Osobitná správa Potreba ďalšieho úsilia na 
zvyšovanie informovanosti 
o súlade s pravidlami 
štátnej pomoci a na 
presadzovanie súladu 
s týmito pravidlami v rámci 
politiky súdržnosti SK 2016  Č. 24
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky: eca.europa.eu /sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5838-0 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/464803 QJ-AB-16-024-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-5894-6 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/06686 QJ-AB-16-024-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-5896-0 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/14517 QJ-AB-16-024-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Potreba ďalšieho úsilia na 
zvyšovanie informovanosti 
o súlade s pravidlami 
štátnej pomoci a na 
presadzovanie súladu 
s týmito pravidlami v rámci 
politiky súdržnosti
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 24
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych 
rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, 
budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špeciali -
zuje na výdavkové oblasti týkajúce sa investícií na podporu súdržnosti, rastu a začlenenia. Audit viedol člen vo funkcii 
spravodajcu Oskar Herics, podporu mu poskytla vedúca kabinetu Margit Spindelegger; Niels Brokopp, hlavný mana -
žér; Gert Rammeloo a Angelika Zych, vedúci úlohy; Ildiko Preiss, atašé; Dana Moraru, Maria Ploumaki a Laura Zanarini, 
audítori.
Zľava doprava: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Obsah
Body
 Skratky
 Glosár
I-VIII Zhrnutie
1-24  Úvod
3-8 Čo je to štátna pomoc a aký je jej finančný význam v EÚ?
9-21  Postupy poskytovania štátnej pomoci
9-10  Členské štáty musia oznamovať štátnu pomoc Komisii
11-14  Oslobodenie od oznamovacej povinnosti
15-21  Hlavní aktéri zapojení do riadenia operačných programov politiky súdržnosti
22-24  Audity Európskeho dvora audítorov a najvyšších kontrolných inštitúcií členských štátov zamerané 
na štátnu pomoc
25-31  Rozsah auditu a audítorský prístup
32-113  Pripomienky
32-82  Nedostatok komplexných analýz Komisie zameraných na chyby v štátnej pomoci a nedostatočné 
zameranie členských štátov na štátnu pomoc
33-44  Veľký počet chýb v štátnej pomoci z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a v oveľa 
menšej miere z Európskeho sociálneho fondu
45-71  Monitorovanie Komisiou oslabené nedostatkom komplexných analýz a nedostatočnou vnútornou 
koordináciou
72-82  Nedostatočné zameranie orgánov auditu členských štátov na dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci
04 Obsah 
83-113  Komisia prijala kroky na zjednodušenie platných právnych predpisov o štátnej pomoci 
a na podporu administratívnej kapacity členských štátov
84-99  Rozšírené všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách vedie k presunu zodpovednosti z Komisie 
na členské štáty
100-107  Novo zavedené ex ante kondicionality a postup pri veľkých projektoch môžu zlepšiť súlad s pravidlami 
štátnej pomoci v rámci politiky súdržnosti
108 -113  Spoločný akčný plán štátnej pomoci vypracovaný Komisiou sa zameriava na posilnenie administratívnej 
kapacity členských štátov a vyžaduje sústavnú pozornosť
114 -130  Závery a odporúčania
 Príloha I —  Výdavky na štátnu pomoc podľa členských štátov, 2010 – 2014, v mil. EUR
 Príloha II  —  Výsledky monitorovania vykonávaného Generálnym riaditeľstvom 
pre hospodársku súťaž, 2006 – 2014
 Príloha III —  Veľké projekty prijaté Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú 
politiku za programové obdobie 2007 – 2013
 Príloha IV —  Právny rámec v oblasti štátnej pomoci
 Odpovede Komisie
05
 Skratky
COCOF : Výbor pre koordináciu fondov (Coordination Committee of the Funds)
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja
ESF : Európsky sociálny fond
ESHS-EP : Európska sieť pre hospodársku súťaž – elektronický prenos
EŠIF : Európske štrukturálne a investičné fondy
GBER : Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách (General Block Exemption Regulation)
GR: Generálne riaditeľstvo
GR COMP : Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž
GR EMPL : Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie
GR REGIO : Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku
HDP : Hrubý domáci produkt
IKT: Informačné a komunikačné technológie
IMS : Systém riadenia nezrovnalostí (Irregularity management system)
IT: Informačné technológie
JASPERS : Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (Joint assistance to support projects in 
European regions)
KF: Kohézny fond
MAPAR : Riadenie procesov a činností auditu a zdrojov pre audit (Management of audit processes, activities and 
resources)
MSP : Malé a stredné podniky
RDI : Výskum, vývoj a inovácie (Research, development and innovation)
VKS : Výročná kontrolná správa
ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie
06
 Glosár
Certifikačné orgány  vykonávajú kontroly prvej úrovne v súvislosti s výdavkami deklarovanými riadiacimi orgánmi 
a osvedčujú, že sú tieto výdavky zákonné a riadne. Väčšinou sú súčasťou ministerstva financií alebo orgánu 
vnútornej kontroly, ktorý podlieha jeho právomoci.
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF)  zahŕňajú päť samostatných fondov, ktorých cieľom je znižovať 
regionálne rozdiely v Únii, pričom politické rámce sú stanovené na sedemročné rozpočtové obdobie VFR. Fondy 
zahŕňajú: Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky 
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR).
Európsky fond regionálneho rozvoja  sa zameriava na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti v rámci 
Európskej únie prostredníctvom vyrovnávania hlavných regionálnych rozdielov, a to formou finančnej podpory 
na budovanie infraštruktúr a produktívnych investícií do vytvárania pracovných miest, najmä v podnikoch.
Cieľom Európskeho sociálneho fondu  je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii zlepšením 
zamestnanosti a príležitostí na zamestnanie (najmä prostredníctvom školení), podporovaním vysokej miery 
zamestnanosti a vytvárania viacerých a lepších pracovných miest.
Účelom finančných opráv  je chrániť rozpočet EÚ pred ťarchou chybných alebo neoprávnených výdavkov. Pri 
výdavkoch, ktoré sú predmetom zdieľaného hospodárenia, nesú členské štáty hlavnú zodpovednosť za spätné 
získanie nesprávne uhradených platieb. Finančné opravy možno vykonať stiahnutím neoprávnených výdavkov 
z výkazov výdavkov členských štátov alebo spätným získaním súm od príjemcov. Finančné opravy môže stanoviť 
aj Komisia.
Cieľom Kohézneho fondu  je posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom 
financovania projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HDP na obyvateľa je 
nižší ako 90 % priemeru EÚ.
Najvyššie kontrolné inštitúcie  sú vnútroštátne orgány zodpovedné za audit štátnych príjmov a výdavkov.
V operačnom programe  sa stanovujú priority a konkrétne ciele členského štátu a ako sa financovanie použije 
v priebehu daného obdobia (vo všeobecnosti 7 rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť 
k dosiahnutiu jedného alebo viacerých cieľov z určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi 
operačného programu. Programy musia byť zavedené pre každý fond v oblasti politiky súdržnosti (t. j Európsky 
fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond). Operačné programy vypracúvajú členské 
štáty a Komisia ich musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Môžu sa meniť v priebehu 
príslušného obdobia, len ak s tým súhlasia obidve strany.
Orgán auditu  poskytuje Komisii uistenie o účinnom fungovaní systémov riadenia a vnútornej kontroly operačného 
programu (a následne o zákonnosti a riadnosti osvedčených výdavkov). Vo všeobecnosti sú orgány auditu 
oddeleniami v rámci úradov vlád, ministerstiev financií (alebo ide o orgány vnútornej kontroly patriace do ich 
právomoci), iných ministerstiev či najvyšších kontrolných inštitúcií. Musia byť funkčne nezávislé od orgánov 
riadiacich fondy. Orgány auditu informujú o zisteniach zo systémových auditov a auditov operácií riadiace 
a certifikačné orgány zodpovedné za príslušný operačný program. Správy o systémových auditoch a výročná 
kontrolná správa sa takisto predkladajú Komisii. Ak sa orgán auditu domnieva, že riadiaci orgán neprijal vhodné 
nápravné opatrenie, musí na to upozorniť Komisiu.
07 Glosár 
Partnerské dohody  sa uzatvárajú medzi Európskou komisiou a jednotlivými členskými štátmi na programové 
obdobie 2014 – 2020. Sú v nich uvedené plány vnútroštátnych orgánov, ako využiť financovanie z európskych 
štrukturálnych a investičných fondov a obsahujú strategické ciele a investičné priority jednotlivých krajín, čím sa 
spájajú s celkovými cieľmi stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho 
rastu. Taktiež sa v nich uvádzajú podrobnosti o predbežných podmienkach a rámcoch riadenia výkonnosti. 
Pripravuje ich členský štát v spolupráci s Komisiou a musí ich schváliť Komisia.
Podnik  je každý subjekt, ktorý sa zapája do hospodárskej činnosti, bez ohľadu na právne postavenie alebo spôsob 
financovania.
Politika súdržnosti  je jednou z najväčších oblastí politiky, pokiaľ ide o výdavky z rozpočtu EÚ. Jej cieľom je znižovať 
rozdiely v rozvoji medzi rozličnými regiónmi, reštrukturalizovať upadajúce priemyselné oblasti a diverzifikovať 
vidiecke oblasti a podporovať cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu. Financuje sa z Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a z Kohézneho fondu.
Posúdenie zlučiteľnosti  sa zameriava na vyváženie nepriaznivých účinkov opatrení pomoci na obchod 
a hospodársku súťaž na vnútornom trhu ich kladnými účinkami z hľadiska prínosov pre dosahovanie riadne 
vymedzených cieľov spoločného záujmu. Pri vyvažovaní týchto účinkov sa berie do úvahy vplyv pomoci na sociálny 
blahobyt v EÚ. Posúdenie zlučiteľnosti je výlučne v právomoci Komisie.
Programové obdobie : Viacročný finančný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a využívajú výdavky na politiku 
súdržnosti.
Riadiaci orgán  je vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo verejný či súkromný subjekt) 
určený členským štátom, aby riadil daný operačný program. Medzi jeho úlohy patrí výber projektov, ktoré sa budú 
financovať, monitorovanie realizácie projektov a predkladanie správ Komisii o finančných aspektoch a dosiahnutých 
výsledkoch.
Skupina expertov pre európske štrukturálne a investičné fondy  bola vytvorená Komisiou s cieľom poskytovať 
Komisii rady v otázkach súvisiacich s vykonávaním programov prijatých a vykonávaných v súlade s nariadeniami 
o európskych štrukturálnych a investičných fondoch. Je to jedna z dvoch skupín, ktoré nahradili Výbor 
pre koordináciu fondov (druhou je Výbor pre koordináciu európskych štrukturálnych a investičných fondov).
08 Glosár 
Služby všeobecného hospodárskeho záujmu  sú hospodárske činnosti identifikované verejnými orgánmi ako 
činnosti, ktoré majú pre občanov osobitný význam a ktoré by bez verejného zásahu neboli poskytnuté (alebo by 
boli poskytnuté za iných podmienok). Príkladom sú dopravné siete, poštové služby a sociálne služby.
Veľké projekty  sú projekty, ktoré majú taký finančný význam, že na získanie spolufinancovania EÚ z Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja alebo Kohézneho fondu členské štáty potrebujú osobitné rozhodnutie Komisie. Ide 
o projekty s celkovými nákladmi presahujúcimi 50 mil. EUR, obyčajne zamerané na veľkoplošnú infraštruktúru 
v oblasti dopravy, životného prostredia alebo iných sektorov, ako sú kultúra, vzdelávanie, energetika alebo IKT.
Výbor pre koordináciu fondov  (COCOF) je výbor zástupcov členských štátov zriadený na základe článku 103 
nariadenia (ES) č. 1083/2006 na poskytovanie poradenstva Komisii o vykonávaní EFRR, ESF a KF. Usmerňujúce 
poznámky COCOF slúžia ako odporúčania s praktickými príkladmi a informáciami bez toho, aby boli právne záväzné 
alebo obmedzujúce.
Výročné kontrolné správy (VKS) sú výročné správy predkladané orgánmi auditu, obsahujúce zistenia zo všetkých 
auditov, ktoré vykonali za jeden alebo viaceré operačné programy. VKS sú hlavným dokumentom, ktorým orgány 
auditu poskytujú uistenie o systémoch riadenia a kontroly príslušných operačných programov, ako aj o zákonnosti 
a riadnosti spolufinancovaných projektov.
09
 Zhrnutie
I
Štátna pomoc je akákoľvek pomoc, ktorú prideľuje členský štát a ktorá narúša alebo by mohla narúšať hospodársku 
súťaž tým, že niektorým podnikom poskytuje výhodu, ktorá ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Štátna 
pomoc je v zásade zakázaná, aby sa zaistilo riadne fungovanie vnútorného trhu. Napriek tomu však pomoc v určitej 
miere a v určitých sektoroch, geografických oblastiach či za osobitných okolností môže byť zlučiteľná s vnútorným 
trhom. Počas obdobia 2010 – 2014 členské štáty ročne pridelili štátnu pomoc vo výške priemerne 76,6 mld. EUR 
okrem pomoci finančnému sektoru, železničnému sektoru a sektoru verejných služieb, ako sú poštové služby. To 
zodpovedá viac ako 0,5 % HDP členských štátov EÚ.
II
Politika súdržnosti je jednou z najväčších výdavkových oblastí rozpočtu EÚ. Celkový rozpočet na Európsky fond regi -
onálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond (KF) a Európsky sociálny fond (ESF) v programovom období 2014 – 2020 je 
352 mld. EUR, pričom v programovom období 2007 – 2013 bol 347 mld. EUR. Podľa odhadov Komisie tvorili výdavky 
na EFRR/KF a ESF viac ako jednu štvrtinu štátnej pomoci pridelenej v EÚ v programovom období 2007 – 2013.
III
Prostredníctvom tohto auditu sme hodnotili mieru nesúladu s pravidlami štátnej pomoci v oblasti politiky súdrž -
nosti v programovom období 2007 – 2013 a do akej miery Komisia vedela o príčinách tohto nesúladu. Takisto sme 
skúmali, či kroky podniknuté Komisiou v programovom období 2014 – 2020 posilnia schopnosť Komisie a členských 
štátov predchádzať porušovaniu pravidiel štátnej pomoci, odhaliť ho alebo napraviť.
IV
V období 2010 – 2014 Komisia a Dvor audítorov zistili porušenie pravidiel štátnej pomoci v nemalom počte auditov; 
chyby v štátnej pomoci v EFRR a KF boli dôležitým faktorom prispievajúcim k celkovej odhadovanej chybovosti 
v politike súdržnosti. Zistili sme, že vlastné audity a monitorovanie Komisie v oblasti súdržnosti priniesli podobnú 
mieru zistení ako naše vlastné zistenia. Na druhej strane, orgány auditu v členských štátoch zistili porušenia pra -
vidiel štátnej pomoci v oveľa menšom počte prípadov ako Komisia alebo my. To naznačuje, že orgány auditu sa 
pri svojich doterajších auditoch dostatočne nesústredili na štátnu pomoc.
V
Počas programového obdobia 2007 – 2013 Komisia nezaznamenávala chyby v štátnej pomoci, ktoré zistila alebo 
ktoré nahlásili členské štáty, tak, aby mohla vykonať náležitú analýzu. Takáto analýza mohla Komisii pomôcť 
pri vypracúvaní cielenejších a lepšie prispôsobených preventívnych opatrení pre členské štáty a programy.
10 Zhrnutie 
VI
Členské štáty uvádzajú v žiadosti o projekty s významným finančným objemom („veľké projekty“), či sa domnie -
vajú, že s investíciou sa spája štátna pomoc, a túto informáciu môže overiť Komisia. Najmä na začiatku progra -
mového obdobia 2007 – 2013 Komisia systematicky nepreverovala veľké projekty z hľadiska súladu s pravidlami 
štátnej pomoci. Existuje riziko, že niektoré veľké projekty spolufinancované EÚ nie sú zlučiteľné s vnútorným 
trhom aj preto, že členské štáty do roku 2012 a ešte predtým, ako bolo k dispozícii vysvetlenie poskytnuté rozsud -
kom vo veci Lipsko/Halle, zriedkavo oznamovali Komisii investície do infraštruktúry. V snahe zmierniť toto riziko 
do budúcnosti Komisia zintenzívnila svoje interné preventívne opatrenia a zaviedla alternatívny schvaľovací postup 
vrátane nezávislého posúdenia kvality v programovom období 2014 – 2020. Tento alternatívny postup nie je vždy 
navrhnutý tak, aby členským štátom poskytoval právnu istotu, pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci 
v čase prijatia rozhodnutia o veľkom projekte. Túto istotu možno získať len na základe oznámenia členského štátu 
po rozhodnutí Komisie vo veci štátnej pomoci.
VII
Komisia prijala kroky na zjednodušenie príslušných právnych predpisov o štátnej pomoci na programové obdo -
bie 2014 – 2020, čo viedlo k zníženiu administratívnej záťaže a väčšej transparentnosti, ale zároveň aj k rozšíreniu 
povinností členských štátov týkajúcich sa navrhovania a vykonávania opatrení pomoci. Väčšia zodpovednosť 
členských štátov prináša riziko väčšieho počtu chýb v štátnej pomoci: monitorovanie Komisiou ukázalo, že člen -
ské štáty pri navrhovaní a realizácii programov pomoci v programovom období 2007 – 2013 urobili veľa chýb. Aby 
sa toto riziko zmiernilo, Komisia prijala opatrenia na podporu administratívnej kapacity členských štátov v oblasti 
štátnej pomoci vrátane zavedenia predbežných podmienok pre systémy štátnej pomoci na podporu efektívneho 
a účinného využívania európskych štrukturálnych a investičných fondov (tzv.  ex ante  kondicionality). Členské štáty 
považované za štáty, ktoré tieto podmienky nedodržiavali, však nie sú nevyhnutne tie štáty, pri ktorých Komisia 
v minulosti zistila najviac problémov. Okrem toho tieto opatrenia vyžadujú sústavnú pozornosť.
VIII
Dvor audítorov odporúča:
a) Komisia by mala zaviesť nápravné opatrenia v prípadoch, keď opatrenia pomoci nie sú v súlade s pravidlami 
štátnej pomoci.
b) i)  Komisia by mala využívať databázu MAPAR, aby mohla zaznamenávať nezrovnalosti spôsobom, ktorý umož -
ní ľahko analyzovať napr. ich typ, výskyt, závažnosť, zemepisný pôvod a príčinu. Databáza by mala rovnako 
zahŕňať informácie o následnej kontrole týchto nezrovnalostí (ako sú uložené finančné opravy);
ii) so zreteľom na IMS Komisia by mala upraviť štruktúru databázy, aby bolo možné vybrať informácie o nezrov -
nalostiach, ako je štátna pomoc, a analyzovať ich podľa jednotlivých členských štátov a typu.
iii) GR COMP by malo mať pravidelne prístup k všetkým relevantným informáciám o nezrovnalostiach, ktoré sa 
nachádzajú v databáze MAPAR a IMS.
iv) S využitím informácií, ktoré má vo svojich databázach, by Komisia mala kontrolovať každé dva roky schop -
nosť členských štátov dodržiavať pravidlá štátnej pomoci, a to prostredníctvom analýz, ktoré by sa zamerali 
napr. na typ, výskyt, závažnosť, zemepisný pôvod a príčinu chýb štátnej pomoci, ktoré zistila samotná Komi -
sia alebo orgány členského štátu. Komisia by mala využívať tieto činnosti na monitorovacie účely a na riade -
nie podporných činností, ako je poskytovanie odborného vzdelávania v členských štátoch v oblastiach, kde 
je to najviac potrebné.
11 Zhrnutie 
c) Komisia by mala schváliť veľké projekty až po internom schválení štátnej pomoci a dôsledne žiadať členské štáty 
o to, aby oznamovali potrebnú pomoc, aby sa zabezpečila právna istota členských štátov nezávisle od postupu 
podávania žiadostí, ktorý využíva členský štát.
d) i)  Komisia by mala zabezpečiť, aby rozsah a kvalita kontrol súladu s pravidlami štátnej pomoci zo strany orgá -
nov auditu boli dostatočné.
ii) Vzhľadom na blížiace sa ukončenie programového obdobia 2007 – 2013 Komisia by mala žiadať orgány audi -
tu, aby skontrolovali dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci v súvislosti s tými veľkými projekt -
mi, ktoré boli schválené pred koncom roka 2012.
iii) Komisia by mala vypracovať ďalšie usmernenia, ako sú najmä prípadové štúdie s osvedčenými postupmi 
a najbežnejšie typy a príčiny porušení pravidiel štátnej pomoci.
(iv) Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby vytvorili centrálne registre na monitorovanie celkovej sumy 
malých grantov, ktoré spolu nemôžu prekročiť určitú sumu (tzv. pomoc de minimis ).
(v) Komisia by mala vytvoriť centrálnu databázu pre celú EÚ, v ktorej si príslušné orgány členských štátov môžu 
overiť totožnosť podnikov podliehajúcich príkazu na vymáhanie štátnej pomoci, ako aj stav konania vo veci 
vymáhania, aby mohli dodržiavať príslušné právne predpisy (tzv. deggendorfská zásada). Prístup by mal byť 
udelený len na základe opodstatnenej potreby.
e) Ak nebude ex ante  kondicionalita týkajúca sa štátnej pomoci splnená do konca roka 2016, Komisia by mala vyu -
žiť svoje právomoci na pozastavenie platieb príslušným členským štátom, kým sa všetky podstatné nedostatky 
nenapravia.
12
 Úvod
01 
Účelom politiky hospodárskej súťaže je zabezpečiť, aby podniky navzájom súťa -
žili za rovnakých podmienok – na základe svojich produktov a cien – bez nespra -
vodlivého zvýhodnenia. Keďže jednotný trh EÚ zaručuje voľný obchod s tovarmi 
a službami v celej Únii, politika hospodárskej súťaže sa reguluje na európskej 
úrovni1. Pravidlá štátnej pomoci sú kľúčovým aspektom politiky hospodárskej 
súťaže EÚ.
02 
Podnik, ktorému sa pridelí štátna pomoc, viac nesúťaží za rovnakých podmienok. 
Z toho dôvodu sa v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) stanovuje, že štát -
na pomoc je v zásade nezlučiteľná s vnútorným trhom2. Existujú však oblasti 
a okolnosti, v ktorých trh nefunguje tak, ako by mal; vyskytujú sa medzery, kde 
určité potreby nie sú zabezpečené. Na zabezpečenie cieľov verejných politík 
zmluva obsahuje zoznam kategórií štátnej pomoci, ktoré sú alebo môžu byť 
zlučiteľné s vnútorným trhom3. Komisia vytvorila viaceré pravidlá, ktorými sa riadi 
pomoc poskytovaná v rámci týchto kategórií.
Čo je to štátna pomoc a aký je jej finančný význam 
v EÚ?
03 
V zmluve sa štátna pomoc vymedzuje ako akákoľvek pomoc poskytovaná 
členským štátom, ktorá narúša alebo by mohla narúšať hospodársku súťaž tým, 
že niektorým podnikom poskytuje výhodu za predpokladu, že ovplyvňuje ob -
chod medzi členskými štátmi. Aby sa určitá pomoc mohla považovať za štátnu 
pomoc, musia byť splnené všetky kritériá uvedené v definícii. Tieto kritériá sú 
uvedené v  tabuľke  1.1 Článok 26 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie (ZFEÚ).
2 Článok 107 ods. 1 ZFEÚ.
3 Článok 107 ods. 2 ZFEÚ: „S 
vnútorným trhom je 
zlučiteľná…“ (napríklad: 
pomoc určená na náhradu 
škody spôsobenej prírodnými 
katastrofami).  
Článok 107 ods. 3 ZFEÚ: „Za 
zlučiteľné s vnútorným trhom 
možno považovať…“ 
(napríklad: pomoc na podporu 
kultúry a zachovania 
kultúrneho dedičstva).
13 Úvod 
04 
Členské štáty v období 2010 – 2014 ročne minuli na štátnu pomoc priemerne 
76,6 mld. EUR4. To zodpovedá viac ako 0,5 % HDP členských štátov EÚ (pozri 
obrázok  1). Uvedené údaje sú podhodnotené, pretože nezahŕňajú väčšinu po -
moci pre železničný sektor a služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako 
sú dopravné siete alebo poštové služby, o ktorej nie sú za obdobie 2010 – 2014 
k dispozícii úplné údaje. Okrem toho nezahŕňajú ani pomoc pridelenú finančné -
mu sektoru (tzv. krízovú pomoc), ktorá nemá výpovednú hodnotu o sume štátnej 
pomoci pridelenej za normálnych podmienok a je mimo rozsahu tohto auditu. 
Prehľad výdavkov jednotlivých členských štátov na štátnu pomoc v období 
2010 – 2014 je uvedený v  prílohe  I. V budúcich rokoch môže zahrnutie systémov 
podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov do výkazníctva v nadväz -
nosti na prijatie Usmernení pre pomoc v oblasti energetiky a životného prostre -
dia v roku 2014 viesť k zvýšenému predkladaniu správ o štátnej pomoci Komisii. Tabuľka 1Kritériá charakteristické pre štátnu pomoc
Kritérium a  vysvetlenie Príklady
1Pomoc poskytuje štát alebo sa poskytuje zo štátnych zdrojov. Štátne prostriedky sú 
akékoľvek prostriedky, ktoré poskytne orgán členského štátu alebo subjekt vo vlast -
níctve štátu alebo pod jeho kontrolou1.Dotácie, oslobodenie od dane alebo záruky.
2Pomoc sa poskytuje podnikom. Podnik je každý subjekt, ktorý sa zapája do hos -
podárskej činnosti, bez ohľadu na právne postavenie alebo spôsob financovania2. 
Hospodárska činnosť je ponúkanie tovarov alebo služieb na trhu3.Podnik, ktorý vyrába automobily, charitatívna 
organizácia, ktorá dodáva potraviny, alebo štátny 
podnik, ktorý ponúka poštové služby.
3Predmetná pomoc udeľuje výhodu. Výhodou je akékoľvek hospodárske zvýhodne -
nie, ktoré by podnik za bežných podmienok na trhu nebol získal4.Úver poskytnutý podniku s úrokovou sadzbou 
nižšou ako trhová sadzba.
4Udelená výhoda je selektívna. Každé opatrenie na udelenie pomoci, ktoré nie je 
k dispozícii pre všetky podniky pôsobiace v danom členskom štáte na rovnakom 
základe, je selektívne.Opatrenia vzťahujúce sa len na veľké podniky alebo 
na podniky v konkrétnom odvetví, ako je odvetvie 
dopravy alebo energetiky.
5Predmetná pomoc narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením. Za 
narušenie hospodárskej súťaže sa považuje, keď príjemca pomoci pôsobí v odvetví, 
v ktorom existuje alebo by mohla existovať hospodárska súťaž5.Pomoc udelená podniku v textilnom odvetví, keďže 
v textilnom odvetví existuje hospodárska súťaž.
6Pomoc ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Keď pomoc narúša hospodár -
sku súťaž alebo hrozí jej narušením, považuje sa za schopnú ovplyvňovať obchod 
medzi členskými štátmi pod podmienkou, že účinky na iné členské štáty sú viac než 
marginálne6.Pomoc udelená miestnemu výrobcovi nábytku, 
keďže výrobcovia nábytku (miestni aj iní) pôsobia 
v rôznych členských štátoch EÚ.
1 Bod 17 veci 248/84, bod 38 veci C-482/99.
2 Bod 74 spojených vecí C-180/98 až C-184/98
3 Bod 36 veci C-35/96.
4 Bod 60 veci C-39/94.
5 Body 141 až 147 spojených vecí T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98. 
6 Bod 81 spojených vecí T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98. 
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe oznámenia Komisie o pojme štátnej pomoci.
4 Pozri hodnotiacu tabuľku 
štátnej pomoci vypracovanú 
Komisiou v roku 2015 
na webovom sídle GR COMP.
14 Úvod 
05 
Celkovo existuje korelácia medzi HDP členských štátov na obyvateľa a ich vý -
davkami na štátnu pomoc (pozri obrázok  2). Tri členské štáty, ktoré za obdobie 
2010 – 2014 priemerne vynaložili na štátnu pomoc najviac prostriedkov na obyva -
teľa, sú Dánsko, Fínsko a Švédsko. Obrázok 1Štátna pomoc v EÚ, 2010 – 2014
Poznámka: Podľa Komisie je zvýšenie výdavkov v roku 2014 do veľkej miery (na 85 %) spôsobené zahrnutím väčšieho množstva systémov 
obnoviteľnej energie do hlásení. Bez ich zahrnutia by ohlásená štátna pomoc v roku 2014 dosiahla približne 73 mld. EUR. Okrem toho, finančné 
prostriedky EÚ sú zahrnuté len od roku 2014.
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe hodnotiacej tabuľky štátnej pomoci vytvorenej Komisiou v roku 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
% HDP EÚmld. EUR
RokCelková pomoc okrem krízovej pomoci a väčšiny pomoci 
pre železničný sektor a služby všeobecného hospodár-skeho záujmu (v % HDP EÚ) Celková pomoc okrem krízovej pomoci a väčšiny pomoci 
pre železničný sektor a služby všeobecného hospodár-skeho záujmu (v mld. EUR)
15 Úvod 
06 
Politika súdržnosti je jednou z hlavných výdavkových oblastí rozpočtu EÚ; 
vykonáva sa prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), 
Kohézneho fondu (KF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF). Jej účelom je pod -
porovať hospodársky rozvoj a zamestnanosť v menej zvýhodnených regiónoch 
EÚ5. Celkový rozpočet EÚ na politiku súdržnosti v programovom období 2014 – 
2020 je 352 mld. EUR, v programovom období 2007 – 2013 to bolo 347 mld. EUR6. 
V rokoch 2010 – 2014 sa v rámci politiky súdržnosti z finančných prostriedkov EÚ 
vynaložilo 216 mld. EUR7.Obrázok 2Porovnanie výdavkov členských štátov na štátnu pomoc a HDP na obyvateľa, 
2010 – 2014
Zdroj:  Európsky dvor audítorov, na základe hodnotiacej tabuľky štátnej pomoci vytvorenej Komisiou v roku 2015 a na základe údajov Eurostatu 
o obyvateľstve a HDP na obyvateľa v súčasných cenách.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Výdavky na štátnu pomoc na obyvateľa (EUR)
HDP na obyvateľa (EUR)
5 Táto politika sa vykonáva 
prostredníctvom operačných 
programov, v ktorých sú 
uvedené priority, konkrétne 
ciele a spôsoby využívania 
finančných prostriedkov EÚ.
6 Pozri dokumenty Komisie 
Úvod do politiky súdržnosti EÚ 
2014 – 2020 z júna 2014 a. 
Politika súdržnosti 2007 – 
2013 – Komentáre a oficiálne 
texty z januára 2007. 
Programové obdobie je 
viacročný finančný rámec, 
v rámci ktorého sa plánujú 
a využívajú výdavky 
zo štrukturálnych fondov 
a Kohézneho fondu.
7 Pozri portál s údajmi 
o súdržnosti na webovom 
sídle Komisie.
16 Úvod 
07 
Prideľovanie finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti sa určuje s ohľa -
dom na rozdiely v úrovni HDP , pričom chudobnejšie regióny dostávajú vyššiu 
mieru finančnej podpory8. V dôsledku toho tvoria tieto finančné prostriedky 
v niekoľkých členských štátoch významný podiel celkových štátnych výdavkov 
(pozri obrázok  3). To platí najmä o tých členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ 
v roku 2004 a 2007: napríklad, prostriedky pridelené z fondov politiky súdržnosti 
v roku 2014 tvorili viac ako 5 % všetkých štátnych výdavkov v Estónsku, Maďarsku, 
Lotyšsku, Litve a v Poľsku. Obrázok 3Finančné prostriedky EÚ vynaložené na politiku súdržnosti podľa členských štátov, 
2010 – 2014
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe účtovných údajov Európskej komisie a štatistických údajov Eurostatu o štátnych výdavkoch.Finančné prostriedky EÚ vynaložené v rámci politiky súdržnosti v % štátnych výdavkovBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Finančné prostriedky EÚ vynaložené v rámci 
politiky súdržnosti (v mil. EUR)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL a SE8 Článok 90 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1303/2013 
zo 17. decembra 2013, ktorým 
sa stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde, a ktorým 
sa zrušuje nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
17 Úvod 
08 
Podľa zmluvy sa pravidlá štátnej pomoci vzťahujú len na pomoc poskytovanú 
členskými štátmi subjektom, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť9. Akákoľvek 
pomoc udelená priamo Komisiou alebo iným orgánom EÚ, ako napríklad Európ -
skou investičnou bankou, preto nepodlieha pravidlám štátnej pomoci. Finančné 
prostriedky EÚ poskytované v rámci politiky súdržnosti podliehajú pravidlám 
štátnej pomoci, keďže tieto prostriedky spravujú členské štáty. Komisia odhaduje, 
že počas programového obdobia 2007 – 2013 sa na projekty podliehajúce pra -
vidlám štátnej pomoci pridelilo približne 40 % finančných prostriedkov určených 
na politiku súdržnosti, čo je spolu 139 mld. EUR10. Podľa Komisie boli celkové 
výdavky na štátnu pomoc za toto obdobie 504 mld. EUR11. Spolu teda finančné 
prostriedky pridelené v rámci politiky súdržnosti tvorili viac ako jednu štvrtinu 
celkových výdavkov na štátnu pomoc v programovom období 2007 – 2013.
Postupy poskytovania štátnej pomoci
Členské štáty musia oznamovať štátnu pomoc Komisii
09 
V zmluve sa vyžaduje, aby bola Komisia upovedomená o všetkých zámeroch v sú -
vislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci12. V praxi to znamená, že ak člen -
ský štát chce udeliť štátnu pomoc, musí o tom informovať Generálne riaditeľstvo 
Komisie pre hospodársku súťaž (GR COMP). Tento proces sa nazýva oznámenie.
10 
Keď GR COMP dostane od členského štátu oznámenie o plánovanom udelení 
pomoci, určí, či ide o štátnu pomoc. Ak áno, posúdi, či je pomoc zlučiteľná s vnú -
torným trhom, a to porovnaním kladných účinkov pomoci (prínos k dosiahnutiu 
riadne vymedzeného cieľa spoločného záujmu) s jej nepriaznivými účinkami 
(narušenie hospodárskej súťaže a obchodu). Toto posúdenie zlučiteľnosti je vo vý -
hradnej právomoci Komisie13.
Oslobodenie od oznamovacej povinnosti
11 
Aj keď sa v zmluve v zásade štátna pomoc zakazuje, obsahuje zároveň zoznam 
kategórií pomoci, ktoré môžu byť zlučiteľné s vnútorným trhom. V tejto súvislosti 
Komisia môže vydať pravidlá s vymedzením kritérií, na základe ktorých pomoc 
príslušnej kategórie nie je potrebné oznamovať14. Komisia tieto pravidlá vypra -
cuje na základe svojich skúseností z posudzovania opatrení pomoci, pričom sa 
zohľadní judikatúra Európskeho súdneho dvora.9 Článok 107 ZFEÚ.
10 Pozri informačný materiál 
Komisie o usmernení 
k regionálnej pomoci 
na obdobie 2014 – 2020 
zo septembra 2014.
11 Pozri hodnotiacu tabuľku 
štátnej pomoci vytvorenú 
Komisiou v roku 2011 a v roku 
2015.
12 Článok 108 ods. 2 a 108 ods. 3 
ZFEÚ.
13 Článok 108 ZFEÚ.
14 Nariadenie Rady (EÚ) 
2015/1588 z 13. júla 2015 
o uplatňovaní článkov 107 
a 108 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie na určité 
kategórie horizontálnej štátnej 
pomoci (Ú. v. EÚ L 248, 
24.9.2015, s. 1) (kodifikácia), 
ktorým sa nahrádza 
nariadenie Rady (ES) č. 994/98 
zo 7. mája 1998 o uplatňovaní 
článkov 92 a 93 Zmluvy 
o založení Európskeho 
spoločenstva na určité 
kategórie horizontálnej štátnej 
pomoci, a najmä článok 108 
ods. 4 ZFEÚ.
18 Úvod 
Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách (GBER)
12 
Pre kategórie pomoci, v prípade ktorých Komisia predpokladá pravdepodobnosť 
zlučiteľnosti s vnútorným trhom, prijala nariadenie, na základe ktorého takúto 
pomoc nie je potrebné oznamovať za predpokladu, že všetky podmienky sú spl -
nené, pokiaľ jej výška nepresahuje stropy uvedené v nariadení. Toto nariadenie sa 
nazýva Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách ( General Block Exemption 
Regulation  – GBER)15. Príkladom takejto kategórie je štátna pomoc na ochranu 
kultúry alebo životného prostredia.
13 
Nariadenie GBER značne zjednodušuje prácu Komisie a členských štátov. Člen -
ským štátom umožňuje vykonávať mnohé opatrenia pomoci, ktoré nemusia 
prejsť procesom oznamovania alebo explicitným posúdením zlučiteľnosti zo stra -
ny Komisie. GBER obsahuje množstvo všeobecných ustanovení a ustanovení vzťa -
hujúcich sa na jednotlivé kategórie pomoci. Pomoc, ktorá nepatrí do pôsobnosti 
GBER a vyhovuje týmto ustanoveniam, sa automaticky považuje za zlučiteľnú 
s vnútorným trhom. V prípade opatrení pomoci veľkého rozsahu (nad hraničnou 
hodnotou oznámenia) je napriek tomu potrebné oznámenie, keďže takéto opat -
renia majú potenciál narúšať hospodársku súťaž16.
Pomoc de minimis
14 
Okrem uvedeného Komisia stanovila, že pomoc do 200 000 EUR poskytnutá 
jednému príjemcovi za obdobie troch rokov nenarúša hospodársku súťaž ani ne -
ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi17. Tento typ pomoci sa nazýva pomoc 
de minimis  a keďže nespĺňa kritérium štátnej pomoci narúšania hospodárskej 
súťaže ani hrozby jej narúšania ani kritérium ovplyvňovania obchodu medzi 
členskými štátmi, neklasifikuje sa ako štátna pomoc a nie je ju potrebné oznamo -
vať GR COMP . V prípade služieb všeobecného hospodárskeho záujmu je hraničná 
hodnota pomoci zvýšená na 500 000 EUR18.
Hlavní aktéri zapojení do riadenia operačných programov 
politiky súdržnosti
15 
O riadenie operačných programov EFRR/KF a ESF sa delia členské štáty a Komisia. 
Členské štáty vyberajú, riadia a monitorujú projekty a Komisia dohliada na systé -
my riadenia a kontroly členských štátov a monitoruje ich. Za plnenie rozpočtu EÚ 
nesie konečnú zodpovednosť Komisia19.15 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 651/2014 zo 17. júna 2014 
o vyhlásení určitých kategórií 
pomoci za zlučiteľné 
s vnútorným trhom podľa 
článkov 107 a 108 zmluvy 
(Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).
16 Strop sa líši od 400 000 EUR 
pri určitej pomoci pre startupy 
až do 150 mil. EUR pri určitých 
typoch pomoci na výrobu 
energie z obnoviteľných 
zdrojov.
17 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 1407/2013 
z 18. decembra 2013 
o uplatňovaní článkov 107 
a 108 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie na pomoc de 
minimis (Ú. v. EÚ L 352, 
24.12.2013, s. 1).
18 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 360/2012 z 25. apríla 2012 
o uplatňovaní článkov 107 
a 108 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie na pomoc de 
minimis  v prospech podnikov 
poskytujúcich služby 
všeobecného hospodárskeho 
záujmu (Ú. v. EÚ L 114, 
26.4.2012, s. 8).
19 Článok 53 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012 z 25. októbra 2012 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
19 Úvod 
Úroveň členských štátov
16 
Riadiace orgány na úrovni členských štátov sú zodpovedné za každodennú sprá -
vu operačných programov. Prostredníctvom overovaní riadenia musia zabezpe -
čiť, aby boli všetky spolufinancované projekty oprávnené na financovanie z EÚ 
a aby deklarované výdavky na projekty vyhovovali podmienkam oprávnenosti 
vrátane súladu s pravidlami štátnej pomoci. Certifikačné orgány vykonávajú 
kontroly výkazov výdavkov na projekty prijatých od riadiacich orgánov a odo -
vzdávajú ich Komisii na preplatenie. Orgány auditu vykonávajú audity činností 
(t. j. projektov) a systémov riadenia a kontroly a podávajú o nich správy Komisii 
prostredníctvom výročných kontrolných správ (VKS) a audítorských stanovísk20.
17 
Okrem toho, vnútroštátne orgány pre štátnu pomoc môžu v závislosti od svojho 
mandátu overiť dodržiavanie schém pomoci na vnútroštátnej úrovni (spolufi -
nancované alebo nespolufinancované EÚ) alebo poskytnúť poradenstvo či sta -
noviská pre iné orgány v členských štátoch. Orgány pre štátnu pomoc existujú 
na centrálnej úrovni vo všetkých členských štátoch s výnimkou Belgicka, ktoré 
má orgány pre štátnu pomoc na regionálnej úrovni. V niektorých členských 
štátoch je orgán pre štátnu pomoc súčasťou ministerstva financií alebo hospo -
dárstva, v iných členských štátoch je to nezávislý orgán alebo súčasť vnútroštát -
neho orgánu pre hospodársku súťaž. Orgány pre štátnu pomoc môžu pôsobiť 
aj ako kontaktné miesto na získanie odborných poznatkov a pomáhať pri návrhu 
programov pomoci, čím sa znižuje riziko nedodržania pravidiel štátnej pomoci 
(pozri rámček  1).20 VKS sú výročné správy 
predkladané orgánmi auditu, 
obsahujúce zistenia 
zo všetkých auditov, ktoré 
vykonali v jednom alebo 
viacerých operačných 
programoch. VKS sú hlavným 
dokumentom, ktorým orgány 
auditu poskytujú uistenie 
o systémoch riadenia 
a kontroly príslušných 
operačných programov, ako 
aj o zákonnosti a riadnosti 
spolufinancovaných projektov.
Kontrola štátnej pomoci orgánmi pre štátnu pomoc vo fáze legislatívneho návrhu 
(Dánsko)
Všetky ministerstvá vykonať prvotné posúdenie relevantnosti štátnej pomoci pri príprave legislatívneho 
návrhu. Tieto informácie odošlú na posúdenie sekretariátu pre štátnu pomoc (kde pracujú experti na štátnu 
pomoc). Ak sa sekretariát domnieva, že návrh je v rozpore s pravidlami štátnej pomoci, ministerstvo musí svoj 
legislatívny návrh prepracovať. Sekretariát pre štátnu pomoc pomáha ministerstvu s návrhmi a poskytuje mu 
poradenstvo v priebehu celého legislatívneho procesu.Rámček 1
20 Úvod 
Úroveň Komisie
18 
Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku (GR REGIO) je útvarom 
Komisie zodpovedným za podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja rozlič -
ných regiónov Európskej únie, predovšetkým znevýhodnených regiónov; má 
na starosti správu EFRR a KF. Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie (GR EMPL) je útvarom Európskej komisie zodpovedným 
za zamestnanosť a sociálne záležitosti Európskej únie a má na starosti správu ESF.
19 
Obe generálne riaditeľstvá čerpajú uistenie o súlade výdavkov z EFRR/KF a ESF 
s príslušnými európskymi a vnútroštátnymi pravidlami najmä z činnosti orgánov 
auditu. Okrem preskúmania práce orgánov auditu ako súčasť svojej dozornej 
činnosti vykonávajú aj vlastné audity činností a systémov v členských štátoch.
20 
GR COMP je útvar Komisie zodpovedný za zabezpečenie správneho uplatňovania 
pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci vo všetkých oblastiach okrem poľnohospo -
dárstva a rybárstva21. GR COMP na základe zmluvy vypracúva právne predpisy 
o štátnej pomoci a dohliada na ich vykonávanie. Pravidelne monitoruje najmä 
programy pomoci a overuje, či a do akej miery rešpektujú pravidlá štátnej pomo -
ci22. Okrem toho môžu zainteresované strany, ako je členský štát alebo súťažiaci 
podnik, podať Komisii sťažnosť, ak sa domnievajú, že pomoc pridelená určitému 
príjemcovi je nezákonná. Komisia je povinná všetky takéto sťažnosti preskúmať23.
21 
Obrázok  4 poskytuje zjednodušený prehľad subjektov zapojených do politiky 
súdržnosti a postupu poskytovania štátnej pomoci .21 V prípade poľnohospodárstva 
a rozvoja vidieka nesie 
zodpovednosť za kontrolu 
štátnej pomoci Generálne 
riaditeľstvo 
pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka a v prípade 
námorných záležitostí 
a rybárstva Generálne 
riaditeľstvo pre námorné 
záležitosti a rybárstvo.
22 Schéma pomoci je právny akt 
alebo predpis, ktorým sa 
vo všeobecných pojmoch 
vymedzuje, akí príjemcovia 
a za akých podmienok môžu 
dostať štátnu pomoc.
23 Článok 24 nariadenia Rady 
(EÚ) 2015/1589.
21 Úvod Obrázok 4Subjekty zapojené do politiky súdržnosti a postupu poskytovania štátnej pomoci
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
RÁMEC POLITIKY SÚDRŽNOSTI PRÁVNY RÁMEC ŠTÁTNEJ POMOCI 
GR REGIO GR EMPL
FSEGR COMP
Príjemca (napr. podnik, ministerstvo 
alebo charitatívna organizácia)
Riadiace orgány
Orgány audituPosúdenie 
zlučiteľnosti a 
monitorovanie 
Informácie 
a stanoviská 
ÚROVEŇ
PROJEKTUČLENSKÉ 
ŠTÁT Y
Žiadosť o 
projektDohľad 
a kontrola súladu
s pravidlami 
štátnej pomociVnútroštátne 
orgány 
pre štátnu pomocDohľad 
a kontrola súladu
s pravidlami 
štátnej pomociDohľad 
a kontrola súladu
s pravidlami 
štátnej pomociOznámenie 
prostredníctvom 
stáleho zastúpenia
Nariadenia o 
štátnej pomociEFRR a Kohézny 
fondEURÓPSKA
KOMISIA
22 Úvod 
Audity Európskeho dvora audítorov a najvyšších 
kontrolných inštitúcií členských štátov zamerané 
na štátnu pomoc
22 
V jednej z našich predchádzajúcich osobitných správ sme v roku 2011 identifiko -
vali nedostatky v systémoch členských štátov na zabezpečovanie oznamovania 
štátnej pomoci, najmä na základe preskúmania mnohých sťažností a monitorova -
nia prípadov za obdobie 2008 – 201024.
23 
Okrem toho sme v rokoch 2010 – 2014 skúmali súlad s pravidlami štátnej po -
moci v prípade početných projektov z EFRR/KF a ESF. Výsledky týchto auditov 
tvorili sčasti základ našich konkrétnych hodnotení EFRR/KF a ESF vo výročných 
správach25.
24 
Vykonali sme prieskum 28 najvyšších kontrolných inštitúcií, z ktorých 22 odpove -
dalo. Väčšina z nich uviedla, že do svojich auditov v rôznej miere zahrnuli aj kon -
troly štátnej pomoci26. Len veľmi málo z nich vykonalo osobitné audity zamerané 
na štátnu pomoc.24 Osobitná správa č. 15/2011 
„Zabezpečujú postupy 
Komisie účinný výkon kontroly 
štátnej pomoci?“ ( http://eca.
europa.eu )
25 Pozri napríklad kapitolu 6 
našej výročnej správy týkajúcu 
sa finančného roka 2014 (Ú. v. 
EÚ 373, 10.11.2015).
26 Najvyššie kontrolné inštitúcie 
sú vnútroštátne orgány 
zodpovedné za audit štátnych 
príjmov a výdavkov.
23
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
25 
V uplynulých rokoch sme v našich výročných auditoch zhody našli veľký počet 
chýb týkajúcich sa nedodržania pravidiel štátnej pomoci v oblasti politiky súdrž -
nosti. V tejto správe skúmame, či Komisia prijala dostatočné opatrenia na pocho -
penie príčin tohto stavu, a analyzujeme, či kroky podniknuté Komisiou posilnia 
schopnosť Komisie a členských štátov predchádzať porušovaniu pravidiel štátnej 
pomoci, odhaliť ho alebo napraviť.
26 
Prostredníctvom tohto auditu sme hodnotili mieru nesúladu s pravidlami štát -
nej pomoci v oblasti politiky súdržnosti v programovom období 2007 – 2013 
(t. j. EFRR/KF a ESF) a do akej miery Komisia vedela o príčinách týchto nesúladov. 
Naše osobitné analýzy boli zamerané najmä na obdobie 2010 – 2014. Takisto sme 
skúmali, či kroky podniknuté Komisiou v programovom období 2014 – 2020 môžu 
pravdepodobne vyriešiť nedodržiavanie pravidiel štátnej pomoci.
27 
Konkrétne sme skúmali, či:
a) Komisia disponuje komplexným a aktuálnym prehľadom príčin nedodržia -
vania pravidiel štátnej pomoci v oblasti politiky súdržnosti a či GR Komisie 
a členské štáty zistili porušenia pravidiel štátnej pomoci. Takisto sme skúmali, 
či kroky, ktorými Komisia reagovala na chyby v štátnej pomoci, viedli k prime -
ranému počtu nápravných opatrení;
b) Komisia vykonala primerané kroky, aby sa v budúcnosti predišlo porušeniam 
pravidiel štátnej pomoci v oblasti politiky súdržnosti.
28 
Ďalej sme podrobne analyzovali zistenia z našich auditov zhody a pomocou 
príkladov sme ilustrovali časté chyby v štátnej pomoci. Okrem toho sme skúmali 
schvaľovací postup Komisie pri určitých projektoch s vysokou finančnou hodno -
tou (tzv. veľké projekty).
29 
Audit pozostával z kontroly dokumentov (napríklad analýza výročných správ od 
orgánov auditu, audítorských správ Komisie a nariadení Komisie) a rozhovorov 
so zástupcami Komisie.
24 Rozsah auditu a audítorský prístup 
30 
Na úrovni členských štátov sme vykonali dva prieskumy:
a) prieskum medzi 113 orgánmi auditu v 28 členských štátoch zodpovedných 
za 440 operačných programov EFRR/KF a ESF v období 2007 – 2013, z ktorých 
odpovedalo 100 (88 %);
b) prieskum medzi 31 orgánmi pre štátnu pomoc v 28 členských štátov, z kto -
rých odpovedalo 24 (77 %).
31 
Napokon sme navštívili členské štáty (Dánsko, Maďarsko, Poľsko a Portugalsko), 
v ktorých sme preskúmali rôzne procesy štátnej pomoci využívané rôznymi 
orgánmi.
25
 Pripomienky
Nedostatok komplexných analýz Komisie zameraných 
na chyby v štátnej pomoci a nedostatočné zameranie 
členských štátov na štátnu pomoc
32 
Usilovali sme sa vymedziť rozsah nedodržiavania pravidiel štátnej pomoci v ob -
lasti politiky súdržnosti analyzovaním našich výročných auditov zhody a zistiť, 
či Komisia mala prehľad o chybách v štátnej pomoci vo všetkých členských 
štátoch. Ak je náležite zostavený, takýto prehľad by pomohol Komisii správne 
usmerniť svoje zdroje na kontrolu, monitorovanie a podporu členských štátov. 
Porovnali sme mieru odhalenia chýb v štátnej pomoci zo strany Komisie a člen -
ských štátov s našou vlastnou a preskúmali sme nápravné opatrenia, ktoré Komi -
sia prijala v nadväznosti na zistené chyby.
Veľký počet chýb v štátnej pomoci z Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu a v oveľa menšej 
miere z Európskeho sociálneho fondu
Audity Dvora audítorov zamerané na projekty relevantné 
z hľadiska štátnej pomoci
33 
V našich výročných auditoch zhody v období 2010 – 2014 sme skontrolovali 1 573 
náhodne vybraných projektov z EFRR/KF a ESF27. Z 828 projektov z EFRR/KF bolo 
z hľadiska štátnej pomoci relevantných 220 (26,6 %). Zo 745 projektov z ESF bolo 
49 (6,6 %) relevantných z hľadiska štátnej pomoci.
34 
Našli sme spolu 50 prípadov nedodržania pravidiel štátnej pomoci. Z týchto 50 
prípadov sa 46 týkalo projektov financovaných z EFRR/KF a 4 projektov financo -
vaných z ESF. Chyby v štátnej pomoci sú oveľa menej pravdepodobné v ESF, a to 
najmä preto, lebo tieto projekty sú obyčajne oveľa menšieho rozsahu a častejšie 
sú pomocou de minimis .
35 
Od roku 2010 do roku 2014 počet projektov relevantných z hľadiska štátnej 
pomoci aj podiel týchto projektov ovplyvnených chybami v štátnej pomoci 
vo všeobecnosti stúpal, čo naznačuje, že zavedené kontroly na predchádzanie 
týmto chybám sa v priebehu času nezlepšovali. Zvyšoval sa najmä počet chýb 
bez finančného dosahu na sumu finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ (pozri 
tabuľku 2 )28. Zistili sme, že chyby v štátnej pomoci sa vyskytli v 20,9 % projektov 
financovaných z EFRR/KF relevantných z hľadiska štátnej pomoci. V prípade ESF 
to bolo 8,2 % projektov.27 Ďalšie informácie o spôsobe 
získavania vzoriek a skúšaní 
projektov sú uvedené 
v prílohe 1.1 bodoch 4 – 10 
našej výročnej správy 
za rozpočtový rok 2014.
28 Finančný dosah znamená, 
že sa zistil rozdiel medzi 
skutočnou hodnotou operácie 
a hodnotou, ktorú by operácia 
mala, keby bola vykonaná 
v súlade s príslušnými 
ustanoveniami. Príloha 1.1 
k našej výročnej správe 
za finančný rok 2014 obsahuje 
ďalšie podrobnosti o našej 
metodike.
26 Pripomienky 
36 
V 16 z 50 prípadov nedodržania pravidiel štátnej pomoci (32 %) sme usúdili, 
že zistené chyby mali finančný dosah na sumu finančných prostriedkov z rozpoč -
tu EÚ. Všetkých týchto 16 prípadov sa týkalo projektov financovaných z EFRR/KF 
a boli dôležitým faktorom prispievajúcim k nami odhadovanej chybovosti v poli -
tike súdržnosti, najmä od roku 2013 (pozri obrázok  5)29. Za obdobie 2010 – 2014 
bolo možné chybám v štátnej pomoci pripísať 13,5 % našej priemernej ročnej 
odhadovanej chybovosti v politike súdržnosti30.Tabuľka 2Chyby v štátnej pomoci zistené v rámci našich výročných auditov zhody, 2010 – 2014
Fond  
(1)Rok  
(2)Počet kon -
trolovaných 
projektov  
(3)Počet 
projektov 
relevantných 
z hľadiska 
štátnej 
pomoci  
(4)% 
(4/3)Počet chýb 
v štátnej 
pomoci  
(5)% 
(5/4)Počet chýb 
v štátnej po -
moci s  finanč -
ným dosahomPočet chýb 
v štátnej pomoci 
bez finančného 
dosahu
EFRR/KF2010 163 37 22,7  % 2 5.4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18.6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20.0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31.4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23.7  % 3 11
Spolu EFRR/KF 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
Spolu ESF 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Spolu 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
29 Odhadovaná chybovosť je 
štatistický odhad 
pravdepodobného 
percentuálneho vyjadrenia 
chýb v súbore. Pozri bod 15 
v prílohe 1.1 k našej výročnej 
správe za rozpočtový rok 2014.
30 V období 2010 – 2014 bola 
priemerná ročná odhadovaná 
chybovosť v politike 
súdržnosti 5,7 %.
27 Pripomienky 
Štyri hlavné kategórie zistených chýb v štátnej pomoci
37 
Chyby v štátnej pomoci, ktoré sme zistili pri našich výročných auditoch zhody 
v rokoch 2010 – 2014 možno rozdeliť do štyroch kategórií (pozri obrázok  6):
a) príliš vysoká intenzita pomoci;
b) chýbajúci stimulačný účinok;
c) nezistená štátna pomoc alebo jej neoznámenie; a
d) nesplnené požiadavky na monitorovanie alebo formálne požiadavky.
38 
Zo 16 chýb v štátnej pomoci, ktoré mali finančný dosah, 15 súviselo s kategóriami 
chýb „príliš vysoká intenzita pomoci“ a “chýbajúci stimulačný účinok“. Obrázok 5Príspevok chýb v štátnej pomoci k odhadovanej chybovosti v politike súdržnosti, 
2010 – 2014
Poznámka: Príspevok chýb v štátnej pomoci k odhadovanej chybovosti v politike súdržnosti závisí od závažnosti aj od počtu chýb v štátnej 
pomoci.
Zdroj: Európsky dvor audítorov.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Príspevok k odhadovanej chybovosti v 
oblasti politiky súdržnosti  
RokChyby v 
štátnej pomoci
28 Pripomienky 
Príliš vysoká intenzita pomoci
39 
Komisia vymedzuje strop intenzity pomoci31 s cieľom obmedziť výšku štátnej 
pomoci na minimum potrebné na uskutočnenie príslušnej činnosti32. V mnohých 
prípadoch (okrem iného v závislosti od kategórie pomoci) možno maximálnu 
intenzitu zvýšiť v prípade MSP33. Toto zvýšenie sa nazýva bonus pre MSP . Častou 
chybou v tejto kategórii bolo, že riadiaci orgán považoval veľký podnik za MSP 
a udelil mu bonus pre MSP , ktorý nebol oprávnený (pozri rámček  2).Obrázok 6Povaha a počet chýb v štátnej pomoci, 2010 – 2014
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.02468101214161820Počet chýb
Povaha chýbS ﬁnančným dosahom
Bez ﬁnančného dosahu
Príliš vysoká intenzita 
pomociChýbajúci 
stimulačný účinokNezistená štátna pomoc 
alebo jej neoznámenieNesplnené požiadavky na 
monitorovanie alebo 
formálne požiadavky
31 Intenzita pomoci znamená 
výšku pomoci vyjadrenú 
v percentách oprávnených 
nákladov projektu. Pozri 
napríklad článok 2 ods. 26 
nariadenia (EÚ) č. 651/2014.
32 Pozri návrh spoločných zásad 
Komisie na hospodárske 
posudzovanie zlučiteľnosti 
štátnej pomoci, ktorý je 
k dispozícii na webovom sídle 
G R CO M P.
33 MSP môžu dostať pomoc 
vyššej intenzity, lebo Komisia 
usudzuje, že zlyhania trhu, 
napríklad v súvislosti 
s prístupom k financovaniu, sú 
v prípade malých podnikov 
väčšie. Pozri príručku Komisie 
o pravidlách štátnej pomoci 
v Spoločenstve pre MSP 
z 25.2.2009.
29 Pripomienky 
Chýbajúci stimulačný účinok
40 
Štátna pomoc môže byť účinná pri dosahovaní želaného cieľa verejnej politiky 
iba vtedy, ak má stimulačný účinok, t. j. motivuje príjemcu pomoci podniknúť 
aktivity, ktoré by nebol uskutočnil bez tejto pomoci34. Príjemca preto musí preu -
kázať, že podporovaný projekt by sa bez pomoci neuskutočnil. Napríklad podľa 
nariadenia GBER z roku 2008 sa musí stimulačný účinok v prípade veľkých podni -
kov prijímajúcich štátnu pomoc doložiť preukázaním, že pomoc viedla k podstat -
nému nárastu rozsahu, veľkosti, investovanej sumy alebo urýchleniu dokončenia 
projektu (pozri rámček  3)35.34 COM(2012) 209 final 
z 8. mája 2012, Modernizácia 
štátnej pomoci EÚ (MŠP).
35 Článok 8 ods. 3 nariadenia 
Komisie (ES) č. 800/2008 
zo 6. augusta 2008 o vyhlásení 
určitých kategórií pomoci 
za zlučiteľné so spoločným 
trhom podľa článkov 87 a 88 
zmluvy (Všeobecné 
nariadenie o skupinových 
výnimkách) (Ú. v. EÚ L 214, 
9.8.2008, s. 3). Tomuto 
nariadeniu predchádzalo 
nariadenie Komisie (ES) 
č. 1628/2006 
z 24. októbra 2006 
o uplatňovaní článkov 87 a 88 
zmluvy na národnú 
regionálnu investičnú pomoc.Príklad nesprávnej intenzity pomoci (Slovinsko)
V Slovinsku bola v projekte financovanom z EFRR, ktorý sme preskúmali ako súčasť nášho výročného auditu 
zhody v roku 2013, podľa oznámenej schémy udelená pomoc na činnosti výskumu a vývoja v automobilovom 
priemysle. Príjemca bol určený na základe dohody o konzorciu medzi deviatimi partnermi, z ktorých jeden 
bol MSP . Všetci ostatní partneri boli veľké spoločnosti. Príjemca získal bonus pre MSP , pričom vykonával svoje 
výskumné činnosti výhradne v mene veľkých spoločností. Časť oprávnených výdavkov mala podliehať maxi -
málnej intenzite 25 %, a nie 50 % miere, ktorá bola uplatnená. V dôsledku toho pomoc vo výške 0,4 mil. EUR 
nemala byť udelená.
Príklad chýbajúceho stimulačného účinku (Poľsko)
V Poľsku v projekte financovanom z EFRR na výstavbu logistického centra, ktorý sme preskúmali ako súčasť 
nášho výročného auditu zhody v roku 2010, príjemca nepreukázal vo svojej žiadosti o projekt, že pomoc by 
viedla k významnému zvýšeniu rozsahu, veľkosti, sumy alebo rýchlosti dokončenia projektov, ako sa požaduje 
vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách z roku 2008. V dôsledku toho bol projekt, na ktorý mohla 
byť poskytnutá suma vo výške 23,2 mil. EUR, neoprávnený a následne ho členský štát stiahol.Rámček 2 Rámček 3
30 Pripomienky 
41 
Zistili sme tiež prípady, v ktorých sa práce začali skôr, než bola orgánu poskytu -
júcemu pomoc podaná žiadosť o projekt. Aj to ukazuje, že v týchto prípadoch 
pomoc nebola na vykonanie projektu potrebná.
Nezistená štátna pomoc alebo jej neoznámenie
42 
V kategórii chýb, kde riadiaci orgán nesprávne klasifikoval pomoc poskytnutú 
na projekt, akoby nešlo o štátnu pomoc, alebo iným spôsobom neoznámil štátnu 
pomoc Komisie, sme najprv zohľadňovali, či táto pomoc mohla byť oslobodená 
od oznamovacej pomoci napríklad podľa nariadenia GBER. Len ak by sa nenašiel 
žiadny základ na takéto oslobodenie, považovali by sme túto chybu za chybu 
s finančným dosahom (pozri rámček  4).
Príklad neoznámenia pomoci (Česká republika)
V Českej republike v projekte financovanom z EFRR na výstavbu výskumnej infraštruktúry, ktorý sme preskú -
mali v rámci nášho výročného auditu zhody v roku 2014, riadiaci orgán neoznámil pomoc Komisii, lebo sa 
domnieval, že výskumné činnosti v rámci daného projektu nie sú hospodárskej povahy. Hoci časť výskumných 
činností príjemcu nebola hospodárskej povahy, príjemca sa pri významnej časti svojich činností zapájal 
aj do zmluvného výskumu. V dôsledku toho bol kontrolovaný grant vo výške 1,8 mil. EUR štátnou pomocou 
a mal byť udelený len po jeho oznámení Komisii a po schválení z jej strany.Rámček 4
Nesplnené požiadavky na monitorovanie alebo formálne 
požiadavky
43 
Je dôležité, aby riadiace orgány dodržiavali požiadavky na monitorovanie, 
overovanie a ďalšie formálne požiadavky, ktoré sú im uložené, aby sa zaistilo, 
že opatrenia, ktoré sú štátnou pomocou, sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Tieto 
požiadavky sa vzťahujú aj na pomoc de minimis  (pozri bod 14). Osobitný problém 
spočíva v tom, že podniky môžu dostať pomoc opakovane z viacerých zdrojov. 
Tieto rôzne granty môžu kumulatívne presiahnuť strop de minimis . Viaceré chyby 
v tejto kategórii sa týkali neoverenia celkovej sumy pomoci de minimis  (pozri 
rámček  5).
31 Pripomienky 
44 
Nedostatky v monitorovaní však môžu viesť k tomu, že pomoc je neoprávnená, 
ak napríklad celková schválená pomoc presiahne strop de minimis . Nariadenie 
o pomoci de minimis  obsahuje dve možnosti monitorovania pomoci de minimis : 
vlastné vyhlásenie príjemcu potvrdzujúce, že pomoc nepovedie k prekročeniu 
stropu de minimis , alebo prostredníctvom centrálneho registra36. Vytvorenie 
centrálneho registra s úplnými informáciami o všetkej pomoci de minimis  ude -
lenej v príslušnom členskom štáte pomáha predchádzať takýmto chybám (pozri 
rámček  6).Príklad nesplnenia požiadaviek na monitorovanie alebo formálnych požiadaviek 
(Francúzsko)
Vo Francúzsku v projekte financovanom z EFRR na výstavbu priemyselnej budovy, ktorý sme preskúmali v rám -
ci nášho výročného auditu zhody v roku 2011, riadiaci orgán schválil udelenie pomoci ako pomoc de minimis . 
Pritom však nevzal do úvahy dva predchádzajúce granty pridelené tomu istému príjemcovi v rámci trojročného 
obdobia. Keďže celková suma pomoci bola nižšia ako strop de minimis , chyba nemala finančný dosah.
Používanie centrálneho registra pomoci de minimis  (Portugalsko)
V Portugalsku sa musí každá udelená pomoc de minimis  zaznamenať do centrálneho registra, ktorý spravuje 
certifikačný orgán pre EFRR/KF a ESF. Tento register potom automaticky vypočíta celkovú pomoc udelenú prí -
jemcovi a označí, či došlo alebo nedošlo k prekročeniu stropu de minimis . Ak došlo k jeho prekročeniu, orgán 
poskytujúci pomoc musí vydať rozhodnutie o zrušení a stiahnuť už zaznamenanú pomoc z registra. Certifikač -
ný orgán dvakrát ročne kontroluje, či sa pridelená pomoc nad rámec stropu de minimis  následne stiahla.Rámček 5 Rámček 636 Odôvodnenie 21 nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 1407/2013.
Monitorovanie Komisiou oslabené nedostatkom 
komplexných analýz a nedostatočnou vnútornou 
koordináciou
45 
Komisia v rámci svojej dozornej úlohy vykonáva rozličné typy kontrol súvisiacich 
so štátnou pomocou. V oblasti politiky súdržnosti GR REGIO a GR EMPL vykonáva -
jú kontroly na mieste najmä prostredníctvom svojich auditov projektov a systé -
mov EFRR/KF a ESF; v oblasti štátnej pomoci GR COMP vykonáva kontroly najmä 
prostredníctvom monitorovania a vybavovania sťažností.
32 Pripomienky 
46 
Skúmali sme, či a do akej miery Komisia zistila porušenia pravidiel štátnej pomoci, 
či sa tieto informácie zaznamenali do databázy, analyzovali a oznámili v rámci 
Komisie, a do akej miery Komisia prijala primerané opatrenia na nápravu prípa -
dov nedodržania pravidiel štátnej pomoci, ktoré zistila Komisia sama alebo sme 
ich zistili my.
GR REGIO zistilo veľký počet chýb v štátnej pomoci
47 
V prípade projektov financovaných z EFRR a KF sme analyzovali náhodnú vzor -
ku 25 zo 131 správ z auditov, ktoré vykonalo GR REGIO v rokoch 2013 a 2014. GR 
REGIO vybralo projekty a programy na základe posúdenia rizika37. Všetky tieto 
správy sa týkali auditov projektov aj systémov okrem jednej správy, ktorá obsa -
hovala len audity projektov. V 25 správach bolo opísaných spolu 202 projektov.
48 
Z našej analýzy vyplynulo, že zistenia týkajúce sa štátnej pomoci sa týkali 38 
z 202 projektov. To zodpovedá 19 % všetkých projektov skúmaných v priebehu 
týchto 25 auditov Komisie (pozri tabuľku 3 ). Miera odhalenia je podobná ako 
v prípade našich vlastných zistení (pozri bod 35, tabuľka  2).37 Výročná správa o činnosti GR 
REGIO za rok 2014, časť 2.1.1 
„Účinnosť kontrol z hľadiska 
zákonnosti a správnosti“, str. 
47.Tabuľka 3Zistenia týkajúce sa štátnej pomoci v auditoch GR REGIO, 2013 – 2014
 Počet audítorských 
správPodiel audítorských 
správPočet projektov Podiel projektov
Bez zistení týkajúcich sa štátnej 
pomoci16 64 % 110 + 54181 %
So zisteniami týkajúcimi sa štátnej 
pomoci len v oblasti činností 
(projektov)5 20 %
38 19 %So zisteniami týkajúcimi sa 
štátnej pomoci v oblasti činností 
(projektov) aj systémov2 8 %
So zisteniami týkajúcimi sa štátnej 
pomoci len v oblasti systémov2 8 % - -
Spolu 25 100 % 202 100 %
1  110 projektov bez zistení opísaných v 16 správach bez akýchkoľvek zistení týkajúcich sa štátnej pomoci, 54 projektov bez zistení týkajúcich sa 
štátnej pomoci v ďalších 9 správach.
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov Komisie.
33 Pripomienky 
GR REGIO uložilo niekoľko finančných opráv porušení pravidiel 
štátnej pomoci za obdobie 2010 – 2014
49 
Komisia je povinná vykonať primerané kroky na nápravu nedostatkov systémov 
alebo chýb zistených na úrovni projektov38. V prípade závažných nedostatkov 
alebo keď členské štáty nevykonali riadne svoju povinnosť zistiť a napraviť neo -
právnené výdavky, Komisia môže prijať rozhodnutie o finančnej oprave. Účelom 
finančných opráv je chrániť rozpočet EÚ pred ťarchou chybných alebo neopráv -
nených výdavkov39.
50 
Za obdobie 2010 – 2014 GR REGIO po svojich vlastných auditoch vykonalo desať 
finančných opráv, ktoré aspoň čiastočne súviseli so štátnou pomocou. Týkali sa 
piatich členských štátov (Rakúska, Českej republiky, Španielska, Francúzska a Ru -
munska). Šesť z týchto finančných opráv v celkovej sume 3,2 mil. EUR a týkajúcich 
sa dvoch členských štátoch súviselo výhradne so štátnou pomocou (Španielsko 
a Francúzsko). Okrem toho GR REGIO vykonalo tri finančné opravy, ktoré aspoň 
čiastočne súviseli so štátnou pomocou, po kontrole VKS orgánov auditu. Jedna 
z týchto finančných opráv v celkovej sume 32,5 mil. EUR a týkajúca sa jedného 
členského štátu (Španielska) súvisela výhradne so štátnou pomocou. Zložku 
štátnej pomoci vo finančných opravách, ktoré súviseli so štátnou pomocou len 
čiastočne, nie je možné vyčísliť. Neboli k dispozícii žiadne informácie o celkovom 
počte chýb alebo nedostatkov systémov, ktoré GR zistilo v období 2010 – 2014.
51 
Dva roky po každom našom výročnom audite zhody analyzujeme, či Komisia vy -
konala primerané a včasné nápravné opatrenie v súvislosti s chybami, ktoré sme 
zistili. GR REGIO vykonalo alebo bolo v procese vykonávania piatich finančných 
opráv v súvislosti s piatimi nami zistenými chybami v štátnej pomoci za obdobie 
2010 – 201340. Tieto finančné opravy sa týkali štyroch členských štátov (Španiel -
ska, Grécka, Rakúska a Poľska). Štyri z týchto finančných opráv v celkovej sume 
2,7 mil. EUR v tých istých štyroch členských štátoch sa týkali výhradne štátnej 
pomoci. Pozícia Komisie k navrhovanej finančnej oprave 0,3 mil. EUR v súvislosti 
so šiestou chybou v štátnej pomoci ešte nebola finalizovaná.38 Článok 59 nariadenia (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012.
39 Finančné opravy možno 
vykonať stiahnutím 
neoprávnených výdavkov 
z výkazov výdavkov členských 
štátov alebo spätným získaním 
súm od príjemcov.
40 Z 13 chýb s finančným 
dosahom boli finančné opravy 
uložené v 5 prípadoch. Jedna 
finančná oprava sa týkala 
jednej z 19 nami zistených 
chýb, ktorú sme klasifikovali 
ako bez finančného dosahu.
34 Pripomienky 
Monitorovanie štátnej pomoci zo strany GR COMP odhalilo veľa 
problematických schém pomoci
52 
Komisia je povinná pravidelne monitorovať schémy pomoci, overovať, či a do akej 
miery sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a prijímať primerané opatrenia, 
najmä ak udelená pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Medzi takéto 
opatrenia patrí aj vrátenie nezlučiteľnej udelenej pomoci41. Preto sme preskúmali 
výsledky monitorovania GR COMP za obdobie 2009 – 2014, ktoré sú uvedené 
v tabuľke 4. Komisia pokračuje v monitorovaní schém pomoci, ktoré boli schvále -
né v predchádzajúcich rokoch42.Tabuľka 4Výsledky monitorovania zo strany GR COMP , 2009 – 20141
Schéma pomociPočet monitorovaných 
schémPočet (a  podiel) prob -
lematických schém 
pomoci3Počet (a  podiel) problematických 
schém pomoci, v  ktorých problémy 
mali vplyv na  zlučiteľnosť
Pomoc v rámci skupinovej výnimky 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Oznámená pomoc 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Iné21 1 (100,0 %) 0 (%)
Služby všeobecného hospodárskeho záujmu 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Spolu 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Zaradili sme rok 2009, pretože výsledky monitorovania Komisiou spájajú roky 2009 a 2010.
2  GR COMP zistilo jednu schému pomoci, ktorá nebola ani schémou podľa GBER, ani schémou služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, 
ani schválenou schémou (a teda bola úplne nezákonná).
3  „Problematický“ je pojem používaný GR COMP na označenie porušení pravidiel štátnej pomoci od formálnych nedostatkov, ako je nesprávna 
formulácia pravidiel kumulácie, až po právne problémy, ako je nezohľadnenie podmienok GBER v schéme podľa GBER.
Zdroj: Európska komisia.41 Vec C-301/87, body 17 – 23.
42 Článok 108 ods. 1 ZFEÚ: 
„Komisia […] priebežne skúma 
systémy pomoci poskytovanej 
v […] []členských] štátoch. 
Navrhuje [členským štátom] 
príslušné opatrenia, ktoré si 
vyžaduje postupný rozvoj 
alebo fungovanie vnútorného 
trhu.“
53 
Zistili sme, že GR COMP vyberalo schémy pomoci, ktoré monitorovalo, na základe 
posúdenia rizík a s ohľadom na výšku pridelenej pomoci. V období 2009 – 2014 
existovalo priemerne 2 401 schém pomoci s vykázanými výdavkami ročne. V tom 
istom období GR COMP monitorovalo spolu 220 schém pomoci (od 30 do 75 
schém pomoci ročne). GR COMP odhaduje, že schémy, ktoré v období 2009 – 
2014 monitorovalo, predstavovali vyše 20 % všetkej štátnej pomoci udelenej 
v rámci schém pomoci. Väčšina schém pomoci prebieha niekoľko rokov a výdav -
ky sa v nich vykazujú na ročnom základe.
35 Pripomienky 
54 
Na základe svojho monitorovania počas obdobia 2009 – 2014 Komisia zistila, 
že približne v 36 % všetkých schém pomoci sa vyskytli problémy. Tieto problémy 
sa týkali nedostatkov pri navrhovaní schém pomoci (ako sú nezákonné výnimky 
z pravidiel stimulačného účinku alebo chýbajúce ustanovenia o strope intenzity 
pomoci) alebo pri realizácii individuálnej pomoci (ako je nezákonné porušenie 
oznamovacej povinnosti pri individuálnej pomoci presahujúcej maximálne hod -
noty podľa GBER alebo udelenie pomoci veľkým podnikom zo schémy pomoci, 
ktorá je určená len pre MSP)43. Obzvlášť významné sú problémy, ktoré sa týkali 
zlučiteľnosti (7,3 % všetkých prípadov). V týchto prípadoch môže Komisia pri -
stúpiť k vymáhaniu pomoci. Problémy týkajúce sa zlučiteľnosti boli časté najmä 
v schémach GBER (12,3 % všetkých prípadov GBER).
55 
Podrobnejšie informácie rozdelené podľa členských štátov a podľa kategórie po -
moci za obdobie 2006 – 2014 sú uvedené v  prílohe  II, ktorá ukazuje, že v piatich 
členských štátoch (Grécku, Litve, Luxembursku, Portugalsku a Spojenom kráľov -
stve) GR COMP považovalo polovicu alebo ešte viac zo všetkých schém pomoci 
za problematické. Výsledky monitorovania GR COMP síce nie sú špecifické pre po -
litiku súdržnosti, v prílohe II sa však uvádza, že regionálny rozvoj je kategória 
pomoci, ktorú GR COMP monitoruje najčastejšie.
Monitorovanie GR COMP v období 2009 – 2014 neprinieslo 
výraznejšie vymáhanie štátnej pomoci
56 
V období 2009 – 2014 monitorovanie štátnej pomoci Komisiou viedlo v ôsmich 
prípadoch k dobrovoľnému vráteniu neoprávnených výdavkov od príjemcov 
príslušnými členskými štátmi44. Okrem toho Komisia iniciovala osem formálnych 
úkonov, ako sú vyšetrovacie postupy. Jeden z nich iniciovaný v roku 2014 proti 
Cypru viedol v roku 2015 k vráteniu 0,3 mil. EUR v súvislosti s nesprávne udelenou 
výnimkou podľa GBER45.43 Individuálna pomoc je 
akákoľvek pomoc udelená 
v rámci schémy pomoci alebo 
mimo nej. GR COMP do roku 
2015 nemonitorovalo 
individuálnu pomoc 
poskytovanú mimo schém 
pomoci.
44 Štyri prípady vrátenia v roku 
2009, jeden v roku 2011, jeden 
v roku 2012 a 2 v roku 2014.
45 Pozri rozhodnutie Komisie 
C(2014) 9362 z 9.1.2015.
36 Pripomienky 
Za programové obdobie 2007 – 2013 databázy Komisie 
neumožňovali analýzu chýb v štátnej pomoci
57 
Za programové obdobie 2007 – 2013 ani GR REGIO, ani GR EMPL nezazname -
návali zistené prípady porušenia pravidiel štátnej pomoci spôsobom, ktorý by 
im umožnil riadne analyzovať chyby v štátnej pomoci. Za programové obdobie 
2014 – 2020 si vytvorili databázu zvanú MAPAR ( Management of Audit Processes, 
Activities and Resources  – Riadenie audítorských postupov, činností a zdrojov), 
do ktorej zaznamenávajú všetky zistenia zo svojich auditov za EFRR, KF a ESF, roz -
triedené podľa typu, kategórie a závažnosti. Chyby v štátnej pomoci tvoria v tejto 
databáze samostatnú kategóriu. Zistili sme však, že GR COMP nemalo do databá -
zy MAPAR prístup.
58 
Ďalšou databázou, ktorú spravuje úrad OLAF a do ktorej má prístup GR REGIO 
a GR EMPL, ale nie GR COMP , je Systém riadenia nezrovnalostí ( Irregularity Ma -
nagement System  – IMS), ktorý Komisia využíva na zhromažďovanie informácií 
z členských štátov každý štvrťrok o všetkých nezrovnalostiach presahujúcich 
10 000 EUR v príspevkoch z EÚ46. Počas obdobia 2010 – 2014 členské štáty nahlá -
sili 31 nezrovnalostí súvisiacich so štátnou pomocou. Napriek skutočnosti, že sa 
vyskytol len malý počet nezrovnalostí, Komisia ich neanalyzovala.
59 
V spôsobe uvádzania informácií o nezrovnalostiach v IMS sme identifikovali tieto 
nedostatky:
a) Nepoužívala sa žiadna osobitná typológia chýb pre oblasť štátnej pomoci, 
a preto v kategorizácii chýb nebola medzi jednotlivými členskými štátmi 
žiadna konzistentnosť. Chyby v štátnej pomoci by bolo nutné extrahovať 
vyhľadaním hesla „štátna pomoc“ vo všetkých úradných jazykoch.
b) Poskytnuté informácie v mnohých prípadoch neobsahujú podrobnosti o po -
vahe alebo type chýb. Napríklad chyba v štátnej pomoci je opísaná len ako 
„problém v oblasti štátnej pomoci“.46 Článok 28 nariadenia Komisie 
(ES) č. 1828/2006 
z 8. decembra 2006, ktorým sa 
stanovujú vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde, 
a nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja 
(programové obdobie 
2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 371, 
27.12.2006, s. 1) a delegované 
nariadenie Komisie (EÚ) 
2015/1970 z 8. júla 2015, 
ktorým sa do nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1303/2013 
dopĺňajú osobitné 
ustanovenia k oznamovaniu 
nezrovnalostí týkajúcich sa 
Európskeho fondu 
regionálneho rozvoja, 
Európskeho sociálneho fondu, 
Kohézneho fondu 
a Európskeho námorného 
a rybárskeho fondu 
(programové obdobie 
2014 – 2020) (Ú. v. EÚ L 293, 
10.11.2015, s. 1).
37 Pripomienky 
60 
Hoci ani GR COMP nedisponovalo databázou, za programové obdobie 2007 – 
2013 vykonalo horizontálnu analýzu problémov, ktoré pri svojom monitorovaní 
zistilo, v excelovskej tabuľke. Tieto informácie neposkytlo pre GR REGIO ani GR 
EMPL. GR COMP začalo informácie poskytovať v marci 2016.
61 
Neexistencia spoľahlivých databáz a nedostatočná výmena informácií o ziste -
ných chybách v štátnej pomoci medzi GR Komisie bránili komplexnej analýze 
chýb v štátnej pomoci v oblasti súdržnosti. Takáto analýza mohla Komisii pomôcť 
pri vypracúvaní cielenejších a lepšie prispôsobených preventívnych opatrení 
pre členské štáty a/alebo programy (pozri napr. body 101 až 105).
Komisia zintenzívnila kontroly v oblasti štátnej pomoci zamerané 
na projekty verejnej infraštruktúry po rozsudku Súdneho dvora 
v roku 2011.
62 
V roku 1994 Komisia vydala usmernenia, v ktorých stanovila, že výstavba projek -
tov verejnej infraštruktúry predstavuje všeobecné opatrenie hospodárskej poli -
tiky, ktoré nepodlieha pravidlám v oblasti štátnej pomoci47. Členské štáty preto 
Komisii neoznamovali verejné financovanie investícií do letísk, prístavov alebo 
podobnej verejnej infraštruktúry. V týchto usmerneniach však Komisia už uviedla, 
že hospodárske činnosti vykonávané v rámci letísk, ktoré priamo alebo nepria -
mo predstavujú prínos pre letecké spoločnosti, by sa mohli považovať za štátnu 
pomoc48. Toto rozlišovanie medzi „verejnou“ infraštruktúrou a „špecializovanou“ 
infraštruktúrou sa uvádzalo vo Výročnej správe o hospodárskej súťaži v roku 1995 
a neskôr v príručke (Vademecum) Komisie o štátnej pomoci z roku 200349. V tejto 
príručke sa však uvádzalo, že všeobecné pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú 
na železničnú, leteckú dopravu, vnútrozemské vodné cesty a námornú dopravu. 
V 90. rokoch 20. storočia prispeli k zvýšenému rozsahu obchodného využívania 
infraštruktúr viaceré faktory, ako sú liberalizácia trhu, privatizácia a technologic -
ký pokrok. Od roku 1998 a v súlade s týmto výkladom Komisia považuje pomoc 
pridelenú viacerým projektom verejnej infraštruktúry za štátnu pomoc.
63 
Európsky súdny dvor vydal rozsudky v roku 2000 a 2001, ktoré potvrdili názor, 
že verejné financovanie investícií do infraštruktúry môže byť relevantné z hľadis -
ka štátnej pomoci (pozri rámček 7 ).47 Pozri odsek 12 o uplatňovaní 
článkov 92 a 93 Zmluvy o ES 
a článku 61 Dohody o EHP 
o štátnej pomoci v odvetví 
letectva (Ú. v. ES C 350, 
10.12.1994).
48 Pozri odsek 12 o uplatňovaní 
článkov 92 a 93 Zmluvy o ES 
a článku 61 Dohody o EHP 
o štátnej pomoci v odvetví 
letectva (Ú. v. ES C 350, 
10.12.1994, s. 5).
49 Pozri dokument COM(96) 126 
final odsek 175 a Príručku 
o pravidlách Spoločenstva 
o štátnej pomoci, strany 6 a 10.
38 Pripomienky 
64 
V auguste 2012 GR COMP vydalo usmerňujúce dokumenty (označované ako 
analytické tabuľky), aby členským štátom pomohlo posúdiť, aby členským štátom 
pomohli posúdiť, či sa pomoc poskytovaná na projekty infraštruktúry má ozna -
movať Komisii na základe rozsudku vo veci „Leipzig Halle“.
65 
Až po rozsudku vo veci „Leipzig Halle“ a po usmernení Komisie pre členské štáty 
v roku 2012 sa počet oznámených projektov infraštruktúry zvýšil52. V roku 2014 
Komisia s odvolaním sa na rozsudky vo veci „Aéroports de Paris“ a “Leipzig Halle“ 
vyjadrila názor, že rozhodnutia Súdneho dvora „sa vzťahujú na všetky infraš -
truktúry prevádzkované s cieľom hospodárskej činnosti“ bez ohľadu na príslušný 
sektor53.Dva dôležité rozsudky Súdneho dvora týkajúce sa súladu projektov verejnej 
infraštruktúry s pravidlami štátnej pomoci
V rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ Všeobecný súd v decembri 2000 rozhodol, že prevádzkovanie letiska 
vrátane zabezpečovania letiskových služieb pre leteckých dopravcov a poskytovateľov služieb na letiskách je 
hospodárskou činnosťou, a teda podlieha pravidlám o štátnej pomoci50.
V rozsudku vo veci „Leipzig Halle“ Všeobecný súd v marci 2011 rozhodol, že ak je výstavba infraštruktúry (na -
príklad vzletovej a pristávacej dráhy) neoddeliteľne prepojená s hospodárskou činnosťou (napríklad leteckou 
prepravou cestujúcich), je aj samotná výstavba hospodárskou činnosťou51.
50 Vec T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Spojené veci T-443/08 a T-445/08, Leipzig Halle.Rámček 7
52 Napríklad GR COMP v liste 
Dotazník o štátnej pomoci 
na fungovanie a zdaňovanie 
prístavov z 3. júla 2013 uviedlo, 
že: „Po rozsudku Súdneho 
dvora vo veci Leipzig/Halle 
Európska komisia prijala 
zvýšený počet oznámení 
o investičných projektoch 
do infraštruktúry prístavov 
zahŕňajúcich verejnú 
podporu.“ Pozri COMP/E3/H3/
IA/jf/20 13/68609.
53 Odsek 35 návrhu oznámenia 
Komisie o pojme štátnej 
pomoci v zmysle článku 107 
ods. 1 ZFEÚ, uverejneného 
v roku 2014. Oznámenie bolo 
prijaté 19. mája 2016. ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ) a má 
podobné znenie.
39 Pripomienky 
Nedostatočná koordinácia medzi GR Komisie pri zaisťovaní, aby sa 
v rozhodnutiach o veľkých projektoch brali do úvahy aj pravidlá 
štátnej pomoci do konca roka 2012
66 
Niektoré projekty z EFRR/KF sú finančne také významné, že aby členské štáty 
mohli na ne získať spolufinancovanie z EÚ, je potrebné osobitné rozhodnutie 
Komisie. Ide o projekty s celkovými oprávnenými nákladmi vyše 50 mil. EUR 
a obyčajne sú to projekty infraštruktúry veľkého rozsahu54. Tieto projekty sa na -
zývajú veľké projekty. Ak je pomoc udelená na veľký projekt štátnou pomocou, je 
pravdepodobné, že vzhľadom na svoju veľkosť sa musí oznámiť55.
67 
Za programové obdobie 2007 – 2013 Komisia prijala 918 rozhodnutí o veľkých 
projektoch, v ktorých išlo spolu o príspevky z EÚ vo výške 75 mld. EUR; priemerný 
príspevok z EÚ do týchto projektov bol 82,6 mil. EUR. Spolu tieto projekty tvorili 
viac ako 25 % všetkých výdavkov z EFRR/KF, pričom medzi jednotlivými členskými 
štátmi boli výrazné rozdiely (pozri obrázok  7).
68 
Podrobnejšie informácie o veľkých projektoch prijatých Komisiou za programové 
obdobie 2007 – 2013 sú uvedené v  prílohe  III.54 Pri niektorých projektoch je 
strop stanovený vo výške 
75 mil. EUR. Pozri článok 100 
nariadenia č. 1303/2013.
55 Jedinými kategóriami pomoci 
podľa GBER so stropom 
vymedzujúcim notifikačnú 
povinnosť 50 mil. EUR sú 
regionálna investičná pomoc, 
investičná pomoc na podporu 
kultúry a zachovania 
kultúrneho dedičstva, pomoc 
určená na širokopásmovú 
infraštruktúru, ako 
aj za určitých okolností pomoc 
určená na výskum a vývoj 
a operačná pomoc na výrobu 
energie z obnoviteľných 
zdrojov.  
Strop vymedzujúci notifikačnú 
povinnosť v prípade služieb 
všeobecného hospodárskeho 
záujmu je 15 mil. EUR.  
Článok 4 nariadenia 651/2014 
a článok 2 rozhodnutia 
Komisie z 20. decembra 2011 
o uplatňovaní článku 106 
ods. 2 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie na štátnu 
pomoc vo forme náhrady 
za službu vo verejnom záujme 
udeľovanej niektorým 
podnikom povereným 
poskytovaním služieb 
všeobecného hospodárskeho 
záujmu.
40 Pripomienky Obrázok 7Príspevky EÚ na veľké projekty vyjadrené podielom zo všetkých výdavkov z EFRR/KF 
podľa členských štátov
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Komisie z roku 2015.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %50 % a viacŽiadne veľké projekty
Krajina mimo EÚAdministratívne hranice: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografia: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Pripomienky 
69 
Členské štáty sú povinné do žiadosti o veľký projekt uviesť rôzne informácie, 
aby mohla Komisia prijať odôvodnené rozhodnutie založené na posúdení rele -
vantnosti projektu, životaschopnosti, udržateľnosti, environmentálneho profilu 
a odôvodnenia požadovaných finančných prostriedkov a tiež informácií o tom, 
či súčasťou projektu má byť aj štátna pomoc. Podľa Komisie od konca roka 2012 
sa GR REGIO v rámci svojich interných postupov formálne radí s GR COMP o všet -
kých žiadostiach o veľký projekt a v tejto fáze môže GR COMP dať GR REGIO 
najavo, že projekt by sa mal oznámiť. Okrem toho GR REGIO ako hlavné GR musí 
rozhodnutie o schválení žiadosti o veľké projekty prekonzultovať s GR COMP 
a inými relevantnými GR56.
70 
Táto konzultácia je obzvlášť dôležitá, keď členský štát v žiadosti o veľký projekt 
uvedie, že jeho súčasťou nebude štátna pomoc, keďže v takom prípade GR COMP 
nedostane oznámenie. Ak však aj Komisia prijatím rozhodnutia veľký projekt 
schváli, nie je to záruka, že projekt vyhovuje pravidlám štátnej pomoci. Ako vy -
plynulo z analýzy rozhodnutí Komisie o veľkých projektoch, nikde sa neuvádza -
lo, že rozhodnutie nie je potvrdením o tom, že projekt je v súlade s príslušnými 
právnymi predpismi o štátnej pomoci.
71 
Komisia schválila do konca roka 2012 440 z 918 veľkých projektov prijatých 
v programovom období 2007 – 2013. Pri týchto projektoch GR COMP systema -
ticky neoverovalo, či investície do verejnej infraštruktúry mohli zahŕňať štátnu 
pomoc. Navyše v novembri 2012 Komisia vydala usmernenie pre členské štáty, 
v ktorom uviedla, že neplánuje systematicky skúmať dodržiavanie pravidiel 
o štátnej pomoci v prípade veľkých projektov infraštruktúry, na ktoré sa tieto 
usmernenia vzťahujú a ktoré už boli predmetom rozhodovania […] pred dátu -
mom týchto usmernení57. V zásade preto nie je možné, aby členský štát dostal 
rozhodnutie Komisie o schválení veľkého projektu, a zároveň porušoval pravidlá 
štátnej pomoci.56 Všetky relevantné útvary 
Komisie majú 10 až 15 dní 
na vypracovanie hodnotenia 
žiadosti o projekt, ako 
aj hodnotenia rozhodnutia 
o schválení veľkého projektu.
57 Európska komisia; Usmernenie 
pre COCOF č. 12-0059-01, 
Overenie zhody s pravidlami 
štátnej pomoci v prípadoch 
infraštruktúry, 
21. novembra 2012.
42 Pripomienky 
Nedostatočné zameranie orgánov auditu členských štátov 
na dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci
72 
Orgány auditu v členských štátoch sú dôležitou súčasťou kontrolného reťazca, 
na ktorom Komisia stavia svoje uistenie v oblasti politiky súdržnosti. Je preto 
dôležité, aby orgány auditu disponovali potrebnou odbornosťou a vykonávali 
kontroly s primeranou kvalitou. To je obzvlášť dôležité pri kontrole dodržiavania 
pravidiel štátnej pomoci, v čom spočíva častý zdroj chýb a neoprávnených výdav -
kov v oblasti politiky súdržnosti, aj keď v prípade ESF je to oveľa zriedkavejšie ako 
v prípade EFRR a KF (pozri body 33 až 36).
73 
Prostredníctvom nášho prieskumu sme sa opýtali orgánov auditu na výsledky ich 
auditov súvisiace so štátnou pomocou a skúmali sme vykazovanie chýb v štátnej 
pomoci v ich výročných kontrolných správach (VKS) o operačných programoch 
EFRR/KF. V rámci našich výročných auditov zhody sme overili kontrolné zoznamy 
orgánov auditu s cieľom skontrolovať dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci. 
Takisto sme sa orgánov auditu pýtali, či im Komisia poskytla dostatočnú podporu 
a ako často spolupracovali s orgánmi v iných členských štátoch v oblasti štátnej 
pomoci (napríklad s orgánmi pre štátnu pomoc).
Orgány auditu zistili oveľa menej prípadov nedodržania pravidiel 
štátnej pomoci ako Komisia alebo Dvor audítorov
74 
Podľa informácií uvedených v prieskume orgány auditu odhadli, že počas obdo -
bia 2010 – 2014 bola približne tretina (32,4 %) projektov financovaných z EFRR/KF 
a ESF, ktoré kontrolovali, relevantná z hľadiska štátnej pomoci. Orgány auditu zis -
tili chyby v štátnej pomoci priemerne v 3,6 % týchto projektov (pozri obrázok  8). 
My sme za rovnaké obdobie zistili chyby v štátnej pomoci v projektoch z EFRR/
KF a ESF vo viac než päťnásobku týchto prípadov (pozri bod 35, tabuľku 2 ), 
aj keď máme podobnú metodiku výberu vzoriek58.58 Všeobecne platí, že orgány 
auditu musia vyberať projekty 
náhodne. Pozri článok 17 
nariadenia Komisie (ES) 
č. 1828/2006 pre programové 
obdobie 2007 – 2013 
a článok 127 nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013 pre programové 
obdobie 2014 – 2020.
43 Pripomienky 
75 
V období 2010 – 2014 sme takisto analyzovali 1026 VKS o operačných progra -
moch EFRR/KF odovzdaných na GR REGIO (pozri tabuľku 5 ). Orgány auditu mali 
vykázať dôležité výsledky svojich auditov projektov vo VKS59. Hľadali sme najmä 
vykázané chyby v štátnej pomoci. Zistili sme, že chyby v štátnej pomoci sa uvá -
dzali len v 40 z 1026 VKS (3,9 %). Najčastejšia chyba vykazovaná vo VKS sa týkala 
pomoci de minimis .59 Nariadenie Komisie (ES) 
č. 1828/2006, príloha VI.Obrázok 8Štátna pomoc v auditoch projektov vykonávaných orgánmi auditu, 2010 – 2014
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe výsledkov prieskumu.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
RokProjekty, na ktoré sa vzťahujú 
pravidlá o štátnej pomoci
Projekty s chybami v štátnej pomociPodiel zo všetkých projektov
Podiel zo všetkých projektov, na ktoré 
sa vzťahujú pravidlá o štátnej pomociTabuľka 5VKS predložené GR REGIO, 2010 – 2014
Rok Počet skontrolovaných VKSPočet VKS so zistenými 
nezrovnalosťami týkajúcimi sa 
štátnej pomociFrekvencia zistení
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Spolu 1 026 40 3,9 %
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe analýzy VKS predložených GR REGIO.
44 Pripomienky 
76 
Z našej analýzy vyplynulo, že podiel VKS s vykázanými chybami v štátnej pomoci 
sa medzi členskými štátmi líšil; z Dánska sme našli spolu päť VKS, v ktorých sa 
uvádzali chyby v štátnej pomoci, z Cypru, Estónska a Francúzska sme ich našli 
štyri a z Maďarska a Litvy tri. V prípade ôsmich členských štátov (Belgicko, Írsko, 
Taliansko, Luxembursko, Malta, Rakúsko, Slovinsko a Slovensko) sme nenašli 
ani jednu VKS, v ktorej sa uvádzali chyby v štátnej pomoci.
77 
V porovnaní s výsledkami kontrol vykonaných Komisiou (pozri body 47 až 56) 
a nami (pozri body 33 až 44) orgány auditu zistili chyby v štátnej pomoci v značne 
menšom počte prípadov.
78 
V rámci našej práce na výročnom audite zhody za rok 2014 sme preskúmali vzor -
ku 53 kontrolných zoznamov auditov použitých orgánmi auditu pri auditoch pro -
jektov. Zistili sme, že 18 z nich (približne 33 %) malo vážne nedostatky; kontrolný 
zoznam napríklad nevyžadoval overenie intenzity pomoci, čo je jeden z najčastej -
ších zdrojov chýb zistených v našich auditoch (pozri bod 39)60. Správne kontrolné 
zoznamy na kontrolu štátnej pomoci by orgánom auditu pomohli lepšie zisťovať 
chyby v štátnej pomoci.
79 
V roku 2015 Komisia nabádala orgány auditu, aby tento problém riešili, a naša 
analýza zistila v tomto ohľade výrazné zlepšenie61.60 Pozri bod 6.65 v našej výročnej 
správe za rozpočtový rok 2014.
61 Pozri bod 6.59 v našej 
nadchádzajúcej výročnej 
správe za rozpočtový rok 2015.
45 Pripomienky 
Orgány členských štátov potrebujú ďalšiu podporu v súvislosti 
s kontrolou dodržiavania pravidiel štátnej pomoci
80 
Takmer všetky orgány auditu, ktoré odpovedali na náš prieskum, považujú právny 
rámec EÚ pre štátnu pomoc aspoň za pomerne zložitý (pozri obrázok  9). Viac ako 
35 % z nich uviedlo objem právnych predpisov ako najdôležitejší faktor, prečo je 
oblasť štátnej pomoci zložitá. Ďalších 35 % uviedlo, že majú ťažkosti s uplatňova -
ním právnych predpisov v praxi. Prehľad právneho rámca v oblasti štátnej pomoci 
je uvedený v  prílohe  IV.Obrázok 9Posúdenie právneho rámca EÚ pre štátnu pomoc – odpovede orgánov auditu 
na prieskum
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe výsledkov prieskumu.Pomerne jednoduchý: 3 % Veľmi jednoduchý: 0 %
Veľmi zložitý: 24 %
Pomerne zložitý: 73 %
81 
Viac ako 85 % všetkých orgánov auditu, ktoré odpovedali na náš prieskum, sa 
domnieva, že by im pomohla väčšia podpora od Komisie (pozri obrázok  10). 
Najčastejšie navrhovanou formou podpory bola praktická príručka s prípadovými 
štúdiami (takmer 70 %) a viacej možností školenia (50 %).
46 Pripomienky 
82 
Z prieskumu takisto vyplynulo, že takmer 70 % orgánov auditu sa len zriedka 
alebo vôbec nedostalo do styku s orgánmi pre štátnu pomoc. Orgány auditu z 8 
členských štátov nevedeli o existencii orgánu pre štátnu pomoc na centrálnej 
úrovni vo svojom členskom štáte. Orgány auditu môžu prostredníctvom častejšej 
spolupráce s orgánmi pre štátnu pomoc stavať na ich odbornosti v oblasti štátnej 
pomoci. Obrázok 10Potreba väčšej podpory Komisie v oblasti štátnej pomoci – odpovede orgánov 
auditu na prieskum
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe výsledkov prieskumu.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Nie je potrebná dodatočná podporaĎalšie/podrobnejšie analytické tabuľkyĎalšie usmernenia ku konkrétnym témamŠkolenia na konkrétne témyPraktická príručka s prípadovými štúdiami
47 Pripomienky 
Komisia prijala kroky na zjednodušenie platných 
právnych predpisov o štátnej pomoci a na podporu 
administratívnej kapacity členských štátov
83 
Snažili sme sa zistiť, či Komisia vyriešila problém nedodržiavania štátnej pomoci 
v oblasti politiky súdržnosti prijatím primeraných preventívnych opatrení. Medzi 
takéto opatrenia môžu patriť legislatívne úkony, ako je zjednodušenie pravidiel 
alebo zavedenie ohlasovacích požiadaviek na účely monitorovania, a nelegisla -
tívne úkony, ako sú školenia, semináre a distribúcia osvedčených postupov. Tieto 
úkony sa môžu týkať orgánov zapojených v riadení a kontrole štátnej pomoci 
v oblasti politiky súdržnosti aj iných subjektov.
Rozšírené všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách 
vedie k presunu zodpovednosti z Komisie na členské štáty
Novým nariadením GBER sa prináša viac možností oslobodenia od 
oznamovacej povinnosti, posilňuje sa transparentnosť a zavádzajú 
sa požiadavky na hodnotenie
84 
V období 2009 – 2014 sa v zmysle nariadenia GBER vynaložilo viac ako 115 mld. 
EUR62. V júni 2014 Komisia prijala nové nariadenie GBER, ktorým sa nahradilo 
nariadenie GBER z roku 2008. Prijatie nového nariadenia GBER je najdôležitejším 
krokom Komisie v oblasti štátnej pomoci za programové obdobie 2014 – 2020. 
Najdôležitejšími zmenami v nariadení GBER z roku 2014 sú tieto:
a) rozšírenie pôsobnosti nariadenia;
b) zmena v uplatňovaní stimulačného účinku;
c) prísnejšie požiadavky na transparentnosť; a
d) následné hodnotenie schém rozsiahlej pomoci .
Rozšírenie pôsobnosti
85 
Pôsobnosť nariadenia GBER sa rozšírila zavedením nových kategórií pomoci63, 
rozšírením rozsahu kategórií pomoci, ktoré už boli oslobodené od oznamovacej 
povinnosti v nariadení GBER z roku 200864, a zvýšením stropov vymedzujúcich 
notifikačnú povinnosť a intenzity pomoci v prípade určitých opatrení pomoci65.62 Pozri hodnotiacu tabuľku 
štátnej pomoci vytvorenú 
Komisiou v roku 2015.
63 Spolu bolo vytvorených 22 
nových kategórií výnimiek, 
ako je pomoc 
na širokopásmové 
infraštruktúry a pomoc 
na športové a multifunkčné 
rekreačné infraštruktúry. 
Niektoré kategórie, ako 
napríklad pomoc pre malé 
podniky novo vytvorené 
podnikateľkami, sa odstránili. 
Iné kategórie, ako napríklad 
pomoc na inovačné 
poradenské služby a inovačné 
podporné služby a pomoc 
na prenájom 
vysokokvalifikovaných 
pracovníkov, sa zlúčili. Celkový 
počet kategórií výnimiek sa 
zvýšil z 26 na 43.
64 Rozsah sa rozšíril napríklad 
v oblasti pomoci vo forme 
rizikového financovania, 
investičnej pomoci 
na výskumné infraštruktúry 
a pomoci v oblasti životného 
prostredia.
65 V 30 % existujúcich kategórií 
GBER sa zvýšili stropy 
vymedzujúce notifikačnú 
povinnosť (napríklad strop 
vymedzujúci notifikačnú 
povinnosť v prípade výskumu 
a vývoja sa zdvojnásobila). 
Úrovne intenzity pomoci sa 
zvýšili napríklad pri investičnej 
pomoci na ochranu životného 
prostredia z 35 – 55 % 
na 40 – 75 %.
48 Pripomienky 
86 
Rozšírenie rozsahu je výrazné: GR COMP odhaduje, že nariadenie GBER z roku 
2008 sa vzťahovalo na 60 % opatrení pomoci a na 30 % celkovej udelenej sumy66. 
Oproti tomu GR COMP odhadlo, že v programovom období 2014 – 2020 by sa 
nariadenie GBER z roku 2014 mohlo vzťahovať na 75 % až 90 % opatrení pomoci 
a na 67 % celkovej udelenej sumy pomoci (pozri obrázok  1 1)67. Presný dosah toh -
to rozšírenia rozsahu bude možné vyhodnotiť len v nasledujúcich rokoch. Obrázok 11Odhadovaný minimálny dosah rozšírenia rozsahu 
nariadenia GBER z roku 2014 v porovnaní s nariadením 
GBER z roku 2008
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe odhadov Komisie a nariadení GBER z roku 2008 a 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Podiel zo súm pomoci, na ktoré sa vzťahuje GBER
Podiel z opatrení pomoci, na ktoré sa vzťahuje GBERGBER z roku 2008: 26 kategórií výnimiekGBER z roku 2014: 43 kategórií výnimiek; 
vyššie hraničné hodnoty oznámenia a intenzity pomociVšetka ostatná štátna pomoc: oznámená pomoc, 
služby všeobecného hospodárskeho záujmu,…66 Pozri tlačovú správu Komisie IP 
14 587 z 21.5.2014.
67 Pozri dokument Európskej 
komisie MEMO 14-369 
z 21.5.2014.
49 Pripomienky 
87 
Rozšírením pôsobnosti nariadenia GBER Komisia výrazne znížila administratívne 
zaťaženie členských štátov aj svojich vlastných GR, keďže bude potrebné ozna -
movať podstatne menej opatrení pomoci. Rozšírením rozsahu nariadenia GBER 
však Komisia zároveň presunula väčšiu zodpovednosť na členské štáty. Tie budú 
teraz musieť overovať väčší počet opatrení pomoci z hľadiska súladu s pravidlami 
štátnej pomoci, napríklad rešpektovanie stropu intenzity pomoci a preukazova -
nie stimulačného účinku. Na základe monitorovania Komisiou sa zistilo, že člen -
ské štáty pri návrhu a realizácii schém pomoci urobili v období 2009 – 2014 veľa 
chýb. Tieto chyby pravdepodobne ovplyvnili zlučiteľnosť najmä v prípade schém 
podľa GBER (pozri body 52 až 54).
Zmena v uplatňovaní stimulačného účinku
88 
Štátna pomoc môže byť účinná pri dosahovaní požadovaného cieľa verejnej poli -
tiky iba vtedy, ak má stimulačný účinok, t. j. motivuje príjemcu pomoci podniknúť 
činnosti, ktoré by nebol uskutočnil bez tejto pomoci (pozri bod 40). Druhou veľ -
kou zmenou v nariadení GBER z roku 2014 bolo uľahčenie preukazovania takého 
stimulačného účinku v prípade veľkých podnikov prijímajúcich pomoc v rámci 
schémy pomoci, a to zosúladením požiadaviek s požiadavkami platnými pre MSP 
(pozri tabuľku 6 ). To predstavuje ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia 
Komisie, členských štátov a týchto podnikov. Tabuľka 6Preukazovanie stimulačného účinku, GBER z roku 2008 v porovnaní s GBER z roku 
2014
  GBER z roku 2008 GBER z roku 2014
Pomoc pre MSP a) odovzdať žiadosť o projekt pred začatím prác na projekte alebo činnosti
Pomoc pre veľké 
podniky prideľovaná 
v rámci schém 
pomocia) odovzdať žiadosť o projekt pred začatím prác na projekte alebo činnosti
a)  overiť, či dokumentácia pripravená príjemcom 
preukazuje, že predmetná pomoc viedla k pod -
statnému zvýšeniu veľkosti, rozsahu a rýchlosti 
dokončenia projektu alebo k výraznému zvýšeniu 
sumy vynaloženej na projekt–
Pomoc prideľovaná 
veľkým podnikom 
mimo schém pomocia) odovzdať žiadosť o projekt pred začatím prác na projekte alebo činnosti; a
b)  overiť, či dokumentácia pripravená príjemcom preukazuje, že predmetná pomoc viedla k podstatnému zvýšeniu 
veľkosti, rozsahu a rýchlosti dokončenia projektu alebo k výraznému zvýšeniu sumy vynaloženej na projekt
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe nariadení GBER z roku 2008 a 2014.
50 Pripomienky 
Prísnejšie požiadavky na transparentnosť
89 
Treťou veľkou zmenou v nariadení GBER z roku 2014 je značné sprísnenie po -
žiadaviek na transparentnosť prípadov individuálnej pomoci. V ustanoveniach 
o transparentnosti sa teraz vyžaduje, aby členské štáty uverejňovali informácie 
nielen o schémach pomoci a pomoci ad hoc , ale aj o všetkých jednotlivých opat -
reniach, ktoré presiahli sumu 500 000 EUR pridelených v rámci schém pomoci68. 
V zmysle nariadenia GBER z roku 2008 boli členské štáty povinné posielať infor -
mácie len o väčších opatreniach individuálnej pomoci, len Komisii (bez uverejne -
nia) a len v kategóriách regionálnej investičnej pomoci a pri pomoci na výskum 
a vývoj za osobitných okolností69.
90 
Na uľahčenie centrálneho uverejňovania všetkých informácií uvedených na vnút -
roštátnych alebo regionálnych webových stránkach pre tieto udelenia štátnej 
pomoci GR COMP v spolupráci s členskými štátmi vyvinulo osobitný nástroj IT 
zvaný Transparency Award Module . Tento nástroj bol k dispozícii od 1. júla 201670.
91 
Očakávame, že zvýšená transparentnosť povedie k lepšiemu dodržiavaniu pravi -
diel štátnej pomoci v členských štátoch, keďže zainteresované strany budú mať 
lepšie informácie na podávanie sťažností v prípade nezákonnej pomoci. Komisia 
je povinná všetky takéto sťažnosti preskúmať (pozri bod 20).
Následné hodnotenie schém rozsiahlej pomoci
92 
V nariadení GBER z roku 2014 Komisia zaviedla koncepciu následného hodno -
tenia v prípade schém pomoci v niektorých kategóriách s ročným rozpočtom 
presahujúcim 150 mil. EUR71. Tieto hodnotenia musia vykonávať členské štáty 
s cieľom posúdiť pozitívne účinky schémy pomoci v porovnaní s jej nepriaznivý -
mi účinkami. Následné hodnotenie zvyšuje administratívne zaťaženie členských 
štátov; GR COMP však toto zvýšenie zmiernilo obmedzením požiadaviek hodno -
tenia na schémy rozsiahlej pomoci. Do konca roka 2015 členské štáty odovzdali 
GR COMP 18 plánov hodnotenia v zmysle nariadenia GBER z roku 2014. Výsledky 
prvého hodnotenia sa očakávajú v roku 2017.68 Tieto informácie vrátane 
všetkých relevantných 
aspektov pridelenej pomoci, 
ako sú suma grantu, orgán 
poskytujúci pomoc a príjemca, 
sa majú uverejniť 
na komplexnom webovom 
sídle štátnej pomoci 
na celoštátnej alebo 
regionálnej úrovni 
najneskôr 1. júla 2016. Pozri 
článok 9 nariadenia GBER 
z roku 2014.
69 Článok 9 nariadenia GBER 
z roku 2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Článok 1 ods. 2 nariadenia 
GBER z roku 2014. Ide 
o kategóriu regionálnej 
pomoci, pomoci pre MSP 
a pomoci na uľahčenie 
prístupu MSP k financovaniu, 
pomoci na výskum a vývoj, 
pomoci v oblasti ochrany 
životného prostredia a pomoci 
na širokopásmové 
infraštruktúry.
51 Pripomienky 
Retroaktívne uplatňovanie nového nariadenia GBER
93 
Nové nariadenie GBER bolo uverejnené 26. júna 2014 a účinnosť nadobudlo 
1. júla 2014. V článku 58 ods. 1 sa uvádza, že „toto nariadenie sa uplatňuje na indi -
viduálnu pomoc poskytnutú pred nadobudnutím jeho účinnosti“72. To znamená, 
že pomoc poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti nariadenia GBER z roku 
2014, ktorá nebola zlučiteľná s vnútorným trhom v čase poskytnutia, môže byť 
následne vyhlásená za zlučiteľnú, ak je zlučiteľná v súlade s novými alebo zmene -
nými ustanoveniami v tomto nariadení73. Príjemca môže byť napríklad v situácii, 
že pomoc mu bola poskytnutá v rozpore s ustanoveniami o stimulačnom účinku 
platnými v čase udelenia pomoci, ale nie v rozpore s novými ustanoveniami uve -
denými v nariadení GBER z roku 2014. Vďaka retroaktívnemu uplatňovaniu naria -
denia GBER z roku 2014 členské štáty už nebudú povinné túto pomoc vymáhať.
94 
Retroaktívne uplatňovanie by mohlo viesť k vyhláseniu opatrení pomoci za zluči -
teľné s vnútorným trhom z dôvodu zmeny ustanovenia alebo z dôvodu zavedenia 
nového ustanovenia, ktoré nebolo platné v čase poskytnutia pomoci. Pri svojom 
monitorovaní v období 2009 – 2014 Komisia zistila 16 problémov, ktoré ovplyv -
nili zlučiteľnosť pomoci v čase jej poskytnutia. V štyroch z týchto prípadov sa 
neskôr zistila zlučiteľnosť pomoci vďaka retroaktívnemu uplatňovaniu nariadenia 
GBER z roku 2014. V našich výročných auditoch zhody za rok 2014 sme podobne 
zistili dve chyby v štátnej pomoci, ktoré mali finančný dosah v čase poskytnutia 
pomoci (keď platilo nariadenie GBER z roku 2008), ale v čase nášho auditu (keď už 
nadobudlo účinnosť nariadenie GBER z roku 2014) už boli len porušením pravidiel 
bez finančného dosahu.
V monitorovaní stavu vymáhania neoprávnenej pomoci 
pretrvávajú problémy medzi členskými štátmi
95 
V nariadení GBER z roku 2014 ostáva zásada, ktorá bola uvedená už v nariadení 
GBER z roku 2008 a podľa ktorej je zakázané udeliť pomoc podnikom, voči kto -
rým sa nárokuje vrátenie pomoci74. Toto ustanovenie sa nazýva deggendorfská 
zásada.72 Nariadenie GBER z roku 2008 
obsahovalo podobné 
ustanovenie, pozri článok 44.
73 K situácii, keď Komisia 
rozhoduje o zlučiteľnosti 
pomoci po jej poskytnutí, 
dochádza v prípade, že pomoc 
napriek oznamovacej 
povinnosti nebola oznámená 
a Komisia sa o tejto 
skutočnosti dozvie, napríklad 
na základe sťažnosti 
zainteresovanej strany.
74 Článok 1 ods. 4 nariadenia 
GBER z roku 2014 a článok 1 
ods. 6 nariadenia GBER z roku 
2008.
52 Pripomienky 
96 
Keď Komisia prijme rozhodnutie o vrátení pomoci, príslušný členský štát je po -
vinný vymôcť neoprávnenú pomoc od príjemcu. Rozhodnutia o vrátení pomoci 
sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie. Na rozdiel od individuálnej 
pomoci, keď sa v rozhodnutí o vymáhaní identifikuje príjemca, v prípade schém 
pomoci je to spravidla členský štát, ktorý identifikuje príjemcov a informuje Ko -
misiu o tom, ktoré podniky využili pomoc a aká je relevantná suma pomoci, ktorú 
je potrebné spätne získať. V dôsledku toho v prípade rozhodnutí o vrátení pomo -
ci vzťahujúcich sa na vnútroštátne schémy pomoci sa však v rozhodnutí uverejne -
nom v Úradnom vestníku neuvádza konkrétny podnik. Okrem toho za vymáhanie 
a informovanie Komisie o vymáhaní zodpovedá členský štát. Nie je však zavedený 
žiadny systém, prostredníctvom ktorého by sa stav konania vo veci vymáhania 
(t. j. či je príkaz na vymáhanie stále nesplnený) vo všetkých členských štátoch EÚ 
sprístupnil príslušným orgánom iného členského štátu. To predstavuje osobitný 
problém vo vzťahu k podnikom, ktoré pôsobia vo viac ako jednom členskom 
štáte.
Prísnejšie podmienky pomoci v usmerneniach o regionálnej 
pomoci nabádajú na využívanie nariadenia GBER
97 
Komisia sa domnieva, že pomoc poskytnutá v zmysle usmernení o štátnej pomoci 
(pozri prílohu  IV) predstavuje osobitné riziko pre vnútorný trh, buď vzhľadom 
na výšku pomoci (individuálna pomoc, ktorá presahuje stropy vymedzujúce 
notifikačnú povinnosť podľa nariadenia GBER), alebo na typ pomoci (napríklad 
operačná pomoc pre MSP sa v niektorých regiónoch musí v zmysle usmernení 
o regionálnej pomoci oznamovať75). Z tohto dôvodu sú ustanovenia usmernení 
prísnejšie ako ustanovenia v nariadení GBER. Usmernenia o regionálnej po -
moci, ktoré sú jednými zo siedmich usmernení o štátnej pomoci revidovaných 
na programové obdobie 2014 – 2020, sa zameriavajú na rozvoj znevýhodnených 
oblastí z hľadiska životnej úrovne (niektoré oblasti, kde je HDP na obyvateľa 75 % 
priemeru EÚ alebo nižší) alebo hustoty obyvateľstva (niektoré oblasti s menej ako 
12,5 obyvateľmi na km2) a sú relevantné najmä pre politiku súdržnosti.
98 
Usmerneniami o regionálnej pomoci na programové obdobie 2014 – 2020 sa 
zvyšuje transparentnosť vďaka povinnému uverejňovaniu dôležitých informácií 
na ústrednom webovom sídle76. Znižuje sa nimi riziko, že pomoc bude narúšať 
vnútorný trh, a to vďaka zníženiu maximálnej intenzity pomoci pre veľké podniky 
vo všetkých regiónoch okrem najchudobnejších77. Takisto sa nimi mení uplatňo -
vanie stimulačného účinku. Napríklad v oblasti investičnej pomoci sa teraz od prí -
jemcov pomoci vyžaduje, aby vysvetlili, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali78. 
Táto požiadavka sa vzťahuje aj na MSP , vďaka čomu sú usmernenia o regionálnej 
pomoci oveľa prísnejšie ako nariadenie GBER, pokiaľ ide o preukazovanie stimu -
lačného účinku (pozri bod 88).75 Komisia sa domnieva, 
že operačná pomoc 
predstavuje osobitné riziko 
pre vnútorný trh. Napríklad, 
operačné programy 
na programové obdobie 
2014 – 2020 obsahujú 
vyhlásenie, že je potrebné 
venovať osobitnú pozornosť 
pravidlám štátnej pomoci 
pre operačnú pomoc.
76 Časť 3.8 usmernení 
o regionálnej pomoci na roky 
2014 – 2020.
77 Časť 5.4 usmernení 
o regionálnej pomoci na roky 
2014 – 2020 verzus článok 4.1.2 
usmernení o regionálnej 
pomoci na roky 2007 – 2013.
78 Časť 3.5 usmernení 
o regionálnej pomoci na roky 
2014 – 2020 verzus článok 4.1.1 
ods. 38 usmernení 
o regionálnej pomoci na roky 
2007 – 2013.
53 Pripomienky 
99 
V usmerneniach o regionálnej pomoci sa za určitých okolností takisto vyžaduje 
následné hodnotenie schém pomoci. Následné hodnotenie môže GR COMP na -
riadiť v prípade schém pomoci s veľkým rozpočtom, obsahujúcich nové charak -
teristiky alebo keď sa predpokladajú významné zmeny v oblasti trhu, technológií 
či predpisov79. K 30. júnu 2016 členské štáty predložili desať plánov hodnotenia 
podľa usmernení o štátnej pomoci vrátane usmernení o regionálnej pomoci.
Novo zavedené ex ante  kondicionality a postup pri veľkých 
projektoch môžu zlepšiť súlad s pravidlami štátnej pomoci 
v rámci politiky súdržnosti
100  
Nariadením o spoločných ustanoveniach na programové obdobie 2014 – 2020 
sa zavádzajú dve zmeny dôležité najmä pre štátnu pomoc v oblasti politiky 
súdržnosti80:
a) ex ante  kondicionality; a
b) nový, voliteľný postup schvaľovania veľkých projektov.
Členské štáty, ktoré nespĺňali ex ante  kondicionality, nie sú tie, 
v ktorých Komisia zistila v minulosti najviac problémov
101  
Ex ante  kondicionality sú podmienky založené na vopred vymedzených kritéri -
ách, ktoré sa považujú za nevyhnutné podmienky pre účinné a efektívne využíva -
nie finančných prostriedkov EÚ. Jednou z oblastí, pre ktoré sú stanovené takéto 
podmienky, je aj štátna pomoc. Podľa Komisie sa splnením takýchto podmienok 
potenciálne znižuje počet chýb a problematických prípadov štátnej pomoci, 
keďže ich splnenie pomáha skvalitňovať systémy riadenia a kontroly v členských 
štátoch, čím by sa malo posilniť dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci.
102  
Členské štáty boli povinné vykonať vlastné hodnotenie, či a do akej miery tieto tri 
kritériá: účinné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci, odborná príprava a roz -
širovanie informácií pre príslušných pracovníkov a administratívna kapacita81. 
Päť členských štátov dospelo rovnako ako Komisia k záveru, že tieto podmienky 
v čase prijatia partnerských dohôd nespĺňali (pozri tabuľku 7 ).79 Pozri Usmernenia pre Komisiu 
a členské štáty o spoločnej 
metodike posudzovania 
systémov riadenia a kontroly 
v členských štátoch 
z 18. decembra 2014.
80 Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013.
81 Článok 19 nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013.
54 Pripomienky 
Členské štáty, ktoré nespĺňajú kritériá ex ante  kondicionality na štátnu pomoc
Kritérium Chorvátsko Česká republika Taliansko Rumunsko Slovensko
Opatrenia na zabezpečenie účinného uplatňovania 
pravidiel štátnej pomoci- - - - -
Opatrenia na odbornú prípravu a rozširovanie 
informácií pre príslušných pracovníkov- √ - √ √
Opatrenia na zabezpečenie administratívnej kapacity - - - √ -
Poznámka:  √ znamená, že kritérium je splnené
 - znamená, že kritérium je splnené
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov Komisie.Tabuľka 7
103  
Vo všetkých prípadoch sa GR REGIO s príslušným členským štátom dohodlo na ur -
čitých opatreniach, ktoré má členský štát prijať a ktoré sú doložené v akčných 
plánoch. Príklady takýchto opatrení sú uvedené v  rámčeku 8 .
Príklady opatrení, ktoré sa majú vykonať na splnenie kritérií ex ante  kondicionality 
na štátnu pomoc
Členské štáty v tabuľke 7 musia zaviesť opatrenia týkajúce sa týchto oblastí:
Účinné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci. Príklady odsúhlasených opatrení:
 vytvoriť centrálne registre štátnej pomoci na plnenie nariadenia GBER z roku 2014 alebo na registráciu pomoci 
de minimis  (Taliansko a Rumunsko);
 zabezpečiť dodržiavanie deggendorfskej zásady, napríklad uverejnením zoznamu podnikov, voči ktorým sa 
nárokuje vrátenie pomoci (Česká republika, Taliansko a Rumunsko).
Odborná príprava a šírenie informácií pre príslušných pracovníkov. Príklady odsúhlasených opatrení:
 vyžadovať, aby pracovníci absolvovali aspoň dva školiace kurzy o štátnej pomoci ročne (Taliansko); alebo
 vytvoriť operačnú sieť expertov a koordinátorov v oblasti štátnej pomoci (Chorvátsko).
Zabezpečenie administratívnej kapacity. Príklady odsúhlasených opatrení:
 vyžadovať, aby členské štáty posilnili svoju administratívnu kapacitu o 10 až 15 miest (Slovensko);
 prijať náborový plán pre vnútroštátne orgány zapojené do riadenia štrukturálnych a investičných fondov 
(Chorvátsko).
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe akčných plánov týkajúcich sa ex ante  kondicionalít v oblasti štátnej pomoci.Rámček 8
55 Pripomienky 
104  
Tieto opatrenia sa musia vykonať do konca roka 2016. Po ohlásení splnenia akč -
ných plánov zo strany členských štátov Komisia posúdi ich splnenie. Ak Komisia 
na základe svojho hodnotenia usúdi, že akčný plán nebol riadne splnený, môže 
pozastaviť platby danému členskému štátu82. Na konci augusta 2016 hodnotenie 
Komisie zamerané na to, či päť členských štátov vykonalo všetky opatrenia uve -
dené v príslušných akčných plánoch, ešte prebiehalo.
105  
Podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach sa nevyžadovalo, aby členské štáty 
v programovom období 2007 – 2013 zakladali svoje sebahodnotenia na súlade 
s pravidlami štátnej pomoci, ale stanovili sa v ňom tri osobitné kritériá o adminis -
tratívnych úkonoch (pozri tabuľku 7 ). Pri posudzovaní primeranosti sebahodno -
tení členských štátov Komisia účinne nevyužívala dostupné informácie o moni -
torovaní na účely špecifikovania akčných plánov pre všetky členské štáty, keď sa 
zistili značné problémy v minulosti. Konkrétne podľa výsledkov monitorovaní, 
ktoré GR COMP vykonávalo v období 2006 – 2014, niekoľko členských štátov malo 
vyššiu frekvenciu problémov pri navrhovaní a realizácii opatrení pomoci v porov -
naní so štátmi, ktoré usúdili, že nespĺňajú ex ante  kondicionality štátnej pomoci 
(pozri bod 55).
Alternatívny schvaľovací postup veľkých projektov umožní 
vyriešiť problémy týkajúce sa štátnej pomoci v rámci Komisie, 
ale nie je určený na to, aby členským štátom vždy poskytoval 
právnu istotu
106  
Za programové obdobie 2007 – 2013 Komisia prijímala veľké projekty po skon -
trolovaní žiadostí o projekty zaslaných členskými štátmi (pozri body 66 až 71). 
V programovom období 2014 – 2020 sa nariadením o spoločných ustanoveniach 
zaviedol druhý alternatívny schvaľovací postup pre veľké projekty83, pri ktorom 
žiadosti posúdi nezávislý expert predtým, ako ich členský štát oznámi Komisii 
(pozri rámček  9). Použitie alternatívneho postupu nie je povinné; k júnu 2016 
bola zatiaľ podľa tohto alternatívneho postupu podaná len jedna žiadosť o veľký 
projekt.82 Článok 19 nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013.
83 Článok 101 nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013.
56 Pripomienky 
107  
Tento alternatívny postup v prípade veľkých projektov umožní vyriešiť problémy 
týkajúce sa štátnej pomoci v rámci Komisie, ale nie je určený na to, aby členským 
štátom vždy poskytoval právnu istotu, pokiaľ ide o dodržanie pravidiel štátnej 
pomoci v čase prijatia rozhodnutia o veľkom projekte. Túto istotu možno získať 
len na základe oznámenia členského štátu po rozhodnutí Komisie vo veci štátnej 
pomoci (pozri bod 70).
Spoločný akčný plán štátnej pomoci vypracovaný Komisiou 
sa zameriava na posilnenie administratívnej kapacity 
členských štátov a vyžaduje sústavnú pozornosť
108  
V marci 2015 GR COMP a GR REGIO odsúhlasili spoločný akčný plán85.
109  
Tento akčný plán pôvodne obsahoval šesť opatrení určených na zvýšenie in -
formovanosti a skvalitnenie vedomostí v oblasti štátnej pomoci vo všetkých 
členských štátoch: vymedzenie a šírenie osvedčených postupov, školiace kurzy 
pre špecialistov na štátnu pomoc, workshopy pre jednotlivé krajiny, semináre 
pre špecialistov, ďalší rozvoj databázy otázok a odpovedí (sieť ESHS-EP86) a rozvoj 
informačnej databázy štátnej pomoci; v roku 2016 Komisia pridala siedme opatre -
nie (pozri tabuľku 8 ).Vymenovanie nezávislého experta a potvrdenie nezávislého hodnotenia kvality
Nezávislý expert posudzuje návrh veľkého projektu. Toto posúdenie zahŕňa analýzu charakteru pomoci dané -
ho opatrenia a jeho zlučiteľnosť s vnútorným trhom. Ak sa žiadosť o projekt ohodnotí kladne, riadiaci orgán 
môže veľký projekt schváliť a odoslať ho Komisii. Komisia môže voči schváleniu projektu do troch mesiacov 
namietať, ak v správe z nezávislého hodnotenia kvality zistí významné nedostatky.
Experta vyberá členský štát a podlieha schváleniu Komisie. Komisia už predbežne schválila skupinu expertov 
s názvom Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (Joint assistance to support pro -
jects in European regions, JASPERS)84.
84 JASPERS je partnerstvo pre technickú pomoc medzi GR REGIO, Európskou investičnou bankou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Jeho 
služby sa členským štátom poskytujú bezplatne.Rámček 9
85 Posilnenie administratívnej 
kapacity na spravovanie 
finančných prostriedkov 
členských štátov v oblasti 
štátnej pomoci – spoločný 
akčný plán, prijatý Komisiou 
18. marca 2015.
86 Európska sieť pre hospodársku 
súťaž – elektronický prenos 
(ESHS-EP) je elektronické 
rozhranie, cez ktoré členské 
štáty môžu klásť GR COMP 
otázky týkajúce sa štátnej 
pomoci. Otázky aj odpovede 
GR COMP sa obyčajne 
uverejňujú pre potreby 
všetkých členských štátov. 
Neuverejňujú sa napríklad 
vtedy, keď ide o veľmi 
špecifický prípad, ktorý 
pre ostatné členské štáty nie je 
užitočný.
57 Pripomienky 
Spoločný akčný plán Komisie v oblasti štátnej pomoci
Počet Opatrenie a termín Opis Stav na konci augusta 2016
1Vymedzenie a  šírenie osvedče -
ných postupov
Prvé výsledky sa očakávali v 2. 
štvrťroku 2015Zostavenie súpisu účinných nástrojov existujúcich v rôz -
nych členských štátoch na budovanie administratívnej 
kapacity a vymedzenie osvedčených postupov, ktoré 
možno poskytnúť ďalej.Ešte nie je dokončené.
2Školenie pre špecialistov 
na štátnu pomoc z európskych 
štrukturálnych a  investičných 
fondov1
2. štvrťrok 2015Jednodenné školenie prispôsobené vnútroštátnym špe -
cialistom na štátnu pomoc, ktoré sa má konať v Bruseli.V auguste 2016 sa ešte neuskutočnilo.
3Workshopy pre jednotlivé 
krajiny
Od 2. štvrťroka 2015Organizovanie interaktívnych seminárov pre jednotlivé 
krajiny v členských štátoch, ktoré nespĺňajú ex ante 
kondicionality štátnej pomoci alebo v ktorých sa zistili 
závažné prekážky.Boli zorganizované semináre v roku 2014 
(v Španielsku) a v roku 2015 (v Bulharsku, 
Chorvátsku, Českej republike, Taliansku, 
Rumunsku a na Slovensku).
4Semináre pre špecialistov, 
internetové školiace kurzy
Priebežné opatrenieŠírenie vedomostí prostredníctvom veľmi konkrétnych 
prispôsobených seminárov zameraných na konkrétnu 
tému/problém.V januári 2016 sa v Bruseli uskutočnil 
tematický workshop o výskume, vývoji 
a inováciách.
5Rozvoj databázy otázok 
a odpovedí
Priebežné opatreniePoskytovanie usmernení týkajúcich sa výkladu nových 
pravidiel pre  všetkých vnútroštátnych špecialistov 
na štátnu pomoc prostredníctvom spoločnej IT platfor -
my plne spravovanej GR COMP .V júni 2016 do nej bolo vložených viac ako 
600 otázok a odpovedí, v súčasnosti migrujú 
do eState aid wiki (pozri opatrenie 6).
6Rozvoj wiki databázy o štátnej 
pomoci
Priebežné opatrenieViaceré stránky, na ktorých sú zhrnuté dôležité otázky 
položené cez rozhranie ESHS-EP .Online sa sprístupnila vo februári 2016 
pod názvom eState aid wiki. V júni 2016 bolo 
položených približne 270 otázok a odpovedí.
7Rozvoj špecializovaného modulu 
odbornej prípravySéria dvojdňových školení v oblasti štátnej pomoci 
vyvíja GR REGIO/GR EMPL a GR COMP spolu s Európskym 
inštitútom pre verejnú správu. Dve školenia sa uskutoč -
nia v Bruseli v novembri a decembri 2016; na žiadosť 
členského štátu sa ich počet môže zvýšiť.
Cieľovou skupinou sú pracovníci v oblasti európskych 
štrukturálnych a investičných fondov so skúsenosťami 
z oblasti štátnej pomoci.Plánovaný na november a december 2016
1  Európske investičné a štrukturálne fondy sú EFRR, KF, ESF, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre námorníc -
tvo a rybárstvo
Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe informácií od Komisie.Tabuľka 8
58 Pripomienky 
110  
Zo siedmich opatrení uvedených v spoločnom akčnom pláne v oblasti štát -
nej pomoci sa opatrenia 1 a 3 plne zrealizovali; opatrenia 5 a 6 sú zrealizované 
a predpokladá sa ich trvalé fungovanie. Zvyšné tri opatrenia sa do augusta 2016 
nevykonali: jedno bolo v procese zavádzania (opatrenie 4) a na dvoch sa ešte 
ani nezačalo pracovať (opatrenia 2 a 7).
111 
Okrem toho sme zistili, že GR REGIO a GR EMPL výrazne zvýšili celkový počet 
poskytovaných vzdelávacích kurzov z 5 v období 2012 – 2013 na 17 v období 
2014 – 2015. GR COMP na programové obdobie 2014 – 2020 zorganizovalo v ro -
koch 2014 a 2015 na žiadosť 19 členských štátov 37 školiacich kurzov týkajúcich 
sa reformy právnych predpisov o štátnej pomoci87. Okrem toho v januári 2016 GR 
COMP zorganizovalo pre päť členských štátov školiace kurzy o štátnej pomoci 
a infraštruktúre88.
112  
Spoločný akčný plán v oblasti štátnej pomoci a zvýšenie počtu vzdelávacích akti -
vít poskytovaných Komisiou sú súčasťou sústredeného úsilia o zlepšenie dodržia -
vania pravidiel štátnej pomoci členskými štátmi, čiastočne aj z dôvodu rozšírenia 
ich povinnosti v oblasti štátnej pomoci. Tieto iniciatívy sú dôležité na zmiernenie 
rizika vyplývajúceho z posilnenia úlohy členských štátov pri navrhovaní a vyko -
návaní opatrení pomoci. Z výsledkov nášho prieskumu vyplýva, že najmä data -
báza eState aid wiki bola prijatá veľmi kladne. členské štáty ju vo veľkom rozsahu 
využívajú: k 30. júnu 2016 sa uverejnilo asi 270 otázok a odpovedí89.
113  
Do akej miery tieto opatrenia povedú k zlepšeniu odhaľovania a prevencie chýb 
v štátnej pomoci v členských štátoch, bude možné posúdiť len v budúcnosti.87 Všetky členské štáty okrem 
Dánska, Írska, Grécka, Cypru, 
Litvy, Luxemburska, Malty, 
Holandska a Rakúska.
88 Bulharsko, Česká republika, 
Chorvátsko, Rumunsko 
a Slovensko.
89 V predchádzajúcej sieti sieť 
ESHS-EP sa uverejnilo vyše 
600 otázok a odpovedí, ktoré 
v súčasnosti migrujú do  eState 
aid wiki.
59
 Závery a odporúčania
114  
Od roku 2010 naše audity v oblasti politiky súdržnosti odhalili významnú mieru 
nedodržiavania pravidiel štátnej pomoci. V tejto správe poukazujeme na potrebu 
väčšej informovanosti o platných pravidlách na úrovni členských štátov a pokra -
čujúcej podpory Komisie pri účinnom predchádzaní porušovaniu pravidiel štátnej 
pomoci, jeho odhaľovaní a náprave. Celkovo sme zistili, že:
a) V období 2010 – 2014 Komisia a Dvor audítorov odhalili prípady porušenia 
pravidiel štátnej pomoci v značnom počte auditov; chyby v štátnej pomoci 
v EFRR a KF boli dôležitým faktorom prispievajúcim k celkovej odhadovanej 
úrovni chybovosti v politike súdržnosti. Zistili sme, že vlastné audity a mo -
nitorovanie Komisie v oblasti súdržnosti priniesli podobnú mieru zistení ako 
naše vlastné zistenia. Na druhej strane, orgány auditu v členských štátoch 
zistili porušenia pravidiel štátnej pomoci v oveľa menšom počte prípadov ako 
Komisia alebo my. To naznačuje, že orgány auditu sa pri svojich doterajších 
auditoch dostatočne nesústredili na štátnu pomoc.
b) Počas programového obdobia 2007 – 2013 Komisia nezaznamenávala chy -
by v štátnej pomoci, ktoré zistila alebo ktoré nahlásili členské štáty, tak, 
aby mohla vykonať náležitú analýzu. Takáto analýza mohla Komisii pomôcť 
pri vypracúvaní cielenejších a lepšie prispôsobených preventívnych opatrení 
pre členské štáty a programy.
c) Najmä na začiatku programového obdobia 2007 – 2013 Komisia systematicky 
nepreverovala veľké projekty z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci. 
Existuje riziko, že niektoré veľké projekty spolufinancované EÚ nie sú zlučiteľ -
né s vnútorným trhom aj preto, že členské štáty do roku 2012 a ešte predtým, 
ako bolo k dispozícii vysvetlenie poskytnuté rozsudkom vo veci Lipsko/Halle, 
zriedkavo oznamovali Komisii investície do infraštruktúry. V snahe zmierniť 
toto riziko do budúcnosti Komisia zintenzívnila svoje interné preventívne 
opatrenia a zaviedla alternatívny schvaľovací postup vrátane nezávislého po -
súdenia kvality v programovom období 2014 – 2020. Podľa Komisie, ktorá je 
nezávislá od postupu, ktorý použil členský štát, veľké projekty budú schvále -
né až po internom schválení štátnej pomoci.
d) Komisia prijala kroky na zjednodušenie príslušných právnych predpisov 
o štátnej pomoci na programové obdobie 2014 – 2020, čo viedlo k zníženiu 
administratívnej záťaže a väčšej transparentnosti, ale zároveň aj k rozšíreniu 
povinností členských štátov týkajúcich sa navrhovania a vykonávania opatre -
ní pomoci. Väčšia zodpovednosť členských štátov prináša riziko väčšieho poč -
tu chýb v štátnej pomoci: monitorovanie Komisiou ukázalo, že členské štáty 
pri navrhovaní a realizácii schém pomoci v programovom období 2007 – 
2013 urobili veľa chýb. Aby sa toto riziko zmiernilo, Komisia prijala opatrenia 
na podporu administratívnej kapacity členských štátov v oblasti štátnej po -
moci vrátane zavedenia predbežných podmienok pre systémy štátnej pomoci 
na podporu efektívneho a účinného využívania európskych štrukturálnych 
a investičných fondov(tzv.  ex ante  kondicionality). Členské štáty považované 
za štáty, ktoré tieto podmienky nedodržiavali, však nie sú nevyhnutne tie 
štáty, pri ktorých Komisia v minulosti zistila najviac problémov. Okrem toho 
tieto opatrenia vyžadujú sústavnú pozornosť.
60 Závery a odporúčania 
Chýba komplexný prehľad chýb v štátnej pomoci od Komisie, 
členské štáty nie sú dostatočne zamerané na štátnu pomoc 
a po monitorovaní Komisiou sa pomoc len v malej miere vymáha 
späť
115  
Za obdobie 2010 – 2014 sme zistili významný počet prípadov nedodržania pravi -
diel štátnej pomoci v 269 projektoch kontrolovaných v oblasti súdržnosti, na kto -
ré sa tieto pravidlá vzťahovali; chyby v štátnej pomoci boli dôležitým faktorom 
prispievajúcim k nami odhadovanej úrovni chybovosti v politike súdržnosti. 
Vlastné audity GR REGIO v oblasti politiky súdržnosti priniesli výsledky podobné 
našim (pozri body 33 až 36 a 47 až 48).
116  
Na ochranu rozpočtu EÚ Komisia v prípade zistenia nesúladu s pravidlami štátnej 
pomoci ukladá členským štátom finančné opravy. Za obdobie 2010 – 2014 GR 
REGIO vykonalo alebo vykonávalo 18 finančných opráv voči siedmim členským 
štátom, ktoré boli aspoň sčasti dôsledkom porušení pravidiel štátnej pomoci. 
K desiatim došlo na základe vlastných auditov GR REGIO, k piatim na základe 
našich auditov a k trom na základe kontroly VKS orgánov auditu zo strany GR 
REGIO. Jedenásť z týchto finančných opráv v celkovej sume 38,4 mil. EUR v piatich 
členských štátoch sa týkalo výhradne štátnej pomoci90. Zložku štátnej pomoci 
v ostatných finančných opravách nie je možné vyčísliť (pozri body 49 až 51).
117  
Komisia je povinná pravidelne monitorovať schémy pomoci a overovať, 
či a do akej miery rešpektujú pravidlá štátnej pomoci. Ak zistí, že akákoľvek 
poskytnutá pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, môže pristúpiť k vymáha -
niu tejto pomoci. GR COMP dosiaľ vykonalo len obmedzené nápravné opatrenia 
vzhľadom na počet a závažnosť problémov, ktoré zistilo pri monitorovaní. Na 
základe svojho monitorovania sa GR COMP domnieva, že v období 2009 – 2014 sa 
problémy priemerne vyskytli približne v 36 % zo všetkých schém pomoci. Prob -
lémy, ktoré sa týkali zlučiteľnosti (7,3 % všetkých schém), boli obzvlášť význam -
né. Počas tohto obdobia došlo na základe monitorovania zo strany GR COMP 
k ôsmim prípadom dobrovoľného vrátenia pomoci a k ôsmim formálnym opatre -
niam, ktoré spolu viedli k vymoženiu 0,3 mil. EUR (pozri body 52 až 56).
Odporúčanie 1
Komisia by mala ukladať nápravné opatrenia v prípadoch, keď opatrenia pomoci 
nie sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci.
Cieľový dátum realizácie: ihneď90 Grécko, Španielsko, 
Francúzsko, Rakúsko a Poľsko.
61 Závery a odporúčania 
118  
Počas programového obdobia 2007 – 2013 ani GR REGIO ani GR EMPL nezazna -
menávali zistené prípady nedodržiavania pravidiel štátnej pomoci spôsobom, 
ktorý by umožnil vykonať riadnu analýzu chýb štátnej pomoci (pozri body 57 až 
61).
119  
Komisia vytvorila na programové obdobie 2014 – 2020 databázu (MAPAR) na za -
znamenávanie informácií o prípadoch nedodržania pravidiel štátnej pomoci, 
ktoré zistí pri svojich auditoch v rámci EFRR, KF a ESF. Tento systém predstavuje 
značné zlepšenie, ale GR COM k nemu nemá prístup (pozri bod 57).
120  
Chyby v štátnej pomoci nahlásené orgánmi členských štátov sa zaznamenávajú 
v Systéme riadenia nezrovnalostí (IMS) patriacom Komisii. IMS vykazuje viaceré 
nedostatky, ako je chýbajúca osobitná typológia chýb pre oblasť štátnej pomoci 
a nepostačujúci opis chýb, čo v praxi obmedzuje jeho používanie. GR COMP takis -
to nemá prístup ani do IMS (pozri body 58 a 59).
Odporúčanie 2
a) Komisia by mala využívať databázu MAPAR na zaznamenávanie nezrovnalostí 
spôsobom, ktorý umožní ľahko analyzovať napr. ich typ, výskyt, závažnosť, 
zemepisný pôvod a príčinu. Táto databáza by mala rovnako obsahovať aj in -
formácie o následných krokoch týkajúcich sa týchto nezrovnalostí (napríklad 
o uložených finančných opravách).
Cieľový dátum realizácie: ihneď
b) so zreteľom na IMS by mala Komisia upraviť štruktúru databázy, aby bolo 
možné vybrať informácie o nezrovnalostiach, ako je štátna pomoc, a analyzo -
vať ich podľa jednotlivých členských štátov a typu.
Cieľový dátum realizácie: do konca roka 2017
c) GR COMP by malo mať pravidelne prístup k všetkým relevantným informáci -
ám o nezrovnalostiach, ktoré sa nachádzajú v databáze MAPAR a IMS.
Cieľový dátum realizácie: ihneď
62 Závery a odporúčania 
121  
Rozhodnutie, ktorým Komisia schváli veľký projekt, sa zakladá na posúdení rele -
vantnosti projektu, životaschopnosti, udržateľnosti, environmentálneho profilu 
a odôvodnenia požadovaných finančných prostriedkov a tiež na informáciách 
členského štátu o tom, či súčasťou projektu má byť aj štátna pomoc. Nie je však 
určené na to, aby členským štátom vždy poskytovalo právnu istotu, pokiaľ ide 
o dodržanie pravidiel štátnej pomoci v čase prijatia rozhodnutia o veľkom pro -
jekt. Túto istotu možno získať len na základe oznámenia členského štátu po roz -
hodnutí Komisie vo veci štátnej pomoci (pozri body 69 a 70).
122  
Najmä na začiatku programového obdobia 2007 – 2013 Komisia systematicky 
nepreverovala veľké projekty z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci. 
V dôsledku toho existuje riziko, že niektoré veľké projekty spolufinancované EÚ 
nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom aj preto, že členské štáty do roku 2012 a ešte 
predtým, ako bolo k dispozícii vysvetlenie poskytnuté rozsudkom vo veci Lipsko/
Halle, zriedkavo oznamovali Komisii investície do infraštruktúry. V snahe zmierniť 
toto riziko do budúcnosti Komisia zintenzívnila svoje interné preventívne opat -
renia a zaviedla alternatívny schvaľovací postup vrátane nezávislého posúdenia 
kvality v programovom období 2014 – 2020 (pozri body 62 až 65, 70 a 106 až 107).
Odporúčanie 3
a) Komisia by mala schváliť veľké projekty až po internom schválení štátnej po -
moci a dôsledne žiadať členské štáty o to, aby oznamovali potrebnú pomoc, 
aby sa zabezpečila právna istota členských štátov nezávisle od postupu podá -
vania žiadostí, ktorý využíva členský štát.
Cieľový dátum realizácie: ihneď
123  
Orgány auditu odhadli, že počas obdobia 2010 – 2014 bola približne tretina pro -
jektov z EFRR/KF a ESF, ktoré kontrolovali, relevantná z hľadiska štátnej pomoci. 
Chyby v štátnej pomoci zistili len v 3,6 % týchto projektov. My sme za rovnaké 
obdobie zistili chyby v štátnej pomoci v projektoch z EFRR/KF a ESF vo viac než 
päťnásobku týchto prípadov. Významné nedostatky v sekcii štátnej pomoci sa 
vyskytli v o niečo viac než jednej tretine kontrolných zoznamov používaných 
orgánmi auditu, ktoré sme kontrolovali. V roku 2015 došlo v tomto ohľade k zlep -
šeniam. Väčšina chýb vykázaných vo výročných kontrolných správach orgánov 
auditu sa týkala pomoci de minimis . Vytvorenie centrálneho registra s úplnými 
informáciami o všetkej pomoci de minimi s udelenej v príslušnom členskom štáte 
pomáha predchádzať takýmto chybám (pozri body 43 a 74 až 79).
63 Závery a odporúčania 
124  
Takmer všetky orgány auditu považujú právny rámec EÚ pre štátnu pomoc za pri -
najmenšom pomerne zložitý. Orgány auditu vyjadrili potrebu väčšej podpory 
vo vzťahu ku kontrole súladu s pravidlami štátnej pomoci, pričom by ocenili 
najmä praktickú príručku s prípadovými štúdiami. Pokiaľ ide o konkrétne aspekty, 
ako je stav rozhodnutí o vrátení pomoci, orgány členských štátov nemajú po -
trebné informácie na overenie súladu s príslušnými pravidlami štátnej pomoci 
(deggendorfská zásada) (pozri body 80 až 82 a 95 až 96).
Odporúčanie 4
a) Komisia by mala zabezpečiť, aby rozsah a kvalita kontrol súladu s pravidlami 
štátnej pomoci zo strany orgánov auditu boli dostatočné.
Cieľový dátum realizácie: marec 2017
b) Vzhľadom na blížiace sa ukončenie programového obdobia 2007 – 2013 Ko -
misia by mala žiadať orgány auditu, aby skontrolovali dodržiavanie pravidiel 
týkajúcich sa štátnej pomoci v súvislosti s tými veľkými projektmi, ktoré boli 
schválené pred koncom roka 2012.
Cieľový dátum realizácie: marec 2017
c) Komisia by mala vypracovať ďalší poradenský materiál, ktorý by zahŕňal 
najmä prípadové štúdie ilustrujúce osvedčené postupy a najčastejšie typy 
a príčiny porušenia pravidiel štátnej pomoci.
Cieľový dátum realizácie: do konca roka 2017
d) Komisia by mala presvedčiť členské štáty, aby vytvorili centrálne registre 
na monitorovanie pomoci de minimis .
Cieľový dátum realizácie: do konca roka 2017
e) Komisia by mala vytvoriť centrálnu databázu pre celú EÚ, v ktorej si prísluš -
né orgány členských štátov môžu overiť totožnosť podnikov podliehajúcich 
príkazu na vymáhanie štátnej pomoci a stav konania vo veci vymáhania, 
aby mohli dodržiavať s príslušné deggendorfskú zásadu. Prístup by mal byť 
udelený len na základe opodstatnenej potreby.
Cieľový dátum realizácie: do konca roka 2017
64 Závery a odporúčania 
Komisia prijala opatrenia na zjednodušenie právnych predpisov 
o štátnej pomoci, ktorými sa rozširujú povinnosti členských štátov 
a podporuje ich administratívna kapacita
125  
Na programové obdobie 2014 – 2020 Komisia prijala nové nariadenie GBER. Pô -
sobnosť nariadenia GBER z roku 2014 sa významne rozšírila, čo bude viesť k tomu, 
že pod toto nariadenie bude spadať ešte viac opatrení pomoci. Rozšírením rozsa -
hu pôsobnosti nariadenia GBER Komisia výrazne znížila administratívne zaťaženie 
členských štátov aj svoje, keďže bude potrebné oznamovať podstatne menej 
opatrení pomoci. Členské štáty budú musieť zabezpečovať a overovať väčší počet 
opatrení pomoci z hľadiska súladu s pravidlami štátnej pomoci, napríklad rešpek -
tovanie stropu intenzity pomoci a preukazovanie stimulačného účinku. Ustano -
venia usmernení o regionálnej pomoci na programové obdobie 2014 – 2020 sú 
celkovo prísnejšie ako ustanovenia GBER, čo ešte viac nabáda k jeho využívaniu 
(pozri body 85 až 87 a 97 až 98).
126  
Silnejšia úloha členských štátov v dôsledku širšej pôsobnosti nariadenia GBER 
sama osebe prináša riziko väčšieho počtu chýb v štátnej pomoci: monitorovanie 
Komisiou ukázalo, že členské štáty pri navrhovaní a realizácii schém pomoci v ob -
dobí 2009 – 2014 urobili veľa chýb. Tieto problémy pravdepodobne ovplyvnili 
zlučiteľnosť najmä v prípade schém podľa GBER (pozri body 52 až 54).
127  
Ustanovenia nariadenia GBER sa však zmenili tak, aby sa toto riziko zmiernilo. 
Nariadením GBER z roku 2014 sa uľahčuje veľkým podnikom, ktorým sa poskytuje 
štátne pomoc v rámci schémy pomoci, preukazovanie stimulačného účinku. Ďal -
šou významnou zmenou v nariadení GBER je sprísnenie požiadaviek transparent -
nosti, od ktorého očakávame posilnenie dodržiavania pravidiel štátnej pomoci 
v členských štátoch, keďže zainteresované strany budú mať lepšie informácie 
na podávanie sťažností v prípade neoprávnenej pomoci (pozri body 88 až 91).
65 Závery a odporúčania 
128  
Na skvalitnenie navrhovania schém pomoci členskými štátmi Komisia na progra -
mové obdobie 2014 – 2020 zaviedla následné hodnotenia. Takéto hodnotenie sa 
bude vykonávať najmä v prípade najväčších schém pomoci – podľa nariadenia 
GBER je toto hodnotenie povinné v určitých kategóriách schém pomoci s ročným 
rozpočtom vyšším ako 150 mil. EUR. Očakáva sa, že členské štáty predložia svoje 
prvé výsledky do roku 2017 (pozri body 92 a 99).
129  
Nariadením o spoločných ustanoveniach sa v súvislosti so systémami pomoci 
v členských štátoch zaviedli ex ante  kondicionality. Splnením týchto podmienok 
sa môže znížiť výskyt porušení pravidiel štátnej pomoci. Na základe vlastného 
hodnotenia päť členských štátov tieto podmienky do konca roka 2015 zatiaľ ne -
splnilo. Členské štáty považované za štáty, ktoré tieto podmienky nedodržiavali, 
však nie sú nevyhnutne tie štáty, pri ktorých Komisia v minulosti zistila najviac 
problémov. Okrem toho tieto opatrenia vyžadujú sústavnú pozornosť. Na ďal -
šiu podporu administratívnej kapacity v oblasti štátnej pomoci DG REGIO a DG 
COMP prijali v marci 2015 spoločný akčný plán v oblasti štátnej pomoci. Tento 
akčný plán viedol napríklad k zvýšeniu počtu vzdelávacích aktivít organizovaných 
Komisiou a k vytvoreniu online rozhrania pozitívne prijatého orgánmi členského 
štátu, cez ktoré tieto orgány môžu klásť Komisii otázky týkajúce sa štátnej pomoci 
(pozri body 101 až 105 a 108 až 113).
130  
Do akej miery podpora administratívnej kapacity zo strany Komisie a zavede -
nie následného hodnotenia dokáže vykompenzovať rozšírenú zodpovednosť 
členských štátov a do akej miery tieto iniciatívy povedú k lepšiemu odhaľovaniu 
a prevencii chýb v štátnej pomoci v členských štátoch, bude možné posúdiť až 
v budúcnosti.
66 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 5
a) Ak nebudú ex ante  kondicionality týkajúce sa štátnej pomoci splnené 
do konca roka 2016, Komisia by mala využiť svoje právomoci na pozastave -
nie platieb príslušným členským štátom, kým sa všetky závažné nedostatky 
nenapravia.
Cieľový dátum realizácie: keď Komisia dokončí svoje hodnotenie
b) Na základe informácií dostupných v jej databázach by Komisia mala sledo -
vať každé dva roky schopnosť členských štátov dodržiavať pravidlá štátnej 
pomoci, a to prostredníctvom analýz, ktoré by sa zamerali napr. na typ, vý -
skyt, závažnosť, zemepisný pôvod a príčinu chýb v štátnej pomoci zistených 
samotnou Komisiou alebo orgánmi členských štátov. Komisia by mala tieto 
činnosti využiť na účely monitorovania a na priame podporné aktivity, ako je 
poskytovanie školení pre členské štáty, ktoré to najviac potrebujú.
Cieľový dátum realizácie: raz za dva roky od konca roka 2017
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 7. septembra 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda
67
 Prílohy
Výdavky na štátnu pomoc podľa členských štátov, 2010 – 2014, v miliónoch EUR
Členský štát 2010 2011 2012 2013 2014 SpoluCelkový percentuál -
ny podiel
Belgicko 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulharsko 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Česká republika 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Dánsko 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Nemecko 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estónsko 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Írsko 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grécko 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Španielsko 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Francúzsko 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Chorvátsko – – – 258 276 534 0,14  %
Taliansko 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Cyprus 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Lotyšsko 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Litva 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luxembursko 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Maďarsko 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Holandsko 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Rakúsko 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Poľsko 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugalsko 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Rumunsko 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovinsko 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovensko 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Fínsko 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Švédsko 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Spojené kráľovstvo 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Európska únia 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Poznámka: Podľa Komisie je zvýšenie výdavkov v roku 2014 do veľkej miery (na 85 %) spôsobené zahrnutím väčšieho množstva systémov 
obnoviteľnej energie do hlásení. Bez ich zahrnutia by ohlásená štátna pomoc v roku 2014 dosiahla približne 73 mld. EUR. Okrem toho, finančné 
prostriedky EÚ sú zahrnuté len od roku 2014.
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe hodnotiacej tabuľky štátnej pomoci vytvorenej Komisiou v roku 2015.Príloha I
68 Prílohy 
Výsledky monitorovania vykonávaného Generálnym riaditeľstvom pre hospodársku 
súťaž, 2006 – 2014
 Počet monitorovaných schém Počet problematických prípadovPomer problematických 
prípadov
Pomoc v rámci skupinovej 
výnimky121 (z toho 26 v roku 2014) 31 26 %
Schválená pomoc 166 (z toho 42 v roku 2014) 53 32 %
Iné 1 (z toho 0 v roku 2014) 1 100 %
Služby všeobecného 
hospodárskeho záujmu8 (z toho 7 v roku 2014) 4 50 %
Spolu 296 (z toho 75 v roku 2014) 89 (z toho 27 v roku 2014) 30 % (36 % v roku 2014)
Širokopásmové pripojenie 7 2 29 %
Kultúra 11 3 27 %
Zamestnanosť 15 5 33 %
Životné prostredie a  energetika 45 14 31 %
Ostatné horizontálne 2 0 0 %
Regionálny rozvoj 64 18 28 %
Výskum a vývoj 47 19 40 %
Rizikový kapitál 10 6 60 %
Sektorový rozvoj 5 1 20 %
MSP 31 5 16 %
Odborné vzdelávanie 25 4 16 %
Doprava 16 6 38 %
Záchrana a  reštrukturalizácia 9 1 11 %
Služby všeobecného 
hospodárskeho záujmu8 4 50 %
Iné 1 1 100 %Príloha II
69 Prílohy 
 Počet monitorovaných schém Počet problematických prípadovPomer problematických 
prípadov
Belgicko 15 7 47 %
Bulharsko 4 1 25 %
Česká republika 10 3 30 %
Dánsko 5 1 20 %
Nemecko 26 3 12 %
Estónsko 4 1 25 %
Írsko 11 1 9 %
Grécko 11 6 55 %
Španielsko 21 5 24 %
Francúzsko 29 10 34 %
Taliansko 28 6 21 %
Cyprus 4 1 25 %
Lotyšsko 3 1 33 %
Litva 4 2 50 %
Luxembursko 4 2 50 %
Maďarsko 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Holandsko 13 6 46 %
Rakúsko 11 4 36 %
Poľsko 17 4 24 %
Portugalsko 9 6 67 %
Rumunsko 6 1 17 %
Slovinsko 4 1 25 %
Slovensko 5 0 0 %
Fínsko 4 1 25 %
Švédsko 7 0 0 %
Spojené kráľovstvo 29 15 52 %
Zdroj:  Európska komisia.Príloha II
70 Prílohy 
Veľké projekt prijaté Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku 
za programové obdobie 2007 – 2013
Členský štátPočet prijatých veľkých 
projektovPodiel prijatých veľkých 
projektovPriemerný príspevok 
EÚ na schválený veľký 
projekt  
(v mil. EUR)Celkový príspevok EÚ 
na schválené veľké 
projekty  
(v mil. EUR)
Belgicko 0 0,0 % – 0,0
Bulharsko 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Česká republika 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Dánsko 0 0,0 % – 0,0
Nemecko 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estónsko 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Írsko 3 0,3 % 24,8 74,5
Grécko 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Španielsko 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Francúzsko 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Chorvátsko 12 1,3 % 39,2 470,3
Cyprus 3 0,3 % 34,0 102,0
Lotyšsko 10 1,1 % 70,3 702,7
Litva 10 1,1 % 49,7 496,5
Luxembursko 0 0,0 % – 0,0
Maďarsko 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Holandsko 0 0,0 % – 0,0
Rakúsko 1 0,1 % 4,1 4,1
Poľsko 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugalsko 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Rumunsko 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovinsko 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovensko 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Fínsko 0 0,0 % – 0,0
Švédsko 0 0,0 % – 0,0
Spojené kráľovstvo 13 1,4 % 38,6 501,2
Spolu 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Zdroj: Európsky dvor audítorov, na základe údajov Komisie.Príloha III
71 Prílohy 
Právny rámec v oblasti štátnej pomoci
ZFEÚ – V zmluve sa kladú základy pre pravidlá štátnej pomoci v článkoch 107 až 109. Zmluva má najvyššie 
právne postavenie a všetky ostatné právne predpisy musia byť v súlade s jej ustanoveniami. V článku 108 ods. 4 
a článku 109 sa upravuje prijímanie nariadení v oblasti štátnej pomoci.
Judikatúra – Rozsudky Súdneho dvora, ktoré slúžia ako výklad ustanovení zmluvy a ako sekundárne právo. Roz -
sudky Súdneho dvora sú pre Komisiu a členské štáty záväzné. Komisia musí svoj prístup prispôsobiť rozsudkom 
Súdneho dvora.
Nariadenia – Nariadenia sú akty sekundárneho práva prijímané inštitúciami. Sú všeobecne platné, záväzné v ce -
lom svojom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch k dátumu nadobudnutia účinnosti (bez potreby 
samostatného zahrnutia do vnútroštátneho práva)1. Najdôležitejším nariadením v oblasti štátnej pomoci je 
GBER.
Právne nezáväzné predpisy
Usmernenia – Usmernenia sú právne nezáväzné predpisy, ktoré ale môžu mať právne účinky. Súdny dvor už 
v minulosti zrušil niektoré rozhodnutia Komisie, lebo neboli v súlade s právne nezáväznými predpismi. Usmerne -
nia obsahujú kritériá, na základe ktorých Komisia posudzuje zlučiteľnosť oznámených opatrení pomoci s vnútor -
ným trhom. Oznámené opatrenia pomoci, ktoré nezodpovedajú kritériám uvedeným v usmerneniach, Komisia 
pravdepodobne posúdi ako nezlučiteľné. Usmernenia sú na horizontálnej úrovni (napríklad usmernenia o výsku -
me, vývoji a inováciách) a na sektorovej úrovni (napríklad usmernenia o letiskách a leteckých dopravcoch).
Analytické tabuľky – Usmernenia navrhnuté osobitne na pomoc členským štátom pri posudzovaní, či sa pomoc 
poskytnutá na projekty infraštruktúry má oznamovať Komisii.
1 Pozri článok 288 ZFEÚ.Príloha IV
72 Odpovede  
Komisie
IV
Komisia pozorne a sústavne spolupracuje s orgánmi auditu s cieľom zlepšiť svoje kapacity, pokiaľ ide o kontrolu štát -
nej pomoci. Okrem cieleného vzdelávania, činností a usmernenia poskytla v roku 2011 orgánom auditu kontrolné 
zoznamy štátnej pomoci pripravené na použitie a aktualizovala zoznamy v novembri 2015.
V nariadení sa vyžaduje, aby orgány auditu predložili vo svojich výročných kontrolných správach (ACR) hlavné 
výsledky auditov, nie však podrobné informácie týkajúce sa povahy zistených chýb. Preskúmania útvarov Komi -
sie týkajúce sa výročných kontrolných správ obsahujú preskúmanie metodológie pre systémové audity a audity 
operácií (vrátane kontrolných zoznamov), ako aj opätovného vykonania auditov, ktoré už vykonali orgány auditu 
členských štátov. Na základe jej preskúmaní Komisia dospela k záveru, že orgány auditu mohli zistiť chyby štátnej 
pomoci pri ich oznamovaní podľa inej kategórie, čo vedie k možnému podaniu neúplných výročných kontrolných 
správ. Takisto však identifikovala nedostatky a požiadala orgány auditu, aby zlepšili svoje kontroly v otázkach štátnej 
pomoci. Nakoniec na základe vlastných overovaní Komisie sa nedávno zistili významné zlepšenia, pokiaľ ide o kva -
litu kontrolných zoznamov štátnej pomoci, ktoré orgány auditu používajú v súlade s hodnotením Dvora audítorov.
V
Komisia poznamenáva, že GR REGIO a GR EMPL využili databázy na zaznamenávanie zistení auditu podľa finanč -
ného obdobia 2007 – 2013. Tieto databázy neboli určené na to, aby slúžili ako nástroj na analýzu zdrojov chýb, čo 
však Komisii nebránilo v prijímaní primeraných a preventívnych opatrení na riešenie známych a opakujúcich sa 
otázok štátnej pomoci. V marci 2016 sa GR COMP podelilo o svoje skúsenosti pri monitorovaní ex post schém štátnej 
pomoci s GR REGIO a GR EMPL. GR COMP poskytlo GR REGIO a GR EMPL najmä výsledky monitorovacieho cyklu rea -
lizovaného v roku 2015. Komisia okrem iného zlepšuje výmenu informácií o chybách vo veci štátnej pomoci medzi 
generálnymi riaditeľstvami, v potrebných oblastiach a v potrebnom čase.
Pokiaľ ide o prijaté preventívne opatrenia, od marca 2015 GR REGIO a GR COMP realizujú komplexný akčný plán na 
„Posilnenie administratívnych kapacít na správu finančných prostriedkov členských štátov v oblasti štátnej pomoci“. 
V programovom období 2014 – 2020 zavádza legislatívny rámec podmienky ex ante týkajúce sa štátnej pomoci 
s cieľom zlepšiť administratívne kapacity niektorých členských štátov v tejto oblasti prostredníctvom akčných plá -
nov ešte pred realizáciou programu.
VI
Komisia zdôrazňuje, že povinnosť oznámiť opatrenia štátnej pomoci nesú členské štáty, a rozhodnutie o veľkom 
projekte nie je rozhodnutím o súlade veľkého projektu s pravidlami štátnej pomoci. Okrem toho členské štáty musia 
posúdiť, či je štátna pomoc poskytnutá na projekty alebo nie a ak posúdia, že štátna pomoc je poskytnutá, musia 
preukázať dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci pri podaní návrhu veľkého projektu bez ohľadu na to, ktorý súvi -
siaci rozhodovací postup je zvolený podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach.
Už pred koncom roka 2012 sa GR REGIO radilo s GR COMP prostredníctvom formálnych medzirezortných konzultácií 
o rozhodnutiach týkajúcich sa veľkých projektov, hoci nesystematicky. Vnútorná spolupráca s GR COMP o schválení 
veľkých projektov sa zlepšila po rozsudku vo veci Lipsko – Halle. S cieľom zabrániť tomu, aby sa v rokoch 2014 – 
2020 prijímali rozhodnutia o veľkých projektoch, ktoré nevyhovujú požiadavkám štátnej pomoci, sa ako preventívne 
opatrenia zaviedli primerané pravidlá obmedzenia prílišných právomocí.
Odpovede Komisie 73
Komisia sa preto domnieva, že preventívne opatrenia a spolupráca s GR COMP uvedené do účinnosti na obdobie 
rokov 2014 – 2020 pri prípravnej fáze projektu a pri rozhodovacej fáze projektu primerane zmiernia riziko,ktoré 
uvádza Dvor audítorov.
Napredovanie a snaha dosiahnuť právnu istotu, pokiaľ ide o dodržiavanie štátnej pomoci prostredníctvom syste -
matických oficiálnych oznámení s nasledovným rozhodnutím Komisie o štátnej pomoci pre všetky veľké projekty 
(nezávisle od právnych požiadaviek) by boli v rozpore s procesom modernizácie štátnej pomoci, ale aj s celkovým 
cieľom, ktorým je zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže všetkých zainteresovaných strán, a malo by to za 
následok dodatočné riziko pre včasnú realizáciu veľkých projektov financovaných z EFRR/KF.
VII
V súvislosti s modernizáciou štátnej pomoci, ktorá zvýšila zodpovednosť členských štátov pri poskytovaní pomoci, 
GR COMP posilnilo monitorovanie vykonávania opatrení štátnej pomoci na základe vzorov. Monitorovanie GR COMP 
sa zameriava na chyby a nezrovnalosti pri vykonávaní opatrení pomoci, ale má okrem toho aj zistiť, ako členské štáty 
skutočne realizujú opatrenia pomoci v praxi. To umožňuje GR COMP vyvodiť dobré a zlé postupy a oznámiť ich člen -
ským štátom (prostredníctvom pracovných skupín členských štátov, siete štátnych koordinátorov, atď.).
GR COMP ďalej vytvorilo a oznámilo členským štátom kontrolné zoznamy Všeobecného nariadenia o skupinových 
výnimkách (GBER – nariadenie Komisie č. 651/2014 zo 17. júna 2014), ktoré im majú uľahčiť včasnú kontrolu, či sú spl -
nené všetky podmienky zlučiteľnosti. Kontrolné zoznamy GBER sa takisto poskytnú GR REGIO a GR EMPL a orgánom 
auditu politiky súdržnosti.
Okrem toho GR COMP ponúka špecializovanú IT platformu, kde odpovedá na otázky členských štátov týkajúce sa 
výkladu (eState aid WIKI) a takisto uverejňuje dokumenty „Často kladené otázky“ na základe uvedených otázok 
a odpovedí.
Pokiaľ ide o posúdenie podmienok ex ante týkajúcich sa štátnej pomoci, ako sa stanovuje v nariadení o spoločných 
ustanoveniach (NSU), má byť založené na troch kritériách stanovených v prílohe XI k NSU. Dodržiavanie pravidiel 
štátnej pomoci v programovom období 2007 – 2013 nie je kritériom splnenia ako také. Komisia však bude aj naďalej 
sledovať všetky otázky týkajúce dodržiavania štátnej pomoci pre všetky členské štáty a v prípade potreby prijme 
vhodné opatrenia.
VIII a)
Komisia toto odporúčanie prijíma a zastáva názor, že už pristúpila k jeho vykonávaniu.
Využíva dostupné nápravné opatrenia, ak monitorovanie odhalí prípady nedodržiavania pravidiel štátnej pomoci.
V tejto súvislosti je potrebné rozlišovať medzi nezákonnosťou a nezlučiteľnosťou. Opatrenie pomoci je nezákonné, 
keď je pomoc poskytnutá bez predchádzajúceho oznámenia Komisii a keď nie je predmetom GBER. Komisia však 
môže nariadiť vymáhanie uvedeného opatrenia, len ak je nezlučiteľné s vnútorným trhom (t. j. nemôže sa považovať 
za zlučiteľné na základe usmernení alebo priamo na základe zmluvy).
Ak monitorovanie GR COMP odhalí nezákonné opatrenie pomoci, najprv skúma, či sa takéto opatrenie môže pova -
žovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
Odpovede Komisie 74
Nápravné opatrenia v podobe vymáhania pomoci sa môžu použiť len ak má zistená chyba za následok poskytnutie 
nezlučiteľnej pomoci.
Pre ostatné druhy chýb je vhodnejšia úprava návrhu schémy a/alebo kontrolných mechanizmov. Pre niektoré chyby 
by bolo ťažké dosiahnuť nápravné opatrenia (napr. pomoc bola nezlučiteľná v čase, keď bola poskytnutá, ale na 
základe neskorších zrevidovaných pravidiel ju možno považovať za zlučiteľnú).
VIII b) i)
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho vykonáva v nástroji auditu MAPAR.
MAPAR zabezpečuje komplexnú databázu všetkých zistených nezrovnalostí vrátane chýb štátnej pomoci. Najmä pre 
nezrovnalosti v štátnej pomoci je v súčasnosti v MAPAR definovaných sedem druhov zistení.
Okrem toho MAPAR umožní lepšie štruktúrovať informácie o zisteniach auditu. Ponúka úplnú flexibilitu, pokiaľ ide 
o pridanie alebo zmenu ktorejkoľvek kategórie alebo podkategórie zistení vrátane tých, ktoré sa týkajú štátnej 
pomoci, podľa určených potrieb auditu alebo zistení.
Nástroj auditu MAPAR je navrhnutý tak, aby umožnil príslušným útvarom Komisie kontrolu všetkých zistených 
nezrovnalostí vrátane finančných korekcií.
VIII b) ii)
Komisia prijíma odporúčanie Dvora audítorov a prispôsobí typológiu chýb tak, aby bolo možné vykonať analýzu.
VIII b) iii)
Komisia prijíma odporúčanie a už pristúpila k jeho vykonávaniu.
Pokiaľ ide o MAPAR, GR EMPL a GR REGIO raz ročne predložia GR COMP príslušné údaje o štátnej pomoci na základe 
individuálneho oznamovania (typológie zistení štátnej pomoci preukázané auditmi Komisie).
Pokiaľ ide o výmenu informácií medzi útvarmi Komisie, GR REGIO, GR EMPL a GR COMP zvyšujú svoje komunikačné 
kanály na výmenu informácií. GR EMPL a GR REGIO si navzájom vymieňajú výsledky a radia sa s GR COMP o otázkach 
v oblasti auditu týkajúcich sa štátnej pomoci, ak je to potrebné.
Pokiaľ ide o IMS, GR COMP bude mať prístup k informáciám, ktoré potrebuje poznať.
VIII b) iv)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Odpovede Komisie 75
Bude sledovať schopnosť členských štátov dodržiavať pravidlá štátnej pomoci na základe informácií dostupných 
v jej databázach a najmä tých, ktoré vyplývajú z dostupných zistení auditu.
Komisia využije výsledky následného preskúmania na lepšie zameranie jej monitorovacích a školiacich činností, 
ktoré ponúka príslušným programovým orgánom v členských štátoch.
VIII c)
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho zaviedla, keďže členské štáty musia pri podaní návrhu veľkého projektu 
preukázať, že riadne overili dodržiavanie štátnej pomoci, bez ohľadu na to, ktorý súvisiaci rozhodovací postup je 
zvolený podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach, a to aj prostredníctvom oznámenia o štátnej pomoci, ak je to 
potrebné.
V prípade štátnej pomoci, ktorá podlieha rozhodnutiu Komisie, členský štát musí čakať, kým Komisia schváli roz -
hodnutie o štátnej pomoci predtým, ako Komisii predloží žiadosť týkajúcu sa veľkého projektu alebo oznámenie 
o veľkom projekte.
Ide o preventívne opatrenie, aby sa zabránilo tomu, že sa prijmú rozhodnutia, ktoré nie sú v súlade so štátnou 
pomocou na veľké projekty v rokoch 2014 – 2020.
VIII d) i)
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho uplatnila.
Komisia skúma kvalitu práce orgánov auditu vzhľadom na štátnu pomoc v rôznych postupoch auditu: v jej auditoch 
založených na riziku pri práci vykonávanej orgánmi auditu, čo zahŕňa skúmanie metodológie (vrátane kontrolných 
zoznamov) používanej orgánmi auditu pre systémové audity a audity operácií; počas opakovaného vykonania práce 
na auditoch, ktoré už vykonali orgány auditu, na účely overenia platnosti predložených výsledkov; alebo počas 
každoročného preskúmania výročných kontrolných správ, ktoré orgány auditu predkladajú Komisii, na účely potvr -
denia, či stanovisko orgánu auditu je pevne založené na základe výsledkov systémových auditov a auditov operácií.
V niektorých prípadoch už Komisia príslušným orgánom auditu odporúčala, aby zlepšili svoje kontrolné zoznamy 
tak, aby lepšie umožňovali preverovanie štátnej pomoci. Komisia bude naďalej zabezpečovať, aby orgány auditu 
používali vhodné kontrolné zoznamy.
VIII d) ii)
Komisia neakceptuje odporúčanie, keďže je v rozpore s cieľmi Komisie, ktoré sa snaží dosiahnuť prostredníctvom jej 
usmernenia pre členské štáty v roku 2012, aby sa opätovne systematicky neskúmali projekty, o ktorých bolo rozhod -
nuté pred týmto dátumom, pričom dáva členským štátom možnosť oznámiť alebo neoznámiť, a zabezpečiť stabilitu 
pre členské štáty a príjemcov, pokiaľ ide o spracovanie takýchto projektov.
Odpovede Komisie 76
VIII (d) iii)
Komisia prijíma odporúčanie a už pristúpila k jeho vykonávaniu.
V súvislosti s realizáciou akčného plánu štátnej pomoci Komisia už pracuje na základe svojich rozhodnutí o štátnej 
pomoci, ktoré sa používajú ako prípadové štúdie: napríklad, viac ako polovica programov tematických seminá -
rov (doposiaľ sa konali RDI a Energetika) je založená na konkrétnych prípadoch (skutočné rozhodnutia o štátnej 
pomoci).
Útvary Komisie tiež poskytujú usmernenia vo forme tabuliek, kontrolných zoznamov alebo rýchlych odpovedí na 
otázky týkajúce sa výkladu, predložené orgánmi poskytujúcimi pomoc. Otázky a odpovede slúžia ako základ pre 
zverejňovanie dokumentov „Často kladené otázky“.
Komisia bude naďalej aktualizovať usmernenia pre všetky dotknuté orgány vrátane programových orgánov EŠIF, ak 
to vyžaduje vývoj udalostí.
Napokon, nedávno prijaté oznámenie Komisie o pojme pomoc poskytuje usmernenie o tom, kedy verejné výdavky 
patria do pôsobnosti kontroly štátnej pomoci zo strany EÚ, ako aj mimo nej.
VIII (d) iv)
Komisia nesúhlasí s týmto odporúčaním, keďže nariadenie de minimis  ponecháva členským štátom možnosť rozhod -
núť, či zriadiť centrálnu evidenciu pre monitorovanie pomoci de minimis  alebo pracovať na základe iných prostried -
kov (napr. vlastné vyhlásenia príjemcov).
Hoci je centrálna evidencia pomoci de minimis  vhodnejšia, článok 6 nariadenia de minimis  neukladá členským štá -
tom povinnosť mať takúto evidenciu a umožňuje uplatňovať pravidlo kumulácie s inými prostriedkami. Ponechanie 
možnosti voľby členským štátom je v súlade so všeobecnou zásadou, podľa ktorej môžu členské štáty rozhodnúť 
o najvhodnejšom administratívnom postupe pre ich členský štát. Komisia takisto berie na vedomie negatívne reak -
cie niektorých členských štátov na myšlienku vytvoriť povinnú evidenciu de minimis v rámci prvej konzultácie na 
účel revízie nariadenia de minimis .
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (d) v)
Komisia nesúhlasí s odporúčaním, pretože sa domnieva, že zásada Deggendorf sa môže uplatňovať len na úrovni 
jednotlivého členského štátu. Komisia má v úmysle objasniť túto otázku v rámci prebiehajúceho preskúmania naria -
denia GBER z roku 2014.
Ak má členský štát pochybnosti alebo ťažkosti pri určení, či sa voči určitému podniku nárokuje vrátenie pomoci, 
môže sa obrátiť na GR COMP v kontexte vzájomnej spolupráce.
VIII e)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Generálni riaditelia štyroch generálnych riaditeľstiev európskych štrukturálnych a investičných fondov sa už pravi -
delne stretávajú vo výbore na pozastavenie podmienenosti ex ante. Súčasný prístup, ktorý je súčasne preventívny 
(pri realizácii národných akčných plánov pre nesplnenie podmienky ex ante) a nápravný (pozastavenie platieb v prí -
pade potreby), sa bude naďalej prísne a dôsledne uplatňovať.
Odpovede Komisie 77
Spoločná odpoveď na odseky 34 až 36:
Komisia pozorne sledovala všetky problémy týkajúce sa štátnej pomoci zistené v posledných rokoch v nadväznosti 
na zistenia Dvora audítorov a vlastné zistenia auditu v tejto oblasti a požadovala finančné korekcie od dotknutých 
členských štátov a programov, vždy keď to považovala za potrebné (pozri odseky 50 a 51).
Komisia však konštatuje, že podľa toho, čo naznačuje Dvor audítorov v tabuľke 2, sa počet chýb štátnej pomoci, 
ktoré sa zistili vo vzoroch, nedávno znížil. Počet chýb s finančným vplyvom klesol z 5 prípadov v roku 2013 na 3 
prípady v roku 2014. Komisia očakáva, že tento trend bude pokračovať, a to aj z dôvodu uplatnenia nariadenia GBER 
z roku 2014 (nariadenie (EÚ) č. 651/2014).
Spoločná odpoveď na odseky 37 až 44.
Komisia súhlasí s typológiou chýb v oblasti štátnej pomoci, ktoré predložil Dvor audítorov a takisto chýb zistených 
počas vlastných auditov (pozri odseky 47 a 48). Skúsenosti z minulých chýb viedli Komisiu k objasneniu a zjednodu -
šeniu pravidiel, najmä pravidiel týkajúcich sa stimulačného účinku v nariadení GBER z roku 2014.
53
Komisia konštatuje, že počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje správa Dvora audítorov, jej monitorovanie štátnej 
pomoci pokrývalo každý rok približne 6 % až 9 % celkových výdavkov štátnej pomoci. Značná časť programov bola 
monitorovaná aspoň raz počas ich obdobia existencie.
55
Vzhľadom na obmedzený počet programov monitorovaných pre jednotlivé členské štáty, pomer problematických 
prípadov by mal súvisieť s celkovým počtom monitorovaných programov. Napríklad v Litve a Luxembursku 50 % je 
pomer problematických prípadov založený na monitorovaní iba štyroch programov (t. j. dva zo štyroch boli prob -
lematické). „Problematický“ je termín používaný v GR COMP na vyjadrenie porušenia pravidiel štátnej pomoci od 
formálnych nedostatkov ako nesprávna formulácia pravidiel kumulácie, až po právne otázky ako absencia podmie -
nok GBER premietnutých v programe GBER.
56
Monitorovanie GR COMP vyústilo do niekoľkých nápravných opatrení vrátane dobrovoľného a núteného vymáhania 
v prípade nezlučiteľnej pomoci.
Prípadmi dobrovoľného vymáhania sa zaoberá Komisia s dotknutým členským štátom. V žiadnom prípade dob -
rovoľného vymáhania sa neuchovávajú samostatné záznamy. V niektorých prípadoch vymáhanie nie je vhodné, 
pretože opatrenie, hoci nezákonné, možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, alebo opatrenie, ktoré bolo 
nezlučiteľné, sa stalo zlučiteľným v dôsledku neskoršej zmeny pravidiel štátnej pomoci.
V takýchto prípadoch Komisia vydá odporúčania a nakoniec žiada členské štáty, aby zmenili návrh schémy pomoci, 
ak je to potrebné.
Odpovede Komisie 78
57
Komisia poznamenáva, že GR REGIO a GR EMPL využili databázy na zaznamenávanie zistení auditu podľa programo -
vého obdobia 2007 – 2013. Tieto databázy neboli určené na to, aby slúžili ako nástroj na analýzu zdrojov chýb, čo 
však Komisii nebránilo v prijímaní primeraných a preventívnych opatrení na riešenie opakujúcich sa otázok v kon -
texte štátnej pomoci, ako napríklad bonus pre MSP alebo stimulačný účinok.
Pre programové obdobie 2014 – 2020 sa interný monitorovací nástroj používaný Komisiou na sledovanie jej vlast -
ných zistení auditu výrazne zlepšil so zavedením spoločného IT nástroja na správu a monitorovanie procesov auditu, 
ktorý sa nazýva „MAPAR“ (riadenie procesov auditu, činností a zdrojov) pre EFRR, KF a ESF.
S cieľom zlepšiť tok informácií a schopnosť analýzy všetkých príslušných útvarov Komisie sa GR EMPL a GR REGIO 
v polovici roku 2016 dohodli s GR COMP , že odteraz budú GR COMP každoročne oznamovať relevantné údaje o svo -
jich zisteniach auditu štátnej pomoci.
59
IMS je nástroj určený na oznamovanie nezrovnalostí (vrátane podvodov) členskými štátmi. Druh nezrovnalosti je 
vyznačený pomocou rolovacieho zoznamu (kódy), pričom použitý modus operandi  je opísaný v texte, ktorý dopĺňa 
informácie poskytované prostredníctvom polí s kódmi. Analýzu možno vykonať na základe typu nezrovnalosti. IMS 
nie je nástrojom kontroly štátnej pomoci, ale k už existujúcim rolovacím zoznamom je možné priložiť osobitnú typo -
lógiu pre štátnu pomoc.
61
Komisia poznamenáva, že prijala preventívne opatrenia na riešenie opakujúcich sa otázok štátnej pomoci počas 
obdobia rokov 2007 – 2013, najmä v dôsledku pravidelných výmien medzi príslušnými útvarmi Komisie. Generálne 
riaditeľstvá Komisie napríklad oznamujú správy o auditoch od začiatku programového obdobia 2007 – 2013. GR 
COMP je tiež v prípade potreby konzultované ohľadom otázok auditu týkajúcich sa štátnej pomoci pred tým, ako sa 
uzavrú závery z auditu.
Pozri tiež odsek 60 a odpoveď Komisie na odsek 57.
Útvary Komisie sa v marci 2015 dohodli na akčnom pláne štátnej pomoci s konkrétnymi cielenými opatreniami na 
základe doterajších skúseností z dostupných zistení auditu (pozri pripomienku Dvora audítorov v odsekoch 108 až 
110).
Okrem toho legislatívny rámec pre programové obdobie 2014 – 2020 prijatý v decembri 2013 zavádza podmienku ex 
ante  pre štátnu pomoc s cieľom zlepšiť schopnosť členských štátov dodržiavať pravidlá štátnej pomoci pred realizá -
ciou programov.
62
Komisia poznamenáva, že príručka odkazuje na sektor dopravy. Komisia netvrdí, že pravidlá štátnej pomoci nie sú 
uplatniteľné v tejto oblasti, ale že namiesto všeobecných  pravidiel štátnej pomoci platia konkrétne pravidlá štátnej 
pomoci (kompatibilita) podľa článku 93 ZFEÚ. Vyhlásenie uvedené v príručke nemožno chápať v tom zmysle, že kva -
lifikácia štátnej pomoci ako taká je odlišná v odvetví dopravy.
Odpovede Komisie 79
Spoločná odpoveď na odseky 69 až 71:
Komisia poznamenáva, že povinnosť oznámiť opatrenia štátnej pomoci nesú členské štáty a že rozhodnutie o veľ -
kom projekte nie je rozhodnutím o súlade veľkého projektu s pravidlami štátnej pomoci.
Je potrebné rozlišovať medzi situáciou pred a po rozsudku vo veci Lipsko – Halle a medzi programovými obdobiami 
2007 – 2013 a 2014 – 2020.
Komisia zdôrazňuje, že už pred koncom roka 2012 sa GR REGIO radilo s GR COMP prostredníctvom formálnych 
medzirezortných konzultácií o rozhodnutiach týkajúcich sa veľkých projektov, hoci nesystematicky.
Na základe rozsudku vo veci Lipsko – Halle posilnili GR REGIO a GR COMP svoju spoluprácu vo vzťahu k posudzova -
niu žiadostí veľkých projektov. Komisia zdôrazňuje, že neexistuje žiadny významný projekt, ku ktorému Komisia pri -
jala rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje financovanie z EFRR alebo KF v posledných rokoch a pre ktoré bolo následne 
prijaté zamietavé rozhodnutie podľa pravidiel štátnej pomoci. To dokazuje, že zavedené mechanizmy spolupráce 
dobre fungujú v praxi.
Na obdobie rokov 2014 až 2020 musí členský štát pripraviť žiadosť o veľký projekt, v ktorom je povinný preukázať 
súlad s ustanoveniami o štátnej pomoci pred jeho predložením GR REGIO, bez ohľadu na to, ktorý rozhodovací 
postup veľkého projektu si zvolí (článok 102 ods. 1 a článok 102 ods. 2 NSU). V každom prípade, ak je potrebné roz -
hodnutie o štátnej pomoci, musí sa prijať pred tým, ako veľký projekt možno predložiť GR REGIO.
Okrem posilnenej spolupráce podľa Dvora audítorov bolo zavedené ďalšie preventívne opatrenie: možnosť člen -
ských štátov a IQR odborníkov kontaktovať GR COMP na úrovni prípravy projektu v prípade pochybnosti, či prís -
lušný veľký projekt má alebo nemá byť predmetom postupu oznámenia o štátnej pomoci generálnemu riaditeľstvu 
pre hospodársku súťaž.
Komisia sa preto domnieva, že súčasné preventívne opatrenia a spolupráca s GR COMP uvedené do účinnosti na 
obdobie rokov 2014 – 2020 pri prípravnej fáze projektu a pri rozhodovacej fáze projektu primerane zmiernia riziko 
spomínané Dvorom audítorov v odseku 70.
Spoločná odpoveď na odseky 74 až 79:
V nariadení sa vyžaduje, aby orgány auditu predložili vo svojich výročných kontrolných správach (ACR) hlavné 
výsledky auditov, nie však podrobné informácie týkajúce sa povahy zistených chýb v rámci auditov operácií. Možno 
to však urobiť dobrovoľne.
Okrem toho na základe jej preskúmaní Komisia dospela k záveru, že orgány auditu mohli zistiť chyby štátnej pomoci 
pri ich oznamovaní podľa inej kategórie, napríklad nesúlad s národnými pravidlami oprávnenosti, čo vedie k mož -
nému podaniu neúplných výročných kontrolných správ.
Útvary Komisie priebežne a úzko spolupracujú s orgánmi auditu s cieľom zvýšiť ich kapacity v oblasti auditu v otáz -
kach štátnej pomoci, a to prostredníctvom odbornej prípravy, usmernení a výmeny skúseností vrátane výmeny 
špecifických kontrolných zoznamov auditu, ktoré Komisia urobila v roku 2011 a opäť v roku 2015 s aktualizovanými 
kontrolnými zoznamami. V rámci preskúmania výročných kontrolných správ Komisia skúma, či stanovisko orgánu je 
pevne založené na základe výsledkov systémových auditov a auditov operácií.
Nakoniec na základe vlastných overovaní Komisie sa zistili významné zlepšenia, pokiaľ ide o kvalitu kontrolných 
zoznamov štátnej pomoci, ktoré orgány auditu používajú v súlade s hodnotením Dvora audítorov (pozri odsek 79).
Odpovede Komisie 80
Spoločná odpoveď na odseky 81 a 82:
V posledných rokoch útvary Komisie značným spôsobom zintenzívnili svoje služby podpory odbornej prípravy 
v členských štátoch. Po prvé, zorganizovali alebo prispeli k značnému množstvu seminárov a workshopov v celej 
EÚ (napr. poskytli školenie na GBER vo väčšine členských štátov a takisto všetkým orgánom auditu, pozri bod 111). 
Útvary Komisie okrem toho poskytujú usmernenia vo forme tabuliek, kontrolných zoznamov alebo rýchlych odpo -
vedí na otázky týkajúce sa výkladu, predložené orgánmi poskytujúcimi pomoc alebo orgánmi auditu.
Nedávno prijaté oznámenie Komisie o pojme pomoc takisto poskytuje usmernenie o tom, kedy verejné výdavky 
patria do pôsobnosti kontroly štátnej pomoci zo strany EÚ, ako aj mimo nej. Tieto usmernenia by mali pomôcť orgá -
nom verejnej správy a spoločnostiam zistiť, že opatrenia verejnej podpory môžu byť udelené bez potreby schvále -
nia podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ.
Útvary Komisie berú na vedomie výsledky prieskumu uskutočneného Dvorom audítorov a uprednostnenie, spo -
medzi ďalších možností, praktickej príručky, ktorá obsahuje prípadové štúdie a ďalšie školiace opatrenia. V oblasti 
štátnej pomoci, konkrétne okolnosti prípadu zohrávajú významnú úlohu v jeho posúdení. GR COMP sa domnieva, že 
rozhodnutia Komisie v oblasti štátnej pomoci sú najlepšími príkladmi pre užitočné usmernenia pre členské štáty.
Komisia bude naďalej podporovať orgány auditu a bude ich nabádať, aby zvýšili kontakty s úradmi štátnej pomoci 
v členských štátoch.
Spoločná odpoveď na odseky 92 až 94:
Hlavným účelom preskúmania nariadenia GBER z roku 2014 bolo ďalšie objasnenie a zjednodušenie pravidiel štátnej 
pomoci a zníženie administratívnej záťaže členských štátov. Najmä rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia GBER 
viedlo k značnému zníženiu počtu opatrení štátnej pomoci, ktoré sa majú oznamovať Komisii. To by malo tiež uľah -
čiť realizáciu operácií EŠIF.
93
Nariadenie GBER sa týka potreby oznamovať. Jeho rozsah pôsobnosti sa rozširuje na opatrenia, ktoré neboli oslobo -
dené od povinnosti oznamovať pred nadobudnutím účinnosti nariadenia GBER z roku 2014. Tieto opatrenia mohli 
byť vyhlásené za zlučiteľné po posúdení Komisiou aj pred nadobudnutím účinnosti nariadenia GBER z roku 2014.
96
Komisia dospela k záveru, že zásada Deggendorf sa môže uplatňovať len na úrovni jednotlivého členského štátu. 
Komisia má v úmysle objasniť túto otázku v rámci prebiehajúceho preskúmania nariadenia GBER z roku 2014.
Ak má členský štát pochybnosti alebo ťažkosti pri určení, či sa voči určitému podniku nárokuje vrátenie pomoci, 
môže sa obrátiť na GR COMP v kontexte vzájomnej spolupráce.
Spoločná odpoveď na odseky 102 až 104.
Členské štáty prijali akčné plány, ktoré sa musia realizovať a dokončiť do konca roku 2016. Útvary Komisie to riadne 
monitorujú (GR REGIO a GR COMP) a môže to viesť k pozastaveniu platieb zo strany Komisie v prípade nesplnenia.
Odpovede Komisie 81
105
Komisia berie na vedomie, že podmienky ex ante  sa týkajú realizácie európskych štrukturálnych a investičných fon -
dov, pričom systémy monitorované GR COMP nevyhnutne nezahŕňajú financovanie z EŠIF.
Okrem toho, ako uviedol Dvor audítorov, v nariadení o spoločných ustanoveniach sa stanovuje, že posúdenie pod -
mienky ex ante  pre štátnu pomoc má byť založené na troch podkritériách, ktoré sú vymedzené v prílohe XI naria -
denia o spoločných ustanoveniach. Dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci v období 2007 – 2013 nie je kritériom 
splnenia ako také.
Komisia však bude aj naďalej sledovať všetky otázky týkajúce dodržiavania štátnej pomoci pre všetky členské štáty 
a v prípade potreby prijme vhodné opatrenia.
106
Postup schvaľovania veľkých projektov v období rokov 2014 – 2020 sa zlepšil v porovnaní s predchádzajúcim obdo -
bím (pozri spoločnú odpoveď na odseky 69 až 71).
Útvary Komisie sa zaviazali vynaložiť ďalšie úsilie na zjednodušenie zaobchádzania s veľkými projektmi, ktoré sú 
spolufinancované z európskych štrukturálnych a investičných fondov, ktoré sa predkladajú prostredníctvom nového 
postupu IQR (článok 102 ods. 1 NSU).
GR COMP v tejto súvislosti zriadilo interné postupy na zabezpečenie účinného a efektívneho zaobchádzania s kon -
zultáciami o veľkých projektoch v rámci postupu IQR.
Správa IQR by mala obsahovať ucelenú analýzu charakteru pomoci opatrenia a/alebo o jej zlučiteľnosti na základe 
výnimky alebo existujúcej schémy. Okrem toho na základe článku 23 delegovaného nariadenia Komisie 480/2014 
môžu odborníci IQR kontaktovať GR COMP s cieľom objasniť otázky týkajúce sa štátnej pomoci v rámci veľkého 
projektu.
Preto aj v tomto novom postupe IQR otázky týkajúce sa štátnej pomoci oznámené GR COMP musia byť vyjasnené 
pred tým, ako sa dokumenty veľkého projektu môžu predložiť Komisii.
107
Komisia zdôrazňuje, že členské štáty musia pri podaní návrhu veľkého projektu preukázať, že riadne overili dodr -
žiavanie štátnej pomoci, bez ohľadu na to, ktorý súvisiaci rozhodovací postup je zvolený (článok 102 ods. 1 a člá -
nok 102 ods. 2 NSU). Návrhy veľkého projektu nemožno Komisii predložiť bez takého podrobného posúdenia 
dodržiavania pravidiel štátnej pomoci.
V súlade s článkom 102 ods. 1 NSU možno Komisii oznámiť len projekty s pozitívnou správou IQR, čo znamená, že 
všetky požiadavky boli členským štátom splnené vrátane tých, ktoré súvisia so štátnou pomocou.
Útvary Komisie sa domnievajú, že tento postup môže mať niekoľko pozitívnych účinkov, keďže zahŕňa podrobnejšie 
posúdenie štátnej pomoci zo strany členského štátu, ktorý predkladá žiadosť a podrobnejšiu kontrolu otázok štátnej 
pomoci zo strany IQR tímu nezávislých odborníkov. Okrem toho GR COMP zaviedlo opatrenia na umožnenie IQR 
tímu konzultovať s ním otázky štátnej pomoci vyplývajúce z veľkého projektu, ktorý preskúmali.
Odpovede Komisie 82
Napredovanie a snaha dosiahnuť právnu istotu, pokiaľ ide o dodržiavanie štátnej pomoci prostredníctvom syste -
matických oficiálnych oznámení s nasledovným rozhodnutím Komisie o štátnej pomoci pre všetky veľké projekty 
(nezávisle od právnych požiadaviek) by boli v rozpore s procesom modernizácie štátnej pomoci, ale aj s celkovým 
cieľom, ktorým je zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže všetkých zainteresovaných strán, a malo by to za 
následok dodatočné riziko pre včasnú realizáciu veľkých projektov financovaných z EFRR/KF.
114
Komisia podporuje schopnosť členských štátov správne interpretovať a/alebo realizovať pravidlá štátnej pomoci, 
keďže sú primárne zodpovedné za prijatie vhodných opatrení na dosiahnutie súladu s týmito pravidlami.
S cieľom riešiť nedostatky realizujú útvary Komisie (na úrovni GR REGIO a GR COMP) spoločný akčný plán na „Posil -
nenie administratívnych kapacít na správu finančných prostriedkov členských štátov v oblasti štátnej pomoci“. Ško -
lenia boli poskytnuté viacerým členským štátom a cieľovou skupinou sú všetky príslušné orgány zapojené do riade -
nia a realizácie EŠIF – riadiace orgány, sprostredkovateľské orgány, ako aj hlavní príjemcovia.
Okrem toho sa v nariadeniach o spoločných ustanoveniach stanovuje na finančné obdobie 2020 – 2014 podmienka 
ex ante  týkajúca sa štátnej pomoci s cieľom zabezpečiť podmienky ex ante  na účinné uplatňovanie pravidiel EÚ 
o štátnej pomoci. Pre členské štáty, ktoré nespĺňajú túto podmienku ex ante  sa navrhli akčné plány, ktoré sa musia 
zrealizovať a dokončiť do konca roku 2016. Útvary Komisie to riadne monitorujú a v prípade nesplnenia to môže 
viesť k pozastaveniu platieb zo strany Komisie.
114 a)
Komisia pozorne a sústavne spolupracuje s orgánmi auditu s cieľom zlepšiť svoje kapacity, pokiaľ ide o kontrolu 
štátnej pomoci. Okrem cieleného vzdelávania, činností a usmernenia poskytla v roku 2011 orgánom auditu kon -
trolné zoznamy štátnej pomoci pripravené na použitie a aktualizovala zoznamy v novembri 2015. Na základe vlast -
ných overovaní Komisie sa nedávno zistili významné zlepšenia, pokiaľ ide o kvalitu kontrolných zoznamov štátnej 
pomoci, ktoré orgány auditu používajú v súlade s hodnotením Dvora audítorov.
Preskúmania útvarov Komisie týkajúce sa výročných kontrolných správ obsahujú preskúmanie metodológie pre 
systémové audity a audity operácií (vrátane kontrolných zoznamov), ako aj opätovného vykonania auditov, ktoré už 
vykonali orgány auditu členských štátov. Útvary Komisie identifikovali na takýchto auditoch nedostatky a požiadali 
orgány auditu, aby zlepšili svoje kontroly v otázkach štátnej pomoci.
114 b)
Komisia poznamenáva, že GR REGIO a GR EMPL využili databázy na zaznamenávanie zistení auditu podľa finanč -
ného obdobia 2007 – 2013. Tieto databázy neboli určené na to, aby slúžili ako nástroj na analýzu zdrojov chýb, čo 
však Komisii nebránilo v prijímaní primeraných a preventívnych opatrení na riešenie známych a opakujúcich sa 
otázok štátnej pomoci. V marci 2016 sa GR COMP podelilo o svoje skúsenosti pri monitorovaní ex post  schém štátnej 
pomoci s GR REGIO a GR EMPL. GR COMP poskytlo GR REGIO a GR EMPL najmä výsledky monitorovacieho cyklu rea -
lizovaného v roku 2015. Komisia okrem iného zlepšuje výmenu informácií o chybách vo veci štátnej pomoci medzi 
generálnymi riaditeľstvami, v potrebných oblastiach a v potrebnom čase.
Pokiaľ ide o prijaté preventívne opatrenia, legislatívny rámec pre programové obdobie 2014 – 2020 zavádza pod -
mienky ex ante  týkajúce sa štátnej pomoci.
Odpovede Komisie 83
Okrem toho GR REGIO a GR COMP od marca 2015 realizujú komplexný akčný plán na posilnenie administratívnej 
kapacity na riadenie štrukturálnych fondov v oblasti štátnej pomoci.
Pozri aj odpovede Komisie na odseky 57 a 61.
114 c)
Komisia zdôrazňuje, že ex ante  povinnosť oznámiť opatrenia štátnej pomoci nesú členské štáty a rozhodnutie o veľ -
kom projekte nie je rozhodnutím o súlade veľkého projektu s pravidlami štátnej pomoci.
Už pred koncom roka 2012 sa GR REGIO radilo s GR COMP prostredníctvom formálnych medzirezortných konzultácií 
o rozhodnutiach týkajúcich sa veľkých projektov, hoci nesystematicky.
V požiadavkách na informácie o veľkých projektoch a v oboch rozhodovacích postupoch týkajúcich sa veľkých 
projektov (článok 102 ods. 1 a článok 102 ods. 2 NSU) sa zaviedli primerané pravidlá obmedzenia prílišných právo -
mocí ako preventívne opatrenia s cieľom zabrániť tomu, že sa prijmú rozhodnutia, ktoré nie sú v súlade so štátnou 
pomocou na veľké projekty v rokoch 2014 – 2020.
Pozri aj odpoveď Komisie na odsek 69.
114 d)
V súvislosti s modernizáciou štátnej pomoci, ktorou sa zvýšila zodpovednosť členských štátov pri poskytovaní 
pomoci, GR COMP posilnilo monitorovanie vykonávania opatrení štátnej pomoci na základe vzorov. Monitorovanie 
GR COMP sa zameriava na chyby a nezrovnalosti pri vykonávaní opatrení pomoci, ale má okrem toho aj zistiť ako 
členské štáty skutočne realizujú opatrenia pomoci v praxi, čo umožňuje GR COMP vyvodiť dobré a zlé postupy.
GR COMP oznamuje členským štátom (prostredníctvom pracovných skupín členských štátov, siete štátnych koordi -
nátorov, atď.) skúsenosti a poznatky získané z monitorovania.
GR COMP ďalej vytvorilo a oznámilo členským štátom kontrolné zoznamy Všeobecného nariadenia o skupinových 
výnimkách (GBER – nariadenie Komisie č. 651/2014 zo 17. júna 2014), ktoré im majú uľahčiť včasnú kontrolu, či sú spl -
nené všetky podmienky zlučiteľnosti. Kontrolné zoznamy GBER sa takisto poskytnú GR REGIO a GR EMPL a orgánom 
auditu politiky súdržnosti.
Okrem toho GR COMP ponúka špecializovanú IT platformu, kde odpovedá na otázky členských štátov týkajúce sa 
výkladu (eState aid WIKI) a takisto uverejňuje dokumenty „Často kladené otázky“ na základe uvedených otázok 
a odpovedí.
Pokiaľ ide o posúdenie podmienok ex ante týkajúcich sa štátnej pomoci, ako sa stanovuje v NSU, má byť založené 
na troch kritériách stanovených v prílohe XI k NSU. Dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci v programovom období 
2007 – 2013 nie je kritériom splnenia ako také.
Komisia však bude aj naďalej sledovať otázky týkajúce dodržiavania štátnej pomoci pre všetky členské štáty a v prí -
pade potreby prijme vhodné opatrenia.
117
GR COMP sa domnieva, že náležite využíva dostupné nápravné opatrenia, ak monitorovanie odhalí nedodržiavanie 
pravidiel štátnej pomoci.
Odpovede Komisie 84
Komisia môže použiť len nápravné opatrenia spočívajúce v dobrovoľnom alebo nútenom vymáhaní, ak je poskyt -
nutá pomoc nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Pre ostatné druhy chýb je vhodnejšia úprava návrhu schémy a/alebo kontrolných mechanizmov. Pre niektoré chyby 
by bolo ťažké dosiahnuť nápravné opatrenia (napr. pomoc bola nezlučiteľná v čase, keď bola poskytnutá, ale na 
základe neskorších zrevidovaných pravidiel ju možno považovať za zlučiteľnú). V každom prípade, odporúčania sa 
poskytujú členskému štátu a prípadne sa po istom čase zvažuje opätovné monitorovanie schémy s cieľom overiť, či 
sa odporúčania realizujú.
Prípadmi dobrovoľného vymáhania sa zaoberá Komisia s dotknutým členským štátom. V žiadnom prípade dobro -
voľného vymáhania sa neuchovávajú samostatné záznamy. Komisia však považuje vymáhanie v prípade nezlučiteľ -
nej pomoci dobrovoľne realizované členským štátom za užitočný nástroj na rýchle a efektívne odstránenie nespra -
vodlivej výhody z trhu a podnietenie členských štátov k tomu, aby neposkytli protiprávnu pomoc.
Odporúčanie 1
Komisia toto odporúčanie prijíma a zastáva názor, že už pristúpila k jeho vykonávaniu.
Využíva dostupné nápravné opatrenia, ak monitorovanie odhalí prípady nedodržiavania pravidiel štátnej pomoci.
V tejto súvislosti je potrebné rozlišovať medzi nezákonnosťou a nezlučiteľnosťou. Opatrenie pomoci je nezákonné, 
keď je pomoc poskytnutá bez predchádzajúceho oznámenia Komisii a keď nie je predmetom GBER. Komisia však 
môže nariadiť vymáhanie uvedeného opatrenia, len ak je nezlučiteľné s vnútorným trhom (t. j. nemôže sa považovať 
za zlučiteľné na základe usmernení alebo priamo na základe zmluvy).
Ak monitorovanie GR COMP odhalí nezákonné opatrenie pomoci, najprv skúma, či sa takéto opatrenie môže pova -
žovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
Nápravné opatrenia v podobe vymáhania pomoci sa môžu použiť len ak má zistená chyba za následok poskytnutie 
nezlučiteľnej pomoci.
Pre ostatné druhy chýb je vhodnejšia úprava návrhu schémy a/alebo kontrolných mechanizmov. Pre niektoré chyby 
by bolo ťažké dosiahnuť nápravné opatrenia (napr. pomoc bola nezlučiteľná v čase, keď bola poskytnutá, ale na 
základe neskorších zrevidovaných pravidiel ju možno považovať za zlučiteľnú).
118
Komisia poznamenáva, že GR REGIO a GR EMPL využili databázy na zaznamenávanie zistení auditu podľa finančného 
obdobia 2007 – 2013. Tieto databázy neboli určené na to, aby slúžili ako nástroj na analýzu zdrojov chýb, čo však 
Komisii nebránilo v určení opakovaných druhov chýb v tejto oblasti a v realizácii konkrétnych a cielených opatrení 
na prevenciu chýb štátnej pomoci.
Pozri aj odpovede Komisie na odseky 57 a 61.
Odpovede Komisie 85
119
GR REGIO a GR EMPL budú schopné poskytnúť podrobnejší prehľad o typoch nezrovnalostí na základe svojho IT 
nástroja auditu MAPAR v programovom období 2014 – 2020 pre EFRR/KF a ESF. Jedným z cieľov nástroja MAPAR je 
registrovať a triediť zistené chyby a nezrovnalosti, a tak poskytnúť databázu podrobných zistení auditov. Okrem 
toho v kontexte neustáleho dialógu s orgánmi auditu budú útvary Komisie naďalej spolupracovať s členskými štátmi 
s cieľom rozvíjať spoločnú typológiu chýb štátnej pomoci, čo bude založené na a zohľadnené v nástroji MAPAR.
Navyše takéto špeciálne prispôsobené nahlasovanie typológie chýb zavedené v nástroji MAPAR umožní GR REGIO 
a GR EMPL každoročne zaslať GR COMP príslušné údaje o svojich zisteniach auditu štátnej pomoci.
Pozri aj odpovede Komisie na odseky 57, 59 a 61.
120
IMS je nástroj určený na oznamovanie nezrovnalostí (vrátane podvodov) členskými štátmi. Druh nezrovnalosti je 
vyznačený pomocou rolovacieho zoznamu (kódy), pričom použitý spôsob práce je opísaný v texte, ktorý dopĺňa 
informácie poskytované prostredníctvom polí s kódmi. Analýzu možno vykonať na základe typu nezrovnalosti. IMS 
nie je nástrojom kontroly štátnej pomoci, ale k už existujúcim rolovacím zoznamom je možné priložiť osobitnú typo -
lógiu pre štátnu pomoc.
Odporúčanie 2 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho vykonáva v nástroji auditu MAPAR.
MAPAR zabezpečuje komplexnú databázu všetkých zistených nezrovnalostí vrátane chýb štátnej pomoci. Najmä pre 
nahlasovanie nezrovnalostí v štátnej pomoci je v súčasnosti v MAPAR definovaných sedem druhov zistení.
Okrem toho MAPAR umožní lepšie štruktúrovať informácie o zisteniach auditu. Ponúka úplnú flexibilitu, pokiaľ ide 
o pridanie alebo zmenu ktorejkoľvek kategórie alebo podkategórie zistení vrátane tých, ktoré sa týkajú štátnej 
pomoci, podľa určených potrieb auditu alebo zistení.
Nástroj auditu MAPAR je navrhnutý tak, aby umožnil príslušným útvarom Komisie kontrolu všetkých zistených 
nezrovnalostí vrátane finančných korekcií.
Komisia odkazuje aj na svoju odpoveď v odseku 57.
Odporúčanie 2 b)
Komisia prijíma odporúčanie Dvora audítorov a prispôsobí typológiu chýb tak, aby bolo možné vykonať analýzu.
Odpovede Komisie 86
Odporúčanie 2 c)
Komisia prijíma odporúčanie a už pristúpila k jeho vykonávaniu.
Pokiaľ ide o MAPAR, GR EMPL a GR REGIO raz ročne predložia GR COMP príslušné údaje o štátnej pomoci na základe 
individuálneho oznamovania (typológie zistení štátnej pomoci preukázané auditmi Komisie).
Pokiaľ ide o výmenu informácií medzi útvarmi Komisie, GR REGIO, GR EMPL a GR COMP zvyšujú svoje komunikačné 
kanály na výmenu informácií. GR EMPL a GR REGIO si navzájom vymieňajú výsledky a radia sa s GR COMP o otázkach 
v oblasti auditu týkajúcich sa štátnej pomoci, ak je to potrebné.
Pokiaľ ide o IMS, GR COMP bude mať prístup k informáciám, ktoré potrebuje poznať.
Spoločná odpoveď na odseky 121 a 122
Komisia zdôrazňuje, že ex ante  povinnosť oznámiť opatrenia štátnej pomoci nesú členské štáty, a rozhodnutie o veľ -
kom projekte nie je rozhodnutím o súlade veľkého projektu s pravidlami štátnej pomoci.
Pred koncom roka 2012 sa GR REGIO radilo s GR COMP prostredníctvom formálnych medzirezortných konzultácií 
o rozhodnutiach týkajúcich sa veľkých projektov, hoci nesystematicky.
Komisia zaviedla preventívne opatrenia a posilnila spoluprácu medzi svojimi útvarmi s cieľom zabezpečiť, aby 
v programovom období 2014 – 2020 členské štáty predkladali a Komisia schvaľovala len veľké projekty spĺňajúce 
nové právne predpisy týkajúce sa štátnej pomoci.
Napredovanie a snaha dosiahnuť právnu istotu prostredníctvom oficiálnych oznámení o štátnej pomoci pre všetky 
veľké projekty by boli v rozpore nielen s procesom modernizácie štátnej pomoci, ale aj s celkovým cieľom, ktorým je 
zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže všetkých zainteresovaných strán, a malo by to za následok doda -
točné riziko pre včasnú realizáciu veľkých projektov financovaných z EFRR/KF.
Pozri aj odpovede Komisie na odseky 69, 107 a 114 písm. c).
Odporúčanie 3
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho zaviedla, keďže členské štáty môžu Komisii predložiť návrh veľkého 
projektu len vtedy, keď sa vyjasnia všetky otázky dodržiavania pravidiel štátnej pomoci, a to aj prostredníctvom 
oznámenia o štátnej pomoci, ak je to potrebné.
Komisia tiež posilnila spoluprácu medzi svojimi útvarmi s cieľom zabezpečiť, aby v programovom období 2014 – 
2020 členské štáty predkladali a Komisia schvaľovala len veľké projekty, pre ktoré členské štáty riadne posúdili súlad 
s nedávno aktualizovanými predpismi týkajúcimi sa štátnej pomoci.
123
V regulačnom rámci z obdobia rokov 2007 – 2013 sa vyžaduje, aby orgány auditu predložili vo svojich výročných 
kontrolných správach (ACR) hlavné výsledky auditov, nie však podrobné informácie týkajúce sa povahy zistených 
chýb v rámci auditov operácií. Možno to však urobiť dobrovoľne. Preto informácie poskytnuté orgánmi auditu môžu 
podhodnotiť ich schopnosť odhaľovať štátnu pomoc.
Odpovede Komisie 87
Útvary Komisie priebežne a úzko spolupracujú s orgánmi auditu s cieľom zvýšiť ich kapacity v oblasti auditu v otáz -
kach štátnej pomoci, a to prostredníctvom odbornej prípravy, usmernení a výmeny skúseností vrátane výmeny 
špecifických kontrolných zoznamov auditu, čo Komisia vykonala v roku 2011 a opäť v roku 2015.
Nakoniec na základe vlastných overovaní Komisie sa zistili významné zlepšenia, pokiaľ ide o kvalitu kontrolných 
zoznamov štátnej pomoci, ktoré orgány auditu používajú v súlade s hodnotením Dvora audítorov (pozri odsek 79).
124
Útvary Komisie už poskytli orgánom auditu a koordinačným orgánom členských štátov kontrolné zoznamy GBER, 
ktoré im umožnia vopred kontrolovať, či sú splnené všetky podmienky zlučiteľnosti alebo zlepšiť audity v tejto 
oblasti. Členským štátom sa rôznymi spôsobmi oznamuje aj typológia zistených problémov, dobré a zlé postupy 
a poznatky získané z monitorovania (pracovné skupiny členských štátov, koordinačné siete v krajinách, viacstranné 
alebo dvojstranné porady o koordinácii auditov atď.). Výklad pravidiel štátnej pomoci je ďalej poskytovaný systé -
mom výkladových otázok (eState aid Wiki), analytickými tabuľkami, atď.
Komisia dospela k záveru, že zásada Deggendorf sa môže uplatňovať len na úrovni jednotlivého členského štátu. 
Komisia má v úmysle objasniť túto otázku v rámci prebiehajúceho preskúmania nariadenia GBER z roku 2014.
Ak má členský štát pochybnosti alebo ťažkosti pri určení, či sa voči určitému podniku nárokuje vrátenie pomoci, 
môže sa obrátiť na GR COMP v kontexte vzájomnej spolupráce.
Odporúčanie 4 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma a už ho uplatnila.
Komisia skúma kvalitu práce orgánov auditu vzhľadom na štátnu pomoc v rôznych postupoch auditu: v jej auditoch 
založených na riziku pri práci vykonávanej orgánmi auditu, čo zahŕňa skúmanie metodológie (vrátane kontrolných 
zoznamov) používanej orgánmi auditu pre systémové audity a audity operácií; počas opakovaného vykonania práce 
na auditoch, ktoré už vykonali orgány auditu, na účely overenia platnosti predložených výsledkov; alebo počas 
každoročného preskúmania výročných kontrolných správ, ktoré orgány auditu predkladajú Komisii, na účely potvr -
denia, či stanovisko orgánu auditu je pevne založené na základe výsledkov systémových auditov a auditov operácií.
V niektorých prípadoch už Komisia príslušným orgánom auditu odporúčala, aby zlepšili svoje kontrolné zoznamy 
tak, aby lepšie umožňovali preverovanie štátnej pomoci. Komisia bude naďalej zabezpečovať, aby orgány auditu 
používali vhodné kontrolné zoznamy.
Odporúčanie 4 b)
Komisia odporúčanie neprijíma, keďže je v rozpore s cieľmi Komisie, ktoré sa snaží dosiahnuť prostredníctvom jej 
usmernenia pre členské štáty v roku 2012, aby sa opätovne systematicky neskúmali projekty, o ktorých bolo rozhod -
nuté pred týmto dátumom, pričom dáva členským štátom možnosť oznámiť alebo neoznámiť, a zabezpečiť stabilitu 
pre členské štáty a príjemcov, pokiaľ ide o spracovanie takýchto projektov.
Odpovede Komisie 88
Odporúčanie 4 c)
Komisia prijíma odporúčanie a už pristúpila k jeho vykonávaniu.
V súvislosti s realizáciou akčného plánu štátnej pomoci Komisia už pracuje na základe svojich rozhodnutí o štátnej 
pomoci, ktoré sa používajú ako prípadové štúdie: napríklad, viac ako polovica programov tematických seminá -
rov (doposiaľ sa konali RDI a Energetika) je založená na konkrétnych prípadoch (skutočné rozhodnutia o štátnej 
pomoci).
Útvary Komisie tiež poskytujú usmernenia vo forme tabuliek, kontrolných zoznamov alebo rýchlych odpovedí na 
otázky týkajúce sa výkladu, predložené orgánmi poskytujúcimi pomoc. Otázky a odpovede slúžia ako základ pre 
zverejňovanie dokumentov „Často kladené otázky“.
Komisia bude naďalej aktualizovať usmernenia pre všetky dotknuté orgány vrátane programových orgánov EŠIF, ak 
to vyžaduje vývoj udalostí.
Napokon, nedávno prijaté oznámenie Komisie o pojme pomoc poskytuje usmernenie o tom, kedy verejné výdavky 
patria do pôsobnosti kontroly štátnej pomoci zo strany EÚ, ako aj mimo nej.
Odporúčanie 4 d)
Komisia nesúhlasí s týmto odporúčaním, keďže nariadenie de minimis  ponecháva členským štátom možnosť rozhod -
núť, či zriadiť centrálnu evidenciu pre monitorovanie pomoci de minimis  alebo pracovať na základe iných prostried -
kov (napr. vlastné vyhlásenia príjemcov).
Hoci je centrálna evidencia pomoci de minimis  vhodnejšia, v článku 6 nariadenia de minimis  sa neukladá členským 
štátom povinnosť mať takúto evidenciu a umožňuje sa uplatňovať pravidlo kumulácie s inými prostriedkami (napr. 
na základe vlastných vyhlásení príjemcov). Ponechanie možnosti voľby členským štátom je v súlade so všeobecnou 
zásadou, podľa ktorej môžu členské štáty rozhodnúť o pre ne najvhodnejšom administratívnom postupe. Komisia 
takisto berie na vedomie negatívne reakcie niektorých členských štátov na myšlienku vytvoriť povinnú evidenciu de 
minimis  v rámci prvej konzultácie o revízii nariadenia de minimis .  
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Odporúčanie 4 e)
Komisia odporúčanie neprijíma, pretože sa domnieva, že zásada Deggendorf sa môže uplatňovať len na úrovni jed -
notlivého členského štátu. Komisia má v úmysle objasniť túto otázku v rámci prebiehajúceho preskúmania nariade -
nia GBER z roku 2014.
Ak má členský štát pochybnosti alebo ťažkosti pri určení, či sa voči určitému podniku nárokuje vrátenie pomoci, 
môže sa obrátiť na GR COMP v kontexte vzájomnej spolupráce.
129
Pokiaľ ide o posúdenie podmienok ex ante  týkajúcich sa štátnej pomoci, ako sa stanovuje v nariadení o spoločných 
ustanoveniach (NSU), má byť založené na troch kritériách stanovených v prílohe XI k NSU. Dodržiavanie pravidiel 
štátnej pomoci v programovom období 2007 – 2013 nie je kritériom splnenia ako také.
Komisia však bude aj naďalej sledovať všetky otázky týkajúce dodržiavania štátnej pomoci pre všetky členské štáty 
a v prípade potreby prijme vhodné opatrenia.
Odpovede Komisie 89
Odporúčanie 5 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Generálni riaditelia štyroch generálnych riaditeľstiev európskych štrukturálnych a investičných fondov sa už pravi -
delne stretávajú vo výbore na pozastavenie podmienenosti ex ante.  Súčasný prístup, ktorý je súčasne preventívny 
(pri realizácii národných akčných plánov pre nesplnenie podmienky  ex ante ) a nápravný (pozastavenie platieb v prí -
pade potreby), sa bude naďalej prísne a dôsledne uplatňovať.
Odporúčanie 5 b)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Súhlasí so sledovaním schopnosti členských štátov dodržiavať pravidlá štátnej pomoci na základe informácií 
dostupných v jej databázach a najmä tých, ktoré vyplývajú z dostupných zistení auditu.
Komisia využije výsledky následného preskúmania na lepšie zameranie jej monitorovacích a školiacich činností, 
ktoré ponúka príslušným programovým orgánom v členských štátoch.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 12.11.2014
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 16.6.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 7.9. 2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch27.9. 2016
Dvor audítorov zistil počas posledných niekoľkých rokov 
významnú úroveň nedodržiavania pravidiel štátnej 
pomoci v oblasti politiky súdržnosti. Dvor audítorov 
a Komisia odhalili prípady porušovania pravidiel štátnej 
pomoci v oveľa väčšej miere ako členské štáty, čo 
poukazuje na to, že je potrebná väčšia informovanosť 
a pokračujúca podpora Komisie. V programovom období 
2007 – 2013 databázy Komisie neumožňovali riadnu 
analýzu chýb v štátnej pomoci a ani jej monitorovanie 
neviedlo k významnému vymáhaniu štátnej pomoci.
Komisia prijala kroky na zjednodušenie príslušných 
právnych predpisov o štátnej pomoci a na posilnenie 
administratívnej kapacity členských štátov. Zodpovednosť 
za vykonávanie opatrení v oblasti štátnej pomoci sa 
v programovom období 2014 – 2020 presunula na členské 
štáty, čím sa zvyšuje riziko chýb v štátnej pomoci.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV