ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Možnosť č. 1: Otvorenie prístupu na trh s pravidelnou dopravou a možnosť zamietnuť povolenie, ak by bola ohrozená životaschopnosť zmluvy o službách vo verejnom záujme. Možnosť č. 2: Otvorenie prístupu na medzimestský trh s pravidelnou dopravou na vzdialenosti 100 a viac km. Povolenie by bolo možné zamietnuť, ak by bola ohrozená životaschopnosť zmluvy o mestských službách vo verejnom záujme. Možnosť č. 3: Otvorenie prístupu na medzimestský trh s pravidelnou dopravou bez procesu udeľovania povolení pre diaľkovú dopravu. Možnosť č. 4: Mierna regulácia podporujúca spravodlivý a nediskriminačný prístup k staniciam. Možnosť č. 5: Pravidlá rovnakého prístupu vyžadujúce spravodlivý a nediskriminačný prístup k staniciam. Uprednostňovanou možnosťou je kombinácia možností 2 a 5.
Súčasnými nariadeniami sa pre celú EÚ stanovujú cieľové hodnoty emisií CO2 nových osobných automobilov a ľahkých úžitkových vozidiel do roku 2020/2021. Normy predstavujú základný nástroj na podporu inovácií a investícií do nízkouhlíkových technológií. Vďaka nim si automobilový priemysel EÚ dokázal zachovať celosvetové vedúce postavenie v oblasti technológií a znížiť emisie CO2 z nových vozidiel. Spotrebitelia majú nižšie náklady na palivo.

Ak EÚ neprijme ďalšie opatrenia, mohlo by dôjsť k tomu, že emisie CO2 z nových osobných automobilov a ľahkých úžitkových vozidiel by sa ďalej znižovali len nepatrne. Normy emisií CO2 po roku 2020 pomôžu členským štátom dosiahnuť záväzné ciele znižovania emisií stanovených na rok 2030, ktoré boli navrhnuté na základe nariadenia o spoločnom úsilí. Obmedzenie iniciatív na vnútroštátnu a miestnu úroveň by bolo pravdepodobne menej efektívne, pretože existuje riziko, že by neboli navzájom zosúladené, a teda by mohlo dôjsť k fragmentácii vnútorného trhu.
Aj keď riadenie, výber a kontrola DPH sú v prvom rade vnútroštátnou právomocou členských štátov, podvody v oblasti DPH sú často spojené s cezhraničnými transakciami na jednotnom trhu. Má to negatívny vplyv na fungovanie jednotného trhu a spôsobuje vážne straty v rozpočte EÚ. Z tohto dôvodu EÚ zaviedla nástroje spolupráce, prostredníctvom ktorých sa organizujú výmeny informácií medzi daňovými správami a podporujú sa činnosti spoločného auditu a sieť Eurofisc. Zlepšenie účinnosti týchto nástrojov na úrovni EÚ, najmä posilnením siete Eurofisc, by prinieslo pridanú hodnotu v porovnaní s tým, čo by sa mohlo dosiahnuť na úrovni členských štátov.
Nedostatočná interoperabilita medzi informačnými systémami EÚ bráni v práci oprávnených používateľov (príslušníkov pohraničnej stráže, úradníkov v oblasti presadzovania práva, imigračných úradníkov, úradníkov v oblasti víz či justičných orgánov). Roztrieštená štruktúra správy údajov, pokiaľ ide o bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie, v rámci ktorej sa informácie uchovávajú samostatne v neprepojených systémoch, môže takisto viesť k slepým miestam s dôsledkami pre vnútornú bezpečnosť EÚ. Kontroly osôb na vonkajších hraniciach nie sú také účinné, ako by mali byť na umožnenie účinného riadenia migrácie a na prispievanie k vnútornej bezpečnosti. Dôkazom toho sú pokračujúce neoprávnené prekročenia hranice do EÚ a vyvíjajúca sa hrozba pre vnútornú bezpečnosť, ako to dokazuje séria teroristických útokov. Na základe tohto boli určené tieto konkrétne problémy: ‒nedostatočne rýchly, bezproblémový a systematický prístup k potrebným informáciám zo strany oprávnených používateľov, ‒chýbajúca možnosť pre oprávnených používateľov odhaľovať viacnásobné totožnosti a podvody s osobnými údajmi, ‒obmedzený prístup do informačných systémov na účely kontrol totožnosti na území členského štátu a ‒rôznorodé a komplexné postupy týkajúce sa prístupu na účely presadzovania práva, pokiaľ ide o systémy riadenia hraníc. Analyzovali sa štyri príčiny problémov: ‒nevhodná organizácia prístupu do informačných systémov, ‒nerovnováha medzi zárukami týkajúcimi sa prístupu na účely presadzovania práva a prevádzkovými potrebami, ‒reštriktívny výklad účelu systémov riadenia hraníc a -opakované a oddelené uchovávanie osobných údajov v rôznych systémoch.
Obidvomi uprednostňovanými balíkmi by sa zabezpečilo udržateľné poskytovanie pitnej vody vysokej kvality. Zavedením úplného prístupu založeného na riziku by sa zlepšila súdržnosť s ostatnými politikami, ako je rámcová smernica o vode, a umožnila by sa lepšia identifikácia potenciálnych zdrojov kontaminácie s cieľom znížiť riziká a viac sa zamerať na úpravu a monitorovanie vody. Vďaka obom balíkom by sa počet ľudí, ktorí v súčasnosti v EÚ čelia potenciálnemu zdravotnému riziku, znížil z 20 miliónov na 4,7 až 4,1 milióna osôb. Znížilo by sa aj riziko možných dlhodobých okrajových účinkov a zodpovedajúcich zdravotných nákladov. Vďaka zvýšenej transparentnosti v oblasti zásobovania vodou by odberatelia dokázali nabádať dodávateľov, aby poskytovali zdrojovo efektívne služby. Zlepšila by sa dôvera k vode z vodovodu, čo by prinieslo aj ďalšie pozitívne sociálne a environmentálne vplyvy: zníženie spotreby vody vo fľašiach o približne 17 % (v porovnaní s rokom 2015), čo by viedlo k poklesu emisií skleníkových plynov a plastového odpadu. Zmenšilo by sa zaťaženie súvisiace s podávaním správ, pretože Komisii by sa museli zasielať len nevyhnutné informácie (prekročenia, incidenty).
Očakáva sa podstatné zlepšenie pracovných a životných podmienok. Rozsah pôsobnosti smernice sa rozšíri na minimálne dva až tri milióny pracovníkov s neštandardnými zmluvami. Zhruba 8 až 16 miliónov ľudí nastúpi do nového zamestnania s jasnými informáciami o právach a povinnostiach. Zvýšená predvídateľnosť pre zhruba štyri až sedem miliónov pracovníkov by mala zlepšiť ich rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a zdravie. O novú formu práce môže požiadať zhruba 14 miliónov pracovníkov. Bez doložiek o exkluzivite si bude môcť približne 91 000 až 364 000 pracovníkov na vyžiadanie nájsť ďalšiu prácu a zarobiť tak ročne dohromady o 355 až 1 424 miliónov EUR viac. Potvrdilo by sa právo pracovníkov na bezplatnú povinnú odbornú prípravu a mali by mať ľahší prístup k prostriedkom nápravy. Zamestnávatelia by mali prospech z udržateľnej hospodárskej súťaže, väčšej právnej istoty a celkového zlepšenia transparentnosti na trhoch práce. Bez doložiek o exkluzivite budú pracovníci k dispozícii na prácu pre iných zamestnávateľov, čo by týmto zamestnávateľom mohlo priniesť približne 42 až 167 miliónov EUR v ročných príjmoch. Nekvantifikovateľné prínosy pre zamestnávateľov zahŕňajú menšiu fluktuáciu zamestnancov a lojálnosť, zdravšie vzťahy medzi pracovníkmi, menej sťažností a súdnych prípadov či lepšie plánovanie zdrojov, čo prispeje k celkovému zvýšeniu produktivity.
Medzi zvažované možnosti patria: 1. základný scenár; 2. zlepšenie existujúcich nástrojov a mechanizmov spolupráce; 3. plus väčší odstrašujúci účinok nástrojov na presadzovanie práva a intenzívnejšia koordinácia na úrovni EÚ a 4. plus centralizované presadzovanie práva na úrovni EÚ v určitých prípadoch. Uprednostňovaná možnosť zahŕňa mechanizmus vzájomnej pomoci medzi orgánmi, sieť EÚ pre súlad výrobkov, ktorá bude koordinovať, pomáhať vykonávať spoločné činnosti v oblasti presadzovania práva a uskutočňovať partnerské preskúmania aktivít členských štátov, jednotné právomoci pre orgány, systematickejšie zverejňovanie reštriktívnych opatrení, vymáhanie nákladov na kontrolu v prípade nevyhovujúcich výrobkov a povinnosť výrobcov určiť osobu zodpovednú za informácie o súlade v EÚ, ako aj rozšírenie poradenskej úlohy kontaktných miest pre výrobky, uverejňovanie informácií o súlade v digitálnej forme a webový portál pre dobrovoľné opatrenia.

Zainteresované strany sa zhodli na tom, že je potrebná oveľa väčšia koordinácia, väčšie a efektívne využívanie zdrojov a účinnejšie nástroje na zlepšenie rámca presadzovania práva vo vzťahu ku kontrolám v rámci jednotného trhu a k dovozu do EÚ.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti
2. Kompatibilita zložiek systému vysledovateľnosti: s cieľom uľahčiť hospodárskym subjektom proces načítania informácií by sa údaje na baleniach tabakových výrobkov mali kódovať vopred určeným spôsobom. Mala by sa vymedziť autorizovaná verzia nosičov údajov.

Ročné náklady sa odhadujú na 159 miliónov EUR vrátane 138 miliónov EUR na systém vysledovateľnosti. To zahŕňa náklady na vytvorenie a fungovanie systému. Predpokladá sa, že väčšina nákladov vznikne hospodárskym subjektom, pričom tieto náklady sa odhadujú na 155 miliónov EUR. Jednotkové náklady na systém vysledovateľnosti sa odhadujú na menej ako pol eurocentu. Je nepravdepodobné, že by sa to premietlo do významnejšieho zvýšenia ceny tabakových výrobkov vyrábaných v EÚ.
Zvažovali sa dve nelegislatívne možnosti. Možnosť politiky č. 1 predpokladá, že keď sa v roku 2020 ukončí tretia jednotná akcia EUnetHTA, financovanie EÚ vedeckej a technickej spolupráce sa preruší. Spolupráca by bola dobrovoľná, závislá od vnútroštátnych zdrojov a očakáva sa, že by zostala len sporadická. Možnosť politiky č. 2 stanovuje model dobrovoľnej spolupráce vykonávanej prostredníctvom projektov financovaných z prostriedkov EÚ iných ako jednotné akcie. Závisí od ochoty orgánov pre HTA zapojiť sa a neexistuje žiadna záruka, že spoločné výkony sa vykonajú. Okrem toho boli posúdené tri legislatívne možnosti politiky. Možnosť politiky č. 3 stanovuje mechanizmus stálej spolupráce, ktorý umožňuje harmonizovať spoločné nástroje, postupy, metodiku HTA a spoločné včasné dialógy s vývojármi zdravotníckych technológií. Možnosť politiky č. 4 vychádza z možnosti č. 3, ku ktorej sa pridávajú spoločné klinické hodnotenia. Táto možnosť politiky by sa mohla uplatňovať prostredníctvom systému „opt-in“ (možnosť 4.1) alebo na všetky členské štáty bez možnosti pripojiť sa v neskoršom štádiu alebo sa nezapojiť vôbec (možnosť 4.2). Možnosť politiky č. 5, ktorá rozširuje možnosť č. 4 tým, že zahŕňa kompletné spoločné HTA (t. j. hodnotenie relatívnej účinnosti plus ekonomické hodnotenie a iné neklinické oblasti), sa nepovažovala za uskutočniteľnú a bola vyradená na začiatku procesu. Uprednostňovanou možnosťou je upravená možnosť 4.2, ktorá zahŕňa prvky z iných možností politiky (č. 2 a 4.1) a tiež niektoré úpravy (postupné rozširovanie rozsahu výrobkov vrátane prechodných ustanovení pre členské štáty a osobitného prístupu v prípade zdravotníckych technológií). Uprednostňovaná možnosť, pokiaľ ide o správu, zahŕňa centrálny sekretariát, ktorý zabezpečuje Európska komisia.
Zvažovali sa dve možnosti politiky, pričom obe si vyžadujú zmenu smernice o DPH a zavedenie trvalej minimálnej štandardnej sadzby DPH vo výške 15 %. Možnosť 1 sa zameriava na poskytnutie existujúcich výnimiek všetkým členským štátom, pričom vnútroštátne ustanovenia by sa začlenili do smernice o DPH, čo by však bolo ťažko dosiahnuteľné. Uprednostňovaná možnosť 2 rieši problém výnimiek odstránením obmedzení, pre ktoré vznikla potreba takýchto výnimiek, a to 5 % minima pre znížené sadzby DPH a zoznamu tovaru a služieb, na ktoré možno uplatňovať znížené sadzby DPH (príloha III). Tento zoznam by sa nahradil negatívnym zoznamom, na ktorý sa musí uplatňovať štandardná sadzba DPH.
Pokiaľ ide o environmentálne hľadisko, zo simulácií vyplýva, že približne 70 % posudzovaných populácií by sa do roka 2025 obnovilo nad referenčnú hranicu preventívnej úrovne biomasy neresiacej sa populácie. Pravdepodobnosť dosiahnutia cieľových hodnôt rybolovnej úmrtnosti pre všetky populácie by však zostala nízka (približne 36 %). Zo simulácií vyplýva, že podľa viacročného plánu by sa nenaplnil ani jeden ukazovateľ. Táto možnosť však prináša podstatne lepšie výsledky v súvislosti so zmenou FMSY než základný scenár a možnosť 2. Pokiaľ ide o sociálno-ekonomické hľadisko, iba 1 segment flotily by bol do roka 2025 vystavený finančnému riziku (o osem segmentov menej než pri základnom scenári). Predmetný segment flotily (t. j. španielske plavidlá s najväčšou dĺžkou 12 až 18 metrov) má 52 plavidiel. Viacročný plán by bol navyše efektívnejší (jeden hlavný regulačný rámec), stabilnejší (zohľadňuje sa dlhodobé hľadisko) a transparentnejšia (keďže tri dotknuté členské štáty by spoločne prostredníctvom nariadenia Rady znížili súčasné úrovne rybolovnej úmrtnosti na udržateľnú úroveň) než zmenený rámec.
Cieľom balíka C je i) rozšírenie formálneho krytia o povinnú účasť pre pracovníkov s neštandardnými zmluvami a samostatne zárobkovo činné osoby, ii) úprava časových obmedzení systémov sociálnej ochrany a zavedenie osobných účtov, aby boli nároky na sociálnu ochranu viazané na jednotlivca a nie na zmluvy, iii) zabezpečenie dostupnosti všeobecných a personalizovaných informácií o nárokoch a povinnostiach v oblasti sociálnej ochrany pre uvedené skupiny.

Na účely iniciatívy sa zvažujú tieto nástroje: odporúčanie Rady, smernica a väčší dôraz na sociálnu ochranu v rámci existujúcich nástrojov, najmä európskeho semestra a otvorenej metódy koordinácie v sociálnej oblasti. Uprednostňovaným nástrojom je odporúčanie Rady, ktoré sa v súčasnosti považuje za najúčinnejší a najprimeranejší nástroj. Hlavnou pridanou hodnotou odporúčania v tomto štádiu je vytvorenie impulzu na podporu a doplnenie vnútroštátnych diskusií a reforiem, ako aj usmernenie úsilia členských štátov smerom k vzostupnej konvergencii. Vzhľadom na meniaci sa charakter problému, prebiehajúce reformy v niektorých členských štátoch a štatistické obmedzenia ponúka odporúčanie Rady primeranejší prístup než smernica. Aj keď smernica by bola z čisto hospodárskeho hľadiska účinnejšia, pokiaľ ide o dosahovanie cieľov tejto iniciatívy, z konzultácií vyplýva, že by pravdepodobne nezískala podporu všetkých členských štátov, a preto je vo všeobecnosti menej účinným nástrojom.
V čom spočíva problém a prečo je to problém na úrovni EÚ?

3.Členské štáty majú ťažkosti pri dosahovaní dostatočnej úrovne návratu neregulárnych migrantov do ich krajín pôvodu, čo podnecuje ďalšiu nelegálnu migráciu. Hlavnou príčinou problému je neochota tretích krajín opätovne prijímať svojich vlastných štátnych príslušníkov.

2.Pravidelní cestujúci musia podstupovať opakované konania o udelenie víza, keďže členské štáty nevyužívajú v dostatočnom rozsahu udeľovanie víz na viac vstupov s dlhou platnosťou. To vytvára zbytočnú záťaž pre žiadateľov a konzuláty a má za následok straty pre odvetvie cestovného ruchu a turizmu EÚ. Hlavnou príčinou problému je, že právny základ pre vydávanie víz na viac vstupov s dlhou platnosťou je nejasný.

Čo by sa malo dosiahnuť?

Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach v schengenskom priestore si okrem iného vyžaduje spoločnú politiku v oblasti víz. Touto iniciatívou sa ďalej rozvinú a zlepšia pravidlá vo vízovom kódexe. Krátkodobé vízum v zásade umožňuje svojmu držiteľovi voľne sa pohybovať v schengenskom priestore, to si vyžaduje najvyšší stupeň harmonizovaných pravidiel a postup na úrovni EÚ.

Problémová oblasť 3: Nedostatočné úrovne návratu neregulárnych migrantov do niektorých krajín pôvodu

-Možnosť 1C: zvýšenie spoločného vízového poplatku. Zvažujú sa aj rôzne čiastkové možnosti: 80 EUR, 100 EUR, 120 EUR alebo 80 EUR za víza do 6 mesiacov, 120 EUR za víza na viac vstupov s platnosťou 1 – 5 rokov.

Uskutočnili sa cielené konzultácie (s členskými štátmi, so združeniami v oblasti cestovného ruchu, cestovania, lodnej dopravy) a otvorené verejné konzultácie. Členské štáty jednoznačne uprednostňujú zvýšenie vízového poplatku, ako aj zavedenie právneho vzťahu medzi vízovou politikou a readmisiou neregulárnych migrantov. Združenia v oblasti cestovného ruchu a podnikania zdôrazňujú negatívne účinky opakovaných konaní o udelení víza pre častých cestujúcich a podporujú systematickejšie a harmonizovanejšie vydávanie víz na viac vstupov s dlhou platnosťou.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti
Vplyv na podniky, MSP a mikropodniky by mal byť pozitívny. Prínosom by pre ne malo byť administratívne zefektívnenie a lepšie fungovanie vnútorného trhu, najmä vďaka lepšiemu presadzovaniu rovnakých podmienok. Podnikom, ktoré dodržiavajú pravidlá, nevzniknú žiadne nové náklady.

Návrhom sa spustí racionalizácia niektorých existujúcich orgánov EÚ v oblasti mobility, a to: i) európskeho úradu pre koordináciu siete EURES; ii) zmierovacieho výboru Správnej komisie (AC) pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia; iii) rady audítorov a iv) technickej komisie AC; v) európskej platformy na riešenie problému nedeklarovanej práce; vi) Výboru odborníkov pre vysielanie pracovníkov a vii) Technického výboru pre voľný pohyb pracovníkov. Úlohy, ktoré v súčasnosti vykonávajú tieto orgány, by vykonával nový orgán. Európsky orgán práce by namiesto toho rozvinul spoluprácu s troma zvyšnými výbormi v oblasti mobility pracovníkov a koordinácie sociálneho zabezpečenia (správnou komisiou a poradným výborom) a s Poradným výborom pre voľný pohyb pracovníkov. Výbor pre cestnú dopravu by takisto zostal nezmenený.
Správcovia aktív zníženie regulačných prekážok jednoznačne podporujú. Sú však rozdelení, pokiaľ ide o to, či by sa to dalo najlepšie dosiahnuť prostredníctvom legislatívnych alebo nelegislatívnych opatrení. Združenia investorov podporujú aj odstránenie regulačných prekážok s cieľom zlepšiť výber pre investorov, ale pod podmienkou, že sa zabezpečí ochrana investorov. Príslušné vnútroštátne orgány a členské štáty takisto podporujú znižovanie regulačných prekážok cezhraničnej distribúcie fondov. Napriek tomu by väčšina príslušných orgánov uprednostnila nelegislatívne opatrenia. Okrem toho poukázali aj na dôležitosť zachovania svojej schopnosti zabezpečiť ochranu investorov, a to aj v hostiteľských jurisdikciách.
Realizáciou tejto možnosti by sa podporil rozvoj trhov s krytými dlhopismi tam, kde neexistujú alebo kde sú nedostatočne rozvinuté, pričom by sa zvýšili emisie o 50 % až 75 % referenčnej hodnoty vo výške 342 miliárd EUR. Takisto by sa pre emitentov znížili náklady na financovanie. Na súhrnnej úrovni by sa dosiahli úspory nákladov na financovanie od 50 % do 75 % referenčnej hodnoty vo výške 2,2 až 2,7 miliardy EUR ročne. Prispela by k diverzifikácii investorskej základne (60 % investorov iných ako banky) s cieľom uľahčiť cezhraničné investovanie a prilákať investorov z tretích krajín (16,5 % investícií z tretích krajín vo výške dodatočných 80 miliárd EUR ročne z krajín mimo EÚ). Celkovo by sa touto možnosťou pomohlo dosiahnuť úspory v nákladoch na prijaté úvery a pôžičky pre reálnu ekonomiku od 50 % do 75 % referenčnej hodnoty vo výške 1,5 až 1,9 miliardy EUR ročne. Vyriešili by sa ňou prudenciálne obavy, a to aj vo vzťahu k inováciám trhu, a dosiahli by sa prudenciálne prínosy zosúladenia štrukturálnych charakteristík dotknutého produktu s preferenčným prudenciálnym zaobchádzaním na úrovni EÚ. V neposlednom rade by sa takisto posilnila ochrana investorov a znížili by sa náklady na náležitú starostlivosť pre investorov.
Cieľom tejto iniciatívy je umožniť činnosť v oblasti kolektívneho financovania v rámci celého jednotného trhu EÚ pre financovanie v ranom štádiu a alternatívne financovanie pre MSP v súlade s cieľom únie kapitálových trhov (Capital Markets Union – CMU). Iniciatíva by takisto prispela k ďalšej diverzifikácii finančného systému Európy v prospech finančnej stability, ochrany investorov a hospodárskej súťaže medzi účastníkmi trhu. Táto iniciatíva má dva konkrétne ciele. Prvým cieľom je umožniť platformám rozširovať sa cezhranične, a to najmä vytvorením režimu udeľovania licencií, ktorý je možné využívať v celej EÚ bez toho, aby sa vyžadovalo ďalšie povolenie v každej krajine EÚ. Druhým cieľom je zabezpečiť, aby sa na platformy vzťahoval rámec zabezpečujúci spoľahlivé riadenie platforiem a ochranu poskytovateľov finančných prostriedkov zameraním sa na spoľahlivé riadenie rizík – najmä v súvislosti s obchodným správaním, odbornosťou a vhodnosťou, riadením rizík a náležitou starostlivosťou – a na primerané zverejňovanie informácií. To by malo zvýšiť dôveru investorov v cezhraničné angažovanie.
C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Vďaka tomu sa zvýši kvalita života pracovníkov a ich rodín a znížia sa priame aj nepriame náklady jednotlivcov na zdravotnú starostlivosť. Systémy sociálneho zabezpečenia budú profitovať zo zníženia nákladov na liečbu, ako aj zo znížených výdavkov na súvisiace prípady nečinnosti/predčasného odchodu do dôchodku a na vyplácanie náhrad za choroby z povolania. Pre zamestnávateľov bude pravdepodobne prínosom nižší počet absencií a strát produktivity. V neposlednom rade sa stanovením hodnôt OEL v EÚ zlepší jednoznačnosť pre zamestnávateľov a orgány na presadzovanie právnych predpisov.

V prípade niektorých karcinogénov bude uprednostňovaná možnosť znamenať zvýšenie prevádzkových nákladov podnikov, ktoré budú musieť zaviesť dodatočné ochranné a preventívne opatrenia. Bude sa to týkať najmä formaldehydu a kadmia a jeho anorganických zlúčenín, v prípade ktorých sa celkové náklady subjektov odvetvia na zvolenú možnosť na 60-ročné obdobie odhadujú na úrovni 1,72 miliardy EUR v súvislosti s formaldehydom a 447 miliónov EUR v súvislosti s kadmiom.

Pokiaľ ide o zlúčeniny kadmia a arzénu, na rozdiel od odvetví berýlia, formaldehydu a 4,4'-metylénbis(2-chlóranilínu) (MOCA) nie sú v týchto odvetviach MSP významne zastúpené. Z analýzy vyplýva, že náklady, ktoré vzniknú MSP, si budú môcť dotknuté spoločnosti dovoliť znášať. Najvyššie náklady sa predpokladajú v prípade MSP, ktoré sa orientujú na formaldehyd a berýlium, a najmä na tie spoločností, ktoré ešte neinvestovali do ochrany pracovníkov prostredníctvom uzavretých systémov alebo nahradenia. Náklady pre MSP však zostávajú na úrovni nižšej ako 1 % ich obratu a v dôsledku navrhovaných hodnôt OEL sa neočakáva zatvorenie žiadnych MSP ani vplyv za zamestnanosť.

Orgánom na presadzovanie právnych predpisov môžu vzniknúť dodatočné administratívne náklady a náklady na presadzovanie predpisov. Neočakáva sa však, že by boli vysoké. Stanovením hodnôt OEL na úrovni EÚ sa zároveň ušetria náklady na vypracovanie hodnôt OEL na vnútroštátnej úrovni. Zvolenou možnosťou by sa malo prispieť aj k zmierneniu finančných strát systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti členských štátov, pretože sa nimi predchádza zlému zdravotnému stavu.
Možnosť 3 je efektívna, keďže moderné infraštruktúry pre cezhraničné platby v eurách sú dostupné pre všetkých poskytovateľov platobných služieb aj v krajinách mimo eurozóny. Väčšina cezhraničných transakcií v krajinách mimo eurozóny prebieha v eurách, možnosť 3 by preto pokryla rozsiahly podiel cezhraničných transakcií. Keďže transakcie v eurách sú lacné, riziko zvýšenia poplatkov za domáce transakcie s cieľom krížovo dotovať nákladné cezhraničné transakcie v menách iných ako euro by bolo nízke. Možnosť 3 je takisto v súlade s dlhodobejším cieľom zavedenia eura ako spoločnej meny vo všetkých členských štátoch. Pravdepodobnosť prijatia tejto možnosti zainteresovanými stranami by bola takisto vyššia než prijatie ktorejkoľvek inej možnosti.

Poskytovatelia platobných služieb by uprednostnili súčasný stav, ale v prípade legislatívnej iniciatívy by za najprijateľnejšiu považovali možnosť 3. Pokiaľ ide o používateľov platobných služieb, mohli by byť pre nich prínosnejšie možnosti 2 a 4 pod podmienkou, že poskytovatelia platobných služieb by nezvýšili ostatné ceny (poplatky za riadenie účtu, poplatky za menovú konverziu), aby krížovo dotovali nákladné cezhraničné transakcie v menách iných ako euro. Európsky parlament by možno uprednostnil, aby sa do rozsahu pôsobnosti zahrnulo viac transakcií, zatiaľ čo od členských štátov možno očakávať, že uprednostnia možnosť 3, keďže samy dobrovoľne nevykonali možnosti 1 a 2, ako sa predpokladalo v súčasnom nariadení č. 924/2009.