Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zaistiť v obalovom priemysle bezpečnosť, cenovú dostupnosť a ohľaduplnosť voči životnému prostrediu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 323/04)

Spravodajca: Matteo Carlo BORSANI Pomocný spravodajca: Dirk JARRÉ

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 21. 10. 2021 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) Prijaté v sekcii 11. 3. 2022 Prijaté v pléne 19. 5. 2022 Plenárne zasadnutie č. 569 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 201/1/5

1. Závery a odporúčania

1.1. Obaly sú podpornou technológiou, ktorá je vo väčšine dodávateľských reťazcov nevyhnutná. Ich dosah ďaleko presahuje rámec ekosystému tohto odvetvia, a preto sú nevyhnutné pre hospodárstvo EÚ a európsky jednotný trh, ako aj na podporu obnovy a posilnenie udržateľného hospodárskeho rastu. EHSV odporúča, aby Európska komisia a národné vlády po konzultácii so všetkými zainteresovanými subjektmi z obalového priemyslu prijali iniciatívy týkajúce sa celého životného cyklu výrobkov s cieľom podporiť postupy obehového hospodárstva, povzbudiť udržateľnú spotrebu a zabezpečiť predchádzanie vzniku odpadu a čo najdlhšie zachovanie použitých zdrojov v hospodárstve EÚ.

1.2. Vzhľadom na súčasné spoločenské výzvy by mali zastupiteľské organizácie priemyslu a pracovníkov, vlády, verejné subjekty a mimovládne organizácie nájsť inovatívne riešenia, ako zvýšiť udržateľnosť obalového priemyslu, keďže obehové riešenia pre obaly zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane planéty.

1.3. Komisia by okrem toho mala dôrazne podporovať vytvorenie európskeho sociálneho dialógu medzi odborovými zväzmi a zamestnávateľskými zväzmi v obalovom priemysle. Takýto európsky dialóg, ktorý by bol dobre prepojený s vnútroštátnou a podnikovou úrovňou, by Európskej komisii pomohol získať potrebnú podporu pri navrhovaní a vykonávaní jej iniciatív a sociálnym partnerom by umožnil rokovať o spravodlivej transformácii.

1.4. EHSV odporúča, aby sa ako nové opatrenie pre všetky obaly zaviedla koncepcia obalu „vhodného na daný účel“. To znamená, že všetky obaly by mali byť navrhnuté podľa zásad ekodizajnu: musia byť vhodné pre daný výrobok, musí v nich byť čo najmenej voľného priestoru, musia mať čo najmenšiu hmotnosť, čím sa zamedzí nadmerným aj nedostatočným obalom a s nimi spojenému zbytočnému odpadu a stratám. Tým by sa zlepšila aj uhlíková stopa spojená s prepravou baleného tovaru, čo by umožnilo splniť emisné ciele, ktoré stanovila Európska komisia.

1.5. Tieto zmeny nemajú zatiaľ dostatočný dosah na zainteresované strany, EHSV preto požaduje, aby inštitúcie EÚ prevzali väčšiu zodpovednosť a vedúce postavenie pri riadení tohto procesu. Zároveň by sa mali chýbajúce regulačné časti prezentovať tak, aby boli ľahko zrozumiteľné a uplatniteľné, a mali by sa zaviesť aj podporné opatrenia v celom ekosystéme s osobitným zameraním na najcitlivejšie subjekty, ako sú MSP a súkromné osoby.

1.6. EHSV nabáda, aby sa k posudzovaniu komplexnej úlohy a vplyvu obalov zaujal holistický prístup, pretože ak sa bude pozornosť zameriavať len na obaly samotné, môže to negatívne ovplyvniť regulačný rámec a viesť podniky k stratégiám, ktoré sú nákladné, neúčinné a v konečnom dôsledku aj menej udržateľné. Hlavné prvky, ktoré treba zohľadniť, aby boli obaly udržateľné a účinné, sú bezpečnosť a ochrana balených výrobkov, najmä pokiaľ ide o potraviny a nápoje ( 1 ) . Prístup k dizajnu obalov zameraný na udržateľnosť nesmie preto oslabovať tieto funkcie.

1.7. Európske inštitúcie by mali presadzovať minimálne normy, ktoré európskym baliarenským podnikom pomôžu naplniť ciele zelenej a spravodlivej transformácie a budú sa uplatňovať aj na všetky obaly vstupujúce na vnútorný trh z tretích krajín. EHSV požaduje, aby tvorcovia politík zabezpečili presadzovanie kritérií udržateľnosti v obchodných dohodách a aby sa pri dovoze uplatňovali kritériá overovania týkajúce sa dohovoru MOP o ľudských právach a právach pracovníkov, a to v celom hodnotovom reťazci obalového priemyslu. Zaručili by sa tým rovnaké podmienky na trhu.

1.8. EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby podporovala vzdelávacie, informačné a osvetové kampane na úrovni EÚ s cieľom zvýšiť povedomie o význame postupov zameraných na udržateľnosť vo všetkých štádiách životného cyklu obalov a nasmerovať kolektívne správanie na udržateľnú výrobu, udržateľný nákup alebo osvedčené postupy pri zneškodňovaní a recyklácii obalov.

1.9. Budúce právne predpisy a opatrenia EÚ by sa nemali zameriavať len na samotné obaly, ale na celý reťazec: výrobu, spotrebu a spracovanie odpadu. EHSV odporúča podporovať investície do technologických inovácií podporou dopytu po obnoviteľných a vysokokvalitných recyklovateľných materiáloch, ako aj podporou ich ponuky.

1.10. Obalový priemysel musí podporovať obehové hospodárstvo a zamerať sa na ekodizajn, existujúce zaužívané a recyklačné technológie a predchádzanie rozptylu. EHSV odporúča vymedziť účinné stratégie hospodárenia so zdrojmi, ktoré budú prispôsobené povahe jednotlivých zdrojov a založené na spoločných zásadách riadenia, ochrany a obnovy zdrojov.

1.11. Správny zber a recyklácia obalov sú nevyhnutné na to, aby sa obmedzilo plytvanie zdrojmi. EHSV preto odporúča, aby budúce právne predpisy EÚ o obaloch rozhodne podporovali verejnú politiku a správanie zamerané na zlepšenie triedenia, zberu a zneškodňovania odpadu z obalov. Okrem iného to pomôže pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti recyklovateľnosti stanovených pre všetky obalové materiály. EHSV tiež odporúča vyhodnotiť iniciatívy v oblasti systému zálohovania ako možného spôsobu zvýšenia recyklácie obalov v niektorých konkrétnych odvetviach.

1.12. EHSV odporúča zaviesť harmonizované kritériá, pokiaľ ide o pravidlá recyklácie obalov a systémy zberu uplatňované na miestnej úrovni v členských štátoch, a to vrátane modulácie poplatkov v súvislosti s rozšírenou zodpovednosťou výrobcov, a tiež z hľadiska označovania recyklovateľných obalov. Pravidlá EÚ týkajúce sa obalov a baleného tovaru musia byť navrhnuté v súlade so zásadami jednotného trhu a podporovať ich harmonizované uplatňovanie v celej EÚ. Je nevyhnutné, aby Európska komisia zabezpečila rovnakú uplatniteľnosť a presadzovanie regulačných požiadaviek udržateľnosti na celom území EÚ, aby sa zabránilo fragmentácii a vnútorným technickým prekážkam.

1.13. Na to, aby sa zaistili najlepšie environmentálne výsledky, sú potrebné politické opatrenia založené na dôkazoch. EHSV preto odporúča, aby pripravovaná revízia smernice o obaloch a odpadoch z obalov ( 2 ) umožnila ďalšie inovácie vďaka stanoveniu cieľov, ktoré sú v súlade so zohľadňovaním životného cyklu, sú podložené spoľahlivými údajmi a vedeckými dôkazmi a prinášajú najlepšie celkové environmentálne výsledky, pričom sa venuje náležitá pozornosť aj všetkým vplyvom na výrobky v obale.

1.14. Vnútroštátne inštitúcie a inštitúcie EÚ by v tomto sektore mali zaujať taký normatívny prístup, aby do rozhodovania boli zapojené všetky zainteresované strany. Zavedený regulačný rámec musí byť spoľahlivý a zabezpečovať právnu istotu. V opačnom prípade majú podniky tendenciu odkladať investície alebo môžu uskutočňovať investície, ktoré nie sú v súlade s regulačnými požiadavkami. To by určite ohrozilo dosiahnutie celkových cieľov a viedlo k plytvaniu zdrojmi a strate pracovných miest v tomto odvetví.

1.15. Je nevyhnutné podporovať výskum a inovácie v oblasti nových technológií, ako aj odbornú prípravu pracovníkov v sektore. Okrem toho by sociálni partneri mali spolupracovať a identifikovať nové potreby odvetvia z hľadiska zručností a spolu s orgánmi verejnej správy vytvárať a podporovať odbornú prípravu zamestnancov v oblasti výroby a zneškodňovania obalov.

1.16. EHSV odporúča, aby sa v budúcich právnych predpisoch zohľadnili aj možnosti digitalizácie v záujme transformačného pokroku v obalovom priemysle.

1.17. Vzhľadom na jedinečnú dôležitú úlohu obalov v každom odvetví hospodárstva by Európska komisia mala zriadiť aj každoročné fórum o obaloch a odpadoch z obalov pre zainteresované strany a zástupcov európskych inštitúcií s cieľom monitorovať uplatňovanie smernice, vymieňať si informácie o vývoji v tomto odvetví a identifikovať a propagovať osvedčené postupy v súvislosti s udržateľnými predpismi o obaloch.

1.18. Žiadame Európsku komisiu, aby o vykonávaní odporúčaní uvedených v tomto stanovisku viedla dialóg s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a aby diskutovala o možnostiach spolupráce pri vhodných nadväzujúcich opatreniach.

2. Kontext a regulačný rámec obalového ekosystému

2.1. Obalový priemysel slúži v našom každodennom živote na mnoho rôznych účelov: ochrana, propagácia, informovanie, pohodlie, používanie, manipulácia a znižovanie množstva odpadu. Obaly, ktoré predstavujú kľúčovú spoločenskú a podnikateľskú infraštruktúru, podporujú blahobyt spoločnosti a obchod a sú nevyhnutným prvkom pri podpore obnovy a posilňovaní udržateľného hospodárskeho rastu.

2.2. Obalový priemysel funguje v čoraz zložitejšom ekosystéme, ktorý pozostáva z mnohých aktérov, od výrobcov surovín používaných v obaloch až po maloobchodníkov predávajúcich balené výrobky, pracovníkov v odvetví, spotrebiteľov, podniky a orgány verejnej správy, ktoré riadia koniec životného cyklu odpadu z obalov.

2.3. Obalový priemysel EÚ je druhý najväčší na svete, zahŕňa výrobcov a používateľov obalových výrobkov zo skla, železných kovov a hliníka, plastov, dreva a papiera a zamestnáva viac ako 6,5 milióna ľudí v Európe ( 3 ) . Očakáva sa, že európsky trh so spotrebiteľskými obalmi zaznamená v prognózovanom období 2021 – 2026 kumulovanú ročnú mieru rastu (CAGR) 4 %. Medzi dôvody tohto pozoruhodného očakávaného rastu v oblasti spotrebiteľských obalov patria technologické inovácie, udržateľnosť a atraktívna ekonomika ( 4 )

2.4. V Európskej zelenej dohode (Európska komisia, 2019) sa okrem celkového cieľa znížiť emisie skleníkových plynov stanovujú aj dôležité politické ciele pre ďalšie napredovanie v udržateľnej transformácii hodnotového reťazca v oblasti obalov, ako napríklad: — zabezpečiť, aby sa všetky obaly na trhu EÚ do roku 2030 dali rentabilne viackrát použiť alebo recyklovať, — vymedziť opatrenia na zníženie množstva odpadu z obalov, — presadzovať vytvorenie silného jednotného trhu s druhotnými surovinami, aby sa zvýšila miera recyklácie.

2.5. Tieto všeobecné ciele boli podrobnejšie opísané v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo 2.0 ( 5 ) , v ktorom sa plánuje revízia smernice o obaloch a odpadoch z obalov. Táto smernica, ktorá nadobudla účinnosť v roku 1994, je ťažiskom súčasného regulačného rámca. Komisia momentálne smernicu prehodnocuje – pozri konzultáciu ( 6 ) v tejto súvislosti a príslušné hodnotenie vplyvu ( 7 ) – s hlavným zámerom zredukovať množstvo odpadu z obalov a nahradiť lineárne toky výrobkov a materiálov (t. j. výroba -> použitie -> odpad) obehovými tokmi.

3. Podpora obehového hospodárstva

3.1. Obalový priemysel má zásadný význam pri prechode Európy na obehové hospodárstvo vzhľadom na jeho schopnosť recyklovať materiály. Čoraz viac obalových materiálov sa recykluje alebo vyrába z recyklovaných materiálov z iných výrobných odvetví. Toto odvetvie má tiež potenciál uzavrieť cyklus obehového hospodárstva tým, že sa zabráni vývozu pochybných odpadových materiálov ( 8 ) a nepovolí prístup na európske trhy dovozcom obalov, ktorí nerešpektujú najlepšie environmentálne postupy. Problém nekalej hospodárskej súťaže zo strany podnikov z krajín mimo EÚ vyvoláva i naďalej veľké obavy, najmä medzi MSP, ktoré by boli prvé zasiahnuté na trhu.

3.2. V súlade s akčným plánom pre obehové hospodárstvo 2.0 by sa do roku 2030 mali dať všetky obaly opakovane použiť alebo recyklovať. Všetky obalové materiály by sa mali preto posudzovať z hľadiska plnenia cieľa obehového hospodárstva, pričom sa treba zamerať na ekodizajn, existujúce zaužívané a nové recyklačné technológie a posilnenie opatrení na zamedzenie rozptylu. Neustály nárast svetovej populácie a zvýšená spotreba na obyvateľa vytvárajú čoraz väčší tlak na dostupné zdroje.

3.3. Obaly z vláknových a iných prírodných materiálov môžu podporiť rast, ktorý nebude spojený s využívaním zdrojov. Vyrábajú sa z obnoviteľných materiálov a zároveň sú trvanlivé, atraktívne, recyklovateľné a biologicky rozložiteľné. Nedávne štúdie ukázali, že obaly z vlákien možno recyklovať viac ako 25-krát, čo dokazuje, že ide o dôležitú súčasť obehového hospodárstva.

3.4. Takisto aj hliník a oceľ môžu ako jedinečné trvanlivé materiály rozhodujúcou mierou prispieť k podpore obehového hospodárstva. Výrobky a obaly vyrobené z trvanlivých materiálov, ako sú kovy alebo sklo, sa viacnásobnou recykláciou udržiavajú v materiálovom cykle a môžu sa stať zdrojmi pre iné výrobky a obaly.

3.5. Je potrebné zaviesť ďalšie opatrenia na podporu využívania biopolymérov, pretože len niekoľko členských štátov je ochotných podporiť požadovanú infraštruktúru na zber kompostovateľných obalov a na ich kompostovanie. Pokiaľ ide o plasty, je nevyhnutné podporovať projekty a investície v oblasti nových inovačných technológií, ako je recyklácia mechanických alebo chemických plastov, a zároveň zabezpečiť, aby z hľadiska životného cyklu znižovali celkový vplyv na životné prostredie.

3.6. Mení sa aj spôsob, ako spotrebitelia vnímajú obaly a zaobchádzajú s nimi. Podľa štúdie zameranej na vnímanie obalov európskymi spotrebiteľmi ( European Consumer Packaging Perceptions Study ), ktorú na objednávku združenia Pro Carton nezávisle vypracovala spoločnosť Perspectus Global v roku 2021, takmer dve tretiny respondentov tvrdia, že z dôvodu obalu začali kupovať iné výrobky, a ešte viac opýtaných by bolo ochotných zaplatiť viac za ekologickejšie obaly. Tieto trendy možno ešte viac posilniť prostredníctvom osvetových a informačných kampaní.

3.7. Európa má značný potenciál zvýšiť zber, triedenie a recykláciu obalového materiálu. Ak sa však udržateľné obaly zbierajú, zneškodňujú alebo recyklujú nesprávne, môžu spôsobiť aj veľké environmentálne škody. Hoci je nevyhnutné nasmerovať obalový priemysel na udržateľnejšie postupy, do zefektívnenia zberu, opätovného použitia a recyklácie odpadu by sa mali taktiež priamo zapojiť orgány verejnej správy, subjekty odpadového hospodárstva, organizácie občianskej spoločnosti a spotrebitelia. V budúcich právnych predpisoch a verejných politikách sa tento aspekt musí dôrazne presadzovať, aby sa dosiahli ciele EÚ v oblasti recyklovateľnosti pre všetky obalové materiály, čo zároveň pomôže znížiť emisie CO 2“ a tým prispeje k programu zelenej transformácie EÚ.

3.8. Mnohé z potrebných úprav umožní digitalizácia. Digitálne technológie prinášajú možnosť transformačného pokroku v obalovom priemysle, keďže sa môže zoptimalizovať vysledovateľnosť, jednoduchosť použitia a zisťovanie porušenia obalu. S tým je spojené aj zlepšenie prevádzkovej výkonnosti, vďaka ktorému bude možné poskytovať lepšie služby zákazníkom a prostredníctvom inteligentných obalov s hlavným dôrazom na udržateľnosť podporovať dizajn v záujme obehovosti. Okrem toho inteligentné obaly uľahčujú recykláciu, keďže umožňujú ľahší prístup k informáciám o surovinách, ktoré boli použité na ich výrobu.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. Udržateľnosť musí byť aj naďalej jednou z kľúčových priorít obalového priemyslu EÚ. V súlade s požiadavkami nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo ( 9 ) by mal obalový priemysel prijať iniciatívy týkajúce sa celého životného cyklu výrobkov.

4.2. Politiky ovplyvňujúce legislatívny rámec pre obalový priemysel, vrátane pravidiel týkajúcich sa odpadov z obalov, majú preto výrazný vplyv na všetky odvetvia a spoločenské aktivity, v rámci ktorých sa využívajú obaly. Napríklad pokiaľ ide o potravinové obaly, zaručujú bezpečnosť a ochranu výrobkov, uchovávajú potraviny dlhšie, minimalizujú plytvanie potravinami a zohrávajú kľúčovú úlohu v úsilí zabezpečiť a zachovať prístup k cenovo dostupným potravinám pre každého.

4.3. Vzhľadom na súčasné spoločenské výzvy musia všetky zainteresované strany nájsť inovatívne riešenia, ako zvýšiť udržateľnosť obalového priemyslu, keďže obehové riešenia pre obaly zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane planéty. Všetci sociálni aktéri musia nadviazať zrozumiteľný dialóg, v ktorom sa budú rešpektovať ich úlohy a právomoci pri dosahovaní uvedených cieľov.

4.4. Je nevyhnutné zabezpečiť v rámci jednotného trhu EÚ rovnakú uplatniteľnosť a presadzovanie regulačných požiadaviek z hľadiska udržateľnosti na celom území EÚ, aby sa zabránilo fragmentácii a vnútorným technickým prekážkam. Pravidlá EÚ týkajúce sa obalov a baleného tovaru by mali byť navrhnuté v súlade so zásadami jednotného trhu a podporovať ich harmonizované uplatňovanie v celej EÚ. Z tohto dôvodu by sa v súbore právnych predpisov a ich vykonávacích aktoch mali zakotviť základné zásady, ciele a jasné definície, najmä preto, aby sa zabránilo vzniku rozdielnych vnútroštátnych opatrení. Žiadne opatrenia štátov by nemali mať za následok obmedzenie voľného pohybu obalov a baleného tovaru na jednotnom trhu, čo by bolo neprimerané a/alebo zbytočné z hľadiska ochrany životného prostredia a mohlo by to spôsobiť nespravodlivé narušenia trhu EÚ.

4.5. Obaly významnou mierou prispievajú k hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Ak sa však pozornosť bude zameriavať len na obaly samotné, môže to mať negatívny vplyv aj na regulačný rámec. Výrobky vo všeobecnosti predstavujú totiž omnoho väčšie zdroje a samy osebe majú oveľa vyššiu hodnotu než obaly používané na ich ochranu. Straty na výrobkoch v dôsledku nefunkčných obalov môžu mať preto oveľa väčšie nepriaznivé účinky na životné prostredie. Napríklad v potravinárskom priemysle sa zničí alebo vyhodí 30 % ( 10 ) potravín vyrobených na celom svete. Optimalizované obaly môžu byť jedným z riešení, ako toto percento znížiť. Potravinové straty a plytvanie potravinami – v dodávateľských reťazcoch a spôsobené spotrebiteľmi – predstavujú približne jednu štvrtinu emisií skleníkových plynov z potravín, t. j. 6 % celkových celosvetových emisií ( 11 )

4.6. Európsky obalový priemysel treba podporovať z mnohých dôvodov. Napríklad hoci existuje legislatíva, ktorá má zabezpečiť, aby obalové materiály zodpovedali ekologickým normám, európski výrobcovia obalov sa dobrovoľne riadia aj viacerými ďalšími usmerneniami, napríklad osvedčenie FSC pre papierové, kartónové alebo drevené obaly, s cieľom znížiť emisie a podporovať najlepšie environmentálne postupy. Hoci sa od konkurenčných subjektov z krajín mimo Európy taktiež vyžaduje, aby dodržiavali európsku legislatívu, nemusia rešpektovať tieto dobrovoľné kódexy alebo normy, ktoré dodržiavajú európske podniky.

Sektor obalov potrebuje vysokokvalifikovanú pracovnú silu a musí sa stať atraktívnejším pre mladšiu generáciu. Treba sa usilovať neustále zlepšovať pracovné podmienky v tomto odvetví a zároveň vytvárať možnosti odbornej prípravy a zamerať sa na motivovanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a odborníkov v oblasti digitálnych technológií, aby si vybrali prácu v tomto sektore.

4.7. Odborná príprava pracovníkov v odvetví, ako aj neustála aktualizácia postupu náležitej starostlivosti sú preto pre obalový priemysel kľúčové a mali by sa podporovať.

4.8. Dvojitá transformácia, ktorá bude v budúcom roku stredobodom záujmu hospodárstva EÚ, bude preto aj hlavnou prioritou sektora obalov. V tejto súvislosti by sa mal v novom vymedzení regulačného rámca zohľadniť mechanizmus „spravodlivej transformácie“, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Optimalizácia dizajnu obalov pomáha predchádzať vzniku odpadu z obalov a znížiť jeho objem.

Dizajn obalu je dôležitý na vymedzenie jeho environmentálnych vlastností počas celého životného cyklu výrobku. Obaly, ktoré sú vyrobené zo zodpovedne získaných materiálov a efektívnym spôsobom, primerane sa používajú a účinne recyklujú, prinášajú viaceré výhody, keďže minimalizujú poškodenie výrobkov, predlžujú ich životnosť, uľahčujú efektívne skladovanie, prepravu a distribúciu, pričom umožňujú bezpečný a pohodlný prístup k tovaru, sú atraktívne a poskytujú spotrebiteľovi dôležité informácie. Obal preto nemožno posudzovať oddelene od výrobku, pretože jeho materiál, formát a dizajn sú neoddeliteľne späté s funkciami, ktoré musí obal každého konkrétneho výrobku spĺňať. Hoci treba uznať, že funkčnosť obalov má rozhodujúci význam, je jasné, že udržateľné obaly, pri ktorých výrobe sa šetria zdroje, by sa mali navrhovať v súlade so zásadami ekodizajnu. Pri tom je nevyhnutné:

— využívať čo najmenej surovín,

— využívať čo najviac recyklovateľných a recyklovaných materiálov (pričom treba rešpektovať požiadavky právnych predpisov),

— zefektívniť výrobné postupy,

— zoptimalizovať riadenie logistiky,

— zvyšovať povedomie o hodnote a opätovnej použiteľnosti obalov,

— zlepšiť zber, spracovanie a recykláciu obalov.

Treba prihliadať tak na udržateľnosť, ako aj na funkčnosť obalov.

Bez ohľadu na to, o aký druh obalu ide, malo by sa vždy predchádzať nadmernému používaniu obalov, najmä v elektronickom obchode a pri výrobkoch doručovaných domov, kde je pomer medzi obalom a výrobkom jedna k jednej. V tejto súvislosti by sa mala pozornosť venovať aj výskumu a inovačným riešeniam, ktoré by znížili environmentálnu záťaž obalov z dodaného tovaru.

5.2. Na zabezpečenie najlepších environmentálnych výsledkov sú potrebné politické opatrenia založené na dôkazoch.

Výzvy súvisiace so zmenou klímy sú pre Európu príležitosťou vybudovať udržateľnú priemyselnú základňu zameranú na budúcnosť. Všetky budúce politické iniciatívy týkajúce sa obalov by mali vychádzať z vedeckých dôkazov a z dôkladného pochopenia skutočného vplyvu obalov na životné prostredie. Zo strategického hľadiska je užitočné podporovať používanie metodiky posudzovania životného cyklu (Life Cycle Assessment, LCA) ako nástroja na preskúmanie environmentálneho vplyvu výrobkov počas celého ich životného cyklu.

5.3. Plne recyklovateľné a obnoviteľné obalové materiály podporujú rozvoj obehového hospodárstva.

Budúce právne predpisy a opatrenia EÚ by mali podporovať dopyt po obnoviteľných a vysokokvalitných recyklovateľných materiáloch, čím sa zabezpečia ďalšie investície do inovácií v oblasti obalov. Konkrétne by sa právne predpisy a opatrenia EÚ nemali zameriavať len na obaly, ale na celý výrobný reťazec, napríklad na to, ako sa materiály získavajú a spracúvajú, aké zdroje a energia sú potrebné vo výrobnom procese a ako ľahko sa materiál, resp. výrobok môže recyklovať a ako sa skutočne recykluje. EÚ by mala zvýšiť dostupnosť a kvalitu recyklovaných materiálov s dôrazom na schopnosť materiálu zachovať si svoje inherentné vlastnosti po recyklácii a jeho schopnosť nahradiť pôvodné suroviny v budúcich aplikáciách (12).

5.4. Pre dosiahnutie cieľov v oblasti recyklácie obalov má zásadný význam harmonizácia miestnych systémov zberu a recyklácie.

EÚ si stanovila za cieľ zvýšiť mieru recyklácie odpadu z obalov, ale jeho dosiahnutie bude závisieť aj od toho, ako sa miestnym samosprávam podarí zvýšiť a zlepšiť zber.

Pokiaľ ide o komunálny odpad, miera recyklácie sa v rámci Európskej únie značne líši a dokonca aj v krajinách s podobnou mierou recyklácie sú veľmi odlišné pravidlá a metódy zberu. Pravidlá recyklácie materiálov a systémy zberu uplatňované na miestnej úrovni v členských štátoch by sa mali viac zosúladiť a mali by sa zaviesť harmonizované kritériá, pokiaľ ide o moduláciu poplatkov v súvislosti s rozšírenou zodpovednosťou výrobcov, a tiež z hľadiska označovania recyklovateľných obalov.

Takisto je veľmi dôležité vyhodnotiť konkrétne ciele pre zber a recykláciu pre niektoré kategórie výrobkov, ako sú obaly pre stravovacie služby v prípade reštauračného stravovania aj pre konzumáciu mimo prevádzky. Stanovením jasných cieľov v oblasti zberu a recyklácie pre maloobchod, stravovanie atď., ako aj pre obce, sa môže znížiť objem odpadu z obalov, a tým zvýšiť miera recyklácie.

5.5. Systém zálohovania

Systém zálohovania môže skutočne stimulovať recykláciu a zabezpečiť efektívnosť zberu v podnikoch, kde sa môže vo veľkom znížiť objem odpadu, najmä v prípade niektorých druhov konzumácie, napríklad nápojov predávaných v plastových a sklenených fľašiach.

5.6. Zlepšením kvality zberu obalov sa zvyšuje udržateľnosť odvetvia recyklácie.

V snahe podporiť miestne samosprávy je nevyhnutné po konzultácii s odvetvím recyklácie vypracovať jasné usmernenia pre recykláciu a cielené spôsoby informovania o tom, ako by sa recyklovateľné materiály mali v domácnostiach účinne triediť a odovzdávať do zberu.

V Bruseli 19. mája 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) V niektorých odvetviach, ako je agropotravinárstvo, zohrávajú obaly dôležitú úlohu aj pri predchádzaní krížovej kontaminácii potravín a nápojov, a tak pomáhajú zamedziť súvisiacim zdravotným rizikám.

(2) Smernica Európskeho Parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10).

(3) Eurostat.

(4) linkhttps://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market.

(5) https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en.

(6) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Znizovanie-objemu-odpadov-z-obalov-preskumanie-pravidiel_sk.

(7) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_sk.

(8) Niektoré európske krajiny napríklad vyvážajú svoj plastový odpad mimo Európy. Malo by sa tomu zabrániť posilnením vnútorného systému recyklácie v EÚ, ktorým by sa tento odpad premieňal na cenné recyklované suroviny (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

(9) https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en.

(10) Gerber, P.J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G.: Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), Rím, 2013.

(11) Food waste is responsible for 6 % of global greenhouse gas emissions – Our World in Data.

(12) Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. februára 2021 k novému akčnému plánu v oblasti obehového hospodárstva (2020/2077(INI)) (Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 11), bod 39.