Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na obdobie rokov 2005-2009 /* SEK/2006/0109 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 1.2.2006 SEK(2006) 109 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na obdobie rokov 2005-2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na podstate zdravých štátnych financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 došlo k zmene a doplneniu paktu prvý raz. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, usilovala sa však o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii,[1] ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty sú povinné Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich každoročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú meno, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Estónsko predložilo v máji 2004. Rada v súlade s nariadením k nemu 5. júla 2004 predložila stanovisko vychádzajúc z odporúčaní Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada. Členské štáty v týchto programoch konkretizujú svoje strednodobé ciele pokiaľ ide o stavy rozpočtov a stanovujú nástroje politík na ich dosiahnutie a zachovanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. V nadväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých časoch, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť. Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel,[2] spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld a všeobecných zásad hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných zásad na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu konvergenčného programu Estónska a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu. Hodnotenie 1. Najnovšia aktualizácia konvergenčného programu Estónska týkajúca sa obdobia rokov 2005-2009 bola predložená 1. decembra 2005[3]. Aktualizovaný program vo všeobecnosti nadväzuje na modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov na účely programov stability a konvergenčných programov, ktoré definuje nový kódex pravidiel[4]. 2. Estónsko, po tom ako zožalo prvé plody úspechu odvážnych snáh o reformu a stabilizáciu do polovice 90. rokov 20. storočia, v dôsledku krízy, v ktorej sa ocitlo Rusko v roku 1998, utrpelo krátkodobý pokles, ktorý sa prejavil ochabnutím hospodárskeho rastu v roku 1999. K rýchlej obnove hospodárskeho rastu od roka 2000 došlo vďaka komplexným štrukturálnym reformám vo finančnom a podnikateľskom sektore, ktoré mali za následok zvýšenie citlivosti hospodárstva voči trhovým činiteľom a jeho otvorenosť voči zahraničiu. Rast reálneho ročného HDP za posledné desaťročie v priemere dosiahol úroveň 6 %, čím značne predbehol priemer EÚ o 1,7 %. Vysoký deficit platobnej bilancie na úrovni 10,5 % HDP v roku 2004 predstavuje hlavnú makroekonomickú nerovnováhu. 3. Aktualizácia rast reálneho HDP odhaduje na 6,5 % na rok 2005, v roku 2006 by mal opatrne vystúpiť na úroveň 6,6 % a na zvyšok programového obdobia 2007-2009 by sa mal stabilizovať na úrovni 6,3 %. Celkovo sa makroekonomický scenár, z ktorého aktualizácia vychádza, javí ako značne opatrný v porovnaní s hodnotením útvarov Komisie, vrátane predpovede z jesene 2005. Predpokladá sa, že rast potencionálneho HDP na základe výpočtov útvarov Komisie, ktoré vychádzajú z programu podľa spoločne dohodnutej metodiky, zostane relatívne vysoký, avšak v strednodobom výhľade s mierne klesajúcou tendenciou. Opatrný výhľad rastu reálneho HDP v dôsledku toho má za následok negatívnu produkčnú medzeru počas celého programového obdobia, zatiaľ čo predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza pre roky 2005 a 2006 pozitívnu produkčnú medzeru s malým objemom voľnej kapacity hospodárstva v roku 2005. Očakáva sa, že rast zamestnanosti bude v nasledujúcich rokoch naďalej intenzívny. Predpokladá sa, že inflácia sa zníži z úrovne 3,5 % v roku 2005 na úroveň 2,6 % v roku 2006 a 2007 a v rokoch 2008 a 2009 zostane na miernej úrovni 2,7 %. Nakoľko vlastné zvýšenie harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HICP), odrážajúce základné účinky súvisiace s pristúpením ako aj vysoké ceny energií, dosiahlo úroveň 4,1 % za rok 2005, prognóza na rok 2006 sa javí ako relatívne optimistická, zatiaľ čo prognóza na rok 2007 je v súlade s predpoveďou Komisie. Odhaduje sa, že deficit platobnej bilancie sa znížil z úrovne 13,4 % v roku 2003 na 9 % HDP v roku 2005. Zatiaľ čo k uvoľneniu tejto hlavnej nerovnováhy estónskeho hospodárstva došlo vďaka tomu, že verejné financie pravidelne zaznamenávajú prebytok, podľa programu by sa v budúcich rokoch riešeniu tohto problému malo venovať trochu viac pozornosti. Estónsko udržalo úplnú stabilitu výmenného kurzu v rámci mechanizmu ERM II počas celého roka 2005 v súvislosti so svojim menovým výborom, ktorý v rámci mechanizmu funguje ako jednostranný záväzok. Kurzy na peňažných trhoch a úrokové sadzby z bankových úverov boli počas celého roka 2005 nízke a stabilné, odrážajúc tak dôveryhodnosť menového rámca Estónska. 4. Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 potvrdila rozpočtovú stratégiu predloženú v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2004-2008. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, odhad prebytku verejných financií v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005 je na úrovni 1,1 % HDP v porovnaní s cieľovým vyrovnaným rozpočtom stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Súčasný prebytok za rok 2005 v dôsledku kombinácie vysokého hospodárskeho rastu a zlepšeného systému vyberania daní bol o mnoho vyšší, na úrovni okolo 2½ % HDP. 5. Rozpočtový rámec Estónska sa zameriava na udržanie zdravých verejných financií v kontexte udržateľného vysokého hospodárskeho rastu a zvyšujúcej sa zamestnanosti. Na splnenie tohto cieľa jeho súčasťou je požiadavka vyrovnaného rozpočtu adresovaná štátnej správe a nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády. Program sa zameriava na dosiahnutie vyrovnanosti účtov verejných financií od roka 2007 po dosiahnutí prebytkov na úrovni 0,3 % HDP v roku 2005 a 0,1 % HDP v roku 2006. Cieľové prebytky verejných financií na roky 2005 a 2006 sú mierne vyššie než údaje z predchádzajúcej aktualizácie, odrážajú však iba čiastočne lepší než očakávaný výsledok v roku 2005. Predpokladá sa, že dôjde k postupnému poklesu podielu výdavkov ako aj podielu príjmov smerom ku koncu programového obdobia. Aktualizácia z decembra 2005 v porovnaní s predchádzajúcim programom vo všeobecnosti potvrdzuje plánovanú fiškálnu stratégiu ročných vyrovnaných rozpočtov na pozadí značne priaznivejšieho makroekonomického scenára. 6. Očakáva sa, že, vychádzajúc z výpočtov útvarov Komisie na základe programu podľa spoločne dohodnutej metodiky, štrukturálne saldo (prebytok) postupne v nasledujúcich štyroch rokoch poklesne z úrovne okolo 0,5 % HDP v roku 2005 na vyrovnanú úroveň v roku 2009. Aktualizácia stanovuje strednodobý cieľ stavu rozpočtu v zmysle Paktu rastu a stability štrukturálne vyrovnaných rozpočtov, t. j. čistých a cyklicky upravených sáld bez jednorazových alebo dočasných opatrení. Nakoľko je strednodobý cieľ v programe ambicióznejší než minimálna štandardná hodnota (odhad deficitu okolo 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečiť bezpečné rozpätie v prípade výskytu nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu svojou primeranosťou spadá do rozsahu uvádzaného Paktom rastu a stability a kódexom pravidiel pre členské štáty eurozóny a mechanizmu ERM II a má náročnejší charakter než naznačuje dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. 7. Môže sa ukázať, že rozpočtové výsledky sú značne lepšie než sa predpokladalo v programe, dokonca aj po roku 2005. Hospodársky výhľad, z ktorého sa na obdobie rokov 2006-2009 vychádza, je značne opatrný. Estónsko okrem toho potvrdilo, že rekordné prekonanie fiškálnych cieľov umožňuje, aby sa vyrovnanosť rizík vnímala ako mierne upriamená pozitívnym smerom. 8. Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia programu bude v priebehu programového obdobia postačovať na splnenie strednodobého cieľa programu. Keďže je strednodobý cieľ náročnejší než minimálna štandardná hodnota, jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečiť bezpečné rozpätie voči prekročeniu stropu deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách počas celého obdobia. Avšak pri zohľadnení pravdepodobnosti výsledku v roku 2005 lepšieho než sa očakávalo by snaha o dosiahnutie cieľového prebytku rozpočtu nepresahujúceho 0,1 % HDP v roku 2006 mohla v hospodársky priaznivých časoch v sebe niesť riziko procyklickosti. 9. Hrubý dlhový pomer Estónska je najnižší v EÚ a nachádza sa výrazne pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Dlhový pomer je podľa aktualizácie a v súlade s predpoveďou útvarov Komisie na roky 2005-2007 stanovený tak, aby sa v priebehu celého programového obdobia ďalej znižoval na úroveň iba 2,8 % HDP na konci roka 2009. 10. So zreteľom na udržateľnosť verejných financií sa zdá, že Estónsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené nízkemu riziku. Hrubý dlh sa v súčasnosti nachádza na veľmi nízkej úrovni a predpokladá sa, že sa počas výhľadového obdobia udrží pod referenčnou hodnotou 60 %. Stratégia Estónska sústreďovať sa na otázky udržateľnosti pri tvorbe fiškálnej politiky vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá si vyžaduje kumuláciu aktív, pozitívne prispieva k vývoju verejných financií. Súčasný prebytkový stav rozpočtu prispieva k obmedzeniu prognózovaného vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet a strednodobého rozpočtového plánu udržania vyrovnaných rozpočtov je v súlade s nízkymi rizikami, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií. 11. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Najmä veľké prebytky verejných financií v roku 2005 skutočne prispeli k značnému zníženiu deficitu platobnej bilancie pod úroveň 10 % HDP. Základným kameňom kombinácie politík Estónska počas programového obdobia je prísna fiškálna politika, najmä vzhľadom na podporu ďalšieho znižovania deficitu platobnej bilancie na udržateľné úrovne. Aktualizácia taktiež obsahuje opatrenia na podporu rozdelenia zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom redukcie verejného sektora v hospodárstve a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. 12. Národný plán reforiem, ktorý Estónsko predložilo 15. októbra 2005, rozlišuje medzi týmito výzvami, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: i) udržateľnosť verejných financií, ii) fiškálna politika podporujúca hospodársky rast a zamestnanosť a iii) zabezpečenie stabilného markoekonomického prostredia. Dôsledky opatrení na rozpočet, ktoré sú uvedené v národnom programe reforiem, sú úplne premietnuté do rozpočtových prognóz konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem. Konvergenčný program najmä načrtáva opatrenia na dokončenie dôchodkovej reformy z roku 2002, zvýšenie spotrebných a environmentálnych daní pri znížení daní z práce a systematický presun rozpočtových prostriedkov smerom do oblasti investícií, podpory výskumu a vývoja a odbornej prípravy. Konvergenčný program tieto opatrenia dopĺňa o zmeny v oblasti inštitucionálneho usporiadania verejných financií, najmä dokončením IT systému tvorby rozpočtu, ktorý by spájal príslušné ministerstvá so systémom kontroly ministerstva financií prostredníctvom hlbšej formalizácie postupu strategického plánovania a prípravy nových právnych predpisov na zlepšenie finančného hospodárenia na úrovni miestnych samospráv. Stav rozpočtu je celkovo vyrovnaný a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom. Napriek tomu, vzhľadom na uvedené hodnotenie a výsledok rozpočtu v roku 2005, ktorý je pravdepodobne značne lepší než odhad uvedený v programe, v prípade Estónska by bolo vhodnejšie, aby sa v roku 2006 a rokoch nasledujúcich zameralo na dosiahnutie vyššieho prebytku rozpočtu s cieľom naďalej podporovať korigovanie nerovnováhy platobnej bilancie. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na obdobie rokov 2005-2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 13. Estónsko, po tom ako zožalo prvé plody úspechu odvážnych snáh o reformu a stabilizáciu do polovice 90. rokov 20. storočia, v dôsledku krízy, v ktorej sa ocitlo Rusko v roku 1998, utrpelo krátkodobý pokles, ktorý sa prejavil ochabnutím hospodárskeho rastu v roku 1999. K rýchlej obnove hospodárskeho rastu od roka 2000 došlo vďaka komplexným štrukturálnym reformám vo finančnom a podnikateľskom sektore, ktoré mali za následok zvýšenie citlivosti hospodárstva voči trhovým činiteľom a jeho otvorenosť voči zahraničiu. Rast reálneho ročného HDP za posledné desaťročie v priemere dosiahol úroveň 6 %, čím značne predbehol priemer EÚ o 1,7 %. Vysoký deficit platobnej bilancie na úrovni 10,5 % HDP v roku 2004 prestavuje hlavnú makroekonomickú nerovnováhu. Vývoj rozpočtu bol poznačený celkovo obozretnou fiškálnou politikou, ktorej dôsledkom boli značné fiškálne prebytky. 14. Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 potvrdila rozpočtovú stratégiu predloženú v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2004-2008. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005 odhad prebytku verejných financií v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005 je na úrovni 1,1 % HDP v porovnaní s cieľovým vyváženým rozpočtom stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Súčasný prebytok za rok 2005 v dôsledku kombinácie vysokého hospodárskeho rastu a zlepšeného systému vyberania daní bol o mnoho vyšší, na úrovni okolo 2½ % HDP. 15. Rada [14. februára 2006] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Estónska, ktorý sa týka obdobia rokov 2005 až 2009. Aktualizovaný program vo všeobecnosti nadväzuje na modelovú štruktúru a požiadavky poskytovania údajov na účely programov stability a konvergenčných programov, ktoré definuje nový kódex pravidiel[6]. 16. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 6,5 % v roku 2005 na 6,6 % v roku 2006 a v priebehu zostávajúceho programového obdobia dosiahne priemernú stabilnú úroveň 6,3 %. Zdá sa, že tento scenár pri hodnotení na pozadí aktuálne dostupných informácií vychádza z výrazne obozretných predpokladov hospodárskeho rastu. Predpokladá sa, že rast potencionálneho HDP na základe výpočtov útvarov Komisie, ktoré vychádzajú z programu podľa spoločne dohodnutej metodiky, zostane relatívne vysoký, avšak v strednodobom výhľade s mierne klesajúcou tendenciou. V dôsledku toho obozretný výhľad rastu reálneho HDP má za následok negatívnu produkčnú medzeru počas programového obdobia, zatiaľ čo predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza pre roky 2005 a 2006 pozitívnu produkčnú medzeru. Krátkodobé prognózy programu sa aj v prípade inflácie zdajú byť mierne nízke. 17. Strednodobý rozpočtový rámec Estónska sa zameriava na udržanie zdravých verejných financií v kontexte udržateľného vysokého hospodárskeho rastu a zvyšujúcej sa zamestnanosti. Program sa zameriava na dosiahnutie udržania vyrovnanosti účtov verejných financií od roka 2007, po dosiahnutí prebytkov na úrovni 0,3 % HDP v roku 2005 a 0,1 % HDP v roku 2006. Primárne saldo je v dôsledku zanedbateľného úrokového zaťaženia na iba nevýrazne vyššej úrovni. Predpokladané ciele prebytku verejných financií na roky 2005 a 2006 sú mierne vyššie než v predchádzajúcej aktualizácii, avšak iba čiastočne odrážajú lepšie než očakávaný výsledok v roku 2005 na úrovni okolo 2½ % HDP, najmä vďaka vzostupnému hospodárskemu rastu a zlepšenému systému vyberania daní. Predpokladá sa, že dôjde k postupnému poklesu podielu výdavkov ako aj podielu príjmov smerom ku koncu programového obdobia. Aktualizácia z decembra 2005 v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu vo všeobecnosti potvrdzuje plánovanú fiškálnu stratégiu ročných vyrovnaných rozpočtov na pozadí značne priaznivejšieho makroekonomického scenára. 18. Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, v priemere o 0,5 % HDP za rok. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa stavu rozpočtu pri úrovni štrukturálneho deficitu a má v pláne udržať štrukturálne saldo, ktoré spĺňa strednodobý cieľ programu počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne na 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu svojou primeranosťou spadá do rozsahu uvádzaného Paktom rastu a stability a kódexom pravidiel pre členské štáty eurozóny a mechanizmu ERM II a má náročnejší charakter než naznačuje dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. 19. Môže sa ukázať, že rozpočtové výsledky sú značne lepšie než sa predpokladalo v programe, dokonca po roku 2005. Hospodársky výhľad, z ktorého sa na obdobie rokov 2006-2009 vychádza, je značne opatrný. Estónsko okrem toho potvrdilo, že rekordné prekonanie fiškálnych cieľov umožňuje, aby sa vyrovnanosť rizík vnímala ako mierne upriamená pozitívnym smerom. 20. Vzhľadom na hodnotenie rizika sa zdá, že rozpočtová stratégia postačuje na dosiahnutie stavu rozpočtu, ktorý je možno zo štrukturálneho hľadiska považovať za primeraný v zmysle paktu počas celého programového obdobia. Okrem toho rozpočtová pozícia uvedená v programe zaisťuje bezpečné rozpätie voči porušeniu hranice deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách počas programového obdobia. Avšak pri zohľadnení pravdepodobnosti výsledku v roku 2005 lepšieho než sa očakávalo by snaha o dosiahnutie cieľového prebytku rozpočtu nepresahujúceho 0,1 % HDP v roku 2006 mohla v hospodársky priaznivých časoch v sebe niesť riziko procyklickosti. 21. Dlhový pomer sa na konci roka odhaduje na 4,6 % HDP, dostatočne pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenou v zmluve, ktorý je skutočne najnižšou v EÚ. Program predpokladá počas programového obdobia pokles dlhového pomeru o 1,8 percentuálneho bodu. 22. So zreteľom na udržateľnosť verejných financií sa zdá, že Estónsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené nízkemu riziku. Hrubý dlh sa v súčasnosti nachádza na veľmi nízkej úrovni a predpokladá sa, že sa počas výhľadového obdobia udrží pod referenčnou hodnotou 60 %. Stratégia Estónska sústreďovať sa na otázky udržateľnosti pri tvorbe fiškálnej politiky, vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá si vyžaduje kumuláciu aktív, pozitívne prispieva k vývoju verejných financií. Súčasný prebytkový stav rozpočtu prispieva k obmedzeniu plánovaného vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet a strednodobého rozpočtového plánu udržania vyrovnaných rozpočtov je v súlade s nízkymi rizikami, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií. 23. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Najmä veľké prebytky verejných financií v roku 2005 skutočne prispeli k značnému zníženiu deficitu platobnej bilancie pod úroveň 10 % HDP. Základným kameňom kombinácie politík Estónska počas programového obdobia je prísna fiškálna politika, najmä vzhľadom na podporu ďalšieho znižovania deficitu platobnej bilancie na udržateľné úrovne. Aktualizácia taktiež obsahuje opatrenia na podporu rozdelenia zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom redukcie verejného sektora v hospodárstve a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. 24. Národný program reforiem Estónska predložený 15. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta, rozlišuje medzi týmito výzvami, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: i) udržateľnosť verejných financií, ii) fiškálna politika podporujúca hospodársky rast a zamestnanosť a iii) zabezpečenie stabilného markoekonomického prostredia. Dôsledky opatrení na rozpočet, ktoré sú uvedené v národnom programe reforiem, sú úplne premietnuté do rozpočtových prognóz konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem. Konvergenčný program najmä načrtáva opatrenia na dokončenie dôchodkovej reformy z roku 2002, zvýšenie spotrebných a environmentálnych daní pri znížení daní z práce a systematický presun rozpočtových prostriedkov smerom do oblasti investícií, podpory výskumu a vývoja a odbornej prípravy. Konvergenčný program tieto opatrenia dopĺňa o zmeny v oblasti inštitucionálneho usporiadania verejných financií, najmä dokončením IT systému tvorby rozpočtu, ktorý by spájal príslušné ministerstvá so systémom kontroly ministerstva financií prostredníctvom hlbšej formalizácie postupu strategického plánovania a nových právnych predpisov na zlepšenie finančného hospodárenia na úrovni miestnych samospráv. Vzhľadom na uvedené hodnotenie si Rada všíma, že stav rozpočtu je celkovo vyrovnaný a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom. Napriek tomu si Rada vzhľadom na výsledok rozpočtu v roku 2005, ktorý je pravdepodobne značne lepší než odhad uvedený v programe, všíma, že v prípade Estónska by bolo vhodnejšie, aby sa v roku 2006 a rokoch nasledujúcich zameralo na dosiahnutie vyššieho prebytku rozpočtu s cieľom naďalej podporovať korigovanie nerovnováhy platobnej bilancie. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (% zmena) | KP dec. 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | KOM nov. 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | neuv. | HICP inflácia (%) | KP dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | KOM nov. 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | neuv. | neuv. | KP dec. 20041 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | neuv. | Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | KP dec. 20052 | 0,1 | -0,4 | -0,6 | -0,7 | -0,5 | -0,1 | KOM nov. 20053 | -0,2 | 0,5 | 0,1 | -0,1 | neuv. | neuv. | KP dec. 20042 | -0,9 | -1,3 | -1,7 | -1,2 | -1.0 | neuv. | Saldo verejných financií (v % HDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | KOM nov. 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | neuv. | neuv. | KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0.0 | 0,0 | Primárne saldo (v % HDP) | KP dec. 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | neuv. | neuv. | KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0.1 | neuv. | Cyklicky upravované saldo = štrukturálne saldo4 (v % HDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | KOM nov. 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | neuv. | neuv. | KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP dec. 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | neuv. | neuv. | KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | neuv. | Poznámky: 1 Aktualizácia konvergenčného programu z decembra 2004 sa zaoberá definíciou národného indexu spotrebiteľských cien CPI, a nie harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien HICP. Rozdiely sú zanedbateľné. 2 Výpočty útvarov Komisie vychádzajú z údajov uvedených v programe. 3 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 7,2%; 7,1%; 6,7% a 6,5% v období rokov 2004 – 2007. 4 Keďže program nekonkretizuje žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia, cyklicky upravené saldo a štrukturálne saldo sa zhodujú. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [3] Preklad tohto prekladu v anglickom jazyku bol predložený 2. januára 2006. [4] Program poskytuje najnutnejšie a nepovinné údaje, ktoré predpisuje nový kódex pravidiel. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Program poskytuje najnutnejšie a nepovinné údaje, ktoré predpisuje nový kódex pravidiel.