SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 18. 6. 2015  
COM(2015) 301 final  
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
HODNOTENIE NARIADENIA (ES) č.  1606/2002 Z 19. JÚLA 2002 O UPLATŇOVANÍ 
MEDZINÁRODNÝCH ÚČTOVNÝCH NORIEM  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Úvod  
Viac ako desať rokov po prijatí nariadenia č. 1606/2002 (ďalej len „nariadenie o  IAS“)1 a po 
počiatočnom preskúmaní jeho pôsobenia sa Komisia v  roku 20082 rozhodla posúdiť, či sa 
dosiahli ciele stanovené v  rámci Programu regulačnej vhodnosti a  efektívnosti (REFIT)3. 
V nariadení č. 258/20144 sa od Komisie zároveň vyžaduje, aby predložila sprá vu 
o výsledkoch hodnotenia podľa potreby aj vrátane návrhov na zmeny, ako aj o  mechanizmoch 
správy a  riadenia príslušných orgánov.  
Cieľom prijatia medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS)5 vydaných 
Radou pre medzinárodné účtovné štandardy (I ASB) na používanie v  EÚ bolo zlepšiť 
efektívne fungovanie kapitálových trhov a  vnútorného trhu EÚ.  
Podľa nariadenia sa od roku 2005 konsolidované finančné výkazy kótovaných spoločností 
EÚ6 vypracúvajú v  súlade s  IFRS. Členské štáty môžu rozšíriť uplatňovan ie IFRS na 
jednotlivé ročné finančné výkazy a  na nekótované spoločnosti. V  „smernici 
o transparentnosti“7 sa takisto stanovuje, že všetci emitenti (vrátane emitentov z  nečlenských 
krajín EÚ), ktorých cenné papiere sú kótované na regulovanom trhu, ktorí sa nachádzajú 
alebo pôsobia v  EÚ, musia používať IFRS.  
Táto správa je zhrnutím výsledkov uvedeného hodnotenia a  identifikujú sa v  nej potenciálne 
zlepšenia. Sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie obsahuje ďalšie podrobné údaje 
doplňujúce túto správu.  
2. Metodika  
Komisia vykonala hodnotenie, ktorého súčasťou bolo získavanie stanovísk zainteresovaných 
strán prostredníctvom verejnej konzultácie (august – november 2014, 200 príspevkov), 
neformálnej skupiny expertov (18 verejných a  súkromných organizácií a  3 zas adnutia v  roku 
2014) a  Výboru pre účtovné predpisy (ARC), ktorý je zložený zo zástupcov všetkých 
členských štátov. Komisia vykonala preskúmanie literatúry týkajúcej sa vplyvu povinného 
prijatia IFRS v  EÚ a  výsledkov uplatňovania IFRS počas krízy. Takisto č erpala z  vnútorných 
skúseností príslušných medzinárodných a  európskych orgánov. Pri hodnotení sa zohľadnili 
                                                            
1 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.  1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných 
účtovných noriem (Ú. v. ES L 243, 11.9.2002.  
2 KOM(2008) 215.  
3 COM(2014) 368.  
4 Článok 9 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) č.  258/2014 z   3. apríla 2014, ktorým sa 
ustanovuje program Únie určený na podporu osobitných činností v oblasti finančného výkazníctva a auditu na 
roky 2014 – 2020 a ktorým sa zrušuje rozhodnut ie č. 716/2009/ES, Ú. v. EÚ L 105, 8.4.2014.  
5 Medzinárodné účtovné štandardy (IAS)  prvýkrát vydal Výbor pre medzinárodné účtovné štandardy (IASC), 
predchodca IASB.  
6 S cennými papiermi obchodovanými na regulovanom trhu EÚ.  
7 Smernica Európskeho parlament u a Rady 2004/109/ES z  15. decembra  2004 o harmonizácii požiadaviek na 
transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na 
regulovanom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES, Ú.  v. EÚ L  390, 31.12.2004.  
 
3 
 odporúčania pána  Maystadta8 týkajúce sa posilnenia príspevku EÚ v  oblasti stanovovania 
medzinárodných štandardov.  
V hodnotení sa prejavila snaha o  porovnanie situácie po prijatí nariadenia o  IAS so situáciou, 
keby IFRS neboli prijaté. Neexistuje však žiadna jasná referenčná hodnota, na základe ktorej 
by sa mohli IFRS porovnávať, pretože v  EÚ neexistuje jediná alternatíva a  všeobecne 
uznávané účtovné z ásady (GAAP) členských štátov alebo USA sa počas posudzovaného 
obdobia vyvíjali.  
Hodnotenie vo všeobecnosti vychádzalo z  pohľadu EÚ ako celku bez systematickej analýzy 
vzájomného pôsobenia nariadenia a  vnútroštátnych právnych predpisov. Do hodnotenia 
nebolo zahrnuté technické preskúmanie štandardov IFRS a  jednotlivé štandardy neboli 
analyzované z  hľadiska administratívneho zaťaženia, ktoré môžu predstavovať. Nezvažovali 
sa v ňom ani možné alternatívne účtovné režimy pre nekótované spoločnosti v  EÚ. 
Počas posudzovaného obdobia bolo ťažké oddeliť účinky prijatia IFRS, pretože došlo aj 
k iným významným regulačným zmenám; účinky boli rôzne aj v  závislosti od vnútroštátnych 
všeobecne uznávaných účtovných zásad GAAP používaných pred IFRS. Takisto bolo ťažké 
získať kvantitatívne údaje o  spoločnostiach, ktoré uplatňujú IFRS a  o ich nákladoch 
a prínosoch. Existujúci výskum bol zameraný najmä na väčšie spoločnosti. Respondenti sa 
nakoniec sami rozhodli, že sa zapoja do verejnej konzultácie, a  preto nemuseli nevyhn utne 
predstavovať reprezentatívnu vzorku.  
Hodnotenie sa netýka auditu. Všeobecne sa uznáva, že na zabezpečenie spoľahlivých 
finančných výkazov sú potrebné vysokokvalitné audity. Počas posudzovaného obdobia EÚ 
posilnila svoj regulačný rámec pre štatutárne a udity vrátane nezávislého dohľadu nad 
audítormi a  audítorskými spoločnosťami9. 
3. Zistenia  
3.1. Kritériá hodnotenia  
3.1.1.  Účinnosť  
Cieľom nariadenia o  IAS bolo zosúladiť finančné výkazníctvo kótovaných spoločností 
zabezpečením vysokého stupňa transparentnosti a porovnateľnosti ich finančných výkazov 
s cieľom zlepšiť efektívne fungovanie kapitálových trhov a  vnútorného trhu EÚ. V  nariadení 
sa kládol dôraz na to, aby sa IFRS stali celosvetovo uznávanými, aby spoločnosti z  EÚ mohli 
súťažiť o  finančné zdroje na sve tových kapitálových trhoch za rovnakých podmienok.  
                                                            
8 Mali by byť štandardy IFRS viac „európske“?; Úloha posilniť príspevok EÚ k  vývoju medzinárodných 
účtovných štandardov; Správa Philippa MAYSTADTA – október 2013.   
9 Smernica 2006/43 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konso lidovaných účtovných závierok 
zmenená smernicou 2014/56 a nariadením č. 537/2014, ktoré sa budú uplatňovať od polovice júna 2016.   
 
4 
 Transparentnosť a  porovnateľnosť  
Komisia zistila, že nariadením o  IAS sa zvýšila transparentnosť finančných výkazov 
prostredníctvom zlepšenej kvality účtovníctva a  sprístupňovania informácií, ako aj vyššej  
relevantnosti výkazníctva, čo viedlo k  presnejším očakávaniam trhu vrátane prognóz 
analytikov. Viedlo to aj k  väčšej porovnateľnosti finančných výkazov v  rámci jednotlivých 
odvetví a  krajín a  medzi nimi, aj keď niektoré rozdiely pretrvávajú.  
Zhromaždené d ôkazy naznačili, že kvalita finančných výkazov vypracovaných podľa IFRS je 
dobrá, z  čoho vyplynulo, že aj kvalita štandardov je dobrá. Kritizovali sa však ako príliš 
komplexné. Zo zistení vyplynulo, že komplexnosti štandardov sa väčšinou nedá zabrániť, 
pretože vyplýva z  komplexnosti príslušnej ekonomickej činnosti; aj keď štandardy nie sú 
špecifické pre jednotlivé odvetvia, považovali sa za dostatočne flexibilné na to, aby sa 
prispôsobili väčšine obchodných modelov, prejavili sa však určité obavy, pokiaľ id e o ich 
vhodnosť pre dlhodobých investorov a  objem zverejňovaných informácií.  
V nariadení o  IAS sa uznalo, že vysoká kvalita finančného výkazníctva závisí od riadneho 
a prísneho presadzovania štandardov. Podľa smernice o  transparentnosti sú za presadzovani e 
účtovných štandardov zodpovedné jednotlivé členské štáty; Európsky orgán pre cenné papiere 
a trhy (ESMA) koordinuje svoje činnosti s  cieľom posilniť zbližovanie v  oblasti dohľadu 
a zabezpečiť jednotné uplatňovanie IFRS v  rámci EÚ.  
Zhromaždené dôkazy nazn ačili, že existujú riadne mechanizmy na zabezpečenie primeraného 
presadzovania IFRS a  že pri podpore presadzovania súladu a  súdržnosti v  celej EÚ zohráva 
dôležitú úlohu ESMA. Z  niektorých dôkazov však napriek tomu vyplynulo, že pri 
presadzovaní pretrvávajú  medzi členskými štátmi určité rozdiely. ESMA nedávno uverejnil 
nové usmernenia10 na presadzovanie, ktoré by mohli viesť k  ďalšiemu zlepšeniu v  tejto 
oblasti, ale je príliš skoro na to, aby sa posúdil ich vplyv.  
Jednotné vykonávanie štandardov môže závisieť  od toho, ako sú interpretované. ESMA 
upozorňuje Výbor pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva na oblasti 
rozdielnosti praxe. Komisia víta účinnú spoluprácu medzi týmito dvoma orgánmi.  
Účinné fungovanie kapitálových trhov a  vnútorného trhu EÚ 
Komisia našla dôkazy o  zlepšení výsledkov kapitálového trhu: vyššiu likviditu; nižšie 
kapitálové náklady; zvýšené cezhraničné transakcie; ľahší prístup ku kapitálu na úrovni EÚ 
a na globálnej úrovni; zlepšenú ochranu investorov a  zachovanie dôvery inves torov. Ako však 
už bolo uvedené, účinky IFRS nebolo možné oddeliť od ostatných zmien ovplyvňujúcich 
kapitálové trhy.  
Prípadná miera, v  ktorej mohlo používanie IFRS zhoršiť finančnú krízu, bola predmetom 
rozsiahlych diskusií a  dôkazy boli zmiešané. Do centr a pozornosti patria dva aspekty 
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
5 
 účtovníctva. Prvým je používanie bežných cien (reálnych hodnôt) na oceňovanie finančných 
nástrojov. Keď na trhoch vládne prílišný rast alebo úpadok, hodnoty môžu byť prehnané. 
Nástroje ako bankové úvery sa naopak vykazujú na  základe nákladov, pričom treba stále 
posudzovať, či zákazníci budú splácať dlžné sumy. Počas finančnej krízy sa štandard 
uplatniteľný na znehodnotenie úverov veľmi kritizoval za to, že viedol k  vytváraniu rezerv, 
ktoré charakterizovalo vyjadrenie „príliš málo, príliš neskoro“ . Ostatné výhrady sa týkali 
nedostatočného zverejňovania informácií zo strany niektorých bánk. Po rozsiahlom riadnom 
procese IASB v  roku 2014 uverejnila nový štandard pre finančné nástroje (IFRS 9), ktorý sa 
v súčasnosti posudzuje pre d prijatím. Počas finančnej krízy sa vo všeobecnosti potvrdilo, že 
štandardy môžu mať rozsiahle hospodárske účinky (pozri 3.2).  
Globálne štandardy  
V nariadení o  IAS sa predpokladalo, že IFRS sa stanú globálnymi štandardmi, z  čoho by mali 
prospech spoločnos ti z EÚ. Zainteresované strany sa domnievajú, že rozhodnutie EÚ prijať 
IFRS poskytlo významný stimul pre dôveryhodnosť a  prijatie IFRS na celom svete. 
K dnešnému dňu prijalo IFRS viac ako sto krajín a  štandardy majú podporu medzinárodných 
organizácií, ako je napríklad skupina G20, Rada pre finančnú stabilitu (FSB), Svetová banka, 
Medzinárodný menový fond a  Bazilejský výbor pre bankový dohľad.  
Spojené štáty nepovoľujú svojim domácim spoločnostiam používať IFRS, čo predstavuje 
významné obmedzenie pri ich glob álnom uplatňovaní. Mechanizmus „rovnocennosti“, 
ktorým Komisia pre cenné papiere a  burzu USA (SEC) prijíma finančné výkazy zahraničných 
spoločností vypracované podľa IFRS, je vnímaný ako dôležitý prínos pre približne 90 
veľkých emitentov EÚ kótovaných v  USA. 
V roku 2002 rada IASB a  Rada pre účtovné štandardy USA (FASB) začali program 
konvergencie svojich príslušných štandardov. Počas finančnej krízy sa potvrdil význam tejto 
práce, ktorá bola aktívne podporovaná aj na úrovni G20 a  FSB. V  niektorých oblastiac h sa 
však radám nepodarilo dosiahnuť spoločné pozície.  
3.1.2.  Efektívnosť  
Z dôkazov získaných z  hodnotení vo všeobecnosti vyplynulo, že prínosy uplatňovania 
nariadenia o  IAS prevažujú nad nákladmi.  
Uplatňovanie účtovných štandardov napriek tomu neumožňuje tradičn ú analýzu nákladov 
a prínosov, pretože prínosy nie je možné vyčísliť peňažne; existuje len málo údajov 
o nákladoch, ako aj nerovnomerné rozdelenie nákladov a  prínosov, pričom náklady väčšinou 
vznikajú spoločnostiam pri príprave finančných výkazov IFRS, zat iaľ čo prínosy sa delia 
medzi nich, používateľov finančných výkazov vrátane investorov a  širšie hospodárstvo.  
Spoločnosti však väčšinou IFRS podporovali, čo znamená, že považujú náklady za primerané 
prínosom. Z  dôkazov vyplynulo, že pomer nákladov a  prínos ov závisí od takých vlastností 
spoločnosti, ako je napríklad jej veľkosť a  rozsah medzinárodných operácií. Niektoré 
zainteresované strany vnímali prínosy rozšíreného používania IFRS v  tom, že poskytlo 
 
6 
 spoločnostiam príležitosť prijať IFRS, pretože by to pr edstavovalo úspory nákladov, najmä 
pre spoločnosti v  kótovaných skupinách. Niektoré zainteresované strany okrem toho navrhli 
miernejšiu verziu IFRS so zníženým rozsahom zverejňovania pre dcérske spoločnosti 
kótovaných skupín. Zaznela poznámka, že náklady n a prijatie IFRS môžu predstavovať 
prekážku pre počiatočnú verejnú ponuku, a  to najmä pre malé a  stredné podniky (MSP).  
Používatelia finančných výkazov väčšinou podporili IFRS pre zvýšenie transparentnosti 
a porovnateľnosti finančných výkazov.  
Počas vývoja a schvaľovania štandardov znášajú náklady všetky zainteresované strany. 
Z časti spätnej väzby vyplynulo, že neskôr rovnováhu medzi nákladmi a  prínosmi nepriaznivo 
ovplyvnili časté zmeny štandardov, ich komplexnosť a  zvyšujúci sa objem zverejňovania.  
3.1.3.  Releva ntnosť  
Z dôkazov získaných z  hodnotení vo všeobecnosti vyplynulo, že ciele nariadenia o  IAS sú aj 
naďalej relevantné.  
Rastúca globalizácia kapitálových trhov spôsobila ešte väčšiu potrebu jedného jazyka 
v oblasti finančného výkazníctva. V  roku 2002 kótovan é spoločnosti na kapitálových trhoch 
v EÚ nemali rovnaké podmienky. To sa teraz dosiahlo, takže diskusia sa zameriava na to, či 
na celom svete platia rovnaké podmienky. Ako už bolo uvedené, medzinárodné organizácie 
podporujú IFRS ako globálne štandardy.  
Kríza bola dôkazom toho, že je potrebné pochopiť účinky regulácie na finančné trhy a  na 
jednotlivé hospodárstva. V  nariadení o  IAS sa stanovuje podmienka, že medzinárodné 
štandardy EÚ sa zavedú vtedy, ak prispejú k  európskemu verejnému blahu. Pojem „verejné 
blaho“ nie je definovaný, ale môže sa chápať tak, že vo všeobecnosti zahŕňa finančnú stabilitu 
a hospodárske aspekty. Predovšetkým je potrebné posúdiť, či by účtovné štandardy mohli mať 
nepriaznivý vplyv na hospodárstvo alebo na určité zainteresované stran y, ako sú dlhodobí 
investori. Čoraz viac sa šíri aj výzva posudzovať predpisy holisticky vzhľadom na ich 
kumulatívne účinky.  
V čase prijatia nariadenia o  IAS sa dohodlo, že jeho ciele sú relevantnejšie pre kótované 
spoločnosti EÚ, čo sa prejavilo v  rozsahu  povinného uplatňovania, ktorý členské štáty môžu 
rozšíriť. Niektoré zainteresované strany sa domnievajú, že používanie IFRS by mohlo priniesť 
podobný prospech najmä investorom, ak by sa rozšírilo (napríklad na jednotlivé ročné 
finančné výkazy kótovaných s poločností, ktoré nezostavujú konsolidované finančné výkazy). 
Ďalšie strany poukázali na riziko, ktoré predstavuje uloženie povinnosti uplatňovať 
komplexné štandardy malým a  stredným podnikom.  
 
7 
 3.1.4.  Koherentnosť  
V rámci nariadenia o  IAS 
IFRS prijaté EÚ boli kodi fikované v  právne záväznom nariadení Komisie č. 1126/200811, 
ktoré sa mení s  každým novým štandardom a  zmenou. Komisia dvakrát ročne vypracúva 
nezáväznú konsolidovanú verziu aktuálnych štandardov vo všetkých jazykoch EÚ. Z  dôkazov 
vyplýva potreba zlepšenia prekladov do niektorých jazykov, praktické ťažkosti pri 
konsolidácii štandardov a  určité nezrovnalosti medzi konsolidovanými textami IASB a  EÚ. 
Úradná kodifikácia všetkých IFRS Komisiou by preto mohla byť užitočná.  
Niektoré zainteresované strany takisto sp ochybnili potrebu zabezpečiť nad rámec riadneho 
postupu IASB súlad nových štandardov alebo zmien so súborom existujúcich IFRS.  
S ostatnými právnymi predpismi EÚ  
Komisia je odhodlaná pomôcť riešiť akékoľvek sporné body týkajúce sa vzájomného 
pôsobenia naria denia o  IAS a  smernice o  účtovníctve. Primerané metódy interpretácie 
a transpozície doteraz umožňovali členským štátom prekonávať takéto sporné body.  
Pravidlá zachovania kapitálu a  rozdeľovania dividend boli takisto uvedené ako zdroj 
právnych problémov, kt oré môžu vzniknúť v  niektorých jurisdikciách, v  ktorých členské štáty 
povoľujú alebo vyžadujú používanie IFRS pre jednotlivé ročné finančné výkazy, na ktorých 
je založený rozdeliteľný zisk. Každý členský štát uvažuje nad tým, ako riešiť tieto otázky vo 
svojich vnútroštátnych právnych predpisoch v  rámci požiadaviek EÚ na zachovanie kapitálu.  
V existujúcom koncepčnom rámci  IASB sa uvádza, že cieľom finančného výkazníctva na 
všeobecné účely je poskytnúť o  vykazujúcej účtovnej jednotke informácie, ktoré sú užitočné 
pre existujúcich a  potenciálnych investorov, veriteľov a  iných majiteľov pohľadávok. Aj keď 
východiskom pre prud enciálnejšiu reguláciu sú finančné informácie založené na IFRS, IASB 
nezahŕňa orgány prudenciálneho dohľadu ani regulačné orgány do svojho zoznamu 
používateľov. Napriek tomu je potrebné zabezpečiť, aby finančné informácie boli vhodné na 
tento účel, pričom treba uznať, že prudenciálne regulačné orgány môžu na splnenie svojich 
rôznych cieľov požadovať ďalšie informácie.  
Z dôkazov vyplynulo, že aj keď sa v  IFRS, regulatórnych požiadavkách, daňových pravidlách 
a pravidlách zachovania kapitálu môžu spoločnostiam  ukladať odlišné požiadavky týkajúce sa 
vykazovania, tieto rozdiely sa zväčša považujú za primerané a  oprávnené vzhľadom na rozsah 
sledovaných cieľov.  
3.1.5.  Pridaná hodnota pre EÚ  
Koncom 90 -tych rokov minulého storočia internacionalizácia spoločností, vytvorenie  
jednotného trhu a  globalizácia finančných trhov viedli k  potrebe nájsť pre kótované 
                                                            
11 Nariadenie Komisie (ES) č.  1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho 
parla mentu a Rady (ES) č.  1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy (Ú. v. EÚ L 320,  
29.11.2008).  
 
8 
 spoločnosti spoločný účtovnícky jazyk. Niektoré z  nich museli vypracovať dodatočný súbor 
účtovných výkazov podľa medzinárodných štandardov alebo štandardov USA, pretože ic h 
účtovné výkazy vypracované podľa vnútroštátnych predpisov neboli uznávané na 
medzinárodnej úrovni. EÚ sa rozhodla uplatňovať IFRS na kótované spoločnosti 
prostredníctvom nariadenia, pretože ťažkosti pri zosúlaďovaní rôznych účtovných tradícií 
medzi člens kými štátmi by znemožnili primerané zlepšenie smerníc o  účtovníctve.  
Z dôkazov vyplynulo, že ciele nariadenia sa dosiahli účinným a  efektívnym spôsobom a  že sú 
naďalej relevantné. Okrem toho stále neexistuje vhodne vymedzená alternatíva k  IFRS. 
Nariadenie teda naďalej poskytuje Európe pridanú hodnotu, odstraňuje cezhraničné prekážky 
prostredníctvom spoločného medzinárodného jazyka účtovníctva a  dáva silný hlas EÚ v  rámci 
vývoja medzinárodných štandardov.  
Z dôkazov vyplynulo, že rovnováha medzi povinným rozs ahom uplatňovania nariadenia 
a možnosťou členských štátov rozšíriť používanie IFRS na vnútroštátnej úrovni zabezpečuje 
riadnu subsidiaritu a  proporcionalitu. Členské štáty implementovali možnosti rôznymi 
spôsobmi, ktorými zohľadnili svoje osobitné hospodár ske a  právne prostredie. Povinné 
používanie IFRS sa vo väčšej miere nerozšírilo na nekótované spoločnosti alebo na finančné 
výkazy fyzických osôb.  
3.2. Postup a  kritériá schvaľovania  
3.2.1.  Mechanizmus schvaľovania – postup  
IFRS, ktoré vydala IASB, schvaľuje Komisia v  rámci komitologického postupu. Proces 
schvaľovania je aj naďalej potrebný s  cieľom zabezpečiť, aby štandardy vypracované 
súkromnou inštitúciou spĺňali určité kritériá a  aby boli vhodné pre európske hospodárstvo 
predtým, než sa stanú súčasťou právnych pred pisov EÚ.  
Cieľom Komisie je zabezpečiť, aby postup schvaľovania prebehol hladko a  efektívne; spätná 
väzba naznačila, že väčšina zainteresovaných strán sa domnieva, že funguje dobre. Určité 
obavy boli vyjadrené v  súvislosti s  načasovaním, pretože sa ním zavádza regulačná neistota. 
Napriek tomu sa musí rešpektovať, že je potrebný riadny postup, ktorý poskytne 
zainteresovaným stranám primeraný čas na prípadné príspevky.  
Ďalším dôležitým faktorom na podporu postupu schvaľovania je úplne pochopenie účinkov 
jednotlivých štandardov. IASB dosiaľ poskytla iba obmedzenú analýzu účinkov svojich 
štandardov, v  ktorej sa zamerala na kvalitu informácií poskytovaných používateľom 
finančných výkazov. Útvary Komisie a  Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo 
(EFRAG) okrem toho posudzujú účinky jednotlivých štandardov na úrovni EÚ.  
3.2.2.  Mechanizmus schvaľovania – flexibilita  
Niektoré európske zainteresované subjekty sa domnievajú, že nariadeniu o  IAS chýba 
flexibilita, keďže neumožňuje, aby sa IFRS zmenili pridaním tex tu a má len obmedzený 
priestor na „vypustenie“ textu („výnimku“). V  EÚ je od roku 2005 v  platnosti jedna výnimka, 
ktorú používa niekoľko bánk. Ostatné zainteresované strany vyjadrili názor, že štandardy 
 
9 
 vydané IASB by sa nemali upravovať na účely uplatňova nia v  Európe. V  Maystadtovej 
správe bolo uvedené, že v  tejto oblasti je potrebná opatrnosť a  väčšina zainteresovaných strán 
podporila zachovanie súčasného stavu.  
Zo spätnej väzby vyplynulo aj presvedčenie, že reforma EFRAG by mala posilniť vplyv 
Európy na vývoj štandardov v  počiatočnej fáze procesu.  
3.2.3.  Kritériá schvaľovania  
V nariadení o  IAS sa stanovuje niekoľko kritérií, ktoré musia byť splnené na to, aby bol 
štandard schválený v  EÚ. Štandardy by nemali byť v  protiklade so zásadou „pravdivého 
a verného“ obra zu stanovenou v  smernici o  účtovníctve, mali by byť prospešné pre verejné 
blaho v  Európe a  mali by spĺňať základné kritériá týkajúce sa požadovanej kvality informácií 
uvádzaných vo finančných výkazoch. V  Maystadtovej správe sa poukázalo na to, že ako 
súčas ti verejného blaha by sa mohli doplniť dve ďalšie kritériá, a  to: že štandardy by nemali 
ohrozovať finančnú stabilitu a  nesmú byť prekážkou hospodárskeho rozvoja Únie. Ako 
alternatíva sa v  správe navrhlo vydanie oznámenia, ktoré by obsahovalo usmernenia pr e 
interpretáciu kritéria verejného blaha.  
Zo spätnej väzby vo všeobecnosti vyplynulo, že existujúce kritériá fungujú dostatočne a  aj 
keď by niektoré zainteresované strany v  nariadení uvítali iné kritériá, nezaznela jasná 
požiadavka väčšiny doplniť doň konk rétne kritérium. Niektoré zainteresované strany sa aj 
napriek tomu domnievali, že by bolo užitočné presnejšie vymedziť, čo pojem európske 
verejné blaho zahŕňa, zatiaľ čo iné sa domnievali, že výraz je dostatočne generický na to, aby 
mal význam a  v praxi um ožňuje flexibilitu. Väčšina zúčastnených strán neodporúčala, aby sa 
v nariadení o  IAS robili nejaké zmeny, ale považovala za vhodnejšie, aby Komisia 
identifikovala oblasti zamerania EFRAG na individuálnom základe.  
Problémom je, že pojmy v  nariadení, teda a j „verejné blaho“ a  „pravdivý a  verný“ by sa mali 
chápať jednotne. V  druhom prípade niektoré zainteresované strany odporúčali, aby sa 
štandard posudzoval výslovne podľa toho, či by viedol k  obozretnému účtovníctvu, ktoré 
vnímajú ako dôležitý faktor pri pos kytovaní pravdivého a  verného obrazu. Komisia by mala 
spolu s  EFRAG vypracovať usmernenia na zlepšenie pochopenia kritérií schvaľovania.  
3.3. Správa  
3.3.1.  Nadácia IFRS  
Nadácia IFRS je nezávislá organizácia, ktorá stanovuje účtovné štandardy pre viac ako 100 
krajín. P reto potrebuje silné mechanizmy správy na zabezpečenie verejnej zodpovednosti.  
Má trojstupňovú štruktúru správy zameranú na podporu transparentnosti, oddelenie funkcií 
a primeraný dohľad. Monitorovacia rada verejných orgánov vrátane Európskej komisie 
zabez pečuje, aby nadácia IFRS podliehala verejnému dohľadu. Rada môže postúpiť 
záležitosti širokého verejného záujmu IASB.  
 
10 
 V roku 2013 bola nadácia IFRS financovaná najmä prostredníctvom príspevkov. Jej cieľom je 
stanoviť (povinné) vnútroštátne režimy financova nia, ktoré sú primerané HDP krajiny. Toto 
sa zatiaľ ukázalo ako problematické, keďže mnoho krajín, ktoré používajú IFRS, neposkytuje 
primerané príspevky. Preto sa nadácia naďalej spolieha na dobrovoľné príspevky, často zo 
súkromného sektora, čo môže viesť k riziku konfliktu záujmov. Európska únia ako celok, 
vrátane členských štátov, je hlavným finančným sponzorom nadácie IFRS s  viacročným 
záväzkom, ktorý poskytuje nadácii IFRS stabilný zdroj financovania a  pomáha jej znížiť 
závislosť od súkromného sektora.  
Počas posudzovaného obdobia však nastalo niekoľko pozitívnych zmien: vytvorenie 
poradného fóra pre účtovné štandardy s  európskym zastúpením; odporúčania poradnej 
skupiny určené správcom, týkajúce sa metodiky terénnej práce a  analýz účinkov, ktorú bude 
uplatňovať IASB a  zavedenie revízií štandardov po implementácii.  
V reakcii na požiadavky zainteresovaných strán vrátane európskych záujmov IASB vyvíja 
svoj koncepčný rámec , vďaka ktorému sa zlepší finančné výkazníctvo, pretože poskytne 
úplný a  aktualizovaný sú bor koncepcií na používanie v  ich budúcej práci. Dňa 28.  mája 2015 
bol uverejnený konzultačný návrh, v  ktorom sa uvádza niekoľko dôležitých otázok vrátane 
opätovného zavedenia koncepcie obozretnosti ako dôležitého prvku finančného výkazníctva.  
Nadácia IFRS  je na základe svojich stanov povinná každých päť rokov vykonať revíziu svojej 
organizačnej štruktúry. Vďaka doterajším revíziám sa výrazne zlepšila jej správa. Nasledujúca 
revízia bude príležitosťou na riešenie otázky financovania nadácie a  rozhodovacieho  procesu 
vrátane úlohy monitorovacej rady.  
3.3.2.  EFRAG  
Komisia v  júli 2014 predložila správu12 o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní reformy 
EFRAG po Maystadtovej správe. Komisia dospela k  priaznivému záveru o  pokroku, ktorý sa 
doteraz dosiahol. Reforma nadobudla účinnosť 31.  októbra 2014, keď nadobudli účinnosť 
zmenené stanovy a  vnútorné pravidlá EFRAG. Išlo o  zriadenie novej dozornej rady EFRAG, 
jej nového rozhodovacieho orgánu s  vyváženým zastúpením verejných a  súkromných 
záujmov, so zámerom posilniť legitimitu jej stanovísk a  prispieť k  cieľu, ktorým je jednotný 
hlas Európy.  
4. Záver a  ďalšie kroky  
Komisia je spokojná so všeobecnou kvalitou hodnotenia a  v tejto súvislosti považuje celkové 
výsledky za primerane podložené dôkazmi, a  to aj napriek obmedzenej dostupnosti 
kvantitatívnych údajov. Kľúčové zistenia ukázali, že ciele nariadenia boli splnené.  
Z dôkazov vyplynulo, že reformy EFRAG počas posudzovaného obdobia sa považujú za 
dôležité na posilnenie hlasu EÚ v  oblasti rozvoja IFRS.  
                                                            
12 COM(2014) 396.  
 
11 
 Napriek tomu však existujú možnosti na zlepšenie spôsobu, akým sa uplatňujú ustanovenia 
nariadenia o  IAS, a  Komisia identifikovala viaceré konkrétne kroky, ktoré by sa mohli prijať.  
Fungovanie nariadenia o  IAS 
 Z dôkazov vyplýva, že súčasný rozsah pôsobnosti nariadenia  a možnosti, ktoré majú 
členské štáty, sú primerané. V  rámci zelenej knihy o  budovaní kapitálových trhov 
Únie13 Komisia otvorila diskusiu o  tom, či je užitočné vytvoriť spoločnú úroveň EÚ 
v oblasti vysokokvalitného a  zjednodušeného účtovného štandardu pre MSP kót ované 
v mnohostranných obchodných systémoch (MTF), konkrétne na rastových trhoch 
MSP.  
 Komisia podporuje IFRS ako globálne štandardy  a naďalej nalieha na Komisiu USA 
pre cenné papiere a  burzu, aby domácim spoločnostiam povolila používať IFRS. 
Cieľom nie je konvergencia ako taká, pretože IFRS by mali byť vysokokvalitné 
a vhodné pre európske trhy, a  teda aj pre iné jurisdikcie na celom svete. Komisia sa 
domnieva, že záväzok prijať IFRS by mal byť potvrdený stanovením stáleho 
finančného príspevku na financovani e nadácie IFRS, ktorý by bol primeraný HDP 
prispievajúcej krajiny. Komisia preto naliehavo žiada, aby sa pri revízii správy nadácie 
IFRS v  roku 2015 zabezpečilo, že členstvo v  riadiacich a  monitorovacích orgánoch 
nadácie IFRS a  IASB bude podmienené používa ním IFRS a  platením stáleho 
finančného príspevku.  
 Účinnosť a  efektívnosť nariadenia závisia od kvality samotných štandardov , ktoré by 
sa mali počas vývoja a  schvaľovania naďalej primeraným spôsobom posudzovať. 
Malo by sa zvážiť najmä akékoľvek vzájomné pôs obenie nariadenia o  IAS a  ďalších 
právnych predpisov EÚ na základe holistického pohľadu na celkovú koherentnosť 
a účinky, komplexnosť štandardov a  požiadaviek na objem zverejňovania. Komisia 
preskúma opodstatnenie prípadného posilnenia pravidiel EÚ pre roz deľovanie 
dividend.  
 Komisia nabáda členské štáty, aby uplatňovali usmernenia ESMA týkajúce sa 
presadzovania . V rámci zelenej knihy o  budovaní kapitálových trhov Únie Komisia 
preskúma, či sú právomoci európskych orgánov dohľadu vrátane ESMA týkajúce sa 
zabezpečenia konzistentného dohľadu dostatočné a  či by pre účastníkov trhu mohli 
byť užitočné efektívnejšie prístupy k  dozornému a  trhovému výkazníctvu, ktorého 
súčasťou je ESMA alebo vnútroštátne orgány.  
 S cieľom zabezpečiť zjednodušenie právnych predpisov a  koherentnosť  Komisia 
zváži kodifikáciu právnych predpisov schvaľujúcich IFRS v  strednodobom horizonte 
po prijatí niektorých hlavných očakávaných štandardov. Komisia sa bude usilovať 
o posilnenie spolupráce s  nadáciou IFRS, najmä v  súvislosti s  aspektmi pre kladu.  
                                                            
13 COM(2015) 063.  
 
12 
 Postup schvaľovania  
 Komisia zabezpečí, aby v  žiadostiach o  odporúčania skupiny EFRAG pred schválením 
boli zahrnuté konkrétne záujmy vrátane otázok verejného blaha na individuálnom 
základe, aby sa skupina EFRAG v  odporúčaniach primerane zaoberala tak ýmito 
otázkami. Účasť členských štátov v  skoršej fáze procesu pomôže pri informovaní 
útvarov Komisie o  akýchkoľvek záujmoch a  reforma štruktúry správy skupiny 
EFRAG posilní jej schopnosť riešiť nastolené otázky. Komisia bude rozvíjať nápady 
a pracovné post upy prostredníctvom dialógov s  Výborom pre účtovné predpisy, radou 
EFRAG a  ostatnými inštitúciami EÚ.  
 Komisia nabáda EFRAG, aby rozvíjala svoje kapacity, pokiaľ ide o  analýzu účinkov 
štandardov vrátane makroekonomických účinkov. Komisia oceňuje ECB a  európ ske 
orgány dohľadu, ako aj pozorovateľov rady EFRAG v  rámci reformovaných 
mechanizmov správy a  riadenia, ktorí si aktívne vymieňajú názory s  radou s  cieľom 
uľahčiť preskúmanie niektorých oblastí, ako napríklad účinkov na finančnú stabilitu.  
Mechanizmy sprá vy a riadenia pre príslušné organizácie,  
 Komisia uznáva zlepšenia týkajúce sa správy a  riadenia nadácie IFRS. Ako člen 
monitorovacej rady však Komisia vyzýva tento orgán, aby presmeroval svoju 
pozornosť od otázok týkajúcich sa vnútornej organizácie na disk usiu o  otázkach 
verejného záujmu, ktoré by sa mohli týkať nadácie IFRS.  
 Komisia naliehavo vyzýva IASB, aby posilnila svoje analýzy vplyvu, zvážila 
konkrétne potreby investorov s  rôznymi investičnými časovými horizontmi a  aby pri 
vypracúvaní svojich štandar dov poskytla špecifické riešenia najmä v  oblasti 
dlhodobých investorov.  
 Komisia víta zámer IASB opätovne zaviesť do koncepčného rámca  zásadu 
obozretnosti.  
 Komisia schválila vykonanie reformy správy a  riadenia EFRAG v  roku 2014 
a vykonáva nad ňou dohľad. V  záujme zabezpečenia, aby sa splnil cieľ týkajúci sa 
posilnenia vplyvu EÚ v  oblasti rozvoja medzinárodných účtovných štandardov, bude 
Komisia naďalej pozorne monitorovať opatrenia nadväzujúce na reformu a  v súlade 
s nariadením 258/2014 bude každoročne predk ladať správu.