SK Úradný vestník Európskej únie C 49/26

ŠTÁTNA POMOC – HOLANDSKO

(články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

Štátna pomoc MC 10/09 – uplatňovanie nákupných opcií na hybridné nástroje GHT1 podnikom ING

(Text s významom pre EHP)

2011/C 49/12

Listom z 29. novembra 2010 Komisia oznámila Holandsku svoje rozhodnutie sui generis týkajúce sa pomoci MC 10/09.

TEXT LISTU

„I. POSTUP (1) Rozhodnutím z 18. novembra 2009 Komisia schválila kapitálovú injekciu vo výške 10 miliárd EUR (cenné papiere základnej kapitálovej zložky Tier 1, ďalej len ‚CT1‘), dodatočnú pomoc vo výške približne 2 mld. EUR vyplývajúcu zo zmeny a doplnenia podmienok splácania uvedených cenných papierov, opatrenia na ochranu aktív so zníženou hodnotou v portfóliu s nezaplateným zostatkom vo výške približne 30 miliárd EUR a záruky likvidity v prospech podniku ING vo veci C 10/09 (ďalej len ‚rozhodnutie o ING‘ alebo ‚rozhodnutie z 18. novembra 2009‘) (1). (2) V tretej zarážke odôvodnenia 88 rozhodnutia o ING sa nachádza tento záväzok Holandska týkajúci sa uplatňovania nákupných opcií na cenné papiere kapitálu Tier 1 a Tier 2: ‚Uplatnenie nákupnej opcie na hybridné nástroje kapitálu Tier 2 a Tier 1 sa bude v budúcnosti navrhovať Komisii na schválenie od prípadu k prípadu počas obdobia troch rokov počínajúc dňom prijatia tohto rozhodnutia alebo do dňa, keď ING v plnom rozsahu splatí Holandsku cenné papiere kapitálu Core Tier 1 (vrátane príslušných nahromadených úrokov z kupónov cenných papierov kapitálu Core Tier 1 a prémiového poplatku za ukončenie opatrenia), podľa toho, ktoré obdobie bude kratšie.‘ (3) Dňa 16. októbra 2010 Holandsko zaslalo Komisii list od podniku ING, v ktorom sa žiada o schválenie uplatnenia nákupnej opcie na viacero hybridných nástrojov, a v ktorom sa určuje prvý dátum uplatnenia nákupnej opcie na skupinový hybridný nástroj Tier 1 (ďalej len ‚GHT1‘) v cene 1,5 mld. USD s úrokovou sadzbou 8,439 % na 31. december 2010. (4) Dňa 27. októbra 2010 Komisia naznačila Holandsku, že na základe rozhodnutia o ING v tejto fáze nevidí žiadne dôvody na schválenie uplatnenia nákupnej opcie na nástroj GHT1. Komisia požiadala Holandsko o predloženie aktualizovaného časového harmonogramu splácania cenných papierov CT1. (5) Dňa 5. novembra 2010 holandské orgány zaslali druhý list od podniku ING, v ktorom sa žiada o rozhodnutie Komisie vo veci žiadosti podniku o schválenie uplatnenia nákupnej opcie na nástroj GHT1. (6) Dňa 9. novembra 2010 Komisia zaslala Holandsku pripomienku v súvislosti s časovým harmonogramom splácania cenných paperov CT1. Do dnešného dňa nebol žiaden oficiálny časový harmonogram predložený. (7) Dňa 16. novembra 2010 Holandsko požiadalo Komisiu o formálne schválenie. Dňa 18. novembra 2010 Holandsko emailom informovalo Komisiu, že súhlasí so žiadosťou podniku ING o schválenie uplatnenia nákupnej opcie na nástroj GHT1. (8) Holandsko informovalo Komisiu, že z dôvodov urgentnosti výnimočne súhlasí, aby sa uvedené rozhodnutie o uplatnení hybridnej nákupnej opcie na nástroj GHT1 prijalo v anglickom jazyku. II. SKUTOČNOSTI 1. Opis podniku ING (9) Podnik ING tvorí ING Groep N.V. (ďalej len ‚ING‘), materská holdingová spoločnosť, ktorá kontroluje 100 % podiel v banke ING Bank N.V. a poisťovni ING Verzekeringen N.V., a dve sub-holdingové spoločnosti kontrolujúce bankové, resp. poisťovacie dcérske spoločnosti. Ku koncu roka 2009 predstavovala súvaha skupiny 1,164 mld. EUR. (10) Medzi iným s cieľom obnoviť dlhodobú životaschopnosť prijal podnik ING opatrenia uvedené v bode 1. Tieto opatrenia Komisia schválila v rozhodnutí o ING a podliehajú niekoľkým záväzkom, ku ktorým sa zaviazalo Holandsko. Súčasťou uvedených záväzkov je odčlenenie celej poisťovne ING Verzekeringen N.V. najneskôr do konca roku 2013 (odôvodnenie 82) a dodržiavanie určitých etických záruk vrátane toho, že podnik bude Komisiu žiadať o schválenie uplatnenia nákupnej opcie na hybridné kapitálové nástroje, pred tým, ako ho realizuje (tretia zarážka odôvodnenia 88). Uvedené etické záruky budú v platnosti tri roky alebo kým podnik ING nesplatí cenné papiere CT1, podľa toho, ktoré obdobie bude kratšie. (11) V odôvodnení 76 rozhodnutia o ING sa uvádza časový harmonogram splatenia cenných papierov CT1 v prípade základného scenára podľa finančných prognóz schváleného reštrukturalizačného plánu. Podnik ING následne vydal verejné vyhlásenia, ktoré tieto plány spochybnili (2). 2. Opis GHT1 (12) ING Holding vydal v decembri 2000 GHT1 v hodnote 1,5 mld. USD s tým, že dátum prvého uplatnenia nákupnej opcie sa stanovil na 31. decembra 2010. Po tomto dátume je možné nákupnú opciu uplatniť každého štvrťroka. Nástroj má polročný kupón 8,439 % p.a. Po prvom dátume uplatnenia nákupnej opcie sa kupón zmení na štvrťročný kupón s trojmesačnou sadzbou Libor (3) plus 3,6 % p.a. Aby mohol podnik ING uplatniť nákupnú opciu na uvedený nástroj, musí to oznámiť 30 až 60 dní pred dátumom jej uplatnenia. (13) Nástroj GHT1, ktorý vydal ING Holding, bol prostredníctvom zodpovedajúceho nástroja Tier 1 umiestnený na úroveň poisťovne ING (INGV). Na nástroj GHT1 sa neviaže hlasovacie právo. (14) Keď sa podnik ING 22. júla 2010 prvýkrát obrátil na Komisiu, aby prerokoval uplatnenie nákupnej opcie na hybridné nástroje GHT1 sa obchodovali za približne 85 % nominálnej hodnoty. S priblížením sa dátumu uplatnenia nákupnej opcie a vzhľadom na to, že trh očakával uplatnenie nákupnej opcie na daný nástroj, sa však jeho cena zvýšila na 100 % nominálnej hodnoty. 3. Stanovisko Holandska (15) V emaile z 18. novembra 2010 Holandsko odôvodnilo svoje oznámenie odkazom na vyjadrené zámery podniku ING, podľa ktorých ‚je podnik ING v súčasnosti v dobrej pozícii na to, aby čoskoro v hotovosti splatil prvú tranžu základnej kapitálovej zložky (core tier 1).‘ Načasovanie splatenia sa však už nešpecifikovalo. (16) S cieľom podporiť uplatnenie nákupnej opcie Holandsko uviedlo, že vzhľadom na súčasnú trhovú cenu 96 – 98 centov za dolár by už akákoľvek snaha o rozdelenie bremena medzi investorov do GHT1, s tým, že by akceptovali cenu značne pod nominálnou hodnotou, nebola realistická, pretože v dôsledku toho by už spätná ponuka na odkúpenie nebola ekonomicky prijateľná. V prípade podniku ING by tak splatenie za nominálnu hodnotu bolo jedinou dostupnou možnosťou, ako odstrániť hybridný nástroj z účtovníctva. (17) Neuplatnenie nákupnej opcie by okrem toho vyslalo negatívny signál trhu a poukázalo na to, že podnik ING (nehľadiac na dôvod) nie je schopný efektívne riadiť svoj kapitál v súlade s trhovými zvyklosťami a očakávaniami, čo by mu v budúcnosti mohlo sťažiť vydávanie takýchto nástrojov. V tejto súvislosti Holandsko takisto argumentuje, že neuplatnenie nákupnej opcie by zvýšilo finančné náklady podniku ING a znížilo jeho zisky, a tým aj finančné prostriedky na spätné odkúpenie cenných papierov CT1. (18) Na uvedené GHT1 možno prvýkrát uplatniť nákupnú opciu 31. decembra 2010, kedy dôjde ku konverzii súčasnej úrokovej sadzby 8,439 % na sadzbu Libor plus 3,6 %. Hoci by to vzhľadom na súčasné nízke úrokové sadzby Libor viedlo k zníženiu vyplácaných úrokov z nástroja GHT1, podnik ING uvádza, že uskutočnil swap kupónu s pevnou úrokovou sadzbou 8,439 % na sadzbu Libor plus 2 %, čiže vyplatiteľný úrok po konverzii bude o úroveň vyšší. Okrem toho sa argumentuje tým, že úrokové sadzby Libor sú pohyblivé, a preto neisté. Podnik ING tvrdí, že dôsledky súvisiace so zmenou vyplácania úrokov sa ukážu na základe toho, ako tieto náklady posúdi trh prostredníctvom swapovej krivky a že táto prémia sa zvýši o 156 bázických bodov. (19) Keďže zmeny navrhované v rámci dohody Bazilej III by obmedzili hodnotu GHT1 na kapitálové účely, nástroje GHT1 by už nespĺňali kritériá kapitálu Tier 1 podľa upravených usmernení CEBS pre Tier 1, ktoré sa majú vnútroštátnymi regulačnými orgánmi vykonávať a uplatňovať od 31. decembra 2010. Holandsko tvrdí, že existujúca štruktúra by sa mohla zachovať, očakáva sa však, že to bude možné len do 1. januára 2013. Z tejto perspektívy by už boli nástroje GHT1 z hľadiska kapitálu nadbytočné, keďže v prípade prosperujúceho podniku nezabezpečujú kapitálovú rezervu. (20) Neuplatnenie nákupnej opcie na hybridný nástroj by okrem toho implikovalo pretrvávajúce prepojenie medzi holdingom/skupinou alebo bankou a INGV prostredníctvom pokračujúceho vyplácania úrokov z aktuálneho medziskupinového nástroja. Takéto pretrvávajúce spojenie by bránilo odčleneniu poisťovacej divízie ING. Holandsko argumentuje tým, že odčlenenie INGV by viedlo na úrovni skupiny/holdingu k prebytočnému hybridnému kapitálu Tier 1. III. POSÚDENIE (21) Pokiaľ ide o právny základ tohto rozhodnutia, malo by sa poznamenať, že otázka schválenia uplatnenia nákupnej opcie na GHT1 sa objavuje v súvislosti svykonávaním rozhodnutia o ING. V dôsledku záväzkov Holandska sa na základe rozhodnutia o ING neumožňuje uplatnenie nákupných opcií na hybridné kapitálové nástroje, pokiaľ ho neschváli Komisia (zákaz uplatnenia nákupných opcií ex ante). Preto uvedené rozhodnutie nevylučuje schválenie uplatnenia nákupnej opcie v neskoršej fáze, a to neskôr v prípade, že sa predložia nové skutočnosti alebo argumenty na podporu takéhoto kroku. Toto rozhodnutie preto spresní vykonávanie rozhodnutia o ING. (22) Predkladané monitorovacie rozhodnutie je rozhodnutie sui generis. Hoci sa postup schvaľovania nepredpokladá v nariadení Rady (ES) č. 659/1999, ustanovuje sa v odôvodnení 88 rozhodnutia z 18. novembra 2009. V rámci uvedeného postupu schvaľovania môže členský štát požiadať Komisiu, aby podniku ING povolila uplatnenie nákupných opcií na hybridné nástroje. Keďže Holandsko predložilo takúto žiadosť, Komisia musí posúdiť, či sa má navrhnuté uplatnenie nákupnej opcie povoliť. (23) Pokiaľ ide o rozsah posúdenia, každé uplatnenie nákupných opcií na hybridné nástroje sa musí posúdiť na základe zásad stanovených v oznámení o reštrukturalizácii (4), v ktorom sa v bode 22 požaduje, aby sa pomoc obmedzovala na nevyhnuté minimum a daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Takéto rozdelenie bremena je nevyhnutné, aby sa zabezpečila primeraná zodpovednosť zachránených bánk za následky ich správanie v minulosti a aby sa vhodne stimulovalo ich správanie do budúcnosti, čím by sa zabránilo morálnemu hazardu. (24) Komisia poznamenáva, že uplatnenie nákupných opcií na kapitálové nástroje Tier 1 a Tier 2 implikuje odlev kapitálu z banky v prospech vlastníkov hybridného kapitálu, ktorých chráni pred vystavením sa podstatnému riziku spojenému s ich investíciou. Taký výsledok môže byť pred splatením štátnej pomoci problematický a musí sa pri ňom posúdiť rozdelenie bremena (5). Zákaz kupovať naspäť vlastné akcie platiaci pre banky uvedený v oznámení o reštrukturalizácii je preto potrebné vnímať tak, že sa vzťahuje na všetky kapitálové nástroje bánk vrátane kapitálových nástrojov Tier 1 a Tier 2, pokiaľ tieto nástroje nespĺňajú všeobecnejšiu požiadavku rozdelenia bremena. (25) Z tohto záveru vyplýva zásada zákazu uplatňovania nákupných opcií (a jeho povolenie len po schválení) uvedená v odôvodnení 88 rozhodnutia o ING a znovu potvrdená v odôvodnení 138 toho istého rozhodnutia, v ktorom Komisia považovala nepovolené uplatnenie nákupných opcií na kapitálový nástroj uskutočnené pred prijatím rozhodnutia o ING za priťažujúcu skutočnosť pri analýze rozsahu opatrení na zmierneie narušenia hospodárskej súťaže. Tento prístup je takisto v súlade so zavedenou praxou Komisie, pokiaľ ide o dočasné zákazy uplatňovania nákupných opcií na kapitálové nástroje – pokiaľ sa uplatňovanie nákupných opcií na uvedené nástroje nevyžaduje zákonom – ako to bolo v prípade Bank of Ireland, Lloyds, RBS a ABN Amro/Fortis (6). (26) Na základe poskytnutých informácií Komisia nevidí dôvod, aby sa odchýlila od svojho posúdenia v rozhodnutí o ING a schválila uplatnenie nákupných opcií na GHT1. Z dôvodov uvedených v nasledujúcom texte sa Komisia domnieva, že navrhované uplatnenie nákupných opcií nezabezpečuje ani rozdelenie bremena, ani dostatočne nestimuluje podnik ING k pokračujúcemu splácaniu cenných papierov CT1. (27) Po prvé, Komisia poznamenáva, že ING plánuje uplatnenie nákupných opcií na GHT1v nominálnej hodnote, čím implikuje, že investori do hybridných nástrojov sa nebudú podieľať na rozdelení bremena. Toto posúdenie sa uvádza aj v materiáli, ktorý Komisii 5. novembra2010 predložilo Holandsko. V uvedenom posudku sa akákoľvek snaha o rozdelenie bremena označuje vzhľadom na aktuálnu trhovú cenu nástrojov za nerealistickú.Komisia však v tejto súvislosti poznamenáva, že nástroje sa obchodujú za cenu, ktorá je veľmi blízko ich nominálnej hodnote (t. j. 100 %), a to kvôli očakávaniu trhu, že sa na nástroje uplatní nákupná opcia, t.j. že sa odkúpia späť za nominálnu cenu (100 %) 31. decembra 2010. Aktuálna trhová cena GHT1 preto neodzrkadľuje skutočnú hodnotu tohto kapitálového nástroja. (28) Argument, že neuplatnenie nákupných opcií na nástroj GHT1 by na trh vyslalo negatívny signál, nespochybňuje názor Komisie o rozdelení bremena. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že trh si je vedomý konceptu rozdelenia bremena, ktorý sa vyžaduje na základe pravidiel EÚ o štátnej pomoci. Tento koncept preberali ratingové agentúry (7) a racionálne uvažujúci investor by preto mal byť schopný rozlíšiť medzi neuplatnením nákupnej opcie na nástroj kvôli vnútornej slabosti finančnej inštitúcie a neuplatnením z dôvodu, že Komisia neschválila toto uplatnenie, aby zabezpečila rozdelenie bremena. Komisia preto nepripúšťa, že by neuplatnenie nákupných opcií na nástroj GHT1 z uvedených dôvodov spôsobilo ING nejaký významný dlhodobý nárast nákladov. (29) Navyše objem údajného nárastu finančných nákladov nie je tak významný, aby ovplyvnil finančnú situáciu podniku ING a jeho schopnosť splácať pomoc štátu.Zvýšenie kapitálového základu by okrem toho mohlo znížiť celkové finančné náklady podniku ING, rovnako ako by mohlo – ceteris paribus – v očiach investorov zvýšiť úveroschopnosť spoločnosti. (30) Argument, že by investori nepovažovali ING za schopnú riadiť svoj kapitál v prípade neuplatnenia nákupnej opcie na GHT1, nie je presvedčivý, keďže v minulosti sa iné veľké finančné skupiny, ako napr. Deutsche Bank v decembri 2008 alebo menšia banka Credito Valtellinese v apríli 2008, rozhodli neuplatniť nákupnú opciu na hybridný nástroj a svojim rozhodnutím nevyvolali takéto obavy. (31) Po tretie, Komisii neboli predložené dostatočné dôkazy o tom, že uplatnenie nákupnej opcie na GHT1 neovplyvní časový harmonogram splácania cenných papierov CT1.Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že jej žiadosti o ďalšie informácie týkajúce sa uvedeného harmonogramu (pozri body 4 a 6) neboli dostatočne zodpovedané. Komisii nebola doručená odpoveď od samotných holandských orgánov a zámer podniku ING splatiť Holandsku pomoc (pozri bod 15) nie je podrobný a zostáva nejasný. (32) Potreba podniku ING žiadať o schválenie uplatnenia nákupnej opcie na hybridný kapitálový nástroj predstavuje pre tento podnik kľúčový podnet k čo najrýchlejšiemu splateniu cenných papierov CT1 a zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum. Ak by bolo podniku ING umožnené uplatňovať nákupné opcie na svoje hybridné nástroje jednu po druhej (ako sa uvádza v bode 3), jeho motivácia na splatenie pomoci štátu by postupne významne klesala. Tento faktor je obzvlášť relevantný vzhľadom na to, že Komisia si – po vyhláseniach generálneho riaditeľa ING – nie je istá, či podnik ING splní plánovaný harmonogram splácania štátneho kapitálu uvedený v reštrukturalizačnom pláne. Komisii v tejto súvislosti stále nebola doručená odpoveď na jej žiadosti o informácie. (33) Komisia navyše nerozumie, ako by mohli zvyšné argumenty v prospech schválenia uplatnenia nákupnej opcie na nástroj GHT1 zmeniť uvedený záver. Po prvé, pokiaľ ide o zvýšenie hodnoty kupónu, Komisia poznamenáva, že vzhľadom na aktuálnu úroveň úrokovej sadzby Libor dôjde v absolútnom vyjadrení k poklesu jeho hodnoty. Komisiu nepresvedčili argumenty, že pokles hodnoty kupónu nie je relevantný vzhľadom na existujúce dohody o zaistení úrokových sadzieb podniku ING, keďže tieto dohody sa týkajú rozhodnutia podniku ING o správe aktív a pasív a nemajú vplyv na posúdenie toho, ako sa súkromní vlastníci hybridného kapitálu ING podieľajú na rozdelení bremena. Navyše existencia swapovej dohody, či už ukončenej alebo platnej, nie je v prípade posúdenia príležitostných nákladov podniku ING týkajúcich sa uplatnenia nákupnej opcie v súčasnom trhovom prostredí relevantná. (34) Po druhé, pokiaľ ide o regulačné zmeny ovplyvňujúce nástroj GHT1, Komisia uznáva upozornenie Holandska, že nástroj prestane byť z hľadiska regulatórneho kapitálu relevantný najneskôr 1. januára 2013. Keďže však požiadavka vyplývajúca zo záväzkov Holandska týkajúca sa nutnosti schválenia každého uplatnenia nákupnej opcie Komisiou prestane byť platná najneskôr do troch rokov od prijatia rozhodnutia o ING, podnik ING bude môcť uplatniť nákupné opcie na tento nástroj pred uvedeným dátumom. (35) Vzhľadom na zavedenie nových usmernení CEBS holandským regulačným orgánom Komisia najprv poznamenáva, že v tejto fáze nie je jasné, či v súvislosti s nástrojom GHT1 bude možné zachovanie predchádzajúceho stavu. Komisia okrem toho poznamenáva, že dátum implementácie nových usmernení nie je istý. Komisia sa domnieva, že vzhľadom na neistý dosah budúceho nariadenia, ktoré sa má zaviesť, neexistuje v súčasnosti dôvod myslieť si, že nástroj je nadbytočný. (36) Komisia síce chápe argument, že neuplatnenie nákupných opcií na nástroj GHT1 by mohlo ING sťažiť vydávanie takéhoto nástroja v budúcnosti, domnieva sa však, že užitočnosť vydávania takýchto nástrojov poklesne vzhľadom na regulačné zmeny, ktoré v nasledujúcich rokoch ukončia uznávanie týchto nástrojov v rámci kategórie Tier 1. Z toho vyplýva, že Komisia na základe uvedeného argumentu nemôže schváliť navrhované uplatnenie nákupnej opcie. (37) Argumentuje sa aj tým, že v dôsledku neuplatnenie nákupnej opcie dôjde po odčlenení poisťovacej divízie ING k vzniku prebytočného kapitálu v skupine/holdingu (8). Komisia k tomu poznamenáva, že k uvedenému odčleneniu ešte nedošlo. (38) Komisiu nepresvedčil ani argument, že hybrid bude predstavovať, pokiaľ sa naň neuplatní nákupná opcia, ‚pretrvávajúce prepojenie‘ medzi poisťovacou divíziou ING, ktorá sa má odčleniť, a skupinou ING, a že toto spojenie by zabránilo odčleneniu poisťovacej divízie ING. Komisia poznamenáva, že na uvedené hybridné nástroje sa neviaže hlasovacie právo. Preto skupina ING nemôže vlastnením hybridných nástrojov nijako ovplyvňovať poisťovňu ING. Komisia sa preto nedomnieva, že by neuplatnené nákupné opcie na GHT1 predstavovali takéto prepojenie. IV. ZÁVER (39) Z uvedených dôvodov Komisia nemá dôvod odchýliť sa od svojho predchádzajúceho posúdenia v rozhodnutí z 18. novembra 2009, a preto za uvedených podmienok neschvaľuje uplatnenie nákupnej opcie na hybridný nástroj GHT1. V. ROZHODNUTIE Uplatnenie nákupnej opcie na hybridný nástroj GHT1 na koniec roku 2010 sa neschvaľuje.“

(1) Ú. v. EÚ L 274, 19.10.2010, s. 139.

(2) V prezentácii ING pre investorov, ktorú predniesol generálny riaditeľ Jan Hommen: ‚Shaping our Future — Strategic priorities 2010‘ (Tvoríme svoju budúcnosť – strategické priority na rok 2010 z 19. apríla 2010; sa na strane 20 uvádza: ‚V súčasnosti žiaden podnet týkajúci sa predčasného splatenia, pokiaľ sa nevyrieši odvolanie proti rozhodnutiu EK.‘ http://www.ing.com/group/showdoc.jsp?docid=445250_EN&htmlid=445263_EN&menopt=ivr|qtr|irs&lang=en&menopt=ivr|qtr|irs&lang=EN

(3) Dňa 22. novembra 2010 bola trojmesačná sadzba Libor 0,284 %.

(4) Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

(5) V tejto súvislosti pozri tlačovú správu Komisie z 8. októbra 2009 týkajúcu sa kapitálových transakcií Tier 1 a Tier 2 v bankách, ktoré sú predmetom vyšetrovania v súvislosti s pomocou na reštrukturalizáciu. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441

(6) Rozhodnutie Komisie z 15. júla 2010Bank of Ireland (ešte neuverejnené), bod 133; Rozhodnutie Komisie z 18. novembra 2009Lloyds Banking Group (Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2010, s. 2), bod 112; Rozhodnutie Komisie zo 14. decembra 2009RBS (Ú. v. EÚ C 119, 7.5.2010, s. 1), bod 104. Kým sa nepríjme konečné rozhodnutie Komisia prostredníctvom služobných listov a emailov neschválila uplatnenie viacerých navrhnutých nákupných opcií na hybridné kapitálové nástroje vo veci ABN/Amro Fortis.

(7) Pozri napr.: Osobitná správa FitchRatings týkajúca sa Európy: Burden sharing and bank hybrid capital within the EU (rozdelenie bremena a bankový hybridný kapitál v rámci EÚ), 20. august 2009.

(8) Komisia však v súčasnosti nie je presvedčená, že by mala schváliť uplatnenie nákupnej opcie ani v prípade, že by sa poisťovňa odčlenila a vznikol by prebytočný kapitál, pretože väčší objem kapitálu by mohol posilniť odolnosť skupiny, a to aj v aktuálnom prípade, kedy je tento kapitál použiteľný len v prípade neprosperujúceho podniku ako ubezpečenie hlavných veriteľov o ich pohľadávkach.