Správa Komisie - Výročná správa o aktivitách v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) v rámci Európskej únie za rok 2006 {SEC(2007)1153} /* KOM/2007/0519 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.9.2007 KOM(2007)519 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE Výročná správa o aktivitách v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) v rámci Európskej únie za rok 2006 {SEC(2007)1153} SPRÁVA KOMISIE Výročná správa o aktivitách v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) v rámci Európskej únie za rok 2006(Text s významom pre EHP) ÚVOD Táto výročná správa opisuje vývoj a aktivity v roku 2006. Bola vypracovaná podľa článku 173 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[1] a článku 4 rozhodnutia týkajúceho sa šiesteho rámcového programu[2]. K správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje bližšie podrobnosti a štatistické údaje. Hlavné kapitoly sú venované činnostiam a výsledkom, ktoré boli dosiahnuté v roku 2006, a vývoju činností v oblasti výskumu a technického rozvoja (RTD) v členských štátoch Európskej únie. AKTIVITY V OBLASTI VÝSKUMU A TECHNICKÉHO ROZVOJA V SPOLOčENSTVE Výsledky v oblasti politiky Výskum a v širšom zmysle vedomostný trojuholník (výskum, vzdelávanie a inovácia) predstavuje základný kameň obnovenej Lisabonskej stratégie. V súvislosti s novou hybnou silou pre prosperitu, udržateľný rozvoj a zvýšenú konkurencieschopnosť, stabilitu a bezpečnosť, európska politika v oblasti výskumu celkovo dosiahla svoje ciele za rok 2006, ktoré sa vzťahovali na začatie siedmeho rámcového programu (7RP), záver 6RP a iniciatívy politiky smerom k Európskemu výskumnému priestoru. Legislatívny a pracovný program Komisie v roku 2006 zdôraznil potrebu uvoľniť potenciál Európy prostredníctvom poskytovania politiky a rešpektovania lepších regulačných princípov. V roku 2006 sa naďalej realizoval Akčný plán integrovanej inovácie/výskumu. Tento akčný plán, ktorý sa prijal v roku 2005, požaduje podstatné zlepšenie podmienok pre výskum a inovácie v Európe prostredníctvom iniciatív, ako je presun štátnej pomoci, zlepšená účinnosť ochrany duševného vlastníctva, mobilizácia ďalších finančných prostriedkov na výskum, vytváranie inovačných pólov a zlepšovanie partnerstva medzi univerzitami a priemyselnými odvetviami. Zlepšovanie podmienok pre investovanie súkromného sektora do vývoja, výskumu a inovácií je veľmi dôležité pre dosahovanie barcelonského cieľa vo výške 3 %. Široko založená inovačná stratégia pre Európu týkajúca sa premeny investícií do vedomostí na inovačné výrobky a služby, ktorá bola prijatá Komisiou v septembri a schválená Radou v novembri 2006, zahŕňa desať prioritných opatrení, z ktorých šesť priamo súvisí s výskumom. Jedno z prioritných opatrení sa týka zriadenia Európskeho technologického inštitútu (ETI). ETI sa zameriava na prispievanie k rozvoju inovačnej kapacity Spoločenstva a členských štátov. Bude dopĺňať existujúce politiky a iniciatívy Spoločenstva i jednotlivých členských štátov podporovaním integrácie vedomostného trojuholníka v celej EÚ. Európska rada vyzvala v júni 2006 Komisiu, aby pripravila oficiálny návrh na zriadenie ETI. Komisia predložila svoj návrh o ETI 18. októbra 2006. Európska rada zo 14. – 15. decembra 2006 poskytla jasný mandát na dôkladné diskusie Rady o návrhu ETI, ktoré by sa mali uzavrieť do konca roku 2007. Okrem toho prioritné opatrenia zahŕňajú najmä vývoj stratégie pre „vedúce trhy“ naklonené inovácii, ktorá bola navrhnutá v správe „Vytváranie inovačnej Európy“ vypracovanej skupinou expertov pod vedením bývalého fínskeho predsedu vlády Eska Ahu. Ahova skupina, zriadená po summite v Hampton Court v októbri 2005, predložila svoju správu v januári 2006. Ďalšia priorita široko založenej inovačnej stratégie sa týka vytvorenia otvoreného, jednotného a konkurenčného pracovného trhu pre výskumných pracovníkov. Výročná realizačná správa preskúmala ďalší pokrok týkajúci sa vnútroeurópskej, medzinárodnej a medzirezortnej mobility, ako aj rozvoja kariéry výskumných pracovníkov vo všetkých jej etapách podľa stratégie mobility pre EVP (Európsky výskumný priestor, v orig. ERA, European Research Area), oznámenia „Jedna profesia, viaceré kariéry“ a odporúčania týkajúceho sa Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu pravidiel pre nábor výskumných pracovníkov. Ďalšie prioritné oblasti, prostredníctvom ktorých výskum aktívne podporuje lisabonský proces, zahŕňajú podporu prenosu poznatkov medzi verejnými výskumnými organizáciami a priemyslom, pre ktorú boli vypracované usmernenia a odporúčania, nový rámec pre štátnu pomoc pre výskum, vývoj a inovácie, účinnejšie využívanie daňových stimulov v prospech výskumu a vývoja a príručku o komerčnom verejnom obstarávaní na stimulovanie výskumu, vývoja a inovácií. Ďalším veľkým úspechom v roku 2006 bola pre Lisabonskú stratégiu dohoda členských štátov o stanovení národných cieľov pre výdavky na výskum a vývoj, ktoré boli pripojené k záverom jarnej Európskej rady z marca 2006. Bolo vydané oznámenie s názvom „Poskytovanie modernizačného programu pre univerzity: vzdelávanie, výskum a inovácie“ a bola vyvinutá Európska stratégia pre výskumné infraštruktúry. ITER (Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor) je prvoradou iniciatívou politiky RTD. Zmluvné strany (EÚ, USA, Čína, India, Rusko, Japonsko a Južná Kórea) po začatí procesu v máji a rozhodnutí Rady v septembri podpísali v Paríži v novembri 2006 dohodu o ITER, dohodu o „výsadách a imunitách“ a dojednanie o predbežnom uplatňovaní. EÚ a Japonsko ďalej rozvinuli svoje výsadné partnerstvo pre ITER a fúziu, najmä v súvislosti so svojimi vlastnými príspevkami k doplnkovým aktivitám „širšieho prístupu“, ktoré sa majú vykonávať v Japonsku. V decembri 2006 sa dosiahla aj politická dohoda o štatúte európskeho spoločného podniku. Okrem toho začiatkom roku 2007 bol prijatý Strategický prehľad energetiky EÚ, súčasť integrovaného balíka pre energetiku a klimatické zmeny na zníženie emisií pre 21. storočie, v ktorom je výskum dôležitým prvkom. Ďalšie úspechy v rámci kontextu medzinárodnej spolupráce zahŕňali prijatie odporúčaní rozhodnutia Rady, ktoré oprávňujú Komisiu na dojednanie zmluvy v oblasti vedy a technológie, ktorá pridruží Izrael a Švajčiarsko k 7RP, návrh na rozhodnutie Rady oprávňujúce Komisiu podpísať zmluvu v oblasti vedy a technológie medzi ES a Kóreou a podpísať a uzavrieť zmluvu o spolupráci medzi spoločenstvom Euratom a Kóreou v oblasti výskumu energie získavanej fúziou. V oblasti pokročilých nukleárnych systémov Komisia podpísala dokument o pristúpení spoločenstva Euratom k rámcovej zmluve o medzinárodnom fóre Generácia IV, čo viedlo k oficiálnemu pristúpeniu v máji 2006. V oblasti inteligentných výrobných systémov Komisia schválila návrh na rozhodnutie Rady oprávňujúce na uzatvorenie obnovenej a pozmenenej zmluvy o aktivitách výskumu a vývoja medzi ES a Austráliou, Kanadou, Nórskom, Švajčiarskom, Kóreou, Japonskom a USA. Smerom k siedmym rámcovým programom Schválenie a začatie siedmeho rámcového programu ES pre RTD a siedmeho rámcového programu Euratomu pre aktivity jadrového výskumu a školenia bolo veľkým úspechom pre európsky výskum. Po rokoch prípravy a intenzívnych rokovaní sa schválili hlavné finančné a právne nástroje, ktoré Komisii umožnia v rokoch 2007 až 2013 prispieť k realizácii Európskeho výskumného priestoru. V dňoch 18. a 19. decembra 2006 Rada, resp. Rada a Európsky parlament ako zákonodarné orgány, prijali legislatívne opatrenia týkajúce sa rámcových programov, špecifických programov, ktorými sa realizujú, ako aj pravidiel pre účasť podnikov, výskumných stredísk a univerzít na činnostiach podľa 7RP a pre šírenie výsledkov výskumu. Špecifické programy Spolupráca, Myšlienky, Ľudia, Kapacity a Euratom a dva špecifické programy, ktoré má realizovať spoločné výskumné centrum (Joint Research Centre, JRC), boli prijaté 19. decembra. Kolektívny výskum zostáva hlavnou aktivitou a väčšina tematických priorít je pevne založená na skúsenostiach získaných z predchádzajúcich rámcových programov. Identifikované témy odrážajú kľúčové oblasti poznatkov a technológie, v ktorých je vynikajúca kvalita výskumu osobitne dôležitá pre zlepšovanie schopnosti Európy riešiť sociálne, hospodárske, zdravotné, environmentálne a priemyselné výzvy budúcnosti. Sú to zdravotníctvo a potravinárstvo, poľnohospodárstvo a rybolov, biotechnológie, informačné a komunikačné technológie, nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie, energetika, životné prostredie, doprava, sociálno-ekonomické a humanitné vedy, vesmír a bezpečnosť. Nové koncepcie, napríklad Európska rada pre výskum (ERV, v orig. European Research Council, ERC), Spoločné iniciatívy v oblasti technológie a veľké investície do infraštruktúry sú predmetom osobitného záujmu, spolu s nepretržitým úsilím bojovať proti „úniku mozgov“ a podporovať „získavanie mozgov“ v Európe. Dôležitými prvkami sú aj program výskumného potenciálu na využívanie vynikajúcej kvality výskumu v konvergenčných regiónoch a finančné nástroje s rozdelením rizika na zvýšenie dostupnosti pôžičiek Európskej investičnej banky (EIB). Dosiahol sa pokrok pri zriaďovaní ERV, orgánu zameraného na rozširovanie hraníc súčasného výskumu. Keďže má k dispozícii značný rozpočet a nezávislé vedecké riadenie, predstavuje dynamický nový vývoj. ERV bude pozostávať z vedeckej rady a jej vyhradenej realizačnej štruktúry. Vedecká stratégia sa vyvíja podľa zameraní vedeckej rady ERV. Zverejnila sa prvá výzva na predkladanie návrhov na realizáciu programu Myšlienky a zavádzajú sa operačné mechanizmy ERV. Očakáva sa, že 7RP bude hrať základnú úlohu pri stimulovaní prosperity a blahobytu v Európe. Zabezpečenie spravodlivého a vyrovnaného prístupu k 7RP je veľmi dôležité na zvýšenie vzájomnej dôvery pri spolupráci smerujúcej k spoločnému cieľu. Za veľmi dôležitý faktor úspechu sa uznalo zjednodušenie a všetky zúčastnené strany boli vyzvané, aby prispeli nápadmi a pripomienkami prostredníctvom otvorených konzultácií. Pravidlá účasti, najviditeľnejší nástroj zjednodušenia, boli navrhnuté tak, aby boli čo najúčinnejšie a užívateľsky čo najpríjemnejšie. Služby CORDIS sa kompletne premiestnili na novú internetovú stránku EUROPA (http://cordis.europa.eu); a boli aktualizované, aby odrážali začatie 7RP s prvými ročnými pracovnými programami podľa špecifických programov schválených Komisiou 21. decembra 2006 a s prvými 42 výzvami na predkladanie návrhov uverejnenými na nasledujúci deň. S príchodom 7RP sa CORDIS stal jediným dôveryhodným zdrojom výziev na predkladanie návrhov, pretože v Úradnom vestníku EÚ sa už uverejňujú iba odkazy na výzvy 7RP na predkladanie návrhov. Implementácia šiesteho rámcového programu Významný pokrok sa dosiahol v roku 2006, roku konečných záväzkov podľa šiesteho rámcového programu (2002 – 2006), vo všetkých oblastiach a horizontálnych témach revidovaných pracovných programov. Väčšina výziev na prekladanie návrhov bola uverejnená tak, ako sa naplánovalo, a hodnotenia návrhov viedli k dojednaniu posledných zmlúv 6RP. Naďalej pokračovala snaha pritiahnuť najlepších výskumných pracovníkov a najinovačnejšie spoločnosti, organizácie a inštitúcie s významným podielom na štrukturalizácii EVP; medzi najúspešnejšie projekty patrili štipendiá Marie Curie a projekt ERA-NET. Mobilizovalo sa niekoľko tisíc tímov z 99 partnerských krajín INCO v rámci aktivít v celom 6RP vrátane špecifickej medzinárodnej spolupráce, ktorá rieši medzinárodné záväzky, napríklad dohovory o rozvojových cieľoch milénia, o biodiverzite a o šírení púští. V oblasti vedy o živote, genomiky a biotechnológie pokračujú hlavné aktivity v partnerstve európskych a rozvojových krajín v oblasti klinických skúšok v boji proti AIDS, tuberkulóze a malárii. V oblasti kvality a bezpečnosti potravín súvisí väčšina aktivít s nadáciami pre realizáciu bioekonomiky založenej na vedomostiach (Knowledge-Based Bio-Economy, KBBE). Po oznámení „Smerom k európskej stratégii pre nanotechnológie“ pokročila realizácia akčného plánu smerom k zodpovednému vývoju nanovedy a nanotechnológií. Očakáva sa, že platforma európskej výroby založenej na výskume a inováciách s vysokou pridanou hodnotou urýchli postup priemyselnej transformácie v Európe. Pokračuje realizácia akčného plánu environmentálnych technológií s vývojom aktivít politiky najmä v oblasti udržateľnej výroby a spotreby. Pokračuje výskum globálnych zmien a ekosystémov, udržateľných energetických a dopravných systémov, aby sa významne prispelo k opätovnému oživeniu stratégie EÚ pre udržateľný rozvoj a k širokému rozsahu ďalších stratégií EÚ, napríklad námornej stratégie, globálnej sústavy systémov pre pozorovanie Zeme a akčného plánu pre životné prostredie a zdravie. Podstatný pokrok sa dosiahol v rámci 31 európskych technologických platforiem (ETP), ktoré pokrývajú široký rozsah oblastí od oceliarskeho priemyslu po leteckú dopravu, vodu, vodík a fotovoltaiku a od nanoelektroniky po vzájomné vzdelávanie a prognostické poznatky, ktoré sú účinné pre podporovanie európskej priemyselnej konkurencieschopnosti prostredníctvom strategických výskumných programov. Spoločné technologické iniciatívy (JTI) zahŕňajú vyhradenú zákonnú štruktúru pre dlhodobé verejno-súkromné partnerstvá na zabezpečenie čelného postavenia EÚ v kľúčových technologických oblastiach. Uvažuje sa o šiestich STI (inovatívne lieky, nanoelektronika, zabudované počítačové systémy, aeronautika a letecká doprava, vodík a palivové články a globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti). Zahŕňajú kľúčových priemyselných partnerov na základe cestovnej mapy predloženej v novembri 2006. Kapacita schopnosti reagovať na objavujúce sa výzvy bola preukázaná núdzovou výzvou na predkladanie návrhov v reakcii na krízu súvisiacu s vtáčou chrípkou a prácou na pandemickej chrípke. Výskum orientovaný na politiku sa úspešne realizuje prostredníctvom priamych aktivít vykonávaných JRC a prostredníctvom projektov SSP (Scientific support to policies, vedecká podpora pre politiky) súvisiacich so širokým rozsahom oblastí politiky EÚ, ako je životné prostredie, udržateľnosť, zdravie, poľnohospodárstvo a rybolov. Úplná realizácia novej a objavujúcej sa vedy a technológie (New and Emerging Science and Technology, NEST) vytvorila široké uznanie kvality a inovácie medziodvetvového programu vrátane takých oblastí, ako je syntetická biológia a meranie nemožného. Regionálny rozmer EVP sa ďalej rozšíril pokračovaním úvodnej akcie „Regióny vedomostí“ a vznikom novej aktivity v oblasti medzinárodnej spolupráce medzi regionálnymi skupinami vedomostí („Regióny vedomostí – 2“). V súvislosti s infraštruktúrami výskumu sa poskytla podpora pre vývoj európskeho prístupu k vznikaniu nových zariadení a k prevádzke a modernizácii existujúcich infraštruktúr prostredníctvom viacerých prostriedkov, najmä prostredníctvom podpory strategických aktivít ESFRI (European Strategy Forum on Research Infrastructures, Európske strategické fórum pre infraštruktúry výskumu). ESFRI sa zúčastnilo najmä na vypracovaní prvej európskej cestovnej mapy pre infraštruktúry výskumu, potrebnej na nasledujúcich 10 až 20 rokov. Dokument uverejnený v októbri 2006 identifikuje 35 projektov infraštruktúry. Táto cestovná mapa je výsledkom intenzívnych dvojročných konzultácií a odborných posúdení. V súvislosti s Výskumným fondom pre uhlie a oceľ (Research Fund for Coal and Steel, RFCS) pripravované rozhodnutie Rady, ktorým sa navrhujú viacročné technické usmernenia pre výskumný program RFCS, povedie k prvej revízii technických usmernení. Vedecké, technické, právne a finančné monitorovanie mnohých akcií iniciovaných na základe predchádzajúcich rámcových programov, najmä 5RP, naďalej pokračuje a dokončilo sa viacero projektov. Ich vedecké a technické výsledky a sociálno-ekonomický dosah sú predmetom pokračujúceho viacročného hodnotiaceho programu, aby sa maximalizoval a optimalizoval ich potenciál v reťazci inovácií a vytvárania politiky. Očakáva sa, že plány realizácie technológie pomôžu v postupe od vedomostí k know-how a uľahčia inovácie i vytváranie kapitálu. ROZVOJ V čLENSKÝCH šTÁTOCH A UPLATňOVANIE OTVORENEJ METÓDY KOORDINÁCIE Výskum a obnovená Lisabonská stratégia Znovuoživenie Lisabonskej stratégie v roku 2005 viedlo k tomu, že všetci účastníci sa znova zaviazali aktívne vykonávať program pozitívnej hospodárskej reformy. Rok 2006 bol prvým rokom realizácie národných reformných programov (NRP) členských štátov. Národné ciele pre investície do výskumu a vývoja, ktoré boli stanovené členskými štátmi, ponúkajú odraz zamýšľaného príspevku členských štátov k celkovým lisabonským a barcelonským cieľom a používajú sa ako nástroj na upriamenie pozornosti politiky na štrukturálne reformy, ktoré sú potrebné na optimalizovanie vstupných faktorov pre proces výskumu, vývoja a inovácií. Hoci väčšina členských štátov v roku 2006 ukázala skutočnú oddanosť realizácii svojich NRP a väčšina z nich si už vytvorila koherentné stratégie politiky výskumu a vývoja, istý počet členských štátov potrebuje ďalšie iniciatívy politiky. Obnovený impulz určený pre Lisabonskú stratégiu ponúka reálnu príležitosť na prielom, ale na jeho dosiahnutie, bude potrebné ukázať silnejšiu odhodlanosť a rýchlejší vývoj a implementáciu politiky. Podpora súkromného investovania do výskumu a vývoja prostredníctvom zvyšovania pákového efektu verejnej politiky je naďalej veľkou výzvou. Riešenie takých otázok ako upevňovanie stredísk vynikajúcej kvality vo výskume, podporovanie dlhodobých verejno-súkromných partnerstiev a zlepšovanie spolupráce a obehu poznatkov medzi verejnou výskumnou základňou a súkromnými podnikmi je naďalej z tohto hľadiska veľmi dôležité, pretože reformuje verejnú výskumnú základňu s cieľom zvyšovať jej vynikajúcu vedeckú kvalitu a jej reagovanie na potreby súkromného sektora. Okrem toho sa má podporovať systematickejší prístup k výskumu, vývoju a inováciám, čím sa zabezpečí synergia s inými politikami pri vytváraní podnikateľského prostredia vhodného pre výskum, vývoj a inovácie. Pokrok pri dosahovaní cieľa vo výške 3 % Objem finančných zdrojov pridelených na výskum a vývoj je ukazovateľom záväzku krajiny na vytváranie a využívanie nových poznatkov, ako aj prvkom, ktorý určuje inovačný výkon krajiny. Ako ilustruje obrázok 3.1, súhrnný index inovatívnosti (SII), miera celkového inovačného výkonu krajiny, silno koreluje s intenzitou výskumu a vývoja, čo naznačuje, že intenzita výskumu a vývoja nie je už iba mierou vstupu, ale možno by mohla byť jedným z hlavných determinantov inovačného výkonu. V roku 2005 dosiahla intenzita výskumu a vývoja v EÚ 1,84 % HDP, čo neodzrkadľuje nijaké príznaky zotavenia po stagnácii v rokoch 2001 – 2002. Treba však poznamenať, že najnovšie dostupné informácie predchádzajú z času pred obnovenými záväzkami členských štátov prijatými v súvislosti so znovuoživením Lisabonskej stratégie. Z hľadiska intenzity výskumu a vývoja môžeme rozlišovať medzi tromi skupinami krajín. Prvá skupina zahŕňa krajiny s intenzitou výskumu a vývoja nad 2,4 % HDP (Švédsko, Fínsko, Dánsko, Nemecko a Rakúsko), ktoré už urobili dôležitý pokrok smerom k tomu, aby sa stali ekonomikami založenými na vedomostiach. Druhá skupina pozostáva z krajín, ktoré majú intenzitu blízku priemeru EÚ, s hodnotami od 1,5 do 2,1 % HDP (Francúzsko, Belgicko, Holandsko, Spojené kráľovstvo, Luxembursko), čo naznačuje, že ekonomiky týchto krajín sa transformujú, ale tempo vývoja by sa malo zvýšiť. Tretia a najväčšia skupina pozostáva z krajín s intenzitou výskumu a vývoja pod 1,5 % HDP (hoci rozdiely v rámci tejto skupiny sú veľké), čo poukazuje na skutočnosť, že tieto krajiny stále potrebujú dobehnúť posun smerom k intenzifikácii vedomostí. Obrázok 3.1: Súhrnný index inovatívnosti v porovnaní s intenzitou výskumu a vývoja [pic] Zdroj intenzity výskumu a vývoja: Generálne riaditeľstvo pre výskum – údaje: EUROSTAT, OECD Poznámka: Údaje o intenzite výskumu a vývoja pre Taliansko, Holandsko, Rumunsko, Spojené kráľovstvo, Chorvátsko, Turecko, Island, Švajčiarsko, Spojené štáty americké a Japonsko sú za rok 2004; údaje pre Rakúsko a Fínsko sú za rok 2006 Zdroj SII: Európska tabuľka výsledkov inovácií 2006 Porovnanie ročnej miery rastu intenzity výskumu a vývoja pre každý členský štát požadovanej na splnenie národného cieľa s mierou rastu, ktorá sa dosiahla od roku 2000 (2000 – 2005), nám umožňuje hodnotiť ambície cieľov (pozri obrázok 3.2). Iba obmedzený počet krajín (Rakúsko, Dánsko, Írsko, Nemecko, Fínsko) dosiahol nedávno miery rastu, ktoré by postačovali, aby tieto krajiny výrazne postúpili smerom k svojim cieľom. Všetky ostatné krajiny budú musieť výrazne zvýšiť svoje úsilie, ak sa majú dostať na úroveň ambícií, ktorú odrážajú ich ciele. Skupina krajín, ktoré nedávno dosiahli zápornú priemernú mieru rastu, bude musieť najprv zvrátiť klesajúci trend, čo znamená, že stanovené ciele sú mimoriadne ambiciózne a ich dosahovanie si bude vyžadovať veľké reformné balíky politiky výskumu a vývoja primerané ich cieľom. Obrázok 3.2: Intenzita výskumu a vývoja: priemerný ročný rast (%) 2000 – 2005 a priemerný ročný rast (%) požadovaný na splnenie cieľa 2010 [pic] Otvorená metóda koordinácie (OMK) Pri pohľade na nedávny vývoj zmesi politík členských štátov pre výskum a vývoj sa začína ukazovať, že členské štáty sa podpísali pod celý rad podobných cieľov a výziev a explicitne alebo implicitne preberajú usmernenia z diskusií na európskej úrovni (napríklad prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie či v reakcii na oznámenia Komisie) alebo prostredníctvom identifikácie a prenosu dobrej praxe identifikovanej v iných členských štátoch. CREST (Výbor pre vedecký a technický výskum) schválil svoju prvú správu o druhom cykle realizácie OMK v júli 2006. Potvrdil v nej, že aplikácia OMK môže naďalej hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní a vyrovnávaní politík členských štátov, aby sa splnila výzva dosahovania lisabonských a barcelonských cieľov. V tejto správe CREST vyzval členské štáty, aby prijali holistické prístupy k vytváraniu politiky výskumu a inovácií, okrem iného zabezpečením kompletného prístupu k riadeniu a implementácii politiky. Výsledky skupiny CREST o finančných opatreniach pre výskum a vývoj sa následne využili ako zdroj prísunu informácií pre oznámenie Komisie o tom, ako lepšie využiť daňové stimuly na stimulovanie aktivity výskumu a vývoja. CREST sa rozhodol ďalej rozvíjať prácu OMK v treťom cykle a následne sa zapojil do diskusie s cieľom vybrať príslušné témy. O vybrané témy (zmesi politík pre výskum a vývoj, koordinovanie štrukturálnych fondov a rámcového programu, výskum a vývoj v službách, internacionalizácia výskumu a vývoja) prejavila záujem veľká väčšina delegácii CREST a členské štáty pri nich prejavili jasnú vôľu prevziať zodpovednosť za proces a poskytnúť vedenie potrebné na riadenie diskusií smerom k hmatateľným výsledkom. Okrem svojej práce na špecifických otázkach politiky výskumu a vývoja sa v novembri 2006 CREST zapojil do vyhradeného zasadania o vzájomnom vzdelávaní na základe národných reformných programov a ich správ o pokroku za rok 2006. Vo svojej správe o tomto postupe CREST pripustil, že znovuoživenie Lisabonskej stratégie prinieslo pozitívne výsledky a vyzval politických činiteľov, ktorí robia rozhodnutia, aby zostali verní lisabonskému reformnému procesu. V oblasti politiky výskumu a vývoja CREST dospel k záveru, že členské štáty by sa mali zapojiť do trvalého cyklu prispôsobovania svojich politík, priorít a stratégií vo svetle nových výziev, okrem iného uvažovaním o koordinovanej akcii s inými členskými štátmi alebo na úrovni Spoločenstva. Okrem toho CREST potvrdil, že väčšia časť práce sa musí ešte stále urobiť, aby sa preklenul kultúrny rozdiel medzi vedou a priemyslom, a uznal potrebu urobiť akademické prostredie konkurenčnejším. VÝHľAD DO BUDÚCNOSTI Všetky tieto úspechy vydláždili cestu pre rok 2007, prvý rok realizácie 7RP a rok veľkého nového rozvoja EVP. Prípravné práce sa začali v druhej polovici roku 2006 s cieľom začať diskusiu o nových výzvach a perspektívach pre Európsky výskumný priestor. Táto práca viedla k prijatiu zelenej knihy „Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ KOM(2007)161) zo 4. apríla 2007, na základe ktorej teraz prebiehajú v celej Európe široké diskusie a verejné konzultácie. Na základe týchto diskusií a konzultácií sa v roku 2008 očakávajú nové iniciatívy. ZDROJE ďALšÍCH INFORMÁCIÍ Podrobnejšie informácie sú uvedené v pracovnom dokumente Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. V prípade potreby sú verejne dostupné tieto dokumenty: - výročné správy o monitorovaní rámcového programu a špecifických programov, ktoré slúžia na stručné nezávislé zhrnutie vývoja a kvality opatrení prijatých na implementáciu programov. - päťročné hodnotiace správy, ktoré skúmajú realizáciu a výsledky aktivity výskumu Spoločenstva za obdobie uplynulých piatich rokov. - správy o kľúčových ukazovateľoch, ktoré sa publikujú každý rok, poskytujú súbor ukazovateľov, ktoré vyjadrujú pozíciu Európy vo vede, technológii a inováciách. - štatistiky o vede a technológii v Európe (Eurostat): Štatistiky o rozpočtoch na výskum a vývoj, výdavkoch na výskum a vývoj a o patentoch v členských štátoch zostavené podľa jednotlivých regiónov. - štúdie a analýzy publikované v súvislosti s programami Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré sa zaoberajú špecifickými otázkami výskumu a technického rozvoja. Väčšinu týchto dokumentov možno získať alebo objednať na internetových stránkach Komisie: - všeobecná stránka Európskej únie, stránka EUROPA: http://europa.eu/index_en.htm - stránka informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj CORDIS, ktorá obsahuje komplexné informácie o rámcovom programe RTD: http://cordis.europa.eu - stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre výskum: - http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html - stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre informačnú spoločnosť: - http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm - stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre podnikanie: - http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/index_en.htm - stránka Generálneho riaditeľstva Komisie pre energetiku a dopravu: - http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html - stránka Spoločného výskumného centra (JRC): http://www.jrc.ec.europa.eu - stránka Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page [1] „Na začiatku každého roka Komisia zasiela správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja a o šírení výsledkov v predchádzajúcom roku a pracovný program na bežný rok.“ [2] Rozhodnutie č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002. Článok 4 „V zmysle výročnej správy, ktorú predkladá Komisia podľa článku 173 zmluvy, Komisia podrobne informuje o pokroku pri implementácii Šiesteho rámcového programu, najmä o pokroku smerujúcom k dosiahnutiu jeho cieľov a splneniu jeho priorít…; tiež bude obsahovať informácie o finančných hľadiskách a využití nástrojov.“