Osobitná správa Vynaložiť najmenej každé 
piate euro z rozpočtu  
EÚ na opatrenia  
v oblasti klímy: na tomto 
ambicióznom cieli sa 
pracuje, no hrozí vážne 
riziko, že nebude splnenýSK 2016  Č. 31
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6559-3 ISSN2 1831-0931 doi:10.2865/381089 QJ-AB-16-033-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-6543-2 ISSN2 1977-5776 doi:10.2865/764915 QJ-AB-16-033-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-6528-9 ISSN2 1977-5776 doi:10.2865/261231 QJ-AB-16-033-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Vynaložiť najmenej každé 
piate euro z rozpočtu 
EÚ na opatrenia 
v oblasti klímy: na tomto 
ambicióznom cieli sa 
pracuje, no hrozí vážne 
riziko, že nebude splnený
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 31
02
 Audítorský tím
V osobitných správach Dvora audítorov sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré 
sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. Dvor audítorov vyberá a navrhuje 
tieto audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška 
súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Túto správu prijala audítorská komora I, ktorá sa špecializuje na udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Audit  
viedol člen EDA Phil Wynn Owen, predsedajúci komory I, spolu s Kersti Kaljulaid, bývalou členkou EDA. Vedúcim 
úlohy bol Bertrand Tanguy a jeho zástupcom Tomasz Plebanowicz. Audítorský tím tvorili Katharina Bryan, Peeter 
Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, 
Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru a Maria Ploumaki. Hannah Critoph pomáhala pri 
vypracúvaní správy.
Zľava doprava: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,  
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Obsah
Body
 Glosár a skratky
I – VIII Zhrnutie
1 – 14 Úvod
15 – 23 Rozsah auditu a audítorský prístup
24 – 90 Pripomienky
24 – 64 Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, že sa nesplní 20 % cieľ
25 – 33 Kolektívny záväzok, pričom z niektorých finančných nástrojov sa očakáva príspevok viac než 20 %
34 – 38 Metóda sledovania, ktorú používa Komisia, sa zakladá na medzinárodných metodikách, má však 
nedostatky
39 – 48 Smerom k dosiahnutiu cieľa sa urobil pokrok, predkladané správy sú však spoľahlivé len do určitej miery 
a nezameriavajú sa dostatočne na výsledky
49 – 51 Hrozí závažné riziko, že sa cieľ nesplní
52 – 54 Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sa 
neopierajú o riadne odôvodnenia
55 – 59 Uplatňovaním odlišného súboru koeficientov sledovania založených na medzinárodne stanovených 
metodikách v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka by sa znížilo financovanie 
opatrení v oblasti klímy o 40 %
60 – 64 Je potrebné konať rýchlo, pretože finančný príspevok z výskumu značne zaostáva
65 – 90 Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v rámci niektorých európskych štrukturálnych 
a investičných fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných fondoch
68 – 75 Viac financií vyčlenených na klímu v rámci EFRR a Kohézneho fondu ukazuje, že je možné sa lepšie zamerať 
na klímu
76 – 79 Potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu na opatrenia v oblasti klímy – mohlo sa dosiahnuť viac
04 Obsah 
80 – 87 Bez zásadnej zmeny vo výdavkoch na spoločnú poľnohospodársku politiku, hoci v oblasti rozvoja vidieka 
existujú osvedčené postupy
88 – 90 Veľmi obmedzené zameranie na opatrenia v oblasti klímy v Európskom námornom a rybárskom fonde
91 – 109 Závery a odporúčania
 Príloha — Tabuľka koeficientov, ktoré používa EDA v oblasti politiky rozvoja vidieka
 Odpovede Komisie
05
 Glosár a skratky
Ekologizácia : Zložka poľnohospodárskych priamych platieb, ktorá podporuje poľnohospodárske postupy prínosné 
pre klímu a životné prostredie. Medzi tieto postupy patrí okrem iného diverzifikácia plodín, udržiavanie trvalého 
trávnatého porastu a zriadenie ekologickej infraštruktúry.
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) : Skupina piatich samostatných fondov, ktoré sa zameriavajú 
na znižovanie regionálnych rozdielov v EÚ, pričom politické rámce sú stanovené pre sedemročné rozpočtové 
obdobie na základe viacročného finančného rámca. Ide o tieto fondy: Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), 
Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF).
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Európsky fond regionálneho rozvoja je zameraný na posilnenie 
hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych 
rozdielov. Dosahuje sa to na základe finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií 
vytvárajúcich pracovné miesta, predovšetkým pre podniky.
Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) : Európsky námorný a rybársky fond je určený na európske námorné 
a rybárske politiky na obdobie 2014 – 2020. Jeho cieľom je pomáhať rybárom pri prechode na udržateľný rybolov 
a pobrežným komunitám pri diverzifikácii ich hospodárstiev. Takisto sa z neho financujú projekty zamerané 
na tvorbu nových pracovných miest a zlepšenie kvality života na európskom pobreží.
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) : Cieľom Európskeho poľnohospodárskeho 
fondu pre rozvoj vidieka je pomáhať vidieckym oblastiam EÚ pri prekonávaní širokej škály hospodárskych, 
environmentálnych a sociálnych problémov.
Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) : Európsky poľnohospodársky záručný fond poskytuje finančné 
prostriedky na priame platby poľnohospodárom, na riadenie poľnohospodárskych trhov a na mnohé ďalšie účely, 
ako sú veterinárne a fytosanitárne opatrenia, potravinové programy a informačné aktivity.
Európsky sociálny fond (ESF) : Cieľom Európskeho sociálneho fondu je posilnenie hospodárskej a sociálnej 
súdržnosti v rámci Európskej únie zlepšením zamestnanosti a príležitostí na zamestnanie, a to najmä pomocou 
vzdelávacích opatrení, stimulovaním vyššej miery zamestnanosti a vytváraním väčšieho počtu kvalitnejších 
pracovných miest.
Horizont 2020 : Program EÚ pre výskum a inováciu na roky 2014 – 2020.
Klimatické koeficienty EÚ : Váha priradená finančným prostriedkom EÚ použitým na projekty, opatrenia alebo 
aktivity. Koeficienty vychádzajú z metodiky OECD založenej na ukazovateľoch z Ria. Klimatické koeficienty EÚ majú 
váhu 0 %, 40 % a 100 % v závislosti od príspevku opatrenia k zmierňovaniu zmeny klímy alebo prispôsobeniu sa 
tejto zmene.
Kohézny fond (KF) : Cieľom Kohézneho fondu je posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie 
v záujme podpory udržateľného rozvoja. KF sa zameriava na investície do životného prostredia a dopravy vrátane 
oblastí týkajúcich sa udržateľného rozvoja a energetiky, ktoré sú prínosom z hľadiska životného prostredia.
Krížové plnenie : Systém, ktorý prepája väčšinu platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky s tým, ako 
poľnohospodári plnia základné pravidlá v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia a dobrých 
životných podmienok zvierat a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu poľnohospodárskej pôdy.
Oblasti zamerania : Európska únie stanovila pre rozvoj vidieka šesť priorít. Tie sa delia na 18 „oblastí zamerania“ 
v snahe lepšie definovať ciele každej priority a uľahčiť proces programovania.
06 Glosár a skratky 
Opatrenie v oblasti klímy : Každé opatrenie týkajúce sa zmeny klímy (v tejto správe uvádzané ako „opatrenia 
v oblasti klímy“).
Opatrenie : V programoch rozvoja vidieka ide o súbor krokov alebo projektov, ktoré prispievajú k minimálne jednej 
priorite Únie v oblasti rozvoja vidieka.
Poľnohospodárske priame platby : Priame platby sa poskytujú poľnohospodárom s cieľom podporiť ich príjmy 
a tiež ich odmeniť za ich produkciu verejných statkov prostredníctvom ekologizácie a v kombinácii s krížovým 
plnením.
Priority Únie : Ciele stanovené pre rozvoj vidieka, ktoré prispievajú k plneniu stratégie Európa 2020 
na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Existuje šesť priorít Únie pre sektor 
poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a vidiecke oblasti, ktoré sa týkajú najmä podpory inovácií 
a konkurencieschopnosti, obnovenia a posilnenia ekosystémov, podpory prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo 
odolné voči zmene klímy a podpory sociálneho začlenenia a znižovania chudoby.
Program LIFE : Program EÚ na podporu projektov v oblasti životného prostredia, ochrany prírody a klímy v rámci 
celej Únie, momentálne na obdobie 2014 – 2020.
Programové dokumenty : Programy rozčleňujúce celkové strategické ciele stanovené v dohodách o partnerstve 
medzi Európskou komisiou a jednotlivými členskými štátmi na investičné priority, špecifické ciele a ďalej 
na konkrétne kroky. V politike rozvoja vidieka sa označujú ako programy pre rozvoj vidieka. V rámci iných 
európskych štrukturálnych a investičných fondov sa nazývajú operačné programy.
Sledovanie výdavkov v oblasti klímy : Monitorovanie pokroku smerom k dosiahnutiu 20 % cieľa prostredníctvom 
merania finančných príspevkov z fondov na tento cieľ.
Ukazovatele z Ria : Pravidlá, ktoré používa OECD na sledovanie finančných prostriedkov určených na zmierňovanie 
zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej.
Zohľadňovanie problematiky klímy : Namiesto vytvorenia špecializovaného nástroja na financovanie opatrení ide 
o integráciu opatrení v oblasti klímy do politík, nástrojov, programov a fondov EÚ.
07
 Zhrnutie
I
Zmena klímy je jednou z najväčších výziev, ktorým čelí Európska únia a vlády po celom svete. S cieľom reagovať 
na zmenu klímy a s ňou súvisiace zásadné investičné potreby sa EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 
2014 – 2020, t. j. každé piate euro, by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou. Tento cieľ je súčasťou vedú -
cej úlohy EÚ pri presadzovaní opatrení v oblasti klímy.
II
Cieľ vynaložiť každé piate euro na opatrenia týkajúce sa klímy sa má dosiahnuť tak, že sa opatrenia proti zmene 
klímy začlenia do rozličných finančných nástrojov EÚ resp. sa v nich zohľadnia. Znamená to, že namiesto vytvorenia 
jedného špecializovaného nástroja na financovanie opatrení sa má cieľ dosiahnuť začlenením klimatických otázok 
do politických oblastí a príslušných fondov v rámci rozpočtu EÚ.
III
Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy možno splniť 
a či uplatňovaný prístup predstavuje pridanú hodnotu a povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení 
v oblasti klímy.
IV
Zistili sme, že na ambicióznom cieli sa pracuje a že sa vo všeobecnosti zaznamenal pokrok smerom k dosiahnutiu 
daného cieľa. Existuje však závažne riziko, že 20 % cieľ sa nedosiahne bez väčších snáh v oblasti boja proti zmene 
klímy. Plnenie cieľa viedlo k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy v rámci Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Pokiaľ ide o Európsky sociálny fond a sektor poľnohospodárstva, 
rozvoja vidieka a rybárstva, sa však nedosiahol významný posun smerom k opatreniam v oblasti klímy, ani sa plne 
nepreskúmali všetky potenciálne príležitosti na financovanie opatrení súvisiacich s klímou.
V
Podľa údajov Komisie predstavuje podiel finančných prostriedkov určených na opatrenia v oblasti klímy v období 
2014 – 2016 v priemere 17,6 %. Komisia celkovo odhaduje, že na opatrenia v oblasti klímy by sa vynaložilo 18,9 % 
výdavkov, čím by sa nedosiahol 20 % cieľ.
08 Zhrnutie 
VI
Odhadli sme, že podiel financovania opatrení v oblasti klímy bude potrebné zvýšiť v priemere na 22 % počas 
zvyšných rokov súčasného programového obdobia, t. j. v rokoch 2017 – 2020, aby sa do konca roka 2020 dosiahol 
celkový 20 % cieľ. Splnenie tohto cieľa je vážne ohrozené v hlavných prispievajúcich sektoroch. t. j. v poľnohos -
podárstve, rozvoji vidieka a vo výskume. Na základe výpočtov v súlade s medzinárodne stanovenými metodikami 
hodnotenia úrovní financovania opatrení v oblasti klímy by sa odhadovaný príspevok poľnohospodárstva a rozvoja 
vidieka znížil až o približne 33 mld. EUR. Pokiaľ ide o výskum, program Horizont 2020 zaostáva za svojim cieľom 
vyčleniť 35 % na opatrenia v oblasti klímy, keďže jeho príspevok v súčasnosti predstavuje 24 %. Komisia nemá pod -
robný plán, v ktorom by bolo stanovené, ako to mieni dobehnúť.
VII
Komisia sa pri posudzovaní úrovní financovania opatrení v oblasti klímy zameriava na určovanie plánovaných výdav -
kov. Plány sa však nemusia nevyhnutne premietnuť do skutočných výdavkov, a preto pri uplatňovaní tohto prístupu 
nebude možné poskytnúť komplexné informácie o dosiahnutých výsledkoch. Okrem toho metóda sledovania 
neodzrkadľuje úplné finančné účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy prostredníctvom finančných nástro -
jov, ani sa nerozlišuje medzi financovaním opatrení na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa jej.
VIII
Naše hlavné odporúčania sú: vykonať rozsiahlu viacročnú konsolidáciu, vytvoriť komplexný rámec pre predkladanie 
správ a posúdiť potreby v oblasti klímy. Takisto odporúčame, aby sa opravili nadhodnotené údaje, vypracovali akčné 
plány pre oblasti, ktoré zaostávajú, a aby sa monitorovali skutočné výdavky a výsledky. Napokon odporúčame pre -
skúmať všetky potenciálne možnosti na zaistenie ďalšieho, skutočného prechodu k opatreniam v oblasti klímy.
09
 Úvod
01 
Zmena klímy je jednou z najväčších výziev, ktorým čelí Európska únia a vlády 
po celom svete. Klíma na Zemi sa mení v dôsledku vyššej koncentrácie určitých 
plynov – známych ako skleníkové plyny – v atmosfére. Tieto plyny fungujú ako 
kryt zachytávajúci teplo, a tým otepľujúci zemský povrch, čo je jav známy ako 
skleníkový efekt1. Približne 9 % z celosvetového objemu skleníkových plynov 
pochádzalo v roku 2012 z EÚ.
Dva aspekty opatrení v oblasti klímy: zmierňovanie 
zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej
02 
Existujú dve doplňujúce politické reakcie na zmenu klímy: zmierňovanie zmeny 
klímy a prispôsobovanie sa jej. Podstatou prvého prístupu – zmierňovania zme -
ny klímy  – je riešiť príčiny zmeny klímy znížením alebo obmedzením emisií skle -
níkových plynov, predovšetkým prostredníctvom znižovania spotreby energie, 
zlepšovania energetickej účinnosti a zvyšovania podielu energie z obnoviteľných 
zdrojov. Súčasťou tohto prístupu sú aj snahy na ochranu a podporu spôsobov 
sekvestrácie skleníkových plynov2, ako aj na zlepšenie lesníckych a poľnohospo -
dárskych postupov na ochranu a sekvestráciu uhlíka v pôde a v lesoch.
03 
Význam zmierňujúcich opatrení je znázornený na  obrázku 1 . Znázorňuje predpo -
kladané zmeny teploty zemského povrchu pre 21. storočie v porovnaní s priemer -
nými teplotami na konci 20. storočia v prípade vývoja v oblasti emisií skleníko -
vých plynov za nezmenených okolností3.
04 
Druhý prístup k problematike zmeny klímy – prispôsobenie sa tejto zmene  – sa 
zameriava na predvídanie negatívnych a prípadne pozitívnych vplyvov zmeny 
klímy a na prijatie vhodných opatrení na zabránenie potenciálnym škodám alebo 
ich minimalizáciu. Napriek vykonávaniu opatrení na zmierňovanie zmeny klímy sa 
teplota Zeme bude aj naďalej zvyšovať aspoň do roku 2040 bez ohľadu na zvažo -
vaný scenár pre vývoj objemu emisií skleníkových plynov4. Znamená to, že opat -
renia na prispôsobenie sa zmene klímy budú potrebné aj pri najpriaznivejšom 
scenári.1 Pozri IPCC, [Core Writing Team, 
R.K. Meyer (eds.)], „Zmena 
klímy 2014: Súhrnná správa. 
Príspevok pracovných skupín I, 
II a III k piatej hodnotiacej 
správe Medzivládneho panelu 
o zmene klímy“, Ženeva, 
Švajčiarsko, 2014, s. 151.
2 Sekvestrácia je proces 
zachytávania a dlhodobého 
uskladňovania skleníkových 
plynov.
3 Základný scenár „vývoja 
za nezmenených okolností“ 
vychádza z predpokladu, 
že trendy budúceho vývoja 
budú rovnaké ako v minulosti 
a že sa neurobia žiadne zmeny 
v príslušných politikách. Pozri 
http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Siedmy environmentálny 
akčný program (Rozhodnutie 
Európskeho parlamentu 
a Rady č. 1386/2013/EÚ 
z 20. novembra 2013) a IPCC 
2013.
10 Úvod Obrázok 1Predpokladané zmeny teploty zemského povrchu v EÚ v období 2071 – 2100
Na obrázku sú znázornené predpokladané zmeny ročnej strednej teploty v období 2071 – 2100 v porovnaní s obdobím 1971 – 2000 (vývoj v ob -
lasti emisií skleníkových plynov za nezmenených okolností). Predpokladané zmeny vychádzajú z priemeru multimodelového súboru a využívajú 
scenár počítajúci s vysokými emisiami, ktorý vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy.
Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie ( http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Úvod 
05 
Opatrenia na prispôsobenie sa zmene klímy závisia od dôsledkov tejto zmeny. Tie 
sa zase značne líšia v závislosti od geografických podmienok. Medzi tieto dôsled -
ky patria napríklad záplavy, zvyšovanie hladiny mora, sucho a rozširovanie púští, 
ako aj strata biodiverzity (pozri obrázok 2 ).Obrázok 2
Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie, 2012.Hlavné pozorované a predpokladané dôsledky zmeny klímy na hlavné regióny 
v Európe
Severná Európa
Oveľa vyšší nárast teploty ako celosvetový priemer
Ubúdanie snehovej pokrývky a ľadovej pokrývky jazier a riekZvyšovanie riečnych tokov
Pohyb druhov smerom na sever
Vyššie výnosy úrodyZníženie dopytu po energii na vykurovanieZvýšenie potenciálu vodnej energieRastúce riziko škôd následkom zimných búrokNárast objemu letného cestovného ruchu
Horské oblasti
Vyšší nárast teploty než európsky priemerZnižovanie plochy a objemu ľadovcovZmenšovanie permafrostu v horských oblastiachRozširovanie rastlinných a živočíšnych druhov do väčšejnadmorskej výškyVysoké riziko vyhynutia rastlinných a živočíšnych druhovv alpských oblastiachZvýšené riziko erózie pôdyPokles objemu lyžiarskeho cestovného ruchu
Stredná a východná Európa
Nárast extrémnych horúčavÚbytok letných zrážokZvýšenie teploty vodyZvýšené riziko lesných požiarovZníženie hospodárskej hodnoty lesovPobrežné oblasti a regionálne moria
Zvýšenie hladiny moríZvýšenie teploty hladiny moríZvýšenie kyslosti oceánovRozširovanie druhov rýb a planktónu smerom na severZmeny v spoločenstvách fytoplanktónuZvýšené riziko ohrozenia populácie rýbSeverozápadná Európa
Častejší výskyt zimných zrážokZvýšenie riečnych tokovPohyb druhov smerov na severZnížený dopyt po energii na vykurovanieZvýšené riziko výskytu povodní v povodí rieka v pobrežných oblastiachArktída
Oveľa vyšší nárast teploty ako celosvetový priemerZmenšovanie ľadovej pokrývky v Arktickom moriZmenšovanie grónskeho ľadovca
Zmenšovanie oblastí permafrostu
Zvýšené riziko straty biodiverzityIntenzívnejšia lodná doprava a intenzívnejšia ťažba ropy a plynu
Stredozemie
Vyšší nárast teploty ako európsky priemerÚbytok ročných zrážokZníženie ročných riečnych tokovZvýšené riziko straty biodiverzityZvýšené riziko dezerti/f_ikácieZvýšený dopyt po vode v/uni00A0poľnohospodárstveZníženie výnosov úrody Zvýšené riziko lesných požiarovZvýšenie úmrtnosti následkom vĺn horúčav
Rozširovanie biotopov pre prenášačovjužanských chorôbZníženie potenciálu vodnej energiePokles letného cestovného ruchu a možnýnárast v iných ročných obdobiach
12 Úvod 
06 
Medzinárodná dohoda o zmene klímy prijatá v Paríži koncom roka 2015 je prvou 
záväznou celosvetovou dohodou, ktorá sa týka boja proti zmene klímy5. Zriadi sa 
ňou transparentný rámec pre sledovanie pokroku krajín pri dosahovaní indivi -
duálnych cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov6.
07 
Dokonca už pred prijatím parížskej dohody sa EÚ zaviazala zredukovať do roku 
2020 emisie minimálne o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a o 40 % 
do roku 2030. Rovnako si stanovila dlhodobý cieľ na rok 2050 (pozri rámček 1 ). 
Podľa najnovších odhadov7 bol objem emisií skleníkových plynov v EÚ v roku 
2014 približne o 24 % nižší než v roku 1990, hoci ide čiastočne o dôsledok hospo -
dárskej krízy.
Záväzok EÚ použiť 20 % zo svojho rozpočtu 
na opatrenia v oblasti klímy
08 
S cieľom reagovať na zásadné investičné potreby spojené so zmenou klímy sa 
EÚ dohodla, že najmenej 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020, t.j. každé piate 
euro, by sa malo vynaložiť na opatrenia súvisiace s klímou8. Tento cieľ je súčasťou 
vedúcej úlohy EÚ pri presadzovaní opatrení v oblasti klímy a podľa Komisie je 
nevyhnutnosťou, ak má byť Medzinárodná dohoda o zmene klímy z roku 2015 
úspešná9. Podľa našich odhadov daný cieľ zodpovedá prísľubu v objeme približne 
212 mld. EUR10. Komisia sa domnieva, že v dôsledku tohto záväzku by sa odhado -
vaný indikatívny podiel 6 % až 7 % výdavkov súvisiacich s klímou v rámci rozpoč -
tu na obdobie 2007 – 2013 strojnásobil11.
09 
Komisia sa rozhodla začleniť alebo „presadzovať“ opatrenia v oblasti klímy 
vo všetkých oblastiach politiky vrátane rozličných nástrojov financovania EÚ. 
Zahŕňalo to stanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro na opatrenia týkajúce sa 
klímy vo viacročnom finančnom rámci EÚ na obdobie 2014 – 202012. Znamená 
to, že namiesto vytvorenia jedného špecializovaného nástroja na financovanie 
opatrení sa ciele súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy a prispôsobením sa tej -
to zmene majú dosiahnuť začlenením klimatických otázok do politických oblastí 
a príslušných fondov v rámci rozpočtu EÚ. Dosiahnuť by sa to mohlo využitím 
väčšieho objemu financií na existujúce programy týkajúce sa klímy, úpravou exis -
tujúcich programov alebo vytvorením nových programov a charakteristík, ako sú 
výberové kritériá, ktoré sa lepšie zameriavajú na témy súvisiace so zmenou klímy.5 Parížska dohoda nadobudne 
platnosť 30. dňom po dátume, 
keď najmenej 55 zmluvných 
strán dohovoru, ktoré celkovo 
predstavujú odhadom aspoň 
55 % celkových celosvetových 
emisií skleníkových plynov, 
uloží svoje listiny o ratifikácii, 
prijatí, schválení alebo 
pristúpení u depozitára. 
Podmienky boli splnené 
5. októbra 2016, keď EÚ uložila 
svoje oznámenie o ratifikácii. 
Dohoda nadobudne účinnosť 
4. novembra 2016. Do 
17. októbra 2016 ratifikovalo 
dohodu 81 zo 197 strán 
dohovoru ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Článok 13 parížskej dohody 
v správe z 21. stretnutia 
konferencie zmluvných strán 
(Paríž, 30. novembra – 
13. decembra 2015), 
29. januára 2016, FCCC/
CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 KOM(2011) 500 v konečnom 
znení z 29. júna 2011, 
„Rozpočet stratégie Európa 
2020“, Časť II, s. 13.
9 COM(2013) 167 final 
z 26. marca 2013, 
„Medzinárodná dohoda 
o zmene klímy, ktorá sa má 
prijať v roku 2015: utváranie 
medzinárodnej politiky 
v oblasti klímy po roku 2020“.
10 Odhaduje sa ako 20 % 
z 1 062,6 mld. EUR, čo 
zodpovedá celkovým 
záväzkom pri súčasných 
cenách vo viacročnom 
finančnom rámci na obdobie 
2014 – 2020.
11 Pozri Výročnú správu 
generálneho riaditeľstva 
pre oblasť klímy za rok 2014, 
s. 16.
12 Tento cieľ nezohľadňuje 
oblasti mimo rozpočtu EÚ, ako 
je napríklad poskytovanie 
pôžičiek od Európskej 
investičnej banky. Európska 
investičná banka si sama 
stanovila cieľ vyčleniť 
minimálne 25 % z celkového 
objemu ňou poskytnutých 
pôžičiek na opatrenia v oblasti 
zmeny klímy a 35 % podiel 
z balíka na oblasť klímy 
na investície v rozvojových 
krajinách.
13 Úvod 
Úlohy a zodpovednosti pri zohľadňovaní opatrení 
v oblasti klímy
10 
Každé generálne riaditeľstvo je zodpovedné za začlenenie opatrení na boj proti 
zmene klímy do svojich individuálnych výdavkových programov a za ich vykoná -
vanie, a to v prípade potreby v spolupráci s členským štátmi.
11 
Generálne riaditeľstvo pre oblasť klímy poskytuje poznatky a usmernenia týkajú -
ce sa opatrení v oblasti klímy ďalším generálnym riaditeľstvám Komisie.Ciele EÚ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov
 οDo roku 202013:
– znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990),
– dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie,
– zvýšiť energetickú účinnosť o 20 %.
 οDo roku 203014:
– znížiť emisie skleníkových plynov minimálne o 40 % (v porovnaní s úrovňou v roku 1990),
– dosiahnuť minimálne 27 % podiel obnoviteľných zdrojov energie v rámci spotreby energie,
– indikatívny cieľ: zvýšiť energetickú účinnosť minimálne o 27 % v porovnaní s prognózami pre budúcu 
spotrebu energie15.
 οDo roku 205016 má EÚ v úmysle zredukovať svoje emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní 
s rokom 1990 vo všetkých hlavných sektoroch.
13 KOM(2008) 30 v konečnom znení z 23. januára 2008, „20 20 do roku 2020, Zmena klímy – príležitosť pre Európu“ (klimaticko-energetický balík 
2020).
14 COM(2014) 15 final z 22. januára 2014, „Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie rokov 2020 až 2030“ (rámec politík v oblasti klímy 
a energetiky na obdobie do roku 2030).
15 Cieľ zvýšenia energetickej účinnosti do roku 2030 bude preskúmaný v roku 2020 so zreteľom na 30 % cieľ.
16 KOM (2011) 112 v konečnom znení z 8. marca 2011, „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“ . Tento 
prístup, ktorý navrhla Komisia, podporila Európska rada vo februári 2013 a Európsky parlament v marci 2013.Rámček 1
14 Úvod 
12 
Generálne riaditeľstvo pre rozpočet koordinuje prípravné práce na prideľovaní 
financií na oblasť klímy v jednotlivých rozpočtoch a zhromažďuje a predkladá 
relevantné informácie. Generálny sekretariát Komisie zohráva úlohu koordinátora 
a zaisťuje celkový súlad krokov EÚ vrátane začleňovania do politík.
13 
Presný rozsah zodpovednosti Komisie a členských štátov sa líši v závislosti od 
toho, či daná politická oblasť spadá do zdieľaného hospodárenia17 alebo ju pria -
mo riadi Komisia. V druhej z uvedených možností riadi Komisia programy sama, 
vrátane väčšiny programu Horizont 202018 a programu LIFE19.
14 
V rámci zdieľaného hospodárenia Komisia posudzuje a prerokúva ciele, opatre -
nia a výber ukazovateľov a schvaľuje programové dokumenty, ktoré vypracovali 
a predložili členské štáty. Tie sú zodpovedné za vytváranie, vykonávanie a mo -
nitorovanie opatrení zahrnutých v programoch. Programy v rámci európskych 
štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) zahŕňajú indikatívny objem finanč -
ných prostriedkov, ktorý je podľa predpokladov potrebný na splnenie cieľov 
v oblasti klímy, zatiaľ čo v prípade poľnohospodárskych priamych platieb Komisia 
vypočítava tento objem centrálne.
Kontext začleňovania problematiky týkajúcej sa oblasti klímy v skratke
 οOpatrenia v oblasti klímy sú kroky, ktorých cieľom je znížiť objem emisií skleníkových plynov 
(zmierňovanie zmeny klímy), ako aj prispôsobovať sa dôsledkom globálneho otepľovania (pri -
spôsobenie sa). Obidva druhy opatrení sú potrebné a navzájom sa dopĺňajú.
 οEÚ je kľúčovým hráčom v globálnych opatreniach v oblasti klímy a jej opatrenia prispeli k uza -
tvoreniu ambicióznej medzinárodnej dohody v Paríži.
 οZačleňovanie opatrení v oblasti klímy v rámci existujúcich politík a sledovanie výdavkov súvi -
siacich s klímou je proces, ktorý zahŕňa spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi.
 οStanovenie cieľa vynaložiť každé piate euro z rozpočtu EÚ na obdobie 2014 – 2020 na opatre -
nia v oblasti klímy je jedným zo spôsobov, akým sa EÚ snaží zvýšiť relevantnosť výdavkov EÚ 
na oblasť klímy.
 οCieľom tohto prístupu je zohľadniť rozličné politiky a programy EÚ, ako aj geografické 
osobitosti.17 Medzi oblasti spadajúce 
pod spoločné riadenie patria 
v prvom rade európske 
štrukturálne a investičné 
fondy a priame platby v rámci 
spoločnej poľnohospodárskej 
politiky.
18 Výskumný program Horizont 
2020  riadi Generálne 
riaditeľstvo pre výskum. 
O približne 25 % rozpočtu 
programu Horizont 2002 
rozhoduje priamo Komisia, 
zatiaľ čo 75 % riadia 
implementačné orgány.
19 Výdavkový program LIFE  riadi 
priamo Generálne riaditeľstvo 
pre životné prostredie 
(podprogram pre životné 
prostredie) a Generálne 
riaditeľstvo pre oblasť klímy 
(podprogram pre oblasť 
klímy), hoci implementačné 
úlohy na riadenie projektov sú 
delegované na agentúry.
15
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
15 
Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia 
týkajúce sa zmeny klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup bude pridanou 
hodnotou.
16 
Konkrétne bolo našim zámerom nájsť odpovede na tieto otázky:
– Smeruje vykonávané opatrenie k dosiahnutiu celkového cieľa?
– Možno očakávať, že cieľ bude prínosom tým, že povedie k lepšiemu a ciele -
nejšiemu financovaniu opatrení v oblasti klímy?
17 
Stanovili sme kritériá auditu týkajúce sa navrhovania, vykonávania, monitorova -
nia a hodnotenia výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti zmierňovania zmeny klímy 
a prispôsobovanie sa tejto zmene. Kritériá boli vypracované na základe politic -
kých dokumentov EÚ, právnych predpisov, usmernení Komisie, rozhodnutí Rady, 
štúdií a iných publikácií. Metódy zohľadňovania opatrení v existujúcich politikách 
a metódy sledovania sme konzultovali s expertmi z Organizácie pre hospodársku 
spoluprácu a rozvoj a Európskej investičnej banky (EIB) a rovnako sme preštudo -
vali dostupnú literatúru.
18 
Na obrázku 3  sa nachádza prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal 
audit, a kontrolovaných subjektov. Tieto kontrolované oblasti – program Hori -
zont 2020, politika súdržnosti, spoločná poľnohospodárska politika, rybárska 
politika a program LIFE – predstavujú približne 78 % záväzkov naplánovaných 
pre viacročný finančný rámec na obdobie 2014 – 2020 a približne 85 % financií 
pre oblasť klímy na toto obdobie.
16 Rozsah auditu a audítorský prístup 
19 
Náš audit sa zameral na celkový systém vytvorený na úrovni Komisie a v dvoch 
oblastiach zdieľaného hospodárenia: politike súdržnosti a spoločnej poľnohos -
podárskej politike. Na tieto oblasti spolu pripadajú dve tretiny rozpočtu EÚ a tri 
štvrtiny celkového cieľa týkajúceho sa financovania opatrení súvisiacich s klí -
mou vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020. Od októbra 2015 
do februára 2016 sme uskutočnili audit v Poľsku týkajúci sa politiky súdržnosti 
a spoločnej poľnohospodárskej politiky, Nemecku a Rumunsku audit týkajúci sa 
politiky súdržnosti), vo Francúzsku a v Španielsku audit týkajúci sa spoločnej poľ -
nohospodárskej politiky. V našej vzorke bol zohľadnený význam výdavkov, objem 
emisií skleníkových plynov a výzvy súvisiace s prispôsobovaním sa. V každom 
členskom štáte sme preskúmali celkový finančný rámec vrátane programov sta -
novených na vnútroštátnej a regionálnej úrovni20. Takisto sme vykonali podobný 
audit pre program Horizont 2020, rybársku politiku a program LIFE na úrovni 
Komisie. Obrázok 3Prehľad rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit, a kontrolovaných orgánov
Francúzsko, Poľsko 
a ŠpanielskoNemecko, Poľsko 
a RumunskoČlenské štáty Členské štáty Členské štátyGR CLIMA GR EMPLGR ENVE GR MARE GR AGRI GR REGIO GR pre výskumKoordinačná úloha: 
Generálny sekretariát, 
GR CLIMA a GR pre rozpočet
Program LIFE Rybárska politikaSpoločná 
poľnohospodárska 
politikaPolitika súdržnosti Horizont 2020
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
20 V oblasti politiky súdržnosti 
boli na ďalšiu kontrolu 
vybrané regionálne programy 
pre Sasko a Severné 
Porýnie-Vestfálsko (Nemecko) 
a pre Sliezsko (Poľsko). 
V oblasti politiky rozvoja 
vidieka boli preskúmané 
regionálne programy 
pre Rhône-Alpes (Francúzsko) 
a pre Andalúziu (Španielsko).
17 Rozsah auditu a audítorský prístup 
20 
Zhromaždili sme audítorské dôkazy, ktoré sme preskúmali podľa kritérií auditu 
prostredníctvom písomných dotazníkov, rozhovorov so zástupcami daného člen -
ského štátu a úradníkmi Komisie, analýz dokumentov a údajov.
21 
Táto správa sa tiež zaoberá návrhom, ktorý predložil v rokoch 2015 a 2016 Európ -
sky parlament, aby sme preverili, ako sa dosahuje dohodnutý 20 % cieľ začleňo -
vania problematiky klímy.
22 
Vzhľadom na to, že ide o rané štádium výdavkového obdobia 2014 – 2020, sa táto 
správa zameriava na plánované výdavky a nie na skutočné výdavky na úrovni 
projektov. Neanalyzovali sme výdavky nesúvisiace s klímou a takisto sme nepre -
verovali potenciálne negatívne vplyvy na životné prostredie vzniknuté v dôsled -
ku finančnej podpory zo strany EÚ21. Rovnako boli mimo rozsahu auditu aj ďalšie 
výdavky súvisiace s klímou, ktoré nepokrýva rozpočet EÚ. Táto správa preto 
neobsahuje hodnotenie všeobecných vplyvov politík EÚ na klímu, výsledky EÚ 
v porovnaní s jej cieľmi stanovenými pre oblasť klímy a energetiky na roky 2020 
a 2030, či optimálnu mieru financovania klimatických opatrení EÚ.
23 
Tam, kde bolo možné, sme uviedli príklady poukazujúce na osvedčené postupy 
alebo praktické prípadové štúdie.21 Napríklad financovanie 
výstavby ciest alebo 
financovanie určené 
pre sektor leteckej dopravy 
vedie k nárastu emisií 
skleníkových plynov.
18
 Pripomienky
Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, 
že sa nesplní 20 % cieľ
24 
V tejto časti sa posudzuje všeobecný prístup Komisie v snahe začleniť ciele v ob -
lasti klímy do rozpočtu EÚ a pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol. Analyzovali sme, 
či:
– existuje plán na dosiahnutie celkového cieľa,
– sa stanovila vhodná metóda sledovania založená na medzinárodne stanove -
ných metodikách (pozri napríklad body 34 až 36),
– sa o pokroku predkladali správy na základe spoľahlivých a relevantných 
informácií.
Kolektívny záväzok, pričom z niektorých finančných 
nástrojov sa očakáva príspevok viac než 20 %
25 
Preskúmali sme, či Komisia vytvorila plán načrtávajúci, ktoré oblasti rozpočtu by 
mali prispieť a v akej miere. Takéto individuálne ciele mali byť stanovené pre kon -
krétne oblasti rozpočtu na základe riadneho posúdenia potenciálu a investičných 
potrieb v danej oblasti, aby sa tak zaistilo, že investície sa podporujú tam, kde sú 
najviac potrebné. Zároveň bolo potrebné zohľadniť skutočný potenciál politík 
s prínosom na základe vykonávania opatrení týkajúcich sa klímy, napríklad ich 
hlavné ciele a nastavenie. Výdavky na opatrenia v oblasti klímy by mali byť vypo -
čítané na základe transparentného systému.
26 
Cieľ „najmenej 20 %“ výdavkov EÚ bol politickým rozhodnutím (pozri bod 8). Ko -
misia sa v odôvodnení začleňovania klímy, vrátane úrovne cieľa, odvolala na svoj 
úmysel reagovať na výzvu, ktorú predstavuje zmena klímy a potrebu zásadných 
investícií na opatrenia v oblasti klímy, predovšetkým na tie, ktoré súvisia s imple -
mentáciou cieľov pre oblasť klímy a energetiky 2020. Nevidíme však jasný dôkaz 
odôvodňujúci tieto investičné potreby.
19 Pripomienky 
27 
Podľa odhadov Komisie sa v období 2007 – 2013 vynaložilo 6 – 7 % rozpočtu EÚ 
na opatrenia v oblasti klímy (pozri bod 8). Vzhľadom na to, že v období 2007 – 
2013 neexistoval postup na monitorovanie výdavkov v oblasti klímy, nemohli 
sme určiť, či a v akej miere si 20 % cieľ bude vyžadovať ďalšie úsilie v rokoch 
2014 – 2020.
28 
Cieľ 20 % sa týka rozpočtu EÚ ako celku počas celého obdobia 2014 – 2020, nejde 
teda o ročný cieľ. V  tabuľke 1  sú uvedené hlavné rozpočtové oblasti, ktoré pri -
spievajú k dosiahnutiu 20 % cieľa. Tabuľka 1Kontrolované rozpočtové oblasti viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 
2020 a súvisiace prognózy Komisie pre financovanie v oblasti klímy
Kontrolovaná rozpočtová oblasťPlánované výdavky  
2014  – 2020  
(mld. EUR)Plánovaný cieľ pre fi -
nancovanie v  oblasti 
klímy 2014  – 2020  
(%)Plánované financo -
vanie v oblasti klímy  
2014  – 2020  
(mld. EUR)
Okruh 1 a – Výskum (Horizont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Okruh 1 b – Kohézny fond 63,3 28,4 18,0
Okruh 1 b – Európsky sociálny fond 91,4 1,2 1,1
Okruh 1 b – Európsky fond regionálneho rozvoja 200,3 18,5 37, 0
Okruh 2
Európsky poľnohospodársky záručný fond (poľnohospodárske 
priame platby)288,0 16,3 47, 0
Okruh 2
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka99,5 5 7, 5 5 7, 2
Okruh 2
Európsky námorný a rybársky fond6,4 15,6 1,0
Okruh 2
LIFE3,5 49,3 1,6
ROZPOČET EÚ 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Podiel rozpočtových oblastí, v ktorých sa vykonal audit 7 7,9  % 84,5  %
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových vyhlásení Komisie, programových dokumentov, údajov Komisie, nariadení 
a viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020.
20 Pripomienky 
29 
Zistili sme, že v niektorých hlavných rozpočtových oblastiach stanovili spoluzáko -
nodarcovia, t. j. Európsky parlament a Rada, ciele tak, že ich začlenili do právnych 
predpisov riadiacich príslušné finančné nástroje (pozri obrázok 4 ). Tieto nástroje 
sú predstavené buď v preambule právnych textov, alebo ako právne záväzné 
ciele podporujú plánované ciele uvedené v  tabuľke 1 , pričom v tomto prípade 
predstavujú záväznú minimálnu úroveň. Obrázok 4Ciele stanovené v nariadeniach, ktoré podporujú začleňovanie oblasti klímy
1  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový 
program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).
2  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).
3  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy 
(LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185).
4  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných 
ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 289).
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe príslušných nariadení.
Horizont 2020
Európsky fond regionálneho 
rozvoja Z aspoň 12 % na aspoň 20 % na podporu prechodu na nízkouhlíkové 
hospodárstvo vo všetkých sektoroch
Článok 4 nariadenia EÚ č. 1301/2013 EPFRV⁴LIFEEurópsky poľnohospodársky 
fond pre rozvoj vidieka Aspoň 30 % na opatrenia v oblasti klímy a životného prostredia
Článok 59 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV²Aspoň 35 % na opatrenia v oblasti klímy
Odôvodnenie č. 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013, ktorým sa 
zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020)¹
25 % na opatrenia v oblasti klímy
Článok č. 4 ods. 2 nariadenia EÚ č. 1293/2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy³
21 Pripomienky 
30 
Zistili sme, že zdroje vytvorené pri dosahovaní cieľov začlenených do právnych 
predpisov mali predstavovať významný príspevok pre splnenie cieľa v oblasti 
klímy. Podľa našich odhadov bude tento príspevok 38 % z množstva potrebného 
na splnenie celkového cieľa, ktorým je vynaložiť v období 2014 – 2020 najmenej 
20 % výdavkov rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.
31 
Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú konkrétne ciele v ďalších podstatných čas -
tiach rozpočtu EÚ, je pre Komisiu zložitejšie splniť 20 % cieľ. Napríklad v rozpočto -
vej oblasti Konkurencieschopnosť pre rast a pracovné miesta existujú tri finančne 
dôležité programy22, ktoré na rozdiel od programu Horizont 2020 v tejto rozpoč -
tovej oblasti nemajú stanovené žiadne ciele pre financovanie v oblasti klímy.
32 
Nikdy však nebol vypracovaný celkový plán načrtávajúci, aké finančné nástroje by 
mohli k tomu prispieť a v akej miere (pozri bod 26 a  tabuľku 1 ). Toto sa pravde -
podobne ukáže ako nie celkom optimálny spôsob na určovanie toho, aký prínos 
majú mať výdavkové programy, ktoré sa líšia vo svojej podstate, pre opatrenia 
v oblasti klímy.
33 
Na opatrenia v oblasti klímy sa od roku 2014 vyčlenilo najviac prostriedkov v rám -
ci spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti (pozri obrázok 5 ). 
Poľnohospodársky fond a fond pre rozvoj vidieka, t. j. EPZF a EPFRV, zohrávajú 
kľúčovú úlohu v snahách o dosiahnutie stanoveného cieľa. Podľa prognóz Komi -
sie prispejú na financovanie klímy sumou 47 mld., resp. 57,2 mld. EUR. Komisia 
odhadovala, že 51,9 % z celkového objemu prostriedkov na oblasť klímy plánova -
ného na obdobie viacročného finančného rámca 2014 – 2020 príde z poľnohos -
podárskych fondov, čo je viac než ich 37,7 % podiel v rámci rozpočtu EÚ.22 Európsky program 
pozorovania Zeme (známy ako 
COPERNICUS), Nástroj 
na prepájanie Európy 
a Program 
pre konkurencieschopnosť 
podnikov a malé a stredné 
podniky. Komisia 
predpokladá, že tieto tri 
programy zaistia 43 % 
prostriedkov na financovanie 
opatrení v oblasti klímy v tejto 
rozpočtovej oblasti.
22 Pripomienky 
Metóda sledovania, ktorú používa Komisia, sa zakladá 
na medzinárodných metodikách, má však nedostatky
34 
Niektoré opatrenia prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa 
jej vo väčšej miere než iné. Je preto potrebné vytvoriť systém, ktorý by pomohol 
identifikovať, aké opatrenia by mohli prispieť k dosiahnutiu 20 % cieľa. Komisia 
vychádza z medzinárodne stanovenej metodiky OECD známej ako „ukazovatele 
z Ria“, ktoré priraďujú kategórie výdavkom v súlade s pravidlami uvedenými v  ta-
buľke 2 . Metodika sledovania EÚ je systém posudzovania príspevku jednotlivých 
finančných nástrojov a politických oblastí k opatreniam v oblasti klímy na základe 
stanovenia troch kategórií výdavkov. Na pretransformovanie týchto „ukazovate -
ľov z Ria“ do finančných údajov boli výdavkom EÚ priradené klimatické koeficien -
ty 0 %, 40 % a 100 % v súlade s príslušnými špecifickými pravidlami pre jednotlivé 
výdavkové oblasti. Obrázok 5Financovanie opatrení v oblasti klímy v období 2014 – 2020 podľa rozpočtových 
oblastí EÚ
Zdroj: Programové vyhlásenia Komisie týkajúce sa návrhov rozpočtu na roky 2014, 2015 a 2016.Iné oblasti: 9 % Iné fondy týkajúce sa  
prírodných zdrojov (ENRF + LIFE): 1 %
Horizont 2020: 8 %
Politika súdržnosti 
(EFRR + KF): 27 %Spoločná poľnohospodárska politika(EPZF + EPFRV): 55 %
23 Pripomienky 
35 
Kontrolované generálne riaditeľstvá Komisie a členské štáty považovali použi -
tie týchto troch klimatických koeficientov za pragmatický prístup k sledovaniu 
výdavkov v oblasti klímy. V systéme sledovania sme však našli tieto dva hlavné 
nedostatky:
– klimatické koeficienty EÚ uplatnené v určitých oblastiach nedokázali sys -
tematicky rešpektovať zásadu konzervatívnosti (pozri body 51 až 59), ktorú 
vypracovala Svetová banka s cieľom vyhnúť sa nadhodnocovaniu pri finan -
covaní opatrení v oblasti klímy (pozri rámček 2 ). Tento nedostatok viedol 
k nadhodnoteniu súm vyčlenených na opatrenia v oblasti klímy,
– nariadením o európskych štrukturálnych a investičných fondoch sa prijal 
prístup, ktorý sa odchyľuje od kategórií OECD: 100 % koeficient sa priraďuje 
podpore, ktorá významne prispieva k cieľom v oblasti klímy, zatiaľ čo 40 % 
koeficient je ukazovateľom mierneho príspevku. Priraďovanie najvyšších 
koeficientov tým príspevkom, ktoré sú len „významné“ a nielen tým, kde je 
zmena klímy hlavným cieľom, má za následok zvyšovanie počtu prípadov, 
v ktorých možno uplatniť najvyšší koeficient. Vedie to k riziku, že sumy týka -
júce sa klímy sú nadhodnocované.Tabuľka 2Kategórie OECD a klimatické koeficienty EÚ
OECD EÚ
Uplatniteľná 
kategóriaKategórie činnosti Klimatické koeficienty EÚPríklad:
Kritéria použité v rámci európskych štruktu -
rálnych a  investičných fondov
2Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma 
hlavným  (primárnym) cieľom.100 %Podpora prispieva významne  k plneniu cieľov 
v oblasti zmeny klímy.
1Výdavky na činnosti, pre ktoré je klíma 
významným, avšak nie hlavným  
cieľom.40 %Podpora prispieva mierne  k plneniu cieľov 
v oblasti zmeny klímy.
0Výdavky, ktoré nie sú zamerané na ciele 
v oblasti klímy0 %Podpora neprispieva k dosiahnutiu daných cieľov 
alebo je jej príspevok nepodstatný.
Zdroj:  Príručka Výboru pre rozvojovú pomoc OECD o klimatických ukazovateľoch, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf , článok 8 
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o európskych 
štrukturálnych a investičných fondoch (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).
24 Pripomienky 
36 
Zistili sme nedostatky v postupoch predkladania správ. Na rozdiel od iných 
medzinárodných systémov (pozri rámček 2 ) neposkytuje systém sledovania EÚ 
žiadne informácie o tom, aký objem financií sa vyčlenil na zmierňovanie zmeny 
klímy a prispôsobenie sa tejto zmene23.23 Jedinú výnimkou podľa 
Komisie predstavuje 
sledovanie výdavkov v oblasti 
klímy, ktoré sa uplatňuje 
pre externé nástroje, ako 
pre OECD uviedlo Generálne 
riaditeľstvo pre medzinárodnú 
spoluprácu a rozvoj. Výsledky 
auditu v tejto oblasti sú 
uvedené v osobitnej správe 
č. 17/2013 „Financovanie 
opatrení v oblasti zmeny klímy 
Európskou úniou v rámci 
vonkajšej pomoci“ ( http://eca.
europa.eu ).Rámček 2Zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti klímy, ktoré vypracovali medzinárodné 
inštitúcie
Spoločné zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ktoré vypracovala spoločná 
finančná skupina multilaterálnych rozvojových bánk24 a medzinárodného rozvojového finančného klubu, za -
hŕňajú zásadu konzervatívnosti , v ktorej sa uvádza, že tam, kde nie sú dostupné údaje, je potrebné odstrániť 
neistotu uplatnením zásady konzervatívnosti, t. j. uprednostňuje sa nedostatočné nahlasovanie pred nadmer -
ným nahlasovaním financovania opatrení v oblasti klímy.
EIB začlenila medzi svoje základné zásady pre zaznamenávanie svojho úverového financovania v oblasti boja 
proti zmene klímy túto zásadu:
„Dôveryhodnosť:  systém zaznamenávania musí zachovať dôveryhodnosť podávania správ banky o opatre -
niach v oblasti zmeny klímy, a preto v prípade pochybností alebo nejasností ohľadom vplyvov na klímu bude 
vylúčená domnienka.“
Medzi ďalšie všeobecné zásady EIB patrí, že pokiaľ je to možné, je potrebné zaznamenávať len časti projek -
tov a programov týkajúce sa klímy , a že problematiku zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa 
tejto zmene  treba zaznamenávať osobitne.
24 Africká rozvojová banka, Ázijská rozvojová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Európska investičná banka, Medziamerická rozvojová 
banka a Medzinárodná finančná korporácia, Svetová banka zo skupiny Svetovej banky.
Zdroj:  Spoločné zásady pre sledovanie výdavkov v oblasti zmierňovania zmeny klímy, 31. marca 2015. Európska investičná banka, Stratégia 
EIB v oblasti zmeny klímy, Uvoľnenie finančných prostriedkov pre prechod k nízkouhlíkovému hospodárstvu odolnému voči zmene klímy, 
22. septembra 2015.
25 Pripomienky 
25 COM(2014) 903 final 
z 26. novembra 2014, 
„Investičný plán pre Európu“, 
s. 7, 10 a 11.
26 Odhady Komisie z konca roka 
2015, pozri osobitnú správu 
č. 19/2016 „Plnenie rozpočtu 
EÚ prostredníctvom 
finančných nástrojov – 
poučenie z programového 
obdobia 2007 – 2013“, bod 21 
(http://eca.europa.eu ).
27 Tento finančný nástroj, ktorý 
vytvorila Európska investičná 
banka s Komisiou a ktorý je 
súčasťou programu LIFE, sa 
zameriava na využívanie 
verejných financií 
na získavanie súkromných 
investícií do činností 
súvisiacich s prírodným 
kapitálom.
28 Predpokladá sa, že nástroj 
na financovanie prírodného 
kapitálu by mal v rokoch 
2015 – 2017 zaistiť 
100 – 125 mil. EUR.
29 SWD(2016) 299 
zo 14. septembra 2016, ktorý je 
sprievodným dokumentom 
k preskúmaniu viacročného 
finančného rámca v polovici 
trvania COM(2016) 603 final.37 
V roku 2014 Komisia navrhla minimálne zdvojnásobiť výdavky na základe vyu -
žívania finančných nástrojov v rámci európskych štrukturálnych a investičných 
fondov na programové obdobie 2014 – 202025. Na finančné nástroje bude z tých -
to fondov vyčlenených približne 21 mld. EUR26. Tieto finančné nástroje majú 
mať revolvingový a multiplikačný účinok generujúci ďalšie investície. Napríklad 
do sledovania opatrení v oblasti klímy je zahrnutý príspevok EÚ pre nástroj 
na financovanie prírodného kapitálu27 na rok 2016 vo výške 10 mil. EUR. Skutočný 
príspevok tohto nástroja by mohol byť desaťnásobne vyšší28. Sledovanie pokro -
ku smerom k dosiahnutiu 20 % v základnom rozpočte EÚ neodzrkadľuje úplné 
finančné účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy.
38 
Zároveň sme zistili potenciálne nadhodnotenie príspevku z nástroja na financo -
vanie prírodného kapitálu na opatrenia v oblasti klímy. Dôvodom je skutočnosť, 
že môže investovať tiež do oblastí, ktoré nemajú výdavky súvisiace so zmenou 
klímy ako hlavný ani významný cieľ.
Smerom k dosiahnutiu cieľa sa urobil pokrok, 
predkladané správy sú však spoľahlivé len do určitej miery 
a nezameriavajú sa dostatočne na výsledky
39 
Systém používaný na sledovanie pokroku pri dosahovaní 20 % cieľa je súčasťou 
ročného rozpočtového postupu Komisie. Každé generálne riaditeľstvo určí mieru 
požadovaných sledovaných podrobností a oznámi tieto údaje Generálnemu 
riaditeľstvu pre rozpočet. Generálne riaditeľstvo pre rozpočet spolu aj Generálne 
riaditeľstvo pre oblasť klímy monitorujú pokrok na ročnom základe.
40 
Podiel príspevku na opatrenia v oblasti klímy predstavoval v rokoch 2014 – 2016 
v priemere 17,6 %. Podľa sprievodných pracovných dokumentov Komisie k pre -
skúmaniu viacročného finančného rámca29 v polovici trvania sa v uvedenom 
období dosiahol pokrok (pozri obrázok 6 ), keďže celkový príspevok z rozpočtu 
EÚ na financovanie opatrení v oblasti klímy Komisia odhadovala v roku 2014 
na 13,6 %, v roku 2015 na 17,3 % a v roku 2016 na 20,9 %. Komisia na základe svoj -
ho predbežného návrhu rozpočtu odhaduje, že na oblasť klímy budú v roku 2017 
vyčlenené prostriedky vo výške 19,3 %.
26 Pripomienky 
41 
Vo výročnej správe o činnosti za rok 2015 Komisia uznala, že nedokáže spoľahlivo 
posúdiť, či sa smeruje k dosiahnutiu 20 % cieľa na obdobie viacročného finanč -
ného rámca 2014 – 202030. Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu 20 % 
cieľa v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, ktoré bolo 
uverejnené 14. septembra 2016. Odhadovala, že 18,9 % rozpočtu EÚ bude vy -
členených na oblasť klímy. Zistili sme, že údaje za roky 2014 a 2015 vychádzajú 
v prevažnej miere z odhadov. Týka sa to najmä európskych štrukturálnych a in -
vestičných fondov.30 Pozri výročnú správu 
o činnosti za rok 2015, 
Generálne riaditeľstvo 
pre oblasť klímy, s. 7.Obrázok 6Prehľad plánovaných výdavkov týkajúcich sa klímy na obdobie 2014 – 2016
Podiel ﬁnancovania opatrení v oblasti klímy v rozpočte EÚ
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Cieľ
20 %
Priemer
2014 – 20162016 2015 2014
Zdroj: Údaje Komisie, preskúmanie viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 v polovici trvania, SWD(2016) 299 final.
27 Pripomienky 
42 
Hoci sa tomu nedalo vyhnúť, keďže výdavkové nástroje na nové programové 
obdobie boli zriadené len nedávno, v dôsledku čoho neboli určité informácie 
k dispozícii, tieto obmedzenia bránili možnosti medziročného porovnania údajov 
poskytnutých za obdobie 2014 – 2016 (pozri obrázok 6 ). Okrem toho schválenie 
viacročných výdavkových programov v roku 2015 prispelo automaticky k navý -
šeniu financovania opatrení v oblasti klímy, keďže po schválení programov sa 
ich plány týkajúce sa klímy stali súčasťou systému. To má za následok, že vývoj 
v rokoch 2014 – 2016 nemožno brať ako trend pre celé obdobie.
43 
Vo výdavkovej oblasti rybárstvo členské štáty nemusia do roku 2016 oznamovať 
Komisii svoje plánované opatrenia týkajúce sa klímy. Dovtedy nie je Generálne 
riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybolov schopné preveriť správnosť indi -
katívneho príspevku na opatrenia v oblasti klímy, ktoré nahlásili členské štáty 
vo svojich operačných programoch.
44 
Dodnes nie je k dispozícii nijaký nástroj na zaistenie viacročnej konsolidovanej 
aktualizácie v rámci rozpočtu EÚ. Komisia nedávno aktualizovala relevantné úda -
je o výdavkoch týkajúcich sa klímy za celé finančné obdobie v kontexte preskú -
mania viacročného finančného rámca v polovici jeho trvania.
45 
Zavedený prístup predstavuje v tejto súvislosti riziko, keďže sa zameriava na iden -
tifikáciu plánov budúcich výdavkov. Plánované výdavky na opatrenia v oblasti 
klímy sa však nevyhnutne nemusia premietnuť do skutočných výdavkov. Hoci sa 
tento audit nezaoberal skutočnými výdavkami a vo všeobecnosti nie sú údaje 
o skutočných výdavkoch stále k dispozícii, našli sme prípady, ktoré poukazujú 
na toto súvisiace riziko. Pri porovnaní skutočných výdavkoch na projektovej úrov -
ni s plánmi v rámci programu LIFE sme zistili, že vybrané projekty programu LIFE 
predstavujú príspevok EÚ na opatrenia v oblasti klímy vo výške 34 % z celkového 
objemu prostriedkov EÚ vyčlenených na program LIFE. To zaostáva za úrovňou 
49,3 %, ktorá sa predpokladala v rozpočtových dokumentoch.
28 Pripomienky 
31 Komisia sa napríklad odvoláva 
na svoje skúsenosti 
s niektorými nástrojmi v rámci 
rozpočtu (napríklad 
CO2MPARE) a na prístupy, 
ktoré použila EIB, Svetová 
banka a iné medzinárodné 
finančné inštitúcie a súkromní 
investori (napr. SEI metrics, 
IIGCC).46 
Tento prípad ukazuje, že je potrebné, aby úrady prehodnocovali akýkoľvek pred -
pokladaný finančný príspevok na oblasť klímy v momente, keď majú dostatočnú 
istotu o povahe svojich plánovaných výdavkov, a aby sa zároveň vyhli dodatoč -
ným administratívnym nákladom. Komisia zatiaľ nevypracovala takýto postup.
47 
Prístup Komisie k dosiahnutiu 20 % cieľa je navyše zameraný len na finančné úda -
je. Informácie o tom, čo chcú dosiahnuť alebo dosiahli jednotlivé fondy z hľadiska 
výsledkov, ako je zníženie emisií skleníkových plynov, sú k dispozícii len pre časti 
rozpočtu. Tieto informácie nie sú porovnateľné, čo bráni konsolidácii dosiahnu -
tých výsledkov v rôznych oblastiach.
48 
Pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja, okrem investícií v oblasti 
energetiky nie sú členské štáty povinné používať spoločný ukazovateľ výstupu 
pre znižovanie objemu emisií skleníkových plynov. I keď majú členské štáty mož -
nosť zahrnúť aj iné oblasti, zistili sme, že nie všetky kontrolované členské štáty 
tak robia. Okrem toho sa používajú rozličné metodiky a nástroje31 na výpočet 
objemu emisií skleníkových plynov a jeho znižovanie. Úrady v niektorých člen -
ských štátoch vyvíjajú nástroje na výpočet objemu emisií pre určité projekty, ako 
je napríklad doprava šetrná k životnému prostrediu v rámci Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja. Výsledkom je nedostatok informácií o rozsahu, v akom 
opatrenia týkajúce sa klímy prispievajú k znižovaniu objemu emisií CO2, a takisto 
je možné, že dostupné údaje nie sú porovnateľné medzi členskými štátmi. Zistili 
sme, že ak aj existujú ukazovatele, tak sa zameriavajú na zmierňovanie zmeny 
klímy v rámci sektoru energetiky, zatiaľ čo ukazovatele týkajúce sa prispôsobeniu 
sa tejto zmene sú zriedkavosťou.
29 Pripomienky 
Hrozí závažné riziko, že sa cieľ nesplní
49 
Odhadli sme, že podiel financovania v oblasti klímy sa počas zvyšných rokov 
súčasného viacročného finančného rámca, t. j. v rokoch 2017 – 2020, bude musieť 
zvýšiť v priemere na 22 %, aby sa na konci roka 2020 dosiahol celkový 20 % cieľ. 
To zodpovedá odhadom Generálneho riaditeľstva pre oblasť klímy32. Znamená to, 
že v období 2017 – 2020 bude v porovnaní s obdobím 2014 – 2016 potrebné vy -
naložiť väčšie úsilie. V preskúmaní v polovici trvania sa však odhaduje, že výdavky 
na opatrenia v oblasti klímy budú v období 2014 – 2020 na úrovni 18,9 %.
50 
Taktiež sme vykonali analýzu s cieľom posúdiť prognózy Komisie. Vychádzajúc 
z predpokladu, že oblasti, ktoré najviac prispievajú na financovanie opatrení 
v oblasti klímy (pozri tabuľku 1 ), skutočne vynakladajú očakávaný objem finan -
cií na oblasť klímy, sme odhadli, že miera financovania v oblasti klímy, ktorá sa 
dosiahne v období 2014 – 2020 v rozpočtových oblastiach EÚ neuvedených v  ta-
buľke 133, bude 18,2 %. To by znamenalo zdvojnásobenie terajších snáh v týchto 
oblastiach34. Nenašli sme žiadne dôkazy o tom, že Komisia zintenzívňuje svoje 
úsilie v tomto smere, ani o tom, ako by sa toto zdvojnásobenie dalo dosiahnuť.
51 
Navyše existujú závažné riziká, ktoré by mohli ovplyvniť očakávaný príspevok 
v oblastiach uvedených v  tabuľke 1 , ktoré majú v najväčšej miere prispieť na plá -
nované financovanie opatrení v oblasti klímy vo viacročnom finančnom rámci 
na obdobie 2014 – 2020. Hlavné riziká sú preskúmané podľa jednotlivých sekto -
rov v týchto troch častiach:
– Predpoklady týkajúce sa najväčšieho príspevku z poľnohospodárskych 
priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sú nedostatočne odôvodnené 
a môže to viesť k nadhodnocovaniu (body 52 až 54).
– Uplatňovanie klimatických koeficientov EÚ viedlo k nadhodnoteniu príspevku 
sektora rozvoja vidieka na financovanie opatrení v oblasti klímy (body 55 až 
59).
– Tam, kde je to potrebné, sme upravili príspevky na financovanie opatrení 
v oblasti klímy z poľnohospodárskych priamych platieb a opatrení na rozvoj 
vidieka tak, aby boli v súlade so zásadou konzervatívnosti (pozri body 54 
a 58). Tieto úpravy znížia finančné príspevky sektora poľnohospodárstva 
na financovanie opatrení v oblasti klímy až o približne 33 mld. EUR, čo pred -
stavuje asi 15 % z celkového cieľa.
– Výskumnému programu Horizont 2020 sa nepodarilo dosiahnuť 35 % cieľ a je 
potrebné to dobehnúť (body 60 až 64).32 Pozri graf vo výročnej správe 
o činnosti za rok 2015, 
Generálne riaditeľstvo 
pre oblasť klímy, s. 12.
33 Ide najmä o výskumné 
programy (okrem programu 
Horizont 2020) a výdavkové 
programy v rámci 
rozpočtových okruhov 
zameraných na bezpečnosť 
a občianstvo a na vonkajšie 
vzťahy EÚ.
34 Vychádzajúc z úrovne 11,4 %, 
ktorá sa mala podľa očakávaní 
dosiahnuť v období 
2014 – 2016, odhadujeme, 
že v zostávajúcich rokoch 
obdobia 2017 – 2020 bude 
potrebné dosiahnuť 
priemernú úroveň 23,2 %, ak 
sa má splniť celkový 20 % cieľ.
30 Pripomienky 
Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych 
priamych platieb na opatrenia v oblasti klímy sa neopierajú 
o riadne odôvodnenia
52 
Poľnohospodárske priame platby majú zložku týkajúcu sa ekologizácie, ktorá 
tvorí 30 % podiel, a zložku, ktorá sa netýka ekologizácie a predstavuje zvyšných 
70 %. Komisia odhaduje, že príspevok z poľnohospodárskych priamych platieb 
na opatrenia v oblasti klímy bude v období 2016 – 2020 približne 20 % za rok35. 
Výška finančných prostriedkov na opatrenia v oblasti klímy sa vypočíta tak, že sa 
priráta zložka týkajúca sa ekologizácie, ktorej príspevok predstavuje 14 %, a zlož -
ka, ktorá sa netýka ekologizácie s príspevkom 5,6 % (pozri obrázok 7 ).35 Priemerný príspevok 
za obdobie 2014 – 2020 by mal 
byť podľa odhadov 16,3 %, 
pretože platby 
na poľnohospodárske postupy 
prospešné pre klímu a životné 
prostredie, známe ako 
ekologizačné, sú zahrnuté 
do výpočtov až od roku 2016.Obrázok 7Prehľad metódy navrhnutej Komisiou na výpočet financovania opatrení v oblasti 
klímy z poľnohospodárskych priamych platieb
Príspevok na klímu Podiel priamych platieb Klimatický koeﬁcient EÚPríspevok priamych platieb
na klímu
Ekologizácia
(30 %)
Priame
platby mimo
ekologizácie
(70 %)Diverziﬁkácia plodín
(33 %)
Oblasti ekologickéhozáujmu(33 %)
Trvalé pasienky  
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Zdroj:  Objasnenie metodiky pre uplatňovanie sledovania opatrení v oblasti klímy na priame platby (Európska komisia).
31 Pripomienky 
36 Ide o tieto tri 
poľnohospodárske postupy: 
diverzifikácia osiva, existencia 
oblasti ekologického záujmu 
v rámci poľnohospodárskej 
plochy, udržiavanie trvalého 
trávnatého porastu.53 
Metóda a klimatické koeficienty EÚ, ktoré sa uplatňujú pri vypočítavaní príspev -
ku zložky týkajúcej sa ekologizácie na opatrenia v oblasti klímy, ukazujú súvis -
losť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi36 spojenými s touto 
platbou. Zistili sme však nedostatok vyčísliteľných prvkov, ktoré by odôvodňovali 
uplatňovanie podielu 20 % na neekologizačné priame platby (pozri rámček 3 ). 
Komisia zastáva názor, že celkový 8 % príspevok na opatrenia v oblasti klímy, 
t. j. 20 % x 40 %, je konzervatívny. Rámček 3Chýbajúce vhodné odôvodnenie príspevku neekologizačných priamych platieb 
ku klíme
Komisia sa domnieva, že niektoré neekologizačné poľnohospodárske priame platby sú prínosom pre klímu, 
predovšetkým prostredníctvom noriem krížového plnenia. Komisia uznala, že vyčíslenie tohto príspevku by 
bolo veľmi zložité a nákladné a rozhodla sa považovať 20 % neekologizačných priamych poľnohospodárskych 
platieb za platby súvisiace s klímou.
Komisia zvažovala uplatnenie sankčného systému za porušovanie krížového plnenia s cieľom odôvodniť tento 
20 % podiel. Zistili sme však, že na to neexistujú žiadne jasné dôvody.
54 
Komisia zvažovala konzervatívnejší prístup, podľa ktorého by podiel neekolo -
gizačných priamych platieb, ktoré by sa mali zohľadniť, mal byť 10 % namiesto 
20 %, aby to odrážalo príspevok krížového plnenia na opatrenia v oblasti klímy. To 
by viedlo k nižšiemu príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opat -
renia v oblasti klímy. Ako vyplýva z  obrázku 8 , príspevok by sa znížil o 9 mld. 
zo 47,1 mld. EUR na 38 mld. EUR. Ak by sa uplatnila zásada konzervatívnosti, ktorú 
vypracovala Svetová banka (pozri bod 35), Komisia by musela brať do úvahy nižší 
objem príspevku na financovanie opatrení v oblasti klímy.
32 Pripomienky Obrázok 8Porovnanie prístupu Komisie a konzervatívnejšieho prístupu (mld. EUR)
Zdroj:  Údaje Komisie a odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.
– 9 mld. EUR
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Odhad príspevku 
priamych platieb podľa 
konzervatívnejšieho 
prístupuPríspevok
priamych
platiebEkologizácia 10 % priamych 
platieb 
bez ekologizácie
so 40 % 
ukazovateľomPriame platby 
bez ekologizácieEkologizáciaKonzervatívnejší prístup Výpočet Komisie
Uplatňovaním odlišného súboru koeficientov sledovania 
založených na medzinárodne stanovených metodikách 
v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka by sa znížilo financovanie opatrení v oblasti klímy 
o 40 %
55 
V nariadení (EÚ) č. 215/201437 sa stanovuje metodika sledovania výdavkov na fi -
nancovanie opatrení v oblasti klímy v rámci všetkých piatich európskych štruktu -
rálnych a investičných fondov. Pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj 
vidieka to znamená uplatňovanie klimatických koeficientov EÚ pri prioritách 
v oblasti rozvoja vidieka a oblastí zamerania bez ohľadu na opatrenia a čiastkové 
opatrenia používané na dosiahnutie týchto politických cieľov.37 Vykonávacie nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 215/2014 
zo 7. marca 2014, ktorým sa 
stanovujú pravidlá 
vykonávania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1303/2013, 
ktorým sa stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde v súvislosti 
s metodikami poskytovania 
podpory na riešenie zmeny 
klímy, určovaním čiastkových 
cieľov a zámerov 
vo výkonnostnom rámci 
a nomenklatúrou kategórií 
intervencií pre európske 
štrukturálne a investičné 
fondy, (Ú. v. EÚ L 69, 8.3.2014, 
s. 65).
33 Pripomienky 
56 
Komisia považovala metodiku OECD vychádzajúcu z „ukazovateľov z Ria“ za ne -
vhodnú pre oblasť EPFRV, pretože opatrenia majú viacnásobné a systematické 
prínosy environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho charakteru. V rámci 
prístupu Komisie sa správne priraďuje 100 % klimatický koeficient priorite Únie 
č. 5 „Propagácia účinného využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouh -
líkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v sektoroch poľnohospodárstva, 
potravinárstva a lesného hospodárstva“, ktorá sa týka klímy. Komisia však uplatni -
la ten istý 100 % koeficient vo všetkých oblastiach zamerania vrátane tých, ktoré 
spadajú pod prioritu Únie č. 4 „Obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov 
súvisiacich s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom“, ktorá sa týka život -
ného prostredia, napriek rozdielnemu zameraniu týchto dvoch priorít. Komisia sa 
rozhodla, že 40 % koeficient je príliš nízky vzhľadom na charakteristiky opatrení 
v oblasti rozvoja vidieka. V dôsledku prístupu Komisie sa 40 % klimatický koefi -
cient priradil len 10 % plánovaného financovania opatrení v oblasti klímy v rámci 
EPFRV, zatiaľ čo pri zvyšných 90 % plánovaného financovania sa používa 100 % 
koeficient.
57 
Na rozdiel od iných európskych investičných a štrukturálnych fondov sme v prípa -
de EPFRV zistili, že je potrebné používať iné klimatické koeficienty EÚ pre každé 
opatrenie. Prístup aplikovaný v súvislosti s EPFRV dostatočne nerozlišuje medzi 
príspevkami jednotlivých činností ku klíme, čo vedie k nadhodnocovaniu prí -
spevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy. Napríklad platbám pre „oblasti 
s prírodnými prekážkami“, ktorých cieľom je zabrániť opusteniu pôdy, bol prira -
ďovaný 100 % koeficient. Hoci takéto aktivity môžu viesť k zmierneniu zmeny 
klímy v závislosti od skutočného využívania pôdy, nie je to zaručené a nemožno 
ich porovnávať s činnosťami, ako je lesné hospodárstvo, kde sa takisto aplikuje 
100 % koeficient (pozri rámček 4 ).Rámček 4Príklad rozdielnej podstaty opatrení
Platby pre „ oblasti s prírodnými prekážkami “ sú kompenzáciou pre poľnohospodárov za znevýhodne -
nia vyplývajúce z prírodných alebo iných prekážok. Ich konečným cieľom je zabrániť opusteniu pôdy. Zistili 
sme, že hoci takéto platby môžu pomôcť predchádzať zmene klímy, nie je to ich hlavný cieľ, a preto by bolo 
obozretnejšie uplatniť 40 % koeficient. Táto úprava by sama o sebe znížila príspevok EPFRV na financovanie 
opatrení v oblasti klímy na obdobie 2014 – 2020 o 16 %, t. j. o 9,2 mld. EUR.
Lesnícke činnosti , ako je zalesňovanie, zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní niektorých kľúčových ekolo -
gických cieľov politiky rozvoja vidieka EÚ. Zalesňovanie a vytváranie lesných plôch reaguje na potrebu posilniť 
ekosystémy a uhlíkovú sekvestráciu a prejsť na nízkouhlíkové hospodárstvo. Zalesňovanie pomáha takisto 
predchádzať prírodným nebezpečenstvám a požiarom a prispieva k prispôsobeniu sa zmene klímy. Zistili sme, 
že toto zdôvodnenie oprávňuje aplikovať 100 % koeficient.
34 Pripomienky 
58 
Pri hodnotení programov rozvoja vidieka členských štátov sme zistili, že prístup 
Komisie viedol k tomu, že ako opatrenia v oblasti klímy bolo označených viac vý -
davkov, ako by to bolo v prípade, keby bolo každé opatrenie preskúmané indivi -
duálne a klasifikované podľa medzinárodných noriem. Vzhľadom na tieto zistenia 
sme preskúmali klimatické koeficienty ( príloha ) a odhadli sme za celú EÚ revi -
dovaný objem financovania opatrení v oblasti klímy v rámci EPFRV na obdobie 
2014 – 2020. Z našich odhadov vyplýva, že objem financií na opatrenia v oblasti 
klímy z EPFRV by mal byť znížený o 42 % alebo 23,9 mld. EUR (pozri obrázok 9 ).Obrázok 9Odchýlky v objemoch financií na opatrenia v oblasti klímy z EPFRV (mld. EUR)
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov SFC2014 cez Infoview, 30. mája 2016 – Plánované výdavky EPFRV podľa jednotli -
vých oblastí zamerania a opatrení schválených v programoch rozvoja vidieka.33,357,2
23,9
Odhady EDA Nariadenie (EÚ) 
č. 2015/2014- 42 %
35 Pripomienky 
59 
Pri EFRR a KF čelila Komisia podobným otázkam pri klasifikácii výdavkov, dokázala 
však uplatniť detailnejší prístup. Zistili sme takisto použitie osvedčeného postu -
pu v rámci tej istej rozpočtovej oblasti ako rozvoj vidieka: postupy sledovania 
pri programe LIFE sú konzervatívnejšie než postupy v rámci EPFRV. Odlišné koe -
ficienty sledovania sa používajú pre podprogramy pre životné prostredie a opat -
renia v oblasti klímy v rámci programu LIFE (podobné prioritám rozvoja vidieka 4 
a 5) (pozri rámček 5 ).Rámček 5Metódy sledovania uplatňované v rámci programu LIFE
V programe LIFE sú výdavkové položky zaradené v súlade s metodikou OECD do jednej z troch kategórií: súvi -
siace hlavne s klímou (100 %), súvisiace významne s klímou (40 %) a nesúvisiace s klímou (0 %).
Väčšina súm, ktoré sa majú vynaložiť v rámci podprogramu pre životné prostredie, sa sleduje pomocou koefi -
cientu vo výške 40 %38, zatiaľ čo sumy v rámci podprogramu pre opatrenia v oblasti klímy sa sledujú pomocou 
koeficientu vo výške 100 %39.
Program LIFE je jasným príkladom prípadu, keď sa výdavky na životné prostredie (s maximom 40 %) nepova -
žujú v plnej miere za výdavky na klímu na rozdiel od postupov v oblasti rozvoja vidieka. Financovanie opatrení 
v oblasti klímy v dôsledku toho nemožno medzi jednotlivými oblasťami vždy porovnať.
38 Príkladom typického projektu v rámci podprogramu pre životné prostredie je vybudovanie čistiarní odpadových vôd s cieľom minimalizovať 
znečistenie zberných vôd. Hlavný cieľ je environmentálny, t. j. zníženie znečistenia, avšak časti takéhoto projektu by mohli pokrývať mestské 
odvodňovacie systémy, čím by sa prispelo k prispôsobeniu sa zmene klímy prostredníctvom manažmentu povodňových rizík.
39 Príkladom typického projektu v rámci podprogramu pre zmenu klímy je obnova existujúceho fondu budov s cieľom šetriť energiu a znížiť emisie 
skleníkových plynov.
36 Pripomienky 
Je potrebné konať rýchlo, pretože finančný príspevok 
z výskumu značne zaostáva
60 
Výsledky sledovania financovania opatrení v oblasti klímy v rámci programu Ho -
rizont 2020 za rok 2014 ukazujú, že opatreniam v oblasti klímy bolo venovaných 
24 % rozpočtu40. To je značne menej než cieľ 35 % (pozri obrázok 4 ). Zákonná 
požiadavka41, aby sa do viacročného pracovného programu zaradila orientačná 
informácia o výške výdavkov súvisiacich so zmenou klímy, nebola dodržaná v ob -
dobí 2014 – 2015 ani v období 2016 – 2017. Jednotlivým pracovným programom 
preto nebol priradený žiaden kvantitatívny cieľ, ktorý by určoval ich príspevok 
k cieľu vyčleniť z celkového rozpočtu programu Horizont 2020 najmenej 35 % 
na opatrenia v oblasti klímy.
61 
V programe Horizont 2020 sa rozlišuje medzi príslušnými rozpočtovými podiel -
mi na programovateľné opatrenia a opatrenia zdola nahor a tieto podiely sa 
stanovujú. Systém sledovania opatrení v oblasti klímy rozdelil opatrenia progra -
mu Horizont 2020 na programovateľné činnosti a na činnosti zdola nahor42. Pre 
programovateľné činnosti sa výdavky týkajúce sa klímy dajú odhadnúť na základe 
priraďovania klimatických koeficientov EÚ k príslušným výdavkovým kategóriám. 
Komisia však zastáva názor, že výsledky z oblastí, v ktorých sa využíva prístup 
zdola nahor, sú vzhľadom na svoju povahu nepredvídateľné43. V roku 2014 pred -
stavovali činnosti zdola nahor 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020, 
pričom 8,5 % z nich bolo považovaných za činnosti súvisiace s klímou.
62 
Vychádzajúc z predpokladaného príspevku na klímu z programovateľných 
činností na roky 2014 – 2017 sme vypočítali44, že priemerný podiel výdavkov 
súvisiacich s klímou v rámci programu Horizont 2020 by musel v období 2018 – 
2020 dosiahnuť 47 %, aby sa dosiahol 35 % cieľ pre celý viacročný finančný rámec 
2014 – 2020. To predstavuje zásadný nárast v porovnaní s doteraz dosiahnutou 
mierou 24 %. Na obrázku 10  je uvedený príklad vývoja, ktorý bude potrebný 
pre výdavky vyčlenené na klímu v programe Horizont 2020, ak sa má dosiahnuť 
35 % cieľ.40 Údaje o výdavkoch týkajúcich 
sa klímy neboli podľa Komisie 
doteraz zohľadnené 
v niektorých finančných 
nástrojoch, ktoré sa sledujú 
na úrovni projektov, 
t. j. uplatnením prístupu zdola 
nahor (InnovFin SMEG 
a InnovFin SME VC), keďže 
Európsky investičný fond 
predkladá správy každé dva 
roky.
41 V rozhodnutí Rady 2013/743/
EÚ z 3. decembra 2013, ktorým 
sa zriaďuje osobitný program 
na vykonávanie programu 
Horizont 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 965) sa uvádza, 
že viacročné pracovné 
programy pre Horizont 2020 
musia poskytnúť prípadné 
orientačné informácie o výške 
výdavkov súvisiacich 
so zmenou klímy.
42 Programovateľné opatrenia 
majú jasný tematický cieľ 
zodpovedajúci jednej z tém 
definovaných v pracovnom 
programe Komisie. Pre 
činnosti zdola nahor nie sú 
tematické ciele predurčené 
a môžu sa odlišovať v závislosti 
od projektu.
43 Podiel činností zdola nahor, 
ktoré môžu byť považované 
za činnosti súvisiace s klímou, 
závisí od výskumných 
návrhov, pri ktorých sa 
hodnotí ich vedecká 
excelentnosť.
44 Zdroj: Návrh rozpočtu na rok 
2017, okruh 1A: 
Konkurencieschopnosť 
pre rast a zamestnanosť, časť 
3.2.2. Príspevok k začleňovaniu 
problematiky týkajúcej sa 
oblasti klímy Kalkulácia 
vychádza zo skutočnosti, 
že v období 2015 – 2017 
(rovnako ako v roku 2014) 
činnosti zdola nahor 
predstavovali 35 % 
z celkového rozpočtu 
a že v danom období (rovnako 
ako v roku 2014) sa 8,5 % 
rozpočtu na činnosti zdola 
nahor zameriavalo na klímu.
37 Pripomienky Obrázok 10Príklad vývoja finančných prostriedkov vyčlenených na opatrenia v oblasti klímy, ak 
sa má dosiahnuť 35 % cieľ pre Horizont 2020 (mld. EUR)
63 
V novembri 2015 Komisia vypracovala akčný plán45 s cieľom reagovať na nie cel -
kom optimálny pokrok v rámci programu Horizont 2020 k dosiahnutiu 35 % cieľa. 
Analyzovali sme skutočnosť, či tento akčný plán obsahuje vhodné ustanovenia 
na potrebné vyrovnanie zaostávania v oblasti výskumu. V tomto akčnom pláne 
sa počnúc pracovným programom na obdobie 2016 – 2017 zavádzajú niektoré 
opatrenia a uznáva potreba vykonať viac v pracovnom programe na roky 2018 – 
2020. Komisia má napríklad v úmysle zaviesť povinné kontroly týkajúce sa klímy, 
ktoré by sa po schválení uplatňovali na celý pracovný program. Okrem toho je 
potrebné zahrnúť pripomienky týkajúce sa klímy do štandardných vzorov pre ná -
vrhy projektov a do hodnotiacich kritérií. Vyčlenenie dostatočných finančných 
prostriedkov na opatrenia so značným prínosom k cieľom v oblasti klímy by bolo 
podľa odporúčania akčného plánu ďalším spôsobom ako prispieť k dosiahnutiu 
všeobecného 35 % cieľa.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Odhady2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Opatrenia
nesúvisiace s klímou
Oblasť klímy
Zdroj:  Údaje Komisie na obdobie 2014 – 2017 (návrh rozpočtu na rok 2017) a odhady Európskeho dvora audítorov týkajúce sa opatrení v oblasti 
klímy na obdobie 2018 – 2020.
45 Skupina generálnych 
riaditeľov pre strategický 
výskum a inovácie podporila 
12. novembra 2015 opatrenia 
zahrnuté v akčnom pláne 
pre posilnenie začleňovania 
problematiky klímy v rámci 
programu Horizont 2020 
a výdavkov súvisiacich 
s klímou.
38 Pripomienky 
64 
Hoci akčný plán obsahuje užitočné návrhy, nepredkladajú sa v ňom žiadne vyčísli -
teľné ciele alebo modely na dosiahnutie 35 % cieľa. Akčný plán napríklad neobsa -
huje súvisiace výpočty ani plán postupu, ako by sa mohol v období 2018 – 2020 
vykompenzovať pomerne nízky podiel výdavkov súvisiacich s klímou v období 
2014 – 2017.
Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v rámci 
niektorých európskych štrukturálnych a investičných 
fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných 
fondoch
65 
Cieľ vynaložiť 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy možno zapracovať 
do rozličných politických oblastí tak, že sa vyčlení viac finančných prostriedkov 
na existujúce programy týkajúce sa klímy, vytvoria sa nové programy alebo sa 
rozpracujú prvky s cieľom vyčleniť viac financií na ciele súvisiace s klímou. Ozna -
čenie „cielenejšie zameranie“ by sa vzťahovalo na fondy a programy stanovujúce 
požiadavky, ktoré sú viac zamerané na ciele súvisiace s klímou, než boli v období 
2007 – 2013. Vo všeobecnosti sme nedokázali určiť, či a do akej miery predstavuje 
20 % cieľ nárast, pokiaľ ide o financovanie opatrení v oblasti klímy, v porovnaní 
s obdobím 2007 – 2013 (pozri bod 27).
66 
Preskúmali sme európske štrukturálne a investičné fondy a poľnohospodárske 
priame platby, pretože tieto oblasti spadajúce pod zdieľané hospodárenie pred -
stavujú približne tri štvrtiny plánovaného financovania opatrení v oblasti klímy 
(pozri bod 19). Pri týchto fondoch sme sa zamerali na to, či v porovnaní s rokmi 
2007 – 2013 bol 20 % cieľ prínosom k boju proti zmene klímy prostredníctvom:
– väčšieho objemu financií z fondov EÚ určených na opatrenia v oblasti klímy – 
kvantitatívne zlepšenie – a/alebo
– cielenejšieho zamerania financovania opatrení v oblasti klímy zo strany EÚ – 
kvalitatívne zlepšenie.
39 Pripomienky 
46 Vzorový projekt má názorne 
ukázať výdavky na ochranu 
klímy v rámci EFRR a KF. 
Neuskutočnili sme audit 
výkonnosti ani nákladovej 
účinnosti tohto projektu. Pozri 
osobitnú správu č. 21/2012 
„Efektívnosť nákladov 
na investície do energetickej 
účinnosti v rámci politiky 
súdržnosti“ o otázkach 
efektívnosti nákladov 
týkajúcich sa energie 
z obnoviteľných zdrojov 
(http://eca.europa.eu ).67 
Vzhľadom na to, že výdavkové obdobie 2014 – 2020 sa len začalo, analyzovali 
sme kvantitatívne a kvalitatívne zlepšenia na základe kontroly návrhov opatrení 
vo výdavkových programoch, ako aj plánované výdavky, a nie skutočné výdavky 
na úrovni projektov. Príklady uvedené v tejto časti preto slúžia v prvom rade ako 
prípadové štúdie na ilustráciu silných a slabých miest a osvedčených postupov, 
ktoré sme postrehli.
Viac financií vyčlenených na klímu v rámci EFRR a Kohézneho 
fondu ukazuje, že je možné sa lepšie zamerať na klímu
68 
Posudzovali sme, či začlenenie opatrení v oblasti klímy do operačných programov 
EFRR a KF v období 2014 – 2020 viedlo k vyčleneniu väčšieho objemu finančných 
prostriedkov na investície do klímy v porovnaní s obdobím 2007 – 2013. Vzhľa -
dom na to, že výdavky na opatrenia v oblasti klímy neboli v programoch v období 
2007 – 2013 špecificky monitorované, sme na vykonanie nášho hodnotenia naj -
prv určili, ktoré investičné kategórie, známe ako oblasti intervencie, sú porovna -
teľné s kategóriami súvisiacimi s klímou na obdobie 2014 – 2020. Ako druhý krok 
sme k výdavkom EÚ, ktoré sa zrealizovali v príslušných investičných kategóriách 
v období 2007 – 2013, priradili klimatické koeficienty EÚ na obdobie 2014 – 2020.
Začleňovanie opatrení v rámci EFRR a KF viedlo k vyčleneniu 
väčšieho objemu financií na oblasť klímy…
69 
Výdavky súvisiace s klímou v rámci všetkých programov EFRR a KF vrátane eu -
rópskeho rámca územnej spolupráce sa majú v porovnaní s obdobím 2007 – 2013 
zvýšiť o 69 % z 32,4 % mld. EUR na 53,7 mld. EUR. Z hľadiska ich podielu na cel -
kovom financovaní v rámci EFRR a KF má dôjsť k nárastu výdavkov súvisiacich 
s klímou z 12 % v období 2007 – 2013 na 21 % v období 2014 – 2020.
70 
Ako vidieť na  obrázku 1 1 , druh výdavkov týkajúcich sa klímy sa medzi tými -
to dvomi finančnými obdobiami zmenil. Zatiaľ čo v rokoch 2007 – 2013 naj -
viac na opatrenia v oblasti klímy prispeli železnice a multimodálna doprava, 
keď na túto kategóriu pripadalo 32 %, v rokoch 2014 – 2020 dominovali investície 
do energetickej účinnosti s 34 % podielom z celkových odhadov týkajúcich sa 
opatrení v oblasti klímy (pozri príklad46 uvedený v  rámčeku 6 ).
40 Pripomienky Obrázok 11Porovnanie odhadovaného príspevku v rámci EFRR a KF na opatrenia v oblasti 
financovania klímy v jednotlivých sektoroch a rokoch (mld. EUR)
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.VFR na obdobie  2014 – 2020 VFR na obdobie 2007 – 2013podľa odhadu EDAEnergetická účinnosť (100 %)
Železničná doprava a multimodálna doprava (40 %)
Prispôsobenie sa zmene klímy (100 %)
Energia z obnoviteľných zdrojov (100 %)
Mestská doprava a inteligentné
dopravné systémy (40 %)
Iné (100 %)
Biodiverzita, kvalita ovzdušia a vodné
hospodárstvo (40 %)
Prístavy a vnútrozemské vodné cesty (40 %)
Iné (40 %)
Spolu60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Pripomienky Rámček 6Príklad investícií do energetickej účinnosti spolufinancovaný z EFRR v Rumunsku
Na projekty v oblasti energetickej účinnosti pre súkromné a verejné budovy47 by v  Rumunsku  malo v rokoch 
2014 – 2020 pripadnúť približne 6 % celkového spolufinancovania zo strany EÚ v porovnaní s 1 % v rokoch 
2007 – 2013. Výdavkom na takéto projekty sa priraďuje 100 % klimatický koeficient.
Jeden z takýchto projektov zameraných na zvýšenie energetickej účinnosti obytnej budovy  bol financo -
vaný v 3. mestskej časti Bukurešti. Spolufinancovanie z EFRR v rámci regionálneho operačného programu 
v rokoch 2007 – 2013 predstavovalo asi 162 500 EUR. Projekt sa dokončil v roku 2015. Tepelná izolácia bytov 
a rekonštrukcia systému vykurovania viedli k zníženiu ročnej spotreby energie z 331 kWh/m2 na 143 kWh/m2, 
t. j. o 57 %. Odhaduje sa, že emisie CO2 sa znížili o 238 ton ročne.
Byty pred uskutočnením investícií  
(v mieste projektu)Prebiehajúce práce  
(v mieste projektu)Byty po uskutočnení investícií  
(miesto projektu)
47 Vrátane vysoko účinnej kogenerácie a diaľkového vykurovania.
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
42 Pripomienky Tabuľka 3Financovanie opatrení v oblasti klímy z EFRR a KF v rokoch 2007 – 2013 a v rokoch 
2014 – 2020
Členské štátyOdhadovaný podiel finan -
covania opatrení v  oblasti 
klímy v období 2007 – 2013Odhadovaný objem finan -
covania opatrení v  oblasti 
klímy v období 2007 – 2013  
(mld. EUR)Podiel financovania 
opatrení v oblasti klímy 
v období 2014 – 2020Objem financovania 
opatrení v oblasti klímy 
v období 2014 – 2020  
(mld. EUR)
Nemecko 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Poľsko 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Rumunsko 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových dokumentov a národných správ.71 
Všeobecný trend na úrovni EÚ sa takisto odzrkadľuje vo všetkých troch navštíve -
ných členských štátoch, v ktorých sa uskutočnil audit v oblasti politiky súdržnosti. 
Aj tu sa plánuje zvýšenie výdavkov na oblasť klímy v rámci operačných progra -
mov EFRR a KF na obdobie 2014 – 2020. Našli sme však značné rozdiely medzi 
členskými štátmi, pokiaľ ide o ich finančné záväzky týkajúce sa opatrení v oblasti 
klímy v rámci rozpočtu EÚ (pozri tabuľku 3 ).
… a prípady lepšieho zamerania sa na klímu skutočne existujú
72 
Okrem finančného hodnotenia sme tiež preskúmali, či začlenenie opatrení v ob -
lasti klímy do operačných programov EFRR a KF na obdobie 2014 – 2020 viedlo 
k investičným aktivitám, ktoré sú cielenejšie zamerané na opatrenia v oblasti 
zmeny klímy. Identifikovali sme kvalitatívne zlepšenia v niektorých oblastiach. 
Po prvé sme zistili, že riadiace postupy vo väčšej miere zohľadňujú problematiku 
klímy. V Nemecku, Poľsku a Rumunsku sme zistili kvalitatívne zlepšenia, pokiaľ ide 
o to, ako je v žiadostiach o grant zohľadnená problematika klímy vrátane požia -
daviek na opis dôsledkov zmeny klímy a z toho vyplývajúcich rizík alebo prínosu 
projektu k zmene klímy. Po druhé sme zistili príklady, kde sa vykonali zmeny 
v snahe zamerať sa na opatrenia v oblasti klímy (pozri rámček 7 ).
43 Pripomienky Rámček 7Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch EFRR 
a Kohézneho fondu
Nemecké  spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody, výstavby a bezpečnosti reaktorov 
pripravilo projekt financovaný výlučne z národných zdrojov na podporu aktívneho zapojenia environmentál -
nych partnerov do programového procesu EFRR a na podporu začlenenia problematiky životného prostredia 
a klímy. Výsledkom projektu boli okrem iného dva programové manuály. Tie obsahujú aj príklady osvedčených 
postupov na začleňovanie opatrení v oblasti klímy do projektov v rozličných sektoroch. Ako prvý krok správ -
nym smerom boli označené klimatické koeficienty EÚ, pričom sa zdôrazňovalo, že do všetkých opatrení treba 
začleniť ekologickú udržateľnosť.
Podľa operačného programu pre  nemeckú spolkovú krajinu Sasko  sa vo výberových kritériách stanovuje, 
že budovy firiem musia byť zrekonštruované tak, aby normy týkajúce sa energetickej účinnosti prekračovali 
o 10 % právne požiadavky. Okrem toho pri renováciách, ktorých cieľom je energetická účinnosť, sa financo -
vanie zameriava len na tie časti projektu, ktoré sú prínosom z hľadiska klímy, zatiaľ čo predtým sa financovali 
celé projekty.
Rumunsko  vysoko hodnotí projekty v rámci operačného programu zameraného na veľkú infraštruktúru, 
ktoré prinášajú vyššie úspory v spotrebe energie. Rovnako sme si všimli, že poľské a rumunské  vnútroštátne 
orgány stanovili podmienky oprávnenosti s cieľom dosiahnuť väčšie synergie s príslušnými širšími stratégiami, 
ako sú akčné plány v oblasti udržateľnej energie a plány udržateľnej mestskej mobility.
73 
Predpokladá sa, že 64 % výdavkov na oblasť klímy v rámci operačných progra -
mov EFRR a KF sa v období 2014 – 2020 získa z investičných kategórií, pri ktorých 
sa uplatňuje 100 % klimatický koeficient. Znamená to, že ich príspevok na cieľ 
v oblasti zmeny klímy je významný (pozri tabuľku 2 ). Ide o nárast v porovnaní 
s obdobím 2007 – 2013, počas ktorého väčšina z výdavkov týkajúcich sa klímy 
pochádzala z činností iba s miernym príspevkom (pozri obrázok 12 ).
44 Pripomienky 
74 
Hoci sa v období 2014 – 2020 financovanie opatrení, ktoré sa považujú za za -
merané najmä oblasť klímy, má zvýšiť v každom z troch navštívených členských 
štátov, tieto objemy sa navzájom značne odlišujú. V Poľsku a Rumunsku – najmä 
vzhľadom na nepretržitú podporu železníc a mestskej dopravy48 – sa približne 
na polovicu finančných prostriedkov v súvislosti s klímou vo všetkých operač -
ných programoch uplatňuje 100 % koeficient, zatiaľ čo v nemeckých operačných 
programov sa na takmer všetky výdavky súvisiace s klímou aplikuje 100 % vzhľa -
dom na ich významný príspevok na opatrenia v oblasti klímy.
75 
Zistilo sa však, že vo výskume a inováciách, ako aj v sektore malých a stred -
ných podnikov zohrávajú opatrenia v oblasti zmeny klímy relatívne malú úlohu. 
V kontrolovaných programoch v Nemecku a Rumunsku sme zistili, že Komisia 
nevyvíjala dostatočný tlak počas rokovaní o plánovaní európskych štrukturálnych 
a investičných fondov na to, aby sa značne zvýšilo množstvo opatrení v oblasti 
klímy vykonaných vo výskume a vývoji, ani vo vývojových oblastiach programov, 
v ktorých bolo týchto opatrení málo alebo neexistovali žiadne. Členské štáty 
dokázali dosiahnuť 20 % cieľ bez toho, aby museli upraviť financovanie v tých -
to oblastiach. Znamená to, že nie všetky potenciálne možnosti na financovanie 
opatrení týkajúcich sa klímy boli plne využité.48 Tieto projekty súvisia s klímou 
na 40 %.Obrázok 12Podiel a objem výdavkov na opatrenia v oblasti zmeny klímy podľa klimatických 
koeficientov EÚ v daných dvoch obdobiach
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe údajov Komisie.21 mld. EUR
(64 %)12 mld. EUR
(36 %)20 mld. EUR
(36 %)35 mld. EUR
(64 %)
40 % koeﬁcient100 % koeﬁcient
33 mld. EUR55 mld. EUR VFR 2014 – 2020
VFR 2007 – 2013100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Pripomienky 
Potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu 
na opatrenia v oblasti klímy – mohlo sa dosiahnuť viac
76 
Komisia uznala zvyšujúci sa dopyt po zelených pracovných miestach, pričom 
sektor energetickej účinnosti by mal podľa odhadov zamestnávať do roku 2020 
dva milióny ľudí a sektor obnoviteľnej energie tri milióny49. Pre zriadenie „zele -
ného“ hospodárstva bude nevyhnutné prepojiť ponuku „ekologických pracovní -
kov“ s rastúcim dopytom. Nedostatok kvalifikovaných odborníkov a pracovníkov 
v sektore zelených pracovných miest by znamenal vyššie náklady a odklad50 
zavádzania opatrení v oblasti zmeny klímy.
77 
Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo zároveň povedie k rušeniu pracovných 
miest v sektoroch závislých na fosílnych palivách, čo bude znamenať, že pracov -
níci z týchto sektorov budú musieť získať nové zručnosti51. V porovnaní s inými 
fondmi politiky súdržnosti sa v rámci operačných programov ESF výslovne 
vyčleňuje veľmi malý podiel na opatrenia v oblasti zmeny klímy, konkrétne 1,4 % 
z 83 mld. EUR.
78 
Komisia sa domnievala, že podiel ESF vyčlenený na výdavky súvisiace s klímou 
zostavený na základe informácií poskytnutých členskými štátmi v operačných 
programoch ESF môže podhodnotiť plánovaný príspevok ESF na opatrenia 
v oblasti klímy v období 2014 – 2020, hoci konečný rozsah tohto príspevku bude 
známy až po vykonaní programov. Skutočnosť, že neboli stanovené žiadne 
primerané požiadavky, aby sa v rámci ESF zohľadňovali opatrenia v oblasti klímy, 
predstavuje premárnenú príležitosť na to, aby táto oblasť vo väčšej miere prispe -
la k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a celkovo k opatreniam v oblasti 
klímy.
79 
V čase schvaľovania operačných programov na obdobie 2014 – 2020 sa nepoža -
dovalo, aby členské štáty Komisii predkladali akékoľvek zdôvodnenia týkajúce sa 
vyčlenenia prostriedkov z ESF na opatrenia v oblasti zmeny klímy. Nekontrolovalo 
sa teda, či sa programy systematicky zameriavajú na dopyt po zelených pracov -
ných miestach alebo na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.49 Pozri pracovný dokument 
útvarov Komisie „Vyžívanie 
potenciálu zamestnanosti 
ekologického rastu“ 
z 18. apríla 2012.
50 V záveroch správy Výboru 
pre environmentálny audit 
Dolnej snemovne britského 
parlamentu „ Green Jobs and 
Skills“ (Zelené pracovné miesta 
a zručnosti) sa uvádza, 
že „spoliehanie sa výlučne 
na trh pri riešení nedostatku 
zručností vedie k odkladom 
v súvislosti s ekologizáciou 
hospodárstva“. http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Pozri body 324 a 325 správy 
OECD Aligning Policies for the 
Transition to a Low-Carbon 
Economy (Zabezpečenie 
súladu politík na účely 
prechodu na nízkouhlíkové 
hospodárstvo). http://www.
oecd.org/env/Aligning-
policies-for-the-transition-to-
a-low-carbon-economy-
CMIN2015 -11.p df
46 Pripomienky 
52 Osobitná správa č. 26/2016 
„Zefektívnenie 
a zjednodušenie krížového 
plnenia zostáva aj naďalej 
výzvou“ ( http://eca.europa.
eu).
53 Pracovný dokument útvarov 
Komisie z 22.6.2016 
„Preskúmanie ekologizačných 
opatrení po roku ich 
uplatňovania“ – SWD(2016) 
218 final, príloha 2, časť 3/6, 
s. 14.
54 Táto suma bola odhadnutá 
na základe indikatívnych 
údajov pre priamu pomoc 
vyplácanú výrobcom v súlade 
s nariadením Rady (ES) 
č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 
21.10.2003, s. 1) a nariadením 
Rady (ES) č. 73/2009 
(Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16), 
ktoré sú uvedené v správach 
o rozdelení priamej pomoci 
pre poľnohospodárov 
vo finančných rokoch 
2007 – 2013: http://ec.europa.
eu/agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmBez zásadnej zmeny vo výdavkoch na spoločnú 
poľnohospodársku politiku, hoci v oblasti rozvoja vidieka 
existujú osvedčené postupy
80 
V tejto časti sa hodnotí, či začlenenie opatrení v oblasti klímy do poľnohospo -
dárskych priamych platieb a preskúmavaných programov rozvoja vidieka viedlo 
k pozitívnym zmenám z hľadiska kvantity výdavkov na ochranu klímy – posudzo -
vanej podľa zvýšenia objemu financií na výdavky súvisiace s klímou – a z hľadiska 
kvality – posudzovanej podľa cielenejšieho zamerania na operácie týkajúce sa 
klímy. Preskúmali sme dostupné dôkazy z hľadiska systému krížového plnenia 
a poľnohospodárskych priamych platieb a takisto programy rozvoja vidieka 
na roky 2014 – 2020 pre Andalúziu, Poľsko a Rhône-Alpes a porovnali sme ich 
s programami na obdobie 20107 – 2013.
Zavedenie ekologizačných platieb nezaručuje zásadnú zmenu 
príspevku priamych poľnohospodárskych platieb na opatrenia 
v oblasti klímy
81 
V nedávnej správe52 sme dospeli k záveru, že zmeny v spoločnej poľnohospodár -
skej politike v období 2014 – 2020 zredukovali pravidlá krížového plnenie tým, 
že sa odstránili požiadavky, ktoré neboli pre poľnohospodársku činnosť dostatoč -
ne relevantné.
82 
Zložka týkajúca sa ekologizácie bola zavedená ako nový prvok spoločnej poľno -
hospodárskej politiky na obdobie 2014 – 2020. Hoci obsahuje požiadavky, ktoré 
sú relevantné pre klímu (pozri bod 53), opiera sa prevažne o predchádzajúce dob -
ré poľnohospodárske a environmentálne podmienky, ktoré pokrývali podobné 
poľnohospodárske postupy, ako je ochrana trvalých pasienkov alebo zachovanie 
krajinných prvkov. Z informácií, ktoré sú k dispozícii, vyplýva, že 64 % príjemcov 
priamych platieb dostalo výnimku, pokiaľ ide o ekologizačné požiadavky53. V dô -
sledku toho existuje riziko, že preorientovanie priamych platieb smerom k opat -
reniam v oblasti klímy bude obmedzené. Komisia plánuje vyhodnotiť environ -
mentálne výsledky ekologizačných platieb v roku 2017 a koncom roka 2018.
83 
Príspevok v rámci viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 na poľ -
nohospodárske priame platby by mal predstavovať 288 mld. EUR. Táto suma je 
porovnateľná s výškou priamej pomoci 276 mld. EUR vyplatenou výrobcom v roz -
počtových rokoch 2007 – 201354.
47 Pripomienky 
Financovanie v oblasti klímy v rámci rozvoja vidieka: žiadne 
zintenzívnenie zamerania na opatrenia v oblasti klímy
84 
Vzhľadom na špecifiká rozvoja vidieka nebolo možné porovnať všetky programy 
rozvoja vidieka, pretože programové opatrenia sú vykonávané prostredníctvom 
rozličných druhov operácií, ktoré sa líšia od v jednotlivých programoch. Na zák -
lade troch programov rozvoja vidieka sme odhadli podiel financovania v oblasti 
klímy v období 2007 – 2013 a porovnali ho s plánmi na obdobie 2014 – 2020. 
V týchto programoch sme nezistili skutočný posun investícií smerom nahor alebo 
nadol (pozri tabuľku 4 ).Tabuľka 4Financovanie opatrení v oblasti klímy v období 2007 – 2013 a 2014 – 2020
Preskúmané programy 
rozvoja vidiekaOdhadovaný podiel 
financovania opatrení 
v oblasti klímy v období 
2007  – 2013Odhadovaný objem 
financovania opatrení 
v oblasti klímy v období 
2007  – 2013  
(mld. EUR)Podiel financovania 
opatrení v oblasti klímy 
v období 2014 – 2020Objem financovania 
opatrení v oblasti klímy 
v období 2014 – 2020  
(mld. EUR)
Andalúzia, Španielsko 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Poľsko (jeden program 
rozvoja vidieka pre celý 
členský štát)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rhône-Alpes, Francúzsko 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Zdroj:  Odhady Európskeho dvora audítorov na základe programových dokumentov.
48 Pripomienky 
V sektore rozvoja vidieka existujú osvedčené postupy, 
vo všeobecnosti prevláda nezmenený scenár
85 
Pri posudzovaní kvalitatívnych zlepšení v programoch sme doteraz nezistili vý -
znamnú zmenu v kľúčových častiach procesu riadenia, ako sú napríklad požiadav -
ky alebo oprávnenosť a výberové kritériá. Platí to najmä pre opatrenia, ktoré sú 
dôležité z finančného hľadiska, ako sú opatrenia týkajúce sa oblastí s prírodnými 
prekážkami alebo ekologického poľnohospodárstva.
86 
Koncepcia niektorých menej materiálnych opatrení však bola upravená tak, 
aby sa vo väčšej miere týkali klímy. Podľa našich odhadov sa približne 10 % finan -
covania v oblasti klímy z EPFRV v Rhône-Alpes, 22 % v Poľsku a 36 % v Andalúzii 
týka opatrení, ktoré sa v porovnaní s obdobím 2007 – 2013 cielenejšie zameria -
vajú na opatrenia v oblasti klímy. Našli sme niekoľko príkladov objavujúcich sa 
osvedčených postupov, ktoré priamo prispievajú k riešeniu otázky zmeny klímy 
(pozri rámček 8 ).
Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch EPFRV
Koncepcia niektorých lesníckych opatrení , s ktorými sme sa stretli v  Poľsku, Rhône-Alpes a Andalúzii , sa 
zlepšila v snahe podporiť ukladanie uhlíka alebo posilniť odolnosť lesov voči zmene klímy. Programy v Rhô -
ne-Alpes takisto obsahovali opatrenia, ktoré majú pomôcť lokálne vyrábať energiu z obnoviteľných zdrojov 
prostredníctvom podpory investícií malých firiem zo sektoru lesného hospodárstva do palivového dreva.
Rovnako sme v týchto troch programoch našli zlepšenia pri tvorbe opatrení týkajúcich sa ochrany životné -
ho prostredia v poľnohospodárstve , ktoré sú šetrné k životnému prostrediu. Poľsko začalo s vykonávaním 
chemickej analýzy obsahu organického uhlíka v pôde a pestovaním medziplodín s cieľom dosiahnuť pozitívnu 
bilanciu, čo sa týka organických otázok a poľnohospodárskej pôdy. V Andalúzii sa zaviedli nové požiadavky, 
aby sa riešila otázka erózie pôdy, ktorá má negatívny vplyv na produkciu olív.Rámček 8
49 Pripomienky 
87 
Našli sme tiež príklady osvedčených postupov pri opatreniach vytvorených 
v období 2007 – 2013, ktoré sa implementujú aj v období 2014 – 2020 (pozri 
rámček 9 ).
Príklady pokračovania vo financovaní opatrení v oblasti klímy z regionálneho 
programu Rhône-Alpes vo Francúzsku
Z programu na obdobie 2014 – 2020 sa aj naďalej financujú investičné projekty, ktoré priamo prispievajú 
k zmierňovaniu zmeny klímy, napríklad prostredníctvom vyvíjania metód získavania metánu pre poľno -
hospodárstvo . Cieľom je uľahčiť dodávky a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Týmto projektom sa 
oprávnene priraďuje 100 % klimatický koeficient.
Projekt zobrazený nižšie, ktorý vznikol v roku 2012 a bol dokončený v roku 2015, je príkladom výroby energie 
z odpadu. Polovica odpadu, ktorý sa dostáva do zariadenia, je poľnohospodárskeho pôvodu, zatiaľ čo druhá 
polovica je zelený odpad z miestneho zdroja, ktorý poskytuje miestna firma. Vyprodukovaná energia zlep -
šuje potravinovú sebestačnosť poľnohospodárskeho podniku a tiež zabezpečujú kúrenie pre miestnu školu 
a ďalšie miestne budovy. Celkové oprávnené náklady na zariadenie na výrobu metánu v rámci EPFRV boli 
881 000 EUR. Projekt sa financoval z verejnej podpory (37,36 %), pričom 105 000 EUR sa poskytlo z grantov 
v rámci EPFRV a 224 415 EUR predstavovalo vnútroštátne spolufinancovanie.Rámček 9
Príklad poľnohospodárskeho projektu týkajúceho sa klímy
Zdroj:  Regionálne zastupiteľstvo v Auvergne, Rhône-Alpes.
50 Pripomienky 
Veľmi obmedzené zameranie na opatrenia v oblasti klímy 
v Európskom námornom a rybárskom fonde
88 
Zmena klímy nebola začlenená do Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, 
a preto Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo nevypočítalo 
jeho príspevok na opatrenia v oblasti klímy za dané obdobie. Príspevok EFRH 
na opatrenia v oblasti klímy v období 2007 – 2013 sme odhadli55 na približne 
1 mld. EUR, čo predstavuje 26 % fondu. Súhrnný príspevok na opatrenia v ob -
lasti zmeny klímy v období 2014 – 2020 (pozri bod 43) zo všetkých operačných 
programov členských štátov v rámci Európskeho námorného a rybárskeho fondu 
predstavuje podľa odhadov tiež približne 1 mld. EUR, t. j. 18 % ENRF.
89 
Jedným z hlavných dôvodov tejto stability v absolútnom vyjadrení je znížená 
podpora, ktorá sa z ENRF vyčlenila na opatrenia na riadenie rybárskej flotily. 
Došlo k zníženiu súvisiacej podpory na nahradenie alebo modernizáciu motorov 
a na trvalé alebo dočasné zastavenie rybolovných činností, pričom tieto opatre -
nia sa sledujú pomocou koeficientu vo výške 100 %, 100 % a 40 %.
90 
Porovnali sme terajší právny rámec s obdobím 2007 – 2013 s cieľom overiť, či sú -
časný námorný a rybársky fond znamenal posun smerom k lepšej integrácii cieľov 
v oblasti zmeny klímy do týchto opatrení. Stalo sa tak pre opatrenia, ktoré možno 
vysledovať do obdobia 2007 – 2013. Priame a jasné odkazy na ciele týkajúce sa 
zmeny klímy, tak zmierňovanie, ako aj prispôsobovanie, sú ešte stále zriedkavos -
ťou, v dôsledku toho rybársky fond nerozšíril rozsah svojho príspevku na opatre -
nia v oblasti klímy (pozri rámček 10 ).55 Náš odhad vychádzal 
prevažne z metodiky, ktorú 
použilo Generálne riaditeľstvo 
pre námorné záležitosti 
a rybárstvo v rozpočtových 
dokumentoch na obdobie 
2014 – 2016, hoci sme takisto 
zahrnuli opatrenia trvalého 
a dočasného zastavenia 
rybolovných činností v rámci 
EFRH, pričom sme im priradili 
koeficient 100 %, resp. 40 %. 
Toto doplnenie je jedinou 
odchýlkou od metodiky, ktorú 
používa Generálne riaditeľstvo 
pre námorné záležitosti 
a rybárstvo, pretože vyjadruje 
v nominálnej hodnote 
koeficient pre opatrenia 
na prispôsobovanie rybárskej 
flotily stanovený 
vo vykonávacom nariadení 
Komisie (EÚ) č. 1232/2014 
z 18. novembra 2014, ktorým 
sa mení vykonávacie 
nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 215/2014 s cieľom 
prispôsobiť v ňom uvedené 
odkazy nariadeniu 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 508/2014 
a ktorým sa opravuje 
vykonávacie nariadenie (EÚ) 
č. 215/2014 (Ú. v EÚ L 332, 
19.11.2014, s. 5).
51 Pripomienky 
Príklady lepšieho zamerania na zmenu klímy v kontrolovaných programoch 
Európskeho námorného a rybárskeho fondu
V porovnaní s predchádzajúcim obdobím sme našli obmedzené množstvo zlepšení v rámci ENRF. Z 50 opatre -
ní, ktoré podporuje ENRF, sa zlepšili tri existujúce opatrenia56 začlenením opatrení v oblasti klímy a dve nové 
opatrenia prostredníctvom stanovenia nových cieľov pre klímu57. ENRF teraz obsahuje samostatné opatrenia 
pre energetickú účinnosť a zmierňovanie zmeny klímy, hoci podobné operácie boli oprávnené na financova -
nie aj predtým. Toto opatrenie s jasným zameraním na klímu, ktorému sa priraďuje 100 %, by malo byť prínos -
né pre 3 738 projektov v rámci EÚ, pričom prevažná väčšina z nich sa týka výmeny strojov a modernizácie.
56 Ide o opatrenia „Vnútrozemský rybolov a vnútrozemská vodná fauna a flóra“, „Produktívne investície do akvakultúry“ a „Spracovanie produktov 
rybolovu a akvakultúry“. Odkazy sa týkali najmä zlepšenia energetickej účinnosti.
57 Tieto dve nové opatrenia sa týkajú oblastí „Podielové fondy pre nepriaznivé klimatické javy a environmentálne nehody“ a „Poistenie zásob 
akvakultúry“.Rámček 10
52
 Závery a odporúčania
91 
Inštitúcie EÚ si pre viacročný finančný rámec na obdobie 2014 – 2020 dali politic -
ký záväzok, že zohľadnia opatrenia v oblasti klímy v rámci rozpočtových výdav -
kov EÚ a zabezpečia, aby najmenej každé piate euro z rozpočtu EÚ bolo vynalo -
žené na činnosti súvisiace s klímou. Hlavným cieľom tohto prísľubu je reagovať 
na výzvy, ktoré prináša zmena klímy a na zásadné investičné potreby súvisiace 
s opatreniami v oblasti klímy. Snažili sme sa zistiť, či cieľ vynaložiť najmenej 20 % 
rozpočtu EÚ na opatrenia týkajúce sa klímy možno splniť a či uplatňovaný prístup 
predstavuje pridanú hodnotu a povedie k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu 
opatrení v oblasti klímy.
92 
Zistili sme, že na ambicióznom cieli sa pracuje a že sa vo všeobecnosti zazna -
menal pokrok smerom k dosiahnutiu daného cieľa. Existuje však závažné riziko, 
že 20 % cieľ sa nesplní bez väčších snáh v oblasti boja proti zmene klímy. Vyko -
návanie cieľa viedlo k lepšiemu a cielenejšiemu financovaniu opatrení v oblasti 
klímy v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných fondov, 
konkrétne v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. 
V iných oblastiach, ako je Európsky sociálny fond, poľnohospodárstvo, rozvoj vi -
dieka a rybárstvo, sa však v prevažnej miere nič nezmenilo, t. j. v týchto fondoch 
nedošlo k zásadnému posunu smerom k opatreniam v oblasti klímy.
Došlo k celkovému pokroku, ale hrozí závažné riziko, že sa 
nesplní 20 % cieľ
93 
Cieľ vynaložiť v období 2014 – 2020 „najmenej 20 %“ rozpočtu EÚ na klímu je 
súčasťou vedúcej úlohy EÚ v oblasti klímy a predstavuje jasný záväzok k riešeniu 
problematiky zmeny klímy. Podľa údajov Komisie dosiahol podiel finančných pro -
striedkov určených na opatrenia v oblasti klímy v období 2014 – 2016 v priemere 
17,6 % (pozri body 26 a 40 až 41).
94 
Doteraz nie je k dispozícii nástroj na zaistenie viacročnej konsolidovanej aktuali -
zácie o pokroku pri dosahovaní tohto cieľa v rámci rozpočtu EÚ. Komisia nedávno 
aktualizovala relevantné údaje o výdavkoch týkajúcich sa klímy za celé obdobie 
2014 – 2020 v kontexte preskúmania viacročného finančného rámca v polovici 
jeho trvania. Komisia celkovo odhaduje, že na opatrenia v oblasti klímy by sa vy -
naložilo 18,9 % výdavkov, čím by sa nedosiahol cieľ vo výške 20 % (pozri bod 44).
53 Závery a odporúčania 
95 
Nedostatky metódy sledovania, ktorú používa Komisia a členské štáty, sa týkajú 
predkladania správ a úplnosti. Metóda sledovania neodzrkadľuje úplné finančné 
účinky výdavkov EÚ na opatrenia v oblasti klímy prostredníctvom finančných ná -
strojov a podsúvahových položiek, hoci sa využívajú v čoraz väčšej miere (body 
37 a 38). Takisto sa nerozlišuje medzi opatreniami na zmierňovanie zmeny klímy 
a prispôsobovanie sa tejto zmene, čím sa sťažuje posúdenie miery financovania 
pre tieto dva odlišné prístupy k riešeniu problému zmeny klímy (bod 36).
Odporúčanie 1 – Rozsiahla viacročná konsolidácia
Komisia  by mala každoročne prikročiť k rozsiahlej viacročnej konsolidácii s cie -
ľom určiť, či výdavky na oblasť klímy smerujú k dosiahnutiu 20 % cieľa.
Cieľový dátum realizácie: december 2017.
Odporúčanie 2 – Komplexný rámec pre predkladanie správ
a) Komisia  by mala každý rok zverejniť vo svojej výročnej správe o hospodárení 
a vykonávaní rozpočtu konsolidované informácie o pokroku smerom k do -
siahnutiu celkového 20 % cieľa, a tiež predkladať komplexné informácie o po -
kroku v každej relevantnej výročnej správe o činnosti. Zahrnuté by mali byť 
aj správy o pokroku vo vykonávaní akčných plánov, ak existujú. Okrem toho 
by sa mali vykazovať informácie o príspevku finančných nástrojoch na klímu.
b) Členské štáty  by mali vo svojich výročných implementačných správach 
predkladaných Komisii informovať o tom, či sa v oblastiach, ktoré patria 
do spoločného hospodárenia, vyskytli potenciálne príležitosti pre opatrenia 
v oblasti klímy, a mali by predložiť svoj plán na posilnenie opatrení týkajúcich 
sa klímy v daných oblastiach.
Cieľový dátum realizácie: ročne, počnúc výročnými správami za rok 2016.
c) Komisia  a členské štáty  by mali zaistiť, že sa v zhromaždených údajoch rozli -
šuje medzi zmierňovaním zmeny klímy a prispôsobením sa tejto zmene.
Cieľový dátum realizácie: vypracovanie takéhoto systému pre nadchádzajú -
ci viacročný finančný rámec.
54 Závery a odporúčania 
96 
Odhadli sme, že úroveň financovania opatrení v oblasti klímy sa počas zvyš -
ných rokov súčasného viacročného finančného rámca, t. j. v rokoch 2017 – 2020 
(bod 46), bude musieť zvýšiť v priemere na 22 %, aby sa na konci roka 2020 do -
siahol celkový 20 % cieľ. Hlavnými prispievateľmi na tento cieľu sú sektor poľno -
hospodárstva, oblasť rozvoja vidieka a politika súdržnosti, za ktorými nasleduje 
výskumný program Horizont 2020 (pozri bod 33). Nikdy nebol vypracovaný celko -
vý plán načrtávajúci, aké finančné nástroje by mohli prispieť a v akej miere (pozri 
bod 26). Toto sa pravdepodobne ukáže ako nie celkom optimálny spôsob na ur -
čovanie toho, aký prínos pre opatrenia v oblasti klímy majú výdavkové programy, 
ktoré sa líšia vo svojej podstate.
Odporúčanie 3 – Posúdenie potrieb vyplývajúcich zo zmeny 
klímy
Pri plánovaní potenciálneho príspevku jednotlivých rozpočtových riadkov alebo 
finančných nástrojov na opatrenia v oblasti klímy by Komisia  mala zaistiť, že ta -
kéto plány sa opierajú o realistické a rozsiahle posúdenie potrieb vyplývajúcich 
zo zmeny klímy a o potenciál každej oblasti prispieť na celkový cieľ.
Cieľový dátum realizácie: vypracovanie takéhoto systému pre nadchádzajú -
ci viacročný finančný rámec.
97 
Hlavné oblasti, ktoré boli preskúmané v rámci tohto auditu, by mali podľa pred -
pokladov prispieť 84,5 % podielom k očakávanému príspevku na cieľ opatrení 
v oblasti klímy. Niektoré z týchto oblastí – Horizont 2020, Európsky poľnohos -
podársky fond pre rozvoj vidieka, program LIFE a Európsky fond regionálneho 
rozvoja – majú ciele súvisiace s klímou, ktoré napomáhajú realizácii ich príspevku 
(body 28 a 29). Existujú však závažne riziká, ktoré by mohli ovplyvniť očakávaný 
príspevok zo sektora poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a výskumu (body 49 až 
51).
98 
Prístup Komisie k plánovaniu a meraniu pokroku smerom k dosiahnutiu 20 % cie -
ľa v rámci rozpočtu EÚ vychádzal z medzinárodne stanovenej metodiky. Komisia 
a kontrolované členské štáty to považujú za pragmatický prístup k sledovaniu 
výdavkov v oblasti zmeny klímy. Klimatické koeficienty EÚ uplatňované v určitých 
oblastiach však nedokázali systematicky rešpektovať zásadu konzervatívnosti 
s cieľom vyhnúť sa nadhodnocovaniu financovania v oblasti klímy (pozri bod 35).
55 Závery a odporúčania 
99 
Odhady týkajúce sa príspevku z poľnohospodárskych priamych platieb na opat -
renia v oblasti klímy sa neopierajú o dostatočné odôvodnenia. Uplatnenie zásady 
konzervatívnosti by viedlo k zníženiu príspevku na financovanie opatrení v ob -
lasti klímy o 9 mld. EUR (body 53 a 54). Uplatňovanie klimatických koeficientov 
EÚ viedlo k nadhodnoteniu príspevku sektora rozvoja vidieka na financova -
nie opatrení v oblasti klímy. Prístup uplatnený v súvislosti s EPFRV dostatočne 
nerozlišuje medzi príspevkami jednotlivých činností na oblasť klímy, čo vedie 
k nadhodnocovaniu príspevkov na financovanie opatrení v oblasti klímy. Z našich 
odhadov vyplýva, že objem financií na opatrenia v oblasti klímy z EPFRV by mal 
byť znížený o 23,9 % (bod 58).
100  
Podľa našich odhadov by tieto úpravy znížili finančné príspevky sektora poľ -
nohospodárstva a rozvoja vidieka na financovanie opatrení v oblasti klímy až 
o približne 33 mld. EUR, čo predstavuje asi 15 % z celkového cieľa (pozri body 51, 
54 a 58).
Odporúčanie 4 – Oprava nadhodnotení
Komisia  a členské štáty  by mali uplatniť zásadu konzervatívnosti a opraviť nad -
hodnotenia v rámci EPFRV na základe revízie súboru klimatických koeficientov 
EÚ.
Cieľový dátum realizácie: do decembra 2017.
101  
Výskumnému programu Horizont 2020 sa nepodarilo dosiahnuť 35 % cieľ a je 
potrebné to dobehnúť. Hoci je povzbudzujúce, že Komisia zaviedla akčný plán, 
tento plán neobsahuje dostatočné podrobnosti, ako sa má zaistiť požadované 
dobehnutie (body 60 až 64).
102  
Okrem týchto rizík, ktoré ovplyvňujú zaistenie príspevku hlavných oblastí na klí -
mu, budú musieť menej významné prispievajúce oblasti zdvojnásobiť svoje 
terajšie úsilie na dosiahnutie 20 % cieľa. Nenašli sme žiadne dôkazy, napríklad 
akčný plán, že Komisia zintenzívňuje svoje úsilie v tomto smere, ani o tom, ako by 
sa toto zdvojnásobenie dalo dosiahnuť (bod 47).
56 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 5 – Vypracovať akčné plány
V prípade, ak ročná konsolidácie odhalí riziko, že očakávaný príspevok danej ob -
lasti zrejme nemožno dosiahnuť, by Komisia  mala vypracovať akčný plán pre túto 
oblasť, v ktorom podrobne uvedie, ako má v úmysle zaistiť potrebné dobiehanie.
Cieľový dátum realizácie: vypracovanie akčných plánov do marca 2017.
103  
Komisia pri hodnotení úrovní financovania opatrení v oblasti klímy vychádza z ur -
čovania plánovaných výdavkov. Tento prístup však so sebou nesie riziko, pretože 
plánované výdavky sa nie nevyhnutne premietnu do skutočného financovania. 
Posudzovaná by preto mala byť skutočná implementácia plánovaných príspev -
kov na financovanie opatrení v oblasti klímy, pričom sa treba vyhnúť neprime -
raným administratívnym nákladom. Komisia zatiaľ nevypracovala takýto postup 
(bod 46). Monitorovanie skutočného finančného plnenia 20 % cieľa by však 
neposkytovalo informácie o výsledkoch dosiahnutých financovaním opatrení 
v oblasti klímy. Zistili sme, že informácie o tom, čo chcú dosiahnuť alebo dosiahli 
jednotlivé fondy z hľadiska výsledkov, ako je zníženie emisií skleníkových plynov, 
sú k dispozícii len pre časti rozpočtu (bod 47).
Odporúčanie 6 – Vypracovať ukazovatele monitorovania 
skutočného financovania opatrení v oblasti klímy 
a súvisiacich výsledkov
Komisia by mala:
a) v oblasti spoločného hospodárenia vypracovať v spolupráci s  členskými 
štátmi  jednotný a primeraný systém monitorovania skutočného plnenia 
opatrení v oblasti klímy;
b) v súlade so svojou iniciatívou „rozpočet zameraný na výsledky“ zaviesť ukazo -
vatele výsledkov týkajúce sa klímy vo všetkých oblastiach, ktoré prispievajú 
k dosiahnutiu cieľa, predovšetkým s cieľom posúdiť objem emisií skleníko -
vých plynov a jeho znižovanie, ku ktorému došlo v dôsledku opatrení finan -
covaných EÚ;
c) uľahčiť členským štátom výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa opat -
rení v oblasti klímy.
Cieľový dátum realizácie: do decembra 2018.
57 Závery a odporúčania 
Lepšie a cielenejšie financovanie opatrení v oblasti klímy 
v rámci niektorých európskych štrukturálnych a investičných 
fondov, avšak prevažne nezmenený scenár v iných fondoch
104  
V porovnaní s obdobím 2007 – 2013 sa majú výdavky súvisiace s klímou v rámci 
všetkých programov EFRR a KF, vrátane európskeho rámca územnej spolupráce, 
podľa plánu zvýšiť v rokoch 2014 – 2020 z 32,4 mld. EUR na 54,7 mld. EUR. Okrem 
zvýšenia objemu finančných prostriedkov sme zistili tiež cielenejšie zameranie 
na opatrenia v oblasti klímy a osvedčené postupy v určitých oblastiach, ako je 
proces riadenia programov alebo druhy financovaných investícií (pozri body 69 
a 70).
105  
V kontrolovaných programoch v Nemecku a Rumunsku sme zistili, že Komisia 
nevyvíjala dostatočný tlak počas rokovaní o plánovaní európskych štrukturálnych 
a investičných fondov na to, aby sa značne zvýšilo množstvo opatrení v oblasti 
klímy vykonaných vo výskume a vývoji, ani vo vývojových oblastiach programov. 
Znamená to, že nie všetky potenciálne možnosti na financovanie opatrení týkajú -
cich sa klímy boli plne preskúmané (bod 75).
106  
Podobne aj potenciálny príspevok Európskeho sociálneho fondu na opatrenia 
v oblasti klímy by sa mohol zvýšiť na základe rastúceho dopytu po zelených 
pracovných miestach v hospodárstve. Zistili sme, že v rámci operačných progra -
mov ESF sa vyčlenil na opatrenia v oblasti klímy veľmi nízky 1,4 % podiel z 83 mld. 
EUR. Komisia systematicky nekontrolovala, či sa programy zameriavajú na dopyt 
po zelených pracovných miestach alebo na podporu prechodu na nízkouhlíkové 
hospodárstvo (body 76 až 79).
107  
V sektore poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva nedošlo k zásadnému 
posunu smerom k opatreniam v oblasti klímy, hoci sa tu začínajú objavovať určité 
osvedčené postupy.
58 Závery a odporúčania 
108  
Zavedenie ekologizačných platieb nezaručuje zásadnú zmenu príspevku pria -
mych poľnohospodárskych platieb na klímu. Tento nový režim má určitý vplyv 
na opatrenia v oblasti klímy, no v praxi sa opiera prevažne o už existujúce poľno -
hospodárske postupy (body 81 a 83). V troch kontrolovaných programoch rozvoja 
vidieka sme nezistili skutočný posun investícií smerom nahor alebo nadol. Pokiaľ 
ide o cielenejšie zameranie opatrení v oblasti klímy, nezistili sme významnú 
zmenu v kľúčových častiach procesu riadenia, ako sú napríklad požiadavky alebo 
oprávnenosť a výberové kritériá. Koncepcia niektorých menej materiálnych opat -
rení však bola upravená tak, aby sa vo väčšej miere týkali klímy. Našli sme tiež 
niekoľko príkladov objavujúcich sa osvedčených postupov, ktoré priamo prispie -
vajú k riešeniu otázky zmeny klímy (pozri body 84 až 87).
109  
V rámci námorného a rybárskeho fondu došlo len k veľmi obmedzenému po -
silneniu zamerania na opatrenia v oblasti klímy. Priame a jasné odkazy na ciele 
týkajúce sa zmeny klímy, tak zmierňovanie, ako aj prispôsobovanie, sú ešte stále 
zriedkavosťou. To má za následok, že námorný a rybársky fond nerozšíril rozsah 
svojho príspevku na opatrenia v oblasti klímy (body 88 až 90).
Odporúčanie 7 – Preskúmať všetky potenciálne možnosti 
a zaistiť skutočný prechod k opatreniam v oblasti klímy
Komisia by mala:
a) identifikovať oblasti s nedostatočne využitým potenciálom na opatrenia 
v oblasti klímy, ako je Európsky sociálny fond, a vypracovať akčné plány 
na zvýšenie príspevku týchto oblastí na klímu;
b) Komisia  a členské štáty  by mali zintenzívniť začleňovanie opatrení v oblasti 
klímy do sektoru poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva, a to naprí -
klad prostredníctvom vypracovania nových alebo presmerovania existujúcich 
opatrení na riešenie problematiky zmeny klímy.
Cieľový dátum realizácie: do decembra 2017.
59 Závery a odporúčania 
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Phil WYNN OWEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 26. októbra 2016.
 Za Dvor audítorov
 Klaus-Heiner LEHNE
 predseda
60
 Príloha
Tabuľka koeficientov, ktoré používa EDA v oblasti politiky rozvoja vidieka
V navrhnutej tabuľke, ktorá vychádza z auditov vykonaných v členských štátoch a tiež je upravená 
podľa prípravnej štúdie, ktorú nechala vypracovať Komisia, sa napráva nedostatočné rozlišovanie medzi 
klimatickými koeficientmi pre jednotlivé opatrenia.
Na základe prípadových štúdií preskúmaných v členských štátoch, rešerší literatúry1, analýzy interných správ 
Komisie a uplatnenia medzinárodných noriem2 sme ako prvý krok stanovili aktualizovaný vzor klimatických koe -
ficientov, ktoré zohľadňujú opatrenia a ich politické ciele jednotlivých oblastí zamerania (pozri nižšie). V druhom 
kroku sme určili objemy v rámci EPFRV pre jednotlivé opatrenia a oblasti zamerania. Bolo to možné urobiť na zá -
klade údajov Komisie, ktoré sú k dispozícii. Jediný prípad, kde bolo treba vychádzať z odhadov, bola priorita 4 
Únie3. V nižšie uvedenej tabuľke sme napokon použili klimatické koeficienty pri príslušných objemoch z EPFRV.Príloha
1 Tabuľka bola zostavená predovšetkým na základe prípravnej štúdie, ktorú nechala vypracovať Komisia, s názvom „Systém sledovania výdavkov 
v oblasti zmeny klímy v období po rozpočte EÚ 2013“ –  Podrobné hodnotenie SPP, tabuľka 5.4, s. 25 – 30.
2 Ukazovatele OECD z Ria a zásady sledovania, ktoré vypracovali multilaterálne rozvojové banky, ako napr. Svetová banka.
3 Priorita Únie č. 4 je v usmerneniach Komisie pre strategické programovanie naplánovaná ako „blok“, t. j. v rámci EPFRV nie sú pridelené výdavky 
pre jednotlivé oblasti zamerania. Plánované výdavky EPFRV v rámci tejto priority sme preto vydelili tromi a vyčlenili sme rovnaký objem z EPFRV 
každej z troch oblastí zamerania v rámci priority 4: oblasť zamerania 4A (Obnova, zachovanie a zvýšenie biologickej diverzity), 4B (Zlepšenie 
vodného hospodárstva vrátane riadenia používania hnojív a pesticídov) a 4C (Predchádzanie erózii pôdy a zlepšenie jej obhospodarovania).
61 Príloha 
Navrhovaná tabuľka
Priority a oblasti 
zamerania Priorita 2 Priorita 3 Priorita 4 Priorita 5 Priorita 6
Posilnenie života -
schopnosti poľnohos -
podárskych podnikov 
a konkurencieschop -
nosti všetkých druhov 
poľnohospodárstva 
vo všetkých regiónoch 
a presadzovanie ino -
vačných poľnohospo -
dárskych technológiíPodpora organizácie potravinové -
ho reťazca, dobrých životných 
podmienok zvierat a  riadenia 
rizika v  poľnohospodárstveObnova, zachovanie a  posilnenie ekosys -
témov súvisiacich s  poľnohospodárstvom 
a lesným hospodárstvomPropagácia efektívneho 
využívania zdrojov 
a podpora prechodu 
na nízkouhlíkové hos -
podárstvo odolné voči 
zmene klímy v odvetví 
poľnohospodárstva, po -
travinárstva a lesného 
hospodárstvaPodpora 
sociálneho 
začleňovania, 
zmierňovania 
chudoby a hos -
podárskeho rastu 
vo vidieckych 
oblastiachKód opatreniaNázov opatreniaPre všetky oblasti 
zameraniaZvýšenie konku -
rencieschopnosti 
prvovýrobcov pro -
stredníctvom ich 
lepšej integrácie 
do potravinového 
reťazcaPodpora 
riadenia rizík 
poľnohos -
podárskych 
podnikov 
a ich pred -
chádzaniaObnova, 
zachovanie 
a zvýšenie 
biologickej 
diverzityZlepšenie 
vodného 
hospodárstva 
vrátane 
riadenia pou -
žívania hnojív 
a pesticídovPredchádzanie 
erózii pôdy 
a zlepšenie jej 
obhospodaro -
vaniaPre všetky oblasti 
zameraniaPre všetky oblasti 
zamerania
1 Prenos znalostí a  informačné akcie 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Poradenské služby, služby pomoci 
pri riadení poľnohospodárskych 
podnikov a výpomoci pre poľno -
hospodárske podniky0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Systémy kvality poľnohospodár -
skych výrobkov a potravín0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Investície do  hmotného majetku 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Obnova potenciálu poľnohospodár -
skej výroby poškodeného prírodný -
mi katastrofami a katastrofickými 
udalosťami a zavedenie vhodných 
preventívnych opatrení0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6Rozvoj poľnohospodárskych podni -
kov a podnikateľskej činnosti0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Základné služby a obnova dedín 
vo vidieckych oblastiach0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investície do rozvoja lesných 
oblastí a  zlepšenia životaschop -
nosti lesov0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Zakladanie skupín výrobcov 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10Agroenvironmentálno-klimatické 
opatrenia0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekologické poľnohospodárstvo 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Platby v rámci sústavy Natura 2000 
a podľa rámcovej smernice o vode0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Platby pre oblasti s  prírodný -
mi alebo inými osobitnými 
obmedzeniami0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Dobré životné podmienky zvierat 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Lesnícko-environmentálne a  kli-
matické služby a  ochrana lesov0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Spolupráca 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Riadenie rizík 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Financovanie doplnkových 
vnútroštátnych priamych platieb 
pre Chorvátsko0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19LEADER: Podpora budovania 
kapacít zdola nahor, ktorá môže 
viesť k inovatívnym prístupom 
na riešenie výziev súvisiacich so 
zmenou klímy0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Technická pomoc 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Príloha
62 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
I
Komisia je naplno odhodlaná bojovať proti zmene klímy. Politické opatrenia, ktorých cieľom je takisto dosiahnuť zmenu 
investičných modelov, podnecujú prístup EÚ zameraný na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene 
klímy. Verejné výdavky z rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov členských štátov sú určené na doplnenie a urýchlenie tohto 
prechodu.
Prostredníctvom návrhu zohľadňovať problematiku klímy v rámci rozpočtu EÚ1 a zvýšiť výdavky na ochranu klímy na 
20 % rozpočtu sa Komisia usilovala docieliť priekopnícke postavenie rozpočtu EÚ v rámci podpory jej zohľadňovania. 
Európska rada a Európsky parlament podporili prístup zohľadňovania2 a potvrdili, že 20 % predstavuje primeranú úroveň 
podpory.
II
Európska rada výslovne potvrdila prístup Komisie zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci rozpočtu EÚ 
ako hlavný cieľ, pričom toto úsilie podporuje politický cieľ zameraný na to, aby sa najmenej 20 % výdavkov EÚ v rámci 
súčasného VFR týkalo problematiky klímy.
Okrem zohľadňovania problematiky klímy sa v rámci viacročného finančného rámca  (VFR) vytvoril aj vyhradený program 
na riešenie opatrení v oblasti klímy.
IV
Komisia víta, že Dvor audítorov uznal, že sa vyvinulo ambiciózne úsilie a že sa treba naďalej usilovať o zlepšenie zohľadňo -
vania problematiky klímy. Komisia sa zároveň domnieva, že sa dosiahol výrazný pokrok, pokiaľ ide o začlenenie klimatic -
kých hľadísk do tvorby programov a takisto pokiaľ ide o vytvorenie jedinečného kvantifikovaného prístupu zohľadňova -
nia problematiky klímy, ktorý v súčasnosti poskytuje jasnú základnú líniu.
Komisia však poznamenáva, že potenciálny príspevok jednotlivých fondov sa líši v závislosti od hlavných poslaní jed -
notlivých fondov, a preto je nevyhnutné, aby sa v rámci každého fondu používali odlišné systémy určené na plánovanie 
a monitorovanie príspevkov. V porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 viedla k výraznému zvýšeniu financovania opat -
rení v oblasti klímy aj reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia sa domnieva, že dochádza k výraz -
nému posunu smerom k intenzívnejším opatreniam v oblasti klímy.
V
Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní v polovici trvania, ktoré zverejnila 
14. septembra 2016. Z najnovších údajov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie (2016) 299, ktorý sprevá -
dza strednodobé preskúmanie viacročného finančného rámca [COM(2016) 603], vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 
dosiahne celková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpo -
vedá približne 18,9 % za celé obdobie finančného plánovania.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 28.
1 Pozri COM(2011) 500 final, časť I ods. 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Pozri závery Európskej rady zo 7. februára 2013 a uznesenie Európskeho parlamentu z 13. marca 2013 o novom VFR [P7_TA(2013)0078 ].
Odpovede Komisie 63
VI
Komisia berie na vedomie simulácie Dvora audítorov. Komisia však vyvinula inovačnú a podrobnú metodiku sledovania 
výdavkov, ktorá je založená na ukazovateľoch z Ria používaných OECD.
Komisia napriek tomu uznáva, že je naďalej potrebné vyvíjať úsilie na zvýšenie relevantnosti problematiky klímy v rámci 
programov EÚ vrátane oblastí, ktoré uvádza Dvor audítorov.
Metodika, ktorú používa Komisia, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom. Pokiaľ ide o poľnohospo -
dárstvo a rozvoj vidieka, prístup EÚ k hodnoteniu úrovní financovania opatrení v oblasti zmeny klímy je správny. Takisto 
v prípade ekologizačných priamych platieb, výpočet korektne odráža súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodár -
skymi postupmi. Aj pokiaľ ide o neekologizačné priame platby, ich vplyv na klímu na úrovni 8 % nie je nadhodnotený, ak 
z hľadiska klímy zohľadníme prínosy krížového plnenia a priamych platieb.
VII
Komisia uznáva, že inovačný prístup k sledovaniu výdavkov na ochranu klímy a plnenie v rozpočte EÚ v tejto oblasti 
možno naďalej zlepšovať, a to platí aj pre zvyšovanie úrovne podrobnosti, pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adap -
táciu na zmenu klímy. Komisia však zároveň v súčasnosti nepredpokladá podrobnejšie rozčleňovanie svojho systému 
sledovania výdavkov vzhľadom na nejasný administratívny dosah a keďže je zložité zabrániť dvojitému započítavaniu pri 
súčasnom zohľadnení často sa vyskytujúcich pridružených prínosov.
VIII
Komisia poznamenáva, že niektoré odporúčania Dvora audítorov sa už riešia alebo sa budú riešiť [ predovšetkým odpo -
rúčanie 1, 6 písm. b) a 6 písm. c) ], niektoré sú čiastočne prijateľné [odporúčania 2 písm. a), 3, 4, 5 a 7 písm. a)] a niektoré sú 
nevhodné alebo neuskutočniteľné [ odporúčania 2 písm. c), 6 písm. a) a 7 písm. b) ]. Komisia sa celkovo domnieva, že prístup 
zohľadňovania problematiky klímy zvýšil príspevok z rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.
Úvod
01
Komisia je naplno odhodlaná bojovať proti zmene klímy. Politické opatrenia, ktorých cieľom je dosiahnuť takisto zmenu 
investičných modelov, podnecujú prístup EÚ zameraný na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene 
klímy (čo dokazuje aj nedávny balík opatrení Komisie3). Verejné výdavky z rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov členských 
štátov sú určené na doplnenie a urýchlenie tohto prechodu.
02
Komisia považuje prispôsobenie sa na nevyhnutnú zmenu klímy a jej zmierňovanie za komplementárne politické reakcie 
a v príslušných prípadoch sa snaží riešiť oba tieto aspekty súčasne.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_sk.htm
Odpovede Komisie 64
05
Cieľom opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy je znížiť riziká súvisiace so zmenou klímy na prijateľnú úroveň na zák -
lade projekcií zmeny klímy.
07
Zníženie úrovní emisií skleníkových plynov (GHG) má viacero dôvodov, ide najmä o nižšiu energetickú náročnosť (menej 
spotrebovanej energie na jednotku HDP) a využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Hospodársky rast (HDP na obyva -
teľa) spôsoboval v období rokov 2005 – 2013 zvyšovanie emisií (t. j. neprispieval k zmierňovaniu), hoci tento účinok sa od 
roku 2007/2008 oslabuje4. V tejto súvislosti teda nie je vhodné poukazovať na vplyv hospodárskej krízy na emisie.
08
Komisia zdôrazňuje, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako prvok prístupu zohľadňovania problematiky klímy v roz -
počte EÚ, ktorý samotný je prvkom prístupu EÚ, prostredníctvom ktorého EÚ reaguje na investičné potreby spojené 
so zmenou klímy.
Prístup zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ preukazuje záväzok EÚ vykonávať opatrenia v oblasti klímy 
a prevziať v tomto smere vedúce postavenie, podobne ako všetky opatrenia EÚ zamerané na boj proti zmene klímy.
09
Komisia sa domnieva, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako politický a motivačný cieľ na podporu dosiahnutia väčšej 
relevantnosti problematiky klímy v rámci operácií financovaných z rozpočtu EÚ. Tento prístup potvrdila aj Európska rada 
a Európsky parlament a tvoril základ pre nasledujúce vykonávacie kroky. Komisia zdôrazňuje, že v zmysle uvedeného sa 
Komisia aj rozpočtový orgán rozhodli nezačleniť tento cieľ do právneho textu.
Okrem zohľadňovania problematiky klímy sa v rámci viacročného finančného rámca (VFR) vytvoril vyhradený program, 
ktorý sa okrem iného zameriava na riešenie opatrení v oblasti klímy (v rámci programu LIFE).
12
Generálne riaditeľstvo pre rozpočet koordinuje prideľovanie zdrojov v rozpočte smerom k jednotlivým politickým priori -
tám (vrátane priorít týkajúcich sa opatrení v oblasti klímy), zhromažďuje údaje na odôvodnenie súm, ktoré Komisia navr -
huje rozpočtovému orgánu na účely ročného rozpočtového postupu, a zhrnie ich do výkazu odhadov príjmov a výdavkov 
navrhovaného rozpočtu.
4 Pozri dekompozičnú analýzu EEA: oddiel 2.4 publikácie Trendy a projekcie v Európe 2015 : správa EEA č. 4/2015.
Odpovede Komisie 65
Rámček – Kontext zohľadňovania v skratke  
Štvrtá zarážka
Opatrenia EÚ v oblasti klímy sa vzťahujú na široký okruh opatrení a vďaka ambicióznym cieľom má EÚ celosvetovo 
vedúce postavenie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy. Zohľadňovanie problematiky klímy v rámci politík a programov 
EÚ predstavuje jeden z prvkov na podporu prechodu na nízkouhlíkovú spoločnosť odolnú voči zmene klímy.
Ako sa objasňuje v odpovedi Komisie na bod 24, prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci roz -
počtu a nástrojov EÚ je koncipovaný na štyroch úrovniach.
Pripomienky
24
Komisia sa domnieva, že pokiaľ ide zohľadňovanie problematiky klímy, v rozpočte EÚ sa podarilo dosiahnuť významný 
pokrok. Prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy v rámci rozpočtu a nástrojov EÚ je koncipovaný na 
štyroch úrovniach:
– politické rozhodnutia prijaté inštitúciami EÚ (v súvislosti s prijatím VFR 2014 – 2020) s cieľom zohľadňovať opat -
renia v oblasti klímy5 a oznámiť cieľ, aby sa najmenej 20 % výdavkov EÚ týkalo problematiky klímy,
– ukotvenie cieľov v oblasti klímy v právnom rámci/rámci usmernení (právny základ pre nový súbor výdavkových 
programov, usmernení),
– vykonávanie predpisov a usmernení týkajúcich sa klímy (kvalita vykonávania),
– spoločná metóda na sledovanie výdavkov týkajúcich sa klímy v rámci všetkých nástrojov EÚ (ako súčasť 
prístupu).
Uznávame, že audit sa zameriava najmä na finančný cieľ.
Druhá zarážka
Komisia nesúhlasí s rozhodnutím Dvora audítorov považovať súbor zásad, na ktorých sa v roku 2015 dohodli určité orga -
nizácie vykonávajúce medzinárodnú rozvojovú pomoc, za kritérium, podľa ktorého by sa mala posudzovať „primeranosť“ 
inovačného a podrobného prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie, ktorý bol dohodnutý na úrovni EÚ.
25
Komisia uznáva rozhodnutie Dvora audítorov považovať cieľ na úrovni 20 % za rozpočtový cieľ, ale musí znova zopakovať, 
že Komisia ho oznámila ako politický cieľ na podporu zohľadňovania problematiky klímy v rámci rôznych programov. 
Vzhľadom na charakter cieľa sa Komisia domnieva, že len samotná rozpočtová interpretácia neodzrkadľuje prístup EÚ 
zameraný na zohľadňovanie.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Odpovede Komisie 66
26
Komisia zdôrazňuje, že politický cieľ na úrovni 20 % bol oznámený na podporu zohľadňovania opatrení v oblasti klímy 
v rámci programov EÚ (pozri odpoveď Komisie na bod 25). Z tohto dôvodu Komisia nekvantifikovala podiel investičných 
potrieb, ktorý by sa mal pokryť z rozpočtu EÚ, ale vzala do úvahy odhady uvedené v návrhu Komisie o VFR6.
27
Komisia sa domnieva, že došlo k výrazným nárastom výdavkov, ktoré sa týkajú problematiky klímy Komisia zároveň 
potvrdzuje, že za predchádzajúci VFR nie sú k dispozícii komplexné a porovnateľné údaje o výdavkoch, ktoré sa týkajú 
problematiky klímy, pričom tieto údaje predstavujú nevyhnutnú podmienku na stanovenie podrobnejších cieľov. Vytvo -
renie masívneho a transparentného systému sledovania bol jeden z prvkov prístupu EÚ zameraného na zohľadňovanie 
problematiky klímy.
28
Komisia posúdila pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní v polovici trvania, ktoré zverejnila 
14. septembra 2016. Z údajov uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie (2016) 299, ktorý sprevádza stredno -
dobé preskúmanie viacročného finančného rámca [COM(2016) 603], vyplýva, že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne cel -
ková výška výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 
18,9 % za celé obdobie finančného plánovania. V prílohe 2 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie sa nachádzajú 
podrobné údaje rozčlenené podľa jednotlivých programov uvádzajúce odhady celkových súm vynaložených v oblasti 
klímy v rámci sledovania plnenia cieľa na úrovni 20 % počas celého programového obdobia 2014 – 2020.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Spoločná odpoveď Komisie na body 31 a 32
Komisia opakuje, že politický cieľ na úrovni 20 % bol oznámený na podporu zohľadňovania (pozri aj odpoveď Komisie na 
bod 25). Komisia považuje takéto flexibilné stanovenie cieľa na úrovni 20 % za primerané pri tvorbe inovačného prístupu 
zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy a sledovanie výdavkov v oblasti klímy. V rámci prístupu EÚ zameraného 
na zohľadňovanie problematiky klímy sa vyvíja úsilie na začlenenie aspektov problematiky klímy do celého rozpočtu EÚ.
Komisia potvrdzuje, že spoluzákonodarcovia nezohľadnili konkrétne ciele potrebné na podporu zohľadňovania prob -
lematiky klímy vo všetkých programoch. Ako sa uvádza v odpovedi Komisie na bod 24, zohľadňovanie sa presadzuje 
prostredníctvom viacerých procesov, pričom konkrétne ciele predstavujú jeden z nich.
Z údajov uvedených v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania vyplýva, že k opatreniam v oblasti 
klímy prispieva mnoho programov v rámci celého rozpočtu EÚ. Komisia zároveň súhlasí, že konkrétne ciele môžu napo -
môcť napredovanie zohľadňovania problematiky klímy.
Výdavky v oblasti klímy sa sledujú v rámci celého rozpočtu; v prípade európskych štrukturálnych a investičných fondov 
(EŠIF) stanovili túto požiadavku na sledovanie spoluzákonodarcovia.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Odpovede Komisie 67
34
Komisia uznáva, že priekopnícku metódu sledovania EÚ možno ešte vylepšiť, napriek tomu, že je jedinečná z hľadiska 
pokrytia a podrobnosti a bola odsúhlasená v rámci legislatívneho procesu EÚ. Zároveň však neexistujú medzinárodne 
dohodnuté metódy na kvantifikované sledovanie výdavkov na ochranu klímy.
35
Metóda EÚ spočívajúca v priraďovaní koeficientov k výdavkom EÚ sa ukázala ako vhodná na dosiahnutie rovnováhy 
medzi spoľahlivosťou údajov a administratívnym úsilím potrebným zo strany Komisie a členských štátov.
Prvá zarážka
Komisia uznáva, že s využitím súčasnej metodiky mohlo v prípade určitých výdavkov dôjsť k nadhodnoteniu alebo 
podhodnoteniu relevantnosti z hľadiska klímy a že to mohlo byť spôsobené ako priamy dôsledok uplatnenia systému 
založeného na priemerných pomeroch troch „ukazovateľov z Ria“. Komisia však zároveň považuje svoju metodiku za 
dostatočne konzervatívnu a súbor zásad, ktoré v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzinárodnej pomoci na sledo -
vanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, nepovažuje za náležité kritérium, pokiaľ ide o prístup používaný Komisiou. 
Komisia zdôrazňuje, že v niektorých výpočtoch, ktoré vykonal Dvor audítorov v správe, sú použité odlišné koeficienty od 
tých, ktoré použila Komisia.
Druhá zarážka
Komisia považuje prístup sledovania, na ktorom sa dohodli spoluzákonodarcovia EÚ, za spoľahlivý a vhodný na tento 
konkrétny účel. Kategórie a metódy OECD boli z hľadiska informovania o prístupe EÚ prínosné, ale neboli vytvorené s cie -
ľom podporovať zohľadňovanie a kvantifikované sledovanie v rámci rozpočtu EÚ, a preto ich spoluzákonodarca v prísluš -
ných legislatívnych základoch prispôsobil osobitným potrebám daných programov.
Komisia poukazuje na to, že primárny cieľ rôznych programov EÚ je stanovený v príslušnej právnej báze a zohľadňovanie 
problematiky klímy vo svojej podstate znamená, že treba zosúladiť vykonanie primárneho cieľa s politikou EÚ v oblasti 
zmeny klímy, a nie nahradiť primárny cieľ.
36
Systém EÚ na sledovanie výdavkov v oblasti klímy zahŕňa osobitné prvky, čo ho odlišuje od systémov, ktoré používajú 
organizácie medzinárodnej pomoci, a preto porovnanie so systémami na sledovanie medzinárodnej pomoci nie je 
náležité.
Komisia uznáva, že inovačný prístup k sledovaniu výdavkov na ochranu klímy a plnenie v rozpočte EÚ v tejto oblasti 
možno naďalej zlepšovať, a to platí aj pre zvyšovanie úrovne podrobnosti, pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adap -
táciu na zmenu klímy. Komisia však zároveň v súčasnosti nepredpokladá podrobnejšie rozčleňovanie svojho systému 
sledovania výdavkov vzhľadom na nejasný administratívny dosah a keďže je zložité zabrániť dvojitému započítavaniu pri 
súčasnom zohľadnení často sa vyskytujúcich pridružených prínosov.
37
Komisia súhlasí s tým, že finančné nástroje a ich príspevok k opatreniam EÚ v oblasti klímy sú dôležité, a zahrnula príspe -
vok z rozpočtu na ne do svojho sledovania výdavkov na ochranu klímy.
Odpovede Komisie 68
39
Komisia sa domnieva, že vo väčšine ohľadov sa podarilo dosiahnuť dostatočný pokrok v oblasti zohľadňovania proble -
matiky klímy a že sledovanie rozpočtových výdavkov je masívne a transparentné, ako sa uvádza najmä v odpovediach 
na body 12 a 28. Komisia uznáva, že je potrebné, aby naďalej rozvíjala svoj prístup zameraný na sledovanie a podávanie 
správ o výsledkoch v oblasti klímy.
40
Pozri aj odpovede Komisie na body V a 28.
41
Ako sa podrobne uvádza v odpovedi Komisie na bod 28, Komisia potvrdzuje, že pred zverejnením strednodobého pre -
skúmania viacročného finančného rámca nebola schopná spoľahlivo posúdiť, či dokáže splniť cieľ na úrovni 20 %, keďže 
stále chýbali informácie o plánovaných výdavkov z fondov EŠIF na obdobie VFR, a preto v tom čase neboli k dispozícii 
spoľahlivé údaje. Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v preskúmaní viacroč -
ného finančného rámca v polovici trvania, z ktorého vyplynulo,že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška 
výdavkov súvisiacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za 
celé obdobie finančného plánovania.
43
Plánované opatrenia týkajúce sa klímy so zodpovedajúcimi koeficientmi sú uvedené v operačných programoch (OP) 
Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF). Indikatívne pridelené rozpočtové prostriedky z ENRF na jednotlivé 
opatrenia sú uvedené vo výročných implementačných správach, ktoré predkladajú členské štáty (od mája 2016). Na zák -
lade finančnej tabuľky uvedenej v týchto správach a na základe kľúčových vlastností podporených operácií, ktoré budú 
uvedené vo výročných správach členských štátov o operáciách (podľa článku 97 ods. 1 písm. a) ENRF), bude Komisia môcť 
neustále monitorovať úroveň výdavkov, ako aj všetky zmeny indikatívneho príspevku na zmenu klímy, ktorý je uvedený 
v OP .
44
Keďže procesy plánovania sú už v plnej miere dokončené, Komisia už dokáže zhromaždiť spoľahlivé údaje týkajúce sa 
aktualizovaných odhadov týchto programov, pokiaľ ide o výdavky na ochranu klímy, a zverejnila súčasný stav v kontexte 
preskúmania VFR v polovici trvania. Ak by sa tento postup vykonal na základe predbežných údajov z rokov 2014 – 2016, 
vychádzal by z nepresných údajov, a preto by mohol viesť k chybným výpočtom a nesprávnym interpretáciám.
45
Komisia sa domnieva, že najviac relevantné je zamerať sledovanie výdavkov v oblasti klímy na viazané rozpočtové pro -
striedky/plánované a schválené výdavky, pretože údaje o skutočných výdavkoch by sa nedali užitočne využiť na zlepšenie 
zohľadňovania problematiky klímy vzhľadom na časové oneskorenie medzi plánovaním a výdavkami. Komisia sa takisto 
domnieva, že sledovanie finančných vstupov z rozpočtu EÚ nemožno dať do zmysluplnej príčinnej súvislosti s dosahova -
ním cieľov EÚ pre oblasť klímy a energetiky, ani s odhadovanou úrovňou investičných potrieb.
Zavedenie prístupu sledovania na úrovni plánovaných výdavkov predstavuje prvý prirodzený a nevyhnutný krok na 
dosiahnutie lepšieho začlenenia klimatických hľadísk do všetkých programov EÚ. Inherentné riziko identifikované Dvo -
rom audítorov je prítomné vo všetkých rozpočtových plánoch. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov v tom, že plánované 
výdavky sa nepremietnu vždy do platieb, ale poukazuje na to, že v priemere sa realizovalo 97 % celkových rozpočtových 
záväzkov EÚ za rok 2015, a na základe toho možno konštatovať, že existujúci systém sledovania záväzkov ex ante predsta -
vuje účinnú náhradnú premennú aj v prípade výdavkov. Komisia takisto poukazuje na to, že metodiky použité na výpočet 
34 % a 49,3 % sú rozdielne z hľadiska prístupu a rozsahu.
Odpovede Komisie 69
46
Komisia pravidelne kontroluje údaje a zmeny zapracúva do plánovania v rámci ročného rozpočtového postupu a plnenia 
ročného rozpočtu. Komisia sa v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania takisto zaviazala, že posúdi 
pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v strednodobých preskúmaniach programov viacročného 
finančného rámca. Komisia považuje existujúce systémy sledovania a podávania správ za primerané a momentálne nepo -
važuje za potrebné zaviesť žiadne ďalšie požiadavky týkajúce sa podávania správ.
47
Komisia potvrdzuje, že cieľ na úrovni 20 % sa týka výlučne rozpočtových výdavkov EÚ, a domnieva sa, že do sledovania 
finančného cieľa by nebolo vhodné miešať nefinančné prvky.
Zároveň uznávame, že by sa malo zlepšiť prepojenie medzi výdavkami, mobilizovanými opatreniami a výsledkami. 
V kontexte rôznych výdavkových programov a v závislosti od toho, v akej miere sa zameriavajú na investície do opatrení 
v oblasti klímy, boli stanovené výstupové a výsledkové ukazovatele, pričom určité spoločné ukazovatele možno združiť 
na úrovni EÚ. Tieto spoločné ukazovatele boli vytvorené na základe osvojovania si poznatkov v oblasti politík v rámci 
daného osobitného programu (t. j. ukazovateľ emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva sa zahrnie do monitoro -
vacieho a hodnotiaceho rámca spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). V prípade financovaných investícií do infraš -
truktúry sa vymedzí výstupový ukazovateľ znižovania objemu emisií skleníkových plynov špecifický pre EFRR).
Ak napriek tomu však v súčasnosti nie je technicky možné zostaviť konsolidované údaje napríklad v oblasti znižovania 
objemu emisií skleníkových plynov z činností financovaných z rozpočtu EÚ.
48
Spoločné ukazovatele EFRR majú spoločné vymedzenia odporúčané v usmernení Komisie7, ktoré sa pred dokončením 
prerokovali s odborníkmi členského štátu. Hoci bolo možné navrhnúť metodiku na meranie zníženia GHG v rámci úspor 
z obnoviteľnej energie z piesku, nepodarilo sa dosiahnuť zhodu a existuje viacero metód v prípade iných podobných 
výpočtov v iných oblastiach. Všetky údaje získané pomocou spoločných alebo špecifických ukazovateľov bude možné 
zhodnotiť a v budúcnosti môžu prispieť k osvojeniu si ďalších poznatkov v oblasti politík.
49
Komisia sa domnieva, že vo väčšine ohľadov sa podarilo dosiahnuť pokrok v oblasti zohľadňovania problematiky klímy 
a dosiahnutie stanoveného cieľa je reálne. Komisia sa odvoláva na nedávnu analýzu uvedenú v preskúmaní viacročného 
finančného rámca v polovici trvania, ktoré bolo zverejnené 14. septembra (ako Komisia uvádza napríklad vo svojej odpo -
vedi na bod 28), a potvrdzuje svoj zámer pokračovať vo svojom úsilí presadiť zohľadňovanie problematiky klímy v progra -
moch EÚ.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Odpovede Komisie 70
50
Ako sa oznamuje v preskúmaní viacročného finančného rámca v polovici trvania, Komisia poukazuje na to, že plánuje 
posúdiť pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % v strednodobých preskúmaniach jednotlivých 
programov, čo poskytne ďalšiu príležitosť na presadenie zohľadňovania problematiky klímy vo výdavkových programoch 
EÚ.
51
Komisia opakuje, že sa domnieva, že metodika dohodnutá v oblasti prístupu zameraného na sledovanie výdavkov EÚ 
v oblasti klímy nepredstavuje riziko z hľadiska zohľadňovania problematiky klímy, ale berie na vedomie simulácie Dvora 
audítorov využívajúce rozdielne koeficienty pre výdavky EÚ na poľnohospodárstvo.
Prvá zarážka
Komisia sa domnieva, že metodika, ktorú používa, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom; bola 
oznámená Európskemu parlamentu a Rade a nevedie k nadhodnocovaniu.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 53.
Druhá zarážka
Klimatické koeficienty pre rozvoj vidieka boli takisto stanovené transparentným spôsobom, v súlade s politickým cieľom 
na úrovni 20 %.
Tretia zarážka
Komisia sa domnieva, že jej odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy sú založené na 
dohodnutej metodike EÚ; podrobné údaje o tejto problematike sa každoročne uvádzajú v programových vyhláseniach, 
ktoré sú sprievodnými dokumentmi k návrhu rozpočtu.
Ako Komisia uvádza vo svojej odpovedi na bod 35, súbor zásad, ktoré v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzi -
národnej pomoci na sledovanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, Komisia nepovažuje za náležité kritérium, pokiaľ 
ide o prístup dohodnutý na úrovni EÚ. Komisia zdôrazňuje, že výpočty, ktoré Dvor audítorov použil v správe, sa líšia od 
výpočtov dohodnutých na úrovni EÚ, ktoré sú dostatočne konzervatívne.
Štvrtá zarážka
Pokiaľ ide o RP7, Horizont 2020 stelesňuje v tejto oblasti značný nárast objemu výskumu. Odhaduje sa, že v rámci časti 
Spolupráca RP7 sa na opatrenia v oblasti klímy prispelo sumou 2,4 miliardy EUR (v období rokov 2007 – 2013), zatiaľ čo len 
počas prvých dvoch rokov (2014 – 2015) programu Horizont 2020 dosiahla táto suma 3,2 miliardy EUR.
Napriek tomu je už pripravený akčný plán na dosiahnutie ďalšieho nárastu v tejto oblasti (pozri odpoveď Komisie na 
bod 60) s cieľom dosiahnuť plánovanú úroveň výdavkov (ako indikatívny cieľ) stanovenú v nariadení o programe Horizont 
2020.
Odpovede Komisie 71
53
Komisia berie na vedomie simulácie Dvora audítorov využívajúce rozdielne metodiky a všeobecné zásady, na ktorých 
sa dohodli niektoré organizácie medzinárodnej pomoci, ale opakuje svoj záväzok k prístupu EÚ. Metóda, ktorú používa 
Komisia, je správna, bola pripravená transparentným a koordinovaným spôsobom, je založená na ukazovateľoch z Ria 
a bola oznámená Európskemu parlamentu a Rade.
Prínos krížového plnenia pre opatrenia v oblasti klímy možno posúdiť uplatnením ukazovateľa z Ria na úrovni 40 % na 
20 % podiel neekologizačných priamych platieb. Rovnako ako v prípade všetkých ostatných výpočtov ide o náhradnú 
premennú založenú na sankčnom systéme krížového plnenia. Komisia sa však domnieva, že vplyv neekologizačných 
priamych platieb na oblasť klímy na úrovni 8 % nie je nadhodnotený vzhľadom na prínosy krížového plnenia a priamych 
platieb pre oblasť klímy.
Pozri odpoveď Komisie na bod 51.
Rámček 3 – Chýbajúce vhodné odôvodnenie príspevku neekologizačných priamych 
platieb ku klíme
Pozri odpoveď Komisie na bod 51.
54
Komisia sa domnieva, že uplatnené prvky sú dostatočne konzervatívne.
Pozri odpoveď Komisie na bod 51 prvá zarážka.
55
Pri sledovaní výdavkov z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v oblasti klímy sa dodržiava 
zásada uplatňovania ukazovateľa na politické ciele, ako sa uvádza v oblastiach zamerania a prioritách Únie v oblasti 
rozvoja vidieka. Keďže členský štát môže plánovať opatrenia flexibilným spôsobom, v závislosti od ich očakávaného prí -
spevku k týmto rôznym cieľom, sledovanie sa musí uskutočňovať na úrovni týchto priorít EPFRV, a nie na úrovni opatrenia.
Vzhľadom na túto intervenčnú logiku a na zásadu zdieľaného hospodárenia, členské štáty určujú, ku ktorej priorite alebo 
oblasti zamerania dané opatrenie prispieva najviac.
Napríklad opatrenie 13 v rámci schémy zameriavajúcej sa na oblasti s prírodnými prekážkami bolo naplánované v rámci 
štyroch rôznych priorít/oblastí zamerania. Členské štáty, ktoré opatrenie 13 naplánovali v rámci priority č. 4, ho považujú 
za relevantnejšie na dosiahnutie cieľov tejto priority.
Spoločná odpoveď Komisie na body 56, 57, 58 a rámček 4
Komisia berie na vedomie úvahy Dvora audítorov o nedostatkoch metodiky sledovania EPFRV a simulácie založené na 
rôznych prístupoch.
Súčasná metodika sledovania EPFRV sa snaží nájsť rovnováhu medzi poskytnutím primerane spoľahlivého odhadu výdav -
kov týkajúcich sa klímy a minimalizáciou administratívnej záťaže a nákladov.
Odpovede Komisie 72
Prístup navrhnutý Dvorom audítorov, ktorý spočíva v uplatňovaní rôznych klimatických koeficientov na rôzne opatrenia/
operácie v rámci konkrétnych oblastí zamerania a priorít Únie, by zvýšil presnosť, ale viedol by aj k zvýšeniu administratív -
nej záťaže vnútroštátnych a regionálnych orgánov.
Priorite č. 4 treba priradiť ukazovateľ 100 %, pretože zahŕňa opatrenia, ktoré prispievajú k ochrane životného prostredia 
a k posilneniu pružnosti ekosystémov pri prispôsobovaní sa zmene klímy. Vzhľadom na rôznorodosť, rozmanitosť a zlo -
žitosť operácií v rámci priority Únie č. 4 (napr. opatrenia týkajúce sa klímy a ochrany životného prostredia v poľnohospo -
dárstve), rozlišovanie podľa jednotlivých opatrení/operácií by spôsobilo, že sledovanie by bolo pre členské štáty veľmi 
zaťažujúce a náročné.
Opatrenie zameriavajúce sa na oblasti s prírodnými prekážkami v rámci EPFRV je dôležité, aby sa zabránilo opusteniu 
pôdy a zachovala sa environmentálna a hospodárska hodnota obrábania oblastí s prírodnými prekážkami. Pomáha 
zachovávať poľnohospodárske ekosystémy, ktoré by bez podpory mohli zaniknúť, a to je dôležité z hľadiska adaptácie 
na zmenu klímy, aj z hľadiska zmiernenia zmeny klímy (napr. pasienky). Nový prístup označovania založený na spoločne 
dohodnutých biofyzikálnych kritériách, ktorý sa má zaviesť počas súčasného programového obdobia, povedie k silnej -
šiemu zameraniu na zachovanie obrábania najzraniteľnejšej poľnohospodárskej pôdy, a tak sa zvýši dôležitosť tohto 
opatrenia z hľadiska zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.
59
Komisia sa domnieva, že osobitné metodiky sledovania uvedené v programovom vyhlásení EPFRV a programu LIFE, ktoré 
sa uvádzajú v tomto bode, boli dohodnuté v rámci metodiky sledovania EÚ, ktorá bola vytvorená, aby sa používala počas 
súčasného programového obdobia.
60
Pokiaľ ide o RP7, Horizont 2020 stelesňuje v tejto oblasti značný nárast objemu výskumu. Hoci nie je možné vykonať 
priame porovnania celého programu, odhaduje sa, že v rámci časti Spolupráca RP7 sa na opatrenia v oblasti klímy počas 
siedmich rokov trvania programu (2007 – 2013) prispelo sumou 2,4 miliardy EUR, zatiaľ čo posledné potvrdené údaje len 
za prvé dva roky (2014 – 2015) v rámci porovnateľných „plánovateľných“ častí programu Horizont 2020 dosiahli výšku 
3,2 miliardy EUR. Preto aktuálne údaje vyjadrujú pozitívny signál, pokiaľ ide o záväzok Komisie, a to aj napriek tomu, že sú 
nižšie ako pôvodná úroveň plánovaných výdavkov.
V úvodoch k „hlavným“ pracovným programom na obdobia rokov 2014 – 2015 a 2016 – 2017 sa uvádzajú jasné indikácie 
výdavkov týkajúcich sa klímy prostredníctvom príslušných odkazov na výzvy/témy (ak to bolo vhodné). Útvary Komisie 
v tejto súvislosti dôkladne a priebežne monitorujú všetky témy pracovných programov v rámci programu Horizont 2020, 
pokiaľ ide o výdavky týkajúce sa klímy, s cieľom zmerať pokrok smerom k dosiahnutiu úrovne plánovaných výdavkov 
v rámci programu Horizont 2020.
Ďalšiu podporu v tomto smere poskytuje aj akčný plán, ktorý bol spustený minulý rok. Okrem toho, v rámci prebiehajú -
ceho procesu strategického plánovania na roky 2018 – 2020 sa uznáva dôležitosť zohľadňovania opatrení v oblasti klímy 
a zvyšovania súvisiacich výdavkov. Po dokončení procesu strategického plánovania možno začať riešiť viac kvantitatív -
nych aspektov na roky 2018 – 2020.
Odpovede Komisie 73
61
Príspevok iniciatív zdola nahor k opatreniam v oblasti klímy nemožno odhadnúť, pokým sa nevyberú konkrétne projekty, 
ktorým sa poskytne financovanie, pričom v jednotlivých rokoch sa môže tento príspevok výrazne líšiť.
62
Komisia dôkladne monitoruje vývoj tohto ukazovateľa a ešte má určitý manévrovací priestor. Kým dôjde k schváleniu 
nasledujúcich pracovných programov (približne v jeseni 2017), Komisia aktualizuje údaje, aby presnejšie stanovila súčasný 
stav a rozpočet na roky 2018 – 2020. Ako sa podrobne uvádza v odpovedi Komisie na bod 28, v preskúmaní viacročného 
finančného rámca v polovici trvania sa takisto výslovne zvýrazňujú prvky, ktoré by mali pomôcť prehĺbiť zohľadňovanie 
problematiky klímy v programe Horizont 2020.
63
Proces strategického plánovania na roky 2018 – 2020 práve prebieha a označuje opatrenia v oblasti klímy za silnú prioritu. 
Po dokončení procesu strategického plánovania možno začať riešiť viac kvantitatívnych aspektov na roky 2018 – 2020 
vrátane rozpočtových prostriedkov pridelených na opatrenia v oblasti klímy.
64
Akčný plán Komisie by mali doplniť „vyčísliteľné ciele“. Tieto ciele je však najlepšie stanovovať až pri vypracovaní návrhov 
pracovných programov na roky 2018 – 2020, ktoré ešte nie sú dokončené.
65
Komisia potvrdzuje, že v rámci predchádzajúceho VFR neexistujú porovnateľné údaje, pokiaľ ide o výdavky týkajúce sa 
klímy. Komisia sa zároveň domnieva, že výrazné zvýšenie výdavkov na ochranu klímy, ktoré Dvor audítorov odhaduje 
v prípade niektorých programov (predovšetkým v bode 69), všeobecne potvrdzujú rozsah hrubých odhadov Komisie zo 
začiatku VFR.
67
Komisia sa domnieva, že hlavný prínos sledovania výdavkov v oblasti klímy v rozpočte EÚ spočíva v podpore toho, aby 
návrhy výdavkových opatrení vo všetkých programoch EÚ boli šetrné ku klíme. Uznávame, že príklady uvedené v tomto 
odseku neumožňujú vyvodenie všeobecnejších záverov a môžu slúžiť len ako názorné príklady.
70
Komisia zdôrazňuje, že cieľom jej prístupu zohľadňovania problematiky klímy je začleniť klimatické hľadiská do rozpočto -
vých nástrojov EÚ a že zmena štruktúry výdavkov týkajúcich sa klímy odráža zmeny vo výdavkových prioritách v jednotli -
vých programoch a úlohy rôznych zdrojov financovania, ktoré sú dostupné na úrovni krajiny.
Odpovede Komisie 74
71
Odlišnosti vo výdavkoch týkajúcich sa klímy medzi programami jednotlivých krajín vo veľkej miere odrážajú odvetvové 
priority danej krajiny, a preto ich nemožno považovať za náznak väčšieho alebo menšieho záväzku voči opatreniam 
v oblasti klímy.
75
V rámci podrobných rokovaní o plánovaní sa výslovne nehovorilo o zacielení činností v oblasti výskumu a inovácií na 
konkrétne odvetvia alebo klastre (ako napríklad nízkouhlíkové hospodárstvo). Na rokovanie o cieľoch v oblasti výskumu 
a inovácií sa vzťahovala ex ante kondicionalita týkajúca sa inteligentnej špecializácie. Ak by Komisia zasiahla s cieľom 
dosiahnuť silnejšiu orientáciu na oblasť klímy, pokiaľ ide o výskum a inovácie v nemeckých a rumunských operačných 
programoch, bolo by to v rozpore s právne stanovenou ex ante kondicionalitou týkajúcou sa stratégií pre inteligentnú 
špecializáciu, v prípade ktorej je nevyhnutný proces zdola nahor. Útvary Komisie pozorujú, že udržateľná energia a klíma 
predstavujú jednu z hlavných priorít týchto stratégií.
76
Komisia poznamenáva, že programy Európskeho sociálneho fondu (ESF) môžu reagovať na všetky zmeny v dopyte po 
ekologických zručnostiach, ak tieto zmeny nastanú a v čase, keď nastanú.
Spoločná odpoveď Komisie na body 77 až 79
Komisia poznamenáva, že hoci spoločný príspevok všetkých EŠIF na opatrenie v oblasti klímy presahuje 25 %, indivi -
duálny príspevok jednotlivých fondov musí byť nevyhnutne rozdielny v závislosti od toho, ako úzko sú ich špecifické 
primárne poslania prepojené s opatreniami v oblasti klímy. V prípade ESF môže byť tento príspevok len nepriamy, najmä 
prostredníctvom investícií do ekologických zručností, ktoré zase úzko súvisia s vývojom na trhu práce, a teda sú riadené 
dopytom.
Komisia poznamenáva, že monitorovací systém na sledovanie príspevku ESF na opatrenie v oblasti klímy sa počas finanč -
ného obdobia 2014 – 2020 posilnil, predovšetkým prostredníctvom začlenenia opatrenia v oblasti klímy ako „sekundárnej 
témy“ pri sledovaní príspevku ESF.
Komisia však napriek tomu priznáva, že príspevok ESF na opatrenie v oblasti klímy možno lepšie zhodnotiť, a v tomto 
smere v budúcnosti zváži potenciálne možnosti.
81
V rámci najnovšej reformy SPP došlo k výraznému prehodnoteniu rozsahu krížového plnenia s ohľadom na to, či sú požia -
davky kontrolovateľné, zamerané priamo na poľnohospodárov a prepojené s poľnohospodárskou činnosťou. V dôsledku 
toho došlo k skráteniu zoznamu dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok o viac ako 50 % (z 15 
na 7) a počet povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia sa znížil z 18 na 13.
Odpovede Komisie 75
82
Komisia nesúhlasí s názorom, že ekologizácia priamych platieb sa opiera prevažne o predchádzajúce dobré poľnohos -
podárske a environmentálne podmienky. Požiadavky týkajúce sa oblasti ekologického záujmu a diverzifikácie plodín 
sú nové a ochrana trvalých pasienkov sa výrazne posilnila, napríklad prostredníctvom úplnej ochrany environmentálne 
citlivého trvalého trávneho porastu a prostredníctvom obmedzených možností rozorávania trvalého trávneho porastu.
Komisia je takisto presvedčená, že ekologizácia priamych platieb má významný dosah, a nie len obmedzený dosah. 
Dosah korektne odráža súvislosť medzi klímou a tromi poľnohospodárskymi postupmi. Hoci sa ekologizačné požiadavky 
netýkajú všetkých poľnohospodárov, z dostupných informácií vyplýva, že sa týkajú 72 % celkovej poľnohospodárskej 
plochy, čo je z hľadiska opatrenia v oblasti klímy ešte relevantnejšie.
84
Zohľadňovanie problematiky klímy nevyžaduje od každého regiónu/členského štátu, aby zvýšili investície do zmiernenia 
zmeny klímy alebo do adaptácie na zmenu klímy. Opatrenie v oblasti klímy je nutné dôsledne posúdiť v rámci analýzy 
SWOT a identifikácie potrieb a zhodnotiť v porovnaní s ostatnými prioritami. V dvoch programových obdobiach sa základ 
porovnávania zmenil. Predovšetkým účinok hospodárskej krízy v mnohých oblastiach viedol k tomu, že bolo potrebné vo 
väčšej miere posilniť hospodársku situáciu v odvetví poľnohospodárstva, ktoré bolo zasiahnuté krízou. V tomto kon -
texte nemožno považovať za negatívny výsledok, že došlo k stabilizácii výdavkov týkajúcich sa klímy (aj keď to nemožno 
presne kvantifikovať, pretože na to chýbajú vhodné metodiky).
85
Stanovovanie výberových kritérií je zodpovednosťou členských štátov. Komisia poskytla usmernenie k potenciálu z hľa -
diska opatrenia v oblasti klímy v rámci EPFRV, ktoré obsahuje odporúčanie ako stanovovať výberové kritériá.
89
Už v minulom programovom období sa podarilo čiastočne dosiahnuť cieľ prispôsobiť rybolovnú kapacitu dostupným 
zdrojom prostredníctvom finančnej podpory opatrení na riadenie rybárskej flotily. To vysvetľuje zníženú podporu opat -
rení na riadenie rybárskej flotily v rámci ENRF v porovnaní s predchádzajúcim obdobím v rámci Európskeho fondu pre 
rybné hospodárstvo.
Závery a odporúčania
91
Komisia zdôrazňuje, že snaha zvýšiť výdavky v oblasti klímy prinajmenšom na 20 % rozpočtu EÚ je politický záväzok, 
ktorého účelom je dosiahnuť zohľadňovanie opatrení v oblasti klímy v rámci všetkých programov EÚ.
Odpovede Komisie 76
92
Komisia sa domnieva, že vo všeobecnosti sa dosiahol významný pokrok, pokiaľ ide o začlenenie klimatických hľadísk do 
tvorby programov a takisto pokiaľ ide o vytvorenie jedinečného kvantifikovaného prístupu zohľadňovania, ktorý v súčas -
nosti poskytuje jasnú základnú líniu.
Komisia však poznamenáva, že potenciálny individuálny príspevok jednotlivých fondov musí byť rozdielny v závislosti od 
toho, ako úzko sú ich špecifické primárne poslania prepojené s opatrením v oblasti klímy. Je preto nevyhnutné, aby sa 
v rámci každého fondu používali odlišné systémy určené na plánovanie a monitorovanie príspevkov.
Komisia sa napriek tomu domnieva, že vo všeobecnosti možno konštatovať, že smeruje k dosiahnutiu cieľa na 
úrovni 20 %, hoci uznáva, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, ako sa uvádza v  preskúmaní VFR v polovici trvania.
93
Komisia zdôrazňuje, že cieľ na úrovni 20 % bol oznámený ako prvok prístupu zohľadňovania problematiky klímy v roz -
počte EÚ, ktorý samotný je prvkom prístupu EÚ, prostredníctvom ktorého EÚ reaguje na investičné potreby súvisiace 
so zmenou klímy (pozri odpoveď Komisie na bod 24).
Prístup zohľadňovania problematiky klímy v rozpočte EÚ preukazuje záväzok EÚ vykonávať opatrenia v oblasti klímy 
a prevziať v tomto smere vedúce postavenie, podobne ako všetky opatrenia EÚ zamerané na boj proti zmene klímy.
Ako sa objasňuje v odpovedi na bod 28, Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na úrovni 20 % 
v preskúmaní VFR v polovici trvania.
94
Keďže procesy plánovania sú už dokončené, Komisia už dokáže zhromaždiť spoľahlivé údaje týkajúce sa aktualizovaných 
odhadov týchto programov, pokiaľ ide o výdavky na ochranu klímy, a zverejnila súčasný stav v kontexte preskúmania 
VFR v polovici trvania. Ak by sa tento postup vykonal na základe údajov z rokov 2014 – 2016, vychádzal by z nepresných 
údajov, a preto by mohol viesť k chybným interpretáciám.
V preskúmaní VFR v polovici trvania sa odhaduje, že v období rokov 2014 – 2020 dosiahne celková výška výdavkov súvi -
siacich s problematikou klímy trochu viac ako 200 miliárd EUR. Táto suma zodpovedá približne 18,9 % za celé obdobie 
finančného plánovania.
95
Komisia zdôrazňuje, že metóda EÚ na sledovanie výdavkov v oblasti klímy razí cestu kvantifikovanému prístupu zame -
ranému na monitorovanie rozpočtových výdavkov. Existujú teda možnosti na jej ďalšie zlepšovanie, ale celkovo je táto 
metodika spoľahlivá a transparentná.
Odporúčanie 1 – Rozsiahla viacročná konsolidácia
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním, pokiaľ ide o vykonanie rozsiahlej viacročnej konsolidácie s cieľom určiť, či pláno -
vané výdavky na oblasť klímy smerujú k dosiahnutiu cieľa na úrovni 20 %, a považuje ho za splnené v kontexte preskú -
mania VFR v polovici trvania. Komisia plánuje naďalej každoročne monitorovať dosiahnutý pokrok v kontexte prípravy 
návrhov ročných rozpočtov.
Odpovede Komisie 77
Odporúčanie 2 – Komplexný rámec pre predkladanie správ  
a)
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.
Komisia súhlasí s tým, že v príslušných výročných správach o činnosti podľa potreby poukáže na relevantné aspekty opat -
rení v oblasti klímy a uvedie pokrok dosiahnutý v tejto oblasti. V novej výročnej správe o hospodárení a plnení rozpočtu 
(oddiel 1) sa uvádza zhrnutie plnenia rozpočtu EÚ na základe najnovších dostupných podkladov o výsledkoch dosiahnu -
tých pomocou rozpočtu EÚ. Táto správa čerpá informácie z výročných správ o činnosti, z rozpočtových programových 
vyhlásení a z iných zdrojov, akými sú napríklad správy o hodnotení a vykonávaní programov EÚ. V správe sa uvádza 
súhrnné zhrnutie, pričom podrobnejšie informácie o programových cieľoch a pokroku dosiahnutom v oblasti plnenia 
ukazovateľov sú k dispozícii vo výročných správach o činnosti a v programových vyhláseniach.
Komisia nesúhlasí s odporúčaním podávať správy o finančných nástrojoch v súvislosti so sledovaním rozpočtového úsilia 
zameraného na dosiahnutie cieľa na úrovni 20 %.
b)
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
c)
Komisia s týmto odporúčaním nesúhlasí. Komisia je oddaná úsiliu zlepšovať úroveň podrobnosti údajov, ale nie je jasné, 
aké by boli následky takéhoto dodatočného administratívneho zaťaženia na Komisiu a členské štáty. Komisia posúdi 
možnosť rozlišovať medzi zmiernením a adaptáciou, ak v budúcnosti dôjde k revízii metodiky, a zdôrazňuje, že tieto dve 
oblasti sú úzko prepojené.
96
Komisia súhlasí s tým, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na docielenie zohľadňovania problematiky klímy v rámci všetkých 
programov EÚ. Politický cieľ na úrovni 20 % bol stanovený na podporu zohľadňovania (pozri aj odpoveď Komisie na 
bod 25). Komisia považuje takúto flexibilitu vo vzťahu k cieľu na úrovni 20 % za primeranú pri tvorbe inovačného prístupu 
zameraného na zohľadňovanie problematiky klímy a sledovanie výdavkov v oblasti klímy. V rámci prístupu EÚ zame -
raného na zohľadňovanie problematiky klímy sa vyvíja úsilie na začlenenie aspektov problematiky klímy do všetkých 
politík, pričom cieľ na úrovni 20 % sa využíva na jej podporu zohľadňovania.
Ako sa objasňuje v odpovedi Komisie na bod 28, Komisia posúdila pokrok dosiahnutý s ohľadom na splnenie cieľa na 
úrovni 20 % v preskúmaní VFR v polovici trvania.
Odporúčanie 3 – Posúdenie potrieb vyplývajúcich zo zmeny klímy
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.
Komisia súhlasí s tým, že pri navrhovaní nového celkového politického cieľa zohľadní potreby vyplývajúce zo zmeny klímy 
a potenciál jednotlivých oblastí prispieť k jeho naplneniu. Komisia nesúhlasí s plánovaním špecifických príspevkov za 
každú oblasť alebo za každý program.
Odpovede Komisie 78
97
Komisia sa domnieva, že v oblasti zohľadňovania problematiky klímy v rámci rozpočtu EÚ sa podarilo dosiahnuť dosta -
točný pokrok a že metodika EÚ je transparentná a vhodná na stanovený účel.
Pokiaľ ide o charakter výdavkov na ochranu klímy v rámci rôznych nástrojov, Komisia odkazuje na svoju odpoveď na 
bod 29. Komisia poukazuje na to, že právne texty sa odlišujú, pokiaľ ide o začlenenie politického cieľa zohľadňovania 
problematiky klímy, ktorý je v niekoľkých prípadoch uvedený ako politická ambícia v preambule, a nie ako právne 
záväzný cieľ. Pozri aj odpovede Komisie na body 25 a 26.
Komisia uviedla svoje predpoklady výdavkov týkajúcich sa klímy do roku 2020 v kontexte preskúmania VFR v polovici 
trvania
98
Prístup EÚ zameraný na zohľadňovanie problematiky klímy bol vytvorený na základe medzinárodných postupov; v rámci 
tohto prístupu sa vyvinula metodika kvantifikovaného sledovania, ktorá dosahuje rovnováhu medzi administratívnym 
zaťažením a spoľahlivosťou údajov.
Komisia berie na vedomie výpočty Dvora audítorov založené na iných metódach sledovania výdavkov v oblasti klímy, ale 
domnieva sa, že tieto metódy by sa nemali uprednostňovať pred inovačným a podrobným prístupom zohľadňovania, 
ktorý bol dohodnutý v rámci EÚ.
99
Komisia uznáva, že existuje možnosť, že s využitím súčasnej metodiky mohlo v prípade určitých výdavkových prvkov 
dôjsť k nadhodnoteniu alebo podhodnoteniu relevantnosti z hľadiska klímy. Zároveň nepovažujeme súbor zásad, ktoré 
v roku 2015 vytvorila skupina organizácií medzinárodnej pomoci na sledovanie zmierňujúceho účinku svojich operácií, za 
náležité kritérium, pokiaľ ide o prístup dohodnutý na úrovni EÚ. Metóda, ktorú používa Komisia, je správna, bola pripra -
vená transparentným a koordinovaným spôsobom a bola oznámená Európskemu parlamentu a Rade.
Komisia vypracúva odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy na základe správnej 
metodiky, pričom podrobné údaje o tejto problematike sú uvedené v programových vyhláseniach, ktoré sú sprievodnými 
dokumentmi k návrhu rozpočtu.
Komisia je presvedčená, že v prípade ekologizačných priamych platieb dosah korektne odráža súvislosť medzi klímou 
a tromi poľnohospodárskymi postupmi.. Pokiaľ ide o neekologizačné priame platby, ich prínos pre opatrenia v oblasti 
klímy v spojení s krížovým plnením možno posúdiť uplatnením ukazovateľa z Ria na úrovni 40 % na 20 % podiel neekolo -
gizačných priamych platieb. Rovnako ako v prípade všetkých ostatných výpočtov ide o náhradnú premennú založenú na 
sankčnom systéme krížového plnenia. Komisia je však presvedčená, že vplyv neekologizačných priamych platieb na klímu 
na úrovni 8 % nie je nadhodnotený, ak z hľadiska klímy zohľadníme prínosy krížového plnenia a priamych platieb. Tento 
výpočet v plnej miere dodržuje zásadu konzervatívnosti.
100
Komisia vypracúva odhady celkového príspevku oboch fondov SPP na opatrenia v oblasti klímy na základe správnej 
metodiky, pričom podrobné údaje o tejto problematike sú uvedené v programových vyhláseniach, ktoré sú sprievodnými 
dokumentmi k návrhu rozpočtu.
Odpovede Komisie 79
Odporúčanie 4 – Oprava nadhodnotení
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním. Z dôvodu predvídateľnosti, konzistentnosti a transparentnosti je 
potrebné, aby metodika sledovania bola počas súčasného VFR stabilná. Komisia však posúdi možnosti doladenia meto -
diky sledovania EPFRV na programové obdobie nasledujúce po roku 2020 bez toho, aby došlo k zvýšeniu administratívnej 
záťaže.
101
Akčný plán Komisie sa doplní o podrobnejšie, vyčísliteľné ciele. Najvhodnejší čas na ich stanovenie však bude až pri 
vypracovaní návrhov pracovných programov na roky 2018 – 2020, ktoré ešte nie sú dokončené.
102
Komisia uznáva, že vo viacerých programoch je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie zohľadňovania, ale domnieva 
sa, že osobitné akčné plány na zvýšenie výdavkov na ochranu klímy by nemali pridanú hodnotu.
Odporúčanie 5 – Vypracovať akčné plány
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním.
Ako sa uvádza v preskúmaní VFR v polovici trvania,Komisia posúdi možnosti na zvýšenie klimatickej relevantnosti v kon -
texte preskúmaní jednotlivých programov a politík v polovici trvania.Na základe výsledkov týchto preskúmaní Komisia 
zváži nápravné opatrenia. Vytváranie individuálnych akčných plánov by nebolo vhodné, pretože v rámci jednotlivých 
programov už sú k dispozícii procesy na stanovovanie priorít v závislosti od spôsobu hospodárenia.
103
Komisia sa domnieva, že sledovanie viazaných rozpočtových prostriedkov predstavuje potrebný prvý krok k lepšiemu 
začleneniu opatrení v oblasti klímy do rozpočtu EÚ, pričom poskytuje primeranú náhradnú premennú vyvažujúcu admi -
nistratívnu záťaž spojenú s dodatočnou vrstvou monitorovania. Súčasné odhady sú skutočne vypracované na základe 
plánovaných výdavkov (návrhu rozpočtu), ale sú aktualizované na základe skutočného odhlasovaného rozpočtu a oprav -
ných listov. Komisia posúdi nákladovú účinnosť vypracovania odhadov ex post na základe skutočných záväzkov. Výpočty 
založené na skutočných platbách by však viedli k dodatočnej administratívnej záťaži, pretože platby môžu trvať roky 
a môžu sa na ne vzťahovať finančné opravy. Komisia však dokáže vypracovať odhad, pretože približne 97 % viazaných 
rozpočtových prostriedkov sa stáva platobnými rozpočtovými prostriedkami.
Komisia súhlasí s tým, že je potrebné posilniť zameranie na výsledky dosiahnuté pomocou výdavkov EÚ. V rámci súčas -
ného rámca plnenia stanoveného zákonodarcom sú však k dispozícii ukazovatele v oblasti klímy zamerané len na 
výdavky a tieto ukazovatele nemožno agregovať na úrovni rozpočtu EÚ. Pri zostavovaní rámca plnenia, pokiaľ ide o nasle -
dujúci VFR, sa zohľadnia získané poznatky.
Odpovede Komisie 80
Odporúčanie 6 – Vypracovať ukazovatele monitorovania skutočných výdavkov na 
opatrenia v oblasti klímy a súvisiacich výsledkov  
a)
Komisia v tejto fáze nesúhlasí s odporúčaním vypracovať nový systém monitorovania. Viedol by k zvýšeniu úrovne 
administratívnej záťaže členských štátov, čo sa v rámci platných právnych predpisov nepredpokladalo a nie je to zahrnuté 
v partnerských dohodách a operačných programoch. Komisia bude aj naďalej využívať zavedené systémy monitorovania, 
ktoré poskytujú aj údaje o výdavkoch.
b)
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním a vykoná ho tak, ako sa vysvetľuje v ďalšom texte.
Komisia posilní a zlepší porovnateľnosť ukazovateľov výsledkov týkajúcich sa klímy vo všetkých rozpočtových oblastiach 
EÚ a v kontexte ďalšieho VFR zváži možnosti zaviesť ukazovatele výsledkov týkajúce sa klímy s cieľom posúdiť príspevok 
z rozpočtu EÚ na opatrenie v oblasti klímy, najmä s cieľom posúdiť objem emisií skleníkových plynov a jeho znižovanie, 
ku ktorému došlo v dôsledku opatrení financovaných EÚ.
c)
Komisia súhlasí s týmto odporúčaním, ktoré považuje za vykonané, ako sa vysvetľuje v ďalšom texte.
Komisia bude aj naďalej aktívne podporovať výmenu osvedčených postupov aj v špecifickej oblasti ukazovateľov výsled -
kov týkajúcich sa klímy. Napríklad expertná skupina pre monitorovanie a hodnotenie SPP už poskytuje fórum na výmenu 
osvedčených postupov v oblasti hodnotenia SPP vrátane takýchto ukazovateľov.
105
V rámci podrobných rokovaní o plánovaní sa výslovne nehovorilo o zacielení činností v oblasti výskumu a inovácií na 
konkrétne odvetvia alebo klastre (ako napríklad nízkouhlíkové hospodárstvo). Na rokovanie o cieľoch v oblasti výskumu 
a inovácií sa vzťahovala ex ante kondicionalita týkajúca sa inteligentnej špecializácie. Ak by Komisia zasiahla s cieľom 
dosiahnuť silnejšiu orientáciu na oblasť klímy, pokiaľ ide o výskum a inovácie v operačných programoch, bolo by to 
v rozpore s regulatórnymi požiadavkami, konkrétne by to bolo v rozpore so skutočnosťou, že stratégie pre inteligentnú 
špecializáciu predstavujú proces zdola nahor. V tomto kontexte je trend taký, že je pravdepodobné, že investície v oblasti 
výskumu a inovácií do tém týkajúcich sa nízkouhlíkovej energie budú výrazne vyššie ako sa stanovilo v programoch, čo sa 
pôvodne zachytilo aj v rámci metodiky sledovania.
106
Komisia zdôrazňuje, že príspevok ESF na opatrenie v oblasti klímy môže byť len nepriamy, najmä prostredníctvom investí -
cií do ekologických zručností, ktoré zase úzko súvisia s vývojom na trhu práce, a teda sú riadené dopytom; skutočný 
podiel ESF pridelený na výdavky týkajúce sa klímy bude známy až po vykonaní programov.
Komisia sa preto domnieva, že pokiaľ ide o podiel ESF pridelený na výdavky týkajúce sa klímy stanovený na základe infor -
mácií oznámených členskými štátmi v rámci operačných programov ESF, môže dochádzať k podhodnoteniu očakávaného 
príspevku ESF na opatrenia v oblasti klímy v období rokov 2014 – 2020.
Komisia odkazuje na svoju spoločnú odpoveď na body 77 až 79.
Odpovede Komisie 81
107
Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) viedla v porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 k výraznému zvýše -
niu financovania opatrení v oblasti klímy.
108
Komisia nesúhlasí s názorom, že ekologizácia priamych platieb sa v praxi opiera prevažne o už existujúce poľnohospodár -
ske postupy. Komisia je naopak presvedčená, že zavedenie ekologizácie výrazne prispeje k ďalším opatreniam v oblasti 
klímy. Požiadavky týkajúce sa oblasti ekologického záujmu a diverzifikácie plodín sú skutočne nové a ochrana trvalých 
pasienkov sa výrazne posilnila, napríklad prostredníctvom úplnej ochrany environmentálne citlivého trvalého trávneho 
porastu a prostredníctvom obmedzených možností rozorávania trvalého trávneho porastu.
V dôsledku ekologizačnej platby došlo fakticky k zvýšeniu východiskového bodu, nad rámec ktorého možno vyplácať 
environmentálne postupy v rámci programov rozvoja vidieka. Platby poskytnuté na typy operácií naplánované v rámci 
opatrenia týkajúceho sa klímy a ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve možno realizovať len v prípade 
záväzkov a požiadaviek nad rámec ekologizačných povinností. Z uvedeného vyplýva, že výsledky v oblasti klímy a život -
ného prostredia by mali byť lepšie.
109
Vo výročných implementačných správach ENRF, ktoré predkladajú členské štáty, je väčšie zameranie na monitorovanie 
výdavkov ENRF na opatrenia v oblasti klímy. Pozri odpoveď Komisie na bod 43.
Odporúčanie 7 – Preskúmať všetky potenciálne možnosti a zaistiť skutočný prechod 
k opatreniam v oblasti klímy  
a)
Komisia čiastočne súhlasí s týmto odporúčaním v rovnakom zmysle ako v prípade odporúčania 5, to znamená, že identi -
fikuje oblasti s nedostatočne využitým potenciálom a posúdi možnosti a opatrenia na zvýšenie klimatickej relevantnosti 
v ich výdavkových programoch v kontexte jednotlivých príslušných strednodobých preskúmaní. Komisia však pre jednot -
livé programy nevytvorí osobitné akčné plány týkajúce sa výdavkov na ochranu klímy.
b)
Komisia s týmto odporúčaním nesúhlasí. V tejto fáze je neuskutočniteľné a neprípustné zaviesť zmeny viacročného 
finančného plánovania v programoch EŠIF riadených v rámci zdieľaného hospodárenia so štruktúrami financovania, ktoré 
určuje vopred pridelené finančné krytie. Podobne ani vytvorenie a prijatie nových opatrení v oblasti klímy v rámci legisla -
tívneho rámca (napr. fondu ENRF) nie je v rámci tohto programového obdobia uskutočniteľné.
Komisia zároveň posúdi možnosti na posilnenie zohľadňovania problematiky klímy v kontexte preskúmaní jednotlivých 
programov v polovici trvania.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 14.10.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 2 2.7. 2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 26.10.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch14.11.2016
S cieľom reagovať na zmenu klímy a s ňou súvisiace 
zásadné investičné potreby sa EÚ dohodla, že najmenej 
20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020 by sa malo vynaložiť 
na opatrenia súvisiace s klímou. Zistili sme, že na 
ambicióznom cieli sa pracuje a vo všeobecnosti sa 
zaznamenal pokrok. Existuje však závažné riziko, že 20 % 
cieľ sa nedosiahne bez väčšieho úsilia. Plnenie cieľa viedlo 
k lepšiemu a  cielenejšiemu financovaniu opatrení v  oblasti 
klímy v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
a Kohézneho fondu. Pokiaľ ide o Európsky sociálny fond 
a oblasť poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybárstva, 
nedošlo k významnému posunu smerom k opatreniam 
v oblasti klímy.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV