SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 26. 9. 2017  
COM(2017) 546 final  
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
Hodnotenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 652/2014, ktorým sa 
stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a 
dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného 
rozmnožovacieho mater iálu a ktorým sa menia smernice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 
2008/90/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 
882/2004 a (ES) č. 396/2005, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES a 
nariadenie Európskeho parlamentu a Ra dy (ES) č. 1107/2009 a zrušujú rozhodnutia 
Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES, v polovici trvania  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE  
Hodnotenie nariadenia Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ)  č. 652/2014, ktorým sa 
stanovuje hospodárenie s  výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia 
a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a  rastlinného 
rozmnožovacieho materiálu a  ktorým sa menia smernice Rady 98/56/ES, 2000/29/ ES 
a 2008/90/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a  Rady (ES) č.  178/2002, (ES) 
č. 882/2004 a  (ES) č.  396/2005, smernica Európskeho parlamentu a  Rady 2009/128/ES 
a nariadenie Európskeho parlamentu a  Rady (ES) č.  1107/2009 a  zrušujú rozhodnutia 
Rady 66/399/ EHS, 76/894/EHS a  2009/470/ES1, v polovici trvania  
1. Úvod  
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.  652/2014 nadobudlo účinnosť na konci 
júna 2014 a zaviedol sa ním spoločný finančný rámec (SFR)  v oblasti potravinového 
reťazca, zdravia zvierat a dobrýc h životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a 
rastlinného rozmnožovacieho materiálu (ďalej len: „nariadenie o SFR“).  
Táto správa je vypracovaná podľa článku  42 (ďalej len „hodnotenie“) samotného nariadenia o 
SFR, ktorým sa Komisii ukladá povinnos ť vypracovať a predložiť Európskemu parlamentu a 
Rade správu o hodnotení v polovici trvania, ktorá sa vzťahuje na tieto výdavkové opatrenia:  
 veterinárne programy eradikácie, kontroly a dohľadu  (ďalej len: „veterinárne 
programy“), ktoré vykonávajú členské š táty a ktorých cieľom je postupne eliminovať 
choroby zvierat a zoonózy a vykonávať opatrenia na kontrolu chorôb;  
 programy fytosanitárneho prieskumu  zamerané na zisťovanie výskytu škodcov na 
území Únie;  
 veterinárne a fytosanitárne núdzové opatrenia,  ktorých  cieľom je včas riešiť núdzové 
situácie súvisiace so zdravím zvierat a zdravím rastlín;  
 činnosti referenčných laboratórií Európskej únie (RLEÚ),  ktorých cieľom je 
zabezpečiť vysokokvalitné, jednotné testovanie v EÚ a podporiť činnosti Komisie 
týkajúce sa riadenia rizík v oblasti laboratórnej analýzy;  
 program Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny (Better Training for 
Safer Food – BTSF) , ktorý predstavuje iniciatívu v oblasti vzdelávania určenú 
pracovníkom vnútroštátnych orgánov zapojených do úradných kontrol v oblasti 
potravinového a krmivového práva, predpisov v oblasti zdravia zvierat, dobrých životných 
podmienok zvierat a zdravia ras tlín. 
V medziach súčasného viacročného finančného rámca (VFR) predstavujú sumy vyčlenené na 
súbor uvedených činností takmer celý rozpočet v oblasti potravinového reťazca.  
                                                            
1 Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 1.  
 
3 
 V tejto správe sa uvádzajú výsledky hodnotenia v polovici trvania na základe externej  
podpornej štúdie2 a interného posúdenia vykonaného na úrovni Komisie. K správe je 
pripojený pracovný dokument útvarov Komisie (SWD), ktorý poskytuje prehľad o 
technickom a finančnom vykonávaní činností SFR a zhrnutie zistení externej podpornej 
štúdie.  
Výdavkový program EÚ poskytuje finančnú podporu na dosiahnutie cieľov právnych 
predpisov EÚ v oblasti potravín a krmív. Toto prispievanie k dosahovaniu cieľov 
neoddeliteľne súvisí s príspevkom z  vnútroštátnych výdavkov a s  opatreniami, ktoré musia 
členské štá ty zo zákona prijať.  
Hodnotenie v polovici trvania sa vzťahuje na vykonávanie nariadenia o  SFR v rokoch 2014, 
2015 a (na základe dostupných predbežných údajov) 2016. Vzhľadom na to, že dostupné 
údaje za rok 2016 sú len čiastočné, toto hodnotenie je tým obm edzené.  
2. Všeobecný kontext a ciele nariadenia o  SFR  
Nariadenie o SFR bolo prijaté s cieľom zlepšiť fungovanie vynakladania prostriedkov na 
činnosti vykonávané v oblasti potravinového reťazca, ako aj zamerať sa na priority 
financovania EÚ, čím poskytuje skut očnú pridanú hodnotu. Zmodernizovali a zracionalizovali 
sa ním finančné ustanovenia, ktoré existovali predtým, do jednotného rámca s 
harmonizovanými postupmi, so štandardizovanými úrovňami platieb, spresnenými 
oprávnenými nákladmi a opatreniami.  
Z prevádzk ového hľadiska bola väčšina činností a opatrení podporovaná už pred rokom 2014. 
Zaviedli sa nové opatrenia  vo fytosanitárnej oblasti, konkrétne možnosť spolufinancovať 
vykonávanie prieskumových programov zisťovania výskytu škodcov rastlín na území Únie.  
Všeobecným politickým cieľom nariadenia o SFR je prispieť k  zvýšeniu úrovne zdravia ľudí, 
zvierat a rastlín v celom potravinovom reťazci a v súvisiacich oblastiach predchádzaním 
vzniku chorôb a výskytu škodcov a ich eradikáciou, ako aj zabezpečením vysokej ú rovne 
ochrany spotrebiteľov a životného prostredia a súčasne posilnením konkurencieschopnosti 
potravinárskeho odvetvia a odvetvia krmív v Únii a podporou tvorby pracovných miest.  
Tento všeobecný cieľ sa vykryštalizoval do štyroch osobitných cieľov, jeden p re každú zo 
štyroch oblastí výdavkov, na ktoré sa vzťahuje samotné nariadenie o  SFR, konkrétne: 
bezpečnosť potravín, zdravie a dobré životné podmienky zvierat, zdravie rastlín a úradné 
kontroly.  
Osobitné ciele sprevádza šesť osobitných ukazovateľov výkonno sti, ktoré sa takisto uvádzajú 
v nariadení o  SFR a na základe ktorých sa uskutočňuje odvetvové hodnotenie opatrení 
vykonaných v rámci každej zo štyroch dotknutých oblastí výdavkov.  
                                                            
2 Hodnotenie nariadenia (EÚ) č.  652/2014 v polovici trvania vypracovala spoločnosť IBF International 
consulting (pozri priložený pracovný dokument útvarov Komisie).  
 
4 
 Na dosiahnutie cieľa nariadenia o  SFR bol na sedemročné obdobie 2014 – 2020 , na ktoré sa 
vzťahuje súčasný VFR, pre výdavky vyčlenený maximálny celkový strop vo výške 
1 891 936 000 EUR.  
Výdavky SFR zahŕňajú hlavne priame spolufinancovanie určené členským štátom, ktoré sú 
takmer výlučnými príjemcami výdavkov EÚ v tejto oblasti. Čle nské štáty dostanú náhradu 
oprávnených nákladov vynaložených na vykonávanie oprávnených opatrení. Finančný 
príspevok Únie má vo väčšine prípadov formu grantu.  
3. Výsledky hodnotenia vykonávania nariadenia o  SFR v polovici trvania  
V súlade s ustanoveniami člán ku 42 nariadenia o  SFR sa správa o hodnotení v polovici 
trvania vzťahuje na tieto aspekty:  
 dosiahnutie cieľov SFR (článok  2 ods.  1), pokiaľ ide o efektívnosť využívania zdrojov a 
ich pridanú hodnotu, a to na úrovni Únie;  
 rozsah zjednodušenia;  
 pokračujúca r elevantnosť všetkých cieľov;  
 prínos opatrení k prioritám Únie v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho 
rastu.  
Zohľadňujú sa v nej výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.  
Pri hodnotení sa zohľadňuje pokrok dosiahnutý vy užitím šiestich ukazovateľov SFR 
uvedených v článku  2 ods.  23. 
3.1. Dosiahnutie cieľov nariadenia o SFR: efektívnosť a  pridaná hodnota EÚ  
Všeobecný politický cieľ prezentovaný v časti všeobecný kontext tejto správy dopĺňajú štyri 
osobitné ciele , jeden pre každú zo štyroch dotknutých oblastí výdavkov.  
 Zdravie zvierat : prispieť k dosiahnutiu lepšieho štatútu zdravia zvierat pre Úniu a 
podporiť zlepšenie dobrých životných podmienok zvierat.  
 Zdravie rastlín : prispieť k včasnému odhaleniu škodcov a k ich eradikácii tam, kde títo 
škodcovia prenikli do Únie.  
 Úradné kontroly : prispieť k zlepšeniu účinnosti, efektívnosti a spoľahlivosti úradných 
kontrol a ostatných činností realizovaných na účely účinného vykonávania a dodržiavania 
pravidiel Únie (v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o  SFR).  
 Bezpečnosť potravín : prispieť k zvýšeniu úrovne bezpečnosti potravín a systémov 
potravinárskej výroby a iných výrobkov, ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť potravín, a 
zároveň zlepšiť udržateľnosť potravinárs kej výroby.  
                                                            
3 Tabuľka 1 pracovného dokumentu útvarov Komisie priloženého k tejto správe.  
 
5 
 Tieto osobitné ciele sprevádza šesť uvedených ukazovateľov nariadenia o  SFR, ktoré 
poskytujú všeobecný prístup monitorovania vývoja výdavkov v tejto oblasti. Útvary Komisie 
premenili tieto ukazovatele na komplexný súbor pozostávajúci z dvadsaťj eden operačných 
technických ukazovateľov, pričom vymedzili osobitné ciele pre každý z nich na roky 2017 a 
20204 s cieľom konkrétne monitorovať a merať vykonávanie činností SFR. Tento súbor 
ukazovateľov poskytuje informácie o technickom vykonávaní opatrení SFR, neumožňuje však 
posúdiť nákladovú účinnosť tohto programu. Keďže neexistujú dostupné ukazovatele 
nákladovej účinnosti, obmedzuje sa tým hodnotenie efektívnosti opatrení SFR.  
3.1.1.  Zdravie zvierat  
Dosahovanie cieľov  
Zavedenie veterinárnych opatrení pr edstavuje najväčšiu časť výdavkov z rozpočtu nariadenia 
o SFR, pričom len veterinárne programy predstavovali viac ako 75  % celkových výdavkov v 
rokoch 2014 a 2015. Platby na veterinárne programy v roku 2014 dosiahli výšku 136 
miliónov EUR zo 180 miliónov E UR a v roku 2015 sa vyšplhali na 148 miliónov EUR zo 194 
miliónov. Tento rozpočtový význam odráža aj fakt, že 12 z 21 technických ukazovateľov 
monitorovaných v tejto súvislosti sa vzťahuje na túto oblasť výdavkov. Zvolené ukazovatele 
sa zameriavajú na prio ritné choroby zvierat a zoonózy; umožňujú monitorovať zemepisný 
vývoj oblastí EÚ, ktoré sú bez výskytu špecifických chorôb zvierat, a merať technické 
parametre, ako je prevalencia, incidencia a počet prípadov. Z  analýzy týchto ukazovateľov za 
obdobie rokov  2014 – 2016 vyplýva pozitívny epidemiologický vývoj všetkých prioritných 
chorôb, na ktoré sa poskytuje finančná podpora EÚ v rámci veterinárnych programov, pričom 
narastá počet členských štátov alebo regiónov, v  ktorých sa nevyskytujú choroby zvierat, a 
celkovo sa znižujú všetky monitorované parametre. Významným príkladom sú programy EÚ 
zamerané na besnotu: táto choroba bola v  EÚ takmer eradikovaná v  prípade voľne žijúcich 
zvierat (úplná eradikácia sa očakáva do roku 2020) a počet prípadov klesol z 80 v ro ku 2014 
iba na 18 v roku 2016, čím sa výrazne znížilo značné riziko pre zdravie a v  rámci EÚ sa 
umožnil voľný pohyb mačiek a psov. Ďalším dobrým príkladom je zvýšený počet členských 
štátov bez výskytu brucelózy hovädzieho dobytka: na konci roka 2016 boli d va z piatich 
členských štátov, ktoré využívali počas posudzovaného obdobia program spolufinancovaný z 
EÚ, bez výskytu tejto choroby; vo zvyšných troch členských štátoch počas toho istého 
obdobia klesol hlavný ukazovateľ výkonnosti, ktorým sa monitoruje výv oj prevalencie v 
stádach, o 25  %, čím sa potvrdil pozitívny trend úplnej eradikácie tejto choroby. Treba však 
poznamenať, že ešte stále existujú niektoré oblasti, v ktorých sa situácia nezlepšila, ako sa 
očakávalo, ako napríklad v prípade tuberkulózy hoväd zieho dobytka (v 1 z 5 členských štátov 
využívajúcich program spolufinancovaný z EÚ) a brucelózy oviec a kôz (v 1 členskom štáte a 
v niekoľkých regiónoch iného členského štátu zo 6 členských štátov využívajúcich program 
spolufinancovaný z EÚ). Kým z  ukazov ateľov týkajúcich sa salmonelózy a brucelózy v 
prípade zvierat vyplýva pokrok, ukazovatele u ľudí ešte nepriniesli očakávané výsledky, 
ktorými mal byť každoročný dvojpercentný pokles prípadov, počas trojročného obdobia 
hodnotenia.  
                                                            
4 Podrobné informácie o oboch operačných technických ukazovateľoch možno nájsť v prílohe 4 k 
pracovnému dokumentu útvarov Komisie.  
 
6 
 Vykonávanie núdzových opa trení pri výskyte ohnísk veterinárnych chorôb takisto zohráva 
kľúčovú úlohu pri dosahovaní lepšieho štatútu zdravia zvierat v EÚ, ako aj pri ochrane 
hospodárstva EÚ pred vážnymi a rozsiahlymi veterinárnymi krízami. Vďaka včasným 
zisteniam a okamžitému upla tňovaniu núdzových opatrení spolufinancovaných z EÚ boli 
úspešne potlačené všetky nedávne epidémie a predišlo sa závažným hospodárskym 
dôsledkom, ako napr. obchodným obmedzeniam a zákazom vývozu. Príkladom z nedávnej 
minulosti je boj proti epidémii nodulár nej dermatitídy (LSD), infekčnému vírusovému 
ochoreniu hovädzieho dobytka, ktoré sa prenáša prostredníctvom infikovaných slín alebo ho 
prenáša hmyz a ktoré sa do EÚ dostalo z Turecka. V roku 2016 bolo touto chorobou 
postihnutých sedem krajín juhovýchodnej Európy vrátane Grécka, Bulharska a oblasti 
Balkánu. Všetky tieto krajiny sa uchýlili k  hromadnému očkovaniu proti LSD z banky vakcín 
EÚ, ktorá bola ihneď zriadená na riešenie núdzového stavu. Výsledkom tejto očkovacej 
kampane bolo úspešné potlačenie tejto choroby: v roku 2016 neboli postihnuté žiadne ďalšie 
členské štáty a v  oblastiach, kde prebehlo očkovanie, nebol zaznamenaný žiaden opätovný 
výskyt tejto choroby.  
Efektívnosť  
Zlepšenie štatútu zdravia zvierat sprevádza postupné znižovanie finančných prostr iedkov 
potrebných v tejto oblasti, ktoré v  konkrétnom prípade veterinárnych programov klesli o 11 
miliónov EUR počas trojročného obdobia hodnotenia.  
Menej predvídateľné je vynakladanie prostriedkov na núdzové opatrenia, ktoré sa mení z roka 
na rok v dôsled ku faktorov, ktoré možno len ťažko predvídať a kontrolovať, vrátane zmeny 
klímy a globalizácie vektorov, ako aj cyklického opakovaného výskytu niektorých 
endemických chorôb.  
Treba zdôrazniť, že podľa nedávnej osobitnej správy Európskeho dvora audítorov5, ktorá bola 
uverejnená v apríli 2016, je stratégia Komisie v  prípade chorôb zvierat spoľahlivá a dobre 
vypracovaná a má dobrý rámec prednostného vyčleňovania rozpočtových zdrojov na prioritné 
programy. Podľa zistení v  danej správe programy členských štátov s pĺňajú požadované 
kritériá a vo všeobecnosti sú dobre navrhnuté a riadne vykonávané. Okrem toho členské štáty 
preukazujú, že majú primerané systémy identifikácie ohnísk chorôb zvierat a uľahčovania ich 
eradikácie. Malo by sa však poznamenať, že v  správe Eu rópskeho dvora audítorov bolo 
poukázané na nedostatok dostupných medzinárodných štandardných modelov a 
hospodárskych ukazovateľov, čím sa obmedzuje možnosť Komisie preukázať nákladovú 
účinnosť veterinárnych výdavkov.  
Pridaná hodnota EÚ  
Dosiahnutie lepšieho  štatútu zdravia zvierat je výsledkom právnych opatrení zavedených na 
úrovni EÚ s technickou a finančnou podporou EÚ určenou členským štátom. Ak existuje 
podozrenie na výskyt choroby alebo ak sa jej výskyt potvrdí, okamžite sa v rámci systému 
núdzových opa trení zavedú viaceré preventívne a kontrolné opatrenia vrátane dočasného 
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASE S_SK.pdf  
 
7 
 uzavretia hraníc, pokiaľ ide o prepravu zásielok vnímavých druhov, a regionalizácie6 tejto 
choroby. Rôznorodosť opatrení, ktoré treba zaviesť na boj proti chorobám zvierat, a 
skutočno sť, že mnohé choroby sa šíria aj za hranice, si vyžadujú systém centralizovaného 
riadenia s cieľom náležite koordinovať a organizovať vykonávanie osobitných opatrení v 
členských štátoch.  
Rozpočtové obmedzenia v niektorých členských štátoch, najmä v  tých, k toré zápasia s 
hospodárskou krízou, alebo iné prekážky môžu obmedziť alebo oddialiť vykonávanie opatrení 
potrebných na zvládnutie ohniska choroby. Preto sa v prípade výskytu ohniska choroby 
finančným príspevkom EÚ podporuje systém EÚ pre krízové riadenie . Dobrým príkladom 
koordinácie EÚ je nedávny prípad riadenia na úrovni EÚ pri výskyte ohniska afrického moru 
ošípaných, ktorý sa v roku 2014 dostal z Ruska do EÚ. Už od veľmi skorých fáz epidémie, 
v prípade ktorej neexistuje očkovacia látka, Komisia aktívne podporila v dotknutých 
členských štátoch, susedných tretích krajinách a ohrozených hraničných členských štátoch 
spoločnú stratégiu založenú na právnych predpisoch EÚ a najlepších vedeckých poznatkoch. 
Komisia poskytla technickú a finančnú podporu na konkré tne cielené opatrenia s cieľom 
podporiť uvedenú politiku. Výsledkom tohto koordinovaného opatrenia bolo zamedzenie 
šírenia choroby počas obdobia súčasného hodnotenia a obmedzili sa vďaka nemu náklady 
týkajúce sa rozpočtu EÚ aj štátnych rozpočtov. Týmto opa trením sa podarilo vyhnúť sa aj 
vážnemu narušeniu obchodu v rámci EÚ, ako aj obchodu s tretími krajinami.  
3.1.2.  Zdravie rastlín  
Dosahovanie cieľov  
Aj keď EÚ poskytuje finančnú podporu na vykonávanie núdzových opatrení v  oblasti zdravia 
rastlín už mnoho rokov, financovanie programov prieskumu zdravia rastlín je stále v 
počiatočnom štádiu.  
Programy prieskumu boli po prvýkrát zavedené v roku 2015; hodnotenie ich výsledkov bolo 
preto obmedzené z dôvodu krátkeho časového rámca a neexistencie predchádzajúcich 
opatrení. Členské štáty EÚ však privítali ich zavedenie hneď v prvom roku, pričom 17 krajín 
EÚ predstavilo svoj program v roku 2015 a 22 krajín v roku 2016. V roku 2015 sa vykonaním 
programov prieskumov umožnilo na území Únie odhaliť niekoľko nových vznika júcich rizík, 
ako napr. rastlinnú baktériu Xylella fastidiosa . 
Rozpočet, ktorý je k dispozícii na podporu vykonávania núdzových opatrení a programov 
prieskumu zameraných na zisťovanie výskytu škodcov, predstavuje len obmedzenú časť 
celkových výdavkov v  rámci rozpočtu nariadenia o SFR. V roku 2014 predstavovali výdavky 
na vykonávanie núdzových opatrení 7,7 milióna EUR a v roku 2015 dosiahli výšku 12,2 
milióna EUR, pričom na výdavky na programy prieskumov v roku 2015 bolo vyčlenených 4,2 
milióna  EUR.  
                                                            
6 Regionalizácia je nedávno zavedená metodika kontroly chorôb oddelením oblastí bez výskytu chorôb a 
dotknutých oblastí na základe epidemiologických kritérií.  
 
8 
 Na účely  sledovania výsledkov zavádzania fytosanitárnych núdzových opatrení Komisia v 
prípade výberu prioritných škodcov vrátane niektorých ničivých patogénov, ako je Xylella 
fastidiosa , monitoruje počet výskytov. V oblasti zdravia rastlín je dosiahnutie cieľa era dikácie 
v prípade výskytu ohniska možný len vtedy, ak sú rozhodné opatrenia zavedené bezodkladne 
a nie vtedy, keď už je v tejto oblasti endemický výskyt škodcu. Problémy s  dosiahnutím 
eradikácie môžu vyplývať z nedostatku účinných riešení ošetrovania, vyso kého počtu 
náchylných rastlinných druhov, populačnej dynamiky a zo životného cyklu škodcov a ich 
vektorov prítomných v lesoch, parkoch a porastoch s vysokou hospodárskou, spoločenskou a 
environmentálnou hodnotou. Ak eradikácia nie je možná, jedinou alterna tívou pri súčasnom 
stave vedy je zamedzenie šírenia. Poukazuje to na význam včasného odhalenia, ktoré sa má 
dosiahnuť prostredníctvom programov prieskumu.  
Efektívnosť  
Cieľom zavedenia programov prieskumu je odhalenie výskytu prioritných škodcov na území 
EÚ. V tomto zmysle sa plánuje postupné zvýšenie finančných zdrojov v rámci súčasného 
VFR, čím sa podporí cieľ, aby sa do roku 2020 zahrnulo do týchto prieskumov väčšie územie 
Únie.  
Rovnako ako v prípade veterinárnych núdzových opatrení je aj vynakladanie pro striedkov na 
fytosanitárne núdzové opatrenia premenlivé a málo predvídateľné vzhľadom na vznikajúce 
riziká, ako je vplyv zmeny klímy, svetový obchod a pohyb cestujúcich po celom svete. Počas 
rokov 2014 – 2016 sa väčšinou týkali len štyroch hlavných škodcov : núdzové opatrenia pri 
riešení výskytu háďatka borovicového a baktérií Xylella fastidiosa , ako aj Anoplophora 
glabripennis  a Pomacea insularum , ktoré boli dôvodom takmer všetkých platieb (91  %). 
Počas posudzovaného obdobia prispela finančná podpora EÚ na vykonávanie núdzových 
opatrení k tomu, aby sa zabránilo ďalšiemu zavlečeniu a ďalšiemu šíreniu uvedených škodcov 
do ostatných častí územia Únie.  
Pridaná hodnota EÚ  
Intervenciou EÚ sa podporuje riadenie v  prípade výskytu ohnísk nákaz ohrozujúcich zdravie 
rastlín, pričom EÚ poskytuje finančné príspevky potrebné na úrovni členského štátu na 
vykonanie núdzových opatrení s cieľom zabrániť ďalšiemu šíreniu príslušných škodcov do 
zvyšnej časti územia Únie.  
Okrem toho sa podporou Únie uľahčí koordinácia medzi členskými štátmi pri skúmaní 
škodcov rastlín, ktoré si vyžaduje väčšiu pozornosť vzhľadom na ich hospodársky, 
environmentálny a sociálny vplyv.  
Vykonávanie programov prieskumov a núdzových opatrení na území EÚ, ktoré 
spolufinancuje EÚ, prispieva k zachovan iu poľnohospodárskej výroby prostredníctvom 
ochrany zdravia rastlín, ako aj ochrany biodiverzity a lesov a k zachovaniu 
konkurencieschopnosti poľnohospodárstva.  
3.1.3.  Úradné kontroly  
 
9 
 Dosahovanie cieľov  
Finančná podpora EÚ zameraná na systém úradných kontr ol sa týka dvoch hlavných 
nástrojov, ktoré predstavujú takmer 100  % vzniknutých oprávnených nákladov: testovacie 
činnosti, ktoré vykonáva sieť 43 referenčných laboratórií Európskej únie (RLEÚ), a školenia, 
ktoré v niekoľkých prioritných oblastiach bezpečno sti potravín poskytujú laboratóriá EURL a 
ktoré sa poskytujú aj v rámci iniciatívy BTSF. Na monitorovanie výkonnosti hlavných 
opatrení spolufinancovaných v oblasti úradných kontrol boli vypracované štyri operačné 
ukazovatele7. 
RLEÚ prispeli okrem iného k n eustálej aktualizácii diagnostických nástrojov na včasnú 
identifikáciu patogénov. Je to pre jednotné vykonávanie kontrol v celej EÚ kľúčové, keďže sa 
tak zabezpečuje dôvera v spoľahlivé výsledky testov a rovnaké podmienky pre hospodársku 
súťaž. Laboratóriá  zapojené do skúšok spôsobilosti8, ktoré vykonáva sieť laboratórií RLEÚ, 
dosiahli priemernú mieru úspešnosti 85  %, z čoho vyplýva úspešné uplatňovanie metód 
testovania referenčnými laboratóriami v rámci celej EÚ. Národné referenčné laboratóriá 
(NRL), ktoré  sú zapojené do úradnej kontroly, mohli zvýšiť svoje odborné znalosti 
prostredníctvom kontinuálnej odbornej prípravy poskytnutej na výročnom seminári, ktorý 
zorganizovalo každé RLEÚ. Priemerná miera spokojnosti účastníkov, pokiaľ ide o obsah 
odbornej prípr avy, bola vyššia ako 87  %. 
Počas predmetných troch rokov zahŕňala iniciatíva odbornej prípravy BTSF 52 tém, ktoré 
majú pre oblasti SFR kľúčový význam. Účastníci členských štátov EÚ, ako aj tretích krajín 
zhodnotili tento program ako užitočný, pričom v každ om posudzovanom roku bola dosiahnutá 
miera spokojnosti nad 90  %. Aj miera úspešnosti testov, ktoré účastníci vykonali po školení, 
je veľmi vysoká, na úrovni približne 88  %. Školeniami sa podporilo vzájomné porozumenie 
medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o  ich povinnosti a o to, ako najlepšie presadzovať 
príslušné právne predpisy EÚ. Program BTSF sa ukázal byť nápomocný aj pri reagovaní na 
nové potreby, najmä počas krízových udalostí, keď prispel k prevencii aj pripravenosti na 
krízovú situáciu. Konkrétnym pr íkladom je školenie BTSF o  vyšetrovaniach vypuknutí 
chorôb prenášaných potravinovým reťazcom, ktoré bolo zorganizované počas všetkých troch 
rokov hodnotenia a zamerané na témy, ako sú pripravenosť na vypuknutie choroby, riadenie 
výskytu choroby, krízová ko munikácia, a ktoré bolo určené pre národné tímy verejného 
zdravotníctva, veterinárne orgány a orgány pre bezpečnosť potravín.  
Efektívnosť  
Tieto 2 činnosti sú na 100  % financované z EÚ a ročné náklady na každú z nich predstavujú 
približne 15 mil. EUR z rozpočtu EÚ. Napriek týmto obmedzeným nákladom však mohli 
RLEÚ vykonať testovacie činnosti na vysokej úrovni a vyškoliť ročne zamestnancov 
                                                            
7 Príloha 4 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie.  
8 Skúška spôsobilosti určuje výkon j ednotlivých laboratórií v  prípade špecifických testov alebo meraní a 
používa sa na monitorovanie priebežného výkonu laboratórií. Nazýva sa aj medzilaboratórnym 
porovnávaním. Z  tohto pojmu už vyplýva, že skúškou spôsobilosti sa porovnávajú výsledky merania 
získané v rôznych laboratóriách.  
 
10 
 v stovkách NRL a vďaka BTSF bolo ročne odborne vyškolených približne 6  000 úradníkov z 
vnútroštátnych príslušných orgánov zapojených do úradných kontrol.  
Pridaná hodnota EÚ  
Pridaná hodnota EÚ, ktorú prinášajú činnosti RLEÚ a programy BTSF, súvisí s povahou 
týchto činností: sieť laboratórií zabezpečuje, aby všetky členské štáty EÚ pracovali v 
konzistentnom a jednotnom regulačnom rámci a aby sa programom odbornej prípravy EÚ 
podporoval spoločný prístup k vykonávaniu právnych predpisov EÚ. Toto prispievanie k 
harmonizácii predpisov na úrovni Únie a spoločné využívanie poznatkov a odborných znalostí 
v oblasti bezpečnosti potravín a súvisiacich oblastiach sú významným príkladom pozitívnej 
interakcie v rámci EÚ, čo by nebolo možné dosiahnuť prostredníctvom izolovanéh o úsilia na 
vnútroštátnej úrovni a bez finančnej podpory EÚ.  
3.1.4.  Bezpečnosť potravín  
Dosiahnutie cieľa bezpečnosti potravín sa musí vnímať z integrovanej perspektívy ako 
horizontálny cieľ vyplývajúci z vykonávania a presadzovania právneho rámca v kombin ácii s 
príspevkom EÚ a vnútroštátnych výdavkových programov. Činnosti v  oblasti zdravia zvierat, 
zdravia rastlín a úradných kontrol spolu prispievajú k dosahovaniu vysokej úrovne 
bezpečnosti potravín a systémov potravinárskej výroby v záujme všetkých občan ov EÚ. 
Bezpečnosť potravín si vyžaduje bezpečné a zdravé zvieratá a rastliny, ako aj nadštandardný 
systém kontrol. Existuje teda priame a záväzné prepojenie s dosahovaním vysokej úrovne 
zdravia zvierat, zdravia rastlín a úradných kontrol na splnenie tejto požiadavky.  
Účinné presadzovanie požiadaviek EÚ v uvedených oblastiach v rámci EÚ a v krajinách 
mimo EÚ, ktoré vyvážajú zvieratá, rastliny a výrobky do EÚ, je na udržanie vysokej úrovne 
bezpečnosti potravín kľúčové.  
Vysoké štandardy EÚ uľahčujú obchod v rá mci EÚ a európskym podnikom dávajú príležitosť 
súťažiť na svetovom trhu. Vysoká úroveň bezpečnosti je základom stabilných trhov a dôvery 
spotrebiteľov a chráni Európu aj pred hospodárskymi nákladmi a nákladmi na ľudské zdroje v 
dôsledku prepuknutia chorôb.  
Počas obdobia, na ktoré sa hodnotenie vzťahuje, útvary Komisie ročne vykonali približne 200 
auditov a inšpekcií. Tie prispeli k dosiahnutiu viacerých kľúčových priorít Komisie, najmä: 
regulačného prostredia podporujúceho zamestnanosť, rast a investície pr ostredníctvom 
zabezpečenia vysokej úrovne bezpečnosti, ktorú umožňujú systémy riadnej kontroly a 
presadzovania právnych predpisov; prehĺbenejšieho a spravodlivejšieho vnútorného trhu 
vytvorením rovnakých podmienok, v ktorých sa občania a podniky môžu spoľa hnúť na 
jednotnú a vysokú úroveň bezpečnosti a transparentné informácie o stave vykonávania kontrol 
v členských štátoch a krajinách mimo EÚ, vďaka ktorým sú zase tvorcovia politík 
informovaní o účinnosti nariadenia v príslušných odvetviach.  
Komisia svojou audítorskou praxou poskytuje dôležitú spätnú väzbu, pokiaľ ide o účinnosť, 
vplyv a pridanú hodnotu právnych predpisov a činností EÚ.  
 
11 
 Rovnako ako dosahovanie sektorových cieľov analyzovaných v predchádzajúcich oddieloch 
prispieva k pozitívnemu posúdeniu vše obecnej situácie bezpečnosti potravín na úrovni EÚ, 
nie je nutné predstavovať ani dobrú povesť potravinových výrobkov EÚ. Agropotravinárske 
výroby EÚ sú vo všeobecnosti oceňované pre svoju kvalitu, ako aj vysoké bezpečnostné 
normy, pričom predstavujú najvä čší výrobný sektor v Európe a majú vedúce postavenie vo 
svete. V tomto kontexte zohráva rozpočet EÚ na bezpečnosť potravín kľúčovú úlohu pri 
prispievaní k ich konkurencieschopnosti.  
3.2. Zjednodušenie  
V súlade s oznámením „Rozpočet stratégie Európa 2020“9 sa nariadením o  SFR mali 
zmodernizovať a zjednodušiť finančných ustanovení, ktoré existovali predtým. Zjednodušenie 
a racionalizácia sa dosiahli:  
 nahradením predchádzajúceho príliš zložitého a často neaktuálneho právneho rámca 
jediným právnym predpisom vzť ahujúcim sa na celú oblasť potravinového reťazca;  
 racionalizáciou miery financovania s vymedzením iba troch štandardných sadzieb, 
konkrétne: 50  %, 75  % a 100  %; 
 zosúladením postupov vo fytosanitárnej a veterinárnej oblasti podľa harmonizovaného 
rámca na za bezpečenie jasnosti, transparentnosti a zdravého regulačného prostredia;  
 obmedzením využívania komitológie a rozhodnutí Komisie s cieľom skrátiť čas na 
prípravu zmlúv a platieb.  
Ďalším krokom smerom k celkovému zjednodušeniu systému bolo zavedenie systému 
jednotkových nákladov používaného na refundáciu činností zameraných na vykonávanie 
veterinárnych programov. Pokrýva približne 50  % oprávnených nákladov a v súčasnosti je 
predmetom revízie s cieľom ešte viac ho rozšíriť aj na iné oblasti. Komisia aj členské  štáty 
vnímajú nový systém ako uľahčujúci podávanie žiadostí o financovanie a náhradu výdavkov.  
Pokiaľ ide o požiadavky na podávanie správ, niektoré členské štáty ich vnímajú ako 
neprimerané iba v prípade najmenších veterinárnych programov a núdzových opat rení. 
3.3. Prínos k  inteligentnému, udržateľnému a  inkluzívnemu rastu  
Podľa najnovších údajov EUROSTAT -u sa v roku 2015 odhadovala produkcia celého 
agropotravinárskeho priemyslu v EÚ na viac ako 410  mld. EUR, čo predstavuje najväčší 
výrobný sektor v Európe  a znamená vedúce postavenie vo svete, pričom vývoz jeho 
poľnohospodárskych výrobkov neustále narastá. Celkovo tento sektor poskytuje približne 44 
miliónov pracovných miest v EÚ, z čoho 22 miliónov je v poľnohospodárskych podnikoch.  
Konkurencieschopnosť eu rópskej potravinárskej výroby sa odvíja od jej dobrého mena, 
pričom rozpočet EÚ na bezpečnosť potravín zohráva kľúčovú úlohu pri prispievaní k 
bezpečnosti a kvalite európskych potravinových výrobkov.  
                                                            
9 KOM(2011) 500 v konečnom znení, 22.6.2011.  
 
12 
 Aspekty, akými sú globalizácia obchodu, zmena klímy a do pyt obchodných partnerov, ako aj 
správanie spotrebiteľov v prípade potravinových kríz, však predstavujú pre systém výroby EÚ 
výzvy. V tomto meniacom sa svete je cieľom stratégie rastu Európa 202010 dosiahnuť, aby sa 
EÚ stala inteligentným, udržateľným a ink luzívnym hospodárstvom. Tieto tri vzájomne sa 
posilňujúce priority by mali EÚ a jej členským štátom pomôcť dosiahnuť vysokú úroveň 
zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.  
V agropotravinárskej oblasti bude tieto ciele možné dosiahnuť len vtedy, ak sa zaručí vysoká 
úroveň ochrany zdravia ľudí, zvierat a rastlín v celom potravinovom reťazci a v súvisiacich 
oblastiach a ak sa vykonávajú opatrenia zamerané na aktívnu prevenciu a eradikáciu chorôb a 
škodcov.  
3.4. Relevantnosť  
V súlade s hlavnou zásadou Rímskej deklarácie11 prispievajú opatrenia SFR k bezpečnej a 
chránenej Európe, kde má občan prístup k vysoko kvalitným potravinám, ktoré zodpovedajú 
najprísnejším medzinárodným normám; riziká týkajúce sa zdravia ľudí a verejného zdravia sú 
obmedzené  vďaka dlhodobej intervencii EÚ v tejto oblasti, ako aj jej včasnej reakcii v prípade 
núdzových situácií. Pri predchádzaní vzniku alebo rozšíreniu epidémie na území Únie, 
zohrávajú opatrenia v  oblasti potravinového reťazca kľúčovú úlohu pri ochrane hospodá rstva 
EÚ, keďže veterinárne, fytosanitárne a potravinové krízy naň môžu mať ničivý vplyv, môžu 
prípadne spôsobiť obrovské náklady pre verejné rozpočty a celý agropotravinársky sektor. Má 
to vplyv na sociálny rozmer Európy a pozitívny účinok na ochranu záuj mov všetkých 
občanov EÚ od výrobcov po konečných odberateľov. Tento systém v  konečnom dôsledku 
prispieva k dosiahnutiu silnejšieho agropotravinárskeho odvetvia EÚ na celosvetovej scéne 
tým, že vytvára úspory z rozsahu na úrovni vnútorného trhu EÚ, ktorý za se podporuje vývoz 
poľnohospodárskych výrobkov EÚ.  
3.5. Dlhodobý vplyv predchádzajúcich opatrení  
Väčšina činností, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje nariadenie o  SFR, bola spolufinancovaná 
už v rámci predchádzajúcich právnych predpisov. Mnohé z nich, najmä  opatrenia týkajúce sa 
zdravia zvierat, si na dosiahnutie úspechu svojou povahou vyžadujú dlhodobé investície.  
Dobrým príkladom spomedzi hlavných úspechov dlhodobého vplyvu opatrení zavedených 
pred rokom 2014 je eradikácia bovinnej spongiformnej encefalopa tie u hovädzieho dobytka, 
smrteľnej choroby, ktorá je prenosná na ľudí prostredníctvom konzumácie kontaminovaných 
výrobkov z hovädzieho mäsa. Dlhodobé spolufinancovanie EÚ v  prípade tejto choroby 
zohralo kľúčovú úlohu a viedlo k zníženiu počtu pozitívnych prípadov z viac ako 2  000 
prípadov v roku 2001 iba na 5 prípadov v roku 2016, čiže takmer k  eradikácii. Tým sa zas 
umožnilo stiahnuť mnohé nákladné ochranné opatrenia a vytvoriť nové obchodné príležitosti.  
Ďalší dobrý príklad súvisí s výraznou zoonózou, ak ou je besnota, ktorá bola u  voľne žijúcich 
zvierat v EÚ takmer eradikovaná (úplná eradikácia sa očakáva do roku 2020), pričom počet 
                                                            
10 COM(2014) 130 final, 19.3.2014.  
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_sk_web.pdf  
 
13 
 prípadov klesol zo 726 v roku 2010 iba na 18 v roku 2016, čím sa umožnil voľný pohyb 
mačiek a psov v rámci EÚ.  
Zníženie počt u infekcií populácie hydiny (napríklad nosníc) baktériami Salmonella spp. bolo 
oznámené po realizácii programov kontroly salmonely, ktoré spolufinancovala EÚ. Viedlo to 
aj k prínosom z hľadiska zdravia ľudí, keďže salmonelóza je významnou zoonózou a jednou  z 
hlavných príčin kontaminácie ľudí je konzumácia vajec. Počet potvrdených prípadov u ľudí, 
analyzovaných v priebehu obdobia dlhšieho, ako bol časový rámec hodnotenia, sa znížil zo 
105 450 v roku 2010 na 94  600 v roku 2015. V dôsledku niekoľkých faktorov,  ako je 
prerušenie chladiaceho reťazca v prípade vajec, však možno pozorovať ročné maximá 
výskytu prípadov u ľudí.  
3.6. Oblasti ďalšieho posudzovania  
V rámci rozpočtu EÚ na roky 2014 – 2020 nie je v  prípade programov pre potraviny a krmivá 
k dispozícii rez erva na krízové situácie v odvetví poľnohospodárstva. V prípade výskytu 
ohnísk rozsiahlych veterinárnych a fytosanitárnych epidémií, ako bol nedávny prípad aviárnej 
influenzy12, ktorých vplyv na rozpočet nemôže byť pokrytý v rámci súčasného programu, by 
mohla byť finančná podpora na vykonanie eradikačných činností a včasné zabránenie šíreniu 
týchto epidémií náročná.  
Financovanie činností spojených so zdravím rastlín je stále v počiatočnej fáze a ďalšia 
pozornosť sa v tejto oblasti bude musieť venovať aj prim eranej reakcii na potreby, napr. z 
hľadiska prepojenia medzi programami prieskumov a núdzovými opatreniami. Medzitým 
treba zdôrazniť, že účinnosť núdzových opatrení týkajúcich sa zdravia rastlín si zasluhuje 
osobitnú pozornosť. V tejto súvislosti je dôleži té zohľadniť, že dosiahnutie eradikácie 
určitých škodcov je často zložitejšie než v oblasti zdravia zvierat vzhľadom na vysoký počet 
hostiteľských druhov, oneskorenie symptómov a prítomnosť vektorov. V prípadoch, keď 
eradikácia nie je viac možná, je prístu p zamedzenia šírenia stále účinným spôsobom ako 
zabrániť ďalšiemu šíreniu škodcov do zvyšnej časti územia Únie.  
Zaviedli sa určité úpravy s cieľom prispôsobiť finančné nástroje používané v týchto 
oblastiach výdavkov ustanoveniam súčasného nariadenia o rozp očtových pravidlách13, 
predovšetkým v  oblasti grantov. Zo skúseností však vyplýva, že vzhľadom na povahu 
výdavkov na bezpečnosť potravín (nekonkurenčné financovanie v podobe náhrad členským 
štátom) nie sú granty vždy najvhodnejším nástrojom v konkrétnej obl asti veterinárnych a 
fytosanitárnych opatrení.  
Pokiaľ ide o finančnú pomoc na iné činnosti, bolo by potrebné sa zamyslieť nad tým, ako 
prispievajú granty zamerané na podporu udržateľnejšieho správania určitých aktérov 
potravinového reťazca k programu trval o udržateľného rozvoja do roku 2030, ako sa uvádza v 
oznámení „Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy“. Mali by sa ďalej 
preskúmať dostupné možnosti ako darovať potraviny, ktoré sú bezpečné na konzumáciu. Ich 
                                                            
12 Epidémia vypukla v roku 2015 a ešte neskončila. K d nešnému dňu presiahli predbežné náklady 
110 miliónov EUR.  
13 Nariadenie (EÚ) č.  966/2012 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).  
 
14 
 podpora by mohla mať podobu rozšír enia poskytovania grantov organizáciám, ktoré sa 
aktívne venujú prerozdeleniu bezpečných potravín, ako sa navrhuje v osobitnej správe 
Európskeho dvora audítorov „Boj proti plytvaniu potravinami“.  
4. ZÁVERY  
Rámec EÚ pre bezpečnosť potravín, zdravie zvierat a rastlín sa všeobecne uznáva za jednotný 
a vo veľkej miere konzistentne uplatňovaný a presadzovaný vo všetkých členských štátoch. 
Tým sa zase zaručí, že občania a podniky veria, že tento rámec je spravodlivý a účinný pri 
presadzovaní prísnych bezpečnostný ch noriem v tomto kľúčovom odvetví hospodárstva EÚ. 
Investície EÚ do dohľadu, kontroly a eradikácie chorôb a škodcov prispievajú k bezpečnosti a 
obchodu v celom potravinovom reťazci. Z  hodnotenia nariadenia o  SFR v polovici trvania 
vyplýva, že súčasný fina nčný rámec funguje v rámci jeho oblasti politiky dobre: všetky 
činnosti, ktoré dostávajú finančnú podporu EÚ v tejto oblasti, slúžia na dosiahnutie 
všeobecných a osobitných cieľov nariadenia o  SFR, konkrétne zlepšenia zdravia ľudí, zvierat 
a rastlín, ako a j celkových priorít Komisie vrátane fungovania účinného vnútorného trhu a 
podpory obchodu s krajinami mimo EÚ.  
Finančný nástroj nariadenia o  SFR sa takisto ukázal ako flexibilný pri riešení vznikajúcich 
potrieb spolufinancovania, najmä v  prípadoch výskytu ohnísk chorôb. Činnosti financované v 
rámci nariadenia o  SFR podporujú rámec EÚ zameraný na potraviny a krmivá, ktorý sa 
podieľa na tom, aby bola EÚ na celosvetovej scéne bezpečná a chránená, prosperujúca a 
udržateľná, sociálna a silnejšia.