EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 11.10.2011 
SEK(2011) 1166 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 
o spoločnom európskom kúpnom práve 
{KOM(2011) 635 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1165 v kone čnom znení}  
 
 1 
1. PROCEDURÁLNE OTÁZ KY A KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI 
STRANAMI 
Európska komisia ( ďalej len „Komisia“) pracuje na európskom zmluvnom práve od roku 
2001. V júli 2010 Komisia prijala „Zele nú knihu o možnostiach politík s cie ľom dosiahnu ť 
pokrok v oblasti európskeho zmluvného práva pre spotrebite ľov a podniky“ ( ďalej len „zelená 
kniha“). V pracovnom programe Komisie na  rok 2011 sa ustanovuje právny nástroj 
o európskom zmluvnom práve ako strategi cká iniciatíva, ktorá sa má navrhnú ť v poslednom 
štvrťroku 2011. 
 
V apríli 2010 Komisia zriadila expert nú skupinu (ES), aby vypracovala štúdiu 
uskutočniteľnosti týkajúcu sa návrhu nást roja. Táto štúdia bola dokon čená v apríli 2011. 
Riadiaca skupina pre pos údenie vplyvu sa stretla pä ťkrát, aby prerokovala zelenú knihu, 
správu z posúdenia vplyvu (PV) a štúdiu uskuto čniteľnosti.   
 
Komisia viedla nepretržité konzultácie. Výsledkom zelenej knihy bolo 320 odpovedí, ktoré 
poskytlo široké spektrum zainteresovaných strán. Tieto odpovede umožnili Komisii ur čiť 
a riešiť problémy týkajúce sa možností politík. Komisia vytvorila aj expertnú skupinu zloženú 
z kľúčových zainteresovaných strán zas tupujúcu podniky, spotrebite ľov a odborníkov 
v oblasti práva. Nepretržite vi edla konzultácie o štúdii uskuto čniteľnosti s cie ľom zabezpe čiť, 
aby jej pravidlá pokryli všetky praktické problémy a aby boli zamerané na používate ľov. 
Komisia okrem toho uskuto čnila aj prieskum medzi podnikmi a spotrebite ľmi 
prostredníctvom prieskumov Eurobarometr a, panelu malých a stredných podnikov 
a prieskumov Európskeho podnikate ľského konzulta čného panelu. V novembri 2010 sa konal 
seminár o zmluvnom práve so zaint eresovanými stranami z podnikate ľskej sféry. 
Predstavitelia Komisie sa stretli aj so zástupcami Európskej organizácie spotrebite ľov 
(BEUC) a zú častnili sa na dvoch zasadnutiach Eu rópskej poradnej skupiny spotrebite ľov 
(European Consumer Consultative Group, ECCG).  
 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU 
2.1. Úvod 
Rozdiely v zmluvnom práve medzi členskými štátmi môžu bráni ť cezhrani čnému obchodu 
v EÚ tým, že odrádzajú podniky a spotrebite ľov od uskuto čnenia cezhrani čných transakcií. 
Podnikatelia obchodujúci s tovarom, ktorí vyvážajú na iné trhy EÚ, musia znáša ť zbytočné 
transakčné náklady spojené so vstupom, ktoré sa každý rok blížia k sume 1 miliardy EUR. 
Hodnota obchodu, ktorý nezrealizuje subjekty kvôli rozdielom medzi systémami zmluvného 
práva dosahuje výšku nieko ľkých desiatok miliárd eur. 
 
2.2. Súčasný právny rámec EÚ v oblasti zmluvného práva 
Súčasný právny rámec v oblasti zmluvného práva sa vyzna čuje rozdielmi medzi 
vnútroštátnymi právami.  Hoci v oblas ti zmluvného práva bolo prijatých nieko ľko právnych 
nástrojov EÚ a medzinárodných právnych nástro jov, neexistuje žiadny jednotný a komplexný 
súbor pravidiel, ktorý by podniky a spotrebitelia mohli používa ť pri cezhrani čných 
transakciách v EÚ.      
2.3. Problém 1: Rozdiely v zmluvnom práve bránia podnikom v cezhrani čnom 
obchode a obmedzujú ich cezhrani čné operácie  
 
 2V súčasnosti vyváža v rámci EÚ v priemere len 9,3 % zo všetkých podnikate ľov v EÚ, ktorí 
obchodujú s tovarom. Vä čšina z nich (62 % v oblasti obchodu medzi podnikate ľmi a 57 % 
v oblasti obchodu medzi podnikmi a spotrebite ľmi) nevyváža do viac ako 3 ďalších členských 
štátov. Jedným z dôvodov tejto pomerne nízkej úrovne cezhrani čného obchodu sú 
pretrvávajúce regula čné (napríklad rozdiely v da ňových predpisoch, zmluvnom práve 
a administratívnych požiadavkách) a praktické prekážky (napríklad jazyk, doprava a údržba 
v rámci záru čného a pozáru čného servisu) cezhrani čného obchodu. 
 Negatívny vplyv rozdielov v zmluvnom práve na cezhrani čný obchod:  Prekážky súvisiace 
so zmluvným právom odrádzajú niektorých podnikate ľov od cezhrani čného obchodu. 61 % 
podnikate ľov zapojených do transakcií medzi podnikate ľmi a 55 % podnikate ľov zapojených 
do transakcií medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi bolo často alebo minimálne príležitostne 
odradených od obchodovania v dôsledku prekážok s úvisiacich so zmluvným právom. Okrem 
toho 3 % respondentov pôsobiacich v obchode medzi podnikate ľmi a 2 % respondentov 
pôsobiacich v obchode medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi v prieskumoch Eurobarometra 
uviedli, že sa z tohto dôvodu vždy vzdávali vývozu. Po druhé, prekážky súvisiace so 
zmluvným právom vedú podnikate ľov k obmedzovaniu cezhrani čných operácií: Viac ako 80 
% (v prípade transakcií medzi podnikate ľmi aj medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi) 
podnikate ľov, ktorí pôsobia v oblasti cezhrani čného obchodu alebo sa zaujímajú 
o cezhrani čný obchod a ktorí sú ovplyvnení prekážk ami súvisiacimi so zmluvným právom, 
uviedlo, že z tohto dôvodu vyvážali do menšieho po čtu krajín EÚ. Hodnotu neuskuto čneného 
obchodu v rámci EÚ v dôsledku toho, že sa podnikatelia vzdali cezhrani č
ného obchodu kvôli 
zmluvnému právu, možno odhadnú ť v rozmedzí od 26 miliárd EUR ( čo zodpovedá HDP 
Litvy) do 184 miliárd EUR (o nie čo viac ako HDP Portugalska).  
 Výskumy nazna čujú, že spolo čný pôvod právnych systémov ur čitých dvoch krajín má 
pozitívny ú činok na bilaterálny obchod me dzi týmito krajinami.  Ak by prínos odstránenia 
rozdielov v zmluvnom práve bol približne jeden percentuálny bod tohto pozitívneho ú činku, 
zvýšenie obchodu v rámci EÚ by bolo rádovo 30 miliárd EUR.   
2.3.1.  Cezhrani čnému obchodu bránia ďalšie náklady na tr ansakcie vyplývajúce 
z rozdielov v zmluvnom práve:  Potreba uplat ňovať rôzne zahrani čné zmluvné práva 
vyvoláva ďalšie náklady na transakc ie v porovnaní s vnútroštátnym  obchodom. Tieto náklady 
obvykle rastú proporcionálne k po čtu krajín EÚ, s ktorými podnikate ľ obchoduje. 
Podnikatelia odhadujú svoje transak čné náklady na vstup do jedného členského štátu na sumu 
od menej ako 1 000 EUR po sumu nad 30 000 EUR. Tieto náklady majú najvä čší vplyv na 
mikropodniky a malé podniky, pretože tvoria vä čší podiel na ich obrate.  
2.3.2.   
Kumulatívne náklady pre všetkých podnikate ľov v EÚ, ktorí v sú časnosti vyvážajú, 
predstavujú od 6 do 13 miliárd EUR. Ro čné náklady na transakcie dosahujú výšku približne 
0,9 – 1,9 miliardy EUR. Ak sa neprijmú žiadne  opatrenia, tieto náklady vzrastú do roku 2020 
na 9 – 19 miliárd EUR za predpokladu, že sa udrží rovnaká úrove ň vstupu vývozu.  
2.3.3.  Vnímanie právnej zložitosti je ďalším faktorom ovplyv ňujúcim 
rozhodnutie o za čatí cezhrani čného obchodu. Napríklad podniky považovali za najvä čšiu 
prekážku problém so zistením ustanovení zahrani čného zmluvného práva. Napríklad podniky 
považovali za najvä čšiu prekážku problém so zistením ustanovení zahrani č
ného zmluvného 
práva. Tento problém bol v prípade transakcií medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi uvádzaný 
na prvom mieste a v prípade transakcií medzi podnikate ľmi na treťom mieste.  
 
 
 32.4. Problém 2: Spotrebite ľom bránia v cezhrani čných nákupoch prekážky a chýbajú 
im možnosti  
Úroveň cezhrani čného nakupovania v EÚ zostáva pomerne nízka, ke ď 26 % spotrebite ľov 
nakupuje z inej krajiny EÚ v rá mci cestovania a 9 % na dia ľku. Zdá sa, že tomuto rastu bránia 
prekážky na strane ponuky a dopytu. Hoci sa vp lyv praktických prekáž ok postupne znižuje, 
význam regula čných prekážok zostáva vysoký.  
 
2.4.1.  Rozdiely v zmluvnom práve majú negatívny vplyv na cezhrani čné 
nakupovanie: 
Zmluvné právo obsahuje prav idlá chrániace spotrebite ľov. Istota, pokia ľ ide o obsah týchto 
pravidiel, je hlavným faktorom ur čujúcim dôveru spotrebite ľa v cezhrani čné nakupovanie. 
Keď sú spotrebitelia konfr ontovaní s rôznymi zahrani čnými právami, nie sú si istí svojimi 
právami v cezhrani čnom meradle. V skuto čnosti 44 % európskych spotrebite ľov uvádza, že 
neistota, ktorú poci ťujú vo svojich spotrebite ľských právach, ich odradila od nákupu z iných 
krajín EÚ. 
2.4.2.  Spotrebitelia prichádzajú o  možnosti, ktoré ponúka jednotný trh :  
Značný počet spotrebite ľov, ktorí uprednost ňujú nakupovanie v tuzemsku v dôsledku 
neistoty, pokia ľ ide o ich cezhrani čné práva, sú často znevýhod ňovaní obmedzenou 
možnosťou výberu a vyššími cenami na svojich do mácich trhoch. Ak by 44 % spotrebite ľov, 
ktorí nakupujú on-line iba vnútroštátne a ktorí si ni e sú istí svojimi cezhrani čnými právami, 
urobili minimálne jeden on-line cezhrani čný nákup, mohli by ušetri ť 380 miliónov EUR. 
 
Na druhej strane obchodník často odmieta predaj spotrebite ľom, ktorí sa pokúšajú získa ť 
prístup k lepším ponukám v iných členských štátoch. Takm er štvrtina európskych 
maloobchodníkov, ktorí sa zameriavajú na vývoz, odmietla predáva ť v dôsledku zmluvného 
práva. Odmietanie predaja môže odradi ť aktívnych spotrebite ľov od cezhrani čného 
nakupovania a ekonomicky ich znevýhod ňuje. Európski spotrebitelia vynakladajú ro čne 42,3 
miliardy EUR na cezhrani čné nákupy. Ak predpokladáme, že v rámci jedného roka bol 3 
miliónom spotrebite ľov, ktorí sa stretli s odmietnutím predaja,  odmietnutá objednávka 
výrobku s priemernou hodnotou 52 EUR, hodnota neuskuto čnených transakcií by 
predstavovala 156 miliónov EUR.   
2.5. Potreba prija ť opatrenia na úrovni EÚ a subsidiarita  
 
Táto iniciatíva je v súlade so zásadou s ubsidiarity. Ciele podpor y rozšírenia cezhrani čného 
obchodu pre podnikate ľov a nákupy spotrebite ľov na vnútornom trhu sa nemôžu úplne 
dosiahnuť, pokiaľ budú pretrváva ť rozdiely vo vnútroštátnych zmluvných právach. Ke ďže 
trendy na trhu sa vyvíjajú a podnecujú členské štáty, aby prijím ali opatrenia nezávisle 
(napríklad regulovanie výrobkov s digitálnym obsahom), regula čné rozdiely vedú k zvýšeným 
transakčným nákladom a právne j zložitosti pre podnikate ľov; existuje riziko, že sa preh ĺbia 
rozdiely v ochrane spotrebite ľov. Vnútroštátne zmluvné práva sa môžu aproximova ť iba 
prostredníctvom prijatia opatrení na úrovni EÚ. Únia dokáže najlepšie rieši ť už nazna čené 
problémy, pretože majú jasný cezhrani č
ný rozmer.  
 
3. CIELE POLITIKY 
Celkovým cie ľom je podpori ť hospodársku činnosť na vnútornom trhu prostredníctvom 
zlepšenia podmienok cezhrani čného obchodu znížením prekážok spôsobených rozdielmi 
v zmluvnom práve medzi členskými štátmi. Všeobecnými cie ľmi sú podpora rozšírenia 
 
 4cezhraničného obchodu v prípade podnikate ľov a cezhrani čných nákupov v prípade 
spotrebite ľov.  
  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Možnosti pre druh zásahu  
 
Možnosť 1: Základný scenár (žiadna zmena politiky): Súčasný právny rámec by sa 
zachoval bez ďalších opatrení EÚ.  
Možnosť 2: Súbor nástrojov pre zákonodarcu EÚ: V rámci tejto možnosti by sa stanovili 
vzorové definície a pravidlá týkajúce sa tém zmluvného práva, v prípade ktorých existuje 
pravdepodobnos ť, že budú predmetom právnych pre dpisov EÚ. Bolo by možné uvažova ť 
o dokumente Komisie alebo o me dziinštitucionálnej dohode.  
Možnosť 3: Odporú čanie týkajúce sa spolo čného európskeho kúpneho práva: Nástroj 
spoločného európskeho kúpneho práva by sa mohol pripoji ť k odporú čaniu určenému 
členským štátom, v ktorom sú vyzvané, aby ním dobrovo ľne nahradili (možnos ť 3a) svoje 
vnútroštátne predpisy alebo ho do nich dobrovo ľne začlenili (možnos ť 3b), pri čom im 
poskytuje možnos ť voľne rozhodnú ť o čase, spôsobe a rozsahu implementácie. Táto možnos ť 
môže presved čiť členské štáty, aby nahradili svoje vnút roštátne zmluvné právo, alebo im 
dovoliť, aby nástroj spolo čného európskeho kúpneho práva za členili do svojho právneho 
poriadku ako fakultatívny systém. 
Možnosť 4: Nariadenie alebo smernica, ktorými sa ustanovuje fakultatívny nástroj 
spoločného európskeho kúpneho práva : Fakultatívne spolo čné európske kúpne právo by 
mohlo by ť vytvorené ako „druhý režim“  v rámci vnútroštátneho ob čianskeho práva každého 
členského štátu.  Bol by to komplexný, sa mostatný súbor pravidiel zmluvného práva 
s vysokou úrov ňou ochrany spotrebite ľa, ktorý si môžu strany vybra ť ako rozhodné právo pre 
ich cezhrani čné zmluvy. 
Možnosť 5a a 5b: Smernica o povinnom spolo čnom európskom kúpnom práve : 
Smernicou by sa mohli zharmonizova ť vnútroštátne zmluvné práva 27 členských štátov. 
Smernica by dop ĺňala spotrebite ľské acquis  a bola by založená na vysokej úrovni ochrany 
spotrebite ľa. Harmonizácia môže by ť úplná (5a) alebo minimálna (5b). 
Možnosť 6: Nariadenie, ktorým sa ustanovuje povinné spolo čné európske kúpne právo: 
Týmto nariadením by sa vo všetkých členských štátoch vytvoril jednotný súbor pravidiel 
zmluvného práva EÚ. 
Možnosť 7: Nariadenie, ktorým sa ustanovuje európsky ob čiansky zákonník:  Týmto 
nariadením by sa vo všetkých členských štátoch vytvor il jednotný súbor pr avidiel európskeho 
občianskeho práva. 
 
Vylúčené možnosti:  
• Možnosť 3a: Odporú čanie, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby nahradili 
vnútroštátne právne predpisy. 
• Možnosť 7: Nariadenie, ktorým  sa ustanovuje európsky ob čiansky zákonník. 
Tieto možnosti nezískali od zainteresova ných strán takmer žiadnu podporu a je 
pravdepodobné, že presahujú rámec toho, čo je potrebné, a sú teda neprimerané. Rovnako 
vyvolávajú vážne pochybnosti v súvislosti s nesplnením zásady subsidiarity. 
4.2. Možnosti, pokia ľ ide o rozsah a obsah  
 
 5Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti nástroja spolo čného európskeho kúpneho práva, mohol by sa 
vzťahovať iba na cezhrani čné transakcie alebo na domáce aj cezhrani čné transakcie. Do 
rozsahu pôsobnosti by mohli patri ť iba zmluvy medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi alebo aj 
zmluvy medzi podnikate ľmi. Úzky hmotnoprávny obsah nástroja by bol obmedzený na 
hlavné oblasti všeobecného zmluvného pr áva. Široký rozsah by mohol presiahnu ť tento rámec 
prostredníctvom zahrnutia osobitných oblastí do zmluvného práva, medzi ktoré patria zmluvy 
o poskytovaní služieb, a ďalších oblastí práva, medz i ktoré patrí mimozmluvná 
zodpovednos ť.  
V tomto posúdení vplyvu sa analyzuje kombin ácia úzkych a širokých oblastí pôsobnosti. Toto 
posúdenie sa zaoberá prevažnou vä čšinou obvyklých praktických problémov v rámci 
životného cyklu cezhrani čnej zmluvy.  Analýza sa zameriava na vplyvy základných 
ustanovení na spotrebite ľov a podnikate ľov. 
 
5. ANALÝZA VPLYVOV 
 
5.1. Hlavné vplyvy politickej možnosti 1: Základný scenár   
Základným scenárom by sa neodstránili ďalšie náklady na transakcie, ani neznížila úrove ň 
právnej zložitosti pre podniky, ktoré sa chcú venova ť cezhraničnému obchodu. Hospodárska 
súťaž na vnútornom trhu by zostala obmedzená a napriek prijatiu smernice o o právach 
spotrebite ľov by na ďalej existovali rozdiely medzi pravidlami rôznych členských štátov 
v oblasti ochrany spotrebite ľa.  
  
5.2. Hlavné vplyvy politickej možnosti 2 
 
5.2.1.   2a: Súbor nástrojov ako dokument Komisie    
Súbor nástrojov by sa použil na zmenu a d oplnenie existujúcich  sektorových právnych 
predpisov alebo na prípra vu budúcich sektorových prá vnych predpisov. V porovnaní 
so základným scenárom by preto pozití vne vplyvy tejto možnosti na podnikate ľov 
a spotrebite ľov boli nepriame a tiež ve ľmi obmedzené. Okrem toho akýko ľvek vplyv tejto 
možnosti by sa neprejavil oka mžite, pretože rokovania o novýc h právnych predpisoch alebo o 
zmene a doplnení existujúcich práv nych predpisov by si vyžiadali ur čitý čas. Keďže nie je 
možné zisti ť, či a do akej miery by Rada a Parlament využívali túto možnos ť, účinky tejto 
možnosti by sa v skuto čnosti neodlišovali od základného scenára.  
 
5.2.2.  2b: Súbor nástrojov ako medziinštitucionálna dohoda   
Jediným rozdielom medzi touto možnos ťou a možnos ťou 2a je to, že pri rokovaniach 
o nových právnych predpisoch alebo zmenách a doplneniach existujúcich právnych predpisov 
by Rada a Parlament využívali súbor nástrojo v za predpokladu, že by neexistovali žiadne 
prevažujúce dôvody špecifické pre daný sektor. Ke ďže táto možnos ť by sa však týkala iba 
pravidiel vnútroštátneho zml uvného práva, ktoré by boli upravené na základe revidovaných 
alebo nových právnych predpiso ch EÚ, náklady vypl ývajúce z rozdielov vo vnútroštátnych 
zmluvných právach by prevažne zostali zachované. Okrem toho vplyv tejto možnosti by sa prejavil najskôr v strednodobom horizonte. Aj ke ď je celkový pozitívny vplyv tejto možnosti 
väčší ako v prípade možnosti 2a, stále je dos ť obmedzený. 
 
5.3. Hlavné vplyvy politickej možnosti 3: Odporú čanie týkajúce sa spolo čného 
európskeho kúpneho práva    
 
 6Táto možnos ť by bola ú činná iba vtedy, ak by nieko ľko členských štátov za členilo spolo čné 
európske kúpne právo do svojich právnyc h poriadkov úplne a bez zmien a doplnení 
pôvodného znenia pripojeného k odporú čaniu. To je však ve ľmi nepravdepodobné. Táto 
možnosť by do ur čitej miery pomohla obchodníkom v prípade zmluvy medzi podnikate ľmi 
(keďže by mali slobodu rozhodova ť o rozhodnom práve pre ic h zmluvu). Preto by títo 
obchodníci mali možnos ť znížiť svoje náklady na transakc ie tým, že by použili spolo čné 
európske kúpne právo jedného členského štátu, ktorý ho najlepši e implementoval. To isté by 
neplatilo pre obchodníkov v pr ípade zmlúv medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi, keďže by 
museli preskúma ť, či a kde členský štát zmenil spolo čné európske kúpne právo, pokia ľ ide 
o kogentné ustanovenia na  ochranu spotrebite ľa. To znamená, že by nemohli predáva ť cez 
hranice spotrebite ľom na základe jediného práv a, a preto by museli znáša ť transakčné náklady 
takého druhu, aké sú uvedené v základnom  scenári. V dôsledku toho by táto možnos ť iba 
obmedzene odstránila prekážky cezhrani čného obchodu stanovené vo vymedzení problému. 
 
5.4. Hlavné vplyvy politickej možnosti 4: Na riadenie alebo smernica, ktorými sa 
ustanovuje fakultatívne spolo čné európskeho kúpne právo:  
 
Touto možnos ťou by sa významne znížili náklady na  transakcie, pretože táto možnos ť by 
umožnila podnikate ľom používa ť jeden súbor pravidiel pre cezhrani čný obchod, bez oh ľadu 
na počet krajín, s ktorými obchodujú v EÚ. Zn íženie nákladov by poskytlo stimuly 
na zvýšenie obchodu, čo by viedlo k vä čšej hospodárskej sú ťaži na vnútornom trhu a poskytlo 
spotrebite ľom väčšie možnosti výberu výrobkov za nižšiu cenu.  
 Ak by podnikate ľ používal fakultatívne spolo čné európske kúpne právo, administratívne 
náklady by predstavovali 3 000 EU R v prípade zmlúv medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi 
a 1 500 EUR v prípade zmlúv medzi podnikate ľmi (v priemere na podnik).  Ak 
predpokladáme, že pre používan ie fakultatívneho spolo čného európskeho kúpneho práva sa 
na začiatku rozhodne 25 % sú časných vývozcov, jednorazové ná klady na implementáciu by 
predstavovali 1,89 miliardy EUR. Tieto náklady by však boli výrazne prevážené úsporami, ktoré by vznikli v dôsledku toho, že by podnikatelia nemuseli plati ť ďalšie transak čné náklady 
v prípade, ke ď obchodujú s viac ako jedným členským štátom. Táto možnos ť by viedla k 
úsporám nákladov nových vývozcov a potenciálnym úsporám sú časných vývozcov, ktorí by 
rozšírili svoj cezhrani čný predaj do nových krajín. Ro čné úspory v prípade nových vývozcov 
možno odhadnú ť na 150 − 400 miliónov EUR, zatia ľ čo potenciálne úspory v prípade 
súčasných vývozcov možno odhadnú ť na 3,7 – 4,3 miliardy EUR. Domáci podnikatelia alebo 
podnikatelia, ktorí si nevyberú fakultatívne spolo čné európske kúpne právo, by nemuseli 
znášať žiadne náklady, pretože táto možnos ť by na nich nemala vplyv.  
 Táto politická možnos ť spĺň
a politické ciele, pretože zn ižuje náklady podnikov a poskytuje 
menej zložité právne prostredie  pre tých, ktorí chcú obchodova ť cezhrani čne s viac ako 
jedným členským štátom. Sú časne poskytuje vysokú úrove ň ochrany spotrebite ľa.   
 
5.5. Hlavné vplyvy politických možností 5 a 6 
 
5.5.1.  Politická možnos ť 5a: Úplná harmonizácia prostredníctvom smernice 
o povinnom spolo čnom európskom kúpnom práve a politická možnos ť 6: 
Nariadenie, ktorým sa us tanovuje povinné spolo čné európske kúpne právo   
V porovnaní so základným s cenárom by nástroj pod ľa týchto možností ni esol so sebou zna čné 
náklady. Tento nástroj by za ťažil najmä malé a stredné podniky. Podnikatelia, ktorí 
obchodujú iba vnútroštátne, by sa museli vyrovna ť s veľmi vysokými nákladmi na používanie 
 
 7nového nástroja bez pridanej hodnoty. Títo  podnikatelia (17 136 213 v prípade obchodu 
medzi podnikate ľmi a 4 420 563 v prípade obchodu medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi) by 
sa v prípade používania nových právnych predpisov museli vyrovna ť s jednorazovými 
nákladmi na implementáciu vo výške 208,8 miliardy EUR.   Tento nástroj by spôsobil ďalšie administratívne náklady pre 22 miliónov podnikate ľov, t. j. 
vrátane tých, ktorí obchodujú iba v tuzemsku, ktoré by predstavovali v priemere na podnik 
2 500 EUR pri transakciách medzi podnikate ľmi a spotrebite ľmi a 1 500 EUR v prípade 
transakcií medzi podnikate ľmi. Od podnikate ľov obchodujúcich iba v tuzemsku by sa 
vyžadovalo, aby zaplatili tieto náklady bez reálneho finan čného zisku, pretože táto výhoda by 
sa zrealizovala ib a v prípade podnikate ľov, ktorí obchodujú cezhrani čne. Jednorazové 
transakčné náklady pre 22 miliónov podnikate ľov (vrátane tých, ktorí obchodujú iba 
v tuzemsku) v EÚ by predstavovali 217 miliárd EUR.   Tento nástroj by však viedol k úsporám v nákladoch v prípade nových vývozcov, ako aj 
súčasných vývozcov, ktorí by rozšírili svoj cezhrani čný predaj do nových krajín. Ro čné 
úspory v prípade nových vývozcov by predstavovali 0,63 – 1,6 miliardy EUR. Podobne ako pri možnosti 4 sa odhaduje, že potenciálne úspory sú časných vývozcov, ktorí by za čali 
obchodova ť s ďalšími krajinami, by predstavovali minimálne 3,7 – 4,3 miliardy EUR.  
 Tento nástroj by prispel k zvýšeniu hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu a viedol by 
k zníženiu cien. Spotrebite lia by mali prospech z vä čšej možnosti výberu výrobkov za nižšiu 
cenu. Hoci by tento nástroj poskytoval vysokú úrove ň ochrany spotrebite ľa, nahradenie 
vnútroštátnych právnych pr episov by mohlo znamena ť, že niektorí spotrebitelia by 
v porovnaní so svojim existujúcim vnútroštát nym právom mohli v niektorých osobitných 
prípadoch strati ť ochranu.  
 Členské štáty by pravdepodobne považovali tiet o možnosti za možnosti, ktoré sa politicky 
veľmi ťažko schva ľujú a realizujú, pretože by viedli k odstráneniu vnútroštátnych právnych 
predpisov a právnych tradícií. Hoci by sa týmt o nástrojom zharmonizovali existujúce právne 
predpisy v oblasti zmluvného práva a odstránili transak
čné náklady, tento nástoj by spôsobil 
ďalšie podstatné nevýhody, ktoré by nemali iba pe ňažnú hodnotu. Preto je po zoh ľadnení 
týchto nevýhod a pe ňažných nákladov nutné konštatova ť, že by z ďaleka prevážili prínosy 
tohto nástroja.  
 
5.5.2.  Politická možnos ť 5b: Minimálna harmonizácia – smernica o spolo čnom 
európskom kúpnom práve   
Členský štát by mohol implementova ť túto smernicu, v rozsahu v ktorom presahuje rámec 
jeho úrovne ochrany spotrebite ľa. Ako ukazujú skúsenosti s ex istujúcimi smernicami, ktorými 
sa zavádza minimálna harmonizácia, úrove ň implementácie by mohla udrža ť značný počet 
rozdielov vo vnútroštátnom zmluvnom práve jednotlivých členských štátov. Táto možnos ť by 
do určitej miery viedla k zníženiu nákladov na  transakcie a k zvýšeniu úrovne ochrany 
spotrebite ľa, pričom by umožnila spotrebite ľom získať väčšiu dôveru v cezhrani čné nákupy.  
 Ako je však uvedené v možnostiach 5a a 6, domáci a cezhrani ční obchodníci by museli 
znášať veľmi vysoké jednorazové náklady, pr etože by museli prispôsobi ť svoje zmluvy tak, 
aby boli v súlade s novým právnym predpiso m. Tieto náklady by mali vplyv na všetkých 
podnikate ľov obchodujúcich s tovarom, bez oh ľadu na to, či chcú obchodova ť cezhrani čne. 
Okrem toho v dôsledku povahy minimálnej harmonizácie by stále existovali ur čité ďalšie 
náklady pre podnikate ľov, keď
 obchodujú cezhrani čne so spotrebite ľmi, ktoré vyplývajú 
 
 8z nutnosti preskúma ť úroveň ochrany spotrebite ľa v iných členských štátoch. Preto zatia ľ čo 
v prípade cezhrani čných transakcií medzi podnikate ľmi môže ís ť o užitočnú investíciu, 
subjekty uzatvárajúce cezhrani čné zmluvy v rámci obchodu medzi podnikate ľmi 
a spotrebite ľmi, ako aj subjekty obchodujúce iba v tuzemsku by museli znáša ť veľmi vysoké 
dodatočné náklady bez jasnej pridanej hodnoty.  
 
6. KOMPARATÍVNE POSÚDENIE MOŽNOSTÍ 
Komparatívne posúdenie ukazuje, že  politické ciele najlepšie sp ĺňajú možnosti 4 (fakultatívne 
spoločné európske kúpne právo), 5a (úplná harmonizácia prostredníctvom smernice o 
povinnom spolo čnom európskom kúpnom práve) a 6 (n ariadenie, ktorým sa ustanovuje 
povinné spolo čné európske  kúpne právo) . Náklady spojené s možnos ťami 5a a 6 sú však 
v porovnaní s ostatnými možnos ťami značné, pretože všetci podn ikatelia obchodujúci s 
tovarom v EÚ by sa museli prispôsobi ť novému legislatívnemu rámcu. Spôsobili by najmä 
finančné bremeno, ktoré by nebolo kompenz ované žiadnymi prínosmi pre podnikate ľov, ktorí 
obchodujú iba v tuzemsku a ktorým náklady na cezhrani čné transakcie nespôsobujú 
problémy. Preto to nie je primerané opatren ie na obmedzenie prekážok súvisiacich so 
zmluvným právom, ktoré bránia cezhrani čnému obchodu. Možnosti 5a a 6 majú tiež malú 
podporu zo strany členských štátov.   
Uprednost ňovanou politickou možnos ťou je preto možnos ť 4, ktorá by sp ĺňala politické 
ciele v zmysle zníženia pr ávnej zložitosti a transak čných nákladov. Vývozcovia, ktorí sa 
rozhodnú používa ť fakultatívne spolo čné európske kúpne právo, by sa spo čiatku museli 
vyrovnať s určitými transak čnými nákladmi. Podnikatelia by si však túto možnos ť vybrali 
dobrovoľne. Podnikate ľom, ktorí za čínajú obchodova ť cezhrani čne alebo rozširujú takúto 
činnosť, by priniesla zna čné úspory nákladov. Podnikatelia obchodujúci v tuzemsku alebo tí, 
ktorí sa rozhodnú, že pri vývoze nebudú používa ť fakultatívne spolo čné európske kúpne 
právo, by nemuseli znáša ť žiadne náklady, pretože táto možnos ť by na nich nemala vplyv.   
 Táto možnos ť by zabezpe čila aj vysokú úrove ň ochrany spotrebite ľa, ktorou by sa zvýšila 
istota a dôvera spotrebite ľa, pokiaľ ide o práva pri cezhrani čných nákupoch. Prispela by 
k cezhrani čnému obchodu a konkurencieschopnosti hos podárstva EÚ a bol a by prínosom 
pre spotrebite ľa tým, že by mal vä čšiu možnos ť výberu výrobkov a za lepšie ceny. Ke ďže 
podnikatelia by sa rozhodovali pre túto možnos ť dobrovoľne, v prípade tejto možnosti by sa 
nevytvorilo žiadne ďalšie zaťaženie, ale došlo by k zna čným úsporám nákladov 
pre podnikate ľov rozširujúcich svoj obchod cez hranice.  
 
7. OPATRENIA TÝKAJÚCE SA MONITOROVANIA A HODNOTENIA  
 
Komisia za čne vykonáva ť monitorovanie a hodnotenie s cie ľom posúdi
ť, ako účinne bude 
spoločné európske kúpne právo nap ĺňať svoje ciele. Toto monitorovanie a hodnotenie sa 
uskutoční štyri roky po dátume uplat ňovania nástroja. Záme rom je, aby táto činnosť 
predchádzala procesu preskúmania, v rámci ktorého sa posúdi ú činnosť nástroja spolo čného 
európskeho kúpneho práva, a aby bola jedným z jeho východísk.