SK Úradný vestník Európskej únie C 145/26

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2015/C 145/11)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„LIČKI KRUMPIR“

Číslo EÚ: HR-PGI-0005-01242 – 10.07.2014

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Lički krumpir“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátska republika

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Typ výrobku

Trieda 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Lički krumpir (Lické zemiaky) sú hľuzy zemiakov určené na trh na ľudskú spotrebu. Hľuza má minimálny priemer 35 mm. Tvar hľuzy je pozdĺžne oválny.

Na produkciu zemiakov Lički krumpir sa používa sadivo zemiakov odrody Desiree, Bintje alebo Victoria – alebo odrody s podobnými vlastnosťami –, ktoré majú obsah sušiny najmenej 19 %.

Organoleptické vlastnosti hľuzy Lički krumpir:

Vzhľad hľuzy: hladká až drsná šupa so žltým až hnedým alebo hnedočerveným sfarbením;

Farba dužiny hľuzy: jasnobiela až žltá;

Konzistencia dužiny hľuzy: jemná, drobnozrnná;

Chuť hľuzy: Dužina je múčnatá, t. j. drobivá alebo suchá, vzhľadom na vysoké percento sušiny (vysoký obsah škrobu), takže má tendenciu rozvariť sa. Plná chuť zemiakov sa rozvinie pri konzumácii.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Fázy produkcie zemiakov Lički krumpir, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4, sú: vysádzanie, okopávanie a extrakcia hľúz zemiakov.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Pred zabalením sa zemiaky Lički krumpir vytriedia podľa veľkosti alebo tvaru, pričom priemer musí byť najmenej 35 mm, a pomocou kefy sa zbavia častíc pôdy. Hľuzy sa neoplachujú vodou, aby sa zachoval tradičný vzhľad.

Zemiaky Lički krumpir sa balia len s využitím týchto typov baliaceho materiálu: juty, ľanu, pletiva alebo papierových vreciek, prípadne obalov vyrobených z týchto materiálov. Zemiaky Lički krumpir sa uvádzajú na trh aj bez obalu, pretože tak sa tradične predávali na trhu.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje zaregistrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemiaky Lički krumpir sa pestujú v zemepisnej oblasti Lika. Ide o kontinentálny región v juhozápadnom Chorvátsku, lemovaný vysokými horskými masívmi (Velebit na juhu a na západe, Plješevica na východe a pohorie Kapela na severe).

Toto prírodné prostredie obsahuje mnohé krasové planiny (nazývané „polje“): Lipovo polje, Koreničko polje, Bijelo polje, Krbavsko polje, Lapačko polje, Dabarsko polje, Krasno polje, Vrhovinsko polje, Turanjsko polje, Homoljacko polje, Podlapačko polje, Kosinjsko polje, Mazinsko polje, Gubavčevo polje, Bruvnopolje and Rudopolje, Veľké a Malé Popinsko polje, Brezovačko polje, Srb-Suvajsko polje, Kosničko polje a Poljice, Brinjsko polje, Stajničko polje, Vodotečko polje a Križpolje, Gostovo polje, Ličko-jaseničko polje a Potpolje, Saborsko polje, Ličko polje a Gacko polje. Najväčšie sú Ličko a Gacko polje.

Oblasť Lika, v ktorej sa nachádzajú uvedené krasové planiny, zahŕňa dva administratívne regióny: je to najmä kraj Lika-Senj a v menšej miere kraj Zadar. Patria doň všetky obce a mestá okresu Lika-Senj, okrem mesta Novalja a obce Gračac v okrese Zadar. Oblasť, v ktorej sa pestujú zemiaky Lički krumpir, zahŕňa všetky miesta s nadmorskou výškou nad 400 m, teda tieto mestá: Gospić, Otočac a Senj, ako aj obce Brinje, Vrhovine, Plitvička jezera, Perušić, Udbina, Lovinac, Gračac, Donji Lapac a Karlobag.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Ochrana výrobku Lički krumpir je založená na jeho kvalite, ktorá vychádza zo špecifických vlastností oblasti produkcie, a na jeho povesti.

V zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4 podnebie ovplyvňuje kvalitu zemiakov Lički krumpir, pričom ju zvýrazňuje a zabezpečuje ich osobitné postavenie v porovnaní so zemiakmi vypestovanými v iných regiónoch. Zemepisná oblasť Lika má horskú klímu s relatívne krátkym vegetačným obdobím. Na týchto náhorných plošinách a planinách sa priemerná teplota v januári pohybuje okolo -2 °C a počas prvých piatich mesiacov roka minimálna teplota klesá pod 0 °C. Priemerná teplota v júli na náhorných plošinách je 18 °C, pričom klesá so zvyšujúcou sa nadmorskou výškou.

Nižšie priemerné denné zimné a letné teploty prospievajú rastu zemiakov Lički krumpir tým, že umožňujú intenzívnu fotosyntézu, konečným výsledkom ktorej je syntéza cukru. V regióne Lika rastliny využívajú akumulované cukry menej v procese dýchania a koncentrujú ich skôr v hľuzách zemiakov, v ktorých sa hromadia vo forme polysacharidového škrobu, ktorý tvorí podstatnú časť sušiny týchto hľúz. Toto kontrastuje s nízko položenými regiónmi, kde prevládajú vysoké denné a nočné teploty a rastliny v dôsledku vyšších teplôt dýchajú rýchlejšie, čím odčerpávajú syntetizované cukry, a teda sa ich menej hromadí v hľuzách.

Krasové planiny sú významné formy krasovej topografie vytvorené pôsobením tektonických pohybov a zvetrávania, po čom nasledovalo ukladanie materiálu (počas pleistocénu), ktorým sa vytvorili planiny. Z tohto hľadiska patria krasové planiny k akumulatívnym terénnym formám tektonického typu. Tento krajinný reliéf ovplyvňuje rozvoj priaznivej štruktúry pôdy, pričom prevládajúce piesčité a piesčito-hlinité pôdy bohaté na organické látky sú vhodné na pestovanie zemiakov Lički krumpir. Takisto ovplyvňuje mikroklímu, ktorá je kľúčovým faktorom kvality tohto výrobku.

Obyvatelia oblasti Lika využili priaznivé prírodné podmienky a založili dlhú tradíciu pestovania zemiakov Lički krumpir v tejto oblasti. Zemiaky priniesli do vojenského hraničného pásma, do ktorého Lika patrila, z ostatných častí rakúsko-uhorskej monarchie v roku 1760 [Vinko Mandekić, Krumpir (Zemiaky), Záhreb, 1923, s. 7]. Vzhľadom na špecifickosť zemepisnej oblasti Lika (jej horské podnebie a pôdu) sa tu chlebovým obilninám nedarilo, preto sa v 18. storočí, v čase rakúsko-uhorskej monarchie, vynaložilo úsilie na rozšírenie pestovania zemiakov. Agroklimatické a pedologické podmienky, viedli k rozšíreniu pestovania zemiakov regióne Lika (oblasť produkcie zemiakov Lički krumpir). Tie isté podmienky mali negatívny vplyv na pestovanie chlebových obilnín, preto zemiaky do veľkej miery nahradili chlieb ako základná potravina.

Vďaka úlohe a významu zemiakov Lički krumpir v strave obyvateľov Liky bol pre odrody, ktorých „zdomácnenie“ viedlo k produkcii zemiakov Lički krumpir v regióne Lika, charakteristický aj vyšší percentuálny podiel sušiny (minimálne 19 %). Vzhľadom na osobitnú klímu tohto regiónu je obsah sušiny ešte výraznejší a dodáva zemiakom Lički krumpir ich zreteľne škrobovú príchuť a plnosť chuti.

Vedecký výskum potvrdil, že zemiaky týchto odrôd pestované rovnakým spôsobom v Like (Brinje) majú „vyššie“ percento sušiny (v priemere 23,5 – 24,3 %) v porovnaní s rovnakými odrodami zemiakov pestovanými v kraji Međimurje (Belica, Slovinska Kovačica), kde vykazujú nižší podiel sušiny (v priemere 21,1 – 21,4 %). Výsledky skúšok preukázali, že odrody pestované v Brinje (Lika) obsahujú oveľa viac sušiny, k čomu dochádza vplyvom klimatických faktorov prevládajúcich v oblasti výroby zemiakov Lički krumpir a dodáva im ich výrazne odlišný charakter v porovnaní so zemiakmi tej istej odrody pestovanými v Belici (okres Međimurje – hlavný región pestovania zemiakov v Chorvátsku). Zemiakom Lički krumpir dodáva ich škrobovitú príchuť a plnosť chuti vysoký obsah sušiny (vedecký výskum, autori M. Poljak et al, Grafikon č. 4 a 5, 2001).

Dôkazy o renomé a dobrej povesti zemiakov Lički krumpir možno nájsť aj v novinových článkoch [Ličke novine (Lické noviny), štátny archív, Gospić, 1953 a 1955]. Tieto články sa zmieňujú o tradícii pestovania zemiakov Lički krumpir v regióne Lika vzhľadom na priaznivé klimatické podmienky prevládajúce v danej zemepisnej oblasti, o osobitnej kvalite zemiakov Lički krumpir, vďaka ktorej sa pri varení nerozpadávajú, a o vysokom obsahu škrobu.

Zemiaky Lički krumpir majú medzi spotrebiteľmi veľmi dobré meno, čo dokazuje prieskum verejnej mienky, v ktorom sa zistilo, že 93 % respondentov už počulo názov Lički krumpir, a 74 % ich bolo ochotných zaplatiť za Lički krumpir vyššiu cenu. Zo zistení prieskumu takisto vyplýva, že spotrebitelia vedia, že región Lika ako hlavná oblasť výroby zemiakov Lički krumpir je zárukou osobitnej kvality týchto zemiakov (výťah z prieskumu Miroslava Božića „Marketingová stratégia a značky kvality v tradičnom potravinárskom priemysle“, 2009 – 2010).

Okrem prírodných faktorov ako klimatické podmienky, ktoré sú ovplyvnené nadmorskou výškou a v dôsledku ktorých sa v zemiakoch Lički krumpir ukladá veľké množstvo sušiny, čím sa zemiaky pestované v tejto zemepisnej oblasti odlišujú od zemiakov pestovaných v iných regiónoch, spojenie zemiakov Lički krumpir so zemepisnou oblasťou Lika vychádza z dobrej povesti, ktorú tieto zemiaky regiónu Lika priniesli. Svedčí o tom aj kulinárske dielo Vodič Hrvatske Gastro ikone (Sprievodca chorvátskymi kulinárskymi ikonami), v ktorom sa zemiaky Lički krumpir uvádzajú ako jedna z „kulinárskych ikon“ regiónu Lika. Zámerom autora bolo zdokumentovať rozmanitosť chorvátskej kuchyne a na tento účel zostavil zoznam kulinárskych ikon, čo jasne poukazuje na dobré meno, ktoré zemiaky Lički krumpir prinášajú regiónu, z ktorého pochádzajú (Vodič Hrvatske gastro ikone, 2007).

Toto dobré meno, ktoré sa usilujeme zachovať registráciou zemiakov Lički krumpir, sa dostalo do popredia záujmu na začiatku tohto storočia, keď sa v regióne Lika začali konať kulinárske kultúrne podujatia, ktoré prežívajú dodnes. Jedným z takýchto podujatí je každoročný Deň zemiakov Lički krumpir ako príležitosť pre návštevníkov oboznámiť sa s touto plodinou (kulinárske podujatie „Deň zemiakov Lički krumpir“, 2014). Zemiaky Lički krumpir sú aj súčasťou kultúrneho dedičstva regiónu Lika, dôkazom čoho je skutočnosť, že sa ospevujú v mnohých ľudových piesňach [príloha, Nikola Matijević, Lički Grudobran (Lický parapet), Záhreb, 1940, s. 62].

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/LICKI%20KRUMPIR/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.