SK Úradný vestník Európskej únie C 412/4

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2014/C 412/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

„MIEL DES CEVENNES“

ES č.: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov

„Miel des Cévennes“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.4. Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.).

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Miel des Cévennes“ je med, ktorý produkujú včely z nektáru kvetov. Na trh sa uvádza v tekutej, kryštalizovanej alebo krémovej konzistencii.

„Miel des Cévennes“ môže byť:

— kvetový viacdruhový: charakterizovaný prevahou zmesi rastlín rôzneho druhu typických pre pohorie Ceveny,

— jednodruhový: — vresovcový med: vresovec stromový – Erica arborea, vresovec popolavý – Erica cinerea, vres obyčajný – Calluna vulgaris, — gaštanový med, — malinový med, — ostružinový med.

Fyzikálno-chemické vlastnosti:

— obsah hydroxymetylfurfuralu (HMF) najviac 15 mg/kg na konci roka výroby (od augusta do decembra okrem medu z vresu obyčajného: od októbra do decembra),

— obsah vody najviac 19 % okrem medu z vresu obyčajného, pri ktorom je obsah vody najviac 21 %.

Vlastnosti peľu

„Miel des Cévennes“ má peľové spektrum, ktoré tvorí peľ botanických druhov nachádzajúcich sa na území Ceven. Najtypickejšie prvky peľu tejto oblasti tvorí vresovec stromový, vresovec popolavý, vres obyčajný, gaštan, kyprina, malinčie, púpava, ostružina, ďatelina plazivá. V každom mede sa nachádza aspoň jeden z týchto typických prvkov.

Nepovoľuje sa zber nektáru z kvetov veľkoplošne pestovaných kultúrnych plodín, ktoré nie sú typické pre Ceveny, ako je slnečnica, repka olejná, lucerna a levanduľa. Pele pochádzajúce z veľkoplošne pestovaných kultúrnych plodín alebo z levandule sa môžu identifikovať len vo forme izolovaného peľu (menej ako 15 %).

V tejto tabuľke sa uvádzajú vlastnosti peľu typické pre každý med:

Druh medu Dominantné pele > 45 % Sprievodné pele 15 % až 45 % Izolované pele < 15 % Kvetový viacdruhový med gaštan, ovocné stromy nevädza, gaštan, vresovec, malinčie, ovocné stromy, ostružina, vičenec vikolistý agát, pajaseň, nevädza, krušina, posed biely, vres obyčajný, zemežlč, bodliak, gaštan, dub, pichliač, cistus, astrovité, svíb krvavý, ranostaj pestrý, kapustovité, kyprina, vresovec popolavý, vresovec stromový, ovocné stromy, kručinka, hrdobarka, trávy, devätorník, podkovka, cezmína, pavinec, chrastavec, brečtan, ľadenec, bažanka, divozel, horčica, rešetliak, mak, borovica, púpava, skorocel, zerva, hadovník, hadovník väčší, rododendron, ostružina, vičenec vikolistý, vŕba, chrastavec, zbehovček, rozchodník, starček, tavoľník, baza čierna, dúška tymiánová, lipa, ďatelina plazivá a ďatelina lúčna, hlodáš európsky, vika, pavinič päťlistý, hadinec Vresovce Vresovec stromový (Erica arborea) vresovec stromový vresovec stromový, cistus agát, mandľovník, gaštan, dub, cistus, svíb krvavý, ranostaj pestrý, kapustovité, ďatelinovec, ovocné stromy, kručinka, pakost, cezmína, levanduľa, ľadenec, rešetliak, rezeda, rozmarín, ružovité, vŕba, dúška tymiánová, ďatelina plazivá, hlodáš európsky, kalina Vresovec popolavý (Erica cinerea) gaštan ostružina cesnak, nevädza, prerastlík, vres obyčajný, dub, pichliač, cistus, kapustovité, kyprina, vresovec stromový, vresovec popolavý, ovocné stromy, kručinka, hrdobarka, trávy, devätorník, pavinec, levanduľa, brečtan, skorocel, rezeda, ostružina, ružovité, vičenec vikolistý, zbehovček, dúška tymiánová, lipa, ďatelina plazivá, ďatelina lúčna, hlodáš európsky, slnečnica, hadinec Vres obyčajný (Calluna vulgaris) gaštan, vres obyčajný vres obyčajný, gaštan, ostružina, ďatelina plazivá, tavoľník astra, planika, palina, nevädza, posed biely, prerastlík, vres obyčajný, dub, zemežlč, bodliak, gaštan, pichliač, cistus, astrovité, svíb, kapustovité, kyprina, vresovec popolavý, malinčie, ovocné stromy, kručinka, pakost, trávy, devätorník, podkovka, cezmína, pavinec, brečtan, ľaliovité, ľadenec, mak, borovica, púpava, skorocel, hadovník väčší, ostružina, vŕba, vičenec vikolistý, chrastavec, zbehovček, smilax, tavoľník, dúška tymiánová, ďatelina plazivá, ďatelina lúčna, hlodáš európsky, hadinec Gaštan gaštan vres obyčajný, ostružina agát, pajaseň, bôľhoj, planika, nevädza, krušina, prerastlík, vres obyčajný, zemežlč, bodliak, gaštan, dub, pichliač, cistovité, plamienok, astrovité, divý mak, svíb krvavý, kapustovité, ďatelinovec, hlošina, vresovec stromový, vresovec popolavý, vresovec blúdivý, ovocné stromy, kručinka, hrdobarka, trávy, devätorník, cezmína, netýkavka, pavinec, chrastavec, levanduľa, levanduľa francúzska, margaréta, brečtan, ľaliovité, ľadenec, komonica, mäta, horčica, myrty, rešetliak, olivovník, mak, borovica, skorocel, rezeda, rododendron, sumach, rozmarín, ostružina, ružovité, vičenec vikolistý, vŕba, chrastavec, zbehovček, dúška tymiánová, lipa, slnečnica, ďatelina plazivá, ďatelina lúčna, vtáčí zob, hlodáš európsky, pavinič päťlistý, kalina, hadinec Malinčie/ostružina malinčie, ostružina ostružiny, ďatelina plazivá, gaštan agát, pajaseň, veternica, palina, boľševník obrovský, nevädza, zimozeleň, vres obyčajný, zvonček, hvozdíkovité, požlt farbiarsky, zemežlč, palmička nízka, bodliak, gaštan, zemolez, čakanka, pichliač, cistovité, cistus, dub, astrovité, svíb krvavý, kapustovité, cyprusovité, ozorna, kyprina, javor, vresovec stromový, vresovec popolavý, jahody, ovocné stromy, kručinka, hrdobarka, trávy, devätorník, cezmína, tis, pavinec, chrastavec, brečtan, ľaliovité, ľadenec, gaštan jedlý, mak, sirôtka, borovica, púpava, skorocel, zerva, hadovník väčší, ostružina/malinčie, rododendron, sumach, šťavel, vičenec vikolistý, vrbica, vŕba, chrastavec, materina dúška, tavoľník, dúška tymiánová, lipa, ďatelina plazivá, ďatelina lúčna, vtáčí zob, hlodáš európsky, pavinič päťlistý

Organoleptické vlastnosti

— Kvetový viacdruhový med: vo všeobecnosti sa tento med vyrába v lete a obsahuje zmes gaštanu a vresovca popolavého, takže má teplý a drevitý nádych s viac či menej kvetovou príchuťou. Chuť je drevitá, svieža, kvetinová, s nádychom karamelu a na konci viac či menej horkastá. Na jar môže v tomto viacdruhovom kvetinovom mede prevládať malinčie, vresovec stromový alebo jarné lúčne kvety či dokonca agát. Môže mať príchuť karamelu, vareného ovocia alebo kvetov podľa dominantnej rastliny. Horkosť je zastúpená len málo alebo úplne chýba. Tento med môže mať jasný odtieň, či až tmavohnedý, alebo jantárový, v závislosti od obdobia zberu.

— Med z vresovca stromového: silná vôňa typu hnedého karamelu. Aróma pripomína vôňu hnedého karamelu a nakoniec je horkastá a dlho pretrváva v ústach.

— Med z vresovca popolavého: čerstvá a výrazná kvetová vôňa sušených ruží. Aróma silno pripomína kvetovú vôňu, neskôr karamel, v ústach má sviežu príchuť a dlho pretrváva v ústach.

— Med z vresu obyčajného: med jantárovej farby, tmavý až veľmi tmavý. Vonia ako drevo, kvety a čerstvé ovocie. Pretrvávajúca aróma pripomína vôňu čerstvého ovocia a kvetín. Mierne nahorkastý. V tekutej forme je pre tento med typická želatínová štruktúra.

— Med z gaštana: vôňa teplá a drevitá (triesloviny, teplé alebo vlhké drevo). Aróma pripomína vôňu s drevitou príchuťou a pretrvávajúcou záverečnou horkosťou.

— Med z malinčia: jasný, kryštalizovaný med. Veľmi ovocná vôňa (varených malín). Veľmi ovocná, kyslá aróma.

— Med z ostružiny: jasný až jasno jantárový med, často kryštalizovaný. Ovocná vôňa (vareného ovocia). Pretrvávajúca ovocná chuť s výraznou kyslosťou.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Výrobnou oblasťou je územie, na ktorom včelári umiestňujú včelíny na výrobu medu „Miel des Cévennes“. Iné činnosti ako extrakcia a balenie sa môžu uskutočňovať aj mimo zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď

—

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Označenie musí obsahovať tieto informácie:

— označenie CHZO: „Miel des Cévennes“,

— minimálne údaje označovania: identifikácia výrobcu, číslo šarže, hmotnosť,

— názov a adresa certifikačného orgánu, pred ktorými sa uvádza výraz „osvedčil…“,

— logo CHZO a/alebo skratka CHZO.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Hranice zemepisnej oblasti „Miel des Cévennes“ sú vymedzené územiami týchto obcí:

Departmán Ardèche : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Departmán Aveyron : St Jean du Bruel; Sauclières.

Departmán Gard : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (čiastočne), Vabres.

Departmán Lozère : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Obce čiastočne zahrnuté: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory

Zemepisná oblasť „Miel des Cévennes“ je obklopená pásmom pohorí, ktoré na juhovýchode ohraničuje Centrálny masív a tvoria ich predovšetkým horniny pochádzajúce z hercýnskeho vrásnenia. Vyznačuje sa rôznorodými geologickými vlastnosťami, keďže ju tvoria veľmi staré metamorfované vápencové horniny so značným zastúpením bridlice a ruly, ale aj pieskovca a svoru.

Zemepisná oblasť „Miel des Cévennes“ je najmä miestom stretnutia horského podnebia so stredomorským podnebím. Na stredozemnom svahu má zemepisná oblasť oceánsky vplyv a táto klimatická rôznorodosť vplýva na jej biodiverzitu. Na úzkych pahorkoch a náhorných plošinách ohraničených úbočiami sa zasa stretávame s typickým horským podnebím.

Veľmi výrazný reliéf vplýva na mikroklímu veľkými tepelnými a zrážkovými rozdielmi, ktoré určujú rozloženie rastlinstva v tejto oblasti, ako aj obdobia kvitnutia.

Tepelné rozdiely závisia jednak od nadmorskej výšky, jednak od vystavenia slnečnému svitu. Vo vyšších polohách je podnebie v lete mierne a v zime chladné. V údoliach sú letné teploty vyššie (rozdiel približne 8 °C oproti priemernej ročnej teplote vo vyššie položených oblastiach). Veľké rozdiely sú aj medzi úbočiami orientovanými na juh a úbočiami orientovanými na sever, keďže údolia sú ohraničené vysokými, strmými svahmi.

Vďaka geomorfologickým a klimatickým vlastnostiam danej zemepisnej oblasti prevláda typická vegetácia formovaná poľnohospodárskymi postupmi:

— nízko položené útvary na juhu a juhovýchode Ceven, ako aj v malých údoliach sa skladajú z vegetácie pozostávajúcej z dubov, vresovcov stromových a cistusov na suchých a skalnatých úbočiach. V kremičitanových dolinách, na otvorených priestranstvách charakterizovaných prevládajúcimi trávami a inými druhmi, ako sú ľadenec, púpava, zerva, kručinka, ďateliny, rozchodník biely a žltý a kyprina, sa nachádzajú prirodzené pasienky či kultivované lúky.

— V strednej nadmorskej výške (približne od 400 metrov) sa nachádza gaštanový háj, ktorý tvorí veľkú časť údolí v Cevenách. Jeho založenie už v galorímskom období malo pre túto zemepisnú oblasť veľký význam, pričom neskôr v stredoveku došlo k jeho značnému rozšíreniu. V tejto vegetačnej výške, ale aj vyššie, sa na otvorených priestranstvách môžu rozrastať bujne rastúce druhy, ako sú ostružiny.

— Vo vyššej nadmorskej výške sa nachádza vegetácia, ktorá sa vyznačuje dominanciou nízkorastúcich drevín a vresovísk tvorených vresovcom popolavým a vresom obyčajným.

— Na tzv. horskom vegetačnom stupni sa nachádzajú bučiny (v nadmorskej výške nad 900 m) na chladných a vlhkých úbočiach, ktoré sú prerušované rozsiahlymi lesmi zalesnenými listnatými a ihličnatými stromami (borovice, smreky, smrekovce), ktoré pochádzajú z 19. storočia. Na tomto horskom stupni sa rozrastá aj malinčie.

— Na takmer subalpínskom stupni, najmä na úrovni vrchu Mont Aigoual, sa nachádzajú prirodzené trávniky tvorené nízkou vegetáciou (ďatelina, arnika).

Ľudské faktory

Výroba medu „Miel des Cévennes“ má na tomto území veľmi dlhú tradíciu.

O tradičnej výrobe medu v tejto oblasti svedčia rozličné písomné a ústne zdroje, podľa ktorých sa úle vysekávali do gaštanových kmeňov. Tieto úle, nazývané „ruchers troncs“ a v miestnom dialekte známe aj ako „bruscs“, sa vyrábali priamo v regióne. Ich používanie si vyžadovalo osobitné zručnosti, najmä pokiaľ išlo o zber a získavanie medu, no nemali veľkú výnosnosť. Na túto tradíciu si miestni stále pamätajú, o čom svedčia aj rozhovory so staršími obyvateľmi. V súčasnosti možno úle z kmeňov nájsť ešte v niekoľkých poľnohospodárskych podnikoch na ilustráciu tejto tradičnej činnosti, ale na výrobu medu sa už používajú len výnimočne, keď si výrobcovia pripomínajú zvyky predkov.

Včelári postupne nadobudli cenné znalosti o výrobe medu, najmä pokiaľ ide o výber umiestnenia úľov. V jednej publikácii so svedectvami včelárov sa uvádza, že umiestnenie úľov malo na výrobu medu značný vplyv (Revue du Parc National des Cévennes, 1981), a to najmä pokiaľ šlo o slnečné svetlo, vietor, sklon svahu atď. Všetky tieto faktory úzko súvisia s výrobou medu v tejto oblasti, ktorá vzhľadom na vlastnosti územia čelí viacerým obmedzeniam. Určiť územie, na ktorom včely hľadajú potravu, nie je také jednoduché ako na iných miestach, kde stačí ohraničiť okruh troch kilometrov okolo úľa. Tu musí včelár zohľadniť často nepredvídateľné podnebie, podstatné rozdiely medzi vystavením jednotlivých dolín slnečnému svitu, ako aj zvlnený reliéf s veľmi hlbokými údoliami.

V posledných desaťročiach sa dávne materiály a metódy nahradili modernými úľmi a po dlhom období úpadku začalo včelárstvo znovu prekvitať.

5.2. Špecifickosť výrobku

Špecifický charakter medu „Miel des Cévennes“ je spojený s typickými vlastnosťami miestnych kvetov, ktoré sú zastúpené v peľovom spektre celej škály medov vyrobených v tejto zemepisnej oblasti. Najtypickejšími rastlinami zastúpenými v mede „Miel des Cévennes“ sú: vres obyčajný, kyprina, vresovec stromový, vresovec popolavý, malinčie, púpava, ostružiny či ďatelina plazivá. Dopĺňa ich gaštan, ktorý je vo väčšine medov zastúpený ako dominantný alebo sprievodný peľ.

Peľové spektrum môže mať zastúpenie peľov z plodín pestovaných na ornej pôde alebo levandule iba vo forme izolovaných peľov (menej ako 15 %). Táto požiadavka prispieva k dobrému menu medu „Miel de Cévennes“, ktorý sa považuje za originálny typ medu, veľmi odlišný od medu vyprodukovaného v susednom Provensalsku.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Špecifický charakter medu „Miel des Cévennes“ vyplýva priamo z rozmanitosti flóry v Cevenách. Túto rozmanitosť možno vysvetliť kombináciou klimatických a geomorfologických parametrov, ktoré určujú typickú vegetáciu, a to najmä prítomnosť vresovcov, kypriny, malinčia, púpavy, ostružiny a ďateliny plazivej, ako aj gaštana, jediného stromu, ktorý má v tomto masíve silné zastúpenie.

„Miel des Cévennes“ je teda výsledkom znalostí včelárov, ktorí sa naučili využívať osobitné vlastnosti tohto územia na výrobu veľmi originálnych druhov medu v závislosti od zvolených umiestnení a oblastí, v ktorých včely hľadajú potravu, pri zohľadnení veľkej variability rastlín kvitnúcich v Cevenách.

O mede „Miel des Cévennes“ sa zmieňujú mnohé publikácie.

V publikácii s názvom Dejiny Montpellieru (Histoire de Montpellier, G. Cholvy, 1984) sa tento med uvádza v súvislosti s miestnym obchodom: „… po tomto prerušení sa dodávky do Levanty obnovili najmä vďaka medu z pohorí Ceveny a Corbières či oleju…“

Typické vlastnosti medu „Miel des Cévennes“ sa uvádzajú aj v publikácii Revue du Parc National des Cévennes (1981), kde sa milovníkom medu vysvetľuje, že v nijakom prípade nejde o „levanduľový med“, ktorého chuť a aróma sú celkom odlišné.

„Miel des Cévennes“ sa často spomína v publikáciách o regionálnych výrobkoch alebo v turistických sprievodcoch: Guide du Petit Futé 2012 (s. 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon atď. Objavuje sa aj na viacerých webových stránkach agentúr cestovného ruchu tejto oblasti alebo susedných regiónov (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme atď.).

„Miel des Cévennes“ má už mnoho rokov samostatnú kategóriu v regionálnej súťaži medov, ktorú v regióne Languedoc-Roussillon organizuje regionálna poľnohospodárska komora, čo svedčí o jeho dobrej povesti.

Uvádza a používa sa ako ingrediencia v kulinárskych špecialitách cukrárskych výrobcov a dodávateľov, ako je Maison Papillon v Aveyrone, v ktorom pripravujú tzv. terinu s medom „Miel des Cévennes“, zariadenie Ickowiczv Bollène, v ktorom predávajú drobné pečivo z tohto medu, alebo Confiserie Violette et Berlingot v Lyone, kde predávajú sladké drievko z medu „Miel des Cévennes“.

„Miel des Cévennes“ zaraďujú do jedálnych lístkov mnohí renomovaní šéfkuchári vrátane vychýreného Jérôma Nutila, šéfkuchárov reštaurácie Vatel v Nîmes či šéfkuchárov združenia Militant du goût, ktoré ho spomína na svojej webovej stránke.

„Miel des Cévennes“ alebo produkty vyrobené z tohto medu sa predávajú aj v známych prestížnych parížskych obchodoch s potravinami, ako je La maison du miel, Bellota-Bellota alebo La grande épicerie de Paris.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nariadenie nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3) Pozri poznámku pod čiarou č. 2.