Informačný a komunikačný systém na súdoch a na prokuratúre je na pokročilej úrovni a ešte sa ďalej rozvíja prostredníctvom zavedenia elektronického systému správy vecí. Lotyšský justičný systém je jeden z najmodernejších v EÚ, pokiaľ ide o technológie IKT na správu vecí a štatistiky o činnosti súdov, komunikáciu so stranami súdneho konania či elektronické zverejňovanie rozsudkov. Zverejnené rozsudky sú okrem toho najlepšie strojovo čitateľné v EÚ. Správa súdov používa na hodnotenie a meranie činnosti súdov platformu obchodných informácií a spracúva údaje, ktoré pochádzajú okrem iného zo súdneho informačného systému, štátneho jednotného digitalizovaného katastra nehnuteľností a zo systému riadenia zdrojov (finančné a osobné údaje). Súdny informačný systém sa používa ako systém vedenia záznamov o činnostiach súdu, v ktorom sa uchováva široký okruh informácií súvisiacich s pokrokom v konaní, a to štruktúrovaným spôsobom. V roku 2019 sa začal vyvíjať porovnávací model pracovného zaťaženia. Tento model je založený na rozpočtových údajoch súdu s cieľom prepojiť ich s ukazovateľmi, ktoré charakterizujú činnosť súdu. Realizuje sa projekt na zavedenie elektronického systému správy vecí, ktorého prvá fáza zahŕňa vyšetrovanie a súdne konanie a ktorého úplné vykonávanie je naplánované na rok 2023. Cieľom projektu je modernizovať spôsob zaznamenávania procesných úkonov a digitalizáciu vedenia záznamov. Tým sa uľahčí práca orgánom presadzovania práva, prokuratúre a súdom a účastníkom konania sa zabezpečí jednoduchší prístup k súdnemu spisu.

Hoci v záujme vytvorenia nového osobitného súdu boli prijaté právne predpisy, stále prebiehajú diskusie o vhodnom spôsobe, ako zvýšiť kvalitu a efektívnosť konaní vo veciach hospodárskej a finančnej trestnej činnosti. Parlament v júni 2020 prijal zmeny zákona o súdnej právomoci, ktorými bol vytvorený špeciálny súd v Rige pre hospodársku a finančnú trestnú činnosť, okrem iného aj v záujme riešenia často zdĺhavých súdnych konaní. Tento súd bude tvoriť desať sudcov , ktorí budú mať právomoc rozhodovať vo vymedzených oblastiach (napríklad v trestných konaniach týkajúcich sa trestných činov prania špinavých peňazí a korupcie verejných činiteľov a v určitých obchodných konaniach). Táto reforma sa však ukázala ako kontroverzná, keďže Súdna rada vydala dve stanoviská proti zriadeniu samostatného „hospodárskeho súdu“, pričom uviedla, že neexistuje nijaký dôkaz, že by sa tým dosiahli zlepšenia v oblasti kvality a efektívnosti. Podľa jej názoru by oveľa vhodnejším riešením bola reforma v oblasti trestného konania, ako aj v oblasti špecializácie sudcov v rámci existujúcich súdov (predovšetkým v prípadoch hospodárskych a finančných trestných činov). Súdna rada takisto vykonala vlastnú analýzu situácie týkajúcej sa súdnych konaní vo veci hospodárskej a finančnej trestnej činnosti vrátane problému zdĺhavosti konaní. Štátny kontrolný úrad začal kontrolu faktorov ovplyvňujúcich účinné vyšetrovanie trestných prípadov hospodárskych a finančných trestných činov a rozhodovanie o nich. Táto kontrola sa týka obdobia dvoch rokov.

Súdna rada, ktorej boli udelené dodatočné právomoci na posilnenie nezávislosti súdnictva, prijala nový postup výberu kandidátov na sudcov. V roku 2018 nadobudli účinnosť zmeny zákona o súdnej právomoci, na základe ktorých sa niekoľko právomocí prenieslo z výkonnej a zákonodarnej moci na Súdnu radu. Tento prenos sa týkal predovšetkým právomoci vymenovať predsedov súdov (v minulosti vykonávanej ministrom spravodlivosti), preložiť sudcu (v minulosti vykonávanej parlamentom), schvaľovať odbornú justičnú prípravu (v minulosti vykonávanej Správou súdov, čo je orgán v rámci ministerstva spravodlivosti) a určovať postup výberu kandidátov na sudcov (v minulosti právomoc Kabinetu ministrov). V apríli 2020 rada vypracovala a schválila nový postup výberu kandidátov na sudcov okresných (mestských) a krajských súdov. Kandidáti na sudcov sa vyberajú vo verejnom výberovom konaní riadenom komisiou zriadenou radou na tri roky. Túto komisiu tvoria traja senátori (sudcovia Najvyššieho súdu), traja sudcovia krajských súdov a traja sudcovia okresných (mestských) súdov. Výber kandidátov na sudcov má päť kôl. Podľa nového postupu Súdna rada uchádzača, ktorý úspešne prejde výberom, uvedie do poradovníka kandidátov na pozíciu sudcu platného tri roky. V prípade uvoľnenia pozície sudcu sa táto pozícia ponúkne kandidátovi s najvyšším počtom bodov. Treba pripomenúť, že minister spravodlivosti potom kandidáta na sudcu navrhne parlamentu, ktorý ho zvolí do úradu. V prípade sudcu okresného (mestského) súdu po troch rokoch v úrade parlament na návrh ministra spravodlivosti a na základe posúdenia profesionálnej práce sudcu Výborom pre kvalifikáciu sudcov tohto sudcu potvrdí v úrade na neurčitý čas alebo ho znovu vymenuje na ďalšiu skúšobnú lehotu na dva roky. V praxi sa parlament riadi buď pozitívnym, alebo negatívnym posudkom Výboru pre kvalifikáciu sudcov. Nové vymenovanie na ďalšie dva roky bývajú vzácne, ako aj akékoľvek otázky poslancov parlamentu týkajúce sa kandidátov na sudcov. Ak bola práca sudcu počas trojročného obdobia podľa posudku Výboru pre kvalifikáciu sudcov neuspokojivá, minister spravodlivosti kandidáta na opätovné vymenovanie nenavrhne. Nový postup zvyšuje úlohu sudcov pri výbere nových sudcov, čo je v súlade s odporúčaniami Rady Európy. Hoci sa proti rozhodnutiu parlamentu o nevymenovaní kandidáta na sudcu na určitý alebo neurčitý čas nemožno odvolať na súde, všetky rozhodnutia Výboru pre kvalifikáciu sudcov súvisiace s kariérnym postupom v súdnictve sa môžu preskúmať na disciplinárnom súde (komora Najvyššieho súdu). Treba pripomenúť, že napriek tomu, že neexistuje možnosť súdne preskúmať rozhodnutie parlamentu o odvolaní sudcov, disciplinárne rozhodnutia súdneho disciplinárneho výboru , ako aj a rozhodnutia Súdnej rady podliehajú súdnemu preskúmaniu na disciplinárnom súde.

Lotyšský justičný systém má tri stupne. Na prvom stupni existuje deväť okresných (mestských) súdov, ktoré sa zaoberajú občianskoprávnymi a trestnými konaniami, a jeden okresný správny súd. Na druhom stupni sa päť krajských súdov zaoberá občianskoprávnymi a obchodnými konaniami a existuje jeden krajský správny súd. Najvyšší súd, v treťom stupni, rozhoduje v trestných, občianskoprávnych a správnych konaniach. Nezávislá súdna rada má za úlohu zúčastňovať sa na príprave politík a stratégií pre systém súdnictva a na skvalitňovaní jeho organizácie. Rada sa okrem toho zaoberá výberom kandidátov na sudcov, vymenovávaním a odvolávaním predsedov súdov, určovaním súdnej mapy a schvaľovaním obsahu odbornej prípravy. Kandidáti na sudcov sa vyberajú vo verejnom výberovom konaní vyhlásenom a riadenom Súdnou radou, určí sa ich poradie a vypracuje sa zoznam, z ktorého minister spravodlivosti navrhne parlamentu (Saeima) vymenovať kandidáta s najvyšším počtom bodov. Po troch rokoch a na základe vyhodnotenia justičným orgánom parlament na návrh ministra spravodlivosti vymenuje sudcov do úradu na neurčitý čas. Prokuratúra je nezávislá justičná inštitúcia, ktorá patrí do právomocí generálneho prokurátora. Lotyšská rada právnikov je nezávislá, samosprávna profesijná organizácia.

Systém bŕzd a protiváh sa opiera okrem iného o úrad ombudsmana, ktorý pôsobí aj ako subjekt pre rovnaké zaobchádzanie, a o ústavné preskúmanie Ústavným súdom, a to aj na základe individuálnej ústavnej sťažnosti. Okrem toho sú zasadnutia kabinetu ministrov otvorené, čo pre médiá a mimovládne organizácie predstavuje možnosť zúčastňovať sa na týchto schôdzach. V ústave sa navyše stanovuje, že o tom, či je niektorý zákon „naliehavý“, môže rozhodovať iba dvojtretinová väčšina parlamentu. Na základe konzultácií so zainteresovanými stranami prebieha príprava nových Usmernení pre súdržnú a aktívnu občiansku spoločnosť na roky 2021 – 2027.

Lotyšský justičný systém neustále zvyšuje svoju kvalitu a efektívnosť, a to najmä prostredníctvom viacerých opatrení, medzi ktoré patrí odborná príprava a na seba nadväzujúce reformy súdnej mapy. Informačný a komunikačný systém na súdoch a na prokuratúre je na pokročilej úrovni a ešte sa ďalej rozvíja. Nezávislosť justičného systému sa zvýšila posilnením úlohy súdnictva pri výbere kandidátov na sudcov a generálneho prokurátora, ako aj pri vymenúvaní predsedov súdov. Napriek novým právomociam však Súdna rada trpí nedostatkom ľudských zdrojov, čo jej môže brániť v ich výkone. Vedú sa diskusie o vhodných spôsoboch zvýšenia účinnosti konaní vo veciach hospodárskej trestnej činnosti. Súdne orgány spochybnili zriadenie samostatného Súdu pre vyšetrovanie hospodárskej trestnej činnosti a prípadné zvýšenie kvality a efektívnosti, ktoré by súd vniesol do tejto oblasti. Súdna rada túto problematiku skúma. Zrušenie priestupkovej imunity sudcov a jednotný register sťažností týkajúcich sa justičného systému prispejú k ďalšiemu zvýšeniu zodpovednosti.

Kabinet ministrov zabezpečuje, aby bol legislatívny proces vo vláde transparentný. Fungovanie a pôsobenie Kabinetu ministrov (ďalej len „kabinet“) upravuje zákon o štruktúre kabinetu, ktorým sa okrem iného stanovuje všeobecné pravidlo, že zasadnutia kabinetu sú otvorené. Program každého pripravovaného zasadnutia kabinetu sa zverejní na webovom sídle kabinetu a priložia sa verejne dostupné návrhy právnych aktov. Verejne dostupné sú aj zápisnice z rokovaní. Zástupcovia médií a mimovládnych organizácií sa môžu zúčastniť na otvorených zasadnutiach a všetci ich môžu sledovať prostredníctvom živého vysielania. Predseda vlády však má právo odchýliť sa od všeobecného pravidla a oznámiť, že konkrétne zasadnutie alebo jeho časť bude uzavretá/uskutoční sa za zavretými dverami. V prípade všetkých návrhov právnych aktov vrátane podriadených predpisov predkladaných kabinetu sa vyžaduje posúdenie vplyvu regulácie a konzultácie so zainteresovanými stranami musia byť štruktúrované a musia sa riadiť podľa systematického procesu. V záujme modernizácie rozhodovacieho procesu a zabezpečenia dostupnejšej účasti verejnosti a efektívnejšieho a rýchlejšieho postupu pri tvorbe a harmonizácii legislatívnych aktov bol spustený portál lotyšskej vlády pre jednotnú tvorbu a harmonizáciu legislatívnych aktov, ktorý umožňuje všeobecný prístup k sledovaniu celého životného cyklu legislatívnych aktov. Došlo k zlepšeniu v oblasti zahrnutia občianskej spoločnosti do tvorby politiky. Pripravuje sa nový akčný plán pre partnerstvo za otvorenú verejnú správu na roky 2022 – 2025, ktorým sa posilní účasť občanov. Nástroj monitorovania CIVICUS znížil v roku 2018 hodnotenie priestoru občianskej spoločnosti v Lotyšsku na „zúžený“, Lotyšsko však zaznamenalo zlepšenie na začiatku roka 2019. Ministerstvo kultúry pracuje na nových usmerneniach pre súdržnú a aktívnu občiansku spoločnosť na roky 2021 – 2027 a vedie konzultácie so zainteresovanými stranami v rámci verejných diskusií vo všetkých regiónoch Lotyšska.

Pracuje sa na právnych predpisoch, ktorých cieľom je zvýšenie transparentnosti lobizmu a posilnenie systému na predchádzanie konfliktom záujmov. Na návrhu zákona v roku 2020 pracuje pracovná skupina pre vypracovanie zákona o transparentnosti lobizmu zriadená v parlamente v októbri 2019. V októbri 2019 parlament zmenil zákon o predchádzaní konfliktu záujmov verejných činiteľov pri výkone ich činností okrem iného s cieľom zakázať poslancom parlamentu, členom vlády a parlamentným tajomníkom prijímať odmeny súvisiace s pozíciami, ktoré zastávajú v združeniach, nadáciách a sociálnych podnikoch. Zmenou sa riešili obavy týkajúce sa určitých činiteľov, ktorých platili organizácie zapojené do presadzovania politiky a do lobizmu a ktorí by sa preto mohli považovať za osoby v konflikte záujmov. V parlamente ešte čaká na schválenie niekoľkých zmien zákona. Úrad KNAB v roku 2019 prijal 151 rozhodnutí týkajúcich sa nedodržiavania zákona o predchádzaní konfliktu záujmov verejných činiteľov pri výkone ich činností.

Lotyšsko v roku 2020 dosiahlo v Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International hodnotenie 56 bodov zo 100 a umiestnilo sa tak na 13. mieste spomedzi krajín EÚ a na 44. pozícii celosvetovo. Podľa posledného prieskumu Eurobarometra o korupcii sa 84 % lotyšských respondentov domnieva, že korupcia je v ich krajine rozšírená (priemer EÚ je 71 %), 19 % respondentov sa domnieva, že počet úspešných stíhaní je dostatočný na to, aby odradil ľudí od korupčných praktík (priemer EÚ 36 %), a 18 % ľudí uviedlo, že korupcia zasahuje do ich každodenného života (priemer EÚ je 26 %). Okrem toho 77 % spoločností považuje korupciu za rozšírenú (priemer EÚ je 63 %) a 17 % spoločností si myslí, že ľudia a podniky stíhané za podplácanie vysokého úradníka sú náležite potrestané (priemer EÚ je 31 %), zatiaľ čo 19 % spoločností považuje korupciu za problém pri podnikaní (priemer EÚ je 37 %).

V súvislosti s pandémiou COVID-19 Lotyšsko vyhlásilo núdzový stav. Lotyšská vláda 12. marca 2020 prijala vyhlásenie o núdzovej situácii. Toto vyhlásenie obsahovalo opatrenia určené na riešenie pandémie COVID-19 a bolo niekoľkokrát zmenené. Parlament, ktorý počas núdzovej situácie pokračoval v práci na diaľku prostredníctvom platformy e-Seima, schválil vládne opatrenia na mimoriadnom zasadnutí. Parlament 16. marca 2020 informoval Radu Európy na základe doložky o výnimke uvedenej v článku 15 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „dohovor“), že obmedzenia prijaté v dôsledku núdzového stavu by mohli potenciálne prekročiť limity stanovené dohovorom s cieľom zabezpečiť oprávnený cieľ verejného zdravia. Ombudsman verejnosti a politikom poskytol vysvetlenie, že tieto obmedzenia umožnené doložkou o výnimke uvedenej v článku 15 dohovoru treba vykladať prísne, a to tak, že umožňujú odchýliť sa od povinnosti iba v tej miere, v akej si to mimoriadna povaha situácie nevyhnutne vyžaduje. Podľa ombudsmana to znamená, že lotyšská vláda využívajúca vyhlásený núdzový stav nesmie neprimerane obmedzovať práva obyvateľstva v oblastiach a spôsobmi, ktoré nie sú skutočne potrebné na zabezpečenie verejného zdravia a na kontrolu pandémie COVID-19. Núdzový stav bol ukončený 10. júna 2020 (výnimka podľa článku 15 dohovoru bola zrušená v ten istý deň).

Lotyšská súdna rada (2019), The Council for the Judiciary does not support the establishment of a specialized economic court in Latvia (Súdna rada nepodporuje zriadenie lotyšského Špecializovaného súdu pre hospodársku trestnú činnosť). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-does-not-support-the-establishment-of-a-specialized-economic-court-in-latvia-9632?year=2019& .

Lotyšská súdna rada (2019), The Council for the Judiciary repeatedly rejects the establishment of the Economic Court (Súdna rada opakovane odmieta zriadenie súdu pre hospodársku trestnú činnosť). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-repeatedly-rejects-the-establishment-of-the-economic-court-9848?year=2019 .

Lotyšská súdna rada (2020), The administrative immunity of judges is waived (Priestupková imunita sudcov bola zrušená). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-administrative-immunity-of-judges-is-waived-10088?year=2020&month=6& .

Lotyšská súdna rada (2020), The Judicial Council will evaluate the candidates for the position of Prosecutor General (Súdna rada vyhodnotí kandidátov na pozíciu generálneho prokurátora). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-will-evaluate-the-candidates-for-the-position-of-prosecutor-general-10077?year=2020& .

Lotyšská súdna rada (2020), The new procedure for selection of judges is approved (Nový postup výberu sudcov bol schválený). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-new-procedure-for-selection-of-judges-is-approved-10018?year=2020& .

Lotyšská súdna rada (2020), The selection of candidates for the position of the Prosecutor General will henceforth be the responsibility of the Judicial Council (Výber kandidátov na pozíciu generálneho prokurátora bude odteraz zodpovednosťou Súdnej rady). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-selection-of-candidates-for-the-position-of-the-prosecutor-general-will-henceforth-be-the-responsibility-of-the-judicial-council-10023?year=2020& .

OECD (2019), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3 Report: Latvia (Vykonávanie Dohovoru OECD o boji proti úplatkárstvu, správa z 3. fázy: Lotyšsko).

OECD, Regulatory Policy, Latvia (Regulačná politika, Lotyšsko), 2018. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/latvia-country-note-regulatory-policy-2018.pdf .

Pracovný dokument útvarov Komisie, Správa o krajine za rok 2020 – Lotyšsko, sprievodný dokument k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke a Euroskupine Európsky semester 2020: hodnotenie pokroku pri štrukturálnych reformách a pri prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh a výsledky hĺbkových preskúmaní podľa nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, SWD(2020) 513 final.

Rada Európskej únie, rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/399 z 13. marca 2020, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/145/SZBP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (Ú. v. EÚ L 78, 13.3.2020, s. 44 – 85). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2020.078.01.0044.01.SLK .

Rada Európskej únie, vykonávacie rozhodnutie 2010/151/SZBP z 21. marca 2014.

Rada Európy: Výbor expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí a financovanie terorizmu – MONEYVAL (2018), Opatrenia boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu: správa o piatom kole vzájomného hodnotenia o Lotyšsku.

Rada Európy: Výbor expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí a financovanie terorizmu – MONEYVAL (2019), Opatrenia boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu: prvá správa o sprísnených následných opatreniach v Lotyšsku.

Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Rada Európy: Výbor ministrov (2016), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2016)4 členským štátom o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov.

Reportéri bez hraníc, Lotyšsko. https://rsf.org/en/latvia .

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu, PE/33/2018/REV/1 (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69 – 92).

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 19. novembra 2019, A. K., spojené veci C-585/18, C-624/18 a C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 9. júla 2020, Land Hessen, vec C-272/19, ECLI:EU:C:2020:535.

Transparency International (2020), Index vnímania korupcie 2019.