Po tretie, rozvoju vedy založenej na dátach bráni fragmentácia. Dátové infraštruktúry sú rozdelené podľa vedeckých a hospodárskych oblastí, podľa krajín a modelov riadenia. Líšia sa aj politiky prístupu týkajúce sa vytvárania sietí, uchovávania dát a ich spracovania. Pomalé alebo od siete odpojené dátové a výpočtové infraštruktúry bránia vedeckým objavom, vytvárajú informačné silá a spomaľujú šírenie poznatkov. Spoločne využívané výskumné dáta, nástroje na analýzu otvorených dát a výpočtové zariadenia pripojené do sietí musia byť k dispozícii veľkej väčšine výskumníkov v Európe, nielen špičkovým vedcom vedúcich odborov z kľúčových výskumných inštitúcií. Okrem toho európske univerzity a výskumné centrá vo všeobecnosti fungujú v rámci vnútroštátnych štruktúr, pričom im však chýbajú možnosti na spracovanie, uchovávanie a analýzu dát v európskom meradle. Vedecká spolupráca v EÚ je v dôsledku toho ťažšia, najmä viacodborová spolupráca založená na dátach. V nedávnej verejnej konzultácii prevažná väčšina respondentov odpovedala, že vďaka európskemu cloudu pre otvorenú vedu by veda fungovala efektívnejšie, a to prostredníctvom lepšieho využívania zdrojov na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni.

Prostredníctvom európskeho cloudu pre otvorenú vedu by Európa mala prevziať svetovú vedúcu úlohu v oblasti vedeckých dátových infraštruktúr, aby európski vedci mohli v plnej miere zužitkovať výhody, ktoré prináša veda založená na dátach. Z praktického hľadiska to pre 1,7 milióna európskych výskumníkov a 70 miliónov odborníkov vo vede a technike bude predstavovať virtuálne prostredie s bezplatným využívaním otvorených a plynulých služieb na uchovávanie, správu, analýzu a opätovné použitie výskumných dát naprieč hranicami a vednými disciplínami. Motorom pre vývoj cloudu bude vedecká obec, ktorá je napokročilejším používateľom a najväčším tvorcom vedy na svete. Európsky cloud pre otvorenú vedu bude otvorený aj na účely vzdelávania a odbornej prípravy vo vysokoškolskom vzdelávaní a postupom času, keď vývoj technológií umožní ich širšie uplatnenie, otvorí sa aj používateľom z verejnej správy a podnikov.

Žiadny členský štát nedisponuje sám osebe finančnými zdrojmi na vývoj potrebného ekosystému HPC v časových rámcoch, ktorými by mohol konkurovať USA, Japonsku alebo Číne. V súčasnosti však neexistujú spoločné opatrenia s cieľom preklenúť medzeru medzi vnútorným dopytom a ponukou v rámci EÚ. EÚ založila zmluvné verejno-súkromné partnerstvo pre HPC s cieľom rozvíjať exaflopovú technológiu, ale neexistuje európsky rámec, ktorý by ho začlenil do rozsiahlych počítačových systémov.

Vo svete rýchlo napredujú USA, Čína, Japonsko, Rusko a India. HPC vyhlásili za strategickú prioritu, financujú programy na rozvoj národných ekosystémov HPC (hardvér, softvér, aplikácie, zručnosti, služby a prepojenia) a pracujú na zavedení exaflopových superpočítačov. Európa sa na pretekoch v oblasti HPC nezúčastňuje, hoci disponuje hospodárskym aj znalostným potenciálom; zaostáva za inými regiónmi, pretože neinvestuje do svojho ekosystému HPC a nevyužíva prínos z duševného vlastníctva v tejto oblasti. Na strane ponuky poskytuje priemysel EÚ približne 5 % celosvetových zdrojov HPC, pričom z nich spotrebuje jednu tretinu. Keďže Európa je čoraz viac závislá od iných regiónov, pokiaľ ide o kritické technológie, existuje riziko, že sa dostane do technologickej izolácie, bude zaostávať alebo zostane bez strategického know-how. Európa zaostáva, aj pokiaľ ide o čistý celkový súčet výpočtového výkonu: iba jedna z desiatich hlavných infraštruktúr HPC sa nachádza v EÚ, ide o Höchstleistungsrechenzentrum v nemeckom Stuttgarte, ktoré sa nachádza na 8. mieste. Spojené štáty americké majú päť takýchto infraštruktúr a od roku 2013 má najrýchlejší superpočítač sveta Čína.

Európska dátová infraštruktúra po svojom úplnom zavedení podporí európsky cloud pre otvorenú vedu. Európa potrebuje integrovanú vysokovýkonnú výpočtovú kapacitu na svetovej úrovni, vysokorýchlostnú internetovú konektivitu a najmodernejšie dátové a softvérové služby pre svojich vedcov a iných popredných používateľov v oblasti priemyslu (vrátane MSP) a vo verejnom sektore. Táto infraštruktúra umožní plné využitie hodnoty veľkých dát a štandardne digitálnych služieb. Európska dátová infraštruktúra podporí aj zaradenie EÚ k celosvetovo najvýznamnejším superpočítačovým mocnostiam, a to tak, že sa približne do roku 2022 zrealizujú exaflopové superpočítače založené na technológii EÚ, ktoré by sa umiestnili na jednom z prvých troch miest vo svete. Európa by si mala dať za cieľ disponovať touto technológiou aspoň z dvoch zdrojov.

Existujúca stratégia HPC síce podporuje výskum a vývoj obchodovateľných technológií HPC, nepredpokladá sa však realizácia exaflopového superpočítača. Európska dátová infraštruktúra zhromaždí potrebné zdroje a schopnosti s cieľom dospieť k ucelenému reťazcu od výskumu a vývoja až po dodanie a prevádzkovanie exaflopových systémov HPC, ktoré spoločne navrhnú používatelia a poskytovatelia. Bude tam patriť dátová konektivita a uchovávanie veľkých dát, aby superpočítačové služby boli dostupné v celej EÚ bez ohľadu na to, kde sú superpočítače umiestnené. Prvý krok nedávno urobili Luxembursko, Francúzsko, Taliansko a Španielsko prostredníctvom dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ( IPCEI ) o aplikáciách umožňujúcich použitie HPC a veľkých dát.

Na základe celoeurópskej vysokovýkonnej výpočtovej infraštruktúry a služieb (PRACE), transeurópskej vysokorýchlostnej siete (GÉANT), zmluvného verejno-súkromného partnerstva v oblasti HPC, spoločného podniku ECSEL a IPCEI o HPC a veľkých dátach Komisia a zúčastnené členské štáty budú:

podporovať ekosystém HPC, ktorý bude schopný vyvíjať nové európske technológie, ako napr. nízkoenergetické čipy pre HPC,

integrovať technológie do systémových prototypov, spoločne navrhovať riešenia a obstarávať systémy HPC; výsledné infraštruktúry HPC sa budú zameriavať na superpočítače so špičkovým výkonom spojené s národnými výpočtovými centrami EÚ so strednou výkonovou kapacitou, ako aj s celoeurópskou dátovou a softvérovou infraštruktúrou s cieľom ponúkať kapacitu superpočítačov ako službu,

zabezpečovať plynulú, vysokorýchlostnú, spoľahlivú a bezpečnú konektivitu, aby HPC bolo dostupné v celej EÚ; transeurópska vysokorýchlostná sieť (GÉANT) a národné výskumné a vzdelávacie siete (NREN) už spájajú 50 miliónov výskumníkov a študentov; tieto infraštruktúry sa budú modernizovať, aby zodpovedali zvýšeniu objemu dát, ktoré sa majú prenášať, ako aj rozšíreniu základne používateľov.

Európska dátová infraštruktúra prispeje k digitalizácii priemyslu, vytváraniu európskych platforiem pre nové strategické aplikácie (napr. lekársky výskum, letectvo, energetika) a podpore priemyselných inovácií. Rozšíri základňu používateľov HPC poskytovaním jednoduchšieho prístupu prostredníctvom cloudu pre výskumníkov v kľúčových vedeckých disciplínach, ako aj iným vedeckým pracovníkom. Priemysel, najmä MSP bez vlastných kapacít a verejné orgány (napríklad inteligentné mestá a doprava), budú využívať cloudové, ľahko využiteľné zdroje, aplikácie a analytické nástroje HPC. V tejto súvislosti bude Komisia podporovať nasadenie kapacít na spracovanie a využívanie dát zo satelitov Sentinel, informácií zo služieb programu Copernicus a iných dát získaných pozorovaním Zeme s cieľom umožniť vzájomné obohacovanie rôznych súborov dát, povzbudiť vývoj inovatívnych produktov a služieb a maximalizovať sociálno-ekonomický prínos dát získaných pozorovaním Zeme v Európe.

Európska dátová infraštruktúra bude fungovať v spojení s národnými a regionálnymi, vedeckými a verejnými dátovými centrami. Bude rozvíjať a uplatňovať najlepšie postupy založené na certifikačných systémoch, spoločných európskych a svetových normách a špecifikáciách s cieľom riešiť aktuálnu nedostatočnú interoperabilitu medzi národnými a odborovými dátovými centrami.

Európska dátová infraštruktúra bude obsahovať riadiacu štruktúru na správu a rozvoj dátovej infraštruktúry a služieb, na rozhodovanie o financovaní, ako aj na dlhodobú udržateľnosť a bezpečnosť. Správa by mala zapájať používateľov (európsky cloud pre otvorenú vedu a iní dlhodobí používatelia, ako napríklad verejný sektor), realizátorov (PRACE, GEANT) a investorov, a mala by vychádzať z existujúcich riadiacich štruktúr.

Opatrenia Časový rámec Komisia a zúčastnené členské štáty by mali vo veľkom meradle vyvinúť a zaviesť európsku infraštruktúru pre HPC, dáta a siete vrátane: obstarania dvoch spoločne navrhnutých prototypov exaflopových superpočítačov a dvoch operačných systémov, ktoré sa budú radiť medzi tri najlepšie na svete, zriadenia európskeho centra veľkých dát , modernizácie chrbticovej siete pre výskum a inováciu (GEANT) a integrácie európskych sietí verejných služieb. 2016 – 2020 od roku 2018 od roku 2016 od roku 2016

Využívanie potenciálu kvantových technológií

Ďalší významný pokrok v oblasti superpočítačov a bezpečného sieťového prepojenia sa možno bude zakladať na kvantových technológiách. Popredné spoločnosti v Európe, Ázii a Tichomorí, ako aj Severnej Amerike začínajú investovať do kvantových technológií, no na dosiahnutie produktov, ktoré možno uviesť na trh, treba vyššiu úroveň investícií. Európa musí byť na čele tohto budúceho pokroku. Európsku dátovú infraštruktúru by mala dopĺňať ambiciózna, dlhodobá a rozsiahla hlavná iniciatíva s cieľom využiť plný potenciál kvantových technológií, urýchliť ich vývoj a priniesť verejným a súkromným používateľom komerčné produkty. Európska komisia začne prípravné kroky pre hlavnú iniciatívu vrátane konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenia vplyvu, pričom sa zohľadnia výsledky priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 do konca roku 2017.

Opatrenie Časový rámec Európska komisia začne prípravné kroky pre hlavnú iniciatívu vrátane konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenia vplyvu, pričom sa zohľadnia výsledky priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 do konca roku 2017 s cieľom spustiť úvodnú fázu v roku 2018. 2016 – 2019

3.Rozširovanie prístupu a budovanie dôvery

Zavádzanie cloudových služieb vo verejnom sektore je nerovnomerné a pomalé. Dôvodom je nedostatok dôvery a obmedzené synergie medzi verejným sektorom a akademickou obcou. Fragmentácia v oblasti dátových infraštruktúr je prekážkou vytvárania kritickej masy a spoločných riešení pre rôzne skupiny používateľov. Používateľská základňa európskeho cloudu pre otvorenú vedu a európskej dátovej infraštruktúry sa rozšíri aj na verejný sektor, napríklad prostredníctvom rozsiahlych pilotných projektov týkajúcich sa elektronickej verejnej správy a zainteresovaných strán verejného sektora, ako aj postupným otváraním európskej dátovej infraštruktúry pre používateľov z priemyslu a verejného sektora s cieľom dosiahnuť európsky rozmer. Európsky cloud pre otvorenú vedu časom zabezpečí, aby verejné dáta boli v plnej miere vyhľadávateľné, prístupné a využiteľné pre vedcov, tvorcov politík i podniky. Získané skúsenosti poskytnú konkrétne usmernenia pri prijímaní služieb založených na cloude verejnými správami v celej Európe.

Keďže verejný sektor produkuje obrovské množstvo dát (napr. pozorovanie Zeme v rámci programu Copernicus, lokalizačné dáta Inspire) a potrebuje väčšie výpočtové kapacity (napr. pre systémy dopravných a cestovných informácií v reálnom čase, aplikácie pre inteligentné mestá alebo na modelovanie politík), využije úspory z rozsahu, flexibilitu a kontinuitu. Verejnosť tak bude môcť využívať výhody vyplývajúce z lacnejších, rýchlejších, lepších a vzájomne prepojených verejných služieb a lepšej tvorby politík na základe cenovo dostupných a bezpečných služieb s veľkou výpočtovou a dátovou intenzitou.

Európsky cloud pre otvorenú vedu a európska dátová infraštruktúra budú obdobným spôsobom prínosom aj pre podniky vrátane MSP, ktorým chýba nákladovo efektívny a jednoduchý prístup k uchovávaniu dát, službám a vyspelej výpočtovej technike. Prijmú sa opatrenia s cieľom postupne rozširovať používateľskú základňu o inovatívne MSP a priemysel prostredníctvom dátových a softvérových centier a centier inovácií dátových služieb pre MSP. Tieto opatrenia si budú vyžadovať úzku spoluprácu so súkromným sektorom: MSP, veľkými používateľmi HPC v oblasti vedy a priemyslu, ako aj z odvetvia cloudových služieb, ktorí sa musia zapojiť už od začiatku.

Okrem toho bude musieť európska iniciatíva v oblasti cloud computingu spĺňať prísne normy týkajúce sa kvality, spoľahlivosti a dôvernosti s cieľom zabezpečiť ochranu osobných údajov a práva duševného vlastníctva, ako aj bezpečnosti – z hľadiska odolnosti a ochrany proti vniknutiu. Existujúce nástroje verejného sektora, najmä základné stavebné prvky týkajúce sa dôvery a bezpečnosti v rámci infraštruktúry digitálnych služieb Nástroja na prepájanie Európy, môže vedecká obec opätovne používať a nasadzovať, aby dosiahla úsporu nákladov, jednoduchý prístup a celkovú súdržnosť. Všeobecný rámec poskytnú všeobecné pravidlá ochrany údajov, smernica o sieťovej a informačnej bezpečnosti a revízia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa autorských práv. Vzhľadom na globálnu povahu cloud computingu je nevyhnutné, aby európska dátová ekonomika zostala pripojená k zvyšku sveta a aby sa celosvetové normy týkajúce sa ochrany údajov dostali na vysokú úroveň, v zásade rovnocennú s úrovňou v Európe.

Práca na príslušných normách je súčasťou priorít jednotného digitálneho trhu pre normalizačný plán v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT); na úrovni EÚ sa navrhne vhodný systém certifikácie s cieľom zaručiť bezpečnosť, prenosnosť dát a interoperabilitu v súlade s právnymi požiadavkami vrátane systému certifikácie, ktorý sa už v záujme zabezpečenia osobných údajov stanovuje vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. Hoci existuje niekoľko certifikačných systémov, ich rozsah pôsobnosti a uplatňovanie sa značne líšia, pričom neexistuje spoločný prístup k minimálnym požiadavkám na obstarávanie alebo správu cloudových zdrojov vo verejnom sektore. Spolupráca s priemyselnými subjektmi a verejnými orgánmi z tohto hľadiska zosúladí možnosti priemyslu s požiadavkami vedy a verejného sektora.

Rozšírenie prístupu k európskemu cloudu pre otvorenú vedu a európskej dátovej infraštruktúre sa bude vykonávať v súlade s príslušnými právnymi predpismi, najmä pokiaľ ide o opätovné použitie dát na iné účely.