Správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o implementácii usmernení týkajúcich sa transeurópskej dopravnej siete 2004 – 2005 podľa článku 18 rozhodnutia 1692/96/ES {SEK(2009) 18} /* KOM/2009/0005 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 20.1.2009 KOM(2009) 5 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV O IMPLEMENTÁCII USMERNENÍ TÝKAJÚCICH SA TRANSEURÓPSKEJ DOPRAVNEJ SIETE 2004 – 2005Podľa článku 18 rozhodnutia 1692/96/ES {SEK(2009) 18} OBSAH 1 Úvod 3 2 Politický kontext 3 Kapitola 1 6 1.1 O implementácii všeobecne 6 1.2 Implementácia podľa druhu dopravy a sektora 6 1.2.1 Cestná sieť TEN-T 6 1.2.2 Železničná sieť TEN-T 7 1.2.3 Sieť vnútrozemských vodných ciest TEN-T 7 1.2.4 Prístavy TEN-T 7 1.2.5 Letiská TEN-T 7 1.2.6 Sieť kombinovanej dopravy 8 1.2.7 Dopravné riadiace a navigačné systémy 8 Kapitola 2 9 2.1 Horizontálne otázky 9 2.1.1 Interoperabilita 9 2.1.2 Výskum a vývoj 9 2.1.3 Ochrana životného prostredia 9 Kapitola 3 10 3.1 Všeobecné hodnotenie implementácie TEN-T v rokoch 2004 – 2005 10 3.2 Prioritné projekty 11 3.3 Zdroje financovania 12 3.3.1 Rozpočet TEN-T 12 3.3.2 Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) 12 3.3. Kohézny fond 13 3.3.4 Úvery Európskej investičnej banky 13 Všeobecné hodnotenie zdrojov na poskytovanie financií 13 ZÁVER . 14 SPRÁVA KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV O IMPLEMENTÁCII USMERNENÍ TÝKAJÚCICH SA TRANSEURÓPSKEJ DOPRAVNEJ SIETE 2004 – 2005Podľa článku 18 rozhodnutia 1692/96/ES 1 Úvod Táto správa obsahuje hodnotenie rozvoja transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) podľa usmernení o TEN-T uvedených v rozhodnutí č. 1692/96/ES. Tieto usmernenia predstavujú všeobecný referenčný rámec implementácie siete a vytyčujú sa v nich projekty spoločného záujmu. V usmerneniach sú zahrnuté tieto druhy dopravy: cestné, železničné a vnútrozemské vodné siete, námorné diaľnice, námorné prístavy a vnútrozemské vodné prístavy, letiská a iné miesta prepojenia medzi modálnymi sieťami, ako aj systémy riadenia dopravy a navigácie. V článku 18 ods. 3 rozhodnutia sa vyžaduje, aby Komisia s pomocou členských štátov podávala správy o implementácii týchto usmernení každé dva roky. Táto správa sa vzťahuje na dvojročné obdobie od roku 2004 do konca roku 2005. Údaje o investíciách, ktoré obsahuje, sa týkajú EÚ-15[1], EÚ-25[2] od 1. mája 2004 a EÚ-27[3] od 1. januára 2007. 2 Politický kontext Európsky parlament a Rada prijali v júli 1996 rozhodnutie č. 1692/96/ES o usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (TEN-T). Usmernenia o TEN-T predstavujú všeobecný referenčný rámec implementácie siete a vytyčujú sa v nich projekty spoločného záujmu. Na zasadnutí Európskej rady v Essene v roku 1994 sa osobitná dôležitosť prisúdila štrnástim z týchto projektov. Komisia prijala v septembri 2001 bielu knihu s názvom „Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnutia“. V súvislosti so zhoršujúcim sa dopravným preťažením na cestách a rastúcimi vonkajšími dopravnými nákladmi sa v spoločnej dopravnej politike kládol väčší dôraz na prechod na iné druhy dopravy ako cestu k udržateľnosti. Osobná doprava sa vo všeobecnosti nezvyšuje tak rýchlo ako HDP, kým doprava tovaru rastie rýchlejšie ako HDP. Cestná doprava rastie celkove približne rovnakým tempom ako HDP, čo platí aj o námornej doprave a leteckej doprave. Svedčí to o nevyrovnanej povahe rastu dopravy a o progresívnej marginalizácii železníc, najmä prepravy nákladov. [pic] Obrázok 1: Dopyt po doprave v porovnaní s rastom HDP od roku 1995 do roku 2006 v EÚ-25[4]. Európsky parlament a Rada schválili 22. mája 2001 rozhodnutie č. 1346/2001/ES[5], ktorým sa menia a dopĺňajú usmernenia o TEN-T, pokiaľ ide o námorné prístavy, vnútrozemské prístavy a intermodálne terminály, a zdôraznili multimodálny charakter siete, čím reagovali na vývoj v poslednom období. V októbri 2001 Komisia navrhla zmenu a doplnenie rozhodnutia č. 1692/96/ES o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete. Tento návrh schválil Európsky parlament v prvom čítaní s určitými zmenami. Keďže návrh nezaznamenal v Rade pokrok, Komisia sa rozhodla predložiť komplexnejšiu zmenu a doplnenie usmernení a zriadila skupinu na vysokej úrovni (SVÚ), na čele ktorej stojí bývalý podpredseda Komisie pán Van Miert a ktorú tvoria zástupcovia EÚ-27 a Európskej investičnej banky. Dňa 1. októbra 2003 predložila Komisia nový návrh, ktorým sa dopĺňa návrh z roku 2001, založený na práci skupiny na vysokej úrovni a zohľadňujúci pripomienky prijaté od Európskeho parlamentu v prvom čítaní. Na základe odporúčaní skupiny na vysokej úrovni sa v rozhodnutí vytýčilo 30 prioritných projektov veľkej dôležitosti pre medzinárodnú dopravu. Prioritné projekty zahŕňajú aj projekty v nových členských štátoch. Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2004 revidované usmernenia rozhodnutím č. 884/2004/ES[6], ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES. Tieto zmenené a doplnené usmernenia udeľujú vyššiu prioritu rozhodujúcim projektom a sústreďujú obmedzené finančné prostriedky na projekty európskeho záujmu – napríklad na úseky hraničných priechodov a prírodné prekážky – a časový horizont ich dokončenia je do roku 2020. Ďalej v súlade so všeobecným cieľom zabezpečenia udržateľnej mobility ľudí a tovaru by sa mali zabezpečiť mechanizmy na podporu rozvoja námorných diaľnic medzi členskými štátmi s cieľom znížiť preťaženie na cestách a/alebo zlepšiť prístup k okrajovým a ostrovným regiónom a štátom. VYKONÁVANIE Pri príprave tejto správy sa analyzovali finančné prostriedky pridelené na implementáciu siete TEN-T v rokoch 2004 a 2005 podľa projektov a členských štátov a osobitná pozornosť sa venovala prioritným projektom. Celkové investície do siete TEN-T v EÚ-27 boli počas dvojročného obdobia 2004 – 2005 približne 101,74 miliárd EUR. Zo všeobecného hodnotenia zdrojov investícií do siete TEN-T počas rokov 2004 – 2005 vyplýva, že vnútroštátne verejné finančné prostriedky predstavovali približne 76,9 %, teda zďaleka najvyšší podiel, a spolu s úvermi z EIB tvorili viac ako 91 %. Kapitola 1 1.1 O IMPLEMENTÁCII VŠEOBECNE Celkové investície do siete TEN-T v EÚ-27 predstavovali 50,4 miliárd EUR v roku 2004 a 51,3 miliárd EUR v roku 2005. Z hľadiska druhov dopravy sa investície v období 2004 – 2005 sústredili do železníc (57 %), za nimi nasledovali cesty (27 %), letiská (9 %), prístavy (5 %) a vnútrozemské vodné cesty (2 %). Z tohto rozdelenia vyplýva, že v porovnaní s obdobím rokov 1996 – 2003 došlo k zvýšeniu investícií do železníc. [pic] Obrázok 2: Investície podľa druhu dopravy v rokoch 2004 a 2005 1.2 IMPLEMENTÁCIA PODĽA DRUHU DOPRAVY A SEKTORA 1.2.1 Cestná sieť TEN-T V usmerneniach sa cestná sieť TEN-T definuje ako sieť diaľnic a iných ciest vysokej kvality. Dĺžka cestnej siete TEN-T v EÚ-27, t. j. existujúcich, plánovaných alebo modernizovaných ciest, bola v roku 2005 približne 98 500 km. Celková dĺžka ciest v sieti TEN-T tvorená diaľnicami a inými cestami vysokej kvality v EÚ-27 bola v roku 2005 približne 70 200 km. Zostávajúce cesty ešte treba vybudovať alebo modernizovať, aby sa splnil všeobecný cieľ usmernení. V roku 2005 sa zhruba 28 300 km existujúcich ciest označovalo ako bežné cesty. Celkové investície do cestnej siete TEN-T v EÚ-27 dosiahli 12,70 miliárd EUR v roku 2004 a 14,55 miliárd EUR v roku 2005 (celkove 27,26 miliárd EUR v období 2004 – 2005). V porovnaní s investíciami v predchádzajúcich rokoch zostali priemerné ročné sumy investované do ciest na rovnakej úrovni ako v rokoch 2004 – 2005. Celková dĺžka diaľnic a ciest vysokej kvality, ktoré sa začali používať v rokoch 2004 –2005, bola 1442 km. 1.2.2 Železničná sieť TEN-T V roku 2005 mala železničná sieť TEN-T — konvenčné a vysokorýchlostné trate — celkovú dĺžku približne 97 600 km. Celková dĺžka ukončených vysokorýchlostných, nových a modernizovaných tratí sa v roku 2005 zvýšila na 10 677 km. Celkové investície do železničných sietí TEN-T v EÚ-27 tvorili 30,22 miliárd v roku 2004 EUR a 28,36 miliárd v roku 2005 (spolu 58,58 miliárd EUR v rokoch 2004 – 2005). V porovnaní s investíciami v predchádzajúcich rokoch zostali priemerné ročné sumy investované do železníc na rovnakej úrovni ako v rokoch 2004 – 2005. Celková dĺžka vysokorýchlostných tratí, ktoré sa začali používať v rokoch 2004 –2005, bola 460 km. 1.2.3 Sieť vnútrozemských vodných ciest TEN-T Sieť vnútrozemských vodných ciest TEN-T tvoria rieky a kanály spolu s rôznymi ramenami a ich spojovacími úsekmi. Minimálne technické vlastnosti vodných ciest, ktoré tvoria súčasť siete, sú vlastnosti ustanovené pre vodné cesty triedy IV. Tieto vodné cesty umožňujú plavbu plavidiel alebo tlačných zostáv dlhých 80 až 85 metrov a širokých 9,50 metra. Krajiny, ktorých vnútrozemské vodné cesty patria k sieti vnútrozemských vodných ciest TEN-T v EÚ-27, sú Belgicko, Bulharsko Česká republika, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko a Taliansko. V roku 2005 predstavovala celková dĺžka existujúcej siete vnútrozemských vodných ciest TEN-T v EÚ-27 14 100 km. Hlavné osi v sieti sú Rýn a Dunaj. Celkové investície do siete vnútrozemských vodných ciest TEN-T v EÚ-27 dosiahli 1044 miliónov EUR v roku 2004 a 1029 miliónov EUR v roku 2005 (celkove 2 074 miliónov EUR v rokoch 2004 – 2005). 1.2.4 Prístavy TEN-T Európsky parlament a Rada prijali 22. mája 2001 rozhodnutie č. 1346/2001/ES[7], ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie prijaté v roku 1996, pokiaľ ide o námorné prístavy, vnútrozemské prístavy, intermodálne terminály, ako aj projekt č. 8 v prílohe III. V tomto rozhodnutí sa ustanovuje, že nevyhnutnou podmienkou integrácie rôznych druhov dopravy v multimodálnej sieti sú miesta prepojenia, kam patria námorné prístavy, vnútrozemské prístavy a intermodálne terminály. Medzi prístavy TEN-T patrí 407 prístavov (riečne a vnútrozemské prístavy kategórie A). Celkové investície do prístavov TEN-T v EÚ-27 predstavovali 2,08 miliárd EUR v roku 2004 a 2,53 miliárd EUR v roku 2005 (celkove 4,61 miliárd EUR v rokoch 2004 – 2005). 1.2.5 Letiská TEN-T Medzi letiská TEN-T v roku 2005 patrilo 407 letísk vrátane 71 medzinárodných letísk, 77 letísk spoločenstva a 259 regionálnych letísk. Celkové investície do letísk TEN-T v EÚ-27 dosiahli 4,37 miliárd EUR v roku 2004 a 4,83 miliárd EUR v roku 2005 (celkove 9,21 miliárd EUR v rokoch 2004 – 2005). 1.2.6 Sieť kombinovanej dopravy Transeurópsku sieť kombinovanej dopravy tvoria železnice a vnútrozemské vodné cesty, ktoré sú vhodné pre kombinovanú dopravu a námorné linky, ktoré umožňujú dopravu tovaru na dlhé vzdialenosti, a intermodálne terminály vybavené zariadeniami, ktoré umožňujú prekládku medzi železnicami, vnútrozemskými vodnými cestami, námornými cestami a suchozemskými cestami. Patrí sem aj vhodný park koľajových vozidiel. Cieľom zahrnutia kombinovanej dopravy do usmernení je zdôrazniť multimodálny charakter siete. 1.2.7 Dopravné riadiace a navigačné systémy Usmernenia o TEN-T zahŕňajú telematickú infraštruktúru pre dopravné riadiace systémy a dopravné informačné služby. Cieľom je zabezpečiť interoperabilitu a kontinuitu cezhraničných služieb. Niektoré regióny v Európe koordinovali svoje plány ITS v euroregionálnych projektoch CENTRICO, ARTS, CORVETTE, STREETWISE, VIKING a SERTI od začiatku viacročného indikatívneho programu v roku 2001. V máji 2004 sa začal nový euroregionálny projekt CONNECT (koordinácia a stimulácia inovačných činností ITS v krajinách strednej a východnej Európy). CONNECT je spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, správami ciest a poskytovateľmi dopravných informačných služieb z krajín strednej a východnej Európy. Partneri z Českej republiky, Maďarska, Nemecka, Poľska, Rakúska, Slovenska, Slovinska a Talianska spoločne pracujú na zlepšení cezhraničnej premávky a dopravy prostredníctvom implementácie harmonizovaného a synchronizovaného uplatňovania ITS v cestnej sieti v tejto oblasti. Smernicu (2004/52) o interoperabilite elektronického výberu mýta prijal Európsky parlament a Rada. Táto smernica bude mať mimoriadny význam pre interoperabilitu a kontinuitu služieb v rámci transeurópskej cestnej siete (TERN). Kapitola 2 2.1 HORIZONTÁLNE OTÁZKY 2.1.1 Interoperabilita Jedným z hlavných cieľov TEN-T je interoperabilita vnútroštátnych sietí. Interoperabilita železničných sietí by mala integrovať vnútroštátne klasické a vysokorýchlostné železničné systémy s cieľom zabezpečiť vyššiu efektívnosť, a tým aj konkurencieschopnosť medzinárodných služieb. Vyššia interoperabilita, t. j. schopnosť vlakov prechádzať štátne hranice bez potreby zastavovať alebo vyrovnávať technické rozdiely, výrazne zlepší výkonnosť dopravy a zníži prevádzkové náklady. EÚ prijala v roku 2004 „druhý balík o železniciach“, ktorý sa skladá z dvoch smerníc, 2004/49 a 2004/50, a nariadenie 881/2004 o ustanovení Európskej železničnej agentúry. 2.1.2 Výskum a vývoj Výskum a vývoj je jedným zo všeobecných opatrení, ktoré patria do rámca pôsobnosti usmernení o TEN-T. V kontexte Piateho rámcového programu (1998 – 2002) a Šiesteho rámcového programu (2002 – 2006) pre výskum, technologický rozvoj a demonštráciu sa začali viaceré rozhodujúce akcie konkrétnych jednotlivých programov, ako napríklad udržateľná mobilita a intermodalita, pozemná doprava a námorné technológie, efektívne energetické systémy a služby pre občanov. Osobitne treba uviesť, že program výskumu v doprave prispel k politike EÚ v oblasti transeurópskej dopravnej siete poskytnutím podpory pre plánovanie a financovanie investičného programu a rozvoj novej infraštruktúry a služieb. Vypracovala sa metodika hodnotenia a vytvorili sa softvérové nástroje na pomoc tvorcom politiky pri hodnotení vplyvu rôznych plánov infraštruktúry. Posúdili sa aj nové riešenia efektívnej prevádzky sietí a terminálov. 2.1.3 Ochrana životného prostredia Udržateľný rozvoj a ochrana životného prostredia predstavujú dôležitú prierezovú oblasť, ktorá je veľmi významná pre rozvoj siete TEN-T, ale aj pre rôzne horizontálne otázky. Medzinárodné záväzky, normy a odporúčania existujú už pre rôzne otázky ochrany životného prostredia, týkajúce sa dopravy. V článku 8 usmernenia č. 1692/96 sa uvádza, že „pri príprave a realizácii projektov musia členské štáty, podľa smernice 85/337/EHS a smernice 92/43/EHS a na základe posúdenia vplyvu projektov spoločného záujmu na životné prostredie, ktoré sa majú vykonať, brať do úvahy ochranu životného prostredia“. Právne predpisy o strategickom environmentálnom posudzovaní (SEP) boli ustanovené smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie. Členské štáty mali vykonať transpozíciu tejto smernice do vnútroštátneho práva do júla 2004. Smernica sa vzťahuje na všetky dopravné plány a programy, ktorými sa ustanovujú budúce projekty vyžadujúce posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA) vrátane tých, ktoré sa týkajú transeurópskych sietí. Členské štáty musia výsledky tohto posúdenia vplyvu na životné prostredie zohľadňovať pri príprave týchto plánov a programov. Kapitola 3 3.1 VŠEOBECNÉ HODNOTENIE IMPLEMENTÁCIE TEN-T V ROKOCH 2004 – 2005 Celkové investície do siete TEN-T v EÚ-27 v rokoch 2004 – 2005 predstavovali 101,74 miliárd EUR. Väčšina týchto investícií sa použila na železnice (približne 58,6 miliárd EUR), za nimi nasledovali cesty (približne 27,2 miliárd EUR) a letiská (približne 9,2 miliárd EUR). [pic] Obrázok 3: Investície do siete TEN-T v EÚ-27 v rokoch 2004 a 2005 v porovnaní s investíciami v rokoch 2002 – 2003 (v miliardách EUR) Medzi krajiny s najvyššími investíciami v rokoch 2004 – 2005 patrili Taliansko (17,89 miliardy EUR), Spojené kráľovstvo (17,17 miliardy EUR), Španielsko (13,91 miliardy EUR), Nemecko (10,47 miliardy EUR), Francúzsko (9,10 miliardy EUR) a Holandsko (6,58 miliardy EUR). [pic] Obrázok 4: Investície do siete TEN-T podľa krajiny a druhu dopravy – prvých 14 krajín s najvyššími investíciami v EÚ-27 v rokoch 2004 a 2005, v miliónoch EUR [pic] Obrázok 5: Investície do siete TEN-T podľa krajiny a druhu dopravy – ostatné krajiny EÚ-27 v rokoch 2004 a 2005, v miliónoch EUR 3.2 PRIORITNÉ PROJEKTY Transeurópsku dopravnú sieť tvorí mnoho projektov spoločného významu. Niektoré projekty sú však mimoriadne dôležité pre Európsku úniu vzhľadom na ich veľkosť, úlohu pri podpore obchodu medzi štátmi a upevňovaní kohézie Únie, alebo vzhľadom na mieru, v akej pomáhajú presmerovať toky diaľkovej dopravy do ekologických druhov dopravy. V usmerneniach z roku 1996[8] sa uvádza 14 prioritných projektov, ktoré sa majú ukončiť do roku 2010. Európsky parlament a Rada schválili 29. apríla 2004 revidované usmernenia[9], ktoré obsahujú 30 prioritných projektov, ktoré sa majú dokončiť do roku 2020. Od roku 2001 boli ukončené tri prioritné projekty: PP9 Železničná os Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (Írsko, Spojené kráľovstvo), 1989 – 2001. PP10 Letisko Malpensa (Miláno, Taliansko), 1995 – 2001. PP11 Pevné spojenie z Öresundu (Dánsko, Švédsko), 1992 – 2000. Investície do prioritných oblastí prioritných projektov do konca roka 2005 predstavovali 108,1 miliardy EUR. Zostávajúce investície do týchto projektov v rokoch 2006 – 2020 budú predstavovať približne 289,1 miliardy EUR. Celkové náklady na prioritné projekty oznámené členskými štátmi v roku 2008 predstavujú 397,2 miliardy EUR na celé obdobie rokov 1996 – 2020. Ak sa členské štáty v budúcnosti sústredia na investovanie do prioritných projektov, väčšina týchto projektov by sa mohla dokončiť pred rokom 2020. 3.3 ZDROJE FINANCOVANIA Okrem vnútroštátneho financovania (orgánmi verejnej moci) sa určitá časť investícií do siete TEN-T spolufinancuje z rôznych fondov Spoločenstva, napríklad z rozpočtu TEN-T, Kohézneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), a z finančných prostriedkov poskytnutých Európskou investičnou bankou (EIB). Tieto zdroje podpory majú svoje osobitné kritériá akceptovateľnosti, ciele a podmienky financovania. Obmedzený počet projektov, najmä v sektore letísk, prístavov a ciest, dostáva finančné zdroje zo súkromného sektora. 3.3.1 Rozpočet TEN-T V období rokov 2004 – 2005 sa z rozpočtu TEN-T použili finančné prostriedky v celkovej sume 1,36 miliardy EUR. V súlade s usmerneniami o TEN-T bola väčšina finančných prostriedkov pridelená železniciam a tvorila 61,3 % z celkovej podpory TEN-T v tomto období. V období rokov 2004 – 2005 sa okrem toho znova vyzdvihla dôležitosť globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS). Celková suma približne 250 miliónov EUR (18,4 %) bola pridelená pre systém Galileo. 3.3.2 Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) Rozpočet EÚ na rok 2004 bol najskôr pre 25 členských štátov (EÚ-25). Pristúpenie desiatich nových členských štátov (EÚ-10) v máji 2004 znamenalo ďalšie rozpočtové požiadavky, ktoré sa pokryli prostredníctvom zmeny a doplnenia rozpočtov. Pokiaľ ide o vyplácanie rozpočtových prostriedkov v rámci štrukturálnych fondov, rok 2004 bol absolútnym vrcholom, a to najmä v dôsledku priaznivého napredovania programov EÚ-15, ale aj v dôsledku platieb pre nové štáty EÚ-10. Rok 2005 bol zameraný na úspešné ukončenie „programovacieho obdobia 2000 – 2006“ a na prípravu nových „programov kohéznej politiky na roky 2007 – 2013“. Podľa ERDF sa v rokoch 2000 – 2006 na projekty TEN-T minulo viac ako 8,8 miliardy EUR. 3.3. Kohézny fond Dňa 1. mája 2004 všetkých 8 nových členských štátov, ktoré predtým čerpali z programu ISPA — spolu s Maltou a Cyprom — splnilo kritériá akceptovateľnosti Kohézneho fondu. Projekty, ktoré boli predtým v rámci programu ISPA, sa automaticky presunuli do Kohézneho fondu. Na štrukturálnu pomoc v desiatich nových krajinách (na roky 2004 – 2006) sa pridelil celkový rozpočet 24 miliárd EUR, z ktorého sa 8,5 miliardy EUR vyčlenilo pre Kohézny fond. Zdroje Kohézneho fondu, ktoré boli k dispozícii pre záväzok, predstavovali 5,62 miliardy EUR v roku 2004 a 5,13 miliardy EUR v roku 2005 pre 13 oprávnených členských štátov. Sektor dopravy v roku 2004 tvoril viac ako polovicu (51,8 %) celkových záväzkov Kohézneho fondu a o trochu menej ako polovicu (49,8 %) v roku 2005. S cieľom zlepšiť celkovú bilanciu podobne ako v minulosti Komisia požiadala členské štáty, aby uprednostnili najmä projekty pre železničnú dopravu. 3.3.4 Úvery Európskej investičnej banky EIB financuje veľký počet projektov TEN-T, ktoré musia prejsť technickým, finančným a environmentálnym hodnotením a musia byť v súlade s cieľmi EÚ. Kľúčovým aspektom úverov EIB je ich schopnosť pokryť do 50 % projektových nákladov, a ďalšou výhodou v porovnaní s komerčnými bankami je, že sa poskytujú na dlhšie obdobie. Úvery EIB sa okrem toho poskytujú bez potreby osobitných prirážok k projektom, keďže EIB vyžaduje, aby úvery boli kryté zárukou. Úvery EIB v rokoch 2004 a 2005 dosiahli takmer 13,75 miliardy EUR a EIB bude mať na obdobie 2004 – 2013 k dispozícii na úvery na projekty TEN-T približne 75 miliárd EUR. Na roky 2007 – 2013 EIB ustanovila nový nástroj JASPERS (Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch) v spolupráci s EK a EBRD na pomoc novým členským štátom najmä pri príprave veľkých infraštruktúrnych projektov, na ktoré sú potrebné finančné prostriedky z Kohézneho fondu, Štrukturálneho fondu a EIB. Všeobecné hodnotenie zdrojov na poskytovanie financií Investície do TEN-T sa financujú z rôznych zdrojov vrátane vnútroštátnych finančných prostriedkov, rôznych finančných programov a úverov Európskeho spoločenstva. Zo všeobecného hodnotenia zdrojov investícií do TEN-T vyplýva, že vnútroštátne verejné finančné prostriedky predstavovali v rokoch 2004 – 2005 takmer 78 %, čo je jednoznačne najvyšší podiel. Na druhom mieste s približne 13,5 % boli úvery od Európskej investičnej banky. Tieto zdroje spolu predstavovali viac ako 90 % investícií do TEN-T. Hoci je ťažké určiť presnú sumu súkromných finančných prostriedkov (keďže je ťažké získať údaje o investíciách do infraštruktúry v súkromnom sektore, napríklad do prístavov a letísk), možno usudzovať, že ide o menej významnú časť. V dôsledku toho sú vnútroštátne verejné finančné prostriedky stále hlavným zdrojom finančných prostriedkov pre projekty súvisiace s TEN-T. Zdroje financií | 2004 | 2005 | 2004–05 | v % | Rozpočet TEN-T | 526,52 | 564,38 | 1090,9 | 1,1 % | Kohézny fond (vrátane ISPA) | 1611,84 | 1459,77 | 3071,61 | 3,0 % | EIB | 6374 | 7371 | 13745 | 13,5 % | EBOR | 197,3 | 176,2 | 373,5 | 0,4 % | ERDF (odhad) | 2045,9 | 1855,6 | 3901,5 | 3,8 % | Vnútroštátne rozpočtové a súkromné zdroje | 39669,39 | 39889,34 | 79558,73 | 78,2 % | Spolu | 50424,05 | 51316,29 | 101770,2 | 100,0 % | Tabuľka Error! No text of specified style in document. -1: Rozdelenie finančných zdrojov TEN-T v miliónoch EUR pre EÚ-27 ZÁVER Z celkových investícií do siete TEN-T v krajinách EÚ-27 za dvojročné obdobie 2004 – 2005 vyplýva zvýšenie priemerných ročných investícií do siete TEN-T v porovnaní s predchádzajúcim obdobím rokov 2000 – 2003, kedy priemerné výdavky dosiahli okolo 51 miliárd EUR, čo je oveľa vyššie číslo ako v predchádzajúcich rokoch. Navyše priemerné celkové investície uvádzané ako percentuálny podiel HDP v krajinách EÚ-27 vzrástli z 0,43 % v rokoch 2002 – 2003 na 0,47 % v rokoch 2004 – 2005. Jedným z dôvodov je určite zvýšenie dotácií, čo súvisí s tým, že tieto finančné prostriedky mohlo od 1. mája 2004 využívať aj desať nových členských štátov. Z podrobnejšej analýzy investícií však vyplýva, že v niektorých krajinách, najmä v EÚ-15 (Dánsko, Francúzsko, Nemecko), sú celkové investície vyjadrené percentuálnym podielom HDP jednoznačne nižšie ako priemerné investície v EÚ. Pokiaľ ide o financovanie, možno dospieť k záveru, že najvyššou mierou sa na investíciách do siete TEN-T podieľali vnútroštátne verejné finančné prostriedky. Na sústredenie vzácnych finančných zdrojov Spoločenstva a na uľahčenie koordinovanej implementácie určitých projektov, najmä cezhraničných projektov Komisia vymenovala po dohode s príslušnými členskými štátmi a po konzultácii s Európskym parlamentom „európskych koordinátorov“. Európsky koordinátor koná v mene Komisie a v jej zastúpení a mal by pracovať na urýchlení implementácie projektov spoločného záujmu. Dokončenie 30 prioritných projektov v oblasti medzinárodnej dopravy do roku 2020 je vo všeobecnosti na dobrej ceste. S ročnými investíciami približne 50 miliárd EUR sa dopravná infraštruktúra môže významne zlepšiť; stále sa však zaostáva v oblasti odstránenia problémových miest na hraničných priechodoch, a to treba zlepšiť. [1] Belgicko, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko. [2] Belgicko, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Cyprus, Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko. [3] EÚ-25 plus Bulharsko a Rumunsko. [4] Zdroj: Energetika a doprava EÚ za rok 2005 v číslach – štatistická vrecková publikácia. [5] Rozhodnutie č. 1346/2001/ES, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES, pokiaľ ide o námorné prístavy, vnútrozemské prístavy a intermodálne terminály, ako aj projekt č. 8 v prílohe III (Ú. v. ES 2001, L 185/1). [6] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 884/2004/ES z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, Ú. v. EÚ L 201, 7.6.2004. [7] OP cit.: 6. [8] OP cit.: 1. [9] OP cit.: 7.