Návrh nariadenie rady, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku /* KOM/2008/0353 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.6.2008 KOM(2008) 353 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu dusičnanu amónneho (DA) s pôvodom v Rusku. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom dvoch prešetrovaní, ktoré sa uskutočnili v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Rada nariadením (ES) č. 2022/95[1] uložila konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, ktorý patrí pod kódy kombinovanej nomenklatúry (KN) 3102 30 90 a 3102 40 90. Podľa ďalšieho prešetrovania, v ktorom sa zistilo, že účinky cla sa postupne utlmujú, opatrenia sa zmenili a doplnili nariadením (ES) č. 663/98[2]. Na základe žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti a o predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 a článku 11 ods. 3 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 658/2002[3] uložila konečné antidumpingové clo vo výške 47,07 EUR za tonu na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý patrí pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 s pôvodom v Rusku. A nakoniec sa vykonalo predbežné preskúmanie rozsahu výrobku a nariadením (ES) č. 945/2005[4] sa uložilo konečné antidumpingové clo v rozsahu od 29,26 EUR za tonu do 47,07 EUR za tonu na dovoz hnojív s pôvodom v Rusku s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti (ďalej len „DA“), a ktorý patrí pod kódy KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Rada uložila 19. apríla 2007 nariadením (ES) č. 442/2007[5] konečné antidumpingové opatrenia na dovoz DA s pôvodom na Ukrajine. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia a) čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení na dovoz DA od výrobcu „Mineral and Chemical Company EuroChem“, akciová spoločnosť, (Eurochem), v Rusku. V roku 2005 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Túto žiadosť s rozsahom obmedzeným na dumping predložil Eurochem, vyvážajúci výrobca DA v Rusku. Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania, a začala toto preskúmanie 30. 11. 2005[6]. b) Preskúmanie pred uplynutím platnosti platných antidumpingových opatrení na dovoz DA s pôvodom v Rusku. Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti[7], 17. januára 2007 Komisia dostala žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“) základného nariadenia. Žiadosť predložilo Európske združenie výrobcov hnojív (ďalej len „EFMA“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje podstatnú časť celkovej výroby DA v Spoločenstve, v tomto prípade viac než 50 %. Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a začala toto preskúmanie 14. apríla 2007[8]. Pripojený návrh Komisie na nariadenie Rady obsahuje konečné závery týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opätovného výskytu dumpingu, pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opätovného výskytu ujmy a závery týkajúce sa záujmu Spoločenstva. S cieľom predbežného preskúmania prebehli konzultácie s členskými štátmi na zasadnutí antidumpingového výboru 16. septembra 2006. Šestnásť členských štátov návrh podporilo, 4 sa zdržali hlasovania a 5 členských štátov nereagovalo. S cieľom preskúmania pred uplynutím platnosti prebehli konzultácie s členskými štátmi na zasadnutí antidumpingového výboru 27. mája 2007. X členských štátov návrh podporilo, X bolo proti, X sa zdržalo hlasovania a X členských štátov nereagovalo. Navrhuje sa, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorý by mal byť uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 13. júla 2008. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: | Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Uvedené základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[9] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia (1) Rada nariadením (ES) č. 2022/95[10] uložila konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, ktorý patrí pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Na základe ďalšieho prešetrovania, pri ktorom sa zistilo, že účinok cla sa postupne utlmuje, sa opatrenia zmenili a doplnili nariadením (ES) č. 663/98[11]. Na základe žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti a o predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 658/2002[12] uložila konečné antidumpingové clo vo výške 47,07 EUR za tonu na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý patrí pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90, s pôvodom v Rusku. A nakoniec sa vykonalo predbežné preskúmanie rozsahu výrobkov a podľa nariadenia (ES) č. 945/2005[13] sa uložilo konečné antidumpingové clo v rozsahu od 41,42 EUR za tonu do 47,07 EUR za tonu na dovoz tuhých hnojív s pôvodom v Rusku s obsahom dusičnanu amónneho viac ako 80 % hmotnosti (ďalej len „DA“), ktorý patrí pod kódy KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. (2) Rada 19. apríla 2007 nariadením (ES) č. 442/2007[14] uložila konečné antidumpingové opatrenia na dovoz DA s pôvodom na Ukrajine. 2. Žiadosť o preskúmanie 2.1 Čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení na dovoz DA s pôvodom v Rusku a vyrobený v Mineral and Chemical Company (ďalej len „Eurochem“), a. s., člen skupiny Eurochem (3) Dňa 30. augusta 2005 dostala Komisia žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „predbežné preskúmanie“). Túto žiadosť s rozsahom obmedzeným na dumping predložil Eurochem, vyvážajúci výrobca DA v Rusku. (4) Eurochem tvrdil a predložil dostatočné dôkazy prima facie o tom, že okolnosti sa zmenili, a najmä, že porovnanie normálnej hodnoty na základe jeho vlastných údajov s vývoznými cenami príslušného výrobku pri predaji na vývoz do Spoločenstva by viedlo k výraznému zníženiu dumpingu pod úroveň súčasných opatrení. Na vyrovnanie dumpingu by už preto nebolo potrebné naďalej uplatňovať uložené opatrenia na existujúcej úrovni, ktorá vychádzala z rozpätia ujmy stanoveného v minulosti. (5) Po porade s poradným výborom Komisia konštatovala, že existujú dostatočné dôkazy na začatie predbežného preskúmania, a začala toto preskúmanie 30. novembra 2005[15]. 2.2. Preskúmanie pred uplynutím platnosti platných antidumpingových opatrení na dovoz DA s pôvodom v Rusku (6) Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti[16] Komisia dostala 17. januára 2007 žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti. (7) Žiadosť predložilo Európske združenie výrobcov hnojív (EFMA, ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje podstatnú časť celkovej výroby DA v Spoločenstve, v tomto prípade viac než 50 %. (8) Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo k opätovnému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Jedna strana tvrdila, že Komisia mala iniciovať z úradnej moci súbežné predbežné preskúmanie v súvislosti s dumpingom i ujmou, aby sa zohľadnili zmeny okolností vyvolané rozšírením EÚ v roku 2004 a 2007. Komisia v niekoľkých oznámeniach[17], ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, vyzvala zainteresované strany, aby požiadali o začatie predbežného preskúmania, ak predložia dôkazy o tom, že opatrenia by boli výrazne odlišné, keby vychádzali z informácií zahŕňajúcich aj nové členské štáty. Žiadna takáto žiadosť ani podložené dôkazy neboli Komisii predložené. V tejto súvislosti treba upozorniť, že ak sa takéto dôkazy nepredložia, samotné rozšírenie nie je dostatočným dôvodom na začatie preskúmania. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. (9) Po porade s poradným výborom Komisia konštatovala, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a začala toto preskúmanie 14. apríla 2007[18]. 3. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka (10) Rozsah predbežného revízneho prešetrovania je obmedzený na preskúmanie dumpingu týkajúceho sa spoločnosti Eurochem. Komisia oficiálne informovala vyvážajúceho výrobcu, zástupcov vyvážajúcej krajiny a výrobcov zo Spoločenstva o začatí čiastočného predbežného preskúmania. (11) Pokiaľ ide o preskúmanie pred uplynutím platnosti Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov, zástupcov vyvážajúcej krajiny, dovozcov, výrobcov zo Spoločenstva, používateľov a žiadateľa (EFMA) o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. 3.1 Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva (12) Vzhľadom na veľký počet výrobcov zo Spoločenstva (23) a dovozcov do Spoločenstva sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia usúdilo, že je vhodné preskúmať, či by sa malo pristúpiť k výberu vzorky. Na to, aby sa Komisii umožnilo rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, boli výrobcovia a dovozcovia zo Spoločenstva požiadaní podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia, aby sa do 15 dní od začatia prešetrovania prihlásili a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí. (13) Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na to, že 14 výrobcov zo Spoločenstva naznačilo svoju ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, je potrebný výber vzorky. 3.2 Výber vzorky dovozcov zo Spoločenstva (14) Na oznámenie o začatí reagoval len jeden dovozca, ktorý vyjadril ochotu spolupracovať. Tento dovozca však nakoniec neposkytol žiadne požadované informácie, keďže v roku 2005 zastavil dovoz dusičnanu amónneho z Ruska. 4. Dotazníky a overenie (15) Na účely predbežného preskúmania bol spoločnosti Eurochem zaslaný dotazník a spoločnosť spolupracovala a predložila vyplnený dotazník. (16) Na účely preskúmania pred uplynutím platnosti boli všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v príslušných krajinách, prepojeným dovozcom, výrobcom zo Spoločenstva, ktorí boli zaradení do vzorky, používateľom a žiadateľovi zaslané dotazníky. (17) Pokiaľ ide o preskúmanie pred uplynutím platnosti vyplnené dotazníky prišli od: (18) troch vyvážajúcich výrobcov/distribútorov v Rusku. Boli to spoločnosti: Mineral and Chemical Company Eurochem, a. s. (Eurochem), Acron (ďalej len „Acron“) a Minudiobreniya, a. s. (ďalej len „Minudiobreniya“). (19) Štyria výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky: - Grande Paroisse Société Anonyme (Paríž, Francúzsko), - Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Spojené kráľovstvo), - Yara (Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko a Spojené kráľovstvo), - Zaklady Azotowe Pulawy (Poľsko). (20) Z 55 oslovených potenciálnych dovozcov dusičnanu amónneho do Spoločenstva poskytli vyplnené dotazníky len 3 spoločnosti, ktoré uviedli, že v posudzovanom období nevykonali žiadny dovoz príslušného výrobku. (21) Písomné pripomienky prišli od výboru profesionálnych poľnohospodárskych organizácií v EÚ (COPA) / Všeobecnej konfederácie poľnohospodárskych družstiev v EÚ (COGECA), od Národnej únie poľnohospodárov Anglicka a Walesu a od Federácie švédskych poľnohospodárov. (22) Zainteresované strany dostali v súvislosti s obidvomi preskúmaniami možnosť písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v príslušnom oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. (23) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné pre svoju analýzu, a vykonala overenie na mieste v priestoroch týchto spoločností: (a) Vyvážajúci výrobcovia v Rusku (24) „Eurochem“ a jeho dve prepojené spoločnosti[19]: - akciová spoločnosť Azot („NAK Azot“), Novomoskovsk, Rusko, a - akciová spoločnosť Nevinnomyssky Azot („Nevinka Azot“), Nevinnomyssk, Rusko. (25) Acron a jeho tri prepojené spoločnosti - akciová spoločnosť Dorogobuzh, - akciová spoločnosť Kubanagranova, - ZAO Rostagranova. (26) Minudiobreniya (b) Výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky - Grande Paroisse Société Anonyme (Paríž, Francúzsko), - Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Spojené kráľovstvo), - Yara Société Anonyme (navštívené pracoviská v Bruseli, Belgicko, v Paríži, Francúzsko, a v Sluiskil, Holandsko), - Zaklady Azotowe Pulawy (Poľsko). (c) Prepojený dovozca (27) Eurochem GmbH – Zug (Švajčiarsko) (d) Neprepojení dovozcovia v Spoločenstve (28) Neprebehli žiadne overovacie návštevy, pretože žiadny dovozca DA z príslušnej krajiny neposlal vyplnený dotazník. 5. Príslušné obdobia, počas ktorých sa uskutočnili revízne prešetrovania (29) Obdobie prešetrovania, pokiaľ ide o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia v súvislosti s dovozom od spoločnosti Eurochem, sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2004 do 30. júna 2005 (ďalej len „obdobie predbežného revízneho prešetrovania – OPRP“). (30) Obdobie prešetrovania, pokiaľ ide o preskúmanie pred uplynutím platnosti, sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007 (ďalej len „obdobie prešetrovania pred uplynutím platnosti – OPUP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2003 do konca OPUP (ďalej len „posudzované obdobie“). 6. Sprístupnenie informácií a možnosť predložiť pripomienky (31) Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa mala odporučiť zmena a doplnenie antidumpingových opatrení uložených spoločnosti Eurochem, a zachovanie konečného antidumpingového cla na DA s pôvodom v Rusku. Poskytla sa im tiež lehota, počas ktorej mohli vyjadriť námietky k týmto zisteniam. Ich pripomienky sa zvážili a zohľadnili, keď to bolo vhodné. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (32) Príslušný výrobok, ktorého sa týka toto preskúmanie, je ten istý výrobok, ktorý sa vymedzil v nariadení Rady (ES) č. 945/2005, t. j. tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, zaradený pod kódy KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91, s pôvodom v Rusku. 2. Podobný výrobok (33) Podobne ako v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že DA vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Rusku a DA vyvážaný do Spoločenstva z Ruska má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a spôsoby použitia. Ide teda o podobné výrobky na účely týchto prešetrovaní v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. (34) Vzhľadom na fyzikálne a technické vlastnosti je dusičnan amónny, ktorý vyrába výrobné odvetvie Spoločenstva, výrobok podobný dusičnanu amónnemu, ktorý sa vyváža z Ruska do Spoločenstva. C. ČIASTOČNÉ PREDBEŽNÉ PRESKÚMANIE: DUMPING 1. Všeobecne (35) Keďže všetky výrobky, ktoré predával Eurochem do Spoločenstva počas OPRP, vyrábal výhradne jeden výrobca, NAK Azot, analýza v súvislosti s normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonala len v súvislosti s týmto výrobcom. Výsledné dumpingové rozpätie a clo, ak existuje, ktoré sa má uplatňovať na dovoz od výrobcu NAK Azot, by sa malo uplatňovať aj na prepojenú spoločnosť Nevinka Azot. 2. Normálna hodnota (36) Do Spoločenstva sa vyvážal len jeden druh výrobku, preto sa normálna hodnota stanovila vo vzťahu k tomuto druhu výrobku. Skúmalo sa, či sa dosiahol dostatočný predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Domáce predajné ceny za každú transakciu sa porovnávali s celkovými výrobnými nákladmi. (37) V tomto smere treba poznamenať, že náklady na energie, napríklad na elektrickú energiu a plyn, predstavujú hlavnú časť výrobných nákladov a významnú časť celkových nákladov na výrobu. Na účely vykonania testu bežného obchodovania sa tiež skúmalo, či sa v záznamoch príslušných strán primerane zohľadnili náklady spojené s výrobou a predajom výrobku, ktorý je predmetom posudzovania. (38) Pri prešetrovaní sa neukázalo, že by elektrická energia nebola v záznamoch primerane zaznamenaná. V tejto súvislosti okrem iného treba poznamenať, že ceny elektrickej energie, ktoré platil Eurochem počas OPRP, boli v súlade s medzinárodnými trhovými cenami, ak sa porovnajú s inými krajinami, ako napríklad Kanada a Nórsko. To však nemožno povedať o cenách plynu. (39) Pokiaľ ide o dodávky plynu, v skutočnosti sa na základe údajov uverejnených medzinárodne uznávanými zdrojmi špecializovanými na trhy energie zistilo, že cena, ktorú platil Eurochem, bola približne vo výške jednej pätiny vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. Okrem toho všetky dostupné údaje naznačujú, že domáce ceny plynu v Rusku boli regulované ceny, ktoré sú podstatne nižšie než trhové ceny za zemný plyn napríklad v USA, Kanade, Japonsku a v EÚ. Na tieto štyri trhy pripadá celkovo 46 % celosvetovej spotreby plynu a zdá sa, že prevládajúce úrovne domácich cien na týchto štyroch trhoch primerane odzrkadľujú náklady. Tieto trhy s plynom sa preto môžu považovať za reprezentatívne v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Dostupné informácie tiež naznačujú, že domáce predajné ceny ruského plynu dokonca nepokrývajú ani náklady dodávateľa plynu, spoločnosti Gazprom. (40) Na základe uvedeného sa usúdilo, že ceny plynu, ktoré platila spoločnosť NAK Azot počas obdobia prešetrovania, nemožno použiť na účely stanovenia nákladov na výrobu príslušného výrobku podľa prvej vety článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Preto, ako sa uvádza v článku 2 ods. 5 základného nariadenia, náklady spoločnosti NAK Azot, t. j. v tomto prípade na dodávky plynu, treba upraviť, aby sa zohľadnili náklady spojené s výrobou a predajom podobného výrobku počas OPRP. Keďže súčasné preskúmanie bolo obmedzené na preskúmanie úrovne dumpingu zo strany Eurochem, nebolo možné vykonať úpravu na základe neskreslených cien, ktoré platili iní výrobcovia alebo vývozcovia v Rusku, pretože žiadne takéto údaje neboli k dispozícii. Za takýchto okolností sa považovalo za vhodné vychádzať pri úprave podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia z informácií získaných z ostatných reprezentatívnych trhov. V tomto prípade upravená cena vychádzala z priemernej ceny ruského plynu pri predaji na vývoz na nemecko-českej hranici, bez nákladov na dopravu (ďalej len „upravená cena vo Waidhause“). (41) Výrobné náklady, ktoré poskytla spoločnosť NAK Azot sa preto prepočítali tak, aby sa v nich zohľadnili upravené ceny plynu. Na základe týchto prepočítaných nákladov na výrobu sa zistilo, že všetok predaj domáceho výrobku, ktorý sa dal priamo porovnať s jediným druhom výrobku vyvážaného spoločnosťou, je neziskový, t. j. neuskutočňuje sa v rámci bežného obchodovania. Preto sa musela vytvoriť normálna hodnota. Uskutočnilo sa to na základe výrobných nákladov toho druhu výrobku, ktorý sa vyváža do Spoločenstva, po úprave o uvedené náklady na plyn, plus primeraná suma na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a na zisk podľa článku 2 ods. 3 a článku 2 ods. 6 základného nariadenia. (42) PVA náklady a zisk nebolo možné stanoviť na základe článku 2 ods. 6 základného nariadenia, pretože spoločnosť NAK Azot nemala reprezentatívny domáci predaj príslušného výrobku v rámci bežného obchodovania. Článok 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia nebolo možné uplatniť, pretože existuje iba jeden iný výrobca, na ktorého sa vzťahuje prešetrovanie (spoločnosť Nevinka Azot). Nedal sa uplatniť ani článok 2 ods. 6 písm. b), pretože výrobné náklady spoločnosti NAK Azot na výrobky patriace do tej istej hlavnej kategórie tovaru by tiež bolo potrebné upraviť vzhľadom na náklady na plyn z uvedených dôvodov. Preto sa PVA náklady a zisk stanovili na základe článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. (43) Podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia PVA náklady vychádzali z primeranej metódy. Severoamerický trh vykázal významný objem domáceho predaja a značnú úroveň hospodárskej súťaže zo strany domácich a zahraničných spoločností. V tejto súvislosti sa zohľadnili verejne dostupné informácie o hlavných spoločnostiach pôsobiacich v oblasti obchodovania s hnojivami. Zistilo sa, že na účely tohto prešetrovania by boli najvhodnejšie zodpovedajúce údaje od severoamerických výrobcov (USA a Kanada) vzhľadom na veľkú dostupnosť spoľahlivých a úplných verejných finančných údajov od spoločností kótovaných na burze v tejto časti sveta. PVA náklady a zisk sa preto stanovili na základe vážených priemerných PVA nákladov a zisku troch severoamerických výrobcov, o ktorých sa zistilo, že patria medzi najväčšie spoločnosti v odvetví dusíkatých hnojív, pokiaľ ide o domáci predaj tejto hlavnej kategórie výrobkov (dusíkaté hnojivá). Títo traja výrobcovia sa považovali za reprezentatívnych v oblasti obchodovania s dusíkatými hnojivami (v priemere viac než 80 % obratu spoločnosti/obchodného segmentu), a teda ich PVA náklady a zisk sa považovali za reprezentatívne hodnoty vznikajúce v spoločnostiach úspešne pôsobiacich v tomto obchodnom segmente. (44) Percentuálny podiel PVA nákladov bol 6,9 %. Vypočítané priemerné ziskové rozpätie bolo 9,1 %. Treba poznamenať, že takto stanovená výška zisku nepresiahla zisk, ktorý realizujú ruskí výrobcovia z predaja výrobkov tej istej hlavnej kategórie na ich domácom trhu. 3 Vývozná cena (45) Zistilo sa, že predaj príslušného výrobku spoločnosťou Eurochem do Spoločenstva počas OPRP sa vykonával na základe dohody o zastúpení prostredníctvom dvoch prepojených obchodníkov, z ktorých jeden, spoločnosť Eurochem Trading, sa nachádza vo Švajčiarsku a druhý, spoločnosť Cumberland, na Britských Panenských ostrovoch. Druhý obchodník ukončil činnosť na začiatku roku 2005. (46) Vývozná cena sa stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia na základe vývozných cien skutočne platených alebo splatných za výrobok pri jeho predaji na vývoz z vyvážajúcej krajiny do Spoločenstva. 4 Porovnanie (47) Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu, na úrovni spoločnosti NAK Azot. Vykonali sa príslušné úpravy vo forme korekcií rozdielov, ktoré majú vplyv na cenu a porovnateľnosť cien, v súlade článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Zodpovedajúcim spôsobom sa vykonali príslušné úpravy rozdielov v nákladoch na dopravu, manipuláciu, nakládku a vedľajšie náklady, náklady na balenie, úver a provízie, pokiaľ sa uplatňovali, a podložili sa overenými dôkazmi. V tejto súvislosti, keďže predaj na vývoz sa vykonáva prostredníctvom uvedených prepojených obchodníkov a keďže sa zistilo, že títo prepojení obchodníci majú podobné funkcie ako zástupca pôsobiaci na základe provízie, pre každého z týchto obchodníkov sa vykonala úprava vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Keďže dovozcovia zo Spoločenstva nespolupracovali, táto úprava sa vykonala na úrovni 1,5 %, pretože táto úroveň zodpovedala výške provízií vyplatených nezávislým zástupcom, ktorí boli zapojení do obchodu s príslušným výrobkom pri pôvodnom prešetrovaní. 5 Dumpingové rozpätie (48) Dumpingové rozpätie sa stanovilo podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. (49) Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je 28,3 %. 6 Trvalý charakter zmenených okolností (50) V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa analyzovalo, či by sa zmena okolností, pokiaľ ide o dumping, mohla považovať za zmenu trvalého charakteru. (51) V tomto smere treba poznamenať, že normálna hodnota v pôvodnom prešetrovaní sa stanovila na základe ziskových predajných cien na domácom trhu v USA, pretože Rusko v tom čase nebolo krajinou s trhovým hospodárstvom. V súvislosti so súčasným revíznym prešetrovaním sa Rusko považuje za krajinu s trhovým hospodárstvom a normálna hodnota sa preto stanovila na základe nákladov spoločnosti Eurochem na výrobu, ktoré sa v prípade potreby upravili. Nezistili sa žiadne náznaky toho, že normálna hodnota stanovená počas tohto preskúmania by sa nemohla považovať za hodnotu trvalého charakteru. (52) Porovnaním normálnych hodnôt a vývozných cien z predchádzajúceho a súčasného prešetrovania sa zistilo, že pre porovnateľné druhy výrobkov sa normálna hodnota značne zvýšila, ale priemerná vývozná cena sa zvýšila ešte viac, čo spôsobilo zníženú úroveň dumpingu. Pokiaľ ide o vývozné ceny na iné trhy zistilo sa, že sú vo všeobecnosti v súlade s vývoznými cenami do Spoločenstva. Nenašiel sa žiadny dôkaz o tom, že predaj na vývoz za dumpingové ceny nebude pokračovať, bude však na nižšej úrovni než pri pôvodnom prešetrovaní. (53) Na základe toho sa dospelo k záveru, že zmenené okolnosti, pokiaľ ide o pôvodné prešetrovanie týkajúce sa dumpingu (v súčasnosti sa vychádza z porovnania vlastnej normálnej hodnoty a vývozných cien Eurochem), by sa mohli odôvodnene považovať za trvalé. (54) Podľa článku 9 ods. 4 základného nariadenia by výška antidumpingového cla nemala presiahnuť zistené dumpingové rozpätie, malo by však byť nižšie než toto rozpätie, pokiaľ by takéto nižšie clo bolo primerané na odstránenie ujmy výrobného odvetvia Spoločenstva. Keďže existujúce clá pre Rusko sa vypočítali na základe rozpätia ujmy a keďže nové dumpingové rozpätie zistené počas tohto prešetrovania je nižšie než rozpätie ujmy vypočítané predtým, clo by sa malo upraviť na dumpingové rozpätie zistené v tomto prešetrovaní, teda na hodnotu 28,3 %. 7 Záver (55) Na základe záverov prijatých v súvislosti s dumpingom a trvalý charakter zmenených okolností by sa individuálne antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku vzhľadom na Eurochem malo zmeniť a doplniť, aby sa zohľadnilo nové zistené dumpingové rozpätie. (56) Keďže zistená úroveň dumpingu je nižšia než rozpätie ujmy stanovené v predchádzajúcom prešetrovaní, sadzba cla by sa mala stanoviť na úrovni zisteného dumpingu. (57) Keďže v pôvodnom prešetrovaní sa clo uložilo vo forme konkrétnej sumy za tonu, malo by v súčasnom prešetrovaní mať rovnakú formu. Takže clo je 32,82 EUR/tona. V súlade s nariadením Rady (ES) č. 945/2005 by sa clo pre zmesi hnojív s obsahom dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka presahuje 28 % hmotnosti, malo uplatňovať úmerne k obsahu DA a iných okrajových látok a živín. (58) I keď toto clo vychádza z údajov od spoločnosti NAK Azot, ako sa už uviedlo, bude sa uplatňovať na celý predaj spoločnosti Eurochem bez ohľadu na to, ktorý prepojený závod vyrobil výrobok. D. PRESKÚMANIE PRED UPLYNUTÍM PLATNOSTI D.1. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU (59) Z dôvodov súladu sa v prvom kroku skúmalo, či sa dumping uskutočňuje v súčasnosti a či sa dá predpokladať, že uplynutie platnosti opatrení bude viesť k pokračovaniu dumpingu. 1. Dumpingový dovoz počas OPUP 1.1 Úvodná poznámka (60) Ako už bolo uvedené, pri prešetrovaní spolupracovali traja vyvážajúci výrobcovia (Eurochem, Acron a Minudiobreniya). 1.2 Normálna hodnota (61) Komisia skúmala, či by bolo možné domáci predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa skúmali náklady na výrobu hotového výrobku, ktorý spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyrába a predáva na domácom trhu. (62) Plyn je hlavnou surovinovou zložkou vo výrobnom procese príslušného výrobku a predstavuje významný podiel výrobných nákladov. V súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia sa skúmalo, či náklady spojené s výrobou a predajom posudzovaného výrobku sú primerane zachytené v záznamoch príslušných strán. (63) Na základe údajov, ktoré uverejnili medzinárodne uznávané zdroje špecializované na trhy s energiou, sa zistilo, že ceny, ktoré platili ruskí výrobcovia na základe vládneho nariadenia, boli nezvyčajne nízke. Pre názornosť, tieto ceny predstavovali asi jednu štvrtinu vývoznej ceny zemného plynu z Ruska a boli tiež výrazne nižšie než ceny plynu, ktoré platili výrobcovia zo Spoločenstva. (64) Keďže ceny plynu neboli v záznamoch spolupracujúcich výrobcov primerane zachytené, museli sa zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Nakoľko neexistovali žiadne dostatočne reprezentatívne neskreslené ceny plynu vo vzťahu k ruskému domácemu trhu, považovalo sa za vhodné pri úprave vychádzať z informácií z iných reprezentatívnych trhov v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. V tomto prípade upravená cena vychádzala z priemernej ceny ruského plynu pri jeho predaji na vývoz na nemecko-českých hraniciach bez nákladov na dopravu, ktorá bola upravená tak, aby sa v nej zohľadnili náklady na miestnu distribúciu (ďalej len „upravená cena vo Waidhause“). Waidhaus je ťažiskový bod pre predaj ruského plynu do EÚ a je najväčším trhom pre ruský plyn. V súlade s tým ho možno považovať za reprezentatívny trh. (65) V súvislosti s upravenou cenou vo Waidhause predložili ruskí vývozcovia množstvo argumentov. (66) Po prvé tvrdili, že každá úprava ich ceny plynu, ktorá sa platí na domácom trhu, by bola neopodstatnená s tým, že v ich účtovných záznamoch sú plne zachytené náklady spojené s výrobou a predajom podobného výrobku v krajine pôvodu. Na odôvodnenie tohto konštatovania poskytli štúdiu nezávislej konzultačnej firmy, v ktorej sa uvádzalo, že cena plynu, ktorú platia ruskí vývozcovia, v plnej miere odráža náklady na výrobu a predaj plynu, ktoré vznikajú dodávateľovi plynu. Treba upozorniť, ako ukazuje samotná štúdia, že náklady na plyn, ako aj náklady na dodávku plynu ruským výrobcom DA, ktoré sa použili na porovnanie, boli odhadnuté náklady, a teda nie skutočné náklady, ktoré vznikajú počas OPUP. Taktiež nie je jasné, či náklady takto stanovené, boli úplné náklady, ako sa stanovujú v súlade so základným nariadením, t. j. zahŕňajúce úplné náklady na výrobu a úplné PVA náklady súvisiace s výrobou a predajom plynu. A nakoniec treba tiež upozorniť, že dostupné informácie o nákladoch dodávateľov plynu nenaznačujú, že by domáce predajné ceny ruského plynu zahŕňali náklady dodávateľa plynu, Gazprom, počas celého OPUP. (67) V každom prípade sa usudzuje, že na základe článku 2 ods. 5 základného nariadenia samotná skutočnosť, že cena plynu, ktorú účtoval dodávateľ svojim zákazníkom, nepokrýva náklady, ako taká nie je kritériom, na základe ktorého sa dá zistiť, či náklady na výrobu podobného výrobku, vedené v účtoch spoločnosti, primerane zohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Na základe uvedených dôvodov (uverejnenie medzinárodne uznávaných zdrojov špecializovaných na trhy s energiami a porovnanie cien plynu v Rusku s cenami vyvážaného ruského plynu) sa zistilo, že sa nejedná o tento prípad. Po druhé ruskí výrobcovia DA sa nezaoberali zrejmým výrazným rozdielom medzi cenou za plyn, ktorá sa platila na ruskom domácom trhu, a vývoznou cenou zemného plynu z Ruska na jednej strane, a cenou, ktorú platili výrobcovia zo Spoločenstva na strane druhej. Takisto sa nezaoberali skutočnosťou, že domáce ceny zemného plynu boli v Rusku regulované, a preto sa nemôžu považovať za také, v ktorých sa primerane zohľadňuje cena zvyčajne splatná na nedeformovaných trhoch. Preto i keď cena plynu, ktorú platil výrobca DA zahŕňala jednotkové náklady na výrobu a predaj plynu, ktoré vznikli jeho dodávateľovi, tieto argumenty sú nepodstatné, nakoľko trhová cena plynu nemusí byť priamo viazaná na náklady na jeho výrobu a predaj a cena, za ktorú ruské spoločnosti nakupovali plyn počas OPUP, sú naďalej regulované štátom a výrazne nižšie, ako je úroveň cien na neregulovaných trhoch, ako sa už uviedlo (cena plynu v Rusku počas OPUP tvorila asi jednu štvrtinu jeho vývoznej ceny). Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. (68) Ďalej sa tvrdilo, že pri úprave cien plynu sa v skutočnosti používala metodika na určenie normálnej hodnoty, ktorá sa v základnom nariadení nepredpokladá. Takže nahradením domácich nákladov na plyn nákladmi vychádzajúcimi z upravenej ceny vo Waidhause a vzhľadom na skutočnosť, že tieto náklady tvoria veľkú časť celkových nákladov na podobný výrobok, a teda aj vytvorenej normálnej hodnoty, normálna hodnota by sa vlastne určovala podľa údajov z tretieho „reprezentatívneho“ trhu. V tejto súvislosti sa argumentovalo tým, že pre krajiny s trhovým hospodárstvom sa v základnom nariadení na určenie normálnej hodnoty uvažuje len o týchto metodikách: i) na základe domácej ceny podobného výrobku pri bežnom obchodovaní, ii) na základe výrobných nákladov v krajine pôvodu (plus primeraná výška PVA nákladov a zisku) alebo iii) reprezentatívne ceny vývozu podobného výrobku do vhodnej tretej krajiny. Ruskí vývozcovia dospeli k záveru, že na základe toho normálna hodnota by nemala vychádzať z údajov tretieho reprezentatívneho trhu. (69) V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že normálna hodnota bola stanovená v súlade s metodikami ustanovenými v článku 2 ods. 1 až ods. 6 základného nariadenia. Aby sa však zistilo, či sa domáci predaj uskutočňoval pri bežnom obchodovaní kvôli cene, t. j. či bol ziskový, musí sa najprv zistiť, či náklady výrobcu DA predstavovali spoľahlivý základ v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Až po spoľahlivom stanovení nákladov sa môže určiť, ktorá metodika by sa mala použiť na stanovenie normálnej hodnoty. Preto je nesprávne tvrdiť, že určením spoľahlivých údajov o nákladoch v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia bola zavedená nová metodika na stanovenie normálnej hodnoty. Argumenty ruských výrobcov v tejto súvislosti sa preto museli zamietnuť. (70) Okrem toho sa tvrdilo, že aj v prípade, že keď sa musela vykonať úprava nákladov na zemný plyn na domácom trhu, cena za ruský zemný plyn vo Waidhause nebola spoľahlivým základom pre takúto úpravu, pretože cena sa stanovuje podľa dlhodobých zmlúv na dodávky plynu, v ktorých sa cenový vzorec viaže na ceny ropných výrobkov, a cena teda nesúvisí s nákladmi Eurochemu na výrobu a dodávku plynu v Rusku. Ďalej sa argumentovalo tým, že cena vo Waidhause za ruský plyn nie je spoľahlivá, lebo ju ovplyvňuje nadmerne vysoká a pravdepodobne aj nekonkurenčná domáca cena v Nemecku, ktorú prešetrujú nemecké antitrustové orgány. (71) Po prvé treba poznamenať, že jedným z hlavných kritérií na výber základu na určovanie cien plynu bolo to, aby cena primerane zohľadňovala cenu, ktorá sa obvykle platí na nedeformovaných trhoch. Je nesporné, že táto podmienka je splnená, pokiaľ ide o ceny vo Waidhause. Okrem toho ďaleko najväčší objem plynu z Ruska sa dováža prostredníctvom ťažiskového bodu Waidhaus, ktorý tak predstavuje vhodný základ na úpravu. Na tomto základe sa Waidhaus považoval za reprezentatívny trh a vhodný základ na stanovenie nákladov na plyn v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Po druhé, samo osebe nie je podstatné, či cena závisí od nákladov, pokiaľ sa v nej primerane zohľadňuje cena, ktorá sa obvykle platí na nedeformovaných trhoch. Pokiaľ ide o cenu plynu dovážaného cez Waidhaus, neexistujú tu žiadne náznaky zásahov štátu do tvorby cien, a táto podmienka je teda splnená. A nakoniec v súvislosti s tvrdením o nekonkurenčnej domácej cene v Nemecku treba poznamenať, že prešetrovanie zo strany Bundeskanzleramt stále pokračuje a zatiaľ sa nedospelo k žiadnym záverom. Okrem toho toto prešetrovanie sa týka cien, za ktoré hlavní nemeckí distribútori plynu predávajú plyn na nemeckom domácom trhu, a nie cien, za ktoré nakupujú plyn dovážaný z Ruska. V protiklade k tvrdeniam tieto dve ceny nemusia spolu súvisieť, pretože hospodársky záujem dodávateľov plynu a ich zákazníkov je presne opačný. Možno teda predpokladať, že cieľom distribútorov je udržať maloobchodnú cenu na najvyššej možnej úrovni, pričom súčasne je v ich hospodárskom záujme, aby nákupnú cenu ponechali na najnižšej možnej úrovni s cieľom maximalizovať výšku zisku. Argument, že nemeckí úradujúci funkcionári nie sú motivovaní na vyjednávanie o nízkych cenách za ruský dovážaný plyn vo Waidhause, je iba predpoklad bez akéhokoľvek reálneho základu. Z tohto dôvodu boli tieto argumenty zamietnuté. (72) Ďalej sa tvrdilo, že keby sa mala vykonať úprava nákladov na zemný plyn na domácom trhu, táto úprava by mala vychádzať z neregulovaných cien platných v Rusku. Po prvé skutočnosť, že Komisia mohla zvoliť rôzny základ, neznamená, že výber Waidhausu bol nevhodný. Najdôležitejším kritériom pre výber základu, podľa ktorého sa určia ceny plynu je to, aby primerane zohľadňoval cenu, ktorá sa obvykle platí na nedeformovaných trhoch. Je nesporné, že pokiaľ ide o ceny vo Waidhause, táto podmienka je splnená. Po druhé, skutočnosť, že objem plynu predávaný za neregulované ceny na domácom trhu bol počas OPUP len malý (menej ako 2 %), a že takéto ceny boli značne bližšie k regulovaným domácim cenám ako k voľne stanoveným vývozným cenám vo veľkej miere nasvedčuje tomu, že tieto neregulované ceny boli skreslené prevažujúcimi regulovanými cenami. Neregulované domáce ceny preto nebolo možné použiť. (73) Okrem toho sa namietalo, že domáce ceny za zemný plyn v Rusku, ktoré sú regulované štátom, trvale rastú. Cenu na domácom trhu preto nemožno považovať za nekonkurenčnú alebo neprimerane nízku. V tejto súvislosti sa uviedlo, že ruská vláda prijala výnos[20] na zavedenie štátneho programu, ktorý bude viesť k mnohonásobnému zvýšeniu cien plynu v Rusku pre priemyselných používateľov do roku 2011. (74) Táto námietka nie je odôvodnená, pretože správnou normou pre výber reprezentatívneho trhu nie je to, či sú ceny ako také ziskové, alebo či sa zvyšujú, ale to, či sa v cenách primerane zohľadňuje cena, ktorá sa obvykle platí na nedeformovaných trhoch. To neplatí o cenách regulovaných štátom, aj keď trvale stúpajú. Tieto námietky boli preto zamietnuté. (75) Ďalej sa navrhlo používanie ruskej vývoznej ceny na susediacich trhoch ako alternatívny základ pre úpravu, avšak bez poskytnutia akýchkoľvek ďalších informácií alebo dôkazov o týchto trhoch. Usúdilo sa, že ruské vývozné ceny plynu do pobaltských štátov, kde boli k dispozícii nejaké informácie o cenách, nie sú dostatočne reprezentatívne v dôsledku pomerne nízkych objemov vývozu do týchto krajín. Okrem toho potrebné údaje týkajúce sa nákladov na dopravu a distribúciu neboli k dispozícii, a preto nebolo možné určiť spoľahlivé ceny pre pobaltské štáty. Tieto ceny sa preto nemohli použiť ako základ pre úpravu. (76) Alternatívne sa uvádzal argument, že keby sa mala použiť vývozná cena vo Waidhause, ruské vývozné clo, ktoré sa platí za každý vývoz, by sa malo odpočítať od ceny vo Waidhause, pretože nevzniklo vnútroštátne. (77) Trhová cena vo Waidhause, ktorý sa považoval za reprezentatívny trh v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia, je v skutočnosti cena po zdanení vývozu, a nie cena pred zdanením vývozu. Z hľadiska kupujúceho je dôležitá cena, ktorú musí zaplatiť vo Waidhause, a v tejto súvislosti nie je podstatné, aké percento z ceny predstavuje vývozná daň a aké percento sa platí dodávateľovi plynu. Dodávateľ plynu sa na druhej strane bude vždy pokúšať maximalizovať svoju cenu, a teda účtovať svojim zákazníkom najvyššie ceny, aké sú ochotní zaplatiť. Keďže táto cena je vždy výrazne vyššia ako jeho náklady na výrobu, čo dodávateľovi plynu umožňuje dosiahnuť obrovské zisky, jeho stanovenie ceny nie je ovplyvnené v prvom rade výškou dane z vývozu, ale tým, akú cenu sú zákazníci ochotní zaplatiť. Preto sa dospelo k záveru, že neskreslená cena závislá od trhu je cena, ktorá zahŕňa daň z vývozu, a nie cena pred týmto zdanením. V dôsledku toho boli tvrdenia v tejto súvislosti zamietnuté. (78) V tejto súvislosti sa tiež tvrdilo, že prirážka miestneho distribútora by sa nemala pripočítať k vývoznej cene vo Waidhause, keďže zisky distribútorov sú už súčasťou ceny vo Waidhause. V tejto súvislosti sa uvádzal argument, že miestni distribútori v Rusku sú dcérske spoločnosti vo výlučnom vlastníctve dodávateľa plynu, a pripočítaním zisku týchto distribútorov by teda mohlo dôjsť k duplicitnému započítaniu. Tvrdilo sa tiež, že by sa malo prihliadať na prirodzenú komparatívnu výhodu Ruska. Ďalej sa uvádzal argument, že nakoľko je plyn dostupný vo veľkom množstve v Rusku, ale nie v Spoločenstve, domáce ceny v Rusku sú prirodzene nižšie ako cena vyvážaného plynu, čo by sa malo zohľadniť pri stanovení úpravy cien plynu, ktoré sa platia na domácom trhu. Okrem toho sa tiež tvrdilo, že jedna strana nepoužila počas OPUP miestny systém nízkotlakových potrubí miestnych distribútorov na dodávku zemného plynu z hlavného vysokotlakového potrubia na svoje výrobné miesta. Úpravy ceny plynu by preto nemali zahŕňať ceny regionálnej prepravy. (79) Po prvé, treba poznamenať, že prirážka miestnych distribútorov nezahŕňa iba ziskové rozpätie týchto spoločností, ale aj ich náklady medzi nákupom a opätovným predajom zemného plynu. (80) Po druhé, toto tvrdenie už nebolo možné overiť. Vyplýva to zo skutočnosti, že dodávateľ plynu v Rusku a jeho pridružené spoločnosti neboli predmetom súčasného prešetrovania, a preto neboli k dispozícii dostatočné informácie o organizácii a o štruktúre jeho nákladov. Treba tiež poznamenať, že situácia v Rusku v tomto ohľade nie je, okrem iného, z dôvodu úzkeho prepojenia medzi dodávateľom plynu a ruskou vládou natoľko transparentná, aby umožňovala dostatočný prístup k potrebným dôkazom. (81) Okrem toho ruskí vývozcovia nedokázali predložiť žiadne ďalšie informácie alebo dôkazy, ktorými by preukázali, či a do akej miery boli vlastne náklady na distribúciu zahrnuté do ceny vo Waidhause. Keďže však domáci odberatelia nakupovali plyn od miestnych dodávateľov, muselo sa predpokladať, že musia platiť miestne distribučné náklady, minimálne za služby spojené s predajom, ktoré ako také nie sú zahrnuté v upravenej cene vo Waidhause. (82) V tejto súvislosti treba poukázať na to, že i keď úpravy ceny plynu nezahŕňajú náklady na dopravu, ich vplyv na výpočet dumpingového rozpätia by bol výrazný, ale výsledné dumpingové rozpätie by stále bolo významné a nespôsobilo by zmenu záverov, ku ktorým sa dospelo pri preskúmaní pred uplynutím platnosti. V súlade s tým sa tento argument zamietol. Ak však ruskí výrobcovia poskytnú dostatočné overiteľné dôkazy, ktoré by umožnili znížiť dumpingové rozpätie, Komisia môže vzhľadom na to zvážiť začatie predbežného revízneho prešetrovania. (83) Čo sa týka uvádzaných komparatívnych výhod vzhľadom na dostupnosť zemného plynu v Rusku treba poznamenať, že základné kritérium na výber cien vo Waidhause za základ na stanovenie cien plynu je to, že sa v nich primerane zohľadňuje cena, ktorá sa obvykle platí na nedeformovaných trhoch. Trhové podmienky prevládajúce na domácom trhu sú v tejto súvislosti nevýznamné. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. (84) PVA náklady a zisk nebolo možné stanoviť na základe úvodnej vety článku 2 ods. 6 ani podľa článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia, pretože žiadny zo spolupracujúcich výrobcov nevykonáva reprezentatívny predaj príslušného výrobku pri bežnom obchodovaní. Nemohol sa uplatniť ani článok 2 ods. 6 písm. b), pretože z dôvodov uvedených v odôvodnení 63 a 64 by sa museli výrobné náklady vyvážajúcich výrobcov na výrobky, ktoré patria do rovnakej hlavnej kategórie tovaru, tiež upraviť vzhľadom na náklady na plyn. Preto sa PVA náklady a zisk určili podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. V súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia sa PVA náklady stanovili na základe prijateľnej metódy. Severoamerický trh vykazoval významný objem domáceho predaja a značnú úroveň hospodárskej súťaže u domácich i zahraničných spoločností. V tejto súvislosti sa zohľadnili verejne dostupné informácie o veľkých spoločnostiach pôsobiacich v sektore obchodovania s hnojivami. Zistilo sa, že na účely tohto prešetrovania by boli najvhodnejšie zodpovedajúce údaje od severoamerických výrobcov (USA a Kanada) z dôvodu širokej dostupnosti spoľahlivých a úplných verejných finančných údajov od spoločností kótovaných na burze v tejto časti sveta. Preto sa PVA náklady a zisk stanovili na základe vážených priemerných PVA nákladov a zisku troch severoamerických výrobcov, o ktorých sa zistilo, že patria medzi najväčšie spoločnosti v odvetví dusíkatých hnojív, pokiaľ ide o ich domáci predaj rovnakej hlavnej kategórie výrobkov (dusíkaté hnojivá). Títo traja výrobcovia sa považovali za reprezentatívnych v obchodovaní s dusíkatými hnojivami, a teda ich PVA náklady a zisk za reprezentatívne hodnoty týchto ukazovateľov, ktoré obvykle vznikajú v spoločnostiach úspešne pôsobiacich v tomto segmente obchodovania. Treba poznamenať, že takto stanovená výška PVA nákladov a zisku nepresiahla PVA náklady, ktoré vzniknú, a zisk, ktorý sa realizuje, v ruských spolupracujúcich spoločnostiach. 1.3 Vývozná cena (85) Vo všetkých prípadoch vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. (86) V prípadoch, keď sa predaj vykonal prostredníctvom prepojeného dovozcu, vývozná cena sa vytvorila na základe cien opakovaného predaja tohto prepojeného dovozcu nezávislým zákazníkom. V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa vykonali úpravy na zohľadnenie všetkých nákladov, ktoré vzniknú medzi dovozom a opakovaným predajom vrátane nákladov na predaj, všeobecných a administratívnych nákladov a primeraného ziskového rozpätia. 1.4 Porovnanie (87) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Tam, kde to bolo vhodné, sa zodpovedajúcim spôsobom vykonali úpravy rozdielov v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a vo vedľajších nákladoch, v nákladoch na provízie, balenie a úvery a podložili sa overenými dôkazmi. 1.5 Dumpingové rozpätie (88) Dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia. (89) Prešetrovaním sa preukázalo, že počas OPUP dochádzalo k dumpingu. Porovnaním vážených priemerných skutočných vývozných cien a váženej priemernej normálnej hodnoty sa zistilo dumpingové rozpätie viac ako 74 % za Eurochem, viac ako 54 % za Acron a viac ako 92 % za Minudiobreniya. 2 Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení (90) Dovoz z Ruska poklesol zo 785 000 ton v roku 2003 približne na 155 891 ton v OPUP. Jeho podiel na trhu (asi 2 %) je stále významný. Na tento pokles malo vplyv začlenenie 10 nových členských štátov do Spoločenstva v roku 2004 a dvoch nových členských štátov v roku 2007, ktoré pred vstupom do EÚ dovážali z Ruska bez antidumpingových ciel a uplatňovali aktuálne platnú výšku ciel. 2.1 Správanie v minulosti (91) Treba pripomenúť, že ruskí vývozcovia sa už pokúsili o nelegálne zvýšenie svojho vývozu do Spoločenstva a to dvoma cestami. V roku 1998 sa nariadením (ES) č. 663/98 zvýšili clá na ich aktuálnu úroveň (47 EUR/tona alebo približne 40 % z aktuálnej vývoznej ceny z Ruska), pretože sa zistilo, že vývozcovia reagovali na opatrenia tlmiace účinky ciel (t. j. vývozné ceny sa znížili a tým vzrástol dumping). (92) Nariadením (ES) č. 945/2005 sa v júni 2005 clá rozšírili na iné formy DA vyvážané z Ruska, ktoré síce boli colne prihlásené ako „kombinované hnojivá“, ale v podstate to bol DA. Tu sa ukázalo, že ruskí výrobcovia sa systematicky pokúšajú zvýšiť objem svojho vývozu DA do Spoločenstva za dumpingové ceny. (93) Treba tiež poznamenať, že počas OPUP asi 50 % vývozu z Ruska do Spoločenstva smerovalo do Bulharska a Rumunska (ktoré do 1. 1. 2007 nepodliehali antidumpingovým clám). Skutočnosť, že vývoz do týchto krajín pred rozšírením bol dumpingový naznačuje, že keby sa opatrenia odstránili, pravdepodobne by dochádzalo k dumpingu. 2.2 Cenové správanie ruských vývozcov pri predaji do tretích krajín (94) Pri prešetrovaní sa ukázalo, že ruskí výrobcovia pri predaji na trhy tretích krajín praktizujú dumping. Vývozné ceny na tieto trhy sú väčšinou v súlade s vývoznými cenami do Spoločenstva. (95) Okrem toho dovoz DA z Ruska podlieha značným antidumpingovým opatreniam v Austrálii a v USA. Uvedené naznačuje štrukturálny sklon k praktizovaniu dumpingu a pravdepodobnosť toho, že keby platnosť opatrení uplynula, vývoz do Spoločenstva by sa uskutočňoval za dumpingové ceny. 2.3 Voľné kapacity a ich pravdepodobné využitie zo strany vývozcov (96) Počas OPUP sa voľná kapacita známych ruských vývozcov odhadla v rozsahu od 1,7 do 2,3 miliónov ton. Toto množstvo by zodpovedalo takmer jednej štvrtine celkovej spotreby DA v Spoločenstve. Pri prešetrovaní sa nezistili žiadne faktory, ktoré by zabránili aktivácii tejto kapacity v krátkodobom horizonte. Pravdepodobné využitie tejto voľnej kapacity sa analyzovalo. (97) Na začiatku treba povedať, že niektoré z najväčších vývozných trhov pre DA vo svete sú chránené proti dovozu z Ruska. Konkrétne dovoz DA z Ruska je predmetom značných antidumpingových opatrení v Austrálii a v USA, ako aj úplného zákazu v Číne. Preto sa dospelo k záveru, že tieto trhy s najväčšou pravdepodobnosťou uvedenú voľnú kapacitu neabsorbujú. (98) Ruskí vývozcovia argumentovali, že spotreba v krajinách SNŠ od roku 2005 trvale stúpa a predpokladá sa, že tento nárast bude pokračovať aj v nasledujúcich rokoch a že ruská výroba DA je hlavne zameraná na plné uspokojenie týchto trhov. Tieto tvrdenia neboli primerane podložené overiteľnými dôkazmi. Okrem toho boli dôkazy neúplné v tom zmysle, že nezohľadňovali existenciu výroby DA v iných štátoch SNŠ, ktoré by mohli predaju z Ruska na tieto trhy celkom dobre konkurovať. V každom prípade by vývoj spotreby v SNŠ, ktorý sa uvádza podľa štatistických údajov IFA[21], naďalej ponechal dostupné značné voľné kapacity v krátkodobom a strednodobom časovom horizonte. A nakoniec, vzhľadom na existujúcu úroveň cien v Spoločenstve, ktorá je podľa údajov od spolupracujúcich spoločností podstatne vyššia ako v Rusku a na trhoch SNŠ, ruské spoločnosti sú pravdepodobne motivované využívať voľné kapacity skôr na vývoz do Spoločenstva ako na predaj na domácich trhoch alebo na trhoch v SNŠ. (99) Žiadne tvrdenia sa nepredniesli v súvislosti s pravdepodobnosťou, že by sa uvedená voľná kapacita mohla absorbovať predajom na iné trhy v tretích krajinách. V každom prípade pri prešetrovaní sa analyzovali trhy tretích krajín na základe informácií, ktoré poskytli spolupracujúce strany, a zistilo sa, že vzhľadom na ich spotrebu, zdroje DA a úrovne cien nie je pravdepodobné, že by absorbovali ďalší vývoz z Ruska v takom rozsahu, že by sa značne znížili existujúce voľné kapacity na vývoz do Spoločenstva. (100) A nakoniec, potvrdilo sa, že Spoločenstvo je najvýznamnejší trh pre DA na svete, že blízkosť k Rusku uľahčuje logistické hľadiská a že ruskí vývozcovia majú v Spoločenstve dobre zavedené distribučné kanály. (101) Na záver sa zistilo, že keby sa súčasné opatrenia zrušili, ruskí vývozcovia by s najväčšou pravdepodobnosťou realizovali značný objem ďalšieho vývozu do Spoločenstva na základe využitia dostupných voľných kapacít. 2.4 Stimuly na presmerovanie objemov predaja do Spoločenstva (102) Uvedené rozdiely medzi úrovňou cien v Spoločenstve a na trhoch tretích krajín znamenajú, že ruskí vývozcovia by dosiahli vyšší zisk, keby presmerovali objem vývozu z tretích krajín do Spoločenstva. Z tohto zdroja by tiež mohli prúdiť značné vyvážané množstvá. 2.5 Záver (103) Dospelo sa preto k záveru, že keby sa zrušili platné antidumpingové opatrenia, vzhľadom na relatívne úrovne cien, voľné kapacity a uvedené stimuly je pravdepodobné, že i) dumping bude pokračovať a ii) podstatne sa zvýšia množstvá vyvážané do Spoločenstva. D.2. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAčOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY 1. Vymedzenie výroby v Spoločenstve a výrobného odvetvia Spoločenstva (104) V rámci Spoločenstva podobný výrobok vyrába dvadsaťtri výrobcov, ktorých výroba predstavuje celkovú výrobu podobného výrobku v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. (105) Pri prešetrovaní spolupracovalo jedenásť výrobcov zo Spoločenstva: - Achema A.B. (Jonavos, Litva), - Zaklady Azotowe Anwil S.A., (Wlocklawek, Poľsko), - BASF A.G. (Ludwigshafen, Nemecko), - DSM Agro B.V. (Sittard, Holandsko), - Fertiberia S.A. (Madrid, Španielsko), - Grande Paroisse S.A. (Paríž, Francúzsko), - Kemira Growhow Oyj (kancelária spoločnosti v Helsinkách, Fínsko, výroba v Spojenom kráľovstve a v Belgicku), - Terra Nitrogen Limited (Stockton-on-Tees, Spojené kráľovstvo), - Yara S.A. (kancelárie spoločnosti v Bruseli, Belgicko (výroba v Holandsku, Francúzsku, Nemecku, Spojenom kráľovstve a v Taliansku), - Zaklady Azotowe Pulawy S.A. (Pulawy, Poľsko), - Neochim PLC, (Dimitrovgrad, Bulharsko). (106) Keďže týchto jedenásť výrobcov zo Spoločenstva predstavovalo počas OPUP viac ako 75 % celkovej výroby v Spoločenstve, usudzuje sa, že predstavujú hlavný podiel celkovej výroby podobného výrobku v Spoločenstve. Pokladajú sa preto za výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. (107) Ako už bolo uvedené, vybrala sa vzorka, ktorú tvoria štyri spoločnosti. Všetci výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky spolupracovali a zaslali vyplnené dotazníky v stanovených lehotách. Okrem toho ostatní spolupracujúci výrobcovia poskytli určité všeobecné údaje pre analýzu ujmy. 2. Situácia na trhu Spoločenstva 2.1 Spotreba na trhu Spoločenstva (108) Zrejmá spotreba Spoločenstva sa zistila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva, objemu predaja ostatných výrobcov zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva a na základe údajov Eurostatu o celom dovoze do EÚ. Vzhľadom na rozšírenie Európskej únie v roku 2004 a 2007 v záujme zrozumiteľnosti a jednotnosti analýzy všetky ukazovatele ujmy sa zisťovali na základe trhu EÚ-27 počas celého posudzovaného obdobia. (109) V rokoch 2003 až 2006 sa spotreba Spoločenstva znížila o 16 % a počas OPUP čiastočne znova stúpla. Celkovo sa zaznamenal klesajúci vývoj, ktorý sa odráža v celkovom poklese o 10 % v období od roku 2003 do OPUP. Tab uľka 1 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Celková spotreba ES v tonách | 8 296 644 | 7 834 089 | 7 861 796 | 6 983 467 | 7 463 863 | Index celkovej spotreby ES (2003=100) | 100 | 94 | 95 | 84 | 90 | 2.2 Vývoj objemov, podielov na trhu a cien dovozu z Ruska (110) Vývoj objemu, podielov na trhu a priemerných cien dovozu z Ruska je uvedený v tabuľke. Tieto trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, vychádzajú z údajov Eurostatu. Tabuľka 2 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Objem dovozu (tony) | 785 045 | 616 394 | 328 972 | 217 540 | 155 891 | Podiel na trhu | 9,5 % | 7,9 % | 4,2 % | 3,1 % | 2,1 % | Ceny dovozu (EUR/tona) | 73 | 99 | 122 | 123 | 124 | Index (ceny) (2003 =100) | 100 | 136 | 167 | 168 | 170 | (111) Objem dovozu z Ruska sa posudzovanom období znížil. Klesol aj jeho podiel na trhu z 9,5 % v roku 2003 na 2,1 % v OPUP. Ceny sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali zo 73 EUR/tona na 124 EUR/tona. V tomto vývoji sa odráža celkový trend smerom nahor, ktorý sa zaznamenal na svetovom trhu – ale nie zvýšenie cien hlavnej suroviny: plynu. (112) Porovnaním sa ukázalo, že dovoz z Ruska podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Spoločenstva o viac ako 30 % alebo najmenej 60 EUR/tona, bez zohľadnenia platného antidumpingového cla. I keď sa pripočíta antidumpingové clo k cenám vývozu z Ruska, stále zostáva podhodnotenie viac ako 7 % alebo najmenej 13 EUR/tona. 2.3. Objemy a podiely dovozu z iných krajín na trhu (113) V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú objemy dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Nasledujúce trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, tiež vychádzajú z údajov Eurostatu. Tab uľka 3 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Objem dovozu z Ukrajiny (tony) | 132 091 | 65 201 | 76 867 | 43 270 | 32 421 | Podiel na trhu | 1,6 % | 0,8 % | 1,0 % | 0,6 % | 0,4 % | Cena dovozu z Ukrajiny (EUR/tona) | 83 | 114 | 123 | 139 | 136 | Objem dovozu z Gruzínska (tony) | 100 025 | 132 457 | 153 844 | 85 870 | 121 590 | Podiel na trhu | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % | 1,2 % | 1,6 % | Cena dovozu z Gruzínska (EUR/tona) | 113 | 137 | 164 | 177 | 176 | Objem dovozu zo všetkých ostatných krajín (tony) | 262 909 | 74 654 | 65 965 | 124 451 | 158 524 | Podiel na trhu | 3,2 % | 1,0 % | 0,8 % | 1,8 % | 2,1 % | Cena dovozu zo všetkých ostatných krajín (EUR/tona) | 133 | 152 | 190 | 169 | 164 | (114) Zatiaľ čo Gruzínsko zvýšilo svoje objemy vývozu od roku 2003 do OPUP, Ukrajina a iné tretie krajiny ich v posudzovanom období znížili. Treba poznamenať, že dovoz z Ukrajiny podlieha antidumpingovému clu v rozsahu od 29,26 EUR za tonu do 33,25 EUR za tonu, ktoré bolo zavedené nariadením Rady (ES) č. 442/2007[22]. V súvislosti s tým treba tiež poznamenať, že ceny dovozu zo všetkých tretích krajín boli v posudzovanom období vždy vyššie ako ceny vývozu z Ruska. 3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva (115) Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. 3.1 Úvodné poznámky (116) Zistilo sa, že spolupracujúci výrobcovia z výrobného odvetvia Spoločenstva používajú podobný výrobok v ďalších spracovateľských aplikáciách. Výsledné výrobky na trhu nekonkurujú podobnému výrobku. (117) Takéto vnútorné presuny výroby dusičnanu amónneho na vlastnú spotrebu nevstupujú na otvorený trh, a teda nie sú v priamej konkurencii s dovozom príslušného výrobku. Skúmalo sa preto, či a v akom rozsahu je potrebné v analýze zohľadniť následné použitie podobného výrobku vo výrobe výrobného odvetvia Spoločenstva. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že použitie na vlastnú spotrebu predstavuje významný zlomok výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, t. j. až 25 % z celkovej výroby počas posudzovaného obdobia. Príslušné množstvá sa nebrali do úvahy alebo, ak to bolo vhodné a, ako sa uvádza ďalej, posudzovali sa osobitne na účely analýzy príslušných ukazovateľov ujmy. (118) Ak sa využíva výber vzorky, v súlade so zavedenou praxou sa určité ukazovatele ujmy (výroba, výrobná kapacita, zásoby, predaj, podiel na trhu, rast, zamestnanosť a produktivita) analyzujú za výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok (v priložených tabuľkách len „VOS“), zatiaľ čo ukazovatele ujmy, ktoré sa týkajú výkonnosti jednotlivých spoločností, t. j. ceny, zásoby, výrobné náklady, ziskovosť, mzdy, investície, návratnosť investícií, peňažné toky, schopnosť zvýšiť kapitál, sa skúmajú na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke (v priložených tabuľkách len „VV“). 3.2 Údaje vzťahujúce sa na výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok (a) Výroba (119) Celková výroba výrobného odvetvia Spoločenstva, vrátane presunov na vlastnú spotrebu, zostala v rokoch 2003 až 2005 pomerne stabilná na úrovni približne 8,4 milióna ton. V roku 2006 došlo k poklesu asi na 7,7 milióna ton a v OPUP k zvýšeniu až na úroveň z roku 2003. Pokiaľ ide o výrobu používanú na presuny na vlastnú spotrebu, táto sa znížila v rokoch 2003 až 2006 a zvýšila sa v OPUP. Toto zvýšenie v OPUP bolo najmä v dôsledku toho, že jeden prevádzkovateľ vykonal v tomto období reštrukturalizáciu v súvislosti s vývojom jeho vlastnej vnútornej spotreby. Čo sa týka výroby určenej na predaj, tá sa v období od roku 2003 do OPUP znížila o 5 %. Tab uľka 4 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Výroba VOS (tony vrátane presunov na vlastnú spotrebu) | 8 395 678 | 8 228 283 | 8 407 904 | 7 648 770 | 8 444 436 | Index (2003 = 100) | 100 | 98 | 100 | 91 | 101 | --z toho výroba VOS použitá na presuny na vlastnú spotrebu | 1 758 139 | 1 686 280 | 1 638 705 | 1 526 039 | 2 122 099 | Index (2003 = 100) | 100 | 96 | 93 | 87 | 121 | --z toho výroba VOS použitá na predaj | 6 637 539 | 6 542 003 | 6 769 200 | 6 122 731 | 6 322 337 | Index (2003 = 100) | 100 | 99 | 102 | 92 | 95 | Zdroj: informácie od navrhovateľov, vyplnené dotazníky na výber vzorky a overené vyplnené dotazníky (b) Kapacita a miery využitia kapacity (120) V rokoch 2003 až 2006 kapacita výroby vykázala klesajúci vývoj. Zvýšila sa v OPUP, keď jeden výrobca v Spoločenstve vykonal reštrukturalizáciu svojich zariadení na použitie na vlastnú spotrebu. Ako už bolo uvedené v pôvodnom prešetrovaní, využitie kapacity pre tento druh výroby a výrobné odvetvie môže ovplyvniť výroba iných výrobkov, ktoré sa môžu vyrábať na tom istom výrobnom zariadení, a preto je menej významná ako ukazovateľ ujmy. Tab uľka 5 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Kapacita výroby VOS (tony) | 12 624 286 | 12 460 988 | 12 459 886 | 12 366 776 | 12 826 621 | Využitie kapacity VOS | 67 % | 66 % | 67 % | 62 % | 66 % | (c) Objem predaja (121) Objemy predaja výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva v období od roku 2003 do OPUP sa znížili o 8 %. Tento vývoj je v súlade so všeobecným trendom klesajúcej spotreby na trhu Spoločenstva. Tab uľka 6 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Objem predaja VOS v ES (tony) | 5 752 934 | 5 566 383 | 5 708 591 | 4 917 321 | 5 300 075 | Index (2003 = 100) | 100 | 97 | 99 | 85 | 92 | (d) Podiel na trhu (122) Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa v rokoch 2003 až 2005 zvýšil o 3,3 percentuálnych bodov a potom počas OPUP klesol o 1,6 percentuálnych bodov. Celkovo tu došlo k zvýšeniu o 1,7 percentuálnych bodov. Tab uľka 7 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu | 69,3 % | 71,1 % | 72,6 % | 70,4 % | 71,0 % | Index (2003 = 100) | 100 | 102 | 105 | 102 | 102 | (e) Rast (123) Keďže pokles predaja bol o niečo menší ako zníženie spotreby, výrobné odvetvie Spoločenstva získalo určitý podiel na trhu. (f) Zamestnanosť (124) Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva v období od roku 2003 do OPUP klesla o 8 %, teda výraznejšie ako výroba. Odráža to záujem odvetvia neustále zvyšovať produktivitu a konkurencieschopnosť. Tab uľka 8 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Zamestnanosť VOS v súvislosti s príslušným výrobkom | 2 449 | 2 403 | 2 369 | 2 256 | 2 262 | Index (2003 = 100) | 100 | 98 | 97 | 92 | 92 | (g) Produktivita (125) Produkcia za rok na osobu zamestnanú vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa medzi rokom 2003 a OPUP zvýšila o 9 %, čo poukazuje na spojený spoločný kladný vplyv zníženia zamestnanosti a zvýšenia výroby vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Tab uľka 9 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Produktivita VOS (tony na jedného zamestnanca) | 3 428 | 3 425 | 3 549 | 3 391 | 3 734 | Index (2003 = 100) | 100 | 100 | 104 | 99 | 109 | (h) Rozsah dumpingového rozpätia (126) Dovoz z Ruska sa realizoval za výrazne dumpingové ceny. Objemy dosiahli približne 2 % podiel na trhu, čo pre výrobky komoditného charakteru, ako je DA, môže mať významný vplyv na výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok. Zdá sa však, že v predmetnom prípade sa opatreniami tento vplyv v prevažnej miere neutralizoval. 3.3 Údaje vzťahujúce sa na výrobcov zo Spoločenstva zaradených do vzorky (a) Predajné ceny a faktory, ktoré ovplyvňujú domáce ceny (127) Čistá predajná cena výrobcov z výrobného odvetvia Spoločenstva zaradených do vzorky sa v období od roku 2003 do OPUP výrazne zvýšila, čo bolo odrazom priaznivých podmienok na medzinárodnom trhu s DA v tomto období, ale aj tlaku na zvýšenie predajných cien v dôsledku vyšších nákladov na vstupy (najmä na plyn). Tab uľka 10 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Jednotková cena na trhu ES VV (EUR/tona) | 125 | 139 | 160 | 177 | 178 | Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 129 | 142 | 143 | Objem predaja do tretích krajín VV (tony) | 287 696 | 338 001 | 314 876 | 324 795 | 385 287 | Index (2003 = 100) | 100 | 117 | 109 | 113 | 134 | (b) Zásoby (128) Úroveň konečných zásob výrobcov vo vzorke sa v období od roku 2003 do OPUP viac ako zdvojnásobila. To môže byť prejavom narastajúcich ťažkostí s predajom v súvislosti s klesajúcou spotrebou. Tab uľka 11 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Konečné zásoby VV (tony) | 136 769 | 105 162 | 174 197 | 281 922 | 281 656 | Index (2003 = 100) | 100 | 77 | 127 | 206 | 206 | (c) Mzdy (129) Z ďalšej tabuľky je zrejmé, že priemerná mzda na zamestnanca sa medzi rokom 2003 a OPUP zvýšila o 13 %. Vzhľadom na mieru inflácie a celkovú zníženú zamestnanosť, toto zvýšenie miezd sa pokladá za mierne. Tab uľka 12 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Ročné mzdové náklady na zamestnanca VV (tis. EUR) | 49,9 | 50,3 | 53,3 | 56,6 | 56,6 | Index (2003 = 100) | 100 | 101 | 107 | 113 | 113 | (d) Investície (130) Ročné investície do podobného výrobku, ktoré uskutočnili štyria výrobcovia zaradení do vzorky, sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali pozitívne, t. j. zvýšili sa o 121 %, i keď došlo k určitému kolísaniu. Tieto investície súviseli najmä s modernizáciou strojového zariadenia. V tom sa prejavuje úsilie výrobného odvetvia Spoločenstva o trvalé zvyšovanie jeho produktivity a konkurencieschopnosti. Tab uľka 13 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Čisté investície VV (tis. EUR) | 20 016 | 23 142 | 44 719 | 38 258 | 44 305 | Index (2003 = 100) | 100 | 116 | 223 | 191 | 221 | (e) Ziskovosť predaja a návratnosť investovaného kapitálu (131) Vo všeobecnosti bola ziskovosť v rozsahu 8 %. Tento rozsah sa vymedzuje ako úroveň, ktorá sa má dosiahnuť v podmienkach neexistujúceho poškodzujúceho dumpingu. Ukazuje sa teda, že opatrenia mali kladný účinok. V roku 2006 a v OPUP sa však dosiahli menej priaznivé výsledky, čo naznačuje že v tejto súvislosti tu existuje určitá zásadná nestabilita. Návratnosť investovaného kapitálu (ďalej len „NIK“), vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty aktív (po započítaní odpisov), sa počas celého posudzovaného obdobia všeobecne vyvíjala v súlade s vývojom ziskovosti. Tab uľka 14 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Ziskovosť predaja neprepojeným zákazníkom v ES VV (v % z čistej predajnej ceny) | 5,8 % | 8,9 % | 9,6 % | 5,0 % | 7,2 % | Index (2003 = 100) | 100 | 152 | 163 | 86 | 123 | NIK VV (zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investície) | 11,5 % | 21,5 % | 25,8 % | 13,0 % | 19,5 % | Index (2003 = 100) | 100 | 187 | 224 | 113 | 169 | (f) Peňažný tok a schopnosť zvýšiť kapitál (132) Peňažný tok v priebehu posudzovaného obdobia mierne klesol o 6 % po tom, čo vykázal určité kolísanie a dosiahol obzvlášť nízku úroveň v roku 2006. Treba poznamenať, že ziskovosť z čistých predajov tiež dosiahla svoju najnižšiu úroveň v roku 2006 a počas OPUP sa mierne zvýšila. Tab uľka 15 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPUP | Peňažný tok VV (tis. EUR) | 65 390 | 77 896 | 77 326 | 26 434 | 61 528 | Index (2003 = 100) | 100 | 119 | 118 | 40 | 94 | (133) Prešetrovaním sa nezistilo, že by výrobcovia zo Spoločenstva zaradení do vzorky narazili na nejaké problémy pri zvyšovaním kapitálu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že vzhľadom na to, že viaceré z týchto spoločností sú súčasťou veľkých skupín, financujú svoje činnosti v rámci skupiny, do ktorej patria, prostredníctvom programov spájania fondov, alebo z pôžičiek v rámci skupiny, ktoré poskytujú materské spoločnosti. 3.4 Záver k situácii výrobného odvetvia Spoločenstva (134) V období od roku 2003 do OPUP ukazovatele ujmy vykázali zlepšenie s malými obmenami. Podiel na trhu sa zvýšil, i keď nie výrazne a nie v dôsledku predaja (ktorý sa znížil), ale skôr v dôsledku neúmerného poklesu spotreby. Jednotkové predajné ceny vzrástli, ale vo veľkej miere v dôsledku nárastu nákladov na vstupy, a menej než by sa dalo očakávať vo všeobecnom kontexte vysokých cien hnojív. Výroba sa neznížila hoci spotreba klesla – zrejme v dôsledku zlepšenia postavenia výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu, ale skôr v dôsledku nárastu presunov na vlastnú spotrebu, čo zdanlivo odráža obrannú reakciu voči slabnúcemu dopytu. Ziskovosť sa vo všeobecnosti tiež zlepšila, ale prejavila sa určitá nestabilita v roku 2006 a v OPUP. (135) Peňažný tok do určitej miery sledoval trendy, ktoré sa zaznamenali v oblasti ziskov. Mzdy sa vyvíjali mierne a výrobné odvetvie Spoločenstva pokračovalo v investovaní. Produktivita sa zvyšovala, čo bolo prejavom úsilia Spoločenstva o racionalizáciu jeho prevádzok a ich zlepšenie prostredníctvom investícií. (136) Žiadateľ ďalej tvrdil, že v prípade priemyslu hnojív nie je návratnosť predaja vhodným ukazovateľom ujmy, pokiaľ ide o zisky a že na takéto posúdenie je kvalitatívne vhodnejšia návratnosť investovaného kapitálu a/alebo návratnosť investícií. Navyše sa argumentovalo tým, že na základe ukazovateľov uvedených v predchádzajúcej vete výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu. (137) Vzhľadom na osobitné vlastnosti priemyslu hnojív (okrem iného jeho náročnosť na kapitál) a na charakter trhu s hnojivami (nestálosť cien surovín a cien konečných výrobkov), prevláda názor, že návratnosť predaja sama osebe nemusí nevyhnutne byť najnázornejším ukazovateľom, pokiaľ ide o ziskovosť a že by sa mal doplniť ukazovateľmi, ako sú návratnosť investovaného kapitálu a návratnosť investícií. Žiadateľ však nepredložil žiadny dôkaz o tom, že pri neexistencii dumpingového dovozu by výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné dosiahnuť návratnosť na požadovanej úrovni. Žiadateľ nepreukázal ani to, aké ziskové rozpätie by bolo dosiahlo výrobné odvetvie Spoločenstva pri neexistencii dumpingového dovozu, ako uložil prvostupňový súd vo svojom rozhodnutí v prípade T-210/95[23]. V odseku 60 tohto rozhodnutia sa potvrdilo, že „...ziskové rozpätie, ktoré má Rada použiť pri výpočte cieľovej ceny, ktorou sa odstráni predmetná ujma, musí byť obmedzené na ziskové rozpätie, s ktorým by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo odôvodnene rátať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, bez existencie dumpingového dovozu“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo, Rozsah odstránenia ujmy, ktorý sa zaznamenal počas tohto obdobia je vo veľkej miere dôsledkom existencie opatrení. Zvýšením cien opakovaného predaja v Spoločenstve tieto opatrenia zabránili zvýšeniu vývozných objemov za veľmi nízke ceny, čím umožnili výrobnému odvetviu Spoločenstva dosiahnuť uvedené zlepšenie. 4. Pravdepodobnosť pokračovania/opätovného výskytu ujmy 4.1 Všeobecne (138) V tejto súvislosti sa analyzovali dva hlavné parametre: i) pravdepodobné objemy vývozu a ceny príslušnej krajiny a ii) pravdepodobný vplyv týchto plánovaných objemov a cien z príslušnej krajiny na výrobné odvetvie Spoločenstva. 4.2 Pravdepodobné objemy vývozu a ceny príslušnej krajiny (139) Existuje známa voľná kapacita ruských výrobcov okolo 2 miliónov ton, ktorá predstavuje približne štvrtinu trhu Spoločenstva. Táto priamo dostupná prebytočná kapacita naznačuje, že ruskí výrobcovia majú možnosť zvýšiť v krátkodobom horizonte svoju súčasnú výrobu, a teda aj vývoz DA. (140) Okrem toho vzhľadom na to, že dopyt na ruskom trhu mnoho rokov stagnoval na pomerne nízkej úrovni, ruskí výrobcovia sú značne závislí od vývozu do tretích krajín. Ako už bolo uvedené, tento vývoz sa realizoval za ceny podstatne nižšie ako vývoz do Spoločenstva. (141) V uvedenom kontexte by sa trh Spoločenstva ruským vyvážajúcim výrobcom, vzhľadom na ceny v porovnaní so všetkými ostatnými vývoznými trhmi, javil atraktívny. Na základe toho sa dá odôvodnene predpokladať, že ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, značná časť objemov, ktoré sa vyvážajú do tretích krajín, by bola veľmi pravdepodobne nasmerovaná na trh Spoločenstva. Relatívna blízkosť trhu Spoločenstva v porovnaní s inými trhmi okrem krajín SNŠ, by tiež zvýšila atraktívnosť trhu Spoločenstva, a viedla by k presmerovaniu súčasného vývozu ruských výrobcov do tretích krajín na trh Spoločenstva. (142) Jedna strana tvrdila, že trh Spoločenstva do určitej miery stratil svoju atraktívnosť pre ruských výrobcov. Argumentovala tým, že po rozšírení EÚ v roku 2004 a 2007 trh Spoločenstva budú zásobovať výrobcovia zo Spoločenstva vo väčšom rozsahu ako predtým. Okrem toho podľa tejto strany niektoré členské štáty začali uplatňovať obmedzenia na používanie DA. Tieto argumenty sa museli zamietnuť. Vplyv akéhokoľvek obmedzenejšieho používania by rovnako zasiahol Spoločenstvo aj ruských výrobcov. Samozásobovanie trhu Spoločenstva sa možno zvýšilo po rozšírení v roku 2004 a 2007 aj preto, že nové členské štáty začali pociťovať výhody platného antidumpingového cla. Dovoz z Ruska skutočne zaznamenal poklesy v období od roku 2005 do OPUP. Napriek údajnému samozásobovaniu sa však ceny v Spoločenstve v tom istom období zvýšili. Ceny v Spoločenstve značne stúpli z toho dôvodu, že drasticky vzrástli náklady na vstupy (plyn). Výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo preniesť tieto zvýšené náklady len preto, že sa prejavili niektoré účinky platných antidumpingových opatrení. Naopak vzhľadom na prevládajúcu vysokú úroveň cien by trh Spoločenstva mal byť veľmi atraktívny pre ruských výrobcov, ktorí poskytujú výrazne nižšie ceny na svojom domácom trhu aj na vývozných trhoch tretích krajín. (143) Tvrdilo sa, že výrobcovia zo Spoločenstva sú stále menej vystavení údajnému rozdielu v cenách plynu. Argumentovalo sa tým, že výrobcovia zo Spoločenstva v posudzovanom období dovážali vyššie množstvá lacného čpavku, a preto boli menej závislí od plynu. Taktiež v niektorých prípadoch sa namietalo, že výrobcovia v Spoločenstve mohli nakupovať zemný plyn za výhodnejších podmienok, ako sú podmienky vo Waidhause. Tieto tvrdenia boli nepodložené. I keď dovoz čpavku bol na vzostupe, pri prešetrovaní sa nezistilo jeho výrazne vyššie používanie na výrobu DA. Hlavný podiel dovozu čpavku sa zrejme použil na iné aplikácie. Pri vyšetrovaní sa nezistili ani žiadne významné podmienky, ktoré by boli výhodnejšie ako vo Waidhause. Rozdiely v cenách plynu, ako sa už uviedlo, sú naďalej veľmi významné, s výrazným vplyvom na náklady (a teda aj úroveň cien), o ktorých sa už hovorilo. Tým sa vytvára taký stav, v ktorom by úrovne cien v Spoločenstve v predvídateľnej budúcnosti boli pre ruských vývozcov štrukturálne atraktívnejšie. (144) S cieľom zvýšiť svoj podiel na trhu, pokiaľ ide o tento výrobok komoditného charakteru, kde cenové podmienky predstavujú kľúčový faktor, ruskí vývozcovia budú pravdepodobne súperiť o ceny. Ako sa už uviedlo, existujú mnohé skutočnosti, ktoré poukazujú na pravdepodobnosť veľmi nízkych úrovní cien u ruských vývozcov. Vzhľadom na to, že aj po zavedení opatrení určitý stupeň podhodnotenia stále pretrváva, toto podhodnotenie sa bude zvyšovať iba v súvislosti s pravdepodobným poklesom cien. (145) Okrem toho sa zdôrazňuje, že ruskí vývozcovia (v rozsahu, v akom môžu využívať výhody z cenových rozdielov za plyn, ktorý vzniká v dôsledku dvojitej tvorby cien) môžu veľmi výhodne vyvážať DA do Spoločenstva za veľmi nízke dumpingové ceny a predsa dosahovať obrovské zisky z tohto dumpingového vývozu. Tento faktor zvyšuje atraktívnosť trhu Spoločenstva pre ruských výrobcov – a to aj pri veľmi nízkych cenách vývozu. (146) Vzhľadom na uvedené je teda pravdepodobné, že ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení, do Spoločenstva sa budú vyvážať ďalšie značné objemy DA vyrobeného v Rusku (s využitím existujúcej voľnej kapacity a/alebo presmerovaním existujúceho vývozu) za dumpingové ceny, ktoré výrazne podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. 4.3 Pravdepodobný vplyv plánovaných objemov vývozu a účinky cien na výrobné odvetvie Spoločenstva v prípade zrušenia opatrení (147) Vzhľadom na uvedenú pravdepodobnosť výrazného zvýšenia objemu vývozu z Ruska na trh Spoločenstva za dumpingové a podhodnocujúce ceny by výrobné odvetvie Spoločenstva muselo značne znížiť svoje predajné ceny, aby si udržalo svojich zákazníkov. Platí to najmä preto, že DA je nestály druh tovaru, ktorého ceny môžu byť značne ovplyvnené objemom dovozu za dumpingové ceny podhodnocujúce ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. V dôsledku toho by zisky prudko klesli. (148) V súvislosti s priaznivými podmienkami na trhu, ktoré udávali niektoré ukazovatele v roku 2006 a OPUP, treba poznamenať, že spolu s platnými antidumpingovými opatreniami tieto podmienky zohrali dôležitú úlohu v udržaní cien na vysokej úrovni. V skutočnosti počas tohto obdobia dôsledkom celosvetovej napätej rovnováhy medzi ponukou a dopytom, spolu so zvýšenými nákladmi na vstupy (plyn), boli vysoké ceny všetkých dusíkatých hnojív. DA je podobne ako iné dusíkaté hnojivá taký druh tovaru, na cenu ktorého má vplyv mnoho faktorov, od nestálej ceny plynu, ktorá ako najdôležitejšia zložka nákladov má značný vplyv na ponuku, až po poveternostné podmienky, úrodu a výšku zásob obilnín, ktoré vedú k zníženiu alebo zvýšeniu dopytu. Pokiaľ ide konkrétne o trh Spoločenstva, predpokladá sa, že dopyt po DA sa v nasledujúcich rokoch mierne zníži. V skutočnosti sa v posudzovanom období už prejavil klesajúci trend celkovej spotreby. Vzhľadom na to, že ceny, ktoré účtovali Rusi, výrazne podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, pravdepodobné zvýšenie objemu dovozu z Ruska bude nútiť výrobné odvetvie Spoločenstva k tomu, aby podstatne znížilo svoje ceny, a tým aj zisky, lebo príde o významný podiel na trhu a tým aj o príjmy alebo o oboje. Úspešným reštrukturalizačným procesom vo výrobnom odvetví Spoločenstva by sa takéto zníženie cien mohlo pravdepodobne vyrovnať iba čiastočne a celý proces zotavenia by bol ohrozený. Zrušenie opatrení by teda pravdepodobne viedlo k zhoršeniu celkového výkonu výrobného odvetvia Spoločenstva. 4.4 Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy (149) Uvedené skutočnosti vedú k záveru, že keby uplynula platnosť opatrení, vývoz z príslušnej krajiny by sa veľmi pravdepodobne uskutočňoval vo významnom objeme a za dumpingové ceny, ktoré by podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. To by s najväčšou pravdepodobnosťou vyvolalo trend zníženia cien na trhu, s predpokladaným negatívnym účinkom na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Zabrzdilo by sa najmä finančné zotavenie, ktoré sa čiastočne dosiahlo v posudzovanom období, a to by pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu ujmy. E. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Úvodné poznámky (150) Podľa článku 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Spoločenstva ako celku. Určenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia všetkých rozličných záujmov. (151) Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa prijatie opatrení nepokladalo za protichodné voči záujmu Spoločenstva. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, čiže analyzuje sa situácia v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú. (152) Na základe uvedeného sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opätovného výskytu poškodzujúceho dumpingu existujú nejaké presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Spoločenstva zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade. 2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva (153) Výrobné odvetvie Spoločenstva preukázalo, že je štrukturálne životaschopným odvetvím. To sa potvrdilo pomerne kladným vývojom jeho hospodárskeho stavu počas posudzovaného obdobia. Konkrétne výrobné odvetvie Spoločenstva si udržalo životaschopné ziskové rozpätia v podmienkach stúpajúcich nákladov na vstupy (najmä na plyn) a v posudzovanom období dokázalo zvýšiť svoj podiel na trhu. (154) Možno teda odôvodnene predpokladať, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude naďalej pociťovať výhody opatrení uložených v súčasnosti a zotavovať sa zachovaním a stabilizovaním svojej ziskovosti. Keby sa opatrenia neponechali v platnosti je pravdepodobné, že by došlo k zvýšeniu dovozu za dumpingové ceny z príslušnej krajiny, a to by spôsobovalo ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva tým, že by sa vyvíjal tlak na zníženie predajných cien, ktorý by ohrozil jeho súčasnú priaznivú finančnú situáciu. 3. Záujem dovozcov (155) Ako sa uvádza v odôvodnení 23, pri súčasnom prešetrovaní nespolupracoval žiadny neprepojený dovozca s pôvodom v príslušnej krajine. (156) Treba pripomenúť, že v predchádzajúcom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uložených opatrení by nebol významný vzhľadom na to, že obchodníci spravidla neobchodujú len s DA, ale vo významnej miere aj s inými hnojivami. Zrušenie antidumpingových opatrení pre iné hnojivá môže uvedené skutočnosti iba podporiť. V tejto súvislosti antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz močoviny s pôvodom v Rusku a v Bielorusku, Chorvátsku, Líbyi a na Ukrajine boli zrušené v auguste 2007, resp. v marci 2008.[24] Klesajúci vývoj dovozu z príslušnej krajiny v posudzovanom období vedie k záveru, že niektorí dovozcovia mohli skutočne pocítiť záporné dôsledky uloženia opatrení. Keďže však chýba spolupráca zo strany dovozcov, a teda chýbajú presvedčivé dôkazy, ktoré by umožnili posúdiť všetky významné záporné dôsledky, dospelo sa k záveru, že neexistujú žiadne jednoznačné dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení v platnosti. (157) Nie sú k dispozícii žiadne spoľahlivé informácie ktoré by naznačovali, že zachovanie opatrení bude mať výrazný záporný vplyv na dovozcov alebo obchodníkov. 4. Záujem používateľov (158) Používateľmi DA sú poľnohospodári v Spoločenstve. Niektoré združenia poľnohospodárov predkladali stanoviská, v ktorých tvrdili, že príjmy poľnohospodárov sú pod tlakom, pretože ceny hnojív sa v posledných rokoch zvýšili, ceny niektorých ich výrobkov sa znížili a regulácia v oblasti životného prostredia zvýšila záťaž na strane nákladov. Tieto tvrdenia však neboli podložené. (159) EFMA poskytlo odôvodnené poľnohospodárske a hospodárske dôkazy, ktoré ukázali, že DA predstavuje malú časť celkových výrobných nákladov poľnohospodárov. Zistilo sa teda, že pri starostlivom zvážení opatrenia platné v súčasnosti nemajú žiadny významný negatívny vplyv na ich hospodársku situáciu a že zachovanie opatrení nebude mať negatívny účinok na finančné záujmy poľnohospodárov. 5. Záver o záujme Spoločenstva (160) Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení v platnosti. F. ZÁVÄZKY (161) Komisia dňa 19. decembra 2006[25] iniciovala čiastočné predbežné preskúmanie na základe žiadosti, ktorú predložila akciová spoločnosť Acron a akciová spoločnosť Dorogobuzh, členovia holdingovej spoločnosti „Acron“. Výsledky tohto predbežného preskúmania sa zahrnuli do nariadenia Rady (ES) č. 236/2008 z 10. marca 2008.[26] Počas predbežného preskúmania Acron vyjadril záujem o ponuku cenového záväzku, ale nepredložil riadne zdôvodnenú ponuku v lehote stanovenej v článku 8 ods. 2 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 61 a 62 uvedeného nariadenia Rady, Rada usúdila, že Acronu by sa výnimočne malo umožniť, aby doplnil svoju ponuku záväzku do 10 kalendárnych dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia kvôli zložitosti niektorých otázok, konkrétne kvôli (1) nestálosti ceny príslušného výrobku, čo vyžaduje určitú formu indexovania minimálnych cien, pričom súčasne táto nestabilita nie je dostatočne zdôvodnená kľúčovou položkou nákladov; a (2) osobitnej situácii na trhu príslušného výrobku. Následne po uverejnení nariadenia Rady (ES) č. 236/2008 a v lehote stanovenej v tomto nariadení Acron predložil prijateľný cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. (162) V priebehu čiastočného predbežného preskúmania, ktoré začalo 30. novembra 2005[27], spoločnosť Eurochem ponúkla prijateľný cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. (163) Komisia rozhodnutím [VLOŽTE][28] prijala ponuky záväzkov. V rozhodnutí sa podrobnejšie uvádzajú dôvody na prijatie týchto záväzkov. Rada uznáva, že ponuky záväzkov odstraňujú poškodzujúci účinok dumpingu a v dostatočnej miere obmedzujú riziko obchádzania. (164) Na to, aby sa ďalej umožnilo Komisii a colným orgánom účinne sledovať dodržiavanie záväzkov spoločností, keď sa predloží žiadosť na prepustenie do voľného obehu príslušnému colnému orgánu, oslobodenie od antidumpingového cla má byť podmienené (i) predložením faktúry súvisiacej so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou obsahujúcou aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe; (ii) skutočnosťou, že dovážané výrobky vyrábajú, odosielajú a fakturujú priamo uvedené spoločnosti pre prvého nezávislého zákazníka v Spoločenstve; a (iii) skutočnosťou, že tovar colne prihlásený a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu na faktúre súvisiacej so záväzkom. Ak uvedené podmienky nie sú splnené, v čase prijatia vyhlásenia na prepustenie do voľného obehu sa naúčtuje príslušné antidumpingové clo. (165) Vždy, keď Komisia po porušení odvolá prijatie záväzku podľa článku 8 ods. 9 základného nariadenia, pričom sa odvolá na konkrétne transakcie a vyhlási príslušné faktúry záväzku za neplatné, vznikne colný dlh v čase prijatia vyhlásenia o prepustení týchto transakcií do režimu voľného obehu. (166) Dovozcovia by si mali byť vedomí, že v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu môže vzniknúť colný dlh ako bežné obchodné riziko, ako sa uvádza v odôvodnení 164 a 165, aj v prípade, že záväzok ponúknutý výrobcom, od ktorého priamo alebo nepriamo nakupovali, bol prijatý zo strany Komisie. (167) Podľa článku 14 ods. 7 základného nariadenia colné orgány by mali bez odkladu informovať Komisiu vždy, keď sa zistia náznaky porušenia záväzkov. (168) Na základe uvedených dôvodov považuje Komisia záväzky, ktoré ponúkol Eurochem a Acron za prijateľné a Eurochem a Acron boli informovaní o základných skutočnostiach, úvahách a povinnostiach, ktoré sú základom pre prijatie. (169) V prípade porušenia alebo odvolania záväzkov alebo v prípade odvolania prijatia záväzku Komisiou sa antidumpingové clo, ktoré bolo uložené Radou v súlade s článkom 9 ods. 4, automaticky uplatňuje v zmysle článku 8 ods. 9 základného nariadenia. G. ZÁVEREčNÉ USTANOVENIA (170) Všetky strany boli informované o zásadných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa má odporúčať, aby existujúce opatrenia na dovoz z Ruska zostali zachované, a kde je to opodstatnené, aby sa úroveň opatrení zmenila a doplnila. Poskytla sa im aj časová lehota na predloženie pripomienok a požiadaviek po uverejnení. Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by dávali oprávnenie na zmenu uvedených záverov. 1. Predbežné preskúmanie obmedzené na Eurochem (171) Na základe záverov prijatých v súvislosti s dumpingom a vzhľadom na trvalý charakter zmenených okolností by sa malo zmeniť a doplniť individuálne antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku, pokiaľ ide o Eurochem, aby sa zohľadnilo nové zistené dumpingové rozpätie. (172) Keďže zistená úroveň dumpingu je nižšia než rozpätie ujmy, ktoré sa stanovilo v predchádzajúcom prešetrovaní, sadzba cla by sa mala stanoviť vo výške zistenej úrovne dumpingu. (173) Keďže v pôvodnom prešetrovaní sa clo uložilo vo forme konkrétnej sumy za tonu, malo by v súčasnom prešetrovaní mať rovnakú formu. Clo je teda 32,82 EUR/tona. V prípade kombinovaných hnojív s DA, ktorých obsah dusíka je vyšší ako 28 % hmotnosti, by sa clo malo uplatňovať v súlade s nariadením Rady (ES) č. 945/2005 úmerne k obsahu DA a ostatných okrajových látok a živín. (174) Hoci toto clo vychádzalo z údajov od spoločnosti NAK Azot, ako sa uvádza v odôvodnení 35, bude platiť pre celý predaj spoločnosti Eurochem bez ohľadu na to, v ktorom prepojenom závode sa výrobok vyrobil. 2. Preskúmanie pred uplynutím platnosti opatrení (175) Antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz DA s pôvodom v Rusku by sa mali zachovať v platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. 3. Záverečná úvaha (176) Vzhľadom na to, že dvaja vývozcovia dostali v súvislosti s čiastočným predbežným preskúmaním možnosť ponúknuť záväzky, osobitná pozornosť sa bude venovať, ak to bude vhodné, začatiu predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia na účelý preskúmania všetkých ďalších ponúk záväzkov, ak Komisia dostane dostatočný dôkaz o tom, že takéto preskúmanie je opodstatnené. H. CLÁ (177) Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s pokračovaním dumpingu, pravdepodobnosťou opätovného výskytu ujmy a so záujmom Spoločenstva, mali by sa zachovať v platnosti antidumpingové opatrenia na dovoz DA s pôvodom v Rusku, aby sa zabránilo opätovnému výskytu ujmy, ktorú spôsobuje dumpingový dovoz výrobnému odvetviu Spoločenstva, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz tuhých hnojív s obsahom dusičnanu amónneho nad 80 %, ktoré patria pod kódy KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a s pôvodom v Rusku od výrobcu „Mineral and Chemical Company EuroChem“, a. s., sa týmto ukončuje a článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 658/2002, naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 945/2005 sa nahrádza takto: Sadzba konečného antidumpingového cla je pevne stanovená suma, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke: (a) Pre akciovú spoločnosť Mineral and Chemical Company „Eurochem“, člena skupiny spoločností Eurochem, Moskva, Rusko, na tovar, ktorý sa vyrába v jej prepojenej spoločnosti NAK Azot, a. s., Novomoskovsk, Rusko, alebo v jej prepojenej spoločnosti Nevinka Azot, a. s., Nevinnomyssk, Rusko, a ktorý predáva Eurochem Trading GmbH, Zug, Švajčiarsko, prvému nezávislému zákazníkovi v Spoločenstve (doplnkový kód TARIC A522): Opis výrobku | Kód KN | Kód TARIC | Stanovená hodnota cla (EUR za tonu) | - dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch - zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s inými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti, bez obsahu fosforu a draslíka - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 menej než 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac než 12 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 menej ako 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 12 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej než 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 10,40 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej než 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 10,40 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej než 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 12 % hmotnosti | 3102 30 90 3102 40 90 3102 29 00 3102 60 00 3102 90 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 10 00 3105 20 10 3105 20 10 3105 20 10 3105 20 10 3105 51 00 3105 51 00 3105 51 00 3105 51 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 59 00 3105 90 91 3105 90 91 3105 90 91 3105 90 91 | -- -- 10 10 10 10 20 30 40 50 30 40 50 60 10 20 30 40 10 20 30 40 30 40 50 60 | 32,82 32,82 32,82 32,82 32,82 32,82 31,84 30,85 29,87 28,88 31,84 30,85 29,87 28,88 31,84 30,85 29,87 29,41 31,84 30,85 29,87 29,41 31,84 30,85 29,87 28,88 | (b) Pre všetky ostatné spoločnosti (doplnkový kód TARIC A999): Opis výrobku | Kód KN | Kód TARIC | Stanovená hodnota cla (EUR za tonu) | - dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch - zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s inými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti, bez obsahu fosforu a draslíka - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 menej než 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej než 12 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 menej ako 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K20 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 12 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 menej ako 3 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P205 9 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 10,40 % hmotnosti - tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2