SPRÁVA KOMISIE RADE o vykonávaní poľského národného akčného plánu podľa nariadenia č. 338/2008 o upravení kvót výlovu tresky škvrnitej v Baltskom mori, (podoblasti 25 – 32, vody ES), ktoré sa majú prideliť Poľsku od roku 2008 do roku 2011 /* COM/2012/0706 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE o vykonávaní poľského národného akčného plánu podľa nariadenia č. 338/2008 o upravení kvót výlovu tresky škvrnitej v Baltskom mori, (podoblasti 25 – 32, vody ES), ktoré sa majú prideliť Poľsku od roku 2008 do roku 2011 OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 4 2........... Národný akčný plán kontroly.......................................................................................... 4 2.1........ Posilnenie právneho rámca.............................................................................................. 4 2.2........ Zriadenie a prevádzka jediného orgánu............................................................................ 5 2.3........ Zlepšenia v oblasti kontroly............................................................................................. 5 2.4........ Zlepšenia v administratívnej kontrole............................................................................... 5 3........... Národný plán reštrukturalizácie baltskej flotily................................................................. 6 3.1........ Tendencie v poľskej rybárskej flotile............................................................................... 6 3.2........ Zníženie počtu osobitných povolení na lov tresky............................................................. 7 3.3........ Trvalé ukončenie rybolovných činností............................................................................. 8 3.4........ Opatrenia týkajúce sa modernizácie (prechod na pelagický sektor).................................. 8 3.5........ Zavedenie individuálnych prenosných kvót (ITQ)............................................................. 8 4........... Závery a odporúčania..................................................................................................... 8 1. Úvod Podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 338/2008 zo 14. apríla 2008 o upravení kvót výlovu tresky škvrnitej v Baltskom mori (podoblasti 25 – 32, vody ES), ktoré sa majú prideliť Poľsku od roku 2008 do roku 2011, sa od Komisie vyžaduje, aby každý rok zhodnotila a informovala Radu o vykonávaní poľských vnútroštátnych akčných plánov týkajúcich sa kontroly a reštrukturalizácie flotily. Toto je záverečná správa za obdobie troch rokov. Zámerom národného akčného plánuje je prekonať problémy zistené v rámci kontrol a pri presadzovaní predpisov a komplexne riešiť základné príčiny nezákonného rybolovu a porušení právnych predpisov EÚ pre oblasť rybolovu tresky v Baltskom mori. Obsah plánu prediskutovali a schválili poľské orgány a útvary Komisie na stretnutí vo Varšave 18. marca 2008. Národný akčný plán kontroly sa popisuje v dohodnutom zázname z tohto zasadania. Národný akčný plán reštrukturalizácie flotily v Baltskom mori, ktorý sa vzťahuje aj na obdobie 2008 až 2011, bol navrhnutý s cieľom určiť, aké opatrenia sú v rámci operačného programu spolufinancovaného Európskym fondom pre rybné hospodárstvo potrebné z hľadiska ochrany a z hospodárskeho hľadiska, aby sa zabezpečilo udržateľné využívanie kvót výlovu tresky pridelených Poľsku. Plán reštrukturalizácie odsúhlasila Komisia a poľské orgány 26. marca 2008. Národný plán reštrukturalizácie baltskej flotily bol prijatý v apríli 2008 a Poľsko prijalo plán úpravy rybolovného úsilia (FEAP) v januári 2009. Ako je stanovené v článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 338/2008, Poľsko prijalo a vykonalo oba plány. Ak sa požaduje, Poľsko zaslalo Komisii správy o vykonávaní. Tieto informácie spolu s informáciami, ktoré zozbierali kontrolné útvary Komisie, podporujú hodnotenie uvedené v tejto správe. Správa pozostáva z dvoch častí: kontrola a reštrukturalizácia flotily. 2. Národný akčný plán kontroly Národným akčným plánom kontroly sa ustanovuje harmonogram postupného zlepšovania poľského systému kontroly rybného hospodárstva počas obdobia dvoch rokov. Okrem jednej lehoty stanovenej v akčnom pláne, Poľsko malo mať vyriešené všetky otázky do októbra 2009. Poľsko bolo povinné raz za šesť mesiacov zaslať Komisii správu o pokroku v každom bode plánu. 2.1. Posilnenie právneho rámca V roku 2008 Poľsko zaviedlo legislatívny postup s cieľom prijať nové vnútroštátne pravidlá na riešenie nedostatkov v systéme kontroly a presadzovania predpisov uvedenom v akčnom pláne. Aj keď došlo k prijatiu zákona o rybnom hospodárstve a nadobudnutiu jeho účinnosti, návrh zákona o rybnom hospodárstve doposiaľ nebol prijatý. Od 1. januára 2012 posilní nový ministerský dekrét spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi inšpektormi pre morské rybné hospodárstvo a inšpektormi pre kvalitu poľnohospodárstva a potravín, pokiaľ ide o výrobky rybolovu vo všetkých etapách výroby, spracovania a distribúcie, od lovu alebo zberu až po maloobchodný predaj. Poľsko v súčasnosti pripravuje nový zákon o rybnom hospodárstve, ktorý musí byť v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1224/2009 a s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 404/2011. 2.2. Zriadenie a prevádzka jediného orgánu V roku 2008 bol zriadený jediný orgán pre koordináciu monitorovania, kontroly a dohľadu, ktorý patrí pod výhradnú zodpovednosť zástupcu riaditeľa pre kontrolu rybného hospodárstva na ministerstve poľnohospodárstva a rozvoja vidieka. Od konca roka 2011 sa referenčné hodnoty pre kontrolu a ciele kontroly stanovujú prostredníctvom jediného orgánu na základe komplexnej analýzy rizika. Od začiatku roka 2011 je k dispozícii nový spoločný počítačový systém na monitorovanie výsledkov kontrol, ktorý však nie je spojený s databázou registrácie úlovkov, ani s ňou nie je porovnávaný. Inšpekčné útvary Komisie taktiež zaznamenali nezrovnalosti medzi postupmi a pracovnými metódami rôznych regionálnych kontrolných orgánov, ktoré možno len čiastočne vysvetliť regionálnymi rozdielmi v rybnom hospodárstve. 2.3. Zlepšenia v oblasti kontroly Poľsko postupne rieši príslušné otázky s cieľom prekonať problémy súvisiace s kontrolou a presadzovaním predpisov. Hoci lehota ustanovená v memorande o porozumení nebola dodržaná a pozorovali sa len obmedzené zlepšenia v rokoch 2008 a 2009, významné kroky k riešeniu otvorených problémov sa zaznamenali v rokoch 2010 a 2011: · Inšpektori v prístavných úradoch a mobilné tímy dostali v roku 2010 k dispozícii vodotesné prenosné počítače odolné voči nárazom s on-line prístupom k VMS a k predbežným oznámeniam. V roku 2011 inšpektori dostali on-line prístup k novému systému registrácie úlovkov a k údajom elektronického lodného denníka. · Od roku 2011 inšpektori dostávajú predbežné oznámenia prostredníctvom SMS správy. · Od októbra 2011 bola zrušená 100% referenčná hodnota pre kontrolu vykládok tresky a uplatňuje sa nový systém plánovania kontroly na základe analýzy rizika. Stratégia sa vypracuje v spolupráci ministerstva (jediný orgán) s regionálnymi inšpektorátmi. Stredisko monitorovania rybolovu (FMC) pripraví komplexnú analýzu rizika a poskytne základ pre plánovanie kontrol. · Nová stratégia založená na analýze rizika umožňujú prideliť kontrolné zdroje na iné oblasti než vykládky tresky. Iné oblasti rybolovu, napríklad rybolov lososa, a iné segmenty, napríklad činnosti po vykládke, sa v súčasnosti kontrolujú častejšie. Hoci technické vybavenie inšpektorov je veľmi dobré, od začiatku roka 2012 sa používalo iba v obmedzenej miere. Inšpektori z rozličných regionálnych inšpektorátov vzájomne nespolupracujú a nie je zavedený žiaden systém výmeny osvedčených postupov. Ako prvý krok sa zaviedli každomesačné koordinačné schôdze s regionálnymi inšpektormi morského rybolovu. 2.4. Zlepšenia v administratívnej kontrole V prvých rokoch vykonávania vnútroštátneho kontrolného akčného plánu sa nedosiahol výrazný pokrok a Poľsko nedodržalo lehoty. Napriek tomu sa v rokoch 2010 a 2011 vyriešila väčšina problémov, ktoré si vyžadovali pozornosť: · Nová inšpekčná databáza (OSIRIS) umožňuje zaznamenávať všetky kontroly a porušenia pre všetky plavidlá v Poľsku. Databázu možno používať aj pre rozšírené vyhľadávanie. Históriu údajov o inšpekciách a porušeniach možno znovu získať pre jednotlivé plavidlá, prístavy alebo druhy rýb. Akékoľvek porušenia, ktorých sa dopustili plavidlá z iných krajín, sa oznamujú vlajkovému štátu. Chýbajúcim článkom v databáze je možnosť sledovať následné konanie vo veci porušenia. · V rámci personálu FMC pôsobí tím pre analýzu rizika, ktorý na základe historických údajov poskytuje inšpektorom zoznam vysoko rizikových plavidiel. Systém však nedokáže poskytnúť monitorovanie v reálnom čase, a teda ani určiť možné ciele inšpekcie. · Prijatím obchodného zákona o rybnom hospodárstve sa zabezpečila vyššia úroveň kontroly v prípade vysokorizikových druhov. Doteraz však neboli prijaté vnútroštátne právne predpisy, ktoré by za porušenie obchodného zákona stanovovali sankcie. Sťažuje sa tým možnosť posúdiť, ako účinne sa obchodný zákon o rybnom hospodárstve presadzuje. · Napriek tomu sa nová podmienka, že plavidlám, v prípade ktorých sa zaznamenalo porušenie, sa nemusí udeliť dodatočná kvóta na konci roka, ukázala ako významný odstrašujúci prostriedok. 3. Národný plán reštrukturalizácie baltskej flotily Národný plán reštrukturalizácie baltskej flotily, ktorý Poľsko prijalo v apríli 2008, obsahuje tieto hlavné opatrenia: · zníženie flotily loviacej tresku, · prispôsobenie rybolovnej kapacity s ohľadom na populácie, · rozdelenie vnútroštátnych kvót, · modernizácia rybárskych plavidiel (prechod na pelagický sektor), · pomoc na dočasné zastavenie rybolovných činností. V nadväznosti na tento akčný plán a v súlade s článkom 22 nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo Poľsko prijalo plán úpravy rybolovného úsilia (FEAP) v januári 2009 po rokovaniach s Európskou komisiou. Obsah týchto plánov sa taktiež považoval za národné akčné plány reštrukturalizácie flotily v zmysle článku 3 nariadenia (ES) č. 338/2008 na obdobie jeho vykonávania. 3.1. Tendencie v poľskej rybárskej flotile Podľa registra rybárskej flotily Spoločenstva (register flotily) sa kapacita poľskej flotily loviacej v Baltskom mori výrazne znížila v období od 1. 4. 2008 do 31. 12. 2011. Najväčšie zníženie sa zaznamenalo v segmente flotily s celkovou dĺžkou plavidiel 24 m až 40 m. Ide o polyvalentný segment flotily, ktorý je zapojený aj do rybolovu tresky. Tabuľka 1: Poľská rybárska flotila od 1. 4. 2008 do 31. 12. 2011 Počet plavidiel* Kapacita v kW Kapacita v GT (hrubá tonáž) Plavidlá –LOA 1. 4. 2008 31. 12. 2011 Rozdiel v č. 1. 4. 2008 31. 12. 2011 Rozdiel v kW 1. 4. 2008 31. 12. 2011 Rozdiely v GT < 8 m 258 246 -12 5983,39 5552,87 -430,52 592,18 568,64 -23,54 8 až 12 m 337 345 8 18957,7 18336,69 -621,01 2286,54 2441,23 154,69 12 až 24 m 185 150 -35 30391,4 25552,13 -4839,27 6929,15 5870,9 -1058,25 24 až 40 m 80 45 -35 30921,3 17493,2 -13428,1 11327 6615 -4712 Spolu 860 786 -74 86253,79 66934,89 -19318,9 21134,87 15495,77 -5639,1 * Plavidlá s dĺžkou nad 40 m sa považujú za plavidlá patriace do diaľkovej flotily a nie sú zahrnuté do tejto tabuľky. Čísla v tabuľke zahŕňajú výstupy z poľskej flotily v Baltskom mori, ako aj vstupy do nej, s podporou z verejných zdrojov a bez nej. Týkajú sa všetkých segmentov flotily v Baltskom mori vrátane plavidiel, ktoré nie sú bezprostredne zapojené do lovu tresky. 3.2. Zníženie počtu osobitných povolení na lov tresky Na správu zníženej kvóty na lov tresky Poľsko zaviedlo na obdobie rokov 2009 – 2011 nový systém prideľovania kvót jednotlivým plavidlám. Bol založený na národných kvótach a jednotlivých hospodárskych rybolovných kvótach v špecifických segmentoch flotily loviacej tresku. Jednotlivé hospodárske rybolovné kvóty boli stanovené tak, aby sa plavidlám s osobitnými povoleniami na rybolov nedovolilo vytvárať nadmerný zisk, hoci by zostali ekonomicky životaschopné. V rámci tohto systému sa počet plavidiel s osobitným povolením na rybolov tresky značne znížil počas obdobia troch rokov na približne jednu tretinu (v rozmedzí 147 až 158 plavidiel v závislosti od roku) počtu plavidiel v roku 2008 (456 plavidiel). Zámerom dočasného zníženia počtu plavidiel s osobitným povolením na rybolov tresky bolo vyváženie odpočtov z kvóty uplatňovaných v období 2008 až 2011 na skorší nadmerný výlov tresky. Predpokladalo sa, že tento systém zníži počet plavidiel s osobitným povolením na rybolov tresky v roku 2012 najviac na 233. Napriek tomu v roku 2012 po ukončení odpočtov z kvót na lov tresky Poľsko zvýšilo počet plavidiel s osobitným povolením na lov tresky na 443, čo je takmer toľko ako v roku 2008. Poľsku sa teda nepodarilo zabrániť návratu časti flotily k cielenému lovu tresky. Navyše sa ročné kvóty pre jednotlivé plavidlá sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi v rámci schémy návratnosti výrazne znížili, čo vyvoláva pochybnosti o hospodárskej životaschopnosti segmentov flotily závislých od lovu tresky. Tabuľka 1: Osobitné povolenia na rybolov tresky a kvóty na lov tresky v Poľsku v období 2008 až 2012 || 2008 || 2009-2011 || 2012 Počet plavidiel s osobitným povolením na lov tresky || 456 || 147-158 || 433 Kvóty na lov tresky v Baltskom mori (v tonách) || 12146 || 11866-15440 || 21871 Priemerná kvóta na plavidlo (v tonách) || 26,64 || 80,70 – 97,80 || 50,51 3.3. Trvalé ukončenie rybolovných činností Poľsko si stanovilo za cieľ znížiť kapacitu flotily loviacej tresku o približne 50 %. Malo by sa to dosiahnuť trvalým vyradením plavidiel na lov tresky, prechodom časti viacúčelového segmentu flotily výlučne na priamy pelagický rybolov a zavedením systému individuálnych prenosných kvót (ITQ). Cieľom trvalého vyradenie bolo zníženie o 6 000 GT a 20 000 kW do konca roka 2011. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, v dôsledku trvalého vyradenia bolo z registra rybárskej flotily odstránených celkovo 69 plavidiel, čo predstavuje 4 961,29 GT a 14 524,58 kW . Do týchto celkových údajov sú zarátané aj plavidlá, ktoré nie sú závislé od lovu tresky, a ktoré by prípadne mohli byť využívané na lov tresky. Schéma trvalého vyraďovania pokračuje v roku 2012 na základe zmlúv podpísaných do konca roka 2011. 3.4. Opatrenia týkajúce sa modernizácie (prechod na pelagický sektor) Poľsko plánovalo modernizáciu 51 najväčších rybárskych plavidiel s celkovou kapacitou 7 832 GT a 21 714 kW počas rokov 2009 až 2011 a trvalý prechod týchto plavidiel z priameho lovu tresky na lov cielený výlučne na šprotu severnú a sleďa obyčajného. Nízka úroveň podpory z verejných prostriedkov a zlá finančná situácia v sektore však patrili k dôvodom, prečo majitelia nemali záujem o modernizáciu, prípadne trvalý prechod z cieleného lovu tresky výlučne na pelagický rybolov. V období rokov 2009 až 2011 však došlo k vyradeniu mnohých pelagických plavidiel. Ukazovatele a ciele stanovené v pláne FEAP na modernizáciu a obmedzenie kapacity cieleného rybolovu tresky sa nepodarilo dosiahnuť. 3.5. Zavedenie individuálnych prenosných kvót (ITQ) Poľsko plánovalo zaviesť systém ITQ pri správe flotily loviacej tresku od roku 2012. Považovalo sa to za významné efektívne opatrenie vedúce k ďalšiemu prispôsobeniu kapacity rybárskej flotily rybolovným možnostiam. Hoci poľské orgány viedli širokú politickú diskusiu a konzultácie so zástupcami sektora, nebolo možné zrealizovať systém ITQ vzhľadom na silný odpor zainteresovaných strán. 4. Závery a odporúčania V uplynulých rokoch sa výrazne zlepšil stav populácie tresky v Baltskom mori, v dôsledku čoho dochádza k zvyšovaniu prideľovaných kvót príslušným členským štátom. Poľsko okrem toho v plnej miere vyrovnalo kvóty na lov tresky, ktoré boli v predchádzajúcom období prekročené, a to prostredníctvom štvorročnej schémy odpočtu z kvót.. Väčšina požiadaviek stanovených v národnom akčnom pláne kontroly bola splnená do konca roka 2011. Národný monitorovací a kontrolný systém a spoľahlivosť systému podávania správ o úlovku a rybolovnom úsilí sa v období rokov 2008 až 2011zlepšil, výsledkom čoho je systém, ktorý môže zabezpečiť účinnú kontrolu a inšpekciu, ako sa uvádza v dohodnutom zázname o poľskom systéme kontroly rybolovu. Ešte stále je potrebné riešiť niektoré vedľajšie otázky. Pravdepodobne bude potrebné, aby vnútroštátne orgány urobili určité úpravy, s cieľom v plnej miere používať nový systém monitorovania, kontroly a dohľadu. Je preto veľmi dôležité naďalej tento systém zlepšovať. Je nevyhnutné, aby Poľsko prijalo všetky potrebné opatrenia, najmä pokiaľ ide o nový vnútroštátny zákon o rybnom hospodárstve. Pokiaľ ide o všetky ostatné členské štáty, útvary Komisie budú aj naďalej pozorne monitorovať situáciu a ak to bude potrebné, vykonajú nadväzné kroky v prípade akéhokoľvek nedostatku vo vykonávaní požadovaných opatrení. Komisia konštatuje, že používanie systému trvalého vyradenia a systému dočasného zastavenia činností niektorých plavidiel loviacich tresku neumožnilo Poľsku dosiahnuť cieľ znížiť kapacitu o 50 %, a to aj napriek značným nákladom na tieto systémy, ktoré sa ukázali ako z prevažnej miery neúčinné a neefektívne v celej EÚ. Preto s ohľadom na dynamické zmeny prebiehajúce v súvislosti s populáciami baltských rýb a v súvislosti s tunajšími flotilami, by Poľsko malo pokračovať v pravidelnom hodnotení výkonnosti flotily, aby sa zistilo, či sa dosiahla vyváženosť medzi rybolovnou kapacitou a dostupnými zdrojmi. V prípade potreby by sa mali zaviesť opatrenia na riešenie akejkoľvek viditeľnej nevyváženosti v konkrétnom segmente flotily alebo v oblasti rybolovu. Verejné zdroje by sa mali využívať s cieľom uľahčiť prechod na udržateľnejšie a selektívnejšie druhy rybolovu s malým dosahom na životné prostredie.