Rámček č. 1: Udržateľné, primerané a účinné záchranné sociálne siete v Európe

Viaceré zásady európskeho piliera sociálnych práv, a to najmä zásady 12 a 14, podčiarkujú význam primeranej sociálnej ochrany. Primeraná sociálna ochrana vrátane starobných dôchodkov, podpory v nezamestnanosti a sociálnej pomoci, má zásadný vplyv na zmierňovanie ťažkostí, s ktorými sa ľudia a rodiny stretávajú pri strate práce alebo iných problémoch. Svet sa v dôsledku starnutia obyvateľstva, technológií a globalizácie rýchlo mení, a preto je zvlášť dôležité podporovať ľudí pri zmene zamestnania a pomôcť im, aby naplno využívali príležitosti, a zároveň zvládali úskalia rýchlo sa meniacej ekonomiky. Zo širšieho pohľadu je primeraná a účinná sociálna ochrana základom prosperujúceho hospodárstva a funkčného trhu práce, ktorý generuje kvalitné pracovné miesta a udržateľný rast. Dlhodobú fiškálnu udržateľnosť systémov sociálnej ochrany možno zabezpečiť len v prípade, že sa rozdelenie rizika, ktoré je vlastné sociálnej ochrane, čo najširšie rozloží.

Modernizácia systémov sociálnej ochrany vo viacerých členských štátoch spočíva v tom, že sa najmä pre pracovníkov s neštandardnými zmluvami zlepšuje pokrytie a primeranosť dávok a služieb a aktívne sa podporuje zapojenie do trhu práce. Niekoľko krajín ako Dánsko, Lotyšsko, Portugalsko a Francúzsko minulý rok rozšírilo rozsah sociálnej ochrany živnostníkov. Členské štáty sa okrem toho usilujú aktívnejšie podporovať zapojenie do trhu práce, pričom sa často zameriavajú na konkrétne skupiny. Slovensko zavádza ambiciózny akčný plán na podporu dlhodobo nezamestnaných, ktorého cieľom je poskytovanie individualizovaných služieb. V Španielsku bola ako koordinačný nástroj medzi sociálnymi službami a úradmi práce vytvorená sieť sociálneho začlenenia.

Celkovo sa však k výzvam, ktorým členské štáty spoločne čelia, musí pristupovať komplexnejšie a jednotnejšie. V tejto súvislosti už pozitívnu úlohu zohrala výrazná tvorba pracovných miest v posledných rokoch. Hoci mať prácu je najlepšia prevencia proti chudobe, chudoba v zamestnaní sa týka takmer 10 % pracujúcich. A vzhľadom na premenlivosť trhov práce sa tento podiel pomaly zvyšuje.

V neposlednom rade sa chudoba v niektorých členských štátoch prehlbuje a jej trvanie predlžuje, čo poukazuje na medzery v koncepcii a uplatňovaní sociálnej ochrany. Napríklad Taliansko v marci 2017 zaviedlo systém podpory minimálneho univerzálneho príjmu, na ktorý sa v zákone o rozpočte na rok 2018 štrukturálne vyčlenili ďalšie zdroje. Portugalsko významne zmenilo systém podpory minimálneho príjmu, aby posilnilo svoju schopnosť začleňovať a chrániť ľudí v chudobe bez ohľadu na štátnu príslušnosť. Napriek tomu, že sociálna pomoc, ktorá zabezpečuje každému človeku bez prostriedkov dôstojný život, je nevyhnutná, mala by byť len krajným riešením a mala by umožňovať a podporovať návrat k aktívnemu životu v spoločnosti. K zníženiu miery nerovnosti a chudoby, ako aj ich generačného prenosu, môže prispieť zlepšenie systému daní a sociálneho zabezpečenia, prístup ku kvalitným sociálnym službám a zdravotnej starostlivosti a rozšírenie rodovej rovnosti.

S vznikom nových foriem práce súvisí potreba prispôsobiť inštitúcie trhu práce. Aby sa predišlo segmentácii trhu práce, treba nájsť rovnováhu medzi meniacim sa dopytom na trhu práce, ktorý si vyžaduje flexibilitu, a potrebou istoty u pracujúcich a ich rodín. Napríklad Litva zaviedla komplexnú reformu zákonníka práce, v rámci ktorej zjednodušila pravidlá ukončovania pracovného pomeru a zároveň znížila maximálne trvanie zmlúv na dobu určitú, zvýšila dávky v nezamestnanosti a podporila kolektívne vyjednávanie.

So starnutím obyvateľstva sa spája pokles ponuky práce, ktorý vytvára tlak na aktívne obyvateľstvo, aby zabezpečilo udržateľné a primerané dôchodkové systémy. V najbližších niekoľkých rokoch odídu do dôchodku veľké skupiny ľudí. Z tohto pohľadu je kľúčové zvýšiť počet ľudí na trhu práce aj produktivitu. Zamestnanosť žien, starších pracovníkov, nízko kvalifikovaných pracovníkov, zdravotne postihnutých a ľudí s migrantským pozadím by sa mohla výrazne zvýšiť. Treba napomôcť zamestnávanie ľudí z týchto skupín, a to aj obmedzením motivácie nepracovať, vhodným vzdelávaním a odbornou prípravou, pružným pracovným časom a dostupnou a kvalitnou zdravotnou starostlivosťou, starostlivosťou o deti a podobnými službami. Kroky na podporu pružného pracovného času a prístupu k službám starostlivosti prijali okrem iného v Českej republike, Luxembursku, Rumunsku a na Slovensku. Nemecko a Rakúsko podporujú dlhší pracovný život tým, že starším pracovníkom umožňujú pružnejší odchod do dôchodku. Niekoľko krajín prijalo opatrenia na podporu začlenenia ľudí s migrantským pozadím do trhu práce, napr. Nemecko, Dánsko, Fínsko a Švédsko.

Zručnosti pracovníkov by mali zodpovedať potrebám trhu práce v každom období ich aktívneho života. V niekoľkých členských štátoch došlo k oslabeniu základných zručností mladých Európanov, ktorí často nemajú rovnaký prístup k vzdelávaniu. Školstvo sa musí ďalej modernizovať a otvárať znevýhodneným skupinám, aby sa ich členovia mohli stať aktívnymi občanmi, ktorí svoj pracovný život žijú naplno, a aby zodpovedalo potrebám trhu práce. Úsilie o zlepšenie systémov školstva vo všetkých fázach musí mať široký záber, aby poskytovalo perspektívu mladým aj starším ľuďom. V kombinácii s neustálym zvyšovaním úrovne a obmieňaním zručností by sa tak zabránilo nedostatku zručností a ich nesúladu s požiadavkami, ktoré poškodzujú najmä malé a stredné podniky. Niektoré členské štáty sa tejto výzve postavili. V Írsku sa verejné investície do vzdelávania vrátili na predkrízové úrovne a vzdelávací systém sa posilňuje. Rozsiahle reformy vzdelávania v Dánsku sa zameriavajú na zlepšovanie školských výsledkov a zvyšovanie akademickej úrovne. Chorvátsko rozbehlo pilotnú schému digitalizácie škôl. Portugalsko nedávno pridalo k opatreniam posledných rokov program na zlepšenie zručností a kvalifikácie dospelých.