Udržateľné modré hospodárstvo vytvorí konkrétne príležitosti pre nové pracovné miesta a podniky. Vzniknú vďaka práci na zmiernení vplyvu na oceány a pobrežia s cieľom vybudovať odolný hospodársky model založený na inováciách, obehovom hospodárstve a šetrnom prístupe k oceánu. To znamená, že sa budú stimulovať podniky, ktoré využívajú alebo vytvárajú obnoviteľné zdroje, chránia morské ekosystémy, znižujú znečistenie a zvyšujú odolnosť proti zmene klímy, zatiaľ čo ostatné podniky budú musieť znížiť svoju environmentálnu stopu. Je to rovnako dôležité pre ľudí, ako aj pre planétu. Ako sa uvádza v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj, bez zdravého oceánu je život na tejto planéte ohrozený a bez zdrojov z oceánu stráca ľudská spoločnosť na celej planéte schopnosť zabezpečiť podmienky na život.

Ak by sme svetové modré hospodárstvo prirovnali k národnému hospodárstvu, bolo by siedmym najväčším na svete a oceán ako hospodársky subjekt by bol členom skupiny G7. Modré hospodárstvo funguje v najrozsiahlejšom ekosystéme planéty – v oceánoch sa nachádza 97 % všetkej našej vody a 80 % všetkých foriem života. Oceán nás obklopuje a zabezpečuje nám podmienky na život tým, že poskytuje dostatok kyslíka pre náš každý druhý nádych, jedlo pre takmer polovicu ľudstva a dôležité zdroje pre ľudské zdravie, nehovoriac o spleti ekonomických interakcií.

V tomto oznámení sa subjekty modrého hospodárstva vyzývajú, aby podporili zásady Európskej zelenej dohody. Za posledných 15 rokov položila EÚ pevný základ pre integrovanú a synergickú námornú politiku v Európe zapojením svojich členských štátov, regiónov, miestnych zainteresovaných strán a zeleného hospodárstva na pevnine. Posun k vytvoreniu udržateľného modrého hospodárstva sa bude opierať o ešte užšiu spoluprácu so zainteresovanými stranami, od veľkých a malých podnikov, cez miestne skupiny, až po mladých ľudí nadšených myšlienkou zdravia našich oceánov, ako aj so širokou verejnosťou. Musí spájať všetky skupiny a sektory okolo spoločnej vízie. Toto oznámenie, ktorým sa dopĺňajú ďalšie súčasné iniciatívy Komisie, predstavuje (v kapitole 2) program modrého hospodárstva v oblasti dekarbonizácie, ochrany nášho prírodného kapitálu, obehového hospodárstva a zodpovednej potravinárskej výroby. Aj keď zoznam nie je úplný, oznamuje sa v ňom niekoľko nových iniciatív a opisujú sa niektoré nástroje (kapitola 3) a faktory (kapitola 4) umožňujúce dosiahnutie tejto transformácie.

2. Transformácia hodnotových reťazcov modrého hospodárstva

2.1. Dosahovanie cieľov klimatickej neutrality a nulového znečistenia

Udržateľné modré hospodárstvo ponúka viaceré riešenia na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody. Pri mnohých súčasných činnostiach treba znížiť uhlíkovú stopu, zatiaľ čo do popredia sa musia dostať nové, uhlíkovo neutrálne činnosti. Modré hospodárstvo môže prispieť k uhlíkovej neutralite rozvojom modrej energie a ekologizáciou námornej dopravy a prístavov.

EÚ sa usiluje znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou. Modrá energia by mohla pomôcť splniť tieto ciele a v roku 2050 by mohla prostredníctvom najmä (aj keď nie výlučne) veternej energie na mori vytvárať štvrtinu elektrickej energie v EÚ. Kombinácia udržateľnej energie z oceánov by mala zahŕňať (okrem zariadení upevnených na dne, ktoré využívajú veternú energiu na mori) aj plávajúce veterné parky, tepelnú energiu, energiu z vĺn, energiu prílivu a odlivu – rozvíjajúce sa technológie, ktoré sa majú dostať do štádia obchodovania v rozpätí desiatich rokov. Na urýchlenie ich rozvoja Komisia v roku 2020 zverejnila novú stratégiu EÚ pre modrú energiu, ktorej cieľom je do roku 2030 päťkrát znásobiť výkon modrej energie a do roku 2050 ju znásobiť 30-krát.

V Európskej zelenej dohode sa požaduje zníženie emisií skleníkových plynov o 90 % zo všetkých druhov dopravy, čo zahŕňa aj námornú dopravu. Naše námorné koridory sú kľúčovým prepojením pre globálny systém obchodovania. Hoci v námornej doprave vzniká porovnateľne menej emisií ako pri cestnej alebo leteckej doprave, z dôvodu veľkého množstva fosílnych palív a výraznej závislosti od nich sa pri nej vytvárajú uhlíkové aj iné znečisťujúce emisie. Dekarbonizáciou námornej dopravy (a rybolovných operácií) sa znížia nielen emisie skleníkových plynov, ale aj znečistenie ovzdušia a vôd, ako aj podmorský hluk a zároveň sa tak otvoria nové hospodárske príležitosti.

Účelom oznámenia o stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu z roku 2020 je uviesť prvé plavidlá s nulovými emisiami na trh do roku 2030 a dekarbonizovať námornú dopravu jasne vymedzeným súborom opatrení. Spočíva to v možnom rozšírení systému EÚ na obchodovanie s emisiami o námornú dopravu a zosúladení zdaňovania energetických výrobkov s politikami EÚ v oblasti energetiky a klímy pri revízii smernice o zdaňovaní energie. Komisia zvažuje aj začlenenie nových pohonných systémov do súčasného preskúmania smernice o rekreačných plavidlách, ako aj revíziu smernice o znečisťovaní mora z lodí. Iniciatíva FuelEU zatiaľ podporí výrobu a využívanie obnoviteľných a nízkouhlíkových palív (ako napr. vodík a palivá na báze vodíka, biopalivá, syntetické palivá, elektrickú energiu a iné udržateľné zdroje energie, ako je veterná energia), ako aj používanie pobrežného zdroja napájania pre kotviace lode. Nariadenie o TEN-T a smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá sa v tomto zmysle zrevidujú a zosúladia, konkrétne s cieľom zabezpečiť zodpovedajúce zavedenie primeranej infraštruktúry na dopĺňanie paliva. Lodenice EÚ by mohli využiť príležitosti vyplývajúce z rýchlo rastúcich trhov inovačných energeticky účinných servisných plavidiel, ktoré by mali výrazne znížiť spotrebu paliva a emisie CO2.

V rámci svojho akčného plánu nulového znečistenia Komisia plánuje stavať na úspechu existujúcich oblastí kontroly emisií vo vodách EÚ tým, že sústredí úsilie na určenie nových oblastí v Stredozemnom mori (čo môže najbližších desať rokov viesť k zníženiu emisií z medzinárodnej lodnej dopravy do ovzdušia v prípade SO2 až o 80 % a v prípade NOx o 20 %), pričom má v úmysle začať podobné aktivity v Čiernom mori.

Prístavy majú zásadný význam, pokiaľ ide o prepájanie regiónov a krajín a ich hospodárstvo. Keď sa zmenia podmienky v európskom priemysle (napríklad rozšírením modrej energie), bude sa vyvíjať aj úloha prístavov. Komisia usudzuje, že okrem prekládky a logistiky spočíva budúcnosť prístavov v rozvoji ich kľúčovej úlohy ako energetických uzlov (pre integrované systémy elektrickej energie, vodíka a iných obnoviteľných a nízkouhlíkových palív), na účely obehového hospodárstva (na zber, prekládku a zneškodňovanie odpadu z lodí a iných prístavných odvetví, a na vyradenie lodí z prevádzky), na komunikáciu (podmorské káble) a na účely priemyslu (ako priemyselné klastre). Ďalším aspektom, ktorý pomáha dosiahnuť dekarbonizáciu a nulové znečistenie, je použitie inteligentných digitálnych riešení a autonómnych systémov, ktoré optimalizujú dopravné toky a manipuláciu s nákladmi v prístavoch a okolo nich. Prijatie týchto nových úloh zlepší pracovné podmienky prevádzkovateľov a životné podmienky okolitých komunít. Svoje činnosti by mali ekologizovať aj špecializované prístavy na rekreačné účely a rybárske prístavy.

Komisia na podporu dekarbonizácie a odstraňovania znečistenia z výroby energie, námornej dopravy a prístavov:

–vytvorí modré fórum pre používateľov morí na koordináciu dialógu medzi prevádzkovateľmi na mori, zainteresovanými stranami a vedcami pôsobiacimi v oblasti rybolovu, akvakultúry, lodnej dopravy, cestovného ruchu, energie z obnoviteľných zdrojov a ďalších činností. Fórum bude slúžiť na rozvoj synergií medzi ich činnosťami a urovnávanie sporov vyplývajúcich z konkurenčného využívania mora,

–bude propagovať využívanie finančných prostriedkov EÚ na ekologizáciu námornej dopravy

a)zintenzívnením využívania príbrežnej námornej dopravy namiesto používania viac znečisťujúcich druhov dopravy;

b)renováciou námornej flotily EÚ (napr. osobných lodí a zásobovacích plavidiel pre príbrežné zariadenia) s cieľom zlepšiť jej energetickú efektívnosť a

c)rozvojom vyspelých výrobných a technologických kapacít EÚ,

–zameria svoje úsilie na využitie nového Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu na podporu rybárskych flotíl pri začatí využívania čistejších motorov a postupov za predpokladu, že tieto renovácie nevytvárajú nadmernú kapacitu a nepovedú k nadmernému rybolovu,

–bude plniť cieľ prístavov s nulovými emisiami, ako sa zdôrazňuje v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, a to aj prostredníctvom spolupráce s podskupinou pre udržateľné prístavy európskeho prístavného fóra, na účely diskusie s príslušnými zainteresovanými stranami a vzájomnej výmeny a podpory najlepších postupov a iniciatív zdola nahor v oblasti ekologizačných prístavných služieb,

–podporí členské štáty prostredníctvom posilneného mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a opatrení Európskej námornej bezpečnostnej agentúry na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, aby boli pripravené na nehody majúce za následok znečistenie mora a aby boli reakcieschopné.