POZÍCIA RADY (EÚ) č. 3/2010 V PRVOM ČÍTANÍ

s cieľom prijať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh

Prijatá Radou 1. marca 2010

(Text s významom pre EHP)

2010/C 114 E/02

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

Malo by sa oceniť úsilie vynaložené krajinami, ktoré uzatvorili FLEGT VPA s Úniou, ako aj zásady, ktoré sú v nich uvedené, a to najmä v súvislosti s vymedzením legálne vyprodukovaného dreva. Je potrebné zohľadniť aj to, že v rámci licenčného systému FLEGT sa do Únie vyváža len vyťažené drevo a výrobky vyrobené z takéhoto dreva v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (4) , ktoré pochádzajú z partnerských krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005, by sa preto malo považovať za legálne vyťažené pod podmienkou, že takéto výrobky z dreva sú v súlade s uvedeným nariadením a so všetkými jeho vykonávacími ustanoveniami.

Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že v Dohovore o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) sa od strán dohovoru požaduje, len aby udelili vývozné povolenie CITES len v tom prípade, ak sa jedince druhov uvedených v CITES získali okrem iného v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vyvážajúcej krajiny. Drevo druhov uvedených v prílohách A, B alebo C k nariadeniu Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (5) by sa preto malo považovať za legálne vyťažené, ak výrobky, v ktorých je také drevo obsiahnuté sú v súlade s uvedeným nariadením a jeho vykonávacími ustanoveniami.

Mnohé výrobky z dreva prechádzajú viacerými procesmi predtým a potom, ako sa prvýkrát uvedú na trh. Aby sa zabránilo akémukoľvek zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, požiadavkám ustanoveným v tomto nariadení by nemali podliehať všetky hospodárske subjekty zapojené do distribučného reťazca, ale len tie hospodárske subjekty, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na vnútorný trh prvýkrát.

Vzhľadom na to, že požiadavka poskytovať informácie o pôvode dreva vo výrobkoch z recyklovaného dreva by hospodárske subjekty neúmerne zaťažila, a preto by sa takéto výrobky mali vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

Systém náležitej starostlivosti obsahuje tri prvky, ktoré sú vlastné pre riadenie rizík: prístup k informáciám, hodnotenie rizika a zmierňovanie identifikovaného rizika. Systém náležitej starostlivosti by mal zabezpečovať prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch dreva a výrobkov z dreva, ktoré sa na vnútorný trh uvádzajú prvýkrát, vrátane relevantných informácií, napr. informácií o súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať hodnotenie rizika. Ak identifikujú nejaké riziko, mali by ho zmierniť spôsobom primeraným tomuto riziku, a to s cieľom zabrániť uvedeniu nelegálne vyťaženého dreva a výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

Drevospracujúci priemysel má veľký význam pre hospodárstvo Únie. Významnými aktérmi tohto odvetvia sú organizácie hospodárskych subjektov, pretože zastupujú jeho záujmy v širokom meradle a spolupracujú s rôznymi zainteresovanými stranami. Tieto organizácie majú aj odborné znalosti a kapacitu analyzovať príslušné právne predpisy a uľahčovať dodržiavanie súladu zo strany svojich členov, ale nemali by túto schopnosť využívať na dominovanie na trhu. Na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a prispeniu k rozvoju osvedčených postupov je vhodné uznať organizácie, ktoré vyvinuli systémy náležitej starostlivosti spĺňajúci požiadavky tohto nariadenia. Zoznam takýchto uznaných organizácií by sa mal uverejniť, aby sa tak hospodárskym subjektom umožnilo využívať takéto uznané monitorovacie organizácie.

Príslušné orgány by mali sledovať, či hospodárske subjekty účinne plnia povinnosti ustanovené v tomto nariadení. Na tento účel by príslušné orgány mali podľa potreby vykonávať úradné kontroly, ktoré môžu zahŕňať aj kontroly v priestoroch hospodárskeho subjektu, a mali by byť schopné vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby v prípade potreby prijali nápravné opatrenia.

Príslušné orgány by mali viesť záznamy o kontrolách a príslušné informácie by sa mali sprístupniť žiadateľom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (6) .

Vzhľadom na medzinárodný charakter nelegálnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom medzi sebou a so správnymi orgánmi tretích krajín a/alebo Komisiou.

Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúce sa postupov na uznávanie monitorovacích organizácií a zrušenie takéhoto uznania, ďalších relevantných kritérií na hodnotenie rizík, ktoré môžu byť potrebné na doplnenie kritérií ustanovených v tomto nariadení, a zoznamu druhov dreva a výrobkov z dreva, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia konzultovala s odborníkmi počas svojich prípravných prác, v súlade so záväzkami prijatými v oznámení Komisie z 9. decembra 2009 o vykonávaní článku 290 ZFEÚ.

Hospodárske subjekty a príslušné orgány by mali mať dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili sa na plnenie požiadaviek tohto nariadenia.

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to boj proti nelegálnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na vnútorný trh prvýkrát, aby sa minimalizovalo riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

Článok 3

Štatút dreva a výrobkov z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES

Drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva uvedené v prílohách II a III k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005, ktoré pochádza z partnerských krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 2173/2005 a spĺňa požiadavky uvedeného nariadenia a jeho vykonávacích ustanovení, sa na účely tohto nariadenia považuje za legálne vyťažené.

Drevo druhov uvedených v prílohách A, B alebo C k nariadeniu (ES) č. 338/97, ktoré spĺňa požiadavky uvedeného nariadenia a jeho vykonávacích ustanovení, sa na účely tohto nariadenia považuje za legálne vyťažené.

Článok 4

Povinnosti hospodárskych subjektov

1. Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť, aby minimalizovali riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh. Na tento účel používajú rámec postupov a opatrení, ďalej len „systém náležitej starostlivosti“, ako sa ďalej stanovuje v článku 5.

2. Každý hospodársky subjekt udržiava a pravidelne vyhodnocuje systém náležitej starostlivosti, ktorý používa, s výnimkou prípadov, keď používa systém náležitej starostlivosti vytvorený monitorovacou organizáciou uvedenou v článku 6.

Článok 5

Systémy náležitej starostlivosti

1. Systém náležitej starostlivosti uvedený v článku 4 ods. 1 obsahuje tieto prvky:

2. Podrobné pravidlá potrebné na zabezpečenie jednotného vykonávania odseku 1 s výnimkou pravidiel týkajúcich sa ďalších príslušných kritérií hodnotenia rizík uvedených v odseku 1 písm. b) druhý odsek tohto článku sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 16 ods. 2. Tieto pravidlá sa prijmú do … (9).

3. Aby sa zohľadnil vývoj na trhu a skúsenosti nadobudnuté pri vykonávaní tohto nariadenia, a to najmä skúsenosti identifikované prostredníctvom správ uvedených v článku 18 ods. 3, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ vzhľadom na ďalšie príslušné kritériá hodnotenia rizík, ktoré môžu byť potrebné na doplnenie kritérií uvedených v odseku 1 písm. b) druhý odsek. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto odseku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15.

Článok 6

Príslušné orgány

1. Každý členský štát určí jeden alebo viacero príslušných orgánov zodpovedných za uplatňovanie tohto nariadenia.

Členské štáty informujú Komisiu o názvoch a adresách príslušných orgánov do … (10). Členské štáty informujú Komisiu o akýchkoľvek zmenách v názvoch a adresách príslušných orgánov.

2. Komisia zverejní zoznam príslušných orgánov, a to aj na internete. Zoznam sa pravidelne aktualizuje.

Článok 7

Monitorovacie organizácie

1. Monitorovacia organizácia plní tieto funkcie:

2. Organizácia sa môže uchádzať o uznanie za monitorovaciu organizáciu, ak spĺňa tieto požiadavky:

3. Žiadateľ, ktorý spĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, sa uznáva za monitorovaciu organizáciu jedným z týchto spôsobov:

4. Príslušné orgány vykonávajú v pravidelných intervaloch kontroly s cieľom overiť, či monitorovacie organizácie vykonávajúce svoju činnosť v rámci právomoci príslušných orgánov aj naďalej plnia funkcie ustanovené v odseku 1 a spĺňajú požiadavky ustanovené v odseku 2.

5. Ak príslušný orgán dospeje k záveru, že monitorovacia organizácia uznaná Komisiou buď už neplní funkcie ustanovené v odseku 1 alebo už nespĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, bezodkladne o tom informuje Komisiu.

6. Ak príslušný orgán alebo Komisia dospeli k záveru, že monitorovacia organizácia už neplní funkcie ustanovené v odseku 1 alebo nespĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, príslušné orgány alebo Komisia môžu uznanie zrušiť. Príslušný orgán alebo Komisia môžu zrušiť len uznanie, ktoré oni samy vydali. Predtým ako uznanie zruší, Komisia o tom informuje dotknutý členský štát. Členské štáty informujú o zrušení uznania Komisiu.

7. V záujme doplnenia procesných pravidiel, pokiaľ ide o udelenie uznania monitorovacej organizácii a jeho zrušenie, a v prípade, ak sa to vyžaduje na základe skúseností, aj na ich zmenu, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto odseku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15. Tieto akty sa prijmú do … (11).

8. Podrobné pravidlá o frekvencii a charaktere kontrol uvedených v odseku 4, ktoré sú potrebné na zabezpečenie jednotného vykonávania odseku 4, sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 16 ods. 2. Tieto pravidlá sa prijmú do … (11).

Článok 8

Zoznam monitorovacích organizácií

Komisia uverejní zoznam monitorovacích organizácií v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii C a tento zoznam sprístupní na svojej webovej stránke. Zoznam sa pravidelne aktualizuje.

Článok 9

Kontrola hospodárskych subjektov

1. Príslušné orgány vykonávajú kontroly s cieľom overiť, či hospodárske subjekty spĺňajú požiadavky ustanovené v článkoch 4 a 5.

2. Hospodárske subjekty ponúknu akúkoľvek pomoc potrebnú na uľahčenie vykonávania kontrol uvedených v odseku 1.

3. Ak sa pri kontrolách uvedených v odseku 1 zistili nedostatky, príslušné orgány môžu vydať oznámenie o nápravných opatreniach, ktoré má hospodársky subjekt prijať. V prípade, že hospodársky subjekt takéto nápravné opatrenia neprijme, môže to viesť k sankciám v súlade s článkom 17.

Článok 10

Záznamy o kontrolách

1. Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách uvedených v článku 9 ods. 1, v ktorých uvádzajú najmä ich charakter a výsledky, ako aj o akýchkoľvek oznámeniach o nápravných opatreniach vydaných podľa článku 9 ods. 3. Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň päť rokov.

2. Informácie uvedené v odseku 1 sa sprístupnia každému žiadateľovi v súlade so smernicou 2003/4/ES.

Článok 11

Spolupráca

1. Príslušné orgány spolupracujú navzájom medzi sebou, so správnymi orgánmi tretích krajín a s Komisiou, aby zabezpečili dodržiavanie tohto nariadenia.

2. Príslušné orgány si s príslušnými orgánmi iných členských štátov a s Komisiou vymieňajú informácie o vážnych nedostatkoch, ktoré sa zistili pri kontrolách uvedených v článku 7 ods. 4 a článku 9 ods. 1, a o druhoch sankcií uložených podľa článku 17.

Článok 12

Zmeny a doplnenia prílohy

Aby sa zohľadnili skúsenosti nadobudnuté pri vykonávaní tohto nariadenia, a to najmä skúsenosti uvedené v správach podaných podľa článku 18 ods. 3, a vývoj, pokiaľ ide o technické vlastnosti, konečných používateľov a postupy ťažby príslušného dreva a výroby príslušných výrobkov z dreva, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ pokiaľ ide o prispôsobenie prostredníctvom zmeny a doplnenia zoznamu dreva a výrobkov z dreva uvedeného v prílohe. Tieto akty nesmú neprimerane zaťažovať hospodárskej subjekty. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto článku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15.

Článok 13

Vykonávanie delegovania právomocí

1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr tri mesiace pred koncom trojročného obdobia odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia s výnimkou prípadov, keď ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 14 odvolajú.

2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 14 a 15.

Článok 14

Odvolanie delegovania právomocí

1. Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12 môže Európsky parlament alebo Rada odvolať.

2. Inštitúcia, ktorá začala interný postup na účely rozhodnutia o zrušení delegovania právomocí, o tom informuje druhú inštitúciu a Komisiu najneskôr jeden mesiac pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie nielen delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, ale aj dôvody tohto odvolania.

3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Účinnosť nadobúda okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Neovplyvní platnosť už platných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 15

Námietky voči delegovaným aktom

1. Európsky parlament a Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia.

2. Ak do uplynutia tejto lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietky voči delegovanému aktu alebo ak pred týmto dátumom obe inštitúcie informovali Komisiu o svojom rozhodnutí námietky nevzniesť, delegovaný akt nadobudne účinnosť v deň v ňom stanovený.

3. Delegovaný akt nenadobúda účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá námietky voči delegovanému aktu vznesie, uvedie dôvody takéhoto kroku.

Článok 16

Výbor

1. Komisii pomáha Výbor pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT) zriadený článkom 11 nariadenia (ES) č. 2173/2005.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Článok 17

Sankcie

Členské štáty ustanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii a bezodkladne jej oznamujú akékoľvek následné zmeny a doplnenia, ktoré sa na ne vzťahujú.

Článok 18

Podávanie správ

1. Členské štáty predkladajú Komisii do 30. apríla každého druhého roka odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia správu o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúcich dvoch rokov.

2. Komisia na základe týchto správ vypracuje správu, ktorú predkladá každé dva roky Európskemu parlamentu a Rade.

3. Do … (12) a následne každých šesť rokov Komisia na základe podaných správ a skúseností z uplatňovania tohto nariadenia preskúma fungovanie a účinnosť tohto nariadenia, a to najmä vzhľadom na administratívne dôsledky pre malé a stredné podniky a rozsah uplatňovania na výrobky. K správam sa podľa potreby môžu priložiť primerané legislatívne návrhy.

Článok 19

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od … (13). Články 5 ods. 2, 6 ods. 1, 7 ods. 7 a článok 7 ods. 8 sa však uplatňujú odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 20

Uverejnenie

Toto nariadenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

(1) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 88.

(2) Ú. v. EÚ C, s. .

(3) Pozícia Európskeho parlamentu z 22. apríla 2009 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady z … (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

(4) Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1.

(5) Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1.

(6) Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

(7) Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(8) Ú. v. ES L 144, 4.6.1997, s. 19.

(9) 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(10) Šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(11) 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(12) 36+30 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(13) 30 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I. ÚVOD

1. Komisia 17. októbra 2008 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh. Návrh sa zakladá na článku 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Zmluva o fungovaní EÚ).

2. Európsky Parlament prijal svoju pozíciu v prvom čítaní 22. apríla 2009 (1). Hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 1. októbra 2009 a Výbor regiónov oznámil, že nemá v úmysle zaujať stanovisko.

3. Rada 1. marca 2010 prijala svoju pozíciu v prvom čítaní v súlade s článkom 294 Zmluvy o fungovaní EÚ.

II. CIELE

Cieľom nariadenia je minimalizovať riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva na vnútorný trh. Zakladá sa na zásade náležitej starostlivosti a zameriava sa na tie prípady, keď sa drevo a výrobky z dreva uvádzajú na vnútorný trh prvýkrát. Rada zachovala myšlienku systémového prístupu, ktorý zaujala Komisia. Zamerala sa preto na vypracovanie právnych požiadaviek pre proaktívne správanie zo strany hospodárskeho subjektu.

III. ANALÝZA POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

1. Všeobecné poznámky

Európsky parlament prijal 22. apríla 2009 v prvom čítaní 75 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.

Mnoho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu sa čiastočne alebo z hľadiska ich myšlienky zapracovalo do pozície Rady v prvom čítaní. V súvislosti s týmito pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi je potrebné poznamenať, že by sa mala venovať osobitná pozornosť vplyvu tohto nariadenia na malé a stredné podniky (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22, 29, 47, 72), že z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemalo byť vyňaté drevo a výrobky z dreva, ktoré podliehajú povinným kritériám udržateľnosti (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 21, 32), a že Komisia by mala uznať monitorovacie organizácie, ktoré chcú svoje činnosti vykonávať vo viac než jednom členskom štáte (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51 – 56).

Ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa však v pozícii Rady v prvom čítaní nezohľadnili, pretože sa Rada domnieva, že vzhľadom na smer, akým sa znenie vyvinulo, sa stali nepotrebnými. Rada uskutočnila niekoľko zmien vyplývajúcich z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009, najmä v súvislosti s právnym rámcom, ktorý sa vypracuje s cieľom nahradiť komitologický systém. Keďže Európsky parlament vydal svoju pozíciu v prvom čítaní približne sedem mesiacov pred tým, ako Lisabonská zmluva nadobudla platnosť, pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa komitológie sa nevzali do úvahy, pretože už nie sú relevantné.

Pozícia Rady v prvom čítaní obsahuje aj mnoho iných zmien, ako sú zmeny uvedené v pozícii Európskeho parlamentu v prvom čítaní. V nasledujúcich častiach sú opísané podstatné zmeny. Okrem toho sú v nich uvedené zmeny formulácií, ktoré objasňujú znenie alebo zabezpečujú celkovú jednotnosť nariadenia.

2. Konkrétne poznámky

Vymedzenie pojmov

V pôvodnom návrhu sa uskutočnili tieto zmeny:

— vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ sa zmenilo tak, aby implikovalo, že na recyklované výrobky z dreva – to jest výrobky z dreva alebo časti takýchto výrobkov vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktorých životný cyklus sa ukončil a inak by sa s nimi nakladalo ako s odpadom – sa toto vymedzenie nebude vzťahovať, pretože sa dospelo k záveru, že by bolo neprimerané vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby zisťovali informácie o pôvodnom zdroji dreva použitého v recyklovaných výrobkoch,

— vypustila sa navrhovaná výnimka pre drevo a výrobky z dreva, ktoré podliehajú povinným kritériám udržateľnosti (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 21, 32),

— upresnilo sa, že vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ by sa nemalo vzťahovať na výrobky vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktoré sa už uviedli na trh (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34),

— Rada upresnila zmysel pojmu „uvádzanie na trh“ doplnením, že to zahŕňa všetky techniky predaja; doplnila aj to, že tento pojem zahŕňa aj dodávanie pomocou prostriedkov komunikácie na diaľku,

— doplnil sa pojem subnárodný región ťažby, aby sa zohľadnili prípady, v ktorých v rámci krajiny existujú regionálne rozdiely,

— vymedzenie pojmu „krajina ťažby“ sa rozšírilo, aby zahŕňalo nielen krajiny, ale aj územia,

— vymedzenia pojmov „riadenie rizika“ a „monitorovacia organizácia“ sa vypustili, pretože sa usúdilo, že tieto koncepcie sú komplexnejšie opísané v príslušných článkoch.

Uplatniteľné právne predpisy

Vymedzenie uplatniteľných právnych predpisov je jednou z hlavných otázok návrhu nariadenia, pretože hospodársky subjekt by musel mať prístup k informáciám o súlade dreva a výrobkov z dreva s uplatniteľnými právnymi predpismi. Rada sa pokúsila nájsť správnu rovnováhu medzi rozšíreným zoznamom oblastí právnych predpisov a zoznamom, v ktorom sa vo všeobecnosti vymenúvajú príslušné oblasti právnych predpisov. Rozšírila vymedzenie tohto pojmu, ktoré predložila Komisia vo svojom návrhu, tak, aby zahŕňalo právne predpisy v oblasti lesného hospodárstva vrátane priamo súvisiacich právnych predpisov týkajúcich sa životného prostredia, ako aj obchodné a colné právne predpisy týkajúce sa odvetvia lesného hospodárstva. Rada doplnila „práva tretích strán týkajúce sa používania a držby...“, čo sa môže považovať za priblíženie sa k línii Európskeho parlamentu, ktorý uvádza „majetkové vlastníctvo, práva pôvodných obyvateľov“ (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 38). Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu týkajúce sa začlenenia právnych predpisov týkajúcich sa pracovno-právnej oblasti a všeobecného blahobytu však Rada z právneho i praktického hľadiska považuje za problematické.

Systémy náležitej starostlivosti

Rada sa domnieva, že je dôležité, aby sa hlavné prvky v návrhu nariadenia upresnili. Preto podrobne rozpracovala tri prvky systému náležitej starostlivosti: prístup k určitým informáciám, postup hodnotenia rizika a postup na zmierňovanie rizika. Európsky parlament v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 37 tiež cítil potrebu jasne stanoviť dva prvky, a to zisťovanie rizík a minimalizovanie rizík.

Pokiaľ ide o postupy hodnotenia rizika, Rada stanovila štyri kritériá hodnotenia rizika, ktoré možno doplniť podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní EÚ.

V článku 5 ods. 1 písm. b) a c) sa Rada pokúsila rozlíšiť postupy hodnotenia rizika a postupy na zmierňovanie rizika podľa rôznych faktorov, ako je napríklad zložitosť výrobku a jeho pôvod, bez toho, aby výslovne uviedla situácie, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť v podobe prísnejších alebo miernejších požiadaviek (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 47).

Rada na rozdiel od Európskeho parlamentu nerozšírila povinnosť uplatňovať systém náležitej starostlivosti na iné hospodárske subjekty, ako sú subjekty, ktoré uvádzajú drevo a výrobky z dreva na vnútorný trh prvýkrát (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 15, 17, 19, 20, 31, 33, 35, 41, 42, 43, 50). Takéto rozšírenie považovala za neprimerane zaťažujúce.

Rada zaviedla možnosť, aby si hospodárske subjekty vybrali spomedzi troch rôznych systémov náležitej starostlivosti, a to buď ich vlastný, alebo systém náležitej starostlivosti, ktorý poskytuje určitá monitorovacia organizácia, alebo systém, ktorý poskytuje určitá tretia strana.

Rozsah pôsobnosti

Tak ako Európsky parlament aj Rada vypustila navrhovanú výnimku pre drevo, ktoré podlieha povinným kritériám udržateľnosti, uvedenú v návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21, 32).

Príloha

Rada preusporiadala výrobky z dreva v prílohe podľa poradia kódov KN a doplnila niektoré kategórie výrobkov. Domnieva sa, že ak by sa doplnili ďalšie kategórie, pre hospodárske subjekty by to v tomto štádiu predstavovalo príliš veľké zaťaženie (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 74, 75).

Monitorovacie organizácie

Rada má rovnaký názor ako Európsky parlament, že je dôležité, aby v celej EÚ boli harmonizované normy, a navrhla, aby aj Komisia uznávala monitorovacie organizácie. Rada rozlišuje medzi monitorovacími organizáciami, ktoré majú v úmysle vykonávať svoje činnosti v jednom členskom štáte, a tými, ktoré majú v úmysle vykonávať svoje činnosti vo viacerých členských štátoch. Dohodla sa, že Komisia by mala uznávať tie organizácie, ktoré vykonávajú svoje činnosti vo viacerých členských štátoch (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 53, 54, 55, 56) (porovnaj s článkom 7 ods. 3). Usúdilo sa však, že je praktickejšie, aby za uznávanie monitorovacích organizácií, ktoré svoje činnosti vykonávajú len v jednom členskom štáte, bol zodpovedný príslušný orgán daného členského štátu. Rovnako ako Európsky parlament aj Rada sa domnieva, že je dôležité, aby monitorovacia organizácia vykonávala svoje funkcie takým spôsobom, aby sa zabránilo akémukoľvek konfliktu záujmov (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 51) (porovnaj s článkom 7 ods. 2 písm. c)). Nepovažovalo sa za potrebné rozlišovať prípady, keď je monitorovacia organizácia verejný subjekt a keď je súkromný subjekt (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 52).

Sankcie

Rada uvažovala o doplnení zoznamu sankcií (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 69), ale po rozsiahlej diskusii sa rozhodla zachovať formuláciu uvedenú v návrhu Komisie, ktorá je dohodnutou formuláciou pre právne predpisy EÚ. Mnohé členské štáty zastávali názor, že výška a obsah sankcií sú v oblasti právomoci členských štátov. Okrem toho stanovenie zoznamu sankcií vyvolalo niekoľko praktických otázok, ako napríklad obsažnosť zoznamu a problémy s identifikáciou všetkých možných priestupkov v tomto štádiu.

Zákaz

Rada zachovala myšlienku systémového prístupu z návrhu Komisie. Hospodárske subjekty by v záujme minimalizovania rizika uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov z takéhoto dreva na trh mali používať systém náležitej starostlivosti. Rada nesúhlasí s názorom Európskeho parlamentu, že na zabezpečenie legálnosti by sa mal zaviesť zákaz (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 17, 19, 31, 42 (pokiaľ ide o článok 3 ods. 1), 43, 50, 71). Usúdilo sa, že takéto rozšírenie rozsahu pôsobnosti nie je v súlade s myšlienkou návrhu, a preto je neprijateľné.

Uplatňovanie

Rada sa domnieva, že je nereálne, aby sa nariadenie stalo uplatniteľné len rok po nadobudnutí účinnosti, bez ohľadu na to, aké je potrebné (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 73). Z tohto dôvodu a s cieľom poskytnúť hospodárskym subjektom čas na prispôsobenie sa tejto novej situácii a prijať vykonávacie opatrenia sa navrhlo, aby sa nariadenie začalo uplatňovať 30 mesiacov po nadobudnutí účinnosti.

Situácia malých a stredných podnikov/hospodárskych subjektov

Rovnako ako Európsky parlament aj Rada vzala do úvahy osobitnú situáciu malých a stredných podnikov a hospodárskych subjektov (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22, 29, 47, 72). Zaviedla napríklad pojem zanedbateľné riziko v článku 5 ods. 1 písm. c). V článku 12 sa stanovuje, že delegované akty, ktorými sa zmení a doplní zoznam dreva a výrobkov z dreva uvedený v prílohe, by nemali hospodárske subjekty neprimerane zaťažovať. V článku 18 o podávaní správ Rada doplnila, že pri preskúmaní by sa mali osobitne zohľadniť administratívne dôsledky pre malé a stredné podniky.

Odôvodnenia a odkazy na environmentálne otázky (trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov)

Európsky parlament doplnil značný počet odôvodnení, aby sa zohľadnilo lesné prostredie, biodiverzita, lesné ekosystémy a trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 2 – 8, 10, 11, 14). Rada sa domnieva, že vzhľadom na to, že ústredným prvkom nariadenia je systém náležitej starostlivosti a správanie hospodárskych subjektov v záujme minimalizovania rizika uvedenia nelegálne vyťaženého dreva a výrobkov z takéhoto dreva na trh, sú takéto odkazy zbytočné, akokoľvek vhodné sú ich ciele. Okrem toho odôvodnenia slúžia na zdôvodnenie ustanovení nariadenia, kým v tomto prípade neexistujú žiadne operačné ustanovenia, na ktoré by sa takéto odôvodnenia mohli viazať.

Preskúmanie

Rada sa zhodla s Európskym parlamentom v tom, že je potrebné, aby Komisia nariadenie preskúmala, a že by sa toto preskúmanie malo zaoberať najmä administratívnymi dôsledkami pre malé a stredné podniky (pozmeňujúce a doplňujúci návrh 72).

3. Ďalšie zmeny, ktoré uskutočnila Rada

Štatút výrobkov z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES

Ustanovenia o dreve a výrobkoch z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES, sa uviedli v osobitnom článku, pretože v nariadení sa licencie FLEGT a osvedčenia CITES považujú za dostatočný dôkaz legálnej ťažby.

Spolupráca medzi príslušnými orgánmi

Rada je toho názoru, že predmetom výmeny informácií uvedenej v článku 11 by mali byť len vážne nedostatky. Upresnila aj to, že príslušné orgány by si mali vymieňať aj informácie o druhoch uložených sankcií.

Predmet úpravy

S cieľom upresniť účel povinností ustanovených v tomto nariadení Rada doplnila, že zámerom je minimalizovať riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

Zmeny súvisiace s Lisabonskou zmluvou

Keďže Rada sa domnieva, že by sa mali na Komisiu delegovať právomoci podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, doplnila tri nové články potrebné na účely týchto delegovaných aktov uvedených v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12, ako aj nové odôvodnenie. Podobným spôsobom Rada upravila ustanovenia týkajúce sa prijatia vykonávacích opatrení podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní EÚ.

IV. ZÁVER

Rada verí, že jej pozícia v prvom čítaní je v súlade so základnými cieľmi návrhu Komisie. Predstavuje vyvážený balík opatrení, ktoré by mali prispieť k sledovaniu cieľov boja proti nelegálnej ťažbe dreva.

Rada očakáva konštruktívnu diskusiu s Európskym parlamentom s cieľom dosiahnuť realizovateľnú dohodu o tomto nariadení.

(1) Dokument 8881/09.