SK Úradný vestník Európskej únie C 415/30

Stanovisko Výboru regiónov – Program pomoci na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach

2014/C 415/07

Spravodajca Povilas Žagunis (LT/EA), starosta okresného mesta Panevėžys Referenčný dokument Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o program pomoci na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach COM(2014) 32 final

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

1. vzhľadom na to, aké dôležité je osvojovať si zdravé životné návyky už od školského veku, ako aj vzhľadom na možnosti Európskej únie podporovať schopnosť žiť zdravo a na možnosti miestnych a regionálnych samospráv prijímať a uplatňovať opatrenia uspôsobené na konkrétny prípad a opierajúce sa o európske programy;

2. zdôrazňuje, že ekologické potraviny a potraviny, v ktorých nie sú geneticky modifikované organizmy, by mali tvoriť významnú časť udržateľného jedálnička detí;

3. zdôrazňujúc význam programu na poskytovanie ovocia a zeleniny, do ktorého sa zapojilo 25 členských štátov (Spojené kráľovstvo, Fínsko a Švédsko nie sú súčasťou) a ktorého možnosti v roku 2012/2013 využilo 8,4 milióna detí v 61 396 školách, a programu na poskytovanie mlieka, do ktorého sa zapojili všetky členské štáty a ktorého možnosti v roku 2011/2012 využilo 20,3 milióna detí v celej EÚ, a zároveň zdôrazňujúc príležitosti, ktoré sa naskytujú všetkým členským štátom, ktoré sa chcú zapojiť;

4. keďže táto legislatívna iniciatíva sa bez ohľadu na jej úzke tematické ohraničenie týka viacerých dôležitých oblastí právomoci EÚ a členských štátov, konkrétne spoločnej poľnohospodárskej politiky a vnútorného trhu, zdravotníctva a v obmedzenej miere aj vzdelávania;

5. víta návrh, vypracovaný na základe správy Európskeho dvora audítorov z roku 2011 (1), zlúčiť programy na poskytovanie mlieka (zavedený v roku 1977, v roku 2008 rozšírený aj na stredné školy) a ovocia (zavedený v roku 2009) v školách a zaviesť jednotné pravidlá ich spolufinancovania, ako aj odporúčania na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie koordinácie;

6. víta, že členské štáty majú podľa zmeneného nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 možnosť prerozdeliť v rámci vnútroštátnych stropov časť prostriedkov vyčlenených na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka v školách (článok 23a ods. 4). Takýmto spôsobom sa zabezpečí jednak väčšia pružnosť pri používaní prostriedkov, a zároveň sa na úrovni členských štátov vytvoria predpoklady na to, aby sa zamedzili možné problémy v súvislosti so znepokojivo vysokým podielom nevyčerpaných prostriedkov určených na podporu (v niektorých prípadoch až 30 %), ktorý sa uvádza vo finančnom výkaze pripojenom k návrhu (bod 1.5.1 výkazu), a požaduje, aby do tohto procesu prerozdeľovania boli zapojené aj miestne a regionálne orgány;

7. vyjadruje v tejto súvislosti pochybnosti, pokiaľ ide o podiel prostriedkov, ktorú môžu členské štáty podľa návrhu programu podľa vlastného uváženia prerozdeliť. Konštatuje, že navrhovaný podiel vo výške 15 % nie je podložený žiadnym dôkladným výskumom, najmä vzhľadom na skutočnosť, že podiel nevyčerpaných prostriedkov v oboch programoch, ktoré sa majú zmeniť, dosahuje v niektorých prípadoch až 30 %, takže sa zdá, že tento návrh ako taký nie je dostatočne v súlade so zásadami dobrej správy vecí verejných;

8. víta ustanovenia zmeneného nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, podľa ktorého môžu členské štáty zvýšiť finančné prostriedky na tento program z vlastných alebo súkromných zdrojov. Považuje ich za dobrý základ, na ktorom môžu vznikať synergie pri využívaní národných a európskych prostriedkov s cieľom dosiahnuť pozitívny výsledok nezávislý od poňatia jednotlivých členských štátov;

9. navrhuje zlepšiť nariadenie týkajúce sa poskytovania ovocia, zeleniny a mlieka v školách tým, že sa poskytne možnosť nanovo prerozdeliť vnútroštátne kvóty na podporu. Keď sa napríklad pred vypršaním šesťročného programového obdobia ukáže, že členský štát nevyčerpal finančné prostriedky, ktoré mu boli pridelené, malo by sa najprv zvážiť prerozdelenie prostriedkov v prospech regiónov, ktoré ich využili najviac, a až potom by mala existovať možnosť rozdeliť Komisiou stanovené vnútroštátne kvóty tým členským štátom, ktoré svoje prostriedky vyčerpali alebo prekročili, aby tak existovala možnosť podporovať tie členské štáty, ktoré úspešne uplatňujú toto nariadenie, a podnietiť k väčšiemu úsiliu tie, ktoré v tom nie sú až také efektívne;

10. zdôrazňuje, že zásady, ktorými sa v súčasnosti riadi rozdeľovanie kvót pre jednotlivé členské štáty, totiž empirické kritérium (Ako využili členské štáty túto pomoc v uplynulých rokoch?) a príslušná potreba (Aký veľký je skutočný podiel detí vo veku 6 – 10 rokov v populácii príslušného členského štátu?), sú veľmi formálne a je možné, že nie sú dostatočné na to, aby dokázali účinne stanoviť skutočnú potrebu podpory;

11. vzhľadom na rôznorodosť, ktorá vládne v Európe, navrhuje zvážiť používanie dodatočných kritérií na stanovenie vnútroštátnych kvót pre programy poskytovania ovocia a mlieka v školách. Medzi tieto kritériá by mohli patriť: úroveň rozvoja daného regiónu a štatistický priemerný nedostatok vitamínov, vyjadrený ako rozdiel medzi objektívnou dennou potrebou príjmu ovocia v detskej strave (400 g ovocia na deň) (vypočítaný podľa metódy Svetovej zdravotníckej organizácie) a skutočným štatistickým príjmom ovocia, ako aj stravovacie zvyklosti (jedálny lístok v južných krajinách obsahuje tradične viac ovocia a zeleniny než v severných krajinách a pod.);

12. vyjadruje svoje pochybnosti o primeranosti návrhu v odôvodnení 7 návrhu nariadenia, podľa ktorého má byť Komisii zverená právomoc vydávať určité právne akty, ktorými sa stanovia dodatočné predpisy na dosiahnutie rovnováhy medzi oboma kritériami, a považuje ho za možný pokus rozšíriť právomoci Komisie na úkor zodpovedností členských štátov;

13. vyjadruje obavy v súvislosti s povinnosťou monitorovať tento program (2), ktorú členským štátom ukladá nariadenie, a to predovšetkým pokiaľ ide o administratívnu záťaž pre celoštátne, ako aj miestne a regionálne orgány členských štátov, ktorá je s touto úlohou spojená, a vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila, že administratívna záťaž spojená s monitorovaním programu bude čo najmenšia;

14. má pochybnosti, pokiaľ ide o zásadu stanovenú v nariadení, podľa ktorej sa stanoví maximálna EÚ sadzba na porciu a nie percentuálny podiel pomoci, a poukazuje na riziká, ktoré so sebou takáto regulácia prináša, konkrétne to, že stanovenie takéhoto konkrétneho základu výpočtu môže viesť k snahe použiť lacnejšie výrobky nižšej kvality. Navrhuje preto, aby sa finančná pomoc EÚ pre tento program (finančný strop) a konkrétny rozsah pomoci aj naďalej stanovovali podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

15. vzhľadom na riziko, že sa v dôsledku stanovenia príspevku EÚ na porciu zníži kvalita dodávaných produktov, vyzýva všetkých aktérov, aby podnikli opatrenia na zaistenie a kontrolu vysokej kvality dodávaných poľnohospodárskych výrobkov tak, aby zodpovedali tomuto programu pomoci;

16. so zreteľom na závery správy Európskeho dvora audítorov poukazuje na to, že absencia nástroja na nasmerovanie pomoci tam, kde je najpálčivejšia potreba, prispela vo veľkej miere k tomu, že medzi výsledkami programu na poskytovanie mlieka v školách a jeho cieľmi je obrovská priepasť. Vyjadruje nespokojnosť s tým, že v znení článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 (dodávanie poľnohospodárskych výrobkov do škôl) sa neuvádza, že je dôležité pri ďalšom rozvoji šesťročného programu na dodávanie ovocia a zeleniny konzultovať s miestnymi a regionálnymi orgánmi a zohľadniť ich skúsenosti;

17. vyzýva Komisiu, aby zohľadnila, že každý pokus zakotviť v predpisoch EÚ pre členské štáty povinnosť uskutočňovať vnútroštátne konzultácie by sa musel hodnotiť ako porušenie zásady subsidiarity, a aby teda v nariadení členským štátom odporučila vo väčšej miere využiť možnosti spätnej väzby od miestnych a regionálnych samospráv, keďže práve ony sú inštitúciami, ktoré stoja koncovému spotrebiteľovi a cieľovej skupine najbližšie. Najmä by však mali byť zapojené do verejných diskusií v rámci príprav vnútroštátnych šesťročných programov na dodávanie ovocia a zeleniny;

Obsah programu

18. poukazuje na to, že konzumácia ovocia, zeleniny a mlieka, ak sa stane pre človeka zvykom, bude mať z dlhodobého hľadiska aj hospodársky vplyv a prispeje k dosiahnutiu spoločných európskych cieľov v oblasti zvyšovania konkurencieschopnosti a posilnenia súdržnosti;

19. poukazuje na skutočnosť, že potraviny sú, až na niekoľko výnimiek, miestne produkty a že podpora ich konzumácie teda prispieva k zvýšeniu aktuálneho dopytu a – na makroekonomickej úrovni – aj k dosahovaniu cieľov SPP. Okrem toho je rozvíjanie zdravých stravovacích návykov prospešné a podporuje aj udržateľnú spotrebu v budúcnosti, ak vedieme deti k tomu, aby jedli zdravé potraviny. Preto treba podporu konzumácie ovocia, zeleniny a mlieka chápať ako súčasť spoločného úsilia o zvýšenie konkurencieschopnosti Európy;

20. po zohľadnení súčasnej diskusie o stupni spracovania výrobkov, ktoré môžu byť podľa nariadenia o pomoci podporované, a so zreteľom na význam zásady zakotviť zdravú výživu už v detskom veku, navrhuje obmedziť finančnú podporu z programu pomoci len na tie výrobky, ktoré nie sú vôbec spracované alebo sú spracované len v malej miere a neobsahujú škodlivé prídavné látky, sladidlá, činidlá na zvýraznenie chuti či soľ;

21. vzhľadom na rôznorodosť v Európe sa domnieva, že nie je vhodné stanovovať na európskej úrovni, ktoré druhy ovocia a zeleniny sa smú podľa tohto nariadenia do škôl dodávať. Každý členský štát by mal na regionálnej a miestnej úrovni sám rozhodnúť, ktoré výrobky z ovocia, zeleniny a mlieka sú vhodné na poskytovanie v školách,

22. kritizuje návrhy nového programu, obmedziť dodávanie mlieka do škôl výlučne na mlieko na pitie. Domnieva sa, že aj mierne spracované mliečne výrobky, ktoré neobsahujú škodlivé prídavné látky by mali byť podporované, napríklad prírodné (nesladené) mliečne výrobky ako jogurt alebo tvaroh;

23. poukazuje na to, že obmedzenie produktovej palety nielen zmenší výber pre deti a zníži atraktívnosť programu, ale deti, ktoré majú neznášanlivosť na laktózu, ale znesú fermentované mliečne výrobky ako nesladený jogurt, nemôžu z tohto programu profitovať;

24. zdôrazňuje, že otázka kvality výrobkov, ktoré sa dodávajú v rámci programu pomoci, ktorá nebola zohľadnená v nariadení, je dôležitá. Konzultácie s príjemcami, školami, ako aj inými sociálnymi a hospodárskymi partnermi ukázali, že snahy získať väčšie množstvo produktov za rovnakú cenu a čisto formálne usporiadanie výberového konania sú často na úkor kvality, čo vedie k výskytu prípadov, kedy deti dostávajú potraviny, ktoré nie sú prvotriedne;

25. preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia, ktorými sa stanovia minimálne normy akosti potravín poskytovaných v rámci tohto programu pomoci a zaručí sa dodržiavanie týchto noriem;

26. odkazuje na závery zo správy Európskeho dvora audítorov, podľa ktorého školský mliečny program nie je veľmi efektívny a nedosiahol sa ním očakávaný účinok, pretože vo väčšine prípadov boli dotované výrobky buď zaradené do jedál v školských jedálňach, alebo by si ich príjemcovia boli kúpili aj bez poskytnutia dotácie. Pri návrhu a uplatňovaní programu sa okrem toho nedostatočne zohľadnili stanovené vzdelávacie ciele (3);

27. z tohto dôvodu a vzhľadom na hodnotu mlieka pre deti vyzýva členské štáty, aby zistili potrebu mliečnych výrobkov, ktoré sa majú podľa školského mliečneho programu dodávať, a využívali finančnú podporu EÚ výlučne na to, aby sa školským jedálňam dodávali také mliečne výrobky, ktoré zodpovedajú kritériám zdravej výživy a majú najvyššiu výživnú hodnotu;

28. vyjadruje obavy nad znepokojujúcou štatistikou, z ktorej vyplýva, že v celej EÚ trpí 22 miliónov detí nadváhou a 5 miliónov je dokonca obéznych (4), a že v roku 2011 skonzumovali dospelí občania EÚ s 27 členskými krajinami v priemere menej než polovicu množstva ovocia a zeleniny odporúčaného Svetovou zdravotníckou organizáciou (5). V tejto súvislosti zdôrazňuje, že škola ako miesto, kde sa mladí ľudia pripravujú na život zohráva dôležitú úlohy pri sprostredkovaní poznatkov o zdravom stravovaní a pri osvojovaní zdravých stravovacích návykov;

29. poukazuje v tejto súvislosti predovšetkým na úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú v mnohých prípadoch zriaďovateľmi vzdelávacích zariadení, pri podpore zdravého životného štýlu a žiada, aby sa viac vyzdvihoval význam opatrení a spolupráce v tejto oblasti;

30. pozitívne hodnotí doteraz platné pravidlá (6) týkajúce sa kvalitatívnych požiadaviek a odporúča zachovať ich, resp. ak je to možné sprísniť ich a zohľadniť pritom odporúčania odborníkov na výživu;

31. poukazuje na to, že bez ohľadu na rozmanitosť regionálnych, národných a európskych iniciatív v oblasti zdravia (7) nesmerujú všeobecné spoločenské rámcové podmienky k zdravému životnému štýlu: v roku 2011 spotreboval občan EÚ s 27 členskými štátmi v priemere menej ako polovicu množstva ovocia a zeleniny, ktoré odporúča Svetová zdravotnícka organizácia (8). V tejto súvislosti vyjadruje pochybnosti týkajúce sa vekového obmedzenia v programe, podľa ktorého sa podpora obmedzuje na deti vo veku 6 až 10 rokov, čo považuje za nedostatočné na to, aby sa pri súčasných nepriaznivých podmienkach, pokiaľ ide o zdravý životný štýl, vytvárali dobré stravovacie návyky, a odporúča zvážiť možnosť rozšíriť tento program tak na mladšie deti v jasliach, materskej škole alebo inom predškolskom zariadení, ako aj na deti staršie ako 10 rokov;

Udržateľný rozvoj a ochrana životného prostredia

32. poukazuje na aspekty udržateľného rozvoja, ktoré sa viažu k dodávaniu ovocia, zeleniny a mlieka, najmä na negatívny vplyv prepravy tovaru na životné prostredie a zdravie občanov, a žiada v tejto súvislosti, aby sa pri dodávkach v rámci tohto nariadenia o pomoci využívali vo väčšej miere miestne výrobky alebo výrobky dopestované/vyrobené v okolitých regiónoch;

33. so zreteľom na udržateľný rozvoj a potrebu vybudovať u občanov EÚ už v mladom veku udržateľnú štruktúru spotreby žiada Komisiu a členské štáty, aby na úrovni expertov a politikov začali rozsiahlu diskusiu o právnych možnostiach, ako uprednostniť ovocie, zeleninu a mliečne produkty z príslušného regiónu, vrátane možných výnimiek z právnych aktov o verejnom obstarávaní alebo ich prípadnom prispôsobení;

34. žiada, aby tieto programy umožňovali predovšetkým viac využívať miestnu produkciu a krátky obchodný reťazec a tiež aby sa uprednostňovali produkty ekologického poľnohospodárstva;

Možné pedagogické vplyvy

35. vyjadruje obavy nad znepokojujúcou štatistikou, z ktorej vyplýva, že v celej EÚ trpí 22 miliónov detí nadváhou a 5 miliónov je dokonca obéznych, a že dospelí občania EÚ-27 konzumujú v priemere menej než polovicu množstva ovocia a zeleniny ročne, v porovnaní s odporúčaním WHO (9). Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že škola zohráva dôležitú úlohy pri príprave mladých ľudí na život a pri vytváraní zdravých stravovacích návykov;

36. poukazuje v tejto súvislosti predovšetkým na úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú v mnohých prípadoch zriaďovateľmi vzdelávacích zariadení, pri podpore zdravého životného štýlu a žiada, aby bol význam opatrení a spolupráce v tejto oblasti patrične vyzdvihnutý;

37. poukazuje na možné pedagogické vplyvy programu poskytovania ovocia, zeleniny a mlieka, ktorý mladých ľudí informuje nielen o EÚ, ale v snahe priviesť spotrebiteľov k miestnym výrobcom potravín a podporovať miestne poľnohospodárstvo ohľaduplné k životnému prostrediu, zlepšuje aj ich poznatky o poľnohospodárstve, zdravých a nezdravých potravinách, vyváženej strave, vzájomnom prepojení medzi konzumovanými potravinami a zdravotným stavom, ako aj o znižovaní plytvania potravinami. Víta začlenenú možnosť financovať z prostriedkov tohto nového programu aj sprievodné opatrenia, napríklad osvetové kampane o užitočnosti zdravých a nevyhnutných potravín;

38. poukazuje na výsledky vedeckých štúdií, podľa ktorých sa dá len mnohostrannými opatreniami úspešne zabrániť šíreniu nezdravých potravín a nadváhy, pričom školy, rodičia ale aj spoločnosť musia byť zapojené do stravovacej výchovy detí. V tejto súvislosti považuje osvetové a informačné kampane zamerané na cieľovú skupinu za neoddeliteľnú súčasť programu na poskytovanie ovocia, zeleniny a mlieka v školách (10);

39. so zreteľom na trendy, ktoré sa vytvorili v súčasnej konzumnej spoločnosti, a to konzumovať lákavo pôsobiace a balené produkty a vzhľadom na skutočnosť, že atraktívny vzhľad často podnecuje konzumáciu látok, ktorých vplyv na zdravie nie je objasnený, v súvislosti s týmto programom vyzýva, aby sa venovala pozornosť informačným kampaniam o nespracovaných potravinách a úžitku živín, ktoré sú v nich obsiahnuté;

40. rovnako ako Európska komisia sa zamýšľa nad tým, že na rozdiel od školského ovocného programu sa zatiaľ vykonalo iba málo pedagogických opatrení týkajúcich sa školského mliečneho programu (11), a poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy sú schopné takéto opatrenia účinne uplatňovať tým, že ich prispôsobia informačným potrebám detí v konkrétnej obci alebo regióne;

41. s ohľadom na zásadu subsidiarity a skutočnosť, že vzdelávacie programy spadajú do pôsobnosti členských štátov a zasahovanie EÚ do vzdelávacích programov jednotlivých štátov teda nemusí byť primerané, navrhuje, aby boli všetky vzdelávacie opatrenia, spojené s programom na poskytovanie ovocia, zeleniny a mlieka, vytvárané najmä na vnútroštátnej úrovni a aby nebola pre ne stanovená žiadna minimálna výška financovania.

II. ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 23 ods. 2

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na programe pomoci stanovenom v odseku 1 („školský program“) môžu distribuovať buď ovocie a zeleninu vrátane banánov, alebo mlieko, na ktoré sa vzťahuje číselný znak KN 0401, alebo oboje. Členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na programe pomoci stanovenom v odseku 1 („školský program“) môžu distribuovať buď ovocie a zeleninu vrátane banánov, alebo mlieko, na ktoré sa vzťahuje číselný znak KN 0401, alebo obojeiné nesladené mliečne výrobky, ako je jogurt (neochutený a bez pridaného ovocia, orechov alebo kakaa, číselný znak KN 0403 10 11 až 0403 10 39) alebo syry a tvaroh (číselný znak KN 0406).

Zdôvodnenie

Pozri bod 21 návrhu stanoviska.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 23 ods. 3

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Členské štáty vypracujú ako podmienku účasti na školskom programe ešte pred samotnou účasťou a následne každých šesť rokov stratégiu vykonávania programu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Členský štát môže stratégiu meniť, najmä vzhľadom na výsledky monitorovania a hodnotenia. V stratégii sa určia aspoň potreby, ktoré sa majú splniť, ich poradie z hľadiska priorít, cieľová populáciu, očakávané výsledky a kvantifikované ciele, ktoré sa majú dosiahnuť vo vzťahu k východiskovej situácii, a stanovia najvhodnejšie nástroje a činnosti na dosiahnutie týchto cieľov. Členské štáty vypracujú ako podmienku účasti na školskom programe ešte pred samotnou účasťou a následne každých šesť rokov stratégiu vykonávania programu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Členský štát môže stratégiu meniť, najmä vzhľadom na výsledky monitorovania a hodnoteniapriebežných hodnotení. V stratégii sa určia aspoň potreby, ktoré sa majú splniť, ich poradie z hľadiska priorít, cieľová populáciu, očakávané výsledky a kvantifikované ciele, ktoré sa majú dosiahnuť vo vzťahu k východiskovej situácii, a stanovia najvhodnejšie nástroje a činnosti na dosiahnutie týchto cieľov.

Zdôvodnenie

Pokus o určité zjednodušenie postupu z hľadiska administratívnych požiadaviek. Vyplýva aj z bodu 10 návrhu stanoviska.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 23a ods. 8

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR Členské štáty, ktoré sa na školskom programe zúčastňujú, zverejnia na miestach, kde sa potraviny distribuujú, informácie o tom, že sa zapájajú do tohto programu a že ho Únia finančne podporuje. Členské štáty zabezpečia pridanú hodnotu a viditeľnosť školského programu Únie v súvislosti s poskytovaním iných jedál vo vzdelávacích zariadeniach.’ Členské štáty, ktoré sa na školskom programe zúčastňujú, zverejnia na miestach, kde sa potraviny distribuujú, informácie o tom, že sa zapájajú do tohto programu a že ho Únia finančne podporuje. Členské štáty zabezpečia pridanú hodnotu a viditeľnosť školského programu Únie v súvislosti s poskytovaním iných jedál vo vzdelávacích zariadeniach.’

Pozmeňovací návrh 4

Článok 24 ods. 1

Text navrhnutý Komisiou Pozmeňovací návrh VR S cieľom presadzovať zdravé stravovacie návyky u detí a zaručiť, že pomoc v rámci školského programu sa zameria na deti z cieľovej skupiny uvedenej v článku 22, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 227 prijímať delegované akty, ktoré sa týkajú pravidiel, pokiaľ ide o: S cieľom presadzovať zdravé stravovacie návyky u detí a zaručiť, že pomoc v rámci školského programu sa zameria na deti z cieľovej skupiny uvedenej v článku 22, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 227 prijímať delegované akty, ktoré sa týkajú pravidiel, pokiaľ ide o: a) ďalšie kritériá týkajúce sa zamerania pomoci zo strany členských štátov; a) ďalšie kritériá týkajúce sa zamerania pomoci zo strany členských štátov; b) schvaľovanie a výber žiadateľov o pomoc zo strany členských štátov; b) schvaľovanie a výber žiadateľov o pomoc zo strany členských štátov; c) vypracovanie národných alebo regionálnych stratégií a podporné vzdelávacie opatrenia. c) vypracovanie národných alebo regionálnych stratégií a podporné vzdelávacie opatrenia.

Zdôvodnenie

Pozri bod 11 návrhu stanoviska.

V Bruseli 7. októbra 2014. Predseda Výboru regiónov Michel LEBRUN

(1) Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 10/2011 s názvom „Je školský mliečny program a program podpory konzumácie ovocia v školách účinný?“, ECA/11/35 z 24. októbra 2011.

(2) Článok 24 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.

(3) Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 10/2011 s názvom „Je školský mliečny program a program podpory konzumácie ovocia v školách účinný?“, ECA/11/35 z 24. októbra 2011.

(4) Program na podporu konzumácie ovocia v školách, http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm

(5) Hoci v porovnaní s rokom 2010 bol zaznamenaný nárast o 2 %, spotreboval občan EÚ-27 v roku 2011 v priemere 185,52 gramu ovocia a zeleniny za deň, čo je podstatne menej než 400 gramov, ktoré odporúča WHO. Pozri tiež monitorovanie spotreby organizácie Freshfel, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(6) Ustanovenia týkajúce sa zloženia mliečnych výrobkov: hmotnostný podiel mlieka vo výrobku nesmie byť nižší ako 90 %, obsah cukru je obmedzený (na menej ako 7 %), ovocie a zelenina musia zodpovedať akostným požiadavkám EÚ, k šťavám nesmie byť pridávaný cukor.

(7) Napríklad 30. mája 2007 zverejnila Komisia bielu knihu s názvom „Stratégia riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe“.

(8) Hoci v porovnaní s rokom 2010 bol zaznamenaný nárast o 2 %, spotreboval občan EÚ-27 v roku 2011 v priemere 185,52 gramu ovocia a zeleniny za deň, čo je podstatne menej než 400 gramov, ktoré odporúča WHO. Pozri tiež monitorovanie spotreby organizácie Freshfel, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(9) Hoci v porovnaní s rokom 2010 bol zaznamenaný nárast o 2 %, spotreboval občan EÚ-27 v roku 2011 v priemere 185,52 gramu ovocia a zeleniny za deň, čo je podstatne menej než 400 gramov, ktoré odporúča WHO. Pozri tiež monitorovanie spotreby organizácie Freshfel, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(10) Public Health Nutr., október 2009. 12(10):1735-42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 23. decembra 2008. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

(11) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o program pomoci na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach – COM(2014) 32 final z 30. januára 2014.