V súlade so záväzkami prijatými v charte a hlavných zásadách zodpovednej reklamy a marketingovej komunikácie prvé monitorovanie uskutočnila v roku 2015 Európska aliancia pre samoreguláciu reklamy (European Advertising Standards Alliance – EASA) v šiestich európskych krajinách: Francúzsko, Maďarsko, Poľsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko a Taliansko. Samoregulačné organizácie analyzovali celkovo 1 861 reklám (vrátane 577 televíznych a 1 284 tlačových reklám) kozmetických výrobkov, vysielaných/uverejnených v septembri 2014, marci 2015 a júni 2015. V správe aliancie EASA sa uvádza, že úroveň súladu so všetkými príslušnými kódexmi reklamnej praxe a právnymi predpismi je 91 %, rovnako 91 % je aj úroveň súladu so spoločnými kritériami, čo teda potvrdzuje záväzok kozmetického priemyslu dodržiavať zásady zodpovednej reklamy.

Na účely zabezpečenia správnych informácií pre vypracovanie správy Komisia požiadala orgány členských štátov pre dohľad nad trhom, aby sa riadili nasledujúcimi zásadami:

1. Účel

Opatrenia v oblasti dohľadu nad trhom by sa mali vykonávať v zmysle článku 20 nariadenia o kozmetických výrobkoch, najmä by mali byť zamerané na používanie tvrdení na základe spoločných kritérií. Opatrenia by sa mali uplatňovať na kozmetické výrobky po vyriešení všetkých hraničných otázok v súvislosti so zdravotníckymi pomôckami alebo liekmi.

Vzhľadom na široký rozsah pôsobnosti článku 20 sa v správe Komisie uprednostnia tvrdenia o kozmetických výrobkoch, v prípade ktorých by nedodržanie spoločných kritérií mohlo mať negatívny vplyv na zdravie spotrebiteľa.

Príslušné orgány každého členského štátu musia mať zavedené spoločné kritériá a sprievodné usmernenie vo svojich postupoch kontroly a musia ich použiť ako nástroj na kontrolu, či by prípadne tvrdenia mohli zavádzať spotrebiteľa.

2. Rozsah

Tvrdenia, ktoré sa overujú, by sa mali vzťahovať na všetky formy (text, znaky, symboly atď.) a prostriedky (etikety na obaloch, televízna reklama, tlačová reklama atď.) používané na oznamovanie tvrdení. Nemali by sa obmedzovať na textové tvrdenia na obaloch.

3. Časový rámec

Časové obdobie, počas ktorého by sa mali vykonať kontroly vnútorného trhu spojené s opatreniami dohľadu nad trhom, by malo byť jeden kalendárny rok (aby bolo možné kontrolám podrobiť aj sezónne výrobky).

4. Metodika

Príslušné orgány by Komisii mali oznámiť celkový počet kontrol, ako aj počet tvrdení, ktoré neboli v súlade so spoločnými kritériami.

V prípade tvrdení uvedených na obaloch, ktoré neboli v súlade so spoločnými kritériami, by sa malo skontrolovať, či sa spoločné kritériá uplatňovali v čase, keď sa daný výrobok uvádzal na trh, t. j. či bol uvedený na trh pred 11. júlom 2013, alebo po tomto dátume.

V prípadoch podozrenia z nesúladu so spoločnými kritériami by sa mala kontaktovať zodpovedná osoba, aby poskytla vysvetlenie a mali by sa poskytnúť príslušné informácie.

Príspevky boli doručené od 21 členských štátov, z ktorých vyplýva, že vnútroštátne orgány verejného zdravotníctva použili na posúdenie súladu tvrdení o kozmetických výrobkoch spoločné kritériá a príslušné usmernenia. Od začiatku uplatňovania nariadenia o kozmetických výrobkoch sa spoločné kritériá pravidelne používajú na dohľad nad trhom a aj keď zodpovedná osoba alebo distribútor uvádza výrobok na trh. Niektoré členské štáty používali aj ďalšie usmerňujúce dokumenty EÚ,

Okrem usmernení EÚ týkajúcich sa tvrdení o kozmetických výrobkoch niektoré členské štáty zaviedli v rámci ustanovenom na úrovni EÚ ďalšie vnútroštátne usmernenia s podrobnejšími pokynmi a výkladmi na zohľadnenie osobitných sociálnych, kultúrnych a jazykových súvislostí.

Potreba zohľadniť vnútroštátne súvislosti je obzvlášť dôležitá pri posudzovaní, či priemerný spotrebiteľ rozumie informáciám sprostredkovaným prostredníctvom niektorých tvrdení o kozmetických výrobkoch. Navyše etické kritériá, ako napr. vkus a slušnosť, nie sú zahrnuté v právnom rámci EÚ a sú obsiahnuté výlučne v právnych predpisoch členských štátov a ich posúdenie závisí od osobitných jazykových, kultúrnych a sociálnych súvislostí každého členského štátu.

Niektoré krajiny sa zamerali viac na určité spoločné kritériá, ako napr. „súlad s právnymi predpismi“, „pravdivosť“, „dôkazné prostriedky“ a „čestnosť“. Iné analyzovali do hĺbky len kritériá „súlad s právnymi predpismi“, „korektnosť“ a „prijímanie informovaných rozhodnutí“. Vzhľadom na ťažkosti v určitých prípadoch s prístupom k informačným zložkám o výrobkoch zo strany zodpovedných osôb, ktoré neboli v tej istej krajine, niektoré kritériá, ako napr. „pravdivosť“, „dôkazné prostriedky“ a „čestnosť“ boli overené len čiastočne.

V rámci inšpekcie sa vo všetkých členských štátoch kládol dôraz na zdravotné tvrdenia, pretože Komisia odporučila zamerať sa na tvrdenia, ktoré by mohli predstavovať zdravotné riziko pre spotrebiteľa, ak by nebolo v súlade so spoločnými kritériami a bolo by zavádzajúce, a mohlo by mať tak negatívny vplyv na zdravie spotrebiteľa.

3.2.Metodika, ktorú použili orgány členských štátov

Orgány dohľadu nad trhom členských štátov sa zamerali v prvom rade na posúdenie výrobkov dostupných na ich vnútroštátnych trhoch.