SPP musí byť modernizovaná, aby dokázala čo najlepšie čeliť týmto výzvam, musí byť zjednodušená, aby to zvládala s minimálnou administratívnou záťažou a musí byť ešte viac zosúladená s ostatnými politikami EÚ, aby maximalizovala svoj príspevok k desiatim prioritám Komisie a cieľom trvalo udržateľného rozvoja. Ako to Komisia pripomenula vo svojom nedávnom oznámení o VFR, prechod k plne udržateľnému poľnohospodárskemu sektoru a rozvoj dynamických vidieckych oblastí bude musieť byť podporený modernizovanou spoločnou poľnohospodárskou politikou, pričom sa budú musieť poskytnúť bezpečné a kvalitné potraviny pre viac ako 500 miliónov spotrebiteľov. V záujme zaistenia bezpečných, kvalitných, cenovo dostupných, výživných a rôznorodých potravín pre svojich občanov, ako aj silnej socioekonomickej štruktúry vo vidieckych oblastiach, Európa potrebuje inteligentný, odolný, udržateľný a konkurencieschopný poľnohospodársky sektor. Modernizovaná spoločná poľnohospodárska politika musí posilniť svoju európsku pridanú hodnotu zohľadnením väčších ambícií týkajúcich sa životného prostredia a klímy a musí reagovať na očakávania občanov, pokiaľ ide o ich zdravie, životné prostredie a klímu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

S cieľom zhromažďovať dôkazy/poznatky od odborníkov o otázkach súvisiacich so SPP sa v období od marca 2017 do februára 2018 zorganizoval súbor špecializovaných seminárov. Tieto semináre umožnili výmenu názorov medzi odborníkmi a úradníkmi Komisie a umožnili pokrok pri formulovaní kľúčových záverov/otázok, ktoré sa majú zohľadniť v procese modernizácie a zjednodušenia.

S cieľom posúdiť pokrok pri dosahovaní vyššie uvedených cieľov a identifikovať budúce výzvy, rozsiahly konzultačný proces podporil štruktúrovanú diskusiu so všetkými zainteresovanými stranami vrátane nepoľnohospodárskych subjektov. Okrem toho boli z množstva dostupných informácií týkajúcich sa SPP (stručne zhrnuté nižšie v rámčeku č. 1) zhromaždené dôkazy o jej výkonnosti, ktoré slúžili ako základ posúdenia úspechov a nedostatkov SPP v priebehu rokov, ale najmä s ohľadom na jej poslednú reformu. Týka sa to najmä:

Historicky sa SPP v postupných reformách rozvinula do rôznych nástrojov. Niekedy sa koordinácia týchto nástrojov ukázala ako zložitá. V rámci súčasného návrhu sa všetky rôzne podporné prvky SPP spájajú do jedného jednotného a uceleného rámca, ktorý zníži administratívnu záťaž pri vykonávaní SPP.

Ostatné predpoklady a rozhodnutia by určite zmenili detailné výsledky, ale nezmenili by základný odkaz, ktorý spočíva v tom, že uprednostňovaná možnosť pre budúcu SPP by mala spájať najvýkonnejšie prvky rôznych možností, ale zabrániť vplyvom ich slabých stránok zavedením potrebných záruk s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na úrovni EÚ. Z toho vyplýva potreba jasných kritérií úrovne a rozdelenia podpory príjmov (napr. uplatňovanie stropu a/alebo degresivity), ambície v oblasti klímy a životného prostredia, kondicionality, stimulov na modernizáciu a vhodného stupňa subsidiarity/zjednodušenia.

Na základe predpokladov a rozhodnutí, ktoré sa urobili v rámci analýzy, existujú potenciálne kompromisy v dosahovaní hospodárskych, environmentálnych a sociálnych cieľov SPP, ako aj s ohľadom na želanú modernizáciu a zjednodušenie. Stručne povedané, prerozdelenie by mohlo viesť k zvládnuteľnému vplyvu na príjmy a podporiť požadované zvýšené ambície opatrení v oblasti životného prostredia a klímy a ďalšie synergie so SPP. To by však vyžadovalo, aby sa sektor a politika chopili príležitostí, ktoré ponúkajú inovácie a technológie, ktoré už umožňujú modernizáciu a zjednodušenie.

Príspevky z konzultácií so zainteresovanými stranami a analýzy ukazujú, že je to možné za predpokladu, že potrebné sprievodné opatrenia zamerané na ambície týkajúce sa opatrení v oblasti životného prostredia a klímy umožnia prijatie osvedčených postupov (v konvenčných aj ostatných formách poľnohospodárstva), ktoré zahŕňajú poznatky, inovácie a najnovšiu relevantnú technológiu.

Pokiaľ ide o príjmy poľnohospodárskych podnikov, je dôležitá tak úroveň, ako aj rozdelenie podpory. Zabezpečenie primeranej úrovne podpory a tým aj príjmov poľnohospodárskych podnikov je naďalej kľúčovým prvkom do budúcnosti, s cieľom zabezpečiť potravinovú bezpečnosť, ambície v oblasti životného prostredia a klímy, ako aj životaschopnosť vidieka. Lepšie zacielenie podpory pre malé a stredné poľnohospodárske podniky a oblasti s prírodnými prekážkami môže pomôcť udržať viac pracovných miest v rámci poľnohospodárskych podnikov a poľnohospodárskej činnosti na celom území, a tak posilniť sociálno-ekonomickú štruktúru vidieckych oblastí. Uplatnenie stropu a konvergencia môžu zlepšiť rozdelenie priamych platieb. Je zrejmé, že akákoľvek možnosť, ktorá výrazne prerozdelí priame platby medzi poľnohospodárske podniky a regióny s nižšou produktivitou, povedie v krátkodobom horizonte k zníženiu konkurencieschopnosti EÚ, pričom posilní ochranu životného prostredia. Menej jasná je však vhodná kombinácia opatrení, ktoré by mohli zmierniť negatívne dôsledky na príjmy a zároveň lepšie riešiť výzvy, ktoré sú tiež dôležité pre poľnohospodárstvo – akými sú napríklad výzvy v oblasti životného prostredia a klímy alebo očakávania spoločnosti. Toto si vyžaduje podnecovanie úprav, ktoré zlepšujú socio-ekonomickú, ako aj environmentálnu výkonnosť sektoru.

V posúdení vplyvu sa poukazuje na to, že ak sa výrazne zmenia základné parametre politiky, ktorou sa riešia toľké rôzne ciele, nevyhnutne to vedie k obtiažnym kompromisom.

Výbor pre kontrolu regulácie spočiatku vydal negatívne stanovisko. Hoci výbor ocenil ambíciu modernizovať a zjednodušiť SPP a hĺbkovú analýzu rôznych scenárov, ktoré užitočne vyzdvihujú kompromisy medzi cieľmi politík, výbor sa domnieval, že správa by mala lepšie vysvetliť odôvodnenie, uskutočniteľnosť a fungovanie navrhovaného nového modelu vykonávania. Do správy o posúdení vplyvu sa doplnili požadované prvky, a to aj do osobitnej prílohy o návrhoch nového modelu vykonávania. Na základe toho Výbor pre kontrolu regulácie vydal kladné stanovisko s výhradami. Výbor uznal, že správa bola vylepšená a požiadal o ďalšie informácie o presných zárukách na zníženie identifikovaných rizík. V prílohe 1 k správe o posúdení vplyvu (pracovný dokument útvarov Komisie) sa vymenúvajú prijaté úpravy, aby sa splnili požiadavky výboru.

·Výber obmedzeného, ​​ale cielenejšieho súboru ukazovateľov by sa mal uskutočniť predovšetkým tak, aby sa vybrali tie, ktoré čo najdôkladnejšie odrážajú skutočnosť, či podporovaná intervencia prispieva k dosiahnutiu cieľov v porovnaní so stanoveným východiskovým stavom, a s použitím jasných vymedzení.

Nový rámec pre monitorovanie a hodnotenie výkonnosti sa bude vzťahovať na všetky nástroje budúcej SPP: strategické plány SPP, ako aj na tie prvky SPP, na ktoré sa nevzťahujú strategické plány SPP (niektoré časti spoločnej trhovej organizácie, osobitné systémy). Výkonnosť by sa merala v súvislosti so špecifickými cieľmi politiky pomocou súboru spoločných ukazovateľov.

Prechod k politike viac orientovanej na výkonnosť si vyžaduje vytvorenie pevného výkonnostného rámca, ktorý na základe súboru spoločných ukazovateľov, umožní Komisii posudzovať a monitorovať výkonnosť politiky. Ako základ pre monitorovanie a posudzovanie výkonnosti politiky by sa použil súčasný spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie a súčasný monitorovací systém priamych platieb a rozvoja vidieka, ale bude potrebné ich zjednodušiť a ďalej rozvíjať (vrátane súdržnosti medzi dvoma piliermi). Budú potrebné ďalšie investície do vývoja vhodných ukazovateľov a zabezpečenia dostatočných údajových tokov.

Hodnotenia sa uskutočnia v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali poskytovať základ pre posúdenia vplyvu možností ďalšieho konania. V hodnoteniach sa posúdia účinky programu v praxi na základe jeho ukazovateľov/cieľových hodnôt a podrobná analýza miery, do akej možno program považovať za relevantný, účinný a efektívny, poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Zahŕňajú získané poznatky na identifikáciu akýchkoľvek nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na zlepšenie opatrení a ich výsledkov a na maximalizáciu ich využitia/vplyvu.

Zjednodušenie, ktoré je navrhované pre zemepisné označenia vín, sa musí uplatňovať aj na poľnohospodárske výrobky a potraviny, a to v záujme zabezpečenia primeranej úrovne súdržnosti medzi systémami a poskytnutia vyššie uvedených výhod výrobcom produktov so zemepisným označením v tomto sektore. Systém zemepisných označení aromatizovaných vín, ktorý má iba 5 z 3350 zemepisných označení, nemôže fungovať a mal by sa zlúčiť s iným systémom – systém poľnohospodárskych výrobkov a potravín je na tento účel vhodný, pretože už zahŕňa iné alkoholické nápoje.

Po tretie, v oznámení o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva sa požaduje, aby sa zemepisné označenia stali príťažlivejšie pre poľnohospodárov a spotrebiteľov a aby sa tento systém zjednodušil. Preto sa navrhuje súčasné pravidlá týkajúce sa zemepisných označení, rozdelené do štyroch základných aktov, zmeniť v záujme jednoduchšieho systému zemepisných označení, ich rýchlejšej registrácie a efektívnejšieho schvaľovania zmien špecifikácií výrobkov. Cieľom týchto zmien je zjednodušiť systém zemepisných označení, ktorý by bol zrozumiteľnejší pre spotrebiteľov, jednoduchšie propagovateľný a znížil by administratívne náklady na riadenie systému.

V oznámení o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva sa potvrdzuje orientácia na trh ako kľúčový prvok SPP, ale zároveň sa poukazuje na výzvy súvisiace s udržateľnosťou životného prostredia a zmenou klímy. Okrem toho sa v rámci neho poľnohospodársky sektor zaraďuje priamo do diskusie o potravinách a o obavách občanov v súvislosti s nimi pripomínajúc, že je ​​„najvýznamnejšou úlohou tejto politiky pomáhať poľnohospodárom predvídať vývoj stravovacích návykov a prispôsobiť produkciu v závislosti od trhových signálov a nárokov spotrebiteľov“. Keďže podrobné pravidlá, ktoré môžu zabrániť potrebným úpravám, sú stanovené na úrovni EÚ, predstavuje táto reforma príležitosť na uskutočnenie potrebných zmien. SPP by sa mala okrem toho zaoberať obavami občanov, pokiaľ ide o udržateľnú poľnohospodársku výrobu.

(15)Aby sa zabránilo nadmernému administratívnemu zaťaženiu vnútroštátnych orgánov a poľnohospodárov, malo by sa prijať ustanovenie, že k refundácii súm prenesených z predchádzajúceho finančného roka v súvislosti s uplatňovanou finančnou disciplínou by nemalo dôjsť buď vtedy, ak sa finančná disciplína uplatňuje už druhý po sebe idúci rok (rok N+1), alebo v prípade, že celková suma neviazaných rozpočtových prostriedkov predstavuje menej ako 0,2 % čistého ročného stropu EPZF.

(14)S cieľom zabezpečiť, aby boli sumy určené na financovanie SPP v súlade s ročnými stropmi, by sa mal zachovať mechanizmus finančnej disciplíny, ktorým sa upravuje výška priamej podpory. Prahový limit na úrovni 2 000 EUR by sa však mal zrušiť. Mala by sa zachovať poľnohospodárska rezerva slúžiaca na podporu sektora poľnohospodárstva v prípade zmien vývoja trhu alebo závažných kríz s vplyvom na poľnohospodársku výrobu alebo distribúciu. V článku 12 ods. 2 písm. d) nariadenia (EÚ, Euratom) [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách] sa stanovuje, že neviazané rozpočtové prostriedky sa môžu preniesť len do nasledujúceho finančného roka. V záujme výrazného zjednodušenia implementácie na strane prijímateľov a vnútroštátnych orgánov by sa mal využívať mechanizmus prenesenia prostriedkov využívajúci všetky nevyužité sumy z krízovej rezervy v sektore poľnohospodárstva zriadenej v roku 2020. Na tento účel je potrebné uplatniť výnimku z článku 12 ods. 2 písm. d), na základe ktorej je bez časového obmedzenia možný prenos neviazaných rozpočtových prostriedkov z poľnohospodárskej rezervy na financovanie poľnohospodárskej rezervy do nasledujúceho finančného roka (rokov). Okrem toho je vzhľadom na finančný rok 2020 potrebná druhá výnimka, keďže by sa mal uskutočniť prenos celkovej nevyužitej sumy rezervy, ktorá je k dispozícii ku koncu roka 2020, do roka 2021, a to do zodpovedajúceho riadku novej poľnohospodárskej rezervy, bez toho, aby sa táto suma vrátila do rozpočtových riadkov, ktoré sa vzťahujú na intervencie vo forme priamej platby v rámci strategického plánu SPP.

(11)Nevyhnutným predpokladom v rámci nového modelu vykonávania je zapojenie platobných agentúr akreditovaných členskými štátmi v záujme primeraného uistenia, že vďaka intervenciám financovaným z rozpočtu Únie sa podarí dosiahnuť ciele a cieľové hodnoty stanovené v príslušných strategických plánoch SPP. Preto by sa v tomto nariadení malo výslovne stanoviť, že z rozpočtu Únie sa môžu refundovať iba výdavky vynaložené akreditovanými platobnými agentúrami. Okrem toho by Úniou financované výdavky na intervencie uvedené v nariadení o strategických plánoch SPP mali mať zodpovedajúce výstupy a mali by byť vyhovovať základným požiadavkám Únie a riadiacim systémom.

(10)Ak členský štát akredituje viac ako jednu platobnú agentúru, mal by určiť jeden verejný koordinačný orgán, ktorého úlohou je zabezpečiť jednotnosť v správe fondov, prepojenie medzi Komisiou a jednotlivými akreditovanými platobnými agentúrami a zároveň rýchle poskytovanie informácií o operáciách jednotlivých platobných agentúr, ktoré požaduje Komisia. Daný koordinačný orgán by mal okrem toho prijímať a koordinovať akcie s cieľom vyriešiť akékoľvek nedostatky všeobecnej povahy zaznamenané na vnútroštátnej úrovni a informovať Komisiu o všetkých nadväzujúcich krokoch.

(8)Členské štáty by mali zabezpečiť zavedenie potrebných riadiacich systémov v záujme dosiahnutia cieľov SPP, ktoré sú stanovené v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), a v záujme súladu so zásadou zdieľaného riadenia stanovenou v článku 59 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Preto by sa malo prijať ustanovenie týkajúce sa určenia príslušného orgánu, platobnej agentúry, koordinačného orgánu a certifikačného orgánu.

(7)V rámci všeobecného rozpočtu Únie (rozpočet Únie) by sa mali financovať výdavky na SPP vrátane výdavkov na intervencie vyplývajúce zo strategických plánov SPP podľa hlavy III nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o strategických plánoch SPP], a to buď priamo prostredníctvom fondov alebo v kontexte zdieľaného riadenia s členskými štátmi. Je potrebné spresniť druhy výdavkov, ktoré možno financovať z fondov.

(6)Na zosúladenie postupov medzi členskými štátmi pri uplatňovaní doložky o vyššej moci by sa v tomto nariadení mali podľa potreby stanoviť výnimky z uplatňovania pravidiel SPP v prípadoch vyššej moci a za mimoriadnych okolností, ako aj neúplný zoznam možných prípadov vyššej moci a mimoriadnych okolností, ktoré majú uznávať príslušné vnútroštátne orgány. Príslušné vnútroštátne orgány by mali prijímať rozhodnutia týkajúce sa vyššej moci alebo mimoriadnych okolností s prihliadnutím na konkrétnu situáciu, a to na základe relevantných dôkazov.

(5)Na intervencie a opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa mali uplatňovať ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) …/… [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách], a to najmä tie, ktoré sa týkajú zdieľaného riadenia v spolupráci s členskými štátmi, fungovania akreditovaných orgánov a rozpočtových zásad.

(4)Súčasťou SPP sú rôzne intervencie a opatrenia. Na mnohé z nich sa vzťahujú strategické plány SPP uvedené v hlave III nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [nariadenie o strategických plánoch SPP]. Pri ďalších sa naďalej postupuje podľa tradičnej logiky súladu s predpismi. V záujme plnenia cieľov SPP je dôležité poskytovať finančné prostriedky na všetky intervencie a opatrenia. Tieto intervencie a opatrenia majú spoločné určité prvky, a preto by sa ich financovanie malo riešiť v rovnakom súbore ustanovení. Predmetné ustanovenia by však v prípade potreby mali umožňovať uplatnenie rozdielnych postupov. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 sa upravili dva európske poľnohospodárske fondy, konkrétne Európsky poľnohospodársky záručný fond (ďalej len „EPZF“) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“) (ďalej len „fondy“). Uvedené fondy by sa mali v tomto nariadení zachovať. Vzhľadom na rozsah reformy je vhodné nahradiť nariadenie (EÚ) č. 1306/2013.

(3)Model vykonávania SPP zameraný na súlad s predpismi by sa mal upraviť tak, aby bol orientovaný viac na výsledky a výkonnosť. Preto by Únia mala stanoviť základné politické ciele, druhy intervencií a základné požiadavky Únie, pričom by členské štáty mali niesť väčšiu zodpovednosť za splnenie uvedených cieľov, ako aj za následky ich nesplnenia. V dôsledku toho existuje potreba zabezpečiť vyššiu mieru subsidiarity v záujme lepšieho zohľadnenia miestnych podmienok a potrieb. Podľa nového modelu vykonávania by preto členské štáty mali byť zodpovedné za prípravu svojich intervencií v rámci SPP v súlade so základnými požiadavkami Únie s cieľom maximalizovať ich prínos k plneniu cieľov SPP a navrhnúť a zaviesť rámec súladu a kontroly pre prijímateľov.

(2)[Place holder relevant resolutions of the Council and EP]

(1)V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Budúcnosť potravinárstva a poľnohospodárstva z 29. novembra 2017 sa konštatuje, že spoločná poľnohospodárska politika (ďalej len „SPP“) by mala ešte intenzívnejšie reagovať na budúce výzvy a príležitosti, a to zvyšovaním zamestnanosti, posilňovaním rastu a investícií, bojom proti zmene klímy a adaptáciou na ňu, ako aj uplatňovaním výsledkov výskumu a inovácie získaných v laboratóriách v praxi, teda na poliach a trhoch. SPP by mala okrem toho riešiť obavy občanov týkajúce sa o udržateľnej poľnohospodárskej produkcie.

(16)Vzhľadom na úrovne priamych platieb poľnohospodárom v Chorvátsku v rámci uplatňovania mechanizmu postupného zavádzania pri všetkých priamych platbách poskytovaných v tomto členskom štáte by sa daný nástroj finančnej disciplíny mal v Chorvátsku uplatňovať až od 1. januára 2022.

(17)Opatrenia prijaté na stanovenie finančného príspevku z fondov v súvislosti s výpočtom finančných stropov neovplyvňujú právomoci rozpočtového orgánu určeného v zmluve. Uvedené opatrenia by preto mali vychádzať z finančného krytia stanoveného v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z […] [COM(2018) 322 final – nariadenie o VFR].

(18)Rozpočtová disciplína si vyžaduje aj nepretržitú analýzu strednodobej rozpočtovej pozície. V prípade potreby by Komisia mala zákonodarnému orgánu navrhnúť náležité opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali stropy stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) .../.... [COM(2018) 322 final – nariadenie o VFR]. Komisia by okrem toho mala neustále v plnej miere využívať svoje riadiace právomoci s cieľom zaručiť dodržiavanie ročného stropu, a v prípade potreby by mala navrhovať Európskemu parlamentu a Rade alebo iba Rade vhodné opatrenia na ozdravenie rozpočtovej pozície. Ak na konci rozpočtového roka nie je z dôvodu žiadostí o refundáciu predložených členskými štátmi možné dodržať ročný strop, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať opatrenia umožňujúce provizórne prerozdelenie dostupného rozpočtu medzi členské štáty úmerne k ich nevybaveným žiadostiam o refundáciu, ako aj opatrenia na zabezpečenie dodržania stropu stanoveného na príslušný rok. Platby za daný rok by sa mali zaúčtovať v nasledujúcom rozpočtovom roku a definitívne by sa mala určiť celková výška financovania Úniou pre jednotlivé členské štáty, ako aj kompenzácia medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť dodržanie stanovenej sumy.

(19)Pri plnení rozpočtu by mala Komisia zaviesť mesačný systém včasného varovania a monitorovania výdavkov v poľnohospodárstve, aby v prípade, že existuje riziko prekročenia ročného stropu, mohla pri najbližšej príležitosti prijať vhodné opatrenia v rámci svojich dostupných riadiacich právomocí, a ak sa tieto opatrenia ukážu ako nedostatočné, navrhnúť iné opatrenia. Komisia by mala predkladať Európskemu parlamentu a Rade pravidelnú správu porovnávajúcu vývoj výdavkov vynaložených ku dňu správy vo v vzťahu k predpokladaným výdavkom a mala by posúdiť predpokladané plnenie na zvyšok rozpočtového roka.

(20)V súvislosti s EPZF by Komisia mala členským štátom poskytnúť finančné zdroje potrebné na pokrytie výdavkov vynaložených akreditovanými platobnými agentúrami vo forme refundácií na základe zaúčtovania výdavkov vynaložených predmetnými agentúrami. Zároveň je potrebné zabezpečiť, aby dovtedy, kým dôjde k uskutočneniu daných refundácií, a to vo forme mesačných platieb, členské štáty zmobilizovali finančné zdroje v závislosti od potrieb svojich akreditovaných platobných agentúr. V tomto nariadení by sa malo výslovne stanoviť, že členské štáty a prijímatelia zapojení do vykonávania SPP majú sami znášať svoje vlastné administratívne náklady a náklady na zamestnancov.

(21)S cieľom poskytnúť Komisii predovšetkým prostriedky na riadenie poľnohospodárskych trhov, zjednodušenie monitorovania poľnohospodárskych výdavkov a monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov v strednodobom a dlhodobom horizonte by sa malo prijať ustanovenie týkajúce sa využívania agrometeorologického systému a získavania, ako aj zlepšovania kvality satelitných údajov.

(22)Vzhľadom na finančné riadenie EPFRV by sa malo prijať ustanovenie týkajúce sa rozpočtových záväzkov, termínov platieb, zrušenia záväzku a prerušenia plnenia. Intervencie v záujme rozvoja vidieka sú financované z rozpočtu Únie na základe záväzkov vykonaných v ročných splátkach. Členské štáty by mali mať možnosť čerpať stanovené finančné prostriedky Únie hneď po schválení strategických plánov SPP. Preto je potrebné zaviesť náležite obmedzený systém zálohových platieb, ktorým sa zabezpečí stály tok finančných prostriedkov umožňujúci v primeranom čase vyplácať platby prijímateľom v rámci intervencií.

(23)Okrem zálohových platieb je potrebné rozlišovať aj medzi priebežnými platbami a vyplatením zostatku zo strany Komisie akreditovaným platobným agentúram. Zároveň treba zaviesť podrobné pravidlá, ktorými sa tieto platby upravia. Pravidlo automatického zrušenia záväzku by malo prispieť k urýchleniu vykonávania intervencií a k správnemu finančnému riadeniu. Pravidlá, ktorými sa upravujú vnútroštátne rámce členských štátov s regionálnymi intervenciami stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... [nariadenie o strategických plánoch SPP], poskytujú členským štátom aj nástroj na zaistenie vykonávanie a na správneho finančného riadenia.

(24)Členské štáty by mali zároveň zabezpečiť včasné vyplácanie pomoci Únie prijímateľom, aby ju mohli efektívne využívať. Nedodržiavanie termínov platieb stanovených v právnych predpisoch Únie členskými štátmi môže prijímateľom spôsobiť vážne problémy a ohroziť ročný rozpočet Únie. Preto by sa výdavky, pri ktorých vynaložení sa nedodržali termíny platieb, mali vylúčiť z financovania Úniou. V súlade so zásadou proporcionality by Komisia mala byť splnomocnená v súvislosti s oboma fondmi udeľovať výnimky z tohto všeobecného pravidla.

(25)V súlade so štruktúrou a kľúčovými aspektmi nového modelu vykonávania SPP už oprávnenosť platieb, ktoré uskutočnili členské štáty, na financovanie Únie nebude závisieť od zákonnosti a riadnosti platieb vyplácaným jednotlivým prijímateľom. Namiesto toho, pokiaľ ide o typy intervencií uvedené v nariadení (EÚ)…/…[nariadenie o strategických plánoch SPP], by platby uskutočnené členskými štátmi mali byť oprávnené, ak je k nim priradený zodpovedajúci výstup a ak sú v súlade s uplatniteľnými základnými požiadavkami Únie.

(26)V nariadení (EÚ) č. 1306/2013 sa stanovujú zníženia a pozastavenia mesačných alebo priebežných platieb na účely podpory kontroly zákonnosti a riadnosti. Podľa nového modelu vykonávania by sa uvedené nástroje mali používať na podporu realizácie na základe výkonnosti. Takisto by sa mal objasniť rozdiel medzi zníženiami a pozastaveniami.

(27)Postup znižovania platieb z EPZF v prípade nedodržania finančných stropov stanovených v právnych predpisoch Únie by sa mal zefektívniť a zosúladiť s postupom, ktorý sa v tomto kontexte uplatňuje v prípade platieb z EPFRV.

(28)Členské štáty by Komisii mali do 15. februára roku N+1 zaslať aj ročné účty a výročnú správu o výkonnosti v súvislosti s realizáciou strategického plánu SPP. Ak sa tieto dokumenty nezašlú, v dôsledku čoho Komisia nebude môcť schváliť účty príslušnej platobnej agentúry alebo skontrolovať oprávnenosť výdavkov oproti vykázaným výstupom, Komisia by mala byť splnomocnená pozastaviť mesačné platby a prerušiť štvrťročnú refundáciu až do dodania chýbajúcich dokumentov.

(29)V prípade situácií, ktoré sa vyznačujú abnormálne nízkymi výstupmi, by sa mala zaviesť nová forma pozastavenia platieb. Ak vykazované výstupy dosahujú v porovnaní s deklarovanými výdavkami abnormálne nízku úroveň a ak členské štáty nemôžu poskytnúť logické a zrozumiteľné dôvody tejto situácie, Komisia by mala byť splnomocnená, aby okrem zníženia výdavkov na finančný rok N-1 pozastavila budúce výdavky týkajúce sa intervencie, v prípade ktorej sa zaznamenala abnormálne nízka úroveň výstupu. Dané pozastavenia by mali byť predmetom potvrdenia v rozhodnutí o výročnom schválení výkonnosti.

(30)Pokiaľ ide o viacročné monitorovanie výkonnosti, Komisia by mala takisto disponovať právomocou pozastaviť platby. Preto v prípade oneskoreného alebo nedostatočného pokroku pri dosahovaní stanovených cieľových hodnôt, ktoré sa uvádzajú v národnom strategickom pláne SPP, by Komisia mala byť splnomocnená formou vykonávacieho aktu požiadať dotknutý členský štát o prijatie potrebných nápravných opatrení v súlade s akčným plánom, ktorý sa má zaviesť na základe konzultácie s Komisiou a ktorý má obsahovať jasné ukazovatele pokroku. Ak sa danému členskému štátu nepodarí predložiť alebo realizovať predmetný akčný plán alebo ak tento akčný plán na nápravu situácie zjavne nepostačuje, Komisia by mala mať právomoc pozastaviť mesačné alebo priebežné platby, a to formou vykonávacieho aktu.

(31)Obdobne ako v prípade nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 by Komisia mala disponovať právomocou pozastaviť platby, ak sa v riadiacich systémoch vyskytujú závažne nedostatky vrátane nesplnenia základných požiadaviek Únie a nespoľahlivosti vykazovaných informácií. V záujme zefektívnenia predmetného mechanizmu je však potrebné preskúmať podmienky pozastavenia platieb. O finančných dôsledkoch takýchto pozastavení by sa malo rozhodnúť v rámci ad hoc postupu posudzovania súladu.

(32)Príslušné vnútroštátne orgány by mali prijímateľom uhrádzať platby SPP stanovené v právnych predpisoch Únie v plnej výške.

(33)S cieľom umožniť, aby sa určité druhy príjmov súvisiacich s SPP mohli opätovne využiť na účely SPP, mali by sa kvalifikovať ako pripísané príjmy. Zoznam súm uvedených v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 by sa mal zmeniť a dané ustanovenia by sa mali zosúladiť a zlúčiť s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa pripísaných príjmov.

(34)Nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 obsahuje zoznam informačných opatrení týkajúcich sa SPP a ich ciele a určuje pravidlá ich financovania a vykonávania príslušných projektov. Osobitné ustanovenia týkajúce sa cieľov a druhov informačných opatrení, ktoré sa majú financovať, by sa mali preniesť do tohto nariadenia.

(35)Na financovanie opatrení a intervencií v rámci SPP sa do veľkej miery vzťahuje zásada zdieľaného riadenia. S cieľom zabezpečiť správne riadenie fondov Únie by Komisia mala vykonávať kontroly zamerané na spravovanie fondov zo strany orgánov členských štátov zodpovedných za vykonávanie platieb. Je potrebné určiť charakter kontrol, ktoré má Komisia vykonávať, stanoviť rozsah jej zodpovednosti za plnenie rozpočtu Únie a ujasniť povinnosti členských štátov v oblasti spolupráce.