C 288/46

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 288/08)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“

EÚ č.: PDO-HR+SI-2655 – 19.1.2021

CHOP (X) CHZO ( )

1. Názov (názvy) [CHOP alebo CHZO]

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátska republika

Slovinská republika

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.1. Čerstvé mäso (a droby)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ je čerstvé mäso, ktoré prechádza procesom kontrolovaného zrenia v dĺžke minimálne 15 dní. Mäso sa získava z domáceho plemena známeho ako istrijský hovädzí dobytok (istarsko govedo/istrsko govedo), ktorý sa rodí v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4 a pri ktorom sa uplatňuje štandardný postup zabíjania a spracovania tela.

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ sa umiestňuje na trh ako čerstvý alebo mrazený výrobok.

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ má svetloružovú až tmavočervenú farbu s miernym podielom vnútrosvalového tuku (mramorovanie), je aromatické s príjemnou vôňou, charakteristickou chuťou hovädzieho, jemné a šťavnaté, vďaka čomu je vhodné na použitie v rozličných mäsových jedlách.

Telá plemena istrijského hovädzieho dobytka musia mať v závislosti od veku a hmotnostnej kategórie tieto vlastnosti:

— teľatá býkov a jalovíc zabité vo veku 8 až 12 mesiacov – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť 100 kg až 250 kg, ich mäso má svetloružovú farbu, je jemné, šťavnaté, mierne aromatické s miernym mramorovaním, podkožné tukové tkanivo má bielu farbu,

— jalovice zabité vo veku vyššom ako 12 mesiacov – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť 180 kg až 320 kg, ich mäso má ružovú farbu, je jemné, šťavnaté, mierne aromatické s miernym mramorovaním, podkožné tukové tkanivo má bielu farbu,

— mladé býky (samce zabité vo veku 12 až 24 mesiacov) – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť 200 kg až 400 kg, ich mäso má ružovú až intenzívne červenú farbu, je jemné, šťavnaté, mierne aromatické a mramorované, podkožné tukové tkanivo má bielu až jemne žltú farbu,

— kravy (samice zabité vo veku vyššom ako 24 mesiacov) – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť vyššiu ako 220 kg, ich mäso má ružovú až purpurovočervenú farbu, je šťavnaté, aromatické a mramorované, podkožné tukové tkanivo má jemne až intenzívne žltú farbu,

— býky (samce zabité vo veku vyššom ako 24 mesiacov) – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť vyššiu ako 280 kg, ich mäso má ružovú až purpurovočervenú farbu, je šťavnaté a aromatické, podkožné tukové tkanivo má jemne až intenzívne žltú farbu,

— voly (vykastrované samce zabité vo veku vyššom ako 24 mesiacov) – ich opracované jatočné polovice majú hmotnosť vyššiu ako 350 kg, ich mäso má červenú až tmavočervenú farbu, je aromatické a mramorované, podkožné tukové tkanivo má intenzívne žltú farbu.

Telá istrijského hovädzieho dobytka sa klasifikujú použitím mriežkovej schémy EUROP. Pokiaľ ide o mäsitosť, telá musia patriť do triedy E, U, R alebo O a, pokiaľ ide o mieru pretučnenosti, do triedy 2, 3 alebo 4.

Hodnota pH meraná v chrbtovom svale (musculus longissimus dorsi) najskôr 24 hodín po zabití a vychladnutí jatočnej polovice musí byť nižšia alebo rovná hodnote 5,8.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Teľatá na výkrm sa odstavujú najskôr vo veku 4 mesiace. Pred začiatkom výkrmu sa do ich krmiva popri mlieku postupne zavádza seno a spásaná tráva.

Hlavným krmivom pre hovädzí dobytok vo veku viac ako 8 mesiacov je objemové krmivo rastlinného pôvodu (spásaná tráva, seno), ktoré by malo zo zásady pochádzať zo zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

Pridávanie jadrového krmiva (obilnín) je povolené v maximálnom objeme 20 % celkovej dennej kŕmnej dávky (vyjadrenom ako podiel hmotnosti sušiny, ktorá sa nachádza v jadrovom krmive). Jadrové krmivo sa môže vyrábať mimo zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

V prípade, že nie je k dispozícii dostatok objemového krmiva rastlinného pôvodu v dôsledku zlého počasia, hovädzí dobytok možno kŕmiť senom a senážou, ktoré sa produkujú mimo vymedzenej zemepisnej oblasti, ale len v podiele maximálne 15 % z celkového ročného množstva objemového krmiva rastlinného pôvodu vyjadrenom v množstve sušiny.

Celkový podiel všetkého krmiva (objemového krmiva rastlinného pôvodu, jadrového krmiva) produkovaného mimo vymedzenej zemepisnej oblasti, ktorým možno kŕmiť hovädzí dobytok v ktoromkoľvek danom roku, vyjadrený v podiele sušiny, môže byť maximálne 28 %. Keďže krmivo sa z oblasti mimo vymedzenej zemepisnej oblasti dodáva len za výnimočných okolností, jeho použitie v takýchto obmedzených množstvách nemá významný vplyv na vlastnosti výrobku opísané v bode 3.2.

Pri kŕmení hovädzieho dobytka nie je dovolené používať náhradky mlieka ani hotové zmesi jadrového krmiva, ktoré obsahujú vedľajšie produkty potravinárskeho priemyslu. Takisto je zakázané pri kŕmení používať siláž.

Maximálny povolený podiel senáže a zmesi z ďateliny a trávy vyjadrený v podiele sušiny pri kŕmení je 40 % dennej kŕmnej dávky…

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky výroby produktu „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ od telenia, cez zabitie hovädzieho dobytka, prvotné spracovanie a rozrábku, po zretie mäsa sa musí uskutočniť v rámci zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Po ukončení procesu zretia sa „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ môže hlboko zmraziť alebo umiestniť na trh ako čerstvý výrobok. Mäso sa pred zmrazením musí vákuovo zabaliť.

Ak mäso zrelo v jatočných poloviciach alebo štvrtiach, telá sa pred zmrazením alebo umiestnením na trh musia rozporciovať na štandardné kusy uplatňované v bitúnkovom priemysle.

Čerstvé mäso sa môže umiestniť na trh nezabalené, vákuovo balené alebo balené v ochrannej atmosfére. Mrazené mäso možno umiestniť na trh len vo vákuovom balení.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Ak sa „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ predáva konečnému spotrebiteľovi nezabalené v maloobchodnej predajni, musí sa jasne zobraziť nápis „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ a spoločný symbol „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ (pozri obrázok ďalej). Spoločný symbol na nápise nesmie mať menší rozmer ako 7 × 7 cm.

Ak sa „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ umiestňuje na trh v balenej forme, na každom balení musí byť uvedený nápis „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ a spoločný symbol „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“. Nápis „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ musí veľkosťou písma vynikať oproti všetkým ostatným nápisom. Spoločný symbol na balení nesmie mať menšie rozmery ako 2,5 × 2,5 cm.

Okrem informácií stanovených v platných nariadeniach týkajúcich sa označovania hovädzieho sa na balení alebo nápise (v prípade nebaleného mäsa) musí uviesť aj dátum zabitia, kategória hovädzieho dobytka uvedená v špecifikácii a nápis „Zrejúci mäsový výrobok“.

Obrázok spoločného symbolu

Existujú dve verzie spoločného symbolu „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“, ktoré zodpovedajú dvom verziám (chorvátskej a slovinskej) názvu výrobku.

Spoločný symbol sa zvyčajne používa vo viacfarebnom variante. Ak nie je možné použiť viacfarebný variant, možno použiť aj jednofarebný variant v čiernej farbe alebo jednej z hlavných farieb, ktoré tvoria viacfarebný symbol.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ sa vyrába na území polostrova Istria, súostrovia Kvarner, plošín Karst a Čičarija a údolia Podgrad vrátane južných svahov vrchoviny Brkini.

V Chorvátsku môže výroba prebiehať na území týchto miest a obcí: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar, Žminj, Mošćenička Draga, Lovran, Opatija, Matulji a Kastav, Cres, Mali Lošinj, Krk, Baška, Dobrinj, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat a Vrbnik.

V Slovinsku môže výroba prebiehať na území týchto obcí: Piran, Izola, Koper, Ankaran, Hrpelje-Kozina, Ilirska Bistrica, Sežana, Komen a Divača.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Rôznorodosť a zložitosť geologickej a geomorfologickej štruktúry oblasti výroby „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ viedli k vývoju rozmanitých druhov pôdy. Klíma celej zemepisnej oblasti je stredomorská, pričom sa postupne mení smerom do vnútrozemia a k severnej časti polostrova, kde prechádza do miernej kontinentálnej. Výsledkom rozmanitej topografie, pôdy a klímy, ako aj interakcie medzi nimi je bohatá a rôznorodá vegetácia. Možno tu nájsť dinársku, alpskú aj stredomorskú flóru so vždyzelenými lesmi, v ktorých prevláda cezmínové duby a kroviny, a s opadavými lesmi, kde rastie dub plstnatý, hrab a buk. Lesnatá plocha pokrýva tretinu pôdnej plochy, zatiaľ čo väčšina oblasti pozostáva z pasienkov a krovinových porastov, ktoré sú domovom viac ako 300 odrôd rastlín.

Domáce plemeno istrijského hovädzieho dobytka pochádzajúceho zo zemepisnej oblasti sa dodnes chová tradičným spôsobom. V minulosti sa hovädzí dobytok choval s použitím vysoko extenzívneho systému poľnohospodárstva. Kŕmenie sa zakladalo na spásanej tráve a v menšej miere na sene z lúk, lucerne siatej, slame z pšenice a jačmeňa, stonkách kukurice a stelive. V závislosti od vegetácie a klimatických podmienok chovnej oblasti sa hovädzí dobytok pásol 6 až 9 mesiacov v roku, na niektorých miestach aj celý rok. V mnohých častiach výrobnej oblasti, najmä v tých, kde prevláda kras, bol nedostatok pasienkov, čo nútilo voľne sa pasúci hovädzí dobytok, aby pri hľadaní potravy zachádzal mimo uvedené pasienky. V letných mesiacoch, keď už boli pasienky suché, bol hovädzí dobytok hnaný do lesov, kde nebolo dosť pasienkov a dobytok bol zväčša nútený spásať listy stromov ako dub cezmínový, jaseň mannový, akácia, moruša, drieň obyčajný, hrab východný, jahodovec obyčajný, cezmína, myrta obyčajná a hlošina úzkolistá, alebo sa v prípade potreby uchýlili k vždyzelenej flóre. Práve tento spôsob chovu a kŕmenia viedol mnohých majiteľov k tomu, aby svoje stáda začali nazývať termínom „boškarin“ (čo vychádza z pojmu „boška“ = lesnatá plocha, vysoké kroviny), ktorý sa používa ako synonymum pre istrijské plemeno hovädzieho dobytka.

Súčasná metóda chovu istrijského hovädzieho dobytka sa od tradičnej metódy odlišuje len mierne. Hoci istrijský hovädzí dobytok sa už nepoužíva ako ťažné zvieratá, má pravidelný prístup k pasienkom, krovinám a lesnatým plochám a kŕmi sa prevažne tradičným spôsobom.

Istrijský hovädzí dobytok sa v minulosti systematicky nevykrmoval na účel výroby mäsa. Výnimkou bolo vykrmovanie na potreby armády, ako sa uvádza v dokumente z roku 1631, v ktorom sa píše o chove hovädzieho dobytka na ostrove Unije. Na konci 19. storočia sa mäso z istrijského hovädzieho dobytka predávalo v mestách, najmä v Pule a Trieste.

Na konci 80. rokov 20. storočia sme boli svedkom kampane na obnovu chovu istrijského hovädzieho dobytka zameranej na zachovanie genetického materiálu a zabránenie vyhynutiu plemena, ktorá sa sústredila na využívanie gastronomickej hodnoty osobitných vlastností výrobku „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ a jeho systematickú propagáciu ako gastronomickej pochúťky. Vzhľadom na nižšiu celkovú hmotnosť, pomalý prirodzený rast a nižší výnos a celkovú kvalitu mäsa má istrijský hovädzí dobytok veľmi obmedzený potenciál na výrobu hovädzieho mäsa, a preto sa chová takmer výlučne v oblasti opísanej v bode 4. Mimo zemepisnej oblasti sa hovädzí dobytok chová intenzívnejšie, čo má negatívny vplyv na organoleptické vlastnosti mäsa, ktoré je mastnejšie a menej aromatické.

Spojenie medzi výrobkom „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ a oblasťou výroby siaha do ďalekej minulosti, do čias, keď sa na Istrijskom poloostrove chovala archaická forma hovädzieho dobytka, Bos primigenius, ktorá sa považuje za predka istrijského hovädzieho dobytka. Genetický výskum naznačuje, že istrijský hovädzí dobytok patrí do samostatnej genetickej skupiny, čo sa odráža na typickej mäsitosti tela v porovnaní s inými druhmi mäsových plemien. Telo istrijského hovädzieho dobytka je charakteristické pomerne silným hrudníkom a malými zadnými nohami. Má mierny obsah svalov a tuku a výnos z určitých vekových kategórií je nižší ako u iných európskych mäsových plemien hovädzieho dobytka. Vlastnosti tela majú priamy vplyv aj na vlastnosti mäsa.

Jednou z osobitných vlastností výrobku „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ je, že je tuhšie ako mäso z iných plemien, čo je výsledkom vyššieho obsahu kolagénu v svalovom tkanive. Množstvo kolagénu vo svaloch je dedičným faktorom. V istrijskom hovädzom dobytku sa ho nachádza viac, keďže v minulosti to bolo ťažné plemeno, ktoré potrebovalo silu a vyvinulo si svalové tkanivo obsahujúce mimoriadne odolný kolagén. Tuhé mäso si vyžaduje dlhšie tepelné spracovanie, ktorým sa kolagén rozpustí a nakoniec dodá mäsu jeho šťavnatosť a plnú chuť. Mäso po zabití prechádza procesom zrenia, aby sa znížila jeho tuhosť a posilnili a rozvinuli sa jeho osobitné arómy, pričom počas tohto procesu sa rozštiepia kolagénové vlákna a uvoľnia sa niektoré aminokyseliny.

Jednou z vlastností výrobku „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“ je jeho nižší stupeň mramorovania v dôsledku mierneho podielu vnútrosvalového tuku, miernej intenzity vykrmovania a nízkeho podielu vysokoenergetického krmiva v kŕmnych dávkach. Intenzívna žltá farba tukového tkaniva staršieho hovädzieho dobytka je výsledkom zloženia tuku, inými slovami potravy, ktorú zviera prijíma. Vedecké štúdie ukázali, že pomer nasýtených a nenasýtených mastných kyselín v zložení mastných kyselín mäsových lipidov istrijského hovädzieho dobytka je v prospech nasýtených mastných kyselín (približne 60 : 40 %), čo prispieva k tomu, že mäso je pri dlhodobom skladovaní menej náchylné k autooxidácii. Táto vlastnosť je mimoriadne dôležitá najmä pre zachovanie kvality mäsa v štádiu zrenia. Vystavovanie čerstvého mäsa istrijského hovädzieho dobytka zreniu stimuluje v mäse proteolytické procesy, ktoré zvýrazňujú jeho organoleptické vlastnosti (jemnosť, šťavnatosť, textúru, vôňu a plnú arómu vyzretého mäsa) a zvyšujú jeho gastronomický potenciál.

Osobitné vlastnosti istrijského hovädzieho dobytka a mäsa, ktoré sa z neho vyrába, boli rozvíjané predovšetkým chovateľmi hovädzieho dobytka z Istrie, ktorí v priebehu dejín toto plemeno extenzívne chovali a používali ho ako ťažné zvieratá. Vďaka stáročiam výberu sa istrijský hovädzí dobytok plne prispôsobil klimatickým a iným ekologickým podmienkam, v ktorých žije, najmä nedostatku potravy. Na rozdiel od produktívnych komerčných mliekových alebo mäsových plemien, ktoré potrebujú vysokoenergetické krmivo, sa istrijský hovädzí dobytok dokáže pri nedostatku pasienkov kŕmiť výhonkami a listami viacerých druhov drevnatých rastlín.

Keďže dosiaľ vykonané relevantné výskumy preukázali jasnú spojitosť medzi botanickým profilom krmiva a organoleptickými a aromatickými vlastnosťami mäsa, možno povedať, že zemepisná oblasť má významný priamy vplyv na kvalitatívne (nutričné a organoleptické) vlastnosti výrobku „Meso istarskog goveda – boškarina/Meso istrskega goveda – boškarina“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_meso_istarskog_goveda_boskarin.pdf

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Boskarin.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.