SK Úradný vestník Európskej únie C 41/18

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2017/C 41/09)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE NEPODSTATNEJ ZMENY

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (2)

„KRANJSKA KLOBASA“

EÚ č.: PGI-SI-0764-AM01 – 6.7.2016

CHOP ( ) CHZO ( X ) ZTŠ ( )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

GIZ Kranjska klobasa – hospodárska záujmová skupina „Kranjska klobasa“

Adresa: Dimičeva ulica 9 1000 Ľubľana SLOVINSKO Tel. +386 15659240 E-mail: giz.mi@siol.net

Žiadateľ, GIZ Kranjska klobasa (hospodárske záujmové združenie „Kranjska klobasa“), je konzorciom výrobcov klobásy „Kranjska klobasa“, ktoré požiadalo o zápis výrobku „Kranjska klobasa“ do registra, a preto má oprávnený záujem predložiť túto žiadosť o schválenie zmeny.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☐ Opis výrobku — ☐ Dôkaz o pôvode — ☐ Spôsob výroby — ☐ Súvislosť — ☒ Označovanie — ☐ Iné [uveďte]

4. Typ zmeny (zmien)

— ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. — ☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. — ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). — ☐ Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5. Zmeny

Podľa druhého bodu kapitoly 3.6 Špecifické pravidlá označovania výrobku musí byť „Kranjska klobasa“ označená logom „Kranjska klobasa“, logom výrobcu a príslušnými symbolmi EÚ a národnými symbolmi kvality. V tomto bode sa rovnako uvádza, že každý výrobca, ktorý získal osvedčenie o výrobe klobásy s označením „Kranjska klobasa“, musí označovať výrobky logom „Kranjska klobasa“ bez ohľadu na to, či je členom združenia GIZ Kranjska klobasa.

Navrhujeme, aby boli zrušené požiadavky označovať výrobok národným symbolom kvality a logom „Kranjska klobasa“, čo platí pre všetkých výrobcov „Kranjska klobasa“ nezávisle od toho, či sú členmi združenia GIZ Kranjska klobasa.

Navrhlo sa zrušiť požiadavku na označovanie výrobku národným symbolom kvality, pretože táto povinnosť nie je zakotvená ani vo vnútroštátnej právnej úprave. Jediný symbol, ktorý musia výrobcovia pri označovaní „Kranjska klobasa“ použiť, je symbol Únie. Národný symbol kvality je voliteľný.

Logo „Kranjska klobasa“ sa vzťahuje na logo s heslom „Kranjska klobasa – zašpiljeno dobra od 1896“, ktoré patrí združeniu GIZ Kranjska klobasa. Členstvo v združení GIZ Kranjska klobasa nie je povinné, preto by sa od nečlenov nemalo vyžadovať používanie jeho loga. Výrobcovia, ktorí nie sú členmi združenia GIZ Kranjska klobasa, musia používať pri označovaní výrobku „Kranjska klobasa“ chránený názov, svoje vlastné logo a symbol Únie. Ak by si želali použiť aj uvedené logo GIZ, môžu ho od združenia GIZ Kranjska klobasa získať.

6. Aktualizovaná špecifikácia výrobku (len v prípade CHOP a CHZO)

—

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„KRANJSKA KLOBASA“

EÚ č.: PGI-SI-0764-AM01 – 6.7.2016

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov (názvy)

„Kranjska klobasa“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.2 Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Kranjska klobasa“ je polosuchá pasterizovaná klobása, ktorá sa vyrába z nahrubo pomletého bravčového mäsa triedy I a II (krkovička, plece, stehno) a z bravčovej slaniny (chrbát). Klobásové mäso použité na výrobu klobásy s označením „Kranjska klobasa“ sa solí dusitanovou soľou, dochucuje cesnakom a čiernym korením a plní do tenkého bravčového čreva, ktoré sa na konci uzatvára drevenou špajdľou takým spôsobom, aby sa jednotlivé konce spojili a vytvorili pár. Klobása sa údi v teplom dyme a pasterizuje sa.

Klobása sa konzumuje po krátkom ohriatí v horúcej vode, pretože práve týmto spôsobom nadobúda svoje organoleptické vlastnosti a svoju vysokú gastronomickú hodnotu. Klobása je na povrchu hnedočervená a uvoľňuje sa z nej jemná dymová aróma. Po rozkrojení sa ukáže červenoružové mäso a bielosmotanový pevný tuk. Štruktúra je tuhá, chrumkavá a šťavnatá, s výraznou typickou vôňou údeného, soleného a koreneného bravčového mäsa.

Chemické zloženie nezohriatej klobásy:

— : celkový podiel bielkovín : minimálne 17 % — : tuky : maximálne 29 %

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Surovinami sú bravčové mäso a slanina.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Výroba klobásy s chráneným označením „Kranjska klobasa“ (výber a mletie mäsa a slaniny, príprava klobásového mäsa, miesenie klobásového mäsa, plnenie, sušenie klobás, tepelná úprava s údením v teplom dyme, kontrola procesu výroby a označovanie) sa musí uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Každá klobása s označením „Kranjska klobasa“ musí byť označená jednotným spôsobom:

— každý kus (pár) musí byť označený samolepiacou páskou jednotného tvaru,

— každý balený výrobok musí byť označený etiketou.

Štandardizované označenie „Kranjska klobasa“ zahŕňa:

— chránený názov,

— logo výrobcu,

— príslušný symbol Únie.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výroba klobásy s chráneným označením „Kranjska klobasa“ sa uskutočňuje v zemepisnej oblasti, ktorú tvorí územie Slovinska vymedzené Alpami a pobrežím Jadranu, na západe hranicou s Talianskom, na severe hranicou s Rakúskom, na juhu hranicou s Chorvátskom a na východe hranicou s Maďarskom, pričom zasahuje až do Panónskej nížiny.

Za čias Svätej rímskej ríše a neskôr za rakúsko-uhorskej monarchie bol región s názvom „Kranjska“ (Kraňsko) jediným výlučne slovinským regiónom. Termín „Kranjec“ (obyvateľ regiónu Kraňsko) sa preto niekedy používal ako synonymum Slovinca a stále sa v bežnej reči používa na označenie časti obyvateľov Slovinska. Prídavné meno „kranjski“ (kraňský) je dnes v Slovinsku súčasťou mnohých ďalších výrazov a názvov.

Slovo „Kranjska“ má svoj pôvod v slovinskom slove „krajina“, čo znamená „oblasť“ (prvá písomná zmienka z roku 973 uvádza ľudový názov „Creina“ na označenie regiónu „Carniola/Kraňsko“). Slovinský tvar „Kranjska“ (v nemčine „Krain“ a „Krainburg“) sa presadil po 13. storočí. V roku 1002 sa región Kranjska stal samostatným markgrófstvom (hraničnou provinciou) so svojimi grófmi. Administratívne bol súčasťou Svätej rímskej ríše. V 14. storočí sa väčšinovými vlastníkmi súčasného územia Slovinska stali Habsburgovci. Slovinské územie bolo rozdelené na niekoľko regiónov: Kranjska (Carniola), Trst (Trieste), Istra (Istria), Goriška (Gorizia), Koroška (Carinthia) a Štajerska (Styria). Po páde rakúsko-uhorskej monarchie v roku 1918 stratil región Kranjska alebo Kraňsko svoje osobitné postavenie. Slovinsko je pomerne mladý štát, ktorý je nezávislý len od roku 1991, keď sa odštiepil od Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávia. Súčasná Slovinská republika je teda územným následníkom bývalého regiónu Kranjska (Kraňsko), keďže zahŕňa celé jeho pôvodné územie.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Vymedzenie zemepisnej oblasti je priamo spojené s históriou výrobku „Kranjska klobasa“.

Prírodné a klimatické podmienky potravinovej výroby, ako aj prevládajúce samozásobovacie poľnohospodárstvo mali určujúci vplyv na vznik typickej miestnej gastronómie. V prostredí s veľmi zložitým reliéfom tvoreným pahorkami, údoliami, panvami a nížinami sa obyvateľom podarilo uchovať ornú pôdu na produkciu krmív pre ošípané, ktorých chov je predpokladom produkcie bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa. Prvé zmienky týkajúce sa produkcie bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa vrátane klobás pochádzajú z veľmi dávnych čias, čoho dôkazom sú nádherné stredoveké fresky a zobrazenia nachádzajúce sa v archívnych dokumentoch (napríklad odkaz zo 17. storočia napísaný v slovinskom jazyku, ktorý poslal správca zámku Vrbovec svojmu zemepánovi). Vo všetkých spomenutých zmienkach sa spomína bravčové mäso, výrobky a klobásy z neho. Medzi typické výrobky patrila aj polosuchá mäsová klobása, ktorá vďaka zručnostiam a znalostiam obyvateľov regiónu, v ktorom vznikla, a vďaka nezameniteľným vlastnostiam (chuti) získala svoju povesť na začiatku 19. storočia za čias Rakúsko-Uhorska pod názvom „Kranjska klobasa“.

Povesť výrobku s označením „Kranjska klobasa“ siaha do obdobia rakúsko-uhorskej monarchie, ktorá bola domovom viacerých národov. „Kranjska klobasa“ nepochybne patrí medzi najoriginálnejšie a medzinárodne najznámejšie slovinské mäsové špeciality, o čom svedčí počet výskytov pri vyhľadávaní na internete, pričom sa „Kranjska klobasa“ najčastejšie označuje ako pôvodný slovinský výrobok. „Kranjska klobasa“ sa spomína aj v najnovšej odbornej literatúre (pozri Meat products handbook, Gerhard Feiner, CRC Press, 2006; http://en.wikipedia.org/wiki/Kransky), v ktorej je opísaná ako typická nefermentovaná klobása pochádzajúca zo Slovinska.

Klobása „Kranjska klobasa“ vďačí za svoje vlastnosti zručnostiam a znalostiam obyvateľov územia patriaceho súčasnému Slovinsku, ktoré za čias rakúsko-uhorskej monarchie tvorilo región „Kranjska“ (Kraňsko). Za kvalitou klobásy „Kranjska klobasa“ stojí aj používanie prvotriednych výrezov mäsa a systematické využívanie morskej soli ako trvalého až strategického konkurenta kamennej soli na území bývalého regiónu Kranjska (J. Bogataj, The Food and Cooking of Slovenia, Annes Publishing, London 2008).

Najstaršie informácie o výrobe klobásy „Kranjska klobasa“ (pod týmto názvom) sa nachádzajú v dvoch kuchárskych knihách: Süddeutsche Küche od Kathariny Pratovej (1896) a šiestom vydaní publikácie Slovenska kuharica od Felicity Kalinšekovej (1912). Aj keď v prípade Kathariny Pratovej v skutočnosti nemôžeme hovoriť o receptoch na prípravu klobásy „Kranjska klobasa“, odkaz na tento druh klobásy je pravdepodobne jedným z najstarších písomných odkazov, ktoré existujú (1896). Felicita Kalinšek už vo svojej knihe Slovenska kuharica (1912) opisuje prípravu klobásy „Kranjska klobasa“.

V Slovinsku existuje množstvo svedectiev, najmä v ústnom podaní, o klobáse „Kranjska klobasa“, o miestach jej výroby a o jej povesti medzi inými regionálnymi druhmi klobás. Rovnako existuje množstvo ľudových tvrdení o presnom pôvode klobásy „Kranjska klobasa“ a o mieste, kde bola vyrobená po prvý raz. V týchto tvrdeniach sa často spomína dedina Trzin ležiaca medzi Ľubľanou a Kamnikom, kde, ako sa zdá, množstvo mäsiarov už v 19. storočí zásobovalo trh klobásami z Kraňska, ktoré si našli cestu až do Viedne. Niektoré ústne zdroje tvrdia, že klobása dostala svoj názov podľa mesta Kranj, kým podľa iných zdrojov sa vyrábala vo všetkých väčších či trhových mestách dobového regiónu Kraňsko. Tiež sa traduje, že cisár František Jozef sa pri svojej ceste kočom z Viedne do Terstu zastavil v slávnom prepriahacom hostinci Marinšek, ktorý sa nachádzal na hlavnej ceste v dedine Naklo pri Kranju. Chcel sa občerstviť a opýtal sa hostinského, čo mu môže ponúknuť. „Máme iba obyčajné domáce klobásy a nič iné,“ odpovedal mu hostinský. Cisár si objednal domácu klobásu, a keď ju ochutnal, nadšene vykríkol: „Ale to predsa nie je obyčajná klobása, to je klobása z Kraňska!“

Gastronomická kultúra slovinských regiónov sa vyznačuje tým, že „Kranjska klobasa“ sa vyrába a predáva všade, čo je dôkazom toho, že patrí celému slovinskému územiu. O povesti klobásy „Kranjska klobasa“ svedčí aj typicky slovinské jedlo, t. j. kvasená kapusta s klobásou z Kraňska.

Sláva výrobku s označením „Kranjska klobasa“ presiahla hranice a dôkazom sú preklady jeho názvu v mnohých jazykoch bývalého Rakúsko-Uhorska (J. de Moor a N. de Rooj/ed., European Cookery, Tradition & Innovation, Utrecht 2004).

Od roku 2003 sa v Slovinsku koná festival „Kranjska klobasa“, ako aj súťaž o najlepšiu klobásu „Kranjska klobasa“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/KK_spec_F.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2) Ú. v. EÚ OJ L 343, 14.12.2012, s. 1.