EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 12. 2016 COM(2016) 751 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o politikách humanitárnej pomoci a civilnej ochrany Európskej únie a ich vykonávaní v roku 2015



Obsah Úvod Humanitárna pomoc Utečenecká kríza Humanitárna kríza v Afrike Ďalšie humanitárne krízy Vzdelávanie v núdzových situáciách Politika humanitárnej pomoci Civilná ochrana Utečenecká kríza v Sýrii Reakcia na šírenie eboly Európsky lekársky zbor Reakcia na prírodné katastrofy Prevencia a pripravenosť Politika civilnej ochrany Pripravenosť na katastrofy a odolnosť voči nim Dobrovoľníci pomoci Európskej unie Koordinácia s inými nástrojmi EÚ

Finančné a ľudské zdroje Rozpočet EÚ na humanitárnu pomoc je najvyšší v histórii Ľudské zdroje Ďalšie informácie a zdroje Prílohy Úvod V tejto správe sa uvádzajú hlavné činnosti a výsledky politík Únie v oblasti humanitárnej pomoci a civilnej ochrany, ktoré sa v roku 2015 realizovali prostredníctvom Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (GR ECHO). Christos Stylianides ako komisár pre humanitárnu pomoc a krízové riadenie má dvojaký mandát: poskytovať pomoc na zmiernenie humanitárnych kríz na celom svete a podporovať spoluprácu medzi európskymi orgánmi civilnej ochrany v reakcii na prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v Európe a mimo nej. Poslanie – pomáhať zachraňovať a chrániť život, predchádzať ľudskému utrpeniu a zmierňovať ho, ako aj zabezpečovať integritu a ľudskú dôstojnosť obyvateľstva postihnutého krízou – sa realizuje prostredníctvom humanitárnej pomoci a operácií civilnej ochrany. Humanitárna pomoc EÚ je životne dôležitá pre spoločenstvá a obete nových, opakujúcich sa a dlhotrvajúcich kríz. Umožňuje im lepšie sa pripraviť na budúce núdzové situácie. Dopĺňajúce sa operácie civilnej ochrany ponúkajú okamžitú podporu v podobe tímov expertov, záchranného vybavenia a monitorovania vývoja katastrof v reálnom čase v EÚ a mimo nej. V prípade katastrofy môže rýchla a účinná intervencia medzinárodného spoločenstva rozhodnúť o živote a smrti. Spolu s príspevkami zo strany členských štátov je EÚ popredným svetovým darcom. Táto pomoc – založená na článkoch 196 a 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) – je základným prejavom európskej solidarity.

Zhrnutie Rok 2015 sa niesol v znamení pokračujúceho nárastu humanitárnych kríz. Ozbrojené konflikty a útoky na civilistov po celom svete stúpali znepokojujúcim tempom. Zvyšuje sa tiež frekvencia a intenzita prírodných katastrof posilňovaných zmenou klímy a nárastom populácie. S vyše 60 miliónmi násilne vysídlených ľudí na svete sa dlhodobé vysídlenie stalo hlavnou humanitárnou, rozvojovou, politickou a hospodárskou výzvou. Potreby stále viac prevažujú nad zdrojmi a poskytovanie humanitárnej pomoci a civilnej ochrany je čoraz zložitejšie. Vzhľadom na túto bezprecedentnú situáciu sa EÚ vo svojej reakcii zamerala na humanitárnu pomoc ľuďom, ktorí boli v najväčšej núdzi a boli najzraniteľnejší, a na zlepšenie svojej politickej reakcie. Prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, EÚ zabezpečovala dobre koordinovanú reakciu na európskej úrovni aj v prípade obetí prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou v Európe a mimo nej. V roku 2015 EÚ poskytla humanitárnu pomoc a pomoc v oblasti civilnej ochrany vo výške viac než 1,5 miliardy EUR. Táto suma slúžila na pomoc pre viac než 134 miliónov príjemcov postihnutých prírodnými katastrofami alebo konfliktom vo vyše 80 krajinách. Rozpočet na rok 2015 na humanitárnu pomoc, doteraz najvyšší, aký Komisia plnila, bol reakciou na neustále rastúcu frekvenciu a závažnosť prírodných katastrof a iných humanitárnych kríz. Sýria je najväčšou „zdrojovou krajinou“ utečencov, ktorí v súčasnej dobe prichádzajú do EÚ. Sýrsky konflikt pokračuje v nezmenšenej forme už priaty rok a stále predstavuje najväčšiu humanitárnu a bezpečnostnú krízu vo svete. V roku 2015 bolo na záchranné operácie v Sýrii a susedných krajinách vyčlenených viac než 370 miliónov EUR. Okrem pomoci vysídleným obyvateľom v ich krajinách pôvodu boli núdzové humanitárne intervencie financované v tranzitných krajinách, a to v krajinách západného Balkánu (22 miliónov EUR) so zameraním na zraniteľných utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov. Maďarsko, Srbsko, Slovinsko, Chorvátsko a Grécko aktivovali mechanizmus civilnej ochrany EÚ, keď požadovali okamžitú materiálnu podporu na zvládnutie prílevu utečencov. V roku 2015 sa humanitárna pomoc pre Irak značne zvýšila na takmer 79 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, ktoré boli vyčlenené na jednu z najrýchlejšie sa rozširujúcich humanitárnych kríz na svete. Ochrana civilného obyvateľstva je jednou z hlavných výziev. Irak je tiež útočiskom takmer 250 000 sýrskych utečencov. Pre región Sahel bolo vyčlenených 229 miliónov EUR s dôrazom na krízu v oblasti potravín a výživy. Opakujúce sa potravinové krízy v regióne Sahel vážne oslabili odolnosť najchudobnejších rodín a prinútili státisíce ľudí opustiť svoje domovy. Konflikty v Mali, Stredoafrickej republike a severnej Nigérii, ktoré sa rozšírili do Čadu, Nigeru a Kamerunu, ešte viac zhoršili situáciu v oblasti potravinovej bezpečnosti. V dôsledku pretrvávajúceho ozbrojeného konfliktu v Južnom Sudáne, pre ktorý bola vyhlásená núdzová situácia 3. stupňa, zostali milióny ľudí bez domova s rozsiahlymi humanitárnymi potrebami. Finančné prostriedky EÚ vo výške 127 miliónov EUR podporili v roku 2015 záchranné činnosti v Južnom Sudáne a pomohli utečencom z Južného Sudánu v susedných krajinách. EÚ oznámila v decembri 2015, že poskytne príspevok vo výške 125 miliónov EUR na financovanie núdzových opatrení v krajinách postihnutých extrémnym poveternostným javom „El Niño“ v krajinách Afriky, Karibiku, Strednej a Južnej Ameriky. Cielené opatrenia na znižovanie rizika katastrof a budovanie miestnych kapacít sú podporované v oblastiach, ktoré sú veľmi zraniteľné na miestnej úrovni. V júli 2015 klasifikovala OSN krízu v Jemene ako núdzovú situáciu 3. stupňa. Finančné prostriedky EÚ vyčlenené na humanitárnu pomoc v roku 2015 dosiahli až 50 miliónov EUR a boli určené pre vnútorne vysídlené osoby v Jemene, ako aj pre utečencov z Jemenu. Konflikt v kombinácii s chudobou, núteným vysídľovaním a rastúcimi cenami potravín prispieval k zhoršeniu už aj tak vážnej humanitárnej krízy. Jemen priamo ovplyvňuje aj humanitárna kríza v Africkom rohu. Milióny ľudí na Ukrajine potrebujú humanitárnu pomoc v dôsledku konfliktu vo východnej časti krajiny. Z rozpočtu EÚ bolo na humanitárnu pomoc a na pomoc na rýchlu obnovu pre ukrajinský národ vyčlenených 30 miliónov EUR. Okrem toho bola poskytnutá materiálna pomoc prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany.

Obetiam zemetrasenia v Nepále bolo poskytnutých 15 miliónov EUR na okamžitú humanitárnu pomoc okrem nasadenia odborníkov na civilnú ochranu, pátracích a záchranných tímov a tímov na poskytovanie prvej pomoci, a zásielok núdzovej pomoci, ktoré boli zaslané v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Vzdelávanie v núdzových situáciách bolo v roku 2015 dôležitou politickou prioritou. Vzdelávanie je humanitárnou intervenciou na záchranu životov v súvislosti s takými závažnými nútenými presunmi obyvateľstva, k akým došlo v minulom roku. V roku 2015 viac než 1,5 milióna detí využilo podporu formou vzdelávania v núdzových situáciách. V roku 2015 bol aktivovaný mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany v prípade 25 núdzových situácií (predbežná výstraha, monitorovanie a žiadosť o pomoc) a doručených bolo 19 žiadostí o priamu pomoc v rámci EÚ a v iných krajinách postihnutých katastrofou. Rok 2015 bol tiež najúspešnejším ročníkom Fóra európskej civilnej ochrany, veľkej konferencie, na ktorej sa zišli všetky európske a medzinárodné zainteresované strany v oblasti civilnej ochrany a ktorá sa koná každé 2 roky. V roku 2015 fórum poskytlo platformu na oficiálne začatie práce so susednými krajinami, ako aj novej dôležitej práce v oblasti diaľkovo ovládaných leteckých systémov v oblasti civilnej ochrany. EÚ vynaložila mimoriadne úsilie na boj proti epidémii eboly v západnej Afrike od začiatku výskytu ohniska tejto choroby v marci 2014. Humanitárna pomoc bola zameraná na najnaliehavejšie potreby a okrem toho sa prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany zabezpečili dodávky núdzových zásob a nasadili odborníci. Tieto opatrenia prispeli nakoniec k víťazstvu nad touto chorobou v januári 2015. Poznatky nadobudnuté z krízy spôsobenej vírusom ebola viedli v roku 2015 k zriadeniu európskeho lekárskeho zboru v rámci dobrovoľného zoskupenia mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Na tretej svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, ktorá sa konala v marci 2015 v Sendai (Japonsko) bol prijatý nový rámec pre znižovanie rizika katastrof. Únia sa ujala vedúcej úlohy pri budovaní rozšíreného rámca pre znižovanie rizika katastrof, vymedzením ďalších krokov na zníženie rizík a posilnenie odolnosti voči katastrofám v kontexte trvalo udržateľného rozvoja a na základe synergických účinkov so zmenou klímy. Prvé výzvy na predkladanie návrhov na nasadenie dobrovoľníkov v rámci iniciatívy „Dobrovoľníci pomoci EÚ“ boli uverejnené v roku 2015, 18 000 osôb bude mať tak príležitosť vykonávať dobrovoľnícku činnosť v rámci humanitárnych operácií po celom svete do roku 2020. Humanitárna pomoc Únia bola aj naďalej hlavným poskytovateľom humanitárnej pomoci. Komisia zabezpečuje, aby všetky zásahy boli v súlade s humanitárnymi zásadami, aby boli relevantné, pokiaľ ide o zameranie na najzraniteľnejších príjemcov, a aby boli náležite podložené informáciami z posúdení potrieb. Intervencie zabezpečujú nákladovú efektívnosť a účinnosť pri financovaní kritických oblastí, mobilizovaní partnerov a podporovaní celkovej kapacity svetového humanitárneho systému. Význam týchto zásad pre zachovanie humanitárneho priestoru sa všeobecne uznáva v externých a nezávislých hodnoteniach operácií Komisie. (Zhrnutie hodnotení humanitárnych projektov vykonaných v roku 2015 sa uvádza v prílohe 1. Hodnotenie civilnej ochrany je založené na požiadavkách vyplývajúcich z jej právneho základu. Celkové hodnotenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany sa začne v druhom polroku 2016, preto sa v roku 2015 neuskutočnilo žiadne hodnotenie opatrení v oblasti civilnej ochrany.) Utečenecká kríza Sýria Európska únia a jej členské štáty stoja v čele medzinárodnej reakcie na krízu v Sýrii. Odhadovaný počet sýrskych utečencov v susedných krajinách a širšom regióne dosiahol vyše 4,5 milióna a počet vnútorne vysídlených osôb v Sýrii sa odhaduje na 6,5 milióna. Na záchranné operácie v Sýrii bolo v roku 2015 vyčlenených z rozpočtu EÚ viac než 160 miliónov EUR. Kľúčové strategické priority boli zamerané na podporovanie multisektorových, rýchlych, flexibilných a reaktívnych reakcií na núdzové situácie zároveň s pokračovaním poskytovania pravidelnej humanitárnej pomoci už vysídleným a zraniteľným skupinám obyvateľstva. Väčšina utečencov nachádza útočisko v krajinách a u ľudí, ktorí už bojujú s chudobou a ťažkosťami a z tohto dôvodu príjemcami humanitárnej pomoci bývajú často tiež hostiteľské spoločenstvá v regióne. Prístup „Whole of Syria“ (Celá Sýria) je založený na stratégii štyroch pilierov, ktorá zahŕňala dohodnutý prístup, reakciu na núdzové situácie, ako aj ochranu a zodpovednosť a podporu partnerstiev. Únia, ako jeden z hlavných darcov v rámci strategického plánu reakcie na rok 2015, pomohla 12 miliónom príjemcov poskytnutím zdravotnej pomoci, 5 miliónom poskytnutím ochranných služieb, 8 miliónom poskytnutím vodohospodárskych, sanitárnych a hygienických služieb, a viac než 6 miliónom vnútorne vysídlených zraniteľných osôb poskytnutím prístrešia a nepotravinovej pomoci. Únia sa stále častejšie zapája aj do medzinárodných diplomatických iniciatív (napr. Viedenské rozhovory) a úsilia zameraného na podporu rešpektovania základných humanitárnych zásad a medzinárodného humanitárneho práva. Susedné krajiny V Libanone bolo v roku 2015 vyčlenených 97 miliónov EUR z rozpočtu EÚ na podporu približne 665 000 osôb s osobitným zameraním na ženy a deti. Pomoc bola zameraná na najzraniteľnejších utečencov na účely uspokojenia ich základných potrieb prostredníctvom viacúčelového peňažného prístupu, poskytovania sekundárnej zdravotnej starostlivosti na záchranu životov, prístreší, vody a sanitácie. Okrem toho boli financované osobitné činnosti zamerané na ochranu, napr. poradenstvo a právna pomoc obetiam násilia. V Jordánsku sa uprednostňujú nákladovo najefektívnejšie a najúčinnejšie riešenia s dôrazom na prístup orientovaný na základné potreby prostredníctvom peňažnej pomoci v celkovej výške 58 miliónov EUR. Únia napríklad podporila organizáciu UNICEF s cieľom pomôcť 56 000 dievčatám a chlapcom z najzraniteľnejších rodín sýrskych utečencov a mesačne poskytla peňažný príspevok vo výške 20 jordánskych dinárov na dieťa. Bezprostredným cieľom tohto programu bolo prostredníctvom pomoci poskytovanej na pokrytie potrieb a výdavkov špecifických pre každé dieťa predchádzať tomu, aby sa zraniteľné rodiny uchýlili k negatívnym mechanizmom na zvládnutie situácie, ako napríklad detská práca alebo menej jedla s cieľom ušetriť peniaze. Na základe toho viac než 50 % rodín uviedlo, že im to pomohlo vyhnúť sa použitiu minimálne jednej negatívnej stratégie na zvládnutie situácie a 91 % rodín zo skupiny vybranej do vzorky uviedlo, že im to pomohlo zlepšiť celkovú kvalitu ich rodinného života. Zraniteľní Iračania po desaťročiach konfliktu bojujú o prežitie v zložitej núdzovej situácii, ktorá trvá už tretí rok. Boje a sektárske násilie boli príčinou vysídlenia miliónov ľudí. Irak čelí nielen dôsledkom vnútorného konfliktu v krajine, ale aj dôsledkom konfliktu v susednej Sýrii. Poskytuje útočisko státisícom registrovaných sýrskych utečencov. V rámci reakcie na rastúce humanitárne potreby Únia výrazne zvýšila svoju humanitárnu pomoc Iraku, na túto pomoc vyčlenila v roku 2015 takmer 79 miliónov EUR. Cieľom bolo poskytnúť ochranu a pomoc vysídleným osobám z Iraku, sýrskym utečencom a iným zraniteľným skupinám obyvateľstva postihnutých konfliktmi. V roku 2015 bolo Turecko vyhlásené za hostiteľskú krajinu najväčším počtom utečencov na celom svete. Koncom roka tam bolo registrovaných viac než 2,5 milióna sýrskych utečencov. Na uspokojenie naliehavých potrieb najzraniteľnejších skupín bolo z rozpočtu EÚ vyčlenených takmer 36 miliónov EUR. Jednou z hlavných priorít bol sektor zdravotníctva, najmä fyzická rehabilitácia/pooperačná starostlivosť o osoby s vojnovými zraneniami a služby primárnej zdravotnej starostlivosti v oblastiach s akútne nedostatočnou dostupnosťou takýchto služieb pre približne 130 000 osôb. Ďalšou kľúčovou prioritou sú programy vzťahujúce sa na približne 230 000 osôb, v rámci ktorých sa najzraniteľnejším rodinám utečencov poskytujú poukážky, za ktoré môžu nakupovať základné potreby do domácnosti. Európska rada ďalej 15. októbra 2015 uvítala spoločný akčný plán s Tureckom v rámci komplexného programu spolupráce založeného na spoločnej zodpovednosti, vzájomných záväzkoch a realizácii. Nástroj pre utečencov v Turecku poskytuje značné nové finančné zdroje a koordinačný mechanizmus navrhnutý na zabezpečenie komplexného a koordinovaného riešenia potrieb utečencov a hostiteľských spoločenstiev. V rámci tohto nástroja sa bude koordinovať čerpanie celkovej sumy vo výške 3 miliardy EUR na obdobie rokov 2016 – 2017. V roku 2015 vyše milióna ľudí podniklo cestu do EÚ, pričom využívalo zväčša trasu známu ako „západobalkánska trasa“ cez Turecko a Grécko v snahe dostať sa do strednej a severnej Európy. Z rozpočtu EÚ sa financovali aj núdzové humanitárne intervencie na západnom Balkáne vo výške 22 miliónov EUR na podporu zraniteľných utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov v núdzi. Táto podpora prispela k poskytovaniu núdzovej pomoci (potraviny, voda, hygienické, nepotravinové potreby, zdravotná starostlivosť, základná ochrana a príprava na zimu) na miestach s vysokou koncentráciou utečencov vrátane hraníc a registračných miest.

Humanitárna kríza v Afrike Sahel Sahel je jedným z najchudobnejších regiónov sveta, ktorý sa spamätáva z následkov štyroch po sebe nasledujúcich potravinových a výživových kríz od roku 2005 prehĺbených vplyvom zmeny klímy. Tieto opakujúce sa krízy vážne oslabili odolnosť najchudobnejších rodín, ktoré sa rok za rokom usilujú pokryť svoje základné potravinové potreby, najmä počas dlhých období medzi zberom úrody. V roku 2015 finančné prostriedky pre región Sahel (Burkina Faso, Kamerun, Čad, Mali, Mauritánia, Niger, Nigéria a Senegal) dosiahli výšku 229 miliónov EUR a boli určené na riešenie potravinovej a výživovej krízy. Čad ako jedna z najmenej rozvinutých krajín sveta naďalej čelí zložitej núdzovej situácii v dôsledku chronického nedostatku potravín, podvýživy, prírodných katastrof, epidémie a hromadného vysídľovania obyvateľstva. Humanitárna pomoc EÚ pre Čad v roku 2015 dosiahla celkove 58 miliónov EUR a umožnila 75 000 domácnostiam získať základné druhy potravín prostredníctvom peňažných príspevkov a poukážok. Desaťročia politickej nestability a prírodných katastrof v susednej Stredoafrickej republike aktivovali prílev utečencov, ktorí predstavujú ďalšiu záťaž pre už aj tak napnuté zdroje. K masívnemu exodu prispelo okrem pretrvávajúcej potravinovej neistoty aj rozsiahle násilie v severovýchodnej Nigérii páchané príslušníkmi hnutia Boko Haram. V priebehu roka 2015 bolo na humanitárnu pomoc v Nigérii vyčlenených z rozpočtu EÚ 21,5 milióna EUR vrátane núdzovej potravinovej pomoci, zdravotnej starostlivosti a služieb ochrany pre vysídlené osoby a obete konfliktu. Viac než 2 milióny Nigérijčanov bolo násilne vysídlených v rámci krajiny a viac než 190 000 osôb ušlo do susedného Nigeru, Kamerunu a Čadu. Humanitárne spoločenstvo očakáva novú masívnu vlnu vysídľovania vplyvom prebiehajúcich evakuácií obyvateľov ostrovov Čadského jazera v dôsledku vojenských operácií v tejto oblasti. Južný Sudán Južný Sudán je sužovaný neustálymi krízami vyžadujúcimi si riešenie obrovských humanitárnych potrieb. EÚ poskytuje viac než 40 % všetkých humanitárnych prostriedkov určených pre Južný Sudán na podporu záchranných programov pre približne 2 milióny ľudí. Len v roku 2015 poskytla pre túto krajinu pomoc vo výške 127 miliónov EUR. Výsledkom ozbrojeného konfliktu, ktorý sa začal v decembri 2013, sú tisícky mŕtvych a viac než 2 milióny ľudí bez domova. Mierová dohoda bola podpísaná v auguste 2015, avšak nevidno žiadne náznaky mieru v krajine. Stredoafrická republika Politická nestabilita a prírodné katastrofy vrátane zraniteľnosti voči zmene klímy prispeli v Stredoafrickej republike k deštrukcii národného hospodárstva, nedostatočnému rozvoju a oslabeniu štátnych inštitúcií. Od začiatku konfliktu v roku 2013 EÚ zohrávala vedúcu úlohu pri poskytovaní humanitárnej pomoci vo výške 73 miliónov EUR. Situácia je aj naďalej mimoriadne nestabilná. V roku 2015 EÚ poskytla humanitárnu pomoc pre Stredoafrickú republiku v celkovej výške 25 miliónov EUR na podporu projektov, ktoré zahŕňajú ochranu, prístup k zdravotnej starostlivosti, potravinovú a výživovú pomoc, distribúciu čistej vody, sanitačné služby, logistiku a koordináciu humanitárnych činností. Medzinárodná konferencia na vysokej úrovni o Stredoafrickej republike sa konala v máji 2015 a bola zameraná na humanitárne potreby krajiny, jej obnovu a na budovanie odolnosti. Vysídľovanie obyvateľstva: Blízky východ, Stredná Ázia a Afrika, rok 2015 Ďalšie humanitárne krízy Kríza v dôsledku javu El Niño EÚ oznámila, že poskytne príspevok vo výške 125 miliónov EUR na financovanie núdzových opatrení v krajinách postihnutých javom El Niño v Afrike, Karibiku, Strednej a Južnej Amerike. Týmto javom, ktorý patrí k najväčším fenoménom v posledných troch desaťročiach a ktorý sa zmenou klímy zhoršuje, je ovplyvnených viac než 41 miliónov ľudí na celom svete. Ku krajinám, ktoré sú najviac zasiahnuté javom El Niño, patrí predovšetkým Etiópia, ktorá uviedla, že z dôvodu sucha sa počet osôb trpiacich potravinovou neistotou zvýšil z 2,9 milióna v januári 2015 na 8,2 milióna v októbri 2015. Jemen Základom zložitej a mnohostrannej krízy, ktorej čelí Jemen, je politická nestabilita, ozbrojené konflikty, slabá výkonnosť hospodárstva a chronická zaostalosť. Pod hranicou chudoby žije z menej než 2 EUR na deň v tejto krajine s treťou najvyššou mierou podvýživy na svete viac než 47 % populácie. Z rozpočtu EÚ bolo v roku 2015 vyčlenených 50 miliónov EUR na pomoc obyvateľom v celej krajine postihnutým konfliktom a núteným vysídlením, potravinovou neistotou a podvýživou. Väčšina finančných prostriedkov na humanitárne účely sa používa na zabezpečenie potravín, vody a sanitácie, základnej zdravotnej starostlivosti, prístrešia a predmetov do domácnosti pre vnútorne vysídlené osoby a utečencov z Afrického rohu a spoločenstvá, ktoré prichýlili týchto ľudí bez domova. Ukrajina EÚ považuje humanitárnu krízu na Ukrajine za jednu z hlavných priorít svojho programu. V dôsledku súčasného vplyvu konfliktu, vysídlenia a extrémnej chudoby sú milióny ľudí na Ukrajine odkázané na humanitárnu pomoc. Na projekty realizované v roku 2015 bolo z rozpočtu EÚ vyčlenených celkove 30 miliónov EUR, ktoré priamo pomohli viac než 800 000 Ukrajincom. Aj keď cieľovými skupinami obyvateľstva boli najzraniteľnejšie deti, starší ľudia a rodiny osamelých rodičov, pomoc sa poskytovala aj vnútorne vysídleným osobám a utečencom, ktorí utiekli z oblastí konfliktu a tiež aj navrátilcom. Pomoc sa často poskytovala v peňažnej forme a formou poukážok, ktoré sa ukázali byť veľmi efektívnym a účinným nástrojom pomoci s výhodou priamej podpory miestneho hospodárstva a slúžili aj ako prostriedok na zachovanie dôstojnosti dotknutých osôb. Okrem toho prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany bola zmobilizovaná aj materiálna pomoc. V januári 2015 sa v rámci spoločnej EÚ operácie zabezpečil vzdušný most a cestná doprava dodávok zásielok núdzovej pomoci. Nepál Silné zemetrasenie, ktoré zasiahlo centrálnu časť Nepálu v apríli 2015, spôsobilo smrť takmer 9 000 osôb a vyhladilo celé dediny. Okamžite bola uvoľnená humanitárna pomoc EÚ vo výške 15 miliónov EUR na riešenie najnaliehavejších potrieb, ako napríklad núdzové prístrešky, núdzová zdravotná starostlivosť, voda a sanitácia, podpora na zabezpečenie živobytia a logistika, a na podporu činností v oblasti pripravenosti na katastrofy a znižovania nebezpečenstva katastrof. Na žiadosť nepálskych orgánov bol v priebehu niekoľkých dní po zemetrasení aktivovaný mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany (EUCPM). Mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany umožnil nasadenie troch modulov – pátracie a záchranárske činnosti závažného rozsahu v mestskom prostredí, poľné zdravotnícke jednotky a čistenie vody – ako aj expertov v oblasti stavebného inžinierstva a inej technickej pomoci popri materiálnej pomoci a záchranných tímoch. Trvalé úsilie Komisie viedlo k formulácii národnej stratégie pre zvládanie katastrof v Nepále.

Zabudnuté krízy EÚ sa zamerala aj na problémy mimo pozornosti médií s cieľom zapojiť sa do pomoci vo viacerých „zabudnutých“ krízach. V roku 2015 k takýmto krízam patrili západosaharskí utečenci v Alžírsku, Rohingyovia v Mjanmarsku/Barme a kolumbijskí utečenci v Ekvádore a vo Venezuele. Pri posudzovaní „zabudnutých kríz“ boli odhalené závažné humanitárne krízové situácie, keď sa postihnutým skupinám obyvateľstva nedostáva dostatočnej medzinárodnej pomoci alebo dokonca žiadnej. Tieto krízy sú charakterizované nízkym mediálnym pokrytím, nedostatočným záujmom darcov a slabou politickou vôľou na riešenie krízy, výsledkom čoho je nedostatočná prítomnosť humanitárnych aktérov. V roku 2015 EÚ vyčlenila na zabudnuté krízy takmer 17 % zo svojho pôvodného rozpočtu na humanitárnu pomoc. Vzdelávanie v núdzových situáciách Deti tvoria polovicu obetí konfliktov na celom svete a patria k najzraniteľnejším skupinám obetí. Okrem možnej ujmy a núteného vysídlenia v časoch krízy hrozí aj veľmi vážne riziko rozdelenia rodiny. Pravdepodobnosť odlúčenia detí od svojej rodiny je veľmi vysoké, ako aj vplyv tohto odlúčenia na deti. V prípade katastrofy dôjde prerušeniu vzdelávania miliónov detí. Vplyv konfliktov na tieto deti býva často dlhodobý a v dlhotrvajúcich krízach môže viesť k situáciám, v ktorých nedostatok náležitého vzdelania prispieva k pokračovaniu násilia, keďže tieto deti kopírujú po dospelých vzory násilia, ktoré zažili v detstve. Deti, ktoré nenavštevujú školu, premeškajú príležitosť rozvíjať zručnosti potrebné na budovanie prosperujúcejšej budúcnosti pre seba a svoje krajiny. V núdzových situáciách vzdelávanie môže pomôcť vytvárať aspoň určité zdanie normálnosti a bezpečnosti a poskytuje deťom psychosociálnu podporu, ktorú potrebujú na prekonanie traumy. Vzdelávanie považujú často za hlavnú prioritu aj postihnuté spoločenstvá. V roku 2015 sa hlavnou prioritou stalo vzdelávanie v núdzových situáciách. Vzdelávanie je záchranná humanitárna intervencia, ktorá je podporovaná iniciatívou EÚ „Deti mieru“, ako aj inými iniciatívami. Od roku 2012 do roku 2015 bolo na vzdelávacie projekty (vrátane príspevkov od vlády Luxemburska a Rakúska) vyčlenených vyše 23 miliónov EUR a tieto projekty využilo viac než 1,5 milióna detí v 26 krajinách na celom svete. Komisia sa zaviazala zvýšiť podiel humanitárnych finančných prostriedkov vyčlenených na vzdelávanie v núdzových situáciách z 1 % v roku 2015 (11 miliónov EUR) na cieľovú sumu podľa OSN vo výške 4 % v roku 2016. Vzdelávacie aktivity financované EÚ sú prispôsobené tak, aby zohľadňovali rozdielne potreby detí na základe ich veku, pohlavia a iných osobitných okolností. Opatrenia sú rôzne, od uľahčenia prístupu do škôl vrátane doučovania až po poskytovanie uniforiem, učebných materiálov a dopravu detí do vzdelávacích stredísk. EÚ poskytuje tiež finančné prostriedky na obnovu poškodených škôl a výstavbu nových vzdelávacích priestorov a stredísk. Vďaka podpore EÚ je možný aj prístup k odbornému vzdelávaniu a psychologickej a sociálnej pomoci. Politika humanitárnej pomoci Bezprecedentné humanitárne krízy v roku 2015 ovplyvnili priamo aj Európu v dôsledku obrovského nárastu utečencov a migrantov. V súvislosti s tým sa Únia zasadzovala za dôrazné koordinované úsilie medzinárodného spoločenstva zamerané na riešenie humanitárnych výziev na celom svete, lepšie riadenie rizík prírodných katastrof a väčšie zapájanie aktérov pôsobiacich v oblasti rozvoja v prípade situácií dlhodobého vysídlenia. V Istanbule sa 23. – 24. mája 2016 konal historicky prvý multilaterálny Svetový humanitárny samit zvolaný Organizáciou Spojených národov. Únia zohrávala vedúcu úlohu pri podpore a príprave na samit v roku 2015. Únia bola spoluorganizátorom prípravnej európskej konzultácie (v Budapešti 3. – 4. februára 2015) a pozorne sledovala všetky ostatné regionálne konzultácie, ako aj globálne konzultácie v októbri 2015. Prispela k štúdiám uskutočneným pod vedením Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a podporovala prácu sekretariátu samitu. V oznámení Komisie z 2. septembra 2015 sú vytýčené priority EÚ pre samit: dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva, zabezpečenie efektívnej pomoci, užšia spolupráca humanitárneho a rozvojového sektora vrátane v prípade dlhodobých kríz partnerstva s miestnymi, národnými a regionálnymi aktérmi a efektívneho a dostatočného humanitárneho financovania. Politika humanitárnej pomoci a komunikácia V oblasti medzinárodnej spolupráce EÚ pokračovala vo svojich privilegovaných dialógoch s darcami, a to s členmi aj nečlenmi Výboru OECD pre rozvojovú pomoc. EÚ usporiadala svoj prvý strategický dialóg s Japonskom a Austráliou s cieľom preskúmať synergické účinky, diskutovať o otázkach globálneho významu a vymeniť si informácie o prioritách. EÚ posilnila tiež svoju spoluprácu s Organizáciou islamskej spolupráce,Ligou arabských štátov a Spojenými arabskými emirátmi.Príkladom bol seminár v meste Džidda s Organizáciou islamskej spolupráce. Komisia stála aj naďalej v čele civilno-vojenskej koordinácie a aktívne formovala vojenské záväzky EÚ, aby lepšie zodpovedali potrebám humanitárneho spoločenstva a aby sa zabezpečila plynulejšia koordinácia v oblasti, napr. plánovanie a riadenie operácie EUNAVFOR MED „Sophia“, operácie námorných síl Európskej únie v Stredozemí. Komisia aktívne formovala aj prístup k ochrane civilného obyvateľstva vo vojenských operáciách pod velením EÚ tak, aby odrážali záujmy humanitárnej ochrany a dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva. V dôsledku bezprecedentného počtu 60 miliónov násilne vysídlených osôb vo svete bolo v druhom polroku 2015 potrebné vykonať inventarizáciu. Riadili ju príslušné útvary Komisie a cieľom bolo zmapovať politické iniciatívy, príslušné nástroje, akcie, nadobudnuté skúsenosti a nedostatky na úrovni EÚ v riešení súčasnej utečeneckej krízy. Komisia prijala 26. apríla 2016 oznámenie o nútenom vysídľovaní a rozvoji „Dôstojný život: od závislosti od pomoci k sebestačnosti“ a sprievodný pracovný dokument. Toto oznámenie je zamerané na stanovenie nového rozvojovo orientovaného prístupu na podporu utečencov, vnútorne vysídlených osôb, dobrovoľných navrátilcov a hostiteľského obyvateľstva v partnerských krajinách. Začlenenie tematických politík do humanitárnych operácií Potraviny a výživa V roku 2015 Komisia v mene Únie predsedala výboru Dohovoru o potravinovej pomoci a riadila jeho prácu, ktorá v priebehu roka zahŕňala aj prípravu spoločného vyhlásenia výboru pre Svetový humanitárny samit. Z Výboru pre potravinovú pomoc sa stalo významné fórum pre diskusie o politikách. V prípade niektorých humanitárnych katastrof pokračujú dodávky potravín na trhy a do obchodov, postihnuté obyvateľstvo však stráca svoju kúpnu silu. V takýchto prípadoch sa prostredníctvom „peňažného prístupu“ zabezpečí včasné poskytovanie humanitárnej pomoci priamo tým osobám, ktoré ju potrebujú najviac. Peňažné prevody sa poskytujú rýchlo, sú nákladovo efektívne a umožňujú ľuďom v núdzi väčší výber. K výhodám patria prínosy pre miestne hospodárstva, posilnenie postavenia príjemcov, dôstojnosti a rozhodovacej právomoci osôb, ktoré si môžu vybrať, čo si kúpia. V marci 2015 Rada schválila dokument „10 spoločných zásad viacúčelovej peňažnej pomoci na zabezpečenie humanitárnych potrieb“. V tomto dokumente sa hodnotia možnosti viacúčelovej peňažnej pomoci z operačného, ako aj politického hľadiska. Usmernenia týkajúce sa prístreší a sídiel Alarmujúci nárast vysídlených obyvateľov v priebehu posledného desaťročia spolu s pretrvávajúcimi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi problémami v dôsledku zmeny klímy značne prispel k zvýšeniu potreby účinných a efektívnych humanitárnych intervencií týkajúcich sa prístreší a sídiel. Z toho vyplýva, že v súvislosti s prístrešiami a sídlami je potrebné zvýšiť globálne technické kapacity, ako aj efektívnejšie využívať finančné prostriedky, aby mali lepší efekt pre rastúci počet osôb v núdzi. V snahe zachytiť osvedčené postupy v tomto sektore, na ktorý je každoročne vyčlenených až 180 miliónov EUR, sa pripravujú usmernenia, pričom fáza externých konzultácií bola ukončená v roku 2015.

Civilná ochrana Poskytovanie pomoci v oblasti civilnej ochrany koordinuje Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC). Pomoc pozostáva z vládnej pomoci štátov zúčastnených na mechanizme EÚ v oblasti civilnej ochrany poskytovanej bezprostredne po katastrofe. Centrum ERCC nepretržite monitoruje krízy na celom svete a zabezpečuje doplnkové opatrenia zo strany EÚ a jej členských štátov. Tento mechanizmus zabezpečuje náležite koordinovanú reakciu na európskej úrovni na pomoc obetiam prírodných a človekom spôsobených katastrof v Európe a inde vrátane prípadov, keď sa uplatňuje doložka o solidarite (článok 222 ZFEÚ). V roku 2015 bol aktivovaný mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany v prípade 25 núdzových situácií (predbežná výstraha, monitorovanie a žiadosť o pomoc) a doručených bolo 19 žiadostí o priamu pomoc v rámci EÚ a iných krajín postihnutých katastrofou. Komisia spolu s členskými štátmi zároveň presadzuje aj účinné politiky prevencie a pripravenosti. Utečenecká kríza v Sýrii Prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany sa poskytuje podpora členským štátom a susedným krajinám, ktoré čelia situáciám rekordne vysokého počtu utečencov v rámci utečeneckej krízy, ktoré presahujú ich schopnosti okamžitej reakcie. Prostredníctvom tohto mechanizmu požiadali o pomoc od polovice roku 2015 tieto krajiny: Maďarsko, Srbsko, Slovinsko, Chorvátsko a Grécko. Pätnásť krajín ponúklo pomoc a štyri žiadosti boli aktívne aj v roku 2016. Na spolufinancovanie dopravy a dodávok do krajín postihnutých krízou bolo z rozpočtu EÚ vyčlenených 490 000 EUR. Srbsko napríklad čelí masívnemu prílevu utečencov a migrantov, ktorí prechádzajú z Grécka do Maďarska alebo Chorvátska. Na pomoc na zvládnutie prílevu utečencov bola v septembri 2015 poskytnutá Srbsku materiálna pomoc z iných európskych krajín vo forme vozidiel, paliva, hygienických potrieb, postelí, matracov a potravín. Materiálna pomoc bola poskytnutá aj Grécku vo forme stanov, postelí, spacích vakov, prikrývok, hygienických balíčkov, elektrických generátorov, vodných čerpadiel, protipožiarnych zariadení a ďalšieho špecializovaného zariadenia. Z mechanizmu zúčastnených krajín bola materiálna pomoc poskytnutá aj Maďarsku, Slovinsku a Chorvátsku (napr. stany na zimu, postele a prikrývky s cieľom pomôcť týmto krajinám lepšie zvládať príchod utečencov a žiadateľov o azyl. Reakcia na šírenie eboly Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) vyhlásila 14. januára 2016 ukončenie šírenia eboly v západnej Afrike. Od začiatku najhoršej epidémie eboly v histórii (marec 2014), EÚ a jej členské štáty urýchlene mobilizovali svoje politické, finančné a vedecké zdroje, aby pomohli zvládnuť šírenie, liečiť a v konečnom dôsledku poraziť vírus eboly. S celkovým rozpočtom na humanitárnu pomoc vo výške 71 miliónov EUR od vypuknutia epidémie EÚ riešila najnaliehavejšie potreby poskytovaním podporných aktivít, vrátane: epidemiologického dohľadu, diagnostiky, liečby, zdravotníckych potrieb, nasadenia lekárov a zdravotných sestier, vzdelávania zdravotníckych pracovníkov a zvyšovania informovanosti obyvateľstva. Vedúcu úlohu pri koordinácii reakcie EÚ zohrávalo centrum ERCC organizovaním pravidelných koordinačných zasadnutí osobitnej skupiny EÚ pre ebolu, na ktorých sa zišli všetky príslušné útvary Komisie (ústredie aj na mieste), Európska služba pre vonkajšiu činnosť, delegácie EÚ, členské štáty EÚ, orgány OSN a humanitárni partneri EÚ. Členské štáty koordinovali svoje aktivity v rámci EÚ na pravidelných stretnutiach Výboru pre zdravotnú bezpečnosť, ktorý bol zriadený na základe rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, na základe rýchlych hodnotení rizika vypracovaných Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb. Aktivácia mechanizmu civilnej ochrany EÚ umožnila rýchle koordinované nasadenie núdzových dodávok a expertov, ktorých poskytli členské štáty (viac než 100 letov a dve nákladné lode). S cieľom podporiť mobilizáciu medzinárodných humanitárnych pracovníkov a zaistiť ich bezpečnosť bol zriadený systém zdravotníckeho odsunu. Kľúčovú úlohu v diagnostikovaní eboly u obyvateľstva v západnej Afrike zohralo nasadenie mobilných laboratórií, ktoré zabezpečila Komisia. V marci 2015 EÚ usporiadala konferenciu na tému „Ebola – od krízy k obnove“. Poukázalo sa na nej na potrebu zachovať dynamiku s cieľom zabrániť prudkému nárastu nových prípadov a plánovať ďalšie kroky v boji proti vtedajšiemu ohnisku choroby a každému následnému výskytu ohniska eboly. Európsky lekársky zbor Koncepcia „rezervy“ lekárskych a zdravotníckych tímov dostupných na nasadenie v rámci mechanizmu civilnej ochrany EÚ – v súčasnosti známa ako európsky lekársky zbor – vznikla v roku 2015 na základe poznatkov získaných v kríze vyvolanej ebolou. Požiadavky na kvalitu a interoperabilitu boli vymedzené a rozširované v súlade s novými normami WHO pre zdravotnícke moduly. „Dobrovoľné zoskupenie“ v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany sa tak rozširuje o lekárske tímy, tímy v oblasti verejného zdravia, mobilné laboratóriá pre biologickú bezpečnosť, lekárske evakuačné kapacity a špecializované tímy na hodnotenie a podporu. Oficiálne toto zoskupenie – s viacerými dostupnými zdravotníckymi kapacitami v oblasti reakcie zaradenými do dobrovoľného zoskupenia – bolo zavedené 15. februára 2016. Reakcia na prírodné katastrofy Na celom svete dochádza k nárastu, zložitosti a závažnosti prírodných katastrof a také problémy, ako napr. zmena klímy, ich ešte zhoršujú. Každý rok v Európe a po celom svete dochádza k ničivým lesným požiarom, ktoré zničia tisíce hektárov lesov. V prípade, keď je požiar takého rozsahu, že kapacity krajiny nepostačujú na jeho uhasenie, možno aktivovať mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany s cieľom zapojiť koordinované dodatočné zdroje. Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) nepretržite monitoruje riziko a výskyt lesných požiarov v rámci Európy, využíva pritom vnútroštátne monitorovacie služby a nástroje, ako napríklad Európsky informačný systém o lesných požiaroch. V júli 2015 Grécko požiadalo o pomoc v rámci tohto mechanizmu v boji proti desiatkam lesných požiarov a v rámci reakcie na túto požiadavku boli poslané na pomoc lietadlá na hasenie lesných požiarov. EÚ môže v takýchto situáciách pomôcť s celkovou koordináciou dopravy a logistiky a v tomto prípade spolufinancovala dopravu pomoci do Grécka. V roku 2015 EÚ poskytla na spolufinancovanie dopravy viac než 14 miliónov EUR v rámci finančnej podpory EÚ na dopravu pomoci poskytovanej štátmi zúčastnenými na mechanizme EÚ v oblasti civilnej ochrany. Mechanizmus civilnej ochrany EÚ bol aktivovaný aj pri reakcii na iné katastrofy vrátane povodní v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Albánsku, Mjanmarsku/Barme a Bangladéši, lesných požiarov v Paraguaji a zemetrasenia v Nepále. Prevencia a pripravenosť Prevencia a pripravenosť prispievajú k obmedzeniu najhorších dôsledkov katastrof spôsobených človekom alebo prírodných katastrof a môžu podporiť účinnejšiu adaptáciu na vplyvy zmeny klímy. Príkladom úspešného cvičenia civilnej ochrany v apríli 2015 bol scenár závažnej nehody v priemyselnej oblasti v Osle. V tomto scenári išlo o zrážku lode a požiar v nádržovom bloku, ktoré viedli k výbuchu a úniku nebezpečných látok. Cieľom cvičenia bolo otestovať núdzovú a záchrannú reakciu a postupy prijímania rozhodnutí. Účastníkmi boli nórske pohotovostné služby, mesto Oslo, krajský guvernér, regionálne a vnútroštátne orgány a európske a medzinárodné tímy a experti z centra ERCC.

Politika civilnej ochrany Po prijatí právneho predpisu o mechanizme civilnej ochrany EÚ a vykonávacieho rozhodnutia v októbri 2014 sa rok 2015 vyznačoval rýchlym zavedením európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie vo forme dobrovoľného zoskupenia kapacít členských štátov pre reakcie na tieto udalosti. Zainteresovaní účastníci v rámci mechanizmu civilnej ochrany EÚ môžu vopred vyčleniť rôzne druhy kapacít reakcie do dobrovoľných prostriedkov na použitie v koordinovaných misiách. Dobrovoľné zoskupenie umožňuje lepšie plánovanie činností rýchlej reakcie a flexibilné pohotovostné opatrenia. Do konca roku 2015 bolo v dobrovoľnom zoskupení registrovaných 21 modulov a ďalšie kapacity reakcie. Cieľom kapacity dobrovoľného zoskupenia prostriedkov je 41 modulov do roku 2020. Komisia pokračuje vo svojej komunikácii v medzinárodnom meradle zameranej na strategických partnerov z celého sveta (Čína, Japonsko, USA, ASEAN atď.) a vo svojej priebežnej práci s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami. Komisia okrem toho v roku 2015 vypracovala novú formu spolupráce s krajinami európskeho susedstva v rámci revízie európskej susedskej politiky. Forma pridruženého partnerstva bude ponúknutá viacerým krajinám susedstva s cieľom zvýšiť ich schopnosť spolupracovať pri riadení katastrof v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Rok 2015 bol tiež najúspešnejším ročníkom Fóra európskej civilnej ochrany, veľkej konferencie, na ktorej sa zišli všetky európske a medzinárodné zainteresované strany v oblasti civilnej ochrany a ktorá sa koná každé dva roky. V roku 2015 fórum poskytlo platformu na oficiálne začatie práce so susednými krajinami, ako aj novej dôležitej práce v oblasti diaľkovo ovládaných leteckých systémov v civilnej ochrane. Komisia okrem toho aktívne spolupracuje s členskými štátmi pri vypracovávaní vnútroštátnych hodnotení rizík. Vyplýva to z požiadavky mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany pre zúčastnené krajiny, aby do decembra 2015 predložili Komisii národné správy o hodnotení rizika. Hodnotenie rizika sa rieši aj v rámci celosvetovej iniciatívy zameranej na vypracovanie indexu INFORM pre riadenie rizík v spolupráci s medziagentúrnym stálym výborom a mnohými ďalšími medzinárodnými partnermi. Index INFORM 2015, ktorý sa vzťahuje na 191 krajín, bol zavedený začiatkom roku 2015 a pomáhal Komisii pri podpore rozhodovania a prideľovania finančných prostriedkov. Pripravenosť na katastrofy a odolnosť voči nim Program pripravenosti na katastrofy GR ECHO (DIPECHO) je zameraný na posilnenie vnútroštátnych kapacít pripravenosti, aby sa mohli prijať včasné opatrenia na zníženie vplyvov nebezpečenstva a strát na životoch a majetku a aby sa mohlo reagovať na humanitárne potreby. Program je v plnom rozsahu začlenený do rámca pre financovanie humanitárnej pomoci. Všetky plány vykonávania humanitárnej pomoci zahŕňajú analýzu možností a priorít pripravenosti, včasné opatrenia a znižovanie rizika katastrof. V priemere každé euro vynaložené na činnosti znižovania rizika a pripravenosti ušetrí štyri až sedem eur, ktoré by sa vynaložili na reakcie po katastrofe. V roku 2015 opatrenia v rámci programu posilnili aj miestne kapacity reakcie investovaním do systémov včasného varovania, poskytovaním odbornej prípravy úradníkom miestnej správy, zriadením a rozvojom miestnych výborov pre riadenie katastrof, organizovaním simulácií atď. V roku 2015 bolo na program DIPECHO vyčlenených takmer 38 miliónov EUR, vďaka čomu sa na celom svete počet priamych príjemcov prostriedkov na znižovanie rizika katastrof zvýšil zo 16 miliónov na 24 miliónov osôb. Činnosti v oblasti znižovania rizika katastrof boli v minulom roku zahrnuté v 43 % všetkých humanitárnych operácií. Očakáva sa, že tieto snahy prispejú aj k adaptácii na dôsledky zmeny klímy. EÚ v roku 2015 prevzala vedúcu úlohu pri budovaní spoľahlivého, ambiciózneho a posilneného rámca pre znižovanie rizika katastrof. EÚ zohrala veľmi dôležitú úlohu na tretej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, na ktorej bol v máji 2015 prijatý sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030. Znižovanie rizika katastrof je teraz pevne zakotvené ako kľúčový prvok úsilia o trvalo udržateľný rozvoj s dôrazom na schopnosť medzinárodného spoločenstva znižovať riziká a posilňovať odolnosť voči katastrofám. Riešenie vzájomne prepojených výziev rizika katastrof, trvalo udržateľného rozvoja a zmeny klímy sa uznáva ako dôležitá hlavná zásada. Prijatím tohto nového rámca sa stanovili jasné ciele a priority pre opatrenia, ktoré povedú k podstatnému zníženiu rizika katastrof a strát životov, živobytia a zdravia. Vykonávanie sendaiského rámca počas nasledujúcich 15 rokov bude vyžadovať angažovanosť a politické vedenie. Komisia nadväzuje na sendaiskú konferenciu akčným plánom na vykonávanie nového medzinárodného rámca. EÚ bude zohrávať aktívnu úlohu v medzivládnej expertnej pracovnej skupine zriadenej na vypracovanie globálnych ukazovateľov na meranie globálneho pokroku pri vykonávaní sendaiského rámca. Komisia bude zohrávať aktívnu úlohu v medzivládnej expertnej pracovnej skupine zriadenej na vypracovanie globálnych ukazovateľov na meranie globálneho pokroku v súvislosti s vykonávaním sendaiského rámca. Dobrovoľníci pomoci Európskej Únie Cieľom iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je sústrediť v období rokov 2014 až 2020 do 18 000 dobrovoľníkov z členských štátov EÚ na podporu úsilia EÚ zameraného na posilnenie kapacity a zvyšovanie odolnosti zraniteľných spoločenstiev v iných krajinách. Táto iniciatíva poskytuje príležitosti na budovanie kapacít a technickú pomoc pre organizácie vysielajúce a prijímajúce dobrovoľníkov. Prvé výzvy na predkladanie návrhov boli vyhlásené v roku 2015. Na spolufinancovanie bolo vybraných desať projektov: štyri na technickú pomoc a šesť na budovanie kapacít v oblastiach ako sú riadenie rizika katastrof, riadenie dobrovoľníkov, schopnosť absolvovať certifikáciu, nástroje a metódy na hodnotenie potrieb, budovanie partnerstiev a komunikačné činnosti. Do realizácie projektov je zapojených celkovo 88 organizácií. Prvé konkrétne výsledky prípravných a počiatočných opatrení na vykonávanie sa očakávajú v roku 2016, keď budú vyškolení dobrovoľníci nasadení do humanitárnych projektov po celom svete. Certifikácia Všetky organizácie, ktoré chcú vysielať alebo prijímať dobrovoľníkov v rámci tejto iniciatívy musia byť certifikované. V rámci procesu certifikácie sa overí, či prísne normy a postupy riadenia dobrovoľníkov stanovené na ochranu a riadenie dobrovoľníkov počas ich nasadenia môžu všetky zúčastnené organizácie realizovať v plnom rozsahu. V januári 2015 bola zverejnená výzva na predkladanie žiadostí s cieľom zostaviť zoznam certifikovaných vysielajúcich a hostiteľských organizácií. Do konca roka 2015 bolo certifikovaných 16 organizácií. Certifikácia je priebežný proces a táto výzva je otvorená do 30. septembra 2020. Nasadenie a odborná príprava Hlavné činnosti v rámci tejto iniciatívy sú výber, príprava a nasadzovanie dobrovoľníkov. Výzva na predkladanie návrhov na nasadenie dobrovoľníkov bola uverejnená v júli 2015. V októbri 2015 boli predložené dve žiadosti zahŕňajúce 27 organizácií a nasadenie 44 dobrovoľníkov po lete 2016. Hodnotenie žiadostí a podpísanie dohôd o grante sa ukončí v roku 2016. Verejná súťaž na poskytovanie odbornej prípravy bola uverejnená v októbri 2015. Cieľom je poskytovať služby odbornej prípravy pre dobrovoľníkov a posúdiť ich kompetencie a schopnosti. Hodnotenie žiadostí a podpísanie rámcovej zmluvy (rámcových zmlúv) sa ukončí v roku 2016. Výkonná agentúra Komisie pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA) zodpovedá za riadenie celého životného cyklu iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Zahŕňa to realizáciu programu vrátane výzvy na predkladanie návrhov, analýzy žiadostí o grant, procesu certifikácie, monitorovania projektov na mieste, ako aj šírenia výsledkov projektov a programu. Komisia je zodpovedná za prípravu právneho rámca na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a zabezpečuje hlavný dohľad nad politickými, finančnými a operačnými prvkami iniciatívy. Koordinácia s inými nástrojmi EÚ EÚ prikladá veľký význam spojeniu medzi humanitárnou pomocou ako opatrením rýchlej reakcie v krízových situáciách s inými nástrojmi EÚ, v rámci ktorých má vyššiu prioritu dlhodobejšie úsilie zamerané na rozvoj a rekonštrukciu. Spojitosť medzi humanitárnym a rozvojovým sektorom je zložitá a vyžaduje si zvýšenú koordináciu, ktorá vedie k spoločným prístupom medzi útvarmi Komisie a spoločnou realizáciou, monitorovaním a sledovaním pokroku.

Potreba ďalšieho investovania do tohto prístupu bola opätovne potvrdená v roku 2015 uverejnením publikácie „EU Resilience Compendium“ (Kompendium EÚ o odolnosti). Cieľom tejto publikácie je podporiť vzdelávanie a lepšie chápanie toho, ako v prípade tých najzraniteľnejších osôb môže v dlhodobom horizonte odolnosť viesť k účinnejšej humanitárnej pomoci a transformácii. Poukazuje sa v nej na to, že zásady odolnosti sú už zahrnuté v mnohých programoch EÚ týkajúcich sa napríklad adaptácie na zmenu klímy a sociálnej ochrany. Kompendium bolo zverejnené na tretej svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, ktorá sa konala v marci 2015 v japonskom meste Sendai. Hlavné spoločné iniciatívy útvarov Komisie sú iniciatívy EÚ „Podpora odolnosti Afrického rohu“ (SHARE) a „Globálna aliancia pre odolnosť“ (AGIR). Ich cieľom je zlepšiť schopnosť ľudí, spoločenstiev a krajín čeliť pretrvávajúcim a akútnym núdzovým situáciám vo východnej časti Afrického rohu a regióne Sahel v západnej Afrike, a preto je mimoriadne dôležité, aby v záujme prerušenia cyklu núdzových situácií aktéri pôsobiaci v oblasti rozvoja, vlády, ako aj medzinárodné humanitárne organizácie navzájom spolupracovali. Dynamika, ku ktorej prispeli obe iniciatívy, viedla k prijatiu vnútroštátnych priorít v oblasti odolnosti do roku 2015 v deviatich krajinách v regióne. Útvary Komisie spoluorganizovali v júli 2015 seminár zameraný na informovanie humanitárnych a rozvojových pracovníkov pracujúcich v oblasti nestabilných krajín postihnutých krízou o najnovšom politickom vývoji, ako aj o konceptoch, zásadách, metódach, nástrojoch a postupoch na lepšie riešenie nestability a krízových situácií so zameraním na odolnosť s cieľom predchádzať zhoršovaniu a zabezpečiť plynulejší prechod od humanitárnej pomoci k rozvoju. Útvary Komisie a delegácie EÚ budú tiež úzko spolupracovať na spoločnej iniciatíve EÚ „Budovanie odolnosti v Etiópii“ (RESET). Táto iniciatíva sa vykonáva v oblastiach krajiny, ktoré bývajú často postihnuté suchom. Táto iniciatíva sa zaoberá nielen symptómami extrémnej chudoby, ale zároveň aj niektorými hlavnými príčinami potravinovej neistoty a podvýživy. Popritom pomáha domácnostiam zlepšovať ich schopnosti zvládať budúce otrasy. V decembri 2015 Komisia prijala iniciatívu RESET II, akčný plán pre Etiópiu, ktorý zahŕňa osobitné ciele a rozsah pôsobnosti trustového fondu EÚ. Európski a africkí partneri uviedli do života núdzový trustový fond EÚ pre Afriku na samite o migrácii vo Vallette 12. novembra 2015. Trustový fond bude pomáhať krajinám v regióne Sahel, oblasti Čadského jazera, Africkom rohu a severnej Afrike, ktoré patria k tým najnestabilnejším a najviac postihnutým migráciou. Trustový fond združuje peniaze z rôznych finančných nástrojov EÚ, ktoré sú doplnené ďalšími finančnými prostriedkami od členských štátov EÚ a iných darcov. Cieľom trustového fondu je riešiť základné príčiny neregulárnej migrácie a vysídľovania v krajinách pôvodu, tranzitu a cieľových krajinách, a to prostredníctvom škály prioritných oblastí: hospodárske programy, riadenie migrácie, stabilita a správa vecí verejných a odolnosť. Projekty na posilnenie odolnosti podporujú základné služby pre miestne skupiny obyvateľstva, najmä tie najzraniteľnejšie, ako aj pre utečencov a vysídlené osoby vrátane komunitných centier alebo iných prostriedkov na zaistenie potravinovej a výživovej bezpečnosti pre tieto osoby, zdravotníckych služieb, vzdelávania a sociálnej ochrany, ako aj environmentálnej udržateľnosti. Novovytvorený trustový fond Bekou je zameraný na podporu stabilizácie a obnovy Stredoafrickej republiky. V rámci tohto fondu sa kladie dôraz na prepojenie pomoci, obnovy, rozvoja a na odolnosť. Príspevky pochádzajú z Európskeho rozvojového fondu, nástroja rozvojovej spolupráce, humanitárnej pomoci EÚ a programov členských štátov EÚ. Opatrenia financované z trustového fondu Bekou dopĺňajú aj činnosti v rámci nástroja EÚ na podporu stability a mieru. Fond zriadili v júli 2014 Únia a tri členské štáty: Francúzsko, Nemecko a Holandsko, ku ktorým sa v roku 2015 pripojilo Taliansko a Švajčiarsko. V roku 2015 bol trustový fond Bekou zameraný na tri súčasti; 1) odolnosť spoločenstiev z hľadiska potravinovej bezpečnosti prostredníctvom zavedenia tzv. resilience boxes (odolnostné boxy) na základe integrovaného systému tzv. farmer-field schools (oblastné farmárske školy); 2) vylepšenie pastierskych činností reorganizáciou sietí na sezónny presun dobytka a rozvojom veterinárnych služieb a 3) vytvorenie sektorov pre potraviny, zeleninu a malé hospodárske zvieratá v Bangui v úzkej spolupráci s miestnymi úradmi. Okrem toho rastúca zraniteľnosť a vystavenie ľudí a majetku nebezpečenstvám, ako aj frekvencia a závažnosť nebezpečenstiev sú naliehavými dôvodmi na hľadanie inovačných spôsobov, ako využiť vedu a techniku v ich plnom rozsahu. Komisia napríklad podporila urgentný výskum eboly týkajúci sa potenciálnych spôsobov liečby, vakcín a diagnostických testov poskytnutím finančných prostriedkov vo výške takmer 140 miliónov EUR s využitím pákového efektu ďalších 100 miliónov EUR z farmaceutického priemyslu. S podporou Európskej komisie bola zriadená iniciatíva Globálna výskumná spolupráca pre pripravenosť v prípade infekčných chorôb (GloPID-R), ktorá sústreďuje financujúce organizácie na globálnej úrovni na účinnú reakciu výskumu na závažné výskyty ohniska infekčných chorôb s potenciálom pandémie. Jej význam sa preukázal pri výskyte ohnísk eboly, ako aj vírusu Zika. Partnerstvo európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania (EDCTP) sústreďuje európske a africké krajiny s cieľom vypracovať nové intervencie (diagnostika, lieky, očkovacie látky proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze (príspevok EÚ vo výške 683 miliónov EUR). Z programu Horizont 2020 boli financované viaceré špecializované výskumné a inovačné opatrenia na riešenie fenoménu migrácie vrátane nedávnej výzvy týkajúcej sa migrácie, radikalizmu, integrácie (7,5 milióna EUR). Európska komisia spustila v roku 2015 iniciatívu „science4refugees“ na priradenie utečencov a žiadateľov o azyl, ktorí majú akademické vzdelanie, do európskych akademických inštitúcií a zainteresovaných priemyselných podnikov. 224 výskumných organizácií signalizovalo, že má voľné pracovné miesta pre utečencov a 42 výskumných pracovníkov z radov utečencov sa už registrovalo. V prípade vedecko-technickej spolupráce s rozvojovými krajinami sa kladie dôraz na budovanie partnerstiev. Napríklad počas roku 2015 sa podnikli prvé dôležité kroky smerom k príprave výskumného a inovačného partnerstva EÚ a Afriky v oblasti potravinovej a výživovej bezpečnosti a udržateľného poľnohospodárstva (FNSSA). Do tejto iniciatívy už Európska komisia, členské štáty EÚ a africké krajiny investovali približne 70 miliónov EUR. V septembri 2015 Komisia spustila nové interné stredisko na pomoc členským štátom pri reakciách na núdzové situácie, prevencii a obmedzovaní dôsledkov katastrof. Vzdelávacie centrum pre riadenie rizika katastrof je zamerané na tieto potreby: potrebu zlepšovať a využívať vedecké a/alebo operačné poznatky o katastrofách, potrebu lepšie využívať existujúce poznatky o všetkých fázach cyklu katastrofy v tvorbe politík a operáciách a potrebu podporovať výmenu poznatkov, pretože je zásadná pre posilnenie rozhrania medzi vedou/znalosťami a politikou. Finančné a ľudské zdroje Rozpočet EÚ na humanitárnu pomoc je najvyšší v histórii

V roku 2015 bola poskytnutá humanitárna pomoc a pomoc v oblasti civilnej ochrany vo výške viac než 1,5 miliardy EUR. Táto suma slúžila na pomoc viac než 134 miliónom príjemcov postihnutých prírodnými katastrofami alebo konfliktom vo vyše 80 krajinách. V roku 2015 bol rozpočet na humanitárnu pomoc najvyšší, aký kedy Komisia realizovala. Predstavoval jasnú odpoveď na stále častejšie ničivé prírodné katastrofy a humanitárne krízy. Posilnenie rozpočtu v roku 2015 sa v zásade týkalo: utečeneckých kríz v prípade obyvateľstva postihnutého sýrskym konfliktom v Sýrii, ale aj v susedných krajinách a pozdĺž západobalkánskej trasy, Južného Sudánu, kde prebiehajúci konflikt naďalej vyžaduje riešenie obrovských humanitárnych potrieb ľudí v krajine a utečencov z Južného Sudánu nachádzajúcich inde v regióne, núdzových opatrení v krajinách postihnutých extrémnym poveternostným javom El Niño v Afrike, Karibiku, Strednej a Južnej Amerike. V priebehu roku 2015 Komisia naďalej využívala nové možnosti financovania podľa článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách z roku 2012 a vo väčšej miere využívala vonkajšie pripísané príjmy, ktoré umožňujú členským štátom EÚ a iným darcovským organizáciám delegovať na Európsku komisiu hospodárenie s niektorými ich finančnými prostriedkami v záujme zjednodušenia prístupu k riadeniu pomoci v niektorých sektoroch a krajinách. Najväčšie vonkajšie príjmy pochádzali zo Spojeného kráľovstva a Francúzska. Komisia ako poskytovateľ humanitárnej pomoci nevykonáva programy humanitárnej pomoci. Svoje poslanie si plní financovaním humanitárnych akcií vykonávaných partnerskými organizáciami. Partneri sú mimovládne organizácie, ktoré podpísali rámcovú dohodu o partnerstve, agentúry OSN, na ktoré sa vzťahuje finančná a administratívna rámcová dohoda medzi EÚ a OSN alebo medzinárodné organizácie, s ktorými sú vzťahy upravené ad hoc dohodami o rámcovom partnerstve. Rozdelenie financovania v roku 2015 podľa realizačných partnerov: 47 % pre mimovládne organizácie, 39 % pre agentúry OSN, 13 % pre medzinárodné organizácie, 1 % pre priamu zmluvu služby ECHO Flight a zmluvu s univerzitou zo siete NOHA. Rovnako v predchádzajúcich rokoch aj v roku 2015 sa najviac finančných prostriedkov poskytlo na akcie v Afrike, nasledoval Blízky východ s osobitným zameraním na krízu v Sýrii. Približne 98 % rozpočtu EÚ na humanitárnu pomoc a civilnú ochranu sa v roku 2015 použilo na operačné aktivity a zvyšné 2 % na administratívne a politické aktivity. Ľudské zdroje Bruselské ústredie zamestnáva 344 pracovníkov a viac než 465 humanitárnych expertov pracuje v 48 oblastných kanceláriách, ktoré sa nachádzajú v krajinách najviac postihnutých krízou v Afrike, Ázii, Latinskej Amerike a na Blízkom východe a západnom Balkáne. Celosvetová sieť oblastných kancelárií umožňuje aktuálnu analýzu existujúcich a predpokladaných potrieb v danej krajine alebo regióne s cieľom zabezpečiť monitorovanie a podporu činností a koordináciu s ostatnými darcami a realizačnými partnermi v oblasti. V roku 2015 Komisia uskutočnila revíziu svojej oblastnej siete s cieľom posilniť flexibilitu a núdzové kapacity v rámci siete predurčením 25 technických asistentov na explicitné vykonávanie núdzových úloh a vytvorením štyroch pozícií „expertov na núdzové situácie“, ktorých možno nasadiť vo veľmi krátkom čase, zabezpečiť lepšie zosúladenie zdrojov s prioritami, výsledkom čoho bol odklon od prítomnosti v teréne k prítomnosti na tých územiach, kde je to viac potrebné, priblížiť regionálne kancelárie k terénu transformáciou šiestich regionálnych podporných kancelárií na 12 regionálnych kancelárií. Viedlo to k otvoreniu dvoch nových kancelárií v mestách Yaoundé a Káhira. Koncom roka 2015 Komisia okrem toho v rámci reakcie na utečeneckú krízu etablovala svoju prítomnosť v Belehrade. Ďalšie informácie a zdroje Všeobecné informácie o GR ECHO:

http://ec.europa.eu/echo/en Prehľady o geografii/politike jednotlivých krajín: http://ec.europa.eu/echo/files/media/publications/annual_report/2016/ECHO_AR2016_Annex1_GEOFiches.pdf#view=fit http://ec.europa.eu/echo/files/media/publications/annual_report/2016/ECHO_AR2016_Annex2_PolicyFiches.pdf#view=fit Finančné informácie o činnosti Komisie v oblasti humanitárnej pomoci a civilnej ochrany v roku 2015:

http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/funding-decisions-hips-2015_en Operačné informácie z predchádzajúcich rokov: http://ec.europa.eu/echo/about/annual_reports_en.htm Prílohy Príloha 1: Zhrnutie hodnotení vykonaných v roku 2015 A. Úvod V roku 2015 sa uskutočnili tieto externé nezávislé hodnotenia intervencií humanitárnej pomoci Európskej komisie: • Oblasť pobrežia západnej Afriky, roky 2008 – 2014: Situácia v oblasti humanitárnej pomoci na pobreží západnej Afriky je zložitá, ide o kombináciu prírodných a človekom spôsobených katastrof, ktoré si často vyžadujú náhle reakcie a reakcie menšieho rozsahu. Najvýznamnejšie oblasti intervencie sú epidémie (vrátane eboly), povodne a konflikty. • Stratégia pre región Sahel, roky 2010 – 2014: Región Sahel má jednu z najvyšších úrovní akútnej podvýživy detí na celom svete. Úrovne akútnej podvýživy patria k najdôležitejším ukazovateľom používaným na identifikáciu humanitárnych kríz. Odrážajú celkový stav najzraniteľnejších obyvateľov a poskytujú informácie okrem iného o prístupe k potravinám, kapacite mechanizmov riešenia situácie a fungovaní systému verejného zdravotníctva. • Sýria, roky 2012 – 2014: Od marca 2011 sa násilné potlačenie protestov v Sýrii a následná kríza ochrany postupne rozvinuli do rozsiahleho ozbrojeného konfliktu s vážnymi humanitárnymi dôsledkami v Sýrii a susedných krajinách. Z rozsiahleho partizánskeho boja sa konflikt postupne vyvinul do riadnej občianskej vojny. Veľké časti územia sa dostali pod dočasnú alebo trvalú kontrolu početných ozbrojených opozičných skupín, najmä na severe a východe krajiny. • Pakistan, roky 2010 – 2014: Pakistan čelí hospodárskym ťažkostiam, zaostalosti, politickej nestabilite, ozbrojeným konfliktom a nedostatočnej bezpečnosti v mnohých geografických oblastiach. V dôsledku vojenských operácií dochádza k obrovskému presunu obyvateľstva. Komisia klasifikovala dlhotrvajúcu krízu vnútorne vysídlených osôb v oblastiach, ktoré hraničia s Afganistanom v severozápadnom ako zabudnutú krízu. • Formy prevodu, roky 2011 – 2014: V posledných desiatich rokoch sa humanitárny systém postupne odkláňal od výlučne materiálnej podpory postihnutým osobám v núdzových situáciách a krízach a zahŕňal aj peňažné prevody a poukážky. Peniaze, poukážky a materiálna pomoc sú rôzne tzv. formy prevodu používané v rámci humanitárnej reakcie. V posledných niekoľkých rokoch EÚ sleduje a podporuje intenzívnejšie využívanie formy poskytovania peňazí, lebo príjemcom poskytuje viac dôstojnosti, možnosť výberu a flexibilitu. Táto forma má navyše potenciál väčšej efektívnosti, získania lepšej hodnoty za vynaložené peniaze a v konečnom dôsledku aj lepšej účinnosti. B. Metodika Hodnotenia Európskej komisie týkajúce sa humanitárnej pomoci sa riadia štandardnou metodikou výskumu, ktorá zaručuje spoľahlivé dôkazy na zodpovedanie otázok v rámci hodnotenia. Po prvé, vykonáva sa prehľad literatúry, zahrnuté sú referenčné dokumenty, dokumenty vzťahujúce sa na súvislosti, projektová dokumentácia a existujúce hodnotenia projektu (atď.). Po druhé, uskutočňujú sa konzultácie s hlavnými zainteresovanými stranami s použitím najvhodnejších nástrojov výskumu (elektronické prieskumy, rozhovory, telefonické rozhovory atď.). Hlavnými zainteresovanými stranami sú koneční príjemcovia, realizační partneri Komisie, zamestnanci Komisie v ústredí a v teréne, iní dôležití darcovia humanitárnej pomoci, zástupcovia vlád krajín prijímajúcich pomoc atď. Keďže hodnotenia vykonané v roku 2015 budú začlenené do všeobecných hodnotení (najmä pokiaľ ide o humanitárnu pomoc a mechanizmus civilnej ochrany), neuplatňovali sa všetky požiadavky lepšej regulácie. V súvislosti s týmito hodnoteniami sa napríklad neuskutočnili žiadne otvorené verejné konzultácie. Podrobnejšie informácie o metodike použitej v prípade každého hodnotenia vrátane hodnotenia účinnosti a ich obmedzení sa uvádzajú v hodnotiacich správach. C. Výsledky hodnotenia

Zhrnuté výsledky hodnotenia sa prezentujú na základe piatich hodnotiacich otázok, ktoré sa požadujú v usmerneniach Európskej komisie k lepšej právnej regulácii, a to: 1. Relevantnosť Relevantnosť opatrení Komisie počas obdobia bola v skúmaných hodnoteniach vo všeobecnosti potvrdená. Zameranie na najzraniteľnejšie skupiny bolo zväčša primerané a riadne podložené systematickými hodnoteniami potrieb vrátane náležitého zapojenia príjemcov. Na základe mandátu EÚ sa kládol veľký dôraz na pomoc a obnovu s náležitým zohľadnením nedostatkov v reakcii iných darcov, ako aj špecifických potrieb sektorov. 2. Súlad Z výsledkov hodnotenia vyplýva, že opatrenia Komisie boli v súlade s hlavnými humanitárnymi zásadami („ľudskosť“, „neutralita“, „nestrannosť“, „nezávislosť“, „ochrana“ a „nespôsobiť škodu“). Ukázalo sa však tiež, že môže byť náročné zladiť humanitárnu zásadu nezávislosti so zabezpečením súladu s národnými politikami a postupmi, keďže práve za nimi stoja často politické alebo hospodárske pohnútky, čím vzniká nesúlad s prístupom Komisie založenom na zásadách a potrebách. Súlad s opatreniami GR DEVCO je vyjadrený hlavne vo forme prepojenia pomoci, obnovy a rozvoja (LRRD), čo sa celkom pozitívne preukázalo na pobreží západnej Afriky a v regióne Sahel a do určitej miery prispelo k zosúladeniu priorít a plánovania. Potrebné je uviesť, že v hodnotení Pakistanu sa poukazuje na nedostatočný súlad s GR DEVCO so slabými väzbami medzi prioritami a programovaním medzi oboma generálnymi riaditeľstvami. V hodnotení Sýrie sa uvádza, že Komisia má spoľahlivý systém zavedených postupov, ktoré zabezpečujú súlad so všeobecným zmyslom dobrého humanitárneho darcovstva. Výsledkom sú rozhodnutia o financovaní založené na potrebách na úrovni projektov, vďaka čomu sa Komisia teší všeobecnému uznaniu ako zásadový darca humanitárnej pomoci. Na strategickej úrovni sa však v plánoch vykonávania humanitárnej pomoci v prípade sýrskej krízy v období rokov 2012 – 2014 výslovne neuvádzajú odkazy na 23 zásad dobrého humanitárneho darcovstva (DHD). Na partnerov Komisie sa vzťahujú osobitné požiadavky, a to, aby zodpovedali zásadám nestrannosti (2. zásada DHD) a podporovali súlad s normami týkajúcimi sa prepojenia medzi pomocou, obnovou a rozvojom (9. zásada DHD). 3. Pridaná hodnota EÚ Komisia zastáva úlohu referenčného darcu, pričom svoje opatrenia zakladá na humanitárnych zásadách, podložených posúdeniach a podpore nepolitického prístupu k humanitárnej pomoci. Význam tohto pre zachovanie humanitárneho priestoru sa všeobecne uznáva (napr. ako sa ukázalo v hodnotení Pakistanu). Prístup založený na zásadách a potrebách zahŕňa riešenie „zabudnutých kríz“, ako vidno napr. v prípade pobrežia západnej Afriky, kde Komisia bola prítomná v každej humanitárnej situácii a v prípade zabudnutých oblastí prispela rôznymi prispôsobenými nástrojmi financovania, keď iní darcovia chýbali. Vo väčších krízach Komisia neustále presadzovala reakcie na situácie, keď neboli prítomní iní darcovia a často zohrávala úlohu koordinátora a katalyzátora. Finančný vplyv umožňuje Komisii zastávať politickú vedúcu úlohu a predpisovať realizačným partnerom koordinovanejší a zosúladenejší prístup. Ako príklad možno uviesť hodnotenie foriem prevodu, z ktorého vyplýva, že sčasti v dôsledku iniciatív Komisie zameraných na budovanie kapacít a stratégií financovania založených na dôkazoch sú peňažné prevody stále bežnejším prvkom humanitárnej reakcie, ktorý podporuje efektívnosť a účinnosť poskytovania humanitárnej pomoci. Okrem toho silná prítomnosť Komisie v teréne umožňuje komplexné pochopenie zložitých potrieb priamo na mieste a jej neutralita umožňuje väčšiu flexibilitu a právomoc konať v mene tých najzraniteľnejších osôb. Platí to najmä v regióne Sahel a na pobreží západnej Afriky. Iní darcovia vysoko hodnotia odborné know-how a schopnosť koordinácie Komisie. Možnosť využiť Európsky rozvojový fond / „balík B“ je vhodnou príležitosťou na poskytnutie spoločnej pridanej hodnoty EÚ za predpokladu, že tento nástroj financovania by mohol pomôcť koordinovať spoločné programovanie humanitárnej pomoci a rozvojových opatrení Komisie. Niektoré výsledky hodnotení však (najmä v prípade Pakistanu) poukázali na nedostatočné využitie tohto potenciálu pridanej hodnoty EÚ, pretože výsledky projektov humanitárnej pomoci by sa mohli niekedy lepšie presadzovať a prevziať do rozvojových opatrení, ak by sa dali lepšie zosúladiť priority a programovanie („prepojenie medzi pomocou, obnovou a rozvojom“). V Pakistane sa niektorí partneri domnievajú, že Komisia by mohla lepšie využiť svoj vplyv a pozíciu na to, aby mohla vyvíjať tlak na vlády a presadzovať lepší prístup k humanitárnej pomoci a zásadné otázky ovplyvňujúce humanitárne spoločenstvo. 4. Účinnosť Hodnotenie v prípade pobrežia západnej Afriky potvrdilo celkovú účinnosť operácií financovaných Komisiou. Komisia financovala kritické sektory, mobilizovala partnerov a podporovala celkovú kapacitu humanitárneho systému. Znižovaniu rizika katastrof sa však dostávalo len veľmi malej podpory zo strany Komisie (a iných darcov) a vzhľadom na to, že stratégie, programy a činnosti v oblasti znižovania rizika katastrof sú pre región veľmi dôležité, potrebné je klásť jasný dôraz na pripravenosť. Rovnako ako v prípade regiónu Sahel z hodnotenia vyplynulo, že v priebehu hodnoteného obdobia došlo k poklesu úmrtnosti detí. Najvýznamnejším príspevkom Komisie vo všeobecnosti bolo zvýšiť pokrytie zdravotnými strediskami ponúkajúcimi výživovú terapiu a zvýšiť počet vyšetrených a liečených detí mladších ako 5 rokov. Stratégia pre región Sahel navyše zohrávala veľmi dôležitú úlohu v prepojení pomoci, obnovy a rozvoja (LRRD) a existuje mnoho príkladov úspešnej spolupráce s Komisiou v súvislosti s jej rozvojovými opatreniami a inými aktérmi v tejto oblasti. Pokiaľ ide o odovzdávanie výsledkov humanitárnej pomoci Komisie vládam, zaznamenali sa výrazné zmeny postoja vlád k uznaniu podvýživy ako patologického stavu a problému, ktorý treba riešiť na vnútroštátnej úrovni. Prepojenie pomoci, obnovy a rozvoja by sa však v regióne malo ďalej posilňovať v záujme podpory vplyvu a udržateľnosti, na čo sa poukazuje v odporúčaní hodnotiteľov. Rozhodnutie Komisie podporiť diaľkové riadenie operácií v oblastiach Sýrie, ktoré sú pod kontrolou ozbrojených opozičných skupín, a zároveň sa usilovať o zmiernenie rizík pri tejto činnosti umožnilo poskytovanie účinnej pomoci na záchranu životov niektorým najzraniteľnejším obyvateľom v odľahlých oblastiach. Zapojenie sa do diaľkového riadenia operácií spoločne s pomocou Komisie vo vládou kontrolovaných oblastiach umožnilo Komisii poskytovať nezávislú a na potrebách založenú pomoc v zložitej situácii. Oznámenie Komisie týkajúce sa diaľkového riadenia mnohí partneri stále považujú za hlavný politický program v tejto oblasti. Z kontroly operácií v Sýrii financovaných Komisiou vyplýva, že všetci partneri sa vo veľkej miere riadili týmto oznámením. V Pakistane – v prevažnej väčšine prípadov – dokázala Komisia plniť svoj zámer a financovať partnerov, aby mohli dosiahnuť výsledky, ktoré by sa im bez finančnej podpory EÚ nepodarilo dosiahnuť. Podpora financovaná Komisiou v oblasti výživy v provincii Sindh bola významná a prispela k zviditeľneniu dlhodobého problému chronickej podvýživy, ktorý sa dostal do povedomia v rámci reakcie na povodeň v roku 2010. Komisia prispela k tomu, aby sa mohli zapojiť aj iní darcovia, ako aj GR DEVCO, ktoré skúmalo, aké zásadné problémy stoja v pozadí podvýživy v tejto oblasti. V hodnotení sa však uvádza aj určitá kritika Komisie zo strany partnerov v súvislosti so včasnosťou jej financovania, ktorá je základnou podmienkou pre účinnú a zmysluplnú reakciu. Okrem toho obmedzená koordinácia s ostatnými útvarmi Komisie a vnútroštátnym orgánom pre riadenie katastrof ovplyvnila schopnosť Komisie účinne podporovať dlhodobejšie perspektívy humanitárnej pomoci a prepojenia pomoci, obnovy a rozvoja v Pakistane. 5. Efektívnosť