, Francúzsku, Luxembursku, na Malte, v Slovinsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve, keďže v cykle cien nehnuteľností zvyčajne existuje priame spojenie medzi silou fázy nápravy a amplitúdou fázy rozkvetu. Okrem toho, na vývoj cien nehnuteľností pravdepodobne v blízkej budúcnosti doľahnú zhoršujúce sa úverové podmienky a slabý rast HDP. Ako dôležitý faktor sa prejavia aj podmienky na strane ponuky. Začalo sa znižovanie zadlženia… Všeobecnejšie povedané, ponuka úverov pre súkromný sektor sa v niektorých členských štátoch prudko spomalila a začal sa proces znižovania zadlženia. Údaje o tokoch súkromných úverov naznačujú, že úprava sa začala v roku 2009 po čulej expanzii úverov ešte v roku 2008. V roku 2010 presiahol rast úverov orientačnú hraničnú hodnotu 15 % len na Cypre. Pomalý rast úverov spojený so zvýšenými čistými úsporami môžu mať nepriaznivý spätný účinok na rast HDP z dôvodu obmedzeného vnútorného dopytu. Empirické dôkazy naznačujú, že úpravy bilancií spôsobené krízou v súkromnom sektore trvajú priemerne viac ako päť rokov a ešte dlhšie v sektore nefinančných podnikov. V tejto súvislosti sú čisté vývozy a vývoj produktivity dôležité ako základné hnacie mechanizmy hospodárskeho rastu. … čo zvyšuje citlivosť hospodárstiev EÚ. Počas finančnej krízy sa zistilo, že celková zadlženosť členského štátu je dôležitá a že existujú dôležité prepojenia medzi dlhom súkromného sektora a verejným dlhom[19]. Z toho dôvodu je potrebné posudzovať dlh súkromného sektora spolu s verejným dlhom, pretože vplyv znižovania zadlženia by v súkromnom sektore mohla posilniť prebiehajúca kríza štátnych dlhov, ktorá vyvíja tlak na vysoko zadlžené verejné sektory. Mohlo by sa to týkať najmä členských štátov charakterizovaných vysoko zadlženým verejným a súkromným sektorom, napr. Belgicka[20] alebo Spojeného kráľovstva (pozri graf 3). Hoci zadlženie súkromného sektora nie je v Taliansku nadmerné, vysoká úroveň verejného dlhu a potreba konsolidácie verejných financií by mohla spôsobiť tlak na bilancie súkromného sektora. Zvýšené sumy dlhu v rukách nerezidentov sa môžu prejaviť ako ďalšia obava v kontexte vysokej neistoty na medzinárodných finančných trhoch, pretože zvyšujú citlivosť krajiny na nedostatky kapitálu alebo náhle zastavenia prílevov kapitálu. Pokiaľ ide o zahraničné zadlženie, najmä v Španielsku a Maďarsku dochádza ku kombinácii vysokého súkromného a čistého zahraničného dlhu. Okrem toho, ak je dlh denominovaný v cudzej mene, môže spôsobiť ďalšie obavy týkajúce sa zraniteľnosti vyplývajúce z výkyvov výmenného kurzu. Graf 3: Úrovne akumulovaného dlhu podľa sektorov ako % HDP (2010) Poznámka: Súkromný dlh je založený na nekonsolidovaných údajoch. Zdroj: Európska komisia. V reálnom hospodárstve prebieha úprava Úprava vonkajších nerovnováh a oprava bilancií domácností a podnikov je dosť bolestivá, najmä v členských štátoch, v ktorých dochádzalo k veľkým nerovnováham pred krízou. Túto úpravu zväčša poháňa vývoj v domácom dopyte a často sa spája s výrazným rastom miery nezamestnanosti. Môže odrážať obmedzenú úpravu cien/miezd, ale môže odrážať aj prebiehajúci proces odvetvového prerozdeľovania. Úprava makroekonomických nerovnováh si často vyžaduje posuny pracovnej sily a kapitálu naprieč rôznymi sektormi hospodárstva, najmä z umelo nafúknutých sektorov nehnuteľností do obchodovateľných sektorov. Tento proces je zvyčajne postupný (so zreteľom na odlišné požiadavky dotknutých sektorov na zručnosti) a stále nie je dokončený. Miery nezamestnanosti boli počas minulých rokov vysoké a ukazovateľ hodnotiacej tabuľky (3-ročný priemer miery nezamestnanosti) je nad orientačnou hraničnou hodnotou 10 % v prípade Estónska, Španielska, Lotyšska, Litvy a Slovenska. Aj v mnohých iných členských štátoch tento ukazovateľ naznačoval dosť vysoké úrovne nezamestnanosti, ktoré však navyše mali vo všeobecnosti vzostupnú tendenciu. Miera štrukturálnej nezamestnanosti je podstatne ovplyvnená nedávnou recesiou. Prerozdelenie práce v rámci sektorov hospodárstva je vo väčšine členských štátov pomalé a výsledné vysoké úrovne nezamestnanosti predstavujú potenciálne veľké straty ľudských zdrojov a celkovej efektívnosti. Okrem toho budú vyhliadky týkajúce sa nezamestnanosti v mnohých členských štátoch pravdepodobne ovplyvnené súčasnou neistotou a oslabujúcou sa hybnosťou rastu, priestorom pre odvetvové prerozdelenie v hospodárstve a prebiehajúcim procesom znižovania zadlženia. Úprava je určite v prostredí s nízkym rastom produktivity náročnejšia. Klesajúci trend v produktivite prispel v mnohých členských štátoch v období pred krízou k akumulácii makroekonomických nerovnováh a stratám konkurencieschopnosti. Dosahovanie potrebnej úpravy nákladov práce a relatívnych cien je zároveň jednoduchšie, keď produktivita udržateľným tempom rastie, keďže sa tak znižuje tlak na zmeny nominálnych miezd a cien. 4. Poznámky k čítaniu hodnotiacej tabuľky pre jednotlivé krajiny Ďalej uvedené poznámky sa netýkajú členských štátov, ktoré podliehajú dohľadu v rámci programov. Ide o Grécko, Írsko a Portugalsko v rámci eurozóny a o Rumunsko mimo eurozóny. Belgicko: hodnota ukazovateľov hodnotiacej tabuľky týkajúca sa zmeny podielov vývozného trhu, hrubého dlhu súkromného sektora a verejného dlhu je nad úrovňou orientačných hraničných hodnôt. Vzhľadom na vonkajšiu konkurencieschopnosť došlo k strate podielov na vývoznom trhu v spojení so zhoršením bilancie bežného účtu, aj keď úroveň zostáva pod orientačnou hraničnou hodnotou a zhoršovanie tovarovej bilancie čiastočne vyvažuje bilancia služieb, ktorá dosahuje dobré výsledky. Tieto trendy možno vysvetliť klesajúcou nákladovou konkurencieschopnosťou, okrem iného z dôvodu nárastov jednotkových nákladov práce, ktoré sú vyššie ako jednotkové náklady práce eurozóny, ale aj mimonákladovou konkurencieschopnosťou. Na vnútornej strane je ukazovateľ dlhu súkromného sektora výrazne nad príslušnou hraničnou hodnotou. Treba zohľadniť spresnenia vrátane vplyvu poskytovania úverov medzi spoločnosťami na dlh nefinančných spoločností a toho, že dlh domácností súvisí väčšinou s hypotékami, zatiaľ čo miera úspor domácností je naďalej vysoká. Bez ohľadu na to treba úroveň hrubého dlhu súkromného sektora vnímať v spojení s vysokými úrovňami verejného dlhu. Bulharsko: Bulharsko pred krízou zaznamenávalo vysoké deficity bežného účtu, ktoré viedli k deficitným NIIP spôsobeným prílevmi kapitálu (najmä v podobe priamych zahraničných investícií) a rastom súkromných úverov. Kríza vyústila do prudkej nápravy deficitu bežného účtu, pričom sa v súčasnosti predpokladá, že v roku 2011 a následných rokoch sa zmení na mierny prebytok. Zlepšenie prišlo nielen z dôvodu zníženého dovozu, ale aj z vysokej výkonnosti vývozu v súvislosti s dobiehaním rozdielov. Bulharsko vykazuje jeden z najvyšších rastov jednotkových cien práce v EÚ, hoci mzda rastie z veľmi nízkej základnej úrovne a je súčasťou prebiehajúceho procesu konvergencie, ale mohol by v strednodobom až dlhodobejšom horizonte spomaliť proces dobiehania rozdielov. Zadlženie súkromného sektora sa rýchlo zvýšilo na úrovne nad orientačnou hraničnou hodnotou, čo možno vysvetliť najmä zvyšovaním zadlženia podnikov, kým dlh domácností, rovnako ako verejný dlh, je naďalej obmedzený. Česká republika: za minulé desaťročie boli zaznamenané deficity bežného účtu, hoci pod orientačnou hranicou, v nedávnych rokoch však možno pozorovať určité klesanie, spôsobené najmä zlepšujúcou sa obchodnou bilanciou. V dôsledku toho NIIP prekročili orientačnú hraničnú hodnotu, hoci treba uznať nedávne nepriaznivé účinky ocenenia na stav aktív a pasív. Z dôvodu financovania prevažne z priamych zahraničných investícií a pomerne mierneho zadlženia súkromného a verejného sektora zostal čistý vonkajší dlh blízko k nule. Napriek poklesom cenovej konkurencieschopnosti z dôvodu výrazného zhodnotenia REER a rastu jednotkových nákladov práce došlo k zvýšeniu podielov na vývoznom trhu. Dánsko: bežný účet zaznamenáva pretrvávajúce prebytky najmä vďaka silným vývozom služieb, výnosom z vývozov ropy a plynu a výnosom zo zahraničných investícií. Došlo však k zníženiu vývoznej výkonnosti za minulé roky, ako zaznamenal ukazovateľ podielov na vývoznom trhu, ktorý je nad hraničnou hodnotou. Okrem toho sa cenová konkurencieschopnosť Dánska o niečo zhoršila z dôvodu dohôd o vysokých nominálnych mzdách v období pred prehriatím a nízkeho rastu produktivity. Rozmach dánskeho sektora nehnuteľností, ktorý sa začal naprávať v roku 2007, bol spojený s rýchlym rastom úverov a prudkým nárastom zadlženia súkromného sektora, najmä v sektore domácností. Hoci ceny úverov a nehnuteľností sa v nedávnych rokoch čiastočne upravili, stav zadlženia súkromného sektora je naďalej veľmi vysoký a nad orientačnou hraničnou hodnotou, hoci v prípade domácností sa v tom čiastočne premietajú zvýšené príspevky do systémov súkromného dôchodkového sporenia a štedrej bezpečnostnej siete. Nemecko: v minulom desaťročí Nemecko zaznamenávalo značné prebytky bežného účtu. Odzrkadľuje sa to čiastočne vo vysokej vývoznej výkonnosti prebiehajúcej súčasne s opätovne získanou cenovou konkurencieschopnosťou a čiastočne tlmenými domácimi investíciami a relatívne vysokými mierami úspor. V nedávnych rokoch sa však domáci dopyt pomaly posilňoval, pričom podporoval postupné znižovanie prebytku na bežnom účte a možno ho vnímať ako súčasť vyvažovania. Navyše, zatiaľ čo sa zaznamenala strata podielu na vývoznom trhu tovarov, tento vývoj je menej výrazný než priemer eurozóny. Na vnútornej strane je zadlženosť súkromného sektora pomerne mierna, zatiaľ čo ukazovateľ verejného dlhu prekračuje orientačnú hraničnú hodnotu, ale v roku 2011 sa predpokladá jeho zníženie a zavádzanie ústavnej dlhovej brzdy by malo podporiť klesajúci trend. Estónsko: v minulom desaťročí Estónsko stabilne zaznamenávalo veľké deficity bežného účtu, kým počas krízy nedošlo k značnej a prudkej náprave; v rovnakom období dosiahlo veľké nárasty podielov na vývoznom trhu, a to napriek stratám v cenovej konkurencieschopnosti (z nízkej počiatočnej cenovej úrovne). V posledných rokoch došlo k úprave cien a nákladov. Celkovo dochádzalo aj k postupnej tvorbe záporných NIIP, ktoré zostávajú nad orientačnou hraničnou hodnotou: to však vo veľkom rozsahu odráža priame zahraničné investície, z čoho vyplýva, že čistý zahraničný dlh je podstatne nižší. Zadlženie súkromného sektora je nad orientačnou hraničnou hodnotou, ale proces znižovania zadlženia je výrazný. V spojení s rastom nominálneho HDP miera zadlženia súkromného sektora začne klesať. Nezamestnanosť je vysoká, ale rýchlo sa upravuje smerom nadol a odzrkadľuje vysokú flexibilitu trhu práce. Španielsko: španielske hospodárstvo v súčasnosti prechádza obdobím úpravy po tvorbe veľkých vonkajších a vnútorných nerovnováh počas predĺženého rozmachu v oblasti nehnuteľností a úverov v rokoch pred krízou. Bežný účet vykazuje veľké deficity, ktoré nedávno začali klesať v kontexte krízy a v súvislosti so zlepšujúcou sa výkonnosťou vývozu, ale zostáva nad orientačnou hraničnou hodnotou. Straty cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti sa od roku 2008 čiastočne zvrátili. Hoci úprava nerovnováh prebieha, ešte istý čas potrvá, kým absorpcia vysokých stavov vnútorného a vonkajšieho dlhu a prerozdelenie zdrojov uvoľnených so sektora stavebníctva obnoví vyváženejšie podmienky. Pokles zamestnanosti spojený so znižovaním objemu sektora stavebníctva a hospodárskou recesiou zhoršilo pomalé upravovanie miezd, čo podnietilo prudký nárast nezamestnanosti. Francúzsko: ekonomické čítane hodnotiacej tabuľky naznačuje obavy na vonkajšej aj vnútornej strane. Znižovanie trhového podielu Francúzska na svetovom vývoze je nad orientačnou hraničnou hodnotou a tento pokles patrí k najväčším v EÚ. Dochádza k postupnému zhoršovaniu obchodnej bilancie, čo sa prejavuje v zhoršovaní bilancie bežného účtu, hoci jej úroveň ešte je pod orientačnou hraničnou hodnotou. Obavy týkajúce sa zahraničnej pozície francúzskeho hospodárstva podnecujú aj určité straty v oblasti cenovej a necenovej konkurencieschopnosti. V tejto súvislosti sú relevantnými faktormi, ktoré si zasluhujú podrobnejšiu analýzu, zhoršená ziskovosť francúzskych spoločností a dôsledky pre investície. Úroveň zadlženia súkromného sektora sa postupne zvýšila na úroveň orientačnej hraničnej hodnoty zároveň so zvyšujúcimi sa úrovňami zadlženia verejného sektora. Taliansko: hodnoty hodnotiacej tabuľky sú nad orientačnými hraničnými hodnotami v oblasti konkurencieschopnosti a verejného dlhu. Taliansko zaznamenáva výrazné zhoršovanie konkurencieschopnosti od polovice 90. rokov, čo sa prejavuje aj pretrvávajúcimi poklesmi trhových podielov. Tieto poklesy sa do stáleho zhoršovania zahranično-hospodárskej situácie Talianska premietli len čiastočne vzhľadom na pomerne tlmený rast domáceho dopytu. Hlavným vysvetľujúcim faktorom je zlý vývoj v oblasti produktivity. Hoci zadlženosť súkromného sektora je v Taliansku pomerne mierna, najmä vďaka stále dobrej finančnej situácii domácností, úroveň verejného dlhu je predmetom obáv, najmä so zreteľom na slabú výkonnosť rastu a štrukturálne nedostatky. To zase môže prípadne zaťažiť bilancie súkromného sektora. Cyprus: s hodnotami mnohých ukazovateľov nad orientačnými hraničnými hodnotami ekonomické čítanie hodnotiacej tabuľky naznačuje širokosiahle výzvy na vnútro-hospodárskej aj zahranično-hospodárskej strane. Cyperské hospodárstvo charakterizujú pretrvávajúce deficity bežného účtu za posledné desaťročie, najmä z dôvodu prekvitajúceho domáceho dopytu. Vývoj cyperského bežného účtu naznačuje veľké nerovnováhy v obchode s tovarmi a službami, čo odráža posun hospodárstva Cypru smerom k tretiemu sektoru. Záporná obchodná bilancia tovarov je len čiastočne vyvážená prebytkom zaznamenaným v obchode so službami. Cyprus zaznamenával poklesy cenovej konkurencieschopnosti v rokoch pred krízou, tento trend sa však v ostatných rokoch zmiernil. Vysoko zadlžený súkromný sektor pokračoval v znižovaní svojej vysokej úrovne pohľadávok, ktorá však koexistuje s podstatnými aktívami. Zhoršenie hospodárskeho výhľadu a fiškálnej situácie, ako aj dôsledky expozície bankového sektora Grécku prispievajú k obavám týkajúcim sa výziev v podobe úpravy nerovnováh v ostatných sektoroch hospodárstva. Lotyšsko: do roku 2008 Lotyšsko zaznamenávalo veľké a dlhodobé deficity bežného účtu spojené s rýchlym rastom záporných NIIP, hoci čistý zahraničný dlh je nižší so zohľadnením priamych zahraničných investícií. Kríza priniesla výrazne ťažké pristátie s okamžitou a prudkou nápravou deficitu bežného účtu, čo si vyžiadalo program podstatných úprav podporených pomocou určenou na zníženie deficitu platobnej bilancie, ktorá sa má skončiť v januári 2012. Predchádzajúci trend stáleho znižovania cenovej konkurencieschopnosti sa kompenzoval vnútornou úpravou vrátane znížení miezd a zamestnanosti. Roky rozmachu boli charakterizované aj výrazným rastom úverov, výrazne rastúcimi cenami nehnuteľností a výstavbou. Z toho vyplývala rýchla tvorba zadlženia súkromného sektora, ktorá viedla k procesu znižovania zadlženia a podstatnej úprave cien nehnuteľností v krízovom období. Hoci nezamestnanosť je ešte vysoká, zo svojho vrcholu na úrovni na konci roka 2009 rýchlo klesla. Litva: do roku 2008 Litva zaznamenávala vysoké deficity bežného účtu, ako aj poklesy cenovej konkurencieschopnosti, čo odzrkadľovalo domáci rozmach. V dôsledku výrazného a podstatného procesu úpravy počas krízových rokov sa teraz bežný účet nachádza na úrovniach bližšie k vyrovnanosti. REER sa znehodnotil, najmä v dôsledku poklesov nominálnej mzdy. Aj pred rokom 2008 bola Litva schopná získavať podiely na vývoznom trhu z nízkej úrovne. Hoci NIIP zostávajú záporné a na vysokých úrovniach nad orientačnou hraničnou hodnotou, čistý zahraničný dlh je oveľa nižší so zohľadnením financovania z priamych zahraničných investícií. Finančná kríza ukončila rozmach sektora bankovníctva a stabilnú dynamiku miezd, súkromný sektor začal znižovať zadlženie, úverové toky ako percentuálny podiel HDP sa zmenili na záporné a ceny nehnuteľností sa výrazne napravili. Nezamestnanosť je ešte vysoká, klesá zo svojho maxima v roku 2010. Luxembursko: hodnota ukazovateľa hodnotiacej tabuľky pre bilanciu bežného účtu je nad hraničnou hodnotou, čo spôsobili obchodné prebytky v dôsledku výraznej špecializácie krajiny na finančné služby. Nesúvisí to však s nadmerne spomaleným domácim dopytom, ale s koncentráciou hospodárskych činností a pracovných miest v krajine. V Luxembursku klesla cenová konkurencieschopnosť v dôsledku vysokého rastu miezd a nízkeho rastu produktivity, treba však uviesť, že Luxembursko zároveň zvyšuje svoj podiel na vývoznom trhu v oblasti služieb. Zadlženie súkromného sektora je nad orientačnou hraničnou hodnotou, spojené s veľkými a nestabilnými tokmi úverov. Možno to vysvetliť najmä veľkými operáciami poskytovania a prijímania úverov v rámci medzinárodných nefinančných spoločností, nie nadmerným zadlžením súkromného sektora. Úroveň dlhu domácností je pomerne mierna. Reálne ceny nehnuteľností zaznamenali za minulé desaťročie veľký kumulovaný rast a náprava je zatiaľ obmedzená. Maďarsko: hodnoty ukazovateľov hodnotiacej tabuľky pre koeficient verejného dlhu a NIIP sú výrazne nad orientačnými hraničnými hodnotami. NIIP je výsledkom pretrvávajúcich deficitov bežného účtu zaznamenaných v rokoch pred krízou. Hoci sa počas krízy uskutočnila prudká úprava, pretože domáci dopyt zlyhal, deficit NIIP zostáva vysoký, hoci jeho podstatná časť je financovaná z priamych zahraničných investícií. Predkrízové obdobie sa vyznačovalo aj veľmi výrazným rastom úverov, ktoré boli najmä v prípade domácností vo veľkej miere financované v cudzej mene. Akumulácia vonkajšej finančnej expozície v súkromnom sektore sa uskutočnila v súvislosti s vysokými a rastúcimi úrovňami verejného dlhu financovaného v cudzej mene. V novembri 2011 vláda oficiálne požiadala EÚ a MMF[21] o preventívnu finančnú pomoc. Malta: hospodárstvo zažívalo v minulom desaťročí trvalé deficity bežného účtu, v nedávnych rokoch sa však znížili a Malta má pozitívnu NIIP. Nie je však ešte jasné, či zníženie vonkajšieho deficitu má štrukturálnu povahu. Minulé straty podielov na vývoznom trhu odrážali pokles v tradičných výrobných činnostiach, ale situácia sa obracia vďaka sektoru služieb. Z vnútroštátneho hľadiska výrazne vzrástli ceny nehnuteľností, ale zdá sa, že teraz smerujú nadol. Holandsko: v rokoch vedúcich ku kríze Holandsko dlhodobo zaznamenávalo vysoké prebytky na bežnom účte, spôsobené najmä obchodnou bilanciou vrátane vplyvu z pozitívnych čistých vývozov plynu. Úrovne sú však v súčasnosti pod hraničnou hodnotou, hoci v ďalších rokoch podľa predpovede Komisie porastú. Napriek určitému zvýšeniu nominálnych jednotkových nákladov práce bol pokles podielov na vývoznom trhu mierny. Prebytky odzrkadľujú aj vysoké úspory v podnikateľskom sektore spojené s tlmenými investíciami. Domáce riziká pre holandské hospodárstvo sa týkajú najmä pomerne vysokého zadlženia súkromného sektora a trhov s nehnuteľnosťami. V rokoch pred krízou sa dlh domácností v porovnaní s disponibilným príjmom a cenami nehnuteľností zvýšil, čo čiastočne súviselo s fiškálnymi stimulmi pre domácnosti na to, aby si brali vysoké hypotéky. Zároveň je situácia čistých finančných aktív domácnosti kladná. Rakúsko: pokiaľ ide o vonkajšiu výkonnosť, Rakúsko zaznamenáva stabilné prebytky bežného účtu. Zároveň však ukazovateľ podielov na vývoznom trhu naznačuje poklesy, hoci rast ULC je mierny. Úrovne dlhu súkromného sektora postupne rastú a v súčasnosti sú mierne nad orientačnou hraničnou hodnotou, rovnako ako verejný dlh. Rakúsko však v relatívnom ponímaní nezažilo domáci rozmach v oblasti nehnuteľností, aktív alebo úverov koncom prvého desaťročia 21. storočia a rast zadlženia spôsobujú najmä spoločnosti. Nedávny vývoj v roku 2011 naznačuje, že rast súkromného zadlženia sa zastavil a že súkromný sektor vrátane nefinančných spoločností bude v čistej úverovej pozícii. Poľsko: hoci hodnoty ukazovateľov hodnotiacej tabuľky pre bilanciu bežného účtu a NIIP sú nad orientačnými hraničnými hodnotami, treba ich vnímať v súvislosti s procesom dobiehania rozdielov a vo veľkej miere boli financované pomerne stabilnými prílevmi priamych zahraničných investícií a z fondov EÚ. V rokoch 2006 – 2008 došlo k miernym poklesom cenovej konkurencieschopnosti spôsobeným zhodnotením nominálneho výmenného kurzu, ale v roku 2009 sa tento trend obrátil. Napriek týmto stratám Poľsko zaznamenalo veľké zvýšenia podielov na vývoznom trhu a obmedzené zvýšenia nominálnych jednotkových cien práce. Dochádza k pomerne výraznému rastu úverov a tvorbe zadlženia súkromného sektora, hoci z nízkej úrovne, ale čiastočne financovanej v cudzej mene. Slovinsko: v roku 2010 prekročili hraničnú hodnotu hodnotiacej tabuľky dva ukazovatele. V rokoch pred krízou dosahovalo Slovinsko vysoký rast a dobré podmienky domáceho dopytu spojené s určitými poklesmi cenovej konkurencieschopnosti a postupným zvyšovaním deficitu bežného účtu. Sú náznaky toho, že došlo k prehriatu, najmä v oblasti rastu úverov súkromného sektora, pridanej hodnoty výstavby a v cenách nehnuteľností. Slovinské hospodárstvo výrazne zasiahla svetová kríza. Spôsobila určité, možno dočasné upravenie vonkajšej bilancie, ide však ešte o počiatočné štádium. Vysoká zadlženosť nefinančných spoločností, najmä v sektore stavebníctva, sa prejavuje konkurzmi spoločností, pomermi pôžičiek k aktívam a omeškaniami v splácaní pôžičiek. Slovensko: bežný účet Slovenska zaznamenal v uplynulom desaťročí vysoké a dlhodobé deficity, ktoré boli čiastočne financované kapitálovými transfermi zo zahraničia. Napriek tomu hodnota ukazovateľa bežného účtu je naďalej nad orientačnou hraničnou hodnotou, hoci zanedbateľne. Priame zahraničné investície, ktoré zväčša smerovali do výrobných odvetví zameraných na vývoz, sa podieľali prevažným podielom na postupne sa zhoršujúcej čistej pozícii medzinárodných investícií. Pokles cenovej konkurencieschopnosti sa premietol do hodnoty ukazovateľa REER, ktorý je nad orientačnou hraničnou hodnotou najmä z dôvodu výrazného nominálneho zhodnotenia, a prišiel spolu s vysokým rastom produktivity, vývozu a svetových podielov na obchode. Celkovo je miera zadlženia verejného aj súkromného sektora naďalej nízka. Fínsko: niekoľko ukazovateľov hodnotiacej tabuľky týkajúcich sa zahranično-hospodárskych pozícií, ako napríklad zníženie podielov na vývoznom trhu, je nad orientačnými hraničnými hodnotami. Bežný účet je v prebytku, hoci klesá a za minulé desaťročie odzrkadľuje globálne spomalenie, ale aj štrukturálne zmeny vo vývozných odvetviach. Okrem toho, hoci poklesy cenovej konkurencieschopnosti boli počas väčšiny minulého desaťročia relatívne mierne, v nedávnych rokoch došlo k prudším poklesom z dôvodu pomalej úpravy miezd v kontexte klesajúcej produktivity. Hodnotiaca tabuľka naznačuje aj výrazné zvyšovanie úrovne zadlženia súkromného sektora počas minulého desaťročia, ktoré je v súčasnosti nad orientačnou hraničnou hodnotou, spôsobené do veľkej miery rastúcimi hypotékami. Počas minulého desaťročia vzrástli ceny nehnuteľností napriek miernej náprave v rokoch 2008 – 2009. V roku 2010 ceny začali opäť stúpať, a to tempom nad orientačnou hraničnou hodnotou, hoci od druhého polroka 2011 sa ceny zmierňujú. Švédsko: zaznamenalo dlhodobo vysoké prebytky bežného účtu nad orientačnou hraničnou hodnotou. Odzrkadľuje to kladné pozície v úsporách súkromného a verejného sektora na jednej stane, ale v určitom rozsahu aj tlmené domáce investície, najmä v sektore stavebníctva. Ukazovatele vývoja nákladov, ako napríklad jednotkové náklady práce a reálne efektívne výmenné kurzy, nenaznačujú zníženie cenovej konkurencieschopnosti. Na vnútroštátnej strane Švédsko vykazuje veľmi vysokú úroveň zadlženia súkromného sektora, vysoko nad orientačnou hraničnou hodnotou. Dochádza k rastúcej zadlženosti domácností, ktorá je v súčasnosti na vysokých úrovniach napriek nedávnemu pomalšiemu rastu úverov. Premieta sa v tom veľmi výrazný nárast cien nehnuteľností za minulých pätnásť rokov, ktoré sa začali stabilizovať len nedávno. Spojené kráľovstvo: Spojené kráľovstvo stratilo za minulé desaťročie podiely na vývoznom trhu, pričom ukazovateľ je nad hraničnou hodnotou, hoci v nedávnych rokoch možno pozorovať určitú stabilizáciu. Tento pokles trhových podielov sa udial napriek podstatnému znehodnocovaniu REER v nedávnych rokoch. Spojené kráľovstvo zároveň zaznamenalo deficity bežného účtu, hoci sú pod orientačnou hraničnou hodnotou. Vysoká miera súkromného zadlženia spôsobuje obavy aj v súvislosti so zlou situáciou verejných financií s vysokým a rastúcim verejným dlhom. Zadlženie domácností odzrkadľuje vo veľkej miere hypotéky v súvislosti s vysokými akumulovanými nárastmi cien nehnuteľností. Hoci úroveň zadlženia domácností aj reálne ceny nehnuteľností sa znížili, stále sú vysoké, čo naznačuje, že odbúravanie týchto nerovnováh ešte potrvá, pričom dôležitým aspektom je rýchlosť upravenia. 5. Hlavné zistenia a závery Toto prvé uplatnenie postupu v prípade makroekonomických nerovnováhach sa uskutočňuje v súvislosti s problematickým hospodárskym prostredím, v ktorom prevládajú obavy týkajúce sa štátnych dlhov. Všetky členské štáty sa prispôsobujú vplyvu krízy, hoci ich konkrétne výzvy sa líšia svojím rozsahom a závažnosťou. Podľa nedávneho ročného prieskumu rastu[22] vydaného Komisiou okrem nápravy podstatných nerovnováh, ktoré sa vytvárali v predchádzajúcich rokoch, sa musí Únia a členské štáty zaoberať aj vzájomne súvisiacimi výzvami týkajúcimi sa boja proti nízkemu rastu a vysokej nezamestnanosti, zabezpečiť udržateľné verejné financie a obnoviť stabilitu finančného systému. Cieľ zníženia nerovnováh je uznaný aj v kontexte G20, kde bol zavedený postup dohľadu na podporu správneho vyváženia podmienok svetového rastu. Naprávanie makroekonomických nerovnováh prebieha v mnohých členských štátoch, najmä tých, ktoré majú/mali vysoké zahraničné deficity a veľké nerovnováhy v bilanciách domácností a/alebo podnikov a vo verejných sektoroch. Tento proces ešte prebieha a v niekoľkých členských štátoch viedol k podstatnému zvýšeniu mier nezamestnanosti a zníženiu úrovne hospodárskej činnosti v krátkodobom horizonte. Ako sa zdôraznilo v ročnom prieskume rastu, reformy podporujúce rast produktivity budú mať vďaka svojmu pozitívnemu vplyvu na potenciálny výstup a schopnosti prispôsobiť sa osobitný význam pre členské štáty trpiace makroekonomickými nerovnováhami[23]. V súčasnej situácii sú riziká výskytu nových nerovnováh spôsobených dopytom všeobecne nízke, hoci tlaky na trhy s aktívami by sa mohli objaviť opäť po obnovení rastu. V prípade, že krajiny, ktoré sú súčasťou programu, už sú pod zvýšeným dohľadom nad ich hospodárskou situáciou a politikami, neposudzujú sa v rámci postupu v prípade makroekonomických nerovnováhach.[24] Ide o Grécko, Írsko, Portugalsko a Rumunsko. Lotyšsko je pod dohľadom po ukončení programu, keďže program na zníženie deficitu platobnej bilancie uplynul 19. januára 2012, a preto sa v tejto správe skúma. Na základe ekonomického čítania hodnotiacej tabuľky Komisia zastáva názor, že ďalšia hĺbková analýza je odôvodnená na podrobnejšie preskúmanie záležitostí týkajúcich sa niekoľkých členských štátov. Široký prístup odráža skutočnosť, že ide o prvé uplatnenie dohľadu v rámci tohto postupu, a preto sa musia zohľadniť aj úpravy predtým kumulovaných nerovnováh. Dotknutými členskými štátmi sú: Belgicko, Bulharsko, Dánsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Slovinsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. Označené členské štáty čelia rôznym výzvam a možným rizikám vrátane účinkov presahovania. V niektorých členských štátoch je potrebné napraviť nahromadené nerovnováhy na vnútornej aj vonkajšej strane. Budú musieť znížiť vysoké úrovne celkovej zadlženosti a opäť získať konkurencieschopnosť, aby zlepšili svoje rastové vyhliadky a výkonnosť vo vývoze. S pomocou hĺbkovej analýzy sa posúdia hnacie mechanizmy produktivity, konkurencieschopnosti a vývoja na trhu, ako aj dôsledky akumulovanej úrovne zadlženia a miera súvisiacich nerovnováh v niekoľkých členských štátoch. Niektoré krajiny zažívajú rýchlu úpravu čiastočne z dôvodu účinkov dobiehania rozdielov a takýto vývoj si môže vyžadovať podrobnejšie preskúmanie. Napriek celkovo dobrej makroekonomickej výkonnosti niektoré krajiny zaznamenávajú na trhoch s aktívami najmä vrátane bývania taký vývoj a stále vytváranie zadlženia v súkromnom sektore, ktoré si tiež zaslúžia hlbšiu analýzu. Nakoniec, ekonomické čítanie ukazovateľov hodnotiacej tabuľky naznačuje potrebu ďalšej horizontálnej analýzy hnacích mechanizmov a politických dôsledkov veľkých a trvalých prebytkov bežných účtov, najmä v niektorých členských štátoch eurozóny. V ďalších mesiacoch Komisia vykoná ďalšie posúdenie rozmanitosti hospodárskej výkonnosti v členských štátoch vrátane preskúmania obchodných a finančných prepojení medzi krajinami s deficitom a s prebytkom a preskúma spôsoby ďalšieho vyvažovania na úrovni eurozóny a v globálnom kontexte. Posúdi aj úlohu, ktorú zohrávajú štrukturálne faktory, vrátane fungovania trhov so službami, prostredníctvom ich vplyvu na domácu spotrebu a investície ako hnací mechanizmus trvalých prebytkov, a poukáže tak na potrebné politické usmernenia. V tejto súvislosti bude Komisia ďalej študovať aj úlohu, ktorú plnia účinky dobiehania rozdielov. V súvislosti s multilaterálnym dohľadom a v súlade s článkom 3.4 nariadenia Komisia vyzýva Radu a Euroskupinu na prerokovanie tejto správy. Komisia uvíta aj spätnú väzbu od Európskeho parlamentu a iných zainteresovaných strán. So zohľadnením týchto rokovaní Komisia začne vypracúvať hĺbkové preskúmania príslušných členských štátov. [1] Vymedzenie nerovnováh je uvedené v článku 2 v nariadení o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh. [2] Rada schválila hodnotiacu tabuľku v záveroch zasadnutia Rady ECOFIN zo 7. novembra 2011. Európsky parlament schválil uznesenie 15. decembra 2011. ESRB odpovedal listom z 9. decembra 2011. [3] Nariadenie (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh. [4] Pracovný dokument útvarov Komisie vrátane návrhu plánovanej hodnotiacej tabuľky, o ktorom sa uskutočnila konzultácia, je k dispozícii na stránke: WEBLINK. Okrem toho Komisia uverejní dokument so súvislosťami s ďalšími dôkazmi o odôvodnení a vlastnostiach zvolených ukazovateľov. [5] Uznesenie Európskeho parlamentu prijaté 15. decembra 2011: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/index_en.htm. [6] Závery Rady ECOFIN z 8. novembra 2011; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/125976.pdf. [7] Názory ESRB na plánované ukazovatele hodnotiacej tabuľky relevantné pre stabilitu finančného trhu: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/index_en.htm. [8] http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/index_en.htm. [9] Okrem toho sa ukazovateľ vývoja nezamestnanosti chápe v spojení s ďalšími, progresívnejšími ukazovateľmi hodnotiacej tabuľky a používa sa na lepšie pochopenie možnej závažnosti makroekonomických nerovnováh v podmienkach ich pravdepodobného pretrvávania a schopnosti hospodárstva prispôsobiť sa. [10] http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/index_en.htm. [11] Pozri poznámku pod čiarou 7. [12] Treba poznamenať, že niektoré z ukazovateľov hodnotiacej tabuľky, najmä ukazovatele vývoja úverov a cien nehnuteľností, tiež odzrkadľujú tento aspekt. Do konca roka 2012 sa plánuje vyvinúť ukazovateľ týkajúci sa sektora bankovníctva/finančného sektora, ktorý sa má zaradiť do hodnotiacej tabuľky včas pre nasledujúci európsky semester. [13] Tieto transfery zahŕňajú aj prílevy kapitálu zo štrukturálnych fondov EÚ. V prípade Slovenska a Poľska by zahrnutie salda kapitálového účtu vlastne spôsobilo, že hodnota ukazovateľa by sa dostala do rámca limitov orientačných hraničných hodnôt. Aj Grécko, Španielsko a Portugalsko profitovali z výrazných prílevov zo štrukturálnych fondov EÚ. [14] Štatistika čistých medzinárodných investičných pozícií zaznamenáva čistú finančnú pozíciu (pasíva mínus aktíva) krajiny voči zvyšku sveta. Údaje sa vzťahujú na stavy priamych a portfóliových investícií, finančné deriváty a ostatné investície a rezervné aktíva. [15] Čistý zahraničný dlh (NED) zobrazuje čistú pozíciu krajiny voči zvyšku sveta, pokiaľ ide o záväzky, ktoré si vyžadujú platby istiny a/alebo úroku zo strany dlžníka v určitom bode v budúcnosti. NED je možné odvodiť od NIIP vylúčením nedlhových vonkajších záväzkov (napr. vlastného imania). [16] V roku 2009 sa rast ULC zrýchlil z dôvodu veľkých poklesov produktivity zapríčinených stratami výstupov a hromadením pracovnej sily, ktoré prekonalo často podstatné korekcie miezd. Priemerný rast ULC sa však v roku 2010 podstatne spomalil a v roku 2011 bol mierny. [17] V orientačných hraničných hodnotách hodnotiacej tabuľky možno rozlišovať medzi členskými štátmi eurozóny a mimo nej, ak je to ekonomicky odôvodnené. Pokiaľ ide o ULC, odôvodnením rozlišovania je to, že väčšina členských štátov mimo eurozóny, t. j. tie, ktoré pristúpili v roku 2004 a neskôr, zaznamenáva od začiatku 90. rokov 20. storočia liberalizáciu trhov, ktorá so sebou priniesla prirodzený proces konvergencie cien faktorov, z čoho vyplýva relatívne výraznejší rast nákladov práce. [18] Zdá sa, že tieto závery všeobecne platia aj v prípade pohľadu na zmenu podielov na vývoznom trhu na základe objemov obchodu s tovarmi. [19] Vlády prijímali veľké podmienené záväzky zo súkromného sektora, ktoré, ak aj nemajú okamžitý vplyv na úrovne dlhu, môžu ovplyvniť ich vnímanú úverovú schopnosť. Dochádza aj k spätným účinkom súkromného sektora na štátny sektor, keďže účastníci súkromného sektora (nielen finančné inštitúcie) sa môžu stať veľkými veriteľmi štátov, čím sa štáty stanú zraniteľnými voči fiškálnym ťažkostiam. [20] Hoci dlh súkromného sektora na základe konsolidovaných údajov je v Belgicku nižší z dôvodu vysokého podielu vnútropodnikových pôžičiek. [21] Formálne rokovania sa ešte nezačali. [22] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/documents/pdf/ags_en.pdf [23] Pozri aj makroekonomickú prílohu k ročnému prieskumu rastu: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/documents/pdf/annex_2_en.pdf. [24] Je to aj v súlade s prístupom prijatým v návrhu nariadenia o posilnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou v eurozóne alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené, ktorý Komisia predložila 23. novembra 2011 – COM(2011) 819 final.