·Nedostatok podrobných informácií. Základné informácie o výsledkoch absolventov v oblasti zamestnania a v sociálnej oblasti sú dostupné, aj na úrovni EÚ, a to z existujúcich zberov údajov, ako je napríklad európsky prieskum pracovných síl . Niektoré členské štáty navyše vyvinuli prieskumy absolventov alebo zriadili dodatočné systémy na analýzu údajov z databáz týkajúcich sa vzdelávania, daní a sociálneho zabezpečenia (administratívnych údajov), prostredníctvom ktorých sledujú ďalšiu kariéru a zárobky absolventov. V mnohých častiach EÚ však systémy zberu, analýzy a využívania údajov o výsledkoch absolventov terciárneho vzdelávania a OVP nie sú dostatočne rozvinuté. V dôsledku toho často nie sú k dispozícii spoľahlivé dôkazy.

Kvalitné informácie o tom, čo absolventi robia po skončení vzdelávania a odbornej prípravy, a o tom, ako posudzujú znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré získali počas školy, vysokej školy alebo univerzity, sú nevyhnutné na pochopenie príčin problémov so zamestnateľnosťou absolventov, ako aj faktorov úspechu v istých regiónoch, hospodárskych odvetviach alebo v prípade absolventov konkrétnych odborov vysokoškolského vzdelania či OVP. Tieto informácie sa potom môžu použiť na identifikáciu riešení.

· Závery Rady o výchove k podnikaniu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy z roku 2014, v ktorých sa členské štáty dohodli, že pri posudzovaní kvality a účinnosti vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti podnikania budú všade tam, kde je to možné, využívať informácie o sledovaní uplatnenia absolventov,

V spoločnej správe Rady a Komisie z roku 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) sa ako oblasť ďalšej spolupráce navrhuje podpora relevantnosti vysokoškolského vzdelávania vo vzťahu k trhu práce a spoločnosti, a to aj prostredníctvom lepšej informovanosti o potrebách a výsledkoch na trhu práce a lepšieho predvídania týchto potrieb a výsledkov, napr. sledovaním kariéry absolventov. V oblasti OVP sa členské štáty v záveroch z Rigy z roku 2015, v ktorých sa uvádzajú plánované výsledky v tejto oblasti na obdobie rokov 2015 – 2020, zaviazali zabezpečiť sústavnú informovanosť a spätnú väzbu.

V rámci iniciatívy „Investícia do európskej mládeže“ prijatej 7. decembra 2016 Komisia zdôrazňuje dôležitosť vysokokvalitného vzdelávania a odbornej prípravy pri podpore osobného rozvoja mladých ľudí a ich prechodu do vysokokvalitného zamestnania. V súlade s pracovným programom na rok 2017 a v rámci následných činností nadväzujúcich na iniciatívu pre mládež, ako aj na nový program v oblasti zručností pre Európu prijatý v júni 2016 sa Komisia zaviazala „spolupracovať s členskými štátmi s cieľom zlepšiť dostupnosť údajov o zamestnanosti absolventov a o sociálnych výsledkoch (,sledovanie absolventov‘) zahŕňajúcich aj odborné vzdelávanie a odbornú prípravu.“ Tento záväzok je vyjadrením uznania dôležitosti zlepšovania vedomostí o výsledkoch absolventov na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, a teda zlepšenia informačnej základne pre tvorbu politík a prax v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Takéto informácie môžu slúžiť ako podklad pre návrh opatrení na zlepšenie kvality a relevantnosti vzdelania študentov, čím môžu prispieť k lepšej správe súčasných a budúcich potrieb zručností či prípadov nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami.

·Podporiť a uľahčiť užšiu spoluprácu a výmenu osvedčených postupov medzi vnútroštátnymi orgánmi zapojenými do sledovania uplatnenia absolventov, pokiaľ ide o vykonávanie prieskumov absolventov a systémov sledovania s využitím administratívnych údajov, ako aj pokiaľ ide o využívanie ich výsledkov, prostredníctvom vytvárania sietí, vzájomného učenia sa a poradenských činností na úrovni EÚ.

·Pomôcť naštartovať ďalší vývoj a zlepšovanie systémov sledovania uplatnenia absolventov terciárneho vzdelávania a OVP na vnútroštátnej úrovni v Európe. S cieľom získať podrobnejší obraz o výsledkoch terciárneho vzdelávania a OVP sa členské štáty nabádajú k tomu, aby do svojich systémov sledovania uplatnenia absolventov zaradili aj ľudí, ktorí vzdelávanie alebo odbornú prípravu riadne neukončili.

Táto iniciatíva je v súlade s článkami 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 165 sa stanovuje, že Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi, a ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu ich vzdelávacích systémov. V článku 166 sa stanovuje, že Únia uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania.

V oblasti vysokoškolského vzdelávania a odbornej prípravy je návrh v súlade s usmerneniami politík zamestnanosti , podľa ktorých by malo byť prioritou zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zručností, a to prostredníctvom riešenia štrukturálnych nedostatkov systémov vzdelávania a odbornej prípravy a riešenia nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej nezamestnanosti. Návrhom sa totiž prispeje k úspešnému uplatňovaniu záruky pre mladých ľudí, keďže viac informácií o nezamestnaných absolventoch prispeje aj k tomu, aby poskytovatelia služieb záruky pre mladých vedeli v rámci tejto skupiny lepšie identifikovať mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), a zacieliť svoje zásahy.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

·iniciovať prístup, ktorým sa poskytnú nové porovnateľné údaje o výsledkoch absolventov v jednotlivých členských štátoch EÚ a zvýši sa porovnateľnosť údajov z existujúcich zberov údajov, ak je to uskutočniteľné a žiaduce.

Návrh je založený na posúdení potenciálnych prínosov, rizík a vplyvu európskej iniciatívy na ďalší rozvoj mechanizmov sledovania uplatnenia absolventov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Podpora zamestnateľnosti absolventov a sledovanie uplatnenia absolventov boli opakujúcimi sa témami výmeny politík a praxe, ktoré sa podporovali v rámci európskej spolupráce vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) a bolonského procesu vrátane nedávnych aktivít partnerského učenia na podporu zamestnateľnosti absolventov (február 2015) a sledovania uplatnenia absolventov (september 2015).

V nedávnom prieskume verejnej mienky Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop) o OVP sa zistilo, že v niekoľkých členských štátoch EÚ majú podobné problémy, pokiaľ ide o mladých absolventov OVP, pričom takmer tretina z nich uviedla, že sa v istej fáze hľadania zamestnania stretla s problémami. V ďalšom prieskume Cedefop pod názvom Európske zručnosti a pracovné miesta, založenom na odpovediach 49 000 dospelých zamestnancov (vo veku 24 – 65 rokov) 41 % respondentov uviedlo, že nemali dostatok príležitostí nájsť si prácu, ktorá by zodpovedala ich zručnostiam a kvalifikácii.

Od ukončenia verejnej konzultácie prebiehali diskusie o konkrétnych návrhoch iniciatívy EÚ v oblasti sledovania uplatnenia absolventov, a to na stretnutí generálnych riaditeľov pre oblasť vysokoškolského vzdelávania, ktoré sa konalo v Bratislave v októbri 2016, na stretnutí pracovnej skupiny pre modernizáciu vysokoškolského vzdelávania ET 2020 v novembri 2016 a na Európskom fóre pre vzdelávanie a mládež 2016, pričom v rámci diskusií bola vyjadrená plná podpora koordinovanému prístupu v tejto oblasti.

Opatrenia budú vykonané v súlade s právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa ochrany osobných údajov, najmä so smernicou 95/46/ES , ktorá má byť 25. mája 2018 nahradená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov).

Členské štáty sa zaviažu podávať Komisii výročné správy o vykonávaní a vyhodnocovaní opatrení vyplývajúcich z odporúčania Rady, začínajúc dva roky po jeho prijatí, zatiaľ čo Komisia podá Rade správu o celkovom vykonávaní odporúčania Rady do piatich rokov od jeho prijatia.

Na vykonanie pilotného prieskumu uplatnenia absolventov bolo v ročnom pracovnom programe Erasmus+ 2017 vyčlenených 800 000 EUR na dva roky. Navrhovaná sieť expertov bude financovaná prostredníctvom existujúceho financovania pracovných skupín ET 2020. Nebudú sa vyžadovať nijaké dodatočné prostriedky z rozpočtu EÚ ani žiadne ďalšie personálne zdroje.

Zriadenie systémov sledovania uplatnenia absolventov má vplyv na zdroje na vnútroštátnej úrovni a bude si vyžadovať udržateľné a primerané financovanie. Ako vyplynulo zo štúdie Eurograduate, istá forma sledovania uplatnenia absolventov existuje v 25 z 31 krajín, ktoré sa zúčastnili prieskumu, čo preukazuje, že členské štáty si uvedomujú dôležitosť informácií o výsledkoch absolventov. Ak to bude vhodné a v súlade s príslušným právnym základom, bude sa na účel financovania vývoja vnútroštátnych systémov sledovania uplatnenia absolventov podporovať využitie existujúcich nástrojov financovania EÚ, ako je Erasmus+ alebo európske štrukturálne a investičné fondy vrátane ich finančnej kapacity.

Dôležitosť zabezpečenia silnej, reprezentatívnej a trvalej odpovede na longitudinálne prieskumy uplatnenia absolventov je jasná. V konzultáciách však niektoré členské štáty vyjadrili obavy týkajúce sa ťažkostí pri sledovaní uplatnenia absolventov, ktorí migrovali, či už na účel štúdia, alebo po jeho ukončení. Členské štáty sa preto budú vyzývať, aby vyvinuli úsilie s cieľom zabezpečiť, aby sa výsledky vzdelávania týchto absolventov zahrnuli do zozbieraných údajov a aby podľa potreby spolupracovali s inými členskými štátmi.

Vo väčšine iniciatív sledovania uplatnenia absolventov sa informácie od absolventov a o absolventoch zbierajú prostredníctvom špecializovaných prieskumov alebo prostredníctvom zozbierania a krížového prepojenia rôznych typov administratívnych údajov z databáz týkajúcich sa vzdelávania, daní a sociálneho zabezpečenia. Všeobecnejšie zbery údajov, ako sú výberové zisťovania pracovnej sily, zahŕňajú aj zber údajov o výsledkoch absolventov rôznych stupňov vzdelávania v oblasti zamestnania, ale zozbierané informácie sú všeobecnejšie ako tie, ktoré sa zbierajú prostredníctvom osobitných iniciatív sledovania uplatnenia absolventov. Ako sa uvádza v odôvodnení 5, prechod na trh práce navyše do značnej miery ovplyvňujú faktory, ako sú hospodársky kontext, úroveň vzdelania a oblasť štúdia. Nezanedbateľnú úlohu zohrávajú aj sociálno-demografické faktory ako pohlavie, krajina narodenia, štátna príslušnosť, etnický pôvod a sociálno-ekonomické zázemie rodinných príslušníkov. Preto je dôležité, aby sa prostredníctvom systémov sledovania uplatnenia absolventov zhromažďovali aj tieto informácie, a to zmysluplným spôsobom, napr. rozdelením údajov podľa pohlavia.

V návrhu sa odporúča, aby členské štáty zlepšili dostupnosť a kvalitu informácií o činnostiach absolventov (jednotlivcov, ktorí úspešne ukončili danú úroveň vzdelávania a odbornej prípravy), ako aj, ak je to možné, ľudí, ktorí vysokoškolské vzdelávanie a odborné vzdelávanie a prípravu riadne neukončili, a tým, že do roku 2020 zriadia systémy sledovania uplatnenia absolventov, ktoré budú zahŕňať:

Šírenie a využívanie údajov o sledovaní uplatnenia absolventov bude dôležité pre členské štáty, ako aj pre Komisiu. V navrhovanom texte sa uvádzajú účely, na ktoré by sa takéto údaje mali využívať: posilnenie kariérneho poradenstva, návrh a aktualizácia učebných plánov, zlepšenie zosúlaďovania ponúkaných a požadovaných zručností, plánovanie pre vznikajúce pracovné, vzdelávacie a sociálne potreby a zlepšenie vývoja politík na vnútroštátnej a európskej úrovni.

Sieť expertov bude organizovaná a financovaná v súlade s nastavením pracovných skupín ET 2020, čím nebudú dotknuté iné štruktúry, ktoré sa môžu vyvinúť s cieľom nahradiť proces ET 2020. Plánuje sa, že osobné stretnutia sa podľa potreby doplnia webovými seminármi.

Pokiaľ ide o možnú pridanú hodnotu takéhoto prieskumu, ale aj súvisiace výzvy, Komisia chce využiť strategický prístup: pilotnú fázu, s cieľom vyvinúť a otestovať nástroje na zber údajov v obmedzenom počte európskych krajín, po čom bude nasledovať rozhodnutie, či vykonať európsky prieskum absolventov v plnom rozsahu. Prieskum sa má začať v septembri 2017 a správa sa má podať do dvoch rokov.

Odsek 9

Uznáva sa, že systémy sledovania uplatnenia absolventov odborného vzdelávania a prípravy sú v mnohých prípadoch menej rozvinuté ako systémy sledovania uplatnenia absolventov vysokoškolského vzdelávania. Z tohto dôvodu sa Komisia zameria na podporu budovania kapacít s cieľom zaviesť systémy sledovania uplatnenia absolventov založené na osvedčených postupoch identifikovaných prostredníctvom mapovania v členských štátoch a na uľahčenie spolupráce, pokiaľ ide o využitie údajov zo sledovania uplatnenia absolventov.

Odseky 10 až 13

V štyroch záverečných odsekoch sa uvádza, že zámerom Komisie je vytvoriť a podporiť sieť odborníkov, zabezpečiť, aby boli údaje a súvisiace analýzy dostupné, a to aj prostredníctvom online nástrojov, podporiť využívanie európskych zdrojov financovania tam, kde je to vhodné a v súlade s právnym základom týchto nástrojov, a podať Rade správu o vykonávaní odporúčania Rady do piatich rokov od jeho prijatia.

2017/0100 (NLE)

Návrh

ODPORÚČANIE RADY

týkajúce sa sledovania uplatnenia absolventov