Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín /* COM/2013/0267 final - 2013/0141 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Zdravie rastlín je kľúčovým faktorom pre udržateľné a konkurencieschopné poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesné hospodárstvo. Zdravé osivo a množiteľský materiál sú potrebné na zabezpečenie výnosnosti plodín, pracovných miest, inovácie v oblasti rastlín a potravinovej bezpečnosti. V prípade stromov a kríkov je ochrana zdravia rastlín nevyhnutná na zachovanie lesov, krajiny a verejnej, ako aj súkromnej zelene v Únii. Zdravie rastlín má tiež význam pri ochrane biodiverzity a ekosystémových službách. Obzvlášť nebezpeční sú škodcovia z iných kontinentov. Rastliny a stromy v Európe zvyčajne nie sú geneticky odolné voči cudzím škodcom, ktorí tu navyše nemajú prirodzených nepriateľov. Ak sú cudzí škodcovia zavlečení do Európy, spôsobujú závažné hospodárske škody. Môžu napadnúť hostiteľské druhy, ktoré neboli predtým zasiahnuté, rýchlo sa rozšíriť do iných krajín a spôsobiť dlhodobý pokles úrody a trvalo zvýšiť náklady na výrobu a ochranu. Hospodárske straty, ktoré sú často rozsiahle, ohrozujú rentabilitu a konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Usídlenie nových škodcov môže vyvolať zákaz obchodovania zo strany tretích krajín, a tým poškodiť vývoz z EÚ. Pri ochrane proti škodcom sa nemôžu vždy použiť pesticídy a aj keď sú k dispozícii, môže byť ich použitie nežiaduce. Regulačný rámec Cieľom tohto regulačného rámca EÚ pre zdravie rastlín je ochrana európskeho poľnohospodárstva a lesného hospodárstva tým, že sa bude predchádzať zavlečeniu a šíreniu cudzích škodcov. Hlavný nástroj tu predstavuje smernica Rady 2000/29/ES[1], v ktorej sú zohľadnené aj medzinárodné obchodné dohody v tejto oblasti. Režim zdravia rastlín EÚ je jedinečný, pretože je to otvorený systém. Uvedenie rastlín a rastlinných produktov do Únie a ich premiestňovanie v rámci nej je povolené pod podmienkou, že budú dodržané osobitné obmedzenia a požiadavky (napríklad proveniencia z oblasti bez výskytu škodcu alebo vhodné ošetrenie). Vysoký objem dovozu z iných kontinentov však v budúcnosti predstavuje vysokú pravdepodobnosť výskytu prienikov cudzích škodcov. Tento režim je nevyhnutný na ochranu zdravia rastlín, hospodárstva a konkurencieschopnosti odvetvia rastlinnej výroby v EÚ, ako aj na zachovanie politiky otvoreného obchodu Únie. Súčasný regulačný rámec je však kritizovaný, pretože nedokáže zabrániť zvýšenému prílivu nových nebezpečných škodcov, ktorý je spôsobený globalizáciou obchodu. Okrem toho môžu títo škodcovia v dôsledku zmeny klímy v Európe prežiť, čo nebolo predtým možné, a tým sú plodiny a ekosystémy zraniteľnejšie voči novým škodcom. V posledných desaťročiach sa v súvislosti s dovozom objavili významné prieniky škodcov, ktorí majú vplyv na lesné hospodárstvo, a prispeli k väčšej spoločenskej a politickej informovanosti o nákladoch a dôsledkoch nedostatočnej ochrany. Analýza problému Z hodnotenia režimu[2], ktoré bolo vykonané v roku 2010, vyplynulo, že je potrebné zmeniť základné právne predpisy tak, aby sa tieto zvýšené riziká mohli v plnej miere riešiť. Hlavné zistené problémy sa týkajú nedostatočného zamerania na prevenciu, pokiaľ ide o nárast dovozu vysoko rizikových komodít, potreby stanoviť ochranu proti škodcom ako prioritu na úrovni EÚ a vo všetkých 27 členských štátoch, potreby lepších nástrojov na kontrolu výskytu a prirodzeného šírenia škodcov v prípade, že sa dostanú až na územie Únie, potreby modernizovať a zdokonaliť nástroje upravujúce premiestňovanie vo vnútri EÚ (rastlinné pasy a chránené zóny) a potreby vyčleniť doplňujúce zdroje. Ďalej vznikla potreba ekologizácie režimu a zvýšil sa význam cieľov súvisiacich s prirodzeným životným prostredím. To si vyžaduje zmenu v intervenčnej logike, aj pokiaľ ide o financovanie režimu, ktorý sa transformuje z režimu súkromného majetku v oblasti poľnohospodárstva na zmiešaný režim verejno-súkromného majetku v oblasti poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, prirodzeného prostredia a krajiny. Je potrebné posilniť vedeckú základňu (výskum, laboratóriá) režimu. Dochádza k postupnému úpadku klasickej rastlinnej patológie a taxonómie škodcov na univerzitách, a tým je ohrozená vedecká podpora pri posudzovaní rizík spojených s novými škodcami a pri ich správnej diagnostike v laboratóriu. Európska a stredomorská organizácia na ochranu rastlín vydala v tejto súvislosti vyhlásenie o núdzovom stave. Nakoniec je potrebné zaviesť novú rovnováhu, čo sa týka nákladov a spoločnej zodpovednosti (rozvoj partnerstiev), ako aj zvýšiť účinnosť a znížiť zbytočné náklady a administratívne zaťaženie. Okrem toho existuje potreba modernizácie režimu, aj pokiaľ ide o stimuly na dodržiavanie predpisov. Cieľ návrhu Cieľom tohto preskúmania je prekonať uvedené nedostatky a zaviesť spoľahlivý, transparentný a udržateľný regulačný rámec, ktorý presne zodpovedá účelu. Navrhovaným nariadením sa nahrádza a zrušuje smernica 2000/29/ES. Vzťah k ostatným návrhom v balíku Tento návrh je súčasťou balíka preskúmaní týkajúcich sa zdravia rastlín, kvality rastlinného rozmnožovacieho materiálu, zdravia zvierat, úradných kontrol týkajúcich sa rastlín, zvierat, potravín a krmív, ako aj výdavkov Únie na tieto politiky. Návrhom sa posilňuje súčinnosť s režimom rastlinného rozmnožovacieho materiálu a odstraňuje sa zbytočné dvojenie činností a zaťaženie, ktoré z tohto dvojenia vyplýva. To sa dosiahne prostredníctvom presunutia škodcov, ktorí v súčasnosti spadajú pod smernice o obchodovaní s osivami a rastlinným množiteľským materiálom, do navrhovaného nariadenia o zdraví rastlín. Týmto presunutím bude umožnená pružnosť pri zmene štatútu rozšírených karanténnych škodcov na škodcov ovplyvňujúcich kvalitu, ako požadujú profesionálni prevádzkovatelia a členské štáty, aby sa zdroje, ktoré majú orgány pre zdravie rastlín k dispozícii, využívali na skutočné priority Únie. V návrhu sa tiež stanovuje, že existujúce praktické postupy v členských štátoch, pokiaľ ide o certifikáciu rastlinného rozmnožovacieho materiálu v súvislosti so škodcami ovplyvňujúcimi kvalitu, môžu zostať zachované. Zmeny v mechanizme vzťahov medzi režimom zdravia rastlín EÚ a režimom rastlinného rozmnožovacieho materiálu EÚ by mali posilniť súdržnosť týchto dvoch režimov (pomocou spoločného používania certifikačných schém, označení a registrov), a tým by mali mať za následok menšie zaťaženie profesionálnych prevádzkovateľov. Tento nový mechanizmus si však bude vyžadovať intenzívnejšiu koordináciu v členských štátoch medzi príslušnými orgánmi pre zdravie rastlín a rastlinný rozmnožovací materiál. Návrh neobsahuje ustanovenia týkajúce sa úradných kontrol vykonávaných príslušnými orgánmi, ktoré by boli zamerané na dodržiavanie fytosanitárnych právnych predpisov profesionálnymi prevádzkovateľmi v Únii. Takéto ustanovenia sú v súčasnosti uvedené v smernici 2000/29/ES. Tieto kontroly odteraz patria výlučne do návrhu nariadenia o úradných kontrolách (ktorým sa nahrádza nariadenie (ES) č. 882/2004[3]). Táto zmena umožní aj lepšiu súdržnosť s novým Colným kódexom a zabezpečí zjednodušené postupy pri dovoze. Návrh neobsahuje ani ustanovenia o výdavkoch oprávnených na finančný príspevok Únie, ktoré sú uvedené v smernici 2000/29/ES. Uvedené ustanovenia, ktoré sú vypracované v súlade s uprednostňovanou možnosťou posúdenia vplyvu, sú obsiahnuté v sprievodnom právnom návrhu nariadenia o výdavkoch v oblasti potravín a krmív, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami Únie týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu. Tento návrh bude dopĺňať návrh o cudzích inváznych druhoch, ktorý je plánovaný v rámci Stratégie EÚ na ochranu biodiverzity. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultačný postup Dňa 21. novembra 2008 vyzvala Rada Komisiu, aby pristúpila k hodnoteniu režimu zdravia rastlín v EÚ a aby posúdila možné úpravy existujúceho právneho rámca a vplyv takýchto úprav[4]. Komisia začala rozsiahle hodnotenie režimu od zavedenia jednotného trhu (1993)[5] a zadala externej poradenskej spoločnosti[6], aby vykonala potrebnú štúdiu. Odborníci z členských štátov sa zúčastnili na zasadnutí medziútvarovej riadiacej skupiny poverenej hodnotením. V dňoch 23. a 24. februára 2010 sa konala konferencia, ktorej cieľom bolo informovať zainteresované strany a členské štáty o pokroku pri hodnotení a prediskutovať s nimi predbežné možnosti, ktoré poradenská spoločnosť navrhla do budúcnosti. Na základe príspevkov sa vytvoril rámec konečných možností a odporúčaní. Na druhej konferencii dňa 28. septembra 2010, na ktorej sa zúčastnili zainteresované strany, verejnosť a zástupcovia členských štátov, ako aj tretích krajín, bola predstavená správa o hodnotení[7]. V súvislosti s touto konferenciou sa uskutočnili verejné konzultácie o odporúčaniach z tohto hodnotenia a rozsahu následného posúdenia vplyvu. V rámci prípravy na posúdenie vplyvu sa uskutočnili mnohé stretnutia, na ktorých diskutovali členské štáty v Rade s vedúcimi pracovníkmi zodpovednými za rastlinolekárske služby o možnostiach odporúčaných externou poradenskou spoločnosťou, a pokiaľ ide o súdržnosť s režimom rastlinného rozmnožovacieho materiálu, rokovania prebehli medzi čelnými predstaviteľmi pre tento režim a príslušnou pracovnou skupinou. Zvolaných bolo päť pracovných skupín pozostávajúcich z odborníkov z členských štátov a Komisie, aby ďalej diskutovali o hlavných oblastiach zmien. Konzultácie so zainteresovanými stranami (zástupcami združenia priemyslu a mimovládnych organizácií) prebiehali od začiatku procesu preskúmania, pred začatím hodnotenia, počas hodnotiacej štúdie a znovu pri príprave posúdenia vplyvu. V rámci poradnej skupiny pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a rastlín bola zriadená pracovná skupina ad hoc pre rastlinolekárstvo. Dosiahnutý pokrok bol prezentovaný a bol predmetom diskusie počas niekoľkých zasadnutí uvedenej poradnej skupiny, v ďalších poradných skupinách[8] a na základe pozvania na schôdzach organizácií COPA-COGECA, EUROPATAT, ESA a UNION FLEURS. Kľúčovým prvkom hodnotiacej štúdie a následnej ekonomickej štúdie zadanej externej poradenskej spoločnosti boli konzultácie so zainteresovanými stranami. Konzultácie sa týkali zmien samotného režimu zdravia rastlín EÚ, ako aj prvkov tohto režimu, ktoré majú byť zavedené do režimu rastlinného rozmnožovacieho materiálu, do režimu EÚ pre úradné kontroly potravín a krmív, zdravia zvierat a dobrých životných podmienok zvierat, zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu, alebo prebraté z týchto režimov. Na konferenciách, ktoré sa konali počas procesu preskúmania, predniesli zainteresované strany svoje príspevky a názory týkajúce sa odporúčaní a rozsahu posúdenia vplyvu, a to priamo počas konferencií, ako aj prostredníctvom súvisiacich verejných konzultácií. Konzultácie o návrhoch technických zmien boli spojené so zasadnutím pracovnej skupiny pre rastlinolekrástvo, ktoré sa konalo 18. februára 2011 a zameralo sa na uprednostňovaný postup v prípade zmien, ktoré budú mať najväčší vplyv. Konzultácie boli následne zverejnené na internetovej stránke[9] GR SANCO, zriadenej na tento účel. Záverečné konzultácie týkajúce sa strategických možností sa začali dňa 13. mája 2011. Zber údajov Zber údajov začal rozsiahlym hodnotením tohto režimu, ktoré vykonala externá poradenská spoločnosť v rokoch 2009 až 2010. Súčasťou hodnotenia bola analýza ex post režimu za obdobie rokov 1993 – 2008, zber ekonomických údajov o nákladoch a administratívnom zaťažení pre príslušné orgány a zainteresované strany, ktoré vyplývajú z režimu, ako aj vypracovanie možností a odporúčaní ex ante do budúcnosti. Hodnotiaca správa bola predložená v máji 2010. Interný proces smerujúci k vypracovaniu posúdenia vplyvu bol ďalej posilnený tým, že sa poradenskej spoločnosti zadala druhá štúdia. Táto štúdia sa týkala vyčíslenia nákladov na zmeny v režime a ich prínosov a slúžila ako doplnok k údajom, ktoré boli zozbierané počas hodnotenia. Štúdia pozostávala z modulov, ktoré sa zaoberali posúdením ex ante hospodárskeho vplyvu konkrétnych technických možností revízie právnych predpisov. Predmetom konzultácií zainteresovaných strán bol rozsah otázok, ktoré by sa mali riešiť. Moduly boli nastavené tak, aby bolo možné spojenie s potenciálnymi celkovými možnosťami politiky. Poradenská spoločnosť predložila záverečnú správu zo štúdie v júli 2011. Ďalšie informácie boli v prípade potreby získané z literatúry, zo správ zo štúdií a otázok v záujme posúdenia hlavného vplyvu, ktorý by priniesla zmena politiky. Okrem toho útvary Komisie posudzovali sociálne a environmentálne vplyvy možností politiky. Posúdenie vplyvu V záujme zlepšenia režimu boli vypracované štyri možnosti: Možnosť č. 1: Zlepšiť iba právnu formu a prehľadnosť režimu. Právne predpisy by boli prevedené zo smernice do nariadenia, zjednodušené a objasnené. Pokiaľ ide o ich podstatu, zachoval by sa súčasný stav. Možnosť č. 2: Stanoviť priority, modernizovať a zintenzívniť prevenciu. Okrem opatrení uvedených v možnosti č. 1 by sa zlepšilo stanovovanie priorít tým, že by sa previedli existujúce prílohy I a II, ktoré obsahujú zoznam regulovaných škodcov podľa technických vlastností bez ohľadu na ich prioritu pre Úniu, do zoznamov založených na intervenčnej logike a prioritách. Systémy rastlinných pasov a chránených zón by boli modernizované (spoločná zodpovednosť s profesionálnymi prevádzkovateľmi) a zdokonalené (rozsah rastlinných pasov, ich formát, povinné poplatky za rastlinné pasy založené na zásade návratnosti nákladov, ktoré už existujú v prípade kontrol dovozu, pravidlá dohľadu a eradikácie prienikov škodcov v chránených zónach). Zlepšila by sa súdržnosť medzi režimom zdravia rastlín a režimom rastlinného rozmnožovacieho materiálu, čo by malo za následok ich lepšiu účinnosť a zníženie nákladov pre profesionálnych prevádzkovateľov. Zavedením nového ustanovenia týkajúceho sa vysoko rizikových rastlinných rozmnožovacích materiálov (rastlín na výsadbu), ktoré nie sú povolené na uvedenie do Únie alebo ktoré do dokončenia analýzy rizík podliehajú prísnejším fyzickým kontrolám, a odstránením výnimky pre batožinu cestujúcich (aby podliehala kontrolám s nízkou frekvenciou v záujme minimalizácie nákladov) by sa zlepšila prevencia. Možnosť č. 3: Stanoviť priority, modernizovať, zintenzívniť prevenciu a posilniť opatrenia proti prienikom škodcov. Okrem opatrení uvedených v možnosti č. 2 by boli zavedené povinnosti týkajúce sa dohľadu a plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí. Podobne ako v prípade postupov v rámci režimu zdravia zvierat by spolufinancovanie EÚ bolo dostupné aj pre dohľad a v niektorých prípadoch pre finančné odškodnenie priamych strát profesionálnych prevádzkovateľov. Boli by podrobnejšie rozpracované právne nástroje na eradikáciu a zamedzenie šírenia škodcov. Odstránilo by sa vylúčenie opatrení, ktoré súvisia s prirodzeným šírením. Možnosť č. 4: Stanoviť priority, modernizovať, zintenzívniť prevenciu, posilniť opatrenia proti prienikom škodcov a rozšíriť rozsah pôsobnosti na invázne rastliny. Okrem opatrení uvedených v možnosti č. 3 by sa režim vzťahoval aj na invázne rastliny, pokiaľ ide o právne ustanovenia v súvislosti s opatreniami a spolufinancovaním zo strany EÚ. Na invázne rastliny (okrem parazitických rastlín) by sa nevzťahovala možnosť č. 1, 2 ani 3. Z posúdenia vplyvu štyroch možností vyplynulo, že najlepší spôsob, ako dosiahnuť stanovené ciele pri najpriaznivejšom pomere nákladov a prínosov, ako aj optimálnej rovnováhe podnetov zo strany členských štátov, profesionálnych prevádzkovateľov a Únie, predstavuje možnosť č. 3. Možnosť č. 3 by mala mať značný pozitívny vplyv na ziskovosť a hospodársky rast dotknutých odvetví. Okrem toho sa k tejto možnosti najviac približovali aj výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami a členskými štátmi. Rozpočet EÚ, ktorý je potrebný na realizáciu možnosti č. 3, je zabezpečený v návrhu viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“), ktorý Komisia predložila na roky 2014 – 2020. Zodpovedajúce právne ustanovenia sú uvedené v návrhu nariadenia, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu. Malé a stredné podniky a mikropodniky Charakter režimu zdravia rastlín si vyžaduje, aby z povinností tohto nariadenia neboli vyňaté malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). Väčšina podnikov, na ktoré má režim vplyv, sú malé a stredné podniky, a ak by boli vyňaté hneď od začiatku, mohlo by to zásadne ohroziť splnenie cieľov tohto režimu. V návrhu sa však udeľuje výnimka od povinnosti vydávať rastlinné pasy pre tie podniky, ktoré predávajú rastliny a rastlinné produkty výhradne na miestny trh. Rastlinné pasy nebudú okrem toho vyžadované ani v prípade predaja konečným spotrebiteľom, ktorí nepoužívajú tovar na profesionálne účely. V prípade mikropodnikov budú v rámci nového nariadenia o úradných kontrolách umožnené osobitné dojednania týkajúce sa možného vrátenia poplatkov za rastlinolekárske kontroly, a to v rámci pravidiel štátnej pomoci. Základné práva V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Členské štáty by ho mali uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami, náležite začlenenými do ich vnútroštátnych právnych predpisov. Niektoré ustanovenia tohto nariadenia však obmedzujú určité práva stanovené v charte, aj keď len v rozsahu nevyhnutne potrebnom na ochranu všeobecného záujmu Únie, ktorého sa týka toto nariadenie, a na zachovanie podstaty príslušných práv. Eradikácia prienikov cudzích škodcov môže byť úspešná iba vtedy, ak budú odstránené všetky zdroje napadnutia. Okrem priestorov profesionálnych prevádzkovateľov sa môžu prieniky karanténnych škodcov objaviť aj vo verejnej alebo súkromnej zeleni. Ak majú byť opatrenia na eradikáciu v takýchto prípadoch úspešné, musia zahŕňať aj napadnuté a potenciálne napadnuté rastliny v takejto verejnej alebo súkromnej zeleni (akékoľvek zvyšné napadnuté rastliny budú pôsobiť ako zdroj nového napadnutia inde). To znamená, že v niektorých prípadoch musia príslušné orgány členských štátov získať prístup do súkromných priestorov na účely úradných kontrol a prípadne následne prijať opatrenia na ošetrenie alebo eradikáciu, alebo nariadiť určité obmedzenia alebo zákaz používania rastlín. To predstavuje obmedzenie uplatňovania článkov 7 a 17 Charty základných práv Európskej únie, ktoré sa týkajú jednotlivo rešpektovania súkromného a rodinného života a vlastníckeho práva. Toto obmedzenie je potrebné na dosiahnutie cieľa všeobecného záujmu, ktorým je ochrana zdravia rastlín v Únii. Toto obmedzenie je primerané, pretože cieľ všeobecného záujmu nemožno dosiahnuť bez toho, aby sa zabezpečilo, že fytosanitárne opatrenia budú dodržiavané všetkými bez rozdielu (ak by napadnuté rastliny v súkromných záhradách neboli zničené, prínos opatrení na eradikáciu, ktoré by boli nariadené pre profesionálnych prevádzkovateľov a vykonané vo verejnej zeleni, by bol nulový). Členské štáty budú zodpovedné za to, aby dotknutým občanom včas zabezpečili primeranú kompenzáciu za vzniknutú stratu. Podstata vlastníckeho práva je teda zachovaná. Každý, kto má informácie o výskyte karanténneho škodcu, je povinný oznámiť výskyt tohto karanténneho škodcu príslušným orgánom, ako aj informácie o pôvode a charaktere predmetného materiálu. Táto povinnosť sa bude vzťahovať aj na laboratóriá a výskumné organizácie, ktoré objavia škodcov vo vzorkách, ktoré im boli poskytnuté. To môže v niektorých prípadoch predstavovať obmedzenie uplatňovania článku 8 charty, ktorý sa týka práva na ochranu osobných údajov. Toto obmedzenie je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa verejného záujmu, ktorým je zdravie rastlín v Únii, keďže zistenie výskytu karanténnych škodcov musí byť oznámené príslušným orgánom, aby sa zabezpečila okamžitá eradikácia prienikov škodcov. Toto obmedzenie je primerané, pretože povinnosť poskytovať osobné údaje je len v takom rozsahu, ktorý je nevyhnutný, aby mohli príslušné orgány lokalizovať prieniky škodcov a prijať potrebné opatrenia. Podstata práva na ochranu osobných údajov je teda zachovaná. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Kapitola I: Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Územný rozsah pôsobnosti režimu nezahŕňa žiadne najvzdialenejšie regióny členských štátov, ktoré sa nenachádzajú v Európe, pretože tieto regióny patria do iných biogeografických regiónov sveta, v ktorých sa vyskytujú presne tí škodcovia, pred ktorými je potrebné chrániť európske územia členských štátov. Územný rozsah pôsobnosti režimu zahŕňa časť súostrovia v Makaronézii (ostrov Madeira a Azory), ktoré tvoria, pokiaľ ide o prirodzenú vegetáciu, biogeografický región prekrývajúci sa so stredomorským regiónom, najmä s Pyrenejským polostrovom. Je preto vhodné zahrnúť toto súostrovie do rozsahu pôsobnosti režimu. V prílohe I je uvedený zoznam území členských štátov, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o fungovaní Európskej únie, ktoré sú však na účely tohto nariadenia považované za tretie krajiny. Invázne rastliny okrem parazitických rastlín (ktorých potravou sú hostiteľské rastliny) sú podľa výsledkov posúdenia vplyvu vylúčené z rozsahu pôsobnosti návrhu. Podľa potreby sú uvedené definície. Kapitola II: Karanténni škodcovia V smernici 2000/29/ES sú škodcovia uvedení v špecifických prílohách. V predkladanom návrhu sa namiesto toho stanovuje konceptuálny charakter karanténnych škodcov a následne sa uvádza ich zoznam vo vykonávacích aktoch, a to buď ako karanténni škodcovia Únie, alebo ako karanténni škodcovia chránenej zóny. V prípade karanténnych škodcov Únie sa vyžadujú opatrenia na eradikáciu na celom území Únie, zatiaľ čo v prípade karanténnych škodcov chránenej zóny sú tieto opatrenia vyžadované len v rámci presne určených chránených zón, kde sa niektorí škodcovia nevyskytujú vôbec, pričom je známy ich výskyt v iných častiach územia Únie. Na základe návrhu je Komisia splnomocnená stanoviť určitých karanténnych škodcov ako prioritných škodcov Únie, a to najviac do výšky 10 % škodcov zapísaných do zoznamu karanténnych škodcov Únie. Na týchto škodcov sa budú vzťahovať rozsiahlejšie povinnosti týkajúce sa pripravenosti a eradikácie, spolu s väčšou finančnou podporou zo strany Únie na požadované opatrenia. V prílohe II k tomuto nariadeniu sú uvedené kritériá na určenie, či má byť škodca klasifikovaný ako karanténny škodca, ako karanténny škodca Únie alebo chránenej zóny, či ako prioritný škodca. Predpokladá sa, že škodcovia v súčasnosti uvedení v prílohách I a II k smernici 2000/29/ES budú v budúcich vykonávacích aktoch presunutí do príslušných zoznamov. Škodcovia, ktorí sú v súčasnej dobe uvedení v prílohách I a II k smernici 2000/29/ES, sa už nebudú rozlišovať. V tejto kapitole sú okrem toho uvedené podrobné pravidlá na oznamovanie výskytu karanténnych škodcov, opatrenia, ktoré je potrebné prijať na eradikáciu týchto škodcov vrátane vymedzenia oblastí podliehajúcich opatreniam na eradikáciu, pravidlá týkajúce sa prieskumov, ktoré je potrebné vykonať v záujme zistenia výskytu škodcov, a pravidlá vytvorenia pohotovostných plánov a plánov na eradikáciu prienikov prioritných škodcov. Na základe ustanovení tejto kapitoly sa Komisia splnomocňuje prijímať vykonávacie akty týkajúce sa stálych opatrení na riadenie karanténnych škodcov, ktorí sa usídlili na území Únie. Tieto akty môžu byť v prípade karanténnych škodcov, ktorí nie sú zapísaní do zoznamu, prijímané aj na dočasnom základe, a ak je to potrebné, s použitím postupu pre naliehavé prípady, ktorý je zakotvený v Lisabonskej zmluve. Nástroje uvedené v tejto kapitole existujú v súčasnosti v smernici 2000/29/ES, tento návrh ich však rozpracúva podrobnejšie. Ďalej je uvedené ustanovenie, ktoré umožňuje členským štátom prijať proti škodcom prísnejšie opatrenia, než sú opatrenia stanovené v právnych predpisoch Únie, pod podmienkou, že tieto opatrenia žiadnym spôsobom neobmedzia voľný pohyb rastlín, rastlinných produktov ani iných predmetov, ktoré podliehajú regulácii na vnútornom trhu. V tejto kapitole sú obsiahnuté aj ustanovenia týkajúce sa chránených zón, v prípade ktorých je zachovaný súčasný systém, je však explicitne posilnený s cieľom zabezpečiť, aby boli chránené zóny technicky odôvodnené a aby všetky prieniky dotknutých karanténnych škodcov chránenej zóny boli eradikované riadne a včas. Ak sa tak nestane, bude chránená zóna zrušená. V dôsledku týchto zmien bude systém chránených zón Únie uvedený do súladu so systémom oblastí bez výskytu škodcov podľa Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín (IPPC), ako požadovali strany zainteresované na tomto režime a tretie krajiny. Kapitola III: Škodcovia ovplyvňujúci kvalitu Škodcovia, ktorí majú vplyv na plánované použitie rastlín na výsadbu, ale nie je potrebné vykonať ich eradikáciu, spadajú v súčasnosti pod smernice o obchodovaní s osivami a rastlinným množiteľským materiálom a čiastočne pod prílohu II k smernici 2000/29/ES. Podľa návrhu sú všetci títo škodcovia zaradení do kategórie: škodcovia Únie ovplyvňujúci kvalitu. Stanovuje sa v ňom konceptuálny charakter týchto škodcov a následne sa uvádza ich zoznam prostredníctvom vykonávacích aktov. Kritériá na určenie, či má byť konkrétny škodca klasifikovaný ako škodca Únie ovplyvňujúci kvalitu, sú uvedené v prílohe II. Škodcovia ovplyvňujúci kvalitu nebudú spadať do rozsahu pôsobnosti návrhu nariadenia o rastlinnom rozmnožovacom materiáli okrem ich zaradenia v uplatniteľnom prípade do certifikačných schém. Schématické zobrazenie rôznych druhov škodcov uvedených v návrhu, rozhodovací proces na ich kategorizáciu a opatrenia, ktoré sú proti nim vyžadované. Kapitola IV: Opatrenia týkajúce sa rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov Smernica 2000/29/ES obsahuje prílohy, v ktorých sú uvedené zoznamy niektorých zakázaných rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov (príloha III) a špecifické požiadavky na uvedenie týchto rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do Únie a ich premiestňovanie v rámci jej územia (príloha IV). Na základe návrhu je Komisia splnomocnená prijímať takéto zoznamy prostredníctvom vykonávacích aktov. Okrem toho sa ustanovenia kapitoly IV týkajú pravidiel pre uznávanie opatrení tretích krajín ako rovnocenných s opatreniami Únie a výnimiek zo zákazov. Ďalej sú stanovené príslušné pravidlá týkajúce sa premiestňovania rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do chránených zón a v rámci týchto zón. Novinkou v režime zdravia rastlín Únie je článok, na základe ktorého je Komisia splnomocnená, aby prijímala vykonávacie akty s cieľom reagovať na objavujúce sa riziká, ktoré súvisia s určitými rastlinami na výsadbu z určitých tretích krajín, v súvislosti s ktorými sa vyžadujú predbežné opatrenia. Rastlinné materiály zapísané do zoznamu (ďalej len „zapísané“) si budú vyžadovať dôkladnejšie vizuálne preskúmanie a testovanie, alebo budú určitú dobu podliehať karanténe alebo dočasnému zákazu uvádzania do Únie. Tieto opatrenia platia dva roky a je možné ich jedenkrát predĺžiť. Počas tohto obdobia sa vypracuje úplné vyhodnotenie rizika, po ktorom bude nasledovať rozhodnutie, či má byť uvedený materiál regulovaný trvalo, alebo či sa majú dočasné opatrenia zrušiť. Nový je aj článok, v ktorom sa stanovujú základné pravidlá pre karanténne stanice, keď sa využitie týchto staníc vyžaduje na základe nariadenia alebo sekundárnych aktov podľa tohto nariadenia. Uvedenie regulovaných rastlín v batožine cestujúcich do Únie už nebude vyňaté z príslušných požiadaviek a zákazov. Toto je potrebné, pretože sa zistilo, že rastliny v batožine cestujúcich predstavujú pre fytosanitárny stav Únie čoraz vyššie riziko a ohrozujú úspešnosť zavádzaného režimu. Nový je aj článok, v ktorom sa vyžaduje, aby sa vývoz rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do tretích krajín uskutočňoval buď v súlade s pravidlami Únie, alebo ak to pravidlá príslušnej tretej krajiny umožňujú, alebo s tým tretia krajina výslovne súhlasí, pomocou dvojstranných zmlúv alebo iným spôsobom v súlade s požiadavkami uvedenej tretej krajiny. Kapitola V: Registrácia profesionálnych prevádzkovateľov a vysledovateľnosť V návrhu sa vyžaduje, aby príslušní profesionálni prevádzkovatelia boli zapísaní v registri, v ktorom budú uvedení aj profesionálni prevádzkovatelia, ktorí musia byť registrovaní podľa navrhovaného nariadenia o rastlinnom rozmnožovacom materiáli. Tým by sa malo znížiť zaťaženie profesionálnych prevádzkovateľov. Registrované subjekty majú spĺňať určité požiadavky týkajúce sa vysledovateľnosti rastlinných materiálov, ktoré sú pod ich kontrolou. Kapitola VI: Certifikácia rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov Smernica 2000/29/ES obsahuje prílohu (V), v ktorej je uvedený zoznam požiadaviek na certifikáciu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov dovezených do Únie alebo v nej premiestňovaných. Na základe návrhu je Komisia splnomocnená prijímať podobné zoznamy prostredníctvom vykonávacích aktov. Ďalej sú stanovené príslušné pravidlá týkajúce sa certifikácie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré sú uvedené do chránených zón a premiestňované v rámci týchto zón. V návrhu je stanovené, aby všetky rastliny na výsadbu, s výnimkou niektorých osív, mali v prípade dovozu do Únie rastlinolekárske osvedčenie a v prípade premiestňovania v Únii rastlinný pas. Rastlinný pas sa bude vyžadovať pri každom premiestňovaní medzi profesionálnymi prevádzkovateľmi, ale nie pri predaji konečným používateľom, ktorí nie sú profesionálnymi prevádzkovateľmi. Pas bude zjednodušený a harmonizovaný. Namiesto čísla dávky môže byť rastlinný pas vybavený čipom, čiarovým kódom alebo hologramom prepojenými s internými systémami pre vysledovateľnosť, ktoré používajú profesionálni prevádzkovatelia. Pri preskúmaní rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré musia mať rastlinný pas, sa môže vyžadovať používanie certifikačných schém, pokiaľ ide o niektorých karanténnych škodcov a/alebo škodcov ovplyvňujúcich kvalitu, v prípade ktorých sú počas vegetačného obdobia nevyhnutné kontroly v teréne. Táto možnosť by mohla byť vytvorená vďaka zaradeniu škodcov ovplyvňujúcich kvalitu do nariadenia o zdraví rastlín. Ak sa na základe nariadenia o zdraví rastlín vyžadujú certifikačné schémy, je stanovené, že sa použijú certifikačné schémy vytvorené na základe navrhovaného nariadenia o rastlinnom rozmnožovacom materiáli. To by malo zabrániť vytvoreniu zdvojeného systému, ktorý by predstavoval pre profesionálnych prevádzkovateľov dvojnásobné náklady. Rastlinné pasy vydávajú registrovaní prevádzkovatelia, ktorí získali oprávnenie od príslušných orgánov, alebo ich na žiadosť týchto prevádzkovateľov vydávajú príslušné orgány. Ak podľa nariadenia o zdraví rastlín musí mať rastlinný materiál rastlinný pas a podľa navrhovaného nariadenia o rastlinnom rozmnožovacom materiáli certifikačnú návesku, je rastlinný pas a certifikačná náveska súčasťou jediného dokladu. Tým by sa profesionálni prevádzkovatelia mali vyhnúť dvojnásobným nákladom v prípadoch, keď doklad vydávajú príslušné orgány. Stanovené sú pravidlá, pokiaľ ide o oprávnenie profesionálnych prevádzkovateľov vydávať rastlinné pasy a o dohľad nad nimi, ako aj pravidlá týkajúce sa preskúmania príslušného rastlinného materiálu s cieľom zabezpečiť, aby tento materiál bol v súlade so všetkými ustanoveniami nariadenia. Ďalej sú stanovené pravidlá týkajúce sa oprávnenia výrobcov dreveného obalového materiálu, ktorí tento materiál po jeho ošetrení určitým spôsobom označujú v súlade s medzinárodnou normou pre rastlinolekárske opatrenia č. 15 o regulácii dreveného obalového materiálu v medzinárodnom obchode, ako aj pravidlá dohľadu nad nimi. Na účely vývozu sa v návrhu stanovuje zavedenie osvedčenia pred vývozom pre prípady, keď sa rastlinný materiál vyváža z členského štátu, ktorý nie je členským štátom pôvodu. Osvedčenie pred vývozom nahradí neformálny dokument s usmerneniami, ktorý sa v súčasnosti používa a ktorý je odsúhlasený členskými štátmi. Kapitola VII: Opatrenia na podporu vykonávania tohto nariadenia V návrhu sa stanovuje zriadenie elektronického oznamovacieho systému na podávanie oznámení a správ. Kapitola VIII: Záverečné ustanovenia V návrhu je stanovené, že Komisii bude pomáhať nový stály výbor, ktorý sa vytvorí z existujúcich výborov zaoberajúcich sa potravinovým reťazcom, zdravím zvierat a rastlín, ako aj rastlinným rozmnožovacím materiálom (namiesto súčasného Stáleho výboru pre zdravie rastlín). V návrhu sa predpokladajú zmeny nariadenia, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu, ktoré by malo byť prijaté pred týmto návrhom právneho predpisu. Tieto zmeny zahŕňajú možnosť, aby mohla Únia spolufinancovať opatrenia týkajúce sa prioritných škodcov (kategória škodcov vytvorená v tomto návrhu) a poskytovať finančné odškodnenie pre profesionálnych prevádzkovateľov za stratenú hodnotu rastlinného materiálu, ktorý je zničený v dôsledku opatrení na eradikáciu týkajúcich sa prioritných škodcov. Návrhom sa ruší šesť tzv. kontrolných smerníc, ktoré sa týkajú zvládnutia rizika niektorých karanténnych škodcov (rakovina zemiakov, háďatko zemiakové, hnedá hniloba zemiakov, krúžkovitosť zemiakov, obaľovačov na klinčekoch a štítničky nebezpečnej), o ktorých je známe, že sa vyskytujú v Únii. Akty tohto druhu budú v budúcnosti prijímané ako sekundárne akty v rámci navrhovaného nariadenia, a nie ako akty prijímané v rámci spolurozhodovacieho postupu. Smernice o škodcoch zemiaka budú nahradené sekundárnymi aktmi v rámci navrhovaného nariadenia bez toho, aby sa zmenila ich podstata. Smernice o obaľovačoch a štítničke nebezpečnej sa nebudú nahrádzať. 4. VPLYV NA ROZPOČET Finančné ustanovenia a rozpočtové prostriedky na vykonávanie nariadenia do 31. decembra 2020 budú predložené v pripravovanom návrhu nariadenia, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu. V súčasnom návrhu sa nepredpokladajú žiadne ďalšie výdavky, ktoré nebudú uvedené vo finančnom výkaze návrhu uvedeného nariadenia, ani sa nevyžadujú žiadne ďalšie ľudské zdroje. 2013/0141 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[11], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Smernicou Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva[12] sa zavádza režim zdravia rastlín. (2) Rada vyzvala 21. novembra 2008 Komisiu, aby pristúpila k hodnoteniu tohto režimu zdravia rastlín[13]. (3) Na základe výsledku tohto hodnotenia a skúseností získaných pri uplatňovaní smernice 2000/29/ES by sa uvedená smernica mala nahradiť. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie nových pravidiel by akt, ktorým sa nahrádza táto smernica, mal mať podobu nariadenia. (4) Zdravie rastlín je veľmi dôležité pre rastlinnú výrobu, súkromnú a verejnú zeleň, prírodné ekosystémy, ekosystémové služby a biodiverzitu v Únii. Zdravie rastlín ohrozujú druhy škodlivé pre rastliny a rastlinné produkty, ďalej len „škodcovia“. V záujme boja proti tomuto ohrozeniu je potrebné prijať opatrenia na určenie fytosanitárnych rizík, ktoré títo škodcovia predstavujú, a na zníženie týchto rizík na prijateľnú úroveň. (5) Potreba takýchto opatrení je známa už dlhší čas. Takéto opatrenia sú predmetom medzinárodných dohôd a dohovorov vrátane Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín (IPPC) zo 6. decembra 1951, ktorý bol uzavretý v rámci Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), a jeho prepracovaného znenia, ktoré schválila organizácia FAO v novembri 1997 na svojej dvadsiatej deviatej konferencii. Únia je zmluvnou stranou IPPC. (6) Ukázalo sa, že na určenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia je dôležité zohľadniť biogeografické faktory, aby sa zabránilo šíreniu na európske územie Únie tých škodcov, ktorí sa na ňom nevyskytujú. Následne by mali byť neeurópske územia (najvzdialenejšie regióny) členských štátov, ktoré sú uvedené v článku 355 ods. 1 ZFEÚ, vylúčené z územného rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Tieto územia by mali byť uvedené v jednom zozname. Ak sa štatút takéhoto územia alebo územia uvedeného v článku 355 ods. 2 ZFEÚ zmení podľa článku 355 ods. 6 ZFEÚ, tento zoznam by sa mal zmeniť tak, aby sa zabezpečilo, že územný rozsah pôsobnosti tohto nariadenia zostane obmedzený iba na európsku časť územia Únie. Odkazy na tretie krajiny by sa mali chápať aj ako odkazy na územia uvedené v tomto zozname. (7) V smernici 2000/29/ES sú vymedzené pravidlá týkajúce sa úradných kontrol, ktoré majú príslušné orgány vykonávať, pokiaľ ide o ochranné opatrenia proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva. Tieto pravidlá sú v súčasnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. ... / ... o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a rastlinný rozmnožovací materiál a pre prípravky na ochranu rastlín a o zmene nariadení (ES) č. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, nariadení (EÚ) č. 1151/2012, [...]/2013 [Úrad pre publikácie, vložte, prosím, číslo nariadenia, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu], a smerníc 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES a 2009/128/ES (nariadenie o úradných kontrolách)[14] [Úrad pre publikácie, vložte, prosím, číslo nariadenia o úradných kontrolách a do poznámky pod čiarou odkaz na príslušné vydanie Úradného vestníka], a preto by nemali byť súčasťou tohto nariadenia. (8) Aby bolo možné identifikovať škodcov, pre ktorých je potrebné prijať kontrolné opatrenia na celom území Únie, mali by sa na tento účel stanoviť kritériá. Títo škodcovia sa označujú ako „karanténni škodcovia Únie“. Taktiež je potrebné stanoviť kritériá na identifikáciu škodcov, pre ktorých je potrebné prijať kontrolné opatrenia, len pokiaľ ide o jednu alebo viaceré časti tohto územia. Takíto škodcovia sa označujú ako „karanténni škodcovia chránenej zóny“. (9) S cieľom umožniť, aby bolo možné sústrediť úsilie zamerané na kontrolu karanténnych škodcov Únie, ktorých hospodársky, environmentálny a sociálny vplyv je na území Únie ako celku najzávažnejší, mal by sa vytvoriť užší zoznam týchto škodcov, ďalej len „prioritní škodcovia“. (10) Je vhodné, aby sa pre karanténnych škodcov Únie stanovili výnimky zo zákazu zavlečenia do Únie a premiestňovania v rámci Únie na účely vedeckého výskumu, pokusov, šľachtenia odrôd, kríženia a výstav. (11) S cieľom zabezpečiť včasný a účinný zásah v prípade výskytu karanténneho škodcu Únie by sa mala na verejnosť, profesionálnych prevádzkovateľov a členské štáty vzťahovať povinnosť oznamovania. (12) Ak takáto povinnosť oznamovania vedie k tomu, aby sa osobné údaje fyzických alebo právnických osôb zverejnili príslušným orgánom, môže to predstavovať obmedzenie uplatňovania článku 8 (Ochrana osobných údajov) Charty základných práv Európskej únie. Toto obmedzenie by však bolo nevyhnutné a primerané na dosiahnutie cieľa verejného záujmu, ktorý sa sleduje týmto nariadením. (13) Profesionálny prevádzkovateľ, ktorý zistí výskyt karanténneho škodcu Únie na rastline, rastlinnom produkte alebo na iných predmetoch, ktoré sú alebo boli pod jeho kontrolou, by mal mať povinnosť prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie takéhoto škodcu, stiahnutie príslušných rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov z trhu alebo ich stiahnutie od používateľa a na poskytnutie informácií príslušnému orgánu, ďalším osobám v obchodnom reťazci a verejnosti. (14) V prípade, že sa karanténni škodcovia Únie vyskytnú na území členských štátov, mali by členské štáty prijať všetky potrebné opatrenia na ich zneškodnenie. Je vhodné, aby sa stanovili opatrenia, ktoré môžu členské štáty prijať v takomto prípade, ako aj zásady, na základe ktorých sa majú rozhodnúť, aké opatrenia prijmú. Súčasťou týchto opatrení by malo byť zavedenie vymedzených oblastí, ktoré by zahŕňali zamorené zóny a nárazníkovú zónu. (15) V určitých prípadoch by členské štáty mali zaviesť opatrenia na eradikáciu karanténnych škodcov na rastlinách v súkromných priestoroch, pretože eradikácia škodcov môže byť úspešná iba vtedy, ak sú odstránené všetky zdroje napadnutia škodcami. Na tento účel by príslušné orgány členských štátov mali mať legálny prístup do takýchto priestorov. To môže predstavovať obmedzenie uplatňovania článku 7 (Rešpektovanie súkromného a rodinného života) a článku 17 (Vlastnícke právo) Charty základných práv Európskej únie. Toto obmedzenie je nevyhnutné a primerané na dosiahnutie cieľa verejného záujmu, ktorý sa sleduje týmto režimom, pokiaľ členské štáty včas zabezpečia primeranú kompenzáciu za stratu súkromného majetku. (16) Pre včasnú a účinnú eradikáciu škodcov je nesmierne dôležité skoré odhalenie ich výskytu. Členské štáty by preto mali uskutočňovať prieskumy na zistenie výskytu karanténnych škodcov Únie v oblastiach, kde nebol výskyt týchto škodcov známy. Vzhľadom na počet karanténnych škodcov Únie, ako aj na čas a zdroje potrebné na vykonanie takýchto prieskumov, by členské štáty mali vypracovať viacročné prieskumné programy. (17) Komisia by v prípade, ak má podozrenie na výskyt špecifických karanténnych škodcov Únie, alebo ak ich výskyt bol potvrdený, mala byť splnomocnená prijať opatrenia, najmä pokiaľ ide o ich eradikáciu a zamedzenie šírenia, a o zavedenie vymedzených oblastí, prieskumov, pohotovostných plánov a simulačných cvičení, ako aj plánov na eradikáciu týchto škodcov. (18) S cieľom zabezpečiť rýchlu a účinnú akciu proti škodcom, ktorí nie sú karanténni škodcovia Únie, ale o ktorých si členské štáty myslia, že môžu spĺňať podmienky na zaradenie do zoznamu karanténnych škodcov Únie, by sa malo prijať opatrenie, ktoré by členské štáty uplatnili v prípade, že zistia výskyt takéhoto škodcu. Podobné ustanovenia by mali byť stanovené aj pre Komisiu. (19) Za určitých podmienok by členské štáty mali mať možnosť prijať prísnejšie opatrenia na eradikáciu škodcov, než sa vyžaduje podľa právnych predpisov Únie. (20) Na prioritných škodcov by sa mali uplatňovať osobitné ustanovenia, pokiaľ ide o poskytovanie informácií verejnosti, prieskumy, pohotovostné plány, plány na eradikáciu škodcov a najmä o opatrenia Únie týkajúce sa spolufinancovania. (21) Karanténni škodcovia, ktorí sa vyskytujú na území Únie, ale nevyskytujú sa v určitých častiach tohto územia označených ako „chránené zóny“ a ktorých výskyt by mal neprijateľný hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv len na tieto chránené zóny, by mali byť osobitne označení a uvedení ako „karanténni škodcovia chránenej zóny“. Zavlečenie karanténnych škodcov chránenej zóny do príslušných chránených zón, ich premiestňovanie v nich a ich uvoľnenie do nich by sa malo zakázať. (22) Mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa uznávania chránených zón, zmeny alebo odobratia uznania týmto zónam, povinností vykonávať prieskum chránených zón, a pravidlá týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať v prípade, že v konkrétnych chránených zónach sa zistí výskyt karanténnych škodcov chránenej zóny. V prípade zistenia výskytu karanténnych škodcov chránenej zóny v rámci konkrétnej chránenej zóny by sa mali uplatňovať prísne pravidlá na zmenu a odobratie uznania týmto chráneným zónam. (23) Škodca, ktorý nie je karanténny škodca Únie, by sa mal označovať ako „škodca Únie ovplyvňujúci kvalitu“ v prípade, že sa prenáša najmä prostredníctvom špecifických rastlín na výsadbu, jeho výskyt na týchto rastlinách má neprijateľný hospodársky vplyv, pokiaľ ide o plánované použitie týchto rastlín, a je uvedený v zozname ako škodca Únie ovplyvňujúci kvalitu. S cieľom obmedziť výskyt takýchto škodcov by malo byť zakázané ich zavlečenie na územie Únie alebo ich premiestňovanie v nej na takýchto rastlinách na výsadbu, pokiaľ nie je v danom zozname uvedené inak. (24) Určité rastliny, rastlinné produkty a iné predmety predstavujú neprijateľné fytosanitárne riziko tým, že môžu byť hostiteľmi karanténneho škodcu Únie. Pre niektoré z nich, nie však pre iné, sú k dispozícii opatrenia na zníženie rizika. V závislosti od dostupnosti prijateľných opatrení na zníženie rizika by malo byť ich zavlečenie na územie Únie, ako aj ich premiestňovanie v Únii, buď zakázané alebo by malo podliehať osobitným požiadavkám. Mal by byť vytvorený zoznam takýchto rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. (25) Mali by byť stanovené výnimky zo zákazu alebo osobitných požiadaviek, pokiaľ ide o zavlečenie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov na územie Únie. Komisia by mala byť splnomocnená uznať určité opatrenia tretích krajín ako rovnocenné s požiadavkami na premiestňovanie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov na území Únie. (26) Takýto zákaz alebo požiadavky by sa nemali vzťahovať na malé množstvá rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, s výnimkou rastlín na výsadbu, rastlín určených na iné účely ako obchodné či profesionálne, ani na uvedenie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do hraničných zón alebo na ich premiestňovanie v nich. Nemali by sa vzťahovať ani na uvedenie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov na územie Únie a ich premiestňovanie v rámci Únie na účely vedeckého výskumu, pokusov, šľachtenia odrôd, kríženia a výstav. Mali by sa zaviesť náležité bezpečnostné opatrenia a poskytovať informácie zainteresovaným stranám. (27) Výnimka z pravidiel Únie by sa mala stanoviť na uvedenie rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov v režime „tranzit“ do Únie a na ich pohyb v rámci územia Únie. (28) Medzinárodný obchod s rastlinami na výsadbu, v prípade ktorých existujú len obmedzené fytosanitárne skúsenosti, môže predstavovať závažné riziko usídlenia karanténnych škodcov, v súvislosti s ktorými neboli podľa tohto nariadenia prijaté žiadne opatrenia. S cieľom zabezpečiť rýchlu a účinnú akciu proti nedávno identifikovaným rizikám spojeným s rastlinami na výsadbu, na ktoré sa nevzťahujú požiadavky ani zákazy trvalého charakteru, ale ktoré môžu spĺňať podmienky na prijatie takýchto trvalých opatrení, Komisia by mala mať možnosť v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti prijať dočasné opatrenia. (29) Je nevyhnutné stanoviť zákazy a osobitné požiadavky, ktoré sú podobné zákazom a osobitným požiadavkám stanoveným pre územie Únie, v súvislosti s uvedením rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do chránených zón a s premiestňovaním v rámci nich, a to takých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré by predstavovali fytosanitárne riziko neprijateľnej úrovne tým, že by mohli byť hostiteľmi karanténneho škodcu konkrétnej chránenej zóny. (30) Mali by sa prijať všeobecné požiadavky týkajúce sa vozidiel a obalového materiálu pre rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, aby sa zabezpečilo, že sa v nich nebudú nachádzať karanténni škodcovia. (31) Členské štáty by mali určiť karanténne stanice. Mali by sa stanoviť požiadavky týkajúce sa určenia týchto karanténnych staníc, ich prevádzky a dohľadu nad nimi, ako aj uvoľnenia rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov z týchto staníc. Ak je súčasťou takýchto požiadaviek vedenie zoznamov zamestnancov a návštev, ktoré vchádzajú do týchto staníc, môže to predstavovať obmedzenie uplatňovania článku 8 (Ochrana osobných údajov) Charty základných práv Európskej únie. Toto obmedzenie by však bolo nevyhnutné a primerané na dosiahnutie cieľa verejného záujmu, ktorý sa sleduje týmto nariadením. (32) V prípade, ak je to vyžadované na základe dvojstrannej zmluvy, ktorú Únia uzatvorila s treťou krajinou, alebo na základe právnych predpisov tretej krajiny, pri premiestňovaní rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov z územia Únie do konkrétnej tretej krajiny by sa uvedené pravidlá mali dodržiavať. (33) V prípadoch, keď sa na určité rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety prevážané z územia Únie do tretích krajín nevzťahuje žiadna dvojstranná fytosanitárna zmluva uzavretá medzi Úniou a treťou krajinou ani žiadne fytosanitárne právne predpisy tretej krajiny, mala by byť tretím krajinám ponúknutá ochrana pred karanténnymi škodcami Únie z dôvodu ich uznaného škodlivého charakteru, okrem prípadov, keď je oficiálne známe, že daný karanténny škodca Únie sa v konkrétnej tretej krajine vyskytuje a nie je pod úradnou kontrolu, alebo ak možno odôvodnene predpokladať, že karanténny škodca Únie nespĺňa kritériá karanténneho škodcu konkrétnej tretej krajiny. (34) S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie tohto nariadenia by profesionálni prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahujú povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia, mali byť zapísaní v registroch, ktoré vytvoria členské štáty. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie by v týchto registroch mali byť zapísaní aj profesionálni prevádzkovatelia, ktorí spadajú do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. …/…. Z …[15].. [Úrad pre publikácie, prosím, vložte číslo a názov nariadenia o rastlinnom rozmnožovacom materiáli a do poznámky pod čiarou odkaz na jeho uverejnenie v úradnom vestníku]. (35) Profesionálni prevádzkovatelia, ktorí vykonávajú svoju činnosť vo viacerých priestoroch, by mali mať možnosť zaregistrovať každý z takýchto priestorov samostatne. (36) S cieľom uľahčiť zistenie zdroja napadnutia karanténnymi škodcami je vhodné, aby mali profesionálni prevádzkovatelia povinnosť viesť záznamy týkajúce sa rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré im dodali profesionálni prevádzkovatelia a ktoré oni dodali iným profesionálnym prevádzkovateľom. Vzhľadom na latentné fázy niektorých karanténnych škodcov a čas potrebný na zistenie zdroja napadnutia škodcami, by sa záznamy mali uchovávať počas obdobia troch rokov. (37) Profesionálni prevádzkovatelia by mali mať zavedené systémy a postupy, ktoré umožnia identifikáciu pohybu ich rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov v rámci vlastných priestorov. (38) V prípade uvedenia určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov z tretích krajín na územie Únie a do chránených zón, by sa malo vyžadovať rastlinolekárske osvedčenie. V záujme prehľadnosti by mal byť vytvorený zoznam týchto rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. (39) Tieto rastlinolekárske osvedčenia by mali byť v súlade s požiadavkami dohovoru IPPC a mali by potvrdzovať súlad s požiadavkami a opatreniami zavedenými na základe tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť dôveryhodnosť rastlinolekárskych osvedčení, mali by sa zaviesť pravidlá o podmienkach ich platnosti a zrušenia. (40) Premiestňovanie určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov na území Únie, do chránených zón a v rámci nich by sa malo povoliť len v prípade, ak je k nim priložený rastlinný pas, ktorý potvrdzuje súlad s požiadavkami a opatreniami zavedenými podľa ustanovení tohto nariadenia. V záujme prehľadnosti by mal byť vytvorený zoznam týchto rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. (41) Rastlinné pasy by sa nemali vyžadovať v prípade rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov určených pre konečných používateľov. (42) S cieľom zabezpečiť dôveryhodnosť rastlinných pasov, mali by sa stanoviť pravidlá týkajúce sa ich obsahu. (43) Rastlinné pasy by mali byť vo všeobecnosti vydávané profesionálnymi prevádzkovateľmi. Ak profesionálni prevádzkovatelia nemajú zdroje na vydávanie rastlinných pasov, mala by existovať možnosť, aby na základe ich žiadosti boli rastlinné pasy vydané príslušnými orgánmi. (44) V súvislosti s vydávaním rastlinných pasov by sa mali stanoviť pravidlá. Pred ich vydaním by malo byť požadované preskúmanie; profesionálni prevádzkovatelia, ktorí vydávajú rastlinné pasy, by mali mať na to oprávnenie a mal by sa vykonávať dohľad nad ich činnosťou, mali by byť stanovené povinnosti oprávnených prevádzkovateľov, ako aj podmienky odňatia ich oprávnenia. (45) S cieľom znížiť zaťaženie profesionálnych prevádzkovateľov by malo byť v prípade potreby spojené preskúmanie pred vydaním rastlinných pasov s preskúmaním požadovaným podľa nariadenia (EÚ) č. …/…. [Úrad pre publikácie, prosím, vložte číslo nariadenia o právnej úprave v oblasti rastlinného rozmnožovacieho materiálu]. (46) Oprávnení prevádzkovatelia by mali mať potrebné vedomosti o škodcoch. (47) Niektorí prevádzkovatelia môžu vytvoriť plán riadenia fytosanitárnych rizík, ktorým zabezpečia a preukážu vysokú úroveň odbornosti a znalostí o fytosanitárnych rizikách, pokiaľ ide o kritické body vo svojich odborných aktivitách, a ktorým odôvodnia osobitné kontrolné dojednania s príslušnými orgánmi. Na úrovni Únie by sa mali prijať pravidlá týkajúce sa obsahu týchto plánov. (48) Je vhodné stanoviť náhradu za rastlinné pasy a rastlinolekárske osvedčenia. (49) V prípadoch nedodržiavania pravidiel Únie by sa mali rastlinné pasy odňať, ich platnosť by sa mala zrušiť a z dôvodov vysledovateľnosti by sa mali uchovávať. (50) Podľa medzinárodnej normy FAO pre rastlinolekárske opatrenia č. 15 sa vyžaduje, aby na drevenom obalovom materiáli bola osobitná značka, ktorú tam vypália oprávnení profesionálni prevádzkovatelia, nad ktorými je vykonávaný dohľad. V tomto nariadení by mal byť stanovený vzor a obsah takejto značky, ako aj oprávnenie profesionálnych prevádzkovateľov na území Únie, ktorí túto značku uplatňujú, a dohľad nad nimi. (51) V prípade, ak si to vyžaduje tretia krajina, príslušné rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety by sa mali prevážať z územia Únie do uvedenej tretej krajiny s rastlinolekárskym osvedčením pre vývoz alebo opätovný vývoz. Pokiaľ ide o príslušné ustanovenia dohovoru IPPC, tieto osvedčenia by mali byť vydávané príslušnými orgánmi, pričom by sa mal dodržať obsah vzorových osvedčení pre vývoz a opätovný vývoz, ako sa uvádza v dohovore IPPC. (52) V prípade, že sa rastlina, rastlinný produkt alebo iný predmet pred vývozom do tretej krajiny presúva cez viac ako jeden členský štát, je dôležité, aby si členský štát, v ktorom boli rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety vyrobené alebo spracované, vymieňal informácie s členským štátom, ktorý vydáva rastlinolekárske osvedčenie pre vývoz. Táto výmena informácií je dôležitá na to, aby sa umožnilo potvrdenie súladu s požiadavkami tretej krajiny. Preto by sa malo vytvoriť harmonizované osvedčenie pred vývozom s cieľom zabezpečiť, aby sa výmena týchto informácií vykonávala jednotným spôsobom. (53) Komisia by mala zaviesť elektronický oznamovací systém na účely oznamovania, ako je požadované v súlade s týmto nariadením. (54) S cieľom zabezpečiť, aby výnimky pre karanténnych škodcov Únie používaných na účely vedeckého výskumu, pokusov, šľachtenia odrôd, kríženia a výstav boli uplatňované spôsobom, ktorý nepredstavuje žiadne fytosanitárne riziko pre územie Únie alebo časť tohto územia, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa výmeny informácií medzi členskými štátmi a Komisiou o uvádzaní dotknutých škodcov na územie Únie a ich premiestňovaní na tomto území, ďalej pravidlá týkajúce sa príslušných posúdení a oprávnení, ako aj monitorovania dodržiavania predpisov, opatrení v prípade ich nedodržiavania a ich oznamovania. (55) S cieľom zabezpečiť účinný oznamovací systém by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa povinnosti oznamovania v prípade podozrenia na výskyt určitých karanténnych škodcov Únie, ktorý nebol ešte oficiálne potvrdený. (56) S cieľom zohľadniť technický a vedecký pokrok týkajúci sa prieskumov na zistenie výskytu škodcov by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá, ktorými sa menia alebo dopĺňajú prvky, ktoré majú byť súčasťou viacročných prieskumných programov, mala byť udelená Komisii. (57) S cieľom zabezpečiť účinné fungovanie simulačných cvičení by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá, ktoré určujú frekvenciu, obsah, formát a ďalšie ustanovenia týkajúce sa simulačných cvičení. (58) S cieľom zabezpečiť, aby boli chránené zóny zriaďované spoľahlivým spôsobom a rovnakým spôsobom aj fungovali, mala by byť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa prieskumov, ktoré majú byť vykonané na účely uznania chránených zón a zistenia, či chránené zóny spĺňajú príslušné požiadavky, udelená Komisii. (59) S cieľom zabezpečiť primerané a obmedzené uplatňovanie výnimiek týkajúcich sa premiestňovania rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov do hraničných zón alebo v rámci týchto zón by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa maximálnej šírky hraničných zón tretích krajín a hraničných zón členských štátov, maximálnej vzdialenosti premiestňovania rastlín, rastlinných produktov a iných dotknutých predmetov v rámci hraničných zón tretích krajín a hraničných zón členských štátov a postupov týkajúcich sa povolenia uvádzať rastliny, rastlinné produkty a iné predmety do hraničných zón členských štátov a ich premiestňovania v týchto zónach, mala byť udelená Komisii. (60) S cieľom predchádzať fytosanitárnym rizikám počas tranzitu rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa obsahu vyhlásenia o tranzite rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov cez územie Únie na účely premiestňovania do tretej krajiny. (61) S cieľom zabezpečiť, aby bola registrácia profesionálnych prevádzkovateľov primeraná cieľu ochrany pred fytosanitárnymi rizikami, mala by byť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá určujúce kategórie tých profesionálnych prevádzkovateľov a podmienky pre tých profesionálnych prevádzkovateľov, ktorí majú byť vyňatí z povinnosti byť zapísaní v registri, udelená Komisii. (62) S cieľom zabezpečiť dôveryhodnosť rastlinolekárskych osvedčení tretích krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín, by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá, ktorými sa doplňujú podmienky prijímania rastlinolekárskych osvedčení z týchto tretích krajín, mala byť udelená Komisii. (63) S cieľom znížiť fytosanitárne riziká rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov počas ich prevozu v rámci územia Únie na minimum, by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá určujúce maximálnu výšku malých množstiev určitých rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov, ktoré nemusia mať rastlinný pas, mala byť udelená Komisii. (64) S cieľom zabezpečiť spoľahlivosť preskúmania rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov vykonávaných v záujme vydania rastlinných pasov by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa vizuálneho preskúmania, odoberania vzoriek, testovania a používania certifikačných schém, mala byť udelená Komisii. (65) S cieľom posilniť dôveryhodnosť rastlinných pasov by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá pre stanovenie kvalifikačných požiadaviek, ktoré majú splniť profesionálni prevádzkovatelia, aby mohli dostať oprávnenie na vydávanie rastlinných pasov, mala byť udelená Komisii. (66) S cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti a zlepšiť využitie plánu riadenia fytosanitárnych rizík by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá, ktorými sa dopĺňajú alebo menia prvky, na ktoré sa takýto plán vzťahuje, mala byť udelená Komisii. (67) S cieľom zohľadniť vývoj medzinárodných noriem by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa potvrdení pre komodity osobitnej povahy, okrem dreveného obalového materiálu, v prípade ktorého by sa vyžadovalo uplatňovanie osobitného potvrdenia súladu s pravidlami tohto nariadenia, mala byť udelená Komisii. (68) S cieľom zabezpečiť užitočnosť a spoľahlivosť úradných potvrdení a osvedčení pred vývozom by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa obsahu úradných potvrdení, oprávnení pre profesionálnych prevádzkovateľov, ktoré tieto potvrdenia vydávajú, a dohľadu nad nimi, ako aj obsahu osvedčenia pred vývozom, mala byť udelená Komisii. (69) S cieľom prispôsobiť sa technickému a vedeckému pokroku, ako aj rozhodnutiu Európskej rady v súlade s článkom 355 ods. 6 ZFEÚ, by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o pravidlá, ktorými sa menia prílohy k tomuto nariadeniu, mala byť udelená Komisii. (70) Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (71) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia s ohľadom na vytvorenie zoznamu karanténnych škodcov Únie, vytvorenie zoznamu prioritných škodcov, stanovenie opatrení proti špecifickým karanténnym škodcom Únie, prijímanie opatrení na určité časové obdobie, pokiaľ ide o fytosanitárnej riziká, ktoré predstavujú škodcovia, ktorí dočasne spĺňajú podmienky karanténnych škodcov Únie, ďalej s ohľadom na uznávanie chránených zón uznaných v súlade s prvým pododsekom článku 2 ods. 1 písm. h) smernice 2000/29/ES a vytvorenie zoznamu príslušných karanténnych škodcov chránenej zóny, zmenu alebo zrušenie chránených zón, zmenu zoznamu týchto chránených zón, vytvorenie zoznamu škodcov Únie ovplyvňujúcich kvalitu a dotknutých rastlín na výsadbu, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie na územie Únie a ich premiestňovanie na tomto území má byť zakázané, ako aj zoznamu dotknutých tretích krajín, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov a požiadaviek na ich uvedenie na územie Únie ako aj ich premiestňovanie na tomto území, stanovenie požiadaviek rovnocenných požiadavkám tretích krajín v súvislosti s premiestňovaním rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov na území Únie, stanovenie osobitných podmienok alebo opatrení týkajúcich sa uvedenia určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do hraničných zón členských štátov, prijatie dočasných opatrení, pokiaľ ide o dovoz rastlín na výsadbu z tretích krajín na územie Únie ako aj ich premiestňovanie na tomto území, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie do určitých chránených zón ako aj ich premiestňovanie v týchto zónach má byť zakázané, vytvorenie zoznamu požiadaviek na dovoz rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov do určitých chránených zón ako aj na ich premiestňovanie v týchto zónach, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ako aj príslušných tretích krajín pôvodu alebo odoslania, v prípade uvedenia ktorých na územie Únie má byť vyžadované rastlinolekárske osvedčenie, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ako aj príslušných tretích krajín pôvodu alebo odoslania, v prípade uvedenia ktorých do určitých chránených zón z uvedených tretích krajín má byť vyžadované rastlinolekárske osvedčenie, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, v prípade premiestňovania ktorých na území Únie má byť vyžadovaný rastlinný pas, vytvorenie zoznamu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, v prípade uvedenia ktorých do určitých chránených zón má byť požadovaný rastlinný pas, a s ohľadom na stanovenie formátu rastlinného pasu by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[16]. (72) V záujme prijatia prvotného zoznamu karanténnych škodcov Únie by mal byť použitý konzultačný postup, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba škodcovia, ktorí sú uvedení v časti A prílohy I k smernici 2000/29/ES a v časti A oddiele I prílohy II k uvedenej smernici, a to bez akýchkoľvek zmien; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom zmeniť vedecký názov škodcu, ak je takáto zmena odôvodnená na základe najnovších vedeckých poznatkov; s cieľom prijať prvotný zoznam chránených zón a príslušných karanténnych škodcov chránenej zóny, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba chránené zóny uznané v súlade s prvým pododsekom článku 2 ods. 1 písm. h) smernice 2000/29/ES a karanténni škodcovia chránenej zóny uvedení v časti B prílohy I a časti B prílohy II k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien; konzultačný postup by mal byť ďalej použitý s cieľom zmeniť a zrušiť chránené zóny, prijať prvotný zoznam škodcov Únie ovplyvňujúcich kvalitu, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba škodcovia uvedení v určitých smerniciach o výrobe a uvádzaní osív a množiteľského materiálu na trh, a to bez akýchkoľvek zmien; s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie na územie Únie ako aj ich premiestňovanie na tomto území má byť zakázané, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, ako aj zákazy a dotknuté tretie krajiny, ako je stanovené v časti A prílohy III k smernici 2000/29/ES bez akýchkoľvek zmien, spolu s ich číselnými znakmi (KN) podľa colnej nomenklatúry; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie na územie Únie ako aj ich premiestňovanie na tomto území má podliehať osobitným požiadavkám, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, ako aj príslušné požiadavky a dotknuté tretie krajiny, ako sú uvedené v časti A prílohy IV k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien spolu s ich číselnými znakmi (KN) podľa kombinovanej nomenklatúry; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie do určitých chránených zón by malo byť zakázané, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, ako aj zákazy a dotknuté tretie krajiny, ako sú uvedené v časti B prílohy III k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien spolu s ich číselnými znakmi (KN) podľa kombinovanej nomenklatúry; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktorých uvedenie do určitých chránených zón ako aj ich premiestňovanie v týchto zónach má podliehať osobitným požiadavkám, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, ako aj požiadavky, ako sú uvedené v časti B prílohy IV k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien spolu s ich číselnými znakmi (KN) podľa kombinovanej nomenklatúry; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ako aj príslušných tretích krajín pôvodu alebo odoslania, pre uvedenie ktorých na územie Únie je vyžadované rastlinolekárske osvedčenie, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety uvedené v časti B bode I prílohy V k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ako aj príslušných tretích krajín pôvodu alebo odoslania, pre uvedenie ktorých do určitých chránených zón je vyžadované rastlinolekárske osvedčenie, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety uvedené v časti B bode II prílohy V k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, pre premiestňovanie ktorých na území Únie je vyžadovaný rastlinný pas, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety uvedené v časti A bode I prílohy V k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien; konzultačný postup by mal byť použitý aj s cieľom prijať prvotný zoznam rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, pre uvedenie ktorých do určitých chránených zón je vyžadovaný rastlinný pas, keďže v tomto prvotnom zozname by mali byť iba rastliny, rastlinné produkty a iné predmety uvedené v časti A bode II prílohy V k smernici 2000/29/ES, a to bez akýchkoľvek zmien. (73) V smernici Rady 74/647/EHS z 9. decembra 1974 o kontrole obaľovačov[17] a smernici Rady 69/466/EHS z 8. decembra 1969 o kontrole štítničky nebezpečnej[18] sú stanovené opatrenia na kontrolu príslušných škodcov. Po nadobudnutí účinnosti týchto smerníc sa príslušní škodcovia rozšírili na celom území Únie, a preto nie je naďalej možné zamedziť ich šíreniu. Tieto smernice by sa preto mali zrušiť. (74) Smernica Rady 69/464/EHS z 8. decembra 1969 o kontrole rakoviny zemiaka[19], smernica Rady 93/85/EHS zo 4. októbra 1993 na kontrolu baktériovej krúžkovitosti zemiaka[20], smernica Rady 98/57/ES z 20. júla 1998 o potláčaní choroby Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.[21] a smernica Rady 2007/33/ES z 11. júna 2007 o ochrane proti háďatku zemiakovému a o zrušení smernice 69/465/ES[22] by sa mali zrušiť, keďže v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia by mali byť prijaté nové opatrenia týkajúce sa týchto druhov škodcov. Vzhľadom na čas a zdroje potrebné na prijatie týchto nových opatrení by sa mali uvedené akty zrušiť do roku 2021. (75) V nariadení (EÚ) č. …/2013 ……[23] [Úrad pre publikácie, prosím, vložte číslo a názov nariadenia, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu a do poznámky pod čiarou odkaz na príslušné vydanie Úradného vestníka] sa stanovuje, že granty na opatrenia proti škodcom sa majú týkať určitých škodcov uvedených v prílohách k smernici 2000/29/ES a určitých škodcov, ktorí nie sú uvedení v týchto prílohách, ale podliehajú dočasným opatreniam Únie prijatým vo vzťahu k nim. V tomto nariadení sa stanovuje kategória prioritných škodcov. Je vhodné, aby na základe určitých opatrení, ktoré prijali členské štáty v súvislosti s prioritnými škodcami, boli členské štáty oprávnené získať granty Únie vrátane odškodnenia zaplateného profesionálnym prevádzkovateľom za hodnotu rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré podliehajú zneškodneniu podľa opatrení na eradikáciu stanovených v tomto nariadení. Nariadenie (EÚ) č. XXX/2013 by sa preto malo zmeniť. (76) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zabezpečenie harmonizovaného prístupu v súvislosti s ochrannými opatreniami proti škodcom rastlín, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho účinku, komplexnosti, cezhraničnej a medzinárodnej povahy ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. (77) Pre malé a stredné podniky nepredstavuje toto nariadenie neprimerané administratívne zaťaženie ani nemá na ne hospodársky vplyv. Podľa tohto nariadenia, na základe konzultácií so zainteresovanými stranami, sa tam, kde je to možné, berie do úvahy osobitná situácia malých a stredných podnikov. Do úvahy sa nevzala možná univerzálna výnimka pre mikropodniky, ktoré tvoria väčšinu spoločností, vzhľadom na ciele verejnej politiky na ochranu zdravia rastlín. (78) V tomto nariadení sú dodržané ustanovenia dohovoru IPPC, dohoda o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (dohoda SPS) a usmernenia stanovené v ich rámci. (79) V tomto nariadení sú rešpektované základné práva a dodržané zásady uznané predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie, a najmä rešpektovanie súkromného a rodinného života, vlastníckeho práva, ochrany osobných údajov, slobody podnikania a slobody umenia a vedeckého bádania. Členské štáty by mali toto nariadenie uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá na určenie fytosanitárnych rizík, ktoré predstavuje každý druh, kmeň alebo biotyp patogénnych činiteľov, zvieratá alebo parazitické rastliny škodlivé pre rastliny alebo rastlinné produkty (ďalej len „škodcovia“), a opatrenia na zníženie týchto rizík na prijateľnú úroveň. 2. Na účely tohto nariadenia sa odkazy na tretie krajiny považujú za odkazy na tretie krajiny a územia uvedené v zozname v prílohe I. Na účely tohto nariadenia sa odkazy na územie Únie považujú za odkazy na územie Únie bez území uvedených v zozname v prílohe I. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 98, ktorými sa mení príloha I, aby sa zabezpečilo, že rozsah pôsobnosti tohto nariadenia bude obmedzený na európsku časť územia Únie. Táto zmena predstavuje buď: a) pridanie jedného alebo viacerých území, ktoré sú uvedené v článku 355 ods. 1 zmluvy, do prílohy I; alebo b) vyňatie jedného alebo viacerých území, ktoré sú uvedené v článku 355 ods. 2 zmluvy, z prílohy I. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1. „Rastliny“ znamenajú živé rastliny a tieto živé časti rastlín: a) semená v botanickom zmysle, iné ako tie, ktoré sú určené na výsadbu; b) plody v botanickom zmysle; c) zeleninu; d) hľuzy, zrná, cibuľky, pakorene, korene, podpníky, stolóny; e) výhonky, stonky, podzemky; f) rezané kvety; g) konáre s olistením; h) vyrúbané stromy s olistením; i) listy, olistenie; j) rastlinné pletivové kultúry vrátane bunkových kultúr, zárodočnej plazmy, meristémových pletív, chimerických klonov, materiálu na mikrorozmnožnovanie rastlín; k) živý peľ; l) puky, očká, odrezky, štepy, štepence. 2. „Rastlinné produkty“ znamenajú produkty rastlinného pôvodu, nespracované produkty alebo produkty, ktoré prešli jednoduchou prípravou, za podmienky, že nie sú rastlinami. Okrem prípadov, keď je stanovené inak, drevo sa považuje za „rastlinný produkt“ len v prípade, že nebolo spracované, a tým sa neodstránili jeho fytosanitárne riziká, a je v súlade s jedným alebo viacerými z týchto bodov: a) zachovalo si svoj prirodzený zaoblený povrch alebo jeho časť, bez kôry alebo s kôrou; b) nezachovalo si svoj prirodzený zaoblený povrch v dôsledku pílenia, rezania alebo štiepenia; c) je vo forme štiepok, triesok, pilín, dreveného odpadu, hoblín alebo drevených zvyškov a nebolo spracované metódou s použitím lepidla, tepla ani tlaku alebo kombináciou týchto metód na výrobu peliet, brikiet, preglejok alebo drevotrieskových dosiek; d) je alebo má byť používané ako obalový materiál alebo ochranná výstelka pre náklad, bez ohľadu na to, či sa skutočne používa na prepravu tovaru. 3. „Rastliny na výsadbu“ znamenajú rastliny, ktoré sú určené na vypestovanie celých rastlín, z ktorých možno vypestovať celé rastliny a ktoré sú určené na to, aby boli zasadené, alebo presadené alebo aby zostali zasadené. 4. „Iný predmet“ znamená každý materiál alebo predmet, okrem rastlín alebo rastlinných produktov, ktorý môže udržiavať alebo šíriť škodcov, vrátane pôdy alebo rastového média. 5. „Príslušný orgán“ znamená príslušný orgán, ako je vymedzený v článku 2 bode 5 nariadenia (EÚ) č. …/…. [Úrad pre publikácie, prosím, vložte číslo nariadenia o úradných kontrolách]. 6. „Dávka“ znamená počet jednotiek jednej komodity, ktorá je identifikovateľná na fytosanitárne účely podľa homogénnosti svojho zloženia a pôvodu a ktorá tvorí súčasť zásielky. 7. „Profesionálny prevádzkovateľ“ znamená každú osobu, spravovanú verejným alebo súkromným právom, ktorá profesionálne vykonáva jednu alebo viaceré z týchto činností týkajúcich sa rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov: a) výsadba; b) pestovanie; c) výroba; d) uvedenie na územie Únie, premiestňovanie v rámci tohto územia a premiestňovanie z tohto územia; e) sprístupnenie na trhu. 8. „Konečný používateľ“ znamená každú osobu konajúcu na účely, ktoré sú mimo rámca jej obchodnej alebo podnikateľskej činnosti alebo profesie, ktorá získava rastliny alebo rastlinné produkty na svoje vlastné použitie. 9. „Test“ znamená úradné preskúmanie, iné ako vizuálne, s cieľom stanoviť výskyt škodcov alebo ich identifikovať. 10. „Ošetrenie“ znamená postup usmrcovania, inaktivácie alebo odstraňovania škodcov, alebo odstraňovania plodnosti týchto škodcov alebo ich umŕtvovania. Kapitola II Karanténni škodcovia Oddiel 1 KARANTÉNNI ŠKODCOVIA Článok 3 Definícia karanténnych škodcov Škodca sa označuje ako „karanténny škodca“ vzhľadom na vymedzené územie, ak spĺňa všetky tieto podmienky: a) je stanovená jeho identita v zmysle oddielu 1 bodu 1 prílohy II; b) nevyskytuje sa na uvedenom území, v zmysle oddielu 1 bodu 2 písm. a) prílohy II, alebo ak sa vyskytuje, je rozšírený v rámci uvedeného územia len v obmedzenej miere, v zmysle oddielu 1 bodu 2 písm. b) a c) prílohy II; c) dokáže vniknúť na uvedené územie, udržať sa na ňom aj v blízkej budúcnosti po vniknutí (ďalej len „usídliť sa“) a šíriť sa v rámci uvedeného územia, alebo ak sa tam vyskytuje, v tých častiach územia, kde sa šíri v obmedzenej miere, v súlade s oddielom 1 bodom 3 prílohy II; d) jeho vniknutie, usídlenie a šírenie by v zmysle oddielu 1 bodu 4 prílohy II malo neprijateľný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv na uvedené územie alebo, ak sa tam vyskytuje, na tie časti územia, kde sa šíri v obmedzenej miere; a e) sú k dispozícii uskutočniteľné a účinné opatrenia na zabránenie zavlečenia, usídlenia alebo šírenia daného škodcu v rámci uvedeného územia a na zmiernenie jeho fytosanitárnych rizík a vplyvu. Oddiel 2 Karanténni škodcovia Únie Článok 4 Definícia karanténnych škodcov Únie Karanténny škodca sa nazýva karanténny škodca Únie, ak je vymedzené územie, na ktoré sa odkazuje v úvodnej časti článku 3, územím Únie a ak je škodca uvedený v zozname, na ktorý sa odkazuje v článku 5 ods. 2. Článok 5 Zákaz zavlečenia karanténnych škodcov Únie a zákaz ich premiestňovania 1. Karanténny škodca Únie sa nesmie zavliecť na územie Únie ani sa na tomto území premiestňovať. Nevykonávajú sa žiadne úmyselné činnosti, ktoré by mohli viesť k zavlečeniu karanténneho škodcu Únie na územie Únie alebo k jeho usídleniu a šíreniu. 2. Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví zoznam škodcov, ktorý spĺňa podmienky uvedené v článku 3 písm. b), c) a d), pokiaľ ide o územie Únie, a ktorý sa ďalej uvádza ako „zoznam karanténnych škodcov Únie“. Tento zoznam zahŕňa aj škodcov, ktorí sú uvedení v časti A prílohy I k smernici 2000/29/ES a v oddiele I časti A prílohy II k uvedenej smernici. Škodcovia, ktorí sa vyskytujú v ktorejkoľvek časti územia Únie, či už prirodzene alebo v dôsledku ich zavlečenia z územia mimo Únie, sú označení v tomto zozname ako škodcovia, ktorých výskyt je známy na území Únie. Škodcovia, ktorí nepochádzajú zo žiadnej časti územia Únie, sú označení v tomto zozname ako škodcovia, ktorých výskyt nie je známy na území Únie. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 99 ods. 2. 3. Komisia zmení vykonávací akt, na ktorý sa odkazuje v odseku 2, ak posúdenie preukáže, že škodca, ktorý nie je uvedený v danom právnom akte, spĺňa podmienky uvedené v článku 3 písm. b), c) a d), pokiaľ ide o územie Únie, alebo že škodca, ktorý je uvedený v danom akte, už nespĺňa jednu alebo viaceré z týchto podmienok. V prvom prípade Komisia zapíše uvedeného škodcu do zoznamu, na ktorý sa odkazuje v odseku 2, a v druhom prípade uvedeného škodcu vymaže zo zoznamu. Komisia sprístupní toto posúdenie členským štátom. Vykonávacie akty, ktorými sa mení vykonávací akt uvedený v odseku 2, sa prijmú v súlade s postupom preskúmania stanoveným v článku 99 ods. 3. Rovnaký postup sa uplatní aj pri zrušení alebo nahradení vykonávacieho aktu, na ktorý sa odkazuje v odseku 2. 4. Komisia zmení vykonávací akt uvedený v odseku 2 prostredníctvom zmeny vedeckého názvu škodcu, ak je takáto zmena oprávnená na základe najnovších vedeckých poznatkov. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 99 ods. 2. Článok 6 Prioritní škodcovia 1. Karanténny škodca Únie je „prioritný škodca“, ak spĺňa všetky tieto podmienky: a) spĺňa podmienky, pokiaľ ide o územie Únie, stanovené v oddiele 1 bode 2 písm. a) alebo písm. b) prílohy II; b) jeho možný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv na územie Únie je závažný, ako je uvedené v oddiele 2 prílohy II; c) je uvedený v zozname v súlade s odsekom 2. 2. Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu vytvorí a mení zoznam prioritných škodcov (ďalej len: „zoznam prioritných škodcov“). Keď výsledky posúdenia ukazujú, že karanténny škodca Únie spĺňa podmienky uvedené v odseku 1, alebo už nespĺňa jednu alebo viaceré z týchto podmienok, Komisia zmení vykonávací akt uvedený v prvom pododseku tým, že takéhoto škodcu pridá do zoznamu alebo ho zo zoznamu odstráni. Komisia sprístupní toto posúdenie členským štátom. Počet prioritných škodcov neprevýši 10 % počtu karanténnych škodcov Únie uvedených v zozname podľa článku 5 ods. 2 a 3. Ak počet prioritných škodcov prevýši 10 % počtu karanténnych škodcov Únie uvedených v zozname podľa článku 5 ods. 2 a 3, Komisia zmení vykonávací akt uvedený v prvom pododseku prostredníctvom náležitej úpravy počtu škodcov v tomto zozname podľa ich možného hospodárskeho, environmentálneho alebo sociálneho vplyvu, ako sa uvádza v odseku 2 prílohy II. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 99 ods. 3. Zo závažných a naliehavých dôvodov, ktoré sa týkajú vážneho fytosanitárneho rizika, Komisia okamžite prijme uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 99 ods. 4, pričom do zoznamu zapíše karanténnych škodcov Únie ako prioritných škodcov. Článok 7 Zmena oddielu 1 a oddielu 2 prílohy II 1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 98, ktorým sa mení oddiel 1 prílohy II týkajúci sa kritérií na identifikovanie škodcov, ktorí spĺňajú podmienky karanténneho škodcu, pokiaľ ide o jeho identitu, výskyt, jeho schopnosť vniknutia, usídlenia a šírenia, ako aj jeho možný hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv, pričom sa berie do úvahy rozvoj technických a vedeckých poznatkov. 2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 98, ktorým sa mení oddiel 2 prílohy II týkajúci sa kritérií na identifikovanie karanténnych škodcov Únie, ktorí spĺňajú podmienky prioritného škodcu, pokiaľ ide o jeho prípadný hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv, pričom sa berie do úvahy rozvoj technických a vedeckých poznatkov. Článok 8 Karanténni škodcovia Únie používaní na účely vedeckého výskumu, pokusov, šľachtenia odrôd, kríženia a výstav 1. Odchylne od článku 5 ods. 1, členské štáty môžu na základe žiadosti povoliť uvedenie karanténnych škodcov Únie na svoje územie, ako aj ich premiestňovanie v rámci tohto územia, na použitie na účely vedeckého výskumu, pokusov, šľachtenia odrôd, kríženia alebo výstav v prípade, že sú splnené všetky tieto podmienky: a) uvedenie takéhoto škodcu, jeho premiestňovanie a použitie nemajú za následok usídlenie alebo šírenie takéhoto škodcu v rámci územia Únie, ak sú uložené primerané obmedzenia; b) skladovacie priestory, v ktorých sa takýto škodca má uchovať, a karanténne stanice uvedené v článku 56, v ktorých sa takýto škodca má použiť, sú primerané; c) vedecká a technická kvalifikácia pracovníkov, ktorí majú pracovať s týmito škodcami, je primeraná. 2. Príslušný orgán posúdi riziko usídlenia a šírenia daného škodcu, ako je uvedené v odseku 1 písm. a), pričom vezme do úvahy identitu, vývojový cyklus a spôsoby rozšírenia škodcu, jeho predpokladanú aktivitu, vzájomné pôsobenie so životným prostredím a iné relevantné faktory týkajúce sa rizík, ktoré tento škodca predstavuje. Príslušný orgán posúdi skladovacie priestory, v ktorých sa tento škodca má uchovať, ako je uvedené v odseku 1 písm. b), ako aj vedeckú a technickú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí majú pracovať s týmto škodcom, ako je uvedené v odseku 1 písm. c). Na základe týchto posúdení príslušný orgán povolí uvedenie škodcov na územie Únie alebo ich premiestňovanie v rámci tohto územia, ak sú splnené požiadavky stanovené v odseku 1. 3. Ak je povolenie udelené, obsahuje všetky tieto podmienky: a) škodca sa bude uchovávať v skladovacích priestoroch, ktoré sú podľa stanoviska príslušných orgánov primerané a ktoré sú uvedené v povolení; b) práca so škodcom sa bude vykonávať v karanténnej stanici, ktorú určí príslušný orgán v súlade s článkom 56 a ktorá je uvedená v povolení; c) prácu so škodcom budú vykonávať pracovníci, ktorých vedecká a technická kvalifikácia je podľa zistenia príslušných orgánov primeraná a ktorá je uvedená v povolení; d) pri uvedení na územie Únie alebo pri premiestňovaní na tomto území je škodca vybavený uvedeným povolením. 4. Povolenie sa obmedzuje na množstvo, ktoré je primerané pre príslušnú činnosť a nepresahuje kapacitu určenej karanténnej stanice. Obsahuje limity, ktoré sú potrebné na to, aby sa primerane znížilo riziko usídlenia a šírenia uvedených karanténnych škodcov Únie. 5. Príslušný orgán monitoruje dodržiavanie podmienok uvedených v odseku 3 a obmedzenia a limity uvedené v odseku 4 a prijme potrebné opatrenia v prípade, že tieto podmienky, tieto obmedzenia alebo limity nie sú splnené. V prípade potreby povedú tieto kroky k odňatiu povolenia uvedeného v odseku 1. 6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 98 prijímať delegované akty, ktorými sa stanovujú podrobné pravidlá, pokiaľ ide o: a) výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou týkajúcich sa uvedenia týchto škodcov na územie Únie a ich premiestňovania v rámci tohto územia; b) posúdenia a povolenie uvedené v odseku 2; a c) monitorovanie dodržiavania podmienok, uplatnenie opatrení v prípade ich nedodržiavania a oznamovanie uvedeného, ako sa uvádza v odseku 5. Článok 9 Oznamovanie karanténnych škodcov Únie príslušným orgánom 1. Každá osoba, ktorá zistí výskyt karanténneho škodcu Únie alebo má odôvodnené podozrenie na výskyt takéhoto škodcu, do desiatich kalendárnych dní písomne oznámi túto skutočnosť príslušnému orgánu. 2. Osoba uvedená v odseku 1 poskytne príslušnému orgánu informácie o takomto výskyte, ktoré má k dispozícii, ak ju o to príslušný orgán požiada. Článok 10 Opatrenia v prípade podozrenia na výskyt karanténneho škodcu Únie Ak má príslušný orgán podozrenie na výskyt karanténneho škodcu Únie v časti územia príslušného členského štátu, kde predtým nebol známy výskyt uvedeného škodcu, bezodkladne prijme všetky potrebné opatrenia, aby sa úradne potvrdilo, či sa škodca vyskytuje alebo nevyskytuje. Článok 11 Oznamovanie výskytu karanténnych škodcov Únie Komisii a ostatným členským štátom 1. Členský štát podáva Komisii a ostatným členským štátom oznámenie prostredníctvom elektronického oznamovacieho systému, ktorý je uvedený v článku 97, ak nastane niektorá z týchto situácií: a) príslušný orgán tohto štátu dostal diagnostiku z úradného laboratória, ako sa uvádza v článku 36 nariadenia (EÚ) č. .../.... [Úrad pre publikácie, prosím, vložte číslo nariadenia o úradných kontrolách], ktorým sa potvrdzuje (ďalej len „úradne sa potvrdzuje“), že sa na jeho území vyskytuje karanténny škodca Únie, ktorého výskyt nebol predtým v tomto členskom štáte známy; b) príslušný orgán tohto štátu úradne potvrdil výskyt karanténneho škodcu Únie na svojom území, ak zistil výskyt takéhoto škodcu na časti svojho územia, v ktorej sa predtým nevyskytoval; c) príslušný orgán tohto štátu úradne potvrdil výskyt karanténneho škodcu Únie na svojom území v zásielke rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov, ktorá bola uvedená na územie Únie, ktorá má byť na toto územie uvedená alebo sa má na ňom premiestňovať. 2. Oznámenia uvedené v odseku 1 sa podávajú do troch pracovných dní po tom, ako príslušný orgán úradne potvrdí výskyt konkrétneho karanténneho škodcu Únie. 3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 98, v ktorom sa stanovuje, že oznamovacia povinnosť uvedená v odseku 1 sa vzťahuje aj na podozrenie na výskyt konkrétnych karanténnych škodcov Únie, ktorí ešte neboli úradne potvrdení. V týchto delegovaných aktoch môže byť určená aj lehota, v rámci ktorej sa podávajú tieto oznámenia. Článok 12 Informácie o karanténnych škodcoch Únie, ktoré poskytujú príslušné orgány profesionálnym prevádzkovateľom Ak sú splnené podmienky jedného z bodov článku 11 ods. 1, príslušný orgán zabezpečí, aby profesionálni prevádzkovatelia, ktorých rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety by mohli byť ohrozené, boli okamžite informovaní o výskyte príslušného karanténneho škodcu Únie. Článok 13 Informácie o prioritných škodcoch, ktoré poskytujú príslušné orgány verejnosti Ak sú splnené podmienky jedného z bodov článku 11 ods. 1 písm. a) alebo b), pokiaľ ide o prioritných škodcov, príslušný orgán informuje verejnosť o opatreniach, ktoré prijal a ktoré plánuje prijať a ktoré majú v prípade potreby prijať konkrétni profesionálni prevádzkovatelia alebo iné osoby. Článok 14 Oznamovanie bezprostredného nebezpečenstva 1. Ak má členský štát dôkaz, že existuje bezprostredné nebezpečenstvo zavlečenia karanténneho škodcu Únie na územie Únie alebo na časť tohto územia, kde sa ešte nevyskytuje, tento členský štát bezodkladne písomne oznámi uvedený dôkaz Komisii a ostatným členským štátom. 2. Profesionálni prevádzkovatelia bezodkladne oznamujú príslušným orgánom každý dôkaz, ktorý majú o bezprostrednom nebezpečenstve týkajúcom sa karanténneho škodcu Únie, ako sa uvádza v odseku 1. Článok 15 Opatrenia, ktoré musia profesionálni prevádzkovatelia bezodkladne vykonať 1. Ak profesionálny prevádzkovateľ zistí výskyt karanténneho škodcu Únie na rastlinách, rastlinných produktoch alebo iných predmetoch, ktoré sú pod jeho kontrolou, bezodkladne po informovaní príslušného orgánu a konzultácii s ním prijme fytosanitárne opatrenia potrebné na odstránenie škodcu z týchto rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ako aj zo svojich priestorov, ak je to potrebné, a na zabránenie šírenia tohto škodcu. Tento profesionálny prevádzkovateľ bezodkladne po informovaní príslušného orgánu a konzultácii s ním informuje osoby v obchodnom reťazci, od ktorých sa získali tieto rastliny, rastlinné produkty a iné predmety. Tento príslušný orgán v prípade potreby zabezpečí, aby dotknutý profesionálny prevádzkovateľ prestal dodávať na trh tie rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, v ktorých sa škodca môže vyskytovať. 2. V prípadoch, ak rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety uvedené v odseku 1 už nie sú pod kontrolou daného profesionálneho prevádzkovateľa, tento profesionálny prevádzkovateľ bezodkladne po informovaní príslušného orgánu a konzultácii s ním informuje o výskyte škodcu tie osoby v obchodnom reťazci, od ktorých sa získali tieto rastliny, rastlinné produkty a iné predmety a ktorým boli tieto rastliny, rastlinné produkty a iné predmety dodané. 3. Príslušný orgán v prípade potreby zabezpečí, aby dotknutý profesionálny prevádzkovateľ stiahol z trhu rastliny, rastlinné produkty a iné predmety, v ktorých sa môže škodca vyskytovať, a ak sa rastliny, rastlinné produkty a iné predmety mohli už dostať ku konečným používateľom, aby boli stiahnuté od týchto konečných používateľov. 4. V prípadoch, keď sa uplatňuje odsek 1 alebo 2, dotknutý profesionálny prevádzkovateľ poskytne príslušnému orgánu všetky informácie, ktoré sú relevantné pre verejnosť. V prípade, že je potrebné zasiahnuť, pokiaľ ide o rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety, v ktorých sa môže vyskytovať konkrétny škodca, príslušný orgán informuje verejnosť. Článok 16 Eradikácia karanténnych škodcov Únie 1. Ak sa výskyt karanténneho škodcu Únie úradne potvrdí, príslušný orgán bezodkladne prijme všetky potrebné opatrenia na odstránenie tohto škodcu v danej oblasti a zabránenie jeho šírenia z tejto oblasti (ďalej len „eradikácia“) Tieto opatrenia sa prijmú v súlade s prílohou IV o opatreniach a zásadách na riadenie rizík spojených so škodcami. 2. Ak môže byť výskyt karanténnych škodcov Únie spojený s premiestňovaním rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov, príslušný orgán vyšetrí zdroj takéhoto výskytu a skutočnosť, že uvedený škodca sa týmto premiestňovaním mohol rozšíriť na ďalšie rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety. 3. Ak sa opatrenia uvedené v odseku 1 týkajú uvedenia rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov na územie Únie alebo premiestňovania v rámci tohto územia, dotknutý členský štát bezodkladne oznámi tieto opatrenia Komisii a ostatným členským štátom. 4. Súkromné priestory občanov nie sú vyňaté z opatrení, ktoré sa uvádzajú v odseku 1, ani z vyšetrovania, ktoré sa uvádza v odseku 2. Článok 17 Vytvorenie vymedzených oblastí 1. Po úradnom potvrdení uvedenom v článku 11 ods. 1 písm. a) príslušný orgán bezodkladne vytvorí oblasť, kde sa prijmú opatrenia z uvedeného článku (ďalej len „vymedzená oblasť“). Vymedzená oblasť pozostáva zo zamorenej zóny, ako sa stanovuje v odseku 2, a nárazníkovej zóny, ako sa stanovuje v odseku 3. 2. V zamorenej zóne sa nachádzajú: a) všetky rastliny, o ktorých je známe, že boli napadnuté daným škodcom; b) všetky rastliny, ktoré preukazujú prejavy alebo symptómy možného napadnutia týmto škodcom; c) všetky ostatné rastliny, ktoré by mohli byť napadnuté týmto škodcom vzhľadom na ich náchylnosť na tohto škodcu a ich umiestnenie v blízkosti napadnutých rastlín, alebo spoločný zdroj výroby, ak je známy, s napadnutými rastlinami alebo rastlinami, ktoré z nich vyrástli. 3. Nárazníková zóna je vedľa zamorenej zóny a obklopuje ju. Jej rozmery sú primerané vzhľadom na riziko šírenia dotknutého škodcu zo zamorenej zóny prirodzeným spôsobom alebo v dôsledku ľudskej činnosti vykonávanej v zamorenej zóne a jej okolí, a určí sa v súlade so zásadami stanovenými v oddiele 2 prílohy IV o opatreniach a zásadách na riadenie rizík spojených so škodcami. Ak je však riziko šírenia škodcu zo zamorenej zóny dostatočne znížené prostredníctvom prirodzených alebo umelých prekážok, nárazníková zóna nemusí byť vytvorená. 4. Odchylne od odseku 1, ak príslušný orgán vzhľadom na povahu dotknutého škodcu a miesto, kde bol zistený, na prvý pohľad dospeje k záveru, že takýto škodca môže byť odstránený okamžite, príslušný orgán môže rozhodnúť o tom, že nevytvorí vymedzenú oblasť. V takomto prípade vykoná prieskum s cieľom určiť, či boli napadnuté aj iné rastliny alebo rastlinné produkty. Na základe tohto prieskumu príslušný orgán určí, či existuje potreba vytvoriť vymedzenú oblasť. Uvedený príslušný orgán oznámi závery tohto prieskumu Komisii a ostatným členským štátom. 5. V prípade, že sa v súlade s odsekmi 2 a 3 vymedzená oblasť má rozšíriť na územie iného členského štátu, členský štát, v ktorom sa zistil výskyt uvedeného škodcu, bezodkladne kontaktuje členský štát, na ktorého územie sa má vymedzená oblasť rozšíriť, s cieľom umožniť tomuto členskému štátu, aby prijal všetky primerané opatrenia, ako sa uvádzajú v odsekoch 1 až 4. 6. Do 31. marca každého roka oznámia členské štáty Komisii a ostatným členským štátom počet vytvorených vymedzených oblastí a ich umiestnenie, konkrétnych škodcov a príslušné opatrenia prijaté v predchádzajúcom roku. Článok 18 Prieskumy a úpravy vymedzených oblastí a zrušenie obmedzení 1. Príslušné orgány každoročne vykonávajú prieskum každej vymedzenej oblasti, pokiaľ ide o vývoj výskytu konkrétneho škodcu. Tieto prieskumy sa uskutočňujú v súlade s ustanoveniami o prieskumoch, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 1 a 2. 2. Ak na základe výročného prieskumu zistí príslušný orgán výskyt konkrétneho škodcu v nárazníkovej zóne, uvedený členský štát okamžite oznámi túto skutočnosť Komisii a ostatným členským štátom, pričom osobitne uvedie, že výskyt škodcu sa zistil v nárazníkovej zóne. 3. Na základe výsledkov prieskumov uvedených v odseku 1 príslušné orgány v prípade potreby upravia hranice zamorených zón, nárazníkových zón a vymedzených oblastí. 4. Príslušné orgány môžu rozhodnúť o zrušení vymedzenej oblasti a ukončiť príslušné opatrenia na eradikáciu za predpokladu, že sa počas prieskumov uvedených v odseku 1 nezistil výskyt konkrétneho škodcu v tejto vymedzenej oblasti počas dostatočne dlhého obdobia. 5. Pri rozhodovaní o úpravách, ktoré sú uvedené v odseku 3, alebo o zrušení vymedzenej oblasti, ktoré je uvedené v odseku 4, príslušný orgán vezme do úvahy prinajmenšom vývojový cyklus daného škodcu a vektora, prítomnosť hostiteľských rastlín, ekologické a klimatické podmienky, ako aj pravdepodobnosť úspešnosti opatrení na eradikáciu. Článok 19 Podávanie správ o opatreniach prijatých podľa článkov 16, 17 a 18 Členské štáty napíšu správu o opatreniach prijatých podľa článkov 16, 17 a 18. Ak tieto opatrenia uplatňuje členský štát v oblasti, ktorá susedí s iným členský štátom, táto správa sa predkladá susediacemu členskému štátu. Na požiadanie sa správa predkladá Komisii a ostatným členským štátom. Článok 20 Zmena prílohy IV Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 98, ktorými sa mení oddiel 1 prílohy IV o opatreniach na riadenie rizík spojených s karanténnymi škodcami, pokiaľ ide o opatrenia zamerané na prevenciu a zlikvidovanie napadnutia v pestovaných a voľne rastúcich rastlinách, opatrenia zamerané na zásielky rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, opatrenia zamerané na iné prienikové cesty karanténnych škodcov, a ktorými sa mení oddiel 2 uvedenej prílohy o zásadách riadenia rizík spojených so škodcami, pokiaľ ide o zásady riadenia rizík spojených so škodcami, berúc do úvahy rozvoj technických a vedeckých poznatkov. Článok 21 Prieskumy karanténnych škodcov Únie a škodcov dočasne spĺňajúcich podmienky karanténneho škodcu Únie 1. Členské štáty vykonajú v určitých časových obdobiach prieskumy, v ktorých kontrolujú výskyt každého karanténneho škodcu Únie, ako aj prejavy alebo symptómy výskytu škodcov, ktorí dočasne spĺňajú podmienky karanténneho škodcu Únie, podľa oddielu 3 prílohy II, vo všetkých oblastiach, v ktorých výskyt takéhoto škodcu nebol známy. 2. Tieto prieskumy zahŕňajú prinajmenšom vizuálne preskúmanie, ktoré vykonáva príslušný orgán, a v prípade potreby odber vzoriek a testovanie. Zakladajú sa na spoľahlivých vedeckých a technických zásadách a vykonávajú sa v primeranom čase vzhľadom na možnosť odhalenia konkrétneho škodcu. V týchto prieskumoch sa zohľadňujú vedecké a technické dôkazy, ako aj všetky iné primerané informácie, ktoré sa týkajú výskytu konkrétneho škodcu. 3. Do 30. apríla každého roku členské štáty oznámia Komisii a ostatným členským štátom výsledky prieskumov uvedených v