EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli26. 6. 2018 COM(2018) 489 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o prekážkach obchodu a investícií



v období od 1. januára 2017 do 31. decembra 2017



ÚVOD V tomto ôsmom vydaní správy o prekážkach obchodu a investícií, ktorá je súčasťou stratégie pre prístup na trh, sa analyzujú prekážky obchodu a investícií, ktoré Komisii oznámili európske podniky a členské štáty prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh vytvoreného medzi Komisiou, členskými štátmi a európskymi podnikmi. Okrem toho sa v ňom poskytuje prehľad prekážok odstránených v roku 2017. Toto partnerstvo má neoceniteľný prínos pri zhromažďovaní informácií, určovaní priorít a vymedzovaní spoločnej stratégie na úspešné odstránenie prekážok, ktorým čelia vývozcovia z EÚ. V nadväznosti na tieto skúsenosti a so zreteľom na nástup protekcionizmu Komisia vo svojom oznámení s názvom Obchod pre všetkých oznámila „posilnené partnerstvo“ na posilnenie existujúceho úsilia a na jeho rozšírenie aj mimo odstraňovania prekážok obchodu a investícií na vykonávanie dohôd o voľnom obchode. V súvislosti prístupom na trh, ktorý je tradičnou zložkou „posilneného partnerstva“, sme naše úsilie znásobili trojakým spôsobom: posilnením koordinácie medzi inštitúciami EÚ a zainteresovanými stranami, zlepšením stanovovania prioritných prekážok a skvalitnením komunikácie a osvety. Zameranie minuloročnej správy sa v záujme zlepšenia komunikácie presunulo na rozhodné odstraňovanie prekážok s najväčším významom pre podniky v EÚ, t. j. prekážky, ktoré majú podľa názoru podnikov na ne priamy vplyv v tretích krajinách. Vzhľadom na pozitívnu spätnú väzbu sa v tohtoročnej správe pokračuje v tomto prístupe a skúmajú sa najvýznamnejšie prekážky ovplyvňujúce vývoz EÚ do 57 tretích krajín, ktoré oznámili naše podniky a ako sú zaznamenané v databáze EÚ o prístupe na trh. V analýze opatrení, ktoré majú vplyv na podniky EÚ, sa potvrdzuje neustály nárast protekcionistických tendencií zaznamenaných v predchádzajúcich rokoch. V prvej časti tejto správy sa predkladá číselná analýza celkového súboru 396 aktívnych prekážok obchodu a investícií zaregistrovaných v databáze prístupu na trh a 67 nových prekážok zaznamenaných v roku 2017 podľa krajiny, podľa druhu prekážky a podľa odvetvia. Druhá časť obsahuje podrobnejšiu analýzu nových prekážok oznámených v roku 2017 (od 1. januára do 31. decembra 2017), v ktorej sa opisujú konkrétne trendy v rôznych krajinách a odvetviach a posudzujú potenciálne ovplyvnené obchodné toky. V tretej časti sa opisujú nástroje, ktoré sa v stratégii pre prístup na trh použili na riešenie týchto prekážok, a predkladá sa prehľad 45 prekážok, ktoré boli úspešne vyriešené v roku 2017. Na základe potenciálne ovplyvnených obchodných tokov a ekonomického modelovania sa v nej tiež analyzuje hospodársky vplyv vyriešených prekážok. Na záver sa podrobnejšie opisujú niektoré významné prekážky, ktoré boli vyriešené. I. PREHĽAD PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ V tejto kapitole sa predkladá číselná analýza prekážok obchodu v tretích krajinách a súvisiacich trendov, ako sú uvedené v databáze EÚ o prístupe na trh, v ktorej sa zaznamenávajú prekážky oznámené spoločnosťami v EÚ a opatrenia prijaté na ich odstránenie. Dôležité je pripomenúť, že databáza (a táto správa) neposkytuje komplexný prehľad všetkých prekážok obchodu, ktorým čelia hospodárske subjekty EÚ. Spoločnosti sa môžu rozhodnúť, že niektoré prekážky neoznámia, lebo dúfajú, že ich vyriešia alebo sa vyhnú ich účinkom. Niektoré spoločnosti nemusia byť informované o možnosti riešiť prekážky prostredníctvom činnosti EÚ v oblasti prístupu na trh. Komisia sa snaží zaručiť čo najväčšiu informovanosť v tomto smere, najmä medzi malými a strednými podnikmi, a v členských štátoch spustila iniciatívu s názvom Dni prístupu na trh. Iniciatíva bola veľmi užitočná pre miestne podniky, ktoré získali konkrétne informácie o tom, ako môžu oznamovať prekážky a ako Komisia a členské štáty môžu vytvárať a zavádzať špecializované stratégie na ich odstránenie. Hoci v databáze a v tejto správe sa neposudzuje (ne)zákonnosť zaznamenaných opatrení, všetky tieto prekážky boli označené ako problematické z hľadiska spoločností EÚ a boli stanovené ako priority ďalšej činnosti v oblasti prístupu na trh, pretože môžu byť diskriminačné, neprimerané alebo môžu inak obmedzovať obchod. A. CELKOVÝ SÚBOR PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ Na konci roka 2017 existovalo 396 aktívnych prekážok obchodu a investícií, čo je historický rekord. Ak to porovnáme s 372 prekážkami na konci roka 2016, tento údaj potvrdzuje pokračujúci nárast protekcionizmu postihujúceho zainteresované subjekty v EÚ. Zároveň je to dôkazom rastúceho úspechu nášho partnerstva pre prístup na trh ako fóra na zisťovanie prekážok obchodu. Databáza prístupu na trh umožňuje rozlíšiť zaznamenané prekážky obchodu podľa tretej krajiny, podľa druhu opatrenia a podľa odvetvia. Toto rozdelenie sa dodržiava aj v tejto správe. 1. Prekážky rozdelené podľa tretej krajiny Na samite skupiny G20, ktorý sa konal 8. júla 2017 v Hamburgu, jej vedúci predstavitelia zopakovali svoj záväzok odmietať protekcionizmus. Do tejto skupiny však patrí deväť krajín s najvyšším počtom zavedených prekážok obchodu (pozri tabuľku 1). Najväčší počet prekážok bol zistený v Rusku s 36 zaznamenanými opatreniami. Na druhom mieste je Čína s 25 oznámenými aktívnymi prekážkami, pričom tretia je Indonézia s momentálne 23 opatreniami, ktoré tiež významne narúšajú vývozné a investičné príležitosti EÚ. K ďalším tretím krajinám s aspoň desiatimi zaregistrovanými prekážkami obchodu a investícií patria India (21), Brazília (21), Južná Kórea (20), Turecko (20), Spojené štáty americké (20), Austrália (14), Thajsko (12), Argentína (11) a Mexiko (10).

Tabuľka 1: Geografické rozdelenie prekážok obchodu a investícií v databáze prístupu na trh (* – krajiny skupiny G20) 2. Prekážky podľa druhu opatrenia Z tabuľky 2 vyplýva, že opatrenia za hranicami (216) sú dôležitejšie ako tradičné opatrenia na hraniciach (180). K opatreniam za hranicami patria obmedzenia týkajúce sa služieb, investícií, vládneho obstarávania, práv duševného vlastníctva či neodôvodnené technické prekážky obchodu. Najvyšší počet takýchto opatrení bol zaznamenaný v Rusku (19), za ktorým tesne nasleduje Čína (17). Opatrenia na hraniciach sú obmedzenia, ktoré majú priamy vplyv na dovoz a vývoz, spravidla prostredníctvom zvyšovania colných sadzieb, kvantitatívnych obmedzení, určitých sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, dovozných licencií alebo prostredníctvom priamych zákazov obchodovania. Rusko je krajina, v ktorej sa zaznamenal najvyšší počet takýchto opatrení (17), po ňom nasledujú Indonézia, Turecko a Spojené štáty (11) a na treťom mieste India (9). Tabuľka 2: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií zaznamenaných v databáze prístupu na trh podľa druhu (počet opatrení) B. PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ OZNÁMENÉ V ROKU 2017 V roku 2017 bolo zaregistrovaných 67 nových prekážok v 39 tretích krajinách. Môže to byť výsledok posilnenej komunikácie a zvyšovania povedomia, ktoré sa spomínajú vyššie. Stály rast protekcionizmu je však neodškriepiteľný. 1. Prekážky oznámené v roku 2017 podľa tretích krajín V tabuľke 3 je znázornený zemepisný prehľad opatrení zaznamenaných v roku 2017. V roku 2017 sa nové prekážky najviac vyskytovali v obchodných a investičných vzťahoch s Čínou (10), a to so značným náskokom, a potom vo vzťahoch s Ruskom (6), čo potvrdzuje protekcionistické trendy zistené v predchádzajúcich rokoch. Juhoafrická republika zaviedla štyri nové prekážky, zatiaľ čo India a Turecko po tri nové prekážky. Libanon, Ekvádor, Japonsko, Filipíny, Spojené arabské emiráty, Tunisko a Venezuela zaviedli po dve nové prekážky. Zostávajúcich 27 nových prekážok bolo zaznamenaných v ďalších tretích krajinách. Za zmienku stojí aj skutočnosť, že v roku 2017 v regióne Euromed ako celku vzniklo sedem nových prekážok, čo poukazuje na znepokojujúci trend podrobnejšie opísaný v kapitole II, časti A. Tabuľka 3: Geografické rozdelenie prekážok, ktoré boli oznámené v roku 2017 2. Prekážky oznámené v roku 2017 podľa druhu opatrenia V tabuľke 4 je znázornený prehľad dvoch hlavných druhov opatrení zaznamenaných v roku 2017. Väčšinu prekážok zaregistrovaných v roku 2017 tvorili opatrenia na hraniciach (36), pričom väčšina z nich brzdila dovoz do tretích krajín prostredníctvom zvýšených sanitárnych a rastlinolekárskych obmedzení. Okrem toho sa objavil aj značný počet nových colných sadzieb, kvót, zákazov alebo zaťažujúcich systémov udeľovania licencií. Pokiaľ ide o opatrenia za hranicami (31), väčšina zaznamenaných obmedzení bola prijatá v oblasti obchodovania s tovarom vrátane neodôvodnených regulačných prekážok, vnútorných daňových opatrení a práv duševného vlastníctva. Dve nové prekážky boli okrem toho zaznamenané v súvislosti s obchodom so službami.

Tabuľka 4: Rozdelenie prekážok obchodu a investícií oznámených v roku 2017 podľa druhu (počet opatrení) 3. Prekážky oznámené v roku 2017 podľa odvetví Z tabuľky 5 vyplýva, že počet nových opatrení zaregistrovaných v priebehu roku 2017 ovplyvnil 12 rôznych odvetví hospodárskej činnosti, zatiaľ čo ďalšie prekážky mali na vývoz EÚ horizontálny dosah. Tabuľky 5 a 6: Sektorové rozdelenie prekážok obchodu a investícií oznámených v roku 2017 (počet prekážok) Najvyšší počet nových oznámených prekážok bol zaznamenaný v odvetví poľnohospodárstva a rybárstva (23), po ktorom nasledovalo 12 horizontálnych opatrení, ktoré ovplyvnili viacero odvetví. V odvetví vín a liehovín pribudlo osem nových prekážok, zatiaľ čo v automobilovom priemysle sedem a v odvetví informačných a komunikačných technológií (IKT) a elektroniky päť. Postihnuté boli aj odvetvia ako chemikálie (dve prekážky), služby (dve), textil a koža (dve), drevo, papier a celulóza (dve), odvetvie výroby lietadiel (jedna), keramika a sklo (jedna), kozmetika (jedna) a hračky (jedna). S prekážkami, ktoré súvisia s obchodom so službami, je to podobné ako so všetkými ostatnými prekážkami, to znamená, že ich počet odráža množstvo nových prekážok priamo oznámených Komisii v rámci pre prístup na trh. Vzhľadom na význam tohto odvetvia pre našu prácu týkajúcu sa prístupu na trh Komisia rozširuje informačné nástroje na podmienky na vývoz služieb do tretích krajín, ktoré sú užitočné najmä pre naše malé a stredné podniky. II. HLAVNÉ PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ OZNÁMENÉ V ROKU 2017 V tejto kapitole sa predkladá podrobnejšia analýza nových prekážok týkajúcich sa piatich obchodných partnerov, v prípade ktorých boli roku 2017 zaznamenané aspoň tri prekážky, t. j. Číny, Ruska, Juhoafrickej republiky, Indie a Turecka. Odhadujú sa takisto potenciálne ovplyvnené obchodné toky. A. KVALITATÍVNA ANALÝZA NOVÝCH PREKÁŽOK 1. Čína Čína zostáva naďalej jedným z partnerov EÚ, ktorí najviac obmedzujú obchod. Podniky z EÚ čelili zložitým prekážkam vrátane požiadaviek týkajúcich sa spoločných podnikov, obmedzení prístupu na trh, povinností týkajúcich sa transferu technológií a neodôvodniteľných technických regulácií, a to spolu so systémovými obavami týkajúcimi sa obrovskej nadmernej kapacity nielen v tradičných odvetviach, ako je odvetvie výroby ocele alebo hliníka, ale čoraz viac aj v odvetví špičkových technológií. V roku 2017 došlo k značnému zvýšeniu počtu prekážok, keď bolo zaznamenaných desať nových obchodných prekážok. Aj keď dve z týchto otázok boli úspešne vyriešené už v roku 2017 a budú riadne preskúmané v časti správy, v ktorej sú uvedené niektoré z kľúčových úspechov, jednoznačne možno pozorovať trend nárastu prekážok. Jedným z hlavných odvetví, na ktoré mali tieto opatrenia vplyv, je odvetvie IKT a elektroniky. Dve z troch nových prekážok oznámených v tomto odvetví sa týkajú najvýznamnejších opatrení spomedzi početných opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti a šifrovania, ktoré Čína rozvíja. Nový čínsky zákon o kybernetickej bezpečnosti nadobudol účinnosť 1. júna 2017. Na uvedenie tohto zákona do praxe sa momentálne vytvárajú desiatky vykonávacích opatrení v podobe administratívnych požiadaviek, usmernení a noriem. Zatiaľ čo kybernetická bezpečnosť je legitímnym politickým cieľom sama osebe, koncepcia kybernetickej bezpečnosti, ktorú uplatňuje Čína, má nadmerný dosah, pričom pokrýva aspekty hospodárskej a priemyselnej politiky. Spolu s nejasnými pravidlami, ktoré vytvárajú značnú neistotu, to predstavuje významnú obchodnú prekážku nielen pre podniky z oblasti IKT, ale aj pre iné podniky v EÚ, ktoré tieto produkty využívajú. Čínsky štátny úrad pre kryptografiu navyše 13. apríla 2017 zverejnil návrh zákona o šifrovaní, ktorý pokrýva oblasti zahŕňajúce výskum a komerčné využitie, dovoz, vývoz a certifikáciu. EÚ sa okrem iného obáva, že právny predpis by sa mohol uplatňovať aj na iné produkty, než sú produkty, ktorých základnou funkciou je sprostredkovanie šifrovania. Komisia verí, že Čína pred finalizáciou právneho predpisu vezme do úvahy pripomienky EÚ. Zmena colnej klasifikácie viaczložkových polovodičov viedla v skutočnosti k opätovnému zavedeniu cla na produkty spadajúce do dohody o informačných technológiách, ktoré boli v minulosti oslobodené od cla, čo má negatívny dosah na inovatívne odvetvie polovodičov v EÚ. Treba tiež poznamenať, že odvetvie polovodičov je jedným z desiatich strategických odvetví špičkových technológií, ktoré pokrýva iniciatíva v oblasti priemyselnej politiky Made in China 2025. Táto stratégia so sebou prináša významné príležitosti, ale aj vážne výzvy pre európsky priemysel. Pokiaľ ide o ostatné odvetvia, stanovuje sa aj viacero necolných opatrení v podobe zložitých technických požiadaviek a revidovaných noriem, ktorých zámerom je okrem iného ovplyvniť európsky drevársky priemysel, kožiarsky priemysel a výrobu papiera a celulózy. Čínske orgány nedávno zaviedli rozsiahly zákaz dovozu odpadu týkajúci sa 24 produktov, ktorý vstúpil do platnosti 1. januára 2018, a okrem toho prijali revidovaný súbor noriem, ktorý sa vzťahuje na 34 produktov a uplatňuje sa od 1. marca 2018. Tieto normy sa týkajú predovšetkým drevnej buničiny, polymérov a kovových odpadov, ako aj kovových rúd a plastov.

Ministerstvo priemyslu a informačných technológií nedávno v súvislosti s automobilovým priemyslom vydalo nový právny predpis, ktorý výrobcom vozidiel využívajúcich nové zdroje energie ukladá povinnosť osvojiť si technológiu vývoja a výroby úplne nového vozidla využívajúceho nové zdroje energie. Od zahraničných výrobcov pôvodných zariadení sa môže vyžadovať, aby čínskym partnerom v spoločných podnikoch sprístupnili všetky kľúčové technológie, čo by mohlo predstavovať nútený transfer technológií. Čína takisto zaviedla nové obmedzenia týkajúce sa prídavných látok používaných v materiáloch, ktoré by mohli prísť do styku s potravinami. Po revízii noriem sa stalo nevyhovujúcimi mnoho nešpecifikovaných produktov od príslušenstva, rúr a viečok, cez obalové materiály, tlačiarenské farby a papier až po celé strojové zariadenia, ktoré sa môžu využiť kdekoľvek v potravinovom a krmivovom reťazci, od dojacích strojov po dopravníkové pásy v supermarkete. Horizontálna povaha tejto prekážky je nastavená tak, aby významne narušovala širokú škálu odvetví. V regulačnom rámci pre zdravotnícke pomôcky bol v Číne zaznamenaný pozitívny vývoj (pozri nižšie), no napriek tomu boli v tomto odvetví prijaté dve nové náročné opatrenia. Čínske ministerstvo financií a štátna komisia pre národný rozvoj a reformu zrušili v apríli 2017 poplatky za testovanie zdravotníckych pomôcok podliehajúcich registrácii. Opatrenie malo negatívny dosah na dostupnosť testovacích služieb, ktoré majú rozhodujúci vplyv na registračný proces nových zariadení v Číne a spoločnostiam v EÚ spôsobovalo značné náklady a zdržania. V septembri 2017 Čína vytvorila štátny program na stanovenie cien určitých zariadení, v rámci ktorého majú výrobcovia povinnosť predkladať rozsiahle množstvo informácií vo veľmi krátkom čase. Ani jedno z týchto dvoch opatrení sa na účely tejto správy nepovažuje za novú prekážku, ale skôr za dodatočnú obťažnosť v zložitom regulačnom prostredí čínskeho odvetvia zdravotníctva. Pri riešení nových prekážok zaznamenaných v roku 2017 EÚ podniká aj všetky potrebné kroky, ktoré môžu prispieť k odstráneniu 25 existujúcich prekážok zaznamenaných v databáze Komisie o prístupe na trh. EÚ upozornila na tieto prekážky v Číne rôzne výbory WTO, ako aj na bilaterálnych fórach od dialógu o obchodnej a investičnej politike až po pracovnú skupinu pre hospodárstvo a obchod. Vyhliadky na objavenie sa nových prekážok však zostávajú značné. Čína napríklad naznačila svoj úmysel zaviesť nové požiadavky na certifikáciu potravinových výrobkov s nízkym rizikom, ako aj revidované normy a nové špecifikácie pre vína a vinárske produkty. Tie pravdepodobne spôsobia európskym výrobcom závažné problémy. Táto situácia si vyžaduje ďalšie a nápaditejšie snahy o lepšie riešenie problémov spojených s prístupom na trh vo vzťahu k Číne vrátane využitia našej spolupráce v rôznych oblastiach politiky ako vyjednávacieho prostriedku. 2. Rusko Rusko sa v roku 2017 zotavovalo z dvojročnej krízy, avšak napriek tomu sa naďalej uchyľovalo k využívaniu prekážok obchodu na ochranu svojho miestneho priemyslu, čím potvrdzovalo trendy pozorované v predchádzajúcich správach. V prípade Ruska bol v roku 2017 zaznamenaný druhý najvyšší počet nových prekážok (šesť), čím sa počet existujúcich prekážok v prípade tejto krajiny zvýšil na 36, čo znamená, že Rusko je jurisdikciou s najvyšším počtom prekážok obchodu. Častým cieľom prekážok obchodu a investícií zostáva naďalej automobilový priemysel, hoci v roku 2017 sa ho nedotkli žiadne nové konkrétne opatrenia. Rusko od januára 2017 ďalej obmedzilo prístup zahraničných spoločností k nákupom ruských štátom vlastnených podnikov. Po prvom obmedzení zavedenom od roku 2015 Rusko prijalo nové opatrenie, ktorým sa zavádza cenové zvýhodnenie vo výške 15 % pre domáce spoločnosti (pre tovary a služby) pri predkladaní ponúk na komerčné nákupy štátom vlastnených podnikov (t. j. nákupov, ktoré sa netýkajú vládneho obstarávania). Ruská vláda navyše v posledných dňoch roka 2017 prijala nový zákon, ktorý povoľuje požiadavky na miestny obsah pri nákupoch lietadiel a lodí vykonávaných štátom vlastnenými podnikmi. Tieto dodatočné obmedzenia teda pribudli k už aj tak početným opatreniam obmedzujúcim prístup zahraničných spoločností k vládnemu obstarávaniu. Podobne ako v minulých rokoch Rusko v roku 2017 doplnilo do rozsahu pôsobnosti obmedzení súvisiacich s vládnym obstarávaním niekoľko sektorov, konkrétne rádioelektronické výrobky (rozsah pôsobnosti sa v júli 2017 rozšíril pridaním vybavenia pre letecký navigačný systém GLONASS a elektronických signalizačných zariadení pre bezpečnosť cestnej premávky) a nábytok. Obavy EÚ v tejto dôležitej oblasti zvýšila nevyhovujúca ponuka, ktorú Rusko predložilo v júni 2017 v súvislosti s pripojením sa k Dohode WTO o vládnom obstarávaní. Obmedzenia vývozu boli široko zastúpené. Zákaz vývozu surových koží a kožiek, ktorý platí od októbra 2014, bola znovu predĺžený do apríla 2018. Rusko sa tiež rozhodlo zaviesť prísne obmedzenie vývozu brezovej guľatiny. V návrhu dekrétu zverejnenom v novembri 2017 sa stanovujú vývozné kvóty pre brezovú guľatinu s obmedzením na šesť mesiacov. Objem vývozných kvót dosahuje 567 000 m³, čo predstavuje zníženie o približne jednu tretinu priemerného objemu ruského vývozu v rokoch 2014 – 2016. Kvóty sa začnú uplatňovať najskôr v druhej polovici roku 2018. Podľa miestnych orgánov je toto opatrenie priamo zamerané na ochranu domáceho trhu s drevom a podporu domáceho spracovania dreva (napr. výrobcov preglejky). Ďalším narušením obchodu, ktoré Rusko zaviedlo v roku 2017 a ktoré ovplyvňuje európske odvetvie vín a liehovín, je diskriminačné zaobchádzanie s dovážanými vínami v porovnaní s domácimi vínami prostredníctvom zložitého nového systému sadzieb spotrebných daní. Sadzby spotrebnej dane na vína s chráneným zemepisným označením a vína s chráneným označením pôvodu by sa mali vzťahovať výhradne na domáce (ruské) vína. Pri izolovanom výklade by z ustanovenia skutočne vyplývalo, že víno s chráneným zemepisným označením musí byť vyrobené v Rusku z ruského hrozna, čo by bolo diskrimináciou dovážaných vín. Ďalšou novou prekážkou, ktorú Rusko zaviedlo minulý rok, je povinnosť používať plavidlá s ruskou vlajkou na prepravu uhľovodíkov a uhlia na trase cez Severné more. Trasa cez Severné more sa nachádza na východ od súostrovia Nová zem a prechádza pozdĺž ruského pobrežia Arktídy až po Beringov prieliv (vo výhradnej hospodárskej zóne Ruska). Roztápanie arktického ľadu pravdepodobne prispeje k zvýšeniu premávky na trase cez Severné more a jej komerčnej životaschopnosti. Rusko navyše prostredníctvom sanitárnych a rastlinolekárskych dovozných obmedzení nedodržiava medzinárodné normy, čo je obrovskou výzvou pre európske poľnohospodárstvo a rybárstvo. Rusko si zachováva mimoriadne netransparentný a zložitý systému udeľovania povolení na vývoz do krajiny pre zariadenia na výrobu potravín živočíšneho pôvodu, pričom často uplatňuje neprimerané obmedzenia na zariadenia, ktoré už povolenie mali, a na získanie nového povolenia musia prejsť zdĺhavými povinnými individuálnymi inšpekciami. Keďže zoznamom agropotravinárskych podnikov s povolením na vývoz do Ruska sa v praxi riadi aj Bielorusko, Arménsko, Kazachstan a Kirgizsko, uvedená situácia vplýva na vývoz potravín z EÚ aj do týchto krajín. Rusko okrem toho odmieta zrušiť obmedzenia uvalené na jedenásť poľských vojvodstiev, v ktorých sa vyskytli ohniská vysokopatogénnej aviárnej influenzy (HPAI) napriek tomu, že podľa pravidiel Svetovej organizácie pre zdravie zvierat bolo v júli 2017 celé územie Poľska vyhlásené za územie bez výskytu HPAI. Ruské orgány požadujú na zrušenie obmedzení uvalených na základe HPAI inšpekcie všetkých zariadení na spracovanie mäsa, v ktorých sa produkuje vyvážaná hydina. Ruské orgány nedávno zaviedli rozsiahle sanitárne a rastlinolekárske opatrenia v podobe nových spoločných rastlinolekárskych požiadaviek Eurázijskej hospodárskej únie (EAHU). V tomto právnom predpise sa stanovujú neprimerané a diskriminačné požiadavky na dovoz kontrolovaného tovaru na územie EAHU a pohyb po ňom – čo ovplyvní aj vývoz do Bieloruska, Arménska, Kazachstanu a Kirgizska. Na základe nových pravidiel sa požaduje, aby boli výrobné miesta vyhlásené za miesta bez výskytu mnohých škodcov rastlín, a to aj v prípade určitých výrobkov s nízkym rizikom. Zdá sa, že nové požiadavky sa budú v praxi uplatňovať len na dovážané výrobky a nie na miestne výrobky. Nové pravidlá môžu okrem iného viesť k vytvoreniu pozitívneho zoznamu vývozcov schválených na základe kontroly, ako je to v prípade potravín živočíšneho pôvodu. EÚ ostáva otvorená rokovaniam a Ruskú federáciu kontaktovala s pozvánkou na dvojstranné stretnutia na výmenu informácií a zhodnotenie zistených problémov. Na odstránenie obmedzení prístupu na trh EÚ tiež uprednostňuje rámec WTO (napr. rôzne výbory, Radu pre obchod s tovarom). V prípade potreby EÚ využila mechanizmus WTO na urovnávanie sporov na to, aby donútila Rusko dodržiavať svoje záväzky v rámci WTO (napr. nedávno v prípade zákazu dovozu bravčového mäsa z dôvodu afrického moru ošípaných). 3. Juhoafrická republika Hoci Juhoafrická republika nebola v predchádzajúcich správach v centre pozornosti, v krajine sa zavádza čoraz viac prekážok, ktoré ovplyvňujú obchod a investície. Krajina sa v roku 2017 uchýlila k zavedeniu štyroch nových prekážok, čím celkový počet prekážok stúpol na osem. Juhoafrické orgány v nedávnych mesiacoch zverejnili pravidlá preferenčného verejného obstarávania – horizontálny cieľ v oblasti miestneho obstarávania vo výške 75 %, ktorý sa týka viacerých sektorov. V oblasti poľnohospodárstva a rybárstva Juhoafrická republika zaviedla v nadväznosti na vypuknutie aviárnej influenzy v EÚ viacero sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení. Pre osem z desiatich členských štátov EÚ vyvážajúcich hydinu do Juhoafrickej republiky platí od vypuknutia HPAI v roku 2016 zákaz napriek tomu, že v súlade s medzinárodnými normami Svetovej organizácie pre zdravie zvierat boli medzitým vyhlásené za územie bez výskytu tohto ochorenia. Juhoafrická republika tvrdí, že na opätovné povolenie obchodovania je potrebné vykonať nové inšpekcie v príslušných krajinách. Nie je jasné, čo je cieľom týchto inšpekcií, keďže prípady výskytu influenzy boli zlikvidované. Pre odvetvie vín a liehovín sú významnou prekážkou ťažkosti pri vývoze koňaku spôsobené odlišnou legislatívou v oblasti označení pôvodu a chránených zemepisných označení. Podľa zákona o liehovinách platnom v Juhoafrickej republike sa koňak zaraďuje do rovnakej kategórie ako brandy, na ktoré sa vzťahujú iné požiadavky na dozrievanie a obsah alkoholu, čo vývoz komplikuje, a v niektorých prípadoch dokonca znemožňuje.

V odvetví IKT a elektroniky sa s cieľom spôsobiť značné narušenie obchodu pre európskych vývozcov vytvoril nový súbor noriem a technických nariadení, ktoré sú zhrnuté v postupe posudzovania zhody elektromagnetickej interferencie a kompatibility. Nové pravidlá zavádzajú postup posudzovania zhody na základe schválenia treťou stranou. Tento postup je prísnejší, ako je nevyhnutné, aby dovážajúci člen nadobudol náležitú dôveru, že zariadenia s nízkym rizikom spĺňajú príslušné technické nariadenia alebo normy. V záujme riešenia prekážok obchodu EÚ pokračuje v rokovaniach so svojimi partnermi v Juhoafrickej republike v rámci WTO, konkrétne vo Výbore pre technické prekážky obchodu a vo Výbore pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia, ako aj v rámci Dohody o hospodárskom partnerstve a na technickej úrovni. 4. India India zaviedla v roku 2017 tri nové prekážky, celkový počet prekážok sa tak vyšplhal na 21 a potvrdili sa protekcionistické tendencie zistené minulý rok. Prijali sa obmedzenia v oblasti požiadaviek na testovanie, zákazov dovozu, ako aj vnútorného zdaňovania. India 1. septembra 2017 zaviedla s okamžitou platnosťou faktickú požiadavku vnútroštátneho testovania dovezených hračiek. Tento krok neoznámila WTO v súlade s Dohodou o technických prekážkach obchodu, ani ho náležite nekonzultovala s domácimi zainteresovanými stranami. Záležitosť sa riešila na poslednom stretnutí pracovnej skupiny EÚ a Indie pre oblasť sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení a technických prekážok obchodu, ktoré sa konalo v novembri 2017, ako aj na rôznych nadväzných schôdzach s príslušnými orgánmi v Indii, Bruseli a Ženeve. India opatrenie oznámila v decembri, 3 mesiace po jeho zavedení. Okrem toho India zaviedla nový zákaz dovozu, ktorý sa vzťahuje na širokú škálu produktov textilného a kožiarskeho priemyslu, medzi ktoré patria kože plazov, surové kožušiny noriek, líšok a činčíl, ako aj činené kože noriek – a to všetko bez predchádzajúcej konzultácie. Tieto dovozy podliehajú zákonu o ochrane voľne žijúcich živočíchov z roku 1972 a Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES). Vývozcovia z EÚ však spĺňajú požiadavky CITES a všetky kožušiny vyvážané do krajiny pochádzajú z hospodárskych zvierat chovaných podľa najprísnejších noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat. Veľvyslanci EÚ a ďalší podobne zmýšľajúci partneri zaslali v apríli 2017 Indii spoločný list a o tejto otázke sa opakovane hovorilo na stretnutí podvýboru EÚ a Indie pre obchod v júli, na stretnutí pracovnej skupiny EÚ a Indie pre oblasť sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení a technických prekážok obchodu v novembri a pri početných stykoch s indickými orgánmi, a to aj v rámci mechanizmu EÚ na uľahčovanie investícií. Odpoveď na spoločný list zatiaľ neprišla. India tiež zaviedla určité daňové a iné dovozné opatrenia na úrovni krajiny, ktoré sa vzťahujú na vína a liehoviny. Otázky spojené s rôznymi diskriminačnými štátnymi opatreniami boli znovu nastolené v rámci podvýboru EÚ a Indie pre obchod. Popri týchto nových prekážkach si ďalšiu pozornosť vyžaduje negatívny vývoj v existujúcich prekážkach. V roku 2014 India opätovne zaviedla clá na určité výrobky v oblasti IKT, ako sú 3G telekomunikačné zariadenia. Bez ohľadu na demarše zo strany EÚ vrátane listov od vedúceho delegácie EÚ indickému ministrovi a dvojstranných stretnutí, ako napríklad v rámci podvýboru EÚ a Indie pre obchod, India sa v roku 2017 týmto opatrením nezaoberala a pokračovala v prijímaní ďalších protekcionistických opatrení týkajúcich sa odvetvia IKT. Znovu sa zaviedli clá (a v niektorých prípadoch sa ešte zvýšili) na výrobky vrátane všetkých základných staníc, mobilných telefónov a ich častí, digitálnych fotoaparátov, konvertorov, vypínačov a atramentových náplní. India je členom Dohody o obchode s produktmi informačných technológií, čo ju zaväzuje zachovať väčšinu týchto colných položiek bez cla. Na túto skutočnosť bola upozornená vo viacerých listoch, v rámci podvýboru EÚ a Indie pre obchod, v orgánoch WTO a pri stykoch s indickými orgánmi, a to aj v rámci mechanizmu EÚ na uľahčovanie investícií. EÚ v súčasnosti posudzuje všetky možnosti riešenia tejto záležitosti. Indická únia vo svojom rozpočte na rozpočtový rok 2018 – 2019 ohlásila ďalšie zvýšenie ciel na produkty IKT, ako aj v iných odvetviach zameraných napríklad na automobilové súčiastky a textil, čo naznačuje ďalšie prehĺbenie protekcionizmu. Pokiaľ ide o odvetvie zdravotníckych pomôcok, štátny orgán pre stanovovanie cien vo farmakológii prijal v auguste 2017 núdzové opatrenie a drasticky znížil ceny kolenných implantátov namiesto toho, aby sa počkalo, kým vláda tieto prostriedky zahrnie na národný zoznam základných liečiv, ako to urobila v predchádzajúcich prípadoch. EÚ naďalej upozorňuje indické orgány na tieto znepokojivé skutočnosti, o. i. v rámci podvýboru EÚ a Indie pre obchod, pracovnej skupiny EÚ a Indie pre liečivá, biotechnológiu a zdravotnícke pomôcky a pri styku s indickými orgánmi, a to aj v rámci mechanizmu EÚ pre uľahčovanie investícií. EÚ dôsledne prijíma opatrenia na riešenie nových a existujúcich prekážok zaznamenaných v Indii v databáze Komisie o prístupe na trh. Komisia pravidelne nastoľuje tieto témy pri rokovaniach s indickými orgánmi na všetkých dostupných dvojstranných a multilaterálnych fórach, ako je podvýbor EÚ a Indie pre obchod alebo pracovná skupina EÚ a Indie pre oblasť sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení a technických prekážok obchodu, a v rámci rôznych výborov WTO. 5. Turecko Turecko v uplynulých niekoľkých rokoch zachovávalo viacero prekážok obchodu, ktoré sú v rozpore s jeho záväzkami vyplývajúcimi z bilaterálneho obchodného rámca colnej únie EÚ a Turecka, ako sú zaťažujúce colné režimy či dodatočné clá na dovoz tovarov z tretích krajín. V roku 2017 Turecko zaviedlo ďalšie tri opatrenia obmedzujúce obchod, čím sa celkový počet oznámených prekážok obchodu zvýšil na 20. Jednou z týchto nových prekážok je diskriminačné zaobchádzanie Turecka s traktormi vyrobenými v EÚ v porovnaní s tureckými traktormi. V smernici o výrobe, úprave a montáži vozidiel sa stanovuje, že traktory vyrobené v EÚ budú musieť od januára 2018 spĺňať prísnejšie požiadavky na emisie motora, ako traktory vyrobené v Turecku. Turecké orgány tiež zavádzajú vývozné daňové opatrenia na kože, usne a chromočinenú kožu. Opatrenie sťažuje už aj tak zložitú situáciu v garbiarskom priemysle v EÚ, ktoré je postihnuté celosvetovým nedostatkom surovín. Tretia nová obchodná prekážka súvisí s platným tureckým režimom dodatočných ciel na dovoz z tretích krajín. Navyše k týmto dodatočným clám, ktorých rozsah sa v posledných rokoch stále rozširuje, Turecko zaviedlo v roku 2017 tzv. „dodatočné záväzky“ (rozhodnutie 2017/10926 z 11. septembra 2017). Ide o kompenzačné poplatky, ktoré zvyšujú úroveň systému všeobecných colných preferencií EÚ na úroveň ciel platných v Turecku pre dovoz z niektorých krajín, pri ktorých by Turecko malo uplatňovať clá podľa systému všeobecných colných preferencií EÚ vždy, keď sa tento tovar dovezie do Turecka cez EÚ. V súvislosti s dodatočnými clami Turecko navyše zaviedlo ďalšiu komplikáciu pre vývozcov z EÚ do Turecka, ktorí predávajú tovar pochádzajúci z tretích krajín, tým, že začalo od vývozcov (alebo dlhodobých dodávateľov) vyžadovať vyhlásenia o záruke, že tovar, ktorý vyvážajú, pochádza z EÚ, a to napriek ustanoveniam o voľnom obehu v rámci colnej únie (oznámenie č. 2017/4 ministerstva hospodárstva z 30. decembra 2017, ktoré nadobudlo účinnosť 1. marca 2018). Rovnako treba skonštatovať, že došlo k ďalšiemu zhoršeniu v minulosti zaznamenaného negatívneho vývoja vo farmaceutickom odvetví. Súčasťou 64. akčného plánu tureckej vlády bolo odstránenie dovážaných farmaceutických produktov zo zoznamu uhrádzaných produktov, v závislosti od splnenia konkrétnych lokalizačných požiadaviek. V praxi to znamená vylúčenie z trhu od februára 2018. Komisia bude naďalej riešiť tieto a ďalšie obchodné prekážky s cieľom zabrániť ďalšiemu stupňovaniu protekcionistických opatrení, zvýšiť prístup európskych spoločností na trh a takisto zlepšiť celkové obchodné a investičné prostredie. Komisia pri príležitosti zasadnutia Spoločného výboru colnej únie s Tureckom upozornila predovšetkým na existujúce prekážky. Vzhľadom na význam tureckého trhu pre podniky EÚ sa o niektorých z týchto nových prekážok diskutovalo aj na najvyššej politickej úrovni. Nastupujúci trend: nákazlivý vývoj v regióne Euromed?

Protekcionizmus je v regióne Euromed ako celku na vzostupe, pričom v jednotlivých krajinách sa zavádzajú podobné prekážky. Prehlbujúce sa obchodné deficity spôsobené čiastočne nízkymi cenami ropy a zemného plynu viedli k nárastu prekážok v regióne (Alžírsko, Egypt, Izrael, Libanon, Maroko a Tunisko) až na celkový počet 33, pričom najvyšší počet prekážok existuje v Egypte, Alžírsku a Izraeli. V roku 2017 bolo zaznamenaných 7 nových prekážok, z toho dve v Libanone, dve nové v Tunisku a po jednej v Izraeli a Alžírsku. Egypt zaviedol v roku 2017 len jednu novú bariéru, má však celý súbor dlhodobých prekážok brániacich vývozu z EÚ. Najvýznamnejšou z nich je povinná registrácia vývozcov, ktorá sa uplatňuje neprehľadne a ťažkopádne a má výrazný vplyv na mnohé odvetvia. Alžírsko od roku 2015 zavádza súbor opatrení na obmedzenie obchodu, pričom najzávažnejším z nich je systém neautomatických dovozných licencií pre viacero výrobkov vrátane vozidiel, cementu, ocele a keramiky. Systém sprevádza stanovovanie dovozných kvót, čo je pre náš obchod závažnou prekážkou. EÚ sa touto otázkou zaoberala na všetkých fórach (ako Rada pre pridruženie, Asociačný výbor, podvýbor pre obchod) a na stretnutiach na vysokej úrovni. Napriek týmto snahám alžírska vláda prijala v roku 2017 nový súbor ešte viac obmedzujúcich opatrení. Medzi hlavné prvky nového systému, ktorý bol schválený v decembri 2017 a uplatňuje sa od 1. januára 2018, patria: - dočasný zákaz vývozu 851 produktov (najmä poľnohospodárskych a pripravených poľnohospodárskych produktov), ktoré v roku 2016 predstavovali približne 1 miliardu EUR vývozu EÚ, - zvýšenie ciel na 129 produktov, ktoré v roku 2016 predstavovali približne pol miliardy EUR vývozu EÚ, - zachovanie systému dovozných licencií na automobily (zároveň sa zrušili licencie na iné produkty). Izrael tiež zaviedol v decembri 2017 nové požiadavky na označovanie výživovej hodnoty. Tieto požiadavky nie sú v súlade so zaužívanými medzinárodnými postupmi a môžu viesť k diskriminácii dovážaných produktov v dôsledku zvýšených nákladov na balenie a označovanie. EÚ v máji 2017 predložila svoje stanovisko Výboru WTO pre technické prekážky obchodu a vyvíjala neustály tlak na izraelské orgány. To priviedlo izraelský parlament k tomu, aby schválil upravené znenie, poskytol oveľa dlhšie implementačné obdobie (dva roky) a udelil výnimku z požiadaviek na označovanie menším potravinárskym výrobkom. Ďalším pripravovaným opatrením je reforma právnych predpisov týkajúcich sa kozmetiky s cieľom čo najviac zosúladiť izraelské požiadavky s požiadavkami EÚ, najmä pokiaľ ide o kontrolu po uvedení na trh. EÚ uvítala zámer Izraela posunúť sa smerom k zosúladeniu s nariadením EÚ o kozmetických výrobkoch, ale upozornila na niekoľko kľúčových problémov v izraelských právnych predpisoch, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na podmienky prístupu hospodárskych subjektov z EÚ na trh v Izraeli. Reforma je ešte predmetom rokovania v izraelskom parlamente. EÚ sa aktívne zapája do diskusií s izraelskou stranou. Aj Libanon prijal v roku 2017 novú prekážku, keď zrušil výnimku z cla, ktorá od roku 2013 platila pre dovoz uhľovodíkov z EÚ. V rámci revízie fiškálnych zákonov sa libanonská colná rada 4. apríla 2017 bez predchádzajúcej konzultácie rozhodla zrušiť výnimku z cla, ktorá platila pre vývoz ropy a ropných výrobkov z EÚ. Libanonská vláda tiež v rozpore s dohodou o pridružení medzi EÚ a Libanonom schválila zvýšenie daní z dovozu určitých produktov vrátane alkoholických nápojov. Vďaka intenzívnemu dialógu s libanonskými orgánmi EÚ dokázala zabezpečiť výnimku z vykonávania tohto opatrenia pre svoj vývoz. Určité protekcionistické tendencie sa objavili aj v Tunisku, aj keď sú menej pálčivé. Medzi sporné body patria technické a administratívne ťažkosti, na ktoré narážajú vývozcovia farmaceutických výrobkov, pneumatík a keramických obkladačiek z EÚ. Od jari 2017 boli tuniské orgány pod tlakom verejnosti, aby prijali opatrenia na obmedzenie dovozu s cieľom zastaviť prehlbovanie obchodného deficitu a deficitu bežného účtu. Došlo k tomu zavedením zložitých colných postupov, najmä požiadavky, aby colný úrad EÚ poskytoval vyhlásenie o vývoze do Tuniska, systematických technických kontrol v prístavoch na základe rozsiahleho zoznamu produktov a zvýšením ciel na produkty, ktoré nie sú nevyhnutné, vrátane poľnohospodárskych a spracovaných produktov, na ktoré sa nevzťahuje dohoda o pridružení. Komisia pozorne sleduje vývoj v tejto otázke a snaží sa tieto problémy vyriešiť prostredníctvom pravidelného dialógu v rámci stretnutí podvýborov a v súvislosti s rokovaniami o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu. Vzhľadom na regionálne výzvy náš prístup spočíva v posilnení využívania všetkých dostupných nástrojov – technických a politických, v snahe dosiahnuť maximálnu mieru prístupu na trh. Aj naďalej budeme spolupracovať s krajinami Euromedu pri riešení hospodárskych výziev, avšak ustanovenia dohôd o pridružení a dohôd WTO sa musia dodržiavať, keďže súlad s nimi je v záujme všetkých zúčastnených strán. Prekážky obchodu neposilnia konkurencieschopnosť podnikov v regióne, práve naopak ju oslabia.



B. ODHAD HOSPODÁRSKEHO DOSAHU NOVÝCH PREKÁŽOK PRÍSTUPU NA TRH Tento odhad je náročný, pretože je ťažké posúdiť, do akej miery prekážky (predovšetkým necolné) ovplyvňujú náklady a správanie vývozcov. Dostupné hospodárske údaje o zvýšení nákladov v dôsledku zaregistrovaných prekážok sú naďalej neúplné. Ďalší dôležitý aspekt, ktorý treba zohľadniť, je skutočnosť, že pre necolné prekážky je typická rozdielna miera obmedzenia. Väčšina opatrení obmedzujúcich obchod – okrem úplného zákazu – obchod ako taký nevylučuje, skôr ho len redukuje. Obmedzenia týkajúce sa rovnakých produktov alebo služieb sa navyše môžu prekrývať, takže dodatočné prekážky nemusia nevyhnutne znamenať dodatočný vplyv, pričom ani odstránenie jednej prekážky neznamená automatické zlepšenie prístupu na trh. Analýza obchodných tokov spojených s novými prekážkami, ktoré boli zavedené v roku 2017, je prvým krokom, ktorý pomôže posúdiť význam činnosti EÚ v oblasti prístupu na trh. Metodika je založená na dvojstranných údajoch o vývoze EÚ pre príslušné číselné znaky colného sadzobníka harmonizovaného systému (HS). Samozrejme, prekážky nevyhnutne neznamenajú elimináciu celého vývozu, takže tieto číselné údaje treba chápať ako teoretický maximálny vplyv. Vyjadrujú približný rozsah, t. j. poskytujú všeobecnú predstavu o význame príslušného vývozu potenciálne ovplyvneného prekážkami obchodu. Preskúmanie možného vplyvu týchto opatrení je jedným z faktorov, ktoré Komisia zohľadňuje pri stanovovaní svojich priorít v oblasti odstraňovania prekážok na trhu. Táto metóda sa použila v prípade 47 zo 67 nových prekážok zaznamenaných v roku 2017, s výnimkou služieb, horizontálnych a iných opatrení, ktoré je ťažké kvantifikovať. Z výpočtov vyplýva, že nové prekážky obchodu zaznamenané v roku 2017 potenciálne ovplyvňujú vývoz z EÚ v hodnote až do 23,1 miliardy EUR. To zodpovedá približne 1,2 % celkového vývozu EÚ v roku 2017. Ide o rovnaký rozsah ako v roku 2016, keď bol potenciálne ovplyvnený vývoz v hodnote 27 miliárd EUR, čím sa potvrdzuje rozšírenie protekcionistických opatrení. Pokiaľ ide o priemyselné odvetvia, opatrenia, ktoré zaviedli tri krajiny, predstavujú približne dve tretiny vývozu, ktorý by mohol byť ovplyvnený (Čína 7 miliárd EUR; Spojené arabské emiráty 4,5 miliardy EUR, Egypt 3,1 miliardy EUR). Medzi odvetvia, ktoré boli v roku 2017 vystavené najväčšiemu možnému vplyvu z hľadiska hodnoty, patrí odvetvie IKT a elektroniky (takmer 10 miliárd EUR), textilný a kožiarsky priemysel (8,3 miliardy EUR) a chemický priemysel (3,1 miliardy EUR). V agropotravinárskom sektore je približne polovica hodnoty obchodných tokov potenciálne ovplyvnená reštriktívnymi opatreniami Číny, zatiaľ čo ďalších 30 % je ovplyvnených opatreniami Ruska. Významný objem obchodu, ktorý môže byť ovplyvnený zavedením nových prekážok v oblasti prístupu na trh, opätovne poukazuje na význam stratégie EÚ pre prístup na trh zameranej na monitorovanie opatrení obmedzujúcich obchod, určovanie priorít medzi nimi a ich riešenie najvhodnejšími nástrojmi. III. HLAVNÉ PREKÁŽKY OBCHODU A INVESTÍCIÍ VYRIEŠENÉ V ROKU 2017 V tejto kapitole sa analyzuje 45 prekážok, ktoré boli úplne alebo čiastočne vyriešené v roku 2017, stratégia Európskej komisie a výsledný prínos pre naše podniky.

A. STRATÉGIA EÚ NA RIEŠENIE PREKÁŽOK OBCHODU A INVESTÍCIÍ V dôsledku nárastu protekcionizmu v dnešnom svete transakcií sa význam nášho každodenného úsilia zameraného na odstránenie prekážok obchodu stále zvyšuje. Na tento účel Komisia posilnila stratégiu EÚ pre prístup na trh, v rámci čoho upevnila koordináciu medzi inštitúciami EÚ a zainteresovanými stranami, zlepšila stanovovanie priorít, pokiaľ ide o prekážky, a zlepšila komunikáciu a zvyšovanie informovanosti. Vďaka tomu bolo v roku 2016 vyriešených 20 prekážok a v roku 2017 ďalších 45 prekážok, čo predstavuje rekordný počet. V predchádzajúcej časti boli vyzdvihnuté mnohé nástroje, ktoré sa v tomto úsilí využili. Existuje množstvo diplomatických aktivít, v rámci ktorých Európska komisia, ESVČ, členské štáty EÚ a priemysel úzko spolupracujú prostredníctvom siete delegácií EÚ a veľvyslanectiev členských štátov v tretích krajinách, v Bruseli aj v európskych hlavných mestách. To zahŕňa širokú škálu aktivít – od technických obchodných projektov po formálne demarše, od diskusií vo formálnych politických štruktúrach (dialógy, výbory) cez misie komisárov na vysokej úrovni až po činnosť na úrovni ministrov a prezidentov. V prípade, ak sa tým zvýši účinnosť našej práce, sa opatrenia koordinujú s podobne zmýšľajúcimi partnermi. V rámci WTO sa pravidelná práca výborov, ktorá je podrobne uvedená v predchádzajúcej časti, dopĺňa činnosťou Komisie v súvislosti s urovnávaním sporov, čo predstavuje cenný nástroj riešenia prekážok obchodu. Hoci v roku 2017 neboli začaté žiadne nové prípady, tribunály WTO rozhodli v prospech EÚ v dvoch prípadoch (spor DS 472 vo veci určitých opatrení Brazílie v oblasti daní a poplatkov, ktoré sa týkali viacerých odvetví hospodárstva, a spor DS 479 vo veci ruských antidumpingových ciel na ľahké úžitkové vozidlá z Nemecka a Talianska). V jednom prípade, ktorý sa týkal sanitárnych opatrení Ruska na dovoz ošípaných, bravčového mäsa a určitých výrobkov z ošípaných, nároky EÚ potvrdil aj odvolací orgán WTO (spor DS 475) a vo svojej správe aj orgán WTO na urovnávanie sporov. Pokiaľ ide o spor DS 485 vo veci sadzobného zaobchádzania Ruska s určitými poľnohospodárskymi a spracovateľskými výrobkami, Rusko v júni 2017 v súlade s požiadavkou EÚ potvrdilo, že colné sadzby na tieto výrobky zníži na úroveň, ktorá je preň podľa jeho listiny WTO záväzná. Komisia takisto nebude váhať využiť dvojstranné urovnávanie sporov, ako sa stanovuje v dohodách o voľnom obchode. Táto možnosť sa priebežne analyzuje. Komisia v roku 2017 na žiadosť vývozcov úspešne uplatnila postup stanovený v nariadení o prekážkach obchodu a 7. júla 2017 začala vyšetrovať opatrenie Turecka, ktorým sa zaviedla požiadavka na dovozné licencie pre určité produkty. To poukazuje na potenciál nástroja, ktorý zainteresované strany EÚ uplatňujú na riešenie konkrétneho typu prekážok obchodu len zriedka. Okrem spomínaných nástrojov Komisia presadzuje ambiciózny program v oblasti obchodu zameraný na zvýšenie účinnosti a posilnenie transparentnosti a hodnôt. Tento program bol v prejave predsedu Junckera o stave Únie a následných obchodných balíkoch, ktoré v septembri 2017 predstavila komisárka Malmströmová, zaradený medzi priority. Táto stratégia sa odráža v ďalších komplexných dohodách s tretími krajinami, ktoré poskytujú čoraz efektívnejšie rámce na riešenie prekážok prístupu na trh. V roku 2017 sa začala predbežne uplatňovať komplexná hospodárska a obchodná dohoda s Kanadou (CETA), uzavreli sa rokovania o dohode o hospodárskom partnerstve s Japonskom a dosiahol sa pokrok v rokovaniach o modernizácii dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom a dohode o voľnom obchode s Mercosurom. V súčasnosti prebiehajú rokovania s ďalšími krajinami, napríklad s Indonéziou, a Komisia takisto požiadala Radu o smernice na rokovania o obchodných dohodách s Austráliou a Novým Zélandom. Naše zistenia o prekážkach v oblasti prístupu na trh budú poskytnuté priamo na tieto rokovania o dohodách o voľnom obchode, aby sa zabezpečilo efektívne riešenie prioritných otázok týkajúcich sa prístupu na trh. Keďže Komisia kladie zvýšený dôraz na vykonávanie dohôd o voľnom obchode, upevňuje diskusie so svojimi partnermi v oblasti prístupu na trh s cieľom riešiť problematiku prekážok v krajinách, kde sú v platnosti dohody o voľnom obchode. Vykonávacie štruktúry zriadené v rámci dohôd o voľnom obchode výrazne prispievajú k odstraňovaniu osobitných prekážok obchodu a poskytujú pravidelný rámec pre diskusie o záležitostiach týkajúcich sa prístupu na trh. Okrem toho EÚ zaviedla v roku 2017 zastrešujúcu iniciatívu Európska hospodárska diplomacia, v ktorej sa spájajú všetky zložky našej politiky (od politiky v oblasti životného prostredia po dopravu, od energetiky po hospodársku súťaž, od rozvoja po priemyselnú politiku) v záujme podpory kľúčových hospodárskych priorít každého jedného z našich obchodných partnerov. Prístup na trh je vždy jednou z týchto kľúčových priorít, a preto je preň táto iniciatíva prínosná. B. PREHĽAD PREKÁŽOK VYRIEŠENÝCH V ROKU 2017 1. Prekážky vyriešené v roku 2017 podľa tretích krajín Vďaka intenzívnejšiemu a spoločnému úsiliu všetkých zainteresovaných strán v rámci našej činnosti v oblasti prístupu na trh bolo v roku 2017 úplne alebo čiastočne vyriešených dovedna 45 prekážok, čo v porovnaní s predchádzajúcim rokom predstavuje výrazné zvýšenie. V tabuľke 7 sú uvedené tretie krajiny, v ktorých sa prekážky vyriešili najúspešnejšie. Čína sa so siedmimi prekážkami vyriešenými v roku 2017 ocitla v zozname na prvom mieste, po nej nasledovali Brazília, Turecko a Kanada (každá krajina po tri prekážky). Po dve zaznamenané prekážky sa podarilo odstrániť v prípade Argentíny, Indie, Saudskej Arábie, Taiwanu a Spojených arabských emirátov. Tabuľka 7: Geografické rozdelenie prekážok vyriešených v roku 2017 (* – krajiny G 20) 2. Prekážky vyriešené v roku 2017 podľa druhu opatrenia Je vhodné preskúmať, do akej miery bola EÚ v minulom roku efektívna pri riešení rôznych typov opatrení. Ako vyplýva z tabuľky 8, naša stratégia prispela k riešeniu dvojciferného počtu prekážok na hraniciach aj za hranicami, čím sa potvrdila účinnosť našich nástrojov pri riešení rôznych druhov prekážok. Na rozdiel od predchádzajúceho roka bolo v roku 2017 zaznamenané značné zvýšenie počtu vyriešených opatrení na hraniciach (34) v porovnaní s opatreniami za hranicami (11). Väčšina opatrení na hraniciach, ktoré boli úspešne vyriešené, sa týkala sanitárnych a rastlinolekárskych otázok. Ide o výsledok spoločnej cielenej činnosti (Komisia, členské štáty EÚ, delegácie EÚ, vývozcovia z EÚ) v 20 prioritných krajinách. Ostatné vyriešené prekážky sa týkali zákazu dovozu alebo colných otázok. V prípade jedenástich opatrení za hranicami sa väčšina pozitívnych výsledkov dosiahla v oblasti regulačných alebo daňových opatrení týkajúcich sa obchodu s tovarom (10), pričom bola úspešne vyriešená aj jedna otázka spojená so službami.

Tabuľka 8: Rozdelenie prekážok zaznamenaných v databáze prístupu na trh, ktoré boli vyriešené v roku 2017, podľa odvetví (počet opatrení) 3. Prekážky vyriešené v roku 2017 podľa odvetví V tabuľke 9 sa uvádza prehľad hlavných hospodárskych odvetví, v ktorých boli v roku 2017 vyriešené prekážky. Na prvom mieste zoznamu je poľnohospodárstvo a rybárstvo s 27 (úplne alebo čiastočne) vyriešenými opatreniami. Druhým v poradí je odvetvie vín a liehovín, v ktorom boli v rovnakom období vyriešené tri prekážky. V odvetví železa, ocele a neželezných kovov, ako aj odvetví dreva, papiera a celulózy sa podarilo vyriešiť po dve prekážky. Okrem toho boli jednotlivé prekážky vyriešené v niekoľkých ďalších odvetviach: odvetvie výroby lietadiel, automobilový priemysel, odvetvie keramiky a skla, IKT a elektroniky, strojov, zdravotníckych pomôcok, liekov, služieb, textilu a kože. Takisto boli vyriešené dve horizontálne prekážky, konkrétne pokrytie miestnych orgánov v Kolumbii a prahová výška investícií v Kanade. Tabuľka 9: Rozdelenie prekážok zaznamenaných v databáze prístupu na trh, ktoré boli vyriešené v roku 2017, podľa odvetví C. KVALITATÍVNA ANALÝZA PREKÁŽOK VYRIEŠENÝCH V ROKU 2017 V tejto časti sa uvádza podrobnejšia analýza prekážok vyriešených v prípade deviatich obchodných partnerov, u ktorých bol roku 2017 zaznamenaný najvyšší počet vyriešených prekážok (najmenej však dve): Čína, Brazília, Kanada, Turecko, Argentína, India, Saudská Arábia, Taiwan a Spojené arabské emiráty. 1. Čína Čína je stále jednou z krajín, ktoré najviac využívajú prekážky prístupu na trh, a to z hľadiska celkového počtu zaznamenaných opatrení (25), ako aj z hľadiska nových prekážok zistených v roku 2017 (10). Dalo by sa však konštatovať, že v roku 2017 sa dosiahlo niekoľko pozitívnych, hoci väčšinou len postupných krokov, z čoho vyplýva, že stratégia EÚ v oblasti odstraňovania prekážok prináša výsledky dokonca aj v najnáročnejších situáciách. Pokrok sa dosiahol v sanitárnej a rastlinolekárskej oblasti. V oblasti potravín a nápojov, pre ktoré sa v súčasnosti nevyžaduje oficiálna certifikácia, EÚ dosiahla dvojročný odklad zavedenia právneho predpisu, ktorý by znamenal certifikáciu nízkorizikových potravín. Komisia bude aj naďalej sledovať vývoj situácie, pretože obavy v súvislosti s týmto opatrením pretrvávajú aj napriek vítanému odkladu jeho zavedenia. Okrem toho v rovnakom odvetví príslušný úrad v Číne udržiaval od roku 2000 v platnosti zákaz dovozu hovädzieho a ovčieho mäsa a výrobkov z nich z EÚ vzhľadom na bovinnú spongiformnú encefalopatiu (BSE) a transmisívnu spongiformnú encefalopatiu (TSE). EÚ však prispela k tomu, že pre niektoré členské štáty bol zrušený zákaz platný pre jednotlivé krajiny v súvislosti s BSE. Pracovníci čínskeho úradu pre inšpekciu a karanténu zablokovali v septembri 2017 dovoz viacerých druhov plesnivého syra. Po dvojstranných rozhovoroch s čínskymi orgánmi bol zákaz zrušený. Pozitívny vývoj bol zaznamenaný aj v odvetví zdravotníckych pomôcok. V októbri 2017 Čína rozšírila počet pomôcok, ktoré majú byť oslobodené od klinického skúšania v Číne. Zatiaľ čo čínske nariadenie č. 650 vyžaduje, aby výrobcovia v prípade záujmu o registráciu určitých kategórií zdravotníckych pomôcok v Číne vykonávali v tejto krajine aj klinické skúšania, týmto rozhodnutím sa výrazne skráti čas a znížia náklady na registráciu a zlepší sa prístup novo zaradených pomôcok na čínsky trh. Podobne aj vo farmaceutickom odvetví Čína vo februári 2017 po prvý raz za osem rokov aktualizovala svoj celoštátny zoznam uhrádzaných liekov. V novom zozname je o 15 % viac liekov než v zozname z roku 2009. Tento nový zoznam predstavuje konkrétny pokrok pri zlepšovaní prístupu nových liekov na čínske trhy. Pokiaľ ide o automobilový priemysel, určitý pokrok sa dosiahol v septembri 2017, keď Čína oznámila, že nová politika kvót pre vozidlá využívajúce nové zdroje energie nadobudne platnosť až o rok neskôr (v roku 2019). Odklad začiatku vykonávania poskytne európskym výrobcom automobilov v Číne dostatočný priestor. Určitý pozitívny vývoj bol zaznamenaný aj v odvetví výroby lietadiel. Čínsky úrad pre civilné letectvo (CAAC) prestal v posledných rokoch vydávať osvedčenia potrebné na dovoz malých lietadiel do Číny. Európska únia a Čína sa však v roku 2017 dohodli na posilnení spolupráce v oblasti letectva a uzavreli rokovania o dvojstrannej dohode o bezpečnosti civilného letectva (BASA). Vďaka tejto dohode sa odstráni zbytočná duplicita činností v oblasti hodnotenia a certifikácie výrobkov leteckej techniky zo strany úradov pre civilné letectvo, čím sa znížia náklady odvetvia leteckej dopravy. Aj keď dohoda ešte len má nadobudnúť platnosť, Čína už vydala príslušné oznámenia o prijatí žiadostí pre určité lietadlá z EÚ. EÚ so záujmom očakáva úzku spoluprácu s čínskymi úradmi na čo najskoršom dokončení procesu odblokovania povolení.

2. Brazília Brazília je súčasťou zoskupenia Mercosur, s ktorým EÚ v rámci rokovaní o dohode o pridružení rokuje o dohode o voľnom obchode. Keďže Brazília je najväčšou ekonomikou Latinskej Ameriky a EÚ je jej hlavným obchodným partnerom, otázky prístupu na trh majú v tomto regióne veľký význam. Trend v otázke prístupu na trh je vo všeobecnosti pozitívny, keďže tri prekážky boli (úplne alebo čiastočne) vyriešené. Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva a rybárstva, bol vydaný nový právny predpis, ktorého implementácia stále prebieha a ktorý uľahčuje prístup európskych produktov na trh, hoci prekážka ešte nie je úplne vyriešená. Tieto právne predpisy zahŕňajú ustanovenia umožňujúce všetkým členským štátom EÚ, ktoré už v súčasnosti vyvážajú, doplniť do zoznamu prevádzkarní, ktorým bol schválených vývoz do Brazílie, ďalšie prevádzkarne (bez auditu). Ďalej umožňujú rozšíriť povolenie na ďalšie oblasti alebo druhy zvierat (ak už bol systém považovaný za rovnocenný) a poskytnúť zoznam nízkorizikových výrobkov, ktorý ešte musí Brazília vymedziť. Vďaka týmto opatreniam sa zníži počet nevybavených auditov, ktoré predstavujú opakujúci sa systémový problém. Okrem toho brazílske úrady podnikli niekoľko pozitívnych krokov na vyriešenie 17 nevybavených žiadostí týkajúcich sa ovocia a zeleniny, čo je v kontexte rokovaní so zoskupením Mercosur prejavom záväzku. Čiastočný pokrok sa podarilo dosiahnuť aj v oblasti vín a liehovín, keďže brazílska agentúra pre hygienickú kontrolu (ANVISA) prijala nový predpis o označovaní prítomnosti alergénov v potravinách. Táto nová požiadavka sa vzťahuje na potraviny, nápoje, prídavné látky a zložky používané pri spracovávaní potravín a alkoholických nápojov s obsahom obilnín (pšenica, raž, jačmeň, ovos a hybridy), ktoré musia mať na etikete uvedené upozornenie. ANVISA po niekoľkých demaršoch Komisie napokon začiatkom roka 2017 potvrdila udelenie výnimky na označovanie prítomnosti alergénov v prípade liehovín destilovaných z obilnín. Ďalšia prekážka, ktorá bola vyriešená, sa týkala strojov. Regulačná norma (Norma Regulamentadora) č. 12 (NR 12) je predpis stanovujúci bezpečnostné normy v rôznych oblastiach zamestnanosti vrátane povinností, ktoré sa uplatňujú rovnakým spôsobom na vývozcov, výrobcov a používateľov strojov a priemyselných zariadení, a vyplývajú z neho rozsiahle požiadavky. Ministerstvo práce nakoniec vydalo technickú poznámku so záverom, že dovezené stroje, ktoré boli vyrobené v súlade s normou ISO13849, by sa nemali považovať za nevyhovujúce norme NR 12. Vďaka tomu sa umožnil prístup na trh strojárskemu priemyslu EÚ, v ktorom sa uplatňuje norma ISO13849. 3. Kanada Komplexná hospodárska a obchodná dohoda EÚ s Kanadou predbežne nadobudla platnosť 21. septembra 2017. Keďže dohoda poskytuje rámec, ktorý pomáha riešiť otázky prístupu na trh, jej výsledkom je ďalšie zlepšenie obchodných vzťahov. V skutočnosti bolo vyriešenie troch prekážok potvrdené už v roku 2017. Pokiaľ ide o horizontálne prekážky, zákon týkajúci sa zahraničných investícií v Kanade (Investment Canada Act) umožňuje kanadskej vláde preskúmať zahraničné investície, ktoré presahujú určitú úroveň. V nadväznosti na začatie uplatňovania dohody CETA to teda znamená, že sa môžu preskúmať investície v hodnote aspoň 1,5 miliardy kanadských dolárov uskutočnené „investormi podľa vymedzenia obchodnej dohody“, ktorí nie sú štátnym podnikom, s cieľom nadobudnúť kontrolu nad kanadským podnikom. Táto prahová hodnota sa bude každoročne vďaka ustanoveniam obsiahnutým v dohode CETA upravovať na základe rastu nominálneho HDP. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo a rybárstvo, bola vyriešená ďalšia prekážka, pretože členské štáty nemohli vyvážať zo skladovacích stredísk, ktoré sa nachádzali v kontrolných jednotkách inej provincie, než tej, kde mali výrobcovia svoje sídlo. EÚ a Kanada sa však napriek tomu dohodli, že zmenia harmonizovaný vývozný certifikát. Poľnohospodárstva a rybárstva sa týka aj skutočnosť, že po nadobudnutí platnosti dohody CETA bol zrušený dovtedajší dovozný systém pre pšenicu a jačmeň, ktorý riadila Kanadská rada pre pšenicu (Canadian Wheat Board) prostredníctvom štyroch colných kvót. Okrem toho sa Kanada v rámci dohody CETA zaviazala prerokovať všetky otázky týkajúce sa vín a liehovín s cieľom nájsť s EÚ vzájomne dohodnuté riešenia. To zahŕňa provinčné prirážky uplatňované na domáce vína a vína plnené do fliaš v Kanade v súkromných predajniach vína. 4. Turecko Obchodné vzťahy EÚ a Turecka sú založené na dohode o colnej únii, ktorá nadobudla platnosť v roku 1995. Turecko je krajina s celkovo rozsiahlym zoznamom prekážok, konkrétne ich bolo v databáze zaznamenaných spolu 20. Dve prekážky však boli úspešne vyriešené. Pokiaľ ide o ťažbu, turecké orgány zrušili obmedzenia pre medený šrot a hliníkový šrot a odstránili ich zo zoznamu tovaru, na ktorý sa vzťahuje vývozná registrácia. Ďalej bola čiastočne vyriešená prekážka v odvetví dreva, papiera a celulózy. Turecké úrady uverejňujú komuniké, v ktorých pravidelne zahŕňajú rôzne výrobky do oblasti pôsobnosti tureckého systému certifikácie v rámci dohľadu nad dovozom. Ten spočíva v požiadavke získať pred dovozom rôznych výrobkov licenciu o dohľade, ak je ich cena nižšia ako určitá úradne stanovená prahová hodnota. Po vyšetrovaní podľa nariadenia o prekážkach obchodu vo veci dohľadu nad dovozom nenatieraného bezdrevného papiera, ktorý uskutočnila Komisia, Turecko vyňalo k 7. decembru 2017 túto kategóriu papierových výrobkov z rozsahu pôsobnosti svojho systému dohľadu nad dovozom. (Treba však poznamenať, že tento systém sa naďalej vzťahuje na niekoľko výrobkov v iných odvetviach.) 5. Argentína Argentína je takisto súčasťou zoskupenia Mercosur, s ktorým EÚ v rámci rokovaní o dohode o pridružení rokuje o dohode o voľnom obchode. Pokrok sa dosiahol z hľadiska prístupu na trh, keďže v roku 2017 boli vyriešené dve prekážky. Pokiaľ ide o sanitárne a rastlinolekárske opatrenia, Argentína zo svojho certifikátu odstránila požiadavku, aby sa v krajine vývozcu nevyskytoval porcinný reprodukčný a respiračný syndróm, čo výrobcom mäsa uľahčilo prístup na argentínsky trh. Pokiaľ ide o služby, treba poznamenať, že Argentína prestala požadovať prísažné vyhlásenie dovozcov v oblasti služieb (DJAS), ktoré bolo ustanovené všeobecným uznesením v rokoch 2012 a 2013. 6. India Ako sa uvádza v predchádzajúcich častiach, India naďalej uplatňuje protekcionistické trendy a v roku 2017 zaviedla tri nové prekážky. Napriek tomuto vývoju sa EÚ podarilo v roku 2017 (čiastočne) vyriešiť dve hlavné prekážky, pričom obe sa týkali sanitárneho a rastlinolekárskeho sektora.

Pokiaľ ide o výrobky z bravčového mäsa, s viacerými členskými štátmi bolo dohodnuté veterinárne osvedčenie, ktoré uľahčuje ich prístup na trh, keďže indické orgány súhlasili so zrušením požiadavky, aby sa výrobky z bravčového mäsa (napr. šunka) mohli vyvážať do Indie len vtedy, ak bolo mäso pred konzervovaním/sušením vykostené. India takisto stanovila obmedzenie na dovoz rastlín a rastlinných produktov v súvislosti s ošetrením fumigáciou. India schválila dovoz ovocia a dreva ošetrených alternatívnymi spôsobmi (ošetrenie chladom, resp. teplom) a uviedla, že túto skutočnosť oznámi výboru WTO pre sanitárne a fytosanitárne otázky. Niektoré z ohlásených oznámení však stále chýbajú. Okrem toho treba poznamenať, že pokiaľ ide o výrobky zo železa a ocele, indický minister pre oceliarstvo vo februári 2017 oznámil, že v prípade 19 výrobkov už nebudú predĺžené minimálne dovozné ceny železa a ocele, ktoré sa uplatňovali v minulosti. 7. Saudská Arábia Saudská Arábia a ďalších päť krajín Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive (Bahrajn, Kuvajt, Omán, Katar a Spojené arabské emiráty) predstavujú z obchodného hľadiska dôležitý región. V priebehu roka 2017 boli v Saudskej Arábii vyriešené dve prekážky, obe v odvetví poľnohospodárstva a rybárstva. Saudská Arábia uplatňovala dovozné obmedzenia na hovädzie a ovčie mäso v dôsledku bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE). Tento zákaz bol však pre niektoré členské štáty počas roku 2017 zrušený. Podobný zákaz bol takisto zaznamenaný v súvislosti s dovozom hydiny a výrobkov z hydiny z dôvodu vysokopatogénnej aviárnej influenzy. Tento zákaz bol tiež pre niektoré členské štáty v roku 2017 zrušený. 8. Taiwan EÚ sa počas roku 2017 podarilo vyriešiť dve prekážky, čo bude prínosom pre obchodovanie EÚ na Taiwane. Obidve prekážky sa týkali odvetvia poľnohospodárstva a rybárstva. Taiwan mal množstvo žiadostí zo strany vývozcov živočíchov/rastlín a ich produktov z EÚ, ktoré roky čakali na vybavenie, pričom krajina vôbec nenaznačila, kedy bude tento postup ukončený. V priebehu roku 2017 ho Taiwan našťastie urýchlil a niektoré členské štáty získali prístup na jeho trh. Taiwan takisto zrušil zákaz dovozu výrobkov z hovädzieho mäsa z niektorých členských štátov z dôvodu BSE, a to po zvýšenom niekoľkoročnom spoločnom úsilí vlád členských štátov a Európskej komisie o nadviazanie dialógu s taiwanskými úradmi, akademickou obcou a širšou verejnosťou s cieľom vysvetliť komplexné viacúrovňové systémy kontroly EÚ, v ktorých sa uplatňujú veľmi prísne normy. 9. Spojené arabské emiráty (SAE) Spojené arabské emiráty sú z hľadiska obchodu významný región. Komisia preto vyvinula značné úsilie na vyriešenie prekážok prístupu na trh; dve z nich boli v roku 2017 úspešne vyriešené. Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva a rybárstva, pre niektoré členské štáty bol zrušený dočasný zákaz dovozu hydiny a výrobkov z hydiny z dôvodu HPAI. Pokiaľ ide o elektroniku, SAE poskytli usmernenia a prezentáciu, na základe čoho bola udelená výnimka z pôsobnosti opatrení pre 11 produktov pre všeobecné osvetľovacie zariadenia, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje rozhodnutie vlády SAE z roku 2012 obmedzujúce používanie určitých nebezpečných materiálov v elektronických zariadeniach (podobné ako v právnych predpisoch EÚ o obmedzení používania nebezpečných látok podľa smernice 2011/65/EÚ). D. DOSAH VYRIEŠENÝCH PREKÁŽOK V tejto časti si najprv zopakujeme analýzu vykonanú pred identifikovaním obchodných tokov spojených s prekážkami vyriešenými v roku 2017. Obchodné toky, ktoré mohli byť ovplyvnené odstránenými obchodnými prekážkami, dosahovali hodnotu 8,2 miliardy EUR. To je v porovnaní s predchádzajúcim rokom (4,2 miliardy EUR) takmer dvojnásobok. Vývoz EÚ do Číny predstavuje 45 %, po ňom nasleduje vývoz z EÚ do Brazílie (takmer 13 %) a Indie (takmer 6 %). Veľkú väčšinu týchto tokov tvoria priemyselné odvetvia. Dovedna 34 % obchodu, ktorý mohol byť ovplyvnený, predstavujú zdravotnícke pomôcky (v hodnotovom vyjadrení to zodpovedá sume 3,6 miliardy EUR) a stroje (2,1 miliardy EUR). Vyriešené prekážky v agropotravinárskom odvetví predstavujú 1 miliardu EUR. Od tohto roku sa v správe uvádza aj analýza vypracovaná na základe ekonometrického modelu, ktorý umožňuje posúdiť, do akej miery sa obchodné toky s partnerskými krajinami, ktoré zaviedli určitú prekážku, zmenili po jej odstránení. Na tento účel sa použila regresná analýza, ktorou sa kvantifikoval dosah odstránenia prekážok z hľadiska vývozu z EÚ. Použitá metodika je konzervatívna a môže podceniť dosah na obchod, no my sme sa zamerali len na prekážky, ktoré boli odstránené úplne, a nezahrnuli sme zložitejšie služby ani horizontálne prekážky. Analyzovali sme účinky tohto zredukovaného súboru prekážok, ktoré boli odstránené v rokoch 2014 až 2016. Cieľom bolo porovnať tieto údaje s výsledkami poslednej takejto analýzy, ktorú Komisia vykonala v roku 2015 a ktorá sa vzťahovala na obdobie do roku 2013. V dôsledku toho bol však vylúčený pozitívny vplyv, ktorý malo na obchod odstránenie prekážok vďaka stratégii pre prístup na trh pred rokom 2014. Z výsledkov vyplýva, že odstránenie tejto podskupiny prekážok je spojené s výrazným zvýšením vývozu EÚ. Podľa odhadov sa obchod po odstránení prekážok v priemere zvýšil približne o 56 %. V hodnotovom vyjadrení to znamená, že sa vďaka odstráneniu prekážok umožnil dodatočný vývoz vo výške 4,8 miliardy EUR ročne. Rádovo to zodpovedá prínosu mnohých našich dohôd o voľnom obchode. Je to napríklad viac ako dosah našich dohôd o voľnom obchode s Kolumbiou a Peru spolu. Z analýzy z roku 2015, pri ktorej sa použila rovnaká metodika, vyplynul dodatočný vývoz v hodnote 2,4 miliardy EUR, pričom sa zdôraznilo, že zvyšovaním počtu prekážok sa zintenzívňuje naše úsilie zamerané na presadzovanie väčšieho otvorenia trhu. IV. ZÁVER Táto správa poskytuje všeobecný prehľad prekážok obchodu a investícií priamo ovplyvňujúcich hospodárske subjekty EÚ, ktoré boli oznámené a ktoré sa riešili v rámci partnerstva pre prístup na trh, ktoré je výsledkom spoločnej činnosti Komisie, členských štátov a obchodných organizácií.