EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 19.10.2011 
SEK(2011) 1239 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty stratégie Európa 2020 
{KOM(2011) 659 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1237 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Tento dokument je zhrnutím posúdenia vplyvu pilo tnej fázy iniciatívy dlhopisov na projekty 
v rámci stratégie Európa 2020. Zámerom je zavies ť podporný mechanizmus, ktorý by 
umožňoval, aby projekty infraštruktúry mali pr ístup k financovaniu z kapitálových trhov na 
doplnenie tradi čnejšieho poskytovania úverov bankami. So zrete ľom na problémy 
financovania, ktorým projekty v sú časnosti čelia, potrebu vyskúša ť návrh a zabezpe čiť prijatie 
novej iniciatívy na trhu sa navrhuje, aby sa p ilotná fáza pre sektory dopravy, energetiky a IKT 
začala už v rokoch 2012 – 13. Pilotná fáza bude financovaná presunutím rozpo čtových 
prostriedkov v celkovej výške 230 miliónov EUR z rozpo čtových riadkov transeurópskej 
dopravnej siete (TEN-T), transeurópskej ener getickej siete (TEN-E) a programu pre 
konkurencieschopnos ť a inováciu (CIP). 
Pilotná fáza bude slúži ť na zlepšenie jej efektívnosti v rámci nástroja „Spájame Európu“ 
(CEF), vďaka čomu sa financovanie infraštruktúry EÚ v období rokov 2014 – 2020 uvedie na 
súdržnejší základ. Toto posúdenie vplyvu sa vz ťahuje primárne na pilotnú fázu. 
Na splnenie náro čných cieľov stratégie Európa 2020 sú potrebné ve ľké investície. Napriek 
finančnej podpore z rozpo čtu Spoločenstva prostredníctvom grantov z rozpo čtového riadku 
TEN, štrukturálnych fondov a kohézne ho fondu, programu pre konkurencieschopnos ť 
a inováciu, ako aj úverov z Európskej investi čnej banky mnohé TEN a infraštruktúrne 
projekty zostávajú z rôznych prí čin nedokon čené. Komisia zistila, že nedostato čné 
financovanie je podstatnou pr ekážkou v realizovaní cie ľov1. 
Táto iniciatíva je sú časťou stratégie Európa 2020 , ktorú schválila Európska rada 17. júna 
2010 a ktorej cie ľom je, aby sa z Európy stalo inteligentné, udržate ľné a inkluzívne 
hospodárstvo, ktoré dosahuje vysoké úrovne zamestnanosti, produktivity a sociálnej 
súdržnosti udržate ľným spôsobom. Na ú čely posilnenia rastu a vytvárania pracovných miest 
EÚ vymedzila sedem hlavných iniciatív, z ktorých dve sú Digitálna agenda  a Európa 
efektívne využívajúca zdroje . Súvisia s transeurópskymi dopravnými sie ťami (TEN) 
v oblastiach dopravy, energe tiky a telekomunikácií. 
V období rokov 2014 – 2020 by nástroj nemusel by ť nevyhnutne obmedzený na oblasti CEF, 
v budúcnosti by oprávnenými mohli by ť projekty v iných sektor och infraštruktúry, ako sú 
sociálne sektory, obnovite ľné zdroje energie alebo ur čité vesmírne projekty za predpokladu, 
že spĺňajú hospodárske a finan čné predpoklady. Nástroj by preto mal osta ť otvorený na 
používanie v iných politických súvislostiach vrát ane štrukturálnych a kohéznych fondov 
a vonkajších politík. Zostavenie návrhu CEF by tomu nemalo bráni ť. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Európa čelí potrebe ve ľkých investícií do infraštruktúr y v oblasti dopravy, energetiky 
a informa čno-komunika čných sietí, ktorých objem sa odha duje na 1,5 až 2 bilióny EUR, na 
                                                 
1 Pozri napríklad Bielu knihu o doprave (SEK 0359/2011), oznámenie o prioritách energetickej 
infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky – Koncepcia integrovanej európskej energetickej siete 
[KOM(2010) 677] a „Digitálna agenda pre Európu“ KOM(2010) 245, Široké pásmo v Európe: 
investície do digitálne riadeného rastu KOM(2010) 472,  
 
SK 3   SK splnenie politických cie ľov stratégie Európa 2020. Významné investi čné potreby existujú 
samozrejme aj v iných oblastiach infraštruktúry, al e tieto sa v sú časnej fáze ďalej zvažova ť 
nebudú. Inými slovami, úhrnné čísla by sa dali jednoducho zmeni ť na ročné objemy 
financovania vo výške 200 miliárd EUR alebo viac. Nedostatok investícií ako vážna prekážka v plnení uvedených cie ľov je príčinou, pre čo sú projekty TEN ones korené alebo zrušené. 
Súčasný problém je preto vymedzený najmä po vahou a rozsahom chýbajúcich prostriedkov 
na financovanie infraštruktúry. 
V súčasnosti investície verejného sektora  do infraštruktúry v EÚ dosahujú približne 1 % HDP 
alebo 120 miliárd EUR ro čne, z čoho približne 80 % tvoria investície do dopravy a vä čšina 
zvyšnej časti smeruje do sociálnej infraštrukt úry, ako sú školy a nemocnice.  
Vlády čoraz viac podnecujú k financovaniu investíc ií do infraštruktúry súkromný sektor, a to 
buď na báze čisto súkromného sektora pomocou privatizácie, pomocou koncesií alebo 
v poslednom čase s využitím modelu na základe ve rejno-súkromného partnerstva (PPP). 
Takéto súkromne financované projekty sú zvy čajne financované kapitálom od sponzorov 
alebo iných investor ov a z bankových úverov. 
Potrebná postupná zmena v investovaní na splnenie cie ľov v rámci stratégie Európa 2020 
však zasahuje výrazne nad rámec toho, čo sa v súčasnosti považuje za bežné, a vyžaduje si 
opätovné zváženie financovania a zásah EÚ. 
Bez iniciatívy (základn ý scenár) by EÚ pokra čovala so sú časným systémom grantového 
financovania jednotlivých projektov bez toho, a by sa v sektoroch energetiky a IKT využívali 
takzvané finan čné nástroje. V sektore dopravy budú do svojho uplynutia pokra čovať dva 
existujúce finan čné nástroje, nástroj záruk na úver y pre TEN-T (LGTT), ktorý podporuje 
bankové úvery pre ur čité typy dopravných projektov, a fond Marguerite, ktorý uskuto čň
uje 
kapitálové investície do projektov v oblasti dopravy, energetiky a klímy. 
Nedostato čné financovanie infraštruktúry by sa násle dne dotklo všetkých krajín v EÚ, pretože 
sú tranzitnými krajinami alebo sú z geografického h ľadiska okrajové. K dotknutým skupinám 
patria občania vo všetkých členských štátoch , ktorí využívajú infraštruktúru a v kone čnom 
dôsledku ju financujú bu ď ako spotrebitelia, alebo da ňoví poplatníci, orgány pre verejné 
obstarávanie , ktoré možno nebudú ma ť mnohoraké konkuren čné ponuky na financovanie, 
a realizátori projektov , ktorí v sú časnosti možno nebudú schopní získa ť financovanie na svoje 
projekty, čo priamo ovplyvní zamestnanos ť. Dotklo by sa to aj ich subdodávate ľov, prípadne 
aj MSP. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo EÚ, aby konala v oblasti financova nia infraštruktúry, je stanovené v článkoch 172 a 
173, v ktorých sa ustanovuje, že na ú čely dosiahnutia príslušných cie ľov Únia (…) môže 
podporiť projekty spolo čného záujmu podporované členskými štátmi. 
Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci st ratégie Európa 2020 je v súlade so zásadou 
subsidiarity, ke ďže výber nariadenia EÚ na financovani e projektov transe urópskych sietí 
projektovými dlhopismi je najvhodnejší na ú čely poskytnutia efektívnych a nákladovo 
nenáročných prostriedkov na získan ie vysokých úrovní financovani a zo súkromného sektora. 
Pôjde o prvý finan čný nástroj EÚ, z ktorého budú profitova ť projekty v oblasti infraštruktúry 
naprieč rôznymi sektormi s podob nými potrebami financovania a ktorý bude prináša ť väčší 
 
SK 4   SK úžitok, pokia ľ ide o vplyv na trh, súdržnos ť, administratívnu efektívnos ť a využívanie 
zdrojov. Prostredníctvom zamerania inicia tívy na optimalizovanie využívania finan čných 
prostriedkov EÚ bude jej cie ľom zlepši ť účinnosť krokov EÚ aj členských štátov v rámci 
tohto rozdelenia právomocí.  
Keďže kapitálové trhy prekra čujú štátne hranice, efektívnos ť predurčuje, že schéma 
financovania by ich mala prekra čovať tiež. Takto sa zabráni aj narušeniu finan čných trhov. 
Krajiny mimo EÚ majú vlastné politiky na podporu financovania infraš truktúry. Európska 
iniciatíva by preto vytvorila rovnaké me dzinárodné podmienky pre európske projekty 
uchádzajúce sa o financovanie. 
Možno to teda zhrnú ť, že EÚ má potenciál dosiahnu ť dvojité ciele zvýšenia financovania 
infraštruktúry a vytvorenia lepšieho trhu s dlhopismi v oblasti infraštruktúry v EÚ 
a v úplnejšom rozsahu ako členské štáty. 
4. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Všeobecným dvojakým cie ľom iniciatívy je podnieti ť investície do infraštruktúry  
a vybudova ť dlhopisové kapitálové trhy ako nový zdroj financovania . Špecifické ciele 
pilotnej fázy iniciatívy zah ŕňajú zlepšenie až 3 – 6 projek tov TEN-T, 1 TEN-E a až 1 – 3 
širokopásmové projekty, ktorým sa umožní emisia dlhopisov. Po čet projektov bude závisie ť 
od objemu financovania potrebného na  jednotlivé projekty, t. j. čím vyšší objem, tým viac 
alokácií z rozpo čtu EÚ je potrebných na  jednu transakciu. O čakáva sa, že príspevok rozpo čtu 
EÚ pritiahne 15- až 20-násobok dodato čných investícií. Ke ďže pilotná fáza je nevyhnutne 
obmedzená svojím rozsahom, rozpo čtom a časom, môže ís ť len o prvý krok k vytvoreniu trhu 
dlhopisov v oblasti infraštruktúry  v EÚ, ktorá bude katalyzátor om pre dlhopisové riešenia 
súkromného sektora. 
Tieto ciele sú v súlade s existujúcimi politik ami a stratégiami EÚ, ako napríklad Európa 2020, 
ako aj ambicióznymi cie ľmi v oblasti energetiky a politiky klímy – cie ľmi „20-20-20“. 
Iniciatíva spolu s ďalšími finan čnými nástrojmi je dôležitým stavebným prvkom nástroja 
„Spájame Európu“  (CEF), ktorý je navrhnutý pre odve tvia dopravy, energetiky a IKT vo 
viacročnom finan čnom rámci  (VFR) na obdobie rokov 2014 – 2020.  
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Na základe opatrenia, ktoré sa použív a na riešenie existujúceho nedostato čného financovania 
a na dosiahnutie stanovených cie ľov v oblasti infraštruktúry, boli preskúmané tri hlavné 
možnosti: 
Možnosť č. 1: Financovanie pomocou grantov, bez nového finan čného nástroja 
(základný scenár).  Znamenalo by to spoliehanie sa výh radne na granty z verejnej kasy 
vrátane EÚ, pri čom hlavným zdrojom financovania zo  súkromného sektora by boli úvery 
poskytované bankami. V oblasti dopravy by dva existujúce finan čné nástroje pokra čovali 
počas pilotnej etapy. 
Možnosť č. 2: Regulačné stimuly na financovanie infraštruktúry.  EÚ ako celok nemá 
skutočný trh s projektovými dlhopismi.  Financovaniu v Európe tradi čne dominovali banky 
a skutočne integrovaný a likvi dný dlhopisový trh sa za čal rozvíja ť až po zavedení jednotnej 
 
SK 5   SK meny. Ke ďže banky majú lepšie vedomosti o svojom zákazníkovi a schopnos ť analyzova ť 
návrhy financovania infraštru ktúry, sú schopné akceptova ť rizikovejšie štr uktúry financovania 
ako investori do dlhopisov. Jedným zo spôsobov riešenia problému financovania 
infraštruktúry by teda bolo požadova ť lepšie balíky zabezpe čenia od sponzorov alebo 
zatraktívni ť investície pre investorov. 
Možnosť č. 3: Využívanie finan čného nástroja. Finančný nástroj by dostal podobu záruky 
EIB alebo pôži čky z EIB. Jeho výhodou je, že ho neriadi trhový dopyt, ale posil ňuje ho. Ak je 
dobre navrhnutý, je ve ľmi flexibilný a dokáže v čas reagova ť na potreby trhu.  
Iniciatíva by zah ŕňala vopred ur čenú prioritnú infraštruktúru v oblasti dopravy, energetiky 
a IKT a dop ĺňala by existujúce zdroje fina ncovania projektov pomocou úverov 
poskytovaných bankami. Iniciatíva rozde ľuje dlh projektu na nadriadenú tranžu  a podriadenú 
tranžu , ktorá je zase nadriadená kap itálu. Podriadená tranža môže by ť buď vo forme 
podriadenej pôži čky poskytnutej spolo čnosti na za čiatku, t. j. je financovaná, alebo môže by ť 
vo forme podmienenej úverovej línie , ktorú môže spolo čnosť čerpať v prípade potreby, t. j. je 
nefinancovaná. Mohla by sa naplánova ť aj zmes financovanej a nefinancovanej tranže, a to 
v závislosti od charak teristiky projektu. 
Existencia podriadenej tranže zlep šuje profil rizika  nadriadeného dlhu , čo zvyšuje atraktivitu 
nadriadeného dlhu pre investorov a umož ňuje emisiu nadriadenej tranže ako dlhopisu. 
Požadovanú kreditnú kvalitu možno všeobecne opísa ť ako kvalitu, ktorá dosahuje rating 
BBB+ alebo vyšší , ktorá si bude pravdepodobne vyžadova ť podriadenú tranžu do výšky 20 % 
nadriadeného dlhu  projektu. Cie ľom je rozšíri ť základňu investorov pre súkromné dlhové 
financovanie projektov o invest orov do dlhopisov. Mechanizmus in iciatívy by sa spoliehal na 
rozdelenie rizika medzi EIB a EÚ.  
Ostatné alternatívy, o ktorých sa uvažova lo, ale ktoré boli vyradené v úvodnej etape 
a neposúdené podrobne, zah ŕňajú priame nadriadené poskytovanie úverov od EÚ alebo EIB, 
úplnú záruku dlhovej služby, rezervný fond na stra ty a vytvorenie európskej infraštruktúrnej 
banky alebo záru čnej agentúry, ktoré bu ď nepodporujú financovanie kapitálovým trhom alebo 
skresľujú stimuly pre rôznych ú častníkov. 
6. POSÚDENIE VPLYVOV  
Možnosť č. 1: Grantové financovanie by znamenalo prijatie pretrvávajúceho poklesu 
investícií do infraštruktúry a zdrojov súkromného financova nia na úkor zhoršovania dlhodobo 
udržateľného rastu Európy. Hospodársky a spolo čenský vplyv projektov výstavby by inak 
zostal nedotknutý. Infraštruktúra, ktorá by sa realizovala, by sa pravdepodobne budovala za 
vyššie náklady pre spolo čnosť, ako je nevyhnutné. Existuje riziko, že k ľúčová infraštruktúra 
EÚ by bola obetovaná v prosp ech vnútroštátnych priorít. 
Možnosť č. 2: Regulačné stimuly  môžu umožni ť viac financovania pomocou dlhopisov. 
Hospodársky a spolo čenský vplyv projektov výstavby by in ak zostal nedotknutý. Finan čné 
náklady pre da ňového poplatníka však budú pravdepodobne  vyššie, pretože náklady na ďalší 
kapitál sa prenesú. Okrem toho náklady na  dodržanie súladu vo vybraných sektoroch tiež 
môžu byť vysoké a vies ť k skresleniam na trhu, je to však zložité odhadnú ť. V každom 
prípade je nepravdepodobné, že by sa táto možnos ť rýchlo implementovala. 
 
SK 6   SK Možnosť č. 3: Finan čný nástroj by mal podobu podmienenej úverovej línie alebo 
podriadeného úveru. Hospodársky a spolo čenský vplyv projektov vo výstavbe by bol inak 
nedotknutý, ale o čakáva sa, že náklady pre da ňových poplatníkov budú nižšie. 
Nižšie uvedená tabu ľka predstavuje synoptický opis rô znych vplyvov zvažovaných možností, 
pokiaľ ide o ostatné hospodárske, spolo čenské a environmentálne vplyvy.  
 
SK 7   SK  
 Možnos ť 
 
Kritériá  Možnosť č. 1: 
Grantové 
financovanie  Možnosť č. 2: 
Regulačný stimul  Možnosť č. 3: 
Finančný nástroj + prípadná 
regulácia kapitálových trhov
Dosiahnuté ciele  
TEN  čiastočne čiastočne Áno 
Kapitálové trhy  nie možno  Áno 
Vplyv možností  
Hospodársky 
vplyv  - možné je len malé zvýšenie efektivity 
- pretrvávajúci nedostatok financovania - relatívny pokles 
dlhodobého 
potenciálu rastu EÚ a konkurencieschopnosti 
 
- náklady na 
infraštruktúru pre 
spoločnosť vyššie, 
ako je potrebné  - žiadne náklady pre 
rozpočet 
- skreslenie rozhodovania vedúce k nesprávnemu prideľovaniu prostriedkov
2 
- nákladovo náro čnejšie 
pre sponzorov, orgány pre 
verejné obstarávanie a daňových poplatníkov, 
 
a preto nižší objem 
budovanej infraštruktúry 
- nižšia pravdepodobnos ť 
rozširovania z dôvodu prekážok odlišnej regulácie 
 
- neprimerane vysoké náklady na dodržiavanie 
súladu pre MSP
 - najviac kone čného 
financovania získaného za 
nižšie náklady - stimulovaná realizácia veľkých infraštruktúrnych 
projektov s výhodami na 
vnútroštátnej a cezhrani čnej 
úrovni - lepší prístup k infraštruktúre poskytnutej za primeranú cenu - vytvorené rôznorodejšie 
možnosti financovania 
- pozitívny vplyv na rast a konkurencieschopnos ť EÚ 
- na základe požiadaviek trhu
 
Sociálne vplyvy  - grantové financovanie 
projektov, ktoré by 
mohli byť financované 
na trhu - možné nedostato čné 
financovanie slabších projektov 
 
- kľúčová 
infraštruktúra EÚ podriadená vnútroštátnym prioritám 
- neprimeranos ť 
cezhraničných 
projektov znižujúca súdržnosť v EÚ
 - sponzori h ľadajúci 
projekty s najvyššou 
návratnos ťou z dôvodu 
vyšších nákladov - nerealizácia slabších projektov - rastúca neprimeranos ť 
medzi hranicami a nižšia 
súdržnosť v EÚ
 - dôchodkové a pois ťovacie 
fondy zabezpe čujúce vyššiu 
mieru návratnosti pre 
držiteľov dôchodkového 
poistenia, t. j. ob čanov 
- väčšia integrita trhu vedúca 
k lepším službám, vyššej dôvere investorov a vä čšej 
účasti na finan čných trhoch 
- viac pracovných miest vytvorených stimulovaním novej infraštruktúry a hospodárskeho rastu
 
Vplyv na životné prostredie
 - bez osobitného vplyvu na životné prostredie
 - vyššie náklady vedúce k menšiemu objemu postavenej infraštruktúry - zrýchlenie alebo umožnenie 
financovania projektov s environmentálnymi vplyvmi, 
                                                 
2 Z dôvodu zvýšených nákladov na financovanie je pravdepodobné, že sponzori budú výnimo čne hľadať 
vysokovýnosové projekty, ktoré by mohli vies ť k nerealizácii slabších, ale napriek tomu 
životaschopných projektov v konkrétnych sektoroch, zatia ľ čo investori by mohli investova ť do 
infraštruktúrnych projektov z dôvodu regula čných výhod, nie kvality zdôraznených projektov, čo by 
mohlo vies ť k nesprávnemu pride ľovaniu finan čných prostriedkov. 
 
SK 8   SK so zníženými 
potenciálnymi 
(pozitívnymi aj 
negatívnymi) ú činkami  ktoré by sa inak neuskuto čnili 
- implementácia stratégie 
Európa 2020 s priaznivým 
vplyvom na životné prostredie  
 
Z uvedenej tabu ľky vyplýva, že: 
• z ekonomického poh ľadu sa celkovo javí uprednost ňovaná možnos ť č. 3. Dosahujú 
sa ňou oba stanovené ciele za nižšie cel kové náklady a za predpokladu, že je 
primerane ocenená, nevytvára v skuto čnosti žiadne skreslenie trhu a znižuje 
administratívnu zá ťaž. 
• zo spoločenského poh ľadu by sa pre hospodárske subjekty pomocou možnosti č. 2 
aj 3 zjednodušilo získav anie kapitálu, zabezpe čila potrebná infraštruktúra, stimuloval 
rast a vytvorilo viac pracovných miest. Možnos ť č. 3 je však vhodnejšia, pretože by 
z nej mali úžitok inštitucionálni inve stori, ako napríklad dôchodkové a pois ťovacie 
fondy, ktoré investujú do finan čných nástrojov s cie ľom zabezpe čiť vyššiu mieru 
návratnosti pre majite ľov dôchodkového poistenia, t. j. ob čanov. 
• z environmentálneho poh ľadu sa všeobecné ciele iniciatívy EÚ týkajú len 
financovania projektov. S ubjektmi, ktoré môžu ma ť vplyvy na životné prostredie, sú 
samotné projekty. 
Nasledujúca zhr ňujúca tabu ľka obsahuje výhody a nevýhody je dnotlivých možností, merané 
na základe kritérií ich ú činnosti pri dosahovaní súvisiacich cie ľov a ich efektívnosti so 
zreteľom na dosahovanie týchto možnosti pri danej úrovni zdrojov alebo aspo ň nákladov. 
Každý scenár je hodnotený v rozmedzí od „---“ (ve ľmi negatívny), 0 (neutrálny) až po „+++“ 
(veľmi pozitívny). 
 
SK 9   SK  
 Kritériá
 
Možnosť Vplyv na 
zúčastnené strany  Účinnosť Efektívnos ť 
Cieľ 1: Stimulovanie investícií do infraštruktúry, najmä súvisiacich s TEN  
Možnosť č. 1: 
Granty  0 0 0 
Možnosť č. 2: 
Regulačné stimuly  (--) určitá 
administratívna 
záťaž pre 
spoločnosti aj 
investorov, ale  
(0) nezmenená pre členské štáty 
v prípade, že sa 
nebude vyžadova ť 
dodatočné 
monitorovanie
 (+) čiastočne umožňuje 
realizáciu niektorých 
TEN 
(--) mohla by spôsobi ť 
rozpory medzi reguláciou v jednotlivých sektoroch 
a požiadavkou na viac 
kapitálu
 (0) nezvyšuje náklady pre rozpočet
 
(---) zvyšuje náklady pre 
takmer všetky typy zainteresovaných strán (--) ovplyvnila by všetky projekty a finan čníkov, 
nielen tých, ktorí 
používajú dlhopisy
 
Možnosť č. 3: 
Finančný nástroj  (-) nižšia 
administratívna záťaž pre 
spoločnosti 
a členské štáty, ale 
(---) vyššia pre investorov (--) vyžaduje si školenie investorov
 (+++) uľahčí 
implementovanie TEN (++) podporuje jednotný 
trh 
(+++) stimuluje hospodársku sú ťaž 
medzi bankami a dlhopisovými trhmi (---) závisí od iných 
podmienok, ako napr. 
akceptovanie trhom, postupy obstarávania, regulačný rámec 
a neistoty vnímané 
investormi (+) rozpo čtové príspevky 
budú prísne ohrani čené
 
(+++) počas životnosti 
projektu sa o čakávajú 
nižšie náklady na investície do infraštruktúry 
Cieľ 2: Vytvorenie dlhových kapitálových trhov ako nový zdroj financovania  
Možnosť č. 1: 
Granty  (---) neexistuje 
stimul pre investorov a projekty (---) (---) 
Možnosť č. 2: 
Regulačné stimuly  (0) nevytvára nový 
investičný nástroj 
(+) môžu sa 
vyvinúť určité 
súkromné iniciatívy ako aktivity využívajúce medzeru na trhu
 (+) môže ur čiť dlhové 
kapitálové trhy ako zdroj financovania
 
(+) môže priláka ť určité 
finančné prostriedky  (---) vyššie náklady na 
financovanie  
(---) nejasné, či priláka 
ďalšie finan čné 
prostriedky, v prípade čoho by boli dodato čné 
náklady zbyto čné
 
Možnosť č. 3: 
Finančný nástroj  (++) rozšíri výber 
nástrojov na 
financovanie (--) potrebná propagácia (+++) stimuluje nové 
zdroje financovania a 
(++) možno vytvorí novú triedu aktív
 
(+++) priláka najviac (++) očakávajú sa nižšie 
náklady na financovanie 
(-) pretrvávajú neistoty, pokiaľ ide o dodato čné 
náklady, ako napr. ratingy 
 
SK 10   SK a vzdelávanie pre 
nový nástroj EÚ  finančných prostriedkov 
(--) faktory ako kontrola 
alebo monitorovanie 
veriteľov si vyžadujú 
viaceré prístupy  alebo kótovanie  
 
Možnosť č. 2 je najmenej nákladná z poh ľadu Komisie , ale spôsobuje náklady všetkým 
sponzorom projektov , malým aj ve ľkým, bez jasnej výhody. Ke ďže neexistuje stimul pre 
banky a investorov, aby sa upravilo ich správanie,  žiaduci vývoj kapitálových trhov sa nemusí 
uskutočniť. Očakáva sa, že bude ma ť dosť negatívny vplyv na za interesované strany, a 
zároveň bude ma ť nízku účinnosť a efektívnos ť v porovnaní s ostatnými možnos ťami. Je to 
preto najmenej uprednost ňovaná možnos ť. 
Možnosť č. 1 nezvyšuje ako taká náklady  pre žiadne zainteresované strany, ale ani nevytvára 
ďalšie finan čné prostriedky  z úverových alebo kapitálovýc h trhov. Nemala by tiež vplyv na 
účinnosť a efektívnos ť pri dosahovaní stanovených cie ľov. Je to preto druhá najviac/najmenej 
žiaduca možnos ť. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je využitie finan čného nástroja – možnosti č. 3, pretože 
poskytuje ú častníkom trhu ekonomické stimuly, aby pr ispôsobili svoje správanie bez toho, 
aby spôsobila plošné regula čné náklady . Považuje sa za najú činnejšie  riešenie 
s najpozitívnejším vplyvom  na zainteresované strany a najja snejším zlepšením financovania 
infraštruktúry. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia môže pracova ť prostredníctvom jednej alebo viacerých finan čných inštitúcií 
konajúcich vo verejnom záujme, ktoré by bežn e dostávali a posudzovali žiadosti o podporu, 
finančnú štruktúru projektu, jeho  hospodársku životaschopnos ť atď. podľa svojich vnútorných 
predpisov a postupov. Pilotn á fáza sa bude realizova ť najmä s EIB. 
Finančné operácie EIB bude riadi ť EIB v súlade s jej vlastnými pravidlami a postupmi 
vrátane primeraného schva ľovania, auditových, kontrolných a monitorovacích opatrení, ktoré 
sú predmetom pravidelného podávania správ Komisii.  
Komisia už zhromaž ďuje údaje o dlhopisovom trhu EÚ a môže požiada ť o informácie aj 
banky, ktoré umiest ňujú projektové dlhopisy na trh. Tiet o zdroje a špecifické ukazovatele 
výkonnosti pomôžu Komisii preskúma ť pilotnú fázu do konca roka 2013, aby mohla vyvodi ť 
závery týkajúce sa budúceho návrhu. V hodnotení v polovici trvania nástroja CEF sa posúdi, 
či zavedený režim (ešte) poskytuje pridanú hodnotu a má sa zachova ť.