Oznámenie Komisie - Ročná správa šiestich európskych koordinátorov o pokroku dosiahnutom v niektorých projektoch transeurópskej dopravnej siete /* KOM/2006/0490 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.9.2006 KOM(2006) 490 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Ročná správa šiestich európskych koordinátorov o pokroku dosiahnutom v niektorých projektoch transeurópskej dopravnej siete DÔVODOVÁ SPRÁVA Realizácia veľkých projektov transeurópskej dopravnej siete si vzhľadom na nadnárodný charakter týchto projektov vyžaduje okrem veľkých finančných prostriedkov aj neustálu spoluprácu medzi členskými štátmi, ktoré sú do nich zapojené. S cieľom umožniť takúto spoluprácu a prekonať prekážky medzi členskými štátmi spojené s investičnými postupmi a rozhodnutiami sa rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej[1] siete zavádza nový mechanizmus. Tento mechanizmus dáva Komisii možnosť menovať európskych koordinátorov a uľahčiť tak realizáciu niektorých projektov pomocou koordinácie medzi členskými štátmi. Po konzultácii s Európskym parlamentom a po dohode s príslušnými členskými štátmi Komisia menovala 20. júla 2005 šesť európskych koordinátorov[2]: Loyola de Palacio, Karel Van Miert, Etienne Davignon, Péter Balázs, Pavel Telicka a Karel Vinck. Rozhodnutím Komisie bol koordinátorom udelený mandát s presným opisom ich práce a hlavných úloh, ktoré im boli zverené (pozri prílohu 1). V rámci tohto mandátu majú koordinátori každý rok vypracovať pre Komisiu „správu o dosiahnutom pokroku v realizácii projektov“ za účelom jej predloženia Európskemu parlamentu a príslušným členským štátom. Okrem tejto úlohy je ich poslaním aj poskytnúť Komisii „pomoc pri plánovaní finančnej pomoci Spoločenstva na obdobie 2007-2013“ Toto oznámenie obsahuje pripomienky, analýzy a odporučenia spísané koordinátormi v ich ročných pracovných správach (ďalej iba „správa“) týkajúce sa projektov, ktoré majú na starosti. 1. PRVÁ DÔLEžITÁ PREDBEžNÁ SPRÁVA Vzhľadom na to, že dohoda medzi inštitúciami o finančnom rámci bola spečatená až 17. mája 2006, obdobie poslania koordinátorov od júla 2005 do júna 2006 bolo poznačené relatívnou neistotou týkajúcou sa finančnej podpory zo strany Spoločenstva na tieto veľké projekty po roku 2006. Analýza koordinátorov pritom ukázala, že tieto projekty/koridory plne závisia od podpory Spoločenstva vzhľadom na to, že niektoré úseky sú riešené hlavne v súlade so záujmom Spoločenstva . Týka sa to najmä cezhraničných úsekov, kde je podpora Spoločenstva počas obdobia obmedzenia rozpočtu nevyhnutná vzhľadom na to, že príslušné členské štáty nedokážu sami znášať toto finančné bremeno. Táto správa okrem iného zdôrazňuje, že niektoré projekty, ktoré sú súčasťou dvoch prípadne troch viacročných rozpočtov, musia byť navrhnuté bez toho, aby sa vedelo, či na ne bude poskytnutá podpora zo strany Spoločenstva po roku 2013. Nezávisle od finančných aspektov poslanie koordinátorov upozornilo na fakt, že na úspešné dosiahnutie zrealizovania projektov je dôležité zvýšiť koordináciu medzi členskými štátmi. Vďaka možnosti zvážiť každý projekt či koridor z globálneho hľadiska si príslušné orgány uvedomili, že je potrebné zaviesť plánovacie štruktúry alebo štruktúry spoločného riadenia . Niektoré z nich existovali už predtým, iné boli zriadené nedávno a niektoré ešte len budú čoskoro zavedené v súlade s odporučeniami koordinátorov. Tieto štruktúry znamenajú pre dané koridory významný krok vpred. Ak ešte projekt nebol kompletne vypracovaný, uprednostnilo sa najprv vykonať spoločné realizačné štúdie, aby sa najneskôr do roku 2010 mohlo prijať rozhodnutie o spustení operácií. Práca koordinátorov umožnila lepšie vyriešiť projekty, zvýšiť povedomie príslušných orgánov o potrebe posilniť spoluprácu s orgánmi iných členských štátov , zamyslieť sa nielen nad strednodobým a dlhodobým rozvojom infraštruktúry, ale aj nad službami, ktoré bude treba v daných koridoroch poskytovať. V prvom rade je potrebné zabezpečiť interoperabilitu siete a zosúladenie administratívnych postupov. Je to dôkazom toho, že tieto veľké koridory nie sú ukončením , ale podstatnou zložkou transeurópskej dopravnej siete. Chýbajúci kľúčový článok reťazca môže mať nepriaznivý dopad na plynulú činnosť celej transeurópskej dopravnej siete a môže znížiť účinnosť vnútroštátnej siete. Výstavba koridorov musí byť odteraz podporovaná súdržnou dopravnou politikou . Okrem toho by zanedbanie realizácie celej transeurópskej dopravnej siete znamenalo pre európsku ekonomiku stratu hospodárskej konkurencieschopnosti. V tomto kontexte sú pripomienky koordinátorov veľmi dôležité, pretože pripomínajú, nakoľko je potrebné rozvíjať integrovanú politiku sietí . Táto politika nemôže byť (iba) prístupom typu „veľké práce“ s krátkodobými cieľmi. Musí predstavovať kľúčový prvok udržateľnej dopravnej politiky s dlhodobými cieľmi . 2. PRVÉ POVZBUDIVÉ VÝSLEDKY Je treba podotknúť, že prítomnosť európskeho koordinátora v každom z príslušných koridorov mala pozitívny dopad na posilnenie dialógu medzi rôznymi zainteresovanými stranami. Všetci koordinátori zdôraznili význam tohto aspektu a podarilo sa im nadviazať zaujímavé kontakty v príslušných orgánoch. Každý z koordinátorov sa zaviazal, že bude čo najobjektívnejší vo veci pokroku dosiahnutého vo výstavbe koridorov, ťažkostí výstavby na určitých úsekoch a finančnej podpory Spoločenstva, ktorú považujú za potrebnú. V správach priložených k tomuto oznámeniu sú uvedené činnosti podniknuté za posledný rok a otázky, ktoré zatiaľ ostali otvorené. Koordinátori im budú v nasledujúcich mesiacoch venovať mimoriadnu pozornosť. Informácie o kompletnom riešení veľkých koridorov, ktoré má Komisia odteraz k dispozícii, sú omnoho presnejšie ako predošlé informácie, v ktorých bol každý projekt riešený osobitne a ktoré poskytovali len čiastočný pohľad na význam a problémy daných projektov. Tento prístup zároveň umožňuje lepšie posúdiť „transeurópsku“ pridanú hodnotu koridoru tam, kde sa predtým mohli maximálne sčítať „vnútroštátne“ pridané hodnoty každého úseku. Z tejto správy nepriamo vyplýva, že „nezrealizovanie“ alebo len čiastočná realizácia týchto kľúčových trás by mali negatívne následky na transeurópske siete, no aj na Spoločenstvo ako celok, pretože by tým bolo ukrátené o hlavný prvok dobrého fungovania vnútorného trhu. Priamym dôsledkom by bola strata hospodárskej konkurencieschopnosti. 3. HLAVNÉ ODPORÚčANIA V snahe pomôcť Komisii určiť kritériá na ustanovenie výšky príspevkov Spoločenstva pri výbere projektov v rámci rozpočtu 2007-2013 koordinátori navrhli tieto odporúčania: 1. prednostne použiť dostupné prostriedky na cezhraničné úseky s vysokou pridanou hodnotou pre Spoločenstvo a na niektoré úseky s veľmi zaťaženou premávkou, čím by sa prispelo k čo najrýchlejšiemu vytvoreniu ozajstnej, vzájomne prepojenej a interoperabilnej transeurópskej siete ; 2. už od fázy návrhu projektu je potrebné zohľadniť aspekty súvisiace s interoperabilitou; 3. poskytnúť dostatočne stimulujúcu výšku podpory, aby sa mohla začať výstavba na cezhraničných úsekoch a na úsekoch so sťaženou premávkou. Vo svojom návrhu z 24. mája 2006 Komisia ponúkla 20 %-nú výšku podpory z celkovej sumy na prioritné projekty a 30 % na cezhraničné úseky týchto projektov. Na projekty umožňujúce rozvoj systému ERTMS Komisia ponúkla 50 %-nú podporu[3]. Koordinátori došli k názoru, že jedine optimálna koordinácia rôznych intervenčných opatrení Spoločenstva môže prispieť k realizácii prioritných projektov v lehotách, ktoré boli ustanovené rozhodnutím o usmernení k politike TES-D. V tomto kontexte by sa mala daným prioritným úsekom venovať väčšia pozornosť v rámci národných stratégií Spoločenstva pre programovanie štrukturálnych a kohéznych fondov na obdobie 2007-2013, ktoré sa práve pripravuje a ktorého realizačné opatrenia sú výhodnejšie ako opatrenia platné pre rozpočet TES. Okrem toho je v prípade niektorých projektov potrebné vyvinúť inovačné spôsoby financovania typu VSP (Verejno-Súkromné Partnerstvo).„Pilotná skupina transeurópskych sietí“[4], vytvorená spolu s funkciou koordinátora, práve rieši tieto otázky. Komisii musí odovzdať správu najneskôr do konca roku 2006. Táto skupina vypočula všetkých koordinátorov, vďaka čomu mohla Komisiu informovať o aktuálnom stave každého projektu, ale aj o ich úvahách nad krokmi, ktoré treba podniknúť, aby bolo financovanie týchto veľkých infraštruktúr príťažlivejšie a aby bola podpora Spoločenstva, čerpaná z rôznych fondov, lepšie skoordinovaná. 4. ZÁVERY Zavedenie funkcie koordinátora pre každý koridor a na súčasne prebiehajúci projekt ERTMS je pozitívnou skúsenosťou, ktorá zdynamizovala výstavbu. Ku každému projektu bola priradená určitá osoba, európsky koordinátor, na ktorú je možné sa obrátiť v prípade potreby. Účastníci projektov hodnotia úlohu, ktorú koordinátori zohrávajú či už na národnej alebo na miestnej úrovni, pozitívne.Jednou z charakteristík práce koordinátorov je transparentnosť najmä voči Európskemu parlamentu. Výbor pre dopravu a cestovný ruch Európskeho parlamentu vypočul od januára do mája 2006 všetkých koordinátorov, aby sa oboznámil s podniknutými činnosťami. Toto je síce len prvá správa, no pokrýva kľúčový rok. Nasledujúce mesiace – až do konca roku 2006 – budú pre plánovanie a zabezpečovanie financovania niektorých z týchto veľkých projektov pravdepodobne najdôležitejšie. Výška podpory Spoločenstva, ktorá bude môcť byť poskytnutá na výstavbu cezhraničných úsekov, umožní príslušným členským štátom rozhodnúť o budúcnosti týchto úsekov. Ak bude podpora Spoločenstva príliš nízka, nie je vylúčené, že niektoré projekty nebude možné vybudovať ihneď, prípadne sa ich výstavba oneskorí. Koordinátori ďalej odporúčajú, aby bola podpora venovaná rozpočtu TES, čím by sa maximalizoval efekt investovania finančných prostriedkov. Komisia však pripomenula, že finančné potreby, ktoré každý koordinátor pokladá za potrebné na projekty, ktoré má na starosti, musia najprv prejsť globálnou analýzou fondov potrebných na TES v rámci celkového viacročného plánovania na obdobie 2007-2013 týkajúceho sa 30 prioritných projektov identifikovaných v rozhodnutí Parlamentu a Rady z 29. apríla 2004. Rôzne príspevky koordinátorov jasne zdôrazňujú potrebu prijať integrovaný prístup, ktorý by nepovažoval infraštruktúru a jej budúce použitie za dva samostatné celky. Z tohto dôvodu spadajú aspekty týkajúce sa zavedenia systému ERTMS, rozvoja interoperability v niektorých kľúčových koridoroch alebo aj vyberania poplatkov za používanie infraštruktúry do pracovnej náplne koordinátorov. Zvolený prístup „koridor“ taktiež umožnil získať presnú víziu o daných prioritných trasách a v uplynulom roku bol v tejto oblasti zaznamenaný výrazný pokrok. Aj keď prínos koordinátorov nie je presne vyčísliteľný, nie je ani abstraktným pojmom. Zaznamenané výsledky jasne dokazujú, že práca koordinátorov bola rozhodujúca pri uzavretí niektorých dohôd, dokonca aj pri úradnom potvrdení pevných záväzkov príslušných členských štátov zrealizovať štúdie alebo odštartovať činnosti; rozhodnutia, ktoré boli ešte pred niekoľkými mesiacmi nepredstaviteľné. Aj to, že boli pri riešení niektorých koridorov zistené - občas veľké - problémy, je výsledkom práce koordinátorov. Keď sa Komisia rozhodne finančne angažovať do niektorých operácií, urobí to na základe náležitých vedomostí, pretože táto transparentnosť aktuálneho stavu daných koridorov je pre ňu ďalšou zárukou. Komisia ďakuje európskym koordinátorom za vykonanú prácu v súlade s ich mandátom počas prvého roku činnosti. Dosiahol sa značný pokrok. Komisia ich vyzýva pokračovať v ich práci v súlade s ich poverovacím listom. Informácie, ktoré koordinátori poskytnú v priebehu nasledujúcich šiestich mesiacov Komisia použije, popri ostatných elementoch, na prípravu všeobecného finančného plánovania transeurópskych dopravných sietí na obdobie 2007-2013. Pokračovanie v ich poslaní by im malo v rámci možností umožniť získať záruky finančnej podpory členských štátov, ktorých sa tieto prioritné projekty týkajú. Príloha I Zoznam koordinátorov. - pán Karel Van Miert pre Prioritný projekt č. 1 („Železničná os Berlín-Verona/Miláno-Bologna-Neapol-Messina-Palermo“) - pán Etienne Davignon pre Prioritný projekt č. 3 („Vysokorýchlostná železničná os v juhozápadnej Európe“) - pani Loyola de Palacio pre Prioritný projekt č. 6 („Železničná os Lyon-Terst-Divača/Koper-Divača-Ľubľana-Budapešť-ukrajinská hranica“) - pán Péter Balázs pre Prioritný projekt č. 17 („Železničná os Paríž-Štrasburg-Štutgart-Viedeň-Bratislava“) - pán Pavel Telicka pre Prioritný projekt č. 27 („Železničná os „Rail Baltica“ Varšava- Kaunas - Riga - Talin -Helsinki”) - pán Karel Vinck pre projekt „ERTMS“. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu č. 884/2004/ES z 29. apríla 2004 (Ú. v EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1). [2] Rozhodnutie Komisie č. C (2005) 2754 z 20. júla 2005. [3] KOM(2006) 245, konečné znenie [4] Táto skupina je riadená podpredsedom povereným dopravou a skladá sa z podpredsedkyne poverenej informačnou spoločnosťou a médiami a z Komisárov poverených regionálnou politikou, finančným plánovaním a rozpočtom, životným prostredím, hospodárskymi a finančnými záležitosťami a energetikou.