SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument 
  
Návrh nariadenia Rady o štátnej pomoci na zatvorenie uho ľných baní 
neschopných konkurencie 
  
{KOM(2010) 372 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 850} 
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 2 
2. Vymedzenie problému ................................................................................................. 2 2.1. Pravdepodobné zatvorenie uho ľných baní v nieko ľkých členských štátoch ............... 2 
2.2. Sociálny vplyv zatvorenia baní .................................................................................... 3 2.3. Vplyv zatvorenia baní na životné prostredie................................................................ 3 2.4. Okrajový vplyv na bezpe čnosť dodávok energie na úrovni EÚ .................................. 4 
3. Ciele ....................................................................................................................... ...... 4 
4. Možnosti politík ........................................................................................................... 5  
5. Analýza vplyvov .......................................................................................................... 6 5.1. Možnos ť 1: Základný scenár – všeobecn é pravidlá štátnej pomoci ............................ 6 
5.2. Možnos ť 2: Usmernenia Komisie ................................................................................ 6 
5.3. Možnos ť 3: Pomoc na výrobu...................................................................................... 7 
5.4. Možnos ť 4: Pomoc na pokrytie mimoria dnych nákladov (zdedené záväzky)............. 7 
5.5. Možnos ť 5: Spojenie možností 3 a 4............................................................................ 7 
5.6. Možnos ť 6: Predĺženie účinnosti sú časného nariadenia o uhlí o 10 rokov.................. 7 
6. Porovnanie možností.................................................................................................... 8 
1. Ú
VOD 
Pomoc EÚ pre čiernouhoľný priemysel sa ri adi nástrojom ur čeným pre tento sektor: 
nariadenie Rady (ES) č. 1407/2002 z 23. júla 2002 o štátnej pomoci pre uho ľný priemysel  
(ďalej len „nariadenie o uhlí“).  
Vzťahuje sa iba na čierne uhlie. Na iné druhy uhlia , napríklad ortolignit, sa vz ťahujú 
všeobecné pravidlá štátnej pomoci EÚ. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Pravdepodobné zatvorenie uho ľných baní v nieko ľkých členských štátoch  
Tomuto nariadeniu skon čí účinnosť 31. decembra 2010. Pri neexistencii nového právneho 
rámca, ktorý umož ňuje udeliť uhoľnému priemyslu ur čité osobitné druhy štátnej pomoci, by 
členské štáty mohli ude ľovať pomoc iba v rámci obmedzen í stanovených všeobecnými 
pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa vz ťahujú na všetky sektory.  
V porovnaní s nariadením o uhlí všeob ecné pravidlá štátnej pomoci zna čne znižujú možnosti 
udeliť štátnu pomoc uho ľnému priemyslu, a to predovšetkým, no nie výlu čne, pokia ľ ide 
SK 3   SK o pomoc na výrobu. Pod ľa nedávnej štúdie1 však niektoré členské štáty musia čeliť veľmi 
vysokým nákladom na výrobu v porovnaní so sú časnými a predpokladanými cenami na 
svetovom trhu, a preto v sú časnosti nemajú a v budúcnosti ve ľmi pravdepodobne nebudú ma ť 
ekonomicky konkurencieschopnú výrobu čierneho uhlia: sú to najmä Nemecko, Rumunsko 
a Španielsko. Neschopným konkurencie sa môže sta ť aj uhoľný priemysel v Ma ďarsku 
a na Slovensku. Hrozí, že po skon čení účinnosti nariadenia  o uhlí sa uho ľné bane v týchto 
krajinách zatvoria. 
2.2. Sociálny vplyv zatvorenia baní  
Na základe sú časných politík bude v roku 2010 zamestnaných v Nemecku a Španielsku ešte 
približne 27 000 baníkov, mohli by však strati ť prácu, ak by neexistovala pomoc na výrobu. 
V Rumunsku, Ma ďarsku a na Slovensku by v dôsledku odstavenia dotácií mohlo by ť 
ohrozených ďalších 15 000 pracovných miest baníkov. Pri zoh ľadnení pracovných miest 
v súvisiacich výrobných odvetviach môže ísť až o 100 000 pracovných miest – 42 000 
pracovných miest v uho ľnom priemysle a viac ako 55 000 v súvisiacich výrobných 
odvetviach . 
Hoci stratené pracovné miesta majú obvykle obmedzený vplyv na údaje o nezamestnanosti 
na úrovni celej EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ich vplyv na ur čité banícke regióny  môže byť 
veľmi významný, najmä v Nemecku, Španielsku a Rumunsku. Okamžité zatvorenie  baní 
neschopných konkurencie by nadmerne za ťažilo regionálne trhy práce ve ľkým počtom 
prepustených baníkov , ktorých nie je možné rýchlo znovu zamestna ť v iných výrobných 
odvetviach, a preto existuje riziko, že sa stanú dlhodobo nezamestnanými. 
2.3. Vplyv zatvorenia baní na  životné prostredie  
Zatvorením uho ľných baní sa zastavuje negatívny vplyv ba ní na bezprostredné životné 
prostredie , t. j. vizuálny vplyv a vplyv na biologickú rôznorodos ť krajiny, vplyv 
na podzemné vody a pokles pôdy v oblastiach s podzemnou ťažbou, ako aj vplyv odpadu 
z banskej činnosti. Zatvorenie baní si však vyžaduje aj vy čistenie a asanáciu ťažobných 
priestorov a musí sa zabezpe čiť ich financovanie. 
Z globálnejšieho h ľadiska emisií skleníkových plynov, je vplyv zatvorenia baní neur čitý. 
Hoci sa pri ťažbe uhlia uvo ľňuje metán, ktorý je ve ľmi účinným skleníkovým plynom, 
technológie na zachytávanie metánu sú v niektorých členských štátoch s ťažbou uhlia na 
vysokej úrovni. Okrem toho ke ďže emisie skleníkových plynov majú v porovnaní s miestnym 
problémom celosvetový dosah, po zoh ľadnení emisií pochádzajúcich zo spa ľovania uhlia 
počas výroby energie sa neur čitosť vplyvu zvyšuje. 
Je veľmi pravdepodobné, že v elektrár ňach spaľujúcich uhlie sa domáce uhlie nahradí 
dovážaným uhlím . Z toho vyplýva, že celkový vplyv na emisie skleníkových plynov závisí 
od emisií z ťažby uhlia v tretích krajinách a od pr epravy uhlia do EÚ. Vplyv na celkovú 
skladbu energií EÚ je obmedzený, prinajme nšom v krátkodobom až strednodobom horizonte. 
                                                 
1 Hodnotenie potrieb štátnej pomoci pre uho ľný priemysel, Ecorys, decembe r 2008, štúdia vypracovaná 
pre Európsku komisiu, pozri http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm  
SK 4   SK 2.4. Okrajový vplyv na bezpe čnosť dodávok energie na úrovni EÚ 
Počas verejnej konzultáci e, ktorá sa uskuto čnila v súvislosti s posúdením vplyvu, 
zainteresované strany uho ľného priemyslu tvrdili, že dotované uhlie je nevyhnutné 
na zabezpe čenie bezpe čnosti dodávok energie, ke ďže tým, že Európa má uho ľné bane, sa 
zvyšuje geografická rôznorodos ť energetických zdrojov a znižuje závislos ť od dovozu.  
Malý prínos dotovaného čierneho uhlia k celkovej energetickej skladbe v EÚ však 
výrazne obmedzuje schopnos ť takýchto dotácií kompenzova ť v prípade prerušenia 
dodávok.  Podiel dotovaného uhlia na výrobe elek trickej energie v EÚ je iba 5,1 %. Ke ď sa 
zohľadní len pomoc na pokrytie výrobných strá t, tento údaj sa zníži na 1,4 % (aj ke ď môže 
byť v prípade jednotlivých členských štátov vyšší). 
Okrem toho sa zdá, že pravdepodobnos ť prerušenia dodávok dovážaného čierneho uhlia 
je dosť obmedzená, ke ďže svetový trh s uhlím vykazuje vä čšiu stabilitu ako trhy s inými 
zdrojmi energie.  Čierne uhlie sa môže dováža ť z rôznych vyvážajúcich krajín. Objem 
svetového obchodu s čiernym uhlím sa od roku 2000 každoro čne zvyšuje v priemere o 7 %. 
Výrazné zvýšenie kapacity v nieko ľkých krajinách, medzi ktoré patrí Indonézia a Rusko, 
svedčí o tom, že možno o čakávať, že svetový obchod bude v budúcnosti na ďalej rýchlo rás ť. 
Vzhľadom na nízky podiel elektrickej ener gie vyrobenej z dotovaného uhlia panujú 
pochybnosti o tom, či by ďalší nástroj štátnej pomoci bol užito čným pre riešenie problémov 
týkajúcich sa bezpe čnosti dodávok. 
Pokiaľ ide o krátkodobé prekážky, štúdie poukazujú na  to, že skladovanie dovezeného uhlia je 
pre zabezpe čenie bezpe čnosti dodávok efektívnejšie a ko dotovanie domácej výroby čierneho 
uhlia. 
3. CIELE  
Širšie horizontálne ciele Komisie, pokia ľ ide o štátnu pomoc a uhlie, možno odvodi ť 
z druhého strategického prieskum u energetickej politiky2, ktorý schválila Európska rada 
a Rada ministrov, z akčného plánu pre štátnu pomoc3 a akčného programu pre životné 
prostredie na roky 2002 – 20124: Komisia chce uplatni ť pravidlá horizontálnej štátnej 
pomoci v čo najväčšom počte sektorov a vzh ľadom na energetickú  politiku uprednost ňuje 
prechod k obnovite ľným zdrojom energie a environmentálne trvalo udržate ľnému využívaniu 
domácich zdrojov energie.  
Nepretržitá štátna podpora pre ťažbu uhlia nie je v súlade so všeobecnými politickými cie ľmi 
Komisie najmä vtedy, ak pôsobí proti úsiliu zvýši ť konkurencieschopnos ť alebo prejs ť 
k obnovite ľným zdrojom energie, a to aj v prípade, že jej vplyv na hospodársku sú ťaž je dosť 
                                                 
2 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov, Druhý strategic ký prieskum energetickej politiky, Ak čný plán EÚ pre energetickú 
bezpečnosť a solidárnos ť, 13.11.2008, KOM(2008) 781 v kone čnom znení. 
3 KOM(2005) 107 v kone čnom znení, k dispozícii on-line na webovej stránke: 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf  . 
4 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES, ktorým sa ustanovuje šiesty 
environmentálny ak čný program Spolo čenstva, Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1 – pozri článok 5 ods. 2. 
SK 5   SK obmedzený5. Zatvorenie baní nesch opných konkurencie však zárove ň môže ma ť sociálne 
a environmentálne dôsledky, ktoré sa musia rieši ť. 
Komisia vymedzuje politický cie ľ, ktorý je predmetom tohto posúdenia, ako 
minimalizovanie možných nepriaznivých vplyvov zatvorenia baní, ktoré môžu 
nasledova ť po postupnom zrušení dotácií, najmä v sociálnej a environm entálnej oblasti, 
pri súčasnom minimalizovaní narušení hospodárskej sú ťaže na vnútornom trhu.  
4. MOŽNOSTI POLITÍK  
Posudzovalo sa týchto pä ť možností politík: 
(1) Možnosť 1: Základný scenár 
Podľa základného scenára Komisia ne navrhne nový právny nástroj ur čený pre tento sektor, 
ktorý by bol platný po skon čení účinnosti nariadenia o uhlí. Na sektor čierneho uhlia sa budú 
od roku 2011 vz ťahovať iba všeobecné pravidlá štátnej pomoci.  
(2) Možnosť 2: Usmernenia Komisie 
Podľa možnosti 2 by Komisia prijala usmernenia založené na článku 107 ods. 3 písm. c) 
ZFEÚ, podobné tým, ktoré sa prijali v lodiar skom a oceliarskom sektore, a ktoré by členským 
štátom umožnili ude ľovať výlučne pomoc na zatvorenie formou  pomoci na pokrytie platieb 
uhoľných podnikov prepusteným pracovníkom aleb o pracovníkom, ktorí prijali možnos ť 
predčasného odchodu do dôchodku v dôsledku zatvorenia  baní, nákladov na poradenstvo pre 
takýchto pracovníkov a nákladov na ich odbor né preškolenie. Pomoc sa môže použi ť aj na 
pokrytie nákladov na dokon čenie existujúcich zmlúv (na maximálne 6 mesiacov) alebo 
nákladov súvisiacich so zr ušením takýchto zmlúv, pod ľa toho, ktoré z týchto dvoch druhov 
nákladov sú nižšie. Okrem toho sa môže použi ť na pokrytie výdavkov, ktoré sa vynaložili na 
okamžité vy čistenie a asanáciu ťažobných lokalít. 
Platnosť týchto usmernení by sa skon čila koncom roka 2013, ke ďže opatrenia pomoci by sa 
mali týka ť iba uhoľných baní zatváraných v súvislosti so skon čením účinnosti nariadenia 
o uhlí. 
(3) Možnosť 3: Nariadenie Rady umož ňujúce časovo obmedzenú prevádzkovú pomoc 
(pomoc na zatvorenie) 
Podľa možnosti 3 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) 
ZFEÚ. Toto nariadenie by umožnilo členským štátom udeli ť postupne sa znižujúcu 
prevádzkovú pomoc zameranú na pokrytie sú časných výrobných strát, pokia ľ je spojená 
s organizovaným ukon čením činností v rámci riadne vymedzeného plánu zatvorenia bane 
(týka sa iba baní, ktoré už v sú časnosti existujú). Išlo  by o postupné odstavovanie 
prevádzkovej pomoci po čas maximálne 10 rokov najneskôr do roku 2020 a s mierou 
znižovania najmenej 10 % za rok. 
                                                 
5 Jednou z podmienok sú časného nariadenia o uhlí je, že dotované uhlie nemá žiadny vplyv na ceny 
elektrickej energie [pozri článok 4 písm. c) a e) nariadenia o uhlí a prílohu 3 k uvedenému nariadeniu]. 
SK 6   SK (4) Možnosť 4: Nariadenie Rady umož ňujúce, aby sa pomoc použila na pokrytie 
mimoriadnych nákladov (zdedené soci álne a environmentálne záväzky) 
Podľa možnosti 4 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) 
ZFEÚ. Toto nariadenie by umožnilo členským štátom udeli ť pomoc na pokrytie sociálnych 
a environmentálnych nákladov s pojených so zatvorením uho ľných baní, medzi ktoré patria 
dávky sociálneho zabezpe čenia a náklady súvisiace s asanáciou bývalých ťažobných lokalít, 
ako je vymedzené v prílohe k sú časnému nariadeniu o uhlí. 
(5) Možnosť 5: Kombinácia možností 3 a 4 
Podľa možnosti 5 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) 
ZFEÚ, pod ľa ktorého môžu členské štáty udeli ť pomoc na zatvorenie (ako je uvedené 
v možnosti 3), ako aj pomoc na pokrytie mimo riadnych nákladov (ako je uvedené v možnosti 
4). 
(6) Možnosť 6: Predĺženie účinnosti sú časného nariadenia o uhlí o 10 rokov 
Podľa možnosti 6, ktorú najviac uprednost ňovali zainteresované strany z uho ľného sektora, 
by Komisia navrhla Rade, aby pred ĺžila účinnosť nariadenia Rady č. 1407/2002 v jeho 
súčasnej podobe o ďalších 10 rokov, t. j. až do konca roka 2020. Táto možnos ť by sa líšila od 
možnosti 5 týmito znakmi: 
– pomoc na výrobu by sa mohla povoli ť na základe článku 5 ods. 3, ak by 
prevádzka dotknutých výr obných jednotiek tvorila sú časť plánu sprístup ňovania 
uhoľných rezerv; neexistovala by teda žiadna podmienenos ť vo vzťahu 
k zatvoreniu týchto baní, 
– pomoc na výrobu by sa musela postupne znižova ť, aby viedla k výraznému 
poklesu, nestanovila by sa však konkrétna miera znižovania; 
– mohla by sa udeli ť počiatočná investi čná pomoc do výšky 30 % celkových 
investičných nákladov. 
5. ANALÝZA VPLYVOV  
5.1. Možnosť 1: Základný scenár – všeobecné pravidlá štátnej pomoci 
Základný scenár už bol opísaný v oddiele 2.  Ostatné možnosti sa porovnávajú s týmto 
základným scenárom.  
5.2. Možnosť 2: Usmernenia Komisie 
Vplyv možnosti 1 sa v podstate nelíši od vplyvu možnosti 2. Pokia ľ členské štáty udelia 
pomoc povolenú pod ľa možnosti 2, bude to vies ť k rovnakému výrobnému deficitu 
a rovnakému po čtu stratených pracovných miest. Rozdiel spo číva v tom, že pod ľa možnosti 2 
by sa dalo uskuto čniť zatvorenie bane organizovaným  spôsobom, a dokonca ho o nieko ľko 
mesiacov odloži ť s cieľom dokon čiť plnenie existujúcich zmlúv. Táto možnos ť pomáha lepšie 
riadiť sociálne aspekty zatvorenia bane, pri čom dotknutým pracovníkom poskytuje priamejšiu 
podporu formou preškolenia, poradenstva at ď. (ktorá presahuje rámec stanovený zákonnými 
SK 7   SK právami). Financovanie environmentálnych záv äzkov bude v procese zatvárania bane lepšie 
zabezpečené. 
5.3. Možnosť 3: Pomoc na výrobu 
Pokiaľ členské štáty chcú udeli ť pomoc na výrobu prostredníct vom pokrytia prevádzkových 
strát, tento druh pomoci môže bane neschopné konkurencie ponecha ť otvorené. Nezachráni 
trvalé pracovné miesta, umožní  však postupné znižovanie po čtu pracovných síl, pri čom 
poskytne čas na zoh ľadnenie vekovej štruktúry pracovnej sily (pred časný dôchodok a riadny 
starobný dôchodok), „prirodzeného odlivu“ (odc hádzajúci pracovníci sa nenahrádzajú) 
a kvalifikácie (preškolenie pracovníkov, aby sa mohli zamestna ť v iných činnostiach). 
Umožňuje zníži ť výrobu bane neschopnej k onkurencie minimalizovaním po čtu priamo 
prepustených pracovníkov a maximalizovaní m sprievodných opatrení, ktoré umož ňujú 
presunúť pracovné sily do iných činností. 
Priamy negatívny vplyv ťažby na životné prostredie bude pokra čovať, pokiaľ bude 
pokračovať výroba, ale vplyv na emisie skle níkových plynov z uhlia zostáva neur čitý 
vzhľadom na rozsiahle nahradenie dovážaným uhlím. Postupné zatvorenie však môže 
zjednoduši ť prijímanie preventívnych opatren í na ochranu povrchovej krajiny. 
Skúsenosti s hospodárskou a regionálnou premenou ukáz ali, že trh práce môže ľahšie 
absorbova ť prepustených pracov níkov, ak sa prepúš ťanie časovo rozloží.  Umožňuje sa 
tým ľahšie vykonáva ť programy zamerané na poradenstvo a preškolenie a predís ť tomu, aby 
veľká časť bývalých baníkov upadla do dlhodobej nezamestnanosti. 
5.4. Možnosť 4: Pomoc na pokrytie mimoria dnych nákladov (zdedené záväzky) 
Táto možnos ť umožňuje členskému štátu zabezpe čiť financovanie záväzkov sociálnej povahy 
(napr. preškolenie, dôchodky at ď.) a environmentálnej povahy (napr. vy čistenie a asanácia), 
napríklad v rámci postupného zatvárania uho ľných baní. 
Takáto pomoc môže umožni ť banskej spolo čnosti, aby neodviedla zdroje z iných potenciálne 
konkuren čných banských prevádzok do baní, ktoré sa majú zatvori ť. 
5.5. Možnosť 5: Spojenie možností 3 a 4 
V prípade postupného zatvárania uho ľných baní je pravdepodobné, že pomoc na zdedené 
záväzky bude potrebná v tom istom čase, ako ďalšie druhy pomoci, najmä prevádzková 
pomoc. 
Vplyv, pokia ľ ide o výrobu a pracovné miesta, by bol ve ľmi podobný ako pri možnosti 3, ale 
podľa možnosti 5 by bolo možné lepšie zabezpe čiť, aby sa zdedené environmentálne 
a sociálne záväzky riešili po čas obdobia postupného ukon čovania činností.  
5.6. Možnosť 6: Predĺženie účinnosti sú časného nariadenia o uhlí o 10 rokov 
Na základe jednouchého pred ĺženia účinnosti nariadenia by sa mohol rozšíri ť druh pomoci, 
ktorá sa ude ľuje v súčasnosti. Táto možnos ť by mohla umožni ť členským štátom odkloni ť sa 
od politického cie ľa jednoducho tým, že by na ďalej poskytovali pomoc na výrobu baniam 
neschopným konkurencie bez jasného záväzku bane zatvori ť. Z toho vyplýva, že tie isté 
banské podniky by k novému dátumu skon čenia účinnosti nariadenia o desa ť rokov mohli by ť 
SK 8   SK stále neschopné konkurencie. Hl avný problém neschopnosti konkurova ť by sa nevyriešil, iba 
odložil. 
Investičná pomoc, ktorá by sa mohla povoli ť na základe tejto možnosti, nemôže prispie ť 
k vytýčeným politickým cie ľom, t. j. ako sprievodné opatren ie zatvorenia baní. Investi čná 
pomoc je v skuto čnosti skôr zameraná na rozvoj nových činností alebo zvyšovanie efektivity, 
čo v procese zatvárania uho ľnej bane nemá opodstatnenie. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Posúdenie poskytuje kontrastný obraz o vplyve rôznych možností politiky: 
Z hospodárskeho h ľadiska  sa zdá, že možnos ť 2 (usmernenia) je vhodnejšou možnos ťou 
ako základný scenár, pokia ľ ide o zmiernenie priameho hospodárskeho vplyvu na najviac 
dotknuté regióny a výrobné odvetvia. 
Zo sociálneho h ľadiska  je to možnos ť 5, ktorá poskytuje najlepšie možnosti zmierni ť 
negatívny vplyv zatvárania baní, najmä vzh ľadom na geografickú koncentráciu tohto vplyvu. 
Z environmentálneho h ľadiska  sú výsledky neur čité. Hoci bezprostrednému prostrediu baní 
by určite prospelo okamžité alebo takmer okamž ité zastavenie výroby (možnosti 1, 2 a 4), 
obraz je neur čitý, pokia ľ ide o celosvetové emisie skleníkových plynov, ke ď sa zohľadnia 
emisie zo spa ľovania uhlia pri výrobe elektrickej ener gie. Táto neistota vyplýva z vysokej 
miery nahradenia domáceho uhlia dovezeným uhlím. Hoci by nešlo o 100 % nahradenie, 
rozdiel medzi možnos ťami politík by závisel od odchýlok vnútroštátnych politík oh ľadne 
uprednostnenia prechodu na iné zdroje energie. 
Celkovo sa ako najvhodnejšie na dosiahnutie cie ľov politiky javia možnosti 2 a 5.  Výber 
jednej z týchto dvoch možností závisí od záv ažnosti, ktorú tvorcovia politiky pripisujú 
hospodárskym aspektom na jednej strane a sociálnym aspektom na strane druhej. 
Treba si uvedomi ť, že rôzne posudzované možnosti boli porovnané na základe predpokladu, 
že príslušné členské štátny by naozaj udelili pomoc, ako ju umož ňujú príslušné možnosti. 
Pravidlá štátnej pomoci ur čené pre tento sektor stanovujú iba možnos ť – nie povinnos ť – 
poskytnúť štátnu pomoc; posúdenie vplyvu nemôže ovplyvni ť rozhodnutia, ktoré členské 
štáty prijmú v súvisl osti so štátnou pomocou.