PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU

Sprievodný dokument

Návrh NARIADENIA Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú osobitné požiadavky prístupu a príslušné podmienky, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb v severovýchodnom Atlantiku a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002

Úvod

Pre rybárske plavidlá zúčastňujúce sa na hlbokomorskom rybolove v severovýchodnom Atlantiku EÚ od roku 2002 zaviedla osobitný režim prístupu [nariadenie (ES) č. 2347/2002], ktorý pozostáva zo štyroch zložiek: obmedzenie kapacity, zber údajov, monitorovanie rybolovného úsilia a kontrola. Na režim prístupu sa budú vzťahovať pravidelné revízie. Revízia sa začala v roku 2007 oznámením Komisie. Hlavné štádium konzultácií sa uskutočnilo v rokoch 2009 a 2010.

Revízia režimu prístupu sa zakladá na niektorých predpokladoch týkajúcich sa procesu reformy spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (SRP). Legislatívny návrh na prepracovanie režimu prístupu je naplánovaný na prvý polrok 2011.

Problematika

V hlbokomorskom rybolove v severovýchodnom Atlantiku čiastočne prevládajú tradičné pobrežné flotily (Portugalsko, Španielsko) a čiastočne veľké nomádske plavidlá s vlečnými sieťami (Francúzsko, Španielsko). Podieľajú sa iba na 1 % vykládok úlovkov zo severovýchodného Atlantiku.

Na hlbokomorský rybolov sa vzťahuje podrobné riadenie rybolovných možností (celkový povolený výlov, maximálne rybolovné úsilie) iba od roku 2003. Dovtedy sa rybolov rozvíjal z väčšej miery neregulovane a prejavovali sa typické symptómy problému tzv. pretekov v rybolove, najmä vyčerpanie zásob. S ohľadom na osobitnú zraniteľnosť zásob v dôsledku rybolovu v prípade hlbokomorského rybolovu sa môže vyčerpanie zásob rýb prejaviť v krátkom období a obnova môže trvať veľmi dlho alebo sa zásoby vôbec neobnovia. Biologický stav zásob je do veľkej miery neznámy. Niektoré zásoby sa pokladajú za vyčerpané; rybolov vo všeobecnosti nie je udržateľný. Rybolovné možnosti sa zmenšujú.

Problémy možno zhrnúť takto:

Hlavné problémy:

– Vysoká zraniteľnosť týchto zásob pri rybolove; mnohé z nich odolajú len nízkej intenzite rybolovu počas dlhšieho obdobia, čo nie je ekonomicky rentabilné.

– Rybolov vlečenými sieťami na lov pri dne ničí nenahraditeľné bentické biotopy (citlivé morské ekosystémy), ktoré predstavujú hlavné zdroje biodiverzity v hlbokom mori, alebo predstavuje riziko ich ničenia. Rozsah ničenia, ku ktorému už došlo, nie je známy.

– Pri rybolove vlečnými sieťami zameranom na určité hlbokomorské druhy sa prejavuje stredná až vysoká miera nežiaduceho výlovu hlbokomorských druhov.

– Stanoviť udržateľnú intenzitu rybolovu prostredníctvom vedeckých odporúčaní je nanajvýš problematické.

Nedostatky súčasného režimu:

– rozsah pôsobnosti flotíl je príliš veľký a príliš nepružný (nedostatočná účinnosť, keďže režim nie je dostatočne zacielený);

– po prijatí nového nariadenia o kontrole[1] je režim čiastočne nadbytočný a vzťah k normám kontroly je nejasný (nedostatok súdržnosti);

– oddelený zber údajov má pre vedecké poradné orgány len veľmi obmedzené využitie, hoci predstavuje administratívnu záťaž (nedostatočná účinnosť a súdržnosť s rámcom zberu údajov).

Ciele

Všeobecný cieľ

Všeobecným cieľom návrhu je zabezpečiť udržateľné využívanie hlbokomorských zásob podľa koncepcie maximálneho udržateľného výnosu (MUV), čím sa obmedzuje vplyv na životné prostredie v čo najväčšej možnej miere. Pokiaľ údaje a metodika nedosahujú požadovanú úroveň kvality umožňujúcu riadenie smerom k MUV, rybné hospodárstvo sa musí riadiť na základe preventívneho prístupu.

Konkrétne ciele

– splniť vedecké odporúčania o preventívnych úrovniach úlovkov; uľahčiť budúci vývoj riadenia MUV týchto zásob pri nedostatku údajov;

– znížiť vplyv výstroja na lov pri morskom dne s cieľom znížiť riziko poškodenia citlivých morských ekosystémov (CME);

– znížiť množstvo nežiaducich úlovkov;

– zabezpečiť zber všetkých údajov potrebných na zvýšenie úrovne vedeckého poradenstva;

– zacieliť pravidlá na podstatné prvky lovu hlbokomorských druhov, a zabezpečiť, aby sa ich definícia prispôsobovala vyvíjajúcim sa vedeckým odporúčaniam a správaniu flotíl;

– zabezpečiť, aby bol režim prístupu v súlade s tzv. nariadením o kontrole;

– harmonizovať zber osobitných údajov so všeobecnými normami a zabezpečiť ich dodržiavanie.

Možnosti

Pri vývoji iniciatívy sa zohľadnilo päť možností. Zachovanie statusu quo, zákaz akéhokoľvek hlbokomorského rybolovu a regulácia iba prostredníctvom technických opatrení boli odmietnuté pre závažné nevýhody uvedených možností. Zostali dve možnosti:

Možnosť 3 – zákaz rybárskeho výstroja, ktorý najviac poškodzuje hlbokomorský ekosystém

rybársky výstroj, ktorý predstavuje hlavné ekologické problémy, najmä vlečné siete na lov pri dne a žiabrové siete upevnené o dno[2], sa v hlbokomorskom rybolove zakazuje. Technickým riešením by mohol byť buď zákaz používať tento výstroj flotilami, ktoré sú oprávnené zameriavať sa na hlbokomorské druhy, alebo zákaz používať tento výstroj od určitej hĺbky. Ďalšie problémy pri hlbokomorskom rybolove a režime prístupu by sa mohli riešiť prostredníctvom úprav existujúcich pravidiel: neumožniť, aby sa rybolovné možnosti stanovili vyššie ako sú preventívne odporúčania; umožniť testovanie pravidiel MUV; stanoviť normy zberu údajov pre hlbokomorský rybolov ako súčasť existujúceho rámca zberu údajov a umožniť Komisii zastaviť rybolov, ak sa nevykonal zber údajov; zrušiť podávanie správ o osobitnom rybolovnom úsilí; rozlišovať vedľajšie úlovky od cieľového rybolovu pri riadení rybolovu a umožniť Komisii aktualizáciu zoznamu príslušných druhov a prahových hodnôt; zrušiť nadbytočné ustanovenia o kontrole a stanoviť normy rozšírenej kontroly, ktoré sa uplatňujú podľa nariadenia o kontrole (ekvivalent kontrole viacročných plánov).

Možnosť 4 – prístup na základe medzinárodných noriem riadenia rybolovu na šírom mori

Štvrtá možnosť by zahŕňala normy riadenia, ktoré vypracovala OSN/FAO pre rybolov pri dne v šírych moriach. Nové hlavné prvky by boli: posúdiť vplyv pred povolením rybolovu pri dne; zistiť, kde sa vyskytujú citlivé morské ekosystémy alebo kde sa pravdepodobne môžu vyskytovať; vypracovať protokoly pre prípad kontaktu s citlivými morskými ekosystémami. Pokiaľ ide o obmedzovanie odvrhovania úlovkov, čo je téma, ktorou sa tieto normy nezaoberajú, podľa možnosti 4 by sa od plavidiel vyžadovalo buď radikálne znížiť odvrhovanie úlovkov, alebo prejsť na záväzný režim regionálneho riadenia rybolovného úsilia, v prípade ktorého sa musia všetky úlovky ponechať na palube. K ostatným problémom by sa pristupovalo ako sa opisuje v možnosti 3.

Posúdenie vplyvu zohľadňovaných možností

Dve ponechané možnosti sa navzájom porovnali z hľadísk dosahovania cieľov politiky, účinnosti a súdržnosti:

Výsledky

V prípade špecifických cieľov a), d), e), g) a h) možnosti poskytujú rovnaké riešenie a z tohto dôvodu sa pokladajú za rovnocenné:

a) (dodržiavať vedecké odporúčania o preventívnych úrovniach úlovkov; uľahčiť budúci vývoj riadenia MUV pri týchto zásobách s nedostatkom údajov): Reguláciou v rámci spolurozhodovania, pretože pri opakujúcich sa rozhodnutiach o pridelení rybolovných príležitostí nemožno ísť za hranice toho, čo je vedecky odporúčané ako preventívna úroveň úlovkov alebo rybolovného úsilia, zabezpečí sa, aby sa vedecké odporúčanie o preventívnom riadení dodržalo. Pretože toto pravidlo sa uplatňuje iba na preventívny rámec, ponecháva sa zároveň otvorená možnosť vypracovať v budúcnosti pravidlá rybolovu na základe vedeckých poznatkov o MUV, a uplatňovať tieto pravidlá rybolovu pri opakujúcich sa rozhodnutiach o rozdeľovaní rybolovných možností.

d) + h) (zabezpečiť zber všetkých údajov potrebných na zvýšenie úrovne vedeckých odporúčaní, harmonizovať zber osobitných údajov so všeobecnými normami a zabezpečiť sledovanie ich dodržiavania): Rozšírením všeobecných požiadaviek na zber údajov na hĺbku rybolovu, pozíciu VMS a zápisy do lodného denníka z jednotlivých záťahov, by sa v prípade orientácie na hlbokomorské druhy zbierali ďalšie údaje, ktoré vedci pokladajú za potrebné. Prepojením tohto zberu údajov s povinnosťou bežného oznamovania (VMS pozícia, elektronické správy do lodných denníkov) by sa mohla zmierniť administratívna záťaž pre rybárske podniky na minimum. Začlenením zberu údajov o orientácii na hlbokomorské druhy do noriem zberu všeobecných údajov sa zabezpečí, že zozbierané údaje budú zodpovedať bežným požiadavkám štatistickej platnosti a bude možné porovnávať ich medzi jednotlivými členskými štátmi. Je potrebné zaviesť povinnosť odoberať vzorky pri presne definovanej orientácii rybolovu na hlbokomorské druhy, aby sa zabránilo prípadnému pohlteniu biologických údajov z komerčného rybolovu v prípade väčších, viacsmerných orientácií rybolovu. Táto povinnosť by sa mohla ustanoviť v revidovanom nariadení o zbere údajov (2012) v prípade, že sa prijme rozhodnutie o zahrnutí požiadaviek vzťahujúcich sa na jednotlivé orientácie rybolovu.

e) (zacieliť pravidlá na orientáciu zameranú na hlbokomorské druhy a umožniť, aby sa vymedzenie pojmu orientácia prispôsobovalo vyvíjajúcim sa vedeckým odporúčaniam a správaniu flotíl): Vymedzením pojmu orientácia na hlbokomorský rybolov (10 % hlbokomorských úlovkov za deň rybolovu), osobitné rybolovné oprávnenia možno rozdeliť do dvoch kategórií, jedno pre plavidlá zamerané na cielený lov hlbokomorských druhov a jedno pre plavidlá, ktoré sa obmedzujú iba na vedľajšie úlovky hlbokomorských druhov. Na všetky plavidlá by sa vzťahovalo obmedzenie kapacity rybárskych plavidiel v odvetví rybného hospodárstva a pri vykládke v určených prístavoch, ale ostatné povinnosti a pravidlá režimu prístupu by sa vzťahovali len na plavidlá, ktoré cielene lovia hlbokomorské druhy. Odstránil by sa tým jeden z nedostatkov existujúceho režimu prístupu. Komisia by bola oprávnená meniť alebo spresniť zoznam hlbokomorských druhov a vymedziť pojem orientácia rybolovu v zmysle vedeckých odporúčaní a regionálnych rybolovných vzorov, čo by umožnilo prispôsobovať režim realite rybolovu a zdokonaľujúcim vedeckým poznatkom.

g) (zabezpečiť, aby bol režim prístupu v súlade s nariadením o kontrole): Nové nariadenie o kontrole obsahuje niekoľko ustanovení podobných existujúcemu režimu prístupu. Súlad možno dosiahnuť skončením s uplatňovaním týchto ustanovení. Režim prístupu by okrem toho mohol posilniť nástroj nariadenia o kontrole, ktorým je uzatvorenie rybolovu v prípade nedodržania podstatných ochranných opatrení prostredníctvom ustanovenia, že aj záväzky zberu údajov sa musia pokladať za podstatné ochranné opatrenia v osobitnom prípade lovu hlbokomorských druhov.

Pokiaľ ide o ochranu CME (cieľ b), zákaz používania vlečných sietí na lov pri dne (možnosť 3) pri rybolove sa považuje za účinnejší ako zavádzanie noriem na ochranu CME na šírom mori (predchádzajúce posúdenie vplyvu, protokoly, objasnenie výskytu CME). Vlečné siete na lov pri dne by sa už viac nemohli nasadiť v hlbokom mori bez predchádzajúceho posúdenia rizika. Posúdenie rizika podľa medzinárodných noriem je ovplyvnené pojmom „intenzita predchádzajúcej prítomnosti“, a to by viedlo ku kvalifikačným problémom[3].

Pokiaľ ide o znižovanie množstva nežiaducich úlovkov (cieľ c) aj možnosť 3 sa pokladá za efektívnejšiu. Zakazuje sa ňou používať škodlivý výstroj priamo pri tomto rybolove, zatiaľ čo možnosť 4 kladie čoraz prísnejšie požiadavky na používanie výstroja na lov rýb pri dne. Možnosť 4 teda veľmi výrazne obmedzuje používanie výstroja na lov rýb pri dne, čo z hospodárskeho hľadiska znižuje atraktívnosť tohto výstroja, zatiaľ čo možnosť 3 núti prevádzkovateľov používať menej deštruktívny výstroj. Ďalšou relatívnou nevýhodou možnosti 4 je, že sa súčasne opiera o vykonávanie a kontrolu viacerých ďalších opatrení, zatiaľ čo správne orgány v oblasti rybolovu uskutočňujú znižovanie nákladov so zreteľom na potrebu fiškálnej disciplíny, a preto musia svoju kontrolu sústrediť na hospodársky významné oblasti rybolovu. Možnosť 3 sa taktiež považuje za efektívnejšiu, keďže volí osobitne obmedzujúci prístup k tejto oblasti rybolovu, v ktorej sa lovia druhy osobitne zraniteľné pri rybolove. Ekosystémový prístup k riadeniu rybolovu je koncepcia, ktorá už platí podľa súčasnej SRP a ktorá je zavedená do praxe pre oblasti rybolovu v najzraniteľnejších ekosystémoch. V rámci možnosti 4 má prechod k regionálnym úrovniam rybolovu väčšiu podporu ako cieľ obmedziť odvrhovanie úlovkov, a to s ohľadom na pozitívne vedecké odporúčanie týkajúce sa prospešnosti riadenia rybolovného úsilia pri hlbokomorskom rybolove.

V rámci efektívnejšej možnosti sa podmožnosť, ktorou sa zavádza zákaz prostredníctvom obmedzenia oprávnenia na rybolov považuje za účinnejšiu ako podmožnosť, ktorou by sa zakázalo používanie výstroja od určitej hĺbky. Existujú na to dva dôvody: Po prvé, priestorový prístup by si vyžadoval kontrolu úrovní hĺbky, v ktorých sa výstroj používa, ale takýto nástroj kontroly v súčasnosti nejestvuje. Po druhé, obmedzenia hĺbky by sa museli stanoviť v zmysle vedeckého odporúčania o miestnom výskyte hlbokomorských druhov, pretože tie sa vyskytujú v rozličnom hĺbkovom rozsahu. Po tretie, oblasť rozšírenia hlbokomorských druhov sa prekrýva s oblasťou rozšírenia ostatných druhov v nižších častiach kontinentálneho šelfu; Kritérium hĺbky by preto znamenalo obmedzenie aj pre rybolov, ktorý sa nezohľadňuje v tomto opatrení. Podmožnosť „oprávnenie na rybolov“ by naopak odkazovala na zloženie úlovku počas rybárskeho výjazdu, a informácie o zložení úlovkov by sa v budúcnosti stali spoľahlivejšími na základe povinnosti elektronicky zasielať informácie z lodných denníkov.

Efektívnosť

Pokiaľ ide o efektívnosť, možnosť 3 získava vyššie hodnotenie než možnosť 4. Je to preto, že možnosť 3 priamo zakazuje používať škodiaci výstroj v týchto oblastiach rybolovu, zatiaľ čo možnosť 4 kladie čoraz prísnejšie podmienky na používanie výstroja na lov rýb pri dne. Možnosť 4 teda veľmi výrazne obmedzuje používanie výstroja na lov rýb pri dne, čo z hospodárskeho hľadiska znižuje atraktívnosť tohto výstroja, zatiaľ čo možnosť 3 núti prevádzkovateľov používať menej deštruktívny výstroj. Ďalšou relatívnou nevýhodou možnosti 4 je, že sa súčasne opiera o vykonávanie a kontrolu viacerých ďalších opatrení, zatiaľ čo správne orgány v oblasti rybolovu znižujú náklady so zreteľom na potrebu fiškálnej disciplíny, a preto musia svoju kontrolu sústrediť na hospodársky významné oblasti rybolovu.

V rámci možnosti 3 sa podmožnosť súvisiaca s územným obmedzením považuje za menej účinnú, pretože si vyžaduje dodatočnú kontrolu týkajúcu sa rybolovnej hĺbky, zatiaľ čo vnútroštátne správne orgány zavádzajú nové nariadenie na kontrolu, čo samé o sebe na nich vyvíja extrémny tlak.

Súdržnosť

Čo sa týka súdržnosti, možnosť 3 je vhodnejšia ako možnosť 4. Zákaz deštruktívneho výstroja je na jednej strane už rozvinutou politikou. V rámci reformy SRP sa predpokladá zavedenie zákazu odvrhovania úlovkov prostredníctvom postupného skončenia s používaním výstroja, pri ktorom sa dokázala veľmi vysoká miera odvrhovania tých druhov rýb, ktoré sú pri rybolove najzraniteľnejšie. Ekosystémový prístup k riadeniu rybolovu je koncepcia, ktorá už platí podľa súčasnej SPR a ktorá je zavedená do praxe pre oblasti rybolovu v najzraniteľnejších ekosystémoch. Zámer menej regulovať podrobnosti je v súlade so zjednodušujúcim prístupom reformy. Reformou SPR sa riadenie rybolovu presunie na regionálnu správu, čo možno rozumieť tak, že sa poskytne možnosť dobrovoľného prechodu k regionálnemu riadeniu rybolovného úsilia v prípade takého výstroja, ktorého používanie sa naďalej oprávňuje v rybolove.

Možnosť, ktorou sa zavádzajú normy pre šíre moria je na druhej strane v súlade s jestvujúcou politikou chrániacou rovnaké druhy rýb, hoci v rozličnom hospodárskom kontexte/rozdielne flotily[4]. Nepriaznivé hodnotenie sa týka týchto dvoch posúdení: 1) Vo vodách EÚ, získavajú CME ochranu taktiež prostredníctvom zriaďovania lokalít v rámci sústavy Natura 2000 v rámci smernice o biotopoch. Reforma SPR zavedie postup, ktorým možno uviesť do praxe v sektore rybolovu časť týchto ochranných opatrení. Tento prístup je založený na myšlienke vytvoriť pozitívny zoznam jedinečných komunít v rámci biodiverzity, ktoré budú priamo chránené, zatiaľ čo medzinárodná koncepcia je založená na myšlienke zmierňovania rizika a na stratégiách predchádzania rizikám. Oba tieto prístupy však nie sú nezlučiteľné, ale mohli by viesť k zdvojeniu práce. 2) Zavedenie nových administratívnych požiadaviek do oblasti rybolovu bez zaručeného výsledku nie je v súlade s prístupom zjednodušenia, ktorý je zámerom reformy SPR.

Monitorovanie a hodnotenie

Navrhli sa ukazovatele sledovania pokroku v týchto oblastiach politiky:

Oblasť politiky || Možný ukazovateľ pokroku || Zber údajov/metóda hodnotenia

udržateľné stanovenie možností rybolovu || Počet tých zásob, ktoré sú riadené podľa preventívnych odporúčaní prijatých od ICES/STECF; Počet tých zásob, pri ktorých sa testujú pravidlá MUV. || Útvar Komisie

Obmedzenie odvrhovania úlovkov || Trendy pri odvrhovaní úlovkov pri orientácii na hlbokomorské druhy || Technické správy STECF na základe zberu údajov podľa režimu prístupu a DCF.

Ochrana citlivých morských ekosystémov || Definitívne skončenie s používaním vlečných sietí na lov pri dne v hlbokomorskom rybolove do konca prechodného obdobia. Priestorový profil príslušných vlečných sietí na lov pri dne sa presúva do vôd menšej hĺbky || Monitorovanie rybolovných oprávnení členských štátov, členské štáty posúdia údaje VMS a protokoly príslušných plavidiel o zložení úlovkov.

Zber a komunikácia údajov sa prispôsobuje vedeckým potrebám a zosúlaďuje sa so stratégiou zberu všeobecných údajov. || Obmedzenie zásob rýb, v prípade ktorých pracovná skupina ICES pre hlbokomorské druhy podáva správy o nedostupnosti údajov z oblasti komerčného rybolovu || odporúčanie ICES

[1] nariadenie (ES) č. 1224/2009.

[2] Najmä pre vysoký podiel nežiaducich úlovkov pri ich použití a pre stratený rybársky výstroj, do ktorého sa naďalej mimovoľne chytajú ryby v hlbokých vodách, na žiabrové siete sa už vzťahujú prechodné technické opatrenia, ktorými sa v praxi dospelo k tomu, že tento výstroj sa v súčasnosti nezameriava na hlbokomorské druhy.

[3] Pozri oznámenie KOM (2010) 651, s. 6.

[4] Iba veľké kapitálovo náročné plavidlá sú schopné vykonať dlhé cesty na šírom mori, zatiaľ čo v pobrežných vodách s hĺbkou napr. ako v Portugalsku, vykonáva drobný rybolov veľký počet živnostníckych plavidiel.