V záujme podpory reformného úsilia vo všetkých krajinách zapojených do procesu rozširovania Komisia plánuje maximálnym spôsobom využiť existujúce mechanizmy a fóra, či už prostredníctvom štruktúr dohody o pridružení/dohôd o stabilizácii a pridružení, prístupových rokovaní alebo pomocou iniciatív so zameraním na jednotlivé krajiny vedených Komisiou, ako sú dialógy na vysokej úrovni. Komisia bude takisto naďalej zabezpečovať vhodne zacielenú finančnú podporu v rámci nástroja predvstupovej pomoci (Instrument for Pre-Accession Assistance, ďalej len „IPA II“). Prostredníctvom IPA II EÚ počas obdobia 2014 – 2020 poskytuje 11,7 miliardy EUR na podporu krajín zapojených do procesu rozširovania počas ich prípravy na pristúpenie, ako aj na regionálnu a cezhraničnú spoluprácu. Prostredníctvom podpory IPA sa budú financovať aj opatrenia na podporu hospodárskeho rozvoja a rastu a poskytne sa pomoc krajinám pri vyrovnávaní sa s vplyvom súčasnej utečeneckej krízy. Prehľad finančných prostriedkov EÚ poskytnutých západnému Balkánu a Turecku v období rokov 2007 – 2014 na podporu stratégie rozširovania, vrátane ich výsledkov a účinku, je k dispozícii na webovej lokalite Európskej komisie.

Pre krajiny západného Balkánu predstavuje jasná perspektíva členstva v EÚ kľúčový stabilizačný faktor. Podporuje pokrok smerom k splneniu nevyhnutných podmienok vrátane podmienok procesu stabilizácie a pridruženia. Dôležité sú dobré susedské vzťahy a inkluzívna regionálna spolupráca. Spolupráca – bilaterálna aj regionálna – nebola doposiaľ nikdy taká intenzívna. Zároveň sú však potrebné nepretržité snahy o vyriešenie dvojstranných sporov medzi krajinami zapojenými do procesu rozširovania a sporov s členskými štátmi, prípadne aj pod záštitou OSN. To by malo pomôcť prekonať dedičstvo minulosti, najmä na západnom Balkáne, kde si rany spôsobené nedávnymi konfliktmi vyžadujú napriek značnému dosiahnutému pokroku ešte viac času na to, aby sa zacelili. Podpora stability a prosperity na západnom Balkáne predstavuje investíciu, ktorá je nie len v záujme budúcnosti daného regióna, ale aj v záujme samotnej EÚ.

V krajinách zapojených do procesu rozširovania je potrebná silnejšia úloha organizácií občianskej spoločnosti a prajnejšie a priaznivejšie prostredie na podporu ich rozvoja. Ide o nevyhnutnosť v záujme posilnenia politickej zodpovednosti a hlbšieho pochopenia reforiem súvisiacich s pristúpením. Chápanie výhod, ktoré EÚ danému regiónu priniesla a ešte priniesť môže, zo strany verejnosti je nevyhnutné pre podporenie vedúcich politických predstaviteľov, aby rázne pokračovali v potrebných reformách. Na zaistenie podpory verejnosti je aj naďalej mimoriadne dôležité, aby sa účinne komunikovalo o tom, ako proces rozširovania funguje a aký je jeho dosah na životy občanov. To si vyžaduje spoločné úsilie EÚ a jej členských štátov, ako aj vlád a občianskej spoločnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania.

V tomto roku Komisia posilnila svoj prístup k hodnoteniam vo výročných správach. Popri podávaní správ o pokroku sa teraz kladie omnoho väčší dôraz aj na aktuálny stav v jednotlivých krajinách a na to, ako sú ďaleko s ohľadom na pripravenosť prevziať záväzky, ktoré vyplývajú z členstva. Správy zároveň obsahujú ešte jasnejšie usmernenia v súvislosti s opatreniami, ktoré sa od krajín očakávajú v krátkodobom aj dlhodobom horizonte. Na hodnotenie súčasného stavu a úrovne pokroku sa používajú harmonizované hodnotiace stupnice, čím sa zvyšuje porovnateľnosť medzi krajinami. Nový systém podávania správ poskytuje väčšiu transparentnosť v prístupovom procese. Všetkým zainteresovaným stranám by sa tak mala umožniť väčšia kontrola reforiem. Tento nový prístup sa použil najmä vo viacerých pilotných oblastiach, ktoré sú priamo spojené so základnými reformami potrebnými na ceste do EÚ. Podrobnejšie informácie možno nájsť v prílohe 2.

Rozširovanie sa musí chápať ako proces, ktorý podporuje reformy a zásadné zmeny potrebné na splnenie záväzkov, ktoré vyplývajú z členstva v EÚ. Takéto zmeny si nevyhnutne vyžadujú čas. O to dôležitejšie je opätovne jednoznačne potvrdiť európsku perspektívu krajín zapojených do procesu rozširovania. Ak sú vyhliadky na pokrok na ceste do EÚ vnímané ako reálne a dôveryhodné, zmierňuje sa tým riziko, že sa krajiny od EÚ odvrátia, ako aj riziko rozčarovania z tohto procesu či dokonca riziko zlyhania alebo regresu v reformnom úsilí. Rozširovanie môže by pre EÚ a partnerské krajiny prospešné iba vtedy, ak prináša skutočné a trvalo udržateľné reformy. Prostredníctvom tohto procesu sa krajiny v plnej miere pripravia na pristúpenie k EÚ a budú schopné využívať prínosy a prevziať povinnosti, ktoré z členstva vyplývajú.

Dlhodobejší charakter výziev, ktorým čelia krajiny zapojené do procesu rozširovania, zvýrazňuje potrebu trvať v rámci prístupového procesu na silnom dôraze na zásadu „najskôr základné otázky“ (fundamentals first). K pokroku dochádza najmä v súvislosti so zavádzaním právnych predpisov a zriaďovaní potrebných administratívnych štruktúr. Napriek tomu však vo všetkých oblastiach veľmi často chýba účinné vykonávanie. Komisia bude naďalej sústreďovať svoje úsilie na zabezpečenie toho, aby krajiny prioritne vykonávali reformy v kľúčových oblastiach právneho štátu vrátane reforiem súdnictva a boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, v oblasti základných práv a boja proti diskriminácii – najmä diskriminácii LGBTI komunity a Rómov – a v oblasti fungovania demokratických inštitúcií vrátane reformy verejnej správy. Okrem toho bude pracovať na podpore hospodárskeho rozvoja a posilňovaní konkurencieschopnosti. Tento dôraz na základné otázky spojené s hlavnými hodnotami EÚ bude oporou politiky rozširovania počas mandátu tejto Komisie.

Základné práva sú často do veľkej miery zakotvené v právnych predpisoch, avšak v praxi nedostatky pretrvávajú. Osobitnou výzvou je zabezpečenie slobody prejavu, pričom v tejto oblasti došlo k negatívnemu vývoju vo viacerých krajinách. Reforma verejnej správy musí rázne napredovať, aby sa zabezpečili potrebné administratívne kapacity a aby sa zároveň bojovalo proti vysokým úrovniam politizácie a chýbajúcej transparentnosti. Pozornosť si vyžaduje aj fungovanie demokratických inštitúcií. Pokiaľ ide o demokratickú transformáciu, národné parlamenty v každej z krajín zapojených do procesu rozširovania musia stáť v centre reformného procesu, aby tak zabezpečili demokratickú zodpovednosť a inkluzívnosť, čo je základný predpoklad nielen pre úspešný reformný proces. V záujme upevnenia reforiem v celej spoločnosti je potrebné ešte užšie spolupracovať s miestnymi aktérmi občianskej spoločnosti.

Sloboda prejavu a médií zostáva naďalej osobitným problémom. Už v roku 2014 došlo v tejto oblasti k opätovnému zhoršeniu situácie. Tento trend pokračoval aj v roku 2015. Na západnom Balkáne dochádzalo k nenáležitému politickému zasahovaniu do práce verejnoprávnych vysielateľov, ako aj k zastrašovaniu novinárov. Pokrok v oblasti samoregulácie médií bol len mierny. Sloboda prejavu bola ešte viac obmedzovaná v Turecku, a to tak legislatívnymi zmenami, ako aj v praxi stíhaním údajného urážania vysokopostavených politikov vrátane prezidenta a vysokými pokutami, ktoré mali na slobodné mediálne spravodajstvo odrádzajúci účinok. V rámci procesu pristúpenia k EÚ považuje Komisia prácu týkajúcu sa slobody prejavu a slobody médií aj naďalej za prioritu. Dňa 4. novembra 2015 Komisia usporiadala tretiu konferenciu Speak-up!, na ktorej sa stretli kľúčové zainteresované strany z oblasti médií, občianskej spoločnosti a vnútroštátnych orgánov, aby spoločne riešili hlavné výzvy a posilnili úsilie o podporu slobody prejavu v regióne.

Aj tento región, podobne ako viaceré členské štáty EÚ, postihol fenomén zahraničných teroristických bojovníkov a zvýšenej radikalizácie. Niekoľko stoviek osôb región opustilo s cieľom bojovať v oblastiach konfliktov, ako je Sýria a Irak. V záujme účinnej prevencie a boja proti radikalizácii je potrebná komplexná stratégia spolu s nevyhnutnou politickou podporou, v úzkej spolupráci s náboženskými vodcami a komunitami, so sociálnymi pracovníkmi a s pracovníkmi prvého kontaktu, so zapojením vzdelávacieho systému a mládežníckych organizácií. Prípady nenávistných prejavov treba riešiť ráznejšie. Je potrebný cielený prístup zo strany spravodajských služieb a komunity, ktorá má na starosti presadzovanie práva, aby sa teroristická činnosť marila a aby sa zabránilo cestovaniu teroristov a toku nelegálnych zbraní. Takisto je potrebná koherentná súdna politika voči páchateľom.

Súčasne sa tým zdôrazňuje dôležitosť sústavnej pozornosti, ktorá sa venuje otázkam právneho štátu v rámci prístupového procesu, a najmä význam uplatňovania nového prístupu v prístupových rokovaniach ku kapitole 23 – Súdnictvo a základné práva a kapitole 24 – Spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť. Tento prístup zavedený Komisiou v roku 2012 sa prioritne zameriava na reformy v oblasti právneho štátu s cieľom, aby sa tieto reformy riešili čo najskôr v prístupovom procese. Krajinám sa tak pred pristúpením poskytne čo najväčší časový priestor na to, aby dosiahli bilanciu konkrétnych výsledkov a zabezpečili udržateľnosť reforiem. Je napríklad potrebné, aby krajiny dosiahli dôveryhodnú bilanciu výsledkov týkajúcich sa vyšetrovaní, stíhaní a právoplatných odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti a korupcie, vrátane primeraných trestov a konfiškácie majetku, a to aj na vysokej úrovni.

Za posledných dvanásť mesiacov došlo k viacerým závažným ohrozeniam právneho štátu. V Turecku bola nezávislosť súdneho systému narušená nielen politickým zasahovaním v jednotlivých prípadoch a preraďovaním úradníkov justičných orgánov a orgánov presadzovania práva, ale aj zadržaním sudcov alebo ich presunutím pre ich rozsudky. Prípad odpočúvania v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko takisto poukázal na rozsiahle útoky na právny štát, na porušovanie ľudských práv a na nedostatky v demokratickom fungovaní štátu. Tieto otázky by sa mali bezodkladne riešiť. K týmto problémom došlo aj napriek mnohým reformám právneho štátu a ďalším reformám, ktoré sa vykonali tak z hľadiska právnych predpisov, ako aj z hľadiska zriaďovania príslušných inštitucionálnych štruktúr. Tieto príklady zvýrazňujú dôležitosť toho, aby krajiny zapojené do procesu rozširovania uskutočňovali reformy aj v praxi, a nielen na papieri.

Posilnenie právneho štátu naďalej predstavuje kľúčovú výzvu pre väčšinu krajín zapojených do procesu rozširovania, najmä pokiaľ ide o zlepšenie fungovania a nezávislosti súdnictva, ktoré je naďalej oslabované prípadmi selektívnej spravodlivosti a politického zasahovania do práce súdnych orgánov. V boji proti organizovanej trestnej činnosti sa dosiahol istý pokrok v stíhaní osôb, ktorý sa však zodpovedajúco nepremietol do rozkladania zločineckých sietí a konfiškácií majetku. Korupcia zostáva vo všetkých krajinách rozšíreným javom, pričom pretrváva beztrestnosť, najmä pri korupcii na vysokej úrovni. Na dosiahnutie výraznejšieho pokroku v týchto oblastiach bude potrebná politická vôľa, ktorá by viedla k hmatateľným výsledkom.

Na základe skúseností členských štátov EÚ v rámci európskeho semestra Komisia posilňuje svoju podporu zameranú na zlepšenie správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania. Týmto krajinám by sa tak malo pomôcť využiť ich potenciál na udržateľný rast a vytváranie pracovných miest, lepšie plánovať a určiť postupnosť štrukturálnych reforiem a – v konečnom dôsledku – splniť hospodárske kritériá. Táto podpora je mimoriadne dôležitá vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu, keďže ani jedna z nich zatiaľ nie je považovaná za fungujúce trhové hospodárstvo.

EÚ ostáva hlavným obchodným partnerom Turecka, pričom do EÚ smeruje vyše 40 % vývozu Turecka. Vďaka rastúcemu začleňovaniu sa do dodávateľského a výrobného reťazca EÚ sa Turecko stalo investičnou základňou pre európsky obchod. Približne 60 % priamych zahraničných investícií v Turecku pochádza z EÚ.

Vo všetkých krajinách zapojených do procesu rozširovania pretrvávajú značné výzvy, pokiaľ ide o hospodárske reformy, konkurencieschopnosť, vytváranie pracovných miest, fiškálnu konsolidáciu a inkluzívny rast. Hoci si všetky krajiny zapojené do procesu rozširovania do veľkej miery zachovali celkovú makroekonomickú stabilitu a prebieha v nich mierne oživenie, všetky krajiny západného Balkánu čelia zásadným štrukturálnym ekonomickým a sociálnym výzvam, pričom majú vysoké miery nezamestnanosti a nízke úrovne príjmov. Infraštruktúra a vzdelávacie systémy si takisto vyžadujú zlepšenia. Nedostatok atraktívnych pracovných príležitostí na domácom trhu sa v mnohých krajinách odzrkadľuje v značných prílevoch remitencií zo zahraničia. Tie predstavujú až 11 % HDP v Kosove a 12,6 % HDP v Bosne a Hercegovine. Tieto remitencie na jednej strane čiastočne vyvažujú pretrvávajúce obchodné deficity a spotrebu paliva, na druhej strane však znižujú stimuly pre prácu.

Diskriminácia a neznášanlivosť voči iným zraniteľným skupinám, okrem iného na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity, zostáva aj naďalej vážnym problémom. Potrebný je prístup nulovej tolerancie k násiliu, zastrašovaniu a nenávistným prejavom voči týmto a ďalším zraniteľným osobám. Ďalšie úsilie je potrebné na presadzovanie rovnosti medzi ženami a mužmi vrátane boja proti domácemu násiliu, na zlepšenie situácie v oblasti práv dieťaťa a podporu osôb so zdravotným postihnutím, ako aj na zlepšenie prístupu k spravodlivosti. Treba silnejší inštitucionálny rámec na ochranu základných práv, a to najmä na podporu práce ombudsmanov, ako aj práce mimovládnych organizácií (MVO) a obhajcov ľudských práv.

V oblasti dopravy viedenský samit nadviazal na dohodu krajín západného Balkánu o základnej sieti z apríla 2015 a na dohodu z júna 2015 o rozšírení troch základných koridorov transeurópskej dopravnej siete na západný Balkán. Krajiny identifikovali prioritné projekty na úsekoch týchto koridorov, ktoré sa majú realizovať do roku 2020. S cieľom zabezpečiť trvalú udržateľnosť a dosiahnuť takisto krátkodobé výsledky sa krajiny dohodli, že do ďalšieho samitu v Paríži v lete roku 2016 zavedú viaceré tzv. mäkké opatrenia, ako napríklad zosúladenie a zjednodušenie postupov pri prekračovaní hraníc, programy bezpečnosti cestnej premávky a údržby ciest. Toto úsilie bude posilnené aj dokončením zmluvy o dopravnom spoločenstve, v ktorej sa bude presadzovať integrácia trhov a infraštruktúry pozemnej dopravy a ktorá zároveň pomôže krajinám západného Balkánu uplatňovať normy EÚ v oblasti pozemnej dopravy.

Zlepšená prepojenosť v rámci západného Balkánu a prepojenosť s EÚ predstavuje kľúčový faktor pre rast a zamestnanosť, pretože v týchto krajinách posilňuje nosný aspekt konkurencieschopnosti. Prinesie jasné výhody pre občanov v štátoch, ktoré sa usilujú o členstvo, už v období pred pristúpením a otvorí nové možnosti pre investorov z EÚ. Program Prepojenosť je úzko spojený so správou hospodárskych záležitostí a s programami hospodárskych reforiem, ktoré vypracovali krajiny zapojené do procesu rozširovania. Tento program okrem toho prispieva k budovaniu mostov v regióne, rozvíjaniu dobrých susedských vzťahov a podpore mieru a zmierenia.

Stále je potrebné dôsledne pracovať na riadnom fungovaní a stabilite základných inštitúcií, ktoré sú garanciou demokracie. Vo viacerých krajinách sú demokratické inštitúcie aj naďalej nestabilné. Chýba kultúra hľadania kompromisov a úloha národných parlamentov nie je dostatočne rozvinutá. K bojkotovaniu parlamentu došlo počas sledovaného roka v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Albánsku a Čiernej Hore. V Kosove a Čiernej Hore boli členovia opozície zapojení do násilných incidentov proti vláde. Parlamentná kontrola je často oslabovaná nadmerným používaním zrýchlených legislatívnych postupov, slabým systémom a postupmi parlamentných výborov a nedostatočnými konzultáciami so zainteresovanými stranami, s minimálnym zapojením expertov.

Zvyšovanie konkurencieschopnosti a zavádzanie opatrení na vytváranie pracovných miest v regióne by malo zmierniť migračné tlaky na EÚ z krajín zapojených do procesu rozširovania. Možná potreba a charakter dočasných opatrení a/alebo ochranného mechanizmu týkajúceho sa voľného pohybu pracovníkov sa bude – podobne ako to bolo v minulosti – riešiť v priebehu prístupových rokovaní o budúcom rozširovaní, pričom sa bude brať do úvahy v budúcnosti vypracované posúdenie vplyvu.

Mládež a vzdelávanie je ďalšia kľúčová priorita. Komisia víta dohodu o „Pozitívnom programe pre mládež na západnom Balkáne“ a dohodu v rámci platformy pre vzdelávanie a odbornú prípravu na západnom Balkáne týkajúcu sa jedenástich regionálnych projektov zameraných na podporu reforiem a zvyšovanie kapacity. Ďalej sa budú podporovať iniciatívy v rámci programov Erasmus+ vrátane osobitného Priestoru pre mládež, ako aj podnikanie. Komisia takisto podporuje prácu Rady pre regionálnu spoluprácu s predmetnými krajinami s cieľom dosiahnuť vzájomné uznávanie diplomov, čo by zlepšilo regionálnu mobilitu a zefektívnilo trhy práce.

Ďalšou prioritou regiónu je pokračovať v integrácii trhov. Prostredníctvom Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) boli zrušené clá a kvóty na poľnohospodárske a priemyselné výrobky. Obmedzené obchodné toky v rámci regiónu sú do veľkej miery spôsobené chýbajúcou konkurencieschopnosťou podnikov. V programoch hospodárskych reforiem, ktoré jednotlivé krajiny predložili Komisii v januári 2015, identifikovali osobitné opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti. Dôležité bude takisto nájsť správnu kombináciu stimulov pre podniky a pritom sa vyvarovať škodlivej daňovej súťaži. Komisia uskutoční porovnávaciu štúdiu zameranú na podnikateľské stimuly.

V oblasti IKT a elektronických komunikácií sa pre krajiny zapojené do procesu rozširovania považuje jednotný digitálny trh EÚ za model, vďaka ktorému sa spotrebiteľom a podnikom zabezpečí lepší prístup k digitálnemu tovaru a službám, vytvorí sa vhodné prostredie a rovnaké podmienky na to, aby mohli digitálne siete a inovatívne služby prosperovať, a maximalizuje sa rastový potenciál digitálnej ekonomiky. Rada pre regionálnu spoluprácu už spolu s jednotlivými krajinami začala prostredníctvom iniciatívy „Elektronická juhovýchodná Európa“ (Electronic South Eastern Europe, e-SEE) pracovať na konkrétnej spolupráci v tejto oblasti, akou je napríklad zóna bez roamingu na západnom Balkáne.

Komisia plne podporuje činnosť procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe a Rady pre regionálnu spoluprácu (RRS) vrátane regionálnej stratégie 2020 a jej dôrazu na podporovanie hospodárskej spolupráce a rozvoja v regióne. Komisia víta zintenzívnenie činnosti iniciatívy západobalkánskej šestky, vďaka ktorej sa podporil aj dôraz na prepojenosť v rámci berlínskeho procesu.

Komisia bude naďalej podporovať prácu v týchto oblastiach a s krajinami západného Balkánu preskúma nové oblasti spolupráce. To bude okrem iného zahŕňať aj najlepšie postupy EÚ pre stanovovanie regionálnych priorít. Príkladom je stratégia pre inteligentnú špecializáciu, ktorá môže podnietiť ďalšie investície do výskumu a inovácie, ako aj do odborného vzdelávania a prípravy.

b) Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca

Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca sú v procese stabilizácie a pridruženia a procese rozširovania kľúčovými prvkami, ktoré sú aj naďalej motorom transformácie a upevňujú stabilitu v krajinách juhovýchodnej Európy, ktoré sa usilujú o členstvo v EÚ. Na bilaterálnej aj na regionálnej úrovni došlo k zintenzívneniu kontaktov a spolupráce, a to aj v citlivých oblastiach, ako sú vojnové zločiny, návrat utečencov, organizovaná trestná činnosť a policajná spolupráca. Dobré susedské vzťahy sa aj naďalej posilňujú prostredníctvom rôznych iniciatív regionálnej spolupráce. Čoraz častejšie sú aj regionálne kontakty na úrovni predsedov vlád a ministrov. Je dôležité, aby sa tieto iniciatívy dopĺňali, boli inkluzívne a aby za ne regióny prevzali zodpovednosť a viedli ich. V auguste boli podpísané dohody o hraniciach medzi Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou a medzi Čiernou Horou a Kosovom. Pokračovať by mala regionálna spolupráca v environmentálnych otázkach, s osobitným dôrazom na predchádzanie záplavám a vodu (cezhraničné povodia), znečisťovanie vzduchu a ochranu prírody (cezhraničné chránené územia).

Zároveň je potrebné ďalej sa usilovať o prekonanie dvojstranných sporov medzi krajinami zapojenými do procesu rozširovania a sporov s členskými štátmi. Dvojstranné vzťahy v regióne naďalej zaťažuje množstvo nevyriešených otázok, najmä tých, ktoré vznikli po rozpade bývalej Juhoslávie, ako napríklad spory medzi rôznymi etnikami a spory týkajúce sa statusu, situácia menšín, zodpovednosť za vojnové zločiny, vysídlené osoby, nezvestné osoby a vymedzenie hraníc. Zmierenie a zodpovedné politické vedenie majú zásadný význam pre stabilitu a vytváranie atmosféry v juhovýchodnej Európe, ktorá povedie k prekonaniu dedičstva minulosti, a tým k minimalizácii rizika politického zneužitia otvorených dvojstranných otázok alebo vzniku nových sporov. V regióne by sa mali výraznejšie podporovať snahy o zmierenie, ako je iniciatíva pre pravdu a zmierenie koalície komisie pre zmierenie (RECOM).

Dvojstranné spory by mali dotknuté strany riešiť čo najskôr a nemali by brzdiť prístupový proces, ktorý by mal byť založený na stanovených podmienkach. Komisia naliehavo vyzýva strany, aby vyvinuli maximálne úsilie na vyriešenie otvorených sporov v súlade so zavedenými zásadami a prostriedkami vrátane prípadného postúpenia otázok Medzinárodnému súdnemu dvoru alebo iným existujúcim či ad hoc vytvoreným orgánom na urovnávanie sporov. Pozitívna atmosféra, v ktorej sa uskutočnil viedenský samit v auguste – vedúci predstavitelia krajín západného Balkánu vtedy podpísali dohodu, v ktorej sa zaviazali, že si nebudú navzájom brániť v napredovaní na ceste do EÚ a že budú využívať medzinárodné arbitráže vždy, keď dané dvojstranné spory nemožno vyriešiť na úrovni dotknutých strán –, je vítaná a a mala by sa naďalej upevňovať.

Významný pokrok sa dosiahol v procese normalizácie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom, v rámci ktorého sa v auguste dospelo k ďalším prelomovým dohodám. Na tento vývoj v rámci procesu treba nadviazať a všetky dohody (vrátane tzv. bruselskej dohody ) je potrebné vykonávať. EÚ začlenila požiadavku na normalizáciu vzťahov do rámca pre prístupové rokovania so Srbskom a do Dohody o stabilizácii a pridružení s Kosovom. Pokiaľ ide o bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, udržiavanie dobrých susedských vzťahov má aj naďalej zásadný význam a zahŕňa aj pod záštitou OSN dojednané a vzájomne prijateľné riešenie otázky názvu krajiny, ktoré treba nájsť bez ďalšieho odkladu.

Komisia bude naďalej poskytovať politickú podporu všetkým dotknutým krajinám, aby bolo možné čo najskôr nájsť riešenia dvojstranných otázok, a bude aj naďalej aktívne podporovať úsilie o nájdenie riešenia v rámci iných fór.

Komisia víta podporu Turecka v otázke obnovenia rozhovorov pod vedením OSN o urovnaní konfliktu na Cypre. Teraz je dôležité, aby sa v týchto rozhovoroch dosiahol pokrok čo najskôr. V súlade s opakovanými stanoviskami Rady a Komisie z predchádzajúcich rokov je teraz nevyhnutné, aby Turecko bezodkladne splnilo svoju povinnosť v plnej miere vykonávať dodatkový protokol a aby dosiahlo pokrok v normalizácii vzťahov s Cyperskou republikou. To by mohlo predstavovať nový impulz pre prístupový proces. Komisia tiež vyzýva, aby sa predišlo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom nezhôd alebo konaniu, ktoré poškodzuje dobré susedské vzťahy a mierové urovnávanie sporov. Komisia zdôrazňuje všetky zvrchované práva členských štátov EÚ. Medzi ne okrem iného patrí právo uzatvárať dvojstranné dohody a právo uskutočňovať prieskum prírodných zdrojov a využívať ich v súlade s acquis Únie a medzinárodným právom vrátane Dohovoru OSN o morskom práve.

IV.Závery a odporúčania

Na základe uvedenej analýzy a hodnotení v zhrnutiach pre jednotlivé krajiny v prílohe predkladá Komisia tieto závery a odporúčania:

I

1.Politika rozširovania EÚ je investíciou v záujme mieru, bezpečnosti a stability v Európe. Poskytuje zintenzívnené ekonomické a obchodné príležitosti ku vzájomnému prospechu členských štátov EÚ a štátov, ktoré sa o členstvo usilujú.

2.Na pristúpenie k EÚ musia krajiny zahrnuté do procesu rozširovania spĺňať presne stanovené kritériá. Prísny prístupový proces založený na striktnej, ale spravodlivej podmienenosti a zásade vlastných zásluh má rozhodujúci význam, pokiaľ ide o dôveryhodnosť politiky rozširovania, podnietenie krajín zapojených do procesu rozširovania k tomu, aby vykonávali rozsiahle reformy, a o zaistenie podpory občanov EÚ.

3.Charakter výziev, ktorým čelia krajiny zapojené do procesu rozširovania, znamená, že žiadna z týchto krajín nebude pripravená na vstup do EÚ počas mandátu súčasnej Komisie. To zdôrazňuje potrebu opätovne potvrdiť veľký dôraz, ktorý sa v prístupovom procese kladie na zásadu „najskôr základné otázky“, ktorá bude oporou politiky rozširovania tejto Komisie.