Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Politika zníženia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstraňovania odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva {SEK(2007) 380} {SEK(2007) 381} /* KOM/2007/0136 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 28.3.2007 KOM(2007) 136 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Politika zníženia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstraňovania odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva {SEK(2007) 380}{SEK(2007) 381} OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Politika zníženia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstránenia odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva 1. ZÁVÄZOK SPOLOčENSTVA ZNIžOVAť ODPAD Z VÝLOVU Odpad z výlovu – vyhadzovanie uhynutých a nežiaducich rýb ulovených ako vedľajší úlovok cez palubu – je vážny problém európskeho rybného hospodárstva a podľa Komisie sa musí riešiť s najvyššou prioritou. Cieľom tohto oznámenia je zaviesť politiku, ktorá zníži množstvo nežiaducich vedľajších úlovkov a postupne odstráni odpad z výlovu v rámci európskeho rybného hospodárstva. Nová politika odpadu z výlovu zníži množstvo nežiaducich úlovkov prostredníctvom podporovania takého správania a technológií, ktoré zabránia nežiaducim úlovkom. Nástrojmi sa stanú postupné zavedenie zákazu odpadu z výlovu – na základe ktorého sa všetky ulovené ryby a kôrovce budú musieť vykladať – a dodatočné opatrenia, ako napríklad podporovanie zlepšovania selektivity rybárskeho výstroja, požiadavka na zmenu loviska rýb a okamžité uzávierky. Hlavná zásada implementácie spočíva v tom, že je lepšie regulovať úlovky ako vykládky. Pri tejto politike sa riadenie bude zakladať na plnení požiadaviek na konkrétne výsledky – maximálny prijateľný vplyv – a nie na nariadeniach týkajúcich sa určitých technických riešení. Takéto riadenie založené na výsledkoch ponechá hľadanie technických riešení, ktoré sú ekonomicky a prakticky uskutočniteľné, a dosahovanie požadovaných výsledkov na odvetvie vždy, keď to bude možné. Je to významná zmena v prístupe k vykonávaniu spoločnej politiky rybného hospodárstva. Komisia označila potrebu znižovať odpad z výlovu v rámci európskeho rybného hospodárstva za dôležitý cieľ pre budúcnosť spoločnej politiky rybného hospodárstva vo svojom oznámení na túto tému v roku 2002[1]. Rada následne prijala závery 3. apríla 2003 a vyzvala Komisiu, aby preskúmala rôzne spôsoby riešenia tohto problému a predovšetkým, aby podporovala implementáciu pilotných projektov na znižovanie odpadu z výlovu v spolupráci so sektorom rybného hospodárstva. Napriek tomu, že niekoľko projektov sa zrealizovalo a priniesli dobré výsledky, väčšia časť rybného hospodárstva zostáva nedotknutá a vplyv na celkové množstvo vedľajších úlovkov je zanedbateľný. Týmto oznámením sa predkladajú otázky, o ktorých je potrebné diskutovať, a načrtáva sa politický prístup k znižovaniu množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a k postupnému odstráneniu odpadu z výlovu. Ďalšie informácie sa nachádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý sa týka tohto oznámenia[2]. 2. ÚčINKY, PRÍčINY A MIERA ODPADU Z VÝLOVU Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo definuje odpad ako „tú časť celkového množstva organického materiálu živočíšneho pôvodu z výlovu, ktorá sa z akéhokoľvek dôvodu vyhodí alebo zahodí do mora. Nezahŕňa rastlinný materiál a odpad po spracovaní výlovu, ako napríklad vnútornosti. Odpad môžu tvoriť živé alebo mŕtve organizmy“[3]. Odpad môže pozostávať z druhov, ktoré sa využívajú na obchodné účely, ale ktoré sa z dôvodu trhových úvah, obmedzení kvót alebo minimálnej veľkosti pri vykládke nevyložia na breh. Podľa tejto definície môže byť odpadom aj akýkoľvek iný organizmus, ktorý sa uloví náhodne, ako napríklad necieľové druhy rýb, kôrovce, mäkkýše, morské cicavce a morské vtáky. Ulovenie nežiaducich vedľajších úlovkov a ich následné vyhodenie má niekoľko nepriaznivých následkov. Nežiaduce vedľajšie úlovky sú mrhaním zdrojov celej populácie. Ulovenie mladých jedincov cieľových druhov má za následok menšie možnosti rybolovu týchto druhov v budúcnosti a zníženie biomasy schopnej ďalšieho rozmnožovania, keďže vylovené mladé jedince sa nebudú podieľať na budúcich sezónach trenia. Vyhadzovanie dospelých jedincov cieľových druhov je plytvaním a okamžite sa ním znižuje množstvo biomasy danej zásoby schopnej rozmnožovať sa. Výlov a vyhadzovanie rýb, kôrovcov, morských vtákov alebo morských cicavcov, ktoré nepatria medzi cieľové druhy rybolovu, zbytočne nepriaznivo ovplyvňuje morský ekosystém, pretože ovplyvňuje fungovanie daného ekosystému a jeho biodiverzitu, zatiaľ čo spoločnosti neprináša žiadne výhody. Niektoré morské organizmy vrátane niektorých druhov žralokov a rají sú veľmi citlivé na rybolov a jeho následkom môžu ich zásoby klesnúť na veľmi nízku úroveň dokonca aj vtedy, keď sa ulovia iba ako nežiaduce vedľajšie úlovky. Z hľadiska biodiverzity môže byť náhodné zabitie hoci aj malého počtu takýchto jedincov kritické. Vracanie nežiaducich vedľajších úlovkov späť do mora tento problém nerieši, pretože väčšina druhov rýb a kôrovcov uhynie alebo má v mori po vylovení a následnom vyhodení len malú šancu na prežitie. Úlovky morských organizmov sa vyhadzujú z dôvodu hospodárskych úvah a/alebo platných nariadení. V mnohých rybných hospodárstvach existuje silná ekonomická motivácia maximalizovať hodnotu vykládky, tzv. triedenie, najmä keď následkom rôznych veľkostí rýb alebo ich kvality vznikajú rozličné trhové ceny, alebo keď sa druhy s veľmi odlišnou trhovou hodnotou lovia spolu. Hodnota niektorých organizmov môže byť navyše veľmi nízka, prípadne nemusia mať žiadnu hodnotu, pretože trh s týmito druhmi neexistuje. Dokonca aj vtedy, keď taký trh existuje, sú manipulácia so skladovacím priestorom na palube a jeho využívanie na uskladnenie všetkých ulovených organizmov vhodných na obchodovanie, nákladné, najmä ak je možné dať prednosť iba organizmom vysokej hodnoty, a preto môžu mať za následok výrazné hospodárske straty. Niektoré v súčasnosti využívané regulačné nástroje majú nevyhnutne za následok odpad z výlovu. Spoliehanie sa na celkový povolený výlov ako hlavný nástroj riadenia zmiešaného rybolovu vedie k vzniku odpadu, keď sa ponechávajú určité množstvá druhov nad stanovenú kvótu, zatiaľ čo kvóty na iné druhy sú ešte voľné. Používanie minimálnej veľkosti pri vykládke má takisto za následok vznik odpadu, najmä pri zmiešanom rybolove, pri ktorom sa dospelé druhy rôznej veľkosti lovia spolu. Údaje o odpade v rámci európskeho rybného hospodárstva sa zhromažďovali systematicky podľa nariadenia o zhromažďovaní údajov od roku 2002. Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF) predložil predbežný prehľad[4] miery odpadu z výlovu na základe údajov z rokov 2003-2005. Miera odpadu sa pohybuje medzi 20 % - 60 % hmotnosti úlovku pri rôznych bežných druhoch rybolovu, ktoré využívajú zásoby rýb žijúcich pri morskom dne. Odhady naznačili, že rybolov tresky v Baltskom mori dosahuje nízku úroveň odpadu. Pri rybolove vlečnými sieťami s rozporným brvnom v Severnom mori bol odhadovaný odpad na úrovni 40 % až 60 % úlovku a pri rybolove vlečnými sieťami pri morskom dne to bolo okolo 40 %. V oblasti na západ od Britských ostrovov sa pri používaní vlečného výstroja na lov pri dne vyhodí 20 % - 40 % úlovku. V južnejších atlantických vodách Spoločenstva sa pri rybolove žiabrovými sieťami a viacstennými žiabrovými sieťami vyhodí menej ako 20 % úlovku, zatiaľ čo pri rybolove vlečným výstrojom na lov pri dne sa vyhodí 30 % až 60 % úlovku. Dostupné údaje nezahŕňajú všetky druhy rybolovu a všetky druhy morských organizmov a niektoré údaje nie sú reprezentatívne. STECF preto nemal možnosť odhadnúť celkové množstvo odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva. Odhady založené na skorších štúdiách[5] naznačujú, že odpad z výlovu v Severnom mori v deväťdesiatych rokoch dosahoval 500 000 až 880 000 ton, pričom najväčší podiel na tomto odpade mali vlečné siete s rozporným brvnom na lov soley, plavidlá s navíjacími vlečnými sieťami na lov langusty a v počas niektorých rokov aj plavidlá s navíjacími vlečnými sieťami na lov bielomäsých rýb. 3. OPATRENIA NA POSTUPNÉ ZAVEDENIE ZÁKAZU ODPADU Z VÝLOVU A NA ZNÍžENIE MNOžSTVA NEžIADUCICH VEDľAJšÍCH ÚLOVKOV Politika znižovania množstva nežiaducich vedľajších úlovkov prostredníctvom zákazu odpadu z výlovu komerčných druhov rýb sa, okrem iného, zaviedla pri niektorých druhoch rybolovu v Nórsku, na Islande, v Kanade a na Novom Zélande. Skúsenosti z týchto prípadov sa väčšinou týkajú tých druhov rybolovu, ktoré dokážu loviť naraz iba jeden druh rýb, a preto komplikácie vznikajúce pri rybolove, počas ktorého sa loví zmes rôznych druhov, nie sú dostupné. V Spoločenstve je niekoľko druhov rybolovu – napríklad mnohé loviace pelagické druhy – ktoré dokážu loviť jediný druh rýb a pri ktorých je možné uplatniť medzinárodné skúsenosti. V Spoločenstve je však aj veľa druhov rybolovu loviacich druhy žijúce pri dne, pri ktorých sa chytá súbežne niekoľko druhov a pri ktorých sa nemôžu tieto skúsenosti priamo uplatniť. Zníženie množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a postupné odstránenie odpadu z výlovu v rámci európskeho rybného hospodárstva si preto vyžiada spojenie niekoľkých nástrojov. Cieľom novej politiky odpadu z výlovu je odstrániť vyhadzovanie rýb z úlovku. Vo vodách EÚ to dosiahneme na základe individuálneho prístupu podľa jednotlivých druhov rybolovu pomocou plánov „šitých na mieru“, ktorých súčasťou by mohli byť zákaz odpadu z výlovu a ďalšie dodatočné opatrenia na zníženie množstva vedľajších úlovkov. Spoločenstvo bude zároveň podporovať iniciatívy na odstránenie odpadu z výlovu v regionálnych organizáciách pre riadenie rybolovu. Zákaz odpadu z výlovu by sa vzťahoval na všetky ryby a kôrovce. Výnimku je možné urobiť v prípade niektorých druhov, u ktorých sa jasne preukázalo ich dlhodobé prežívanie aj po tom, ako boli vyhodené pri osobitých druhoch rybolovu. Platné riadiace opatrenia, ktoré v súčasnosti podporujú vyhadzovanie pri zmiešanom rybolove, sa musia prehodnotiť a ich použitie upraviť, aby sa takéto podporovanie znížilo alebo odstránilo. Používanie celkového povoleného výlovu pri zmiešanom rybolove bez ďalších dodatočných opatrení na kontrolu úsilia bude nabádať k pokračujúcemu lovu druhov, na ktoré si rybárske plavidlo vyčerpalo kvótu, pokiaľ bude mať stále voľné kvóty na iné druhy rýb. Celkový povolený výlov sa preto musí spojiť s opatreniami, ktoré udržia rybolovné úsilie v rozmedzí limitov, ktoré zastavia rybolov, keď bude mať voľné kvóty iba pre niektoré druhy rýb, ktoré ešte môže loviť. Pri zmiešanom rybolov bude možno navyše potrebné vyvinúť mechanizmy pre väčšiu pružnosť a možnosť prevodu kvót. Minimálne veľkosti pri vykládke v súčasnosti nútia plavidlá vyhadzovať ryby, ktoré nedosahujú požadovanú veľkosť. Ak sa zavedie požiadavka vykladať všetky ryby, mladé jedince by mali byť chránené pred cieľovým rybolovom tak, že namiesto ich vykladania sa nezákonným stane obchodovanie s nimi a to prostredníctvom stanovenia minimálnej veľkosti pri obchodovaní na účely ľudskej spotreby. Na zníženie množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstránenie odpadu z výlovu by sa mohli použiť aj ďalšie platné nástroje spoločnej politiky rybného hospodárstva a dodatočné opatrenia. Medzi takéto nástroje patrí podporovanie rozvoja a používania selektívneho výstroja, okamžité uzávierky, povinnosť zmeniť loviská, flexibilné kvóty, poplatky za nežiaduce vedľajšie úlovky a vyvlastnenie nežiaducich vedľajších úlovkov. Najúčinnejším opatrením, ako motivovať snahy odvetvia o znižovanie množstva nežiaducich vedľajších úlovkov, je zákaz odpadu z výlovu. Zákaz odpadu z výlovu bude z dôvodu ponechávania nežiaducich vedľajších úlovkov nákladný a tak bude motivovať k vývoju technológií a postupov, pomocou ktorých sa uloví menej nežiaducich rýb. Spojenie zákazu odpadu z výlovu s dodatočnými opatreniami, akými sú okamžité uzávierky a povinnosť zmeniť loviská, bude poskytovať silnú motiváciu vyhnúť sa vedľajším úlovkom a usmernenia o tom, ako im zabrániť. Namiesto zavádzania rozšíreného súboru technických nariadení sa použije prístup založený na maximálnych prijateľných vplyvoch rybolovných činností. Nepriaznivým vplyvom rybolovu, ktorý sa zníži následkom tejto politiky, je zbytočné zabíjanie morských organizmov rybolovom. Normy pre maximálne prijateľné množstvo vedľajšieho úlovku neobchodovateľných a mladých organizmov alebo organizmov nad povolenú kvótu sa stanoví individuálne na základe jednotlivých druhov rybolovu. Tieto normy sa budú spočiatku zakladať na znížení, ktoré bude vyplývať zo súčasného stavu, a postupne sa budú ďalej znižovať s cieľom podporiť technologický rozvoj a úpravy postupov rybolovu, ktoré takýmto vedľajším úlovkom zabránia. Hlavným cieľom tejto iniciatívy je teda postupne odstrániť odpad z výlovu a výrazne znížiť množstvo nežiaducich vedľajších úlovkov prostredníctvom riadenia, ktoré určuje výsledky a nie prostriedky. Takýto prístup bude dôležitou zmenou v riadení európskeho rybného hospodárstva. Týmto prístupom sa obsiahle špecifikácie rybárskeho výstroja a postupov rybolovu v rámci mikroriadenia nahradia požiadavkami na konkrétne výsledky (maximálne prijateľné množstvo vedľajšieho úlovku) a odvetvie si potom môže slobodne vybrať riešenia, ktoré sú najviac zlučiteľné s praktickou a hospodárskou realitou rybného hospodárstva. Prístup sa teda bude vo veľkej miere spoliehať na iniciatívu odvetvia priniesť technické riešenia a vyriešiť iné problémy s implementáciou. Požiadavka vykladať všetky ryby bude znamenať, že niekedy sa vyložia aj ryby nad hranicu stanovenej kvóty alebo ryby nedosahujúce minimálnu trhovú veľkosť. Je potrebné zvážiť, či by sa tieto vykládky vedľajších úlovkov mali započítavať do kvóty a či by sa systém kvót nemal upraviť tak, aby zahŕňal aj vedľajšie úlovky. Musí sa zvážiť aj ďalší odbyt týchto vedľajších úlovkov – či sa budú predávať prostredníctvom bežných trhových systémov, na ľudskú spotrebu (ak dosiahnu minimálnu trhovú veľkosť), so zľavu na rybiu múčku a olej, alebo inak. Je potrebné rozhodnúť, či a do akej miery by sa časť tržieb z takéhoto predaja mohla použiť na pokrytie nových výdavkov na realizáciu opatrení na nevyhadzovanie odpadu, buď vzniknutých verejným orgánom alebo samotným rybárom. 4. MONITOROVANIE A KONTROLA Vzhľadom na silnú hospodársku motiváciu vyhadzovania rýb je potrebné očakávať, že po zavedení politiky znižovania množstva vedľajších úlovkov vrátane zákazu odpadu z výlovu sa vyhadzovanie môže naďalej uskutočňovať v prípade, ak je uplatňovanie politiky nedostatočné alebo keď sa právne následky nevyrovnajú okamžitým hospodárskym výhodám vyplývajúcim z vyhadzovania. Pre Komisiu je preto uplatňovanie v centre záujmu implementácie tejto politiky. Komisia navrhne riadiace opatrenia týkajúce sa vedľajších úlovkov, pre ktoré bude možné v praxi uplatniť nízkorozpočtové monitorovacie systémy. Vyhadzovanie sa ťažko pozoruje, keď k nemu dochádza, a ťažko sa dokumentuje, keď už sa stalo. Dá sa preto tvrdiť, že nikdy nebude možné uplatňovať zákaz odpadu z výlovu úplne a zaručiť odstránenie všetkých nezákonných odpadov z výlovu. Výsledok bude napriek tomu pozitívny, ak dostatočne veľká časť rybárov zmení spôsob, akým lovia (používanie selektívnejšieho výstroja, presun z oblastí, kde je veľká miera vedľajších úlovkov), pretože budú dodržiavať zákaz odpadu z výlovu a/alebo preto, že režim uplatňovania vyvinie dostatočne veľký tlak na tých, ktorí konajú nesprávne. Pozorovateľské programy budú pri uplatňovaní zohrávať dôležitú úlohu. Programy samé však nemôžu byť univerzálnych riešením, keďže takéto postupy sú nákladné, najmä keď sa týkajú veľkého množstva malých a stredne veľkých plavidiel. Ako potvrdzujú skúsenosti získané v krajinách, ktoré zaviedli zákaz odpadu z výlovu, pozorovateľské programy musia byť súčasťou celkového režimu uplatňovania, ktorý musí zahŕňať aspoň: - dôkladné monitorovanie vykládok jednotlivých plavidiel v spojení so systematickou analýzou podrobných údajov o úlovku a vykládke, ktoré sa porovnajú s údajmi od pozorovateľov na palube, ak nie je možné umiestniť takýchto pozorovateľov na palubu všetkých rybárskych plavidiel, - systém elektronického lodného denníka s takmer okamžitým zaznamenávaním zloženia úlovku, najmä ak vezmeme do úvahy okamžité uzávierky oblastí, - monitorovanie a kontrolu rybárskeho výstroja, - angažovanosť a spoluprácu zainteresovaných strán. Úlovky, ktoré rybárske plavidlo musí vyložiť, hoci ich nemôže predať (napríklad ryby nedosahujúce stanovenú veľkosť, úlovky nad povolenú kvótu), sa musia takisto dôkladne monitorovať s cieľom zaručiť, že nenarušujú existujúce zákonné trhy a neprinášajú rybárskym plavidlám zisk, ktorý im neprináleží. Monitorovanie a analýza vedľajších úlovkov s cieľom vykonávať okamžité uzávierky si bude vyžadovať priebežné zhromažďovanie a analyzovanie údajov zo všetkých flotíl a zavedenie mechanizmu, pomocou ktorého orgán Spoločenstva môže komunikovať s príslušnými členskými štátmi o potrebe vykonania uzávierok. Ak sa využívanie nástrojov kvót rybolovu bude vykonávať s istou dávkou pružnosti, budú sa musieť zaviesť mechanizmy, ktoré zabezpečia, že takáto pružnosť sa podobným spôsobom uplatňuje v rámci celého Spoločenstva. Plnenie cieľov tejto politiky sa musí monitorovať. Jej hlavným cieľom je znížiť nežiaducu úmrtnosť morských organizmov. Musia sa preto spustiť vedecké programy na monitorovanie vývoja úmrtnosti príslušných populácií. 5. SOCIÁLNY VPLYV POLITIKY ZNIžOVANIA MNOžSTVA NEžIADUCICH VEDľAJšÍCH ÚLOVKOV A MOTIVÁCIA NA ZMENU Hospodárske a sociálne vplyvy novej politiky budú rôzne v závislosti od osobitnej štruktúry a hospodárskej situácie v každom rybnom hospodárstve a v závislých pobrežných komunitách. Posudzovanie hospodárskych a sociálnych vplyvov sa preto bude vykonávať na úrovni nariadení pre konkrétne rybné hospodárstva. Na veľmi všeobecnej úrovni by postupná implementácia politiky na odstránenie odpadu z výlovu mohla mať za následok čisté, krátkodobé zvýšenie nákladov a zníženie príjmov. Narábanie s vedľajším úlovkom menšej hodnoty a jeho skladovanie majú svoju cenu, ale zisk z celkovej vykládky bude nižší. Využívanie uzatvorených oblastí a požiadavka odísť do iného loviska môžu pre plavidlá znamenať prekonávanie väčších vzdialeností do lovísk a tým dlhšie trvanie plavby a vyššie náklady na palivo. Povinné používanie selektívneho výstroja by rovnako mohlo krátkodobo znížiť ziskovosť. Dajú sa očakávať aj vplyvy na obchodný a distribučný reťazec následkom vykladania rýb, ktoré sa doteraz vyhadzovali, a manipulácie s nimi. Hospodárskeho výhody sa prejavia z dlhodobého hľadiska, keďže zníženie vedľajších úlovkov mladých rýb a rýb nad stanovené kvóty bude mať za následok väčšie a zdravšie zásoby rýb a tým aj väčšie možnosti rybolovu. Okrem toho by mohli vzniknúť ďalšie trhy s výrobkami pochádzajúcimi z úlovkov, ktoré sa v minulosti vyhadzovali. Uplatňovanie by mala sprevádzať podpora vyhnúť sa nežiaducim vedľajším úlovkov a vyhadzovaniu rýb. Možnou podporou je zavedenie preferenčného postavenia, akým je preferenčný prístup k možnostiam rybolovu na základe záznamov o nízkych miere vedľajších úlovkoch. Dalo by sa uvažovať o tom, či zmeny v technológii a postupoch, ktoré je potrebné vykonať, môže podporovať Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Mohla by sa taktiež poskytnúť pomoc na vývoj alternatív ako využívať ryby, ktoré sa predtým vyhadzovali, najmä nevyhnutné vedľajšie úlovky druhov s nízkou alebo so žiadnou obchodnou hodnotou. Zvážiť by sa mohlo aj poskytnutie pomoci na vývoj moderných postupov rybolovu na základe informačných systémov, ktoré by flotily informovali o oblastiach s vysokým rizikom výskytu neprijateľných vedľajších úlovkov. 6. CESTA VPRED Na základe tohto dokumentu sa v roku 2007 bude s členskými štátmi a zainteresovanými stranami rokovať o zásadách implementácie politiky postupného odstraňovania odpadu z výlovu a znižovania množstva nežiaducich vedľajších úlovkov v rámci európskeho rybného hospodárstva. Stanoví sa postupnosť a plán implementácie pre konkrétne druhy rybolovu. Od roku 2008 sa v súlade s týmto plánom budú vyvíjať a navrhovať príslušné nariadenia. Postupná tvorba nariadení, ktoré pokryjú všetky rybné hospodárstva Spoločenstva, je dlhodobý projekt. [1] KOM(2002)656. Otázke odpadu z výlovu sa z environmentálneho hľadiska ďalej venujú oznámenia KOM(2002) 186 a KOM(2004) 438. [2] Technické pozadie oznámenia Komisie „Politika na zníženie množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a na odstránenie odpadu z výlovu v rámci európskeho rybného hospodárstva“. Pracovný dokument útvarov Komisie - SEK(2007) 380. [3] Technický dokument FAO o rybolove 339 (1994), správa FAO o rybolove 547 (1996) a technický dokument FAO o rybolove 470 (2005). [4] Odpad z výlovu v rámci flotily EÚ. Správa Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo. Pracovný dokument útvarov Komisie - http://ec.europa.eu/fisheries/legislation/reports_en.htm. [5] Ako je zhrnuté v technickom dokumente FAO o rybolove 470 (2005).