SK Úradný vestník Európskej únie C 143/141

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha občianskej spoločnosti vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Čile“

2012/C 143/29

Spravodajca: Filip HAMRO-DROTZ

Pomocný spravodajca: Francisco SILVA

Európsky parlament sa listom z 1. augusta 2011 rozhodol podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému

„Úloha občianskej spoločnosti vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Čile“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci zorganizovala v septembri 2011 študijnú návštevu Čile a prijala svoje stanovisko 24. januára 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 478. plenárnom zasadnutí 22. a 23. februára 2012 (schôdza z 22. februára 2012) prijal 138 hlasmi za, pričom 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Odporúčania

1.1 Európsky parlament požiadal EHSV o vypracovanie tohto stanoviska s cieľom preskúmať v kontexte vzťahov medzi EÚ a Čile úlohu čílskej občianskej spoločnosti, ako aj situáciu v súvislosti s článkom 10 dohody o pridružení medzi EÚ a Čile, ktorá bola podpísaná v roku 2002. Tento článok ustanovuje vytvorenie zmiešaného poradného výboru občianskej spoločnosti EHSV a Čile. Tento výbor však dosiaľ nebol zriadený, pretože v Čile neexistuje obdobná inštitúcia.

1.2 EHSV víta dobré politické vzťahy medzi EÚ a Čile, ktoré nepochybne uľahčuje dohoda o pridružení. EHSV súhlasí s revíziou dohody o pridružení, ktorá by umožnila zahrnutie kapitoly o trvalo udržateľnom rozvoji, opatrení na podporu skutočného uznania a uplatňovania základných dohovorov MOP a presmerovanie spolupráce na posilnenie občianskej spoločnosti a projektov spoločného záujmu, napríklad v oblasti inovácií, trvalo udržateľného rozvoja, ochrany spotrebiteľov a vzdelávania.

1.3 EHSV žiada strany dohody o pridružení a príslušné medzinárodné organizácie so sídlom v Čile, aby čílskym organizáciám občianskej spoločnosti poskytli maximálnu inštitucionálnu, politickú, operačnú a finančnú podporu potrebnú na ich posilnenie a budovanie kapacít, aby sa mohli stať platnými partnermi v sociálnom aj občianskom dialógu na vnútroštátnej úrovni a na bilaterálnej úrovni s občianskou spoločnosťou v Európe.

1.4 EHSV opakuje, že sociálny dialóg medzi podnikateľmi a odbormi má zásadný význam pre hospodársky a sociálny konsenzus, ktorý je nevyhnutný na rozvoj a dosiahnutie sociálnej súdržnosti. Zároveň je dôležitý ako východiskový bod pre rozvoj širšieho občianskeho dialógu medzi politickými orgánmi a ich hospodárskymi a sociálnymi aktérmi. To by malo viesť k lepšiemu prerozdeleniu bohatstva, otvorenejšej politike a dôležitejšej úlohe sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti.

1.5 EHSV upozorňuje na význam vytvorenia hospodárskej a sociálnej rady alebo podobného orgánu v Čile, čo by posilnilo možnosti konsolidácie dialógu medzi rôznymi aktérmi občianskej spoločnosti a medzi nimi a príslušnými verejnými orgánmi. Zároveň by sa tým vytvorili podmienky na čo najrýchlejšiu realizáciu ustanovení článku 10 dohody o pridružení. EHSV je pripravený prispieť k tomuto úsiliu na základe svojich skúseností s podobnou činnosťou v iných krajinách.

1.6 Ako bolo dohodnuté s čílskymi organizáciami počas prieskumnej návštevy Čile v septembri 2011, EHSV zorganizuje za podpory čílskej vlády a EÚ seminár, na ktorom sa zídu najvýznamnejšie organizácie občianskej spoločnosti Čile a EÚ. Súbežne s ním sa uskutoční siedme stretnutie organizovanej občianskej spoločnosti krajín EÚ, Latinskej Ameriky a karibskej oblasti (Santiago, 2012). Uvedený seminár preskúma záujem a prostriedky potrebné na vytvorenie poradného orgánu čílskej občianskej spoločnosti, ktorý by mohol byť partnerom EHSV v súlade s podmienkami stanovenými v článku 10 dohody.

1.7 Pozornosť by sa mala venovať aj ďalším otázkam, ktoré sú v spoločnom záujme aktérov občianskej spoločnosti, ako sú napríklad možnosti budovania kapacít, potreba neustálej výmeny informácií a jej zlepšenie alebo možnosť organizovať v budúcnosti pravidelne ďalšiu spoločnú činnosť. Na túto spoluprácu je potrebná finančná podpora zo strany signatárov dohody o pridružení.

2. Politická, hospodárska a sociálna situácia v Čile

2.1 Politická situácia

2.1.1 Čile je jednou z najstabilnejších a najprosperujúcejších krajín Južnej Ameriky a slúži ako referenčný bod na základe svojho trvalého hospodárskeho rastu, za ktorým stoja ceny surovín, vláda reprezentatívnych politických strán, čoraz významnejšia úloha krajiny na medzinárodnej scéne a rastúce obchodné zameranie na Tichomorie.

2.1.2 Po dvoch desaťročiach demokratickej vlády stredoľavej koalície Concertación, ktorú od roku 2006 viedla Michelle Bachelet, sa Sebastián Piñera po volebnom víťazstve na čele stredopravej koalície Coalición por el Cambio (Koalícia za zmenu) ujal 11. marca 2010 funkcie prezidenta na obdobie štyroch rokov.

2.1.3 Politickú situáciu v Čile ovplyvňujú v posledných mesiacoch výrazné sociálne protesty, ktoré vedú študenti a podporujú ich odbory. Ďalšími dôležitými prvkami súčasnej politickej situácie sú sociálne nerovnosti či vládna podpora kontroverzného projektu HidroAysén, v rámci ktorého by sa malo v čílskej Patagónii vybudovať päť vodných elektrární. Treba poukázať najmä na demonštrácie a obsadzovanie škôl s cieľom dosiahnuť reformu školstva, ktorá by umožnila kvalitné verejné vzdelávanie pre všetky sociálne vrstvy vo všetkých častiach krajiny.

2.1.4 Podľa názoru samotnej čílskej občianskej spoločnosti sú tieto protesty prejavom obáv občanov, ktorí požadujú spravodlivejšie rozdelenie bohatstva, väčšiu účasť na spoločenskom dianí a väčšiu politickú otvorenosť. Spoločenské organizácie si uvedomujú význam tejto situácie pre čílsku politiku, ktorá by podľa ich očakávaní mala vyústiť do zmeny Pinochetovej ústavy, volebného systému, ktorý obmedzuje politickú obnovu, a do zmeny súčasného sociálno-hospodárskeho systému, ktorý podporuje rast, a to na základe vývoznej kapacity malého počtu surovín, čo prispieva k nerovnomernému rozdeľovaniu bohatstva.

2.2 Hospodárska situácia

2.2.1 Príjmy krajiny sa pohybujú na vyššej strednej úrovni. Rast v Čile dosiahol v roku 2010 5,2 %.

2.2.2 Čile je zďaleka najväčším svetovým producentom medi, ktorá sa na vývoze krajiny podieľa 60 %. Bankový sektor je veľmi silný a zhromažďuje značné zisky, okrem iného vďaka veľmi vysokým úrokovým sadzbám a správe dôchodkových fondov. Výrazný rast krajiny však bez ohľadu na tieto silné hospodárske odvetvia neznížil roztrieštenosť iných odvetví výrobného systému, napr. potravinárskeho priemyslu či rybolovu. Čílsku ekonomiku poznamenali v roku 2008 dôsledky svetovej hospodárskej krízy, avšak v menšom rozsahu ako iné ekonomiky sveta, ako tomu bolo v prípade prakticky všetkých ostatných krajín Latinskej Ameriky.

2.3 Sociálna situácia

2.3.1 Čile je jednou z krajín s veľkými rozdielmi v príjmoch na osobu. Z údajov zverejnených v polovici roku 2010 vyplýva, že od roku 2006 do roku 2009 sa v Čile zvýšila miera chudoby na 15,1 % a miera extrémnej chudoby na 3,7 %. V roku 2006 sa tieto ukazovatele pohybovali na úrovni 13,7 % resp. 3,2 %.

2.3.2 V roku 2010 stúpla nezamestnanosť na 9,6 %, čo bolo vo veľkej miere spôsobené dosahmi svetovej krízy, ktorá zasiahla Čile v predchádzajúcich dvoch rokoch. Nezamestnanosť postihla predovšetkým mladých ľudí a ženy. Mnohé pracovné miesta, ktoré boli vytvorené nedávno, spadajú do odvetvia služieb a vysoká je aj miera nedeklarovanej práce.

2.3.3 V indexe ľudského rozvoja UNDP obsadilo Čile v roku 2010 45. miesto zo 169 krajín, čo je najvyššie umiestnenie spomedzi všetkých latinskoamerických krajín. Krajina zlepšila svoje štandardy v oblasti bývania, vzdelávania a zdravia. Rozdiely v príjmoch sa však zvýšili. Päť percent najbohatších domácností má príjem na osobu 830-krát vyšší ako je príjem piatich percent najchudobnejších domácností. Sedemdesiatpäť percent zamestnancov zarába okolo 1 000 USD, pričom HDP na obyvateľa je 16 000 USD, čo znamená, že trh práce nezohráva pri prerozdeľovaní príjmov žiadnu úlohu. Systémy dôchodkového zabezpečenia sú zriedkavé. Deti, mládež, ženy a pôvodní obyvatelia (1) sú skupiny obyvateľstva, ktoré chudoba a sociálne vylúčenie zasahujú najviac. Z údajov vyplýva spojitosť medzi chudobou a mierou vzdelania, chudobou a nezamestnanosťou, chudobou a nezamestnanosťou žien (2). Výrazná je nerovnosť medzi mužmi a ženami, v dôsledku ktorej sa Čile ocitlo na 75. mieste spomedzi 109 krajín, pokiaľ ide o rodovú nerovnosť. Pracovné právo je vo všeobecnosti slabé – kolektívne vyjednávanie a právo na štrajk sú obmedzené; podiel zamestnancov krytých kolektívnou zmluvou neprekračuje 6 %, neexistujú celoštátne právne ustanovenia podporujúce kolektívne vyjednávanie. Okrem toho je daňové zaťaženie nízke a má regresívnu štruktúru.

2.3.4 Diskusia o modeli vzdelávania má v súčasnej situácii v Čile zásadný význam. Dôvodom je nielen skutočnosť, že mnohé rodiny sú pre náklady na vzdelanie detí veľmi zadlžené, ale aj to, že požiadavka, aby sa vzdelanie stalo právom, ktoré má štát zaručiť, aby tým poskytol príležitosti všetkým obyvateľom, sa stala ústrednou otázkou celoštátnej diskusie a zmobilizovala celú čílsku spoločnosť. Zásadným problémom je skutočnosť, že oblasť vzdelávania spravuje miestna úroveň. Vláda začala rokovania o reforme školstva so subjektmi, ktoré sú zapojené do súčasných protestov.

2.4 Čile v súčasnom medzinárodnom kontexte

2.4.1 Od návratu k demokracii v roku 1990 sa Čile aktívne angažuje v oblasti multilaterálnych vzťahov, zohráva konštruktívnu úlohu v rámci OSN a jej agentúr a zapája sa do činností OSN a EÚ zameraných na udržanie mieru. Čile je regionálnym sídlom viacerých dôležitých medzinárodných orgánov: MOP, federácie Consumers International, OSN a Hospodárskej komisie OSN pre Latinskú Ameriku a Karibik (ECLAC).

2.4.2 Na medzinárodnej úrovni je Čile aktívnym a konštruktívnym členom Rady OSN pre ľudské práva. V roku 2009 Čile ratifikovalo štatút Medzinárodného trestného súdu a Medzinárodný dohovor na ochranu všetkých osôb pred núteným zmiznutím. Viaceré dôležité pozície medzinárodného charakteru sú obsadené Čiľanmi, ako napríklad post výkonnej riaditeľky orgánu OSN pre ženy, post generálneho riaditeľa MOP či generálneho tajomníka Organizácie amerických štátov (OAS) (3). Čile bolo v januári 2010 ako prvá juhoamerická krajina prijaté za člena OECD.

2.4.3 Čile je členom fóra Ázijsko-tichomorskej hospodárskej spolupráce (APEC) a pridruženým členom Mercosuru a Andského spoločenstva. V súčasnosti predsedá skupine Rio a skupine latinskoamerických a karibských štátov, a spoločne s Venezuelou je spolupredsedom Spoločenstva štátov Latinskej Ameriky a Karibiku (CELAC).

2.4.4 Obchodná politika Čile sa tradične zameriavala na podpísanie čo najväčšieho počtu dohôd o voľnom obchode. Z energetického hľadiska Čile závisí od dovozu, aby pokrylo tri štvrtiny svojich energetických potrieb: nemá jadrovú energiu a kupuje skvapalnený plyn od tichomorských krajín a krajín oblasti Severného mora. Fosílne zdroje energie krajiny sú obmedzené a energetická politika Čile je založená na využívaní uhlia, čo má však dosah na životné prostredie. Zo strategického hľadiska by sa malo posilniť a diverzifikovať dlhodobé zameranie energetickej politiky Čile.

2.4.5 Čile v porovnaní s väčšinou krajín Latinskej Ameriky v súčasnosti disponuje rozvinutou infraštruktúrou, vrátane nových technológií.

3. Vzťahy medzi EÚ a Čile

3.1 Základy vzťahov medzi EÚ a Čile položila dohoda o pridružení z roku 2002. Vzťahy sú vo všeobecnosti vynikajúce a zahŕňajú širokú paletu kontaktov a koordinácie v oblasti politiky, obchodu a spolupráce. V súčasnosti prebiehajú odvetvové dialógy medzi EÚ a Čile, ktoré sa týkajú týchto oblastí: regionálna politika, príprava na katastrofy, budúcnosť bilaterálnej spolupráce, politika zamestnanosti a ľudské práva.

3.2 EÚ je jedným z hlavných obchodných partnerov Čile a zároveň je hlavným zdrojom priamych zahraničných investícií. Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Čile, na základe ktorej sa v uplynulom desaťročí výrazne zvýšili bilaterálne obchodné toky, sa týka obchodu s tovarom a službami, investícií, verejného obstarávania a hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o vývoz z Čile, je EÚ hlavným partnerom krajiny, pričom obchodná bilancia je pre Čile priaznivá a prebytok dosahuje 45 miliárd EUR. Dohoda o pridružení však nenapĺňa predpokladané očakávania v oblasti zamestnanosti, spolupráce či udržateľného rozvoja.

3.3 Európsky trh prijíma značný objem vývozných produktov o. i. z odvetvia poľnohospodárstva, vinohradníctva a tabakového priemyslu, drevárstva a mediarstva. Európa je pre čílsku ekonomiku kľúčovým zdrojom medziproduktov a investičných prostriedkov. Dohoda stanovuje ďalšiu liberalizáciu obchodu s poľnohospodárskymi produktmi a službami na oboch stranách.

3.4 EÚ vyčlenila na spoluprácu s Čile v rokoch 2007 – 2013 spolu 41 miliónov EUR. Preskúmanie v polovici obdobia, ktoré bolo ukončené v roku 2010, potvrdilo zachovanie prioritného postavenia hlavných odvetví, konkrétne sociálnej súdržnosti, inovácií a konkurencieschopnosti, vysokoškolského vzdelávania a životného prostredia. Rozvojová spolupráca s Čile by sa však vzhľadom na dobrú hospodársku situáciu krajiny mala zamerať na iné ciele. Samotné Čile požaduje, aby sa vyvinulo úsilie na vytvorenie strategického partnerstva, ktoré by bolo viac zamerané na otázky spoločného záujmu. Takisto EÚ zvažuje možnosť, že v rámci revízie dohody v roku 2012 zavedie prvky, ktoré by boli väčšmi zamerané na spoločné hodnoty.

3.5 Výsledky dohody o pridružení nehodnotí čílska občianska spoločnosť príliš pozitívne. Odbory, malé a stredné podniky, mimovládne organizácie a organizácie tretieho sektora, ako sú organizácie spotrebiteľov, vnímajú dohodu o pridružení takmer ako dohodu o voľnom obchode a ľutujú, že z tejto dohody nemali žiaden osoh, a to ani v oblasti projektov spolupráce, kde odsudzujú priame zásahy štátu bez predchádzajúcej konzultácie organizácií, ktoré majú z týchto projektov profitovať. Organizácie požadujú, aby sa väčšia pozornosť venovala dlhodobým projektom, ktoré sú zamerané na posilnenie občianskej spoločnosti, boj proti nerovnosti, sociálnu súdržnosť a spotrebu, podporu vzniku združení v rámci jedného odvetvia (len v odvetví dopravy pôsobí 12 000 podnikových odborov a 39 000 zamestnávateľov). Zároveň by bolo žiaduce, aby európske fondy boli okrem mimovládnych organizácií určené aj organizáciám tretieho sektora, ako sú spotrebiteľské združenia a organizácie malých podnikov. Okrem článku 10 dohody o pridružení sa spolupráce týkajú aj ďalšie články, napríklad 41 a 48, k obsahu ktorých môžu subjekty občianskej spoločnosti konštruktívne prispievať.

3.6 Na základe článku 11 konzultovala EÚ čílsku občiansku spoločnosť v súvislosti s uplatňovaním dohody, napríklad pri príležitosti prvého sociálneho fóra v roku 2006 a druhého sociálneho fóra v septembri 2011. Čílski aktéri prejavili výrazný záujem o zintenzívnenie výmeny informácií s európskymi aktérmi a o uplatňovanie článku 10 dohody. Európska komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zjavne cielene podporujú pokračovanie konzultácií a zvýšenie vplyvu občianskej spoločnosti.

4. Občianska spoločnosť v Čile: aktuálna situácia a perspektívy spolupráce

4.1 Analýza čílskych organizácií občianskej spoločnosti týkajúca sa dialógu a zapojenia nepriniesla veľmi optimistické výsledky. Podľa ich názoru v Čile chýba politická vôľa na vytvorenie poradného orgánu občianskej spoločnosti, čiastočne z politicko-ideologických dôvodov a čiastočne zo strachu, aby sa z neho nestala tretia zákonodarná komora, ktorá by konkurovala už existujúcim komorám. Hoci sa zdá, že pri príprave nových právnych predpisov existujú rôzne stupne a druhy kontaktu so subjektmi občianskej spoločnosti, tento kontakt sa však javí ako veľmi slabo štruktúrovaný. Vo všeobecnosti neexistujú celoštátne mechanizmy zapojenia občanov, ktoré by umožnili riešenie sociálnych konfliktov a predchádzali sociálnym nepokojom, ako sú tie súčasné. Na regionálnej a miestnej úrovni treba upozorniť na nedostatok reprezentatívneho zastúpenia regionálnych a miestnych orgánov, ktoré priamo vymenúva ústredná vláda.

4.2 Čile má tri veľké odborové zväzy. Najväčším je Jednotný zväz zamestnancov (Central Unitaria de Trabajadores – CUT), od ktorého sa odlúčili Autonómny zväz zamestnancov (Central Autónoma de Trabajadores – CAT) a Národná únia zamestnancov (Unión Nacional de Trabajadores – UNT). Vnútorné rozpory znemožňujú spoločný dialóg medzi nimi, ako aj medzi nimi a zamestnávateľmi. Všetky tri organizácie sa však zhodujú v tom, že existujú závažné nedostatky v oblasti sociálneho dialógu v Čile, že treba podporovať vytvorenie účinných mechanizmov sociálneho dialógu a HSR v Čile a že je potrebné vytvoriť mechanizmus dialógu s európskou občianskou spoločnosťou v rámci dohody o pridružení.

4.3 Miera odborovej organizovanosti v Čile je 12 – 13 %, pričom veľmi vysoká je v odvetví baníctva, bankovníctva a obchodu. Veľmi vysoký je aj počet odborových organizácií (okolo 12 000), ktoré sú väčšinou viazané na jednotlivé podniky. V dôsledku toho je sociálny dialóg v Čile roztrieštený. Odborom chýba schopnosť vyjednávať, najmä na odvetvovej úrovni, a nejednotnosť odborových zväzov bráni koordinácii, ktorá je potrebná na vedenie dialógu. V rámci dvoch dialógov medzi CUT a CPC, ktoré otvorila MOP, sa nepodarilo vytvoriť dostatočnú dôveru na to, aby sa z nich stal dlhotrvajúci proces.

4.4 Hlavným čílskym združením zamestnávateľov je Konfederácia výroby a obchodu (Confederación de la Producción y el Comercio – CPC), ktorá zastrešuje všetky veľké odvetvia čílskej ekonomiky. CPC spolupracuje s odbormi v jednotlivých dialógoch s MOP v rámci tripartitného orgánu zameraného na problematiku dôstojnej práce. Nikdy však s odbormi neriešila možnosť založenia HSR ani otvorenie štruktúrovaného dialógu o pracovnoprávnych vzťahoch. Malé a stredné podniky v Čile zastupuje organizácia Conupia.

4.5 Priemyselná malovýroba v Čile je nedostatočne rozvinutá, slabo organizovaná, málo konkurencieschopná a neistá, mzdy sú v rámci nej nízke a nepodieľa sa na vývoze. Avšak v tomto odvetví je 80 % pracovných miest vo formálnom a neformálnom sektore. Na druhej strane je v Čile vysoká koncentrácia malého počtu významných a málo regulovaných ekonomických aktérov, ktorí majú veľký dosah na obyvateľstvo, ako sú napríklad banky.

4.6 Hlavnými organizáciami spotrebiteľov sú Conadecus a Odecu, ich význam a vplyv v spoločnosti je však slabý. Obe tieto organizácie požadujú v rámci dohody o pridružení väčšie zapojenie do projektov spolupráce s EÚ.

5. Závery

5.1 EHSV sa domnieva, že uplatňovanie dohody o pridružení síce nevyvoláva žiadne zásadné problémy, treba ju však aktualizovať, okrem iného z dôvodu začlenenia kapitoly o udržateľnom rozvoji do obchodnej kapitoly dohody, aby bola v súlade s novšími obchodnými dohodami. Zapojenie občianskej spoločnosti je kľúčovým prvkom pri rozvíjaní vzťahov založených na dodržiavaní hospodárskych, sociálnych, pracovných, environmentálnych a spotrebiteľských práv. Kapitola o spolupráci by mala uľahčovať posilnenie postavenia sociálno-hospodárskych subjektov a ich zapojenie a mala by preorientovať svoje ciele z klasickej rozvojovej spolupráce na ciele týkajúce sa otázok väčšieho spoločného záujmu, ku ktorým patrí vzdelávanie, inovácie či rozvoj výrobnej siete. Podľa názoru EHSV je potrebné zapojiť čílske organizácie občianskej spoločnosti do procesov hodnotenia dohody o pridružení.

5.2 EHSV je pripravený spolupracovať s EÚ na odvetvových dialógoch s Čile, ktoré by sa týkali dôležitých otázok, ako je vzdelávanie, sociálna zodpovednosť podnikov, udržateľný rozvoj, sociálny dialóg, zamestnanosť, ochrana spotrebiteľov a ich informovanie či sociálna súdržnosť.

5.3 EHSV víta skutočnosť, že čílske vládne a parlamentné orgány uznali, že Čile nedodržiava článok 10 dohody, a verejne vyjadrili zámer túto situáciu napraviť. Výbor tiež vzal na vedomie nedávne projekty čílskej vlády systematicky vytvoriť mechanizmy na informovanie a konzultáciu občianskej spoločnosti vo všetkých oblastiach činnosti vlády. EHSV víta tento zámer, avšak s náležitou obozretnosťou vyjadruje isté pripomienky k návrhom, ktoré smerujú skôr k rozšíreniu ojedinelých ad hoc mechanizmov zameraných na určitú tematiku či odvetvie, než k vytvoreniu integrálneho a jednotného poradného orgánu, ktorý by v každom prípade dopĺňal užšie zamerané orgány.

5.4 EHSV sa domnieva, že čílska občianska spoločnosť potrebuje výraznú politickú podporu a interné úsilie zamerané na posilnenie a rozšírenie kapacity príslušných organizácií, ako aj na to, aby boli uznané za konštruktívnych partnerov tak v rámci všeobecnej inštitucionálnej konzultácie (občiansky dialóg), ako aj pracovnoprávnych vzťahov (sociálny dialóg).

5.5 EHSV podporuje vytvorenie čílskeho inštitucionálneho orgánu na zapojenie občianskej spoločnosti, ktorý by odrážal pluralitu čílskej občianskej spoločnosti. Rovnako ako EHSV by mal vychádzať zo zásad reprezentatívneho zastúpenia, nezávislosti a legitimity organizácií, ktoré sú v ňom zastúpené. Hlavným predpokladom na vytvorenie takéhoto orgánu je podľa skúsenosti EHSV snaha o dosiahnutie konsenzu medzi rôznymi zúčastnenými sektormi občianskej spoločnosti. EHSV je pripravený a môže prispieť k tomuto úsiliu na základe svojich skúseností s podobnou činnosťou v iných krajinách. Medzi úspešné príklady v Latinskej Amerike môžeme v tejto súvislosti zaradiť spoluprácu s poradnými orgánmi občianskej spoločnosti, ako je CDES v Brazílii, CC-SICA v Strednej Amerike či FCES v rámci Mercosuru.

5.6 Podľa názoru EHSV sú súčasné sociálne nerovnosti a protestné hnutia v Čile ďalším dôvodom na vytvorenie dôležitých platforiem pre dialóg a zapojenie občianskej spoločnosti ako poradcu do rozhodovania a verejných politík.

5.7 Poradný orgán by tiež uľahčil rozvoj vzťahov medzi európskymi a čílskymi organizáciami občianskej spoločnosti a bol by pozitívnym krokom smerom k prehĺbeniu vzťahov medzi EÚ a Čile, a to vďaka čo najrýchlejšiemu vytvoreniu zmiešaného poradného výboru, ako sa uvádza v článku 10 dohody o pridružení.

5.8 Zmiešaný poradný výbor EÚ – Čile by mal prispieť k vypracovaniu, monitorovaniu a uplatňovaniu dohody o pridružení. Jeho úloha by spočívala v tom, že by vydával stanoviská ku konzultáciám na žiadosť asociačného výboru a spoločnej rady, ktoré by sa týkali všetkých tém obsiahnutých v dohode. Mohol by tiež vypracovávať stanoviská alebo odporúčania z vlastnej iniciatívy k otázkam týkajúcim sa dohody. Zmiešaný poradný výbor by s týmto cieľom organizoval výročné schôdze so spoločným výborom EÚ – Čile.

5.9 EHSV sa teší zo záujmu a podpory spoločného parlamentného výboru EÚ – Čile pri uplatňovaní článku 10 dohody o pridružení. Spoločný parlamentný výbor a budúci zmiešaný poradný výbor by mali udržiavať dobré vzťahy a pravidelný kontakt, aby si mohli vymieňať názory na vývoj situácie v súvislosti s dohodou.

V Bruseli 22. februára 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Približne 4,6 % obyvateľstva, prevažne Indiáni Mapuche.

(2) Údaje OECD a národný sociálno-hospodársky prieskum z roku 2009 – www.ministeriodesarrollosocial.gob.cl.

(3) Michelle Bachelet, Juan Somavía a José Miguel Insulza.