Oznámenie Komisie - Najvzdialenejšie regióny: prínos pre Európu /* KOM/2008/0642 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 17.10.2008 KOM(2008) 642 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Najvzdialenejšie regióny: prínos pre Európu OZNÁMENIE KOMISIE Najvzdialenejšie regióny: prínos pre Európu 1. ÚVOD Globalizácia, zmena klímy, demografický vývoj a migračné toky, trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov, akými sú morské zdroje a poľnohospodárske produkty, patria k problémom, ktorým čelí celá Európa. S vedomím zraniteľnosti najvzdialenejších regiónov (NR) a skutočnosti, že sú týmto výzvam osobitne vystavené, a s cieľom získať podnety pre svoje úvahy o vývoji európskej stratégie pre tieto regióny Európska komisia začala v septembri 2007 rozsiahle konzultácie[1] s európskymi inštitúciami, členskými štátmi, najvzdialenejšími regiónmi, socioprofesijnými skupinami, výskumnými centrami a univerzitami a v dňoch 14. a 15. mája 2008 usporiadala v Bruseli medziinštitucionálnu a partnerskú konferenciu. Množstvo doručených príspevkov svedčí o jasnej vôli zhodnotiť a zúročiť rozmer, ktorý dávajú Európskej únii (EÚ) najvzdialenejšie regióny, a vyjsť s obnovenou stratégiou v znamení zmeny paradigmy – NR ako „regióny príležitostí“ s možnosťami rozvoja – za súčasného zohľadňovania ich osobitných charakteristík. Na základe uvedených úvah je predkladané oznámenie: - Reakciou na požiadavku hláv štátov a vlád, aby Komisia predložila výsledky verejných konzultácií a tiež návrhy v tejto oblasti (Závery Európskej rady, december 2007, ods. 59). - Návrhom na zmenu prístupu v záujme rozvíjania stratégie, ktorou sa otvára cesta novej paradigme a predkladajú odporúčania s cieľom zabezpečiť optimálne využívanie existujúcich nástrojov a možností v súčasnom finančnom rámci (2007 – 2013). 2. VÝVOJ EURÓPSKEJ STRATÉGIE PRE NAJVZDIALENEJšIE REGIÓNY Už od roku 1999 si je EÚ vedomá rozdielnych geografických a hospodárskych daností NR v porovnaní s inými európskymi regiónmi: odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha, obťažné topografické a klimatické podmienky a hospodárska závislosť na obmedzenom množstve produktov (pozri článok 299 ods. 2 Zmluvy o ES). Tieto skutočnosti znevýhodňujú ich trvalo udržateľný a harmonický rozvoj, čo si EÚ prostredníctvom rôznych programov a činností želá minimalizovať s cieľom podporovať hospodársku a sociálnu konvergenciu týchto regiónov[2]. EÚ stanovila v roku 2004 stratégiu založenú na integrovanom prístupe, ktorý sa sústreďuje na tri oblasti: dostupnosť a obmedzenie účinkov ďalších obmedzení, konkurencieschopnosť a regionálna integrácia. Z dôvodu trvalej povahy znevýhodnení NR je tento prístup naďalej vhodným, ale v záujme reagovania na nové výzvy si vyžaduje prehĺbenie. A tak Komisia v septembri 2007[3] uznala, že je potrebné „pokračovať v úsilí prispôsobovať podľa potreby osobitné politiky Spoločenstva a podporné politiky“. Toto zohľadňovanie osobitostí NR pokračovalo od roku 2007 prijatím nových programov a opatrení v prospech NR, čím by sa malo umožniť dosiahnutie jasného pokroku v rámci troch oblastí stratégie. Zníženie nedostatočnej dostupnosti Operačnými programami Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) na obdobie 2007 – 2013 sa pokračuje v úsilí o zníženie problematickej dostupnosti investíciami do dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry a podporou prevádzkových nákladov prostredníctvom nového osobitného príspevku na kompenzáciu dodatočných nákladov. Celkom sa na zlepšenie dostupnosti týchto regiónov vynaloží takmer 1 710 miliónov EUR z EFRR (teda 36 % z celkových prostriedkov pridelených NR z EFRR). Okrem iného Komisia schválila schému podpory nákladnej dopravy pre zámorské departementy (DOM)[4], ako aj pomoc sociálneho charakteru týkajúcu sa leteckej dopravy (Guyana a Madeira podobne ako pomoc poskytnutá v minulosti pre Guadeloupe, Martinik a Réunion[5]) . Zvýšenie konkurencieschopnosti V súlade s usmerneniami, ktoré vychádzajú z uplatňovania lisabonskej a göteborskej stratégie, najvzdialenejšie regióny zareagovali na výzvu hospodárskej konkurencieschopnosti svojho územia tým, že na roky 2007 – 2013 stanovali stratégiu rozvoja zameranú na svoj domáci potenciál. V rámci operačných programov EFRR a Európskeho sociálneho fondu (ESF) sa to premietlo do vysokej koncentrácie výdavkov do oblastí spojených s lisabonskou stratégiou, vôle vypracovať regionálne inovačné stratégie alebo aj do posilnenia rozvoja ľudského potenciálu v oblasti výskumu a inovácií. Programy rozvoja vidieka na obdobie 2007 – 2013 takisto posilňujú konkurencieschopnosť NR tým, že sa v nich kladie dôraz na udržanie produktivity v poľnohospodárskom sektore, podporu sektorom v procese reštrukturalizácie, kontinuálne vzdelávanie, vývoj kvalitných produktov a ochranu životného prostredia. V prípade poľnohospodárstva sa v návrhu nariadenia o „preskúmaní zdravotného stavu[6]“ ponechávajú výnimky pre NR v súvislosti s oddelením platieb a moduláciou priamych platieb. Počíta sa v ňom s presunom sumy 24,46 miliónov EUR priamych platieb na režim POSEI počnúc rozpočtovým rokom 2010. Okrem toho, pokiaľ ide o reformu SOT s vínom, Komisia zohľadnila žiadosti NR týkajúce sa súčasného režimu reštrukturalizácie viníc, ako aj vyňatie schémy klčovania. Pokiaľ ide o destiláciu a používanie koncentrovaných hroznových muštov, zachová sa súčasný stav s jednou zmenou uvedenou v nariadení (ES) č. 247/2006. V odvetví rybolovu sa Európskym fondom pre rybné hospodárstvo (FEP) pomáha rybárskym komunitám diverzifikovať ich hospodárstvo, udržať si konkurencieschopnosť na trhu s čerstvými rybami zameraním sa na produkty s vysokou pridanou hodnotou a zvýšením miery zásobovania miestnych trhov produktmi akvakultúry. V októbri 2007 Komisia predstavila svoju víziu novej integrovanej námornej politiky pre Európsku úniu[7], ktorá sa za súčasného posilňovania vzájomnej súčinnosti a súladu odvetvových politík zameriava na lepšie uspokojenie osobitných potrieb NR. A napokon, pokiaľ ide o štátnu pomoc, určitý počet opatrení sa zameriava najmä na podporu investícií do výroby, vytvárania pracovných miest alebo odbornú prípravu za súčasného zohľadňovania osobitných znevýhodnení NR[8]. Rôzne osobitné daňové a colné režimy[9] schválené v prospech NR umožnia, aby sa naďalej poskytovala podpora potrebná na konkurencieschopnosť ekonomík týchto regiónov, a to najmä pre niektoré odvetvia alebo typy produktov. Posilnenie regionálnej integrácie Programy územnej spolupráce na obdobie 2007 – 2013 spolufinancované z EFRR ponúkajú príležitosti na vypracovanie akčného plánu pre širšie susedstvo. Napríklad takmer tretina rozpočtu programu „Makaronézia“[10] je venovaná spolupráci s tretími krajinami. Zároveň Mauretánia, Senegal a Kapverdy vyčlenili – alebo pravdepodobne vyčlenia – v rámci národných indikatívnych programov 10. ERF finančné prostriedky na spoluprácu s NR. Okrem iného Kanárske ostrovy v súčasnosti vypracúvajú program cezhraničnej spolupráce s Marokom, ktorý je spolufinancovaný prostredníctvom nástroja pre širšie susedstvo a EFRR. A napokon NR a Makaronézia zohrávajú zásadnú úlohu v realizácii osobitného partnerstva medzi EÚ a Kapverdmi[11]. Osobitné ustanovenia v prospech NR zahrnuté v dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP), a to uľahčovanie spolupráce s krajinami AKT, bezpečnostná doložka a doložka o vyňatí miestnych trhov s cukrom a banánmi, ponúkajú týmto regiónom možnosť na prehĺbenie regionálnej integrácie za súčasného zohľadňovania zraniteľnosti svojich trhov. 3. VEREJNÁ DISKUSIA Verejná diskusia o budúcnosti európskej stratégie pre najvzdialenejšie regióny, ktorá sa uskutočnila od septembra 2007 do mája 2008, predstavuje významnú etapu v prehlbovaní dialógu a partnerstva medzi Európskou úniou, členskými štátmi a najvzdialenejšími regiónmi. Množstvo doručených príspevkov, ako aj mechanizmy účasti na regionálnej a miestnej úrovni sú prejavom vysokej miery angažovanosti a záujmu všetkých zúčastnených strán. Rovnako medziinštitucionálna a partnerská konferencia usporiadaná 14. až 15. mája 2008 v Bruseli zmobilizovala takmer tristo účastníkov, ktorí sa mohli vyjadriť a vymeniť si názory na výzvy a situáciu v európskych najvzdialenejších regiónoch. Okrem podrobnej analýzy výsledkov tejto konzultácie[12] z nej vyplynulo viacero kľúčových skutočností: Vo všeobecnosti uspokojivé hodnotenie vykonávania stratégie z roku 2004 - Jednohlasné uznanie významu integrovanej európskej stratégie a schválenie troch prioritných oblastí stanovených v roku 2007, a to: dostupnosť, konkurencieschopnosť a regionálna integrácia. Potreba napredovať vo vykonávaných činnostiach najmä s cieľom znížiť nedostatočnú dostupnosť NR a posilniť ich regionálnu integráciu. - Uznanie významných pokrokov dosiahnutých za posledné roky vďaka vykonávaniu osobitných opatrení najmä v rámci politík v oblasti súdržnosti, poľnohospodárstva, výskumu a hospodárskej súťaže. Prijatie tém navrhnutých v oznámení z roku 2007 - Potvrdenie náležitosti štyroch tém navrhnutých v oznámení zo septembra 2007[13] zameraných na doplnenie troch oblastí stratégie. Tieto témy predstavujú pre NR hlavné výzvy, a to nielen z hľadiska ťažkostí, ktoré treba prekonávať (vysoké náklady na prispôsobovanie sa účinkom zmeny klímy, vplyv populačnej explózie alebo starnutia populácie, dôsledky narastania nelegálneho prisťahovalectva), ale aj príležitostí na rozvoj, ktorých sa treba ujať (problematika poľnohospodárskej diverzifikácie, zhodnocovanie námorného potenciálu). Opätovné potvrdenie obmedzení a zhodnocovanie výhod najvzdialenejších regiónov - Opätovné potvrdenie trvalej povahy znevýhodnení, ktoré majú vplyv na NR, a požiadavka konsolidovať existujúce nástroje zamerané na kompenzáciu týchto znevýhodnení. - Vôľa naplno zhodnotiť prednosti a porovnateľné výhody, ktoré majú tieto regióny v porovnaní s Európskou úniou a susednými tretími krajinami (jedinečná geostrategická poloha, osobitný potenciál v oblasti obnoviteľných energií, biodiverzity, pozorovania a monitorovania účinkov zmeny klímy). Vďaka týmto charakteristikám sú najvzdialenejšie regióny jedinečnými miestami na testovanie pilotných projektov s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu. Systematizácia štúdií vplyvu a úsilie o lepšiu súčinnosť a súlad politík Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny - Potreba systematizovať používanie štúdií vplyvu pri vykonávaní nových právnych predpisov Spoločenstva najmä pri predpisoch v oblasti životného prostredia, poľnohospodárstva, rybolovu alebo aj počas rokovania o medzinárodných obchodných dohodách s priamym vplyvom na ekonomiky NR. - Potreba posilniť súlad medzi jednotlivými politikami Spoločenstva a zabezpečiť, že sa vo väčšej miere bude uznávať a zohľadňovať miestna realita. Zlepšenie znalostí a štatistických údajov o určitých javoch - Potreba mať k dispozícii spoľahlivé, úplné a osobitnému kontextu NR prispôsobené údaje s cieľom účinne vypracúvať, vykonávať a hodnotiť vplyv verejných politík. Navrhuje sa teda veľké množstvo štúdií o: presunoch obyvateľstva a demografických tendenciách, vplyve migrácie na hospodársku a sociálnu súdržnosť najvzdialenejších regiónov, vplyve účinkov zmeny klímy na hospodárstvo týchto regiónov, vplyve liberalizácie obchodu na poľnohospodárstvo. Všetky príspevky sa stali zdrojom úvah Komisie v rámci predkladaného oznámenia a budú obohacovať vypracúvanie a vykonávanie politík Spoločenstva s vplyvom na NR. 4. SMEROM K NOVEJ PARADIGME: ZHODNOCOVANIE OSOBITNÝCH CHARAKTERISTÍK NR V období globalizácie a úsilia o posilnenie európskej konkurencieschopnosti je potrebné podporovať rozvoj hlavných odvetví, v ktorých majú NR potenciál špecializácie a silné porovnateľné výhody. Uvedené odvetvia sú navyše vhodným priestorom pre rozvoj prelomových iniciatív a pilotných projektov s prvoradým významom pre Európu. Táto nová paradigma zameraná na zhodnocovanie predností NR ako hybnej sily hospodárskeho rozvoja musí viesť k obnove stratégie, ktorá sa bude opierať najmä o odvetvia s vysokou pridanou hodnotou, akými sú agropotravinárstvo, biodiverzita, obnoviteľné energie, astrofyzika, letectvo a kozmonautika, océanografia, vulkanológia alebo seizmológia, ale aj o dôležitú úlohu NR ako predsunutých postov Európskej únie vo svete. 4.1. Predsunuté posty Európskej únie vo svete NR, zahrnuté do iných geopolitických a geografických súvislostí než kontinentálna Európska únia, sú predvojom EÚ v kontakte s inými veľkými hospodárskymi celkami. Vonkajšia činnosť Európskej únie tak nadobúda osobitnú dimenziu a NR prispievajú k vývoju skutočnej politiky širšieho susedstva prostredníctvom svojich geografických, kultúrnych a historických väzieb s inými krajinami a národmi, a to najmä v Afrike a na americkom kontinente. NR dávajú Európskej únii významný medzinárodný námorný rozmer, čím sa posilňuje jej legitimita na vedenie politiky trvalo udržateľného spoločného rozvoja oceánov v troch oblastiach: Makaronézia, Karibská oblasť a juhovýchod Indického oceánu. NR sa nachádzajú na námorných cestách alebo v úžinách a majú dôležité miesto v obchode. Zohrávajú úlohu aj v oblasti správy morí pri monitorovaní pobrežných vôd (napríklad boj proti nelegálnemu rybolovu, pirátskym útokom alebo obchodovania s drogami) alebo pri bezpečnostnej ochrane dopravy (napríklad riadenie prepravy ropy v Karibskej oblasti). Okrem toho NR susedia s regiónmi konfrontovanými s výzvami rozvoja, s ktorými EÚ spolupracuje v oblasti boja proti chudobe, trvalo udržateľného rozvoja, riadenia migračných tokov a zvyšovania regionálnej bezpečnosti. NR môžu teda zohrávať úlohu kľúčových partnerov so susedskými tretími krajinami najmä v projektoch posilňovania administratívnych kapacít, odbornej prípravy, vzdelávania a zdravia, vytvárania MSP, poľnohospodárstva, rybolovu a predchádzania prírodným rizikám. Poslaním NR v Atlantickom oceáne je zohrávať strategickú úlohu v osobitnom partnerstve, ktoré EÚ[14] práve podpísala s Kapverdmi. Spolupráca sa rozvinie najmä v rámci prioritných tém stanovených v akčnom pláne tohto partnerstva, akými sú boj proti nelegálnemu obchodovaniu (drogy, nelegálne prisťahovalectvo) a policajná spolupráca. 4.2. Jedinečné miesta na boj proti účinkom zmeny klímy Geomorfologické charakteristiky a geografická poloha NR sú hlavnými prednosťami pre vedecký výskum a najmä pre štúdium a monitorovanie javov spojených s účinkami zmeny klímy. Predchádzanie prírodným rizikám, ktorým sú NR výrazne vystavené, predstavuje výskumnú oblasť s vysokou pridanou hodnotou. NR môžu zohrávať úlohu platforiem pre technologickú a vedeckú spoluprácu prostredníctvom monitorovania a pozorovania prírodných rizík vo svojich regiónoch. Pokiaľ ide o energiu, NR čelia dvojitej výzve: zvýšiť svoju nezávislosť od energie z fosílnych zdrojov a využiť príležitosti, ktoré ponúka ich prírodné prostredie, na vývoj postupov a know-how, ktoré je možné vyvážať a reprodukovať. V rámci uskutočňovaných alebo pripravovaných pilotných projektov sa vyvíjajú inovačné a originálne riešenia, v ktorých sa počíta s energiou z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho, že sú prospešné z environmentálneho a hospodárskeho hľadiska, sú skutočnou výkladnou skriňou európskeho know-how. Projekt NRJRUP sa zameriava na podporu výmeny osvedčených postupov a odovzdávanie know-how medzi NR, ako aj na vymedzenie politiky rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov využívaním morských zdrojov. Projekt GERRI na ostrove Réunion je zameraný na dosiahnutie energetickej sebestačnosti ostrova do roku 2030. Viacúčelová elektráreň („ Aproveitamento de fins múltiplos dos Socorridos “) na ostrove Madeira prispieva veľkou mierou k produkcii elektriny na ostrove a súčasne znižuje závislosť systému na výrobu elektrickej energie z vodných zdrojov od sezónnych obmedzení. Pokiaľ ide zdravotnú oblasť, klimatické otrasy v súčasnosti zvyšujú expozíciu tropickým chorobám a náchylnosť na ne. Výskyt nových chorôb si vyžaduje zriadenie moderných centier pre výskum a mikrobiologický dohľad v záujme rýchlej a spoľahlivej diagnostiky patogénov a vyhodnotenia rizík prepuknutia a šírenia chorôb. Výskumná infraštruktúra, ktorou majú NR k dispozícii a ktorú môžu ďalej rozvinúť, bude slúžiť na posilnenie zdravotnej bezpečnosti celého regiónu, ako aj kontinentálnej Európy. Centrum pre výskum nových chorôb v Indickom oceáne a dohľad nad nimi (Centre de Recherche et de Veille sur les Maladies Emergentes dans l'Océan Indien - CRVOI), ktoré bolo založené po epidémii horúčky chikungunya v roku 2007, sa zameriava na rozvoj multidisciplinárneho výskumu v oblasti nových infekčných chorôb, a to najmä chorôb s epidemickým potenciálom, so zohľadňovaním zdravotníckych priorít regiónu Indického oceánu. 4.3. Významná biodiverzita a bohatstvo morských ekosystémov Pokiaľ ide o biodiverzitu, v NR sa nachádza mimoriadne množstvo druhov, oveľa väčšie ako v celej kontinentálnej Európe. Toto bohatstvo je základom ekonomických aktivít, akými sú napríklad rybolov a cestovný ruch, a podporuje mnohé ekologické služby, akými sú čistenie vôd, obnova populácií rýb, ochrana pôdy pred eróziou a ochrana pobrežia pred prírodnými pohromami alebo zmenou klímy. Toto bohatstvo predstavuje možnosti objavov alebo inovácií v oblasti farmaceutického alebo agronomického výskumu. Okrem toho NR majú bohaté a pomerne zachované populácie rýb. Podmorské hlbiny sú skutočnými živými laboratóriami biodiverzity a umožňujú politiku trvalo udržateľného rozvoja rybolovu. NR sú takisto jedinečným priestorom na výskum v oblasti rozvoja biotechnológií, najmä v súvislosti s využívaním špecifických morských zdrojov, akými sú hĺbkové hydrotermálne zdroje alebo tropické ekosystémy. Oddelenie oceánografie a rybolovu azorskej univerzity vytvorilo pracovisko excelentnosti zamerané na štúdium a analýzu zdrojov v oceánoch. Jeden z uskutočňovaných projektov má za cieľ zlepšiť poznanie hlbín oceánov a vyvinúť technológie umožňujúce prístup do hlbokomorských vôd. 4.4. NR ako brány vedy vo svojej geografickej oblasti Vývojom vyspelých informačných a komunikačných technológií na svojom území si NR zabezpečujú nástroje na to, aby sa stali platformami šírenia technológií a skutočnými bránami vedy vo svojom prostredí. Projekt SEAS [15] v Guyane je zameraný na zber údajov zo satelitného pozorovania životného prostredia v amazonskej a karibskej oblasti. Táto technologická platforma, jediná svojho druhu v Európe a Južnej Amerike, umožňuje získavať údaje potrebné na sledovanie zdrojov a riadenie povodia Amazonky (7 miliónov km2) a je príspevkom k iniciatíve Global Monitoring Environment and Security. Guadeloupe od roku 2005 zriaďuje z Porto Rica sieť podmorských vysokorýchlostných digitálnych káblov („ Global Cable Network “), ktoré slúžia 14 východokaribským ostrovom až po Trinidad a Tobago. Táto dôležitá infraštruktúra s dĺžkou 2100 km umožnila značné zvýšenie kapacity pre telekomunikačných operátorov a veľmi výhodné ceny pre používateľov. Keďže ponúka vynikajúcu kvalitu viditeľnosti vesmírnych objektov, Kanárske astrofyzikálne centrum je celosvetovo uznávaným vedeckým pracoviskom, v ktorom sa nachádzajú najmodernejšie teleskopy a astrofyzikálne zariadenia v Európskej únii. Uvedenie do prevádzky veľkého kanárskeho teleskopu (GTC) v najbližšej budúcnosti, jediného svojho druhu na svete, umožní európskemu astrofyzikálnemu výskumu pristúpiť k novým projektom vysoko technologického charakteru. 4.5. Vysokokvalitné poľnohospodárske produkty Originalita poľnohospodárskych produktov NR a ich kvalita si zasluhujú, aby boli lepšie známe. Hospodársky rozvoj NR sa skutočne realizuje aj prostredníctvom vývozu produktov, ktoré sú atraktívne vďaka svojej kvalite a typickosti: napríklad rum z Martiniku (CHOP), ananás Victoria z Réunionu alebo antilský melón, víno z Madeiry, syry a čaj z Azor, vína a syry s CHOP z Kanárskych ostrovov alebo kvety a ozdobné rastliny zo všetkých NR. Agroenvironmentálne výskumné stredisko na Martiniku (Le Pôle de Recherche Agro-environnementale de la Martinique - PRAM) sa zaoberá rozvojom diverzifikovaného a trvalo udržateľného poľnohospodárstva a výskumom nových obchodných možností najmä prostredníctvom zhodnocovania miestnych málo využívaných druhov ovocia, genetického zlepšovania druhov a zavádzaním trvalo udržateľných produkčných systémov. Ako sa ukazuje z uvedených príkladov, NR už zavádzajú inovačné a originálne riešenia, ktorými sa umožňuje zhodnocovanie ich predností. S cieľom umožniť, aby dynamizovali svoju ekonomiku a zohrávali novú úlohu v rámci EÚ, je potrebné posilniť spomenuté know-how. 5. NÁVRHY PRE BUDÚCNOSť Bez toho, aby bol dotknutý vývoj budúceho všeobecného politického rámca Únie, a najmä úvahy o finančnom výhľade po roku 2013, a v záujme konkretizácie novej paradigmy Komisia navrhuje, aby sa zabezpečilo lepšie využívanie existujúcich nástrojov Spoločenstva, ako aj rad opatrení, ktoré sa budú môcť vykonávať v súčasnom rozpočtovom rámci. 5.1. Využívanie existujúcich nástrojov Spoločenstva Pokiaľ ide o rozpočet, NR sa v období 2007 – 2013 poskytnú investície Spoločenstva vo výške 7,8 miliardy EUR (EFRR, ESF, EPFRV, FEP POSEI). Ide teda o zúročenie všetkých týchto nástrojov a flexibility umožňovanej nariadeniami v záujme zahrnutia nových priorít, napríklad počas strategických úvah v polovici obdobia vykonávania týkajúcich sa národných správ v roku 2009 a správy Komisie v roku 2010. V záujme podpory vykonávania iniciatív JEREMIE a JESSICA v týchto regiónoch budú útvary Komisie aj naďalej spolupracovať s EIB a EIF. NR sa budú môcť takisto zapojiť do iniciatívy „Regióny pre ekonomickú zmenu“, ako aj do jej zrýchlenej („fast-track“) zložky, ktorá sa vykonáva v rámci medziregionálnej zložky cieľa územnej spolupráce a v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja miest (Urbact II). Táto iniciatíva podporuje vytváranie sietí regionálnych činiteľov a pilotných projektov s možnosťou ich neskoršieho zahrnutia do programov pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, a teda obsahuje osobitne relevantné prioritné témy pre NR, akými sú „zhodnocovanie pobrežných zón“ a „využívanie morí a oceánov“. V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy Komisia podporuje rozvoj nových kompetencií a know-how, ktoré sa stanú nevyhnutnými na to, aby sa jednotlivcom umožnilo čeliť výzvam 21. storočia. Toto prispôsobenie ľudského kapitálu sa bude musieť zakladať najmä na zvýšenej účasti na akademických výmenných programoch, na nadobúdaní kľúčových spôsobilostí prostredníctvom celoživotného vzdelávania[16] a na posilňovaní spolupráce medzi európskymi systémami vzdelávania a odbornej prípravy. A napokon NR musia byť schopné ujať sa príležitostí, ktoré sa ponúkajú v existujúcich programoch Spoločenstva v oblasti výskumu, dopravy, energetiky, inovácií, informačných a komunikačných technológií, vzdelávania alebo kultúry tým, že sa budú aktívne zúčastňovať na príslušných výzvach na predkladanie návrhov. 5.2. Reagovanie na nové problémy, prehĺbenie vedomostí, posilnenie partnerstva V nadväznosti na témy analyzované počas verejnej diskusie, Komisia navrhuje tieto osobitné opatrenia: 1. Zmena klímy 2. Začať štúdiu ekonomického vplyvu prispôsobovania sa zmene klímy v pobrežných zónach. Táto štúdia sa bude uskutočňovať za Európsku úniu ako celok, bude však obsahovať osobitnú analýzu týkajúcu sa NR. Mala by podporovať systematickú výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa nákladov na prispôsobovanie sa zmene klímy v pobrežných zónach a jeho plánovania. 3. Podporovať vykonávanie integrovanej politiky riadenia pobrežných rizík (záplavy, pobrežná erózia, znižovanie zraniteľnosti vystavenej populácie a majetku) a monitorovacieho a výstražného systému v kontexte bezpečnosti a civilnej ochrany. 4. Vypracovať dobrovoľnú schému ochrany prírody založenú na skúsenostiach so sieťou Natura 2000. 5. Vypracovať a vykonávať opatrenia s cieľom bojovať proti invazívnym druhom. 6. Uznať zraniteľnosť najvzdialenejších regiónov v kontexte bielej knihy o prispôsobovaní sa následkom zmeny klímy. 7. Demografický vývoj a migračné toky 8. Začať štúdiu vplyvu s cieľom lepšie pochopiť následky – pozitívne a menej pozitívne – jednak migrácie a jednak demografického vývoja na územie, trh práce, verejné služby, vzdelávanie a zdravie v NR. Toto by mohlo umožniť vypracovať „migračnú bilanciu“ pre každý región. Počas hodnotenia v polovici obdobia vykonávania nového všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov 2007 – 2013“ Komisia vyhodnotí, či je potrebný ďalší vývoj vrátane potreby a uskutočniteľnosti ustanovenia „európskeho fondu na prispôsobenie sa migrácii“. 9. V oblasti demografie Komisia vyzýva členské štáty a regionálne orgány NR na pokračovanie a prípadné zintenzívnenie analytických činností s cieľom zahrnúť faktor demografického vývoja do vypracúvania svojich politík najmä v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti, ako aj do procesu plánovania štrukturálnych fondov. Takisto vyzýva štatistické úrady členských štátov, aby pokračovali v spolupráci s Eurostatom. 10. Poľnohospodárstvo 11. Naďalej podporovať využívanie všetkých možností, ktoré sa ponúkajú v rámci režimu POSEI, pokiaľ ide o štruktúrovanie a rozdelenie rozpočtových prostriedkov pridelených každému NR, počet odvetví, ktoré sa majú podporovať, ako aj monitorovanie environmentálnych problémov spojených s osobitnými druhmi znečistenia. 12. Podporovať využívanie rôznych podpôr pre mladých poľnohospodárov na začatie činnosti a na investície, ktoré sa môžu v rámci príslušného programu na rozvoj vidieka modulovať s cieľom zohľadňovať osobitné regionálne požiadavky. 13. Využiť všetky možnosti, ktoré ponúkajú programy Spoločenstva na podporu produktov[17] a zahrnúť do týchto programov viac produktov bude nepochybne príspevkom k zvýšeniu odbytových možností a posilneniu výkonných poľnohospodárskych a agropotravinárskych odvetví. 14. Námorná politika 15. Prispôsobovať osobitostiam NR integrovanú európsku námornú politiku a jednotlivé sektorové opatrenia uvedené v jej akčnom pláne. 16. V NR prehĺbiť poznanie námorných záležitostí, morského prostredia a hodnoty, ktorú majú služby poskytované morskými ekosystémami, prostredníctvom osobitnej analýzy v rámci projektu Eurostatu týkajúceho sa socioekonomických námorných údajov, ako aj prostredníctvom európskej námornej monitorovacej a dátovej siete (EMODNET). Získané údaje umožnia vypracovať komplexnú analýzu NR v „Atlase morí“, ktorý Komisia vydá v roku 2009. 17. Vytvoriť siete venované výskumu a zhodnotiť úlohu NR ako jedinečných miest z hľadiska Európy na pozorovanie morského prostredia v rámci novej stratégie pre morský a námorný výskum[18]. V rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technologického rozvoja podporiť výskum v oblasti poznania, ochrany a riadenia morských ekosystémov. 18. Podporovať NR, aby zohrávali strategickú úlohu v oblasti správy a námorného dohľadu vo svojich príslušných regiónoch najmä prostredníctvom rozvíjania svojej vlastnej integrovanej regionálnej námornej politiky a námorných priestorových plánov, ako aj prostredníctvom opatrení spolupráce s tretími krajinami uskutočňovanými v rámci programov územnej spolupráce Spoločenstva alebo v rámci regionálneho plánu dohľadu nad rybolovom v juhozápadnej časti Indického oceánu. 19. Podporovať námorné spojenie medzi NR a susednými tretími štátmi s cieľom posilniť hospodárske a kultúrne výmeny tým, že sa najneskôr pri budúcej revízii upravia súčasné usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci pri námornej doprave, aby sa povolila pomoc pri otváraní takéhoto spojenia. NR môžu eventuálne využiť pri takomto spojení zmluvy o službách vo verejnom záujme, pričom budú overovať kritériá judikatúry vo veci „Altmark“[19]. 20. Posilnenie partnerstva 21. Pri prijímaní nových právnych predpisov Spoločenstva posilniť analýzu ich dôsledkov pre NR v záujme zabezpečenia konzistentnosti. V tejto súvislosti by medziútvarovú pracovnú skupinu pre NR v rámci Komisie mohli podľa potrieb doplniť pracovné skupiny ad hoc pre osobitné okruhy problémov. 22. Začať socioekonomickú štúdiu o faktoroch rastu v NR, ktorá sa zameria na kľúčové odvetvia určené v predkladanom oznámení, poukáže na hlavné obmedzenia pri ich rozvoji a naznačí, kde hľadať riešenia. 23. Zahrnúť úvahy o vývoji stratégie pre NR a podnietiť ich plné zapojenie do procesov a činností, ktoré sa v súčasnosti realizujú, akými sú: Zelená kniha o európskej územnej súdržnosti, budúcnosť politiky súdržnosti po roku 2013, reforma rozpočtu Únie, regionálna integrácia pre rozvoj krajín AKT, Zelená kniha o budúcnosti vzťahov medzi EÚ a zámorskými krajinami a teritóriami alebo vývoj európskej námornej politiky. 24. V rámci DHP sa NR vyzývajú ku konštruktívnej účasti na procese vykonávania a finalizácie týchto dohôd. Najmä treba využiť príležitosti vyplývajúce z posilnenia regionálnej spolupráce v oblasti obchodu s tovarom a službami, ale aj v iných oblastiach akými sú služby, duševné vlastníctvo a verejné obstarávanie. Práve v týchto oblastiach majú NR porovnateľné výhody, a tým by sa medzi ekonomikami týchto regiónov a krajín AKT mohla rozvinúť skutočná komplementárnosť. V tomto kontexte je dôležité podporiť činnosti zamerané na posilnenie schopnosti NR zapájať sa jednak do obchodných tokov, ktoré sa ich týkajú, a jednak napĺňať obchodnú politiku EÚ. 25. Spoločne s NR organizovať informačné stretnutia s cieľom vysvetliť nástroje a politiky Spoločenstva (7. rámcový program VTR, šírenie možností spolupráce vytvorených v rámci ERF a EFRR atď.) 26. Spoločne s členskými štátmi a NR organizovať fórum pre najvzdialenejšie európske regióny, ktoré sa bude konať každé dva roky (vytvorenie siete pre osvedčené postupy, odmeňovanie iniciatív na rozvoj kľúčových odvetví, osobitné kampane na zvyšovanie povedomia o problémoch NR atď.) 6. ZÁVER Predkladanou správou Komisia spĺňa požiadavku Európskej rady z decembra 2007, pričom zohľadňuje názory, ktoré počas verejných konzultácií vyslovili zúčastnené strany. Vzhľadom na svetové výzvy – energetická kríza, potravinová kríza, zmena klímy, demografický tlak a migračné toky, naliehavosť lepšieho riadenia oceánov – sa musí zhodnotiť prínos NR. Tieto regióny sú skutočnými laboratóriami myšlienok, v ktorých sa všetky uvedené problémy môžu vymedziť, analyzovať a modelovať. Ich skúsenosť sa javí dôležitou pre ich geografickú oblasť a pre zvyšné územie Únie. Práve tento potenciál, ktorý je nositeľom novej paradigmy, sa musí v budúcnosti využiť. Avšak to nesmie viesť k tomu, aby sa prestal pozorne monitorovať vývoj európskych odvetvových politík, v rámci ktorých sa budú musieť využiť všetky existujúce možnosti. Novým prístupom sa musia podnietiť nové projekty s pridanou hodnotou a zohľadňujúce trvalo udržateľný rozvoj, ktoré v dlhodobejšom horizonte povedú k obnovenej európskej stratégii v prospech NR. [1] Konzultácie otvorené oznámením Komisie „Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“ KOM(2007) 507 v konečnom znení. [2] Po posledných rozšíreniach EÚ najvzdialenejšie regióny ako celok už nie sú najchudobnejšími regiónmi. Avšak v porovnaní s priemerom Spoločenstva v roku 2005 (EÚ-27 = 100) Guyana (HDP/obyv. 50,5), ostrov Réunion (HDP/obyv. 61,6) rovnako ako Azory (HDP/obyv. 66,7) a v menšej miere Guadeloupe (HDP/obyv. 70,6) a Martinik (HDP/obyv. 75,6) figurujú stále medzi najmenej prosperujúcimi regiónmi EÚ-27. Kanárske ostrovy (HDP/obyv. 93,7) a Madeira (HDP/obyv. 94,9) sa približujú k priemeru Spoločenstva. [3] Oznámenie Komisie „Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“ z 12. septembra 2007, KOM(2007) 507 v konečnom znení. [4] Štátna pomoc č. 199/2007 týkajúca sa podpory nákladnej dopravy v DOM. [5] Štátna pomoc č. 912/2006 týkajúca sa individuálnej pomoci sociálneho charakteru pre vnútornú leteckú dopravu v Guyane a leteckú dopravu v autonómnej oblasti Madeira. [6] KOM(2008) 306 v konečnom znení z 20. 5. 2008. [7] Oznámenie Komisie „Integrovaná námorná politika EÚ“ KOM(2007) 575 v konečnom znení, Modrá kniha, SEK(2007)12/78/2 akčný plán. [8] Napríklad štátna pomoc č. 22/2008 týkajúca sa pomocných opatrení v rámci AIEM pre Kanárske ostrovy. Rozhodnutie 2008/417/ES z 3. 6. 2008 týkajúce sa spotrebnej dane na pivo vyrábané na Madeire. Štátna pomoc č. 421/2006, povolenie režimu štátnej pomoci v podobe zníženej sadzby dane pre podniky zaregistrované v slobodnom pásme Madeiry. [9] Napríklad rozhodnutie Rady 2008/439/ES z 9. 6. 2008 týkajúce sa zmeny systému tzv. octroi de mer (námornej dane), pokiaľ ide o nové produkty z Guyany. Nariadenie Rady (ES) č. 645/2008 z 8. 7. 2008, ktorým sa otvárajú autonómne colné kvóty Spoločenstva na dovozy určitých produktov rybného hospodárstva na Kanárske ostrovy a ustanovuje sa ich správa. [10] Program Makaronézia je priestorom medzinárodnej územnej spolupráce, ktorá zahŕňa Kanárske ostrovy, Madeiru a Azory. [11] Oznámenie Komisie z 24. 10. 2007 o budúcnosti vzťahov medzi EÚ a Kapverdskou republikou, KOM(2007) 641 v konečnom znení. [12] Všetky príspevky, ako aj zhrnutie záverov verejných konzultácií sú dostupné na: http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/rup/contri_fr.htm. [13] Zmena klímy, demografický vývoj a migračný tok, poľnohospodárstvo a námorná politika. [14] Oznámenie Komisie z 24. 10. 2007 o budúcnosti vzťahov medzi EÚ a Kapverdskou republikou, KOM(2007) 641 v konečnom znení. [15] Stredisko SEAS Guyana: satelitný dohľad nad životným prostredím amazonskej oblasti. [16] Odporúčanie o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006. [17] Program na podporu grafického symbolu NR (nariadenie Rady 247/2006) a príloha I k nariadeniu Komisie 501/2008 – ročný indikatívny rozpočet: 1 milión EUR, ako aj opatrenia na podporu produktov v rámci opatrení režimu POSEI. [18] KOM(2008) 534 „Európska stratégia pre morský a námorný výskum. Ucelený rámec európskeho výskumného priestoru na podporu trvalo udržateľného využívania oceánov a morí“. [19] Rozsudok Súdneho dvora – Zb. C226/1 z 20. 9. 2003.