EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 5. 2017 COM(2017) 228 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o preskúmaní vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania

Prepojený digitálny jednotný trh pre všetkých







{SWD(2017) 155 final}



„Digitálne technológie a digitálna komunikácia

prenikajú do všetkých aspektov života.

Musíme sa usilovať o takú Európu, ktorá posilňuje postavenie našich občanov a nášho hospodárstva.

A v dnešnej dobe nastúpili občania aj hospodárstvo cestu digitalizácie.“ Predseda Juncker vo svojom prejave o stave Európskej únie 14. septembra 2016



1. Úvod Postupné vlny technologickej zmeny pretvorili ľudské spoločnosti a hospodárstva a priniesli dlhodobé výhody pre hospodársky rast aj kvalitu života. Súčasná digitálna revolúcia je taká silná, že sa to môže stať znova. Dve tretiny Európanov si myslia, že najnovšie digitálne technológie majú dobrý vplyv na spoločnosť, hospodárstvo a ich vlastné životy. Väčšina respondentov sa domnieva, že je potrebné, aby EÚ, orgány členských štátov a spoločnosti prijali opatrenia na riešenie otázok, ktoré vznikli v súvislosti s digitalizáciou. Ľudia a podniky v EÚ prirodzene disponujú schopnosťami, ktoré sú potrebné na využitie výhod digitálneho jednotného trhu. Patrí k nim silná výrobná základňa a rýchlo rastúci ekosystém začínajúcich podnikov, čo v spojení s novodigitalizovanými priemyselnými procesmi a kvalifikovanou pracovnou silou môže v dohľadnej budúcnosti podnecovať rast. V záujme úplného rozvinutia dátového hospodárstva musí EÚ spojiť tieto aktíva, aby maximalizovala digitalizáciu európskych odvetví služieb, najmä zdravotnej starostlivosti, energetiky, dopravy a financií. Tieto silné stránky sa však môžu v plnej miere využiť, len ak sa značne zvýšia investície do digitálnych zručností a infraštruktúry, a to na úrovni EÚ, členských štátov i súkromného sektora. Dobudovanie digitálneho jednotného trhu EÚ potrebuje aj jasné a stabilné právne prostredie pre stimulovanie inovácií, na boj proti fragmentácii trhu a na to, aby mohli všetci účastníci využiť novú trhovú dynamiku za spravodlivých a vyvážených podmienok. Zabezpečí sa tým základ nevyhnutný pre dôveru podnikateľov a spotrebiteľov. Toto bolo cieľom stratégie pre digitálny jednotný trh. Vďaka lepšiemu prístupu a spravodlivým podmienkam táto stratégia predstavuje otvorený trh, na ktorom je pre podniky a ľudí jednoduché pôsobiť kdekoľvek v Európe rovnako účinne ako doma. Za dva roky od prijatia stratégie Komisia predložila návrhy týkajúce sa všetkých 16 identifikovaných kľúčových opatrení. Sú zamerané na oblasti, v ktorých EÚ môže priniesť osobitnú pridanú hodnotu, a sústredia sa na európske digitálne projekty, ktorých rozsah a veľkosť nemôžu realizovať jednotlivé krajiny samostatne. Pre všetky strany je veľmi dôležité zabezpečiť, aby sa opatrenia prijali, úplne vykonali a účinne presadzovali v časovom rámci, ktorý sa zhoduje s rýchlym rozvojom digitálneho hospodárstva. Komisia na tento účel použije celú škálu politických nástrojov a možností financovania, ale nevyhnutná je úplná podpora členských štátov, Európskeho parlamentu, Rady a zainteresovaných strán. V opačnom prípade sa digitálny jednotný trh jednoducho nezrealizuje. Rozhodujúca úloha, ktorú bude digitalizácia plniť v transformácii Európy, je zdôraznená aj v Bielej knihe o budúcnosti Európy. Digitálna technológia ovplyvňuje každý aspekt politiky EÚ: spôsob, ktorým vyrábame a spotrebúvame energiu, ako sa presúvame z miesta na miesto, ako kapitál prúdi po celej Európe. Ľudia čoskoro budú môcť cestovať po celej EÚ bez toho, aby museli riešiť poplatky za mobilný roaming, alebo stratili prístup k hudbe, hrám, filmom, športovým podujatiam a seriálom, za ktoré si už zaplatili. Je veľmi dôležité, aby sa podniky v EÚ chopili príležitostí vyplývajúcich z digitálnych technológií a zostali tak konkurencieschopné na celosvetovej úrovni, aby začínajúce podniky v EÚ boli schopné rýchlo sa rozrastať, s úplným využitím cloud computingu, riešeniami veľkých dát, robotikou a vysokorýchlostným širokým pásmom a vytvárali tak nové pracovné miesta a dosahovali vyššiu produktivitu, efektívne využívanie zdrojov a udržateľnosť. Poskytovanie a používanie riešení elektronickej verejnej správy prinesie ľuďom, podnikom a orgánom verejnej správy takisto obrovské výhody a otvorí dvere k novým cezhraničným príležitostiam, a to najmä s použitím elektronických podpisov. Zároveň je potrebné, aby digitálna infraštruktúra, od ktorej závisí digitálne hospodárstvo, bola spoľahlivá, odolná a schopná prispôsobovať sa vyvíjajúcim sa hrozbám. V opačnom prípade bude narušená dôvera ľudí a podnikov a prenikanie digitálnych technológií sa zabrzdí.

V tomto preskúmaní v polovici trvania sa posudzuje pokrok smerom k realizácii digitálneho jednotného trhu, identifikuje sa, na ktorých miestach treba vyvinúť viac úsilia a kde si meniace sa digitálne prostredie vyžaduje nové opatrenie na úrovni EÚ. Sprevádzajú ho správa o európskom digitálnom pokroku v roku 2017, v ktorej sa uvádza pokrok dosiahnutý na úrovni EÚ aj členských štátov, a pracovný dokument útvarov Komisie s podkladmi, ktoré poslúžili ako vstupné informácie tohto preskúmania. 2. Výzva na včasné plnenie a účinnú realizáciu V spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách EÚ sa zdôrazňuje politická zodpovednosť inštitúcií EÚ za dokončenie kľúčových právnych predpisov v rámci digitálneho jednotného trhu do konca roka 2017. Oneskorenia by znamenali, že by ľudia boli menej chránení, nemohli by používať lepšie, rýchlejšie a lacnejšie spojenia a zablokoval by sa im prístup k väčšiemu množstvu online obsahu. Trojitá výhra pre spotrebiteľov začína prinášať konkrétne výhody Po dosiahnutí dohôd Európskeho parlamentu a Rady sa začínajú objavovať výhody z prvého súboru návrhov Komisie. Maloobchodné roamingové poplatky budú zrušené od 15. júna 2017. Používatelia mobilných sietí, ktorí pravidelne cestujú v EÚ, budú môcť telefonovať, posielať správy a surfovať na internete za rovnakú cenu, akú platia doma. Vnútroštátne regulačné orgány budú dôsledne monitorovať vývoj, aby sa zabezpečilo dodržiavanie nových pravidiel a prospech pre spotrebiteľov. Aspoň raz za rok cestuje do zahraničia v rámci EÚ 34 % Európanov. V roku 2014 približne polovica Európanov uviedla, že nepoužívajú mobilný internet v zahraničí, pretože je príliš drahý. Cezhraničná prenosnosť služieb online obsahu znamená, že od začiatku roka 2018 spotrebitelia budú môcť pristupovať ku svojmu online predplatnému filmov, športových podujatí, elektronických kníh, videohier alebo hudobných služieb pri cestovaní po iných krajinách EÚ. Spomedzi mladých Európanov 60 % hovorí, že cezhraničná prenosnosť je dôležitá pri zaviazaní sa k predplatnému. Posledná časť tohto balíka tzv. trojitej výhry by spočívala v rýchlom prijatí návrhu, ktorým sa rieši neodôvodnené geografické blokovanie. Obchodníci by už nemohli diskriminovať spotrebiteľov z iných členských štátov bez objektívnych dôvodov. Len o niečo viac ako jedna tretina pokusov o cezhraničné nákupy cez internet je úspešná (37 %). Pripojenie na internet pre všetkých S cieľom posilniť pripojenie a ďalší rozvoj nových služieb od roku 2020 členské štáty prijmú koordinované opatrenie, aby bolo vysokokvalitné 700 MHz pásmo k dispozícii pre bezdrôtové širokopásmové využitie. Táto cezhraničná koordinácia týkajúca sa spektra je základným stavebným prvkom. Bez nej nebudú účinne fungovať siete 5G ani nové služby, ktoré tieto siete prinášajú, napríklad pripojené autá, vzdialená zdravotná starostlivosť, inteligentné mestá či videoprenosy na cestách. Pre úplné vybavenie EÚ vysokokvalitnými a rýchlymi telekomunikačnými sieťami je rozhodujúce, aby členské štáty pokračovali v koordinovanom prístupe k politike frekvenčného spektra. Ak má výhody digitálnej revolúcie požívať každý, Európa potrebuje regulačný rámec pre elektronické komunikácie, ktorým sa podporuje využívanie infraštruktúry schopnej fungovať bezproblémovo všade v EÚ vrátane vidieckych oblastí , a zároveň ochraňovať účinnú hospodársku súťaž. Mnohé z potrebných investícií budú pochádzať zo súkromného sektora, pričom budú stavať na lepšom regulačnom prostredí. Rýchle prijatie návrhov kódexu elektronickej komunikácie a nariadenia o Orgáne európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) je preto tiež veľmi dôležité. Rýchle postupné zavádzanie širokého pásma bude podporené aj opatreniami navrhnutými v európskom kódexe elektronickej komunikácie na zlepšenie koordinácie spektra, posilnenie hospodárskej súťaže na telekomunikačných trhoch a podnietenie investícií vo vysokokapacitných sieťach. Je potrebná aj rýchla implementácia smernice 2014/61/EÚ o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí. Podľa súčasných odhadov chýba 155 miliárd EUR v porovnaní s celkovou potrebou investícií na úrovni 500 miliárd EUR, aby boli splnené ciele internetového pripojenia do roku 2025. V záujme ďalšieho stimulovania investícií, ktoré sa teraz realizujú v postupnom zavádzaní vysokorýchlostného širokého pásma, EÚ mobilizuje aj zdroje prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (do roku 2020 približne 6 miliárd EUR s cieľom zabezpečiť vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie pre viac než 14,5 milióna domácností) a nástrojov, ako je Európsky fond pre strategické investície (približne 3,2 miliardy EUR verejných a súkromných investícií) a Nástroj na prepájanie Európy (NPE). Fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE pomôže súkromným investorom spojiť úsilie na podporu infraštruktúr digitálnych sietí v oblastiach s nedostatočnými službami a vyvolať ďalšie investície až do výšky 1,7 miliardy EUR do roku 2021. Táto práca bude posilnená aj rýchlym prijatím a implementáciou návrhu o propagovaní bezplatného internetového pripojenia pre používateľov v miestnych spoločenstvách (iniciatíva WiFi4EU). Vďaka tomu by do roku 2020 mohlo až 8 000 miestnych spoločenstiev využiť financovanie vo výške 120 miliónov EUR. V tejto súvislosti teba uviesť, že Komisia pravidelne schvaľuje vnútroštátne schémy štátnej pomoci týkajúce sa širokopásmového pripojenia, čo takisto predstavuje dôležité opatrenie na úrovni EÚ na stimulovanie investícií. Všetky zainteresované strany budú spolupracovať na splnení ambícií EÚ v oblasti pripojenia do roku 2025 a zabezpečia, aby Európa prevzala vedúcu globálnu úlohu vo využívaní služieb 5G realizáciou Akčného plánu pre oblasť 5G. Lepší elektronický trh pre spotrebiteľov a podniky Posilnenie cezhraničného elektronického obchodu je jedným z hlavných cieľov digitálneho jednotného trhu. Treba rýchlo prijať súbor návrhov, ktoré sú v súčasnosti predložené, aby z nich začali plynúť výhody. Plne harmonizovanými pravidlami o digitálnych zmluvách a posilnenými pravidlami o spolupráci medzi vnútroštátnymi orgánmi na ochranu spotrebiteľa sa zlepší ochrana spotrebiteľa a podmienky pre podniky, ktoré cezhranične predávajú výrobky a služby. Plne harmonizovaný súbor pravidiel o tzv. digitálnych zmluvách zníži rozdiely medzi vnútroštátnymi zákonmi v oblasti spotrebiteľského zmluvného práva a odstráni jednu z hlavných príčin, prečo sa podniky používajú geografické blokovanie. Využívanie možností elektronického obchodu podnikmi takisto závisí od cenovo dostupných služieb cezhraničného doručovania zásielok a jednoduchších postupov priznávania DPH. Budovanie prostredia priaznivého pre inovácie účinným presadzovaním práva

Komisia spustila v máji 2015 odvetvový prieskum týkajúci sa hospodárskej súťaže v elektronickom obchode s cieľom určiť možné obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže, ktoré vyplývajú z obchodných postupov spoločností. Výsledky odvetvového prieskumu pomôžu zacieliť presadzovanie práva hospodárskej súťaže na tie postupy podnikov elektronického obchodu, ktoré majú najškodlivejšie dôsledky pre hospodársku súťaž a cezhraničný obchod. Komisia už začala tri vyšetrovania údajných praktík narúšajúcich hospodársku súťaž v oblastiach spotrebnej elektroniky, videohier a hotelového ubytovania. Vnútroštátne orgány takisto vykonali opatrenia na presadzovanie práv spotrebiteľov a opatrenia spolupráce. Spolu s prebiehajúcou snahou o zvýšenie budovania kapacít na online presadzovanie práva pomáhajú dobre fungujúci online systém na riešenie spotrebiteľských sporov a aktualizované usmernenia k smernici o nekalých obchodných praktikách zabezpečiť, aby boli práva spotrebiteľa účinne presadzované v praxi. Dodržiavanie práv duševného vlastníctva je nevyhnutné na podporu kreativity a inovácií a vytváranie dôvery na trhu. Komisia finalizuje svoje hodnotenie súčasného právneho rámca na presadzovanie všetkých práv duševného vlastníctva vrátane autorského práva. Realizovanie ochrany súkromia a osobných údajov na internete Všeobecné nariadenie o ochrane údajov je základným nástrojom ochrany základného práva jednotlivcov na ochranu osobných údajov v digitálnom veku. Podnikom poskytuje zjednodušené pravidlá, vytvára nové podnikateľské príležitosti a podnecuje inovácie. Komisia úzko spolupracuje s členskými štátmi, nezávislými orgánmi dohľadu nad ochranou údajov a s podnikmi a občianskou spoločnosťou pri prípravách uplatňovania nariadenia od 25. mája 2018. Návrh revidovaného nariadeniao súkromí a elektronických komunikáciách by dopĺňal všeobecné nariadenie o ochrane údajov a zároveň zabezpečil zosúladenie s príslušnými pravidlami všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Ďalej zvýši právnu istotu a ochranu súkromia používateľov online, pričom sa zároveň zvýši používanie komunikačných údajov podnikmi na základe súhlasu používateľov. Rýchle prijatie nariadenia o súkromí a elektronických komunikáciách umožní spotrebiteľom a podnikom využiť celý rámec pre digitálne súkromie, keď sa začne v máji 2018 uplatňovať všeobecné nariadenie o ochrane údajov. Zlepšenie podmienok na tvorbu a šírenie obsahu v digitálnom veku Navrhovaná revízia smernice o audiovizuálnych mediálnych službách vytvorí právny rámec, ktorý bude aktualizovaný podľa potrieb digitálneho veku. Umožní dosiahnuť rovnováhu medzi konkurencieschopnosťou a ochranou spotrebiteľa, posilniť podporu európskych diel a zlepšiť nezávislosť regulačných orgánov. Spravodajstvo online čítalo 67 % jednotlivcov v EÚ, ktorí za uplynulé tri mesiace použili internet. Viac ako polovica (51 %) použila internet na hranie alebo sťahovanie hier, obrázkov, filmov či hudby. Internetové rádiá počúvalo 31 %. EÚ potrebuje aj moderné pravidlá autorského práva, ktorými sa zabezpečí, že spotrebitelia a tvorcovia môžu digitálny svet využívať na maximum. Cieľom návrhu Komisie je zabezpečiť väčší cezhraničný prístup k online obsahu, širšie príležitosti na využívanie materiálov chránených autorským právom na vzdelávanie, výskum a kultúrne dedičstvo a lepšie fungujúci, spravodlivejší trh pre online obsah. Komisia sa od mája 2015, keď začala vykonávať stratégiu digitálneho jednotného trhu, venovala už všetkým kľúčovým opatreniam, pričom predstavila celkovo 35 návrhov. Jeden z nich už spoluzákonodarcovia prijali. Komisia vyzýva na rýchle dohody Európskeho parlamentu a Rady o návrhoch v rámci stratégie digitálneho jednotného trhu a na to, aby všetky strany zabezpečili, že navrhnuté opatrenia budú rýchlo prijaté a vykonané, aby mohli ľudia a podniky v EÚ v celom rozsahu využívať funkčný digitálny jednotný trh. 3. Zabezpečenie spravodlivého, otvoreného a bezpečného digitálneho prostredia Digitálny svet je vo svojej podstate rýchlo sa vyvíjajúcim prostredím, v ktorom je potrebné, aby sa politika prispôsobovala meniacim sa okolnostiam. Ako sa postupne nové technológie stávajú bežnými, môžu hospodárstvu a do nášho každodenného života prinášať značné výhody. Je však veľmi dôležité, aby boli založené na súbore pravidiel poskytujúcich dôveru spotrebiteľom, ako aj podnikom. Znamená to rozšírenie stratégie digitálneho jednotného trhu tak, aby držala krok so vznikajúcimi trendmi a výzvami, napríklad tými, ktoré súvisia s online platformami, dátovým hospodárstvom a kybernetickou bezpečnosťou. 3.1. Podpora online platforiem ako zodpovedných aktérov spravodlivého internetového ekosystému Online platformy stimulujú inovácie a rast v digitálnom hospodárstve. Plnia dôležitú úlohu v rozvoji online sveta a vytvárajú nové trhové príležitosti, najmä pre malé a stredné podniky (MSP). Zároveň sa platformy stali kľúčovými strážcami internetu, sprostredkúvajú prístup k informáciám, obsahu a online obchodovaniu. Online platformy organizujú internetový ekosystém a toto je hlboká transformácia celosvetovej webovej siete, prinášajúca nové príležitosti, ale aj výzvy. Spomedzi MSP sa 82 % respondentov podľa nedávneho prieskumu Eurobarometra o online platformách spolieha pri online propagácii výrobkov a/alebo služieb na vyhľadávače. Podľa 66 % má ich postavenie vo výsledkoch vyhľadávania významný vplyv na ich tržby. Takmer polovica (42 %) respondentov spomedzi MSP používa na predaj svojich výrobkov a služieb online trhy. Okrem toho 90 % respondentov, ktorí sa zúčastnili na zisťovaní Komisie v oblasti obchodných postupov platforiem voči podnikom, používa online platformy sociálnych médií na podnikateľské účely. Väčšina (53 %) respondentov prieskumu Eurobarometra 2016 uviedla, že sledujú diskusie v sociálnych médiách, napríklad čítaním článkov na internete alebo prostredníctvom online sociálnych sietí alebo blogov. Veľká väčšina tých, ktorí sledujú diskusie alebo sa ich zúčastňujú, počula, čítala, videla alebo sama zažila prípady, v ktorých boli zneužívanie, nenávistné prejavy alebo hrozby nasmerované na novinárov/autorov blogov/ľudí aktívnych v sociálnych médiách (75 %). Vo svojom oznámení o online platformách v máji 2016 Komisia vyzvala na ďalšie preskúmanie dvoch konkrétnych otázok: zaručenie spravodlivého podnikateľského prostredia priaznivého pre inovácie a zabezpečenie včasného a účinného odstraňovania nezákonného online obsahu z online platforiem a uplatňovania riadnych a primeraných kontrol. Zabezpečenie spravodlivého platformového hospodárstva nakloneného inováciám

Komisia vykonala prieskum postupov pri obchodovaní medzi platformami a podnikmi. Z predbežných výsledkov vyplýva, že určité online platformy sa zapájajú do obchodných postupov, ktoré majú potenciál poškodiť ich profesionálnych používateľov, ako je odstránenie (vyradenie zo zoznamu) výrobkov alebo služieb bez náležitého oznámenia, alebo bez účinnej možnosti namietať voči rozhodnutiu platformy. Je rozšírená obava, že niektoré platformy môžu zvýhodňovať svoje vlastné výrobky alebo služby, inak diskriminovať rôznych dodávateľov a predávajúcich a obmedzovať prístup a používanie osobných a iných ako osobných údajov vrátane tých, ktoré sú priamo generované činnosťami spoločnosti na platformách. Chýbajúca transparentnosť, napr. vo výsledkoch hodnotení alebo vyhľadávania, či nejasnosti v súvislosti s určitými uplatniteľnými právnymi predpismi alebo politikami boli takisto identifikované ako kľúčové otázky. Značný podiel nezhôd medzi profesionálnymi používateľmi a online platformami zostáva nevyriešený, čo môže vyvolať významné negatívne vplyvy pre dotknuté podniky. Všeobecný nedostatok možností nápravy, ktorá by umožnila podnikovým používateľom rýchlo a účinne riešiť vznikajúce problémy, je takisto kľúčovým prvkom v kontexte vzťahu platforiem voči podnikom, ako o tom svedčia nové skutočnosti. So zreteľom na spôsob riešenia týchto možných obáv je celkovým cieľom politiky Komisie ochrániť spravodlivé, predvídateľné, udržateľné a maximálne dôveryhodné podnikateľské prostredie v online hospodárstve. Boj proti nezákonnému online obsahu Boj proti prenikaniu nezákonného online obsahu si vyžaduje rozhodné kroky všetkých zainteresovaných strán. Zároveň treba chrániť základné práva, ako je sloboda prejavu, a podnietiť inovačné potreby. Komisia prijala záväzok udržať vyvážený a predvídateľný režim zodpovednosti pre online platformy a riadiť sa odvetvovým prístupom zameraným na problémy, pokiaľ ide o boj proti nezákonnému online obsahu. S cieľom pomôcť ďalej budovať online dôveru sa Komisia zaviazala analyzovať potrebu formálnych mechanizmov označovania a odstraňovania nezákonného obsahu („oznámenie a opatrenie“) v celej EÚ a sformulovať usmernenia týkajúce sa pravidiel v oblasti zodpovednosti a podpory platforiem, ktoré proaktívne zavádzajú dobrovoľné opatrenia na boj proti nezákonnému obsahu. Na základe najnovšieho pokroku a úspešného priebehu mnohých dialógov s platformami v rámci digitálneho jednotného trhu sa Komisia domnieva, že existuje priestor na lepšiu koordináciu prebiehajúcich iniciatív, aby sa dosiahla väčšia súdržnosť a koordinovaný monitoring na posilnenie účinku dialógov. Budúca spolupráca Komisie s platformami sa bude týkať najmä diskusie o procedurálnych aspektoch a zásadách odstraňovania nezákonného obsahu. Išlo by o také otázky, ako sú minimálne procedurálne požiadavky týkajúce sa „oznámenia a opatrenia“ online sprostredkovateľov súvisiace napríklad s kvalitatívnymi kritériami oznámení, konaniami proti oznámeniam, ohlasovacími povinnosťami, mechanizmami konzultácie s tretími stranami, systémami na riešenie sporov a koordináciou s verejnými orgánmi, ako aj s opatreniami proti opakovaným porušovateľom a účelovým oznámeniam so zlým úmyslom. Malo by sa tak diať v súčinnosti s už prebiehajúcimi dialógmi a činnosťami v iných oblastiach, napríklad v rámci Európskeho programu v oblasti bezpečnosti, a bez toho, aby boli tieto dialógy a činnosti dotknuté. Ďalšie úsilie v tejto oblasti by sa mohlo týkať aj propagovania najlepšieho odvetvového postupu, napríklad z hľadiska oficiálnych programov označovania nezákonného obsahu. Komisia ·pripraví opatrenia na riešenie nespravodlivých zmluvných doložiek a obchodných praktík zistených vo vzťahoch platforiem voči podnikom, a to aj skúmaním riešenia sporov, kritérií spravodlivých postupov a transparentnosti. Tieto opatrenia by mohli mať na základe posúdenia vplyvu a s informáciami získanými zo štruktúrovaných dialógov s členskými štátmi a zainteresovanými stranami formu legislatívneho nástroja. Táto práca bude dokončená do konca roka 2017. Komisia bude takisto pokračovať v používaní svojich právomocí presadzovania práva hospodárskej súťaže vždy, keď to bude relevantné, ·zabezpečí lepšiu koordináciu dialógov s platformami v rámci digitálneho jednotného trhu a zameria sa pritom na mechanizmy a technické riešenia odstraňovania nezákonného obsahu s cieľom zlepšiť ich účinnosť a pritom v plnej miere dodržiavať základné práva. V prípade, že je to účelné, by cieľom malo byť podporenie týchto mechanizmov usmerneniami o jednotných procedurálnych aspektoch, ako je oznamovanie a odstraňovanie nezákonného obsahu a zároveň zabezpečenie transparentnosti a nevyhnutných kontrol a rovnováhy na ochranu základných práv, ako aj vyhýbanie sa nadmernému odstraňovaniu zákonného obsahu. Komisia takisto poskytne usmernenia týkajúce sa pravidiel v oblasti zodpovednosti a podporí platformy, ktoré prijmú dobrovoľné opatrenia, keď proaktívne pracujú na odstraňovaní nezákonného obsahu a konajú pritom v dobrej viere. Táto práca by mala priniesť prvé konkrétne výsledky do konca roka 2017. 3.2. Rozvoj európskeho dátového hospodárstva Dátové hospodárstvo môže pomôcť európskym podnikom rásť, modernizovať verejné služby a posilniť postavenie občanov. Na to je však potrebné, aby boli údaje neustále dostupné a mohli sa voľne pohybovať v rámci jednotného trhu a aby bola k dispozícii potrebná vysokovýkonná výpočtová technika na ich analyzovanie. Za predpokladu, že primeraný politický a legislatívny rámec pre dátové hospodárstvo sa zavedie včas, vzrastie hodnota dátového hospodárstva do roku 2020 na 739 miliárd EUR, čo predstavuje 4 % celkového HDP EÚ (viac ako dvojnásobok v porovnaní so súčasnou situáciou) a počet odborníkov v oblasti údajov vzrastie z viac ako 6 miliónov v roku 2016 na viac ako 10 miliónov v roku 2020 (podľa odhadov scenára vysokého rastu). V právnych predpisoch EÚ sa zakazujú obmedzenia voľného pohybu osobných údajov v rámci Európskej únie z dôvodov súvisiacich s ochranou osobných údajov. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov sa však nevzťahuje na iné typy obmedzení. Okrem toho iné ako osobné údaje nepatria do rozsahu pôsobnosti súčasných pravidiel. Medzi príklady iných ako osobných údajov patria daňové záznamy, napríklad faktúry, účtovné doklady alebo doklady preukazujúce registráciu spoločnosti. K ďalším príkladom patria údaje o presnom poľnohospodárstve (pomáhajú monitorovať a optimalizovať používanie pesticídov, živín a vody) alebo zo senzorov oznamujúcich zaznamenávané údaje, ako sú teplota alebo poveternostné podmienky napríklad v prípade veterných turbín, alebo údaje o potrebách údržby priemyselných robotov, napríklad keď sa im minie farba. Na zabezpečenie účinného a dôveryhodného cezhraničného voľného toku iných ako osobných údajov by sa členské štáty a priemysel mali riadiť zásadou voľného pohybu údajov v rámci EÚ. Požiadavky na umiestnenie údajov, ktoré znamenajú uchovávanie a spracúvanie údajov v rámci osobitných území, by boli odôvodnené len v obmedzených prípadoch, napríklad na účely národnej bezpečnosti. S cieľom posilniť spoločné prístupy Komisia vykonala verejnú konzultáciu a uskutočnila aj podrobnú výmenu názorov s členskými štátmi o rámci spolupráce v EÚ, pokiaľ ide o voľný tok údajov na digitálnom jednotnom trhu. Okrem zásady voľného toku údajov v EÚ by sa v tomto rámci mohli riešiť oprávnené záujmy členských štátov týkajúce sa bezpečného uchovávania a zároveň zaistenia cezhraničnej dostupnosti údajov na regulačné účely, napríklad na účely daňovej kontroly, ale aj ochrany hospodárskych a iných výhod, ktoré vyplývajú z voľného toku iných ako osobných údajov. Komisia uvažuje o ďalšom doplňujúcom opatrení, ktoré by sa vzťahovalo na cloudové zmluvy pre podnikových používateľov a na zmenu poskytovateľov cloudových služieb v súlade s európskou iniciatívou v oblasti cloud computingu. Komisia by takisto mohla iniciovať postupy v prípade nesplnenia povinnosti, ak nájde dôkazy o tom, že súčasné pravidlá o voľnom pohybe služieb nie sú správne uplatňované. Okrem toho bude Komisia dôsledne monitorovať, ako budú členské štáty uplatňovať doložky o špecifikácii uvedené vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, napríklad v súvislosti s genetickými, biometrickými a zdravotnými údajmi, aby sa zaistilo, že voľný pohyb osobných údajov v rámci Únie nie je neprimerane obmedzený. Zatiaľ čo v oblasti osobných údajov existujú harmonizované pravidlá, prístup k iným ako osobným údajom a ich opakované použitie sa v kontexte medzi podnikmi rieši individuálne, na zmluvnom základe. Komisia čerpá z verejných konzultácií po oznámení o budovaní európskeho dátového hospodárstva a hodnotí, či chýbajúci jasný rámec pre prístup k iným ako osobným údajom brzdí inovácie a rast, najmä pre MSP, a či sú potrebné iniciatívy na posilnenie spravodlivého a vyváženého prístupu k údajom a ich používaniu. Práca Komisie na prístupe k údajom a ich používaniu sa zameria na uvoľnenie ďalších verejných údajov a údajov financovaných z verejných prostriedkov, keďže ide o dôležitý zdroj údajov pre inovatívne služby a vedecký výskum. Okrem toho sa zameria aj na prístup k údajom v súkromnom vlastníctve, a to za jasne vymedzených podmienok, pre orgány verejnej správy na vykonávanie ich úloh vo verejnom záujme. Postupné zavádzanie internetu vecí prináša významné nové výzvy pre bezpečnosť pripojených systémov, výrobkov a služieb, ako aj pre zodpovednosť podnikov. Chybné senzory, zraniteľný softvér alebo nestabilné pripojenie môžu spôsobiť, že je zložité určiť, kto je technicky a právne zodpovedný za akúkoľvek škodu, ktorá z toho vyplýva. Komisia bude zvažovať možnú potrebu prispôsobenia súčasného právneho rámca tak, aby sa zohľadnil nový technologický vývoj (vrátane robotiky, umelej inteligencie a trojrozmernej tlače), najmä z pohľadu občianskoprávnej zodpovednosti a so zohľadnením výsledkov prebiehajúceho hodnotenia smernice o zodpovednosti za chybné výrobky a smernice o strojových zariadeniach. Predvídateľnosť prístupu k patentovo chráneným technológiám potvrdeným v normách (patenty nevyhnutné pre normu) je kľúčová pre zavedenie internetu vecí, v ktorom celý rad odvetví bude uplatňovať normy o mobilnej pripojiteľnosti. Komisia posudzuje účinné prostriedky na zabezpečenie vyváženého rámca udeľovania licencií na tieto práva duševného vlastníctva so zreteľom na záujmy vývojárov a používateľov technológií. Komisia: ·do jesene 2017 na základe posúdenia vplyvu vypracuje legislatívny návrh o rámci spolupráce v oblasti voľného toku údajov v EÚ, v ktorom sa zohľadní zásada voľného toku údajov v EÚ, zásada prenosnosti iných ako osobných údajov, a to aj pri zmene podnikateľských služieb, napríklad cloudových služieb, ako aj zásada dostupnosti určitých údajov na účely regulačnej kontroly aj v prípade, ak sú údaje uložené v inom členskom štáte,

·na jar 2018 na základe hodnotenia existujúcich právnych predpisov a so zreteľom na posúdenie vplyvu pripraví iniciatívu o dostupnosti a opakovanom použití verejných údajov a údajov financovaných z verejných zdrojov a hlbšie preskúma otázku údajov v súkromnom vlastníctve, ktoré sú predmetom verejného záujmu, ·takisto bude ďalej analyzovať, či treba vymedziť zásady určovania zodpovednosti v prípadoch škôd spôsobených výrobkami, ktoré intenzívne využívajú údaje, ·bude naďalej posudzovať potrebu riešenia nových otázok týkajúcich sa údajov, ktoré sú uvedené v oznámení o údajoch z januára 2017, napríklad pokiaľ ide o prístupové práva k údajom. 3.3. Posilnenie dôveryhodného kybernetického ekosystému: Spoločne zvládnuť výzvy kybernetickej bezpečnosti Spoločnosť presúva svoje zameranie z konkrétnych pripojených zariadení (počítače, smartfóny alebo zariadenia nositeľné na tele) k všadeprítomnému pripojeniu (predmety v domácnosti, priemyselné tovary atď.). Odhaduje sa, že do roku 2020 bude len v samotnej EÚ pripojených k internetu 6 miliárd domácich spotrebičov (televízorov, chladničiek, práčok atď.). Prepojené hospodárstvo a spoločnosť sú zraniteľnejšie voči kybernetickým hrozbám a útokom a vyžadujú si silnejšiu obranu. Toto zvýšené spoliehanie sa na siete znamená, že naše pripojené prostredie je len také bezpečné ako jeho najslabší článok a akékoľvek porušenie môže spôsobiť veľkú škodu. Každú zraniteľnosť, napríklad nezabezpečené pripojenie alebo produkt, možno využiť s účinkami v škále od obťažovania a strát nízkej hodnoty po rozsiahle porušenia citlivých osobných údajov, terorizmus a rozvrat demokratických procesov. Kybernetické útoky sú na vzostupe a boj proti nim naráža na problém, pretože kým kybernetické útoky sú často cezhraničné, právomoci presadzovania práva sú prísne vnútroštátne. Od začiatku roka 2016 došlo k viac ako 4 000 útokom typu ransomware, čo je 300 % nárast v porovnaní s rokom 2015. Tieto útoky poškodzujú podniky všetkých veľkostí a ohrozujú dôveru v digitálne hospodárstvo, ako aj dôveru v naše demokratické inštitúcie. Rozsiahle kybernetické útoky by mohli narušiť služby v rámci EÚ a mohli by ich využívať páchatelia hybridných útokov. Táto situácia si vyžaduje účinnú reakciu a krízové riadenie na úrovni EÚ vychádzajúce z osobitných počítačových politík a všeobecnejších nástrojov pre európsku solidaritu a vzájomnú pomoc. Európa prijala dôležité kroky na zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti a zvýšenie dôvery v digitálne technológie. V roku 2013 bola prijatá stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ. Prvý legislatívny akt Únie o kybernetickej bezpečnosti, smernica o bezpečnosti siete a informačných systémov (smernica NIS), bola prijatá v júli 2016. Jej prostredníctvom sa zaviedli potrebné štruktúry pre strategickú a operatívnu spoluprácu medzi členskými štátmi a pre zvýšenie odolnosti sietí a informačných systémov EÚ. Vzhľadom na takú významnú zmenu škály hrozieb od roku 2013 treba zrevidovať stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ. V súčasnosti prebieha hodnotenie na posúdenie jej účinnosti a identifikovanie nedostatkov v opatreniach EÚ. Tieto poznatky prispejú k integrovanému preskúmaniu zameranému na budúcnosť pri určovaní toho, ako môže EÚ priniesť pridanú hodnotu z hľadiska prevencie a odolnosti, reakcie, odradenia, krízového riadenia a úlohy EÚ na globálnej úrovni v posilňovaní kybernetickej bezpečnosti. Po nedávnych verejných konzultáciách a prebiehajúcom hodnotení výkonnosti je potrebné preskúmať aj mandát a úlohy Agentúry Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) najmä so zohľadnením jej novej úlohy podľa smernice NIS. Pripojené produkty a systémy musia byť bezpečné od okamihu, keď sa dostanú na trh. Aj postupné zavádzanie veľkých údajov a cloudových aplikácií musí byť kyberneticky bezpečné a musí spĺňať právne predpisy EÚ o ochrane údajov. Vytvorenie európskeho rámca pre bezpečnosť IKT, ktorým sa stanovujú pravidlá organizovania certifikácie bezpečnosti IKT v EÚ, by mohlo zachovať dôveru v internet, ako aj riešiť súčasnú fragmentáciu trhu kybernetickej bezpečnosti. Takisto treba zachovať a rozvíjať základné odvetvové kapacity kybernetickej bezpečnosti v EÚ. Verejno-súkromné partnerstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti vytvorené v roku 2016, ktoré do roku 2020 vyvolá investície do 1,8 miliardy EUR, bude slúžiť ako východisko pre ďalšie úvahy o tom, ako by Únia a jej členské štáty mohli investovať viac zdrojov spoločne, aby spolu posilnili odolnosť kybernetickej bezpečnosti, stimulovali výskum a zaistili odolný priemysel kybernetickej bezpečnosti naprieč odvetviami (napr. energetika, doprava, finančníctvo, zdravotníctvo), ktoré čelia spoločným výzvam kybernetickej bezpečnosti.



Do septembra 2017 Komisia: ·spolu s vysokou predstaviteľkou/podpredsedníčkou preskúma stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2013 s cieľom zohľadniť riziká, ktorým čelí v súčasnosti, prispieť k zlepšeniu bezpečnosti v Únii a členských štátoch a zvýšiť dôveru podnikov a ľudí v digitálne hospodárstvo a spoločnosť. Bude pritom vychádzať z posúdenia dosiahnutých výsledkov stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2013, ·preskúma mandát ENISA, aby vymedzila jej úlohu v zmenenom ekosystéme kybernetickej bezpečnosti vrátane jej zladenia s požiadavkami smernice NIS na základe nedávnej verejnej konzultácie a výsledkov prebiehajúceho hodnotenia, ·vypracuje opatrenia v oblasti noriem kybernetickej bezpečnosti, certifikácie a označovania v záujme zvýšenia kybernetickej bezpečnosti systémov založených na IKT vrátane pripojených predmetov. 4. Riadenie digitálnej transformácie našej spoločnosti a hospodárstva V rámci stratégie digitálneho jednotného trhu prebieha niekoľko politických opatrení, ktoré potrebujú zvýšené úsilie, aby sa využili príležitosti a riešili výzvy digitalizácie. Digitálne technológie zvyšujú produktivitu spoločností, preto majú osobitný význam pre hospodárstvo EÚ. Môžu zachovávať pracovné miesta v Európe, ktoré by sa inak presunuli do alternatívnych miest s nižšími nákladmi. Podporovanie začínajúcich podnikov s vysokým rastom a rozširovanie firiem prináša výhody súvisiace s inováciami a zamestnanosťou, pretože tieto spoločnosti zvyčajne vytvárajú nové pracovné miesta. Digitálna transformácia pomáha tradičným odvetviam vyrábať nové tovary s efektívnejším využívaním zdrojov a verejným orgánom umožňuje poskytovať lepšie, rýchlejšie a lacnejšie služby. Takto vznikli úplne nové hospodárske odvetvia, napríklad odvetvie mobilných aplikácií. Táto digitálna transformácia však môže vyvolať aj hospodárske a sociálne výzvy alebo narušenia. V tejto súvislosti je potrebné, aby sme zabezpečili prínos týchto technológií a nových služieb pre jednotlivcov a podniky a vyvinuli osobitné úsilie, aby niektorí ľudia alebo niektoré regióny neostali pozadu. EÚ musí prispieť k zabezpečeniu správnej kombinácie politických opatrení, ktoré umožnia riadiť proces digitálnej transformácie. 4.1. Digitálne zručnosti a príležitosti pre všetkých

Digitalizácia, rovnako ako predchádzajúce technologické výdobytky, bude mať dosah na trhy práce: niektoré pracovné miesta budú nahradené, niektoré pracovné miesta sa vytvoria a mnoho pracovných miest sa zmení. Aj keď v súčasnosti nie je možné odhadnúť skutočné vplyvy, je zrejmé, že digitálna transformácia musí byť plynulá a sprevádzaná štátnymi opatreniami. Za uplynulých 10 rokov vzrástla zamestnanosť špecialistov na IKT v EÚ približne o 2 milióny, ale 4 z 10 spoločností v Európe, ktoré v roku 2015 potrebovali špecialistov na IKT, nahlásili ťažkosti s obsadzovaním voľných pracovných miest. Už 90 % všetkých pracovných miest si vyžaduje aspoň určitú úroveň digitálnych zručností a tieto zručnosti sa tiež stávajú dôležitejšími pre tých, ktorí sa chcú zapájať do sociálnych a občianskych aktivít. Európa zlepšuje svoje digitálne zručnosti, pokrok je však pomalý a dochádza k významným rozdielom. V roku 2016 malo 44 % obyvateľstva EÚ a 37 % pracovnej sily nedostatočné úrovne digitálnych zručností. Znepokojujúce je, že takmer polovica európskych podnikov ešte nevykonáva stratégie na rekvalifikáciu svojich pracovných síl. Pracovníci potrebujú nové zručnosti, aby mohli zužitkovať zavedenie nových technológií. Toto si bude vyžadovať rozsiahle investície. V júni 2016 sa v novom programe v oblasti zručností pre Európu uviedlo, že digitálne zručnosti by sa mali vnímať ako súčasť základného súboru zručností pre budúcnosť, čo sa neskôr zdôraznilo v Európskom pilieri sociálnych práv. Patrí sem opatrenie na zvýšenie úrovne základných zručností u dospelých vrátane digitálnych zručností, ako aj odporúčanie, ktoré Rada prijala v decembri 2016 a podľa ktorého sa majú do polovice roku 2018 prijať príslušné opatrenia na vnútroštátnej úrovni. Koalícia pre digitálne zručnosti a pracovné miesta mobilizuje podniky, sociálnych partnerov a verejné orgány, aby zlepšili digitálne zručnosti, a môže prispieť k optimalizácii využívania fondov EÚ na zvýšenie úrovní zručností a zamestnateľnosti. Takto vytvorené partnerstvá môžu takisto pomôcť Komisii so spustením a realizovaním jej pilotnej schémy „Digitálna príležitosť“ v roku 2018, ktorej cieľom bude poskytnúť absolventom užitočnú skúsenosť prostredníctvom cezhraničných stáží v digitálnej oblasti. Napriek veľkému počtu reforiem v EÚ má Komisia obavy a vidí jasnú potrebu posilnenia opatrení a pokroku v oblasti zručností na vnútroštátnej úrovni. Zatiaľ čo naše hospodárstvo a spoločnosť sa rýchlo menia, zmeny v spôsoboch vyučovania a odbornej prípravy našich ľudí sú len postupné. Pri súčasnom tempe sa rozširuje priepasť medzi zručnosťami, ktoré naši ľudia majú, a zručnosťami, ktoré potrebujú. Je potrebné, aby členské štáty konali, a Komisia je pripravená pomôcť tak, že im poskytne politickú podporu, výskum a praktické nástroje na modernizovanie ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Rýchla realizácia programu a iniciatív v oblasti zručností členskými štátmi musí byť prioritou, ktorá bude sprevádzať digitálnu transformáciu.



Komisia: ·vyzýva členské štáty, aby rýchlo realizovali program nových zručností, najmä odporúčanie Rady s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých, ako aj svoje národné záväzky v rámci koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta, ·spustí schému „Digitálna príležitosť“ pre cezhraničné stáže v digitálnej oblasti v roku 2018. 4.2. Začínajúce podniky a digitalizácia priemyselného odvetvia a odvetvia služieb Tempo technologickej zmeny znamená, že spoločnosti, ktoré nedokážu prechod zvládnuť, budú zaostávať. Proces posilňovania digitálnych zručností musí ísť ruka v ruke s prijímaním digitálnych technológií spoločnosťami všetkých veľkostí a vo všetkých odvetviach. Je to príležitosť, najmä pre začínajúce podniky a MSP, vytvárať nové a lepšie výrobky a služby za nižšie náklady a s menšími zdrojmi, a EÚ formuje svoje politiky tak, aby pomohli podnikom vyťažiť z toho čo najviac. S cieľom pomôcť európskym podnikom získať úplný prospech z digitálnej technológie Komisia v apríli 2016 prijala komplexnú stratégiu digitalizácie európskeho priemyslu, ktorá obsahuje opatrenia na podnietenie vnútroštátnych iniciatív v oblasti digitalizácie priemyslu s cieľom spolupracovať a vymieňať si poznatky. Na tento účel bola v rámci Digitálneho dňa v Ríme 23. marca 2017 spustená európska platforma vnútroštátnych iniciatív. V nasledujúcich troch rokoch sa v rámci programu Horizont 2020 plánuje ďalších 300 miliónov EUR na činnosti súvisiace s centrami digitálnych inovácií, ktoré sú veľmi dôležité pre podporu miestnych začínajúcich podnikov a pre inovácie. Naplánované je aj pokračovanie investícií v objeme takmer 3,2 miliardy EUR do kľúčových technológií vrátane nanoelektroniky, fotoniky, robotiky, 5G, vysokovýkonnej výpočtovej techniky, veľkých dát, cloud computingu a umelej inteligencie a ich integrácia do hodnotových reťazcov s pilotnými linkami a testovacími zariadeniami. Z týchto investícií bolo 300 miliónov EUR naplánovaných konkrétne na rozvoj novej generácie digitálnych priemyselných platforiem, najmä prostredníctvom nových referenčných modelov architektúry vedúcich k inteligentným závodom a službám. Kľúčovým faktorom úspechu digitalizácie priemyslu EÚ je mobilizácia kritického objemu investícií posilnením celkových európskych investícií do výskumu a vývoja ďalšími súkromnými a vnútroštátnymi verejnými investíciami, najmä prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, s cieľom zvýšiť vplyv financií EÚ na všetky odvetvia hospodárstva. Vďaka tomu dosahujú celkové európske investície do výskumu a inovácií úroveň okolo 5,5 miliardy EUR, čo sa ešte posilní súkromnými a vnútroštátnymi verejnými investíciami, najmä prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev na zvýšenie vplyvu vo všetkých odvetviach hospodárstva. Odvetvie energetiky prechádza hlbokou transformáciou. Návrhy v balíku návrhov s názvom Čistá energia pre všetkých Európanov konsolidujú existujúce ustanovenia pre bezplatný prístup spotrebiteľov k svojim údajom o spotrebe. Toto možno použiť okrem iného na identifikáciu a riešenie energetickej chudoby alebo na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov. Pomocou navrhovaných opatrení sa takisto zlepší prístup k meraným údajom, čo pomôže spotrebiteľom využiť optimalizáciu svojej spotreby, a energetickým spoločnostiam a poskytovateľom služieb zasa prispôsobiť svoje ponuky konkrétnym zákazníkom. Okrem toho digitálne technológie prispievajú k efektívnejšiemu využívaniu zdrojov počas životného cyklu výrobku, čo je stredobodom plánu EÚ pre obehové hospodárstvo. Úplné začlenenie digitálnych technológií (automatizácie a robotizácie) do výrobných procesov môže zlepšiť recykláciu a rozobratie výrobkov, ako aj vývoj automatizovaných vysokokvalitných systémov triedenia a zhodnocovania. V doprave môže posun smerom ku kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobilite obmedziť dopravné nehody, znečistenie a zápchy a zlepšiť riadenie premávky a kapacít a energetickú efektívnosť. Posilňuje aj konkurencieschopnosť odvetvia dopravy a digitálneho odvetvia a pomáha začleniť rôzne spôsoby dopravy do jedného systému mobility prispôsobeného potrebám jeho používateľov, či už ide o nákladnú logistiku alebo ľudí vrátane osôb, ktoré potrebujú osobitnú pomoc. V tomto kontexte zohrávajú normy zabezpečujúce interoperabilitu v rámci dopravnej infraštruktúry, údajov, aplikácií, služieb a dopravných sietí kľúčovú úlohu. Vyhlásením o zámere podpísaným v marci 27 členských štátov EÚ, Švajčiarsko a Nórsko vyjadrili svoju pripravenosť spolupracovať na cezhraničných skúškach bezpečnosti na cestách, prístupu k údajom, kvality údajov a zodpovednosti, pripojiteľnosti a digitálnych technológií. Zavedenie vysoko automatizovaných a prepojených vozidiel je jednou z hlavných výziev automobilového priemyslu EÚ s cieľom udržať si konkurencieschopnosť na medzinárodnej úrovni. Komisia pracuje aj na komplexnom balíku opatrení v oblasti mobility naplánovanom na dve etapy v priebehu roku 2017.

Nové prístupy vo finančnom sektore umožnené digitálnymi technológiami (tzv. FinTech) môžu zlepšiť prístup podnikov k financiám, posilniť konkurencieschopnosť, priniesť prospech pre spotrebiteľov a podnietiť rast začínajúcich podnikov. Začali sa verejné konzultácie na pomoc pri príprave opatrení na úrovni EÚ v rámci únie kapitálových trhov. Blockchain je tiež jednou z prelomových technológií, ktoré môžu mať potenciálny obrovský vplyv na finančný sektor, ale aj na mnohé ďalšie. Je naplánované európske monitorovacie stredisko technológií blockchain na zmapovanie a monitorovanie vývoja, budovanie odborných znalostí a podporu prípadov používania. Vo všetkých priemyselných odvetviach a odvetviach služieb plnia normy IKT, najmä otvorené normy, dôležitú úlohu v digitalizácii zabezpečovaním interoperability, znižovaním prekážok na trhu a podporou inovácií. Podporovanie týchto noriem po celom svete pomáha zabezpečiť európsky vplyv v globalizovanom hospodárstve mimo jednotného trhu.



Komisia: ·vyzýva členské štáty, aby úplne implementovali stratégiu digitalizácie európskeho priemyslu a aby zhodnotili dosiahnuté výsledky do začiatku roka 2018, ·predloží komplexný balík mobility s náležitým zohľadnením digitálnych aspektov na jar 2017; bude pokračovať v aktívnej spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na realizácii opatrení uvedených vo vyhlásení o zámere, ktoré podpísali členské štáty 23. marca 2017. 4.3. Digitálne inovácie pre modernizáciu verejných služieb Modernizácia verejnej správy Digitálne technológie umožňujú verejným orgánom poskytovať služby rýchlejšie, presnejšie a efektívnejšie. Mnohé členské štáty už majú zásadné programy modernizácie, ktoré prinášajú ich občanom široké výhody. Na úrovni EÚ je cieľom akčného plánu EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 zrýchliť a rozšíriť rozsah digitalizácie orgánov verejnej správy, čím sa zvýši ich efektívnosť a zjednoduší voľný pohyb podnikov a občanov. Úspory môžu plynúť z jednoduchších administratívnych postupov pre jednotlivcov a spoločnosti, napríklad zásad „digitálne ako štandard“ a „stačí len raz“. Napríklad spoločnosti zúčastňujúce sa konaní elektronického obstarávania by museli poskytnúť len jeden dokument. Zásada „stačí len raz“ na úrovni EÚ by mohla priniesť celkové čisté úspory približne 5 miliárd EUR/ročne. Návrh jednotnej digitálnej brány prijatý 2. mája 2017 pomôže znížiť administratívnu záťaž jednotlivcov aj podnikov pri cezhraničných presunoch a/alebo obchodných aktivitách v rámci jednotného trhu. Zjednoduší prístup k relevantným informáciám a asistenčným službám, používateľom umožní elektronicky vykonať určité kľúčové administratívne postupy a používateľom z iných krajín zaručí nediskriminačný prístup k vnútroštátnym online postupom. Zároveň bude prvou etapou pri realizácii zásady „stačí len raz“ v cezhraničnom kontexte. Plánovaná iniciatíva v oblasti digitálnych riešení počas celého životného cyklu spoločnosti umožní spoločnostiam splniť administratívne požiadavky (registrovať sa, predkladať a aktualizovať dokumenty spoločnosti) online a cezhraničnečo prinesie výhody digitalizácie do procesu zakladania a udržiavania podniku. Európska študentská elektronická karta vo výmennom programe Erasmus+ umožní študentom prístup k univerzitným službám v celej EÚ, pričom sa bude opierať o ich vnútroštátne prostriedky elektronickej identifikácie. Verejný sektor môže zvýšiť interoperabilitu svojich cezhraničných služieb dodržiavaním nedávno aktualizovaných odporúčaní európskeho rámca interoperability a výmenou svojich údajov a služieb v súlade so smernicou Inspire. Používanie noriem IKT, na ktoré sa odkazuje v európskom katalógu, by rozšírilo veľkosť trhu pre digitálne produkty a služby. Vzhľadom na dynamickú povahu akčného plánu ho bude Komisia priebežne aktualizovať, aby posilnila transformáciu orgánov verejnej správy a zabezpečila, že občania budú mať jednoduchý, dôveryhodný a bezproblémový prístup k verejným službám, ktoré chcú a očakávajú, a to vtedy a tam, kde ich potrebujú. Komisia dopĺňa súbor nových opatrení do akčného plánu, aby zvýšila jeho vplyv. Komisia ·doplní ďalšie opatrenia do akčného plánu elektronickej verejnej správy a vyzve členské štáty, aby sa riadili zásadou „stačí len raz“ v súlade s právnymi predpismi o ochrane osobných údajov, ·navrhne zmeny v rámci práva obchodných spoločností na uľahčenie digitálnych riešení počas celého životného cyklu spoločnosti.

Digitálna transformácia zdravotníctva a starostlivosti Digitálne technológie môžu pomôcť zlepšiť zdravie ľudí a vyriešiť systémové výzvy v systémoch zdravotníctva. Ponúkajú nákladovo efektívne nástroje na podporu prechodu z modelu zdravotnej starostlivosti v nemocnici na model, ktorý je integrovaný a zameraný na pacienta, zlepšujú prístup k starostlivosti a prispievajú k udržateľnosti a odolnosti systémov zdravotníctva. Je veľmi dôležité, aby sa tieto nástroje vyvíjali s úplným dodržiavaním pravidiel ochrany údajov. Komisia pracuje s členskými štátmi na zabezpečení toho, aby občania mohli zasielať svoje základné zdravotné informácie elektronicky, keď využívajú liečbu v inom členskom štáte, a aby mohli používať elektronické predpisy na lieky. Tento systém by mal byť vo väčšine členských štátov funkčný do roku 2020. Je však potrebné vyvinúť viac úsilia, aby všetci občania mohli v úplnom súkromí a s dôverou pristupovať k svojim úplným elektronickým zdravotným záznamom a presúvať ich v prípade zdravotnej starostlivosti poskytovanej v zahraničí. Vysokovýkonná výpočtová technika môže uvoľniť potenciál veľkých dát pre zdravotníctvo prostredníctvom pokrokovej dátovej infraštruktúry a analýzy údajov. Európske referenčné siete vytvorené tento rok sú pozoruhodnou ukážkou toho, čo môže Európa dosiahnuť združovaním odborných zdravotníckych poznatkov a údajov pre rýchlejšiu diagnostiku a liečbu zriedkavých a zložitých chorôb. Ďalšie opatrenia EÚ v tejto oblasti môžu poskytnúť vysokú pridanú hodnotu a potrebný rozsah. Zdravotné údaje vytvorené v rámci EÚ a spracované s výslovným súhlasom pacientov alebo na inom zákonnom základe, ktorý umožňuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov, a s výhradou príslušných záruk, môžu zabezpečiť pokrok výskumu nevídaným spôsobom. Môžu umožniť aj včasné zistenie ohnísk infekčných chorôb a urýchliť vývoj liekov a zdravotníckych pomôcok a stimulovať inovatívne riešenia zdravotnej starostlivosti, napríklad telemedicínu a mobilné zdravotnícke aplikácie. Dve nové nariadenia o zdravotníckych pomôckach boli prijaté v apríli 2017 a v priebehu nasledujúcich piatich rokov sa postupne začnú uplatňovať. Predpokladá sa v nich zriadenie novej komplexnej celoeurópskej databázy zdravotníckych pomôcok, v rámci ktorej poslúži použitie veľkých dát na vývoj inovačných digitálnych diagnostických a terapeutických riešení a na včasné zachytenie bezpečnostných problémov. Komisia prijme v roku 2017 oznámenie, ktorého predmetom bude potreba a rozsah ďalších opatrení v oblasti digitálneho zdravotníctva a starostlivosti v súlade s právnymi predpismi o ochrane osobných údajov, právach pacientov a elektronickej identifikácii, najmä pokiaľ ide o: ·bezpečný prístup občanov k elektronickým zdravotným záznamom a možnosť ich cezhraničnej výmeny a používanie elektronických predpisov, ·podporu dátovej infraštruktúry s cieľom pokročiť vo výskume, prevencii chorôb a personalizovanom zdravotníctve a starostlivosti v kľúčových oblastiach vrátane zriedkavých, infekčných a zložitých chorôb, ·zjednodušenie spätnej väzby a interakcie medzi pacientmi a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti na podporu prevencie a posilnenia postavenia občanov, ako aj kvalitnej starostlivosti zameranej na pacienta, so sústredením sa na chronické choroby a lepšie chápanie výsledkov systémov zdravotníctva. 4.4. Posilnenie investícií do digitálnych technológií a infraštruktúr Úspešný digitálny jednotný trh si vyžaduje vynikajúcu infraštruktúru. EÚ už mobilizuje investície približne vo výške 50 miliárd EUR vo verejnom i súkromnom sektore na digitalizáciu odvetvia, pričom začína na sume 5,5 miliardy EUR, ktoré chce v rokoch 2016 – 2020 investovať do výskumu a inovácie v EÚ. EÚ takisto uvoľnila 21,4 miliardy EUR z európskych štrukturálnych a investičných fondov pre digitálnu a širokopásmovú oblasť po zavedení vnútroštátnych a regionálnych stratégií pre digitálny rast, ako aj stratégií týkajúcich sa širokého pásma, čím sa posilní väzba medzi politikou a cieľmi financovania na všetkých úrovniach. Viac ako dve tretiny respondentov (69 %) si myslia, že rýchlejšie a spoľahlivejšie internetové pripojenie by ich podnietilo viac využívať nové digitálne technológie. Je však potrebných oveľa viac investícií v digitálnej oblasti, najmä v oblastiach, v ktorých potreba investícií výrazne presahuje kapacitu ktoréhokoľvek členského štátu konajúceho samostatne. Účinnosť sa dá zvýšiť kombináciou a dopĺňaním programov financovania EÚ inými zdrojmi verejného a súkromného financovania, a to aj v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). K aprílu 2017 investície v digitálnom odvetví súvisiace s EFSI dosahovali približne 17,8 miliardy EUR vrátane verejného a súkromného financovania (10 % celkovej výšky investícií mobilizovaných v danom čase). Rozvoj európskeho cloudu pre otvorenú vedu, vysokovýkonnej výpočtovej techniky a európskej dátovej infraštruktúry Využívanie európskeho cloudu svetovej triedy pre vedcov, verejný sektor a podniky, ktoré bolo témou oznámenia o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu, zlepší kapacitu podnikov, najmä MSP a iných ako technických odvetví, inovovať a vytvárať digitalizované produkty s vyššou hodnotou. Do roku 2020 bude európsky cloud pre otvorenú vedu ponúkať virtuálne prostredie na uchovávanie, výmenu a opätovné použitie údajov naprieč vednými disciplínami a hranicami. Prinesie prepojenia aj na iné iniciatívy, ako napríklad prístupové služby k údajom a informáciám (DIAS) pre údaje z pozorovania Zeme v rámci systému Copernicus. Vysokovýkonná výpočtová technika je veľmi dôležitá pre digitalizáciu priemyslu a dátového hospodárstva. Umožňuje prechod na produkty a služby s vyššou hodnotou. Určité európske odvetvia úspešne prijali aplikácie fungujúce na základe vysokovýkonnej výpočtovej techniky, napríklad vo výrobe, ropnom a plynárenskom priemysle, energetike či doprave. Celkovo však Európa stráca svoje postavenie medzi najlepšími hodnoteniami schopností infraštruktúr vysokovýkonnej výpočtovej techniky a toto postavenie prevzali Čína, USA a Japonsko. Bez zariadení vysokovýkonnej výpočtovej techniky svetovej triedy Európa nedosiahne svoju ambíciu, aby sa stala živým dátovým hospodárstvom. Európa nemôže riskovať, aby údaje produkované výskumom a priemyslom EÚ boli spracúvané inde z dôvodu chýbajúcich kapacít vysokovýkonnej výpočtovej techniky. Zvýšila by sa tak naša závislosť od zariadení v tretích krajinách a aktéri inovácie by začali Európu opúšťať. Sú potrebné značné investície na rozvoj, nadobudnutie a prevádzkovanie špičkových strojov a žiadna európska krajina nemá zdroje, aby to dosiahla sama. Z toho dôvodu musí Európska komisia spolupracovať s členskými štátmi v záujme koordinácie ich úsilia a spoločného využívania zdrojov s cieľom zabezpečiť úspech tohto európskeho vlajkového projektu. Európsky parlament a Rada vyjadrili silnú politickú podporu opätovnému získaniu vedúceho postavenia EÚ s cieľom dosiahnuť, aby jej zariadenia vysokovýkonnej výpočtovej techniky patrili v rokoch 2022 – 2023 medzi najlepšiu trojku a aby sa v EÚ vybudovalo silné odvetvie vysokovýkonnej počítačovej techniky. Vysokovýkonná výpočtová technika dosiahla v Európe vynikajúcu návratnosť: z nedávnej štúdie vyplynulo, že každé euro investované do vysokovýkonnej výpočtovej techniky prinieslo v priemere 867 EUR vo zvýšených príjmoch a 69 EUR v zisku. Spomedzi spoločností, ktoré nadobudli vysokovýkonnú výpočtovú techniku, 97 % uviedlo, že by bez nej už nemohli konkurovať.

V rámci Digitálneho dňa v Ríme 23. marca 2017 sedem členských štátov podpísalo vyhlásenie na podporu ďalšej generácie výpočtovej techniky a dátovej infraštruktúry. Modernizácia európskej výpočtovej a dátovej infraštruktúry na exaflopové kapacity si vyžaduje ďalšie zdroje približne vo výške 5 miliárd EUR. Súčasné nástroje financovania však majú obmedzenia, pokiaľ ide o veľké iniciatívy zamerané na konkrétne úlohy. Komisia bude preto skúmať, ako vytvoriť rámec na podporu rozvoja celoeurópskej vysokovýkonnej výpočtovej a dátovej infraštruktúry. Spojenie rôznych zdrojov financovania EÚ s vnútroštátnym a súkromným financovaním by bolo najlepším spôsobom na stimulovanie investícií. Z dlhodobého hľadiska predstavuje kvantová výpočtová technika prísľub vyriešenia výpočtových problémov nad rámec tých, ktoré riešia súčasné superpočítače. Z toho dôvodu Komisia takisto posilňuje svoje úsilie o úplné využitie potenciálu kvantových technológií. Komisia plánuje: ·využiť prebiehajúce konzultácie so zúčastnenými stranami a do konca roka 2017 predložiť plán realizácie európskeho cloudu pre otvorenú vedu a poskytnúť potrebnú finančnú podporu v rámci pracovného programu Horizont 2020 na roky 2018 – 2020, ·navrhnúť do konca roka 2017 právny nástroj, ktorý poskytne rámec obstarávania pre integrovanú exaflopovú supervýpočtovú a dátovú infraštruktúru.



Budovanie kapacít umelej inteligencie Umelá inteligencia môže priniesť našej spoločnosti zásadné výhody a bude kľúčovou hnacou silou pre budúci rast hospodárstva a produktivity. Vybavenie zariadení a služieb určitou formou inteligentného správania môže spôsobiť, že budú lepšie reagovať a budú autonómnejšie. Z nedávneho odhadu vyplýva, že trh pre robotické riešenia a riešenia umelej inteligencie vzrastie do roku 2020 na úroveň 142 miliárd EUR. Kombinovaný hospodársky vplyv automatizácie poznatkov, práce, robotov a autonómnych vozidiel bude podľa odhadov do roku 2025 dosahovať od 6,5 bilióna EUR do 12 biliónov EUR ročne vrátane zvýšenia produktivity a výhod v oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť a bezpečnosť. Používanie umelej inteligencie v rôznych technologických riešeniach môže viesť napríklad k zníženiu počtu úmrtí na cestách, inteligentnejšiemu používaniu zdrojov, napríklad energie a vody, obmedzenejšiemu používaniu pesticídov v poľnohospodárskych podnikoch a konkurencieschopnejšiemu výrobnému odvetviu. V zdravotníctve už roboty pomáhajú, okrem iných úloh, vyššou presnosťou v chirurgii. Asistujú aj v nebezpečných situáciách, napríklad pri záchranných operáciách po zemetraseniach alebo jadrových katastrofách. Európska únia musí stavať na svojich vedeckých a priemyselných prednostiach, ako aj na svojich inovatívnych začínajúcich podnikoch, aby bola v rozvoji technológií, platforiem a aplikácií umelej inteligencie vo vedúcej pozícii. V tomto smere Európska únia financuje projekty, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby ľudia mohli pracovať a komunikovať s robotmi čo najbezpečnejším a najlepším spôsobom, a Komisia bude naďalej monitorovať príležitosti a výzvy, ktoré so sebou prinášajú riešenia v oblasti umelej inteligencie. 5. Digitálny jednotný trh: Hlavné aktívum Európy v globálnom digitálnom hospodárstve a spoločnosti Silná Európska únia spočíva v plne integrovanom vnútornom trhu a otvorenom globálnom hospodárskom systéme. V digitálnom svete to znamená voľný tok informácií a globálne hodnotové reťazce, ktoré umožňujú neobmedzený, otvorený a bezpečný internet. Prechod na digitálny jednotný trh EÚ založený na podpore spravodlivej hospodárskej súťaže a ukotvený v našich základných hodnotách a základných právach a slobodách môže Európe pomôcť riešiť mnohé budúce globálne hospodárske výzvy. Približne 40 % svetového obyvateľstva je v súčasnosti pripojených na internet, pričom v roku 1995 to boli 4 %. Od roku 2008 do roku 2012 celosvetový cezhraničný obchod s údajmi vzrástol o 49 %, zatiaľ čo obchod s tovarmi alebo službami vzrástol len o 2,4 %. Regulačný model Európy, počnúc nariadením o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie až po pravidlá neutrality siete a telekomunikačný rámec, predstavuje silný referenčný bod pre mnohých mimo Európy, ktorí vidia potrebu stabilného a predvídateľného právneho rámca na riešenie zložitých otázok digitálneho hospodárstva a spoločnosti.