OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o posilnení chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti v Európskej únii – akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti (Text s významom pre EHP) /* */





SK || KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV Brusel, 24.6.2009 KOM(2009) 273 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o posilnení chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti v Európskej únii – akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti (Text s významom pre EHP) {SEK(2009) 790} {SEK(2009) 791} {SEK(2009) 874} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o posilnení chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti v Európskej únii – akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti (Text s významom pre EHP) 1. Úvod Počas uplynulých desiatich až pätnástich rokov hrozba nadobudnutia chemického, biologického, rádiologického alebo jadrového (CBRN) materiálu teroristickými skupinami viedla vlády a medzinárodné organizácie k prijatiu ďalekosiahlych nariadení[1] a programov na obranu obyvateľstva pred rizikami, ktoré s touto hrozbou súvisia. Obavy, ktoré sa tieto programy pokúšajú riešiť, boli vyvolané mnohými riadne zdokumentovanými prípadmi záujmu určitých teroristických skupín o nadobudnutie týchto materiálov. Hoci našťastie počet prípadov použitia takýchto materiálov je obmedzený, podľa všeobecne rozšíreného názoru sú z nich vyplývajúce riziká natoľko závažné, že koordinovaná činnosť, pokiaľ ide o predchádzanie, odhaľovanie a reakciu, je nevyhnutná. Aj keď mnoho odborníkov sa zhoduje v názore, že teroristi by museli prekonať značné ťažkosti, aby „úspešne“ vyvinuli a použili takéto materiály pri svojich útokoch a že pravdepodobnosť uskutočnenia takýchto útokov je teda pomerne malá, je zrejmé, že žiaden verejný orgán si nemôže dovoliť nebrať túto hrozbu do úvahy vzhľadom na jej potenciálne veľmi závažné následky týkajúce sa ľudských životov a hospodárskych dôsledkov. Odborníci sa zhodujú aj v tom, že je potrebné starostlivo zvážiť aj možnosť relatívne obmedzeného útoku, pretože aj útok malého rozsahu s použitím týchto materiálov by mal na obyvateľstvo závažné psychologické, zdravotné a hospodárske následky. Riešenie problému prístupu teroristov k CBRN materiálu je v súčasnosti považované za kľúčovú prioritu Európskej únie. Toto je potvrdené aj stratégiou Európskej únie na boj proti terorizmu, ktorú Rada prijala 1. decembra 2005, a „stratégiou EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN) a ich nosičov“, ktorú Európska rada prijala 12. decembra 2003[2]. Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci okrem toho prijala v roku 2007 konkrétne závery, ktoré vyzývali k ďalšej práci na úrovni EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti[3]. 2. Vymedzenie pojmov Neexistuje všeobecne prijímané vymedzenie pojmov, pokiaľ ide o CBRN materiály, hrozby alebo udalosti – napríklad v predchádzajúcich dokumentoch politiky EÚ v tejto oblasti sa hovorí iba o CBRN udalostiach bez ich bližšieho vymedzenia. V inej terminológii súvisiacej s CBRN materiálmi sa hovorí o teroristických útokoch s použitím nekonvenčných prostriedkov – na rozdiel od konvenčnejších prostriedkov, ktorými sú výbušniny a zbrane. Vo vojenskom kontexte sú v terminológii predovšetkým zmienky o použití nekonvenčných zbraní alebo zbraní hromadného ničenia (ZHN). Na účely tohto oznámenia je však najvhodnejšie použiť pomerne široké vymedzenie teroristických hrozieb týkajúcich sa CBRN materiálov: akékoľvek použitie chemických, biologických, rádiologických alebo jadrových látok a materiálov na teroristické účely. Z hľadiska predchádzania a odhaľovania je jediný prijateľný prístup ten, ktorý sa zaoberá všetkými možnými spôsobmi použitia týchto materiálov teroristami, pretože je potrebné pokryť všetky možné riziká, ktoré sú s nimi spojené. Keď sa však v tomto kontexte zvažuje pripravenosť a reakcia, je nevyhnutné začať s prístupom zohľadňujúcim všetky riziká, pretože bez ohľadu na to, či je CBRN udalosť náhodná alebo úmyselná, zapríčinená človekom alebo nie, reakcia, pokiaľ ide o civilnú ochranu a zdravie, bude pravdepodobne podobná. Súbor postupov v oblasti CBRN bezpečnosti sa preto vo veľkej miere zakladá na prístupe zohľadňujúcom všetky riziká, avšak s osobitným dôrazom na boj proti teroristickým hrozbám, najmä pokiaľ ide o preventívne opatrenia. 3. Najnovší vývoj v oblasti CBRN bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ Politika CBRN uvedená v tomto oznámení vychádza z rôznych opatrení, ktoré boli v poslednom období prijaté členskými štátmi aj Európskou úniou. 3.1. Vnútroštátne opatrenia Za mnohé oblasti práce, ktoré súčasný súbor postupov pokrýva, sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. Zodpovedajú za ochranu svojich občanov pred CBRN hrozbami prostredníctvom rôznych opatrení, do ktorých je zapojená široká škála zodpovedných orgánov. Ich orgány presadzovania práva, civilná ochrana a zdravotnícke služby budú prvé na mieste udalosti a ich záchrannými vozidlami, nemocnicami a súbormi protiopatrení sa bude musieť zabezpečiť núdzová zdravotná, ako aj následná starostlivosť. Ich forenzné orgány budú tiež vyzvané, aby pomohli pri stanovení príčiny akejkoľvek udalosti a tiež pri identifikácii páchateľov v prípade úmyselného útoku. Vo všeobecnosti sú mnohé členské štáty pomerne dobre pripravené riešiť CBRN hrozbu a všetky tieto štáty našli svoje vlastné riešenia dôležitých koordinačných a iných výziev, ktoré na vnútroštátnej úrovni vznikajú pri predchádzaní, odhaľovaní a prípadne riešení CBRN udalosti. 3.2. Opatrenia na úrovni EÚ Európska rada v Gente v roku 2001 iniciovala prvé kroky v zvládaní CBRN hrozieb na úrovni EÚ[4] a v decembri 2002 prijala „Program na zlepšenie spolupráce v Európskej únii s ohľadom na predchádzanie a obmedzenie dôsledkov chemických, biologických, rádiologických a nukleárnych teroristických hrozieb“[5]. Rada a Komisia nahradila tento program 3. decembra 2004 Programom solidarity EÚ o dôsledkoch teroristických hrozieb a útokov, ktorým sa po útokoch v Madride 11. marca 2004 rozšíril, zrevidoval a nahradil CBRN program z roku 2002[6]. Relevantné prvky programu solidarity boli zahrnuté do celkovej stratégie a akčného plánu boja proti terorizmu, ktorý bol vypracovaný v roku 2005 po útokoch v Londýne[7]. Ako už bolo uvedené, závery Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci zo 6. decembra 2007 „o riešení chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík a o biologickej pripravenosti“ poskytujú najnovší prehľad prebiehajúcich činností na úrovni EÚ. Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci v týchto záveroch prehlasuje, že: „sa domnieva, že účinné politiky na riešenie CBRN rizík by sa mali ďalej rozvíjať (...)“. V záveroch sa tiež „ Komisia vyzýva, aby v súlade so svojimi právomocami pokračovala v činnosti v oblasti CBRN spoločne s členskými štátmi a príslušnými zúčastnenými stranami, vyhýbala sa duplicite a stavala na osvedčených postupoch vo všetkých členských štátoch (...)“. Na vonkajšej strane je tento operatívny a medzipilierový prístup, ktorý si vyžaduje úzku koordináciu a spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou, posilnený o implementáciu stratégie EÚ pre ZHN a nástroje Spoločenstva, ako je nástroj stability, nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti (INSC) a nástroj predvstupovej pomoci (IPA)[8]. 3.3. Mechanizmy reakcie EÚ Hoci zodpovednosť za reakciu na CBRN udalosti nesú členské štáty, na úrovni EÚ sú vyvinuté dôkladné postupy krízového riadenia a nástroje na podporu členských štátov v prípade krízy s cezhraničnými dôsledkami. Európska únia posilnila svoju schopnosť zabezpečiť koordinovaný prístup a podporu medzi členskými štátmi v prípadoch ak skutočne dôjde ku katastrofe. Táto spolupráca sa uskutočňuje prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany[9]. Hlavnou úlohou tohto mechanizmu je podpora spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany v prípade závažných núdzových udalostí, ktoré si môžu vyžadovať opatrenia naliehavej reakcie. Komisia prostredníctvom Monitorovacieho a informačného centra (MIC) aktívne podporuje mobilizáciu, dopravu a koordináciu pomoci v oblasti civilnej ochrany do krajín postihnutých závažnými núdzovými situáciami. Opatrenia na koordináciu krízových situácií okrem toho poskytujú prístup zahŕňajúci všetky piliere krízového riadenia a sú relevantné tak pre vonkajšie krízy, ako aj pre krízy v rámci EÚ. Komisia sa zúčastňuje na týchto opatreniach prostredníctvom svojho systému krízového riadenia ARGUS, ktorý medzi iným umožňuje okamžitú výmenu informácií medzi systémami rýchleho varovania Komisie, akým je systém ECURIE pre rádiologické núdzové situácie, systém včasného varovania a reakcie (EWRS) na prenosné ochorenia, systém RAS-BICHAT pre prípady biologického alebo chemického ohrozenia zdravia a Monitorovacie a informačné centrum (MIC) pre otázky civilnej ochrany. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť tiež zohráva dôležitú úlohu pri reakcii na ohrozenie zdravia, najmä pokiaľ ide o prípravu na krízy, cvičenia v oblasti CBRN udalostí a zostavovanie zoznamu patogénov a chemických látok ohrozujúcich zdravie, kým Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) poskytuje hodnotenie rizík v prípade prenosných ochorení a biologických udalostí. 4. Akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti 4.1. Vývoj akčného plánu EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti – pracovná skupina pre CBRN bezpečnosť S cieľom pripraviť súčasnú politiku v oblasti CBRN Komisia vo februári 2008 zriadila pracovnú skupinu pre CBRN bezpečnosť. Jednou z najvýraznejších charakteristík práce tejto pracovnej skupiny bol jej multidisciplinárny a multiagentúrny prístup. Účastníci pochádzali zo širokej škály vnútroštátnych orgánov a organizácií, počnúc mnohými ministerstvami ako sú ministerstvá vnútra, spravodlivosti, obrany a zdravotníctva, až po zástupcov organizácií vnútroštátnej reakcie, civilnej obrany, orgánov radiačnej ochrany a iných špecialistov prvého zásahu, ako aj forenzných inštitútov a orgánov jadrovej bezpečnosti. Na práci tejto skupiny sa podieľali aj zástupcovia orgánov EÚ, najmä Europolu a Eurojustu. Tým sa preukázal veľký záujem mnohých zainteresovaných strán o spoluúčasť na rozvoji ďalších politických opatrení na úrovni EÚ. Záverečná správa pracovnej skupiny bola uverejnená v januári 2009 a obsahovala 264 samostatných odporúčaní, ktorými sa potvrdilo nielen to, že ešte stále treba vyriešiť veľa úloh, ale aj to, že medzi odborníkmi existuje široká zhoda, pokiaľ ide o najvhodnejší prístup k riešeniu existujúcich problémov. Táto záverečná správa tvorí základ akčného plánu EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti. 4.2. Všeobecný cieľ a hlavné opatrenia Všeobecným cieľom navrhovanej novej CBRN politiky je znížiť hrozbu CBRN udalostí a z nich vyplývajúce škody spôsobené občanom Európskej únie pomocou súdržného prioritizovaného akčného plánu CBRN, ktorý zahŕňa všetky relevantné zainteresované strany vrátane predstaviteľov priemyselného odvetvia. Bude vyvinuté úsilie o súdržnosť a komplementárnosť prostredníctvom relevantných nástrojov Spoločenstva a SZBP, a to najmä nástroja stability[10], INSC a IPA, účelom ktorých je zmiernenie CBRN rizík a zlepšenie pripravenosti mimo EÚ, ako aj prostredníctvom príslušných ustanovení Zmluvy o Euratome a sekundárnej legislatívy. Tento cieľ bude možné dosiahnuť sústredením úsilia a zdrojov na minimalizáciu pravdepodobnosti výskytu CBRN udalostí a na obmedzenie ich následkov v prípade, že sa uskutočnia. Niektoré z hlavných opatrení na dosiahnutie týchto cieľov sú: · rozvinutie prístupu založeného na rizikách k CBRN bezpečnosti v Európskej únii. To je spojené s použitím hodnotení rizika pri určovaní priorít bezpečnostných opatrení, · zabezpečenie náležitej ochrany CBRN materiálov a obmedzenie možnosti ich zneužitia, · posilnenie výmeny informácií, ktoré sa vzťahujú na otázky CBRN bezpečnosti, medzi členskými štátmi s cieľom efektívnejšie reagovať na vznikajúce hrozby, · zlepšenie vývoja a použitia detekčných systémov v rámci EÚ a · poskytovanie nástrojov, ktoré sú potrebné na záchranu životov a obmedzenie škôd na majetku, pre zasahujúce osoby v prípade CBRN udalostí. Tieto ciele sa dosiahnu prostredníctvom implementácie 133 opatrení uvedených v akčnom pláne EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti, ktorý je súčasťou súčasného súboru postupov. Akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti nie je právnym nástrojom. Bezprostredné právne a rozpočtové dôsledky pre EÚ by teda mohli vyplynúť iba z možných budúcich právnych nástrojov implementácie akčného plánu, ktoré by boli predmetom samostatného posúdenia vplyvu – vrátane posúdenia ich vplyvu na odvetvia hospodárstva a výskumné prostredia a podliehali by prísnemu monitorovaniu, aby sa zabezpečil súlad s Chartou základných práv Európskej únie. 4.3. Hlavné oblasti práce Akčný plán predpokladá tri hlavné oblasti práce v rámci CBRN bezpečnosti: · predchádzanie – zabezpečenie maximálne možného sťaženia neoprávneného prístupu k CBRN materiálom, · odhaľovanie – schopnosť odhaľovať CBRN materiály s cieľom zabrániť CBRN udalostiam alebo reagovať na ne, · pripravenosť a reakcia – schopnosť účinnej reakcie na udalosti, pri ktorých boli použité CBRN materiály, a čo najrýchlejší návrat do normálneho stavu. Tieto tri oblasti práce sú podporené mnohými horizontálnymi opatreniami, ktoré sú vo veľkej miere uplatniteľné na celý rozsah práce v rámci CBRN bezpečnosti. 4.4. Predchádzanie Preventívne opatrenia tvoria hlavné ťažisko činnosti v rámci akčného plánu. To znamená, že úsilie by sa malo sústrediť na obmedzený počet zraniteľných miest, ktoré by sa mohli zneužiť na škodlivé účely, na základe dôkladných procesov posúdenia rizík. V dôsledku toho by jednou z prvých činností, ktorá by sa mala uskutočniť v rámci akčného plánu v oblasti CBRN bezpečnosti, mala byť prioritizácia vysokorizikových CBRN materiálov založená na dôkladnom hodnotení rizika. Toto bude predpokladom pre mnohé budúce opatrenia špecificky zamerané na vysokorizikové CBRN materiály. Ďalšie opatrenia budú zamerané na bezpečnosť CBRN materiálov a zariadení, kontrolu CBRN materiálov, rozvoj „bezpečnostnej kultúry“ zamestnancov, zdokonalenie identifikácie podozrivých transakcií a správania v súvislosti s CBRN materiálmi, zlepšenie bezpečnosti prepravy, výmenu informácií, dovozné a vývozné režimy a posilnenie spolupráce v oblasti zabezpečenia jadrových materiálov. 4.5. Odhaľovanie Schopnosť odhaľovania je nutným doplnkom predchádzania. Odhaľovanie je tiež rozhodujúce pre zabezpečenie vhodnej reakcie na CBRN udalosť, pretože bez odhaľovania nie je možné určiť aké materiály boli pri danej udalosti použité. V Európskej únii bez vnútorných hraníc by detekčné systémy mali byť nainštalované a používané na vonkajších hraniciach aj v každom členskom štáte. Riadna a okamžitá detekcia môže zachrániť tisícky životov a poskytuje potrebný základ pre náležitú reakciu. Úsilie na úrovni EÚ týkajúce sa použitia detekčných zariadení pre CBRN materiály bude zamerané na vytvorenie minimálnych noriem odhaľovania, ktoré sa budú uplatňovať v celej EÚ, zriadenie systémov skúšania, testovania a certifikácie pre odhaľovanie CBRN materiálov a zlepšenie výmeny osvedčených postupov pri odhaľovaní CBRN materiálov. 4.6. Pripravenosť a reakcia Mala by sa vykonať ďalšia práca zameraná na posilnenie existujúcich opatrení, najmä pokiaľ ide o úmyselne spôsobené CBRN udalosti. Je potrebné venovať osobitnú pozornosť núdzovému plánovaniu CBRN, posilňovaniu kapacity protiopatrení, zlepšovaniu informačných tokov, vytváraniu lepších modelových nástrojov a zdokonaľovaniu kapacity vyšetrovania trestných činov. 4.7. Horizontálne činnosti Horizontálne činnosti uvedené v akčnom pláne CBRN sa sústreďujú na medzinárodnú spoluprácu, komunikáciu s verejnosťou, informačné nástroje, odbornú prípravu, bezpečnosť personálu, výskum a kriminalizáciu CBRN činov. 5. Implementácia 5.1. Existujúce štruktúry Implementácia akčného plánu by sa mala uskutočňovať v prvom rade prostredníctvom existujúcich štruktúr. Hoci akčný plán EÚ predpokladá zriadenie malého počtu nových pracovných štruktúr, tieto by mali existovať najmä ako dočasné pracovné opatrenia s osobitnými a časovo obmedzenými cieľmi. Pokiaľ ide o civilnú ochranu, práca sa bude vykonávať v rámci mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a Finančného nástroja civilnej ochrany s cieľom zlepšiť pripravenosť na CBRN udalosti. To zahŕňa semináre, odbornú prípravu (minimálne raz do roka), výmenu odborníkov, simulačné cvičenia, vytváranie scenárov a hodnotenie kapacít. Sú potrebné ďalšie kroky na zvýšenie schopnosti EÚ reagovať na CBRN udalosti, najmä zlepšením dostupnosti modulov civilnej ochrany a preskúmaním potreby nových typov modulov a uskutočniteľnosti preventívneho rozmiestnenia kľúčových modulov v prípade významných verejných podujatí. Rôzne oblasti práce v rámci mechanizmu sa zefektívnia zavedením programu EÚ pre CBRN odolnosť, ktorý spojí rôzne činnosti civilnej ochrany zahrnuté v akčnom pláne EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti a zabezpečí konsolidovaný príspevok mechanizmu civilnej ochrany k celkovej implementácii tohto akčného plánu. V sektore zdravotníctva bol už vyvinutý rozsiahly rámec. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť a existujúce mechanizmy výmeny informácií, ako napr. EWRS, RAS BICHAT a RASFF, budú zohrávať dôležitú úlohu pri implementácii opatrení akčného plánu týkajúcich sa zdravia. 5.2. Poradná skupina pre CBRN bezpečnosť Vzhľadom na to, že pracovná skupina pre CBRN bezpečnosť bola neodmysliteľná pri zostavovaní súčasného súboru postupov, Komisia bude s členmi tejto pracovnej skupiny ďalej spolupracovať aj vo fáze implementácie prostredníctvom zriadenia a vedenia poradnej skupiny pre CBRN bezpečnosť. Podskupiny zaoberajúce sa otázkami súvisiacimi s chemickými a biologickými materiálmi a rádiologickými/jadrovými materiálmi by sa mohli stretávať dvakrát ročne s cieľom prerokovať implementáciu akčného plánu po jeho prijatí vrátane podávania správ niekoľkými uvedenými pracovnými skupinami, ktoré sa zaoberajú riešením špecifických otázok. Tieto podskupiny by potom mohli podávať správy všeobecnej poradnej skupine zaoberajúcej sa všetkými horizontálnymi otázkami, ktorá by sa podľa potreby mohla stretávať raz alebo dvakrát ročne. Je samozrejme nutné zabezpečiť aj výmenu informácií a koordináciu s existujúcimi štruktúrami ako sú príslušné pracovné skupiny Rady, Výbor pre zdravotnú bezpečnosť a skupiny zriadené na základe Zmluvy o Euratome. 5.3. Finančná podpora Komisie Hlavnými finančnými nástrojmi, ktoré má Komisia k dispozícii na podporu implementácie súčasného súboru postupov, sú existujúce finančné programy, najmä osobitný program „Predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpečnostných rizík“ a osobitný program „Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti“[11]. Tieto osobitné programy pokryjú obdobie do decembra 2013. V ročných pracovných programoch oboch finančných programov sa stanovia sumy použiteľné na implementáciu súčasného súboru postupov. Predpokladá sa, že na podporu implementácie akčného plánu CBRN na obdobie 2010 – 2013 bude k dispozícii do 100 mil. EUR. Dodatočné finančné prostriedky z ďalej uvedených programov a nástrojov tiež prispejú k implementácii akčného plánu CBRN. Finančný nástroj civilnej ochrany[12] poskytuje financovanie s cieľom „podporovať a dopĺňať úsilie členských štátov najmä pri ochrane obyvateľstva, ale aj životného prostredia a majetku vrátane kultúrneho dedičstva v prípade prírodnej katastrofy a katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou, teroristických činov a technických, rádiologických alebo ekologických havárií a s cieľom podporiť posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti civilnej ochrany“[13]. Tento nástroj sa tiež vzťahuje na obdobie do 31. decembra 2013. Pokiaľ ide o výskum, siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností[14], a najmä jeho časť týkajúca sa výskumu bezpečnosti, poskytuje významné možnosti financovania pre tie oblasti výskumu, ktoré sú v akčnom pláne EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti označené za prioritné. Výsledky súvisiace s CBRN (odhaľovanie, krízové riadenie) pochádzajúce z prvých výziev na predloženie návrhov sa už postupne sprístupňujú. Rovnako ako ostatné spomenuté programy, aj tento rámcový program sa vzťahuje na obdobie do 31. decembra 2013. Ďalšie priority výskumu bezpečnosti vyplynú z práce Európskeho fóra pre výskum a inovácie v oblasti bezpečnosti (ESRIF), ktorého správa bude obsahovať informácie o budúcich hrozbách CBRN materiálov a o úsilí v oblasti výskumu a inovácie, ktoré je potrebné vyvinúť na boj proti nim. Prostredníctvom programu EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013 sa bude naďalej podporovať práca Výboru pre zdravotnú bezpečnosť a podporné akcie na zlepšenie pripravenosti a reakcie na hrozby CBRN týkajúce sa verejného zdravia. Európska komisia navrhla pre prípady, keď skutočne dôjde k CBRN udalosti, rozšírenie rozsahu existujúceho Fondu solidarity Európskej únie, tak aby sa mohol použiť na pomoc postihnutému(-tým) členskému štátu (členským štátom), ktorý(-é) sa musí(-ia) vysporiadať s jej dôsledkami[15]. Jednou zo špecifických modalít využitia dostupných prostriedkov na implementáciu akčného plánu CBRN by mohlo byť poskytovanie grantov jednému členskému štátu alebo skupine členských štátov s cieľom podporiť rozvoj a implementáciu konkrétnych opatrení. Tento prístup sa samozrejme môže použiť len pokiaľ sú dodržané príslušné právomoci členských štátov a Komisie a pokiaľ je v súlade s uplatniteľnými finančnými pravidlami. 5.4. Časový rámec, podávanie správ a preskúmanie Akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti bude preskúmaný v roku 2013. Toto obdobie by malo byť dostatočne dlhé na dosiahnutie výrazného pokroku a je aj v súlade s časovým rámcom finančných programov, prostredníctvom ktorých sa podporuje jeho implementácia. Ako už bolo uvedené, počas tohto obdobia sa bude uskutočňovať pravidelné podávanie správ a monitorovanie implementácie s nepretržitou účasťou poradnej skupiny. Toto bude tiež zahŕňať správy príslušných pracovných skupín Rady, ktoré sa zaoberajú CBRN otázkami. V polovici tohto obdobia predloží správu aj Komisia. Vzhľadom na flexibilnú povahu akčného plánu je možné odsúhlasiť prispôsobenia stanovených priorít a iné zmeny kedykoľvek v priebehu jeho implementácie. 6. Prepojenie bezpečnosti a zdravia – prehľad osvedčených postupov Jedným zo záverov predošlej práce v oblasti biopripravenosti, ktorú vykonala Komisia spolu s Europolom a vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a zdravotníckymi orgánmi, bola potreba rozvoja ďalšej spolupráce a koordinácie medzi mnohými aktérmi, ktorí sú zapojení do predchádzania CBRN udalostiam a reagovania na ne. Hoci všetci títo aktéri pracujú pre verejný prospech a ich najvyššou prioritou je vždy záchrana ľudských životov, nie je možné sa vyhnúť tomu, že budú pristupovať k udalosti najmä z hľadiska svojej vlastnej zodpovednosti. Všetky činnosti týchto orgánov sa budú pravdepodobne odohrávať v prostredí značne narušenom traumatickou udalosťou, ktorá sa práve odohrala, s možným veľkým počtom obetí. Takéto situácie musia byť dobre zvládnuté a je nutné, aby sa pravidelne konala príprava na ne, s cieľom dosiahnuť koordináciu a účinnosť celkovej reakcie, ktorá bude na úrovni oprávnených očakávaní verejnosti. S cieľom pomôcť členským štátom napredovať v týchto oblastiach, Komisia zostavila na základe výsledkov troch samostatných regionálnych seminárov, na ktorých sa praktickí aktéri pochádzajúci z členských štátov zaoberali takýmito otázkami, dokument stanovujúci súčasné postupy, ktoré sú podľa odborníkov osvedčené, najmä pokiaľ ide o chemickú a biologickú oblasť. Tento dokument je výhradne určený na podporu členských štátov v ich súčasnom úsilí o zlepšenie pripravenosti na CBRN udalosti. 7. Vonkajšie vzťahy Najdôležitejšou súčasťou súčasnej politiky vonkajších vzťahov EÚ v súvislosti s CBRN hrozbou je stratégia EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia – známa aj ako stratégia EÚ pre ZHN, ktorá bola prijatá v decembri 2003. Táto stratégia bola nedávno aktualizovaná a preskúmaná, čo vyústilo do „nových smerov činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov“, ktoré Rada prijala v decembri 2008[16]. Tieto nové smery činnosti a súčasný súbor postupov EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti budú mať v spojení s relevantnými nástrojmi Spoločenstva, a to najmä nástrojom stability, vzájomne posilňujúci vplyv na znižovanie rizík vyplývajúcich z CBRN materiálov. Komisia zo svojej strany zabezpečí jednotný a koordinovaný prístup k ich implementácii. V marci 2009 Komisia vydala oznámenie, v ktorom predstavila svoje názory na nešírenie jadrových zbraní[17] a možné spôsoby jeho posilnenia predovšetkým z hľadiska ustanovení Zmluvy o Euratome týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti. Prostredníctvom nástroja stability Komisia podporuje tretie krajiny, aby organizovali školenia a poskytovali pomoc v oblasti zmiernenia CBRN rizík a pripravenosti na ne. Pomoc EÚ sa postupne rozširuje z krajín bývalého Sovietskeho zväzu aj na nové oblasti, v súvislosti s ktorými existujú obavy, vrátane juhovýchodnej Ázie, Blízkeho východu a niektorých častí Afriky, a to najmä v jadrovej a biologickej oblasti. Implementácia rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1540 bude ďalej posilnená podporou MAAE, angažovaním bývalých vedcov pracujúcich na ZHN, vyriešením problému pašovania jadrového materiálu – vrátane podvodných finančných praktík – a prispievaním k efektívnejším systémom vývozných kontrol a monitorovania hraníc. Regionálne „centrá CBRN excelentnosti“ budú prispievať k výmene osvedčených postupov, podpore budovania kapacít a odovzdávanie získaných skúseností na úrovni EÚ s kľúčovými regiónmi. Na celosvetový rozvoj bezpečnosti a bezpečnostnej kultúry v oblasti CBRN sa z nástroja stability na obdobie rokov 2007 – 2013 vyčlenilo približne 300 mil. EUR. Hlavnou charakteristikou nástroja stability je úzke zapojenie odborníkov z členských štátov prostredníctvom nového mechanizmu odbornej podpory. V priebehu minulého roka uskutočnili odborníci členských štátov v spolupráci s Komisiou sériu misií a seminárov s cieľom identifikovať prioritné oblasti. Veľkú výzvu predstavuje rozvoj nových sektorov v rýchlo rastúcich ekonomikách a s ním spojené riziká šírenia CBRN materiálov, najmä v kontexte tzv. „jadrovej renesancie“ a biotechnológie. Na riešenie takýchto rizík Komisia podporuje iniciatívu na zriadenie multilaterálnych bánk jadrového paliva. Možnosť pokusov zneužitia pandémií teroristami je tiež veľkou obavou v oblasti zdravia a bezpečnosti. Preto má Komisia v úmysle podporovať špecifické opatrenia vrátane systémov včasného varovania a výmenu osvedčených postupov so zahrnutím regionálnych organizácií. Regionálne centrá CBRN excelencie budú oporou týchto iniciatív. Otázky spojené s hrozbou vyplývajúcou z CBRN materiálov sú tiež prerokúvané na mnohých medzinárodných fórach[18] a zaoberajú sa nimi medzinárodné organizácie ako Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE), Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW), konferencia v rámci Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (BTWC), Interpol a Celosvetová iniciatíva za zdravotnú bezpečnosť (GHSI). V súlade s článkom 19 Zmluvy o Európskej únii jedným z hlavných odporúčaní akčného plánu EU v oblasti CBRN bezpečnosti je, že Európska únia by mala vyvinúť zvýšené úsilie s cieľom predložiť koordinované stanovisko na takýchto medzinárodných fórach a na stretnutiach týchto medzinárodných organizácií. Vo všeobecnejšom zmysle je úsilie v boji proti terorizmu súčasťou mnohých dohôd o spolupráci medzi EÚ a tretími krajinami, ktoré sú uzatvorené alebo v štádiu rokovania. Rada v roku 2002 rozhodla, že štandardná protiteroristická doložka by sa mala začleniť do všetkých dohôd s tretími krajinami. Okrem toho sa od novembra 2003 doložky o ZHN včleňujú do všetkých nových alebo obnovených zmiešaných dohôd, čo v súčasnosti pokrýva takmer 100 krajín. Spolupráca v CBRN otázkach so strategickými partnermi, ako sú napr. Spojené štáty, sa môže ďalej rozvíjať aj na základe súčasného súboru postupov. Pokiaľ ide o verejné zdravie, Komisia sa bude naďalej zúčastňovať na práci Celosvetovej iniciatívy za zdravotnú bezpečnosť a podporovať ju, a v roku 2009 má v úmysle predložiť oznámenie o zdravotnej bezpečnosti, ktoré by poskytlo prehľad jej vnútorných a vonkajších aspektov. 8. Závery Ochrana obyvateľstva Európskej únie pred terorizmom a inými hrozbami trestnej činnosti je pre Komisiu vysokou prioritou. Ako dokazujú príklady na celom svete, existuje neustály záujem teroristov o nadobudnutie chemických, biologických, rádiologických a jadrových (CBRN) materiálov. Záväzkom Európskej únie je zabezpečiť, aby sa takéto nekonvenčné hrozby nezrealizovali. Akčný plán EÚ v oblasti CBRN bezpečnosti významne prispeje k vykonávaniu tohto záväzku. [1] Napr. rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1540. [2] 15708/03 a SN 400/03, č. 68. Pozri tiež infra, odsek 7. [3] 16589/07 zo 17. decembra 2007. [4] SN 4292/01 REV 2. [5] 14627/02. [6] 15480/04. [7] 14469/4/05, ods. 20 a 31. [8] Pozri tiež oznámenie Komisie „Riešenie medzinárodných výziev v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany“, KOM(2008) 312 v konečnom znení z 22.5.2008, a oznámenie Komisie o nešírení jadrových zbraní, KOM(2009) 143 v konečnom znení z 26.3.2009. [9] Rozhodnutie Rady z 23. októbra 2001 – prepracované znenie: rozhodnutie 2007/779/ES (Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9). [10] Nariadenie (ES) č. 1717/2006 (Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1). [11] Ú. v. EÚ L 58, 24.2.2007, s. 1 a s. 7. [12] Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9. [13] Rozhodnutie, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9). [14] Rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1). [15] Návrh nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, KOM(2005) 108 v konečnom znení, 6.4.2005. [16] 17172/08, 17. december 2008. [17] KOM(2009) 143 v konečnom znení, 26.3.2009. [18] Ako napr. globálna iniciatíva na boj proti jadrovému terorizmu (GICNT) a režimy EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím, napr. Skupina jadrových dodávateľov (NSG), Wassenaarské usporiadanie, Austrálska skupina a kontrolný režim technológie riadených striel.