SK Úradný vestník Európskej únie C 218/42

Stanovisko Výboru regiónov „Revízia smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie“

2013/C 218/07

VÝBOR REGIÓNOV

— žiada, aby bol koordinovaný alebo spoločný postup v súlade s návrhom v článku 2 ods. 3 dobrovoľný, a nie povinný, a aby sa jednoznačne vymedzilo, na ktoré ďalšie právne predpisy EÚ by sa toto ustanovenie malo vzťahovať;

— odmieta návrh obsiahnutý v článku 5 ods. 2 zaviesť povinnosť vykonávať určovanie rozsahu posudzovania bez výnimiek. Zodpovednosť za vymedzenie rozsahu a miery podrobnosti environmentálnej správy by mal naďalej niesť navrhovateľ projektu;

— žiada, aby smernica o EIA v článku 5 ods. 3 zahŕňala rôzne systémy overovania environmentálnych správ, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, vrátane tých, kde overovanie správ vykonávajú interne príslušné orgány alebo environmentálne orgány;

— víta zavedenie minimálnej 30-dňovej lehoty na konzultácie v článku 6 ods. 7. Zavedenie lehôt, ktoré presahujú rámec tohto minimálneho obdobia, však musí byť ponechané v právomoci členských štátov;

— žiada, aby sa nové ustanovenia článku 8 ods. 1 o udelení povolenia na realizáciu projektu upravili tak, aby uspokojivým spôsobom zohľadnili rôzne systémy posudzovania vplyvov projektov na životné prostredie existujúce v členských štátoch a odporúča, aby bolo v smernici stanovené trvanie platnosti posudzovania vplyvov projektov na životné prostredie, ktoré by bolo významným prvkom na zabezpečenie kvality, a tým i účinnosti posudzovania;

— kriticky sa stavia k stanoveniu záväzného časového rámca týkajúceho sa uzavretia posudzovania vplyvov projektu na životné prostredie (článok 8 ods. 3). Urýchlenie postupu, ktoré sa malo docieliť stanovením časových rámcov, sa lepšie dosiahne prostredníctvom diferencovaných vnútroštátnych predpisov členských štátov;

— žiada, aby sa prechodné ustanovenia stanovili tak, aby sa posudzovanie vplyvu na životné prostredie v prípade projektov v pokročilom štádiu rozpracovania dalo dokončiť podľa súčasnej smernice o EIA.

Spravodajca Marek SOWA (PL/EĽS), maršálek Malopoľského vojvodstva Referenčný dokument Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie COM(2012) 628 final

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A. Všeobecné pripomienky

1. zdôrazňuje, že navrhované zmeny právneho rámca pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie v Európe sú v mnohých ohľadoch nevyhnutné a žiaduce. Zdôrazňuje však, že všetky zmeny musia vytvoriť patričnú rovnováhu medzi požiadavkami na ochranu životného prostredia na jednej strane a hospodárskym rozvojom na strane druhej. Nadmerne zdĺhavé postupy získavania rozhodnutia o povolení na realizáciu projektu by mohli ohroziť spoločenské i hospodárske záujmy a mohli by viesť k zníženiu konkurencieschopnosti EÚ ako celku a v mnohých prípadoch by ani neprospievali ochrane životného prostredia či zdravia a života ľudí. Zmeny na zvýšenie kvality a súladu postupov a dokumentov by mali byť vykonávané s ohľadom na účinnosť a efektivitu prijímania rozhodnutí.

2. Konštatuje, že jestvujú vážne pochybnosti, pokiaľ ide o niektoré zmeny, ktoré by spôsobili predĺženie trvania hlavných etáp procesu.

3. Pripomína, že táto revízia smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (smernice o EIA) bude mať značný vplyv na miestne a regionálne orgány, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri realizácii navrhovaných opatrení. Na rozdiel od očakávaní Európskej komisie sa domnieva, že mnohé z navrhovaných zmien smernice o EIA môžu zvýšiť administratívne zaťaženie miestnych a regionálnych orgánov v súvislosti s organizáciou, riadením a výdavkami. Preto žiada, aby sa predišlo akémukoľvek prenosu zodpovednosti navrhovateľa projektu na príslušné orgány v tejto oblasti.

4. Konštatuje, že všetky dodatočné náklady a administratívnu záťaž orgánov verejnej správy treba posudzovať na základe sociálno-ekonomického a environmentálneho prínosu navrhovaných zmien, aby z dlhodobého hľadiska prínos prevážil vynaložené náklady.

5. Zdôrazňuje, že smernica môže mať úspech iba za predpokladu, že orgány na národnej, regionálnej a miestnej úrovni vytvoria dobre fungujúce inštitucionálne štruktúry, ktoré budú mať k dispozícii potrebné finančné prostriedky a ľudské zdroje umožňujúce aktívnu účasť všetkých zodpovedných úsekov verejnej správy, najmä odborov životného prostredia. Zdôrazňuje neustálu potrebu pokračovať v budovaní kapacít na úrovni miestnych a regionálnych orgánov, čo by malo zahŕňať užšiu spoluprácu s existujúcimi národnými strediskami pre EIA a podporu z ich strany.

6. V záujme väčšej právnej istoty požaduje väčší súlad terminológie v celom znení návrhu smernice a jej príloh.

7. Podporuje zámer zlepšiť kvalitu environmentálnych správ, ale smernica o EIA by mala zahŕňať rôzne systémy overovania týchto správ, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, regiónoch a mestách.

8. Nazdáva sa, že nové ustanovenia nezohľadňujú uspokojivým spôsobom rôzne systémy EIA existujúce v členských štátoch, napr. postup EIA a postup udeľovania povolení pre projekt môžu byť vykonané integrovane alebo oddelene.

B. Rozsah pôsobnosti (článok 1)

9. Žiada vysvetlenie, prečo bola v článku 1 ods. 2 rozšírená definícia projektu o demolačné práce. Domnieva sa, že ak sa má týmto ustanovením zaviesť možnosť vykonať EIA v prípade demolačných prác pre všetky projekty uvedené v prílohách I a II, spôsobí to ďalšiu značnú administratívnu záťaž. Rovnako sa domnieva, že povinnosť vykonať EIA pre demolačné práce by sa mala obmedziť len na veľmi úzko vymedzené prípady uvedené v prílohách I a II, pri búraní alebo rozoberaní vybudovaného projektu na konci jeho životnosti alebo pri demolačných prácach potrebných na realizáciu projektu.

10. Požaduje, aby sa opätovne preskúmala definícia pojmu „povolenie“, ako aj jeho použitie v texte, a to vzhľadom na skutočnosť, že transpozícia a uplatňovanie smernice o službách (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu) prispeli v členských štátoch k zrušeniu požiadavky získať predchádzajúce povolenie na poskytovanie určitých služieb, ktoré bolo nahradené kontrolami ex post.

11. Víta, že na projekty slúžiace výlučne na účely národnej alebo civilnej ochrany sa nevzťahuje povinnosť vykonávať EIA. Aby sa predišlo zneužívaniu tohto ustanovenia, ako aj situácii, že príliš veľa projektov bude vylúčených z postupu EIA, mohol by sa do smernice zaradiť ukážkový zoznam obsahujúci príklady týchto projektov slúžiacich na účely civilnej ochrany, pričom by sa zohľadnili aj projekty, ktoré sú podporované z Fondu solidarity Európskej únie.

12. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh nezahŕňa revíziu príloh I a II, keďže sa tým premeškala príležitosť prepracovať ich a na základe doterajších skúseností prípadne obmedziť rozsah ich platnosti, a opakuje svoju výzvu, aby sa stanovili minimálne prahové hodnoty EÚ v záujme zvýšenia právnej jednoznačnosti. Zmenšili by sa tým rozdiely v zaobchádzaní s podnikmi v EÚ, ako aj administratívna a finančná záťaž pre miestne a regionálne orgány v členských štátoch Ukazuje sa, že niektoré členské štáty pri stanovovaní prahových hodnôt často prekračujú svoju mieru slobody v rozhodovaní tým, že zohľadňujú len niektoré kritériá výberu uvedené v prílohe III alebo už vopred vylučujú niektoré projekty. Pri zjednocovaní prahov by sa mali brať do úvahy aj obmedzenia a kritériá stanovené v smernici 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.

C. Jednotné kontaktné miesto (koordinovaný alebo spoločný postup) – článok 2 ods. 3

13. Nazdáva sa, že koordinovaný alebo spoločný postup by mal byť dobrovoľný, a nie povinný, ako to navrhuje Európska komisia.

14. V záujme väčšej jednoznačnosti právnych predpisov žiada, aby sa v článku 2 ods. 3 jednoznačne vymedzilo, na ktoré ďalšie právne predpisy EÚ by sa toto ustanovenie malo vzťahovať.

15. Poukazuje na to, že zriadenie jedného kontaktného miesta pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie by nemalo byť spojené s vyšším počtom pracovníkov a väčšími nákladmi, pretože by to bolo neúmerné v porovnaní s prínosom posudzovania vplyvov na životné prostredie. Žiada, aby sa vyjasnilo, či sa ustanovenie „členské štáty vymenujú jeden orgán, ktorý bude zodpovedný za uľahčovanie postupu udeľovania povolenia pre každý projekt“ vzťahuje len na projekty, pri ktorých sa uplatňuje koordinovaný alebo spoločný postup, alebo všeobecne na všetky projekty. V niektorých členských štátoch bude veľmi ťažké splniť túto požiadavku vzhľadom na špecifickú hierarchiu a právomoci jednotlivých orgánov zapojených do tohto postupu. S ohľadom na členské štáty, v ktorých je postup EIA už zahrnutý v povoľovacom konaní a vykonáva ho orgán zodpovedný za udelenie takéhoto povolenia, treba upresniť, že „jeden orgán“, o ktorom je reč v návrhu, môže byť ten istý orgán.

D. Nové prvky, ktoré treba zohľadniť pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie (článok 3) v rámci postupu overovania (príloha III), ako aj v environmentálnej správe (článok 5 ods. 1 prílohy IV)

16. Požaduje väčší súlad medzi terminológiou a mierou podrobnosti v článku 3 a prílohách III a IV. Je potrebné upresniť aspekty uvedené v článku 3 s ohľadom na prílohu IV, napr. pokiaľ ide o využívanie a zaberanie pôdy, ekosystémy a ich funkcie, resp. „expozíciu, zraniteľnosť a odolnosť uvedených faktorov voči prírodným a človekom spôsobeným rizikám katastrof“. Požaduje, aby sa určité vymenovania (napr. spojenie „okrem iného“ v bode 5) formulovali vyčerpávajúco s cieľom predísť rozšíreniu rozsahu posudzovania.

17. Vyzýva Komisiu, aby čo najskôr po nadobudnutí účinnosti revidovanej smernice vypracovala usmernenia týkajúce sa metód posudzovania miestneho vplyvu projektu na zmenu klímy, ako aj expozície, zraniteľnosti a odolnosti uvedených faktorov voči prírodným a človekom spôsobeným rizikám katastrof.

18. Vyzýva na doplnenie cieľov ochrany životného prostredia stanovených na miestnej alebo regionálnej úrovni v poslednom odseku bodu 5 prílohy IV.

19. Podporuje návrh Rady bližšie objasniť vymedzenie „prijateľných alternatív“ v smernici, vrátane posúdenia prípadu, ak by projekt nebol realizovaný (základný scenár). Za prijateľné by mali byť považované iba tie alternatívy, ktoré sú úmerné cieľom, v súlade s inými právnymi predpismi EÚ alebo zodpovedajúce fáze plánovania a typu príslušného projektu.

E. Postup overovania projektov – článok 4, príloha II.A, príloha III

20. Víta všeobecný zámer Európskej komisie zefektívniť postup overovania a zvýšiť konzistentnosť postupov členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie vyžadovalo len v prípade, keď bude zrejmé, že dochádza k významnému vplyvu na životné prostredie.

21. Zaujíma kritický postoj k novým pravidlám, ktoré vzbudzujú dojem, že z overovania sa stane „mini-EIA“. Z príloh II.A a III vyplýva, že v praxi sa na základe predloženej správy preukáže, či má projekt významné vplyvy alebo nie. Rozdiel spočíva v tom, že chýba analýza alternatív. Overovanie by sa malo skôr vykonať pomocou zoznamu kontrolných otázok, vďaka čomu by miestne a regionálne orgány mali k dispozícii ľahko uplatniteľné mechanizmy výberu vývoja, ktorý neprináša závažné následky. Navyše podľa navrhovanej zmeny článku 4. ods. 3 sa na všetky projekty uvedené v prílohe II smernice vzťahuje povinnosť navrhovateľa predložiť informácie o vlastnostiach projektu, jeho potenciálnych vplyvoch na životné prostredie a plánovaných opatreniach s cieľom predísť významnému vplyvu a znížiť ho, v súlade s informáciami v novej prílohe II.A. To je v rozpore s riešením povoleným v článku 4 ods. 2: „Členské štáty môžu rozhodnúť uplatňovať oba postupy uvedené v písmenách a) a b)“. Okrem toho treba spresniť používanie prahov uvedených v ods. 2 písm. b) a určiť, či členské štáty môžu tieto prahy stanoviť samy na základe kritérií podľa prílohy III, alebo či sa musia stanoviť v smernici.

22. Ďalej poukazuje na to, že ustanovenia prílohy III, pokiaľ ide o výberové kritériá podľa článku 4 ods. 4, predstavujú v mnohých ohľadoch výrazné sprísnenie v porovnaní so súčasnými platnými predpismi. Príloha III obsahuje okrem početných podrobných spresnení aj viaceré dodatočné kritériá, ktoré treba zohľadniť (riziká prírodných katastrof, poľnohospodárske oblasti s vysokou prírodnou hodnotou atď.), pričom tieto kritériá sčasti nemajú žiaden priamy súvis s projektom a prípadne presahujú rámec programu overovania rozhodnutia o udelení povolenia. Napríklad ku klimatickým zmenám dochádza na rozsiahlom území a nemožno časovo a priestorovo dostatočne konkrétne ohraničiť ich vývoj, ktorý sa v súčasnosti dá simulovať len pomocou veľmi náročných počítačových modelov. Na úrovni projektov sa doteraz zohľadňovali v prípade potreby zväčša len miestne klimatické účinky. Keďže sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie má odteraz zameriavať aj na priestorovo rozsiahle klimatické zmeny, vznikajú obavy, že navrhovateľ bude znášať vysoké náklady, ktoré prinesú len sporné odborné výsledky a budú neúmerné vzhľadom na druhoradý význam úzko lokálnych a líniových projektov z hľadiska vývoja klímy. Vyzýva preto, aby sa vymenovali všetky projekty, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie. Poukazuje na to, že plánované navrhované zmeny sú v rozpore so zásadou subsidiarity. Plánované ďalšie spresnenie a začlenenie ďalších kritérií je v rozpore s myšlienkou uvedenou v odôvodnení 11 smernice o EIA, že členským štátom musí byť ponechaný priestor na prijímanie príslušných rozhodnutí aj s cieľom zohľadniť národné špecifiká. Rozsah kritérií, ktoré sa majú zohľadniť, resp. miera ich podrobnosti, presahuje úroveň, ktorá sa môže stanoviť záväzne pre celú EÚ.

F. Určovanie rozsahu posudzovania – článok 5 ods. 2

23. Oceňuje síce, že Európska komisia vo svojom návrhu týkajúcom sa zavedenia povinnosti určovania rozsahu posudzovania berie do úvahy jeho predchádzajúce odporúčania týkajúce sa zvýšenia kvality informácií a zefektívnenia procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie, odmieta však zavedenie povinnosti vykonávať určovanie rozsahu posudzovania bez výnimiek. Zodpovednosť za vymedzenie rozsahu a miery podrobnosti environmentálnych informácií predkladaných vo forme environmentálnej správy však musí naďalej niesť navrhovateľ projektu. Treba sa vyhnúť značnému zvýšeniu náročnosti pre navrhovateľov a príslušné orgány.

24. Odporúča doplniť postup určovania rozsahu posudzovania o usmernenia Európskej komisie alebo členských štátov pre špecifickú sektorovú náplň v prípadoch, v ktorých to môže prispieť k zvýšeniu kvality posudzovania vplyvov na životné prostredie a získaniu všetkých hľadísk relevantných pre prijatie rozhodnutia.

25. Kriticky sa stavia k návrhom obsiahnutým v článku 5 ods. 2 písm. a) (rozhodnutia a stanoviská, ktoré je potrebné získať), ako aj k návrhu v písmene c) (aby príslušný orgán určoval jednotlivé etapy postupu a ich trvanie) a v písmene d) (prijateľné alternatívy pre navrhovaný projekt a ich osobitné charakteristiky).

G. Zvýšenie kvality environmentálnych správ – článok 5 ods. 3

26. Nazdáva sa, že povinnosť zvýšiť kvalitu environmentálnych správ musí spĺňať navrhovateľ projektu. Je potrebné zachovať rozdiel medzi zabezpečovaním kvality pri príprave správ navrhovateľmi a počas kontroly správ príslušným orgánom. Uznáva však, že sa musí zlepšiť kontrola a akosť správ, aby sa zaručili analýzy, ktoré budú nezávislé od navrhovateľa projektu.

27. Nazdáva sa, že smernica o EIA by mala zahŕňať rôzne systémy overovania environmentálnych správ, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, ako aj v miestnych a regionálnych samosprávach. Existujúce systémy nielenže predpokladajú spoluprácu s externými odborníkmi a výbormi odborníkov, ako je uvedené v návrhu Európskej komisie, ale aj s inými systémami, ako je to v starších členských štátoch, kde overovanie správ vykonávajú interne príslušné orgány alebo environmentálne orgány.

H. Verejné konzultácie – články 6 a 7

28. Považuje smernicu o EIA za kľúčový nástroj na zabezpečenie účasti občanov na miestnej a regionálnej úrovni, v snahe zohľadniť znalosti miestneho prostredia a zároveň poukázať na dôsledky z hľadiska nákladov a zručností. Víta preto zavedenie minimálnej 30-dňovej lehoty na konzultácie v článku 6 ods. 7, zavedenie lehôt, ktoré presahujú rámec tohto minimálneho obdobia, však musí byť ponechané v právomoci členských štátov. Mnohým podnikom a verejným navrhovateľom projektov by to spôsobilo neodôvodnené prieťahy, keďže sú na mieste obavy, že dotknutá verejnosť bude požadovať uplatnenie časového rámca 60 až maximálne 90 dní podľa článku 6 ods. 7. Tieto maximálne povolené lehoty sťažujú začlenenie posudzovania vplyvov na životné prostredie do požadovaného povoľovacieho postupu, a sú v rozpore s cieľom urýchliť plánovanie. Urýchlenie postupu, ktoré sa malo docieliť stanovením časových rámcov, sa lepšie dosiahne prostredníctvom diferencovaných vnútroštátnych predpisov členských štátov.

29. So zreteľom na záujmy všetkých strán a s ohľadom na zásadu, že každé rozhodnutie sa musí prijať bez zbytočných prieťahov, navrhuje zaviesť primeranú lehotu na odovzdávanie informácií a prípravu rozhodovacích postupov.

I. Udelenie povolenia na realizáciu projektu – článok 8

30. Zdôrazňuje, že nové ustanovenia článku 8 ods. 1 musia byť dostatočne pružné, aby uspokojivým spôsobom zohľadnili rôzne systémy EIA existujúce v členských štátoch. V niektorých členských štátoch je EIA samostatným postupom environmentálnych orgánov a iný orgán verejnej správy – až po schválení EIA – udeľuje povolenie na realizáciu projektu, ktoré musí byť v súlade s ustanoveniami rozhodnutia o povoľovacom konaní EIA. V iných členských štátoch je EIA súčasťou postupu udeľovania povolenia na realizáciu projektu.

31. Upozorňuje na kritické hlasy poukazujúce na skutočnosť, že v článku 8 nebol dostatočne zohľadnený integrovaný systém zavedený v niektorých členských štátoch, pretože tieto ustanovenia vytvárajú nové východiskové materiálne podmienky, ktoré vedú k tomu, že právne predpisy EÚ by boli v rozpore s národnou odvetvovou legislatívou, resp. by prekrývali ich pôsobnosť. Preto by tieto ustanovenia nemali byť zahrnuté do smernice o EIA, ktorej bol prisúdený čisto procedurálny charakter.

32. Upozorňuje na možné procedurálne problémy v súvislosti s novým ustanovením článku 8 ods. 2, podľa ktorého v prípade, že projekt bude mať významné negatívne vplyvy na životné prostredie, príslušný orgán v spolupráci s environmentálnymi orgánmi a s navrhovateľom zvážia, či by sa environmentálna správa mala prepracovať, či by sa mal projekt upraviť a či sú potrebné ďalšie zmierňovacie alebo kompenzačné opatrenia.

33. Poukazuje na to, že zachovanie dlhého trvania postupu rozhodovania o povolení projektu v sebe skrýva reálne riziko, že sa bude často uplatňovať článok 8 ods. 4 navrhovaných zmien a doplnení smernice, podľa ktorého príslušný orgán pred prijatím rozhodnutia o udelení alebo zamietnutí povolenia overí, či sú informácie v environmentálnej správe podľa článku 5 ods. 1 aktualizované, a to najmä pokiaľ ide o informácie týkajúce sa opatrení zameraných na predchádzanie významným nepriaznivým vplyvom, na ich zníženie a tam, kde je to možné, na ich kompenzáciu.

34. Odporúča, aby bolo v smernici stanovené trvanie platnosti EIA, ktoré by bolo významným prvkom na zabezpečenie kvality, a tým i účinnosti posudzovania.

35. Kriticky sa stavia k stanoveniu záväzného časového rámca týkajúceho sa uzavretia posudzovania vplyvov projektu na životné prostredie (článok 8 ods. 3). Mnohým podnikom a verejným navrhovateľom projektov by to na jednej strane spôsobilo neodôvodnené prieťahy, na strane druhej sa v článku 8 ods. 3 nezohľadňuje v dostatočnej miere skutočnosť, že najmä v prípade veľkých infraštruktúrnych projektov treba vykonať rozsiahle a časovo náročné posudzovania, ktoré sa v stanovenom časovom rámci nedajú zvládnuť v požadovanej kvalite. Preto sa možno v súvislosti s odôvodnením 22 návrhu smernice oprávnene obávať, že v prípade stanovenia konkrétnych časových rámcov by mohlo dôjsť k ohrozeniu súladu s náročnými normami ochrany životného prostredia, čo by mohlo mať negatívny vplyv aj na právnu istotu. Urýchlenie postupu, ktoré sa malo docieliť stanovením časových rámcov, sa lepšie dosiahne prostredníctvom diferencovaných vnútroštátnych predpisov členských štátov.

J. Monitorovanie významných nepriaznivých vplyvov na životné prostredie a zmierňovacích a kompenzačných opatrení – článok 8 ods. 2 a článok 9, príloha IV

36. Požaduje, aby sa zosúladila terminológia použitá v návrhu v súvislosti s kompenzačnými opatreniami (napr. „kompenzačné opatrenia“ v článku 8 ods. 2 a „opatrenia […] na kompenzáciu“ v článku 9 a prílohe IV).

37. Upozorňuje, že monitorovanie by nemalo oslabovať potrebu podrobnej analýzy významných vplyvov a ich zmierňovania a kompenzácie zo strany navrhovateľa, rovnako ako zásad prevencie a obozretnosti. To znamená, že neistota podstatnej časti vplyvov navrhovaného projektu by nemala viesť k situácii, v ktorej namiesto hľadania zmierňovacích a kompenzačných opatrení je povolená realizácia projektu, pričom je záväzné len monitorovanie, čo môže neskôr spôsobiť problémy v prípade novej zmeny projektu v dôsledku jeho vplyvov. Ustanovenia druhého pododseku článku 8 ods. 2 je potrebné vnímať kriticky. Na základe nich sa má posudzovať vykonávanie a očakávaná účinnosť zmierňovacích a kompenzačných opatrení, čo sa v zásade rovná monitorovaniu. Pritom nie je zrejmé, prečo by mal orgán udeľujúci povolenia nariadiť opatrenia na monitorovanie významných nepriaznivých vplyvov na životné prostredie, keď je presvedčený o účinnosti plánovaných zmierňovacích a kompenzačných opatrení, keďže v tejto súvislosti existuje v praxi už dostatok skúseností. Monitorovacia povinnosť bez akejkoľvek výnimky sa javí byť neprimeraná a neúnosne by zaťažila navrhovateľov projektu. Otázku, či je monitorovanie významných nepriaznivých vplyvov na životné prostredie potrebné, môže príslušný orgán udeľujúci povolenia zvyčajne posúdiť len pre jednotlivé prípady.

K. Monitorovanie implementácie smernice členskými štátmi – článok 12 ods. 2

38. Zaznamenáva kritické hlasy, pokiaľ ide o ďalšiu administratívnu záťaž uvalenú na členské štáty a regionálne a miestne orgány v dôsledku zberu nových informácií a ich sprostredkovania, v súlade s požiadavkami Európskej komisie obsiahnutými v navrhnutom článku 12 ods. 2 s cieľom monitorovať implementáciu smernice.

L. Oprávnenie Európskej komisie prijímať delegované akty, ktoré sa týkajú obsahu príloh II.A, III a IV – článok 12a

39. Stavia sa proti tomu, aby sa Európskej komisii udelilo oprávnenie prijímať delegované akty, s cieľom ľahšie ich prispôsobiť prílohy II.A, III a IV vedeckému a technologickému pokroku. Nazdáva sa, že všetky prílohy by mali byť predmetom riadneho legislatívneho postupu, pretože sú úzko späté s požiadavkami týkajúcimi sa EIA obsiahnutými v smernici.

M. Prechodné ustanovenia

40. Žiada naformulovať prechodné ustanovenia v článku 3 tak, aby sa posudzovanie vplyvu na životné prostredie v prípade projektov v pokročilom štádiu rozpracovania dalo dokončiť podľa súčasnej smernice o EIA. To by mohlo platiť napríklad v prípade, keď už bola vypracovaná environmentálna správa podľa článku 5 alebo bol projekt zverejnený.

II. ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 2 ods. 3 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 3. Projekty, pre ktoré vzniká záväzok uskutočniť posudzovanie vplyvov na životné prostredie súčasne z tejto smernice a iných právnych predpisov Únie, podliehajú koordinácii alebo spoločným postupom, ktoré spĺňajú požiadavky príslušných právnych predpisov Únie. 3. Projekty, pre ktoré vzniká záväzok uskutočniť posudzovanie vplyvov na životné prostredie súčasne z tejto smernice a iných právnych predpisov Únie, môžu podliehať podliehajú koordinácii alebo spoločným postupom, ktoré spĺňajú požiadavky príslušných nasledujúcich právnych predpisov Únie: smernice o priemyselných emisiách, smernice o biotopoch, rámcovej smernice o vode, rámcovej smernice o námornej stratégii, ako aj smernice o energetickej účinnosti. … … Členské štáty vymenujú jeden orgán, ktorý bude zodpovedný za uľahčovanie postupu udeľovania povolenia pre každý projekt. Členské štáty vymenujú jeden alebo viacero orgánov, ktorý bude zodpovedný ktoré budú zodpovedné za uľahčovanie postupov posudzovania vplyvov na životné prostredie postupu, pričom týmto orgánom môže byť orgán udeľujúci udeľovania povolenia pre každý projekt.

Zdôvodnenie

Koordinovaný alebo spoločný postup by mal byť dobrovoľný, a nie povinný. V záujme väčšej jasnosti právnych predpisov je potrebné jednoznačne vymedziť, na ktoré ďalšie právne predpisy EÚ by sa toto ustanovenie malo vzťahovať. Navrhnutá zmena vyplýva zo skutočnosti, že v niektorých členských štátoch bude veľmi ťažké splniť túto požiadavku vzhľadom na špecifickú hierarchiu a právomoci jednotlivých orgánov zapojených do tohto postupu.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Posudzovanie vplyvov na životné prostredie identifikuje, opíše a posúdi náležitým spôsobom, pri každom prípade jednotlivo a v súlade s článkami 4 až 11, priame a nepriame významné vplyvy projektu na tieto faktory: Posudzovanie vplyvov na životné prostredie identifikuje, opíše a posúdi náležitým spôsobom, pri každom prípade jednotlivo a v súlade s článkami 4 až 11, priame a nepriame významné vplyvy projektu na tieto faktory: a) obyvateľstvo, ľudské zdravie a biodiverzitu s osobitným dôrazom na biotopy a druhy chránené podľa smernice Rady 92/43/EHS (*) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (**); a) obyvateľstvo, ľudské zdravie a biodiverzitu s osobitným dôrazom na biotopy a druhy chránené podľa smernice Rady 92/43/EHS (*) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (**); b) územie, pôdu, vodu, vzduch a zmenu klímy; b) územie, pôdu, vodu, vzduch a zmenu klímy; c) hmotný majetok, kultúrne dedičstvo a krajinu; c) hmotný majetok na základe jeho vystavenia environmentálnym faktorom, kultúrne dedičstvo a krajinu; d) súčinnosť medzi faktormi uvedenými v písmenách a), b) a c); d) súčinnosť medzi faktormi uvedenými v písmenách a), b) a c); e) expozíciu, zraniteľnosť a odolnosť faktorov uvedených v bodoch a), b) a c) a prírodné a človekom spôsobené riziká katastrof.“ e) expozíciu, zraniteľnosť a odolnosť faktorov uvedených v bodoch a), b) a c) a prírodné a človekom spôsobené riziká katastrof.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5 ods. 1 a 2 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 1. Ak sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie musí vykonávať v súlade s článkami 5 až 10, navrhovateľ musí vypracovať environmentálnu správu. Environmentálna správa vychádza z ustanovení podľa odseku 2 tohto článku a obsahuje informácie, ktoré možno odôvodnene vyžadovať s cieľom prijímať informované rozhodnutia o environmentálnych vplyvoch navrhovaného projektu so zreteľom na súčasné znalosti a metódy posudzovania a vzhľadom na charakteristiky, technickú kapacitu a umiestnenie projektu, charakteristiky potenciálneho vplyvu, alternatívy k navrhovanému projektu a rozsah, do akého možno určité prvky (vrátane vyhodnotenia alternatív) primeranejšie posúdiť na rôznych úrovniach vrátane úrovne plánovania alebo na základe iných požiadaviek týkajúcich sa posudzovania. Podrobný zoznam informácií, ktoré sa majú v environmentálnej správe predložiť, je špecifikovaný v prílohe IV. 1. Ak sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie musí vykonávať v súlade s článkami 5 až 10, navrhovateľ musí vypracovať environmentálnu správu. Environmentálna správa vychádza z údajov uvedených v prílohe IV, prípadne ustanovení podľa odseku 2 tohto článku a obsahuje informácie, ktoré možno odôvodnene vyžadovať s cieľom prijímať informované rozhodnutia o environmentálnych vplyvoch navrhovaného projektu so zreteľom na súčasné znalosti a metódy posudzovania a vzhľadom na charakteristiky, technickú kapacitu a umiestnenie projektu, charakteristiky potenciálneho vplyvu, alternatívy k navrhovanému projektu a rozsah, do akého možno určité prvky (vrátane vyhodnotenia alternatív) primeranejšie posúdiť na rôznych úrovniach vrátane úrovne plánovania alebo na základe iných požiadaviek týkajúcich sa posudzovania. Podrobný zoznam informácií, ktoré sa majú v environmentálnej správe predložiť, je špecifikovaný v prílohe IV. 2. Príslušný orgán po konzultáciách s orgánmi uvedenými v článku 6 ods. 1 a navrhovateľ stanovia rozsah a úroveň podrobnosti informácií, ktoré má navrhovateľ uviesť v environmentálnej správe v súlade s odsekom 1 tohto článku. Stanoví najmä: 2. Príslušný orgán po konzultáciách s orgánmi uvedenými v článku 6 ods. 1 a navrhovateľ stanovia Predtým, než príslušný orgán zaujme stanovisko k posúdeniu vplyvov na životné prostredie, bude môcť stanoviť rozsah a úroveň podrobnosti informácií, ktoré má navrhovateľ uviesť v environmentálnej správe v súlade s odsekom 1 tohto článku, a to po konzultácii s orgánmi podľa článku 6 ods. 1, prípadne s navrhovateľom. Stanoví najmä: a) rozhodnutia a stanoviská, ktoré sa majú získať; a) rozhodnutia a stanoviská, ktoré sa majú získať; b) pravdepodobne dotknuté orgány a verejnosť; a) b) pravdepodobne dotknuté orgány a verejnosť; c) jednotlivé etapy postupu a ich trvanie; c) jednotlivé etapy postupu a ich trvanie; d) prijateľné alternatívy pre navrhovaný projekt a ich osobitné charakteristiky; d) prijateľné alternatívy pre navrhovaný projekt a ich osobitné charakteristiky; e) environmentálne prvky uvedené v článku 3, ktoré budú pravdepodobne významne ovplyvnené; b) e) environmentálne prvky uvedené v článku 3, ktoré budú pravdepodobne významne ovplyvnené; f) informácie, ktoré sa majú predložiť podľa osobitných charakteristík konkrétneho projektu alebo typu projektu; c) f) informácie, ktoré sa majú predložiť podľa osobitných charakteristík konkrétneho projektu alebo typu projektu; g) informácie a znalosti dostupné a získané na iných úrovniach rozhodovania alebo prostredníctvom iných právnych predpisov Únie, ako aj metódy posudzovania, ktoré sa majú uplatniť. d) g) informácie a znalosti dostupné a získané na iných úrovniach rozhodovania alebo prostredníctvom iných právnych predpisov Únie, ako aj metódy posudzovania, ktoré sa majú uplatniť. Príslušný orgán bude môcť stanoviť tieto požiadavky buď na žiadosť navrhovateľa, alebo automaticky kedykoľvek v priebehu posudzovania vplyvov, keď daný orgán zistí nejaký nedostatok v informáciách uvedených v písmenách a), b), c) alebo d). […] […]

Zdôvodnenie

Záležitosti týkajúce sa rozhodnutí a stanovísk, ktoré je potrebné získať, ako aj jednotlivé etapy postupu a ich trvanie by mali byť stanovené v rámci vnútroštátneho procesného práva. Nie je úlohou príslušného orgánu vypracúvať prijateľné alternatívy navrhovaného projektu, preto treba odmietnuť prenos plánovania projektu a zodpovednosti zaň z navrhovateľa na orgán.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5 ods. 3 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 3. Na zaručenie úplnosti a dostatočnej kvality environmentálnych správ uvedených v článku 5 ods. 1: 3. Na zaručenie úplnosti a dostatočnej kvality environmentálnych správ uvedených v článku 5 ods. 1: a) navrhovateľ zabezpečí, aby environmentálnu správu vypracovali autorizovaní a technicky spôsobilí odborníci alebo a) navrhovateľ zabezpečí, aby environmentálnu správu vypracovali autorizovaní a technicky spôsobilí externí alebo interní odborníci resp. environmentálne orgány alebo b) príslušný orgán zabezpečí, aby environmentálne správy overili autorizovaní a technicky spôsobilí experti a/alebo výbory národných expertov. b) príslušný orgán zabezpečí, aby environmentálne správy overili autorizovaní a technicky spôsobilí externí alebo interní experti resp. environmentálne orgány a/alebo výbory národných expertov. … …

Zdôvodnenie

Smernica o EIA by mala zahŕňať rôzne systémy overovania environmentálnych správ, ktoré sa uplatňujú v členských štátoch, regiónoch a mestách. Existujúce systémy nielenže predpokladajú spoluprácu s externými odborníkmi a výbormi odborníkov, ale aj s inými systémami, ako je to v členských štátoch, kde overovanie správ vykonávajú interne príslušné orgány alebo environmentálne orgány. Z navrhovaného znenia [v poľskej verzii, pozn. prekl.] vyplýva, že obaja, navrhovateľ aj príslušný orgán, musia zabezpečiť, aby environmentálnu správu vypracovali autorizovaní a technicky spôsobilí odborníci.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 8 ods. 1 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 1. Výsledky konzultácií a informácie získané v súlade s článkami 5, 6 a 7 sa vezmú do úvahy v povoľovacom konaní. Na tento účel musí rozhodnutie o udelení povolenia obsahovať tieto informácie: 1. Výsledky konzultácií a informácie získané v súlade s článkami 5, 6 a 7 sa vezmú do úvahy v povoľovacom konaní. Na tento účel musí rozhodnutie o udelení povolenia obsahovať tieto doplňujúce informácie: […] […] d) … d) … Uvedené podmienky sa pokladajú za splnené, ak členské štáty v súlade s článkom 2 ods. 2 stanovia v zmysle tejto smernice osobitný postup na splnenie požiadaviek smernice, ak rozhodnutie prijaté po ukončení posudzovania vplyvov na životné prostredie obsahuje informácie uvedené v písmenách a) až d) a ak sú stanovené príslušné pravidlá na splnenie podmienky uvedenej v článku 8 ods. 4.

Zdôvodnenie

Ustanovenia článku 8 ods. 1 nezohľadňujú uspokojivým spôsobom rôzne systémy EIA existujúce v členských štátoch. V niektorých členských štátoch je EIA samostatným postupom environmentálnych orgánov a iný orgán verejnej správy – až po schválení EIA – udeľuje povolenie na realizáciu projektu, ktoré musí byť v súlade s ustanoveniami rozhodnutia o povoľovacom konaní EIA. V iných členských štátoch je EIA súčasťou postupu udeľovania povolenia na realizáciu projektu.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 8 ods. 4 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 4. Príslušný orgán pred prijatím rozhodnutia o udelení alebo zamietnutí povolenia overí, či sú informácie v environmentálnej správe podľa článku 5 ods. 1 aktualizované, a to najmä pokiaľ ide o informácie týkajúce sa opatrení zameraných na predchádzanie významným nepriaznivým vplyvom, na ich zníženie a tam, kde je to možné, na ich kompenzáciu. 4. Príslušný orgán pred prijatím rozhodnutia o udelení alebo zamietnutí povolenia overí, či sú informácie v environmentálnej správe podľa článku 5 ods. 1 aktualizované, a to najmä pokiaľ ide o informácie týkajúce sa opatrení zameraných na predchádzanie významným nepriaznivým vplyvom, na ich zníženie a tam, kde je to možné, na ich kompenzáciu. Zavádza sa štvorročné obdobie platnosti EIA. Ak sa zistí, že informácie obsiahnuté v správe sú aktualizované, príslušný orgán túto lehotu predĺži o ďalšie dva roky. Ak sa zistí, že informácie obsiahnuté v správe sú zastarané, príslušný orgán vyzve navrhovateľa, aby správu doplnil.

Zdôvodnenie

V mnohých etapách konania môže príslušný orgán požadovať od navrhovateľa určité informácie a doplnenia, a to najmä ak zistí, že informácie poskytnuté v environmentálnej správe sú zastarané. Významným prvkom na zabezpečenie kvality, a tým i účinnosti posudzovania, by bolo stanovenie trvania platnosti EIA.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 11 ods. 3 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušovanie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. Na tento účel sa záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v článku 1 odsek 2, považuje za dostatočný na účely odseku 1 písmena a) tohto článku. Tieto organizácie sa tiež považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písmena b) tohto článku. 3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušovanie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. Na tento účel sa záujem akejkoľvek m Mimovládna ej organizácia e, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v článku 1 odsek 2, sa v zásade považuje za oprávnenú podať opravný prostriedok dostatočný na účely podľa odseku 1 písmena a) tohto článku. Tieto organizácie sa tiež považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písmena b) tohto článku.

Zdôvodnenie

Cieľom tejto zmeny je priznať právo na opravný prostriedok všetkým mimovládnym organizáciám uznaným podľa právnych predpisov členských štátov.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 12 ods. 2 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR 2. Členské štáty informujú Komisiu každých šesť rokov od dátumu uvedeného v článku 2 ods. 1 smernice XXX [OPOCE uviesť číslo tejto smernice] najmä o: 2. Členské štáty informujú Komisiu každých šesť rokov od dátumu uvedeného v článku 2 ods. 1 smernice XXX [OPOCE uviesť číslo tejto smernice] najmä o: […] […] f) priemerných nákladoch na posudzovanie vplyvov na životné prostredie. f) priemerných nákladoch na posudzovanie vplyvov na životné prostredie tam, kde je to možné.

Zdôvodnenie

Informácie týkajúce sa nákladov na environmentálne správy patria k chráneným údajom, preto nebude vždy možné informovať o priemerných nákladoch na posudzovanie vplyvov na životné prostredie.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 3 smernice o EIA

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Projekty, v prípade ktorých bola žiadosť o povolenie predložená pred dátumom uvedeným v prvom pododseku článku 2 ods. 1 a v prípade ktorých sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie nedokončilo do tohto dátumu, podliehajú povinnostiam uvedeným v článkoch 3 až 11 smernice 2011/92/EÚ, zmenených a doplnených touto smernicou. Projekty, v prípade ktorých bola žiadosť o povolenie predložená pred dátumom uvedeným v prvom pododseku článku 2 ods. 1 a v prípade ktorých sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie nedokončilo do tohto dátumu a nebola ešte vypracovaná environmentálna správa podľa článku 5, ani nebol projekt zverejnený, podliehajú povinnostiam uvedeným v článkoch 3 až 11 smernice 2011/92/EÚ, zmenených a doplnených touto smernicou.

Zdôvodnenie

Podľa článku 3 majú projekty, v prípade ktorých sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie nedokončilo do dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, podliehať povinnostiam uvedeným v zmenenej a doplnenej smernici, nezávisle od štádia rozpracovanosti. Toto prechodné ustanovenie by v mnohých prípadoch viedlo k opakovaniu krokov postupu, a tým i k značným nákladom pre navrhovateľov a orgány. To by bolo neprimerané, pretože nejde o projekty, ktoré podliehajú novej povinnosti vykonať posudzovanie vplyvu na životné prostredie, ale projekty, ktoré už doteraz tejto povinnosti podliehali. Preto by sa prechodné ustanovenia v článku 3 mali naformulovať tak, aby sa posudzovanie vplyvu na životné prostredie v prípade projektov v pokročilom štádiu rozpracovania dalo dokončiť podľa súčasnej smernice o EIA.