Oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 2, 3, 4 a 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES o podpore ekologických vozidiel cestnej dopravy v záujme nízkoemisnej mobility

(2020/C 352/01)

Úvod

Účelom tohto oznámenia je poskytnúť usmernenia pre vnútroštátne orgány, verejných obstarávateľov, obstarávateľov a prevádzkovateľov o uplatňovaní ustanovení článkov 2, 3, 4 a 5 smernice o ekologických vozidlách [smernica 2009/33/ES (1) o podpore ekologických vozidiel cestnej dopravy v záujme nízkoemisnej mobility zmenená smernicou (EÚ) 2019/1161] (2).

Predstavuje prehľad najčastejších otázok týkajúcich sa transpozície a vykonávania týchto ustanovení, najmä pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti smernice, vymedzenie pojmu „ekologické vozidlá“, minimálne cieľové hodnoty obstarávania, započítavanie vozidiel a používanie databázy elektronického vestníka verejného obstarávania (ďalej len „TED“ – Tender Electronic Daily) v rámci rôznych scenárov obstarávania (vrátane napr. dodatočne modernizovaných vozidiel, výmeny vozidiel v rámci existujúcich zmlúv atď.).

Toto oznámenie by sa malo čítať v spojení s ostatnými príslušnými ustanoveniami smernice. Objasňuje ustanovenia, ktoré sú už obsahom platných právnych predpisov, a nijako nerozširuje povinnosti vyplývajúce z týchto právnych predpisov, ani nezavádza ďalšie požiadavky na dotknuté príslušné orgány a prevádzkovateľov.

Účelom tohto oznámenia je iba pomôcť verejným obstarávateľom, obstarávateľom, prevádzkovateľom dopravy a príslušným vnútroštátnym orgánom pri uplatňovaní smernice. Názory vyjadrené v tomto oznámení nemôžu mať vplyv na nijaké budúce stanovisko Komisie k tejto záležitosti. Výklad práva Únie je oficiálne oprávnený poskytovať len Súdny dvor Európskej únie.

Otázky týkajúce sa rozsahu pôsobnosti smernice

1. V tabuľke 1 v prílohe k smernici sú služby na zber odpadu uvedené medzi službami zahrnutými do rozsahu pôsobnosti smernice. Nie sú vozidlá na zber odpadu vylúčené z rozsahu pôsobnosti smernice v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a)?

V článku 3 ods. 2 písm. a) sa z rozsahu pôsobnosti smernice vylučujú okrem iného vozidlá uvedené v článku 2 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) 2018/858 (3) o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, t. j „akékoľvek vozidlo s vlastným pohonom, ktoré je osobitne navrhnuté a vyrobené na vykonávanie práce, ktoré z dôvodu jeho konštrukčných vlastností nie je vhodné na prepravu osôb alebo tovaru a ktoré nie je strojovým zariadením namontovaným na podvozku motorového vozidla.“

Vozidlá na zber odpadu nepatria do tejto kategórie; spravidla sa typovo schvaľujú ako vozidlá kategórie N2 alebo N3 v súlade s nariadením (EÚ) 2018/858. Preto sa nevylučujú z rozsahu pôsobnosti smernice o ekologických vozidlách.

2. Môžu sa všetky vozidlá, ktoré používajú napr. ozbrojené sily alebo polícia, vyňať z pôsobnosti smernice?

Nie. V súlade s článkom 2 smernice v spojení s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2018/858 sa môžu vyňať iba tie vozidlá, ktoré boli „osobitne navrhnuté a vyrobené alebo prispôsobené“ na používanie týmito zložkami. Takto sa napríklad môže vyňať policajná dodávka so špeciálnym vybavením a výstražnými svietidlami; na druhej strane sa nemôže vyňať bežná dodávka, ktorú používajú policajné orgány na prenos dokumentov z jedného oddelenia do druhého.

3. Ak polícia obstaráva bežné vozidlá s úmyslom osobitne ich prispôsobiť svojim účelom (t. j. pretože majú vlastného mechanika), vzťahuje sa na to smernica alebo nie? Ak polícia kupuje bežné vozidlo a v rámci tohto (alebo samostatného) postupu obstarávania obstaráva aj služby, ktoré povedú k osobitnej úprave, vzťahuje sa smernica na obstarávanie takéhoto vozidla alebo nie?

V prvom prípade (obstarávanie štandardných vozidiel, ktoré sa majú prispôsobiť interne) sa obstarávanie týka vozidla, ktoré nie je „osobitne navrhnuté a vyrobené alebo prispôsobené“ na používanie políciou. Toto obstarávanie sa preto nemôže vyňať z rozsahu pôsobnosti smernice.

V druhom prípade (obstarávanie vozidla a jeho následné prispôsobenie konkrétnym potrebám zložiek) ak sa vozidlo a služby prispôsobenia obstarávajú v tom istom postupe, potom sa obstarávané vozidlá môžu považovať za „osobitne prispôsobené“, a preto sa môžu vyňať. Ak sa však služby prispôsobenia obstarávajú samostatne, obstarávanie vozidla nebude spĺňať kritériá uvedené v článku 2 danej smernice, a preto sa nemôže vyňať.

V tejto súvislosti treba takisto pripomenúť, že smernica vymedzuje minimálne vnútroštátne cieľové hodnoty ako minimálny podiel ekologických vozidiel na celkovom počte vozidiel obstarávaných v členskom štáte. Aj keď konkrétna skupina vozidiel patrí do rozsahu jej pôsobnosti, smernica automaticky nestanovuje minimálny percentuálny podiel pre ich konkrétne obstarávanie. Hoci v uvedených príkladoch vozidlá patria do rozsahu pôsobnosti smernice, členský štát sa môže rozhodnúť nestanoviť cieľovú hodnotu pre svoje konkrétne obstarávanie a zabezpečiť splnenie vnútroštátnej cieľovej hodnoty zodpovedajúcim zvýšením cieľových hodnôt pre ostatné vozové parky. Viac informácií týkajúcich sa tohto aspektu sa nachádza v odpovediach na otázky o vnútroštátnych cieľových hodnotách.

4. Uplatňuje sa táto smernica aj na zmluvy o službách vo verejnom záujme zadávané prostredníctvom priameho zadania v zmysle nariadenia (ES) č. 1370/2007 (4) o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave?

Áno. V súlade s článkom 3 ods. 1 písm. b) smernice zmluvy o službách vo verejnom záujme podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, ktorých predmetom je poskytovanie služieb cestnej osobnej dopravy nad rámec prahovej hodnoty, ktorú stanovia členské štáty tak, aby nepresahovala uplatniteľnú prahovú hodnotu stanovenú v článku 5 ods. 4 uvedeného nariadenia, patria do rozsahu pôsobnosti smernice, a to bez ohľadu na postup použitý na ich zadávanie (verejná súťaž alebo priame zadanie).

V tejto súvislosti je dôležité objasniť, že kľúčovým prvkom na určenie toho, či zmluva patrí do rozsahu pôsobnosti smernice, je prahová hodnota uvedená v článku 3 ods. 1 písm. b) smernice, a nie postup použitý na zadanie zmluvy: preto sa zmluva na sumu nižšiu než je prahová hodnota stanovená členským štátom môže vylúčiť, hoci bola zadaná prostredníctvom verejnej súťaže. Na druhej strane, ak napr. členský štát stanoví nižšiu prahovú hodnotu podľa článku 3 ods. 1 písm. b) smernice a priame zadanie je prípustné pri hodnotách vyšších než je táto (vnútroštátna) prahová hodnota, potom priame zadanie môže patriť do rozsahu pôsobnosti smernice.

5. Keď sa použije centralizované obstarávanie, zadaná zmluva by mohla presahovať minimálnu prahovú hodnotu stanovenú v smernici, zatiaľ čo jednotlivé zmluvy verejného obstarávateľa by boli pod prahovou hodnotou, keby sa zadávali samostatne. Môžu sa takéto zmluvy vyňať z uplatňovania smernice?

Nie. Ak je celková hodnota obstarávania vyššia ako prahová hodnota, nebude vylúčená z rozsahu pôsobnosti smernice, hoci jednotlivé časti by boli pod prahovou hodnotou, keby sa brali samostatne.

6. V súlade s článkom 5 ods. 2 smernice je dátumom, ktorý je potrebné vziať do úvahy, dátum zadania zákazky. Vzťahuje sa to na dátum oznámenia o zadaní zákazky v databáze TED alebo na samotné uzavretie zmluvy?

V článku 5 ods. 2 smernice sa stanovuje, že „[n]a účely výpočtu minimálnych cieľových hodnôt obstarávania je dátumom verejného obstarávania, ktorý sa berie do úvahy, dátum ukončenia postupu verejného obstarávania, a to zadaním zákazky.“ V súlade s týmto článkom je preto dátumom, ktorý je potrebné vziať do úvahy, dátum oznámenia o zadaní zákazky v databáze TED.

7. Znamená článok 5 ods. 2, že zákazky, ktorých postup sa začal pred dátumom transpozície smernice (EÚ) 2019/1161, budú patriť do jej rozsahu pôsobnosti, ak dátum ich zadania pripadne na obdobie po 2. auguste 2021?

Nie. Ako sa uvádza v článku 3 ods. 1, smernica sa uplatňuje iba na zmluvy, pri ktorých sa postup obstarávania začal po 2. auguste 2021.

V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že zákazky, ktorých dátum zadania patrí do druhého referenčného obdobia (t. j. po 31. decembri 2025), sa budú počítať do uvedeného obdobia, aj keď sa postup obstarávania začal počas prvého referenčného obdobia (t. j. medzi 2. augustom 2021 a 31. decembrom 2025).

Viac informácií o spôsobe, akým sa toto ustanovenie vzťahuje na jednotlivé zákazky zadávané na základe rámcových dohôd alebo dynamického nákupného systému, nájdete aj v otázkach 27 – 29.

Otázky týkajúce sa vymedzenia ekologického vozidla

8. V článku 4 ods. 4 písm. b) smernice sa ťažké úžitkové ekologické vozidlá vymedzujú ako ťažké úžitkové vozidlá využívajúce alternatívne palivá, ako je vymedzené v článku 2 ods. 1 a článku 2 ods. 2 smernice 2014/94/EÚ (smernica o infraštruktúre pre alternatívne palivá) (5) . Sú do tohto vymedzenia zahrnuté aj hybridné vozidlá a hybridné vozidlá s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť?

V článku 2 ods. 2 smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá (smernica 2014/94/EÚ) sa uvádza, že „„elektrické vozidlo“ je motorové vozidlo vybavené hnacou jednotkou, ktorá sa skladá minimálne z jedného neperiférneho elektrického motora v úlohe meniča energie s nabíjateľným systémom uchovávania elektrickej energie, ktorý možno externe nabíjať“. V súlade s týmto vymedzením a podľa článku 4 ods. 4 písm. b) smernice sa ťažké úžitkové hybridné vozidlá s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť považujú za ekologické vozidlá, zatiaľ čo hybridné vozidlá bez možnosti pripojenia na elektrickú sieť sa nepovažujú za ekologické ťažké úžitkové vozidlá.

9. Musia ťažké úžitkové hybridné vozidlá s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť využívať vo svojom spaľovacom motore aj alternatívne palivá (napr. biopalivá), aby sa mohli posudzovať ako ekologické vozidlá v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. b) smernice?

Nie. V súlade s článkom 4 ods. 4 písm. b) smernice sa hybridné vozidlo s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť, ako je vymedzené v článku 2 ods. 2 smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá (smernica 2014/94/EÚ), považuje za ekologické aj v prípade, že pre svoj spaľovací motor využíva tradičné palivá.

Toto možno ďalej objasniť so zreteľom na to, že hybridné vozidlo s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť sa bude nabíjať pomocou elektriny. Nabíjanie pomocou elektriny predstavuje alternatívne palivo využívané hybridným vozidlom s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť, preto sa môže považovať za vozidlo patriace do rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 2 smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá (na rozdiel od hybridných vozidiel bez možnosti pripojenia na elektrickú sieť, ktoré sa nenabíjajú – v ich prípade sa elektrina vyrába výlučne vo vozidle a vozidlo poháňa iba tradičná nafta/benzín).

10. Patria trolejbusy do rozsahu pôsobnosti smernice? Možno ich na účely smernice považovať za ekologické vozidlá?

Áno. Smernica sa vzťahuje na zadávanie zákaziek v oblasti vozidiel cestnej dopravy. „Vozidlo cestnej dopravy“ podľa článku 4 ods. 3 smernice je vozidlo kategórie M alebo N v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2018/858. Druhý uvedený pojem sa týka „motorových vozidiel“ vymedzených ako akékoľvek motorové vozidlo, ktoré je navrhnuté a vyrobené na pohyb vlastnými prostriedkami, ktoré má aspoň štyri kolesá, je dokončené, dokončované alebo nedokončené s najvyššou konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 25 km/h (článok 3 ods. 16 nariadenia). Trolejbusy spĺňajú túto definíciu, a preto sa v zmysle právnych predpisov EÚ o typovom schvaľovaní považujú za vozidlá cestnej dopravy. Toto potvrdili útvary Komisie v odpovedi na otázku Talianska na šiestom zasadnutí skupiny expertov zo schvaľovacích úradov, na ktorom sa objasnilo, že na trolejbusy sa v tom čase vzťahovala smernica 2007/46/ES (6), ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá, a predpis EHK OSN č. 107 (7) o jednotných ustanoveniach pre typové schvaľovanie vozidiel kategórie M2 alebo M3 z hľadiska ich celkovej konštrukcie.

Ako je aj výslovne objasnené v odôvodnení 18 smernice (8), trolejbusy sa vždy považujú za ekologické vozidlá v súlade s článkom 4 ods. 4 písm. b). Ak jazdia iba pripojené do siete, alebo používajú motor s nulovými emisiami, keď nie sú do siete pripojené, považujú sa aj za vozidlá s nulovými emisiami. Ak trolejbus používa aj motor s nenulovými emisiami (napr. keď sa na jazdu autobusu, ktorý nie je pripojený do siete, používa dieselový motor), potom sa trolejbus nebude považovať za autobus s nulovými emisiami, ale stále sa považuje za ekologické vozidlo, podobne ako v prípade hybridného autobusu s možnosťou pripojenia na elektrickú sieť.

11. Dajú sa podľa smernice aj električky považovať za ekologické vozidlá?

Nie. Električky nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice, pretože sú súčasťou železničného systému a podľa nariadenia (EÚ) 2018/858 sa nepovažujú za vozidlá cestnej dopravy. Preto sa na ne smernica o ekologických vozidlách nevzťahuje.

Otázky týkajúce sa minimálnych cieľových hodnôt obstarávania

12. Musí každá zmluva/každý verejný obstarávateľ a obstarávateľ spĺňať minimálne cieľové hodnoty?

Nie. Smernica ponecháva členským štátom úplnú flexibilitu pri spôsobe rozdeľovania úsilia medzi rôznych verejných obstarávateľov („VO“) a obstarávateľov („O“). Členský štát sa môže rozhodnúť stanoviť rovnakú cieľovú hodnotu pre všetkých VO/O alebo vyššie cieľové hodnoty pre niektorých a nižšie, alebo dokonca žiadne cieľové hodnoty, pre ostatných, pokiaľ sa minimálna cieľová hodnota splní na vnútroštátnej úrovni.

V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že hoci smernica nestanovuje požiadavky na jednotlivé zmluvy, každý členský štát môže pri transpozícii smernice zaviesť takéto požiadavky (napr. požiadavka minimálneho podielu ekologických vozidiel v každom obstarávaní).

V závislosti od inštitucionálnych povinností v každom členskom štáte by bolo možné delegovať podrobné pridelenie na rôzne úrovne správy, napríklad stanovením cieľových hodnôt (rovnakých alebo diferencovaných) pre každý región, ktoré by sa mohli na území daného regiónu ďalej diferencovať medzi rôznymi VO/O za predpokladu, že sa jeho celková cieľová hodnota splní.

Úsilie sa môže rozdeliť medzi rôznych VO/O v členskom štáte napríklad tak, že sa stanovia rôzne požiadavky na základe druhu zapojeného VO/O (napr. vyššie cieľové hodnoty pre orgány na národnej/regionálnej úrovni, nižšie cieľové hodnoty pre miestne orgány), veľkosti príslušnej verejnej správy (napr. vyššie cieľové hodnoty pre väčšie mestá/provincie, nižšie, alebo dokonca žiadne cieľové hodnoty pre menšie), špecifických vlastností rôznych geografických oblastí (napr. vyššie cieľové hodnoty pre oblasti s vyšším HDP na obyvateľa a/alebo pre oblasti, ktoré majú väčšie problémy s kvalitou ovzdušia) alebo akéhokoľvek iného prístupu a kritérií, ktoré členský štát považuje za relevantné.

13. Posudzuje sa dodržiavanie cieľových hodnôt každý rok?

Nie. Súlad každého členského štátu s jeho minimálnymi cieľovými hodnotami obstarávania sa posudzuje na základe celého referenčného obdobia (od 2. augusta 2021 do 31. decembra 2025 a od 1. januára 2026 do 31. decembra 2030), pričom sa nerozlišuje podľa toho, kedy sa (v rámci daného referenčného obdobia) každé obstarávanie uskutočnilo.

Treba však poznamenať, že pri transpozícii smernice môžu členské štáty rozhodnúť, že od verejných obstarávateľov a/alebo obstarávateľov budú vyžadovať, aby každý rok splnili vnútroštátne cieľové hodnoty.

Praktický príklad – otázky 12 a 13 Nasledujúci príklad ilustruje možné rozdelenie úsilia vo fiktívnom členskom štáte, ktorý má na svojom území iba troch verejných obstarávateľov („VO“)/obstarávateľov („O“) a minimálnu cieľovú hodnotu obstarávania pre autobusy vo výške 45 % pre prvé obdobie. V tomto príklade sa obstarávanie autobusov prostredníctvom zákaziek, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice, uskutočňuje takto: Verejní obstarávatelia/obstarávatelia Počet autobusov obstaraných v roku 2021 Počet autobusov obstaraných v roku 2022 Počet autobusov obstaraných v roku 2023 Počet autobusov obstaraných v roku 2024 Počet autobusov obstaraných v roku 2025 Celkový počet autobusov obstaraných v referenčnom období Verejný obstarávateľ/obstarávateľ 1 5 0 10 20 10 45 Verejný obstarávateľ/obstarávateľ 2 0 10 0 0 5 15 Verejný obstarávateľ/obstarávateľ 3 10 10 5 5 10 40 Spolu členský štát 15 20 15 25 25 100 Cieľová hodnota = 45 Tento členský štát na zabezpečenie súladu so smernicou potrebuje, aby 45 zo 100 autobusov obstaraných počas referenčného obdobia boli ekologické vozidlá. Toto by sa dalo dosiahnuť niekoľkými rôznymi spôsobmi, ako napríklad: — stanovením minimálnej cieľovej hodnoty vo výške 45 % pre všetkých troch VO/O; v tomto prípade by sa od VO/O 1 vyžadovalo, aby kúpil 20 ekologických autobusov zo 45, od VO/O 2, aby kúpil 7 ekologických autobusov z 15, a od VO/O 3, aby kúpil 18 ekologických autobusov zo 40, čo je spolu 45 ekologických autobusov zo 100, — stanovením cieľovej hodnoty vo výške 100 % pre VO/O 1 a bez požiadaviek na ďalších dvoch VO/O; aj toto by spolu viedlo k 45 ekologickým autobusom zo 100, — stanovením cieľovej hodnoty vo výške 50 % pre VO/O 1 a 3 a vo výške 30 % pre VO/O 2, čo by spolu viedlo k 46 ekologickým autobusom zo 100, — stanovením cieľovej hodnoty vo výške 60 % pre VO/O 1 a 3 a bez požiadaviek na VO/O 2 (spolu 51 ekologických autobusov zo 100). Vo všetkých týchto prípadoch by na účely smernice nezáležalo na tom, kedy by sa ekologické autobusy zaobstarali v danom období (t. j. autobus sa započítava rovnakým spôsobom bez ohľadu na to, či bol obstarávaný v roku 2022 alebo v roku 2025). Toto však nebráni členskému štátu stanoviť ročné požiadavky na vnútroštátnej úrovni.

14. Smernica sa vzťahuje na rôzne druhy zmlúv vrátane kúpy, lízingu, prenájmu vozidiel, ako aj zmlúv o službách vo verejnom záujme a zmlúv o službách. V článku 5 ods. 4 a článku 5 ods. 5 smernice sa uvádza, že počet vozidiel v rámci každej zmluvy by sa mal započítavať odlišne v prípade kúpy/lízingu/prenájmu alebo nákupu vozidiel na splátky (článok 5 ods. 4) a v prípade zmlúv o službách vo verejnom záujme a zmlúv o službách (článok 5 ods. 5). Mali by sa vozidlá v rámci týchto rôznych druhov zmlúv započítavať na účely splnenia cieľových hodnôt spolu alebo samostatne?

Ako je zobrazené v tabuľkách 3 a 4 v prílohe k smernici, pre každú kategóriu vozidiel (t. j. ľahké úžitkové vozidlá, nákladné autá, autobusy) je stanovená jedna minimálna cieľová hodnota pre každý členský štát, pričom sa nerozlišuje medzi rôznymi druhmi zmlúv (t. j. kúpa vozidla, prenájom vozidla, služby atď.).

V súlade s článkom 5 ods. 1 smernice sa tieto minimálne cieľové hodnoty počítajú ako minimálne percentuálne podiely ekologických vozidiel na celkovom počte vozidiel cestnej dopravy zahrnutých do súhrnu všetkých zmlúv v rozsahu pôsobnosti smernice, pričom sa nerozlišuje medzi rôznymi druhmi zmlúv (t. j. kúpa vozidla, prenájom vozidla, nákup vozidla na splátky, zmluva o službách atď.).

V článku 5 ods. 4 a článku 5 ods. 5 smernice sa vysvetľuje, ako by sa mal počet vozidiel, na ktoré sa vzťahuje každá jednotlivá zmluva, započítavať pre rôzne druhy zmlúv (napr. zmluvy o kúpe vozidla alebo zmluvy o službách). Po vypočítaní počtu vozidiel podľa každej jednotlivej zmluvy v súlade s týmito ustanoveniami je možné overiť súlad s cieľovými hodnotami na základe súčtu všetkých obstaraných vozidiel podľa všetkých príslušných zmlúv a podielu ekologických vozidiel na tomto celkovom počte.

Otázky týkajúce sa kúpy vozidiel poskytovateľmi služieb na základe zmlúv o službách vo verejnom záujme

15. Ako sa majú započítavať vozidlá podľa zmluvy o službách vo verejnom záujme? Mali by sme brať do úvahy kúpy nových vozidiel poskytovateľom služieb? Ako je možné ich monitorovať?

Podľa článku 5 ods. 5 smernice sa v prípade zmlúv o službách uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 1 písm. c) (t. j. zmlúv o službách vo verejnom záujme a zmlúv o službách uvedených v tabuľke 1 prílohy k smernici) musia započítavať všetky vozidlá, ktoré sa majú používať na poskytovanie príslušnej služby.

Tento prístup zabezpečuje súlad medzi dvoma rôznymi spôsobmi obstarávania [kúpa/lízing/nákup na splátky uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) a zmluvy o službách vo verejnom záujme uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) a zmluvy o službách uvedené v článku 3 ods. 1 písm. c)] a minimalizuje administratívnu záťaž.

Zmluva o kúpe/lízingu/nákupe na splátky predstavuje obstaranie určitého počtu vozidiel verejným obstarávateľom/obstarávateľom. Z tohto dôvodu sa započítavajú všetky vozidlá, na ktoré sa vzťahuje takáto zmluva. Obdobným spôsobom, prostredníctvom zmluvy o službách verejný obstarávateľ/obstarávateľ obstaráva používanie určitého počtu vozidiel na poskytovanie služby. Počet vozidiel, ktoré poskytovateľ služby bude používať na zabezpečovanie tejto služby, sa teda započíta bez ohľadu na to, či poskytovateľ služby kupuje nové vozidlá alebo používa existujúce.

16. Ak sa zmluva o službách uzatvára na obdobie dlhšie ako referenčné obdobie, započítavajú sa používané vozidlá aj do nasledujúceho referenčného obdobia?

Nie. Ako je uvedené v článku 5 smernice, dátum zadania zákazky určuje, do ktorého referenčného obdobia by sa mali obstarané vozidlá započítavať. Hoci zmluva o službách podpísaná počas prvého referenčného obdobia môže stále platiť aj počas druhého obdobia, vozidlá podľa tejto zmluvy sa započítavajú iba do prvého obdobia.

17. Ako sa majú v prípade zmluvy o službách započítavať vozidlá používané na poskytovanie služby, ak sa v priebehu referenčného obdobia časom zmení ich počet (pravidelné zmeny alebo jednorazové zmeny)?

Počet vozidiel používaných pri poskytovaní služieb, na ktoré sa vzťahuje zmluva, bude zaregistrovaný v čase zadania zákazky.

Podstatné zmeny v počte používaných vozidiel budú mať zvyčajne vplyv na rozpočet a budú si vyžadovať určitú formu revízie alebo zmeny zmluvy, ktorá by sa mala nahlásiť.

Drobné zmeny, ktoré si nevyžadujú úpravu zmluvy, sa podľa smernice nezaznamenajú. Hoci to znamená, že konečný počet vozidiel nahlásených podľa smernice nemusí byť úplne presný, spoluzákonodarcovia sa domnievali, že to predstavuje dobrý kompromis medzi presnosťou a výškou administratívnej záťaže, ktorá by sa vyžadovala na zabezpečenie úplného sledovania v reálnom čase.

18. Čo sa stane, ak je samotný poskytovateľ služby zo zmluvy o službách vo verejnom záujme alebo zmluvy o službách podľa článku 3 ods. 1 písm. b) alebo článku 3 ods. 1 písm. c) aj obstarávateľom („O“) alebo verejným obstarávateľom („VO“), na ktorého sa vzťahujú povinnosti stanovené v smerniciach 2014/24/EÚ (9) o verejnom obstarávaní a 2014/25/EÚ (10) o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb? Musí zaregistrovať aj nákup nových vozidiel, ktoré sa používajú na poskytovanie služby?

Ak sa na poskytovateľa služby vzťahuje povinnosť uplatňovať postupy obstarávania stanovené v smernici 2014/24/EÚ alebo smernici 2014/25/EÚ tak, že sa vzťahujú na nákupy vozidiel, ktoré sa používajú pri poskytovaní služby, vzťahuje sa na tieto nákupy aj smernica o ekologických vozidlách.

V tejto súvislosti treba takisto pripomenúť, že smernica sa vzťahuje iba na zmluvy, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ alebo nariadenia (ES) č. 1370/2007. Ak zmluva medzi dvoma VO/O nepatrí do rozsahu pôsobnosti týchto právnych nástrojov, potom je aj mimo rozsahu pôsobnosti smernice o ekologických vozidlách. V tomto prípade by však obstarávanie vozidiel týmto VO/O stále patrilo do rozsahu pôsobnosti smernice o ekologických vozidlách (pokiaľ nie je vylúčené z iných dôvodov).

Praktické príklady – otázky 15 až 18 Nasledujúce príklady ilustrujú, ako budú body opísané v otázkach 15, 16, 17 a 18 fungovať v praxi: Príklad 1: Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia zakúpi 10 autobusov. Na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania sa započítava všetkých 10 autobusov. Príklad 2: Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia zadá zákazku na prevádzkovanie svojej autobusovej siete subjektu, ktorý nie je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom v zmysle smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ. Podľa zmluvy sa bude používať 10 autobusov. Na účely cieľovej hodnoty sa započítava všetkých týchto 10 autobusov, a to bez ohľadu na to, či poskytovateľ služby kupuje nové autobusy alebo používa existujúce. Prípadné výmeny autobusov sa na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania nezapočítavajú a netreba ich ani monitorovať/registrovať. Príklad 3: Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia zadá zákazku na prevádzkovanie svojej autobusovej siete inému verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi, na ktorého sa vzťahujú požiadavky smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ. Podľa zmluvy sa bude používať 10 autobusov. Na účely cieľovej hodnoty sa započítava všetkých týchto 10 autobusov, a to bez ohľadu na to, či poskytovateľ služby kupuje nové autobusy alebo používa existujúce. Navyše, ak počas referenčného obdobia druhý verejný obstarávateľ/obstarávateľ zaobstará jeden alebo viac autobusov (napr. kúpi nový autobus, ktorým nahradí jeden z autobusov používaných na základe zmluvy o službách), započíta sa to aj na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania a malo by sa to náležite nahlásiť. Upozorňujeme, že v tomto prípade by sa nákup autobusu druhým verejným obstarávateľom/obstarávateľom započítal bez ohľadu na to, či sú, alebo nie sú použité v zmluve o službách. Príklad 4: Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia zadá zákazku na prevádzkovanie svojej autobusovej siete inému verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi, na ktorého sa vzťahujú požiadavky smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ. Podľa zmluvy o službách sa bude používať 10 autobusov. Táto zmluva však nepatrí do rozsahu pôsobnosti uvedených dvoch smerníc. V tomto prípade nebudú pre zmluvu o službách zaregistrované žiadne vozidlá, pretože nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice. Ak však počas referenčného obdobia druhý verejný obstarávateľ/obstarávateľ zaobstará jeden alebo viac autobusov (napr. kúpi nový autobus, ktorým nahradí jeden z autobusov používaných na základe zmluvy o službách), započíta sa to aj na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania a malo by sa to náležite nahlásiť. Upozorňujeme, že aj v tomto prípade by sa nákup autobusu druhým verejným obstarávateľom/obstarávateľom započítal bez ohľadu na to, či sú, alebo nie sú použité v zmluve o službách.

Otázky týkajúce sa dodatočnej modernizácie

19. V súlade s článkom 5 ods. 3 smernice sa na účely splnenia minimálnych cieľových hodnôt obstarávania môžu započítavať dodatočne modernizované vozidlá, ktoré zodpovedajú vymedzeniu ekologického vozidla a/alebo vozidla s nulovými emisiami. Ako by sa mal počet dodatočne modernizovaných vozidiel uvádzať do databázy TED a nahlasovať?

Očakáva sa, že vo väčšine prípadov nebude dodatočná modernizácia vozidiel v databáze TED viditeľná, napr. preto, že sa vykonáva interne alebo že je predmetom zmluvy o službách mimo rozsahu pôsobnosti smernice. Smernica ponúka členským štátom možnosť využívať dodatočnú modernizáciu ako nákladovo efektívny spôsob splnenia cieľových hodnôt, ale vo väčšine prípadov sa bude musieť využívanie tejto možnosti nahlasovať samostatne, mimo informácií, ktoré bude z databázy TED zbierať Komisia.

V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v súlade s článkom 10 ods. 2 smernice členské štáty predložia Komisii správu o vykonávaní smernice vrátane počtu a kategórií vozidiel, na ktoré sa vzťahujú príslušné zmluvy, a to podľa údajov poskytnutých Komisiou z databázy TED. Súlad s minimálnymi cieľovými hodnotami obstarávania sa bude posudzovať predovšetkým na základe tejto správy, a nielen na základe údajov, ktoré Komisia získa z databázy TED.

Ak sa dodatočná modernizácia používa na splnenie minimálnych cieľových hodnôt obstarávania a neodráža sa na údajoch uvedených v databáze TED, členské štáty by mali od príslušných verejných obstarávateľov a obstarávateľov získať údaje o počte vozidiel (pre každú kategóriu), ktoré v dôsledku dodatočnej modernizácie zodpovedajú vymedzeniu ekologického vozidla a/alebo vozidla s nulovými emisiami, a mali by ich zahrnúť do správy uvedenej v článku 10 ods. 2. Takto sa tieto vozidlá vezmú do úvahy na účely posúdenia súladu s minimálnymi cieľovými hodnotami obstarávania.

20. Ako by sa mali v praxi započítavať dodatočne modernizované vozidlá v prípade, keď sú vozidlá, ktoré boli obstarané pred referenčným obdobím, dodatočne modernizované tak, aby počas referenčného obdobia vyhovovali vymedzeniu ekologického vozidla? A ako v prípade, že sa v rovnakom referenčnom období kúpia a následne dodatočne modernizujú nové neekologické vozidlá?

Možno započítavať tak dodatočnú modernizáciu vozidiel, ktoré boli obstarané pred začiatkom referenčného obdobia, ako aj nákup a následnú dodatočnú modernizáciu vozidiel počas rovnakého referenčného obdobia, hoci spôsob, akým by sa to malo urobiť, a skutočný vplyv v súvislosti s minimálnymi cieľovými hodnotami obstarávania by sa mierne líšili, ako je znázornené v nasledujúcich príkladoch.

Praktické príklady – otázka 20 Príklad 1 Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia kúpi 10 nových autobusov s dieselovým motorom. Na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania sa obstaralo 10 vozidiel, z ktorých žiadne nie je ekologické. Príklad 2 Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia kúpi 10 nových elektrických autobusov poháňaných batériou. Na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania sa obstaralo 10 ekologických vozidiel (s nulovými emisiami). Príklad 3 Verejný obstarávateľ vlastní 10 autobusov s dieselovým motorom, ktoré boli obstarané pred nadobudnutím účinnosti novej smernice. Počas referenčného obdobia ich dodatočne modernizuje, aby jazdili výlučne na elektrinu. Na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania sa obstaralo 10 ekologických vozidiel (s nulovými emisiami). V tomto zmysle je vplyv tohto prípadu v skutočnosti rovnaký ako v príklade 2. Príklad 4 Verejný obstarávateľ počas referenčného obdobia kúpi 10 nových autobusov s dieselovým motorom. Počas rovnakého obdobia ich potom dodatočne modernizuje na elektrické autobusy poháňané batériou. V tomto prípade sa zaznamenajú dve samostatné obstarania: po prvé, obstaranie 10 neekologických vozidiel (rovnako ako v príklade 1), a potom obstaranie (prostredníctvom dodatočnej modernizácie) 10 ekologických vozidiel s nulovými emisiami (rovnako ako v príklade 3). Spolu sa to teda započíta ako obstaranie 20 vozidiel, z ktorých 10 je s nulovými emisiami a 10 je neekologických.

Otázky týkajúce sa využívania databázy TED

21. Ako sa bude databáza TED využívať na monitorovanie vykonávania smernice? Čo sú verejní obstarávatelia a obstarávatelia povinní uvádzať do databázy TED na účely smernice?

Pre každé obstarávanie, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti smernice, sa musia zhromaždiť tieto informácie: celkový počet vozidiel, na ktoré sa obstarávanie vzťahuje; počet vozidiel (z tohto celkového počtu), ktoré spĺňajú podmienky na „ekologické vozidlá“ v zmysle článku 4 ods. 4 smernice, a počet vozidiel (z celkového počtu vozidiel), ktoré spĺňajú podmienky na „ťažké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami“ v súlade s článkom 4 ods. 5 smernice.

Tieto informácie sú známe v čase zadania zákazky a často sú už uvedené v jednom z otvorených textových polí databázy TED. Pretože v súčasnosti neexistuje požiadavka na poskytovanie týchto informácií, nie vždy to tak však je. Navyše, hoci sa tieto informácie poskytujú do databázy TED, nie sú vždy uvedené v rovnakom textovom poli, pretože v tomto zmysle neexistujú jasné požiadavky. Zatiaľ teda nie je možné tieto informácie získavať automaticky z databázy TED a manuálne získavanie príslušných informácií je časovo veľmi náročné.

Z týchto dôvodov bude ďalšia verzia elektronických formulárov zavedená vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1780 (11), ktorým sa stanovujú štandardné formuláre na uverejňovanie oznámení v oblasti verejného obstarávania, obsahovať tieto tri polia, a to pre všetky zmluvy s kódom CPV, na ktoré sa smernica vzťahuje:

— Vozidlá BT-715 – Počet všetkých vozidiel (bez ohľadu na to, či sú, alebo nie sú ekologické) patriacich do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/33/ES. Tieto vozidlá sú buď predmetom nákupu, lízingu, prenájmu, nákupu na splátky alebo ich využívanie je predmetom zmluvného záväzku na účely poskytovania nakúpenej služby patriacej do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/33/ES.

— Ekologické vozidlá BT-716 – Počet ekologických vozidiel ako sú vymedzené smernicou 2009/33/ES a ako patria do rozsahu jej pôsobnosti. Tieto vozidlá sú buď predmetom nákupu, lízingu, prenájmu, nákupu na splátky alebo ich využívanie je predmetom zmluvného záväzku na účely poskytovania nakúpenej služby patriacej do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/33/ES.

— Vozidlá s nulovými emisiami BT-725 – Počet ťažkých úžitkových vozidiel s nulovými emisiami ako sú vymedzené smernicou 2009/33/ES a ako patria do rozsahu jej pôsobnosti. Tieto vozidlá sú buď predmetom nákupu, lízingu, prenájmu, nákupu na splátky alebo ich využívanie je predmetom zmluvného záväzku na účely poskytovania nakúpenej služby patriacej do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/33/ES.

Po zavedení týchto nových elektronických formulárov bude možné automaticky získať počet vozidiel cestnej dopravy a počet ekologických vozidiel cestnej dopravy a vozidiel cestnej dopravy s nulovými emisiami. Toto všetkým členským štátom uľahčí registráciu a monitorovanie objednávok. Komisia tieto informácie zhromaždí a zverejní na svojom webovom sídle.

Treba poznamenať, že uvedené polia (BT-715, BT-716 a BT-725), ktoré sa budú používať na monitorovanie prostredníctvom elektronických formulárov, sú nepovinné. Ak majú členské štáty v úmysle umožniť monitorovanie vykonávania smernice prostredníctvom databázy TED, odporúča sa, aby sa tieto polia zaviedli na vnútroštátnej úrovni ako povinné. Ak sa tieto polia v členskom štáte nepoužívajú, bude potrebné zaviesť na vnútroštátnej úrovni určitú formu špecializovaného systému na monitorovanie a podávanie správ.

22. Členské štáty sú povinné uviesť do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou 2019/1161 najneskôr 2. augusta 2021. Nové elektronické formuláre vrátane vyhradených polí v databáze TED však budú k dispozícii až od 14. novembra 2022. Ako sa bude zatiaľ pokrok monitorovať?

Začlenenie vyhradených polí (počet vozidiel, počet ekologických vozidiel, počet vozidiel s nulovými emisiami) do nových elektronických formulárov umožní automatické získavanie informácií z databázy TED. Počas obdobia od ukončenia lehoty na transpozíciu (2. august 2021) do zavedenia nových elektronických formulárov pre databázu TED sa môžu informácie o počte vozidiel, ekologických vozidiel a vozidiel s nulovými emisiami podľa každej zmluvy uvádzať v textovom poli II.2.14. „Ďalšie informácie“. Pri transpozícii a vykonávaní smernice sa členským štátom odporúča, aby stanovili, že na tento účel by sa malo používať toto voľné textové pole, čo by uľahčilo zber týchto informácií.

23. V súvislosti s oznámeniami o výsledku verejného obstarávania zverejnenými v databáze TED by mohol nastať problém pri zmluvách, ktoré sa vzťahujú na vozidlá rôznych kategórií, pre ktoré sú stanovené rozdielne percentuálne podiely (napr. autobusy a automobily). Ako by mal v takomto prípade verejný obstarávateľ/obstarávateľ nahlásiť toto obstarávanie?

Na základe doterajších skúseností očakávame, že sa táto otázka bude týkať iba relatívne obmedzeného počtu oznámení o výsledku verejného obstarávania. Verejným obstarávateľom a obstarávateľom by sa vo všeobecnosti malo odporúčať, aby podľa možnosti používali samostatné časti pre rôzne kategórie vozidiel.

V tých prípadoch, v ktorých sa oznámenie o výsledku verejného obstarávania musí vzťahovať na rôzne kategórie vozidiel, odporúčame tento postup:

— uveďte kódy CPV pre obe kategórie vozidiel; ako hlavný kód CPV zvoľte kód pre tú kategóriu vozidiel, ktorých najvyšší počet sa obstaráva, a kód(y) pre ďalšie kategórie vozidiel zvoľte ako vedľajšie kódy CPV (teda napr. ak sa oznámenie týka 10 autobusov a 5 dodávok, vyberte kód CPV pre autobusy ako hlavný kód a kód CPV pre dodávky ako vedľajší kód),

— do vyhradených polí zaznamenajte iba počet vozidiel tej kategórie, z ktorej sa obstaráva najvyšší počet vozidiel (teda napr. ak sa oznámenie týka 10 autobusov a 5 dodávok, uveďte iba 10 autobusov),

— do poľa II.2.14. „Ďalšie informácie“ uveďte počet ďalších vozidiel.

24. Čo sa stane, keď verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ použije elektronické formuláre databázy TED pre zmluvy, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice, napr. preto, že sú pod minimálnymi prahovými hodnotami, alebo preto, že obstarané vozidlá sú vyňaté z rozsahu pôsobnosti smernice? Ako sa môžeme vyhnúť tomu, aby sa vozidlá, na ktoré sa vzťahujú tieto zmluvy, započítavali na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania podľa smernice napriek tomu, že sú mimo rozsahu jej pôsobnosti?

Ak sa elektronický formulár použije na zmluvu, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice (napr. pretože jej hodnota je pod prahovou hodnotou), mali by byť vyhradené polia (počet obstaraných vozidiel v rozsahu pôsobnosti smernice, počet ekologických vozidiel, počet vozidiel s nulovými emisiami) buď prázdne, alebo vyplnené číslom „0“, aby sa pri získavaní údajov z databázy TED nezapočítal zodpovedajúci počet vozidiel.

25. Členským štátom sa v článku 3 ods. 1 písm. b) smernice umožňuje stanoviť minimálnu prahovú hodnotu pre zmluvy o službách vo verejnom záujme, ktorá môže byť rovnaká alebo nižšia ako tá, ktorá je stanovená v článku 5 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007. Ak členský štát stanoví nižšiu prahovú hodnotu, ako je možné tieto zmluvy monitorovať v databáze TED?

Ak sa členský štát rozhodne stanoviť nižšiu prahovú hodnotu, malo by byť v zásade možné uviesť do databázy TED zmluvy o službách vo verejnom záujme s nižšou hodnotou, ako je prahová hodnota EÚ uvedená v článku 5 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1370/2007.

Ak sa už musí daná zmluva zaregistrovať v databáze TED podľa vnútroštátnych pravidiel, je ľahké uviesť počet cestných vozidiel v príslušnom elektronickom formulári s minimálnou dodatočnou administratívnou záťažou.

Ak sa zmluva v súčasnosti nemusí nahlasovať, sú k dispozícii rôzne možnosti nahlasovania; všetky však prinášajú určitú úroveň administratívnej záťaže:

— Členské štáty môžu požadovať, aby sa zmluvy nahlasovali do databázy TED.

— Členské štáty môžu prípadne požadovať, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia nahlasovali počet cestných vozidiel (a ekologických cestných vozidiel a cestných vozidiel s nulovými emisiami) v týchto zmluvách na vnútroštátnej úrovni. Členský štát by potom mohol tieto údaje zahrnúť do národnej správy bez toho, aby použil databázu TED. Potreba súbežného nahlasovania počtu vozidiel, na ktoré sa vzťahujú tieto relatívne malé zmluvy, by znamenala aj určitú úroveň dodatočnej administratívnej záťaže.

Chceli by sme vyzvať členské štáty, aby pri rozhodovaní o tejto otázke v súvislosti s transpozíciou smernice vzali do úvahy príslušné výhody a vplyvy týchto rôznych možností.

Otázky týkajúce sa verejného obstarávania, ktoré sa začalo pred skončením lehoty na transpozíciu

26. Ovplyvňuje smernica prebiehajúce zmluvy o službách podpísané pred 2. augustom 2021? Ako by sa malo postupovať pri výmene vozidiel v rámci týchto zmlúv?

Rámcové zmluvy alebo zmluvy o službách vo verejnom záujme v oblasti verejnej dopravy, ktoré boli uzavreté pred 2. augustom 2021, nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice. Navyše, ako je vysvetlené v súvislosti s otázkou 13, aj keď zmluva o službách patrí do rozsahu pôsobnosti smernice, počet vozidiel, ktorý sa má vziať do úvahy na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania, je počet vozidiel, ktoré sa majú použiť na poskytovanie služby, a nie počet vozidiel, ktoré by mohol poskytovateľ služby počas trvania zmluvy vymeniť.

Ako je však podrobnejšie vysvetlené v súvislosti s otázkou 14, od poskytovateľa služieb sa môže vyžadovať, aby nahlásil nákup vozidiel, ak je sám verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, na ktorého sa vzťahujú požiadavky smerníc 2014/24/EÚ alebo 2014/25/EÚ.

Praktické príklady – otázky 17, 18 a 26 Príklad 1: Verejný obstarávateľ pred 2. augustom 2021 zadal zákazku na prevádzkovanie svojej autobusovej siete subjektu, ktorý nie je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom v zmysle smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ. Zmluva o službách nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice a nezapočítava sa na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania. Ani jeden z autobusov, na ktoré sa vzťahuje zmluva, sa nezapočítava na účely cieľovej hodnoty. Nezapočítavajú sa ani prípadné výmeny autobusov a netreba ich monitorovať/registrovať. Príklad 2: Verejný obstarávateľ pred 2. augustom 2021 zadal zákazku na prevádzkovanie svojej autobusovej siete agentúre pre verejnú dopravu, ktorá je aj verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, na ktorého sa vzťahujú požiadavky smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ. Zmluva o službách nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice a nezapočítava sa na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania. Verejné obstarávanie autobusov agentúrou pre verejnú dopravu však patrí do rozsahu pôsobnosti smernice. Ak teda agentúra počas referenčného obdobia vymení jeden alebo viac autobusov používaných na poskytovanie služby, započíta sa tento nákup na účely minimálnej cieľovej hodnoty obstarávania a mal by sa príslušne nahlásiť (upozorňujeme, že v tomto prípade by sa nákup autobusu započítaval bez ohľadu na to, či sa autobusy používajú pre zmluvu o službách).

Otázky týkajúce sa uplatňovania smernice na rámcové dohody a dynamické nákupné systémy

27. Ako sa požiadavky smernice uplatňujú na obstarávanie podľa dynamického nákupného systému alebo na základe rámcových dohôd?

Smernica sa vzťahuje na jednotlivé zákazky zadané na základe rámcovej dohody alebo podľa dynamických nákupných systémov. Na účely smernice by sa mali brať do úvahy jednotlivé oznámenia o výsledku verejného obstarávania, a to v súlade s ustanoveniami článku 5 ods. 2. Môžu sa nahlasovať takto:

— Pre dynamické nákupné systémy v súlade s článkom 50 ods. 3 smernice 2014/24/EÚ „[v]erejní obstarávatelia zašlú oznámenie o výsledku verejného obstarávania do 30 dní od zadania každej zákazky v rámci dynamického nákupného systému. Takéto oznámenia však môžu za každý štvrťrok zoskupiť. V takom prípade zašlú zoskupené oznámenia do 30 dní od skončenia každého štvrťroka.“

— Pre jednotlivé zmluvy na základe rámcovej dohody sa môže používať metóda elektronických formulárov, ktorá je vysvetlená v príručke s názvom eForms Policy Implementation Handbook (Príručka na vykonávanie politiky elektronických formulárov). Prečítajte si najmä tento výňatok z príručky:

„Elektronické formuláre by sa mohli využívať na zverejňovanie oznámení o výsledku verejného obstarávania na základe rámcovej dohody, a to každý štvrťrok (a odkazu na oznámenie uvádzajúce rámcovú dohodu), čo smernice o verejnom obstarávaní nevyžadujú. (*) Túto povinnosť možno ďalej rozčleniť v závislosti od druhu rámcovej dohody: napr. pre všetky rámcové dohody alebo iba pre rámcové dohody s viacerými hospodárskymi subjektmi. Zverejňovanie oznámení o výsledku verejného obstarávania týkajúcich sa zákaziek zadaných na základe rámcových dohôd je potrebné na zabezpečenie transparentnosti, pokiaľ ide o skutočnú výšku vynakladaných peňazí daňovníkov, a v prípade rámcových dohôd s viacerými hospodárskymi subjektmi na zabezpečenie ďalšej transparentnosti, pokiaľ ide o to, kto je v skutočnosti príjemcom peňazí. (Okrem toho je to potrebné na presné zisťovanie nákupov vozidiel podľa smernice o ekologických vozidlách.)

28. Vzťahuje sa smernica na verejné obstarávanie v rámci predtým zriadených dynamických nákupných systémov alebo rámcovej dohody, keď smernica nadobudne účinnosť počas obdobia platnosti systému?

Nie. V súlade s článkom 3 ods. 1 smernice patria do rozsahu jej pôsobnosti iba zákazky, ktorých výzva na súťaž bola odoslaná po 2. auguste 2021. Dynamický nákupný systém alebo rámcová dohoda, ktorých výzva na súťaž bola odoslaná pred uvedeným dátumom, by preto nepatrili do rozsahu pôsobnosti smernice, aj keď by jednotlivé zákazky založené na uvedenom dynamickom nákupnom systéme mohli byť zadané až po tomto dátume. Prečítajte si aj otázku 7.

29. Ak sa počas prvého referenčného obdobia zriadi rámcová dohoda alebo dynamický nákupný systém, ale jednotlivé zákazky sa zadajú počas druhého obdobia, do ktorého obdobia by sa mali príslušné vozidlá započítavať?

V súlade s článkom 5 ods. 2 smernice je dátumom, ktorý sa má vziať do úvahy, dátum zadania zákazky. V prípade rámcových dohôd alebo dynamických nákupných systémov je to dátum zadania jednotlivých zákaziek. Preto v prípade jednotlivých zákaziek zadaných počas druhého referenčného obdobia ako súčasť rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému, ktoré boli zriadené počas prvého referenčného obdobia, sa príslušné vozidlá budú započítavať do druhého referenčného obdobia.

Prečítajte si aj otázku 7.

Otázky týkajúce sa verejného obstarávania, do ktorého sú zapojení verejní obstarávatelia z rôznych členských štátov

30. Ak sa organizuje spoločné obstarávanie, do ktorého sú zapojení verejní obstarávatelia/obstarávatelia z rôznych členských štátov – napríklad ak Európske zoskupenie územnej spolupráce organizuje spoločné obstarávanie ekologických autobusov v mene svojich členov v rôznych členských štátoch – ako by sa to malo nahlásiť do databázy TED, aby sa zabezpečilo správne pridelenie vozidiel príslušnému členskému štátu na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania?

Spoločné obstarávanie, ako je opísané vyššie, sa v databáze TED zaznamená ako jedna položka. Zodpovedajúce vozidlá by sa preto automaticky pridelili členskému štátu, v ktorom je usadený hlavný verejný obstarávateľ/obstarávateľ. Aby sa zabezpečilo správne pridelenie vozidiel medzi príslušné členské štáty na účely minimálnych cieľových hodnôt obstarávania, malo by sa rozdelenie vozidiel, ekologických vozidiel a vozidiel s nulovými emisiami medzi členskými štátmi uviesť do poľa II.2.14. „Ďalšie informácie“. Útvary Komisie potom ručne opravia započítanie týchto vozidiel v systéme tak, aby odrážali ich skutočné rozdelenie medzi príslušné členské štáty.

(1) Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 5.

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 z 20. júna 2019, ktorou sa mení smernica 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 116).

(3) Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.

(5) Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1.

(6) Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1. Podľa článku 88 nariadenia (EÚ) 2018/858 sa smernica 2007/46/ES zrušuje s účinnosťou od 1. septembra 2020.

(7) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1.

(8) „Malo by sa poznamenať, že trolejbusy sa považujú za autobusy s nulovými emisiami za predpokladu, že sú poháňané len elektrinou alebo používajú výhradne hnaciu sústavu s nulovými emisiami, keď nie sú pripojené do siete, inak sa stále považujú za ekologické vozidlá.“

(9) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(10) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243.

(11) Ú. v. EÚ L 272, 25.10.2019, s. 7.