ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(22)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie regulačného rámca pre zmluvné práva týkajúce sa riadenia obsahu v Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
17.

v súvislosti s používaním iných ako osobných údajov technológiami umelej inteligencie konštatuje, že zákonné použitie diel chránených autorskými právami, a iných materiálov a súvisiacich údajov vrátane už existujúceho obsahu, vysokokvalitných súborov údajov a metaúdajov sa musí posudzovať v súvislosti s existujúcimi pravidlami týkajúcimi sa obmedzení a výnimiek v oblasti ochrany autorských práv, ako je výnimka týkajúca sa vyťažovania textov a dát, ako sa stanovuje v smernici o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu; žiada ďalšie objasnenie, pokiaľ ide o ochranu údajov podľa právnych predpisov v oblasti autorského práva a potenciálnu ochrannú známku a ochranu priemyselných dizajnov v prípade diel vytvorených samostatne prostredníctvom aplikácií umelej inteligencie; domnieva sa, že dobrovoľná výmena iných ako osobných údajov medzi podnikmi a odvetviami by sa mala podporovať a mala by byť založená na spravodlivých zmluvných dohodách vrátane licenčných zmlúv; upozorňuje na otázky týkajúce sa práv duševného vlastníctva, ktoré vznikajú pri vytváraní tzv. deep fakes, falošných obrázkov alebo videí, na základe nesprávnych, zmanipulovaných alebo jednoducho nekvalitných údajov, a to bez ohľadu na také deep fakes, ktoré obsahujú údaje, ktoré môžu byť chránené autorským právom; vyjadruje znepokojenie nad možnosťou masovej manipulácie občanov s cieľom destabilizovať demokracie a žiada posilniť zvyšovanie informovanosti a mediálnu gramotnosť, ako aj sprístupniť naliehavo potrebné technológie umelej inteligencie na účely overovania faktov a informácií; domnieva sa, že kontrolovateľné záznamy iných ako osobných údajov, ktoré sa používajú v celých životných cykloch technológií založených na umelej inteligencii v súlade s pravidlami ochrany údajov, by mohli uľahčiť sledovanie používania diel chránených autorskými právami, a tým aj lepšie chrániť držiteľov práv a prispievať k ochrane súkromia; zdôrazňuje, že technológie umelej inteligencie by mohli byť užitočné pri presadzovaní práv duševného vlastníctva, no v takom prípade by si vyžadovali ľudskú kontrolu a záruku, že akékoľvek rozhodovacie systémy založené na umelej inteligencii budú plne transparentné; zdôrazňuje, že akýkoľvek budúci režim umelej inteligencie nesmie obísť možné požiadavky pre technológie s otvoreným zdrojom vo verejnom obstarávaní alebo zabrániť prepojenosti digitálnych služieb; konštatuje, že systémy umelej inteligencie sú založené na softvéroch a štatistických modeloch, ktoré môžu obsahovať chyby; zdôrazňuje, že výstupy umelej inteligencie nesmú byť diskriminačné a že jedným z najúčinnejších spôsobov, ako znížiť zaujatosť v systémoch umelej inteligencie je v čo najväčšej možnej miere podľa práva Únie zabezpečiť, že na účely odbornej prípravy a strojového učenia sa sprístupní maximálne množstvo iných ako osobných údajov; vyzýva Komisiu, aby zvážila použitie verejne dostupných údajov na takéto účely;
9.

konštatuje, že vzhľadom na to, že činnosti jednotlivcov na internete poskytujú podrobný prehľad o ich osobnosti a umožňujú ich manipulovať, všeobecný a nevyberavý zber osobných údajov týkajúci sa každého použitia digitálnej služby neúmerne zasahuje do práva na súkromie a ochranu osobných údajov; poukazuje najmä na potenciálny negatívny vplyv mikrocielenej a behaviorálnej reklamy a hodnotenia jednotlivcov, najmä maloletých a ďalších zraniteľných skupín, prostredníctvom zasahovania do súkromného života jednotlivcov, čo vzbudzuje otázky v súvislosti so zhromažďovaním a využívaním údajov na personalizáciu reklamy, ponúkanie výrobkov či služieb alebo cenotvorbu; potvrdzuje, že právo používateľov na to, aby nepodliehali všadeprítomnému sledovaniu pri používaní digitálnych služieb, bolo začlenené do všeobecného nariadenia o ochrane údajov a malo by sa náležite presadzovať v celej EÚ; konštatuje, že Komisia vo svojom návrhu nového nariadenia o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách (2017/0003(COD)) navrhla, aby sa cielené usporadúvanie obsahu podmienilo dobrovoľným rozhodnutím (opt-in);
144.

zdôrazňuje význam vytvorenia etického kódexu správania, ktorý by bol základom pre nasadzovanie systémov založených na umelej inteligencii a prispôsobených na vojnové použitie do vojenských operácií a bol by podobný existujúcemu regulačnému rámcu, ktorým sa zakazuje nasadzovanie chemických a biologických zbraní; zastáva názor, že Komisia by mala iniciovať vytvorenie noriem pre používanie zbraňových systémov založených na umelej inteligencii vo vojnách v súlade s medzinárodným humanitárnym právom a Únia by sa mala usilovať o medzinárodné prijatie týchto noriem; domnieva sa, že Únia by sa mala zapájať do diplomacie v oblasti umelej inteligencie na medzinárodných fórach s podobne zmýšľajúcimi partnermi, ako sú G7, G20 a OECD;
24.

zastáva názor, že posilňovanie plurality médií a ich nezávislosti by malo byť prioritou Únie a Moldavskej republiky v rámci ich partnerských vzťahov a že by sa to malo primerane prejaviť aj v prideľovaní finančných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby zvýšila podporu nezávislých médií, a to aj v regiónoch; naliehavo žiada moldavské orgány, aby nevyužívali pandémiu COVID-19 na prijímanie opatrení, ktoré obmedzujú slobodu slova a schopnosť médií nezávisle a nezaujato informovať o celom rozmere vplyvu krízy spôsobenej koronavírusom na spoločnosť; vyjadruje znepokojenie nad šírením falošných správ a dezinformácií v Moldavskej republike počas krízy spôsobenej koronavírusom a poukazuje na to, že je potrebné, aby miestne orgány, ako aj Únia vypracovali osobitné programy na podporu mediálnej gramotnosti, boj proti dezinformáciám a podporu kvalitného mediálneho obsahu poskytujúceho overené skutočnosti;
3.

je znepokojený tým, že od roku 2015 sa počet vykonaných rozhodnutí o návrate znižuje, a konštatuje, že tento počet nemusí nevyhnutne zodpovedať zvýšeniu alebo zníženiu počtu neregulárnych vstupov; zdôrazňuje, že účinná politika návratu je jedným z kľúčových prvkov dobre fungujúcej azylovej a migračnej politiky EÚ; konštatuje, že podľa vyhlásenia Komisie sa miera návratu znížila zo 46 % v roku 2016 na 37 % v roku 2017 a že to nemusí predstavovať celkový obraz vzhľadom na príznačný priestor na vlastné rozhodovanie, ktorý majú členské štáty pri vykonávaní smernice o návrate, najmä ťažkosti v spolupráci s tretími krajinami, skutočnosť, že niektoré členské štáty vydávajú viac ako jedno rozhodnutie o návrate jednej osobe, že rozhodnutia sa neodvolajú, ak sa návrat z humanitárnych dôvodov neuskutoční, že niektoré osoby nie je možné vrátiť, pretože ich návrat by bol v rozpore so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia, alebo že sa niektoré osoby vrátia dobrovoľne bez toho, aby bol ich návrat zaregistrovaný; zdôrazňuje, že po každom rozhodnutí o návrate nenasledujú rýchle konania o návrate a readmisii z dôvodu praktických a právnych prekážok, a so znepokojením konštatuje, že to môže spôsobovať vážne napätie, a to nielen pre miestne zariadenia, ale aj pre zapojených ľudí;
4.

zdôrazňuje, že je potrebné dodržiavať pravidlá schengenského acquis prostredníctvom lepšej koordinácie opatrení v schengenskom priestore, najmä v cezhraničných regiónoch, a zabránenia roztrieštenému prístupu v členských štátoch; kladie dôraz na to, že opatrenia obmedzujúce voľný pohyb by mali zostať výnimkou; zdôrazňuje, že obmedzenia voľného pohybu by sa mali nahradiť cielenými opatreniami v súlade so zásadami proporcionality a nediskriminácie; nabáda členské štáty, aby svoje obmedzenia zmiernili; pripomína, že je dôležité obnoviť plne funkčný schengenský priestor bez kontroly vnútorných hraníc;
96.

domnieva sa, že verejné obstarávanie je rozhodujúcou hnacou silou priemyselnej transformácie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti úplného využitia pákového efektu verejných výdavkov a investícií na dosiahnutie politických cieľov, a to aj posilnením udržateľnosti a postavením verejného obstarávania do stredu plánu hospodárskej obnovy Únie uprednostňovaním a podporou dopytu po ekologicky inovatívnych a udržateľných tovaroch a službách, ako aj umožnením premiestnenia v kľúčových strategických odvetviach, ako sú výrobky súvisiace so zdravím, poľnohospodárstvo a obnoviteľné technológie, pričom sa podporujú kratšie a udržateľné dodávateľské reťazce; vyzýva Komisiu a verejné orgány, aby analyzovali podmienky pre povinné zohľadňovanie udržateľnosti vo verejnom obstarávaní, ktoré by boli založené na environmentálnych, sociálnych a etických kritériách vrátane uhlíkovej stopy, recyklovaného obsahu a pracovných podmienok počas celého životného cyklu, a aby zvyšovali informovanosť o existujúcich systémoch na podporu ekologických služieb a aby ich lepšie využívali; trvá na tom, že MSP by mali mať spravodlivú príležitosť zúčastňovať sa na verejnom obstarávaní; vyzýva verejných obstarávateľov, aby systematicky využívali prístup založený na najlepšom pomere ceny a kvality počas životnosti výrobkov a služieb; nabáda ich, aby využívali ustanovenie (článok 85 smernice o verejnoprospešných službách), ktoré im umožňuje odmietnuť ponuky, v ktorých podiel výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín presahuje 50 % celkovej hodnoty výrobkov, ktoré tvoria ponuku;
—

so zreteľom na správu Agentúry Európskej únie pre základné práva z roku 2019 o základných právach a jej aktualizáciu z júna 2019 s názvom NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations (Lode mimovládnych organizácií zapojené do pátracích a záchranných opatrení v Stredozemnom mori a vyšetrovania trestných činov) (20),
6.

súhlasí s tým, že systémy umelej inteligencie by mali byť bezpečné, aby boli dôveryhodné, ako uvádza expertná skupina na vysokej úrovni vo svojich etických usmerneniach pre dôveryhodnú umelú inteligenciu, žiada Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila odporúčania expertnej skupiny, a súhlasí s tým, že spotrebitelia musia byť informovaní o bezpečnosti a ochrane umelej inteligencie a výrobkov, do ktorých je umelá inteligencia začlenená; je presvedčený, že celoeurópsky prístup k umelej inteligencii je kľúčový pre rozvoj tejto technológie v EÚ; zdôrazňuje potrebu spoločnej definície, ktorá by sa mala pravidelne revidovať, aby sa prispôsobila novému technologickému vývoju, a požiadaviek súvisiacich s bezpečnosťou pre umelú inteligenciu, aby sa zabránilo ďalšej fragmentácii jednotného trhu vyplývajúcej z odlišných vnútroštátnych právnych predpisov; zdôrazňuje, že EÚ musí prijať opatrenia na vytvorenie rámca pre investície, dátovú infraštruktúru, výskum a spoločné etické normy, ktorý by posilnil dôveru spotrebiteľov a podnikov, zabezpečil účinnejšiu a spravodlivejšiu formu ochrany spotrebiteľa, vytvoril právnu istotu, zlepšil hospodársku konkurencieschopnosť EÚ a stimuloval zakladanie a rozvoj začínajúcich podnikov a podnikov, ktoré vykonávajú a využívajú výskum v oblasti umelej inteligencie; zdôrazňuje, že Komisia by mala posúdiť, ako by sa technológie umelej inteligencie a blockchain mohli použiť na zvýšenie bezpečnosti výrobkov, napríklad prostredníctvom rozvoja interoperabilných databáz o zraneniach spôsobených nebezpečnými výrobkami, ktoré sa pohybujú na jednotnom trhu;
34.

domnieva sa, že ak by sa prestalo používať pravidlo jednomyseľnosti v určitých oblastiach zahraničnej politiky, pomohlo by to EÚ pri vykonávaní účinnejšej a proaktívnejšej zahraničnej politiky, ktorá by lepšie reagovala na naliehavé situácie; vyzýva Radu alebo Európsku radu, aby sledovali výzvu Komisie a Európskeho parlamentu prejsť na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou aspoň o ľudských právach alebo sankciách, a to aktiváciou premosťovacej doložky; zdôrazňuje, že pákový efekt EÚ je najväčší, keď členské štáty konajú jednotne;
13.

zdôrazňuje, že Spojené štáty sú najdôležitejší obchodný partner EÚ; konštatuje, že tento vzťah sa v súčasnosti vyznačuje napätím; v tejto súvislosti víta dohodu so Spojenými štátmi americkými o balíku znížení colných sadzieb ako pozitívny vývoj a naliehavo vyzýva Komisiu, aby využila túto dynamiku na budovanie pozitívnej obchodnej agendy medzi EÚ a USA presahujúcej znižovanie ciel, keďže širšia dohoda o spolupráci by bola mimoriadne prospešná, uľahčila by vzájomnú hospodársku obnovu a riešenie prekážok obchodu a preskúmanie nových oblastí spolupráce, ako napríklad v oblasti obchodu, zdaňovania v oblastí technológií a digitálneho sektora, a to aj v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD); nabáda Komisiu, aby pokročila v regulačných posúdeniach, ktoré by boli prínosom najmä pre MSP; dôrazne podporuje spoluprácu so Spojenými štátmi pri riešení strategických výziev na celosvetovej úrovni; naliehavo vyzýva USA, aby opätovne pristúpili k Parížskej dohode o zmene klímy s cieľom uľahčiť budúcu spoluprácu medzi EÚ a USA; vyzýva Spojené štáty, aby zrušili clá uvalené od roku 2017; berie na vedomie posledné dlho očakávané rozhodnutie WTO o spore medzi spoločnosťami Airbus a Boeing a zdôrazňuje, že je dôležité nájsť riešenie na základe rokovaní;
H.

keďže v deň jeho prvého zatknutia bolo vzatých do väzby viac ako 20 ďalších pokojných demonštrantov; keďže dvaja zo zadržaných boli zatknutí za to, že mávali berberskou vlajkou; keďže počas protestov Haráku sa bežne používa berberská vlajka; keďže generál Achmed Gaid Saláh v júni 2019 používanie tejto vlajky zakázal; keďže v posledných mesiacoch predstavitelia bývalého režimu začali očierňujúcu kampaň proti obyvateľstvu prevažne berberského regiónu Kabylia, čo by mohlo viesť k etnickým rozporom v hnutí Harák; keďže berberskí aktivisti a aktivisti Haráku vrátane Jásína Mbárkího naďalej čelia svojvoľnému zatýkaniu za vyjadrenie nesúhlasných náboženských a politických názorov;
—

so zreteľom na správu zo služobnej cesty Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť z 10. júla 2017 v nadväznosti na jeho služobnú cestu do Poľska konanú v dňoch 22. až 24. mája 2017, ako aj na správu zo služobnej cesty Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci z 3. decembra 2018 v nadväznosti na vyslanie delegácie ad hoc do Poľska o situácii v oblasti právneho štátu (19. až 21. septembra 2018),
—

so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2020 o pridaní 15 predstaviteľov bieloruských orgánov vrátane Alexandra Lukašenka do zoznamu osôb podliehajúcich sankciám, čím sa celkový počet bieloruských občanov, na ktorých sa vzťahuje zákaz cestovania a zmrazenie aktív, zvýšil na 59; so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 17. februára 2020 o predĺžení embarga EÚ z roku 2004 týkajúceho sa zbraní a vybavenia, ktoré by sa mohli použiť na vnútornú represiu v Bielorusku (7),
P.

keďže Turecko pokračuje vo svojich súčasných nezákonných a jednostranných vojenských akciách vo východnom Stredozemí, ktoré sú v rozpore so zvrchovanosťou členských štátov EÚ Grécka a Cypru; keďže priama angažovanosť Turecka pri podpore Azerbajdžanu v kontexte konfliktu v Náhornom Karabachu presahuje jeho geoekonomické záujmy a odráža ambicióznejší geopolitický program, ako je to v prípade krokov Turecka v Líbyi a Sýrii, a so znepokojením konštatuje, že pretrvávajúce a rastúce dištancovanie sa Turecka od európskych hodnôt a noriem posunulo vzťahy medzi EÚ a Tureckom na historicky najnižšiu úroveň;
7.

poznamenáva, že by sa mohli vypracovať podobné odporúčania týkajúce sa vykonávania pasívnych a aktívnych hlasovacích práv občanov so zdravotným postihnutím; s veľkým znepokojením pripomína, že v celej Únii občania so zdravotným postihnutím, v odhadovanom počte 800 000, nemohli v roku 2019 hlasovať z dôvodu vnútroštátnych pravidiel; vyzýva členské štáty, aby posilnili výmenu osvedčených postupov v oblasti uľahčenia prístupu zdravotne postihnutých osôb do volebných miestností; potvrdzuje, že pre zdravotne postihnutých voličov sú technické parametre hlasovania rovnako dôležité ako prístup k informáciám alebo prístup do volebnej miestnosti;
2.

zdôrazňuje, že každá stratégia udržateľného jednotného trhu by mala spravodlivým, vyváženým a primeraným spôsobom spájať zásady udržateľnosti, ochrany spotrebiteľa a výrazne konkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva; zdôrazňuje, že všetky potenciálne regulačné opatrenia by mali byť založené na týchto zásadách, mali by byť nákladovo efektívne z hľadiska životného prostredia a mali by byť prospešné pre podniky aj spotrebiteľov, aby sa mohli stotožniť s ekologickou transformáciou v rámci vnútorného trhu; zdôrazňuje, že regulačné opatrenia by mali vytvárať konkurenčné výhody pre európske podniky, nemali by ich neprimerane finančne zaťažovať a mali by podnecovať inovácie, podporovať investície do udržateľných technológií a posilňovať európsku konkurencieschopnosť a v konečnom dôsledku aj ochranu spotrebiteľa; poukazuje na to, že všetky plánované regulačné opatrenia by mali byť sprevádzané posúdeniami vplyvu a mali by vždy zohľadňovať vývoj na trhu a potreby spotrebiteľov;
AD.

keďže existuje reálne riziko, že prínosy rozvojovej pomoci, priamych zahraničných investícií (PZI) a humanitárnej pomoci by si mohli privlastniť politické a hospodárske elity; keďže sa tým zdôrazňuje potreba rozvojovej spolupráce, ktorá je zameraná na dosiahnutie transformačných zmien v politických ekonomikách, najmä v súvislosti so správou vecí verejných, s rozdelením moci, so sociálnym vylúčením, so sociálnou ochranou a s prístupom k zdrojom, ako aj s interakciou s globálnym hospodárstvom; keďže to zdôrazňuje potrebu podporovať a presadzovať prostredníctvom rozvojovej spolupráce zásady dobrej správy vecí verejných, právneho štátu, deľby moci a presadzovania ľudských práv;
C.

keďže MSP by mali byť stredobodom Európskej zelenej dohody a digitálnej stratégie a mali by mať náležitú podporu prispôsobených finančných nástrojov a legislatívneho prostredia priaznivého pre MSP, aby mohli zohrávať dôležitú úlohu pri raste európskeho hospodárstva, ako aj v širších strategických cieľoch Únie vrátane environmentálnych cieľov do roku 2050; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom zdôraznil, že Európska zelená dohoda a digitálna transformácia by mali uľahčiť stratégie obnovy a rekonštrukcie po pandémii COVID-19; keďže MSP musia byť aktívne zapojené do digitálnej stratégie EÚ a Európskej zelenej dohody a v rámci nich musia byť podporované, aby sa zlepšila ich konkurencieschopnosť a uvoľnil ich potenciál pre digitalizáciu, zavádzanie inovačných riešení a riešenie naliehavých environmentálnych a spoločenských problémov; keďže príspevok MSP bude kľúčový pre úspech týchto stratégií;
16.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala myšlienku internetového pracovného portálu EÚ, ktorý by sa osobitne venoval možnostiam odbornej prípravy a učňovského vzdelávania v celej EÚ a ktorý by viditeľnejším, komplexnejším a užívateľsky prívetivejším spôsobom spojil všetky podobné existujúce iniciatívy EÚ; domnieva sa, že ak bude tento nástroj primerane propagovaný vhodnými kanálmi, môže sa stať stredobodom pozornosti mladých Európanov, vzdelávacích inštitúcií a spoločností v celej EÚ; zastáva názor, že portál by mohol byť prepojený s OVP, pomôcť usmerniť mládežnícke talenty tam, kde to najviac vyžaduje trh práce, zvýšiť mobilitu EÚ, riešiť nezamestnanosť mladých ľudí a prekonať súčasný a budúci nedostatok zručností; domnieva sa, že takáto iniciatíva by mohla byť podporená programami Záruka pre mladých ľudí a Erasmus+ na zvýšenie ich vplyvu a mohla by sa dopĺňať a spájať s inými iniciatívami EÚ, ako je Európsky portál pre pracovnú mobilitu (EURES), Europass a budúci portál OVP EÚ;
—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2020 s názvom A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond (Program EÚ v oblasti boja proti terorizmu: predvídať, predchádzať, chrániť, reagovať) (COM(2020)0795),
S.

keďže uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti bude po dohode medzi Európskym parlamentom a Radou po prvýkrát horizontálnou prioritou vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a malo by ho sprevádzať posúdenie vplyvu každého legislatívneho a politického návrhu a rodovo responzívne monitorovanie a hodnotenie programov, a to aj sledovaním finančných prostriedkov určených na rodovú rovnosť; keďže vykonávanie rodového rozpočtovania by sa malo monitorovať aj na najvyššej politickej úrovni v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a hlavných programov financovania EÚ; keďže rodová rovnosť a dodržiavanie práv žien a dievčat sú predpokladom hospodárskej obnovy a inkluzívneho udržateľného rozvoja;
47.

zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty majú povinnosť zabezpečiť všeobecný prístup k dôstojnému a cenovo dostupnému bývaniu v súlade s programom OSN Agenda 2030, najmä cieľom č. 11, a v súlade so základnými právami, ako sú základné práva vymedzené v článkoch 16, 30 a 31 Európskej sociálnej charty a Európskeho piliera sociálnych práv; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby ratifikovali revidovanú Európsku sociálnu chartu; zdôrazňuje, že investície do sociálneho, dôstojného a cenovo dostupného bývania sú nevyhnutné na zabezpečenie a zlepšenie kvality života všetkých; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby maximalizovali úsilie týkajúce sa investovania do cenovo dostupného bývania s cieľom pokryť potreby bývania skupín s nízkymi a strednými príjmami (tri dolné kvintily), zabezpečujúc, aby aspoň 30 % všetkých novovybudovaných domov predstavovalo cenovo dostupné bývanie pre obe tieto príjmové skupiny, a aby odstránili energetickú chudobu do roku 2030 prostredníctvom podpory investícií domácností s nízkymi príjmami do energetickej efektívnosti; vyzýva členské štáty, aby vo svojich plánoch obnovy postavili do popredia renovácie; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila ambiciózny akčný plán na postupné odstránenie bezdomovectva do roku 2030 vrátane celoeurópskeho prístupu „bývanie ako prvé“ („housing first“); vyzýva Komisiu, aby navrhla rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie v oblasti bezdomovectva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili minimálne normy pre kvalitné bývanie pre cezhraničných a sezónnych pracovníkov, ktoré by nemalo byť viazané na ich odmenu, zabezpečujúc aj dôstojné zariadenia, súkromie pre nájomcu a písomné nájomné zmluvy, ktoré podliehajú kontrole inšpektorátmi práce, a aby v tejto súvislosti zaviedli normy;
—

so zreteľom na správy Austrálskeho inštitútu pre strategickú politiku (ASPI) s názvom Ujguri na predaj – prevýchova, nútené práce a sledovanie za hranicami Sin-ťiangu (Uyghurs for sale – Re-education, forced labour and surveillance beyond Xinjiang) a Odstránenie kultúry – sledovanie ničenia ujgurského a islamského priestoru v Sin-ťiangu (Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang) zverejnené v roku 2020, ako aj jeho projekt údajov týkajúcich sa Sin-ťiangu,
—

so zreteľom na rozhodnutia a judikatúru Súdneho dvora Európskej únie (SDEÚ), najmä vo veci T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe/Komisia) (7) a vo veci T-391/17 (Rumunsko/Komisia) (8);
C.

keďže Nasrín Sutúdeová bola 7. novembra 2020 po pozitívnom teste na COVID-19 dočasne prepustená; keďže 2. decembra 2020 jej bolo nariadené vrátiť sa do väznice Qarchak, zariadenia určeného na zaistenie žien v Teheráne, známeho krutými a neľudskými väzenskými podmienkami; keďže toto rozhodnutie iránskych orgánov by mohlo mať pre ňu život ohrozujúce dôsledky a ďalej predlžuje jej svojvoľné väznenie v rozpore so záväzkami Iránu podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv;