Návrh nariadenie rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení {SEK(2007) 893} {SEK(2007) 894} /* KOM/2007/0372 v konečnom znení - CNS 2007/0138 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.7.2007 KOM(2007) 372 v konečnom znení 2007/0138 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení (predložená Komisiou) {SEK(2007) 893}{SEK(2007) 894} ODÔVODNENIE 1. Súvislosti návrhu Európska únia (EÚ) je vedúcim svetovým výrobcom, spotrebiteľom, vývozcom a dovozcom vína. Podiel výroby vína na celkovej hodnote poľnohospodárskej výroby predstavoval 5 % v EÚ-27 v roku 2006. Pokiaľ ide o kvalitu, európske víno dosahuje uznanie na celom svete. Vinársky sektor predstavuje v EÚ dôležitú hospodársku činnosť, najmä z hľadiska zamestnanosti a príjmov z vývozu. Avšak spotreba vína v EÚ počas uplynulých desaťročí neustále výrazne klesá a napriek nedávnemu oživeniu je od roku 1996 nárast objemu vyváženého vína z územia Spoločenstva podstatne pomalší v porovnaní s objemom dovozu. Zhoršením rovnováhy medzi ponukou a dopytom vo vinárskom sektore a narastaním výziev charakteristických pre európsky a medzinárodný trh s vínom sa na príjmy a ceny výrobcov vyvíja tlak. Predsa však existuje veľa konkurencieschopných výrobcov a ďalší majú predpoklady stať sa konkurencieschopnými. Ako sa uvádza v oznámení Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína z 22. júna 2006[1], Európska komisia usudzuje, že je nevyhnutná zásadná reforma spoločnej organizácie trhu (SOT) s vínom v záujme nahradenia finančne neefektívnych nástrojov politiky udržateľným a uceleným právnym rámcom. Cieľom je zabezpečiť lepšie zhodnotenie prostriedkov z prideleného rozpočtu, ktorý v súčasnosti predstavuje približne 1,3 mld. EUR a tvorí 3 % celkových nákladov na poľnohospodárstvo. Súčasná spoločná organizácia trhu (SOT) bola ustanovená nariadením Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999. Prijatie tohto návrhu povedie k zrušeniu existujúcich právnych predpisov. Za predpokladu, že bude prijaté navrhované nariadenie, ktoré takisto vychádza zo Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, a najmä jej článkov 36 a 37, nadobudne účinnosť 1. augusta 2008 a vzťahuje sa naň výlučná právomoc Spoločenstva. Avšak veľa opatrení, ktorých financovanie sa v rámci tohto návrhu predpokladá, umožní členským štátom vyrovnať sa so špecifickými situáciami svojich vinárskych oblastí v súlade so zásadou subsidiarity. V súlade so záväzkami Komisie zlepšovať právne predpisy je súčasťou tohto návrhu aktualizovaná analýza hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov problémov spojených s SOT, ako aj dosahu, prínosu a nedostatkov tohto návrhu vo vzťahu k uvedenej problematike. V návrhu sú tiež zohľadnené výsledky diskusií, ktoré sa viedli so zainteresovanými stranami, vnútroštátnymi orgánmi a v rámci inštitúcií Spoločenstva. Tento návrh nariadenia je iniciatívou Komisie v rámci pokračujúcich reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) – z roku 2003 pokiaľ ide o poľnohospodárske plodiny na ornej pôde a hospodárske zvieratá[2], z roku 2004 pokiaľ ide o olivový olej, tabak a bavlnu[3], z roku 2006 pokiaľ ide o cukor[4] a navrhovanú reformu v oblasti ovocia a zeleniny z januára 2007 – čo zahŕňa všetky hlavné sektory s výnimkou vína. Je v ňom tiež zohľadnená politika udržateľného rozvoja Spoločenstva prijatá na zasadnutí Európskej rady v Göteborgu, politika vyššej konkurencieschopnosti z obnovenej Lisabonskej stratégie a politika zjednodušenia a lepšej regulácie SPP. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu - Využitie externej expertízy V záujme prípravy podkladov reformy SOT s vínom Komisia financovala zhodnotenie súčasného režimu ex post , ktoré realizovalo konzorcium európskych vedeckých pracovníkov. Hodnotiaca správa bola uverejnená v novembri 2004 a je dostupná na internetovej stránke Komisie[5]. V rámci vypracovávania strednodobej prognózy pre trh s vínom Komisia ďalej oboznámila skupinu vedeckých vinárskych pracovníkov z Francúzska, Španielska, Talianska a Nemecka so svojimi predpokladmi, metodológiou a výsledkami. - Vinársky seminár Dňa 16. februára 2006 sa konal seminár pod názvom Výzvy a príležitosti pre európske víno, ktorého cieľom bolo poskytnúť zainteresovaným stranám príležitosť vyjadriť svoje myšlienky a názory na súčasnú situáciu v sektore vína a jeho perspektívy. Seminár absolvovalo viac než sto účastníkov, ktorí zastupovali široké spektrum zúčastnených strán[6]. - Oznámenie Komisie a posúdenie vplyvu Po vyvodení prvých záverov z diskusií Komisia v júni 2006 prijala oznámenie Rade a Európskemu parlamentu, v ktorom sa posudzujú štyri možnosti reformovania SOT. Komisia vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa zúčastnili otvorenej diskusie o budúcnosti SOT, a oznámila, že na základe výsledkov tejto diskusie navrhne reformu SOT s vínom. Komisia po zohľadnení situácie v sektore a cieľov politiky, ktoré sa majú dosiahnuť, posúdila štyri možnosti reformy SOT s vínom. Tri z týchto možností – zachovanie status quo, reforma SOT s vínom podľa hlavných zásad reformného modelu SPP a pristúpenie k úplnej deregulácii – neposkytujú primeranú odpoveď na problémy, potreby a osobitosti sektoru vinárstva. Komisia schválila posúdenie vplyvu, ktoré bolo zahrnuté v pracovnom programe. Správa sa nachádza na internetovej stránke Komisie[7]. - Európske inštitúcie Od júla do októbra 2006 prebiehali v rámci Rady intenzívne diskusie, obzvlášť počas troch zasadnutí Rady pre poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. V decembri 2006 prijali Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov svoje správy k vinárskej reforme. Vo februári 2007 Európsky parlament prijal z vlastnej iniciatívy k tomuto oznámeniu správu. - Konzultácie zúčastnených strán Komisia uskutočnila veľké množstvo stretnutí so zúčastnenými stranami a v rámci poradnej skupiny pre víno. Navyše, na zabezpečenie priameho a konkrétneho dialógu s európskym vinárskym sektorom uskutočnil komisár pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka od februára 2006 množstvo návštev rôznych vinohradníckych oblastí Európskej únie. - Vyjadrenie hlavných záujmov Počas uvedených diskusií, ktoré sa uskutočnili po prijatí oznámenia Komisie, mali členské štáty a mnohé zúčastnené strany príležitosť vyjadriť svoje záujmy. Aj keď boli vyjadrené rôzne pohľady, najviac zdieľané sú tieto: - naliehavá potreba rozsiahlej reformy so zreteľom na hospodársku analýzu Komisie, určenie problémov a cieľov reformy, - sociálne a hospodárske riziká vyplývajúce z príliš rýchleho a príliš rozsiahleho klčovania, - naliehavá potreba zlepšenia marketingu a propagácie vína, - ohrozenie kvality v prípade zrušenia zákazu dovážania muštu na výrobu vína a rezania vín s pôvodom v EÚ s dovážanými vínami. Krajiny nevyrábajúce víno zdôraznili potrebu zaviesť nákladovo efektívnejšie a spotrebiteľsky orientované opatrenia. Uvedené skutočnosti Komisia v predkladanom návrhu náležite zohľadnila. 3. Právne stránky návrhu - Ciele programu Stanovené ciele tejto reformy sú: - zvýšiť konkurencieschopnosť výrobcov vína v EÚ, upevniť renomé akostných vín z EÚ ako najlepších na svete, v EÚ aj vo svete získať späť staré a preniknúť nové trhy, - vytvoriť pre víno režim, ktorý funguje na základe jasných, jednoduchých pravidiel – účinných pravidiel, ktorými sa zabezpečí rovnováha medzi ponukou a dopytom, - vytvoriť pre víno režim, ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ, posilní sa sociálna štruktúra mnohých vidieckych oblastí a zabezpečí sa rešpektovanie životného prostredia v celej výrobe. V novej politike EÚ v oblasti vína by sa mal náležite zohľadňovať zvýšený záujem spoločnosti týkajúci sa zdravia a ochrany spotrebiteľa, nevyhnutnosť zlučiteľnosti so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO) a súlad s reformovanou SPP, prvým a druhým pilierom a súlad s finančným výhľadom. Napokon treba zdôrazniť, že tento návrh vypracovala Komisia so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa ustanovuje spoločná organizácia poľnohospodárskych trhov. Niektoré ustanovenia horizontálnej povahy sa aktualizovali, zjednodušili a zefektívnili, aby mohli byť vo vhodnom čase ľahko zapracované do tejto jednotnej SOT. - Zhrnutie navrhovaných opatrení Po identifikácii problémov daného sektoru, jeho potenciálu a osobitostí a v nadväznosti na hĺbkovú analýzu v rámci hodnotenia vplyvu Komisia usudzuje, že je treba zachovať osobitnú SOT s vínom, ktorú je bezpochyby treba podstatne reformovať. V záujme trvalo udržateľného a konkurencieschopného európskeho vinárskeho priemyslu s dlhodobými perspektívami existuje výzva prispôsobiť výrobnú štruktúru a regulačný rámec a súčasne zaručiť, že rozpočtové prostriedky sú vynakladané čo možno najefektívnejším spôsobom. Uvedené skutočností povedú od prvého dňa k zrušeniu všetkých opatrení, pri ktorých sa preukázalo, že sú neúčinné, a to podpory na destiláciu vedľajších produktov, destiláciu produktov z hrozna s dvojakým zámerom, ako aj podpory súkromného skladovania a vývozných náhrad. Pomoc na obohacovanie muštu, ktorá bola zavedená s cieľom kompenzovať dodatočné náklady v porovnaní s obohacovaním cukrom, bude zrušená súčasne so zavedením zákazu používania cukru na obohacovanie. Krízová destilácia bude nahradená dvoma opatreniami krízového manažmentu zavedenými do ponuky vnútroštátneho finančného balíka. Dôležitým znakom ďalekosiahlej reformy bude zosúladenie novej SOT s vínom s pravidlami WTO. A tak súčasné intervenčné opatrenia narúšajúce obchod („Jantárová skrinka“) budú zrušené a v prípade, že vnútorné podporné opatrenia budú naďalej existovať, prednosť budú mať opatrenia patriace do kategórie „Zelený balíček“. Navrhovaný postup sa skladá z dvoch fáz - prvá fáza od roku 2008 do roku 2013 zahŕňa obnovenie rovnováhy trhu a súčasne pomoc tým, ktorí nedokážu konkurovať, aby dôstojne opustili sektor. Počas uvedeného obdobia budú zavedené nové opatrenia na podporu konkurencieschopnosti vrátane zrušenia práv na výsadbu, ku ktorému dôjde v druhej fáze so začiatkom 1. januára 2004. 3.1. Obnovené, zjednodušené a jasnejšie regulačné opatrenia Menej obmedzení pre výrobcov Systém obmedzení práv na výsadbu bude oproti roku 2010 predĺžený do roku 2013. S cieľom podporiť konkurencieschopnosť nebude od 1. januára 2014 výsadba viniča obmedzovaná. Cieľom je umožniť všetkým konkurencieschopným výrobcom vína zvýšiť výrobu tak, aby mohli znovu získať staré a preniknúť na nové trhy v rámci EÚ a v tretích krajinách. Avšak nové skutočnosti na trhu a kompetencie členských štátov pokiaľ ide o prístup k chránenému označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu (ako napríklad vymedzenie územia, stanovenie maximálnych výnosov a ďalšie prísnejšie pravidlá vzťahujúce sa na pestovanie, spracovávanie a označovanie) spolu odstránením bezpečnostnej siete, ktorú predstavovala systematická destilácia obmedzia počet hektárov a umožnia predchádzať nadprodukcii. Každé rozhodnutie rozšíriť výrobu bude v plnej miere zohľadňovať schopnosť výrobcu nájsť pre svoje výrobky odbytiská. Pružnejšie enologické postupy vďaka: - presunu právomoci z Rady na Komisiu v oblasti schvaľovanie nových a úpravy existujúcich enologických postupov vrátane prevzatia acquis okrem obohacovania a okysľovania, - posudzovaniu nových enologických postupov prijatých Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV) Komisiou a následnému začleňovaniu do nariadení Komisie, - povoleniu používať v EÚ už medzinárodne schválené enologické postupy výroby vína na vývoz do týchto destinácií, - zrušeniu požiadavky na minimálny obsah prirodzeného alkoholu vo víne. Jasnejšie, ucelenejšie, a tým aj viac trhovo orientované triedenie a označovanie vín: Koncepcia EÚ v prípade akostných vín sa zakladá na zemepisnom pôvode (akostné vína z ohraničenej vinohradníckej plochy). EÚ sa usiluje o potvrdenie, prispôsobenie, podporu a rozšírenie tejto koncepcie v celosvetovom meradle. Politika kvality by sa mala stať jasnejšou, jednoduchšou, transparentnejšou a tým účinnejšou: - ustanovením jasného rámca pre vína so zemepisným označením v súlade s horizontálnou politikou kvality (Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006). Vína so zemepisným označením sa budú ďalej deliť na vína s chráneným zemepisným označením (CHZO) a vína s chráneným označením pôvodu (CHOP). Na registráciu a ochranu zemepisného označenia bude stanovený postup, - zachovaním zákazu nadmerného lisovania hrozna, aby sa udržala kvalita vína, ktorý sa uplatňuje podľa zásady subsidiarity, - rozšírením úlohy medziodvetvových organizácií s cieľom kontrolovať a riadiť kvalitu vína vyrobeného na ich území a tiež posilnením nástrojov kvality, najmä v prípade výroby „ vin de cépage “. Komisia navrhuje zjednodušenie pravidiel označovania vína etiketami vytvorením jednotného právneho rámca, ktorý by sa uplatňoval na všetky kategórie vín a s nimi súvisiace údaje. Uspokoja sa potreby spotrebiteľov a dosiahne sa väčší súlad s politikou kvality vína. Zakladá sa predovšetkým na: - presune právomocí z Rady na Komisiu, - uplatňovaní jednotného právneho nástroja na všetky vína tým, že pravidlá v horizontálnej smernici 2000/13/ES o označovaní budú náležite doplnené, aby zodpovedali osobitným potrebám vinárskeho sektoru v prípade povinného a dobrovoľného označovania, - zlepšení flexibility politiky označovania vína so zohľadňovaním politík WTO tým, že sa upustí od rozdielnych pravidiel označovania vín s chráneným označením pôvodu alebo so zemepisným označením a vín bez týchto označení, a čo je dôležitejšie, v prípade vín bez chráneného označenia pôvodu alebo bez zemepisného označenia sa zjednoduší označovanie odrody a ročníka, pričom budú dodržané príslušné požiadavky na vysledovateľnosť, - zaručením informovanosti spotrebiteľa a jeho ochrany tým, že na základe náležitých pravidiel označovania vysledovateľnosti získa plnohodnotnú informáciu o pôvode výrobku. 3.2. Ustanovenie vnútroštátnych finančných balíkov s cieľom umožniť členským štátom zlepšiť ich osobitnú situáciu Podľa finančného výkazu sa pohybuje celkový rozpočet pridelený na tento druh opatrení od 623 mil. EUR v roku 2009 po 830 mil. EUR počnúc rokom 2015. Z neho sa pre každý členský štát vyrábajúci víno vyčlení finančný balík, ktorý sa vypočíta podľa troch objektívnych kritérií, a to podielu na rozlohe, podielu na produkcii a v minulosti uskutočnených výdavkov s nasledovnou významnosťou: jedna štvrtina, jedna štvrtina a jedna polovica s výnimkou časti venovanej propagácii, kde podiel na rozlohe predstavuje polovicu a podiel na produkcii polovicu. Každému členskému štátu sa umožní využívať svoj finančný balík na financovanie opatrení podľa vlastných preferencií zo stanoveného zoznamu, do ktorého patrí: - nová pomoc na podporu predaja v tretích krajinách, - schéma reštrukturalizácie/konverzie viníc, - nová pomoc na zelený zber, - nové opatrenia krízového riadenia, ako sú poistenie proti prírodným katastrofám a administratívne náklady na ustanovenie sektorového vzájomného fondu. Využívanie finančného balíka bude podliehať určitým spoločným pravidlám zahŕňajúcim oznámenie príslušného vnútroštátneho programu Komisii a minimálne environmentálne pravidlá uplatňované prostredníctvom zásady krížovej zhody s cieľom predchádzať narušeniu hospodárskej súťaže. 3.3. Posilnenie trvalej udržateľnosti sektoru prostredníctvom významnejšieho využívania opatrení na rozvoj vidieka Mnohé opatrenia ustanovené v nariadení o rozvoji vidieka[8] a zahrnuté do programov, ktoré prijímajú členské štáty, by mohli mať pre vinársky sektor význam vzhľadom na skutočnosť, že môžu pestovateľov, spracovateľov a obchodníkov vo výraznej miere stimulovať a priniesť im úžitok. Ide okrem iného o: - začatie činnosti mladých poľnohospodárov a investície do technických zariadení a v prospech zlepšenia marketingu, - odborný výcvik, - podpora v oblasti informovania a propagácie pre organizácie výrobcov po vstupe do schémy kvality, - agroenvironmentálna podpora na pokrytie vedľajších nákladov a ušlých príjmov v súvislosti s tvorbou alebo udržiavaním vinohradníckej/kultúrnej krajiny, - prípadná možnosť skoršieho odchodu do dôchodku pre poľnohospodárov, ktorí sa rozhodnú definitívne ukončiť akúkoľvek obchodnú poľnohospodársku činnosť s tým, že svoj podnik postúpia iným poľnohospodárom. Zákaz používania cukru povedie u niektorých výrobcov, ktorí používali na obohacovanie cukor, k investíciám v súvislosti so zavádzaním používania muštu na obohacovanie. V rámci rozvoja vidieka bude členským štátom umožnené poskytnúť podporu investícií tým výrobcom, ktorí budú musieť prejsť od používania cukru na obohacovanie k používaniu muštu. Vzhľadom na skutočnosť, že proces plánovania rozvoja vidieka na roky 2007-2013 už v súčasnosti prebieha, bude v záujme podpory týchto opatrení nevyhnutný prevod finančných prostriedkov medzi rozpočtovými kapitolami (trh a priame platby na jednej strane, rozvoj vidieka na strane druhej) a ich viazanie na regióny s výrobou vína v súlade s tým, čo bolo uskutočnené v ostatných dvoch sektoroch (tabak a bavlna). Výška prevedeného rozpočtu sa bude pohybovať od 100 mil. EUR v roku 2009 po 400 mil. EUR počnúc rokom 2014. Keďže programy rozvoja vidieka už boli prijaté, členským štátom sa vytvorí možnosť prispôsobiť ich, čím budú môcť zohrávať v budúcnosti dôležitú úlohu v hospodárskej prosperite zainteresovaných strán vo vinárskom sektore a v uchovávaní životného prostredia v oblastiach s pestovaním viniča. 3.4. Zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov o európskych vínach Viaceré zainteresované strany, najmä počas seminára, ktorý sa konal 16. februára 2006, zdôraznili potrebu klásť vyšší dôraz na uvádzanie vín na trh a na propagáciu. Zámerom Komisie je dôrazne vykonávať zodpovednú podpornú a informačnú politiku. Treba využívať všetky dostupné možnosti v rámci právnych predpisov Spoločenstva a vytvoriť nové možnosti s cieľom realizovať: - Nové podporné projekty mimo EÚ s využitím vnútroštátnych finančných balíkov z viazaného ambiciózneho rozpočtu vo výške 120 mil. EUR, čo predstavuje 9 % z prideleného rozpočtu pre sektor. Tieto opatrenia budú spolufinancované vo výške 50 % z rozpočtu Spoločenstva. - Vylepšené projekty na propagáciu s využitím fondov rozvoja vidieka v prospech organizácií výrobcov vstupujúcich do schém kvality. - Nové informačné kampane o zodpovednej/striedmej konzumácii vína, ktoré budú tiež financované v rámci EÚ s využitím horizontálneho právneho rámca na podporu predaja a s navŕšeným podielom spolufinancovania (stanoveným na úroveň 60 %) Rovnako dôjde k zlepšeniu súčasnej informačnej kampane o klasifikácii vín podľa európskych zemepisných označení. Na tento účel bude zmenené a doplnené nariadenie (ES) č. 2826/2000 a dôjde k navýšeniu dostupných finančných prostriedkov. 3.5. Predchádzanie rizikám v oblasti životného prostredia Pri výrobe vína a jeho uvádzaní na trh by sa mala v plnej miere zohľadňovať problematika životného prostredia počnúc pestovateľskými postupmi až po spracovateľské metódy. Zámerom Komisie je zabezpečiť, aby sa reformou vínneho režimu dosiahlo zlepšenie v oblasti vplyvu pestovania viniča a výroby vína na životné prostredie, najmä pokiaľ ide o pôdnu eróziu a kontamináciu, používanie prípravkov na ochranu rastlín a spracovávanie odpadu. Komisia na dosiahnutie týchto cieľov navrhuje: - oprávnenosť zahrnutia všetkých vinárskych oblastí do systému jednotnej platby znamená, že sa na čoraz viac pestovateľov budú povinne vzťahovať pravidlá krížovej zhody, - automatické zahrnutie vyklčovaných plôch do systému jednotnej platby znamená, že sa budú pre tieto plochy povinne uplatňovať pravidlá krížovej zhody, - podpora na klčovanie bude spojená s minimálnymi environmentálnymi požiadavkami, aby sa predchádzalo znehodnocovaniu pôdy, ako aj s opatreniami na reštrukturalizáciu a zelený zber financovanými z vnútroštátnych finančných balíkov, - stanovenie prijateľnej minimálnej úrovne starostlivosti o životné prostredie pri výrobe vína, - navýšenie finančných prostriedkov pre programy rozvoja vidieka, napríklad v osi 2, na podporné opatrenia na zlepšenie životného prostredia a vidieckej krajiny. 3.6. Ponúknuť alternatívy menej konkurencieschopným výrobcom Aj keď sú už mnohí výrobcovia konkurencieschopní, alebo vďaka navrhovaným opatreniam v rámci reformy svoju konkurencieschopnosť zvýšia, ďalší sa v súčasnosti nachádzajú vo veľmi zložitej situácii. Už dnes sú často v strate a na čoraz konkurenčnejšom trhu bude pre nich mimoriadne ťažké zabrániť úpadku. Je treba zachovať režim pomoci na definitívne zanechanie činnosti, čím sa takýmto výrobcom umožní opustiť sektor dôstojne. Pestovatelia viniča by mali mať možnosť rozhodnúť sa, či budú klčovať alebo nie. Aby sa však predišlo sociálnym a/alebo environmentálnym problémom, členské štáty budú môcť obmedziť klčovanie viníc v horských oblastiach alebo na strmých svahoch, ako aj v regiónoch s osobitnými požiadavkami z hľadiska životného prostredia a/alebo v klčovaní nepokračovať, ak celková vyklčovaná plocha úhrnom prekračuje 10 % ich plochy viníc. Prémie za vyklčovanie sa zvýšia a stanovia sa na príťažlivej úrovni. S cieľom podnietiť využívanie prémií od prvého roku sa pre ne stanoví na zostávajúce obdobie obmedzení výsadby klesajúca stupnica. Určený rozpočet umožní počas päťročného obdobia vyklčovať v EÚ približne 200 000 ha. Táto rozloha zodpovedá časti štrukturálneho prebytku, ktorý sa má odstrániť vzhľadom na nedávne zlepšenia v obchode a očakávaný pozitívny vplyv navrhovaných opatrení na obchodnú rovnováhu, najmä ukončenie obohacovania cukrom, podporu predaja, zelený zber a pomoc na rozvoj vidieka Po vyklčovaní budú pôvodne viničom vysadené poľnohospodárske plochy zaradené k oprávneným plochám v rámci systému jednotnej platby a zaručí sa pre ne priemerná priama platba nezávislá od druhu výroby obvyklá v danom regióne. 3.7. Obchod s tretími krajinami So zreteľom na stále prebiehajúce rokovania s WTO a ich zatiaľ neznámy výsledok, sa návrh reformy netýka v súčasnosti platného právneho rámca pre zahraničný obchod okrem vývozných náhrad. Dosah a úloha vývozných náhrad pre víno boli predmetom analýzy. Ich hospodársky vplyv sa podstatne znížil. Vývozy s náhradami predstavujú menej ako15 % objemu celkového vývozu. Hodnota vývozných náhrad predstavuje 3,4 % hodnoty výrobkov oprávnených na vývozné náhrady. Posudzuje sa preto možnosť lepšieho využitia finančných prostriedkov určených na tento prostriedok, sčasti na podporu predaja, a navrhuje sa vývozné náhrady zrušiť. 3.8. Posilnenie súdržnosti SPP, zjednodušenie a plná zhoda s právnymi predpismi Spoločenstva Rozšírenie oprávnenosti všetkých vinohradníckych plôch na zahrnutie do systému jednotnej platby je významným opatrením, ktorého cieľom je poskytnúť výrobcom vína vysokú mieru pružnosti a zaručiť, že sa s nimi zaobchádza rovnako, ako s inými poľnohospodármi. Na tento účel bude nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 zmenené a doplnené. V návrhu sa predkladá zjednodušenie právnych predpisov, zjednodušenie administratívnych postupov pre verejné orgány (EÚ, vnútroštátne a regionálne) a zjednodušenie administratívnych postupov pre súkromné strany. Významným prínosom navrhovanej reformy je napríklad zjednodušenie administratívy vychádzajúce zo zrušenia trhových opatrení a práv na výsadbu od roku 2014. Ďalej by sa malo podporovať zjednodušenie sprievodnej dokumentácie a jej prenos elektronickou cestou. Hospodárske subjekty a členské štáty musia bez ohľadu na zrušenie obmedzení výsadby dodržiavať platné právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa takzvaných neusporiadaných a nezákonných viníc. Dodržiavanie týchto pravidiel je pre fungovanie existujúcej SOT rozhodujúce. Ak sa pravidlá nebudú dodržiavať, Komisia bude (naďalej) prijímať primerané opatrenia v rámci postupov na vyrovnanie účtov alebo, v prípade potreby, začne priestupkové konanie podľa článku 226 zmluvy. 4. vplyv na rozpočet Navrhovaná reforma nemá vplyv na zvýšenie nákladov vo vzťahu k rozpočtu vo výške 1,3 mld. EUR, ktorý bol pre sektor nedávno pridelený. Tento rozpočet sa použije: - na vnútroštátne finančné balíky v rámci novej SOT, v ktorých je na jednej strane zahrnutá propagácia vo vzťahu k tretím krajinám a na strane druhej klčovanie, - na presun opatrení pre oblasti s výrobou vína do rámca rozvoja vidieka - a na presun do systému jednotnej platby podľa vyklčovaných plôch. Očakáva sa, že zmeny a inovácie režimu povedú k účinnejšiemu využívaniu rozpočtu. Okrem toho budú finančné prostriedky určené na informovanie na vnútornom trhu o víne s chráneným označením pôvodu alebo so zemepisným označením, odrodových vínach a o zodpovednej konzumácii navýšené o 3 mil. EUR. OBSAH HLAVA I ÚVODNÉ USTANOVENIA 23 HLAVA II PODPORNÉ OPATRENIA 24 Kapitola I Podporné programy 24 Oddiel 1 Úvodné ustanovenia 24 Oddiel 2 Podporné programy 24 Oddiel 3 Osobitné podporné opatrenia 26 Oddiel 4 Všeobecné ustanovenia 29 Kapitola II Prevod finančných prostriedkov 30 HLAVA III REGULAčNÉ OPATRENIA 30 Kapitola I Všeobecné pravidlá 30 Kapitola II Enologické postupy a obmedzenia 31 Kapitola III Označenia pôvodu a zemepisné označenia 34 Oddiel 1 Rozsah pôsobnosti a definície 34 Oddiel 2 Žiadosť o ochranu 35 Oddiel 3 postup priznávania ochrany 36 Oddiel 4 Špecifické prípady 38 Oddiel 5 Ochrana a kontrola 39 Oddiel 6 Všeobecné ustanovenia 42 Kapitola IV Označovanie 43 Kapitola V Organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie 45 HLAVA IV OBCHOD S TRETÍMI KRAJINAMI 48 Kapitola I Spoločné ustanovenia 48 Kapitola II Dovozné a vývozné licencie 49 Kapitola III Ochranné opatrenia 51 Kapitola IV Pravidlá pre dovozy 52 HLAVA V VÝROBNÝ POTENCIÁL 54 Kapitola I Nezákonná výsadba 54 Kapitola II Prechodný režim práv na výsadbu 56 Kapitola III Schéma klčovania 59 HLAVA VI VšEOBECNÉ USTANOVENIA 63 HLAVA VII PRECHODNÉ A ZÁVEREčNÉ USTANOVENIA 66 Kapitola I Zmeny a doplnenia 66 Kapitola II Prechodné a záverečné ustanovenia 69 2007/0138 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 36 a 37, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, keďže: (1) Súčasný režim, ktorý sa uplatňuje na vinársky sektor, sa ustanovil v nariadení Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom[9]. (2) Pokračuje výrazný pokles spotreby vína v Spoločenstve a objem vyváženého vína z územia Spoločenstva rastie od roku 1996 je podstatne pomalšie než objem dovozu. Toto viedlo k zhoršeniu rovnováhy medzi ponukou a dopytom a následne sa vytvára tlak na ceny príjmy výrobcov. (3) Nie všetky nástroje, ktoré v súčasnosti zahŕňa nariadenie (ES) č. 1493/1999, sa ukázali účinné pri smerovaní sektoru ku konkurencieschopnému a udržateľnému rozvoju. Opatrenia v oblasti trhových mechanizmov, ako napríklad krízová destilácia, sa ukázali ako finančne neefektívne, podporili štrukturálne prebytky bez toho, že by si vynútili zlepšenia konkurencieschopnosti príslušných štruktúr. Navyše niektoré z existujúcich regulačných opatrení nevhodne obmedzili činnosť konkurencieschopných výrobcov. (4) Povedané inými slovami, nezdá sa, že by súčasný právny rámec umožňoval udržateľné dosahovanie cieľov ustanovených v článku 33 zmluvy, najmä pokiaľ ide o stabilizovanie trhu s vínom a zabezpečovanie uspokojivého životného štandardu pre príslušnú poľnohospodársku komunitu. (5) Vo svetle nadobudnutých skúsenosti je preto žiaduce zmeniť režim Spoločenstva, ktorý sa uplatňuje vo vinárskom sektore, so zámerom dosiahnuť tieto ciele: zvýšiť konkurencieschopnosť výrobcov vína v Spoločenstve, upevniť renomé akostných vín z EÚ ako najlepších na svete, znovu získať staré a preniknúť na nové trhy v Spoločenstve a vo svete, vytvoriť pre víno režim, ktorý funguje na základe jasných, jednoduchých a účinných pravidiel, ktorými sa vyrovnáva ponuka a dopyt, vytvoriť pre víno režim, ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v Spoločenstve, posilní sa sociálna štruktúra mnohých vidieckych oblastí a zabezpečí sa rešpektovanie životného prostredia v celej výrobe. Je preto vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 1999/1493 a nahradiť ho týmto novým. (6) Tomuto nariadeniu predchádzal hodnotiaci a konzultačný proces s cieľom určiť potreby vinárskeho sektoru a zamerať sa na ne. Bola objednaná externá hodnotiaca správa, ktorá sa publikovala v novembri 2004. Komisia usporiadala 16. februára 2006 seminár s cieľom poskytnúť zainteresovaným stranám priestor na vyjadrenie svojich názorov. Oznámenie Komisie pod názvom Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína bolo uverejnené 22. júna 2006[10] spolu s hodnotením vplyvu, v ktorom sa uviedlo niekoľko možností reformy sektoru. (7) Od júla do novembra 2006 sa uskutočnili diskusie na úrovni Rady. V decembri 2006 Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov prijali správy k navrhovaným možnostiam vinárskej reformy, ako bola uvedená v oznámení Komisie. 15. februára 2007 Európsky parlament prijal z vlastnej iniciatívy k tomuto oznámeniu správu s poukázaním na závery, ktoré boli v súvislosti s týmto nariadením prijaté. (8) Nariadenie Rady [ číslo, úplný názov a údaje o uverejnení sa doplnia, pokiaľ budú známe pred prijatím tohto nariadenia ], ktorým sa ustanovuje spoločná organizácia poľnohospodárskych trhov („jednotná organizácia spoločného trhu“) by sa napokon malo vzťahovať aj na vinársky sektor. Spoločná organizácia jednotného trhu zahŕňa ustanovenia horizontálnej povahy, najmä o obchode s tretími krajinami, pravidlách hospodárskej súťaže, kontrolách a sankciách, o výmene informácií medzi Komisiou a členskými štátmi. Ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa takzvaných horizontálnych záležitostí by sa mali čo možno najviac približovať ustanoveniam obsiahnutým v jednotnej organizácii spoločného trhu, aby sa tak v budúcnosti umožnilo ich ľahké zahrnutie do jednotnej organizácie spoločného trhu. (9) Je dôležité ustanoviť podporné opatrenia, od ktorých sa očakáva posilnenie konkurencieschopných štruktúr. Hoci sú tieto opatrenia určené a financované Spoločenstvom, členským štátom by sa mala v primeranej miere ponechať možnosť výberu vzhľadom na potreby ich územných celkov, pričom sa budú zohľadňovať regionálne osobitosti, ktoré sa v prípade potreby zahrnú do vnútroštátnych podporných programov. Za uplatňovanie týchto programov budú niesť zodpovednosť členské štáty. (10) Určenie kľúča na prideľovanie finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom na vnútroštátne podporné programy by malo v prvom rade vychádzať z podielov na rozpočte vinárskeho sektora v minulosti, ďalej z plôch vysadených viničom a histórie produkcie. (11) Jedným z kľúčových opatrení takýchto programov by mala byť propagácia a marketing vín Spoločenstva v tretích krajinách a na toto opatrenie by sa mali vyčleniť určité rozpočtové prostriedky. Činnosti v oblasti reštrukturalizácie a konverzie by mali byť aj naďalej zahrnuté vzhľadom na ich pozitívny štrukturálny vplyv na sektor. Na preventívne nástroje, ako poistenie úrody, vzájomné fondy a zelený zber by sa mala vzťahovať oprávnenosť na podporu v rámci podporných programov, aby tak posmelil zodpovedný prístup ku krízovým situáciám. (12) Financovanie oprávnených opatrení Spoločenstvom by malo závisieť od dodržiavania istých environmentálnych pravidiel výrobcami, pokiaľ sa uplatňujú. Pokiaľ sa preukáže nesúlad, malo by to viesť k príslušnému zníženiu platieb. (13) Sektor by sa mal podporovať aj v rámci štrukturálnych opatrení podľa nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[11]. (14) Na vinársky sektor by sa mali zamerať tieto opatrenia podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005: podporu mladých začínajúcich poľnohospodárov a investície do technických zariadení a v prospech zlepšenia marketingu, odborná príprava, podpora v oblasti informovania a propagácie organizácií výrobcov po vstupe do schémy kvality, agroenvironmentálna podpora, pre poľnohospodárov, ktorí sa rozhodnú definitívne ukončiť akúkoľvek obchodnú poľnohospodársku činnosť s tým, že svoj podnik postúpia iným poľnohospodárom, by sa mal zaručiť predčasný dôchodok. (15) S cieľom zvýšiť množstvo finančných prostriedkov dostupných podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005 by sa malo zaviesť postupné navyšovanie finančných prostriedkov v prospech rozpočtu na uplatňovanie tohto nariadenia. (16) Vo vinárskom sektore by mali platiť niektoré regulačné opatrenia, najmä z dôvodov zdravia, kvality a očakávaní zákazníka. (17) Členské štáty budú naďalej zodpovedné za klasifikáciu odrôd muštového viniča, z ktorých sa na ich území vyrába víno. Niektoré odrody by sa mali vyňať. (18) Niektoré výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mali uvádzať na trh Spoločenstva podľa osobitnej klasifikácie výrobkov z muštového hrozna a v súlade s príslušnými špecifikáciami. (19) Výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mali vyrábať v súlade s istými pravidlami týkajúcimi sa enologických postupov a obmedzení, čím sa zaručí zohľadňovanie záujmov zdravia, ako aj očakávaní spotrebiteľa pokiaľ ide o kvalitu a metódy výroby. Z dôvodov flexibility by sa malo Komisii umožniť aktualizovať existujúce a schvaľovať nové postupy okrem politicky citlivých oblastí obohacovania a okysľovania, v prípade ktorých by bola naďalej oprávnená Rada, pokiaľ ide o zmeny. (20) Zvyšovanie obsahu alkoholu vo víne by malo byť podriadené istým limitom, a pokaľ sa uplatňuje, má sa uskutočňovať pridávaním zahusteného a rektifikovaného hroznového muštu do vína. Pridávanie sacharózy by naďalej nemalo byť povolené. (21) Vzhľadom na nízku kvalitu vína vyrobeného nadmerným lisovaním by sa mala táto metóda mala zakázať (22) S cieľom dodržiavať medzinárodné normy v tejto oblasti je treba, aby sa Komisia vo všeobecnosti opierala o enologické postupy schválené Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV). Tieto normy by sa mali uplatňovať aj na vína Spoločenstva určené na vývoz bez ohľadu na prísnejšie pravidlá, ktoré sa môžu uplatňovať v Spoločenstve, aby sa tak na zahraničných trhoch nevytvárali výrobcom prekážky. (23) Rezanie vín s pôvodom z tretej krajiny s vínom pochádzajúcim zo Spoločenstva a rezanie vín s pôvodom z tretích krajín má byť aj naďalej v Spoločenstve zakázané. Rovnako by niektoré druhy hroznového muštu, hroznovej šťavy a čerstvého hrozna s pôvodom v tretích krajinách nemali na území Spoločenstva dozrievať na víno, alebo sa do vína pridávať. (24) Koncepcia akostných vín Spoločenstva sa okrem iného zakladá na osobitých charakteristikách vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Takéto vína sa pre zákazníka označujú chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením, hoci súčasný systém nie je v tomto smere naplno rozvinutý. S cieľom zahrnúť do transparentného a prepracovanejšieho rámca požiadavky na kvalitu príslušných výrobkov, mal by sa ustanoviť režim, podľa ktorého sa budú posudzovať žiadosti o chránené označenie pôvodu a zemepisné označenie v súlade s prístupmi v rámci horizontálnej politiky Spoločenstva v oblasti kvality potravín iných než víno a destiláty z nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín[12]. (25) S cieľom zachovať osobitné charakteristiky vín s chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením, malo by sa v tomto ohľade umožniť členským štátom uplatňovanie prísnejších predpisov. (26) Chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia by sa mali uznávať a registrovať na úrovni Spoločenstva, aby sa na ne mohla na úrovni Spoločenstva vzťahovať ochrana. S cieľom zabezpečiť, aby jednotlivé názvy spĺňali podmienky stanovené v tomto nariadení, mali by žiadosti preskúmať vnútroštátne orgány príslušných členských štátov, pričom musia dodržiavať minimálne spoločné ustanovenia vrátane vnútroštátneho námietkového konania. Následne by mala Komisia tieto rozhodnutia preskúmať, aby sa zaručilo, že žiadosti spĺňajú podmienky stanovené v tomto nariadení a vo všetkých členských štátoch sa uplatňuje rovnaký prístup. (27) Ochrana by sa mala umožniť aj pre označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích krajín, pokiaľ sa chránia v krajine pôvodu. (28) Registračné konanie by malo umožniť každej fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá má oprávnený záujem, v členskom štáte alebo tretej krajine, aby uplatnila svoje práva oznámením námietky (29) Registrované označenia pôvodu alebo zemepisné označenia by sa mali chrániť pred používaním, ktorým sa neoprávnene zneužíva renomé výrobku, ktorý zodpovedá náležitým požiadavkám. S cieľom podporovať spravodlivú súťaž a nezavádzať spotrebiteľov sa takáto ochrana môže vzťahovať aj výrobky, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, vrátane tých, ktoré nie sú uvedené v prílohe I zmluvy. (30) Mali by sa ustanoviť postupy, ktorými sa umožnia zmeny a doplnenia špecifikácií chráneného výrobku, zrušenie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, najmä pokiaľ nie je ďalej zaručené dodržanie špecifikácie výrobku. (31) Označenia pôvodu a zemepisné označenia chránené na území Spoločenstva by mali podliehať kontrolám, pokiaľ je to možné, v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá[13], vrátane systému kontrol na zaručenie súladu so špecifikáciami vzťahujúcich sa na príslušné vína. (32) Členské štáty by mali mať právo vyberať poplatky, ktorými sa uhradia vzniknuté náklady. (33) Existujúce označenia pôvodu a zemepisné označenia sú z dôvodov právnej istoty vyňaté z uplatňovania nového postupu preskúmania. Príslušné členské štáty by však mali poskytnúť Komisii základné informácie a akty, na základe ktorých boli tieto označenia pôvodu a zemepisné označenia na vnútroštátnej úrovni priznané, a pri nedodržaní ktorých by im mala byť ochrana odobratá. Rozsah rušenia existujúcich označení pôvodu a zemepisných označení by mal byť z dôvodov právnej istoty obmedzený. (34) Chránenie zemepisných názvov ako označení pôvodu alebo zemepisných označení by nemalo byť naďalej umožnené. (35) Popis, označovanie a prezentácia výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, môže mať významný dosah na ich predajnosť. Rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých členských štátov týkajúcich sa vinárskych výrobkov môžu narúšať nerušené fungovanie vnútorného trhu. (36) Preto by sa mali ustanoviť pravidlá, v ktorých sa zohľadnia oprávnené záujmy spotrebiteľov a výrobcov. Z tohto dôvodu sú pravidlá Spoločenstvá týkajúce sa označovania etiketami opodstatnené. (37) Týmito pravidlami by sa malo ustanoviť povinné používanie istých termínov, aby bolo možné výrobok určiť podľa kategórií predaja a poskytnúť zákazníkom isté dôležité informácie. Aj používanie istých dobrovoľných informácií by sa malo upravovať na úrovni Spoločenstva. (38) Pokiaľ nie je stanovené inak, pravidlá na označovanie etiketami by sa mali vzájomne dopĺňať s pravidlami ustanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín[14], ktoré sa uplatňuje horizontálne. Skúsenosti ukázali, že rozdielne pravidlá označovania etiketami v závislosti od druhu vinárskeho výrobku nie sú vhodné. Pravidlá by sa mali vzťahovať na všetky jednotlivé kategórie vína vrátane dovezených výrobkov. Mali by najmä umožniť uvedenie odrody muštového viniča a ročníka na vínach bez označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, pričom sa uplatňujú požiadavky na pravosť etikiet a s tým súvisiaci dohľad. (39) Existencia organizácií výrobcov a zakladanie ďalších môže byť aj naďalej prínosom k uspokojovaniu potrieb vinárskeho sektoru tak, ako sa určili na úrovni Spoločenstva. Základom užitočnosti takýchto organizácií je rozsah a účinnosť služieb, ktoré poskytujú svojim členom. Rovnako je tomu aj pokiaľ ide o medziodvetvové organizácie. Členské štáty by preto mali uznať organizácie, ktoré spĺňajú isté požiadavky ustanovené na úrovni Spoločenstva. (40) Členské štáty by mali byť schopné vykonávať rozhodnutia prijaté medziodvetvovými organizáciami tak, aby sa zlepšila funkčnosť trhu s vínom s označením pôvodu alebo zemepisným označením. Rozsahom pôsobnosti týchto opatrení by sa však nemala narušiť hospodárska súťaž. (41) Vytvorenie jednotného trhu Spoločenstva znamená aj zavedenie systému obchodovania na vonkajších hraniciach Spoločenstva. Mal by zahŕňať dovozné clá a v zásade by mal stabilizovať trh Spoločenstva. Systém obchodovania by sa mal zakladať na medzinárodných záväzkoch Spoločenstva, najmä na tých, ktoré vyplývajú z dohôd v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO). (42) Monitorovanie obchodných tokov je predovšetkým záležitosťou riadenia, ku ktorému by sa malo pristupovať flexibilne. V tejto súvislosti by mala Komisia prijať rozhodnutie o zavedení požiadaviek týkajúcich sa licencií s prihliadnutím na potrebu vývozných a dovozných licencií na účely riadenia príslušných trhov a najmä na sledovanie dovozov príslušných výrobkov. Všeobecné podmienky týkajúce týchto licencií by sa mali ustanoviť v tomto nariadení. (43) Pokiaľ sa ustanoví režim dovozných a vývozných licencií, malo by sa vyžadovať zloženie zábezpeky s cieľom zaručiť, že transakcie, na ktoré boli licencie vydané, sa zrealizujú. (44) Systém dovozného cla umožňuje upustiť od všetkých ostatných ochranných opatrení na vonkajších hraniciach Spoločenstva. Vo výnimočných prípadoch by sa vnútorný trh a mechanizmus cla mohli ukázať ako neadekvátne. S cieľom neponechať v takýchto prípadoch trh Spoločenstva bez ochrany voči narušeniam, ktoré by z toho mohli vyplynúť, by sa malo Spoločenstvu umožniť bezodkladne prijať všetky potrebné opatrenia. Také opatrenia by mali byť v súlade s medzinárodnými záväzkami Spoločenstva. (45) S cieľom predísť alebo pôsobiť proti nežiaducim účinkom na trhu Spoločenstva, ktoré by mohli nastať v dôsledku dovozu výrobkov z hroznovej šťavy a z hroznového muštu, by mal dovoz takýchto výrobkov, za predpokladu splnenia istých podmienok, podliehať zaplateniu dodatočného dovozného cla. (46) S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie trhu s vínom, najmä zabrániť narušeniam trhu, mala by sa tiež ustanoviť možnosť zakázať používanie dohôd o aktívnom a pasívnom zušľachťovacom styku. Aby bol takýto druh opatrení na riadenie trhu účinný, je zvyčajne nevyhnutné, aby sa uplatnil bez výraznejšieho omeškania. Preto by sa na Komisiu mali preniesť príslušné právomoci. (47) Výrobky dovezené z tretích krajín by mali podliehať pravidlám Spoločenstva o kategóriách výrobkov, označovaní etiketami a označení pôvodu a zemepisnom označení. Mali by k nim byť priložená analýza. (48) Za určitých podmienok je vhodné udeliť Komisii právomoc otvárať a spravovať colné kvóty vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzatvorených v súlade so zmluvou alebo z iných ustanovení Rady. (49) Situácia s prebytkami výroby vína v Spoločenstve sa zhoršila v dôsledku porušovanie prechodného zákazu novej výsadby. Výrazne rozšírená nezákonná výsadba v Spoločenstve má za následok nekalú hospodársku súťaž a zhoršenie situácie v rámci sektoru. (50) V prípade nezákonne vysadených plôch je treba odlišovať výsadbu pred 1. septembrom 1998 pokiaľ ide o povinnosti pestovateľov voči príslušným plochám. (51) V súčasnosti nepodliehajú nezákonne vysadené plochy pred 1. septembrom 1998 povinnosti vyklčovania. Príslušní pestovatelia by ich mali povinne za poplatok zlegalizovať. Pokiaľ sa uvedené plochy nezlegalizujú do 31. decembra 2009, pestovatelia budú povinní vyklčovať tieto plochy na vlastné náklady. Za nedodržanie tejto povinnosti budú uložené pokuty. (52) Plochy, ktoré boli vysadené v rozpore s príslušným zákazom po 1. septembri 1998, sa podľa nariadenia (ES) č. 1493/1999 sankcionujú vyklčovaním. Za nedodržanie tejto povinnosti budú uložené pokuty. (53) Počas zavádzania legalizácie a opatrení na vyklčovanie by sa víno z plôch, ktoré boli vysadené v rozpore s príslušným zákazom a neboli zlegalizované podľa nariadenia (ES) č. 1493/1999, malo na náklady príslušného výrobcu uvádzať na trh výhradne na účely destilácie. Predkladaním zmlúv o destilácii výrobcami sa zaručí v porovnaní s doterajším stavom lepší dohľad nad týmto pravidlom. (54) Dočasný zákaz novej výsadby mal istý vplyv na rovnováhu medzi ponukou a dopytom na trhu s vínom, súčasne však predstavoval prekážku pre tých konkurencieschopných výrobcov, ktorí si želali pružne zareagovať na zvýšený dopyt. (55) Rovnováha na trhu nebola doteraz zabezpečená a keďže sprievodné opatrenia ako aj schéma vyklčovania vyžadujú istý čas, aby sa prejavili ich účinky, je vhodné ponechať v platnosti zákaz novej výsadby až do 31. decembra 2013, k tomuto dátumu by však mal byť definitívne zrušený, aby sa tak umožnilo konkurencieschopným pestovateľom reagovať bez obmedzení na podmienky na trhu. (56) V súčasnosti povolená nová výsadba týkajúca plôch pre podpníkové vinohrady, stabilizovanie pôdy a povinný nákup, ako aj vinohradnícke pokusy nespôsobili nadmerné narušenie trhu s vínom, a preto sa mali naďalej uskutočňovať za predpokladu potrebných kontrol. (57) Aj naďalej by sa mali udeľovať práva na opätovnú výsadbu, pokiaľ sa pestovatelia zaviažu vyklčovať rovnakú plochu vysadenú viničom, keďže vplyv takejto výsadby na produkciu sa približuje k nule. (58) Ďalej by členské štáty mali mať možnosť povoľovať prevody práv na opätovnú výsadbu na iný podnik za predpokladu, že takýto prevod bude podliehať prísnym kontrolám a bude vykonaný s cieľom zlepšovať kvalitu, bude sa týkať oblastí určených na podpníkové vinohrady, alebo bude spojený s prevodom časti podniku. K týmto prevodom by malo dochádzať v rámci toho istého členského štátu. (59) S cieľom skvalitnenia správy vinohradníckeho potenciálu a podpory efektívneho využívania práv na výsadbu, čím sa prispieva k zmierneniu vplyvu obmedzenia výsadby, mal by naďalej fungovať systém vnútroštátnych alebo regionálnych rezervných fondov. (60) Členské štáty by si mali udržať v oblasti správy rezervných fondov široké právomoci, podriadené potrebným kontrolám, aby tak mohli lepšie zosúlaďovať využívanie výsadbových práv s miestnymi potrebami. K uvedeným právomociam patrí možnosť zakúpiť výsadbové práva, financovať rezervný fond a predávať výsadbové práva z rezervného fondu. S týmto cieľom by členské štáty mali mať možnosť aj naďalej nevyužívať systém rezervných fondov, pokiaľ môžu dokázať, že už disponujú účinným systémom správy práv na výsadbu. (61) Mladým výrobcom sa môžu poskytovať osobitné výhody nielen pri zriaďovaní, ale aj neskoršie na štrukturálne úpravy po založení svojich podnikov, a preto by mali mať takýto výrobcovia oprávnenie na bezplatné prideľovanie práv z rezervných fondov. (62) Práva na výsadbu by si mali ich vlastníci uplatniť v primeraných lehotách, aby sa zaručilo čo možno najefektívnejšie využívanie zdrojov a zosúladenie ponuky s dopytom. V opačnom prípade by mali byť prevedené alebo opätovne prevedené do rezervných fondov. Z rovnakých dôvodov by mali byť udeľované v primeraných lehotách aj práva z rezervných fondov. (63) Výroba členských štátov, v ktorých výroba vína nepresahuje 25 000 hektolitrov ročne, neovplyvňuje závažne rovnováhu na trhu. Na tieto členské štáty by sa preto nemal vzťahovať dočasných zákaz novej výsadby, rovnako by však nemali mať prístup ku schéme na klčovanie. (64) Schéma na vyklčovanie by sa mala zaviesť ako sprievodné opatrenie s cieľom zosúladiť sektor s podmienkami na trhu. Pokiaľ pestovatelia usúdia, že podmienky v istej oblasti nie sú vhodné na plnohodnotnú produkciu, malo by sa im umožniť znížiť náklady a trvalo zanechať pestovanie na týchto plochách, pričom by sa im umožnilo buď vykonávanie iných činností na týchto pozemkoch, alebo úplne zanechať poľnohospodársku činnosť. (65) Skúsenosť ukázala, že pokiaľ sa povoľovanie vyklčovania za protihodnotu v podobe prémie ponechá na členské štáty, existuje riziko, že opatrenia a ich sprievodný vplyv na dodávky ostanú neúčinné. Na rozdiel od súčasného stavu by pestovatelia vo všeobecnosti boli oprávnení na zapojenie sa do schémy klčovania a rozhodnutie, či sa o účasť uchádzať, je výhradne na nich. Za to im bude zaručená prémia na hektár vyklčovaných viníc. (66) Členské štáty by mali stanoviť na základe objektívnych kritérií vlastné čiastky prémií za vyklčovanie v rámci sadzieb, ktoré stanoví Komisia. (67) S cieľom zaručiť zodpovedné zaobchádzanie s vyklčovanými plochami by nárok na prémiu mal závisieť od dodržiavania stanovených environmentálnych pravidiel príslušnými pestovateľmi. V prípade, že sa preukáže nesúlad, malo by to viesť k pomernému zníženiu prémie za vyklčovanie. (68) S cieľom predchádzať environmentálnym problémom by členské štáty mali mať možnosť mali vylúčiť klčovanie v horských oblastiach a na strmých svahoch a v prípade iných environmentálnych záujmov v súlade s osobitnými podmienkami. Členský štát by mal mať možnosť klčovanie zastaviť, ak celková vyklčovaná plocha úhrnom prekračuje 10 % plochy viníc v danom členskom štáte. (69) Po vyklčovaní by sa mali predtým viničom vysadené poľnohospodárske plochy zaradiť k oprávneným plochám v rámci systému jednotnej platby a mala by sa pre ne zaručiť priemerná priama platba nezávislá od druhu výroby obvyklá v danom regióne, ktorá nepresiahne 350 EUR/ha. (70) Správne fungovanie jednotného trhu by sa pridelením štátnej pomoci mohlo narušiť. Preto je potrebné, aby sa ustanovenia zmluvy, ktorými sa riadi štátna pomoc, uplatňovali na výrobky, na ktoré sa vzťahuje spoločná organizácia trhu s vínom. Avšak ustanovenia o prémii za vyklčovanie a o niektorých opatreniach v rámci podporných programov by nemali byť prekážkou pri udeľovaní štátnej pomoci na rovnaké účely. (71) Na účely lepšej správy vinohradníckeho potenciálu je žiaduce, aby členské štáty oboznámili Komisiu s inventárom svojho výrobného potenciálu. Tieto informácie vychádzajú z existujúcich registrov vinohradov. S cieľom podporiť členské štáty, aby o inventári informovali, sa podpora na reštrukturalizáciu a konverziu bude vzťahovať len na tie členské štáty, ktoré inventár nahlásili. (72) S cieľom mať informácie potrebné na prijímanie príslušných politík a administratívnych rozhodnutí, by mali pestovatelia hrozna na výrobu vína, výrobcovia muštu a vína predkladať hlásenia o úrode. Členské štáty môžu tiež požadovať od obchodníkov s hroznom na výrobu vína, aby podali hlásenie o množstvách hrozna pochádzajúceho z poslednej úrody. Pestovatelia hrozna a výrobcovia vína, obchodníci iní než malopredajcovia by mali nahlasovať svoje zásoby muštu a vína. (73) S cieľom zabezpečiť uspokojivú úroveň vysledovateľnosti príslušných výrobkov, obzvlášť v záujme ochrany spotrebiteľa, malo by sa prijať opatrenie pre všetky výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, aby boli pri obehu v Spoločenstve vybavené sprievodným dokladom. (74) Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto nariadenia by sa mali prijať podľa rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[15] . (75) Výdavky, ktoré vznikli členským štátom v dôsledku povinností vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia by malo financovať Spoločenstvo podľa nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[16]. (76) Členské štáty a Komisia by si mali vzájomne poskytovať informácie potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia. (77) S cieľom zaručiť dodržiavanie povinností ustanovených v tomto nariadení sú potrebné kontroly a ukladanie sankcií v prípade, že dôjde k porušeniu týchto povinností. Právomoc stanoviť príslušné pravidlá vrátane pravidiel týkajúcich sa vrátenia neoprávnene vyplatených finančných prostriedkov a povinnosti členských štátov poskytovať informácie bude prenesená na Komisiu. (78) Orgány členských štátov by mali byť zodpovedné za dodržiavanie tohto nariadenia, pričom treba prijať opatrenia, aby Komisia mohla dodržiavanie sledovať a zabezpečovať. (79) S cieľom začleniť vinársky sektor do systému jednotnej platby, všetky aktívne obhospodarované vinohradnícke plochy by mali byť oprávnené na systém jednotnej platby ustanovený v nariadení Rady (ES) 1782/2003 z 23. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov[17]. (80) Pestovatelia v Bulharsku, Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Litve, Lotyšsku, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Rumunsku, Slovinsku a na Slovensku budú využívať začlenenie položky vinič do jednotnej platobnej schémy za rovnakých podmienok, ako pestovatelia Spoločenstva, ktorí boli v tomto postavení k 30. aprílu 2004. Preto by sa položka „vinič“ v jednotnej platobnej schéme nemala byť podriadená uplatňovaniu plánu zavádzania stupňov platieb ustanovených v článku 143a nariadenia (ES) č.1782/2003. (81) Nariadenie Rady (ES) č. 2702/1999 zo 14. decembra 1999 o opatreniach na poskytovanie informácií a na propagáciu poľnohospodárskych výrobkov v tretích krajinách[18] a nariadenie Rady (ES) č. 2826/2000 z 19. december 2000 o informačných a propagačných činnostiach na poľnohospodárske výrobky na vnútornom trhu[19] a nariadenie (ES) č. 1782/2003 by sa mali príslušne zmeniť a doplniť. (82) Prechod od opatrení nariadenia (ES) č.1493/1999 a ostatných nariadení v sektore vinárstva k opatreniam obsiahnutým v tomto nariadení môže spôsobiť ťažkosti, ktorými sa toto nariadenie nezaoberá. Preto, aby bolo možné zaoberať sa touto možnosťou, malo by sa prijať ustanovenie, aby Komisia prijala potrebné prechodné opatrenia. Komisia by mala byť taktiež oprávnená riešiť osobitné praktické problémy, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I ÚVODNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa ustanovujú osobitné pravidlá vzťahujúce sa na výrobu a marketing týchto výrobkov: Kód kombinovanej nomenklatúry | Popis | 0806 10 90 | Čerstvé hrozno okrem stolového hrozna | 2009 61 2009 69 | Hroznová šťava (vrátane hroznového muštu) | 2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Ostatné hroznové mušty, okrem kvasiacich muštov alebo muštov, ktorých kvasenie bolo zastavené inak, než pridaním alkoholu | 2204 | Víno z čerstvého hrozna vrátane vín, do ktorých bol pridaný alkohol; hroznový mušt iný ako v položke 2009, s výnimkou ostatného hroznového muštu podpoložiek 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 a 2204 30 98 | 2206 00 10 | Víno z hroznových výliskov | 2209 00 11 | Vínny ocot | 2209 00 19 | 2307 00 11 | Vínne kaly | 2307 00 19 | 2308 90 11 | Hroznové výlisky | 2308 90 19 | 2. Týmto nariadením sa pre výrobky uvedené v odseku 1 ustanovujú: a) podporné opatrenia, b) regulačné opatrenia, c) pravidlá obchodu s tretími krajinami, d) pravidlá riadenia výrobného potenciálu. Článok 2 Definície Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú definície stanovené v prílohe I. HLAVA II PODPORNÉ OPATRENIA Kapitola I Podporné programy Oddiel 1Úvodné ustanovenia Článok 3 Rozsah pôsobnosti V tejto kapitole sa ustanovujú pravidlá, ktoré sa vzťahujú na prideľovanie finančných prostriedkov Spoločenstva členským štátom a ich využívanie členskými štátmi v rámci vnútroštátnych podporných programov (ďalej len „podporné programy“), ktorými sa financujú podporné opatrenia na pomoc vinárskemu sektoru. Článok 4 Zlučiteľnosť a vzájomný súlad 1. Podporné programy musia byť v súlade s právom Spoločenstva a musia byť zlučiteľné s činnosťami, politikami a prioritami Spoločenstva. 2. Členské štáty nesú za podporné programy zodpovednosť a zabezpečujú, že sa vypracovávajú a vykonávajú objektívnym spôsobom, pričom sa prihliada na hospodársku situáciu príslušných výrobcov a na potrebu predchádzať bezdôvodnému nerovnému zaobchádzaniu s výrobcami. 3. Podpora sa neudeľuje: a) na výskumné projekty a opatrenia zamerané na podporu výskumných projektov, b) na opatrenia v pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1698/2005. Oddiel 2Podporné programy Článok 5 Predkladanie podporných programov 1. Každý vyrábajúci členský štát uvedený v prílohe II predloží Komisii do 30. apríla 2008 po prvý raz návrh päťročného podporného programu s opatreniami v súlade s touto kapitolu. Podporné opatrenia sa vytvárajú na takej územnej úrovni, ktorú považuje členský štát za najprimeranejšiu. Predloženiu podporného programu Komisii predchádzajú konzultácie s príslušnými orgánmi a organizáciami na primeranej územnej úrovni. Každý členský štát predkladá jeden návrh programu, v ktorom môžu byť zapracované regionálne osobitosti. 2. Podporné programy nadobúdajú účinnosť tri mesiace od predloženia Komisii. Ak však predložený návrh nie je v súlade s podmienkami ustanovenými v tejto kapitole, Komisia o tom informuje členský štát. Členský štát v takomto prípade predloží Komisii revidovaný program. Revidovaný program nadobúda účinnosť dva mesiace od jeho oznámenia, pokiaľ nesúlad pretrváva, uplatňuje sa tento pododsek. 3. Odsek 2 sa mutatis mutandis vzťahuje aj na zmeny týkajúce sa podporných programov, ktoré predkladajú členské štáty. Článok 6 Obsah podporných programov Podporné programy sa skladajú z týchto častí: a) podrobný opis navrhovaných opatrení a ich kvantifikované ciele, b) výsledky uskutočnených konzultácií, c) posúdenie očakávaných technických, hospodárskych, environmentálnych a sociálnych vplyvov, d) časový plán uskutočňovania opatrení, e) úhrnná finančná tabuľka s uvedením čerpania zdrojov a predpokladaného rozdelenia zdrojov medzi jednotlivé opatrenia v súlade so stropmi uvedenými v prílohe II, f) preukázanie zlučiteľnosti a vzájomného súladu jednotlivých opatrení programu, g) kritériá a kvantitatívne ukazovatele určené na sledovanie a hodnotenie, ako aj prijaté opatrenia s cieľom zabezpečiť primerané a účinné uskutočňovanie programov, h) kritériá a ukazovatele určené na overovanie, či sa podporné programy predkladajú a vykonávajú objektívnym spôsobom, pričom sa prihliada na hospodársku situáciu príslušných výrobcov a na potrebu predchádzať bezdôvodnému nerovnému zaobchádzaniu s výrobcami, i) ustanovenia týkajúce sa kontrol a sankcií, j) určenie príslušných orgánov a inštitúcií zodpovedných za uskutočňovanie programu. Článok 7 Oprávnené opatrenia Podporné programy obsahujú propagačné opatrenia na trhoch tretích krajín podľa článku 9. Obsahujú tiež aspoň jedno z týchto opatrení: a) reštrukturalizácia a konverzia viníc, b) zelený zber, c) vzájomné fondy, d) poistenie úrody. Článok 8 Všeobecné pravidlá týkajúce sa podporných programov 1. Rozdelenie dostupných finančných prostriedkov Spoločenstva, ako aj rozpočtové stropy sú uvedené v prílohe 2. 2. Podpora Spoločenstva sa vzťahuje výlučne na oprávnené výdavky, ktoré sa uskutočnili po predložení príslušného podporného programu podľa článku 5 ods. 1. 3. Členské štáty sa nepodieľajú na nákladoch na opatrenia (spolu)financované Spoločenstvom v rámci podporných programov. 4. Na opatrenia uvedené v článkoch 9 a 13 môžu členské štáty odchylne od ods. 3 udeliť štátnu pomoc podľa príslušných pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci. Podľa ustanovení príslušných pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci sa maximálna miera pomoci vzťahuje na celkové verejné (spolu)financovanie zahŕňajúce jednak prostriedky Spoločenstva, jednak prostriedky členských štátov. Oddiel 3Osobitné podporné opatrenia ČLÁNOK 9 Propagácia na trhoch tretích krajín 1. Podpora podľa tohto článku sa vzťahuje na informačné a propagačné opatrenia týkajúce sa vín Spoločenstva v tretích krajinách, a tým zvyšovania ich konkurencieschopnosti v týchto krajinách. 2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa vzťahujú na vína s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením alebo na vína s označením odrody hrozna. 3. Opatrenia uvedené v odseku 1 môžu zahŕňať: a) opatrenia zamerané na vzťahy s verejnosťou, propagáciu alebo reklamu, obzvlášť s poukázaním na výhody výrobkov zo Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o kvalitu, potravinovú bezpečnosť a rešpektovanie životného prostredia, b) účasť na podujatiach, veľtrhoch alebo výstavách s medzinárodným významom, c) informačné kampane zamerané najmä na systémy Spoločenstva vzťahujúce sa na označenia pôvodu, zemepisné označenia a ekologickú výrobu, d) prieskumy nových trhov potrebných pre rozšírenie odbytísk, e) hodnotiace štúdie výsledkov propagačných a informačných opatrení. 4. Príspevok Spoločenstva na činnosti spojené s podporu predaja neprekročia 50 % oprávnených výdavkov. 5. Na propagačné opatrenia na trhoch tretích krajín vyčlenia členské štáty aspoň finančné prostriedky Spoločenstva stanovené v prílohe II. Takto vyčlenené prostriedky sa neuvoľňujú na iné opatrenia. Článok 10 Reštrukturalizácia a konverzia viníc 1. Cieľom opatrení spojených s reštrukturalizáciou a konverziou viníc je zvýšiť konkurencieschopnosť výrobcov vína. 2. Reštrukturalizácia a konverzia viníc sa podporuje podľa tohto článku len vtedy, ak členský štát predloží súpis svojho výrobného potenciálu podľa článku 100. 3. Podpora reštrukturalizácie a konverzie viníc sa môže vzťahovať na jednu alebo viacero z týchto činností: a) prechod na iné odrody aj pomocou preštepenia, b) premiestnenie vinohradov, c) zlepšenie techník správy vinohradov. Systém nepokrýva bežnú obnovu vinohradov, ktorých prirodzená životnosť sa skončila. 4. Podpora reštrukturalizácie a konverzie viníc má takéto podoby: a) odškodnenie výrobcov za straty na príjmoch, ku ktorým došlo v dôsledku realizácie opatrenia, b) príspevok na náklady spojené s reštrukturalizáciou a konverziou. 5. Náhrady výrobcom za straty na príjmoch podľa ods. 4 písm. a) môžu pokrývať až 100 % príslušnej straty a môžu mať tieto podoby: a) bez ohľadu na ustanovenia kapitoly II hlavy V povolenie súčasnej existencie starého a nového viniča počas stanoveného obdobia, ktorého trvanie nepresiahne tri roky a skončí sa najneskôr na záver prechodného obdobia týkajúceho sa práv na výsadbu, teda najneskôr 31. decembra 2013, b) finančná náhrada. 6. Príspevok Spoločenstva na skutočné náklady na reštrukturalizáciu a konverziu nepresahuje 50 %. V prípade regiónov, ktoré sú podľa nariadenia (ES) č. 1083/2006 označené za konvergenčné regióny, príspevok Spoločenstva na skutočné náklady na reštrukturalizáciu a konverziu nepresahuje 75 %. Článok 11 Zelený zber 1. Na účely tohto článku je zelený zber úplné zničenie alebo odstránenie ešte nedozretých strapcov hrozna, a tým zníženie výnosu príslušného pozemku na nulu. 2. Podpora zeleného zberu prispieva k obnoveniu rovnováhy medzi ponukou a dopytom na trhu s vínom v Spoločenstve s cieľom predchádzať krízam na trhu. 3. Podpora zeleného zberu sa môže zaručiť ako náhrada v podobe paušálnej platby na hektár, ktorej výšku určujú príslušné členské štáty. Výška platby nepresiahne 50 % priamych nákladov na zničenie alebo odstránenie strapcov hrozna a straty na príjmoch v súvislosti so zničením alebo odstránením strapcov hrozna. 4. Príslušné členské štáty ustanovia systém založený na objektívnych kritériách tak, aby opatrenia pre zelený zber neviedli k odškodňovaniu individuálnych výrobcov nad rámec stropov ustanovených v druhom pododseku odseku 3. Článok 12 Vzájomné fondy 1. Podporou zakladania vzájomných fondov sa poskytuje pomoc výrobcom, ktorí sa usilujú poistiť sa proti výkyvom na trhu. 2. Podpora zakladania vzájomných fondov sa môže poskytovať v podobe dočasnej zostupnej pomoci na účely krytia administratívnych nákladov fondov. Článok 13 Poistenie úrody 1. Podpora poistenia úrody prispieva k zaručeniu príjmov výrobcom, pokiaľ sú ohrozené prírodnými katastrofami, poveternostnými udalosťami, chorobami alebo zamorením škodcami. 2. Podpora poistenia úrody sa môže poskytovať v podobe finančného príspevku Spoločenstva, ktorý nesmie presiahnuť: a) 80 % nákladov na poistné, ktoré výrobcovia uhradia na poistenie proti stratám zapríčineným poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám; b) 50 % nákladov na poistné, ktoré výrobcovia uhradia na poistenie proti: - stratám uvedeným v písmene a) a proti ďalším stratám spôsobeným poveternostnými udalosťami, - stratám spôsobeným ochoreniami zvierat alebo rastlín alebo zamorením škodcami. 3. Podpora poistenia úrody môže byť zaručená len vtedy, ak príslušné platby nevedú k odškodneniu výrobcov, ktorého výška presahuje 100 % utrpenej straty na príjme, pričom sa zohľadňujú všetky náhrady, ktoré výrobcovia získajú z iných podporných schém spojených s poisteným rizikom. 4. Podpora poistenia úrody nesmie narušiť hospodársku súťaž na poistnom trhu. Článok 14 Krížová zhoda Ak sa preukáže, že poľnohospodári na svojom hospodárstve kedykoľvek počas piatich rokov od platby v rámci podporných programov pre reštrukturalizáciu a konverziu alebo kedykoľvek počas jedného roka od platby v rámci podporných programov pre zelený zber nedodržali štatutárne požiadavky na riadenie a dobré poľnohospodárske a environmentálne podmienky uvedené v článkoch 3 až 7 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003, suma platby sa zníži, alebo sa platba zruší (za predpokladu, že nesúlad je výsledkom konania alebo opomenutia, ktoré možno priamo pripísať poľnohospodárovi) v celom rozsahu alebo čiastočne v závislosti od závažnosti, rozsahu, pretrvávania a opakovania nedodržania povinností; v takom prípade bude poľnohospodárovi uložená povinnosť prostriedky vrátiť podľa podmienok stanovených v uvedených ustanoveniach. Pokiaľ ide o čiastočné alebo úplné zníženie podpory alebo jej vrátenie príslušným členským štátom pravidlá sa určia podľa postupu uvedeného v článku 144 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Oddiel 4Všeobecné ustanovenia ČLÁNOK 15 Podávanie správ a hodnotenie 1. Členské štáty predkladajú Komisii každoročne najneskôr 1. marca správu o uskutočňovaní opatrení ustanovených v ich podporných programoch v predchádzajúcom roku. V týchto správach sa uvedú a charakterizujú opatrenia, na ktoré bola v rámci podporných programov udelená pomoc Spoločenstva, a uvedú sa najmä podrobnosti o uskutočňovaní propagačných opatrení uvedených v článku 9. 2. Najneskôr 1. marca 2011 a po druhý raz najneskôr 1. marca 2014 členské štáty predložia Komisii hodnotenie nákladov spojených podpornými programami a ich prínosu spolu s poukázaním na spôsob, ako možno zvýšiť ich účinnosť. Komisia predloží najneskôr do 31. decembra 2011 správu Európskemu parlamentu a Rade o uskutočňovaní propagačných opatrení uvedených v článku 9. Článok 16 Vykonávacie pravidlá Podrobné predpisy o uplatňovaní tejto kapitoly sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Tieto predpisy môžu obsahovať najmä: a) formálnu úpravu predkladania podporných programov, b) pravidlá týkajúce sa zmien v podporných programoch potom, ako sa začali uplatňovať, c) podrobné pravidlá pre zavádzanie opatrení ustanovených v článkoch 9 až 13, d) podmienky, za ktorých sa podpora prostredníctvom fondov Spoločenstva oznámi a uverejní, e) podrobnosti o podávaní správ. Kapitola IIPrevod finančných prostriedkov Článok 17 Prevod finančných prostriedkov na rozvoj vidieka 1. Počnúc rozpočtovým rokom 2009 budú čiastky stanovené v odseku 2 a vychádzajúce z histórie výdavkov podľa nariadenia (ES) č. 1493/1999 určené na intervencie na reguláciu poľnohospodárskych trhov podľa článku 3 ods. 1 písm. b) k dispozícii ako doplnkové finančné prostriedky Spoločenstva na opatrenia vo vinárskych oblastiach v rámci programovania rozvoja vidieka financovaného podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005. 2. Pre jednotlivé kalendárne roky sú k dispozícii tieto čiastky: - 2009: 100 miliónov EUR, - 2010: 150 miliónov EUR, - 2011: 250 miliónov EUR, - 2012: 300 miliónov EUR, - 2013: 350 miliónov EUR, - od roku 2014 400 miliónov EUR. 3. Sumy uvedené v odseku 2 sa rozdelia medzi členské štáty podľa prílohy III. HLAVA III REGULAčNÉ OPATRENIA Kapitola I Všeobecné pravidlá Článok 18 Klasifikácia odrôd muštového viniča 1. Členské štáty určia, ktoré odrody muštového viniča majú byť na ich území vysadené, opätovne vysadené alebo zaštepené. Všetky klasifikované odrody musia patriť k druhu Vitis vinifera alebo pochádzať z kríženia tohto druhu s inými druhmi rodu Vitis. 2. Členské štáty neklasifikujú tieto odrody muštového viniča: a) Noah, b) Othello, c) Isabelle, d) Jacquez, e) Clinton, f) Herbemont. 3. Vysadenie, opätovné vysadenie alebo štepenie neklasifikovaných odrôd muštového viniča je dovolené výlučne na účely vedeckého výskumu alebo experimentálne účely. 4. Existujúce plochy s neklasifikovanými odrodami hrozna na výrobu vína sa vyklčujú s výnimkou prípadov, pokiaľ produkcia z týchto plôch neslúži výhradne na súkromnú spotrebu rodiny výrobcu. 5. Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na kontrolu dodržiavania odsekov 3 a 4 zo strany výrobcov. 6. V prípade, že sú odrody muštového viniča z klasifikácie vypustené, vyklčovanie musí uskutočniť do 15 rokov od tohto vypustenia. Článok 19 Výroba a uvádzanie na trh 1. Výrobky uvedené v prílohe IV a produkované na území Spoločenstva sa vyrábajú z muštového hrozna odrôd uvedených v klasifikácii, ktorú podľa prvého odseku článku 18 vypracujú členské štáty. 2. Označenia pre kategórie výrobkov z muštového hrozna uvedené v prílohe IV sa v Spoločenstva používajú výhradne na uvádzanie na trh výrobkov, ktoré sú v súlade s príslušnými podmienkami uvedenými v tejto prílohe. Komisia môže rozhodnúť o pridaní ďalších kategórií výrobkov z hrozna ku kategóriám, ktoré sú uvedené v prílohe IV. 3. S výnimkou vína naplneného vo fľašiach, o ktorom možno dokázať, že bolo plnené pred 1. septembrom 1971, sa víno vyrobené z odrôd muštového viniča uvedených v klasifikácii podľa prvého pododseku článku 18 ods. 1, ale nezodpovedajúce niektorej z kategórií uvedených v prílohe IV, používa výhradne na spotrebu v rodinách jednotlivých výrobcov, na výrobu vínneho octu alebo destiláciu. Kapitola IIEnologické postupy a obmedzenia Článok 20 Rozsah pôsobnosti V tejto kapitole sa uvádzajú povolené enologické postupy a uplatniteľné obmedzenia ako aj postup, podľa ktorého môže Komisia rozhodnúť o postupoch a obmedzeniach vzťahujúcich sa na výrobu a predaj výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Článok 21 Enologické postupy a obmedzenia 1. Na výrobu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sa na území Spoločenstva používajú výhradne enologické postupy povolené podľa práva Spoločenstva. Prvý pododsek sa nevzťahuje na: a) hroznovú šťavu a zahustenú hroznovú šťavu, b) hroznový mušt a zahustený hroznový mušt na výrobu hroznovej šťavy. 2. Povolené enologické postupy sa používajú výhradne na účely zabezpečenia riadneho vínneho kvasenia, riadnej stabilizácie alebo riadneho prečisťovania výrobku. 3. Výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sa v Spoločenstve vyrábajú v súlade s príslušnými obmedzeniami uvedenými v prílohe VI. 4. Výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, pri výrobe ktorých bol použitý nepovolený enologický postup na úrovni Spoločenstva, prípadne členského štátu, sa nesmú v Spoločenstve uvádzať na trh. 5. Enologické postupy a obmedzenia prijaté Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV) nepatriace medzi enologické postupy a obmedzenia povolené Spoločenstvom sa však uplatňujú na výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ktoré sa vyrábajú na vývoz. Výrobcovia o takejto produkcii informujú členské štáty, ktoré overia súlad podmienkami pre vývoz. Článok 22 Prísnejšie enologické postupy prijaté členskými štátmi Členské štáty môžu obmedziť alebo vylúčiť používanie určitých enologických postupov v prípade vín povolených na úrovni Spoločenstva, ktoré sa na ich území vyrábajú, aby tak prispeli k zachovaniu základných charakteristík vín s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením, šumivých a likérových vín. Členské štáty oboznámia s týmito obmedzeniami a vylúčeniami Komisiu, ktorá ich dá na vedomie ostatným členským štátom. Článok 23 Povoľovanie enologických postupov a obmedzení 1. S výnimkou enologických postupov týkajúcich sa obohacovania, okysľovania a odkysľovania uvedených v prílohe V a s výnimkou obmedzení uvedených v prílohe VI sa o povoľovaní enologických postupov a obmedzení vo vzťahu k výrobe a skladovaniu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, rozhoduje podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. 2. Členské štáty môžu pripustiť používanie nepovolených enologických postupov za podmienok, ktoré budú stanovené podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Článok 24 Podmienky udeľovania povoľovaní Komisia pri povoľovaní enologických postupov podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1: a) vychádza z enologických postupov povolených OIV a tiež z výsledkov experimentálneho používania zatiaľ nepovolených enologických postupov, b) zohľadňuje ochranu ľudského zdravia, c) zohľadňuje možné riziká v súvislosti so zavádzaním spotrebiteľov vzhľadom na ich očakávania a vnímanie, pričom prihliada na dostupnosť a použiteľnosť prostriedkov na medzinárodnej úrovni určených na predchádzanie takýmto rizikám, d) umožňuje, aby si víno zachovalo svoje prirodzené a základné charakteristiky, a nespôsobuje zásadné zmeny v zložení daného výrobku, e) zabezpečuje prijateľnú minimálnu úroveň starostlivosti o životné prostredie, f) dodržiava základné pravidlá týkajúce sa enologických postupov a obmedzení, ktoré sú uvedené v prílohe III a v prílohe IV. Článok 25 Metódy analýzy Na určenie zloženia výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a stanovenie, či boli v ich prípade použité postupy v rozpore s povolenými enologickými postupmi, sa používajú metódy analýzy a pravidlá, ktoré uznala a uverejnila OIV. Pokiaľ neexistujú metódy a pravidlá uznané OIV a neexistujú ani príslušné metódy a pravidlá na úrovni Spoločenstva, takéto metódy a pravidlá sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Článok 26 Vykonávacie pravidlá Podrobné predpisy o uplatňovaní tejto kapitoly sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Tieto predpisy môžu obsahovať najmä: a) povolené enologické postupy a obmedzenia týkajúce sa šumivých vín, b) povolené enologické postupy a obmedzenia týkajúce sa likérových vín, c) s výhradou písmena C prílohy VI, ustanovenia upravujúce sceľovanie a rezanie muštov a vín, d) ak v tejto oblasti neexistujú pravidlá Spoločenstva, špecifikácie čistoty a identity látok používaných v rámci enologických postupov, e) administratívne predpisy na vykonávanie povolených vinárskych postupov, f) podmienky, ktorými sa upravuje držba, obeh a použitie výrobkov, ktoré nezodpovedajú článku 21, a možné výnimky z požiadaviek tohto článku, ako aj stanovenie podmienok na predchádzanie prílišnej prísnosti v jednotlivých prípadoch, g) podmienky, za ktorých môžu členské štáty povoliť držbu, obeh a použitie výrobkov nezodpovedajúcim iným ustanoveniam tejto kapitoly než ustanoveniam článku 21 alebo ustanoveniam, ktorými sa táto kapitola vykonáva. Kapitola IIIOznačenia pôvodu a zemepisné označenia Oddiel 1Rozsah pôsobnosti a definície ČLÁNOK 27 Označenia pôvodu a zemepisné označenia 1. Na účely tohto nariadenia sa používajú tieto definície: a) „označenie pôvodu“ je pomenovanie oblasti, určitého miesta alebo, vo výnimočných prípadoch, krajiny, ktoré sa používa na popis vína, likérového vína, šumivého vína, sýteného šumivého vína, perlivého vína alebo vína z prezretého hrozna, ktoré spĺňa tieto požiadavky: i) jeho kvality a charakteristiky sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi, ii) hrozno, z ktorého sa vyrába, pochádza výlučne z tejto zemepisnej oblasti, iii) získava sa z odrôd viniča patriacich k Vitis vinifera. b) „zemepisné označenie“ je označenie odkazujúce na oblasť, určité miesto alebo, vo výnimočných prípadoch, na určitú krajinu, ktoré sa používa na popis vína, likérového vína, šumivého vína, sýteného šumivého vína, perlivého vína alebo vína z prezretého hrozna, ktoré spĺňa tieto požiadavky: i) jeho kvalitu, charakteristiky alebo povesť možno v podstatnej miere pripisovať jeho zemepisnému pôvodu, ii) aspoň 85 % hrozna použitého na jeho výrobu pochádza výlučne z tejto zemepisnej oblasti, iii) vyrába sa z odrôd viniča patriacich k druhu Vitis vinifera alebo pochádzajúcich z kríženia tohto druhu s inými druhmi rodu Vitis. 2. Tradičné mená sa považujú za označenie pôvodu, pokiaľ: a) označujú víno, b) odkazujú na zemepisné mená, c) spĺňajú podmienky stanovené v bodoch i) až iii) odseku 1 písm. a). 3. Na označenia pôvodu a zemepisné označenia vrátane označení, ktoré sa vzťahujú k zemepisným oblastiam tretích krajín sa vzťahuje v rámci Spoločenstva ochrana podľa pravidiel uvedených v tejto kapitole. Oddiel 2Žiadosť o ochranu ČLÁNOK 28 Obsah žiadosti o ochranu 1. V žiadostiach o ochranu mien ako označení pôvodu alebo zemepisných označení sú zahrnuté technické podklady, ktoré obsahujú: a) meno, ktoré sa má chrániť, b) meno a adresu žiadateľa, c) špecifikáciu výrobku uvedenú v ods. 2, d) jednotný dokument so zhrnutím špecifikácie výrobku uvedenej v ods. 2. 2. Špecifikácia výrobku umožňuje záujemcom preveriť príslušné podmienky výroby s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením. Pozostáva z: a) opisu vína a jeho fyzikálnych, chemických, mikrobiologických a organoleptických vlastností, b) prípadne osobitných enologických postupov použitých na výrobu vína, c) vymedzenie príslušnej zemepisnej oblasti, d) maximálne hektárové výnosy, e) označenie odrody alebo odrôd viniča, z ktorého sa víno vyrába, f) údaje potvrdzujúce spojitosť medzi kvalitou, povesťou alebo charakteristikami a zemepisným prostredím alebo zemepisným pôvodom, g) uplatniteľné požiadavky uvedené v ustanoveniach prijatých na úrovni Spoločenstva, členských štátov, prípadne medziodvetvových organizácií, ktoré sú v každom prípade v súlade s právom Spoločenstva vo všeobecnosti, h) názov, adresu a osobitné úlohy orgánov alebo úradov, ktoré overujú súlad s ustanoveniami o špecifikácií výrobku. Článok 29 Žiadosť o ochranu vzťahujúcu sa na zemepisné územie na území tretej krajiny 1. Ak sa žiadosť o ochranu vzťahuje na zemepisné územie v tretej krajine, obsahuje okrem prvkov uvedených v článku 28 aj dôkaz o tom, že na príslušné meno sa vzťahuje ochrana v krajine jeho pôvodu. 2. Žiadosť sa zasiela Komisii buď priamo žiadateľom alebo prostredníctvom príslušných orgánov v danej tretej krajine. 3. Žiadosť o ochranu sa vyplní v jednom z úradných jazykov Spoločenstva, alebo je k nej priložený úradný preklad do jedného z týchto jazykov. Článok 30 Žiadatelia 1. O ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia môže požiadať každá zainteresovaná skupina výrobcov, alebo vo výnimočných prípadoch jednotlivý výrobca. K žiadosti sa môžu pripojiť ďalšie zainteresované strany. 2. Výrobcovia môžu predložiť žiadosť o ochranu len pre vína, ktoré vyrábajú. 3. Spojená žiadosť sa môže predložiť v prípade pomenovania, ktoré označuje cezhraničnú zemepisnú oblasť, alebo tradičného pomenovania vzťahujúceho sa k cezhraničnej zemepisnej oblasti. Oddiel 3postup priznávania ochrany ČLÁNOK 31 Predbežný vnútroštátny postup 1. Žiadosti podľa článku 27 o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia vín s pôvodom v Spoločenstve podliehajú podľa tohto článku predbežnému vnútroštátnemu postupu. 2. Žiadosť o ochranu je vyplnená spolu s členským štátom, z územia ktorého označenie pôvodu alebo zemepisné označenie pochádza. 3. Členský štát posudzuje, či žiadosť o ochranu spĺňa podmienky ustanovené v tejto kapitole. Členský štát uplatňuje vnútroštátny postup, ktorým zabezpečí primerané uverejnenie žiadosti, pričom stanoví aspoň dvojmesačnú lehotu od jej uverejnenia, počas ktorej môže každá fyzická alebo právnická osoba s oprávneným záujmom a so sídlom alebo bydliskom na jeho území vzniesť k navrhovanej ochrane námietky tým, že v členskom štáte predloží náležite zdôvodnené vyhlásenie. 4. Členský štát žiadosť zamietne, ak usúdi, že označenie pôvodu alebo zemepisné označenie nespĺňa príslušné požiadavky, vrátane možnosti, že nie je v súlade s právom Spoločenstva vo všeobecnosti. 5. Ak členský štát usúdi, že sú splnené príslušné požiadavky, prijme kladné rozhodnutie, ktorým môže ustanoviť prechodnú vnútroštátnu ochranu s účinnosťou odo dňa, keď bola žiadosť o ochranu predložená Komisii podľa odseku 7. Členský štát uverejní na internete jednotný dokument a špecifikáciu výrobku. 6. Členský štát zabezpečí uverejnenie rozhodnutí uvedených v odseku 5, aby tak bolo umožnené každej fyzickej alebo právnickej osobe s oprávneným záujmom odvolať sa. 7. V prípade kladného rozhodnutia podľa odseku 5 členské štáty postúpia Komisii žiadosť o ochranu, v ktorej sa uvádza: a) meno a adresa žiadateľa, b) jednotný dokument uvedený v článku 28 ods. 1 písm. d), c) vyhlásenie členského štátu o tom, že žiadosť predloženú žiadateľom pokladá za spĺňajúcu podmienky tohto nariadenia, d) odkaz na uverejnenie podľa ods. 6. Tieto dokumenty sa postúpia v jednom z úradných jazykov inštitúcií Európskej únie, alebo je k nim priložený úradný preklad do jedného z týchto jazykov. 8. Prechodná vnútroštátna ochrana podľa odseku 5 zaniká dňom, keď Komisia prijme rozhodnutie podľa článku 34. 9. Členské štáty zavedú najneskôr 1. augusta 2009 zákony, iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s týmto článkom. Článok 32 Podrobné preskúmanie Komisiou 1. Komisia oznámi verejnosti termín predloženia žiadosti o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. 2. Komisia preskúma, či žiadosti o ochranu podľa článku 31 ods. 7 spĺňajú podmienky ustanovené v tejto kapitole. 3. Ak Komisia usúdi, že sú splnené podmienky ustanovené v tejto kapitole, uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie jednotný dokument podľa článku 28 ods. 1 písm. d) a odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku podľa článku 31 ods. 5. Ak tomu tak nie je, žiadosť sa podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1 zamietne. Článok 33 Námietkové konanie Každý členský štát alebo tretia krajina alebo každá fyzická alebo právnická osoba, iná ako žiadateľ o ochranu alebo v tretej krajine, s oprávneným záujmom a so sídlom alebo bydliskom v členskom štáte môže do dvoch mesiacov od uverejnenia podľa prvého pododseku článku 32 ods. 3 namietať proti navrhovanej ochrane tým, že Komisii predloží náležite zdôvodnené vyhlásenie. Ak ide o fyzickú alebo právnickú osobu so sídlom alebo bydliskom v tretej krajine, takéto vyhlásenie sa predkladá buď priamo, alebo prostredníctvom orgánov príslušnej tretej krajiny v lehote do dvoch mesiacov, ako je uvedené v prvom odseku. Článok 34 Rozhodnutie o ochrane Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, prijme podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1 rozhodnutie a buď prizná ochranu označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu, pokiaľ spĺňajú podmienky ustanovené v tejto kapitole, a vo všeobecnosti sú v súlade s právom Spoločenstva, alebo žiadosť zamietnu, ak tieto podmienky nie sú splnené. Oddiel 4Špecifické prípady ČLÁNOK 35 Homonymá 1. Názov, ktoré je homonymný s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením možno chrániť ako označenie pôvodu alebo zemepisné označenie za predpokladu, že je dostatočne odlíšený od chráneného názvu tak, aby sa predchádzalo zavádzaniu spotrebiteľov, pokiaľ ide o zemepisný pôvod príslušných vín. 2. Pokiaľ nie je vo vykonávacích predpisoch Spoločenstva stanovené inak, ak odroda muštového viniča obsahuje chránené označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, takéto označenie odrody muštového viniča sa nesmie použiť na označovanie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Článok 36 Dôvody zamietnutia ochrany 1. Názvy, ktoré sa stali druhovými nemožno chrániť ako označenie pôvodu alebo zemepisné označenie. Na účely tohto nariadenia „názov, ktorý sa stal druhovým“ je názov vína, ktorý, hoci sa vzťahuje k miestu alebo oblasti, kde sa takýto výrobok pôvodne vyrábal, alebo predával, sa stal všeobecným názvom určitého vína v Spoločenstve. Aby sa určilo, či sa názov stal, alebo nestal druhovým, treba zohľadňovať všetky náležité faktory, najmä: a) existujúcu situáciu v Spoločenstve, najmä v oblastiach spotreby , b) príslušné vnútroštátne právne predpisy alebo predpisy Spoločenstva. 2. Názov sa nebude chrániť ako označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, ak vzhľadom na povesť ochrannej známky a jej všeobecnú známosť, by mohla byť ochrana pre spotrebiteľa zavádzajúca, pokiaľ ide o skutočnú identitu vína. Článok 37 Vzťah s ochrannými známkami 1. Ak sa označenie pôvodu alebo zemepisné označenie chráni podľa tohto nariadenia, registrácia ochrannej známky, ktorá zodpovedá jednej zo situácií uvedených v článku 38 ods. 2 a vzťahuje sa na výrobok, na ktorý sa vzťahuje jedna z kategórií uvedených v prílohe IV, sa zamietne, ak sa žiadosť o registráciu ochrannej známky podá po dátume predloženia žiadosti Komisii o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, a tým sa následne chráni označenie pôvodu alebo zemepisné označenie. Platnosť ochranných známok registrovaných v rozpore s prvým pododsekom sa zruší. 2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 36 ods. 2, ochranná známka, ktorej používanie zodpovedá jednej zo situácií uvedených v článku 38 ods. 2, o ktorú sa požiadalo, ktorá bola zaregistrovaná alebo zaužívaná, ak túto možnosť ustanovujú príslušné právne predpisy, na území Spoločenstva pred dátumom, ku ktorému bola Komisii predložená žiadosť o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, môže sa naďalej používať a obnovovať, bez ohľadu na ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, ak neexistujú žiadne dôvody vyhlásiť túto ochrannú známku za neplatnú alebo ju zrušiť tak, ako sa uvádza v smernici Rady 89/104/EHS[20] alebo v nariadení Rady (ES) č. 40/94[21]. V takých prípadoch sa používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia povolí súčasne s príslušnými ochrannými známkami. Oddiel 5Ochrana a kontrola ČLÁNOK 38 Ochrana 1. Chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia môže používať akýkoľvek subjekt, ktorý realizuje marketing vína vyrobeného v súlade s príslušnou špecifikáciou výrobku. 2. Chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia a vína, v prípade ktorých sa tieto chránené názvy chránia používajú v súlade so špecifikáciou výrobku, sa chránia pred: a) akýmkoľvek priamym alebo nepriamym komerčným využívaním chráneného označenia: - podobnými výrobkami, ktoré nezodpovedajú špecifikácii výrobku s chráneným názvom alebo - keď sa takýmto používaním zneužíva povesť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, b) akýmkoľvek zneužitím, napodobením alebo pripomínaním, aj keď je uvedený skutočný pôvod výrobku alebo služby alebo, ak je chránený názov preložený alebo uvedený v spojení s výrazmi ako „druh“, „typ“, „metóda“, „ako sa vyrába v“, „napodobenina“, „s chuťou“, „ako“ a podobne, c) akýmkoľvek iným nepravdivým alebo zavádzajúcim označením o mieste pôvodu a vzniku, o podstate alebo základných kvalitách výrobku, na vnútornom alebo vonkajšom obale, v reklamnom materiáli alebo dokumentoch súvisiacich s príslušným vinárskym výrobkom, ako aj balením výrobku do obalu, ktorým by sa mohol vyvolať mylný dojem o jeho pôvode, d) akýmkoľvek iným postupom zavádzajúcim spotrebiteľa, pokiaľ ide o skutočný pôvod výrobku. 3. Chránené označenia pôvodu alebo zemepisné označenia sa v Spoločenstve nestávajú druhovými v zmysle článku 36 ods. 1. 4. Členské štáty vykonávajú nevyhnutné kroky, aby zastavili nezákonné používanie chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení uvedené v odseku 2. Článok 39 Register Komisia ustanoví a bude spravovať verejnosti prístupný elektronický register chránených označení pôvodu a zemepisných označení vín. Článok 40 Príslušné kontrolné orgány 1. Členské štáty určia príslušný orgán alebo orgány zodpovedné za kontroly plnenia povinností ustanovených v tejto kapitole v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004. Členský štát môže na týmito kontrolami poveriť medziodvetvové organizácie, ak poskytujú primerané záruky objektivity a nestrannosti. 2. Členské štáty zabezpečia, aby sa systém kontrol vzťahoval na každý hospodársky subjekt spĺňajúci požiadavky tejto kapitoly. 3. Členské štáty informujú Komisiu o orgánoch alebo organizáciách uvedených v ods. 1. Komisia uverejňuje a pravidelne aktualizuje ich názvy a adresy. Článok 41 Overovanie dodržiavania špecifikácií 1. Každoročné overovanie dodržiavania špecifikácie výrobku, počas výroby a počas upravovania vína alebo po ňom, týkajúce sa chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení, ktoré sa vzťahujú na zemepisnú oblasť na území Spoločenstva, vykonáva: a) jeden alebo viac orgánov uvedených v článku 40, alebo b) jeden alebo viac kontrolných orgánov v zmysle článku 2 nariadenia (ES) č. 882/2004, ktoré vykonávajú činnosť certifikačného orgánu pre výrobky. Náklady na takéto overovanie znášajú subjekty, ktorých sa týka. 2. Každoročné overovanie dodržiavania špecifikácie výrobku, počas výroby a počas balenia vína alebo po ňom, týkajúce sa chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení, ktoré sa vzťahujú na zemepisnú oblasť na území tretej krajiny, vykonáva: a) jeden alebo viac orgánov verejnej moci určených treťou krajinou a/alebo b) jeden alebo viac certifikačných orgánov, alebo c) jedna alebo viac medziodvetvových organizácií. 3. Certifikačné orgány uvedené v ods. 1 písm. b) a ods. 2 písm. b) tohto článku dodržiavajú európsku normu EN 45011 alebo pokyn ISO/IEC 65 (Všeobecné požiadavky na orgány zabezpečujúce certifikačné systémy výrobkov) a od 1. mája 2009 sú v súlade s nimi akreditované. 4. Ak orgány uvedené v ods. 1 písm. a) a ods. 2 písm. b) a ods. 2 písm. c) tohto článku overujú dodržiavanie špecifikácie výrobku, musia poskytovať primerané záruky objektivity a nestrannosti a musia mať k dispozícii kvalifikovaný personál a zdroje potrebné na výkon svojich úloh. Článok 42 Zmeny a doplnenia špecifikácie 1. Žiadateľ spĺňajúci podmienky stanovené v článku 30 môže požiadať o schválenie zmeny a doplnenia v špecifikácii výrobku s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením, najmä s cieľom zohľadniť rozvoj vedeckých a technických znalostí, alebo opätovne vymedziť zemepisnú oblasť uvedenú pod písm. c) v druhom pododseku článku 28 ods. 2. V žiadosti opíše a zdôvodní požadované zmeny. 2. Ak má navrhovaná zmena za následok jednu alebo viac zmien v jednotnom dokumente uvedenom v článku 28 ods. 1 písm. d), na články 31 až 34 sa mutatis mutandis uplatňuje žiadosť o zmenu a doplnenie. Pokiaľ je však navrhovaná zmena menej významná, podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1 sa rozhodne, či sa žiadosť schváli bez uplatnenia postupu ustanoveného v článku 32 ods. 2 a 33, a v prípade kladného rozhodnutia Komisia pristúpi k uverejneniu údajov podľa článku 32 ods. 3. 3. Ak navrhovaná zmena nemá za následok žiadnu zmenu v jednotnom dokumente, uplatňuje sa tento postup: a) Pokiaľ je zemepisná oblasť v príslušnom členskom štáte, tento členský štát zaujme k navrhovanej zmene stanovisko, a pokiaľ je kladné, uverejní zmenenú špecifikáciu výrobku a informuje Komisiu o schválených zmenách a doplneniach a ich dôvodoch. b) Pokiaľ je zemepisné územie v tretej krajine, Komisia určí, či sa navrhovaná zmena prijme. Článok 43 Zrušenie Z podnetu Komisie, alebo na základe náležite zdôvodnenej žiadosti členského štátu, tretej krajiny alebo fyzickej alebo právnickej osoby s oprávneným záujmom sa môže podľa postupu uvedenom v článku 104 ods. 1 rozhodnúť o zrušení ochrany označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, pokiaľ nie je ďalej zaručené dodržanie špecifikácie výrobku. Články 31 až 34 sa uplatňujú mutatis mutandis . Článok 44 Existujúce chránené názvy vín 1. Na názvy vín, ktoré sú chránené podľa článku 54 nariadenia (ES) č. 1493/1999 a článku 28 nariadenia (ES) č. 753/2002 sa automaticky vzťahuje ochrana podľa tohto nariadenia. Komisia ich zaznamená do registra uvedeného v článku 39. 2. V súvislosti s označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami uvedenými v odseku 1, členské štáty predložia Komisii: a) technickú dokumentáciu, ako je uvedené v článku 28 ods. 1, b) vnútroštátne rozhodnutie s vyznačením jej platnosti. 3. Názvy uvedené v ods. 1, v prípade ktorých sa nepredložia informácie uvedené v odseku 2 do 31. decembra 2010, strácajú ochranu podľa tohto nariadenia. Komisia vykoná príslušný formálny úkon, ktorým sa takéto mená z registra ustanoveného v článku 39 odstránia. 4. Odchylne od článku 43, sa môže z podnetu Komisie a podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1 rozhodnúť do 31. decembra 2013 o zrušení ochrany označenia pôvodu alebo zemepisného označenia uvedeného v ods. 1 tohto článku, pokiaľ tieto označenia nespĺňajú príslušné podmienky na ochranu. Oddiel 6Všeobecné ustanovenia ČLÁNOK 45 Vykonávacie pravidlá Podrobné predpisy uplatňovania ustanovení tejto kapitoly sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Do týchto predpisov sa môžu zahrnúť predovšetkým výnimky z uplatňovania pravidiel stanovených v tejto kapitole v prípade už podaných žiadostí o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. Článok 46 Poplatky Členské štáty môžu vyberať poplatky na pokrytie nákladov vrátane takých, ktoré vznikajú skúmaním žiadostí o ochranu, formulovaním námietok, žiadosťami o zmeny a doplnenia a žiadosťami o zrušenie podľa tohto nariadenia. Kapitola IVOznačovanie Článok 47 Definícia Na účely tohto nariadenia je „označovanie“ akýkoľvek text, údaje, ochranné známky, obchodné názvy, grafické náležitosti alebo symbol, ktoré sú umiestnené na akomkoľvek obale, dokumente, upozornení, štítku, krúžku alebo prstenci, ktoré sú k príslušnému výrobku priložené alebo naň odkazujú. Článok 48 Uplatniteľnosť horizontálnych pravidiel Pokiaľ v tomto nariadení nie je stanovené inak, smernica 2000/13/ES, nariadenie Rady 89/396/EHS[22], smernica Rady 75/106/EHS[23] a smernica 89/104/EHS sa vzťahujú na označovanie výrobkov patriacich do ich pôsobnosti. Článok 49 Povinné údaje 1. Označovanie výrobkov uvedených v ods. 1 až 9 a ods. 13 prílohy IV, ktoré sú uvádzané na trh v Spoločenstve alebo sú určené na vývoz zahŕňa tieto povinné údaje: a) označenie výrobok z muštového hrozna podľa prílohy IV, b) v prípade vín s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením: - pojem „chránené označenie pôvodu“ alebo „chránené zemepisné označenie“ a - názov chráneného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, c) skutočný obsah alkoholu v % obj., d) proveniencia vína, e) fľaškovateľ, f) v prípade dovážaných vín dovozcu. 2. Odchylne od písm. a) ods. 1 sa môže označenie výrobok z muštového hrozna vynechať v prípade vín, ktorých názov obsahuje chránený názov označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. 3. Odchylne od písm. b) ods. 1 uvedenie slov „chránené označenie pôvodu“ alebo „chránené zemepisné označenie“ sa môže vynechať v týchto prípadoch: a) keď je na etikete uvedené osobitné vnútroštátne označenie upravené vnútroštátnym právom, b) keď je za výnimočných okolností, ktoré sa určia podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1, na etikete uvedený názov chráneného označenia pôvodu alebo chráneného zemepisného označenia. Článok 50 Nepovinné údaje Označovanie výrobkov uvedené v článku 49 ods. 1 môže obsahovať najmä tieto nepovinné údaje: a) ročník, b) názov jednej alebo viacerých odrôd muštového viniča, c) uvedenie hodnoty obsahu cukru, d) pri vínach s chráneným označením pôvodu alebo s chráneným zemepisným označením, tradičné údaje iné než označenia pôvodu alebo zemepisné označenia, ktoré určujú metódy výroby alebo dozrievania alebo charakteristiky, farbu alebo druh miesta príslušného vína, e) symbol Spoločenstva pre chránené označenie pôvodu alebo zemepisného označenie, f) údaje vzťahujúce sa k istým výrobným metódam. Článok 51 Jazyky Pokiaľ sú povinné údaje uvedené v článku 49 vyjadrené slovne, sú uvedené v jednom alebo viacerých úradných jazykoch Spoločenstva. Avšak názov chráneného označenia pôvodu alebo chráneného zemepisného označenia alebo osobitného vnútroštátneho označenia sa na etikete uvádza v úradnom jazyku alebo jazykoch členského štátu, odkiaľ víno pochádza. Článok 52 Presadzovanie Príslušné orgány členského štátu prijmú opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že víno, ktoré nie je označené v súlade s touto kapitolu nebude na trh uvedené, alebo bude z trhu stiahnuté. Článok 53 Vykonávacie pravidlá Podrobné predpisy o uplatňovaní tejto kapitoly sa prijmú podľa postupu uvedeného v článku 104 ods. 1. Tieto predpisy môžu obsahovať najmä: a) podrobnosti , pokiaľ ide o uvedenie pôvodu vína, b) podmienky používania dobrovoľných označení uvedených v článku 50, c) podrobnosti k tradičným termínom určeným na označovanie vína s chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením, d) kontrolu údajov týkajúcich sa ročníka a odrody muštového viniča uvedených na etikete. Kapitola VOrganizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie Článok 54 Organizácie výrobcov Členský štát uzná za organizáciu výrobcov akúkoľvek právnickú osobu, ktorá spĺňa tieto podmienky: a) Skladá sa z výrobcov výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. b) Vytvorila sa z podnetu výrobcov. c) Sleduje osobitné ciele, ktoré sa môžu vzťahovať najmä na: i) spoločné prispôsobenie produkcie požiadavkám trhu a zlepšovanie výrobku, ii) podporu koncentrácie dodávky a umiestňovanie na trh výrobkov, ktoré vyrobili jej členovia, iii) podporu racionalizácie a zlepšenie výroby a spracovania, iv) znižovanie výrobných nákladov a stabilizáciu výrobných cien, v) podporu a poskytovanie technickej pomoci pri využívaní pestovateľských postupov a výrobných techník zohľadňujúcich životné prostredie, vi) podporu iniciatív v oblasti nakladania s vedľajšími produktmi výroby vína a nakladania s odpadom najmä s ohľadom na ochranu kvality vody, pôdy a krajiny a s ohľadom na zachovanie a podporu biodiverzity, vii) výskum v oblasti udržateľných výrobných metód a trhového vývoja a trhových zmien. d) V stanovách organizácií sa od členov požaduje najmä: i) uplatňovať pravidlá, ktoré prijala organizácia výrobcov, týkajúce sa podávania správ o výrobe, marketingu a ochrane životného prostredia, ii) poskytovať informácie, ktoré požaduje organizácia výrobcov na štatistické účely, predovšetkým o vysadených plochách a vývoji na trhu, ii) platiť pokuty za porušenie povinností vyplývajúcich zo stanov. e) V príslušnom členskom štáte podala žiadosť o uznanie za organizáciu výrobcov podľa tohto nariadenia a v žiadosti je preukázané že: i) subjekt spĺňa požiadavky ustanovené v písm. a) až d), ii) má minimálny počet členov, aby mohla byť členský štátom uznaná, iii) v oblasti, kde organizácia vyvíja činnosť, pokrýva minimálny objem predajnej produkcie, aby mohla byť členský štátom uznaná, iv) môže riadne vykonávať svoje činnosti, jednak načas, jednak pokiaľ ide o efektívnosť a koncentráciu dodávky, v) účinne umožňuje svojim členom získať technickú pomoc pri používaní ekologických pestovateľských postupov. Článok 55 Medziodvetvové organizácie Členský uzná za medziodvetvovú organizáciu akúkoľvek právnickú osobu, ktorá spĺňa tieto podmienky: a) Združuje zástupcov rôznych hospodárskych činností spojených s výrobou, obchodom alebo spracovaním výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. b) Vznikla z podnetu všetkých alebo niektorých organizácií alebo združení, ktoré ju tvoria. c) Vykonáva jedno alebo viac z týchto opatrení v jednom alebo vo viacerých regiónoch Spoločenstva s prihliadnutím na verejné zdravie a záujmy spotrebiteľov: i) zlepšovanie všeobecnej výrobkov a ich trhu, ii) pomoc pri zlepšovaní koordinácie rôznych spôsobov umiestňovania výrobkov na trh, najmä pomocou výskumu a trhových štúdií, iii) vypracovávanie štandardných zmlúv v súlade s predpismi Spoločenstva, iv) plnšie využívanie výrobného potenciálu, v) poskytovanie informácií a vykonávanie výskumu potrebného na prispôsobenie výroby smerom k výrobkom, ktoré lepšie zodpovedajú potrebám trhu a požiadavkám a očakávaniam spotrebiteľov, najmä čo sa týka ich kvality a ochrany životného prostredia, vi) poskytovanie informácií o osobitných charakteristikách vína s chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením, vii) hľadanie spôsobov, ako obmedziť používanie prípravkov ochrany rastlín a iných vstupov a zabezpečovať kvalitu výrobkov a ochranu pôdy a vody, viii) propagácia integrovanej výroby alebo iných metód výroby, ktoré nepoškodzujú životné prostredie, ix) podpora striedmej a zodpovednej konzumácie vína a informovanie o škodlivosti nezodpovedných spôso