ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
V záujme uspokojenia rastúceho dopytu členských štátov po podpore, ako aj so zreteľom na nutnosť podporiť štrukturálne reformy v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, by sa mal zvýšiť finančný prídel na program na takú úroveň, aby to postačovalo na to, aby bola Únia schopná poskytovať podporu, ktorá zodpovedá potrebám žiadajúcich členských štátov.

V záujme uspokojenia rastúceho dopytu členských štátov po podpore, ako aj so zreteľom na nutnosť podporiť v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, štrukturálne reformy relevantné pre EÚ , by sa mal použitím nástroja flexibility podľa článku 11 súčasného viacročného finančného rámca zvýšiť finančný prídel na program na takú úroveň, aby to postačovalo na to, aby bola Únia schopná poskytovať podporu, ktorá zodpovedá potrebám žiadajúcich členských štátov.
20.

zdôrazňuje, že je potrebné rýchlo a jednoznačne zaviesť nariadenie do praxe, a žiada preto Komisiu, aby zohľadnila poznatky a skúsenosti získané počas implementačnej fázy nariadenia o EZÚS a nabádala členské štáty, aby v prípade cezhraničných projektov začali mechanizmus čo najskôr používať. V tejto súvislosti sa domnieva, že by bolo treba podrobnejšie vysvetliť úlohu cezhraničných koordinačných miest. Želá si tiež, aby VR, ako je to už v prípade EZÚS, zabezpečoval registráciu európskych cezhraničných dohovorov a vyhlásení s cieľom posilniť spätnú väzbu a výmenu osvedčených postupov;
c) urýchliť zavádzanie úspešných technických a koncepčných riešení vo veľkom rozsahu s cieľom vykonávať príslušné právne predpisy a politiky Únie reprodukciou výsledkov, začlenením súvisiacich cieľov do ďalších politík a do postupov verejného a súkromného sektora, mobilizáciou investícií a zlepšením prístupu k finančným prostriedkom.

c) urýchliť zavádzanie úspešných technických a koncepčných riešení vo veľkom rozsahu s cieľom vykonávať príslušné právne predpisy a politiky Únie reprodukciou výsledkov, začlenením súvisiacich cieľov do ďalších politík a do postupov verejného a súkromného sektora, mobilizáciou investícií a zlepšením prístupu k finančným prostriedkom;
41.

zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať globálny rámec pre biodiverzitu po roku 2020, pričom všetky príslušné environmentálne dohody OSN, ako sú napr. ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN, Parížska dohoda o zmene klímy a Sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof, treba zosúladiť s „obnovenými“ cieľmi v oblasti biodiverzity z Aiči a zahrnúť ich do nich v záujme toho, aby sa zabránilo oddeleniu biodiverzity a ekosystémových služieb od sociálnych a hospodárskych cieľov, ktoré podporujú. Umožní sa tým, aby sa hodnoty v oblasti biodiverzity zahrnuli do ostatných sektorov, t. j. do politík a procesov plánovania, ako aj do cezhraničnej spolupráce;
40.

vyjadruje obavy v súvislosti s návrhom programu na podporu štrukturálnych reforiem. Keďže návrh vychádza z článku 175 zmluvy, ktorý sa týka súdržnosti, mal by sa tento program zameriavať na reformy na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a mal by zabezpečiť európsku pridanú hodnotu. Okrem toho by mal spadať do rámca novej dlhodobej rozvojovej stratégie EÚ, ktorá nadviaže na stratégiu Európa 2020 a bude sa odvíjať od cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Navyše by sa v tejto súvislosti mali uplatňovať rovnaké požiadavky ako v prípade štrukturálnych a investičných fondov, pokiaľ ide o partnerstvo a zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do procesu plánovania reforiem a do ich realizácie v praxi. Nesúhlasí s možnosťou uvedenou v rámcovom nariadení o štrukturálnych a investičných fondoch, že by sa až 5 % prostriedkov dalo presunúť do fondov a finančných nástrojov Únie, ktoré nijako nesúvisia s cieľmi súdržnosti a ktoré sú navyše väčšinou riadené priamo, bez zapojenia územných samospráv;
21.

Zdôrazňuje, že v obehovom hospodárstve by sme v zásade nemali akceptovať, aby sa na trh EÚ uvádzali výrobky alebo materiály, ktoré nie je možné recyklovať. Preto by všetky plasty, plastové výrobky a plastové obaly uvádzané na trh EÚ mali byť do roku 2025 minimálne recyklovateľné spôsobom, ktorý je nákladovo efektívny. To si tiež vyžaduje, aby sa do roku 2025 z plastov a plastových výrobkov úplne odstránili látky, ktoré sú škodlivé a nebezpečné pre životné prostredie.
21.

Uznáva, že odvetvie rybolovu je zdrojom aj obeťou morského odpadu. S cieľom riešiť problém pasívne vyloveného odpadu boli úspešne vytvorené miestne iniciatívy na „výlov odpadu“, kde je možné bezplatne odovzdať vylovený odpad, a to aj v prípade, že si prístav účtuje priame poplatky za vyloženie odpadu. Hoci VR víta zavedenie systému „bez špeciálnych poplatkov“, rád by zdôraznil, že pasívne vylovený odpad – potenciálne zdroj príjmov pre prístavné zberné zariadenia, ak sa recykluje – by mal byť aj naďalej vykladaný bezplatne bez ohľadu na množstvo, aby sa zabezpečilo, že proces zberu a dopravy odpadu do zariadení na recykláciu bude prebiehať hladko. To by znamenalo, že ak má rybárske plavidlo na vyloženie len pasívne vylovený odpad, nemalo by byť povinné platiť žiadny poplatok.
Preto je potrebné počas analýzy rizika zabezpečiť komplexný a nepretržitý proces oznamovania rizika, do ktorého by boli zapojení hodnotitelia a manažéri rizika Únie a jednotlivých štátov. Tento proces by mal byť spojený s otvoreným dialógom medzi všetkými zainteresovanými stranami, aby sa v rámci procesu analýzy rizika zabezpečila súdržnosť a jednotnosť.

Preto je potrebné počas analýzy rizika zabezpečiť komplexný a nepretržitý proces oznamovania rizika, do ktorého by boli zapojení hodnotitelia a manažéri rizika Únie a jednotlivých štátov. Tento proces by mal byť spojený s otvoreným dialógom medzi všetkými zainteresovanými stranami vrátane spotrebiteľov a spotrebiteľských organizácií , aby sa v rámci procesu analýzy rizika zabezpečila priorita verejného záujmu, súdržnosť a jednotnosť.
Program Práva a hodnoty (ďalej len „program“) by mal umožniť rozvoj synergií s cieľom riešiť otázky spoločné pre podporu a ochranu hodnôt a nadobudnúť zásadný rozmer na dosiahnutie konkrétnych výsledkov v danej oblasti. Malo by sa to dosiahnuť nadviazaním na pozitívne skúsenosti z predchádzajúcich programov. Tým bude umožnené plné využitie potenciálu synergií s cieľom účinnejšie podporiť oblasti politiky, na ktoré sa program vzťahuje, a zvýšiť ich potenciál osloviť ľudí. Ak má byť program účinný, mal by zohľadňovať špecifickú povahu jednotlivých politík, ich rozdielne cieľové skupiny a ich osobitné potreby prostredníctvom špeciálne prispôsobených prístupov.

Program Práva, hodnoty a občianstvo (ďalej len „program“) by mal umožniť rozvoj synergií s cieľom riešiť otázky spoločné pre podporu a ochranu hodnôt a nadobudnúť zásadný rozmer na dosiahnutie konkrétnych výsledkov v danej oblasti. Malo by sa to dosiahnuť nadviazaním na pozitívne skúsenosti z predchádzajúcich programov a taktiež rozvíjaním nových inovatívnych opatrení . Tým bude umožnené plné využitie potenciálu synergií s cieľom účinnejšie podporiť oblasti politiky, na ktoré sa program vzťahuje, a zvýšiť ich potenciál osloviť ľudí. Ak má byť program účinný, mal by zohľadňovať špecifickú povahu jednotlivých politík, ich rozdielne cieľové skupiny a ich osobitné potreby prostredníctvom špeciálne prispôsobených prístupov.
(5) Mal by sa zriadiť Európsky orgán práce (ďalej len „orgán“), ktorý pomôže posilniť spravodlivosť a dôveru vo vnútorný trh. Na tento účel by mal orgán podporovať členské štáty a Komisiu pri zlepšovaní prístupu jednotlivcov a zamestnávateľov k informáciám o ich právach a povinnostiach v kontexte cezhraničnej mobility pracovníkov, ako aj prístupu k relevantným službám, mal by podporovať dodržiavanie pravidiel a spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie práva Únie v týchto oblastiach, a zároveň by mal plniť mediačnú funkciu a pomáhať pri hľadaní riešení cezhraničných sporov alebo narušení trhu práce.

(5) Mal by sa zriadiť Európsky orgán práce (ďalej len „orgán“), ktorý pomôže posilniť spravodlivosť a dôveru vo vnútorný trh. Na tento účel by mal orgán podporovať členské štáty a Komisiu pri zlepšovaní prístupu jednotlivcov a zamestnávateľov k informáciám o ich právach a povinnostiach v kontexte cezhraničnej mobility pracovníkov, ako aj prístupu k relevantným službám, mal by podporovať dodržiavanie pravidiel a spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie práva Únie v týchto oblastiach, a zároveň by mal plniť mediačnú funkciu a pomáhať pri hľadaní riešení cezhraničných sporov alebo narušení trhu práce. Zahŕňa to aj dôsledný a účinný systém presadzovania práva.
3.

Domnieva sa, že členské štáty a regióny by vo svojich stratégiách v oblasti politiky vzdelávania mali klásť dôraz na spoluprácu všetkých úrovní verejnej správy, vrátane miestnych a regionálnych samospráv, so zámerom zladiť vysokokvalitné vzdelávanie zamerané na učiaceho sa, ktoré sa vyznačuje kvalitnou výučbou, inováciami a digitalizáciou, s potrebami dynamicky sa rozvíjajúceho trhu práce, a to v súlade so zásadou 1 Európskeho piliera sociálnych práv.
V rámci piliera Otvorené inovácie by mal vzniknúť rad opatrení na integrovanú podporu potrieb podnikateľov a podnikania zameranú na realizáciu a urýchlenie prelomových inovácií v záujme rýchleho rastu trhu. Mal by prilákať inovatívne spoločnosti s potenciálom rozšírenia na medzinárodnej aj únijnej úrovni a poskytovať rýchle a flexibilné granty a možnosti spoločných investícií aj so súkromnými investormi. v záujme naplnenia týchto cieľov by mala byť založená Európska rada pre inováciu (EIC). z tohto piliera by sa mal podporovať aj Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) a všeobecne európske inovačné ekosystémy, a to najmä spolufinancujúcimi partnerstvami s aktérmi podporujúcimi inovácie na celoštátnej a regionálnej úrovni.

V rámci piliera Otvorené inovácie by mal vzniknúť rad opatrení na integrovanú podporu potrieb inovátorov, podnikateľov a podnikania zameranú na realizáciu a urýchlenie prelomových inovácií v záujme rýchleho rastu trhu. Mal by prilákať inovatívne spoločnosti s potenciálom rozšírenia na medzinárodnej aj únijnej úrovni a poskytovať rýchle a flexibilné granty a možnosti spoločných investícií aj so súkromnými a verejnými investormi. v záujme naplnenia týchto cieľov by mala byť založená Európska rada pre inováciu (EIC). z tohto piliera by sa mal podporovať aj Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) a miestne, regionálne a národné a európske inovačné ekosystémy, a to najmä spolufinancujúcimi partnerstvami s aktérmi podporujúcimi inovácie na celoštátnej a regionálnej úrovni.
c) intenzívny migračný tlak v tretích krajinách, a to aj v prípade uviaznutia osôb, ktoré potrebujú ochranu, z dôvodu politického vývoja alebo konfliktov, a to najmä v prípade, keď by to mohlo mať vplyv na migračné toky smerom do EÚ.

c) intenzívny migračný tlak v tretích krajinách, a to aj v prípade uviaznutia osôb, ktoré potrebujú ochranu, z dôvodu politického vývoja alebo konfliktov, a to najmä v prípade, keď by to mohlo mať vplyv na migračné toky smerom do EÚ. Opatrenia vykonávané v súlade s týmto článkom v tretích krajinách musia byť v súlade s humanitárnou politikou Únie a prípadne ju dopĺňať a musia rešpektovať základné ľudské práva a medzinárodné právne záväzky.
21.

navrhuje zvážiť tieto opatrenia: a. požiadavky na označovanie sú dôležité, aby boli spotrebitelia informovaní o vhodných spôsoboch zneškodňovania odpadu alebo o spôsoboch zneškodňovania odpadu, ktorým sa treba vyhnúť (najmä výrobky z vláken, ako sú vlhčené utierky), je však potrebné aktívne podporovať rozvoj environmentálne udržateľných alternatív, ako sú napríklad biologicky rozložiteľné netkané výrobky; b. obmedzenia týkajúce sa uvádzania jednorazových plastov s ľahko dostupnými alternatívami na trh by mali byť výrazne rozsiahlejšie, než sa navrhuje, a mali by zahŕňať viac predmetov na jedno použitie, napr. slamky; c. je potrebné posilniť všeobecné ciele znižovania množstva odpadu, najmä z obalov na servírovanie (obaly používané pri rýchlom občerstvení, napr. poháre na nápoje, nádoby na jedlo), pričom sa odporúčajú recyklovateľné a biologicky rozložiteľné alternatívy a členským štátom treba zároveň umožniť prijímať vlastné opatrenia na dosiahnutie zníženia; d. záväzky maloobchodníkov s cieľom minimalizovať predaj plastov na jedno použitie založené na záväzných dohodách by sa mohli ponúknuť ako alternatíva k systému rozšírenej zodpovednosti výrobcu za všetky predmety, na ktoré sa nevzťahuje opatrenie na obmedzenie trhu; e. v prípade, že je používanie plastov nevyhnutné pri primárnej výrobe (napr. rybársky výstroj a poľnohospodárske fólie), by sa mali poskytnúť nové technologické riešenia s cieľom zozbierať materiál po každom použití a finančné stimuly pre recykláciu a opätovné použitie; f. opatrenia týkajúce sa dizajnu výrobkov by sa mali takisto rozšíriť aj na návrh služieb, ako je to už v prípade niekoľkých členských štátov (napríklad nápojové fľaše s pripevnenými vrchnákmi);
opakuje ( 2 ) , že by sa mal vypracovať rámec pre plány riadenia rizík, ktorý budú môcť členské štáty používať ako usmernenie. Ľahšie by sa tým dosiahla aj porovnateľnosť obsahu týchto plánov. Konštatuje, že rámec EÚ by bol v súlade so zásadou subsidiarity. Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť koncipovať vlastné plány riadenia rizík, ale bolo by užitočné mať k dispozícii rámec EÚ, ktorý by poskytoval usmernenia;
1.

víta oznámenie „Čistá planéta pre všetkých“ a podporuje cieľ dosiahnuť neutralitu skleníkových plynov (nulové emisie) v EÚ do roku 2050; vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala ešte ambicióznejší plán tým, že prijme opatrenia na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia, pričom uprednostní najambicióznejšie a realizovateľné scenáre; vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv rôznych scenárov na aspekty klímy, zdravia, životného prostredia, biodiverzity, ako aj hospodárske a sociálne aspekty, a navrhla zodpovedajúci komplexný regulačný rámec, ktorý by bol založený na tomto hodnotení a v súlade so stratégiou vykonávania cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja; v tejto súvislosti víta aj prebiehajúcu prácu na úrovni EÚ na diskusnom dokumente o udržateľnej Európe vrátane práce Výboru regiónov v súvislosti s tým, ako zapojiť miestne a regionálne samosprávy do zásadných transformačných procesov;
Vzhľadom na naliehavosť dokončenia základnej siete TEN-T by zjednodušenie postupov udeľovania povolení malo byť doplnené lehotou, do ktorej by príslušné zodpovedné orgány mali prijať komplexné rozhodnutie o výstavbe projektu. Táto lehota by mala podporovať efektívnejšie vykonávanie postupov a za žiadnych okolností by nemala znížiť prísne normy Únie na ochranu životného prostredia a účasť verejnosti.

Vzhľadom na naliehavosť dokončenia základnej siete TEN-T by zjednodušenie postupov udeľovania povolení malo byť doplnené lehotou, do ktorej by príslušné zodpovedné orgány mali prijať komplexné rozhodnutie o výstavbe projektu. Táto lehota by mala podporovať efektívnejšie vykonávanie postupov a za žiadnych okolností by nemala znížiť prísne normy Únie na ochranu životného prostredia a účasť verejnosti. Vzhľadom na to by sa lehota mala stanoviť až po počiatočnej, skorej verejnej konzultácii o plánovanom projekte vrátane konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi.
1.

opakuje, že je potrebné posilniť podpornú úlohu a mandát Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len: agentúra), predovšetkým pokiaľ ide o spoluprácu s tretími krajinami, s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu vonkajších hraníc EÚ a významne posilniť účinný návrat neregulárnych migrantov. Zároveň poukazuje na to, že rozšírený mandát prináša potrebu posilniť záruky, aby sa zabezpečilo, že agentúra bude pri všetkých svojich činnostiach v plnej miere rešpektovať základné práva a medzinárodné záväzky EÚ a jej členských štátov, najmä zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia, a aby sa predišlo zapojeniu agentúry do akejkoľvek operácie v tretích krajinách, v ktorých by dodržiavanie základných práv nebolo možné zabezpečiť;
Posudzovanie ciest v rámci celej siete založené na riziku sa ukázalo ako účinný a efektívny nástroj na identifikáciu úsekov siete, ktoré by mali podliehať podrobnejším kontrolám bezpečnosti cestnej premávky a na uprednostňovanie investícií podľa jeho potenciálu na zabezpečenie celosieťových bezpečnostných zlepšení. Celá cestná sieť, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, by sa preto mala systematicky posudzovať s cieľom zvýšiť bezpečnosť cestnej premávky v celej Únii.

Posudzovanie ciest v rámci celej siete založené na riziku sa ukázalo ako účinný a efektívny nástroj na identifikáciu úsekov siete, ktoré by mali podliehať podrobnejším kontrolám bezpečnosti cestnej premávky a na uprednostňovanie investícií podľa jeho potenciálu na zabezpečenie celosieťových bezpečnostných zlepšení. Celá cestná sieť, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, by sa preto mala systematicky posudzovať s cieľom zvýšiť bezpečnosť cestnej premávky v celej Únii. Keďže bezpečná cestná doprava by mala byť dostupná vo všetkých európskych obciach a regiónoch, metodika posudzovania ciest v rámci celej siete založeného na riziku by mala riadne zohľadniť viacúrovňové riadenie. Vyššie územné celky by mali mať koordinačnú funkciu v oblasti riadenia bezpečnosti cestnej infraštruktúry, zatiaľ čo úlohy, ktoré sú v právomoci štátu a obcí, by mali byť zosúladené.
10.

poukazuje na to, že dôraz, ktorý sa v návrhu kladie na riadiace postupy pre spoluprácu medzi Európskou úniou, Agentúrou Európskej únie pre vesmírny program, členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou, by mal zabezpečiť, aby nedochádzalo k zdvojovaniu činností a štruktúr zriaďovaním novej agentúry. O prenášaní ďalších úloh na novú agentúru by nemala rozhodovať len samotná Komisia, ale malo by sa to robiť výlučne po dohode s Európskym parlamentom a Radou;
EFRR by mal pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii a znižovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch vrátane tých, ktoré čelia výzvam vzhľadom na záväzky spojené s elimináciou emisií uhlíka. Podpora z EFRR v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by sa preto mala sústreďovať na kľúčové priority Únie v súlade cieľmi politiky stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxx [nové VN]. Preto by sa mala koncentrovať na ciele politiky „inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva“ a „ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika“. Uvedená tematická koncentrácia by sa mala dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni a súčasne by mala umožniť flexibilitu na úrovni jednotlivých programov a medzi tromi skupinami členských štátov vytvorenými na základe príslušného hrubého národného dôchodku . Okrem toho by sa mala podrobne stanoviť metodika klasifikácie členských štátov , ktorá by zohľadňovala špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov.

EFRR by mal pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii a znižovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch vrátane tých, ktoré čelia výzvam vzhľadom na záväzky spojené s elimináciou emisií uhlíka. Podpora z EFRR v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by sa preto mala sústreďovať na kľúčové priority Únie v súlade cieľmi politiky stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxx [nové VN]. Preto by sa mala koncentrovať na ciele politiky „inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva“ a „ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika“. Uvedená tematická koncentrácia by sa mala dosiahnuť na regionálnej úrovni a súčasne by mala umožniť flexibilitu na úrovni jednotlivých programov a medzi tromi kategóriami regiónov vytvorenými na základe regionálneho hrubého domáceho produktu . V snahe uľahčiť flexibilitu medzi regiónmi môžu členské štáty na žiadosť príslušných regiónov požiadať o vypočítanie tematickej koncentrácie pre kombináciu regiónov. Okrem toho by sa mala podrobne stanoviť metodika klasifikácie regiónov , ktorá by zohľadňovala špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov.
Ako už bolo uvedené, s cieľom zachovať európsky charakter EGF by sa žiadosť o podporu mala podať vtedy, keď má veľká reštrukturalizačná udalosť výrazný dosah na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Takýto dosah by sa mal vymedziť minimálnym počtom zrušených pracovných miest v konkrétnom referenčnom období. So zreteľom na výsledky tohto hodnotenia v polovici obdobia sa prahová hodnota stanovuje na 250 zrušených pracovných miest v referenčnom období štyroch mesiacov (alebo 6 mesiacov v prípadoch týkajúcich sa určitých odvetví) . So zreteľom na to, že vlny prepúšťania v rôznych odvetviach, ale v tom istom regióne, majú rovnako výrazný dosah na miestny trh práce, bude možné predkladať aj žiadosti na úrovni regiónu. Na malých trhoch práce, ako sú malé členské štáty alebo vzdialené regióny vrátane najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, alebo za výnimočných okolností by sa žiadosti mohli predkladať v prípade nižšieho počtu zrušených pracovných miest.

Ako už bolo uvedené, s cieľom zachovať európsky charakter EFPT by sa žiadosť o podporu mala podať vtedy, keď má veľká reštrukturalizačná udalosť výrazný dosah na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Takýto dosah by sa mal vymedziť minimálnym počtom zrušených pracovných miest v konkrétnom referenčnom období. So zreteľom na výsledky tohto hodnotenia v polovici obdobia sa prahová hodnota stanovuje na 150 zrušených pracovných miest v referenčnom období deviatich mesiacov. So zreteľom na to, že vlny prepúšťania v rôznych odvetviach, ale v tom istom regióne, majú rovnako výrazný dosah na miestny trh práce, bude možné predkladať aj žiadosti na úrovni regiónu. Na malých trhoch práce, ako sú malé členské štáty alebo vzdialené regióny vrátane najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, alebo za výnimočných okolností , napríklad v prípade regiónov, ktoré už dnes výrazne postihuje vysoká miera nezamestnanosti, by sa žiadosti mohli predkladať v prípade nižšieho počtu zrušených pracovných miest.
19.

zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť sieť centier digitálnych inovácií s dostatočným pokrytím vo všetkých regiónoch. V posúdení vplyvu sa síce jasne uvádza, že centrá digitálnych inovácií budú mať silný regionálny rozmer (najmä pre MSP), v legislatívnom návrhu sa to však neodráža. Výber centier digitálnych inovácií by mal prebiehať otvorene a spoľahlivo a mal by zahŕňať nielen jedno centrum, ale v prípade potreby sieť centier digitálnych inovácií v každom členskom štáte. Centrá digitálnych inovácií by sa mali vyberať na národnej úrovni regionálne a tematicky vyváženým spôsobom. Siete centier digitálnych inovácií by mali byť úzko prepojené s inými sieťami, ako je EIT Digital a sieť Enterprise Europe Network;