CORRIGENDUM This document corrects document COM(2021) 805 final of 15.12.2021 Concerns all language versions. The Legislative Financial Statement was missing and has been added. The text shall read as follows:

V Európskej zelenej dohode sa spája komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050. V oznámení o Európskej zelenej dohode sa uvádza, že sa podporí dekarbonizácia plynárenstva, a to aj riešením problému metánových emisií v energetike. Komisia v októbri 2020 prijala stratégiu EÚ na zníženie emisií metánu (ďalej len „stratégia pre metán“), v ktorej stanovila opatrenia na znižovanie emisií metánu, a to aj v odvetví energetiky, v EÚ a na medzinárodnej úrovni.

Návrh vychádza z plánu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a jeho posúdenia vplyvu. Z plánu cieľov v oblasti klímy na základe modelových scenárov vyplýva, že dosiahnutie prísnejšieho cieľa v oblasti klímy, ktorým je zníženie čistých emisií skleníkových plynov v roku 2030 minimálne o 55 %, je realizovateľné a umožnilo by plynulý prechod ku klimatickej neutralite v roku 2050. V pláne sa zdôrazňuje aj potreba zintenzívnenia znižovania emisií metánu.

V nariadení (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) Únia zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050 a takisto stanovila záväzný prísľub Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

iii)Zlepšiť dostupnosť informácií s cieľom poskytnúť stimuly na zníženie emisií metánu súvisiacich s energiou z fosílnych zdrojov dovážanou do EÚ. Keďže väčšina emisií metánu spojených s energiou z fosílnych zdrojov spotrebovanou v EÚ vzniká za hranicami EÚ, účelom tohto osobitného cieľa je stanoviť stimuly na zníženie emisií metánu v partnerských krajinách, a to vytvorením transparentnosti na trhu.

V posúdení vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa uvádza, že nákladovo najefektívnejšie úspory emisií metánu v EÚ možno dosiahnuť v odvetví energetiky. Tieto emisie sú cezhraničným problémom a výsledkom nekoordinovanej regulačnej úpravy v jednotlivých členských štátoch a odvetviach sú medzery a neefektívnosť, pričom takáto úprava môže narušiť fungovanie jednotného trhu Únie s energiou. Keďže väčšina emisií metánu spojených s energiou z fosílnych zdrojov spotrebovanou v rámci Únie vzniká za jej hranicami, výsledky v tejto oblasti by mohla priniesť len jednotná akcia členských štátov.

Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) skonštatoval, že do roku 2030 sa musia dosiahnuť výrazné zníženia emisií metánu, aby sa na svete udržala cieľová hodnota nárastu globálnej teploty do roku 2050 na úrovni menej ako 1,5 °C (alebo dokonca 2 °C). V najnovšej správe IPCC sa zdôrazňuje úloha metánu ako jedného z hlavných skleníkových plynov zodpovedných za zmenu klímy. V správe sa uvádza, že úrovne metánu sú na historickom maxime a sú výrazne vyššie ako úrovne emisií zlučiteľné s obmedzením otepľovania na 1,5 °C. Na spomalenie globálneho otepľovania a zlepšenie kvality ovzdušia je teda potrebné prudké, rýchle a udržateľné zníženie emisií metánu. Treba poznamenať, že v správe sa dospelo k záveru, že zvýšenie množstva metánu v atmosfére je výsledkom ľudskej činnosti a že k rastu emisií metánu minimálne od roku 2007 v značnej miere prispievajú fosílne palivá spolu s poľnohospodárstvom (hlavne hospodárske zvieratá) a odpadovými vodami.

Emisie metánu v odvetví energetiky sú cezhraničným problémom a na vnútroštátnych a regionálnych úrovniach Únie sa líšia. Jednotlivé členské štáty zasahujú v rôznej miere, a to v závislosti od ich energetického mixu a prírodných zdrojov, napr. od toho, koľko majú prevádzkovaných alebo zatvorených hlbinných uhoľných baní, aké množstvo fosílneho plynu sa vyrába alebo prepravuje. Celoúnijný aspekt sa prejavuje v rozsahu plynárenskej infraštruktúry so zhruba 190 000 km plynovodov vo všetkých členských štátoch.

Na emisie metánu v odvetví odpadového hospodárstva sa vzťahujú súčasné a nadchádzajúce plánované preskúmania právnych predpisov v oblasti životného prostredia. V smernici (EÚ) 2018/850 (smernica o skládkach odpadov) sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia skládok hospodárili so skládkovým plynom tak, že ho použijú na výrobu energie alebo ho spália. V preskúmaní smernice o skládkach odpadov, ktoré sa plánuje na rok 2024, Komisia zváži ďalšie opatrenia na zlepšenie hospodárenia so skládkovým plynom, minimalizovanie jeho škodlivých účinkov na klímu a využitie všetkých jeho potenciálnych energetických prínosov. V prebiehajúcom preskúmaní smernice o priemyselných emisiách sa navyše zvažuje prijatie záverov o najlepších dostupných technikách pre skládkovanie, ktoré by sa okrem iného týkali emisií metánu. Nedávnymi zmenami v právnych predpisoch EÚ o odpade (2018) sa zaviedla povinnosť triedeného zberu biologicky rozložiteľného odpadu do roku 2024 a stanovil nový cieľ ukladať do roku 2035 na skládky maximálne 10 % odpadu. Očakáva sa, že výsledkom týchto zmien bude ďalšie zníženie emisií metánu zo skládok. Pokiaľ ide o čistenie a využitie odpadových vôd a čistiarenského kalu podľa súčasného regulačného rámca, konkrétne smernice o čistení komunálnych odpadových vôd a smernice o splaškových kaloch, emisie skleníkových plynov sa v ňom osobitne neriešia. Vykonávanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd však pomohlo predísť značným emisiám metánu, a to vďaka zberu a čisteniu odpadových vôd v účinných centralizovaných zariadeniach. Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd sa v súčasnosti preskúmava. Smernicou o splaškových kaloch sa upravuje využívanie čistiarenského kalu s cieľom chrániť životné prostredie, a najmä pôdu, pred škodlivými účinkami kontaminovaného kalu pri používaní v poľnohospodárstve.

Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva, viacero výziev sa rieši v rámci stratégie Z farmy na stôl. Komisia zriadila skupinu odborníkov, ktorá bude analyzovať meranie emisií metánu v rámci životného cyklu. V spolupráci s odborníkmi z príslušných odvetví a s členskými štátmi Komisia vypracúva súpis najlepších postupov a dostupných technológií na účely skúmania a podpory širšieho uplatňovania inovačných zmierňujúcich opatrení. S cieľom podporiť výpočty bilancie uhlíka na úrovni fariem Komisia do roku 2022 poskytne šablónu digitálneho nástroja na monitorovanie uhlíka a usmernenia o spoločných postupoch pri kvantitatívnom výpočte emisií skleníkových plynov a ich odstraňovania. Komisia bude podporovať zavádzanie zmierňujúcich technológií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania uhlíkového poľnohospodárstva v členských štátoch a v rámci ich strategických plánov pre spoločnú poľnohospodársku politiku od roku 2021. V strategickom pláne programu Horizont Európa na obdobie 2021 – 2024 Komisia navrhuje cielený výskum týkajúci sa rôznych faktorov, ktoré účinne vedú k zníženiu emisií skleníkových plynov, so zameraním na riešenia založené na technológii a inšpirované prírodou, ako aj na faktory vedúce k zmene stravovania. Komisia takisto zvažuje zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice o priemyselných emisiách časť chovu hovädzieho dobytka, čo môže prispieť k obmedzeniu emisií metánu v tomto odvetví.

Európska komisia napokon navrhuje aj revíziu smernice 2009/73/ES a nariadenia (ES) č. 715/2009 s cieľom uľahčiť vznik trhov s dekarbonizovaným vodíkom a plynom, a to zavedením novej štruktúry trhu, uľahčením prístupu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov do plynovodov tak, aby sa na jednej strane vytvorili podmienky pre trh s vodíkom a na druhej strane odstránili prekážky dekarbonizácie existujúcej rozvodnej siete zemného plynu. Návrh je doplnkový, keďže sa ním zlepšia klimatické vlastnosti fosílneho plynu počas obdobia, v ktorom sa bude postupne nahrádzať obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi.

V návrhu na zmenu nariadenia (EÚ) 2018/841 (nariadenie o LULUCF), ktorý je súčasťou balíka Fit for 55, sa stanovuje celkový cieľ EÚ pre odstraňovanie uhlíka prírodnými záchytmi, pričom na dosiahnutie vnútroštátnych cieľov sa členské štáty budú musieť o svoje záchyty uhlíka starať a ich rozširovať ich. V návrhu sa určuje aj cieľ Únie dosiahnuť do roku 2035 klimatickú neutralitu v odvetviach využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva vrátane poľnohospodárskych emisií iných než emisie CO2, teda emisií metánu.

Nariadenie (EÚ) 2018/842 (nariadenie o spoločnom úsilí, ESR) obsahuje na roky 2021 až 2030 pre členské štáty záväzné ročné ciele v oblasti emisií skleníkových plynov na úrovni jednotlivých krajín pre odvetvia, ako sú doprava (okrem leteckej dopravy), stavebníctvo, poľnohospodárstvo, odpadové hospodárstvo, priemysel a časti odvetvia energetiky, na ktoré sa nevzťahuje existujúci systém obchodovania s emisiami (ETS). Do rozsahu pôsobnosti nariadenia patrí aj metán, čo sa zachováva aj v návrhu revízie prijatom 14. júla 2021. Táto iniciatíva dopĺňa nariadenie ESR, pretože sa ňou zavádzajú osobitné opatrenia na zníženie emisií metánu, keďže v nariadení ESR sa takéto opatrenia nestanovujú a členským štátom sa ponecháva určitý priestor, ako čo najlepšie dosiahnuť požadované zníženie emisií skleníkových plynov. Uvedené opatrenia pomôžu členským štátom splniť ich ciele a takisto môžu pomôcť zvýšiť nákladovú efektívnosť dosahovania cieľov stanovených v nariadení ESR, a to vďaka obchodnému potenciálu medzi členskými štátmi v rámci nariadenia ESR.

Európska komisia 14. júla 2021 prijala sériu legislatívnych návrhov, v ktorých stanovuje spôsob, ako plánuje dosiahnuť klimatickú neutralitu v EÚ do roku 2050 vrátane strednodobého cieľa znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov minimálne o 55 %. V tejto súvislosti majú relevantné prepojenia na meranie a zmierňovanie emisií metánu tieto iniciatívy:

V súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii na účely posúdenia vplyvu Komisia uskutočnila komplexné konzultácie so zainteresovanými stranami na základe konzultačnej stratégie, ktorá zahŕňala celý rad metód a nástrojov. Cieľom konzultačnej stratégie bolo zabezpečiť, aby sa zohľadnili všetky relevantné dôkazy vrátane údajov o nákladoch, vplyve na spoločnosť a potenciálnych prínosoch iniciatívy. Stratégia bola navrhnutá v súlade s intervenčnou logikou a boli v nej skombinované spätne aj výhľadovo orientované prvky. Použilo sa niekoľko konzultačných nástrojov: online verejná konzultácia, cielená konzultácia o nákladoch na vykonávanie nariadenia o monitorovaní, vykazovaní a overovaní na základe Partnerstva pre emisie metánu z ropy a zemného plynu, obsiahle rozhovory a (tri) online webináre so zainteresovanými stranami.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Aby boli údaje konzistentné a porovnateľné, je dôležité mať harmonizované požiadavky na meranie a vykazovanie. To sa dá najlepšie dosiahnuť nariadením, ako sa ukázalo pri súvisiacich právnych aktoch EÚ, napr. pri nariadení (EÚ) 2015/757, nariadení (ES) č. 166/2006 alebo vykonávacom nariadení (EÚ) 2018/2066. Úroveň vlastného uváženia, ktoré je v prípade smernice ponechané na členské štáty, by v tomto prípade nebola v súlade s potrebou porovnateľných, a teda harmonizovaných údajov.

Okrem toho je nariadenie primeraným nástrojom na uloženie priamych povinností hospodárskym subjektom a vnútroštátnym orgánom. Bolo by to potrebné na to, aby existovali jasné povinnosti kvantifikovať, vykazovať a overovať údaje, ako aj uplatňovať opatrenia na zmiernenie emisií metánu vrátane postupného ukončovania škodlivých priemyselných postupov, akými sú odplyňovanie a spaľovanie.

Iniciatíva je úplne v súlade s článkom 37 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa vyžaduje začlenenie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšovania jeho kvality do politík Únie a ich zabezpečenie v súlade so zásadou udržateľného rozvoja.

Uprednostňovanou možnosťou pre oblasť politiky 3 je navrhnúť rôzne nástroje na zlepšenie informácií o zdrojoch emisií metánu od spoločností vyvážajúcich energiu z fosílnych zdrojov do EÚ, ako aj stimuly pre krajiny, aby znižovali svoje emisie metánu. Podobne, ako to platí pre oblasť politiky 2, bude mať zníženie globálnych emisií metánu environmentálne a sociálne prínosy, v prípade EÚ najmä v podobe spomalenia zmeny klímy.

Uprednostňovanou možnosťou pre oblasť politiky 2 je uložiť povinnosti zmierňovať emisie metánu z ropy, zemného plynu a uhlia v odvetví energetiky EÚ, pokiaľ ide o opatrenia na zisťovanie únikov a ich opravu, a zakázať odplyňovanie a spaľovanie. Tieto povinnosti povedú v porovnaní so scenárom nezmeneného prístupu k výraznejšiemu zníženiu emisií metánu spolu so súvisiacimi environmentálnymi a sociálnymi prínosmi, pokiaľ ide o spomalenie zmeny klímy a zníženie znečistenia ovzdušia.

V oblasti politiky 1 sa zvažujú možnosti zlepšenia presnosti merania a vykazovania emisií metánu v odvetví energetiky, a to stanovením povinnosti, aby prevádzkovatelia vykonávali merania na úrovni zariadení a vykazovali priame emisie metánu v súvislosti s hospodárskymi činnosťami na území EÚ. Zahŕňa to povinné monitorovanie, vykazovanie a overovanie za ropu a zemný plyn, povinné monitorovanie, vykazovanie a overovanie za ropu, zemný plyn a uhlie a povinné monitorovanie, vykazovanie a overovanie za ropu, zemný plyn a uhlie, ktoré sa vzťahuje aj na nepriame emisie.

Podľa 72 % odpovedí by sa právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa emisií metánu v odvetví energetiky mali rozšíriť povinnosti na spoločnosti, ktoré dovážajú energiu z fosílnych zdrojov do Únie. Podľa 65 % odpovedí je uskutočniteľné nariadiť rovnaké povinnosti týkajúce sa monitorovania, vykazovania a overovania, zisťovania únikov a ich opravy a odplyňovania a spaľovania všetkým účastníkom hodnotového reťazca ropy a zemného plynu, pokiaľ ide o ropu a zemný plyn spotrebované v Únii. V záujme riešenia tejto otázky návrh zahŕňa doložku o preskúmaní výslovne odkazujúcu na právomoc Komisie predkladať pozmeňujúce legislatívne návrhy s cieľom uložiť dodávateľom prísnejšie opatrenia, keď budú k dispozícii lepšie údaje o globálnych emisiách metánu.

keďže:

(1) Celkový vplyv metánu, ktorý je hlavnou zložkou zemného plynu, na zmenu klímy prekonáva len oxid uhličitý a k súčasnému otepľovaniu prispieva približne jednou tretinou.

(2)Aj keď metán zostáva v atmosfére v porovnaní s oxidom uhličitým (stovky rokov) kratší čas (10 až 12 rokov), na molekulárnej úrovni je jeho skleníkový efekt na klímu výraznejší a prispieva k tvorbe ozónu, čo je látka silne znečisťujúca ovzdušie, ktorá spôsobuje závažné zdravotné problémy. Celosvetovo množstvo metánu v atmosfére v uplynulom desaťročí prudko vzrástlo.

(3)Podľa nedávnych odhadov Programu OSN pre životné prostredie a Koalície pre klímu a čisté ovzdušie by sa znížením emisií metánu do roku 2030 o 45 % na základe dostupných cielených opatrení a dodatočných opatrení v súlade s prioritnými cieľmi Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) v oblasti rozvoja mohlo do roku 2045 predísť globálnemu otepleniu o 0,3 °C.

(4)Podľa údajov z inventúr skleníkových plynov Únie sa odhaduje, že odvetvie energetiky je zodpovedné za 19 % emisií metánu v Únii. Nezahŕňa to emisie metánu súvisiace so spotrebou energie z fosílnych zdrojov v Únii, ktoré vznikajú mimo Únie.

(5)V Európskej zelenej dohode sa spája komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050. V oznámení o Európskej zelenej dohode sa uvádza, že sa podporí dekarbonizácia plynárenstva, a to aj riešením problému metánových emisií v energetike. Komisia v októbri 2020 prijala stratégiu EÚ na zníženie emisií metánu (ďalej len „stratégia pre metán“), v ktorej stanovila opatrenia na znižovanie emisií metánu v EÚ, a to aj v odvetví energetiky, a na medzinárodnej úrovni. V nariadení (EÚ) 2021/1119 (ďalej len „európsky právny predpis v oblasti klímy“) Únia zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050 a takisto stanovila záväzný prísľub Únie dosiahnuť zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstraňovania) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Na dosiahnutie uvedenej úrovne zníženia emisií skleníkových plynov by sa emisie metánu z odvetvia energetiky mali do roku 2030 znížiť približne o 58 % v porovnaní s úrovňami z roku 2020.

(6)Emisie metánu sú zahrnuté v rozsahu pôsobnosti cieľov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ktoré sú stanovené v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a záväzných vnútroštátnych cieľov v oblasti znižovania emisií podľa nariadenia (EÚ) 2018/842. V súčasnosti však na úrovni Únie neexistuje žiadny právny rámec, ktorým by sa stanovovali osobitné opatrenia na znižovanie antropogénnych emisií metánu v odvetví energetiky. Okrem toho, zatiaľ čo smernica 2010/75 o priemyselných emisiách sa vzťahuje na emisie metánu z rafinácie minerálnych olejov a zemného plynu, nevzťahuje sa na iné činnosti v odvetví energetiky.

(7)V tejto súvislosti by sa toto nariadenie malo uplatňovať na znižovanie emisií metánu pri prieskume a ťažbe ropy a fosílneho plynu v počiatočnej fáze dodávateľského reťazca, získavaní a spracovaní fosílneho plynu, preprave, distribúcii, podzemnom skladovaní plynu a termináloch skvapalneného fosílneho plynu (LNG), ako aj na aktívne hlbinné a povrchové uhoľné bane a zatvorené a opustené hlbinné uhoľné bane.

(8)Pravidlá pre presné meranie, vykazovanie a overovanie emisií metánu v odvetviach ropy, zemného plynu a uhlia, ako aj pre znižovanie týchto emisií, a to aj prostredníctvom prieskumov na zisťovanie únikov a ich opravu a obmedzení týkajúcich sa odplyňovania a spaľovania, by sa mali riešiť primeraným právnym rámcom Únie. Takýto rámec by mal obsahovať pravidlá na posilnenie transparentnosti, pokiaľ ide o dovoz energie z fosílnych zdrojov do Únie, čím sa zlepšia stimuly na širšie využívanie riešení na zmierňovanie emisií metánu na celom svete.

(9)Dodržiavanie povinností podľa tohto nariadenia si pravdepodobne bude vyžadovať investície zo strany regulovaných prevádzkovateľov a pri určovaní taríf by sa pod podmienkou dodržania zásad efektívnosti mali zohľadniť náklady spojené s takýmito investíciami.

(10)Každý členský štát by mal určiť aspoň jeden príslušný orgán, ktorý bude dohliadať na to, aby prevádzkovatelia skutočne dodržiavali povinnosti stanovené v tomto nariadení, a mal by o určení príslušného orgánu a akýchkoľvek jeho zmenách informovať Komisiu. Určené príslušné orgány by mali prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s požiadavkami uvedenými v tomto nariadení. Vzhľadom na cezhraničný charakter činností odvetvia energetiky a emisií metánu by príslušné orgány mali spolupracovať medzi sebou a s Komisiou. V tejto súvislosti by Komisia a príslušné orgány členských štátov mali spoločne vytvoriť sieť verejných orgánov uplatňujúcich toto nariadenie s cieľom podporiť úzku spoluprácu s využitím potrebných opatrení na výmenu informácií a najlepších postupov a umožniť konzultácie.

(11)Aby sa zabezpečilo plynulé a účinné vykonávanie povinností stanovených v tomto nariadení, Komisia podporuje členské štáty prostredníctvom Nástroja technickej podpory, v rámci ktorého sa poskytujú prispôsobené technické odborné znalosti na navrhovanie a vykonávanie reforiem vrátane reforiem, ktorými sa presadzuje znižovanie emisií metánu v odvetví energetiky. Technická podpora zahŕňa napríklad posilnenie administratívnych kapacít, harmonizáciu legislatívnych rámcov a výmenu príslušných najlepších postupov.

(12)S cieľom zabezpečiť plnenie ich úloh by prevádzkovatelia mali príslušným orgánom poskytovať všetku potrebnú pomoc. Prevádzkovatelia by okrem toho mali v rámci obdobia určeného príslušnými orgánmi alebo akéhokoľvek iného obdobia, na ktorom sa s príslušnými orgánmi dohodli, prijať všetky potrebné opatrenia, ktoré príslušné orgány identifikovali.

(13)Hlavný mechanizmus, ktorý majú príslušné orgány k dispozícii, by mali tvoriť inšpekcie vrátane preskúmania dokumentácie a záznamov, merania emisií a kontrol na mieste. Inšpekcie by sa mali uskutočňovať pravidelne na základe posúdenia environmentálneho rizika vykonaného príslušnými orgánmi. Inšpekcie by sa okrem toho mali vykonávať s cieľom vyšetriť opodstatnené sťažnosti a prípady nedodržiavania predpisov a zabezpečiť, aby sa opravy a výmeny komponentov vykonávali v súlade s týmto nariadením. Ak príslušné orgány identifikujú vážne porušenie požiadaviek tohto nariadenia, mali by vydať oznámenie o nápravných opatreniach, ktoré má prevádzkovateľ prijať. Príslušné orgány by mali viesť záznamy o vykonaných inšpekciách a príslušné informácie by sa mali sprístupniť v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES.

(14)Vzhľadom na to, že niektoré zdroje emisií metánu sa nachádzajú v blízkosti mestských alebo obytných oblastí, mali by fyzické alebo právnické osoby poškodené porušením tohto nariadenia mať možnosť predložiť príslušným orgánom náležite opodstatnené sťažnosti. Sťažovatelia by mali byť informovaní o postupoch a prijatých rozhodnutiach a konečné rozhodnutie by sa im malo doručiť v primeranom čase od predloženia sťažnosti.

(15)Dôveryhodnosť vykázaných údajov môže zlepšiť spoľahlivý rámec overovania. Úroveň podrobnosti a technická zložitosť meraní emisií metánu si okrem toho vyžaduje riadne overovanie údajov o emisiách metánu vykázaných prevádzkovateľmi a prevádzkovateľmi uhoľných baní. Aj keď je možné vlastné overovanie, overovanie treťou stranou zabezpečuje väčšiu nezávislosť a transparentnosť. Okrem toho poskytuje harmonizovaný súbor kompetencií a úroveň odborných znalostí, ktoré by nemuseli mať všetky verejné subjekty k dispozícii. Overovatelia by mali byť akreditovaní akreditačnými orgánmi v súlade s nariadením Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008. Nezávislí akreditovaní overovatelia by teda mali zabezpečiť, aby boli správy o emisiách, ktoré vypracovali prevádzkovatelia a prevádzkovatelia uhoľných baní, správne a v súlade s požiadavkami uvedenými v tomto nariadení. Mali by preskúmať údaje v správach o emisiách s cieľom posúdiť ich spoľahlivosť, dôveryhodnosť a presnosť na základe bezplatných a verejne dostupných európskych alebo medzinárodných noriem, ktoré vypracovali nezávislé subjekty a ktorých uplatniteľnosť stanovila Komisia. Komisia by sa preto mala splnomocniť na prijímanie delegovaných aktov na účely začlenenia a stanovenia uplatniteľnosti takýchto európskych a medzinárodných noriem. Overovatelia sú oddelení od príslušných orgánov a mali by byť nezávislí od prevádzkovateľov a prevádzkovateľov uhoľných baní, ktorí by im mali poskytovať všetku pomoc potrebnú na umožnenie alebo uľahčenie vykonávania činností overovania, najmä pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov.

(16)Vzhľadom na overovaciu úlohu, ktorou má byť poverené Medzinárodné stredisko pre monitorovanie emisií metánu (IMEO), by sa mali Komisii poskytovať informácie uvádzané v správach o emisiách predkladaných príslušným orgánom, a to najmä pokiaľ ide o metodiky agregácie údajov, ako aj analýzu a overovanie metodík a štatistických postupov, ktoré spoločnosti používajú pri kvantifikácii údajov o svojich vykázaných emisiách. Referenčné kritériá môžu v tomto smere zahŕňať normy partnerstva OGMP a usmerňovacie dokumenty. Informácie, ktoré sú výsledkom práce IMEO, by mali byť prístupné verejnosti a Komisia by mala tieto informácie využívať pri riešení akýchkoľvek zistených nedostatkov v súvislosti s meraním, vykazovaním a overovaním údajov o emisiách metánu.

(17)IMEO zriadila Únia v októbri 2020 v spolupráci s Programom OSN pre životné prostredie, Koalíciou pre klímu a čisté ovzdušie a Medzinárodnou agentúrou pre energiu a svoju činnosť začalo na samite G20 v októbri 2021. IMEO má za úlohu zbierať, porovnávať, overovať a uverejňovať údaje o antropogénnych emisiách metánu na celosvetovej úrovni. IMEO je súčasťou Programu OSN pre životné prostredie, s ktorým Európska únia uzavrela memorandum o porozumení. Plní kľúčovú úlohu pri overovaní údajov o emisiách metánu v odvetví energetiky a je potrebné vytvoriť primerané vzťahy, aby bolo možné ho poverovať vykonávaním overovacích úloh. Keďže IMEO nie je orgánom Únie a nepodlieha právu Únie, je nevyhnutné zabezpečiť, aby prijalo primerané opatrenia na zaistenie ochrany záujmov Únie a jej členských štátov.

(18)Od Únie sa ako od zmluvnej strany Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Parížskej dohody vyžaduje, aby každoročne predkladala inventarizačnú správu o antropogénnych emisiách skleníkových plynov, ktorá predstavuje súhrn národných inventúr skleníkových plynov členských štátov a je vypracovaná na základe osvedčených metodík prijatých Medzivládnym panelom o zmene klímy (IPCC).

(19)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii vykazovali údaje z inventúry skleníkových plynov a podávali správy o svojich národných projekciách. V zmysle článku 17 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 má vykazovanie prebiehať podľa usmernení UNFCCC k vykazovaniu a často vychádza skôr zo štandardných emisných faktorov než z priamych meraní na úrovni zdroja, z čoho vyplývajú neistoty, pokiaľ ide o pôvod, frekvenciu a rozsah emisií.