Oznámenie Komisie - Smerom k európskej stratégii pre nanotechnológie /* KOM/2004/0338 v konečnom znení */





OZNÁMENIE KOMISIE - Smerom k európskej stratégii pre nanotechnológie Stručné zhrnutie Nanovedy a nanotechnológie sú novými prístupmi k výskumu a vývoju, ktoré majú za cieľ riadiť základnú struktúru a správanie sa hmoty na úrovni atómov a molekúl. Tieto oblasti umozňujú pochopenie nového javu a vytváranie nových vlastností, ktoré sa dajú vyuziť v mikro- a makroúrovni. Aplikácie nanotechnológie sú perspektívne a ovplyvnia zivot kazdého obyvateľa. Počas posledného desaťročia Európska únia (EÚ) vybudovala silnú vedomostnú základňu v oblasti nanovied. Nasa schopnosť udrzať si túto pozíciu je otázna, pretoze EÚ investuje úmerne menej nez jej hlavní konkurenti, a chýba jej infrastruktúra na svetovej úrovni (,piliere excelentnosti"), o ktoré by sa mohlo opierať vytváranie potrebného tzv. kritického mnozstva. Je tomu tak napriek skutočnosti, ze investície do národných programov EÚ rýchlo, aj keď nezávisle rastú. Európsku excelentnosť v nanovedách treba nakoniec premeniť na komerčne zivotaschopné produkty a procesy. Nanotechnológia sa javí ako jedna z najsľubnejsích a rýchle sa rozsirujúcich oblastí vedy a výskumu. Môze dodať nový impulz na dosiahnutie dynamických cieľov lisabonského procesu, ktoré sú zalozené na vedomostiach. Je vsak veľmi dôlezité, aby bolo vytvorené priaznivé prostredie pre inovácie, hlavne pre malé a stredné podniky (MSP). Nanotechnológiu treba rozvíjať bezpečným a zodpovedným spôsobom. Treba dodrziavať etické princípy a vedecky prestudovať potenciálne zdravotné, bezpečnostné alebo environmentálne riziká, okrem iného aj v záujme prípravy prípadnej regulácie. Musia sa preskúmať a vziať do úvahy vplyvy na spoločnosť. Dialóg s verejnosťou má zásadný význam pre zameranie pozornosti na skutočne znepokojujúce otázky, a nie na ,vedecko-fantastické" scenáre. Toto oznámenie navrhuje kroky ako súčasť integrovaného prístupu s cieľom zachovať a posilniť európsky výskum a vývoj v oblastiach nanovied a nanotechnológií. Zohľadňuje otázky, ktoré sú dôlezité na zabezpečenie vytvárania a vyuzívania vedomostí získaných prostredníctvom výskumu a vedy v prospech spoločnosti. V tomto kontexte nastal správny čas na začatie rozhovoru na úrovni institúcií s ohľadom na jednotný postup s cieľom: - zvýsiť investície do vedy a výskumu a zlepsiť ich koordináciu, aby sa posilnilo priemyselné vyuzívanie nanotechnológií a zároveň sa zachovala vedecká excelentnosť a hospodárska súťaz; - vytvoriť konkurencieschopnú infrastruktúru vedy a výskumu na svetovej úrovni (,piliere excelentnosti"), ktorá zohľadňuje potreby priemyslu aj výskumných organizácií; - podporovať interdisciplinárne vzdelávanie a skolenie výskumných pracovníkov, ako aj silného podnikateľského ducha; - zaistiť priaznivé podmienky na premenu technológií a inovácií s cieľom zabezpečiť, aby sa excelentnosť európskeho výskumu a vývoja premenila na produkty a procesy vytvárajúce hodnoty; - začleňovať spoločenské úvahy do procesu výskumu a vývoja uz v počiatočnej fáze; - zváziť vopred vsetky potenciálne riziká pre verejné zdravie, bezpečnosť, zivotné prostredie a spotrebiteľov vytváraním údajov potrebných pre posúdenie rizika, začleňovaním posúdenia rizika do kazdej etapy zivotného cyklu produktov zalozených na nanotechnológii a prispôsobovaním existujúcich metodológií, ak je to potrebné, vytváraním nových metodológií; - doplniť uvedené postupy vhodnou spoluprácou a iniciatívami na medzinárodnej úrovni. Činnosti opísané v tomto oznámení sú tiez v súlade so závermi Európskej rady v Lisabone v roku 2000, podľa ktorých sa zaviazala rozvíjať dynamické hospodárstvo a spoločnosť zalozené na vedomostiach, so závermi v Gothenburgu z roku 2001, ktorých cieľom bolo dosiahnuť trvalo udrzateľný rozvoj, a v Barcelone z roku 2002, podľa ktorých sa má výskum financovať vo výske 3 % HDP [1]. Prispieva to aj k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru (EVP) [2] a umozňuje vyuzívanie výhod, ktoré z toho vyplývajú. [1] Závery predsedníctva sa dajú prevziať z: http://ue.eu.int/en/Info/eurocouncil/index.htm [2] European Research Area: providing new momentum - Strengtening - Reorienting - Opening up new perspectives" (,Európsky výskumný priestor: Vytváranie nových podnetov - posilnenie - reorientácia - otváranie nových perspektív") COM (2002) 565 final. 1. Úvod 1.1. Čo sú nanotechnológie? Slovo ,nanotechnológia" pochádza z gréckeho slova s významom ,trpaslík", vo vede a technike predpona ,nano-" označuje veľkosť 10-9, t.j. jednu milardtinu (= 0.000000001). Jeden nanometer (nm) je jedna miliardtina metra, je desaťtisíckrát mensí nez hrúbka ľudského vlasu. Termín ,nanotechnológia" sa tu bude pouzívať ako súhrnný termín zahŕňajúci rôzne odvetvia nanovied a nanotechnológií. Koncepčne nanotechnológia zaoberá vedou a technikou na nanoúrovni atómov a molekúl, vedeckými princípmi a novými vlastnosťami, ktorým mozno porozumieť a ovládnuť ich počas práce v tejto oblasti. Takéto vlastnosti sa dajú potom pozorovať a vyuzívať na mikro- alebo makro- úrovni, napríklad, na vývoj materiálov a zariadení s novými funkciami a charakteristikami. 1.2. Prečo sú nanotechnológie dôlezité? Nanoveda sa často označuje ako ,horizontálna", ,kľúčová" alebo ,otvárajúca moznosti", keďze môze preniknúť prakticky do vsetkých odvetví techniky. Často spája rôzne oblasti vedy a ťazí z interdisciplinárneho alebo ,konvergujúceho" prístupu a očakáva sa, ze povedie k inováciám, ktoré môzu prispieť k rieseniu problémov, ktorým čelí súčasná spoločnosť: - aplikácie v zdravotníctve, vrátane napr. miniaturizovaných diagnostických nástrojov, ktoré mozno implantovať za účelom včasného rozpoznania choroby. Povlaky na báze nanotechnológie môzu zlepsiť bioaktivitu a biokompatibilitu implantátov. Samoorganizujúce sa struktúry, tzv. ,lesenia" dlázdia cestu pre nové generácie tkanivového inzinierstva a biomimetických materiálov, pričom z dlhodobého hľadiska dávajú nádej na syntetizáciu náhradných orgánov. Vyvíjajú sa nové systémy pre cielené zavádzanie liekov a najnovsie sa podarilo nasmerovať nanočiastočky do nádorových buniek, aby ich mohli liečiť, napríklad, prostredníctvom zahrievania. - informačné technológie, vrátane médií na uchovávanie údajov s veľmi vysokými hustotami záznamu (napr. 1 terabit/palec2) a nových technológií zobrazovania - vytváraní displejov na pruzných plastických materiáloch. Z dlhodobého hľadiska by mohla realizácia molekulárnej alebo biomolekulárnej nanoelektroniky, spintroniky a kvantového výpočtu otvoriť nové cesty prekonávajúc rozsah súčasnej počítačovej techniky; - produkcia a skladovanie energie môzu profitovať, napríklad, z nových palivových článkov alebo ľahkých nanostrúktúrových pevných látok, ktoré majú potenciál pre účinné skladovanie vodíka. Vyvíjajú sa aj účinné lacné fotovoltické solárne články (napr. solárny ,náter"). Predpokladajú sa úspory energie, a to prostredníctvom vývoja v oblasti nanotechnológií, ktorého výsledkom bude lepsia izolácia, prenos a účinné osvetlenie; - vývoj v oblasti náuky o materiáloch vyuzívajúcej nanotechnológiu je ďalekosiahly a očakáva sa, ze ovplyvní prakticky vsetky odvetvia. Nanočiastočky sa uz pouzívajú na spevňovanie materiálov alebo na zlepsenie funkčnosti kozmetík. Pomocou nanostruktúr sa dajú upravovať povrchy tak, aby boli napríklad odolné voči poskriabaniu a voči vlhkosti, čisté alebo sterilné. Očakáva sa, ze selektívne stepenie organických molekúl pomocou povrchových nanostruktúr bude mať vplyv na výrobu biosenzorov a zariadení molekulárnej elektroniky. Dajú sa výrazne zlepsiť funkčné charakteristiky materiálov v extrémnych podmienkach, a dosiahnuť tak pokrok, napríklad, v oblastiach letectva a výskumu vesmíru; - výroba na nanoúrovni si vyzaduje nový interdisciplinárny prístup k výskumným, aj k výrobným procesom. Z koncepčného hľadiska existujú dve hlavné cesty: prvá vychádza z mikrosystémov a ich miniaturizácie (,zhora nadol") a druhá napodobňuje prírodu budovaním struktúr začínajúc na atómovej a molekulárnej úrovni (,zdola nahor"). Prvá cesta sa dá priradiť k montázi a druhá k syntéze. Prístup zdola nahor je v ranej fáze vývoja, ale jeho potenciálny vplyv je ďalekosiahly, a môze zmeniť súčasné smerovanie výroby; - prístrojové vybavenie pre stúdium vlastností hmoty na nanoúrovni uz má významný priamy a nepriamy vplyv, ktorý stimuluje pokrok v celom rade odvetví. Vynájdenie skenovacieho tunelového mikroskopu bolo medzníkom pri zrode nanotechnológie. Prístrojové vybavenie tiez hrá významnú úlohu pri vývoji výrobných procesov ,zhora nadol" a ,zdola nahor"; - výskum v oblasti potravinárstva, vodohospodárstva a zivotného prostredia sa môze rozvíjať prostredníctvom objavov zalozených na nanotechnológii, vrátane nástrojov pre zisťovanie a neutralizovanie prítomnosti mikroorganizmov alebo pesticídov. Pôvod dovázaných potravín sa dá sledovať pomocou nového miniaturizovaného nanooznačovania (nano-labeling). Rozvoj metód sanácie zalozených na nanotechnológii (napr. fotokatalytické techniky) môze napraviť skody a odstrániť znečistenie v zivotnom prostredí (napr. ropu vo vode alebo pôde); - očakáva sa zvýsenie bezpečnosti, napríklad, vďaka novým detekčným systémom s vysokou presnosťou schopnými vyslať včasné varovné signály o prítomnosti biologických alebo chemických látok, a to v zásade az po úroveň samostatných molekúl. Ochrana vlastníctva, napríklad, bankoviek, by sa dala zlepsiť pomocou nanooznačovania. Prebieha aj vývoj nových kryptografických techník pre dátovú komunikáciu. Na trh uz bolo uvedených niekoľko produktov zalozených na nanotechnológii, vrátane zdravotníckych produktov (napr. obväzov, srdcových chlopní, atď.), elektronických komponentov, náterov odolných voči poskriabaniu, sportových zariadení, textílií odolných voči pokrčeniu a skvrnám, a krémov na opaľovanie. Analytici odhadujú, ze objem trhu pre takéto produkty predstavuje v súčasnosti priblizne 2,5 miliárd EUR, ale do roku 2010 by mohol vzrásť na stovky miliárd EUR a následne na jeden trilión [3]. [3] Pozri napríklad údaje uvedené v dokumente: ,New Dimensions for Manufacturing: A UK Strategy for Nanotechnology" (,Nové dimenzie pre výrobu: Stratégia Spojeného kráľovstva pre nanotechnológiu") DTI (2002) 24. S výhľadom na získanie lepsích funkčných charakteristík pri vyuzití mensieho mnozstva surovín, hlavne prostredníctvom realizácie výroby ,zdola nahor", má nanotechnológia potenciál zníziť mnozstvo odpadu počas celej zivotnosti produktov. Nanotechnológia môze prispieť k dosiahnutiu trvalo udrzateľného rozvoja [4] a cieľov, na ktoré sa zameriava ,Agenda 21" [5] a akčný plán na podporu environmentálnych technológií. [6]. [4] ,Sustainable Europe for a Better World: A European Union Strategy for Sustainable Development" ("Trvalo udrzateľná Európa pre lepsí svet: Stratégia Európskej únie pre trvalo udrzateľný rozvoj") COM(2001) 264. Pozri tiez Miléniovú deklaráciu Organizácie spojených národov (http://www.un.org/millennium/). [5] Pozri: http://www.un.org/esa/sustdev/documents/agenda21/index.htm [6] Pozri: http://europa.eu.int/comm/research/environment/etap_en.html 1.3. Aký prístup treba zvoliť, aby sa zaistila bezpečnosť nanotechnológií? V súlade so zmluvou, aplikácie nanotechnológie budú musieť spĺňať poziadavky vysokej úrovne ochrany verejného zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľa [7] a zivotného prostredia [8]. Pre túto rýchle sa rozvíjajúcu technológiu je dôlezité identifikovať a riesiť problémy a obavy (skutočné alebo takto vnímané) v čo mozno najskorsom stádiu. Na úspesné vyuzívanie nanotechnológií je potrebná vhodná vedecká základňa na získanie komerčnej spoľahlivosti, ako aj dôvery spotrebiteľov. Okrem toho by sa mali prijať vsetky potrebné opatrenia na zabezpečenie zdravia a bezpečnosti pri práci. [7] Články Zmluvy 152 a 153 vyzadujú, aby ,sa pri stanovení a uskutočnení vsetkých politík a činností Spoločenstva zabezpečila vysoká úroveň ľudského zdravia [...], a aby ,sa poziadavky ochrany spotrebiteľa zohľadnili pri definovaní a uskutočňovaní iných politík a činností Spoločenstva [...]. [8] Článok zmluvy 174 má okrem iného za cieľ ,udrziavanie, ochranu a zlepsovanie kvality zivotného prostredia", ,rozvázne a racionálne vyuzívanie prírodných zdrojov" a ,podporu opatrení na medzinárodnej úrovni pri riesení regionálnych alebo celosvetových problémov zivotného prostredia". Je veľmi dôlezité, aby boli vsetky aspekty rizika riesené od začiatku ako neoddeliteľná súčasť vývoja týchto technológií počnúc koncepciou výskumu a vývoja az po komerčné vyuzívanie, aby za zabezpečil bezpečný vývoj, výroba, pouzitie a likvidácia produktov nanotechnológií. Nanotechnológie predstavujú nové výzvy aj pre posudzovanie a zvládanie rizík. Je preto dôlezité, aby sa súbezne s technickým vývojom realizoval vhodný výskum a vývoj s cieľom zabezpečiť kvantitatívne údaje o toxikológii a ekotoxikológii (vrátane údajov o dávkovej závislosti a expozícii človeka a zivotného prostredia) pre vykonanie posúdenia rizika, a podľa potreby upravovať postupy posudzovania rizika. Tento dokument sa ďalej zameriava na činnosti súvisiace s ochranou verejného zdravia, zivotného prostredia, bezpečnosťou a ochranou spotrebiteľa. 2. Financovanie a aktivity výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií vo svete Uvedomujúc si potenciál nanotechnológie, mnoho krajín podporuje výskumné a vývojové programy veľkými a rýchlo narastajúcimi čiastkami verejných investícií. Počas posledného desaťročia doslo k explózii záujmu o túto oblasť, pričom verejné investície rýchlo vzrástli z priblizne 400 miliónov EUR v roku 1997 na viac nez 3 miliárd EUR v súčasnosti. Tento oddiel prinása prehľad o verejne financovaných iniciatívach v oblasti nanotechnológie. Hoci sa podiel súkromného financovania výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií nedá presne určiť, odhaduje sa, ze sa blízi k 2 miliardám EUR, z čoho vyplýva, ze celkové investície do výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií dosahujú globálne objem priblizne vo výske 5 miliárd EUR. V tomto kontexte je dôlezité zdôrazniť, ze s 56 % celkových investícií do výskumu a vývoja zo súkromných zdrojov EÚ zaostáva za USA a Japonskom, ktoré dosahujú 66 % a 73 % [9]. [9] European Commission ,Key Figures" 2003 - 2004" (2003) ("Kľúčové údaje" 2003-200" Európskej komisie (2003)). 2.1. Výskum a vývoj v oblasti nanotechnológií v tretích krajinách Odstartovaním Národnej nanotechnologickej iniciatívy (NNI) v roku 2000 sa USA pustili do ambiciózneho výskumného a vývojového programu v oblasti nanotechnológií a federálne výdavky sa zvýsili z 220 miliónov USD v roku 2000 na priblizne 750 miliónov USD v roku 2003, s rozpočtovou poziadavkou vo výske 982 miliónov USD na rok 2005. Ďalsiu podporu zaisťuje financovanie zo zdrojov jednotlivých státov USA vo výske priblizne 300 miliónov USD. Dlhodobý federálny záväzok USA bol nedávno potvrdený ,zákonom o rozvoji nanotechnológií v 21. storočí", ktorý bude platiť v rokoch 2005 - 2008, a v ktorom sa takmer 3,7 miliardy USD rozdelia piatim agentúram (NSF, DoE, NASA, NIST a EPA), čo do roku 2008 viac nez zdvojnásobí ich súčasné finančné zdroje. Treba poznamenať, ze toto číslo nezahŕňa výdavky súvisiace s obranou a iné oblasti, do ktorých v súčasnosti plynie priblizne jedna tretina federálneho rozpočtu pre nanotechnológiu. Japonsko označilo nanotechnológiu za jednu zo svojich výskumných priorít v roku 2001. Ohlásené úrovne financovania sa prudko zvýsili z priblizne 400 miliónov USD v roku 2001 na priblizne 800 miliónov USD v roku 2003, čím predstihli úroveň federálneho financovania USA, pričom majú naďalej narásť o 20 % v roku 2004. Juzná Kórea sa pustila do ambiciózneho desaťročného programu dotovaného priblizne 2 miliardami USD z verejných zdrojov, zakiaľ čo Taiwan sa zaviazal počas siestich rokov poskytnúť z verejných zdrojov priblizne 600 miliónov USD. Čína venuje narastajúce finančné čiastky nanotechnológii, čo je obzvlásť významné, ak berieme do úvahy ich kúpnu silu. Jej podiel na celosvetovom publikovaní rýchle narastá, koncom 90. rokov 20. storočia toto tempo dosiahlo 200 % ročne, a doháňa EÚ a USA. Ruská federácia je v oblasti nanotechnológií veľmi uznávaná, rovnako aj niekoľko nových nezávislých státov. Nanotechnológii venujú rastúcu pozornosť mnohé iné regióny a krajiny, vrátane Austrálie, Kanady, Indie, Izraelu, Latinskej Ameriky, Malajzie, Nového Zélandu, Filipín, Singapuru, Juznej Afriky a Thajska. 2.2. Výskum a vývoj v oblasti nanotechnologií v Európe Európa rozpoznala potenciál nanotechnológie v počiatočnom stádiu a vytvorila silnú vedomostnú základňu v oblasti nanovied, v ktorých pôsobia najväčsí odborníci v danej oblasti. Niekoľko krajín disponuje rozvojovými programami, ktoré bezia od polovice do konca 90. rokov 20. storočia. Napriek skutočnosti, ze niektoré krajiny nemajú specifické nanotechnologické iniciatívy, relevantný výskum a vývoj je často zasadený do iných programov (napr. biotechnológia, mikrotechnológia atď.). Keď porovnávame Európu, Japonsko a USA, v nanotechnológii neexistujú známi ,víťazi" alebo ,porazení", ale mozno identifikovať niekoľko trendov. Silu Európy v nanovedách demonstruje skutočnosť, ze v období rokov 1997 - 1999 sa EÚ podieľala na svetovom publikovaní 32 %- ami , v porovnaní s 24 % pripadajúcimi na USA a 12 % na Japonsko [10]. Zdá sa vsak, ze tieto vedomosti nie sú vzdy priemyslom vyuzité. Analýza patentov odhaľuje, ze celosvetový podiel EÚ predstavuje 36 % v porovnaní so 42 % pre USA, čo dokazuje slabosť pri premene výskumu a vývoja na aplikácie. [10] The Third European Report on Science & Technology Indicators (Tretia európska správa o vedecko-technických ukazovateľoch, Európska komisia (2003)) European Commission (2003) http://www.cordis.lu/indicators/third_report.htm. Úrovne verejných investícií sa výrazne lísia v jednotlivých členských státoch aj v absolútnom, aj v relatívnom vyjadrení (pozri prílohu). Dá sa odhadovať, ze úroveň verejného financovania výskumu a vývoja v oblasti nanotechnologií v Európe vzrástla z priblizne 200 miliónov EUR v roku 1997 na súčasnú úroveň v pribliznej výske 1 miliardy EUR, pričom priblizne dve tretiny týchto zdrojov pochádzajú z národných a regionálnych programov. Z hľadiska absolútnych verejných výdavkov EÚ investuje významné finančné zdroje na úrovni porovnateľnej ako USA a Japonsko. Na základe údajov na obyvateľa vsak priemerná úroveň verejných investícií v EÚ-25 dosahuje 2,4 EUR na občana (2,9 EUR v EÚ-15), v porovnaní s 3,7 EUR v USA a 6,2 EUR v Japonsku. Podobne, z hľadiska HDP, EÚ-25 investuje 0,01 % v porovnaní s USA a Japonskom, ktoré investujú 0,01 % a 0,02 %. Vsetky krajiny EÚ-25, s výnimkou Írska, majú v súčasnosti nizsiu úroveň investícií na obyvateľa nez USA aj Japonsko. Tiez je nutné brať do úvahy plánované zvýsenia v USA a Japonsku, pričom v USA má dôjsť k zvýseniu na 5 EUR na občana do roku 2006 a v Japonsku na 8 EUR v roku 2004. Zdá sa byť preto pravdepodobné, ze rozdiel medzi EÚ a jej hlavnými konkurentmi sa bude naďalej zvysovať. Jedným z významných rozdielov medzi EÚ a nasimi hlavnými konkurentmi je, ze na poli európskeho výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií sa objavuje nebezpečenstvo pomernej rozdrobenosti z dôvodu rôznorodého rozsahu rýchlo sa vyvíjajúcich programov a zdrojov financovania. Príspevok ES v súlade so RP6 vo výske 350 miliónov EUR v roku 2003 sa rovná priblizne jednej tretine celkových európskych výdavkov na nanotechnológiu. Pre nasich hlavných konkurentov sú charakteristické koordinované a/alebo centralizované programy v oblasti nanotechnológií. V USA sú, napríklad, dve tretiny financií prideľované ako súčasť Národnej nanotechnologickej iniciatívy pod zástitou federálneho programu. Zdá sa byť nepravdepodobné, ze by EÚ mohla zostať konkurencieschopná v globálnom meradle bez lepsieho zamerania a koordinácie programov na úrovni Spoločenstva. Výskum nanotechnológie prebieha v pristupujúcich krajinách a tieto sú zapojené do projektov prostredníctvom rámcových programov EÚ (RP) pre výskum a technický rozvoj. Švajčiarsko má dlhodobú tradíciu výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií a má jednu z najvyssích úrovní patentovania a publikovania na jedného obyvateľa. Programy na výskum nanotechnológií boli vytvorené aj v iných pridruzených krajinách RP6, napríklad v Nórsku. Prostredníctvom rámcových programov EÚ uz boli podporované viaceré výskumné projekty zalozené na spolupráci a iné iniciatívy. Tieto pridali dôlezitý európsky rozmer vytvorením nadnárodných spoluprác a urýchlili významný nárast národného a súkromného financovania. Zatiaľ čo stvrtý RP (RP4) a piaty RP (RP5) program financujú celý rad nanotechnologických projektov [11], az v siestom RP (RP6) [12] bola nanotechnológia označená za jednu z hlavných priorít. [11] Ďalsie informácie nájdete v databáze projektov: http://www.cordis.lu/fp6/projects.htm. [12] Pozri: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm. 3. Cesta k nekonečne malému: Päť hybných síl na stimuláciu pokroku Na dneskom globálnom trhu si hospodársky rast vyzaduje inovácie, ktoré, naopak závisia od výskumu. Výskum a vývoj na svetovej úrovni je veľmi dôlezitou časťou tohto procesu, ale existujú aj iné faktory, ktoré je nutné brať do úvahy. V tomto kontexte sa rozoznáva päť hybných síl: výskum a vývoj, infrastruktúra, vzdelávanie a skolenie, inovácie a spoločenský rozmer. Vo vsetkých týchto vzájomne závislých silách je potrebná séria súčinných krokov na úrovni Spoločenstva, aby sa mohol vyuzívať potenciál, ktorý ponúka Európsky výskumný priestor. Takýto integrovaný prístup k výskumu a vývoju v nanovedách a nanotechnológiách bol jedným z hlavných záverov stretnutia ,EuroNanoForum2003" [13], ktoré organizovalo generálne riaditeľstvo pre výskum (RTD) v decembri 2003, a na ktorom sa zúčastnilo viac nez 1 000 účastníkov z celého sveta. Nedávne iniciatívy Komisie zahŕňajú seminár organizovaný generálnym riaditeľstvom pre zdravie a ochranu spotrebiteľa (SANCO), ktorý sa konal v marci 2004 na tému potenciálne riziká spojené s nanotechnológiami [14]. Iné iniciatívy, napr. v oblasti cestovných máp a predvídania, realizuje DG RTD a Spoločné výskumné centrum (Joint Research Centrum, JRC). [13] Ďalsie informácie nájdete na:http://www.euronanoforum2003.org/. [14] Ďalsie informácie nájdete na: http://europa.eu.int/comm/health/ph_risk/events_risk_en.htm. 3.1. Výskum a vývoj: Zvysovať rýchlosť Berúc do úvahy intelektuálne, vedecké a technické výzvy, ktoré stoja pred nanovedami a nanotechnológiami, dokonalosť v oblasti výskumu a vývoja je veľmi dôlezitá, aby sa zabezpečilo, ze Európa môze zostať konkurencieschopná z dlhodobého hľadiska. V tomto ohľade je podpora výskumu a vývoja prostredníctvom verejného financovania veľmi dôlezitá, rovnako ako disponibilita výskumníkov na svetovej úrovni a existencia súťaze medzi výskumnými tímami na európskej úrovni. Vedomosti získané prostredníctvom výskumu a vývoja sa musia zároveň prostredníctvom nanotechnológií premeniť na inovačné produkty a procesy, ktoré môzu zlepsiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. V tomto kontexte je nevyhnutné nielen udrziavať excelentnosť v oblasti výskumu a vývoja, ale aj zvýsiť investície do výskumu a vývoja priemyselného významu, posiľňujúc tak výskum a vývoj na úrovni Spoločenstva a zvysujúc koordináciu národných politík s cieľom zabezpečiť ,kritické mnozstvo". 3.1.1. Zvysovanie investícií do vedomostí s cieľom zlepsiť konkurecieschopnosť Európy Na vytvorenie blahobytu a nových pracovných miest na globalizovanom trhu a v rámci hospodárstva zalozeného na vedomostiach je veľmi dôlezitá konkurenčná tvorba nových vedomostí. Hoci európsky výskum a vývoj musí byť znamenitý, musí byť tiez aktuálny a musí prebiehať s konkurenčnými celkovými nákladmi, inak hrozí premiestnenie priemyselných činností do oblastí, v ktorých je tvorba vedomostí z hľadiska nákladov efektívnejsia. Ak budeme schopní prevziať vedúce postavenie v oblasti vytvárania vedomostí, je mozné zvrátiť súčasný trend a pritiahnuť priemysel zalozený na vedomostiach do Európy. Hrozí, ze európske verejné investície do výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií budú počas nasledujúcich piatich rokov výrazne nizsie nez u nasich hlavných konkurentov. Stojíme tvárou v tvár nebezpečenstvu, ze stratíme rýchlosť, pokiaľ nedôjde k výraznému nárastu investícií na európskej úrovni, to znamená, ze nedôjde aspoň k trojnásobne vyssím investíciám do roku 2010, berúc do úvahy lisabonské ciele. Takéto investície by sa nemali realizovať na úkor iných programov výskumu a vývoja, ale mali by byť v súlade s ,3 %" cieľom [15], a mali by sa zamerať na najnáročnejsie aspekty, hlavne na priemyselné inovácie zalozené na vedomostiach (,nanovýroba"), integráciu na makro-mikro-nano rozhraní a interdisciplinárny (,konvergujúci") výskum a vývoj. Prospesná môze byť aj vhodná súčinnosť s európskou stratégiou zameranou na biologické vedy a biotechnológie [16]. [15] ,More research for Europe: Towards 3 % GDP" (,Viac výskumu pre Európu: Smerom k 3 % HDP"), COM(2002) 499 final. [16] Life sciences and Biotechnology: A strategy for Europe" (,Biologické vedy a biotechnológie: Stratégia pre Európu") COM(2002) 27. Investície do výskumu a vývoja by sa mali zvýsiť na úrovni Spoločenstva aj na úrovni členských státov tak, aby sa vzájomne dopĺňali, a aby sa podporovala spolupráca. Kooperačné výskumné projekty na európskej úrovni sú veľmi dôlezité pre získavanie schopností a kritického mnozstva na ďalsí rozvoj excelentnosti. Je to obzvlásť dôlezité pre rýchly pokrok v oblasti nanotechnológie prostredníctvom interdisciplinárneho výskumu a vývoja. V tomto kontexte sa treba zamerať na súčinnosť výskumu, infrastruktúry a vzdelávania - sú neoddeliteľné. Takýto ,systémový prístup" podnieti vytváranie vedomostí, a zároveň pritiahne tie najlepsie mozgy pôsobiace vo výskume a vývoji v oblasti nanotechnológií do Európy a udrzí ich v nej. 3.1.2. Výskum na úrovni Spoločenstva Výskum uskutočňovaný na úrovni Spoločenstva konkurencieschopným a transparentným spôsobom je základným prostriedkom na stimuláciu a podporu výskumu a vývoja na svetovej úrovni v Európskom výskumnom priestore (EVP). Okrem spájania vedomostí spája aj najlepsie tímy z rôznych disciplín a vytvára rozhranie medzi priemyslom a univerzitami, čím zabezpečuje dynamickú účasť na interdisciplinárnom výkumno-vývojovom procese, ktorý je prínosom pre rozvíjajúce sa nanotechnológie. V rámcové programy EÚ uz podporujú významné mnozstvo výskumných projektov v oblasti nanotechnológií. Hoci bol dosiahnutý výrazný pokrok v zlepsovaní excelentnosti výskumu a vývoja, az RP6 uznáva kľúčovú úlohu nanotechnológie, sústreďujúc výskumné a vývojové činnosti do jednej prioritnej tematickej oblasti, čím umozňuje Komisii vysporiadať sa s problémom rozptyľovania, zdvojovania a rozdrobovania. Zaviedli sa dva nové nástroje, konkrétne integrované projekty (Integrated Projects, IP) a siete excelentnosti (Networks of Excellence, NE). Tieto dopĺňa celý rad iných nástrojov a činností [17], vrátane IP určených pre MSP. [17] Informácie o celom rade nástrojov v RP6 nájdete na internetovej adrese: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm. Od uverejnenia prvých výziev na predkladanie návrhov bolo vybraných a prerokovaných viac nez 20 IP a NR pre výskum a vývoj v oblasti nanovied a nanotechnológií. IP sústreďujú kritické mnozstvo zainteresovaných subjektov a financovania na presadenie specifického cieľa. Integrujú vsetky aspekty procesu výskumu a vývoja, tak technické, ako aj aj netechnické aspekty, a môzu zabezpečiť prechod od nanovied k nanotechnológiám tým, ze spájajú výskumné a priemyselné spoločenstvá. Európske technologické platformy predstavujú novú koncepciu, ktorá sa snazí o spojenie vsetkých zainteresovaných subjektov, ktoré majú záujem o vytvorenie dlhodobej spoločnej vízie, vytvorenie cestovných máp, zabezpečenie dlhodobého financovania a realizáciu jednotného prístupu k riadeniu. Táto koncepcia by mohla byť vhodná v reakcii na potrebu väčsieho stupňa súčinnosti a koordinácie medzi rôznymi zainteresovanými subjektami v specifickej technologickej oblasti. 3.1.3. Koordinácia národných politík Národné a regionálne politiky a programy majú dôlezité miesto vo financovaní výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií v Európe. Uznáva sa vsak, ze národné kapacity sú často nedostatočné na vytvorenie pilierov excelentnosti na svetovej úrovni. Je preto naliehavé, aby boli tieto programy koordinované tak, aby sa vynakladané úsilie v rámci EVP konsolidovane sústredilo na zabezpečenie kritického mnozstva a na väčsí vplyv na tri kľúčové osi spolupráce: výskum, infrastruktúru a vzdelávanie. Aby sa stimulovalo presadenie nanotechnológie do aplikácií, a aby sa zvýsil a vyuzil interdisciplinárny charakter výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií, je dôlezité, aby boli národné programy (často) rôznych disciplín a priorít koordinované spôsobom, pri ktorom sa úsilie zameriava na zabezpečenie kritického mnozstva v aplikovanom výskume a vývoji a zmiesanie rôznych vedeckých spôsobilostí. To by malo pomôcť pri zabezpečovaní rýchleho vyuzitia vedomostí v inováciách vo vsetkých európskych regiónoch. Iniciatívy, ako napríklad, otvorená metóda koordinácie (Open Method of Co-ordination, OMC) [18] a ERA-NET [19] môzu stimulovať a podporovať koordináciu programov a spoločných aktivít uskutočňovaných na národnej alebo regionálnej úrovni, ako aj medzi európskymi organizáciami. Takéto iniciatívy môze sprevádzať vhodné porovnávanie (benchmarking) ako prostriedok merania pokroku. [18] Ako je stanovené v záveroch predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Lisabone v roku 2000 http://ue.eu.int/. [19] Pozri: http://www.cordis.lu/coordination/home.html 3.1.4. Cestovné mapy a predvídanie Takzvané ,cestovné mapy" rozvoja technológií predstavujú prostriedok definovania a vyhodnocovania pokroku v nanotechnológii a pokračovania ich prenikania do zrelsích fáz priemyselného rozvoja. Proces prípravy cestovných máp je uzitočný sám osebe, pretoze si vyzaduje od zainteresovaných subjektov vzájomnú interakciu a úvahu o mozných vývojoch, výzvach, vplyvoch a budúcich potrebách. Vseobecná cestovná mapa pre nanotechnológiu nie je vsak reálna, pretoze daná oblasť je prílis rozsiahla. Namiesto toho by sa mali pouziť cestovné mapy v trhových sektoroch, ktoré uz dosiahli dostatočnú zrelosť. Pripravuje sa niekoľko cestovných máp, pre ktoré je hodnotný príspevok institúcií, ako napríklad Institute of Prospective Studies (Ústav pre perspektívne stúdie, IPTS) pôsobiaci v rámci Spoločného výskumného centra. Predvídanie hrá pri podpore tvorby cestovných máp, ako strategického nástroja politiky, dôlezitú úlohu tým, ze môze predpovedať budúci vývoj a umozňuje jeho primerané plánovanie. Je to obzvlásť dôlezité z dôvodu potenciálne rusivého charakteru nanotechnológie tam, kde je treba preskúmať mozné vplyvy na spoločnosť. Pre tieto účely je potrebná specifická metodológia a vytvára sa nezávislá skupina expertov EÚ na vysokej úrovni: ,Predvídanie novej technologickej vlny: Konvergujúce nano-, bio- a info-technológie a ich vplyv na európsku spoločnosť a konkurencieschopnosť". Opatrenia: Európsky výskumný priestor pre nanotechnológiu 1. Aby EÚ zostala v čele nanovied a nanotechnológií, musí posilniť svoj záväzok voči výskumu a vývoju. Pri zabezpečovaní súčinnosti s programami na národnej úrovni Komisia vyzýva členské státy, aby: (a) výrazne, do roku 2010 najmenej trojnásobne, zvýsili verejné investície do nanovied a nanotechnológií, pričom zvýsenie by sa malo uskutočniť jednotne a koordinovane a s ohľadom na lisabonský a ,3 %" cieľ; (b) podporovali excelentnosť v nanovedách prostredníctvom súťaze na európskej úrovni; (c) podnietili rozmach výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií v záujme aplikácií produkujúcich hodnoty, s dôrazom na zapojenie MSP; (d) zachovali sústredenie výskumných a vývojových aktivít v ďalsom RP tak, aby sa zabezpečilo kritické mnozstvo a súčinnosť medzi vývojom nanovied, nanotechnológií, súvisiacimi inzinierskymi disciplínami a bezpečnostnými aspektmi; (e) zabezpečili účinnú koordináciu národných programov; (f) posilnili snahy o tvorbu cestovných máp a predvídanie na európskej úrovni s príspevkom stredísk excelentnosti a ústavov, ako, napríklad, IPTS. 3.2. Infrastruktúra: Európske ,piliere excelentnosti" Infrastruktúra predstavuje zariadenia a zdroje, ktoré poskytujú základné sluzby výskumnému spoločenstvu. Môzu byť ,centralizované" (jeden zdroj v jednej lokalite), ,rozmiestnené" (sieť rozmiestnených zdrojov), alebo ,virtuálne" (sluzby sa poskytujú elektronicky). Najmodernejsie zariadenia a prístrojové vybavenie sú stále viac a viac dôlezité pre rozvoj nanotechnológie, ako aj pre demonstráciu toho, či mozno výskum a vývoj premeniť na produkty a procesy, ktoré potenciálne produkujú hodnoty. Aby sa urýchlil vývoj nanovied aj nanotechnológií, dôlezité sú investície do rozsiahlej palety vyspelých zariadení, nástrojov a vybavenia. V dôsledku interdisciplinárneho a zlozitého charakteru o investíciu do takejto infrastruktúry sa často musia deliť organizácie na miestnej, regionálnej, národnej a súkromnej úrovni. Je uzitočné rozdeliť infrastruktúru do troch rôznych úrovní: - investície az do výsky niekoľko desiatok miliónov EUR, realizované typicky na miestnej alebo regionálnej úrovni, napríklad, centrá interdisciplinárneho výskumu nanotechnológií v Spojenom kráľovstve (Interdisciplinary Research Centres in Nanotechnology) a kompetenčné centrá nanotechnológie (Competence centres for Nanotechnology) zriadené v Nemecku; - investície az do výsky 200 miliónov EUR, realizované typicky na národnej úrovni, dobrými príkladmi sú MINATEC vo Francúzsku, IMEC v Belgicku a MC2 vo Švédsku, ktoré sa stali centrami vynímajúcimi sa na európskej a globálnej úrovni; - investície nad 200 miliónov EUR, v EÚ este neexistujú zariadenia takéhoto rozsahu určené výslovne pre nanotechnológie, ale uz vznikajú sa v tretích krajinách [20]. [20] Jedným príkladom je ,California Nanosystems Institute" (,Kalifornský ústav pre nanosystémy"), ktorý sa rozvíja s investíciou vo výske priblizne 300 miliónov USD z federálnych, státnych a súkromných finančných prostriedkov (pozri: http://www.cnsi.ucla.edu/mainpage.html). Súčasná infrastruktúra nie vzdy spĺňa poziadavky priemyslu. Tento nesúlad môze mať riadiaci, zemepisný charakter, alebo sa môze týkať ťazkostí prístupu, alebo dosahovania dohody o podmienkach zaistenia práv na dusevné vlastníctvo. Riesenia ako, napríklad, ,otvorené laboratóriá" s jednoduchým prístupom pre priemysel sú veľmi zriedkavé, ale veľmi potrebné. Hlavne MSP majú často nedostatok kapitálu a mohli by získavať výrazné výhody z takéhoto prístupu, urýchliť tým proces výskumu a vývoja a skrátiť časové rozpätie do uvedenia na trh. 3.2.1. Nové ,piliere excelentnosti" pre Európu Naliehavo je potrebná infrastruktúra na svetovej úrovni pre nanovedy a nanotechnológie európskeho rozmeru a záujmu (,piliere excelentnosti"). Odhliadnuc od poskytovania prístupu k spičkovým zariadeniam, ktoré nemusia byť dostupné na miestnej úrovni, takáto infrastruktúra by mohla pokrývať vsetky aspekty interdisciplinárneho výskumu a vývoja, vzdelávania a výroby prototypov. Tiez by mohla zahŕňať verejné a súkromné partnerstvo a slúziť ako inkubátor pre novo začínajúce podniky a vyčlenené podniky. Aby sa dosiahlo potrebné kritické mnozstvo, potrebujeme sústrediť nase zdroje v limitovanom počte infrastruktúr v Európe. Medzi odvetvia, ktoré môzu mať úzitok zo vzájomnej súčinnosti, patrí nanoelektronika, nanobiotechnológia a nanomateriály. Potrebu minimalizovania rozdelenosti a zdvojovania vsak treba vyváziť dôlezitosťou zabezpečenia súťaze, a tým aj excelentnosťou výskumu a vývoja. Medzi infrastruktúrami na európskej, národnej a regionálnej úrovni je potrebné dosiahnuť nálezitú rovnováhu. Z dlhodobého hľadiska môze byť hromadný rozvoj a/alebo rozmiestnených centier dôlezitým prostriedkom udrziavania vhodnej úrovne súťaze. Európske technologické platformy spolu s orgánmi ako, napríklad, Európske strategické fórum pre infrastruktúru výskumu (European Strategy Forum on Research Infrastructure, ESFRI) môzu poskytnúť hodnotnú platformu na zabezpečenie optimálneho prístupu. 3.2.2. ,Iniciatíva pre rast" V oznámení ,Európska iniciatíva pre rast, investície do sietí a vedomostí na podporu rastu a zamestnanosti" [21], bola v spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) načrtnutá rozsiahla iniciatíva. V záujme začatia činnosti bol navrhnutý ,Program rýchleho startu". Mal by byť financovaný z kombinácie hlavne bankových pôzičiek (prostredníctvom iniciatívy EIV s názvom ,Inovácia 2010") a súkromných (priemyselných) zdrojov. [21] ,A European initiative for growth: Investing in networks and knowledge for growth and jobs"(,Európska iniciatíva pre rast: Investícia do sietí a vedomostí pre rast a pracovné miesta"), COM(2003) 690. Infrastruktúra pre nanoelektrotechniku je označená za jednu z oblastí pre investície v prvej vlne navrhovaných projektov ,Rýchly start". Jednou z iných oblastí je ďalsia generácia laserov (napr. lasery na voľných elektrónoch), ktoré sú schopné, napríklad, robiť tzv. ,momentky" o atómovej struktúre jednotlivých molekúl. Takéto zariadenia sú pre vývoj nanovied a nanotechnológie neoceniteľné a treba sa snaziť o súčinnosť s inými opatreniami na európskej a národnej úrovni. Opatrenia: Infrastruktúra 2. Na zabezpečenie zvýsenia konkurencieschopnosti EÚ v oblasti výskumu a vývoja v nanovedách a nanotechnológiách je potrebná infrastruktúra na svetovej úrovni (,piliere excelentnosti"), s európskym rozmerom a záujmom. Komisia vyzýva členské státy, aby : (a) vyvinuli jednotný systém výskumnej a vývojovej infrastruktúry, berúc do úvahy potreby zainteresovaných subjektov, najmä vytváranie súčinnosti so vzdelávaním; (b) prijali opatrenia s cieľom maximalizovať pridanú hodnotu existujúcej infrastruktúry, berúc do úvahy potreby priemyslu, hlavne MSP. Komisia zdôrazňuje potrebu: (c) preskúmať a zmapovať existujúcu infrastruktúru s cieľom definovať najnutnejsie potreby na urýchlenie pokroku v oblasti nanotechnológie, hlavne pri interdisciplinárnom výskume a vývoji; (d) vybudovať, ak treba, novú nanotechnologickú infrastruktúru na európskej úrovni, ktorá bude sústreďovať dostatočné kritické mnozstvo a berie do úvahy aj potreby priemyslu; (e) preskúmať moznosť finančnej súčinnosti s Európskou investičnou bankou, Európskym investičným fondom a strukturálnymi fondmi. 3.3. Investovanie do ľudských zdrojov Aby EÚ mohla vyuziť potenciál nanotechnológie, potrebuje generáciu interdisciplinárnych výskumníkov a inzinierov, ktorí dokázu vytvárať poznatky a zabezpečiť ich prevedenie do priemyslu. Aby EÚ mohla správne posúdiť a zvládnuť riziká, ktoré nanotechnológie znamenajú pre zdravie človeka, potrebuje aj nálezite skolených toxikológov a posudzovateľov rizika. Nanotechnológia, ako nová dynamická oblasť, ponúka mimoriadnu prílezitosť na nasmerovanie väčsieho počtu mladých vedcov a ďalsieho zručného personálu do kariér v oblasti výskumu. Podľa nedávnej správy [22] 5,68 aktívnych výskumníkov pripadá na kazdých 1 000 aktívnych osôb v Európe, v porovnaní s 8,08 v USA a 9,14 v Japonsku. Berúc do úvahy úroveň ľudských zdrojov spojených s dosiahnutním 3 % lisabonského cieľa do roku 2010, mozno odhadnúť, ze by bolo potrebných priblizne 1,2 miliónov ďalsích európskych výskumných pracovníkov (vrátane 700 000 výskumníkov) [23]. Je veľmi dôlezité, aby boli uskutočnené opatrenia na prilákanie a udrzanie výskumníkov v Európe, vrátane nedostatočne vyuzitého potenciálu zien. [22] European Commission ,Key Figures 2003-2004 (2003) (,Kľúčové údaje Európskej komisie 2003-2004"(2003)) 44. Údaj pre EÚ sa vzťahuje na rok 2001, pre USA na rok 1997 a pre Japonsko na rok 2002. [23] Investing in research: An action plan for Europe (,Investovanie do výskumu: Akčný plán pre Európu"), COM(2003) 226. 3.3.1. Lákanie mládeze k ,nano" Veľmi dôlezitým prvkom prístupu, ktorý je tu prezentovaný, je podpora mladsej generácie, aby sa uz od skorej mladosti zapájala do diskusií o vede. V anekdotách sa uvádza, ze pravdepodobnosť voľby vedeckej kariéry vo veľkej miere závisí od schopnosti učiteľov, rodičov a médií, ako povedal laureát Nobelovej ceny Richard Feynman, odovzdávať radosť z ,objavovania". Jednoduché koncepcie nanotechnológie sa dajú zavádzať praktickými vedeckými experimentmi a demonstráciami. Nanotechnológia je veľmi vhodná na vzdelávanie na stredoskolskej úrovni, pretoze sa často učí na integrovanej úrovni, a nie podľa odborov. Je vsak veľmi dôlezité, aby mladsia generácia získala pochopenie nielen pre výskum, ale aj pre to, čo výskumníci v skutočnosti ,robia". Mohlo by to pomôcť studentom pri odôvodnených voľbách, a to prezentovaním výskumov ako vzrusujúcej a zodpovednej moznosti budúcej kariéry s mnozstvom prílezitostí. Hodnotné sú iniciatívy, ako, napríklad, ,Európsky rok výskumných pracovníkov" [24]. [24] ,Reserchers in the European Reserch Area: One profession, multiple carreers" (,Výskumníci v Európskom výskumnom priestore: Jedna profesia, mnoho kariér") COM(2003) 436. 3.3.2. Prekonávanie hraníc medzi disciplínami Univerzity hrajú ústrednú úlohu pri rozvoji vedomostí v Európe [25]. Nanotechnológia kladie veľký dôraz na interdisciplinárny prístup. Je mozné uvazovať o vysokoskolských odboroch, v ktorých studenti pokračujú v získavaní základného vzdelania v celkom rade disciplín, bez ohľadu na specifický vysokoskolský odbor, ktorý majú v úmysle studovať. To by malo zabezpečiť, ze budúce generácie nanotechnológov budú specialistami, ktorí budú prijímať aj iné poznatky, a budú schopní komunikovať s kolegami v pôsobiacimi iných disciplínach. Praktické ,vzdelávanie výskumom" by sa malo stať dôlezitým prvkom v nanotechnológii. [25] ,The role of universities in the Europe of knowledge" (,Úloha univerzít v Európe vedomostí" ) COM(2003) 58. Pre nanotechnológiu by sa malo počítať s novými formami vzdelávania, presahujúcimi tradičné hranice disciplín, zameranými na zabezpečenie cielenej interdisciplinárnej výučby na svetovej úrovni v univerzitnom a postgraduálnom stúdiu. Tiez by sa malo počítať s novými prístupmi poskytujúcimi prostriedky pre pritiahnutie verejného a súkromného financovania, spolu s ďalsími formami spolupráce medzi akademickou obcou a priemyslom (napr. akademické ,začínajúce podniky" a ,univerzity rizikového kapitálu"). Malo by to byť v kontexte ,pilierov excelentnosti" na európskej úrovni (pozri opatrenie 2), aby studenti dostali ideálnu prílezitosť na získavanie praktických skúseností v oblasti spičkového výskumu. 3.3.3. Výskumníci a inzinieri s podnikateľským duchom Uplatneniam v oblasti výskumu sa nedávno dostalo pozornosti na európskej úrovni a poukázalo sa na celý rad ich slabých stránok, medzi nimi: spôsob náboru, pracovné podmienky a rozdiely v pracovných prílezitostiach pre muzov a zeny [26]. Predovsetkým prekázky v mobilite výskumníkov a technikov medzi odvetviami výskumu a priemyslu (t.j. hodnotenie kariéry prostredníctvom publikácií alebo patentov) vyvolávajú znepokojenie, a môzu mať nepriaznivý vplyv na premenu technológií a inovácie v nanotechnológii. [26] ,Reserchers in the European Reserch Area: One profession, multiple carreers" (,Výskumníci v Európskom výskumnom priestore: Jedna profesia, mnoho kariér") COM(2003) 436. Keď sa snazíme o dynamickú spoločnosť zalozenú na vedomostiach, názor, ze vzdelávanie sa končí, keď sa začína zamestnanie, je kontraproduktívny. Práve tým sa zaoberá akčný plán pre zručnosti a mobilitu [27]. Nanotechnológia je dynamická oblasť, ktorá si vyzaduje neustále vzdelávanie v záujme sledovania najnovsieho vývoja. Keďze sa nanotechnológia dostáva blizsie k trhu, narastá aj dôlezitosť potreby vzdelávania kvôli pomoci novo začínajúcim a vyčleneným podnikom, spravovaniu portfólií práv na dusevné vlastníctvo, bezpečnostným a pracovným podmienkam (vrátane ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci), ako aj prehlbovania iných doplňujúcich zručností, s cieľom zabezpečiť inovátorom lepsie postavenie pri získavaní financií a pri uplatňovaní svojich iniciatív. [27] ,Making a European area of lifelong learning reality" (,Vytváranie európskej oblasti celozivotného vzdelávania"), COM(2001) 678 a ,Commission's Action Plan for skills and mobility" (,Akčný plán Komisie pre zručnosti a mobilitu"), COM(2002) 72. Opatrenia: Investovanie do ľudských zdrojov 3. Komisia vyzýva členské státy, aby prispeli k: (a) určeniu vzdelávacích potrieb v oblasti nanotechnológií, a aby poskytli príklady najlepsej praxe a/alebo výsledky pilotných stúdií; (b) povzbudeniu definovania a realizácie nových kurzov a osnov, skolení pre učiteľov a vzdelávacieho materiálu na podporu interdisciplinárnych prístupov k nanotechnológiám tak v skolskom vzdelávaní, ako aj na postgraduálnej úrovni; (c) integrovaniu doplňujúcich zručností do postgraduálneho a celozivotného vzdelávania, napr. podnikanie, otázky zdravia a bezpečnosti pri práci, patentovanie, mechanizmus ,vyčleňovania podniku", komunikácia atď. Komisia vidí prílezitosť na: (d) preskúmanie realizovateľnosti spoločnej Marie Curie výzvy na predkladanie návrhov [28] v oblasti nanovied a nanotechnológií; [28] Pozri: http://europa.eu.int/mariecurie-actions. (e) vytvorenie ,Európskej ceny pre nanotechnológiu", ktorá by prispela k podporovaniu interdisciplinárneho a podnikateľského ducha výskumníkov. 3.4. Priemyselné inovácie, od vedomostí k technológiám Na súčasnom globalizovanom trhu dlhodobý hospodársky úspech závisí stále viac a viac od vytvárania, riadenia a vyuzívania vedomostí. Investície do výskumu a vývoja sú potrebné na vytváranie vedomostí, a priemyselná inovácia, naopak, potrebuje vedomosti na produkovanie hospodárskej prosperity. Kruh sa týmto uzatvára a čerstvý súkromný kapitál môze byť vlozený do výskumu a vývoja. Ako môze európsky priemysel ťaziť z nasej sily v nanovedách, aby realizoval produkty a sluzby produkujúce hospodársku prosperitu? Schopnosť odblokovať potenciál týchto vedomostí prostredníctvom nanotechnológií je veľmi dôlezitá kvôli tomu, ze dáva nový podnet priemyslom, ktoré uz nie sú konkurencieschopné v dôsledku silnej medzinárodnej hospodárskej súťaze, a ze rozvíja nové európske priemyselné odvetvia zalozené na vedomostiach. Je potrebný integrovaný prístup k inovačnej politike [29] a tento sa bude rozvíjať v inovačnom akčnom pláne [30], ktorý sa očakáva v blízkej budúcnosti. Odhliadnuc od bezných faktorov [31] , ktoré sú zásadné pre celý výskum a vývoj, vrátane fungujúcich a konkurenčných trhov, fiskálnej politiky, ktorá podporuje inovácie, finančných nástrojov [32], zručných ľudských zdrojov, verejného a súkromného partnerstva a infrastruktúry, nanotechnológia musí venovať pozornosť ďalsím trom faktorom: patentovaniu základných vedomostí, regulácii a metrológii. [29] ,Innovation policy: updating the Union's approach in the context of the Lisbon strategy" (,Inovačná politika: aktualizácia prístupu Únie v kontexte lisabonskej stratégie") COM(2003) 112. [30] Pozri: http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/index.htm [31] Pozri: napr. ,Investing in research: An action plan for Europe (,Investovanie do výskumu: Akčný plán pre Európu") COM(2003) 226. [32] Pozri: napr. , Access to finance of small and medium-sized enterprises" (,Prístup k financiám malých a stredných podnikov") COM(2003) 713. 3.4.1. Moznosti a výzvy pre existujúci priemysel Nanotechnológia ponúka obrovské prílezitosti pre spoločnosti na realizáciu vedľajsích aj podstatných inovácií. Zároveň ponecháva mnozstvo spoločností vystavených riziku, pričom tieto nerozoznajú jej potenciál dostatočne skoro a strácajú svoju konkurencieschopnosť. Rozhodujúcim faktorom môze byť to, ze v Európe chýba podnikateľská kultúra, ktorá by podporovala a povzbudzovala podniky na preberanie rizík v oblastiach, akou je nanotechnológia, popri existencii priaznivých rámcových podmienok pre inovácie. Európsky priemysel funguje vo vysoko konkurenčnom prostredí. Z rôznych dôvodov môzu odvetvia trpieť nedostatkom kapitálu a môzu venovať len obmedzené zdroje na uskutočňovanie výskumu a vývoja a inovácií. Nedávne údaje zobrazujú celkové súkromné investície do výskumu a vývoja vo výske 1,09 % HPD v EÚ v porovnaní s 1,85 % v USA a 2,2 % v Japonsku [33]. Hoci takéto údaje nie sú dostupné pre nanotechnológiu, dá sa predpokladať, ze podiel priemyselných investícií v Európe bude úmerne nizsí nez v USA alebo Japonsku. [33] ,European Commission Key Figures 2003-2004 (2003)" (,Kľúčové údaje Európskej komisie 2003-2004(2003)"). 3.4.2. Vznik podniku a rizikový kapitál v nanotechnológii Väčsina oblastí nanotechnológie je v ranom stádiu rozvoja a úspesní výskumníci sa často menia na podnikateľov rozbiehajú začínajúce podniky. Spomedzi stoviek takýchto spoločností zalozených počas posledných rokov sa polovica nachádza v USA, v porovnaní s jednou stvrtinou v EÚ [34]. Berúc do úvahy, ze MSP zaisťujú dve tretiny zamestnanosti v Európe, je jasné, ze je potrebné väčsie úsilie na podporu vytvárania nových a inovačných podnikov [35]. [34] ,Little science, big bucks, (,Vedy málo, dolárov veľa") Nature Biotechnology, zväzok 21, číslo 10, október 2003, s. 1127. [35] ,Action plan: The European Agenda for Entrepreneurship" (,Akčný plán: Európska agenda pre podnikanie") COM(2004) 70. Banky a investori v oblasti rizikového kapitálu sú veľmi vyberaví pri ponuke rizikového kapitálu hlavne v oblastiach, ktoré vnímajú ako oblasti s vysokým technickým rizikom, neistými časovými lehotami uvádzania produktov na trh, alebo ktoré by mohli mať negatívne etické, zdravotné alebo environmentálne následky. Bezne sú potrebné patenty na dokázanie vlastníctva vedomostí a noví podnikatelia nemusia byť len v čele nanotechnológie, ale ju aj kombinovať s manazmentom a zbehlosťou v stratégii podnikania. Noví podnikatelia sa často sťazujú, ze je im ponúkaný úver (namiesto rizikového kapitálu), a ze nedostávajú ziadnu podporu v oblasti manazmentu - to zvysuje ich bezmocnosť a vystavenosť riziku. Napriek technologickému úspechu, začínajúce podniky môzu zlyhať, v prípade, ze nedokázu vyrovnať príjmy a výdavky - prekonať tzv. ,údolie smrti". Tento problém môze byť akútny pri nanotechnológii, v ktorej si výskumný a vývojový proces vyzaduje dlhodobé záväzky. V tomto kontexte môze Európska investičná banka (EIB) hrať dôlezitú úlohu v poskytovaní pôzičiek a posilňovaní kapitálovej základne pre podniky venujúce sa nanotechnológii. 3.4.3. Patentovanie Vlastníctvo vedomostí prostredníctvom práv na dusevné vlastníctvo je veľmi dôlezité pre konkurencieschopnosť priemyslu tak z hľadiska prilákania počiatočných investícií, ako aj z hľadiska zabezpečenia budúceho výnosu. Počet patentov v nanotechnológii od začiatku 80. rokov 20. storočia neustále rastie. Spoločná správa práv na dusevné vlastníctvo môze byť náročná v oblasti akou je nanotechnológia, v ktorej interdisciplinarita spája výskumníkov a pracovníkov priemyslu s odlisnými kultúrami a postojmi. Vďaka silnému dôrazu kladenému na vedomosti nanotechnológia nastoľuje základné otázky týkajúce sa toho, čo by malo byť, čo by nemalo byť patentovateľné (napr. na úrovni jednotlivých molekúl). Dohoda vo veci koncepcie a definícií na európskej, a v ideálnom prípade na medzinárodnej úrovni, bude hrať dôlezitú úlohu pri udrziavaní dôvery investorov a vyhýbaní sa skresleniam, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku odlisného miestneho posudzovania alebo výkladu práv na dusevné vlastníctvo. 3.4.4. Regulácia Vhodná a včasná regulácia v oblasti verejného zdravia, ochrany spotrebiteľa a zivotného prostredia má zásadný význam, a zabezpečuje dôveru spotrebiteľov, pracovníkov a investorov. Existujúce predpisy by sa mali vyuzívať v maximálnej miere. Napriek tomu, zvlástny charakter nanotechnológií si vyzaduje ich opätovné preskúmanie a prípadnú revíziu. Mal by sa zvoliť proaktívny prístup. Rozvíjajúce sa vedomosti v nanovedách prostredníctvom výskumu a vývoja na európskej aj národnej úrovni musia tvoriť základňu pre ďalsie opatrenia. Harmonizované predpisy okrem toho, ze zabezpečujú konzistentnosť a predchádzajú skresleniam na trhu, hrajú kľúčovú úlohu pri minimalizovaní rizika a zabezpečovaní ochrany zdravia a zivotného prostredia. Existujúce predpisy sa často opierajú o parametre, ktoré sa môzu ukázať ako nevhodné pre určité aplikácie nanotechnológie, ako, napríklad, pre voľné nanočiastočky. Prahy sú často definované z hľadiska produkovania objemov alebo mnozstiev, pod hraničnou hodnotou ktorých môze byť látka vyňatá z úpravy. Dôlezitosť takýchto prahov treba znova posúdiť, a v prípade potreby aj zmeniť. 3.4.5. Metrológia a normy V záujme zabezpečenia, aby EÚ mohla realizovať komerčný potenciál nanotechnológie, priemysel a spoločnosť budú potrebovať spoľahlivé a kvantitatívne prostriedky charakterizácie, ako aj techniky merania, ktoré podporia konkurencieschopnosť a spoľahlivosť budúcich produktov a sluzieb. Aby sa umoznil rýchly vývoj technológie, a aby uzívatelia získali potrebnú dôveru v procesy a funkčné charakteristiky produktov, je nutné vytvoriť metrológiu a normy. Inovačné objavy v oblasti techník merania sú potrebné, aby sa bolo mozné zvládnuť poziadavky nanotechnológie. Ide o náročnú oblasť činnosti. Na nanoúrovni sa stáva odstránenie rusivých účinkov samotných meracích prístrojov na meranie zlozitejsím. V určitých oblastiach nie sú jednoducho v súčasnosti dostupné metrologické nástroje. Potrebný je seriózny prednormatívny výskum a vývoj, berúc do úvahy priemysel z hľadiska rýchleho merania a kontroly. Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) [36] nedávno vytvoril pracovnú skupinu, ktorá sa venuje nanotechnológii. [36] Ďalsie informácie nájdete na: http://www.cenorm.be/ (Rezolúcia CEN BT C005/2004). Opatrenia: Priemyselná inovácia, od vedomostí k technológii 4. Zdôrazňujúc prínos koordinovaného prístupu k stimulácii inovácií a podnikania v nanotechnológii v Európe, Komisia: (a) vyzýva členské státy, aby prijali podmienky podporujúce investície priemyslu a nových inovačných podnikov do výskumu a vývoja v súlade s lisabonskými cieľmi; (b) zdôrazňuje potrebu prehĺbenia skúmania perspektív a podmienok úspesného priemyselného vyuzívania nanotechnológií; (c) pobáda Európsku investičnú banku a Európsky investičný fond, aby prispievali k posilňovaniu kapitálovej základne inovácií v nanotechnológii a vyzýva členské státy, aby preskúmali vyuzívanie strukturálnych fondov na výskumné a vývojové iniciatívy na regionálnej úrovni; (d) povazuje silný, harmonizovaný a dostupný rámec zaisťovania práv na dusevné vlastníctvo ako dôlezitý na podporu premeny technológií a inovácií; (e) vyzýva členské státy, aby nadviazali uzsiu spoluprácu s patentovými úradmi s cieľom vybudovať účinnejsí globálny systém patentovania [37]; [37] Pozri záverečné komuniké zo zasadnutia Výboru OECD pre vedeckú a technickú politiku na ministerskej úrovni, 29.-30. januára 2004 (pozri http://www.oecd.org/). (f) vyzýva členské státy, aby revidovali existujúce predpisy, ktoré majú brať do úvahy specifiká nanotechnológie, a aby prijali spoločný európsky prístup; (g) vyzýva členské státy, aby stupňovali a koordinovali činnosti v oblasti metrológie, standardov a noriem cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. 3.5. Začleňovanie spoločenskej dimenzie Niektorí ľudia kritizujú vedeckú spoločnosť za to, ze sa veľmi vzdialila od mechanizmov demokracie, lebo chýbajú pochopenie verejnosti, vytvorenie vlastného názoru verejnosti o rizikách a prínosoch, verejná účasť a moznosť kontroly. Hoci potenciálne aplikácie nanotechnológie môzu zlepsiť kvalitu zivota, môzu znamenať aj určité riziko, ako ktorákoľvek iná nová technológia - práve to by sa malo otvorene uznať a preskúmať. Zároveň by sa malo dôkladne posúdiť, ako verejnosť vníma nanotechnológiu a jej riziká, a aj tieto problémy riesiť. Je spoločným záujmom zaujať proaktívny postoj a úplne integrovať spoločenské úvahy do procesu výskumu a vývoja, skúmajúc jeho prínosy, riziká a hlbsie dôsledky pre spoločnosť. Ako uz bolo naznačené [38], je nutné to vykonať čo mozno najskôr, a nielen jednoducho čakať na prijatie post-facto. V danom ohľade zlozitý a nevideteľný charakter nanotechnológie predstavuje výzvu pre tých, ktorí pracujú v oblasti informovania o vede a rizikách. [38] Pozri: napr. ,Nanotechnology: Revolutionary opportunities & societal imlications" (,Nanotechnológia: Revolučné prílezitosti a spoločenské súvislosti"), 3. Spoločný seminár EK-NSF o nanotechnológii, Lecce, Taliansko (2002), a ,The cocial and economic challenges of nanotechnology" (,Spoločenské a hospodárske výzvy nanotechnológie"), ESRC, UK (Spojené kráľovstvo) (2003). 3.5.1. Zodpovedný vývoj nanotechnológie Musia sa respektovať etické princípy, a kde je to vhodné, musí sa presadzovať ich plnenie prostredníctvom predpisov. Tieto princípy sú zahrnuté do Európskej charty základných práv [39] a iných európskych a iných medzinárodných dokumentov [40]. Názor Európskej skupiny pre etiku (European Group of Ethics, EGE) [41] skúmajúcej etické aspekty aplikácií v zdravotníctve, ktoré súvisia s nanotechológiami, by sa mal tiez brať do úvahy. [39] Pozri: http://www.europarl.eu.int/charter/default_en.htm [40] Pozri: http://europa.eu.int/comm/research/science-society/ethics/legislation_en.html [41] Pozri: http://europa.eu.int/comm/european_group_ethics/index_en.htm Medzi niektoré základné etické hodnoty patrí: princíp respektovania dôstojnosti, princíp individuálnej autonómie, princíp spravodlivosti a dobročinnosti, princíp slobody výskumu a princíp proporcionality. Treba pochopiť závaznosť týchto princípov vo vzťahu k humánnym, aj k iným ako humánnym aplikáciám nanotechnológie. Okrem toho, určité aplikácie, napr. miniaturizované senzory, môzu mať specifické vplyvy na ochranu súkromia a osobných údajov. Je nevyhnutný otvorený, sledovateľný a overiteľný rozvoj nanotechnológie, ktorý bude v súlade s demokratickými princípmi. Napriek istým hlasom volajúcim po moratóriu nanotechnologického výskumu, Komisia je presvedčená, ze by to bolo veľmi kontraproduktívne. Odhliadnuc od odopierania mozných prínosov pre spoločnosť, mohlo by to viesť k vytvoreniu ,technologických rajov", t.j., keď sa výskum vykonáva v zónach nepodliehajúcich regulačným rámcom a je otvorený moznému zneuzitiu. Nasa následná neschopnosť sledovať vývoj a zasiahnuť za takých okolností by mohla mať dokonca k este horsie následky. Princíp prevencie [42], ako sa pouzíval doposiaľ, by sa mohol aplikovať v prípade identifikovania reálnych a váznych rizík. [42] ,Communication from the Commisson on the Precautionary Principle" (,Oznámenie Komisie o princípe prevencie") COM(2000) 1. 3.5.2. Informácie, komunikácia a dialóg: Pochopiť neviditeľné ,Čo sú nanotechnológie?" Výskum verejnej mienky uskutočnený na vzorke viac nez 16 000 občanov v roku 2001 [43] naznačil, ze úroveň pochopenia nanotechnológie je veľmi slabá. Keďze je nanotechnológia zlozitá a týka sa úrovne, ktorá je neviditeľná, môze byť pre verejnosť náročné pochopiť ju. Titulky v novinách, napríklad, o samostatne sa replikujúcich nanorobotoch, ktoré skutočne presahujú nase moznosti, ale sú často prezentované ako bezprostredná hrozba, dokazujú, ze je tu nevyhnutná potreba poskytovať informácie o súčasnom nanotechnologickom výskume a jeho mozných aplikáciách. Napríklad, ,nanoTruck" (nanokamión) [44] je vynikajúcim príkladom spôsobov, akými sa dá zvýsiť povedomie verejnosti o nanotechnológii. [43] European Commission ,Europeans, Science and Technology" Eurobarometer (Eurobarometer Európskej komisie ,Európania, veda a technika") 55.2, December 2001. [44] Ďalsie informácie nájdete na: http://www.nanotruck.net. Bez skutočného komunikačného úsilia by nanotechnologické inovácie mohli čeliť nespravodlivému negatívnemu vnímaniu verejnosťou. Účinný dvojsmerný dialóg je nevyhnutný, počas ktorého sa do úvahy vezmú názory vseobecnej verejnosti tak, aby citeľne mohli ovplyvniť rozhodnutia týkajúce sa politiky výskumu a vývoja [45]. Dôvera verejnosti a akceptovanie nanotechnológie budú zivotne dôlezité pre jej dlhodobý rozvoj, a umozní nám ťaziť z jej potenciálnych prínosov. Je zrejmé, ze vedecké spoločenstvo bude musieť zlepsiť schopnosť komunikácie. [45] ,Science and Society - Action Plan" (,Veda a spoločnosť akčný plán"), COM(2001) 714. Opatrenia: Integrovanie spoločenskej dimenzie 5. Komisia, zdôrazňujúc potrebu venovať nálezitú pozornosť spoločenským aspektom nanotechnológie,: (a) vyzýva členské státy k otvorenému a proaktívnemu prístupu k riadeniu výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií, aby sa zabezpečilo informovanie verejnosti a získala jej dôvera; (b) pobáda na dialóg s občanmi/spotrebiteľmi EÚ, aby podporila posúdenie výskumu a vývoja v oblasti nanotechnológií zalozených na nestranných informáciách a výmene názorov; (c) opätovne potvrdzuje svoju oddanosť etickým princípom, aby zabezpečila, ze výskum a vývoj v oblasti nanotechnológií bude vykonaný zodpovedným a transparentným spôsobom. 4. Verejné zdravie, bezpečnosť, ochrana zivotného prostredia a spotrebiteľa Vedecké skúmanie a vyhodnocovanie mozných zdravotných alebo environmentálnych rizík spojených s nanotechnológiou musia sprevádzať výskum a vývoj a technický pokrok. Niektoré cielené stúdie s cieľom posúdiť potenciálne riziká sa uz začali, a tieto sú tiez skúmané v rámci projektov IP a NR RP6 v oblasti nanotechnológie. Najmä nanočiastočky by sa mohli správať neočakávaným spôsobom z dôvodu ich malých rozmerov [46]. Môzu predstavovať speciálne výzvy, napríklad vo vzťahu k produkcii, likvidácii, manipulácii, skladovaniu a doprave. Treba uskutočňovať výskum a vývoj na stanovenie relevantných parametrov a podľa potreby pripravovať predpisy, pričom treba zohľadňovať celú reťaz činiteľov, od výskumníkov, pracovníkov az po spotrebiteľov. Tento výskum a vývoj tiez musí brať do úvahy vplyvy nanotechnológií počas celej ich zivotnosti, napríklad s vyuzitím nástrojov na posúdenie zivotnosti. Keďze takéto otázky sú predmetom vseobecného záujmu na celom svete, bolo by účelné systematicky zhromazďovať vedomosti na medzinárodnej úrovni. [46] Pozri: napr. projekty financované ES: Nanopatológia ,Úloha nanočiastočiek v patológiách vyvolaných biomateriálom" (QLK4-CT-2001-00147), Nanoderm ,Kvalita pokozky ako prekázka pre ultrajemné čiastočky" (QLK4-CT-2002-02678), Nanosafe ,Ohodnotenie rizika vo výrobe a pouzití nanočiastočiek s vývojom preventívnych opatrení a kódexov praxe" (G1MA-CT-2002-00020). Vseobecnejsie povedané, verejné zdravie, ochrana zivotného prostredia a spotrebiteľa si vyzaduje, aby si tí, čo sú zainteresovaní do rozvoja nanotechnológii, vrátane výskumníkov, vývojárov, výrobcov a distributérov, vopred, a čo mozno najskôr, vsímali akékoľvek potenciálne riziká, vychádzajúc zo spoľahlivých vedeckých údajov a analýz a vyuzitím vhodných metodológií. To predstavuje výzvu, keďze predpovedanie vlastností produktov na základe nanotechnológie je veľmi zlozité, pretoze si vyzaduje, aby sa do úvahy zobrali klasické fyzikálne aj kvantové mechanické účinky. V mnohých ohľadoch sa vytváranie látky pomocou nanotechnológie dá prirovnať k vytvoreniu novej chemikálie. V dôsledku toho, riesenie potenciálnych rizík, ktoré môzu nanotechnológie predstavovať pre verejné zdravie, zivotné prostredie a spotrebiteľov, si vyziada prehodnotenie mozného opätovného pouzitia existujúcich údajov a vytvorenie nových specifických údajov pre nanotechnológiu o toxikológii a ekotoxikológii (vrátane údajov o dávkovej závislosti a expozícii). To si tiez vyzaduje preskúmanie, a ak to bude potrebné, upravenie metód posudzovania rizík. V praxi na zvládnutie potenciálnych rizík spojených s nanotechnólogiami bude potrebné začleniť posudzovanie rizík do kazdého stádia zivotnosti produktov zalozených na nanotechnológii. Opatrenia: Ochrana verejného zdravia, bezpečnosť, ochrana zivotného prostredia a spotrebiteľa 6. Na podporu vysokej úrovne ochrany verejného zdravia, bezpečnosti, ochrany zivotného prostredia a spotrebiteľa Komisia zdôrazňuje potrebu: (a) určiť a zamerať sa na otázky bezpečnosti (skutočné alebo takto vnímané) v čo mozno najskorsom stádiu; (b) posilniť podporu integrácie zdravotných, environmentálnych, rizikových a ostatných súvisiacich aspektov do činností výskumu a vývoja spolu s uskutočňovaním konkrétnych stúdií; (c) podporiť vytváranie údajov o toxikológii a ekotoxikológii (vrátane údajov o dávkovej závislosti. Komisia vyzýva členské státy, aby podporovali: (d) úpravy, v prípade potreby, postupov posudzovanie rizika, aby sa brali do úvahy konkrétne zálezitosti súvisiace s nanotechnologickými aplikáciami; (e) integráciu posudzovania rizika na verejné zdravie, zivotné prostredie, spotrebiteľov a pracovníkov vo vsetkých stádiách zivotnosti technológie (vrátane koncepcie, výskumu a vývoja, výroby, distribúcie, pouzitia a likvidácie). 5. Ďalsí krok: Medzinárodná spolupráca Medzinárodná spolupráca je kľúčovým aktívom k rozvoju výskumu a vývoja a RP6, je, napríklad, otvorený svetu, keďze umozňuje výskumným tímom prakticky zo vsetkých krajín zúčastňovať sa na projektoch. Je to obzvlásť dôlezité pre nanotechnológiu, v ktorej je potrebné mnozstvo základných vedomostí, a v ktorej zostáva vyriesiť mnozstvo vedeckých a technických výziev - môze byť potrebná globálne tzv. kritické mnozstvo. Medzinárodná spolupráca môze urýchliť výskum a vývoj rýchlejsím preklenutím vedomostnej priepasti a, napríklad, pomáha vydlázdiť cestu pre nové metrologické riesenia a normy. Niekoľko krajín uzatvorilo zmluvy s EÚ o vedecko-technickej spolupráci zahŕňajúcej nanotechnológiu. Medzi Európskou komisiou (EK) a Národnou vedeckou nadáciou (NSF, USA) existuje jedna vykonávacia dohoda, ďalsia podobná je uzatvorená s Ministerstvom vedy a techniky (MOST, Čína). Takéto vykonávacie dohody predstavujú rámec pre posilnenú spoluprácu a umozňujú spustenie spoločných iniciatív. Od roku 1999 boli vydávané koordinované výzvy EK-NSF a začalo sa asi 20 projektov. Stavajúc na skúsenostiach zo RP6, posilnená medzinárodná spolupráca v nanovedách a nanotechnologiách je potrebná aj pri krajinách, ktoré sú hospodársky rozvinutejsie (s cieľom zdieľať vedomosti a profitovať z dosiahnutého kritického mnozstva) a menej hospodársky rozvinuté (s cieľom zabezpečiť ich prístup k vedomostiam a vyhnúť sa akémukoľvek ,vedomostnému apartheidu"). Existuje tu hlavne naliehavá potreba zdieľania vedomostí v takých oblastiach nanotechnológie, akými sú zdravotníctvo, bezpečnosť a zivotné prostredie, a to v prospech vsetkých občanov. Spoločne zdieľané princípy pre výskum a vývoj v oblasti nanotechnológií by mohli byť začlenené do dobrovoľného rámca (napr. ,kódex dobrého správania") zblizujúci EÚ s krajinami, ktoré sú v nanotechnologickom výskume aktívne a zdieľajú nase odhodlanie zodpovedne ho rozvíjať. Predbezné výmeny názorov so zástupcami napríklad z USA, Japonska, Švajčiarska a Ruska sú v tomto ohľade veľmi povzbudzujúce a mohli by vydlázdiť cestu pre ďalsie iniciatívy. Opatrenia: Medzinárodná spolupráca 7. Komisia bude v súlade s medzinárodnými záväzkami a hlavne záväzkami, ktoré súvisia s Svetovou obchodnou organizáciou, podporovať: (a) medzinárodný dialóg alebo dohodu o otázkach globálneho záujmu ako sú, napríklad, verejné zdravie, bezpečnosť, zivotné prostredie, ochrana spotrebiteľa, posúdenie rizika, regulačné prístupy, metrológia, nomenklatúra a normy; (b) prístup k základným vedomostiam v krajinách s menej rozvinutým priemyslom, aby prispela k predchádzaniu akéhokoľvek ,vedomostného apartheidu"; (c) monitorovanie a zdieľanie informácií súvisiacich s vedeckým, hospodárskym a sociálnym rozvojom nanotechnológií; (d) definovanie medzinárodného ,kódexu dobrého správania", aby sa dosiahla globálna dohodu a o základných princípoch pre zodpovedný rozvoj nanotechnológie. Príloha: Odhad verejného financovania nanotechnológie (Pripomíname, ze údaje uvedené ďalej boli odvodené z rôznych zdrojov [47]) [47] Ázia (APNF, ATIP, nABACUS), Euŕopa (Bundesministerium für Bildung und Forschung (Nemecko), Enterprise Ireland (Írsko), General Secretariat for Research (Greece) (Generálny sekretariát pre výskum, Grécko), Inspection générale de l'administration de l'éducation nationale et de la recherche (Francúzsko), Nanoforum, Národné kontaktné body, Databáza nanotechnológie CORDIS (rôzne zdroje), USA (NSF), Iné (rôzne zdroje). Obr. 1: Celkové objemy verejných výdavkov na nanotechnológiu v roku 2003 pre: Európu (vrátane Švajčiarska, Nórka a Islandu ako pridruzených krajín RP6), Japonsko, USA a iné krajiny (1 EURO = 1 USD). >REFERENCE TO A GRAPHIC> Obr. 2: Objem financovania pre EÚ-15 spolu s niektorými pristupujúcimi (CZ, LV, LT, SI) a hlavnými pridruzenými krajinami (CH, IL a NO) a ES v absolútnom vyjadrení v EUR/ 2003. >REFERENCE TO A GRAPHIC> Obr. 3: Úroveň financovania pre hlavné tretie krajiny (bez USA a Japonska) s nanotechnologickými programami v absolútnom vyjadrení v USD v roku 2003. Pri čítaní týchto údajov vy mali byť brané do úvahy potenciálne veľké rozdiely v kúpnej sile >REFERENCE TO A GRAPHIC> Obr. 4: Komparatívne úrovne financovania medzi EÚ-15, EÚ-25, niektorými pristupujúcimi krajinami (CZ, LV, LT, SI), hlavnými pridruzenými krajinami RP6 (CH, IL a NO), USA a Japonskom v údajoch na obyvateľa v roku 2003 (1 EURO = 1 USD). >REFERENCE TO A GRAPHIC>