Osobitná správa Preskúmanie rizík 
spojených s prístupom 
k opatreniam EÚ v oblasti 
rozvoja a spolupráce, 
zameraným na výsledkySK 2015  Č. 21
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3431-5 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/1930 QJ-AB-15-019-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3399-8 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/35765 QJ-AB-15-019-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3428-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/546783 QJ-AB-15-019-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Pri každom použití alebo reprodukcii prílohy na strane 41 je potrebné požiadať o súhlas priamo držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
Preskúmanie rizík 
spojených s prístupom 
k opatreniam EÚ v oblasti 
rozvoja a spolupráce, 
zameraným na výsledky
(podľa druhého pododseku článku 287 ods. 4 ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 21
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét -
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora III, ktorá sa špecializuje na výdavky v oblasti vonkajších činností. 
Komore predsedá člen EDA Karel Pinxten, ktorý je tiež členom audítorského tímu. Audit viedol riaditeľ komory III Philippe 
Froidure a pomáhal mu Hubert Devillé, asistent riaditeľa.
Zľava doprava : P . Froidure, K. Pinxten, H. Devillé.

03
 Obsah
Body
I – V Zhrnutie
1 – 12 1. Úvod
1 – 5 1.1. Prečo záleží na výsledkoch
6 1.2. Čo je výsledok?
7 – 12 1.3. Celkový rámec EÚ pre rozvoj a výsledky spolupráce
13 – 19 2. Výsledky politiky a regulačný kontext
13 – 18 2.1. Politický kontext
14 –  15 2.1.1. Rozvojové ciele na vysokej úrovni
16 –  17 2.1.2. Fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci
18 2.1.3. Oznámenia EÚ
19 2.2. Právny a regulačný kontext
20 – 22 3. Naše preskúmanie
23 – 79 4. Hlavné rizikové oblasti
24 – 38 4.1. Vytýčenie cieľov a ukazovateľov
24 – 26 4.1.1. Terminológia
27 – 31 4.1.2. Zosúladenie a súdržnosť dokumentov
32 – 35 4.1.3. Stanovenie cieľov SMART a zrozumiteľných ukazovateľov
36 – 38 4.1.4. Vymedzenie záväzku partnerskej krajiny pre vykonávanie reforiem ako cieľ
39 – 46 4.2. Vytvorenie reťazca výsledkov
39 – 42 4.2.1. Prepojenie opatrení a výsledkov pomocou jasného logického reťazca
43 – 46 4.2.2. Prispenie a prisúdenie zásluh
47 – 50 4.3. Vyššia zložitosť spôsobená začlenením prierezových otázok
04 Obsah
51 – 57 4.4. Harmonizácia medzi nástrojmi rozvojových partnerov a ich rámcami
51 – 53 4.4.1. Zosúladenie s rámcami pre výsledky partnerských krajín
54 – 55 4.4.2. Harmonizácia nástrojov používaných zainteresovanými stranami v oblasti rozvoja
56 – 57 4.4.3. Zvládanie vzájomného spájania rozličných štruktúr v oblasti zodpovednosti
58 – 61 4.5. Nedostatky pri hodnotení a oznamovaní výsledkov
62 – 65 4.6. Konsolidácia údajov a ich oznamovanie
66 – 68 4.7. Kvalita údajov
69 – 73 4.8. Výsledok rozpočtového hospodárenia
74 – 79 4.9. Zmeny v kontexte opatrení EÚ
74 – 77 4.9.1. Riadenie rizík a výber spôsobov vykonávania
78 – 79 4.9.2. Vonkajšie faktory
80 – 83 5. Závery a odporúčania
80 – 82 5.1. Závery
83 5.2. Odporúčania
 Príloha  — Komplexný rámec hodnotenia pre hodnotenia rozpočtovej podpory
 Odpovede Komisie
05
 Zhrnutie
I
Každý rok venuje EÚ značné prostriedky na pomoc 
pri rozvoji najchudobnejších krajín sveta. Pre vybudo -
vanie dôveryhodnosti rozvojovej pomoci je zásadné, 
aby výsledky dosiahnuté pomocou týchto prostried -
kov bolo možné názorne ukázať.
II
Nedávno sa obnovil záujem na strane Európskeho par -
lamentu a Rady o zmenu zamerania politík EÚ pre roz -
voj a spoluprácu z činností k výsledkom. Okrem toho 
v decembri 2013 Komisia vydala pracovný dokument 
útvarov Komisie na tému „Cesta k rámcu EÚ pre roz -
voj a výsledky spolupráce“ a v marci 2015 predstavila 
tento rámec vydaním ďalšieho pracovného doku -
mentu útvarov Komisie na tému „Spustenie rámca EÚ 
pre výsledky medzinárodnej spolupráce a rozvoja“.
III
V tomto preskúmaní sme určili deväť hlavných riziko -
vých oblastí spojených s prístupom k opatreniam EÚ 
v oblasti rozvoja a spolupráce zameraným na výsledky.IV
Pri našom preskúmaní sa ukázalo, že Komisia správne 
určila tieto rizikové oblasti vo veľkom množstve rozlič -
ných dokumentov. Pri preskúmaní sa ukázal aj záujem 
o opatrenia prijímané Komisiou na spustenie rámca EÚ 
pre výsledky medzinárodnej spolupráce a rozvoja.
V
Jednako však je potrebné prijať ďalšie opatrenia s cie -
ľom využiť plný potenciál iniciatív Komisie na zlepše -
nie rozvoja a výsledkov spolupráce EÚ. V tejto súvis -
losti sme vypracovali niekoľko odporúčaní, ktoré by 
Komisia mala zohľadniť.
06
 1. Úvod
1.1. Prečo záleží 
na výsledkoch
01 
Na pomoc pri rozvoji najchudobnej -
ších krajín sveta sa vynakladajú značné 
prostriedky. Hoci treba zdôrazniť, 
že neexistuje len jeden zdroj údajov 
o financovaní rozvoja, Komisia v júli 
2014 odhadla, že kumulatívne zdroje 
dostupné rozvojovým krajinám za ob -
dobie desiatich rokov od roku 2002 
dosahujú okolo 2 171 mld. USD vrátane 
domácich a medzinárodných verejných 
a súkromných finančných prostriedkov.
02 
V rámci záväzku dosiahnuť medziná -
rodne schválený cieľ oficiálnej rozvojo -
vej pomoci (ODA) týkajúci sa pomeru 
ODA/HND vo výške 0,7 % predstavova -
li čisté kolektívne výdavky EÚ (vrátane 
výdavkov členských štátov) v oblasti 
oficiálnej rozvojovej pomoci v roku 
2013 sumu 56,5 mld. EUR, čo zodpove -
dá pomeru ODA/HND vo výške 0,43 % 
celkového HND EÚ1.
03 
Na účely rozvoja a spolupráce na ob -
dobie rokov 2014 – 2020 boli naplá -
nované tieto sumy: 19 661 mil. EUR 
zo všeobecného rozpočtu Únie2 
a 30 506 mil. EUR pre krajiny AKT z Eu -
rópskeho rozvojového fondu3.04 
Pre vybudovanie dôveryhodnosti 
rozvojovej pomoci, najmä pokiaľ ide 
o použité nástroje, metódy posky -
tovania pomoci a príslušné finančné 
prostriedky, je zásadné, aby výsledky 
dosiahnuté pomocou tejto podpory 
bolo možné názorne ukázať.
05 
Dôležitou otázkou je aj povinnosť 
zodpovedať sa verejnosti. Európsky 
parlament v správe uverejnenej v ja -
nuári 2014 pripomenul, že „základnou 
zásadou [je naďalej] tvorba rozpoč -
tu na základe činnosti“, a vyjadril 
poľutovanie, že niektoré z návrhov 
na programové obdobie 2014 – 2020 
naďalej „zväčša vychádzajú zo vstupov 
(sú orientované na výdavky), a teda sú 
ešte stále zamerané skôr na dodržiava -
nie pravidiel než na výkonnosť“. Parla -
ment tiež upozornil, že rámec pre vy -
kazovanie výkonnosti, ktorý používa 
Komisia pre viacročný finančný rámec 
na roky 2014 – 2020, by mal obsahovať 
tieto tri hlavné súčasti4:
a) dosahovanie cieľov projektu 
(výsledky);
b) riadne programové riadenie 
zo strany Komisie a členských 
štátov;
c) príspevok výsledkov programu 
a riadneho riadenia k splneniu 
hlavných cieľov Únie.1 SWD(2014) 235 final – „Správa 
o zodpovednosti v oblasti 
financovania rozvoja za rok 
2014 – Preskúmanie pokroku 
EÚ a jej členských štátov“.
2 http://ec.europa.eu/budget/
mff/figures/index_
en.cfm#documents , január 
2015.
3 Publikácia Komisie s názvom 
„Viacročný finančný rámec 
na roky 2014 – 2020 a rozpočet 
EÚ na rok 2014 – údaje“.
4 Správa o hodnotení financií 
Únie na základe dosiahnutých 
výsledkov: nový nástroj 
na zlepšenie postupu udelenia 
absolutória Európskej 
komisie – A7-0068/2014, 
30. januára 2014.
07 1. Úvod
1.2. Čo je výsledok?
06 
Výsledok je merateľný následok, ktorý 
možno odvodiť – priamo alebo nepria -
mo – zo vzťahu medzi príčinou a ná -
sledkom. Prístup zameraný na výsledky 
v oblasti rozvoja a spolupráce spočíva 
na zásade, že ťažiskom intervencií 
súvisiacich s rozvojom a spoluprácou 
by malo byť dosahovanie výsledkov, 
a nie riadenie činností alebo proce -
sov. Výsledky sa zvyčajne týkajú troch 
kategórií5:
a) výstup: je to, čo sa vytvorí alebo 
dosiahne pomocou prostriedkov 
pridelených na intervenciu (napr. 
kurzy odbornej prípravy poskytnu -
té nezamestnaným, vybudované 
cesty);b) účinok: je zmena, ktorá vyplýva 
z pomoci a ktorá zvyčajne súvi -
sí s jej cieľmi. Účinky môžu byť 
očakávané alebo neočakávané, 
pozitívne alebo negatívne (napr. 
účastníci kurzov, ktorí nájdu za -
mestnanie, lepší prístup do oblasti 
z dôvodu vybudovanej cesty);
c) vplyv: sú dlhodobé sociálno-eko -
nomické následky, ktoré možno 
pozorovať určitý čas po skončení 
intervencie a ktoré môžu ovplyvniť 
priamych príjemcov intervencie 
alebo iných nepriamych príjemcov.Obrázok 1Koncepcia výsledkov
Výsledky
Vplyv Výstupy Účinok VstupyČinnosti/
procesy
1.3. Celkový rámec EÚ 
pre rozvoj a výsledky 
spolupráce
07 
Popri existujúcich mechanizmoch za -
meraných na meranie a oznamovanie 
výsledkov sa pozoruhodnou iniciatí -
vou, ktorú prijala Komisia v decembri 
2013, stalo vytvorenie pracovného 
dokumentu útvarov Komisie s názvom 
„Cesta k rámcu EÚ pre rozvoj a výsled -
ky spolupráce“. Táto iniciatíva bola 
zameraná na:„stanovenie procesov (…), ktoré roz -
pracovala Komisia, aby mohla realizo -
vať záväzok programu zmien s cieľom 
posilniť svoju schopnosť monitorovať 
operačné výsledky dosiahnuté pro -
stredníctvom vykonávania projektov 
a programov v oblasti rozvoja a spolu -
práce financovaných z prostriedkov EÚ 
a informovať o týchto výsledkoch“6.5 Na účely tejto správy 
používame terminológiu 
pre tieto tri kategórie 
výsledkov stanovenú 
v nástrojoch na financovanie 
vonkajších činností. Podobné 
termíny sa v iných 
dokumentoch EÚ môžu 
používať odlišným spôsobom.
6 SWD(2013) 530 final 
z 10. decembra 2013.
08 1. Úvod
08 
V tomto pracovnom dokumente útva -
rov Komisie sa zohľadnili závery štúdie, 
ktorú v roku 2013 uskutočnila Komi -
sia, zameranej na analýzu skúseností 
nadobudnutých piatimi agentúrami 
pre rozvoj, ktoré už vykonávali svoje 
vlastné rámce pre výsledky. V tejto 
štúdii sa predstavil predbežný prístup 
k vypracovaniu celkového rámca EÚ 
pre rozvoj a výsledky spolupráce. Ten -
to rámec bol opísaný takto:
„Rámec pre výsledky je nástroj, ktorý 
používajú rozliční rozvojoví partneri 
na meranie dosiahnutých výsledkov 
v porovnaní so strategickými cieľmi 
v oblasti rozvoja. Rámec pre výsledky 
možno chápať ako spojenie rozlič -
ných úrovní alebo reťazce výsledkov 
očakávaných na základe vykonávania 
konkrétnej stratégie, programu alebo 
projektu.“
09 
Rámec EÚ pre rozvoj a výsledky spo -
lupráce bude mať dva hlavné účely: 
ako nástroj zodpovednosti (s cieľom 
informovať zainteresované strany 
o dosiahnutých výsledkoch) a ako 
nástroj riadenia (s cieľom poskytovať 
údaje o výkone ako základ rozhodnutí 
týkajúcich sa riadenia.
10 
V júni 2014 Komisia vydala ďalší 
pracovný dokument útvarov Komisie 
zameraný na opis „rámca pre mo -
nitorovanie, hodnotenie a podáva -
nie správ do konca nasledujúceho 
viacročného finančného rámca, ktorý 
vyplýva z právnych nástrojov podpo -
rujúcich ďalšiu generáciu programov, 
a ďalšej činnosti Komisie súvisiacej s dokončením rámca“ – tzv. rámec 
MORE. V tomto pracovnom dokumente 
útvarov Komisie sa pre každú oblasť 
politiky stanovuje prehľad všeobec -
ných a konkrétnych cieľov nástrojov, 
hlavné ukazovatele pripojené ku kaž -
dému cieľu, mechanizmy monitorova -
nia a harmonogram a obsah hodnotení 
a podávania správ7.
11 
V apríli 2014 Európsky parlament 
vyjadril svoju podporu „pretrvávajú -
cemu úsiliu Komisie prejsť od prístupu 
založeného na vstupoch k prístupu 
založenému na výkonnosti a dosahu “8. 
V máji 2014 Rada privítala pracovný 
dokument útvarov Komisie z decem -
bra 2013 s názvom Cesta k rámcu 
EÚ pre rozvoj a výsledky spolupráce 
a vyjadrila záujem o „výsledky pilotnej 
etapy, aby sa rámec EÚ pre rozvoj a vý -
sledky spolupráce mohol včas sfina -
lizovať a aby sa správy o výsledkoch, 
ktoré sa dosiahli v roku 2014, mohli 
predložiť v prvom polroku 2015“9.
12 
V marci 2015 Komisia vydala nový 
pracovný dokument útvarov Komisie 
s názvom „Spustenie rámca EÚ pre vý -
sledky medzinárodnej spolupráce 
a rozvoja“. V tomto dokumente zame -
ranom na premenu prístupov uvede -
ných v pracovnom dokumente útvarov 
Komisie z roku 2013 (pozri bod 7) 
na funkčné Generálne riaditeľstvo 
pre medzinárodnú spoluprácu a roz -
voj sa plánuje podávanie správ každý 
rok už od roku 2015, aby sa názorne 
ukázalo, ako vynaložené finančné 
prostriedky prispievajú k dosahovaniu 
cieľov politiky10.7 SWD(2014) 200 final z 26. júna 
2014: „Prehľad rámcov 
monitorovania, výkazníctva 
a hodnotenia programov VFR 
2014 – 2020 – Sprievodný 
dokument k správe Komisie 
Európskemu parlamentu 
a Rade o hodnotení financií 
Únie na základe dosiahnutých 
výsledkov“.
8 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu z 3. apríla 2014 
o absolutóriu za plnenie 
všeobecného rozpočtu 
Európskej únie za rozpočtový 
rok 2012, oddiel III – Komisia 
a výkonné agentúry – ref. 
č. P7_TA-PROV(2014)0287, 
oddiel Vonkajšie vzťahy, 
bod 264.
9 „Závery Rady o rámci EU 
pre rozvoj a výsledky 
spolupráce“ – zasadnutie Rady 
Európskej únie pre zahraničné 
veci (rozvoj), 19. mája 2014.
10 SWD(2015) 80 final z 26. marca 
2015.
09
 2. Výsledky politiky 
a regulačný kontext
2.1. Politický kontext
13 
Úloha Komisie na medzinárodnej 
scéne je stanovená v článku 17 Zmluvy 
o Európskej únii. Komisia v záležitos -
tiach rozvojovej spolupráce pracuje 
predovšetkým s Organizáciou Spoje -
ných národov a Organizáciou pre hos -
podársku spoluprácu a rozvoj (OECD). 
V tejto súvislosti boli schválené rozvo -
jové ciele na vysokej úrovni spoločne 
so zásadami pre poskytovanie účinnej -
šej pomoci11.
2.1.1. Rozvojové ciele 
na vysokej úrovni
14 
V septembri 2000 Valné zhromažde -
nie Organizácie Spojených národov 
prijalo Miléniovú deklaráciu OSN, 
ktorá jej členov zaväzovala k novému 
celosvetovému partnerstvu s cieľom 
znížiť extrémnu chudobu a v ktorej sa 
stanovil súbor časovo ohraničených 
cieľov – s lehotou do roku 2015 –, ktoré 
sa bežne označujú ako miléniové roz -
vojové ciele (MRC).
15 
V júni 2012 sa na konferencii RIO+20 
schválilo, že sa spustí proces prípravy 
súboru cieľov v oblasti trvalo udržateľ -
ného rozvoja, ktoré budú vychádzať 
z miléniových rozvojových cieľov12. 
V septembri 2013 svetoví predstavitelia 
obnovili svoj záväzok splniť miléniové 
rozvojové ciele a dohodli sa na uspo -
riadaní samitu na vysokej úrovni, ktorý 
sa má konať v septembri 2015, kde 
sa prijme nový súbor cieľov s cieľom 
vychádzať z úspechov miléniových rozvojových cieľov13. V súčasnosti 
prostredníctvom rôznych procesov 
prebieha celosvetový dialóg o širšom 
programe na obdobie po roku 2015. 
Generálny tajomník OSN v decem -
bri 2014 uverejnil súhrnnú správu 
o programe trvalo udržateľného rozvo -
ja po roku 201514,15.
2.1.2. Fóra na vysokej úrovni 
o účinnosti pomoci
16 
Európska komisia a členské štáty EÚ 
sa zúčastnili na niekoľkých fórach 
na vysokej úrovni zameraných na zlep -
šenie účinnosti programov rozvojovej 
pomoci:
a) Rímska deklarácia o harmonizácii 
(2003);
b) Parížska deklarácia o účinnosti 
pomoci (2005);
c) Akčný program z Akkry (2008);
d) Pusanské partnerstvo pre účinnú 
rozvojovú spoluprácu (2011);
e) prvé stretnutie globálneho part -
nerstva na vysokej úrovni pre účin -
nú rozvojovú spoluprácu v Mexiku: 
Budovanie inkluzívneho rozvojové -
ho programu na obdobie po roku 
2015 (2014).11 http://ec.europa.eu/
europeaid/policies/
international-development-
dialogue_en
12 Výsledný dokument 
konferencie RIO+20 s názvom 
„Budúcnosť, akú chceme“.
13 Valné zhromaždenie 
Organizácie Spojených 
národov – Integrované 
a koordinované vykonávanie 
a kontrola záverov hlavných 
konferencií a samitov 
Organizácie Spojených 
národov v hospodárskej 
a sociálnej oblasti 
a v súvisiacich oblastiach – 
Kontrola záverov miléniového 
samitu – ref. č. A/68/L.4.
14 Valné zhromaždenie 
Organizácie Spojených 
národov – Cesta k dôstojnosti 
do roku 2030: Odstránenie 
chudoby, transformácia života 
a ochrana planéty – Súhrnná 
správa generálneho tajomníka 
o programe trvalo 
udržateľného rozvoja po roku 
2015 – ref. č. A/69/700.
15 Pozri tiež COM(2015) 44 final 
z 5. februára 2015: „Globálne 
partnerstvo pre odstránenie 
chudoby a trvalo udržateľný 
rozvoj po roku 2015“.
10 2. Výsledky politiky a regulačný kontext
17 
Na týchto fórach vznikol konsenzus 
medzi darcami a partnerskými krajina -
mi a dohodlo sa niekoľko zásad spoje -
ných s výsledkami rozvoja vrátane:
a) posilnenia schopnosti vlád part -
nerských krajín preberať viac 
vedúcu úlohu a zodpovednosť 
za výsledky v oblasti rozvoja;
b) spolupráce s partnerskými kra -
jinami, aby sa čo najviac mohlo 
spoľahnúť na rámce pre podávanie 
správ a monitorovanie zamerané 
na výsledky partnerských krajín;
c) harmonizácie požiadaviek darcov 
na monitorovanie a podávanie 
správ;
d) zlepšenia riadenia s ohľadom 
na výsledky zo strany darcov 
a partnerských krajín;
e) dôraznejšieho zamerania na vý -
sledky v oblasti rozvoja.
2.1.3. Oznámenia EÚ
18 
O záväzku Európskej únie plniť me -
dzinárodne dohodnuté rozvojové 
ciele a zvýšiť účinnosť pomoci svedčí 
niekoľko verejných vyhlásení a ozná -
mení, ktoré všetky takým či onakým 
spôsobom vyjadrujú význam rozvoja 
a výsledkov spolupráce:a) Spoločné vyhlásenie Rady a zá -
stupcov vlád členských štátov 
o európskom konsenze o rozvoji 
(ref. č. 14820/05 z 24. februára 
2006);
b) Podpora rozvojových krajín pri rie -
šení krízy [KOM(2009) 160 v koneč -
nom znení z 8. apríla 2009];
c) Dvanásťbodový akčný plán EÚ 
na podporu rozvojových cieľov ti -
sícročia [KOM(2010) 159 z 21. apríla 
2010];
d) Operačný rámec pre účinnosť po -
moci – Generálny sekretariát Rady 
(ref. č. 18239/10 z 11. januára 2011);
e) Zvyšovanie vplyvu rozvojovej poli -
tiky EÚ: program zmien [KOM(2011) 
637 v konečnom znení z 13. ok -
tóbra 2011];
f) Dôstojný život pre všetkých: 
odstránenie chudoby a zabezpeče -
nie trvalo udržateľnej budúcnosti 
pre celý svet [COM(2013) 92 final 
z 27. februára 2013];
g) Po roku 2015: na ceste ku komplex -
nému a integrovanému prístu -
pu k financovaniu odstránenia 
chudoby a udržateľného rozvoja 
[COM(2013) 531 zo 16. júla 2013].
11 2. Výsledky politiky a regulačný kontext
2.2. Právny a regulačný 
kontext
19 
Hlavné ustanovenia týkajúce sa po -
vinnosti zodpovedať sa za výsledky 
a verejný audit16 sa nachádzajú v Zmlu -
ve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), 
v nariadeniach o rozpočtových pra -
vidlách pre všeobecný rozpočet Únie 
a Európsky rozvojový fond a v naria -
dení o spoločných pravidlách a po -
stupoch vykonávania nástrojov Únie 
na financovanie vonkajšej činnosti.
a) V Zmluve o fungovaní Európskej 
únie sa stanovuje, že:
i) Komisia predloží Európskemu 
parlamentu a Rade hodnotiacu 
správu o financiách Únie zalo -
ženú na získaných výsledkoch 
(článok 318 ods. 2) a
ii) Dvor audítorov môže kedykoľ -
vek predložiť svoje poznámky, 
najmä vo forme osobitných 
správ (článok 287 ods. 4)17.
b) V nariadení o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie (ďalej 
len „nariadenie o rozpočtových 
pravidlách“), sa stanovuje toto18,19.
i) Pre všetky typy činností, 
na ktoré sa vzťahuje rozpočet, 
sa musia stanoviť špecifické, 
merateľné, dosiahnuteľné, 
náležité a časovo ohraničené 
ciele. Dosahovanie týchto 
cieľov sa monitoruje na zákla -
de ukazovateľov výkonnosti 
pre každú činnosť (článok 30 
ods. 3).ii) S cieľom zlepšiť rozhodovanie 
musia inštitúcie vykonať pred -
bežné aj následné hodnotenia 
všetkých programov a činností, 
ktoré sú spojené so značnými 
výdavkami (článok 30 ods. 4).
iii) Komisia musí k návrhu rozpoč -
tu pripojiť niekoľko dokumen -
tov vrátane výkazov činnosti, 
ktoré obsahujú informácie 
o dosiahnutí všetkých konkrét -
nych, merateľných, dosiahnu -
teľných, náležitých a časových 
cieľov stanovených v predchá -
dzajúcom období pre rôzne 
činnosti, ako aj nových cieľov 
meraných ukazovateľmi [člá -
nok 38 ods. 3 písm. e) bod i)], 
úplné odôvodnenie, vrátane 
analýzy pomeru nákladov 
k výnosom pre navrhované 
zmeny na úrovni rozpočtových 
prostriedkov [článok 38 ods. 3 
písm. e) bod ii)], a zhrnutie 
výsledkov hodnotenia, ak majú 
význam pre zmeny v rozpočte 
[článok 38 ods. 3 písm. e) bod 
v)].
iv) Povoľujúci úradník vymenova -
ný delegovaním musí podávať 
svojej inštitúcii správu o plnení 
svojich povinností vo forme 
výročnej správy o činnosti, kto -
rá obsahuje finančné informá -
cie a informácie o hospodárení 
a v ktorej sa uvedú výsledky 
operácií v porovnaní so stano -
venými cieľmi, riziká spojené 
s týmito operáciami, použitie 
poskytnutých zdrojov a efek -
tívnosť a účinnosť systémov 
vnútornej kontroly (článok 66 
ods. 9).
v) Osobitné správy Európske -
ho dvora audítorov sa musia 
bezodkladne zaslať Európ -
skemu parlamentu a Rade 
(článok 163).16 Povinnosť zodpovedať sa 
vzťahuje sa najmä 
na demokratický dohľad 
nad politikami a činnosťami 
verejných orgánov, kým 
verejný audit znamená 
finančné a výkonnostné 
audity politík a súvisiacich 
verejných financií a ich 
prepojenia na proces 
zodpovednosti. Pozri správu 
Európskeho dvora audítorov 
s názvom „Medzery, 
prekrývanie a výzvy: situačná 
správa o opatreniach EÚ 
týkajúcich sa povinnosti 
zodpovedať sa a verejného 
auditu “, 2014 ( http://eca.
europa.eu ).
17 Pozri tiež článok 163 
nariadenia o rozpočtových 
pravidlách.
18 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012, 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
19 Podobné ustanovenia sa 
nachádzajú aj vo nariadení 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na Európsky 
rozvojový fond.
12 2. Výsledky politiky a regulačný kontext
c) V nariadení o spoločných pra -
vidlách a postupoch pre vykonáva -
nie nástrojov Únie na financovanie 
vonkajšej činnosti sa stanovuje 
toto20.
i) Finančné rozhodnutia musia 
obsahovať prílohu s opisom 
každého opatrenia a spres -
nením jeho cieľov, hlavných 
činností, očakávaných výsled -
kov, spôsobov vykonávania, 
rozpočtu a orientačného časo -
vého harmonogramu a me -
chanizmov na monitorovanie 
plnenia (preambula, bod 5).
ii) Vonkajšou činnosťou Únie 
v rámci nástrojov sa musí 
prispievať k jasným výsledkom 
(zahŕňajúcim výstupy, účinky 
a vplyvy); výsledky vonkaj -
šej činnosti Únie a účinnosť 
konkrétneho nástroja sa musia 
monitorovať a posudzovať 
na základe vopred vymedze -
ných, zrozumiteľných, transpa -
rentných, prípadne pre krajinu 
špecifických a merateľných 
ukazovateľov (preambula, 
bod 12).
iii) V akčných programoch sa 
pre každé opatrenie musia 
spresniť sledované ciele, 
očakávané výsledky a hlavné 
činnosti (článok 2).iv) Komisia od roku 2015 predkla -
dá Európskemu parlamentu 
a Rade výročnú správu o do -
siahnutých cieľoch každého 
nariadenia prostredníctvom 
ukazovateľov merajúcich do -
siahnuté výsledky a účinnosť 
príslušného nástroja; musia 
sa v nej posúdiť výsledky 
finančnej pomoci Únie použi -
tím pokiaľ možno osobitných 
a merateľných ukazovateľov jej 
úlohy pri plnení cieľov týchto 
nástrojov (článok 13).20 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 236/2014 z 11. marca 2014, 
ktorým sa ustanovujú 
spoločné pravidlá a postupy 
pre vykonávanie nástrojov 
Únie na financovanie 
vonkajšej činnosti 
(Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 95).
13
 3. Naše preskúmanie
20 
Naše preskúmanie bolo zamerané 
na to, aby sme v jednom dokumente 
poskytli prehľad toho, čo Európsky 
dvor audítorov považuje za hlavné 
rizikové oblasti spojené s prístupom 
k opatreniam EÚ v oblasti rozvoja 
a spolupráce zameraným na výsledky. 
Názorne sa v ňom ukazujú príslušné 
riziká na základe skúseností, ktoré Eu -
rópsky dvor audítorov získal prostred -
níctvom svojich auditov v oblasti von -
kajších činností. Toto preskúmanie má 
význam najmä v súvislosti s aktuálnymi 
diskusiami spojenými s výkonnostným 
rámcom Komisie (pozri bod 5) a s reali -
záciou rámca EÚ pre výsledky činností 
v oblasti medzinárodnej spolupráce 
a rozvoja (pozri bod 11).
21 
Pri preskúmaní sme sa riadili touto 
otázkou: zaoberala sa Komisia dosta -
točne hlavnými rizikami, ktoré so se -
bou prináša prístup k opatreniam EÚ 
v oblasti rozvoja a spolupráce zamera -
ným na výsledky?22 
Preskúmanie sme uskutočnili v obdo -
bí od októbra 2014 do januára 2015. 
Obsahovalo administratívnu kontrolu 
dokumentácie z inštitúcií EÚ a ďalších 
významných viacstranných a dvoj -
stranných darcov pomoci, ako aj roz -
hovory so zamestnancami Komisie EÚ, 
vrátane dokumentácie z delegácie EÚ 
v Kambodži, a s úradníkmi z dvoch 
medzinárodných organizácií a niekoľ -
kých vykonávacích subjektov. Usku -
točnilo sa aj preverovanie osobitných 
správ EDA uverejnených v uplynulých 
rokoch, aby sa zistené hlavné rizikové 
oblasti názorne ukázali na konkrétnych 
príkladoch. Časový rámec rozvojových 
opatrení je taký, že tieto príklady sa 
niekedy vzťahujú na opatrenia prijaté 
pred niekoľkými rokmi.
14
 4. Hlavné rizikové oblasti
23 
Na základe svojho preskúmania Dvor 
audítorov určil deväť hlavných riziko -
vých oblastí, ktoré sú vymenované 
a objasnené ďalej. Súvisia s:
a) dôsledným používaním terminoló -
gie spojenej s výsledkami (časť 4.1);
b) vytvorením jasného reťazca vý -
sledkov (časť 4.2);
c) vyššou zložitosťou spôsobenou 
začlenením prierezových otázok 
(časť 4.3);
d) harmonizáciou nástrojov a rámcov 
medzi rozvojovými partnermi (časť 
4.4);
e) podávaním správ o výsledkoch 
a ich vyhodnocovaním (časť 4.5);
f) konsolidáciou údajov a prehľadom 
výsledkov (časť 4.6);
g) kvalitou údajov (časť 4.7);
h) zameraním sa na výsledky rozpoč -
tového hospodárenia (časť 4.8);
i) zmenami v súvislosti s opatreniami 
EÚ (časť 4.9).4.1. Vytýčenie cieľov 
a ukazovateľov
4.1.1. Terminológia
24 
Vzhľadom na počet a rozmanitosť strán 
zapojených do vykonávania nového 
rámca EÚ pre rozvoj a spoluprácu 
alebo spojených s jeho vykonávaním je 
pre ne zásadné, aby mohli uplatňovať 
spoločnú a jednotnú terminológiu.
25 
Dvor audítorov však zistil, že termi -
nológia súvisiaca s výsledkami sa 
nie vždy používa jednotne (pozri 
rámček 1 ).
26 
Nedostatočná zrozumiteľnosť a jed -
notnosť používanej terminológie 
môžu zapríčiniť nedorozumenia 
a nejasnosti medzi subjektmi zapoje -
nými do činností EÚ v oblasti rozvoja 
a spolupráce, a to najmä v kontexte 
vyhodnocovania.
15 4. Hlavné rizikové oblasti
4.1.2. Zosúladenie 
a súdržnosť dokumentov
27 
Ciele – spoločne so svojimi ukazova -
teľmi – možno jednoduchšie pocho -
piť a s väčšou pravdepodobnosťou 
dosiahnuť, ak sú vyjadrené zrozumiteľ -
ne a jednotne vo všetkých navzájom 
súvisiacich dokumentoch.Príklady terminologických problémov
Hoci sa v nariadení o spoločných pravidlách a postupoch pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie 
vonkajšej činnosti21 stanovuje, že medzi výsledky patria výstupy, účinky a vplyv (pozri bod 19), v pláne riade -
nia GR DEVCO (generálne riaditeľstvo EuropeAid) na rok 2014 sa používa odlišná kategorizácia, v ktorej účinky 
obsahujú výsledky a vplyv22.
Kým v právnych predpisoch sa stanovujú konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené 
(SMART) ciele, v príručke GR DEVCO pre monitorovanie zamerané na výsledky, ktorá predstavuje referenčný 
dokument pre všetky činnosti GR DEVCO súvisiace s monitorovaním zameraným na výsledky, sa uvádzajú 
SMART OOU, kde OOU znamená objektívne overiteľné ukazovatele. Tým sa v príručke GR DEVCO zamieňajú 
ciele a ukazovatele. Podobne Komisia vo svojom rozpočtovom obežníku na rok 2014 označila ciele SMART ako 
„minimálne podmienky, ktoré majú ciele a ukazovatele splniť“23.
Hoci sa v právnych predpisoch sa stanovujú vopred vymedzené, zrozumiteľné, transparentné, prípadne 
pre krajinu špecifické a merateľné ukazovatele, občas sa používajú iné súbory kvalitatívnych kritérií, na čo 
vo svojich usmerneniach pre rozpočtovú podporu z roku 2012 poukázalo GR DEVCO24: „Na posúdenie kvality 
ukazovateľa existujú rozličné skupiny kritérií: ukazovatele SMART sú konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, rea -
listické a časovo ohraničené. Kritériá CREAM označujú ukazovatele, ktoré sú zrozumiteľné, relevantné, hospo -
dárne, primerané a sledovateľné. Usmernenie pre ukazovatele Eurostatu je zamerané na logiku, relevantnosť, 
možnosť stanoviť cieľ, periodicitu zberu údajov, primeranosť a pravdepodobnosť presného odhadu. Ukazova -
tele RACER označujú ukazovatele, ktoré sú relevantné, uznávané, vierohodné, jednoduché a stabilné.“
21 Nariadenie (EÚ) č. 236/2014.
22 Pozri napríklad intervenčnú logiku nástroja DCI (nástroj rozvojovej spolupráce) v časti 4.1.4 plánu riadenia GR EuropeAid na rok 2014.
23 Európska komisia – Rozpočtový obežník na rok 2014 – Stále pokyny, 14.12.2012.
24 Usmernenia týkajúce sa rozpočtovej podpory – Programovanie, návrh a riadenie – Moderný prístup k rozpočtovej podpore, september 2012.Rámček 1
16 4. Hlavné rizikové oblasti
28 
Ciele a ukazovatele pre oblasť rozvoja 
a spolupráce EÚ sa uvádzajú v širokom 
spektre dokumentov. Patria medzi ne:
a) Zmluva o fungovaní Európskej 
únie;
b) rozvojové ciele na vysokej úrovni 
(pozri časť 2.1.1);
c) právne predpisy týkajúce sa ná -
strojov na financovanie vonkajšej 
činnosti25;
d) stratégie Komisie pre regióny 
a jednotlivé krajiny a viacroč -
né orientačné programové 
dokumenty;
e) ročné akčné programy pripo -
jené k rozhodnutiam Komisie 
o financovaní;
f) dohody o financovaní s partner -
skými krajinami, dohody o správe/
príspevku s medzinárodnými 
organizáciami, dohody o grante 
a zmluvy s mimovládnymi organi -
záciami a poskytovateľmi služieb;g) výkazy činnosti (alebo programové 
vyhlásenia) ako súčasť rozpočtové -
ho postupu;
h) ročné plány riadenia a výročné 
správy o činnosti príslušných gene -
rálnych riaditeľstiev Komisie.
29 
Správa všetkých týchto dokumentov, 
ktoré pochádzajú od rôznych orgá -
nov a na ktoré sa vzťahujú rozličné 
cykly a postupy prijímania, nevyhnut -
ne vedie k prispôsobovaniu cieľov 
a ukazovateľov a v určitých prípadoch 
k nezrovnalostiam. V tejto súvislosti sa 
pri skúšobnom vykonávaní podávania 
správ o výsledkoch, ktoré uskutočnila 
Komisia v roku 2014 v rámci prípravy 
rámca pre výsledky, zistilo, že v prí -
pade existencie logických rámcov 
na úrovni rozhodovania a zákaziek 
„stupeň súdržnosti medzi nimi bol 
prinajlepšom zmiešaný“26.
30 
V predchádzajúcich auditoch Dvor 
audítorov zistil aj nezrovnalosti medzi 
dokumentmi, v ktorých sa stanovujú 
ciele a ukazovatele (pozri rámček 2 ).
Príklad nezrovnalostí medzi dokumentmi
„Vo výročných správach sa pre Strednú Áziu uvádza sedem ukazovateľov. Hoci sú tieto ukazovatele všeobecne 
relevantné pre úspech rozvojovej pomoci EÚ v Strednej Ázii, líšia sa od tých, ktoré sú stanovené v regionál -
nom strategickom dokumente a vo viacročných indikatívnych programoch, a nie sú ani priamo prepojené 
s plánovanými výsledkami stratégie Rady pre nové partnerstvo so Strednou Áziou.“27
27 Osobitná správa č. 13/2013 „Rozvojová pomoc EÚ pre Strednú Áziu“, bod 79 ( http://eca.europa.eu ).Rámček 225 Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014.
26 Logický rámec je dokument, 
v ktorom sa uvádza prehľad 
projektových cieľov, činností 
a zdrojov. Obyčajne sa v ňom 
opisujú rozhodujúce 
predpoklady, na ktorých 
spočíva projekt, a obsahuje 
informácie o spôsobe 
monitorovania projektu 
vrátane monitorovania 
pomocou ukazovateľov.
17 4. Hlavné rizikové oblasti
31 
Nezrovnalosti pri vytyčovaní cieľov 
a ukazovateľov môžu vyvolať nejasnos -
ti v tom, čo by malo slúžiť ako základ 
pre stanovenie toho, čo sa dosiahlo.
4.1.3. Stanovenie cieľov 
SMART a zrozumiteľných 
ukazovateľov
32 
Stanovenie konkrétnych, merateľných, 
dosiahnuteľných, náležitých a časovo 
ohraničených (SMART) cieľov je práv -
nou požiadavkou pre všetky činnosti 
EÚ v oblasti rozvoja a spolupráce. 
Navyše výsledky vonkajšej činnosti 
EÚ – vrátane rozvoja a spolupráce EÚ – 
a účinnosť konkrétneho nástroja by sa 
mali monitorovať a posudzovať na zá -
klade vopred vymedzených, jasných, 
transparentných, prípadne pre krajinu 
špecifických a merateľných ukazovate -
ľov (pozri bod 19)28.Obrázok 2Potreba cieľov SMART a zrozumiteľných ukazovateľov
Zrozumiteľné ukazovatele Ciele SMARTVýsledky
VplyvÚčinokVýstupyČinnostiVstup28 Európsky parlament v apríli 
2014 naliehal na prijatie 
konkrétnych, merateľných, 
dosiahnuteľných, náležitých 
a časovo ohraničených 
referenčných hodnôt 
pre všetky programy okruhu 
4 – Globálna Európa – 
viacročného finančného 
rámca 2014 – 2020. Pozri 
rozhodnutie Európskeho 
parlamentu z 3. apríla 2014 
o absolutóriu za plnenie 
všeobecného rozpočtu 
Európskej únie za rozpočtový 
rok 2012, oddiel III – Komisia 
a výkonné agentúry – ref. 
č. P7_TA-PROV(2014)0287.
18 4. Hlavné rizikové oblasti
33 
V predchádzajúcich auditoch Dvor 
audítorov často zistil, že stanovené 
ciele sú príliš neurčité alebo nerea -
listické (pozri rámček 3 ). Podobne 
Dvor audítorov často zistil, že chýbajú 
ukazovatele alebo sú nezrozumiteľné 
(pozri rámček 4 ). Dokonca aj keď sú 
ukazovatele riadne vymedzené, ich vý -
klad môže byť relatívny a ich hodnota 
sa môže výrazne meniť podľa situácie, 
v akej sa použijú (pozri rámček 5 ).
34 
Pri skúšobnom vykonávaní podávania 
správ o výsledkoch, ktoré uskutočnila 
Komisia v roku 2014 v rámci prípravy 
rámca pre výsledky, sa tiež zistilo, 
že v mnohých prípadoch, ak existovali 
logické rámce na úrovni rozhodovania 
a zákaziek, boli tieto rámce nekvalitné, 
t. j. ciele neboli SMART a ukazovate -
le neboli riadne vymedzené alebo 
boli založené na nejasných zdrojoch 
údajov.35 
Okrem toho, že dochádza k porušeniu 
právnych predpisov, nestanovením 
cieľov SMART a zrozumiteľných ukazo -
vateľov sa oslabuje monitorovanie vý -
konnosti a posudzovanie výsledkov, čo 
je škodlivé pre zodpovednosť a verejný 
audit. Hrozí, že aj výsledky intervencie 
budú obmedzené, ak sa ciele riadne 
nevymedzia hneď na začiatku.
Príklad cieľov, ktoré boli príliš všeobecné alebo nerealistické
„Nedostatočne jasné definície cieľov projektov sa týkali najmä plánovaného zariadenia, úrovne jeho prevádz -
ky (množstvo a kvalita) a cieľového obyvateľstva, ktoré malo získať prospech z výsledkov projektov. Nedosta -
tok jasných a vyčíslených opatrení výrazne obmedzovali schopnosť Komisie monitorovať pokrok realizácie 
a neskôr merať a kontrolovať, či budú dosiahnuté výsledky v budúcnosti udržateľné alebo nie (…).“29
„Ciele sú niekedy tiež príliš ambiciózne, najmä v prípade projektov mimovládnych organizácií, ktoré majú 
skromný rozpočet a pomerne krátku dobu realizácie. Obzvlášť to platí pre projekty mimovládnych organizácií 
financované v rámci potravinového nástroja: obdobie ich realizácie bolo približne 20 mesiacov, čo sa v praxi 
skracovalo viac-menej na 15 mesiacov, pretože prvé mesiace boli venované verejnému obstarávaniu a iným 
prípravným činnostiam. V niektorých prípadoch intervenčné opatrenia vychádzajú z nereálnych predpokladov 
o podmienkach, ktoré sú potrebné pre úspešnú realizáciu, napr. inštitucionálne a riadiace kapacity národných 
a miestnych orgánov, kvalita vidieckej infraštruktúry alebo dostupnosť vyhovujúcich zamestnancov (napr. 
odborníci na výživu a osvetoví pracovníci).“30
29 Osobitná správa č. 13/2012 „Rozvojová pomoc Európskej únie na zásobovanie pitnou vodou a základné hygienické zariadenia v subsaharských 
krajinách“, bod 50 ( http://eca.europa.eu ).
30 Osobitná správa č. 1/2012 „Účinnosť rozvojovej pomoci Európskej únie v oblasti potravinovej bezpečnosti v subsaharskej Afrike“, bod 52 ( http://
eca.europa.eu ).Rámček 3
19 4. Hlavné rizikové oblasti
4.1.4. Vymedzenie záväzku 
partnerskej krajiny 
pre vykonávanie reforiem 
ako cieľ
36 
Na to, aby ciele opatrenia boli vý -
znamné z hľadiska rozvoja, mali by byť 
v zhode s dosiahnutím výsledku, t. j. 
s merateľnou zmenou vyplývajúcou 
z príslušného opatrenia.Príklad zmenenej relevantnosti ukazovateľov
Európska únia poskytuje rozpočtovú podporu Kambodži na rozvoj jej odvetvia vzdelávania. V uplynulých 
rokoch bola v Kambodži oslabená dôveryhodnosť školských skúšok v 12. triede v dôsledku podvádzania 
a korupcie. V tom čase bola miera úspešnosti pri skúškach približne 80 %. Kambodžské orgány sa v roku 2014 
zaviazali zamedziť nezrovnalosti pri týchto skúškach a časom ich odstrániť, a to najmä zavedením opatrení 
v skúšobných strediskách na zabránenie podvádzaniu. Miera úspešnosti prvej skúšky usporiadanej v auguste 
2014 bola 25 %; pri opakovaní skúšky, ktoré sa uskutočnilo v októbri, celková miera úspešnosti v roku 2014 do -
siahla 41 % uchádzačov, čo je približne polovičná miera úspešnosti v porovnaní s rokom 2013. Na prvý pohľad 
možno zmenu v tomto ukazovateli vysvetliť ako zhoršenie; tiež ju však možno považovať za zmenu, v ktorej sa 
odráža zlepšenie spoľahlivosti a dôveryhodnosti skúšok.Rámček 5Príklady ukazovateľov, ktoré chýbali alebo boli nezrozumiteľné
„Do dohôd o financovaní týkajúcich sa priamej finančnej podpory PEGASE neboli zahrnuté žiadne ukazova -
tele výkonnosti, čo ESVČ, Komisii a členským štátom sťažuje hodnotenie konkrétnych výsledkov podpory (…). 
Chýbajúce ukazovatele tiež komplikujú preukazovanie výsledkov na prilákanie nového financovania. Táto 
skutočnosť okrem toho nie je v súlade s jasnou požiadavkou v nariadení o ENPI, že pre všetky formy pomoci 
ENPI sa na účely monitorovania majú stanoviť ukazovatele výkonnosti.“31
„(…) v Kirgizsku boli v programe týkajúcom sa informácií o potravinovej bezpečnosti stanovené vágne ukazo -
vatele, napríklad „informácie o potravinovej bezpečnosti sa väčšinou považujú za správne a vhodne načasova -
né“, „vyškoľuje sa primeraný počet zamestnancov“ a “užitočnosť prognóz o úrode“.“32
31 Osobitná správa č. 14/2013 „Priama finančná podpora Európskej únie pre palestínsku samosprávu“, bod 31 ( http://eca.europa.eu ).
32 Osobitná správa č. 13/2013, bod 52.Rámček 4
20 4. Hlavné rizikové oblasti
37 
V predchádzajúcich auditoch Dvor 
audítorov zistil, že ciele opatrení EÚ sú 
niekedy vyjadrené vo forme záväzku, 
ktorý musí partnerská krajina v danom 
momente prijať. V niektorých prípa -
doch však napriek tomu, že uvedený 
cieľ bol splnený, čiže aj keď partnerská 
krajina zdanlivo prijala očakávaný 
záväzok, toto opatrenie potom nemalo 
žiaden významný účinok v priebehu 
času alebo malo len malý účinok. Inými 
slovami, nevytvorilo žiaden význam -
ný výsledok z hľadiska rozvoja (pozri 
rámček 6 ).38 
Účinnosť rozvojovej pomoci a koordi -
načných činností EÚ sa môže oslabiť, 
keď sa za dostatočnú podmienku 
pre platbu považuje zdanlivý záväzok 
partnerskej krajiny dosiahnuť výsledky 
bez ďalších dôkazov, že sa skutočne 
vykonali významné reformy.
Príklad pomoci, keď sa záväzok partnerskej krajiny vykonať reformy nepremietol 
do výsledkov rozvoja
„Komisia vyplatila rozpočtovú podporu v Kirgizsku v troch splátkach, pričom každej z nich predchádzalo hod -
notenie pokroku dosahovania cieľov SVF. Komisia zakaždým dospela k záveru, že pokrok bol pomalý, no úhra -
du jednotlivých splátok zdôvodnila tým, že podľa jej názoru kirgizská vláda bola naďalej odhodlaná zaviesť 
reformy. Na túto domnienku neexistovali jasné dôkazy. Hlavná časť zdôvodnenia Komisie pri rozhodnutiach 
o vyplatení pomoci je založená na posúdení záväzku partnerských krajín prijímať reformy, a nie je skutočne 
dosiahnutom pokroku.“33
„Komisii sa nepodarilo zabezpečiť, aby na otázky, ktoré nadniesla v rámci dialógu v podvýbore, egyptské 
orgány následne nadviazali prijatím konkrétnych opatrení. Aj v prípadoch, keď boli nastolené otázky zarade -
né ako body opatrenia na konci zasadnutia, obvykle nedošlo k ich realizácii. Napríklad podvýbor v roku 2009 
zaradil ako bod opatrenia „preskúmanie možnosti využitia technickej pomoci EÚ na poskytnutie poradenstva 
Egyptu vo veci právnych predpisov týkajúcich sa mimovládnych organizácií v členských štátoch“. Tento bod 
nebol ďalej monitorovaný. (…) Komisia nespájala svoju kritiku porušovania ľudských práv v správach o pokro -
ku s možnosťou znížiť alebo pozastaviť pomoc EÚ.“34
33 Osobitná správa č. 13/2013, bod 57.
34 Osobitná správa č. 4/2013 „Spolupráca EÚ s Egyptom v oblasti správy vecí verejných“, body 39 a 41 ( http://eca.europa.eu ).Rámček 6
21 4. Hlavné rizikové oblasti
4.2. Vytvorenie reťazca 
výsledkov
4.2.1. Prepojenie opatrení 
a výsledkov pomocou 
jasného logického reťazca
39 
Pre získanie očakávaných výsledkov je 
nevyhnutné určiť primerané opatrenia, 
a tak vytvoriť jasné logické prepojenie 
medzi činnosťami, výstupmi, účinkami 
a vplyvom35,36. Vytvorenie takéhoto 
logického reťazca je tiež podstatné 
na preukázanie, ako intervencie EÚ 
v oblasti rozvoja a spolupráce prispie -
vajú k dosahovaniu výsledkov37.
40 
V niektorých predchádzajúcich oso -
bitných správach Dvora audítorov 
a hodnotiacich správ Komisie sa zistilo, 
že prepojenie medzi činnosťou a vý -
sledkami nebolo vždy jasne preukáza -
né (pozri rámček 7 ).
41 
V prípade určitých opatrení možno 
v dohodách o financovaní stanoviť 
podmienky pre vyplácanie na zák -
lade výsledkov, a tým priamo spojiť 
platby s dosahovaním výsledkov, 
aby sa vytvorili stimuly pre lepší výkon 
prostredníctvom celých alebo čiastoč -
ných platieb za plné alebo čiastočné 
dosiahnutie výsledkov38,39. V predchá -
dzajúcich auditoch Dvor audítorov ob -
čas zistil, že takéto spojenie nevzniklo 
alebo nebolo presadzované (pozri 
rámček 8 ).42 
Pri nedostatku jasného prepojenia me -
dzi opatreniami – alebo podmienkami 
platieb – a ich plánovanými výsled -
kami, sa môže stať, že sa ciele inter -
vencií pustia zo zreteľa, čo je škodlivé 
pre účinnosť pomoci a oslabí sa tým 
aj schopnosť EÚ preukázať výsledky 
svojich činností a niesť za ne zodpo -
vednosť. Podobne zdanlivo samostat -
né politiky môžu byť v skutočnosť úzko 
prepojené40. Pri plánovaní činnosti 
v kontexte danej politiky jej možné vý -
sledky z hľadiska iných politík nemusia 
byť dostatočne zohľadnené; napríklad 
projekt by mohol prispieť k cieľom 
týkajúcim sa zdravia, ako je boj proti 
malárii, ale jej určené ciele sa týkajú 
len zlepšenia prístupu k bezpečnej 
pitnej vode.35 Štúdia o právnych nástrojoch 
a ponaučeniach získaných 
z hodnotení riadených 
spoločným oddelením 
pre hodnotenie – Záverečná 
správa, 1. časť: Záverečná 
súhrnná správa, júl 2011, s. vi: 
„Vytvorenie jasných logických 
reťazcov v právnych 
predpisoch je zásadné. Možno 
ho podporiť tým, že sa zabráni 
neštruktúrovaným zoznamom 
činností a nejasným 
prepojeniam medzi 
činnosťami, výstupmi a ich 
plánovanými vplyvmi. Vzťahy 
medzi jednotlivými krokmi 
v reťazci by mali byť 
zrozumiteľné a logické, aby sa 
zabránilo logickým 
nedostatkom a vzniku 
„osirotených“ výstupov alebo 
vplyvov.“ – ref. č. hodnotenie 
DEVCO 1292.
36 Podrobné vysvetlenie reťazca 
výsledkov sa nachádza 
v príručke pre riadenie 
na základe výsledkov 
Rozvojovej skupiny OSN, 
október 2011, s. 14.
37 Štúdia o začlenení poznatkov 
zo strategických hodnotení GR 
DEVCO do rozvojovej politiky 
a praxe, záverečná správa, jún 
2014, s. vii.
38 Usmernenia Komisie 
k rozpočtovej podpore – 
Výkonné usmernenie – 
Moderný prístup k rozpočtovej 
podpore, september 2012.
39 Pozri spoločnú pozíciu EÚ 
na štvrté fórum na vysokej 
úrovni o účinnosti pomoci 
(Pusan, 29. novembra – 
1. decembra 2011) – Závery 
Rady – 3124. zasadnutie Rady 
pre zahraničné veci a rozvoj, 
v Bruseli 14. novembra 2011: 
„EÚ vyzýva partnerské krajiny 
a partnerov v oblasti rozvoja, 
aby kládli zvýšený dôraz 
na harmonizovanú 
podmienenosť zameranú 
na výsledky.“
40 Tematické hodnotenie 
podpory Európskej komisie 
odvetviu zdravotníctva – 
Záverečná správa – 1. časť, 
august 2012, s. xiv.
22 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklady nejasného prepojenia medzi činnosťami a výsledkami
„V 24 skúmaných prípadoch intervencií sa európska susedská politika zreteľne označuje ako zastrešujúci po -
jem, v rámci ktorého dochádza k spolupráci. V programových dokumentoch sa zreteľne spomína jeden alebo 
niekoľko cieľov európskej susedskej politiky a intervencie sú v súlade so strategickými dokumentmi. V pre -
skúmanej dokumentácii sa však doslovne neukazuje ani nevysvetľuje spôsob, akým sa dosiahnu tieto ciele 
prostredníctvom špecifických intervencií a ako plánované intervencie prispejú k dosiahnutiu výsledkov.“41
„Programy rozpočtovej podpory v Malawi a Rwande odkazujú na ciele národných stratégií na zníženie chudo -
by a odvetvových politík a programov. Nestanovuje sa v nich, akým spôsobom prispejú k dosiahnutiu vlád -
nych cieľov.“42
41 Hodnotenie podpory Európskej únie dvom regiónom európskej susedskej politiky (východ a juh) – Záverečná správa – 1. časť, jún 2013, s. 24.
42 Osobitná správa č. 1/2012, bod 53.Rámček 7
Príklady finančných intervencií s neúčinnými platobnými podmienkami
„Jedným z cieľov dvoch spomenutých cielených programov rozpočtovej podpory bolo aj prispenie k zlepše -
niu správy verejných financií. V programoch však neboli stanovené žiadne prepojenia na vládny plán reformy 
správy verejných financií ani sa v nich nestanovovali priority, ktoré sa mali podporiť. Nie je jasné, ako môžu 
programy tohto typu dosiahnuť uvedený cieľ, keďže finančné prostriedky sa vyplatili v podobe jedinej fixnej 
tranže a neboli stanovené žiadne výkonnosťou podmienené požiadavky ani požiadavky politického dialógu.“43
„V súvislosti s investičnými projektmi pre cestnú infraštruktúru Komisia používa podmienky takým spôsobom, 
ktorý partnerské krajiny len málo podnecuje, aby ich dodržiavali. Stanovené podmienky nie sú právne záväz -
né, v dohodách o financovaní sa uvádzajú ako tzv. sprievodné opatrenia, ktoré má partnerská krajina prijať. 
V praxi Komisia vo všeobecnosti schvaľuje dohody o vykonaní práce medzi partnerskými krajinami a dodáva -
teľmi bez ohľadu na to, či sa prijali uvedené sprievodné opatrenia. Potom má v rámci týchto zmlúv povinnosť 
vyplatiť finančné prostriedky z ERF a má len slabé prostriedky na to, aby prinútila partnerské krajiny dodržia -
vať uvedené podmienky.“44
43 Osobitná správa č. 9/2013 „Podpora EÚ na správu vecí verejných v Konžskej demokratickej republike“, bod 65 ( http://eca.europa.eu ).
44 Osobitná správa č. 17/2012 „Prínos Európskeho rozvojového fondu (ERF) k udržateľnej cestnej sieti v subsaharskej Afrike“, bod 27 ( http://eca.
europa.eu ).Rámček 8
23 4. Hlavné rizikové oblasti
4.2.2. Prispenie a prisúdenie 
zásluh
43 
Intervencie EÚ v oblasti rozvoja 
a spolupráce sa uskutočňujú v zložitej 
oblasti, kde k dosiahnutiu výsledkov 
popri intervenciách EÚ prispieva, pozi -
tívne či negatívne, veľa ďalších darcov 
a mnoho vonkajších faktorov. Z tohto 
dôvodu mohlo byť žiaduce okrem 
stanovenia príčinnej súvislosti medzi 
opatreniami EÚ v oblasti rozvoja a spo -
lupráce a ich výsledkami (pozri časť 
4.2.1.), tiež posúdiť, aká je táto súvislosť 
pevná, t. j. akú časť výsledkov možno 
prisúdiť opatreniam EÚ.
44 
Ako však Komisia poukázala vo svo -
jom pracovnom dokumente útvarov 
Komisie s názvom Cesta k rámcu EÚ 
pre rozvoj a výsledky spolupráce 
(pozri bod 7), „je náročné merať mieru 
príspevku jednej úrovne hierarchie 
výsledkov na ďalšiu“, t. j. od výstu -
pu k účinku a od účinku k vplyvu. 
V skutočnosti, kým výstupy inter -
vencie možno zvyčajne z veľkej časti 
prisúdiť intervencii, často to nebude 
platiť pre jej účinok a ešte menej 
pre jej vplyv, ako Dvor audítorov zistil 
v niektorých svojich auditoch (pozri 
rámček 9 ).45 
V konkrétnom prípade intervencií roz -
počtovej podpory bežne nie je možné 
určiť výstupy, a to pre zameniteľnosť 
finančnej podpory EÚ v rozpočte part -
nerskej krajiny. Rozpočet partnerskej 
krajiny v skutočnosti podporuje straté -
giu rozvoja celej krajiny, a tak výstupy 
intervencií rozpočtovej podpory EÚ 
súvisia so zmenami vládnych politík 
a služieb, ktoré nie sú následkom sa -
motného programu rozpočtovej pod -
pory, ale aj rôznych ďalších vládnych 
opatrení a rozhodnutí, ďalších progra -
mov vonkajšej pomoci (…) a vonkaj -
ších mimovládnych faktorov45. Toto 
dobre vidieť na komplexnom rámci 
hodnotenia pre hodnotenia rozpočto -
vej podpory OECD (pozri prílohu ).
46 
Preto aj vtedy, keď je možné stanoviť 
jasnú logickú súvislosť medzi opatre -
ním a výsledkami, môže byť náročné, 
ak nie nemožné, posúdiť, ktorú časť vý -
sledkov možno prisúdiť intervenciám 
EÚ a ktorá časť vznikla vďaka inter -
venciám ďalších darcov alebo iným 
faktorom. Z tohto dôvodu je vhodnej -
šie hovoriť skôr o prispení než o pri -
sudzovaní zásluh. Okrem technických 
aspektov táto otázka súvisí aj s po -
litickejšou otázkou zodpovednosti 
za výsledky. Keď je zapojených veľa 
zainteresovaných strán vrátane EÚ, 
partnerských krajín a ďalších darcov, 
môže v skutočnosti existovať niekoľko 
nárokov na rovnaké pozitívne výsledky 
alebo sa k zodpovednosti za negatívne 
výsledky nikto neprihlási.45 Sieť pre hodnotenie rozvojovej 
pomoci výboru DAC 
OECD – Hodnotenie 
rozpočtovej podpory – 
metodický prístup, strana 11. 
Pozri aj stranu 12 o účinkoch 
rozpočtovej podpory: „Účinky 
sú výsledkom celého súboru 
politík, stratégií 
a vynakladania prostriedkov 
vlády (…), reakcií/odpovedí 
príslušných zainteresovaných 
strán na zmeny tvorby 
verejných politík 
a rozhodnutia o prideľovaní 
zdrojov a vplyvu ďalších 
vonkajších faktorov. 
Poskytnutá rozpočtová 
podpora má tak len čiastočný 
vplyv na tieto účinky. Príčinný 
vzťah medzi poskytnutou 
rozpočtovou podporou 
a účinkami sa preto (výrazne) 
rozriedi s ďalšími 
ovplyvňujúcimi faktormi.“
24 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklad ťažkostí pri prisudzovaní zásluh za výsledky intervencii EÚ
„Dvor audítorov nevie posúdiť, v akom rozsahu prispeli programy rozpočtovej podpory EÚ v Malawi a Rwande 
k výsledkom vládnych programov, pretože treba zohľadniť mnohé zložité súvisiace faktory (…).“46
46 Osobitná správa č. 1/2012, bod 57.Rámček 9
4.3. Vyššia zložitosť 
spôsobená začlenením 
prierezových otázok
47 
Vo svojom oznámení o zvyšovaní vply -
vu rozvojovej politiky EÚ: programe 
zmien (pozri bod 18) Komisia navrhla, 
že činnosti EÚ v každej partnerskej kra -
jine by sa mali sústrediť najviac na tri 
odvetvia. Zameranie intervencií EÚ 
na malý počet odvetví môže zvýšiť ich 
vplyv a pákový efekt a pomôcť udržať 
pomoc EÚ v zvládnuteľných hrani -
ciach nielen pre partnerské krajiny, 
ale aj pre Komisiu a delegácie EÚ47.
48 
Medzitým sa podľa pokynov EÚ 
pre vytváranie viacročných progra -
mových dokumentov na programové 
obdobie 2014 – 2020 musí v záväzkoch 
odvetvovej politiky zohľadniť aj deväť 
prierezových otázok vrátane podpory 
ľudských práv, rovnosti žien a mužov, 
demokracie, dobrej správy, práv detí, 
osôb so zdravotným postihnutím, pô -
vodného obyvateľstva, udržateľnosti 
životného prostredia a boja proti HIV/
AIDS48 (pozri rámček 10 ).47 Spoločné pokyny ESVČ 
a Komisie s názvom Pokyny 
pre programovanie 11. 
Európskeho rozvojového 
fondu (ERF) a nástroja 
financovania rozvojovej 
spolupráce 
(DCI) – 2014 – 2020.
48 Pozri napríklad aj nariadenie 
o nástroji financovania 
rozvojovej spolupráce (EÚ) 
č. 233/2014, v ktorom sa 
stanovuje, že: „Do všetkých 
programov by sa mali zahrnúť 
prierezové otázky vymedzené 
v európskom konsenze. 
Okrem toho by sa mali 
v relevantných prípadoch 
zahrnúť otázky predchádzania 
konfliktom, dôstojnej práce 
a zmeny klímy“ (článok 3).
25 4. Hlavné rizikové oblasti
49 
Vo svojich predchádzajúcich hodno -
tiacich správach Komisia upozornila 
na ťažkosti pri začleňovaní ľudských 
práv prostredníctvom rozvojových 
činností EÚ (pozri rámček 1 1 ).50 
Zahrnutie prierezových otázok do in -
tervencií EÚ môže skomplikovať 
stanovovanie priorít týchto cieľov 
intervencií. Vyššia zložitosť z dôvo -
du začlenenia prierezových otázok 
do programov EÚ predstavuje doda -
točné riziko pre dosahovanie výsled -
kov a podávanie správ o nich.Obrázok 3Prioritné odvetvia a prierezové otázky
Prioritné odvetvie 3 Prioritné odvetvie 2
Prierezová otázka 9Prierezová otázka 8Prierezová otázka 7Prierezová otázka 6Prierezová otázka 5Prierezová otázka 4Prierezová otázka 3Prierezová otázka 2Prioritné odvetvie 1
Prierezová otázka 1
Začlenenie prierezových otázok do programu – príklad Kambodže
Vo viacročnom orientačnom programe Komisie pre Kambodžu na obdobie rokov 2014 – 2020 sa stanovujú tri 
prioritné odvetvia: poľnohospodárstvo/riadenie prírodných zdrojov, vzdelávanie/zručnosti a dobrá správa vecí 
verejných. Stanovuje sa v ňom aj začlenenie niekoľkých prierezových otázok: rovnosti žien a mužov a posilne -
nia postavenia žien, výživy, životného prostredia a informačných a komunikačných technológií.Rámček 10
26 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklady ťažkostí pri riešení prierezových otázok – prípad ľudských práv
„Európska únia sa usilovala o ďalšie premietnutie jej záväzku a začlenenie ľudských práv na úrovni tvorby 
programu vrátane regionálnych strategických dokumentov, bilaterálnych akčných plánov a tematických 
programov. Ľudské práva a demokracia sú zakorenené v politických dokumentoch ako usmerňujúce zása -
dy. Predsa len však možno pozorovať jav oslabovania prvku demokracie a ľudských práv, keď cyklus pokročí 
do ďalšej fázy, čiže od všeobecných politických prísľubov k politickým rámcom až k tvorbe programov, voľbe 
nástrojov, prideľovaniu finančných prostriedkov a výberu projektov. Toto „oslabovanie“ sa prejavuje v rozlič -
ných formách, vrátane: i) nedostatku súdržnej stratégie na riešenie problémov prostredníctvom konkrétnych 
intervencií; ii) obmedzených zdrojov financovania pre súvisiace prvky demokracie a ľudských práv v iných 
tematicky významných odvetviach; iii) trendu obmedzovať činnosti v oblasti ľudských práv na tematické 
nástroje.“49
„Administratívna analýza šiestich konkrétnych oblastí, v ktorých sa Európska komisia (EK) usilovala o začle -
nenie ľudských práv, ukazuje jav oslabovania prvku ľudských práv, keď cyklus pokročí do ďalšej fázy (…). Celý 
problém znásobuje nedostatok aspoň základných systémov na monitorovanie a vyhodnocovanie pokroku 
v súvislosti so začleňovaním. Toto oslabovanie súvisí s politickým odporom partnerských krajín, ale aj so zá -
važnými vnútornými nedostatkami na úrovni EÚ, ako je obmedzený politický pákový efekt a premenlivé 
rozhodovanie, pokiaľ ide o postavenie a váhu otázky ľudských práv vo vonkajšej činnosti EÚ. Problémy EÚ 
pri uvádzaní hodnôt a záujmov do súladu vo veľkej miere zdokumentovali a kritizovali médiá a občianska 
spoločnosť. Arabská jar bola ponaučením o obmedzeniach prístupu, v ktorom stojí stabilita proti ľudským 
právam, a môže otvoriť výhľady na vážnejší prístup k začleňovaniu ľudských práv.“50
49 Hodnotenie podpory Európskej únie dvom regiónom európskej susedskej politiky (východ a juh) – Záverečná správa – 1. časť, jún 2013, s. 62.
50 Tematické hodnotenie podpory Európskej komisie pre dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd (vrátane solidarity s obeťami útlaku) – 
Záverečná správa – 1. časť, december 2011, s. 15.Rámček 11
27 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklad nedostatočného zosúladenia s rámcom pre výsledky partnerskej krajiny
„(…) keďže nejde o vládou riadený, skutočne harmonizovaný rámec, rámec hodnotenia výkonu sa vyvinul 
do ‚celkového súčtu individuálnych preferencií a požiadaviek všetkých rozvojových partnerov‘. (…) Účinná 
zodpovednosť vlády sa stratila a z procesu posudzovania rámca hodnotenia výkonu sa stalo sotva niečo viac 
než len povinný postup, ktorý sa musel dodržovať, aby mohlo pokračovať uhrádzanie rozpočtovej podpory 
(…). Súčasne s touto stratou zodpovednosti a účasti došlo k významnému zvýšeniu transakčných nákladov 
spojených s postupom ročného hodnotenia a súvisiacim politickým dialógom. Ide o pohľad, ktorý jednomy -
seľne oznamujú všetky oslovené zainteresované strany. Najzreteľnejšie sa to prejavuje v stabilnom raste počtu 
ukazovateľov začlenených do rámca hodnotenia výkonu.“52
52 Spoločné hodnotenie rozpočtovej podpory Tanzánii: získané poznatky a odporúčania pre budúcnosť. Záverečná správa, 1. časť, 2013, body 74 
až 75.Rámček 124.4. Harmonizácia medzi 
nástrojmi rozvojových 
partnerov a ich rámcami
4.4.1. Zosúladenie s rámcami 
pre výsledky partnerských 
krajín
51 
V súlade so zásadami schválenými 
na medzinárodných fórach na vyso -
kej úrovni by sa darcovia vrátane EÚ 
mali čo najviac spoliehať na rámce 
partnerských krajín pre podávanie 
správ a monitorovanie zamerané 
na výsledky (pozri časť 2.1.2). Darcovia 
by konkrétne mali obmedziť využí -
vanie dodatočných rámcov, vyhýbať 
sa tomu, aby vyžadovali zavedenie 
ukazovateľov výkonnosti, ktoré nie sú 
v súlade s vnútroštátnymi rozvojovými 
stratégiami krajín51.52 
V predchádzajúcich hodnotiacich sprá -
vach Komisie sa však zistili problémy 
spojené s nesúladom medzi darcami 
a rámcami partnerských krajín (pozri 
rámček 12 ).
53 
Keď partnerské krajiny stoja pred 
množstvom rôznych typov a úrovní 
ohlasovacích povinností a platobných 
podmienok od rôznych darcov, môžu 
tieto povinnosti a podmienky predsta -
vovať nezvládnuteľnú záťaž, ktorá je 
škodlivá aj pre efektívnosť, aj pre účin -
nosť pomoci.51 Pusanské partnerstvo 
pre účinnú rozvojovú 
spoluprácu.
28 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklady problémov zapríčinených nedostatočnou harmonizáciou nástrojov 
používaných rozvojovými partnermi
„Rozvojový program Organizácie Spojených národov (UNDP) odhaduje, že existuje viac než 50 medzinárodných 
verejných fondov, 45 trhov s uhlíkom a 6 000 fondov súkromného kapitálu, ktoré poskytujú finančné prostriedky 
na opatrenia v oblasti zmeny klímy, pričom každý z nich má vlastnú riadiacu štruktúru. Ako poznamenáva Sve -
tová banka, v dôsledku takéhoto rozdrobenia vzniká hrozba, že sa zníži celková účinnosť financovania opatrení 
v oblasti zmeny klímy (…). Komisia a členské štáty používajú na vyplácanie finančných prostriedkov na opatrenia 
v oblasti zmeny klímy dvojstranné i viacstranné nástroje. V roku 2010 využili najmenej 22 viacstranných nástrojov.
(…) Nevyvinulo sa žiadne úsilie o zníženie rastúceho počtu fondov, z ktorých sa financujú opatrenia v ob -
lasti zmeny klímy, čo predstavuje vážne riziko neefektívnosti, neprimeranej zodpovednosti a rozdrobenia 
pomoci. (…)“53
53 Osobitná správa č. 17/2013 „Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy Európskou úniou v rámci vonkajšej pomoci“, body 57 až 58 a bod 68 
(http://eca.europa.eu ).Rámček 134.4.2. Harmonizácia 
nástrojov používaných 
zainteresovanými stranami 
v oblasti rozvoja
54 
V predchádzajúcich osobitných sprá -
vach Dvora audítorov boli zistené 
problémy súvisiace s nedostatočnou 
harmonizáciou nástrojov, ktoré používa -
jú rozvojoví partneri (pozri rámček 13 ).55 
Neschopnosť harmonizovať nástroje 
používané rozvojovými partner -
mi môže byť škodlivá pre účinnosť 
a efektívnosť monitorovania výsledkov 
a podávania správ o výsledkoch.
4.4.3. Zvládanie vzájomného 
spájania rozličných štruktúr 
v oblasti zodpovednosti
56 
Európska komisia v rámci opatrení roz -
voja a spolupráce EÚ zveruje niektoré 
úlohy súvisiace s plnením rozpočtu 
v rámci nepriameho hospodárenia me -
dzinárodným organizáciám54. V prípa -
de týchto úloh spočíva zodpovednosť 
na štruktúrach v oblasti zodpovednosti 
príslušnej medzinárodnej organizácie 
vrátane správy vecí verejných, rámcov 
pre výsledky55 a externého auditu, 
ako aj na vlastných ustanoveniach EÚ 
o audite a zodpovednosti.57 
V predchádzajúcich auditoch Dvor 
audítorov zistil, že vzájomné spája -
nie odlišných štruktúr v oblasti zod -
povednosti v prípade úloh v rámci 
nepriameho hospodárenia s medzi -
národnými organizáciami niekedy 
vytvorilo medzery v zodpovednosti 
(pozri rámček 14 ).54 Nariadenie o rozpočtových 
pravidlách, článok 58 – 
Spôsoby plnenia rozpočtu.
55 Pozri napríklad príručku 
pre riadenie na základe 
výsledkov Rozvojovej skupiny 
OSN, integrovaný rámec 
pre výsledky Populačného 
fondu OSN alebo príručku 
Rozvojového programu 
Organizácie Spojených 
národov o plánovaní, 
monitorovaní a hodnotení 
výsledkov rozvoja.
29 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklad odlišnej štruktúry zodpovednosti – Organizácia Spojených národov
„Hoci Komisia overuje systémy finančného hospodárenia svojich partnerov v OSN (prostredníctvom analýzy 
štyroch pilierov), jej potvrdenie o praktickom fungovaní kontrolných systémov a dosiahnutí výsledkov závisí 
od správ OSN. V čase auditu Komisia ešte stále nebola úspešná v získavaní primeraných informácií zo správ 
OSN.“56
„Správy OSN neposkytujú Komisii dostatočne včasné informácie. Veľká časť správ naďalej prichádza s onesko -
rením, správy nie sú dostatočne podrobné a zameriavajú sa skôr na činnosti než na výsledky.“57
56 Situačná správa z roku 2014 „Medzery, prekrývanie a výzvy: situačná správa o opatreniach EÚ týkajúcich sa povinnosti zodpovedať sa 
a verejného auditu“, rámček 1 ( http://eca.europa.eu  http://eca.europa.eu ).
57 Osobitná správa č. 3/2011 „Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých 
konfliktom“, bod IV ( http://eca.europa.eu ).Rámček 14
4.5. Nedostatky 
pri hodnotení 
a oznamovaní výsledkov
58 
V právnych ustanoveniach týkajúcich 
sa výsledkov monitorovania, hodnote -
nia a auditu sa stanovujú dva odlišné 
typy načasovania:
a) pravidelné časovanie : napríklad 
v článku 318 ZFEÚ sa stanovuje, 
že Komisia musí každoročne pred -
ložiť (…) hodnotiacu správu o fi -
nanciách Únie založenú na výsled -
koch získaných najmä na základe 
požiadaviek Európskeho parlamen -
tu a Rady v rámci ročného postupu 
udeľovania absolutória.b) časovanie podľa činností : naprík -
lad v článku 18 ods. 3 pravidiel 
uplatňovania nariadenia o rozpoč -
tových pravidlách sa stanovuje, 
že výsledky viacročných progra -
mov, v prípade ktorých výška 
zdrojov prevyšuje 5 000 000 EUR, 
sa musia pravidelne hodnotiť 
v súlade s časovým plánom, ktorý 
umožňuje zohľadniť závery tohto 
hodnotenia pri rozhodovaní o ob -
nove, úprave alebo pozastavení 
programu.
59 
V predchádzajúcich audítorských sprá -
vach Dvor audítorov zistil, že dosiah -
nutie cieľov projektov alebo programu 
nemohlo byť v určitých prípadoch 
vyhodnotené pred ich dokončením, 
čím sa oslabilo pravidelné posudzo -
vanie dosahovania výsledkov (pozri 
rámček 15 ).
30 4. Hlavné rizikové oblasti
60 
Dvor audítorov tiež odhalil nedostatky 
týkajúce sa včasného vykonania hod -
notení, t. j. strategické hodnotenia tr -
vali často oveľa dlhšie, ako sa plánova -
lo, a hodnotenia programov boli občas 
odložené alebo sa zrušili58. V nedávno 
vypracovanej štúdii, o ktorú požiada -
la Komisia, sa tiež zistili „významné 
diskontinuity“ medzi hodnoteniami 
a vytýčením politiky, programovaním, 
monitorovaním a riadením zameraným 
na výsledky. Konkrétne sa v nej zistili 
premeškané príležitosti z hľadiska čer -
pania, keď sa ignorovali predchádza -
júce získané poznatky, pretože závery 
hodnotenia neboli časovo zladené 
s rozhodovacím procesom riadenia, 
(…) alebo preto, lebo pred sprístupne -
ním zistení došlo k zmene situácie59.61 
Nedostatky v načasovaní podávania 
správ o výsledkoch a hodnotenia 
výsledkov môžu zabrániť spätnej 
väzbe dôležitých znalostí a získaných 
poznatkov do procesu podávania správ 
a rozhodovacieho procesu.Obrázok 4Časový cyklus činnosti
Legislatívny
proces
Identiﬁkácia
Vytýčenie 
cieľovKontrola
(vrátane hodnotenia) Tvorba programu
Vykonávanie
(vrátane monitorovania 
a hodnotenia v polovici trvania)58 Osobitná správa č. 18/2014 
„Systémy hodnotenia 
a monitorovania zameraného 
na výsledky generálneho 
riaditeľstva EuropeAid“, body 
27 až 29 ( http://eca.europa.eu ).
59 Štúdia o začlenení poznatkov 
zo strategických hodnotení 
generálneho riaditeľstva 
EuropeAid do rozvojovej 
politiky a praxe – Záverečná 
správa, jún 2014, s. vii.
31 4. Hlavné rizikové oblasti
4.6. Konsolidácia údajov 
a ich oznamovanie
62 
Pre ukázanie výsledkov dosiahnutých 
v rámci rozvojových politík EÚ sa pro -
stredníctvom informačných systémov 
musia zozbierať a konsolidovať údaje 
o výsledkoch dosiahnutých opatrenia -
mi EÚ v oblasti rozvoja a spolupráce 
a prostredníctvom vhodných spravo -
dajských kanálov sa musia rozšíriť.
63 
V predchádzajúcich audítorských 
správach však Dvor audítorov zistil 
problémy týkajúce sa kapacity infor -
mačných systémov GR DEVCO zhro -
mažďovať údaje súvisiace s výsledkami 
(pozri rámček 16 ). V roku 2014 Komisia 
tiež upozornila na to, že ak má byť EÚ 
schopná podávať správy o výsledkoch, 
budú sa musieť viac racionalizovať 
a prepracovať systémy a nástroje 
pre zber údajov61.64 
Údaje o činnostiach EÚ v oblasti 
rozvojovej pomoci a spolupráce slúžia 
ako základ pre široké spektrum správ, 
medzi ktorými sú hlavné:
a) ročná účtovná závierka Komisie 
a správa o rozpočtovom a finanč -
nom hospodárení62;
b) výročná správa o činnosti gene -
rálneho riaditeľstva EuropeAid 
a súhrnná správa Komisie63;
c) výročné podávanie správ Výboru 
pre rozvojovú pomoc (DAC) OECD 
v súlade so smernicami DAC64;
d) mesačne poskytované údaje 
pre register údajov IATI (Iniciatíva 
za transparentnosť poskytovania 
medzinárodnej pomoci) v súlade 
s normami IATI65;
e) výročná správa o hodnotení finan -
cií Únie na základe dosiahnutých 
výsledkov66;Príklad výsledkov, ktoré bolo možné posúdiť až na konci príslušnej činnosti
„Dvor audítorov hodnotil účinnosť na vzorke 19 projektov tak, že porovnal ciele plánované v dohode o prí -
spevku so skutočne dosiahnutými výsledkami. (…) Vzhľadom na nedostatok informácií nebolo možné hodno -
tiť výsledky v týchto prípadoch: (…) jeden veľký projekt bol trustový fond, ktorého ciele uvedené v dohode 
o príspevku sa týkali celého fondu, a preto mali všeobecnejší charakter. Hoci sa pre príslušné projekty stanovili 
konkrétne ciele, nie je možné stanoviť jasné prepojenie medzi dosiahnutím cieľov projektu a všeobecnými 
cieľmi v dohode o príspevku. V dôsledku toho možno účinnosť hodnotiť až po uzatvorení fondu, k čomu 
v čase konania auditu zatiaľ nedošlo.“60
60 Osobitná správa č. 3/2011, bod 25 a bod 27 písm. b).Rámček 15
61 SWD(2013) 530 final, s. 12.
62 Nariadenie o rozpočtových 
pravidlách, najmä články 141 
až 142.
63 Nariadenie o rozpočtových 
pravidlách, najmä článok 66 
ods. 9.
64 „Smernice o spojenom 
štatistickom podávaní správ 
pre systém podávania správ 
veriteľmi (CRS) a každoročný 
dotazník DAC“ a dodatky – ref. 
č. DCD/DAC(2013)15/FINAL, 
11.6. 2013.
65 Internetové sídlo Iniciatívy 
za transparentnosť 
poskytovania medzinárodnej 
pomoci ( www.iatiregistry.org ).
66 Zmluva o fungovaní Európskej 
únie, článok 318.
32 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklad nedostatkov informačného systému GR DEVCO
„Hlavným nástrojom podávania správ, ktorý používa Komisia medzi delegáciami a EuropeAid, sú správy o mo -
nitorovaní vonkajšej pomoci (EAMR) (…). Tieto správy do značnej miery opisujú vykonávané činnosti a prob -
lémy, ktoré sa objavili počas implementácie. Navyše, informácie, ktoré poskytujú, sa do istej miery prekrývajú 
s informáciami dostupnými v CRIS. Svedčia málo o aktuálnych výsledkoch pomoci, či z hľadiska hodnote -
nia, ktoré uskutočnili samotné delegácie, alebo podávaním správ o výsledkoch hodnotení uskutočnených 
po ukončení opatrení pomoci. (…)“69
„(…) Systém CRIS podobne nemožno ľahko používať na spočítavanie celkovej sumy vynaloženej na danú po -
litiku alebo financovanej z daného finančného nástroja. V zozname domén používaných na priradenie zázna -
mov z rôznych modulov systému CRIS k danej doméne sa miešajú zemepisné zóny (napríklad Ázia), finančné 
nástroje (…) a tematické oblasti (napríklad bezpečnosť potravín).
Konsolidácia údajov, predovšetkým finančných údajov, v systéme CRIS na účely predkladania správ sa pre -
to výrazne komplikuje. Tento stav má negatívny dosah na efektívnosť a účinnosť systému CRIS ako nástroja 
na predkladanie správ a riadenie.“70
69 Osobitná správa č. 1/2011 „Viedlo prenesenie právomocí v oblasti riadenia vonkajšej pomoci Komisie z jej ústredia na delegácie k zlepšeniu 
poskytovania pomoci?“, bod 59 ( http://eca.europa.eu ).
70 Osobitná správa č. 5/2012 „Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy“, body 40 a 41 ( http://eca.europa.eu ).Rámček 16f) výročná správa o rozvojovej po -
litike a politike vonkajšej pomoci 
Európskej únie a ich vykonávaní;
g) pravidelné aktualizácie webového 
sídla Komisie EU Aid Explorer67.65 
V súčasnosti je väčšina týchto správ 
zameraná na činnosti, žiadna z nich 
však neposkytuje plošné konsolidova -
né údaje o výsledkoch dosiahnutých 
týmito činnosťami68. Absencia konsoli -
dovaných správ o výsledkoch dosiah -
nutých prostredníctvom pomoci EÚ 
a prehľadu o týchto výsledkoch môže 
zhoršiť rozhodovanie a zodpovednosť.67 http://tr-aid.jrc.ec.europa.eu.
68 Konkrétne výročná správa 
o hodnotení financií Únie 
na základe dosiahnutých 
výsledkov neobsahuje 
zrozumiteľný prehľad rozsahu, 
v akom boli dosiahnuté hlavné 
ciele Únie. Pozri Správu 
o hodnotení financií Únie 
na základe dosiahnutých 
výsledkov: nový nástroj 
na zlepšenie postupu udelenia 
absolutória Európskej 
komisie – A7-0068/2014, 
30.1.2014.
33 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklady nedostatkov v kvalite údajov
„Ukazovatele, ktoré Komisia použila, sú vo všeobecnosti vhodne zamerané na miléniové rozvojové ciele, hoci 
ukazovateľom kvality vzdelávania sa nevenovala dostatočná pozornosť. Národné informačné systémy pre ria -
denie vzdelávania, z ktorých Komisia vychádza, dôsledne neposkytujú dostatočné, spoľahlivé a aktuálne 
informácie.“71
71 Osobitná správa č. 12/2010 „Rozvojová pomoc EÚ pre základné vzdelávanie v subsaharskej Afrike a južnej Ázii“, bod V ( http://eca.europa.eu ).Rámček 174.7 . Kvalita údajov
66 
Pre monitorovanie a vyhodnotenie 
výsledkov je potrebný zber dostatoč -
ných, relevantných, spoľahlivých a ak -
tuálnych údajov. V súlade so záväzkami 
prijatými na fórach na vysokej úrovni 
o účinnosti pomoci (pozri časť 2.1.2) by 
sa zber údajov mal spoliehať čo najviac 
na vlastné rámce partnerských krajín 
pre podávanie správ a monitorovanie 
zamerané na výsledky.67 
V niektorých predchádzajúcich au -
ditoch Dvora audítorov a hodnotení 
Komisie sa zistilo, že zdroje údajov 
neposkytovali dostatočné, relevantné 
a aktuálne informácie o výsledkoch 
(pozri rámček 17 ). Zber údajov býva 
nákladný, a to najmä v prípade sčítania 
obyvateľov, a tak ho partnerské krajiny 
nevykonávajú často.
68 
Nedostatok dostatočných, relevant -
ných, spoľahlivých a aktuálnych údajov 
môže významne znížiť kvalitu a oslabiť 
spoľahlivosť predkladaných výsledkov.
4.8. Výsledok 
rozpočtového 
hospodárenia
69 
V predchádzajúcich rokov vznikol tlak 
na zvýšenie súm venovaných na rozvoj 
a spoluprácu EÚ, najmä v rámci záväz -
ku dosiahnuť do roku 2015 medziná -
rodne dohodnutý cieľ oficiálnej roz -
vojovej pomoci (ODA) zodpovedajúcej 
pomeru ODA/HND vo výške 0,7 %72.72 „Členské štáty sa zaväzujú 
dosiahnuť 0,7 % pomer ODA/
HND do roku 2015, zatiaľ čo 
štáty, ktoré tento cieľ dosiahli, 
sa zaväzujú zotrvať nad touto 
úrovňou; členské štáty, ktoré 
pristúpili k EÚ po roku 2002, sa 
budú usilovať o dosiahnutie 
0,33 % pomeru ODA/HND 
do roku 2015.“ – pozri 
Európska rada v Bruseli 16. 
a 17. júna 2005, závery 
predsedníctva – ref. 
č. 10255/1/05 REV 1, bod 27.
34 4. Hlavné rizikové oblasti
70 
V článku 317 ZFEÚ sa stanovuje, že Ko -
misia musí plniť rozpočet v súlade s na -
riadeniami o rozpočtových pravidlách 
a zohľadňovať pritom zásady riadneho 
finančného hospodárenia. V článku 
38 ods. 3 nariadenia o rozpočtových 
pravidlách sa stanovuje, že Komisia 
musí k návrhu rozpočtu okrem iného 
pripojiť informácie o mierach vykoná -
vania činnosti v predchádzajúcom roku 
a o mierach vykonávania v bežnom 
roku.
71 
Výsledok rozpočtového hospodáre -
nia možno chápať ako cieľ sám osebe 
a občas sa takto opisuje v plánoch 
riadenia Komisie (pozri rámček 18 ).
72 
Z tohto dôvodu môže existovať na -
pätie medzi potrebou plniť rozpočet 
a potrebou plniť ho v súlade so zása -
dou riadneho finančného hospodáre -
nia (efektívnosť, účinnosť a hospodár -
nosť)73. Konkrétne úspechy a zlyhania 
v zmysle plnenia rozpočtu sú viac 
očividné ako úspechy v zmysle výko -
nu (výsledky). Z tohto dôvodu môže 
existovať prirodzený trend sústrediť sa 
na plnenie rozpočtu na úkor zamera -
nia sa na výsledky, ako Dvor audítorov 
zistil vo svojej výročnej správe o plnení 
rozpočtu v roku 2013: „Pri vynakladaní 
prostriedkov EÚ v programovom ob -
dobí 2007 – 2013 bolo zameranie skôr 
na čerpanie (potrebu vynaložiť finanč -
né prostriedky) a súlad než na dobrú 
výkonnosť.“7473 
Zameranie sa na výsledok rozpočtové -
ho hospodárenia ako na cieľ môže byť 
škodlivé pre riadne finančné hospodá -
renie a dosiahnutie výsledkov.73 „Opakujúcou sa otázkou (…) 
je, akým spôsobom sa má 
zosúladiť dlhodobý charakter 
rozvojovej spolupráce 
vyžadujúci si viacročné 
horizonty plánovania 
s bežnou praxou každý rok 
zrušených rozpočtových 
prostriedkov určených 
na pomoc. V mnohých 
členských štátoch výboru DAC 
si všeobecné vládne postupy 
vyžadujú, aby sa finančné 
prostriedky vyčlenené 
v danom účtovnom období 
uhradili v príslušnom roku 
alebo aby sa vyčlenili 
v príslušnom roku a vynaložili 
čo najskôr po vyčlenení. 
V dôsledku toho správcovia 
pomoci v niektorých krajinách 
pôsobia pod značným tlakom 
rýchlo vyčleniť a uhradiť 
finančné prostriedky, čím sa 
podporuje prehnaný dôraz 
na finančné vstupy 
rozvojových činností namiesto 
dôrazu na požadované účinky 
a skutočné výsledky.“ – Pozri 
OECD – Výbor pre rozvojovú 
pomoc – Riadenie pomoci: 
postupy členských krajín 
výboru DAC – ref. č. DCD/
DAC(2004)40.
74 Výročná správa Európskeho 
dvora audítorov o plnení 
rozpočtu za rozpočtový rok 
2013, bod 10.56 (Ú. v. EÚ C 398, 
12.11.2014).
35 4. Hlavné rizikové oblasti
Príklad cieľa plnenia rozpočtu
V pláne riadenia GR DEVCO na rok 2014 sa stanovuje tento cieľ pre Európsky rozvojový fond (ERF) v Afrike75: 
„Úrovne plnenia rozpočtu – Zachovať vysoké úrovne plnenia rozpočtu vrátane platieb rozpočtovej podpory.“
Plán riadenia GR DEVCO v prípade iných nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti ako je ERF, obsahoval 
aj prílohu s názvom „Riadne finančné hospodárenie a účinne využívanie prostriedkov ES“, v ktorej sa stanovilo 
niekoľko ukazovateľov a cieľov pre plnenie rozpočtu:
Ukazovateľ Cieľ (2014)
1 Plnenie počiatočnej ročnej finančnej prognózy: Platby Od 90 % do 110 %
2 Plnenie ročnej finančnej prognózy v prípade zákaziek Od 90 % do 110 %
3 Plnenie ročnej finančnej prognózy v prípade rozhodnutí Od 90 % do 110 %
75 Plán riadenia na rok 2014 – Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu EuropeAid.Rámček 18
4.9. Zmeny v kontexte 
opatrení EÚ
4.9.1. Riadenie rizík a výber 
spôsobov vykonávania
74 
Opatrenia EÚ v oblasti rozvoja a spo -
lupráce sa vykonávajú v mnohých 
krajinách s rôznou úrovňou rozvoja, 
pre mnohé z nich sú typické kritické 
sociálne, politické alebo humanitárne 
podmienky, či dokonca nestabilná 
bezpečnostná situácia. Výber spôsobu 
vykonávania pomoci na dosiahnutie 
cieľov opatrenia by mal vychádzať 
z jeho očakávanej schopnosti dosiah -
nuť výsledky účinným a efektívnym 
spôsobom vzhľadom na kontext 
opatrenia. V niektorých prípadoch 
výber spôsobu vykonávania, ktorý sa 
môže javiť riskantnejší ako iné, môže 
byť občas motivovaný očakávaniami, 
že poskytne lepšie alebo rýchlejšie 
výsledky.
36 4. Hlavné rizikové oblasti
75 
Tento stav dobre vidno na príklade 
rozpočtovej podpory. Hoci si ju možno 
predstaviť ako prostriedok pre po -
skytovanie veľkých objemov pomoci 
predvídateľnejším spôsobom ako 
v prípade tradičného projektového 
prístupu, rozpočtová podpora sa často 
poskytuje krajinám, ktoré majú zlé 
systémy riadenia verejných financií. 
Vzhľadom na to, že sa finančné pro -
striedky prevedené v rámci operácií 
rozpočtovej podpory spájajú s ostat -
nými rozpočtovými zdrojmi v rozpočte 
danej krajiny (známe ako „zameni -
teľnosť“), sú taktiež vystavené tým 
istým nedostatkom riadenia verejných 
financií, vrátane rizík podvodu a ko -
rupcie76. Navyše výsledky dosiahnuté 
prostredníctvom rozpočtovej podpory 
a trvalá udržateľnosť týchto výsledkov 
môžu byť ohrozené v prípade poli -
tickej nestability partnerskej krajiny, 
napríklad z dôvodu ignorovania dobrej 
správy vecí verejných, závažných 
hospodárskych a sociálnych otázok 
alebo ľudských práv. Rozhodnutie 
poskytovať rozpočtovú podporu EÚ by sa preto malo prijímať po zohľad -
není konkrétneho prípadu a malo by 
sa opierať o posúdenie očakávaných 
prínosov a potenciálnych rizík77.
76 
V predchádzajúcich audítorských 
správach Dvor audítorov občas zistil, 
že voľbe spôsobu vykonávania pomoci 
nepredchádzala vhodná analýza súvi -
siacich rizík so zreteľom na očakávané 
výhody (pozri rámček 19 ).
77 
Neschopnosť porovnať očakávané 
prínosy s prípadnými nevýhodami vy -
braných spôsobov vykonávania môže 
viesť k zlému výberu spôsobu alebo 
vystaviť rozpočet EÚ neprimerane 
vysokým rizikám.
Príklady chýbajúcej analýzy rizík pre vybraný spôsob vykonávania
„(…) Komisia predtým, ako sa rozhodne spolupracovať s organizáciou OSN, nepreukáže presvedčivým spôso -
bom, že vyhodnotila, či výhody prevažujú nad nevýhodami. Výber organizácie OSN nie je založený na dosta -
točnom dôkaze, že tento prístup je účinnejší a efektívnejší než iné spôsoby poskytovania pomoci.“78
78 Osobitná správa č. 15/2009, bod III.Rámček 1976 Výročná správa Európskeho 
dvora audítorov o plnení 
rozpočtu za rozpočtový rok 
2011, bod 7.10 (Ú. v. EÚ C 344, 
12.11.2012).
77 KOM(2011) 638 v konečnom 
znení z 13. októbra 2011 
„Budúci prístup k rozpočtovej 
podpore EÚ pre tretie krajiny“.
37 4. Hlavné rizikové oblasti
4.9.2. Vonkajšie faktory
78 
Väčšina opatrení EÚ v oblasti rozvoja 
a spolupráce je naplánovaná s cieľom 
vytvoriť výsledky v priebehu niekoľ -
kých rokov. Počas tohto obdobia sa 
v prípade opatrení môžu vyskytnúť 
významné zmeny alebo nestabilita:
a) v politickom alebo hospodárskom 
kontexte na úrovni partnerskej 
krajiny – toto sa stalo napríklad 
v Egypte79, Konžskej demokra -
tickej republike80 a Palestíne81 – 
alebo na úrovni projektu (pozri 
rámček 20 );b) v kontexte rozvoja s ohľadom 
na prírodné katastrofy, napr. 
na Haiti v januári 2010, keď hlavné 
mesto a okolie zasiahlo zemetra -
senie so silou 7,0 na Richterovej 
stupnici82; alebo
c) v rámci systémov riadenia a kon -
troly pomoci EÚ (pozri rámček 21 ).
79 
Takéto zmeny v rámci opatrení EÚ 
v oblasti rozvoja a spolupráce môžu 
sťažiť súvislé a zmysluplné sledo -
vanie výsledkov a podávanie správ 
o výsledkoch.79 Osobitná správa č. 4/2013.
80 Osobitná správa č. 9/2013.
81 Osobitná správa č. 14/2013.
82 Osobitná správa č. 13/2014 
„Podpora EÚ na obnovu 
po zemetrasení na Haiti“ 
(http://eca.europa.eu ).
Príklad nestability v hospodárskom kontexte projektu
V Kambodži Komisia financovala projekt na podporu technológie premeny odpadu na energiu v odvetví mle -
tia ryže. V uplynulých rokov sa však v Kambodži uskutočnili veľké investície do väčších a účinnejších mlynov 
na ryžu, čo viedlo k štvornásobnému zvýšeniu kapacity medzi rokmi 2009 a 201383. Teraz sa predpokladá, 
že väčšina mlynárov ryže bude vyžadovať výkonnejšie systémy, ako sú systémy pôvodne plánované na príjem 
podpory v rámci projektu, a za oveľa vyššie ceny. Z tohto dôvodu stratili pôvodné ciele projektu niečo zo svoj -
ho významu a pravdepodobne nebudú dosiahnuté podľa pôvodného plánu.
83 Správa Svetovej banky k politike o obchodnom rozvoji – Premena Kambodže na popredného vývozcu ryže, september 2013.Rámček 20
Príklad zmien v rámci systémov riadenia a kontroly
Dňa 1. januára 2015 bola z GR DEVCO do Generálneho riaditeľstva pre európsku susedskú politiku a rokova -
nia o rozšírení, GR NEAR (bývalé Generálne riaditeľstvo pre rozšírenie, GR ELARG), prenesená skupina Komi -
sie na podporu Ukrajiny a riaditeľstvo pre susedskú politiku84. To bude mať vplyv na pokrytie územia rámca 
pre výsledky GR DEVCO, ako aj na spôsob, akým sa monitorujú a oznamujú výsledky európskej susedskej 
politiky.
84 Zápisnica z 2104. zasadnutia Komisie, ktoré sa konalo v stredu 5.11.2014 – PV(2014) 2104.Rámček 21
38
 5. Závery a odporúčania
5.1. Závery
80 
Na základe nášho preskúmania sme 
určili deväť hlavných rizikových oblastí 
spojených s prístupom EÚ v oblasti 
rozvoja a spolupráce zameraným 
na výsledky.
a) Používanie nejednotnej termino -
lógie zameranej na výsledky alebo 
neschopnosť stanoviť jasný logický 
reťazec medzi opatrením, výstup -
mi, účinkami a vplyvom môžu byť 
zdrojom nedorozumení a môžu 
zmariť posúdenie toho, čo sa do -
siahlo (časti 4.1 a 4.2).
b) Vyššia zložitosť z dôvodu začlene -
nia prierezových otázok do progra -
mov EÚ predstavuje dodatočné 
riziko pre dosahovanie výsledkov 
a podávanie správ o nich (časť 4.3).
c) Nedostatočná harmonizácia medzi 
nástrojmi rozvojových partnerov 
na poskytovanie pomoci, rámcami 
pre výsledky a štruktúrami v ob -
lasti zodpovednosti môžu znižovať 
účinnosť a vytvárať medzery v zod -
povednosti (časť 4.4).
d) Nedostatky v podávaní správ 
o hodnotení a výsledkoch môžu 
zabrániť spätnej väzbe dôležitých 
znalostí a získaných poznatkov 
do procesu podávania správ a roz -
hodovacieho procesu (časť 4.5).
e) Absencia konsolidovaných správ 
o výsledkoch dosiahnutých pro -
stredníctvom pomoci EÚ alebo 
prehľadu o týchto výsledkoch 
môže zhoršiť rozhodovanie a zod -
povednosť (časť 4.6).f) Nedostatok dostatočných, rele -
vantných, spoľahlivých a aktu -
álnych údajov môže významne 
znížiť kvalitu a oslabiť spoľahlivosť 
predkladaných výsledkov (časť 4.7).
g) Zameranie sa na výsledok rozpoč -
tového hospodárenia ako na cieľ 
môže byť škodlivé pre riadne 
finančné hospodárenie a dosiah -
nutie výsledkov (časť 4.8).
h) Zmeny v súvislosti s opatreniami 
môžu oslabiť dosahovanie alebo 
udržateľnosť výsledkov a sťažiť po -
sudzovanie dosiahnutých výsled -
kov (časť 4.9).
81 
Pri našom preskúmaní sa ukázalo, 
že Komisia správne určila tieto rizikové 
oblasti vo veľkom množstve rozličných 
dokumentov. Pri preskúmaní sa tiež 
ukázal aj záujem o opatrenia prijíma -
né Komisiou na spustenie rámca EÚ 
pre rozvoj a výsledky spolupráce.
82 
Je však potrebné prijať ďalšie opat -
renia s cieľom využiť plný potenciál 
iniciatív Komisie na zlepšenie rozvoja 
a výsledkov spolupráce EÚ.
39 5. Závery a odporúčania
5.2. Odporúčania
83 
Na účel zmiernenia zistených rizík sme 
zostavili tieto odporúčania.
Odporúčanie 1  
Zlepšiť usmernenia 
pre používanie 
terminológie a vytyčovanie 
cieľov a ukazovateľov
Komisia by mala zlepšiť svoje usmer -
nenia, aby zabezpečila jednotné 
používanie terminológie týkajúcej sa 
výsledkov (výstupov, účinkov, vply -
vov), a prípadne vytýčiť ciele SMART 
a zrozumiteľné ukazovatele pre svoje 
intervencie na všetkých úrovniach.
Odporúčanie 2  
Stanoviť jasné prepojenie 
medzi opatreniami 
a očakávanými výsledkami
Komisia by pomocou svojich interných 
usmernení, praktických nástrojov, 
postupov vytvárania a monitorovania 
projektov mala zabezpečiť, aby medzi 
opatreniami a očakávanými výsledka -
mi, vrátane prierezových otázok, vznik -
lo prepojenie.Odporúčanie 3  
Zlepšiť informačný systém 
pre podávanie správ 
o výsledkoch a získaných 
poznatkoch
Komisia by mala zlepšiť svoj informač -
ný systém, aby mohla účinne konso -
lidovať výsledky svojich intervencií 
a podávať o nich správy. Toto zlepšenie 
informačného systému by sa malo 
doplniť opatreniami, ktoré umožnia, 
aby Komisia prostredníctvom hodno -
tenia mohla určovať užitočné poznatky 
pre tvorbu ďalších právnych predpisov, 
programovania alebo pre plánovanie 
opatrení v príslušných oblastiach.
Odporúčanie 4  
Zabezpečiť dostupnosť 
a kvalitu údajov
Vo všetkých svojich intervenciách 
by Komisia mala posúdiť dostupnosť 
a kvalitu údajov a usilovať sa o to, 
aby mala dostatočné, relevantné, spo -
ľahlivé a aktuálne údaje o dosiahnu -
tých výsledkoch. To by sa malo prejaviť 
v jej systémoch a usmerneniach.
Odporúčanie 5  
Posúdiť riziká, ktoré 
sú súčasťou spôsobu 
vykonávania, ešte pred 
vyčlenením finančných 
prostriedkov
Komisia by predtým, ako vyčlení 
finančné prostriedky a s ohľadom 
na očakávané výsledky, mala posúdiť 
aj riziká, ktoré sú súčasťou jej výberu 
konkrétneho spôsobu vykonávania.
40 5. Závery a odporúčania
Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 17. novembra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

41
VONKAJŠIE FAKTORY, KONTEXTOVÉ PRVKY A SPÄTNÁ VÄZBAOPATRENIA VLÁDNEJ POLITIKY A  VLÁDNYCH VÝDAVKOV (STRATÉGIA)
Vstupy do opatrení vládnej politiky a vládnych výdavkov 
3. Vyvolané výstupy. Lepšie 
verejné politiky, inštitúcie 
verejného sektora, verejné 
výdavky a poskytovanie 
verejných služieb4. Účinky. Pozitívne 
reakcie príjemcov  – 
používateľov služieb 
a hospodárskych 
subjektov – na riadenie 
vládnych politík 
a poskytovanie služieb5. Vplyv. Udržateľný a in -
kluzívny rast a znižova -
nie chudoby1a. Vstupy v rámci 
všeobecnej/odvetvovej 
rozpočtovej podpory 
2a. Priame výstupy.
Zlepšenie vo vzťahu medzi 
vonkajšou pomocou a štát -
nym rozpočtom a politickými 
procesmi
–  Presun finančných 
prostriedkov do štátnej 
pokladnice na základe 
vopred dohodnutých 
podmienok.
–  Politický dialóg a ukazo -
vatele výkonnosti.
–  Činnosti súvisiace 
s budovaním kapacít 
vrátane technickej 
pomoci.–  Väčšia veľkosť a podiel 
finančných prostriedkov 
pre vonkajšiu pomoc 
poskytnutých zo štátneho 
rozpočtu.
–  Väčšia veľkosť a podiel 
rozpočtových prostriedkov, 
ktoré sú k dispozícii na 
diskrečné výdavky.
–  Vyššia predvídateľnosť 
uhrádzania externých 
prostriedkov.
–  Politický dialóg, podmienky 
a činnosti technickej pomo -
ci/budovania kapacít, ktoré 
sú lepšie koordinované 
a viac nápomocné vykoná -
vaniu vládnych stratégií.
–  Vonkajšia pomoc ako 
celok (vrátane rozpočtovej 
podpory), ktorá je lepšie 
harmonizovaná a zosúla -
dená s vládnymi politikami 
a systémami.
–  Nižšie transakčné náklady 
poskytovania pomoci.–  Lepšie makroekonomické 
a rozpočtové hospodáre -
nie (ako je fiškálna, me -
nová a obchodná politika 
a politika hospodárskeho 
rastu).
–  Väčšie množstvo a lepšia 
kvalita tovarov a služieb 
poskytovaných verejným 
sektorom.
–  Posilnené systémy 
riadenia verejných financií 
a verejného obstaráva -
nia (transparentnosť, 
fiškálna disciplína, dohľad, 
alokačná a prevádzková 
efektívnosť).
–  Lepšia tvorba verejných 
politík a ich vykonávanie.
–  Posilnené inštitúcie 
verejného sektora.
–  Posilnené prepojenia 
medzi vládou a orgánmi 
dohľadu v zmysle vyty -
čovania a schvaľovania 
politík, finančnej a nefi -
nančnej zodpovednosti 
a rozpočtovej kontroly.
–  Ďalšie pokroky v oblasti 
správy vecí verejných 
(napr. vyššia decentrali -
zácia, uplatňovanie zásad 
právneho štátu, ľudské 
práva).–  Zvýšené používanie 
tovaru a služieb po -
skytovaných verejným 
sektorom a lepšie 
výsledné prínosy.
–  Zvýšenie podnikateľ -
skej dôvery a zvýšenie 
investícií a produkcie 
súkromného sektora.
–  Vyššia konku -
rencieschopnosť 
hospodárstva.
–  Vyššia dôvera obyva -
teľstva k pôsobeniu 
vlády, najmä pokiaľ 
ide o správu vecí 
verejných, riadenie 
verejných financií 
a poskytovanie 
služieb.–  Silnejší trvalo udr -
žateľný a inkluzívny 
hospodársky rast.
–  Zníženie príjmo -
vej a nepríjmovej 
chudoby.
–  Posilnenie postavenia 
a sociálne začlenenie 
chudobných ľudí 
a znevýhodnených 
skupín (vrátane žien).
–  Ďalšie otázky vyme -
dzené v  špecifických 
rámcoch partnerstva 
a v prioritách (napr. 
zlepšenie v oblasti 
demokracie, ľudských 
práv, ochrany životné -
ho prostredia ).
 
 
1b. Rozličné vládne  
vstupy2b. Iné následky rozličných 
vládnych vstupov 
 
- xxxx –  Financovanie z domácich 
príjmov a vstupy domácich 
politík
1c. Vstupy iných progra -
mov vonkajšej pomoci2c. Iné následky inej vonkajšej 
pomoci
- xxxx - xxxx
–  Rozličné prvky tzv. podmienok vstupu.
–  Celkový rámec pomoci.
–  Aktuálne postupy a nástroje učenia sa.–  Schopnosť vlády realizovať reformy.
–  Miera politického záväzku voči reformným 
procesom.–  Kapacita verejného sektora.
–  Povaha dopytu o služby verejnej 
správy.
–  Pevnosť domácej zodpovednosti.– Svetový hospodársky rozvoj.
– Príliv zahraničného kapitálu.
– Reakcie na zmenu stimulačných nástrojovPríloha PrílohaKomplexný rámec hodnotenia pre hodnotenia rozpočtovej podpory
Zdroj : Sieť pre hodnotenie rozvojovej pomoci výboru DAC OECD – Hodnotenie rozpočtovej podpory – metodický prístup.
42
3. Naše preskúmanie
22
Povaha preskúmania Dvora audítorov je taká, že 
obsahuje príklady, ktoré sa niekedy týkajú opatrení 
prijatých pred niekoľkými rokmi. Platí to najmä 
pre príklady týkajúce sa viacročných programo -
vých dokumentov (strategických dokumentov 
alebo orientačných programov), v súvislosti s kto -
rými by Komisia chcela zdôrazniť, že ukazovatele 
systematicky uvádzala v programových doku -
mentoch na obdobie rokov 2014 – 2020, ako aj pre 
príklady týkajúce sa rozpočtovej podpory, v prípade 
ktorej sa viaceré riziká vyriešili prijatím revidova -
ných usmernení o rozpočtovej podpore v roku 2012.
Komisia odkazuje aj na svoje odpovede na príslušné 
osobitné správy Dvora audítorov a na dodatočné 
odpovede na pripomienky Dvora audítorov v tejto 
správe v súvislosti s niektorými príkladmi, s cieľom 
zdôrazniť jeden alebo viac aspektov, ktoré považuje 
za osobitne dôležité v rámci svojej odpovede na 
tieto pripomienky.
4. Hlavné rizikové oblasti
26
Komisia si je vedomá potreby zabezpečiť jednot -
nosť používanej terminológie a v tomto ohľade 
súhlasí s Dvorom audítorov. V pracovnom doku -
mente útvarov Komisie z 26. marca 2015 s názvom 
„Vytvorenie rámca EÚ pre výsledky v oblasti 
medzinárodnej spolupráce a rozvoja“ sa používa 
terminológia „vstup, výstup, účinok a vplyv“, čo 
zodpovedá medzinárodne používanej terminológii 
OECD-DAC pre výsledky, ako aj terminológii použi -
tej v nástrojoch na financovanie na obdobie rokov 
2014 – 2020. Rovnaká terminológia sa používa aj 
v novom vzore akčného dokumentu (platnom od 
1. januára 2015) a v novej príručke pre monitorova -
nie zamerané na výsledky („Príručka o preskúmaní 
monitorovania zameraného na výsledky a podpore 
podávania správ o výsledkoch na konci projektu“) 
(marec 2015).Zhrnutie
III
Povaha preskúmania Dvora audítorov je taká, že 
obsahuje príklady, ktoré sa niekedy týkajú opatrení 
prijatých pred niekoľkými rokmi. Platí to najmä pre 
príklady týkajúce sa rozpočtovej podpory, v prípade 
ktorej sa viaceré riziká vyriešili prijatím revidova -
ných usmernení o rozpočtovej podpore v roku 2012 
(pozri aj odpovede v súvislosti s rôznymi rámčeky 
ďalej), ako aj pre príklady týkajúce sa viacročných 
programových dokumentov (strategických doku -
mentov alebo orientačných programov), v súvislosti 
s ktorými by Komisia chcela zdôrazniť, že ukazova -
tele systematicky uvádzala v programových doku -
mentoch na obdobie rokov 2014 – 2020.
1. Úvod
07
Rámec pre výsledky je jedným z nástrojov ozna -
movania výsledkov na úrovni výstupov a priamych 
výsledkov. Hodnotenia poskytujú posúdenia príčin -
ného logického reťazca medzi rôznymi úrovňami 
výsledkov až po vplyv a dosiahnutie „strategických 
cieľov v oblasti rozvoja“, či už na vnútroštátnej 
alebo globálnej úrovni. Okrem toho sa prijalo via -
cero iniciatív na zlepšenie celého systému moni -
torovania a hodnotenia s cieľom zlepšiť prístup 
Komisie orientovaný na výsledky.
10
V pracovnom dokument útvarov Komisie o „rámci 
MORE“ sa opisujú rôzne existujúce rámce pre moni -
torovanie a hodnotenie vykonávania viacročného 
finančného rámca (VFR) a podávanie správ o ňom. 
Pokiaľ ide o ciele a ukazovatele, opisuje sa v ňom 
to, čo sa už stanovilo v právnych aktoch, ktorými 
sa vytvorili nástroje na financovanie na obdobie 
rokov 2014 – 2020, a čo bolo doplnené v rozpoč -
tových programových vyhláseniach na roky 2014 
a 2015, ako aj nástroje na monitorovanie, a  hodno -
tenie podávania správ uvedené v ročných plánoch 
riadenia a výročných správach o činnosti. Pokiaľ ide 
o nástroje vonkajšej pomoci, odkazuje sa v ňom aj 
na nový rámec pre výsledky ako jeden z nástrojov 
na monitorovanie vykonávania VFR a podávanie 
správ o ňom.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 43
29
Komisia súhlasí s tým, že veľká rôznorodosť doku -
mentov, na ktorú upozorňuje Dvor audítorov, zvy -
šuje riziko nezrovnalostí. Vzhľadom na to, že doku -
menty sa prijímajú v rôznych fázach tvorby politiky 
a cyklu riadenia projektov a programov (vrátane 
fázy programovania), nevyhnutne to vedie k úpra -
vám a konkrétnejšiemu zameraniu pri vykonávaní.
Komisia prijala opatrenia na zníženie rizík, ktoré 
uvádza Dvor audítorov. Pri programovaní na obdo -
bie rokov 2014 – 2020 sa preto systematicky skúmali 
vnútroštátne, regionálne a tematické programové 
dokumenty s cieľom zabezpečiť náležitú kvalitu (t. j. 
merateľnosť) a zvládnuteľné množstvo očakávaných 
výsledkov a ukazovateľov (pozri programové doku -
menty na stránke http://eeas.europa.eu/around/
index_sk.htm ).
Revízia vzoru akčného dokumentu (v účinnosti od 
1. januára 2015) a prebiehajúce preskúmanie súvi -
siacich interných dokumentov skupiny na podporu 
kvality majú za cieľ zaistiť, aby očakávané výsledky 
a ukazovatele boli riadne zahrnuté do akčných 
dokumentov.
Útvary Komisie okrem toho pracujú na zlepšení sys -
tému monitorovania a hodnotenia vrátane priestoru 
na úpravy, ktoré môžu byť potrebné pri vykonávaní 
činností, a na pružnosti, ktorá je potrebná na vyko -
nanie týchto úprav s cieľom prispôsobiť sa meniacej 
sa situácii a politikám v danej krajine.
32
Komisia prijala a prijíma opatrenia na zníženie rizík, 
ktoré uvádza Dvor audítorov. Pozri odpoveď Komi -
sie na bod 29.
Rámček 4
V súlade s odporúčaním 2 o vývoji ukazovateľov 
výkonnosti, ktoré Dvor audítorov uviedol v osobit -
nej správe č. 14/2013, Komisia vypracovala rámec 
zameraný na výsledky, ktorý zahŕňa ukazovatele na 
monitorovanie pokroku Palestínskej samosprávy 
v reformách.Rámček 1
Terminológia použitá v ročnom pláne riadenia GR 
DEVCO vychádza z terminológie používanej Gene -
rálnym sekretariátom Komisie a GR pre rozpočet vo 
všeobecných pokynoch na tvorbu plánov riadenia 
generálnymi riaditeľstvami a útvarmi Komisie.
Riziko uvedené v príklade v rámčeku 1 odkazuje na 
terminológiu použitú v príručke pre monitorovanie 
zamerané na výsledky, ktorá sa používala v pred -
chádzajúcom systéme monitorovania zameraného 
na výsledky, ktorý sa prestal používať na jar 2014. 
Bol nahradený novým systémom monitorovania 
zameraného na výsledky a na jar 2015 sa začala 
používať nová príručka pre monitorovanie zame -
rané na výsledky, ktorá už neobsahuje taký odkaz 
a je plne v súlade s medzinárodne používaným jazy -
kom, kde sa pojem SMART používa na ciele a nie na 
ukazovatele. Komisia príslušne upraví nasledujúci 
rozpočtový obežník.
Komisia navyše zamýšľa spresniť jazyk a pokyny 
týkajúce sa cieľov a ukazovateľov, ktoré sa budú 
používať v kontexte rozpočtového obežníka.
Komisia súhlasí, že ciele a očakávané výsledky by 
mali byť v čo najväčšej miere SMART, ale takisto 
sa nazdáva, že sa to v mnohých prípadoch ťažko 
realizuje. Platí to najmä v prípade, keď očakávané 
výsledky možno primerane merať len z kvalitatív -
neho hľadiska a nemožno ich kvantifikovať, čo je 
okrem iného prípad výsledkov rozsiahlych politík 
alebo nástrojov na financovanie.
Rámce pre výsledky podnikov sa zo svojej povahy 
zameriavajú na kvantitatívne výsledky, ako sa 
uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie 
„Spustenie rámca EÚ pre výsledky medzinárodnej 
spolupráce a rozvoja“. Ukazovatele v tomto rámci 
EÚ pre výsledky boli stanovené v čo najväčšej miere 
podľa kritérií RACER („relevantné, uznávané, viero -
hodné, jednoduché a stabilné“) – ako sa stanovuje 
v usmernení pre ukazovatele Eurostatu, na ktoré sa 
odvoláva Dvor audítorov.
Odpovede Komisie 44
Komisia ďalej v odpovedi na zistenia Dvora audí -
torov uviedla, že „treba rozlišovať na jednej strane 
medzi kritériami oprávnenosti na rozpočtovú 
podporu, ktoré si vyžadujú holistický prístup zalo -
žený na dôveryhodnosti a pozitívnom vykonávaní 
a ktoré sú svojou povahou všeobecné, a na druhej 
strane medzi osobitnými podmienkami súvisiacimi 
s premenlivými splátkami, ktoré naozaj musia byť 
jednoznačné a konkrétne... Darcovia musia uznať 
zložitosť reforiem a vymedziť ciele, ktoré sú pri -
meranejšie a lepšie usporiadané. Napríklad pok -
rok v reforme riadenia verejných financií v oboch 
krajinách, ktoré dostávajú rozpočtovú podporu, 
teda v Kirgizsku a Egypte, bol pomalší, než sa oča -
kávalo. Plány reformy riadenia verejných financií, 
ktoré pôvodne do veľkej miery vypracovali externí 
darcovia, boli príliš ambiciózne a podcenili miestne 
kapacity na ich realizáciu. Na nápravu tejto sku -
točnosti boli reformy riadenia verejných financií 
a akčné plány zrevidované, aby boli realistickejšie, 
a poskytla sa dodatočná technická pomoc.“
Tento prípad je teda skôr príkladom príliš ambicióz -
nych cieľov. Okrem toho treba zdôrazniť, že reforma 
systému riadenia verejných financií je dlhodobý 
proces. V časovom intervale 3 rokov na jednu ope -
ráciu možno zistiť len veľmi obmedzené výsledky.
Prípad Egypta je skôr príkladom toho, keď nejde 
o vymedzenie záväzku partnerskej krajiny vykoná -
vať reformy ako cieľ (pozri názov oddielu 4.1.4), ale 
z hľadiska usmernení k rozpočtovej podpore z roku 
2012 ide skôr o predpoklad vyplácania vzťahujúci sa 
na základné prvky, ako sú ľudské práva.
V nadväznosti na závery Rady z augusta 2013/feb -
ruára 2014 a odporúčania Dvora audítorov Komisia 
zamerala svoju pomoc na socio-ekonomické opat -
renia a podporu občianskej spoločnosti.
Od roku 2011 sa v Egypte neuskutočnili žiadne nové 
operácie rozpočtovej podpory a od roku 2012 sa 
nevyplatila žiadna rozpočtová podpora pre žiadnu 
z 5 prebiehajúcich operácií rozpočtovej podpory.Rámec zameraný na výsledky, ktorý bol vyvinutý 
v koordinácii so Svetovou bankou a s členskými 
štátmi EÚ v rámci stratégie miestneho rozvoja EÚ, 
bol dohodnutý s Palestínskou samosprávou pro -
stredníctvom memoranda o porozumení, ktoré 
bolo podpísané 25. marca 2015. Oblasti zahrnuté do 
pilotnej fázy obsahujú makroekonomické/fiškálne 
ukazovatele, riadenie verejných financií, reformu 
verejnej správy (vrátane opatrení zameraných 
na opätovné začlenenie nepracujúcich štátnych 
zamestnancov z Gazy), vzdelávanie, zdravotníctvo 
a sociálnu ochranu. Hodnotenie pilotnej fázy sa 
uskutoční koncom roka 2015/začiatkom roka 2016 
a v ďalšej fáze by sa mohli doplniť ďalšie sektory. 
Z uvedeného textu vyplýva, že boli stanovené 
ukazovatele v súlade s nariadením o nástroji európ -
skeho susedstva a partnerstva.
Rámček 5
Komisia považuje tento prípad za príklad situácie, 
keď pochopenie ukazovateľa musela prispôsobiť 
podmienkam konkrétneho miestneho kontextu, 
a teda prijať úpravu cieľovej hodnoty ukazovateľa. 
Príklad dokazuje význam neustálej pozornosti 
venovanej takýmto situáciám, ale nevzťahuje sa na 
riziko, ktoré by Komisia mohla riešiť inak ako týmto 
spôsobom.
38
Inštitucionálne reformy predstavujú dlhý a náročný 
proces, v ktorom pomoc vláde partnerskej krajiny 
pri dosahovaní postupného pokroku môže byť 
udržateľnejšia ako projekt s okamžitým úspechom. 
Pozri odpoveď na rámček 6.
Rámček 6
Komisia konštatuje, že uvedené platby (z júna 2008, 
decembra 2010, júla 2011) do značnej miery pred -
chádzajú novú politiku rozpočtovej podpory, ktorou 
sa zaviedlo oveľa prísnejšie posudzovanie kritérií 
oprávnenosti, najmä kritéria riadenia verejných 
financií. Riziko, ktoré má ilustrovať tento príklad, sa 
znížilo od uplatňovania usmernení o rozpočtovej 
podpore z roku 2012 a prostredníctvom nej.
Odpovede Komisie 45
46
Príspevok EÚ k výsledkom rozvoja krajiny bude uve -
dený ako výsledky krajiny s podporou, čiže použije 
sa prístup zameraný na príspevok (pozri pracovný 
dokument útvarov Komisie z marca 2015 s názvom 
„Spustenie rámca EÚ pre výsledky medzinárod -
nej spolupráce a rozvoja“). Na kvantifikáciu tohto 
príspevku možno použiť dve metódy, ktoré v súčas -
nosti používajú darcovia:
– „celkovú metódu“, v rámci ktorej sa uvádzajú 
súhrnné (alebo celkové) výsledky, ktoré EÚ 
dosiahla spoločne s inými (napríklad s vládou 
partnerskej krajiny a inými darcami), namiesto 
toho, aby sa uviedli výsledky spojené s podie -
lom financovania poskytnutého EÚ,
– „pomernú metódu“, v rámci ktorej sa výsledky 
uvádzajú na základe podielu EÚ na celkovom 
financovaní. Pri tomto prístupe sa výsledky 
projektov a programov vypočítajú ako pomerný 
podiel rovný úrovni finančných vstupov poskyt -
nutých EÚ. Implicitne sa tu vychádza z priamej 
príčinnej súvislosti medzi poskytnutým financo -
vaním a dosiahnutými výsledkami.
Na agregovanej úrovni, ako napríklad v prípade 
podávania správ na základe nového rámca pre 
výsledky, je nutné zvoliť jednu metódu. Keďže 
podrobné rozpočtové informácie o vstupoch od 
druhej strany vrátane partnerských vlád nie sú vždy 
ľahko dostupné na výpočet pomerných výsledkov, 
Komisia sa rozhodla pre podávanie správ s použitím 
celkového prístupu, lebo v súčasnosti to je jediná 
reálna možnosť hlásenia dosiahnutých výsledkov 
v agregovanej forme. Ako sa uvádza aj v pracov -
nom dokumente útvarov Komisie z marca 2015, 
celková metóda je vhodnejšia aj z hľadiska účinnosti 
pomoci, lebo veľký dôraz kladie na zodpovednosť 
danej krajiny.Rámček 7 – Druhá zarážka
Operácie rozpočtovej podpory v Malawi a Rwande 
sú z obdobia pred rokom 2010 a do veľkej miery 
predchádzajú novú politiku rozpočtovej podpory, 
ktorou sa zaviedol oveľa prísnejší prístup k objas -
ňovaniu prepojenia medzi operáciou financovanou 
z prostriedkov EÚ a vnútroštátnymi politikami.
Riziko, ktoré má ilustrovať tento príklad, sa znížilo 
prostredníctvom a od uplatňovania usmernení 
z roku 2012.
Rámček 8
Operácie boli cielené opatrenia núdzovej rozpoč -
tovej podpory umožňujúce makroekonomickú 
stabilizáciu krajiny s celkovým cieľom podporiť 
Konžskú demokratickú republiku v hospodárskej 
a potravinovej kríze, a preto sa analýza výsledkov 
musí vnímať v tomto kontexte.
Plán reformy riadenia verejných financií, na ktorý 
odkazuje Dvor audítorov, bol skutočne spomenutý 
v dohode o financovaní a jeho realizácia bola jed -
ným z čiastkových cieľov na meranie pokroku.
Pevne stanovené splátky takisto podliehajú posú -
deniu oprávnenosti, t. j. súvisia s výkonnosťou. 
Platobné podmienky boli preto spojené s cieľmi 
vrátane zlepšenia riadenia verejných financií.
Odpovede Komisie 46
60
Komisia už podnikla kroky na zlepšenie hodnotenia:
– vypracovaním a vydaním dokumentu s názvom 
„Pravidlá hodnotenia rozvojovej spolupráce 
Európskej únie“ (2014),
– zlepšením kvality plánovania, vykonávania 
a monitorovania hodnotení projektov a progra -
mov (prebieha),
– zvýšením účasti vedenia na strategických hod -
noteniach už v počiatočnej fáze (prebieha) a
– uplatňovaním zásady „najprv hodnotenie“ v sú -
lade s oznámením COM(2013) 686 final.
Rámček 15
Komisia nepovažuje tento príklad za prípad nedo -
statočného podávania správ alebo hodnotenia 
výsledkov v súvislosti s činnosťou ako celkom, ktorej 
účinnosť možno z dôvodu jej vymedzenia posúdiť 
až ku koncu vykonávania všetkých jej komponentov 
alebo čiastkových projektov alebo po ich vykonaní.
65
V roku 2015 Komisia vydá svoju prvú konsolidovanú 
správu o výsledkoch v súvislosti s pomocou posky -
tovanou v rámci politiky medzinárodnej spolupráce 
a rozvojovej politiky EÚ. Bude mať formu doplňujú -
cej správy k výročnej správe.
Rámček 16 – Tretia zarážka
Zlepšené systémy monitorovania a podávania správ 
a zavedenie operačného systému riadenia informá -
cií (ktorý nahrádza aj CRIS) podstatne zintenzívnia 
využívanie informačných systémov GR DEVCO na 
podávanie správ, najmä o správ o výsledkoch.Rámček 9
Hoci vo všeobecnosti je možné posúdiť, či vnút -
roštátna politika, ktorá sa podporila z programu roz -
počtovej podpory, prispela k určitým jasne vyme -
dzeným výsledkom dosiahnutým na úrovni krajiny, 
nie je možné prisúdiť konkrétnu časť výsledku 
financovaniu EÚ.
Rámček 11
Príklad uvedený v rámčeku 11 je zameraný skôr na 
nedostatočné začlenenie perspektívy ľudských práv 
do programov ako na väčšiu zložitosť spôsobenú 
začlenením prierezových otázok alebo na doda -
točné vyplývajúce riziká pre vhodné vymedzenie 
cieľov a ukazovateľov a súvisiace výsledky merania.
Rámček 14 – Druhá zarážka
V roku 2015 Komisia zaviedla osobitné ustanovenia 
o výsledkoch podávania správ zo strany výkon -
ných partnerov EÚ vo všeobecných podmienkach 
dohody o správe (týkajúcej sa Svetovej banky ako 
výkonného partnera) a dohody „PAGODA“ týkajúcej 
sa všetkých organizácií s posudzovanými piliermi – 
vrátane agentúr OSN. Mala by sa tým zaručiť väčšia 
dostupnosť údajov o výsledkoch v správach o pok -
roku a záverečných správach predložených výkon -
nými partnermi EÚ.
59
Skutočnosť, že v niektorých prípadoch výsledky 
už z povahy projektu alebo programu možno 
identifikovať a nahlásiť až na konci projektu alebo 
programu, takže nie je možné pravidelne hodnotiť 
ich dosahovanie, nemá nevyhnutne za následok 
nedostatočné nahlasovanie výsledkov. V týchto prí -
padoch je možné identifikovať čiastkové ciele alebo 
referenčné hodnoty, ktoré pomáhajú pri zisťovaní, 
či projekt alebo program úspešne napreduje k účin -
nému dosiahnutiu výsledkov.
Odpovede Komisie 47
75
Pre programy rozpočtovej podpory Komisia vytvo -
rila rámec riadenia rizík s cieľom identifikovať 
hlavné riziká a zmierniť ich. Rámec riadenia rizík sa 
zohľadňuje v rozhodovacom procese, najmä formou 
posilnenia riadenia prostredníctvom interného 
riadiaceho výboru pre rozpočtovú podporu. Rámec 
riadenia rizík je systematickým zdrojom informácií 
pre politický dialóg s partnerskými krajinami na 
strategickej úrovni, ako aj so zameraním na kľúčové 
otázky. Rámec riadenia rizík sa používa na vyváže -
nie očakávaných prínosov vymedzených v akčnom 
dokumente so zistenými rizikami a navrhuje opatre -
nia na zmiernenie rizika.
Z internej analýzy (správa o rozpočtovej podpore 
z rokov 2013 a 2014) vyplýva, že krajiny s rozpoč -
tovou podporou od EÚ majú jednoznačne lepšiu 
a zlepšujúcu sa výkonnosť riadenia verejných finan -
cií v porovnaní s príjemcami pomoci, ktorí nedostá -
vajú rozpočtovú podporu.
Riziko, ktoré má ilustrovať tento príklad, sa znížilo 
prostredníctvom a od uplatňovania usmernení 
o rozpočtovej podpore z roku 2012.
Rámček 19
V roku 2015 sa Komisia rozhodla zintenzívniť na 
individuálnom základe posudzovanie toho, či spolu -
pracovať alebo nespolupracovať s medzinárodnou 
organizáciou ako výkonným partnerom.
Rámček 20
Komisia uznáva, že zmeny v politickom a hospo -
dárskom kontexte predstavujú riziká z hľadiska 
výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť. Tento druh rizík 
je dôvodom, prečo je analýza kontextu dôležitou 
črtou štandardného procesu identifikácie a formu -
lácie, ktorý útvary Komisie a delegácie EÚ uplatňujú 
pri príprave projektov a programov.Rámček 17
Nedostatky vo vnútroštátnych systémoch zberu 
údajov a riadenia informácií v krajinách, ktorým EÚ 
poskytuje pomoc, sú faktorom, ktorý je neoddeliteľ -
nou súčasťou rozvojového postavenia príslušných 
krajín a neustálym zdrojom znepokojenia na strane 
všetkých darcov. Tento problém možno udržateľne 
riešiť jedine prostredníctvom vybudovania vhod -
ných vnútroštátnych štatistických systémov. Tento 
rizikový faktor sa na strane EÚ znižuje ako súčasť 
odvetvovej a inej podpory, ktorú EÚ poskytuje. 
Dostatočne ho však možno vyriešiť iba prostredníc -
tvom trvalého spoločného úsilia krajiny a spoločen -
stva darcov.
72
Vo VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 sa zavádza 
viacero nových prvkov najmä na podnietenie 
výkonnosti výdavkových programov. V nadväznosti 
na to sa iniciatíva Komisie vedená podpredsedníč -
kou pre rozpočet a ľudské zdroje Kristalinou Geor -
gievovou snaží o prechod od výdavkov k rozpočtu 
EÚ zameranému na výsledky. Cieľom je vytvoriť 
podmienky na ďalšie posilnenie výkonnosti roz -
počtu, pokiaľ ide o výsledky programov a riadne 
finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami 
vyváženým a komplexným spôsobom. Iniciatíva sa 
zameriava na zníženie rizika dôrazu na plnenie roz -
počtu na úkor výsledkov programu vrátane výdav -
kových oblastí a metód, pomocou ktorých môže 
rozpočet EÚ maximalizovať výsledky a dôsledné 
uplatňovanie nákladovo efektívnych kontrol na 
zlepšenie dodržiavania pravidiel.
73
Komisia rieši toto riziko viacročným programova -
ním, 24-mesačným plánovaním vykonávania jed -
notlivých činností a interným procesom skupiny na 
podporu kvality. Tieto činnosti sú doplnené ďalšími 
opatreniami, napríklad nadchádzajúcim rámcom EÚ 
pre výsledky. Pozri aj odpoveď na bod 29.
Odpovede Komisie 48
5. Závery a odporúčania
80 a)
Útvary Komisie na rôznych úrovniach pracujú 
na vytvorení jednotnej terminológie: odvetvové 
usmernenie pre ukazovatele z roku 2013, vzor 
akčného dokumentu a súvisiace usmernenie platné 
od 1. januára 2015, ako aj nový rámec pre výsledky 
medzinárodnej spolupráce a rozvoja a súvisiace 
pokyny a usmernenie pre podávanie správ na zák -
lade rámca pre výsledky.
Útvary Komisie sú navyše v procese posilňovania 
podpory pre vnútorné zabezpečovanie kvality 
v súvislosti s týmito aspektmi jednotlivých akčných 
dokumentov, ktoré Komisia považuje za dôležité 
na monitorovanie a podávanie správ o vykonávaní, 
výkonnosti a výsledkoch a na hodnotenie činností.
Všetky tieto opatrenia sú zároveň v súlade s termi -
nológiou používanou v základných nariadeniach, 
ktoré tvoria regulačný rámec pre vonkajšiu pomoc 
EÚ.
Komisia súhlasí s tým, že vytvorenie „jasného 
logického reťazca“ od vstupov po vplyv má mimo -
riadny význam na úrovni projektu. Tento aspekt bol 
posilnený po zavedení vzoru akčného dokumentu 
od 1. januára 2015. Vytvorenie jasného logického 
reťazca na strategickej alebo politickej úrovni však 
nikdy nebude odzrkadľovať zložitosť kontextu roz -
voja. Vo svete medzinárodných hodnotení je preto 
použitie lineárneho logického rámca na strategic -
kej/politickej úrovni čoraz problematickejšie.
80 b)
Začlenenie prierezových otázok skutočne predsta -
vuje viacero výziev z hľadiska vhodnej formulácie 
konkrétnych cieľov a výsledkov činností a z hľadiska 
zberu príslušných údajov, ktoré umožnia monitoro -
vať ich vykonávanie.Na prispôsobenie sa nepredvídaným zmenám 
kontextu pomoci je potrebný určitý stupeň pruž -
nosti počas vykonávacej fázy. To sa od júla 2014 
zabezpečuje zjednodušením súvisiacich pravidiel 
a postupov. Tieto opatrenia na zjednodušenie zahŕ -
ňali zmeny týkajúce sa používania ukazovateľov, 
aby bolo možné zohľadniť zmeny osobitných priorít 
alebo zmeny v súvislosti so zberom a dostupnosťou 
údajov.
Nemožno však vylúčiť, že pôvodné ciele projektu 
nebude možné dosiahnuť, pričom v takom prípade 
sa musia prispôsobiť meniacim sa okolnostiam 
a kontextu.
Rámček 21
Reorganizácia z januára 2015 ako taká neovplyvní 
vymedzenie cieľov ani dosiahnutie súvisiacich 
výsledkov v rámci konkrétnych činností.
Komisia bude bez ohľadu na svoju administratívnu 
organizáciu a v súlade s ustanoveniami spoločného 
vykonávacieho nariadenia týkajúceho sa krajín 
využívajúcich nástroj európskeho susedstva (najmä 
s článkami 12 a 13) plniť svoje povinnosti monitoro -
vať realizáciu projektov a podávať správy členským 
štátom, EP a iným inštitúciám EÚ.
Komisia bude podávať správy na základe rámca 
pre výsledky aj v prípade krajín susedstva v súlade 
so závermi Rady č. 9145/15 z 26. mája 2015. V rámci 
nového systému monitorovania zameraného na 
výsledky sa zaviedol osobitný nástroj na podporu 
„podávania správ o výsledkoch na konci projektu“, 
ktorý má pomôcť konsolidovať údaje o výsledkoch 
na konci projektu, najmä v súvislosti s ukazovateľmi 
založenými na dohodnutom rámci pre výsledky.
Pokiaľ ide o hodnotenie, GR NEAR má svoju vlastnú 
funkciu hodnotenia, ktorá sa od roku 2015 týka 
regiónov susedstva i rozširovania.
Odpovede Komisie 49
Všetky tieto opatrenia sú v súlade s terminológiou 
použitou v základných nariadeniach.
Útvary Komisie sú navyše v procese posilňovania 
podpory v rámci vnútorného zabezpečovania 
kvality v súvislosti s týmito aspektmi jednotlivých 
akčných dokumentov a zároveň budú naďalej 
zlepšovať svoje všeobecné usmernenia týkajúce sa 
riadenia projektov a programov a modulov odbor -
nej prípravy pracovníkov v tejto oblasti.
Odporúčanie 2
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Posledné dva roky je v procese prípravy rôznych 
opatrení na posilnenie svojich systémov, usmer -
není a procesov v tejto oblasti. Pozri aj odpoveď na 
odporúčanie 1.
Komisia súhlasí s tým [pozri odpoveď na bod 80 
písm. a)], že vytvorenie „jasného logického reťazca“ 
od vstupov po vplyv má mimoriadny význam na 
úrovni projektu.
Odporúčanie 3
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Prebiehajú činnosti na zlepšenie celého systému 
monitorovania a hodnotenia, čím sa zároveň zvýši 
schopnosť Komisie identifikovať skúsenosti (pozri 
aj odpovede Komisie na osobitnú správu Dvora 
audítorov č. 18/2014).
Pokiaľ ide konkrétnejšie o informačný systém, opat -
rením, ktoré Komisia doteraz prijala, je vytvorenie 
predbežného systému s cieľom zabezpečiť konso -
lidované nahlasovanie výsledkov v rámci jej prvej 
správy o výsledkoch v roku 2015 pred vytvorením 
prvých modulov jej nového operačného informač -
ného systému, ktoré majú zahŕňať aj podávanie 
správ o výsledkoch.80 c)
Riziko neefektívnosti a nedostatkov, na ktoré Dvor 
audítorov poukazuje, je zrejme najviac prítomné 
na úrovni krajiny. Poukazuje to na význam zosúla -
denia darcov so systémom/politikou/rámcom pre 
výsledky danej krajiny ako uprednostňovaného 
prístupu v porovnaní s harmonizáciou len medzi 
darcami, ako už Dvor audítorov upozornil v bode 17 
písm. a) a b).
Uplatňovaním tohto prístupu v kontexte viacroč -
ného programovania na obdobie rokov 2014 – 2020 
už Komisia vyvinula intenzívne úsilie o čo naj -
väčšie zosúladenie s politikami a rámcami danej 
krajiny v súlade s pusanskými záväzkami o účin -
nosti pomoci. Tento prístup Komisia použila aj pri 
vytváraní nového rámca pre výsledky podnikov. Na 
úrovni krajín je Komisia spolu s ostatnými darcami 
za vymedzenie rámcov pre výsledky, za ktoré by 
bola zodpovedná daná krajina, a považuje spoločné 
programovanie s členskými štátmi EÚ za jeden 
z prostriedkov na podporu týchto rámcov.
80 h)
Zmeny v kontexte činností môžu viesť k zmenám 
používaných ukazovateľov alebo počiatočných 
cieľových hodnôt ukazovateľov.
Odporúčanie 1
Komisia prijíma odporúčanie a už pracuje na vytvo -
rení jednotnej terminológie: odvetvové usmernenie 
pre ukazovatele z roku 2013, vzor akčného doku -
mentu a súvisiace usmernenie platné od 1. januára 
2015, ako aj nový rámec pre výsledky medziná -
rodnej spolupráce a rozvoja a súvisiace pokyny 
a usmernenie pre podávanie správ na základe 
rámca pre výsledky.
Odpovede Komisie 50
Komisia sa v očakávaní nového systému a v súlade 
s jedným z odporúčaní Dvora audítorov z jeho oso -
bitnej správy č. 18/2014 o hodnotení a monitorovaní 
zameranom na výsledky nachádza v záverečnej fáze 
vývoja osobitného informačného modulu týkajú -
ceho sa hodnotenia, ktorý sa plánuje uviesť do pre -
vádzky v prvom polroku 2016. Tento modul bude 
postupne zlepšovať schopnosť Komisie identifiko -
vať získané skúsenosti na rôzne relevantné účely.
Odporúčanie 4
Komisia toto odporúčanie prijíma. V tomto zmysle 
už zintenzívnila svoje úsilie, ako je uvedené v jej 
odpovedi na odporúčanie 1.
Odporúčanie 5
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Splnenie tohto odporúčania bude súčasťou 
všeobecného posúdenia rizík spojených s činnosťou 
(napr. výber konkrétneho spôsobu vykonávania, 
pozri aj oddiel 2 „Riziká a predpoklady“ vzoru akč -
ného dokumentu platného od 1. januára 2015).
Pre programy rozpočtovej podpory Komisia vytvo -
rila rámec riadenia rizík s cieľom identifikovať 
hlavné riziká a zmierniť ich. Rámec riadenia rizík sa 
zohľadňuje v rozhodovacom procese, najmä formou 
posilnenia riadenia prostredníctvom interného 
riadiaceho výboru pre rozpočtovú podporu. Rámec 
riadenia rizík je systematickým zdrojom informácií 
pre politický dialóg s partnerskými krajinami na 
strategickej úrovni. Rámec riadenia rizík sa používa 
na posúdenie rovnováhy, ktorá sa musí vytvoriť 
medzi očakávanými prínosmi plánovanej činnosti, 
na identifikáciu rizík a na navrhnutie opatrení na 
zmiernenie rizika.
Z internej analýzy (správa o rozpočtovej podpore 
z rokov 2013 a 2014) vyplýva, že krajiny s rozpoč -
tovou podporou od EÚ majú jednoznačne lepšiu 
a zlepšujúcu sa výkonnosť riadenia verejných finan -
cií v porovnaní s príjemcami pomoci, ktorí nedostá -
vajú rozpočtovú podporu.
V roku 2015 sa Komisia rozhodla zintenzívniť na 
individuálnom základe posudzovanie toho, či spolu -
pracovať alebo nespolupracovať s medzinárodnou 
organizáciou ako implementačným partnerom.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
V našom preskúmaní sme určili deväť hlavných rizikových 
oblastí spojených s  prístupom k  opatreniam EÚ v  oblasti 
rozvoja a  spolupráce, zameraným na  výsledky.
Pri našom preskúmaní sa ukázalo, že  Komisia správne 
určila tieto rizikové oblasti. Ukázal sa aj  záujem o  iniciatívy 
Komisie na  zlepšenie rozvoja a  výsledkov spolupráce EÚ.
Je však potrebné prijať ďalšie opatrenia s  cieľom využiť 
plný potenciál iniciatív. Na tieto účely sme vyjadrili 
niekoľko odporúčaní.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV