EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli5. 3. 2020 COM(2020) 152 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025







































SMEROM K EURÓPE UPLATŇUJÚCEJ RODOVÚ ROVNOSŤ „Vo všetkých svojich činnostiach sa Únia zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami.“ Článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie „Nemali by sme sa ostýchať byť hrdí na to, čo sme dosiahli, ani byť ambiciózni v oblastiach, v ktorých chceme napredovať.“ – Ursula von der Leyenová, predsedníčka Európskej komisie

Politické usmernenia Podpora rovnosti medzi ženami a mužmi je úlohou Únie vo všetkých jej činnostiach požadovaných v zmluvách. Rodová rovnosť je základnou hodnotou EÚ, základným právom a kľúčovou zásadou Európskeho piliera sociálnych práv. Je odrazom toho, kto sme. Je aj zásadnou podmienkou inovačného, konkurencieschopného a prosperujúceho európskeho hospodárstva. V podnikaní, politike a spoločnosti ako celku môžeme dosiahnuť svoj plný potenciál len vtedy, ak v plnej miere využijeme svoj talent a rozmanitosť. Rodová rovnosť prináša viac pracovných miest a vyššiu produktivitu, čo je potenciál, ktorý musíme využiť, keďže prechádzame ekologickou transformáciou a digitalizáciou a čelíme demografickým výzvam. Európska únia je v oblasti rodovej rovnosti svetovým lídrom: medzi 20 krajinami na svete, ktoré v oblasti rodovej rovnosti dosahujú najlepšie výsledky, figuruje 14 členských štátov EÚ. Vďaka prísnym právnym predpisom a judikatúre v oblasti rovnakého zaobchádzania, úsiliu o začlenenie rodovej perspektívy do rôznych oblastí politiky a právnym predpisom na riešenie konkrétnych nerovností dosiahla EÚ v posledných desaťročiach v oblasti rodovej rovnosti výrazný pokrok. Žiadny členský štát však zatiaľ nedosiahol úplnú rodovú rovnosť a dosahovanie pokroku je v tejto oblasti pomalé. Členské štáty dosiahli v indexe rodovej rovnosti EÚ za rok 2019 v priemere 67,4 bodu zo 100 a toto skóre sa od roku 2005 zlepšilo len o 5,4 bodu. Bohužiaľ pokrok v oblasti rodovej rovnosti nie je ani automaticky nevyhnutný, ani nezvratný. Do oblasti rodovej rovnosti musíme preto vniesť nový impulz. Hoci sa rodový rozdiel vo vzdelávaní odstránil, rodové rozdiely v oblasti zamestnanosti, odmeňovania, opatrovateľských povinností, právomocí a dôchodkov pretrvávajú. Priveľa ľudí stále porušuje zásadu rodovej rovnosti sexistickými nenávistnými prejavmi a blokuje iniciatívy zamerané na boj proti rodovo motivovanému násiliu a rodovým stereotypom. Výskyt rodovo motivovaného násilia a obťažovania je stále znepokojivo vysoký. Hnutie #MeToo poukázalo na rozsah sexizmu a zneužívania, ktorým sú ženy a dievčatá naďalej vystavené. Zároveň posilnilo postavenie žien na celom svete, aby svoje skúsenosti netajili a predkladali takéto prípady súdu. Táto stratégia pre rodovú rovnosť vytvára rámec pre činnosť Európskej komisie v oblasti rodovej rovnosti a stanovuje politické ciele a kľúčové opatrenia na roky 2020 – 2025. Jej cieľom je dosiahnuť rodovo rovnoprávnu Európu, v ktorej rodovo motivované násilie, diskriminácia z dôvodu pohlavia a štrukturálna nerovnosť medzi ženami a mužmi budú už len minulosťou. Európu, v ktorej si ženy a muži, dievčatá a chlapci v celej svojej rozmanitosti budú rovní, v ktorej budú môcť slobodne realizovať svoj zvolený životný smer, v ktorej budú mať rovnaké príležitosti prosperovať a v ktorej sa budú môcť rovnocenne podieľať na formovaní našej európskej spoločnosti a na jej vedení. Vykonávanie tejto stratégie bude založené na dvojitom prístupe, pričom prvý sa zameriava na opatrenia zacielené na dosiahnutie rodovej rovnosti a druhý na intenzívnejšie uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti. Komisia posilní uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti systematickým začleňovaním rodovej perspektívy do všetkých fáz tvorby politiky vo všetkých oblastiach vnútornej aj vonkajšej politiky EÚ. Základnou zásadou, ktorá sa bude pri vykonávaní stratégie uplatňovať, bude využívanie tzv. prierezového charakteru (intersekcionality) – t. j. kombinácie rodu s inými osobnými charakteristikami alebo identitami a toho, ako táto kombinácia prispieva ku konkrétnym skúsenostiam s diskrimináciou. V roku 2020, v ktorom si pripomíname 25. výročie prijatia Pekinskej deklarácie a akčnej platformy – prvého všeobecného záväzku a akčného plánu na dosiahnutie pokroku v oblasti rovnosti medzi ženami a mužmi –, je táto stratégia príspevkom EÚ k vytvoreniu lepšieho sveta pre ženy a mužov, dievčatá a chlapcov. Stratégia prispieva k dosahovaniu cieľa udržateľného rozvoja č. 5, ktorým je rodová rovnosť, pričom rodovú rovnosť považuje za prierezovú prioritu v rámci všetkých cieľov udržateľného rozvoja. Stratégia zároveň prispieva k plneniu záväzku, ktorý EÚ prijala v súvislosti s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. 1. Bez násilia a stereotypov Každý by sa mal vo svojom domove, v úzkych vzťahoch, na pracovisku, na verejných priestranstvách a na internete cítiť bezpečne. Ženy a muži, dievčatá a chlapci v celej svojej rozmanitosti by mali slobodne vyjadrovať svoje názory a pocity a realizovať svoje zvolené vzdelávacie a profesionálne smery bez obmedzujúcich stereotypných rodových noriem. Skoncovanie s rodovo motivovaným násilím Rodovo motivované násilie – alebo násilie, ktoré je nasmerované proti žene, pretože je žena, alebo ktoré postihuje ženy disproporcionálne – zostáva jednou z najväčších výziev našich spoločností a je hlboko zakorenené v rodovej nerovnosti. Rodovo motivované násilie vo všetkých svojich formách zostáva nedostatočne nahlasované a je prehliadané, a to v EÚ aj mimo nej. EÚ urobí všetko pre to, aby rodovo motivovanému násiliu predchádzala a bojovala proti nemu, podporovala a chránila obete takýchto trestných činov a vyvodila voči páchateľom zodpovednosť za ich násilnícke konanie.

Referenciou pre medzinárodné normy v tejto oblasti je Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu – Istanbulský dohovor. EÚ podpísala dohovor v roku 2017 a dokončenie pristúpenia EÚ k dohovoru je pre Komisiu kľúčovou prioritou. S cieľom urýchliť dokončenie pristúpenia EÚ k dohovoru požiadal Európsky parlament Európsky súdny dvor v roku 2019 o stanovisko k tejto veci . Ak by pristúpenie EÚ k Istanbulskému dohovoru zostalo zablokované, Komisia má v úmysle navrhnúť v roku 2021 opatrenia, v rámci právomocí EÚ, ktorých zámerom bude dosiahnuť rovnaké ciele, ako sú ciele stanovené v Istanbulskom dohovore. Komisia predovšetkým zamýšľa predložiť iniciatívu s cieľom rozšíriť v súlade s článkom 83 ods. 1 ZFEÚ oblasti trestnej činnosti, v ktorých je možná harmonizácia, o osobitné formy rodovo motivovaného násilia (ide o tzv. európske trestné činy). Ak sú už pokryté existujúcimi európskymi trestnými činmi v zmysle článku 83 ods. 1 ZFEÚ, Komisia navrhne ďalšie opatrenia na predchádzanie a boj proti osobitným formám rodovo motivovaného násilia vrátane sexuálneho obťažovania, zneužívania žien a mrzačenia ženských pohlavných orgánov. Mrzačenie ženských pohlavných orgánov, nútené potraty a nútená sterilizácia, skoré a nútené manželstvo, takzvané násilie páchané v mene „cti“ a iné škodlivé praktiky páchané na ženách a dievčatách predstavujú formy rodovo motivovaného násilia a závažného porušovania práv žien a detí v EÚ a na celom svete. EÚ okrem prípadných právnych predpisov predloží odporúčanie týkajúce sa predchádzania škodlivým praktikám, ktoré bude okrem iného poukazovať na potrebu účinných preventívnych opatrení a uznania dôležitosti vzdelávania. Odporúčanie sa bude zaoberať aj posilnením verejných služieb, preventívnych a podporných opatrení, budovaním kapacít odborníkov a prístupom k spravodlivosti zameraným na obete. Komisia v roku 2020 predloží aj stratégiu práv obetí, ktorá bude riešiť osobitné potreby obetí rodovo motivovaného násilia vrátane domáceho násilia, pričom bude vychádzať zo smernice o právach obetí. Ženy, ktoré majú zdravotný problém alebo zdravotné postihnutie, sú rôznym formám násilia vystavované častejšie. Komisia vypracuje a následne bude financovať opatrenia zamerané na boj proti zneužívaniu, násiliu, nútenej sterilizácii a nútenému potratom, pričom pôjde napríklad o budovanie kapacít odborníkov a informačné kampane o právach a prístupe k spravodlivosti. Mimoriadny význam má účinná prevencia násilia. To si vyžaduje vzdelávanie chlapcov a dievčat o rodovej rovnosti od útleho veku a podporu rozvoja nenásilných vzťahov. Takisto je potrebné, aby sa medzi odborníkmi a v rámci príslušných služieb – vrátane systému trestného súdnictva, služieb na podporu obetí, programov pre páchateľov a sociálnych a zdravotníckych služieb – uplatňoval multidisciplinárny prístup. Riešenie násilia páchaného na ženách a potláčanie ideológií oslabujúcich práva žien by takisto mohlo prispieť k predchádzaniu radikalizácii vedúcej k násilnému extrémizmu a terorizmu. Komisia spustí sieť EÚ na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a domácemu násiliu, prostredníctvom ktorej si členské štáty a zainteresované strany budú môcť vymieňať osvedčené postupy, a zároveň poskytne finančné prostriedky na odbornú prípravu, budovanie kapacít a podporné služby. Kľúčový význam bude mať predchádzanie násiliu so zameraním na mužov, chlapcov a mužskosť. S cieľom riešiť problém násilia a obťažovania v pracovnom prostredí bude Komisia naďalej nabádať členské štáty, aby ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce, vykonávali existujúce pravidlá EÚ o ochrane pracovníkov pred sexuálnym obťažovaním a zvyšovali informovanosť o nich. Komisia ako zamestnávateľ prijme nový komplexný právny rámec so súborom preventívnych a reaktívnych opatrení proti obťažovaniu na pracovisku. Násilie na internete zamerané proti ženám sa stalo všadeprítomným a má špecifické negatívne dôsledky; to je neprijateľné. Je prekážkou účasti žien na verejnom živote. Šikanovanie, obťažovanie a zneužívanie v sociálnych médiách majú na každodenný život žien a dievčat ďalekosiahle účinky. Komisia navrhne akt o digitálnych službách s cieľom vyjasniť povinnosti online platforiem, pokiaľ ide o obsah šírený používateľmi. V akte o digitálnych službách sa so zreteľom na ochranu základných práv objasní, aké opatrenia na riešenie nezákonných činností online sa od platforiem očakávajú. Používatelia musia byť takisto schopní bojovať proti iným druhom škodlivého a zneužívajúceho obsahu, ktorý sa nie vždy považuje za nezákonný, ale môže mať devastačné účinky. V záujme ochrany bezpečnosti žien online Komisia uľahčí vypracovanie nového rámca spolupráce medzi online platformami. Ženy a dievčatá tvoria veľkú väčšinu obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ aj mimo nej a obchoduje sa s nimi najmä na účely sexuálneho vykorisťovania. EÚ sa zaoberá obchodovaním s ľuďmi komplexne prostredníctvom koordinácie vo všetkých príslušných oblastiach. Prioritou je boj proti beztrestnosti osôb, ktoré takéto ženy a dievčatá využívajú, vykorisťujú a ktoré na nich zarábajú. Obavy žien a dievčat postihnutých obchodovaním musia byť ústredným prvkom pri tvorbe relevantných politík. V rámci bezpečnostnej únie Komisia predloží novú stratégiu EÚ na odstránenie obchodovania s ľuďmi a stratégiu EÚ na účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí. Na to, aby politiky v oblasti boja proti rodovo motivovanému násiliu boli účinné, potrebuje EÚ komplexné, aktualizované a porovnateľné údaje. V záujme získania úplného obrazu o rodovo motivovanom násilí by údaje mali byť rozčlenené podľa príslušných prierezových aspektov a ukazovateľov, ako sú vek, zdravotné postihnutie, postavenie migranta a skutočnosť, či žijú na vidieku alebo v meste. Celoeurópsky prieskum, ktorý koordinuje Eurostat, poskytne údaje o výskyte a dynamike násilia na ženách a iných foriem medziľudského násilia, pričom výsledky budú predložené v roku 2023. Spochybňovanie rodových stereotypov Hlavnou príčinou rodovej nerovnosti sú rodové stereotypy, ktoré ovplyvňujú všetky oblasti spoločnosti. Stereotypné očakávania vychádzajúce z pevne daných noriem pre ženy a mužov, dievčatá a chlapcov obmedzujú ich ambície, výber a slobodu, a preto je potrebné ich odstraňovať. Rodové stereotypy výrazne prispievajú k rozdielom v odmeňovaní žien a mužov. Často sú skombinované s inými stereotypmi, ako sú stereotypy založené na rase alebo etnickom pôvode, náboženstve alebo viere, zdravotnom postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii, čo môže posilniť ich negatívne vplyvy. Umelá inteligencia sa stala oblasťou strategického významu a kľúčovou hnacou silou hospodárskeho pokroku, a preto ženy musia byť súčasťou jej rozvoja ako výskumníčky, programátorky a používateľky. Hoci umelá inteligencia môže priniesť riešenia pre mnohé spoločenské výzvy, hrozí, že zapríčiní prehĺbenie rodových rozdielov. Existuje riziko, že pokiaľ algoritmy a súvisiace strojové učenie nie sú transparentné a dostatočne prepracované, vedú k opakovaniu, zvyšovaniu alebo podporovaniu rodových predsudkov, ktorých si programátori nemusia byť vedomí alebo ktoré sú výsledkom výberu špecifických údajov. V novej bielej knihe Komisie o umelej inteligencii sa stanovuje európsky prístup založený na hodnotách EÚ a základných právach vrátane nediskriminácie a rodovej rovnosti. Budúci rámcový program pre výskum a inovácie Horizont Európa takisto poskytne prehľad a riešenia týkajúce sa odbúravania potenciálnych rodových predsudkov v oblasti umelej inteligencie, ako aj odstraňovania rodových stereotypov vo všetkých sociálnych, hospodárskych a kultúrnych oblastiach, čím sa podporí tvorba nezaujatých politík založených na faktoch. Médiá a kultúrne sektory majú značný vplyv na formovanie presvedčenia ľudí, ich hodnôt a vnímania reality, a preto sú naďalej kľúčovými kanálmi na zmenu postojov a odstránenie stereotypov. Komisia bude aj naďalej podporovať projekty na podporu rodovej rovnosti v rámci programu Kreatívna Európa, ako aj v rámci projektu Hudba hýbe Európou a ako súčasť nasledujúceho podprogramu MEDIA predstaví stratégiu pre rodovú rovnosť v audiovizuálnom priemysle a poskytne finančnú podporu, štruktúrovaný dialóg, mentorstvo a odbornú prípravu pre filmárky, producentky a autorky scenárov. Komisia začne celoeurópsku komunikačnú kampaň zameranú na boj proti rodovým stereotypom. V spolupráci s členskými štátmi sa bude zaoberať všetkými oblasťami života, pričom využije prierezový prístup a zameria sa na zapojenie mládeže.

Okrem opatrení Komisie, ktoré už boli uvedené, Komisia vyzýva: -Radu, aby: ·dokončila proces pristúpenia EÚ k Istanbulskému dohovoru a zabezpečila rýchlu ratifikáciu zo strany EÚ. -členské štáty, aby: ·ratifikovali a vykonávali Istanbulský dohovor, ·ratifikovali a vykonávali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o odstránení násilia a obťažovania vo svete práce, ·vykonali smernicu o právach obetí, smernicu o boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí a iné príslušné právne predpisy EÚ na ochranu obetí rodovo motivovaného násilia, ·systematicky zhromažďovali a oznamovali údaje o rodovo motivovanom násilí a ·podporovali občiansku spoločnosť a verejné služby pri predchádzaní rodovo motivovanému násiliu a rodovým stereotypom a boji proti nim, a to aj s pomocou finančných prostriedkov EÚ dostupných v rámci programu „Občania, rovnosť, práva a hodnoty“ (roky 2021 – 2027). 2. Prosperita v hospodárstve uplatňujúcom rodovú rovnosť Prosperujúca a sociálna Európa závisí od nás všetkých. Ženy a muži v celej svojej rozmanitosti by mali mať rovnaké príležitosti na to, aby prosperovali a boli hospodársky nezávislí, boli odmeňovaní rovnako za svoju prácu rovnakej hodnoty, mali rovnaký prístup k financovaniu a poberali spravodlivé dôchodky. Ženy a muži by sa mali rovnako podieľať na opatrovateľských povinnostiach a finančnej zodpovednosti. Odstránenie rodových rozdielov na trhu práce Rastúca účasť žien na trhu práce má výrazný, pozitívny vplyv na hospodárstvo, najmä v kontexte ubúdajúcej pracovnej sily a nedostatku zručností. Umožňuje tiež ženám formovať svoj vlastný život, zohrávať úlohu vo verejnom živote a byť ekonomicky nezávislými. Miera zamestnanosti žien v EÚ je v súčasnosti vyššia ako kedykoľvek predtým, mnoho žien však stále čelí prekážkam pri vstupe na trh práce a udržaní sa na ňom. Niektoré ženy sú na trhu práce štrukturálne nedostatočne zastúpené, často v dôsledku prierezovej diskriminácie na základe pohlavia a ďalších aspektov zraniteľnosti alebo marginalizácie, ako je príslušnosť k etnickej alebo náboženskej menšine alebo migrantský pôvod. Jedným zo spôsobov riešenia rodových rozdielov na trhu práce je zlepšenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pracovníkov. Obaja rodičia sa musia cítiť zodpovední za starostlivosť o rodinu a musia mať možnosť túto starostlivosť vykonávať. V smernici o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom sa zavádzajú minimálne normy pre rodinnú dovolenku a pružné formy organizácie práce pre pracovníkov a podporuje sa rovnomerné rozdelenie opatrovateľských povinností medzi rodičmi. Komisia zabezpečí, aby členské štáty túto smernicu správne transponovali a vykonávali s cieľom umožniť mužom a ženám rovnako sa rozvíjať po osobnej aj odbornej stránke, a vyzýva členské štáty, aby pri prehodnocovaní svojich politík išli nad rámec týchto minimálnych noriem. Takisto by mali zabezpečiť kvalitné riešenia, napríklad pokiaľ ide o starostlivosť o deti, ktoré by boli k dispozícii aj v menej obývaných oblastiach v Európe. V rámci svojej vlastnej administratívy bude Komisia podporovať a monitorovať rovnaké využívanie pružných foriem organizácie práce všetkými zamestnancami . Výzvy súvisiace s rodovou rovnosťou v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o trh práce, sociálne začlenenie a vzdelávanie, sa budú aj naďalej monitorovať prostredníctvom európskeho semestra. Pomocou sociálneho prehľadu sleduje európsky semester aj tieto rozmery Európskeho piliera sociálnych práv. Pokiaľ ide o cyklus semestra v rokoch 2019 – 2020, správy o jednotlivých krajinách prispievajú k monitorovaniu cieľov udržateľného rozvoja vrátane cieľov v oblasti rodovej rovnosti (cieľ udržateľného rozvoja č. 5) a ku spôsobu, akým môžu hospodárske politiky a politiky zamestnanosti pomôcť tieto ciele dosiahnuť. Program na podporu štrukturálnych reforiem môže podporovať členské štáty pri začleňovaní rodového hľadiska do verejnej správy, štátneho rozpočtu a finančného riadenia. Okrem toho môže prispieť k vnútroštátnym štrukturálnym reformám v členských štátoch s cieľom odstrániť rodové rozdiely v zamestnanosti a riešiť problém vyššieho podielu žien, ktoré sú postihnuté chudobou, a to najmä vo vyššom veku. Sociálne a hospodárske politiky a systémy zdaňovania a sociálnej ochrany by nemali udržiavať štrukturálne rodové nerovnosti založené a tradičných rodových úlohách v oblasti pracovného a súkromného života. Komisia vypracuje pre členské štáty usmernenia o tom, aký vplyv môžu mať vnútroštátne daňové a dávkové systémy na finančné faktory, ktoré druhú zárobkovo činnú osobu v domácnosti motivujú na nástup do zamestnania alebo ju od neho odrádzajú. Posilnenie postavenia žien na trhu práce znamená aj dať im možnosť prosperovať ako investorky a podnikateľky. Politika súdržnosti EÚ podporuje podnikanie žien, ich (opätovné) začlenenie na trh práce a rodovú rovnosť v špecifických, tradične mužských odvetviach. V rámci Európskej rady pre inováciu programu Horizont Európa budú roku 2020 vypracované cielené opatrenia na podporu účasti žien na inováciách, vrátane pilotného projektu na podporu začínajúcich podnikov a inovačných malých a stredných podnikov vedených ženami. Komisia bude takisto presadzovať zastúpenie žien v rozhodovacích funkciách vo fondoch súkromného kapitálu a rizikového kapitálu a prostredníctvom programu InvestEU podporí fondy investujúce s rodovo diverzifikovanými portfóliami s cieľom mobilizovať súkromné a verejné investície v Európe pre udržateľnejší, inkluzívnejší a inovatívnejší rast. Dosiahnutie rovnakej účasti v rôznych odvetviach hospodárstva Hoci má v Európe ukončené vysokoškolské vzdelanie viac žien než mužov, ženy sú v lepšie platených povolaniach aj naďalej nedostatočne zastúpené. Na nízko ohodnotených pracovných miestach a v nízko ohodnotených odvetviach pracuje viac žien než mužov a ženy sú viac zastúpené aj na nižších pozíciách . K niektorým z faktorom, ktoré k tomu prispievajú, patria diskriminačné sociálne normy a stereotypy týkajúce sa zručností žien a mužov a podhodnocovanie práce žien.





V tejto súvislosti zohráva digitalizácia prvoradú úlohu. Kvôli rýchlej transformácii a digitalizácii hospodárstva a trhu práce dnes 90 % pracovných miest vyžaduje základné digitálne zručnosti . Ženy predstavujú iba 17 % študentov a pracovníkov v oblasti informačných a komunikačných technológií v EÚ a iba 36 % absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky, a to aj napriek tomu, že dievčatá dosahujú v digitálnej gramotnosti lepšie výsledky než chlapci. Tento rozdiel a paradox sa budú riešiť v aktualizovanom akčnom pláne digitálneho vzdelávania a prostredníctvom vykonávania vyhlásenia ministrov k záväzku týkajúcemu sa žien v digitálnej oblasti. Systematickejšie sa bude využívať hodnotiaca tabuľka týkajúca sa zastúpenia žien v digitálnej oblasti. K riešeniu horizontálnej segregácie, stereotypov a rodových rozdielov vo vzdelávaní a odbornej príprave prispeje aj aktualizovaný program v oblasti zručností pre Európu. Návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy podporí úsilie o vyváženejšie zastúpenie žien a mužov v profesiách, v ktorých tradične prevažujú muži alebo ženy, a bude riešiť rodové stereotypy. S cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti sa aj posilnená záruka pre mladých ľudí bude osobitne venovať ženám, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. V pripravovanom oznámení Komisie o európskom vzdelávacom priestore sa rodová rovnosť bude považovať za jeden z kľúčových prvkov. Účasť žien a dievčat na športových a pohybových aktivitách a vyvážené zastúpenie mužov a žien na vedúcich pozíciách v športových organizáciách podporí obnovený strategický rámec pre rodovú rovnosť v športe. Riešenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov Zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty je zakotvená v zmluvách od roku 1957 a je premietnutá do práva EÚ. Zabezpečuje, aby v prípade diskriminácie existovali opravné prostriedky. Ženy ešte stále zarábajú v priemere menej ako muži. Kumulované celoživotné rozdiely v zamestnanosti v odmeňovaní žien a mužov vedú k ešte väčšiemu rozdielu v dôchodkoch a v dôsledku toho sú staršie ženy ohrozené chudobou viac než muži. Odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov si vyžaduje riešenie všetkých jeho základných príčin vrátane nižšej účasti žien na trhu práce, neviditeľnej a neplatenej práce, vyššieho využívania práce na čiastočný úväzok a prerušenia kariéry, ako aj vertikálnej a horizontálnej segregácie na základe rodových stereotypov a diskriminácie. Rozdiely a diskriminácia sa odhalia jednoduchšie, ak sú k dispozícii informácie o úrovniach miezd. Mnohé ženy v dôsledku nedostatočnej transparentnosti nevedia alebo nemôžu dokázať, že sú nedostatočne odmeňované. Komisia do konca roka 2020 predloží záväzné opatrenia týkajúce sa transparentnosti odmeňovania. Takáto iniciatíva posilní práva zamestnancov na získanie väčšieho množstva informácií o odmeňovaní, hoci môže zvýšiť administratívnu záťaž pre zamestnávateľov. V záujme nájdenia správnej rovnováhy v prípade takýchto opatrení EÚ je mimoriadne dôležité konzultovať a vypočuť si sociálnych partnerov a vnútroštátne správne orgány. Komisia vykonala dôkladné hodnotenie existujúceho rámca pre rovnakú odmenu za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. Spolu s prijatím tejto stratégie Komisia začína rozsiahly a inkluzívny konzultačný proces so zapojením verejnosti, členských štátov a sociálnych partnerov. Vo všeobecnosti to znamená, že Komisia obnoví diskusiu so sociálnymi partnermi o spôsoboch zlepšovania rodovej rovnosti vo svete práce, a to aj v rámci ich štruktúr, a bude ich nabádať, aby zintenzívnili úsilie o riešenie rodových rozdielov v zamestnanosti a odmeňovaní. K rozdielom v dôchodkoch žien a mužov výrazne prispievajú nižšie príjmy, častejšie prijímaná práca na čiastočný úväzok a prerušovanie kariéry spojené s opatrovateľskými povinnosťami žien. Komisia vo vydaní správy o primeranosti dôchodkov v roku 2021 spolu s Výborom pre sociálnu ochranu zriadenom Radou zhodnotí, ako sú riziká a zdroje v dôchodkových systémoch rozdelené medzi ženami a mužmi. V záujme ochrany dôchodkových práv a podpory rovnakého rozdeľovania opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi Komisia, na základe odporúčania skupiny expertov na vysokej úrovni v oblasti dôchodkov, spolu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami preskúma poskytovanie dôchodkových kreditov v zamestnaneckých dôchodkových systémoch za prerušenia kariéry súvisiace s opatrovateľskými povinnosťami. Odstránenie rodového rozdielu v oblasti starostlivosti Úspešne vykonávať pracovné povinnosti a zároveň zvládať opatrovateľské povinnosti v domácnosti je výzvou najmä pre ženy. Ženy svoje rozhodovanie sa o tom, či a akým spôsobom pracovať, často prispôsobujú opatrovateľským povinnostiam a tomu, či a ako tieto povinnosti zdieľajú so svojím partnerom. Je to výzva najmä pre osamelých rodičov, z ktorých väčšinu tvoria ženy, a pre osoby žijúce v odľahlých vidieckych oblastiach, ktorým často chýbajú podporné riešenia. Ženy nesú aj neprimeranú záťaž spojenú s neplatenou prácou, ktorá predstavuje významný podiel na hospodárskej činnosti. Rovnaké rozdelenie opatrovateľských povinností v domácnosti má kľúčový význam, rovnako ako dostupnosť služieb v oblasti starostlivosti o deti, sociálnej starostlivosti a služieb pre domácnosť, najmä pre osamelých rodičov. Nedostatočný prístup ku kvalitným a cenovo dostupným službám formálnej starostlivosti je jedným z kľúčových faktorov rodovej nerovnosti na trhu práce. Investície do služieb starostlivosti sú preto dôležité z hľadiska podpory účasti žien na platenej práci a ich profesijného rozvoja. Majú takisto potenciál na vytváranie pracovných miest tak pre ženy, ako aj pre mužov. Barcelonské ciele týkajúce sa poskytovania vzdelávania a starostlivosti pre deti v rannom detstve sú väčšinou splnené, niektoré členské štáty však výrazne zaostávajú. Komisia preto navrhne revíziu barcelonských cieľov, aby posilnila konvergenciu medzi členskými štátmi v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Okrem toho sa návrh Komisie na zavedenie záruky pre deti v roku 2021 zameria na najvýznamnejšie prekážky, ktoré deťom bránia v prístupe k službám potrebným pre ich blaho a osobný rozvoj, s cieľom prerušiť pretrvávajúci cyklus chudoby a znížiť nerovnosť. Komisia bude naďalej podporovať prácu členských štátov zameranú na zlepšenie dostupnosti a cenovej prijateľnosti kvalitných služieb starostlivosti o deti a iné závislé osoby, a to prostredníctvom investícií z Európskeho sociálneho fondu plus, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Programu InvestEU a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Koncom roka 2020 Komisia začne konzultačný proces v súvislosti so zelenou knihou o starnutí s dôrazom na dlhodobú starostlivosť, dôchodky a aktívne starnutie. Okrem opatrení Komisie, ktoré už boli uvedené, Komisia vyzýva členské štáty, aby: ·transponovali smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a riadne vykonávali právo EÚ v oblasti rodovej rovnosti a pracovné právo, ·nadviazali na závery Rady z júna 2019 „Odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov: kľúčové politiky a opatrenia“, ·zabezpečili primerané investície do služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a služieb dlhodobej starostlivosti, a to aj z dostupných finančných prostriedkov EÚ, a ·vykonali vyhlásenie ministrov k záväzku týkajúcemu sa žien v digitálnej oblasti.

3. Rovnocenné vedenie v celej spoločnosti Spoločnosti, spoločenstvá a krajiny by mali byť vedené ženami aj mužmi v celej ich rozmanitosti. Skutočnosť, či ste žena alebo muž, by nemala ovplyvňovať kariéru, ktorú vykonávate. Dosiahnutie vyváženého zastúpenia mužov a žien v rozhodovacom procese a politike Vo vedúcich pozíciách je stále primálo žien. Je to tak či už v politike alebo v orgánoch štátnej správy, na najvyšších súdoch alebo vo vrcholových orgánoch spoločností. A to aj vtedy, keď rodová parita existuje na nižších úrovniach. Ak najvyššie pozície dlhodobo zastávajú výlučne muži, formuje sa tým vzorec prijímania nástupcov, k čomu niekedy dochádza iba v dôsledku nevedomých predsudkov. Ak má byť vedenie úspešné, je nevyhnutné, aby sa na ňom podieľali ženy aj muži. Na vyriešenie zložitých výziev, ktorým dnes subjekty s rozhodovacou právomocou čelia, je potrebné inkluzívne a rôznorodé líderstvo. Väčšia inklúzia a väčšia rozmanitosť majú zásadný význam z hľadiska nastolenia nových myšlienok a inovačných prístupov, ktoré lepšie slúžia dynamickej a prosperujúcej spoločnosti EÚ. Umožnenie zmysluplného zapojenia občanov zo všetkých prostredí do spoločnosti je nevyhnutným predpokladom dobre fungujúcej demokracie a vedie k efektívnejšej tvorbe politík. Široká škála talentov a zručností prispieva k lepšiemu rozhodovaniu a lepšej správe a riadeniu spoločností a podporuje hospodársky rast . Napriek určitému pokroku v posledných rokoch pretrváva nedostatočné zastúpenie žien na rozhodovacích pozíciách v európskych podnikoch a priemysle. S cieľom pomôcť odstrániť neviditeľné prekážky bude Komisia presadzovať prijatie návrhu smernice o zlepšení rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností z roku 2012, v ktorom sa stanovuje cieľ najmenej 40 % nevýkonných členov nedostatočne zastúpeného pohlavia vo vrcholových orgánoch spoločností. Komisia zároveň uľahčí výmenu osvedčených postupov pri riešení rozdielov v oblasti vyváženého zastúpenia mužov a žien vo výkonných vrcholových orgánoch a v riadiacich funkciách, pričom sa uvedú príklady národných alebo regionálnych projektov vlád, občianskej spoločnosti alebo súkromného sektora. Na výmenu týchto postupov bude slúžiť platforma EÚ pre charty rozmanitosti . Komisia bude naďalej spolupracovať s projektmi na úrovni EÚ, ako je napríklad európsky index rodovej rozmanitosti. Vytvorenie rovnakých príležitostí na zabezpečenie účasti žien a mužov má zásadný význam pre zastupiteľskú demokraciu na všetkých úrovniach – európskej, národnej, regionálnej aj miestnej. Komisia bude podporovať účasť žien ako voličiek a kandidátok počas volieb do Európskeho parlamentu v roku 2024 v spolupráci s Európskym parlamentom, národnými parlamentmi, členskými štátmi a občianskou spoločnosťou, a to aj prostredníctvom financovania a presadzovania osvedčených postupov. Európske politické strany, ktoré žiadajú o financovanie z prostriedkov EÚ, sa vyzývajú, aby boli transparentné, pokiaľ ide o vyvážené zastúpenie mužov a žien v rámci svojich členov. Výnimkou zo zabezpečenia vyváženého zastúpenia mužov a žien vo vedúcich pozíciách by nemali byť ani inštitúcie a orgány EÚ. Komisia pôjde príkladom. Vďaka dôraznej výzve predsedníčky von der Leyenovej, aby sa v kolégiu komisárov dosiahla rodová parita, má súčasné kolégium doposiaľ najvyšší počet žien. Zámerom Komisie je dosiahnuť do konca roka 2024 vyvážené päťdesiatpercentné zastúpenie mužov a žien na všetkých úrovniach svojho vedenia. Podporné opatrenia budú zahŕňať kvantitatívne ciele pre vymenúvanie žien a programy rozvoja vodcovských schopností. Komisia takisto zintenzívni úsilie o dosiahnutie väčšieho podielu žien na riadiacich pozíciách v agentúrach EÚ a zabezpečí vyvážené zastúpenie mužov a žien medzi rečníkmi a členmi panela na konferenciách, ktoré organizuje. Komisia bude podporovať členské štáty pri vypracúvaní a vykonávaní účinnejších stratégií na zvýšenie počtu žien na rozhodovacích pozíciách, a to aj prostredníctvom programu vzájomného učenia v oblasti rodovej rovnosti. V spolupráci s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť (ďalej len „inštitút EIGE“) bude šíriť údaje a analyzovať trendy týkajúce sa zastúpenia žien a mužov na rozhodovacích pozíciách. Okrem opatrení Komisie, ktoré už boli uvedené, Komisia vyzýva: -Európsky parlament a Radu, aby: ·prijali návrh smernice o zlepšení rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností a ·prijali opatrenia na zlepšenie vyváženého zastúpenia mužov a žien na všetkých úrovniach svojho riadenia a na vedúcich pozíciách. -členské štáty, aby: ·po prijatí smernice o zlepšení rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností túto smernicu transponovali a vykonali a ·vypracovali a implementovali stratégie na zvýšenie počtu žien na rozhodovacích pozíciách v politike a v procese tvorby politiky. 4. Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a prierezová perspektíva v politikách EÚ

Všetky najdôležitejšie výzvy, ktoré EÚ v súčasnosti ovplyvňujú – vrátane ekologickej transformácie, digitalizácie a demografických zmien – majú rodový rozmer. Na dosiahnutie cieľa rodovej rovnosti je nevyhnutné začleniť rodovú perspektívu do všetkých politík a procesov EÚ. Uplatňovaním hľadiska rodovej rovnosti sa zabezpečuje, aby sa v politikách a programoch maximalizoval potenciál všetkých – žien a mužov, dievčat a chlapcov, a to v celej ich rozmanitosti. Cieľom je prerozdeľovať moc, vplyv a zdroje spravodlivým a rodovo rovnocenným spôsobom, bojovať proti nerovnosti, presadzovať spravodlivosť, a vytvárať príležitosti. Komisia počas svojho súčasného mandátu začlení rodovú perspektívu do všetkých svojich hlavných iniciatív, k čomu prispeje aj vymenovanie prvej komisárky pre rovnosť so samostatným portfóliom, ako aj vytvorenie Pracovnej skupiny pre rovnosť pozostávajúcej zo zástupcov všetkých útvarov Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Pracovná skupina bude zabezpečovať uplatňovanie hľadiska e rovnosti, a to aj rodovej rovnosti, na operačnej a technickej úrovni. Ako príklad možno uviesť nadchádzajúce politiky v rámci európskej zelenej dohody, ako je vlna obnovy budov alebo stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, ktoré môžu mať rozdielny vplyv na ženy a mužov. Pokiaľ ide o zmenu klímy, je pozoruhodné, že pri presadzovaní zmeny zohrávali vedúcu úlohu najmä mladé ženy. Na ženy a mužov nemajú rovnaký vplyv ekologické politiky zamerané na boj proti zmene klímy (ženy majú menej možností ako klimatickí utečenci), prechod na čistú energiu (viac žien žije v energetickej chudobe) alebo dopravu bez emisií (viac žien využíva verejnú dopravu). Riešenie rodového rozmeru preto môže zohrávať kľúčovú úlohu pri využívaní plného potenciálu týchto politík. Ďalším príkladom je digitalizácia, ktorá zásadným spôsobom zmení náš život a život našich detí. Pri tomto prechode je nevyhnutné, aby ženy pomáhali budovať túto budúcnosť a aby omnoho viac dievčat než v súčasnosti získavalo zručnosti v oblasti IT a mohlo zohrávať úlohu pri formovaní digitálneho sveta budúcnosti. V oblasti zdravia čelia ženy a muži zdravotným rizikám špecifickým pre svoje pohlavie. Rodový rozmer sa začlení do plánu EÚ na boj proti rakovine, ktorého realizácia sa má začať v roku 2020. Uľahčia sa pravidelné výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami týkajúcich sa rodových aspektov zdravia vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv. V roku 2020 sa prijme protidrogová agenda EÚ na roky 2021 – 2025, v rámci ktorej sa budú riešiť rodovo špecifické výzvy, ktorým čelia ženy a dievčatá pri zneužívaní návykových látok. Prierezový charakter rodového hľadiska, t. j. kombinácia s inými dôvodmi diskriminácie, sa bude riešiť v rámci politík EÚ. Ženy predstavujú heterogénnu skupinu a na základe dvoch alebo viacerých osobných charakteristík môžu čeliť prierezovej diskriminácii. Napríklad migrantka so zdravotným postihnutím môže čeliť diskriminácii z troch alebo viacerých dôvodov. Osobitné potreby a okolnosti rôznych skupín žien a dievčat by sa preto mali zohľadňovať v práve a politikách EÚ a ich vykonávaní. Nadchádzajúci akčný plán pre integráciu a začlenenie a strategické rámce EÚ týkajúce sa zdravotného postihnutia, LGBTI+, začleňovania Rómov a práv detí budú prepojené s touto stratégiou a navzájom medzi sebou. Okrem toho prierezová perspektíva bude vždy zdrojom informácií pre politiky v oblasti rodovej rovnosti. 5. Financovanie opatrení na dosiahnutie pokroku v oblasti rodovej rovnosti v EÚ Návrhy Komisie týkajúce sa viacročného finančného rámca (VFR) zabezpečujú začlenenie rodovej dimenzie do celého finančného rámca a konkrétnejšie do rozličných nástrojov financovania a rozpočtovej záruky EÚ, a to najmä do Európskeho sociálneho fondu plus, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, programu Kreatívna Európa, Európskeho námorného a rybárskeho fondu, Kohézneho fondu a programu InvestEU. Finančné prostriedky budú vyčlenené na opatrenia zamerané na podporu účasti žien na trhu práce a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, investície do zariadení starostlivosti, podporu podnikania žien a boj proti rodovej segregácii v určitých povolaniach a riešenie nevyváženého zastúpenia dievčat a chlapcov v určitých oblastiach vzdelávania a v odbornej prípravy. Navrhované nariadenie o spoločných ustanoveniach obsahuje osobitné „základné podmienky“, podľa ktorých sa od členského štátu vyžaduje, aby mal zavedený národný strategický rámec pre rodovú rovnosť, ako podmienku na využívanie finančných prostriedkov pri investovaní do zlepšenia vyváženého zastúpenia mužov a žien na trhu práce, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom alebo infraštruktúry starostlivosti o deti. V ďalšej horizontálnej „základnej podmienke“ týkajúcej sa účinného uplatňovania Charty základných práv je rodová rovnosť zahrnutá ako jedna z jej kľúčových zásad a vzťahuje sa na všetky investície podľa tohto nariadenia. Osobitné finančné prostriedky určené na projekty pre organizácie občianskej spoločnosti a verejné inštitúcie, ktoré vykonávajú osobitné opatrenia vrátane predchádzania rodovo motivovanému násiliu a boja proti nemu, bude možné čerpať prostredníctvom programu „Občania, rovnosť, práva a hodnoty“. Osobitnú pozornosť treba venovať ženám a dievčatám v súvislosti s azylom a migráciou. Prostredníctvom Fondu pre azyl a migráciu bude Komisia nabádať členské štáty, aby sa zamerali na opatrenia, ktoré podporujú osobitné potreby žien v konaní o azyle, ako aj na opatrenia, ktoré podporujú začleňovanie žien do novej spoločnosti. Tento fond okrem toho umožní zintenzívniť ochranu zraniteľných skupín vrátane žien, ktoré sa stali obeťami rodovo motivovaného násilia v kontexte azylu a migrácie. V oblasti výskumu a inovácií Komisia zavedie nové opatrenia na posilnenie rodovej rovnosti v rámci programu Horizont Európa, ako je možnosť požadovať od žiadateľov plán rodovej rovnosti, a začne iniciatívu na zvýšenie počtu začínajúcich technologických podnikov vedených ženami. Sprístupnia sa aj finančné prostriedky na výskum v oblasti rodovej rovnosti a prierezový výskum. Finančné prostriedky sa budú môcť využiť aj na zvýšenie znalostí žien o podnikaní a ich účasti na rozhodovaní, ako aj na investovanie do rozvoja základných služieb vo vidieckych oblastiach v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky. S cieľom posilniť postavenie žien sa ako súčasť budúceho Európskeho námorného a rybárskeho fondu na roky 2021 – 2027 plánuje nová výzva určená ženám v „modrom hospodárstve“. Stratégia začlenenia a rozmanitosti v rámci budúceho programu Erasmus+ poskytne usmernenia o tom, ako môže program pomôcť riešiť rodovú nerovnosť vo všetkých oblastiach vzdelávania a odbornej prípravy, mládeže a športu. Usmernenia Komisie o sociálne zodpovednom verejnom obstarávaní budú zamerané na boj proti diskriminácii a podporovanie rodovej rovnosti v postupoch verejného obstarávania. V súlade s opakovanými výzvami viacerých členských štátov a Európskeho parlamentu sa Komisia vo VFR na roky 2021 – 2027 zameria na rodový vplyv svojich činností a na to, ako merať výdavky súvisiace s rodovou rovnosťou na úrovni programu. K tomuto procesu prispeje výsledok nedávno začatého auditu Európskeho dvora audítorov týkajúceho sa uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti v rozpočte EÚ na podporu rovnosti. Tým sa zlepší uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v rozpočtovom procese Komisie, čím sa ešte viac zvýši prínos tvorby politík a prideľovania zdrojov na ciele v oblasti rodovej rovnosti. 6. Riešenie otázky rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien na celom svete Rodová nerovnosť je celosvetovým problémom. Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien sú hlavným cieľom vonkajšej činnosti EÚ. Je dôležité, aby vnútorné opatrenia a vonkajšia činnosť EÚ v tejto oblasti boli koherentné a vzájomne sa posilňovali. EÚ podporuje rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci svojich medzinárodných partnerstiev, politických dialógov a dialógov o ľudských právach s tretími krajinami, obchodnej politiky EÚ, ako aj politík susedstva a rozširovania EÚ, a to aj v kontexte prístupových rokovaní a procesu stabilizácie a pridruženia. Opatrenia EÚ týkajúce sa rodovej rovnosti sú okrem toho zahrnuté do opatrení EÚ pre nestabilné, konfliktné a núdzové situácie.