Osobitná správa č. 14/2009 - Dosiahli nástroje riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami svoje hlavné ciele?





Skratky COPA-COGECA : Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií – Všeobecný výbor poľnohospodárskych družstiev Európskej únie (Comité des organisations professionnelles agricoles – Comité général de la coopération agricole de l'Union européenne), (Brusel) EDA : Európska asociácia výrobcov mlieka (European Dairy Association), (Brusel) EUROSTAT : Štatistický úrad Európskych spoločenstiev EÚ : Európska únia FAO : Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (Food and Agriculture Organization of the United Nations), (Rím) OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (Paríž) SOM : sušené odstredené mlieko SOT : Spoločná organizácia trhu SPP : Spoločná poľnohospodárska politika USDA : Ministerstvo poľnohospodárstva Spojených štátov amerických (United States Department of Agriculture) WTO : Svetová obchodná organizácia (World Trade Organization), (Ženeva) ZMP : Ústredná informačná služba o trhoch a cenách (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle GmbH), (Bonn) Slovník hlavných pojmov súvisiacich s politikou v oblasti mlieka Ekvivalent mlieka : množstvo mlieka použité na výrobu mliečneho výrobku. Cieľová cena : cena stanovená Radou a zodpovedajúca úrovni odmeny požadovanej zo strany výrobcov. Reformou SPP z roku 2003 sa zrušila cieľová cena mlieka a ako podpora príjmu výrobcov sa zaviedla priama platba oddelená od výroby. Intervenčná (alebo referenčná) cena : masla a sušeného odstredeného mlieka (SOM): ceny stanovené Radou od 1. júla 2007 na úroveň 246,39/100 kg v prípade masla a 174,69/100 kg v prípade SOM. Intervenčné orgány môžu zasiahnuť (prostredníctvom verejného skladovania) v prípade trhovej nerovnováhy tak, že počas intervenčného obdobia (od 1. marca do 31. augusta) nakupujú maslo a/alebo sušené odstredené mlieko, pokiaľ trhové ceny klesnú pod určitú úroveň (92 % intervenčnej ceny v prípade masla a 100 % intervenčnej ceny v prípade SOM). Maslo sa nakupuje za 90 % referenčnej ceny a sušené mlieko za 100 % referenčnej ceny. Intervencia sa pozastaví, ak sa trhové ceny vyrovnajú alebo ak zásoby dosiahnu limit povolený Radou (30000 ton v prípade masla a 109000 ton v prípade sušeného odstredeného mlieka). Komisia však môže na základe výberového konania povoliť aj nákup nad stanovené množstvá. Kvóta na dodávky : týka sa mlieka, ktoré výrobcovia dodajú schváleným nákupcom; vo všeobecnosti ide o mlieko zozbierané mliekarňami. Kvóta na priamy predaj : týka sa mlieka predaného alebo poskytnutého priamo výrobcami spotrebiteľom, a tiež ostatných mliečnych výrobkov predaných alebo poskytnutých výrobcami. Reforma z roku 2003 : reforma SPP vyplynula z Luxemburskej dohody z 26. júna 2003, ktorá prehĺbila proces spustený v roku 1992 (McSharryho reforma) a potvrdený v roku 1999 (reforma Agenda 2000) s cieľom znížiť podporu prostredníctvom cien a kompenzovať ju priamymi podporami príjmu. Reforma z roku 2003 zaviedla oddelenie pomoci a ich podmienky, pričom posilnila pomoc týkajúcu sa rozvoja vidieka. Zhrnutie I. Mlieko tvorí významnú časť poľnohospodárskej ekonomiky Európskej únie. Viac ako milión výrobcov ročne dodáva 148 mil. ton mlieka v hodnote 41 mld. EUR na výstupe z podnikov. Spracovanie mlieka zamestnáva približne 400000 osôb a vytvára obrat 120 mld. EUR. Tuky a bielkovinové zložky mlieka sa zhodnocujú pri výrobe syrov, masla a konzumného mlieka. II. EÚ uplatňuje takú politiku v oblasti mlieka, ktorej cieľom je najmä rovnováha na trhu, stabilizovanie cien, zabezpečenie rovnocennej životnej úrovne výrobcov a zlepšenie ich konkurencieschopnosti. SOT s mliekom, ktorá existuje od roku 1968, bola hlboko poznačená zavedením kvót na mlieko v roku 1984. V nadväznosti na Agendu 2000 sa reformou z roku 2003 spustila liberalizácia sektora prostredníctvom oslabenia mechanizmu podpory cien a zavedenia priamej podpory príjmu. Vyhodnotenie stavu v roku 2008 potvrdilo, že mliekarenské odvetvie pokračuje v liberalizácii s predpokladaným zrušením kvót do roku 2015. Výdavky na mliekarenské odvetvie sa zvýšili z 2750 mil. EUR v roku 2005 na približne 4500 mil. EUR v roku 2007, ak berieme do úvahy odhadovanú výšku priamej pomoci, ktorá bola začlenená do jednotnej platby na poľnohospodársky podnik. III. Audit sa týkal efektívnosti riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami Komisiou so zreteľom na hlavné ciele politiky EÚ v oblasti mlieka. IV. Pokiaľ ide o rovnováhu na trhu, Dvor audítorov sa domnieva, že kvóty na mlieko zaviedli prísne obmedzenia na produkciu, ich úroveň však bola vzhľadom na absorpčné kapacity trhu dlho privysoká. Prebytočné výrobky z priemyselnej výroby (maslo a sušené mlieko) financuje Spoločenstvo. Veľmi dlhé obdobie bola kvóta Spoločenstva na dodávky nepatrne prekračovaná, od roku 2004 sa však nevyužíva dostatočne. V kvótovom roku 2007/2008 predstavovalo neplnenie kvót 1 % z celkovej kvóty EÚ-27. Súčasný systém kvót je nutný len v obmedzenom počte členských štátov. Opatrenia na predaj zamerané na podporu spotreby tukov (maslo) alebo proteínov (sušené mlieko) na európskom trhu za posledné roky zohrali len obmedzenú úlohu. V. V súvislosti s cieľom stabilizovať ceny Dvor audítorov konštatuje, že nominálna výrobná cena mlieka sa v období 1984 – 2006 v porovnaní s obdobím pred zavedením kvót zmenila len trochu. Naopak, výrobná cena mlieka v stálej mene zaznamenala od roku 1984 nepretržitý pokles. Výrobné a spotrebiteľské ceny mlieka sa nevyvíjajú paralelne, pretože podliehajú vplyvu rôznych parametrov. Od začiatku roka 2000 až do polovice roka 2007 sa nominálne spotrebiteľské ceny mliečnych výrobkov zvýšili o 17 %, zatiaľ čo nominálne ceny platené výrobcom klesli o 6 %. VI. Pokiaľ ide o cieľ zaručiť určitú úroveň príjmov výrobcom, Dvor audítorov zdôrazňuje, že príjem výrobcov mlieka je stále mierne vyšší ako priemerný príjem v poľnohospodárstve, ktorý má klesajúcu tendenciu v stálej mene. Opatrenia pomoci predstavujú výrazný a narastajúci podiel v príjme výrobcov mlieka s veľkými rozdielmi medzi jednotlivými členskými štátmi. Reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia a nepretržité znižovanie počtu podnikov umožňujú udržanie priemerného štatistického príjmu výrobcov mlieka. V rokoch 1995 až 2007 stratila EÚ-15 polovicu zo svojich mliekarenských podnikov, počas tohto obdobia ukončilo svoju činnosť viac ako 500000 výrobcov. VII. So zreteľom na cieľ konkurencieschopnosti Dvor audítorov konštatuje, že podiel EÚ na svetovom obchode s mliečnymi výrobkami sa od roku 1984 zmenšuje. Európska pomoc týkajúca sa vývozu mliečnych výrobkov sa za posledné roky výrazne znížila. Európski výrobcovia základných výrobkov (masla a sušeného mlieka) boli na svetových trhoch konkurencieschopní len v čase vysokých cien. Mimo týchto období vyvážali len s pomocou rozpočtu Spoločenstva. Svetové ceny menej ovplyvňujú úroveň vývozov v prípade výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, akými sú napríklad syry. VIII. V kontexte postupnej liberalizácie európskeho mliekarenského odvetvia Dvor audítorov zdôrazňuje význam troch prvkov, na ktoré musia upriamiť pozornosť Komisia a členské štáty: nestabilita trhov, ktorá môže opäť rýchlo vytvoriť prebytky, urýchlenie reštrukturalizácie s rizikom výrazného vymiznutia chovateľov z najviac znevýhodnených oblastí a geografickej koncentrácie výroby, a nakoniec problematika konkurencieschopnosti európskeho mliekarenského odvetvia, ktorá závisí od jeho schopnosti prispôsobiť sa svetovému dopytu v oblasti cien a kvality výrobkov. IX. Na základe týchto prvkov Dvor audítorov odporúča: pokračovať v kontrole vývoja trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami. aby liberalizácia mliekarenského odvetvia opätovne nespôsobila stav nadprodukcie; aby proces tvorby cien v oblasti potravín kontrolovala Komisia; Koncentrácia spracovateľských a dodávateľských podnikov nesmie postaviť výrobcov mlieka do situácie cenových príjemcov (price-takers) ani obmedziť možnosť konečných spotrebiteľov profitovať z poklesu cien; prehĺbiť úvahy o stratégiách na zdolanie špecifických problémov regiónov, v ktorých je produkcia mlieka ohrozená, najmä v horských oblastiach, a tiež environmentálnych dôsledkov spôsobených geografickou koncentráciou produkcie mlieka; pokračovať v úsilí orientovať produkciu mlieka v prvom rade na uspokojenie potrieb domáceho európskeho trhu a doplnkovo na výrobu syrov a ostatných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, ktoré môžu byť vyvážané na svetový trh bez rozpočtovej pomoci. Úvod Trh s mliekom a mliečnymi výrobkami 1. Mlieko je jednou z hlavných zložiek poľnohospodárskej produkcie Európskej únie: viac ako milión podnikov ročne produkuje 148 mil. ton mlieka v približnej hodnote 41 mld. EUR, čo predstavuje 14 % hodnoty celkovej európskej poľnohospodárskej produkcie (EÚ-25, 2006) [1]. Viac ako 60 % hovädzieho mäsa vyprodukovaného v Európe pochádza z chovov dobytka na mlieko [2]. Európska únia je najväčším svetovým výrobcom mlieka (s 27 %) pred Indiou (20 %) a Spojenými štátmi (16 %) a ďaleko pred Oceániou (5 %) [3]. 2. Spracovaním mlieka sa v Európe zamestnáva približne 400000 osôb a celkový obrat predstavuje rádovo 120 mld. EUR [4]. Surové mlieko dodávané do mliekarní sa spracúva na široký sortiment výrobkov určených na ľudskú konzumáciu, ako potrava pre zvieratá alebo na priemyselné využitie (obrázok 1 a príloha I). Kravské mlieko obsahuje najmä vodu, laktózu, tuk a bielkovinové zložky. Oddelením tuku od bielkovinových zložiek vznikne maslo a odstredené mlieko, ktoré slúži najmä na výrobu sušeného odstredeného mlieka a kazeínov. Syry, čerstvé výrobky, zahustené mlieko a plnotučné sušené mlieko pozostávajú z tukov a bielkovinových zložiek. Surové mlieko sa využíva hlavne na výrobu syrov, ďalej masla a konzumného mlieka. V roku 2008 sa na výrobu syrov využívala 46 % bielkovinová zložka a 34 % tukov z mlieka zozbieraného z EÚ-27. Konzumné mlieko obsahovalo 23 % bielkovín a 13 % tukov a maslo malo 32 % tukov a prakticky žiadnu bielkovinovú zložku. Je potrebné pripomenúť, že na produkciu masla sa spotrebuje viac mlieka než na produkciu konzumného mlieka, odbyt konzumného mlieka je však pre toto odvetvie zaujímavejší, pretože sa valorizujú bielkoviny, ako mliečne tuky. Obrázok 1 Hlavný odbyt mlieka dodávaného do mliekarní +++++ TIFF +++++ Ciele politiky spoločenstva v mliekarenskom odvetví 3. Politika Spoločenstva v oblasti mlieka je podľa vzoru ostatných poľnohospodárskych odvetvových politík založená na globálnych cieľoch SPP vyjadrených v článku 33 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva [5]. Z dôvodu ťažkostí pri súbežnom plnení všetkých cieľov sa hierarchia priorít stanovená pre trhové organizácie môže v priebehu času meniť [6]. Právne predpisy týkajúce sa SOT sa explicitne odvolávajú na tieto štyri ciele: - zabezpečiť rovnováhu na trhu s mliekom. Rovnováha vyžaduje kvantitatívnu úpravu pomeru ponuky a dopytu na trhu s mliekom, a tiež znižovanie štrukturálnych prebytkov [7]; - stabilizovať ceny mlieka a mliečnych výrobkov. Stabilita môže byť zhodnotená na základe vývoja výrobných cien [8]. Vývoj spotrebiteľských cien poskytuje niektoré údaje aj o vplyve SOT na spotrebiteľov; - zabezpečiť rovnocennú životnú úroveň poľnohospodárov [9]. Zlepšenie individuálneho príjmu sa dosiahne zvýšením produktivity podnikov. Štrukturálna úprava je neoddeliteľnou súčasťou SOT s mliekom, hoci vytvorenie poľnohospodárskej politiky musí zohľadniť potrebu postupného zavádzania vhodných úprav [10]; - zlepšiť konkurencieschopnosť mliečnych výrobkov na medzinárodných trhoch [11]. Konkurencieschopnosť musí byť zabezpečená okrem iného stanovením európskych cien na úroveň svetových cien, ktoré sú štrukturálne nižšie. Od rozhodnutia zameraného na zníženie miery podpory trhu a zavedenie priamej podpory príjmu pre výrobcov mlieka, ktoré bolo prijaté v roku 2003, sa cieľ konkurencieschopnosti stal jednou z hlavných osí činnosti Komisie [12]. Nástroje riadenia 4. Spoločná organizácia trhu (SOT) s mliekom a mliečnymi výrobkami nadobudla účinnosť v roku 1968 a stala sa jednou z prvých SOT v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Prešla mnohými reformami, z ktorých najradikálnejšia v roku 1984 spočívala v zavedení kvót na mlieko, aby sa zabránilo štrukturálnym prebytkom vyplývajúcim z nerovnováhy medzi ponukou a dopytom v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov [13]. V súlade s rozhodnutiami prijatými v Agende 2000 sa reformou z roku 2003 spustila liberalizácia mliekarenského odvetvia prostredníctvom zníženia podpory prostredníctvom cien [14] a vytvorenia priamej podpory príjmu. V roku 2007 Rada v rámci zjednodušenia právnych predpisov Spoločenstva začlenila ustanovenia týkajúce sa mliekarenského odvetvia do jednotnej SOT, ktorá pokrývala všetky regulované poľnohospodárske produkcie [15]. 5. Okrem obmedzenia výroby kvótami reforma z roku 2003 zachovala ako nástroj riadenia mliekarenského odvetvia aj väčšinu tradičných nástrojov internej podpory, ochrany na hraniciach a pomoci týkajúcej sa vývozu (rámček 1). Rámček 1 Nástroje riadenia Právny systém platný po reforme z roku 2003 určoval tieto nástroje riadenia: systém kvót na mlieko, ktorý Rada predĺžila až do 31. marca 2015. V systéme mal každý členský štát pridelenú vnútroštátnu kvótu dodávok pre mlieko dodávané nákupcom (najmä mliekarňam) a vnútroštátnu kvótu priameho predaja pre priamy predaj a priame poskytovanie mlieka spotrebiteľom, a tiež pre každý predaj a poskytovanie ostatných mliečnych výrobkov. Výrobcovia dostávajú individuálne kvóty na svoje dodávky a/alebo priamy predaj v medziach vnútroštátnych limitov. Za každé prekročenie vnútroštátnych kvót musí členský štát zaplatiť Spoločenstvu "poplatok". Reforma z roku 2003 spôsobila zvýšenie vnútroštátnych kvót o 1,5 % (v jedenástich krajinách EÚ-15) a určila postupné znižovanie poplatku až na 27,83 EUR za 100 kg (kvótový rok 2007/2008), pričom išlo o znižovanie v pomere k intervenčným cenám; verejné skladovanie masla a sušeného odstredeného mlieka, ktoré je nástrojom priamej intervencie na trhu využívaným na udržanie trhových cien na úrovniach blízkych intervenčnej cene. Nákupy sú však obmedzené na určité obdobie roka (od 1. marca do 31. augusta); pomoc pre súkromné skladovanie smotany a sušeného odstredeného mlieka (pomoc zrušená v roku 2007), niektorých maslových výrobkov a syrov na účely regulácie množstiev uvedených na trh; pomoc týkajúca sa predaja na vnútornom trhu (najmä pomoc týkajúca sa sušeného odstredeného mlieka určeného ako potrava pre zvieratá, pomoc týkajúca sa spracovania mlieka na kazeín, pomoc týkajúca sa použitia pekárskeho masla, pomoc týkajúca sa poskytovania mlieka do škôl). Účelom týchto pomocí je obmedziť využitie intervenčného mechanizmu; regulácia zahraničného obchodu prostredníctvom dovozných ciel [16] a vývozných náhrad v prípade niektorých výrobkov, pokiaľ sú európske ceny vyššie ako svetové; podpora príjmu pre výrobcov mlieka v období 2004 – 2007 (prémia na mlieko a doplnkové platby), ktorá by mala čiastočne kompenzovať pokles ceny mlieka po postupnom znižovaní intervenčných cien [17]. Od roku 2007 sú prémia na mlieko a doplnkové platby povinne oddelené od výroby a zaradené do jednotnej platby [18]. Vyhodnotenie stavu v roku 2008 viedlo k týmto hlavným technickým úpravám: nové zvýšenie výrobných kvót (pozri bod 48), zrušenie pomoci týkajúcej sa sezónneho skladovania niektorých syrov, zrušenie pomoci týkajúcej sa využitia masla v pekárstve, zmiernenie podmienok na pridelenie pomoci týkajúcej sa rozvoja vidieka pre výrobcov mlieka a možnosť členských štátov poskytovať výrobcom pomoc do maximálnej výšky 1,92 % z hodnoty priamej pomoci až do 31. marca 2014. Rozpočtové výdavky 6. Rozpočtové výdavky určené na podporu trhu pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov sa po zavedení kvót na mlieko výrazne znížili a klesli ešte viac v období, v ktorom sa v dôsledku vývoja svetových cien spomalil intervenčný mechanizmus, pomoci týkajúce sa predaja a vývozné náhrady (obrázok 2). Obrázok 2 Výdavky EÚ na produkciu mlieka (1981 – 2007) +++++ TIFF +++++ 7. Dôsledkom reformy 2003 bola zmena organizácie a čítania rozpočtu. Výdavky súvisiace s trhom boli oddelené od priamej podpory poľnohospodárom z dôvodu postupného oddelenia pomoci. Rozpočet na výdavky spojené s produkciou mlieka teda odráža len náklady súvisiace s podporou trhu. Prémie na mlieko a doplnková prémia sa od roku 2005 účtujú ako neviazaná priama pomoc pre Dánsko, Nemecko, Írsko, Luxembursko a Spojené kráľovstvo, od roku 2006 pre Belgicko, Španielsko, Francúzsko, Fínsko a Taliansko a od roku 2007 pre všetky členské štáty EÚ-15. V nových členských štátoch [19] bola pomoc výrobcom mlieka zahrnutá v paušálnej sume na hektár vyplatenej podľa zjednodušeného a prechodného modelu jednotnej platby na plochu. Od rozpočtu na rok 2008 je priama pomoc pre výrobcov mlieka úplne začlenená do jednotnej platby. 8. V roku 2001 Komisia stále odďaľovala myšlienku liberalizácie produkcie mlieka podľa modelu sektora plodín pestovaných na ornej pôde, a to z dôvodu príliš vysokých rozpočtových nákladov [20]. Neskôr sa Komisia vyjadrila v prospech liberalizácie aj napriek súvisiacim nákladom. Dostupné údaje potvrdzujú, že presmerovanie SOT s mliekom neprinesie žiadne nové úspory v rozpočte, ako sa vysvetľuje ďalej v texte. 9. V roku 2005 dosiahli čisté výdavky pre mliekarenské odvetvie viac ako 2750 mil. EUR, z toho 50 % (1370 mil. EUR) tvorili prémia na mliečne výrobky a doplnkové platby [21]. 10. Aj napriek rozšíreniu v roku 2004 dosahovali v roku 2007 čisté výdavky zaúčtované v rozpočtových riadkoch týkajúcich sa mliekarenského odvetvia len 912 mil. EUR, z toho 637 mil. EUR tvorili prémie na mlieko a neoddelené doplnkové platby. Výšku prémií na mlieko a neviazaných doplnkových platieb na ten istý rok možno odhadovať na sumu 3600 mil. EUR. Celkové náklady mliekarenského odvetvia pre daňového poplatníka dosiahli v roku 2007 viac ako 4500 mil. EUR, teda o 64 % viac ako výdavky stanovené v rozpočte na rok 2005 [22]. 11. Keď v roku 2014 nové členské štáty dostanú celú platbu, samotné prémie na mlieko a neviazané doplnkové platby by mohli dosiahnuť hodnotu viac ako 4700 mil. EUR. Bude potrebné pripočítať k nim výdavky na intervencie, opatrenia na predaj alebo vývozné náhrady, pokiaľ tieto trhové nástroje nebudú úplne zrušené. Treba poznamenať, že prechod k oddeleným podporám môže spôsobiť, že niektorí príjemcovia odídu zo sektora produkcie mlieka. Cieľ auditu a audítorský prístup 12. Audit sa týkal efektívnosti riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami Komisiou. Správa sa teda zameriava na túto hlavnú otázku. Dosiahli nástroje riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami svoje hlavné ciele? Presnejšie, riešili sa tieto špecifické otázky: - Dosiahla sa rovnováha na trhu? - Je cena mlieka stabilizovaná? - Aký je vplyv na príjem výrobcov? - Sú európske mliečne výrobky na svetových trhoch konkurencieschopnejšie? Dvor audítorov taktiež zdôraznil najkritickejšie body, ktoré musia byť zohľadnené v procese liberalizácie trhu zahŕňajúcej najmä zrušenie systému kvót na mliekokvót na mlieko. 13. Výsledky auditu sa zakladajú na analýze dostupnej dokumentácie, ako aj na stretnutiach s rôznymi subjektmi v tomto sektore. Dvor audítorov preskúmal štatistické materiály, články, štúdie, správy o činnosti a výsledky hodnotení a predchádzajúcich auditov. Na doplnenie vypracovaných analýz a na preverenie opodstatnenosti prvých záverov o stave a perspektívach mliekarenského odvetvia, ako aj o riadení SOT Dvor audítorov zorganizoval stretnutia s Komisiou (Eurostat a GR AGRI, Riaditeľstvo C a D), ako aj návštevy organizácií a asociácií aktívnych v mliekarenskom odvetví alebo inak kompetentných v tejto oblasti [23]. Pripomienky Dosiahla sa rovnováha na trhu? Systém kvót umožnil obmedziť produkciu mlieka,... 14. Od roku 1984 sa väčšine členských štátov podarilo pomerne rýchlo zabezpečiť rovnováhu medzi kvótami a objemami mlieka predávanými na ich území, či už vo forme dodávok alebo priameho predaja. Po počiatočnej zdržanlivosti bolo stanovenie kvót prijaté vo väčšine sektora ako silný a politicky prípustný regulačný nástroj. Od svojho zavedenia je systém efektívny v tom zmysle, že produkcia Spoločenstva je v súlade so stanoveným limitom. K schváleniu tohto systému určite prispela aj skutočnosť, že limit produkcie, ktorý stanovila Rada, bol dlho nad úrovňou vnútroštátneho dopytu. 15. Obrázok 3 uvádza súčasný súhrn pridelených vnútroštátnych kvót a ich skutočné plnenie členskými štátmi. Počas skúmaného obdobia sa kvóty na dodávky často prekračovali v EÚ-15, avšak len v obmedzenej miere, to znamená najčastejšie o menej ako 1 % v hospodárskych rokoch 1995/1996 až 2004/2005. Naproti tomu sa počas hospodárskeho roka 2004/2005 a nasledujúcich rokov kvóta Spoločenstva na dodávky nevyčerpala na úrovni EÚ-25 ani EÚ-27 (rámček 2). Obrázok 3 Plnenie kvót na mlieko v rámci Spoločenstva (hospodárske roky 1993/1994 až 2007/2008) +++++ TIFF +++++ Rámček 2 Súčasný jav: nevyužívanie kvót na dodávky mlieka v rámci Spoločenstva Od hospodárskeho roku 2004/2005 v sektore mlieka už prekročenie kvót na dodávky v niektorých členských štátoch nekompenzuje neplnenie kvót v ostatných krajinách. V rámci EÚ-25 predstavovalo čisté neplnenie kvót v hospodárskom roku 2004/2005 0,613 mil. ton (0,5 % kvóty), v hospodárskom roku 2005/2006 0,524 mil. ton (0,4 % kvóty) a v hospodárskom roku 2006/2007 1,919 mil. ton (1,4 % kvóty). V prípade hospodárskeho roka 2007/2008 dosiahlo neplnenie kvót 1,682 mil. ton (1,2 % kvóty) v EÚ-25 a 2,222 mil. ton v EÚ-27 (1,0 % kvóty). Dôvody neplnenia kvót sa, samozrejme, menia v závislosti od špecifických podmienok každého členského štátu. Doteraz nebola vypracovaná žiadna hlbšia štúdia o dôsledku zrušenia pomoci na zanechanie sektora produkcie mlieka. 16. Vo vnútroštátnom meradle sa zistili určité konštanty. V nedávnom období (hospodárske roky 2002/2003 až 2007/2008) najčastejšie prekročili svoje kvóty tieto členské štáty (zoradené podľa závažnosti prekročenia): Taliansko, Nemecko, Holandsko, Rakúsko, Dánsko [24], Cyprus a Luxembursko. Opätovne má najväčší podiel na celkovom prekročení (približne 80 % počas hospodárskeho roka 2006/2007) Taliansko. Situáciu v Taliansku od začiatku ovplyvnila skutočnosť, že vnútroštátne kvóty sa stanovili na základe objemov vyprodukovaných v minulosti, ktoré boli nižšie ako samotná spotreba krajiny. Produkciu krajiny stimuluje jej pozícia čistého dovozcu mlieka a mliečnych výrobkov, čo vysvetľuje neustály tlak na vnútroštátnu kvótu na dodávky. Spojené kráľovstvo, Švédsko a odnedávna aj Francúzsko sú členské štáty, ktoré pridelené kvóty využívajú stále menej a menej (obrázok 4). Obrázok 4 Plnenie vnútroštátnych kvót na mlieko (Dodávky v 1000 ton) +++++ TIFF +++++ ... Ale neodstránil nadprodukciu 17. Mliečnymi kvótami sa prísne vymedzila európska produkcia mlieka, ale regulácia celého trhu si počas 20 rokov vyžadovala použitie intervencií, dotovaných vývozov a dotácií spotrebiteľov na zabezpečenie predaja štrukturálnych prebytkov priemyselných výrobkov [25]. V rokoch 1984 až 2004 sa systému kvót nepodarilo odstrániť nadprodukciu (obrázok 5). V rámci systému kvót sa veľké štrukturálne nadbytky dotované daňovými poplatníkmi nepovažovali za protikladné s cieľom rovnováhy. Obrázok 5 Ponuka, spotreba a dotované množstvá mliečnych výrobkov v ekvivalentoch mlieka (1986 – 2008) +++++ TIFF +++++ 18. Vo svojej osobitnej správe č. 6/2001 Dvor audítorov skonštatoval, že kvóty boli stanovené na príliš vysokej úrovni. Európska produkcia mlieka naďalej vytvárala prebytky, pretože nebola v súlade so spotrebou a nedotovanými vývozmi, čo priviedlo Dvor audítorov k odporúčaniu zrušiť systém kvót na mlieko [26]. Úroveň kvót bola viackrát opravená, aby lepšie zodpovedala dopytu, tieto úpravy však neboli dostatočné. V roku 2002 Komisia navrhla predĺžiť systém kvót na mlieko až do 31. marca 2015, keďže kvóty boli potrebné na zachovanie vhodnej rovnováhy trhu [27]. Ďalším argumentom v prospech zachovania kvót je skutočnosť, že obmedzením výrobných štruktúr prispievajú kvóty k udržaniu územného rozdelenia produkcie mlieka, najmä v znevýhodnených vidieckych oblastiach [28]. 19. Od roku 2004 a v dôsledku reformy z roku 2003 sa prebytky začali postupne znižovať z dôvodu ústupu produkcie sušeného mlieka a masla v prospech produkcie syrov a tiež z dôvodu zvýšenej vnútornej spotreby obzvlášť v nových členských štátoch. Napriek tomu v roku 2006 predstavovali dotované mliečne výrobky ešte 15 % európskej produkcie mlieka, avšak s menšou úrovňou pomoci, pretože sa znížili intervenčné ceny masla a sušeného odstredeného mlieka. Prebytky dočasne vymizli až po náraste svetových cien koncom roka 2006 a v priebehu roka 2007 a z dôvodu rastúcej spotreby syrov, čím sa používanie pomoci týkajúce sa predaja a vývozných náhrad stali zbytočnými. Opatrenia na predaj ovplyvnili rovnováhu na trhu len do určitej miery 20. V záujme udržania rovnováhy trhu s mliekom a stabilizovania trhových cien určila SOT s mliekom rôzne opatrenia na predaj [29]: - súkromné skladovanie smotany, niektorých maslových výrobkov a niektorých syrov, - poskytovanie mlieka pre školákov v školských zariadeniach, - použitie sušeného mlieka v potrave pre zvieratá, - spracovanie odstredeného mlieka na kazeín a kazeináty, - využitie masla v rámci systému pomoci na výrobu pečivových výrobkov a zmrzliny 21. Súčasný vývoj vnútornej spotreby tuku (maslo, obrázok 6) a bielkovinových zložiek (sušené odstredené mlieko, obrázok 7) po zrušení pomoci týkajúcej sa predaja v rokoch 2006 a 2007 poukazuje na to, že dodatočný dopyt vytvorený opatreniami na predaj mal obmedzený dosah na rovnováhu trhu. Nárast spotreby za trhové ceny takmer úplne (v prípade masla) alebo z väčšej časti (v prípade sušeného mlieka) kompenzoval zníženie a odstránenie dotovanej spotreby. Obrázok 6 Maslo: dotovaná spotreba v roku 2006 a nedotovaná spotreba v rokoch 2007 a 2008 +++++ TIFF +++++ Obrázok 7 Sušené mlieko: dotovaná spotreba v roku 2006 a nedotovaná spotreba v rokoch 2007 a 2008 +++++ TIFF +++++ Je cena mlieka stabilizovaná? Výrobná cena mlieka: nominálne ceny sú stabilné, ale reálna hodnota klesla [30] Mliečnymi kvótami sa stabilizovali nominálne ceny 22. Prvá fáza fungovania SOT viedla k neudržateľnej situácii. Do roku 1984 fungovala SOT s mliekom ako nástroj na podporu investícií s cieľom nepretržitého zvyšovania produkcie. Výrobcovia počítali so sústavným rastom nominálnych cien, aby mohli financovať svoj rast, a každoročné zvyšovanie cieľovej ceny ich v tom podporovalo. Situácia na trhu, vytváraná SOT až do roku 1984, nebola ani stabilná, ani vyvážená, pretože ju ovplyvňoval súčasne nárast nominálnych výrobných cien a masívna nadprodukcia. Pre výrobcov však bolo možné vývoj na trhu predpokladať, pretože všetky očakávané úpravy cien smerovali k ich zvýšeniu. 23. Až po zavedení kvót na mlieko v roku 1984 sa začali súbežne zohľadňovať ciele stability a rovnováhy v riadení SOT. Systémom kvót na mlieko sa obmedzila ponuka a udržali sa nominálne ceny na relatívne vysokej a stabilnej úrovni [31]. Ak nezohľadníme sezónne zmeny, ceny v EÚ za surové mlieko sa počas obdobia 1984 – 2007 v porovnaní s obdobím pred zavedením kvót zmenili len málo. Komisia odhadovala priemernú nominálnu cenu v roku 2006 na 29 EUR/100 kg; tento priemer zodpovedá rozsahu cien od 20,1 EUR/100 kg v Litve do 40,4 EUR/100 kg na Cypre [32]. 24. Obrázok 8 znázorňuje vývoj priemernej výrobnej ceny v piatich krajinách s najväčšou produkciou mlieka od roku 1971 až po súčasnosť [33]. Tieto členské štáty zabezpečujú približne 75 % (EÚ-15) alebo 65 % (EÚ-25) dodávok mlieka. 25. Po roku 1984 sa teda globálne dosiahol cieľ stability cien. Priorita venovaná počas tohto obdobia stabilite nominálnych cien sa odrazila aj v prakticky úplnej stagnácii cieľovej ceny až do jej zrušenia v roku 2004. Obrázok 8 Nominálna cena mlieka v Nemecku, vo Francúzsku, v Taliansku, Holandsku a Spojenom kráľovstve (1971 – 2007) (Ročné vážené priemery indexov) +++++ TIFF +++++ Obrázok 9 Nominálna cena uhrádzaná výrobcom mlieka v Európe, Spojených štátoch a na Novom Zélande (2000 – 2008) +++++ TIFF +++++ 26. Európski výrobcovia mlieka majú vo všeobecnosti vyššie ceny ako výrobcovia na Novom Zélande, avšak nižšie ako švajčiarski výrobcovia. Európske ceny sú blízke americkým cenám, majú však výhodu v lepšej stabilite (obrázok 9). Pri skutočnom zhodnotení však výrobná cena mlieka zaznamenala nepretržitý pokles 27. Zvyšovanie ceny mlieka v sedemdesiatych rokoch až do roku 1984 bolo poznačené všeobecnou infláciou. V období po zavedení kvót udržanie nominálnych výrobných cien zamaskovalo skutočný, a dosť výrazný pokles reálnych cien. Počas dlhého obdobia výrobcovia mlieka nikdy nezažili stabilné ceny v konštantných menách. Obrázok 10 znázorňuje súhrn tohto poklesu hodnoty prostredníctvom indexu znižovaných cien. Obrázok 10 Znižovaná cena mlieka uhrádzaná výrobcom v Nemecku, vo Francúzsku, v Taliansku, Holandsku a Spojenom kráľovstve (1985 – 2007) (Ročné vážené priemery znižovaných indexov) +++++ TIFF +++++ Spotrebiteľská cena mlieka: z väčšej časti nezávisí od výrobnej ceny 28. Spotrebiteľská cena mlieka z väčšej časti nezávisí od výrobnej ceny, ako to preukazuje štúdia Komisie, podľa ktorej sa od začiatku roka 2000 do polovice roka 2007 nominálne spotrebiteľské ceny mliečnych výrobkov zvýšili o 17 %, zatiaľ čo nominálne ceny platené výrobcom klesli o 6 % [34]. 29. Údaje Eurostatu globálne potvrdzujú, že spotrebiteľské ceny sa vyvíjajú odlišne od výrobných cien [35]. V rokoch 1996 až 2000 zostal index spotrebiteľských cien Eurostatu pre mlieko, syry a vajcia takmer nezmenený (obrázok 11), zatiaľ čo index cien mlieka pre výrobcov klesol a potom opäť stúpol (obrázok 8). V rokoch 2000 až 2007 sa spotrebiteľské ceny lineárne zvýšili o takmer 15 %. Za rovnaké obdobie vykazuje index cien mlieka uhrádzaných výrobcom počas piatich rokov pokles a následne vzrast. 30. V mliekarenskom odvetví, ako aj v celom dodávateľskom reťazci potravín [36], je tvorba spotrebiteľských cien zložitý proces. Zatiaľ čo ceny, ktoré výrobcom platia mliekarne, sledujú vývoj medzinárodného trhu, ceny pre spotrebiteľov sú ovplyvňované nielen nákladmi na surovinu, ale aj ostatnými parametrami, akými sú napríklad energetické alebo mzdové náklady. Mlieko ako surovina má len relatívne obmedzený podiel na spotrebiteľskej cene mliečnych výrobkov, približne 30 až 50 % v závislosti od výrobku [37]. 31. Ďalšou charakteristikou európskeho mliekarenského odvetvia je silná koncentrácia spracovateľov a dodávateľov [38], ktorá im môže byť príťažou pri určovaní cien. Vo svojom oznámení o cenách potravín [39] Komisia zdôrazňuje konsolidáciu v oblasti dodávok potravín, ktorá sa týka najmä mliečnych výrobkov, a pripomína, že "orgány zodpovedné za hospodársku súťaž sa zároveň musia uistiť, že prebiehajúcim procesom konsolidácie sa na miestnom trhu nezhoršujú podmienky hospodárskej súťaže na vyššej ani na nižšej úrovni trhu v neprospech spotrebiteľov a podnikov". 32. Na Novom Zélande začala liberalizácia mliekarenského odvetvia v roku 1985 a v Austrálii v roku 2000. Skonštatovali sme, že po deregulácii nasledovalo výrazné zvýšenie spotrebiteľských cien na Novom Zélande a veľmi mierny pokles v Austrálii [40]. Obrázok 11 Európsky trh: zosúladený index spotrebiteľských cien mlieka, syrov a vajec (1996 – 2007) +++++ TIFF +++++ Aký je vplyv na príjem výrobcov? Vývoj čistého príjmu výrobcov je kontrastný a pomoc predstavuje výrazný a narastajúci podiel na tomto príjme 33. Čistý priemerný príjem poľnohospodárskych podnikov v konštantnej mene má klesajúcu tendenciu (obrázok 12). Podľa údajov Informačnej siete poľnohospodárskeho účtovníctva (Farm Accountancy Data Network – FADN) [41] si špecializované mliekarenské podniky ponechajú v bežných cenách v priemere vyšší príjem než všetci poľnohospodári. Čistý prevádzkový príjem poľnohospodárskych podnikov špecializovaných vo výrobe mlieka [42] v bežných cenách sa vyvíjal v rovnakom tempe ako všetky poľnohospodárske podniky v období 1989 až 2006 (obrázok 13). Príčinou tohto vývoja príjmov chovateľov dobytka na mlieko sú rôzne skutočnosti: - reorganizácia sektora: za posledné roky ukončilo svoju činnosť viac ako 50 % výrobcov (pozri bod 34), - zväčšovanie podnikov a stále narastajúca produktivita: výkonní chovatelia dobytka na mlieko kompenzujú pokles cien neustálym zvyšovaním produkcie, - zvýšenie pomoci (prémie na mliečne výrobky, jednotná platba, pomoc týkajúca sa rozvoja vidieka). Podľa údajov FADN mlieko zabezpečuje približne 60 % príjmov podnikov špecializovaných vo výrobe mlieka, toto percento má však klesajúcu tendenciu. FADN ďalej poukazuje na to, že podiel podpôr [43] na hrubom prevádzkovom výsledku sa výrazne mení v jednotlivých členských štátoch; tento podiel veľmi narástol v rokoch 2000 až 2006, pričom rozsah sa mení podľa členských štátov (tabuľka 1). Obrázok 12 Vývoj čistého príjmu v poľnohospodárstve pri konštantných cenách (Všetky typy produkcie, 1993 – 2008) +++++ TIFF +++++ Obrázok 13 Vývoj čistého príjmu pri bežných cenách v prevádzkach špecializovaných v oblasti mlieka (1989 – 2006) +++++ TIFF +++++ Tabuľka 1 Podiel dotácií na hrubom prevádzkovom príjme pred zdanením a sadzby pre mliekarenské podniky (2000, 2004 a 2006) Zdroj: FADN; Hrubý prevádzkový príjem pred zdanením, dane a DPH = hrubý prevádzkový príjem (SE410) – bilancia prevádzkových dotácií a daní (SE 600) + prevádzkové dotácie spolu (SE 605). | 2000 | 2004 | 2006 | Belgicko | 11 % | 19 % | 28 % | Česká republika | | 44 % | 60 % | Dánsko | 18 % | 28 % | 31 % | Nemecko | 18 % | 31 % | 36 % | Grécko | 14 % | | 46 % | Španielsko | 5 % | 12 % | 17 % | Estónsko | | 32 % | 43 % | Francúzsko | 22 % | 33 % | 40 % | Maďarsko | | 42 % | 41 % | Írsko | 15 % | 22 % | 36 % | Taliansko | 10 % | 11 % | 16 % | Litva | | 35 % | 37 % | Luxembursko | 31 % | 43 % | 46 % | Lotyšsko | | 58 % | 63 % | Holandsko | 4 % | 12 % | 23 % | Rakúsko | 32 % | 44 % | 42 % | Poľsko | | 22 % | 35 % | Portugalsko | 18 % | 27 % | 37 % | Fínsko | 72 % | 73 % | 77 % | Švédsko | 36 % | 41 % | 56 % | Slovensko | | 43 % | 65 % | Slovinsko | | 37 % | 37 % | Spojené kráľovstvo | 16 % | 23 % | 34 % | Dôsledkom reštrukturalizácie je výrazný pokles počtu podnikov 34. Cieľ zabezpečiť rovnocennú životnú úroveň pre výrobcov mlieka, najmä zvýšením ich individuálnych príjmov, sa dosahuje predovšetkým nárastom produktivity podnikov. Reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia a nepretržité znižovanie počtu podnikov majú za následok udržanie, dokonca nárast priemerného štatistického príjmu výrobcov mlieka. V rokoch 1995 až 2007 stratila EÚ-15 polovicu zo svojich mliekarenských podnikov, inak povedané, viac ako 500000 výrobcov ukončilo počas tohto obdobia svoju činnosť. Reštrukturalizácia je obzvlášť viditeľná v Dánsku, Grécku, Španielsku, Taliansku a Portugalsku. 35. Reštrukturalizácia sektora sa vo všetkých členských štátoch prejavuje ako neustály rast priemernej veľkosti podnikov, priemernej kvóty na dodávky a produktivity dobytka (príloha II). 36. Medzi členskými štátmi a tiež v rámci nich existuje výrazná rôznorodosť výrobných štruktúr: - v Dánsku, Holandsku a Spojenom kráľovstve je priemerná veľkosť stád a množstvo dodacích kvót výrazne vyššia ako v ostatných členských štátoch EÚ-15, - situácia je veľmi odlišná v nových členských štátoch. V Českej republike, Estónsku, Maďarsku a na Slovensku je priemerná kvóta na dodávku pomerne vysoká, pretože v sektore dominuje niekoľko veľmi veľkých podnikov; tieto podniky koexistujú s mnohými malými výrobcami, pričom mnohí z nich nezískali kvóty na dodávky; a na druhej strane, v Lotyšsku, Litve, a Poľsku sú držiteľmi kvót najmä veľmi malé rodinné podniky, - v rámci všetkých členských štátov strednej a východnej Európy praktizuje väčšina mliekarenských podnikov polosamozásobiteľské poľnohospodárstvo; 67 % stád malo v roku 2005 najviac dve kravy. 37. Výrazný rozdiel pretrváva medzi európskymi mliekarenskými prevádzkami a konkurenčnými prevádzkami na svetovom trhu (tabuľka 2). Malé podniky (1 až 29 kráv) zabezpečujú ešte 30 % európskej produkcie, ale v Spojených štátoch je to len 1,2 % produkcie, stáda s viac ako 2000 kravami tam plnia 23 % národnej produkcie mlieka. Väčšia časť európskej produkcie pochádza z podnikov, ktoré majú 30 až 49 kráv (20 %), a viac ako 50 kráv (50 %) [44]. Tabuľka 2 Štruktúra produkcie v Európe (2005), Spojených štátoch a na Novom Zélande (2006) Zdroj: 1) Eurostat (priemerné stádo = počet kráv/počet podnikov v roku 2005). 2) Livestock Improvement Corporation (LIC), "New Zealand Dairy statistics 2005/2006" (Štatistiky o mliekarenskom odvetví na Novom Zélande v rokoch 2005/2006). 3) USDA, "Profits, costs and the changing structure of the dairy farming" (Zisky, náklady a meniaca sa štruktúra chovu dobytka na mlieko), september 2007 a USDA, "World markets and trade" (Svetové trhy a obchod), júl 2008. | Priemerné stádo | EÚ-25 (1) | 15 | EÚ-15 (1) | 35 | EÚ-10 (1) | 5 | Nový Zéland (2) | 322 | Spojené štáty (3) | 120 | Sú európske mliečne výrobky na svetových trhoch konkurencieschopnejšie? Európsky vývoz mliečnych výrobkov má klesajúcu tendenciu 38. Svetový trh s mliečnymi výrobkami je veľmi úzky: týka sa len 6 % svetovej výroby mlieka (2007) a ceny sú nestále [45]. Týka sa najmä spracovaných výrobkov s nízkym obsahom vody, akými sú sušené mlieko, maslo a syry. V roku 2007 EÚ vyviezla približne 9 % svojej celkovej produkcie v ekvivalentoch mlieka [46], čím sa stala druhým svetovým vývozcom za Novým Zélandom. 39. Svetové ceny sušeného mlieka a masla sú takmer neustále nižšie ako ceny platné v EÚ. Lacnejší svetový trh tak slúži predovšetkým ako jediné východisko pre produkciu, ktorú domáci trh nemôže absorbovať. Svetové ceny menej ovplyvňujú úroveň vývozov v prípade výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, akými sú napríklad syry. Tabuľka 3 Podiel EÚ na svetových vývozoch niektorých mliečnych výrobkov (v %) Zdroj: Európska komisia, GR pre poľnohospodárstvo a GR pre rozvoj vidieka. | 1984 | 1995 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | EÚ-10 | EÚ-15 | EÚ-25 | EÚ-27 | Maslo/maslový olej | 48,4 | 27 | 20,8 | 19,6 | 21,8 | 30 | 41,4 | 39,7 | 29,9 | 29,1 | Odtučnené sušené mlieko | 30 | 31,6 | 29,1 | 12,7 | 13,3 | 19,4 | 27,4 | 17,4 | 7,2 | 19,7 | Syry | 52 | 48,6 | 28,6 | 30 | 32,3 | 30,3 | 38,8 | 34,8 | 34,1 | 35,9 | Plnotučné sušené mlieko | 70,2 | 48,1 | 37,6 | 29,8 | 28,3 | 27,6 | 28,3 | 27,2 | 23,9 | 22 | Zahustené mlieko | 67,7 | 61,7 | 51,6 | 44,4 | 45,5 | 38,9 | 30,7 | 28,5 | 29 | 36,1 | 40. Pozícia EÚ na svetovom trhu sa zhoršila po zavedení kvót na mlieko, čo bolo na prospech najmä Novému Zélandu a Austrálii. Podiel EÚ na svetovom obchodovaní s mliečnymi výrobkami sa naďalej zmenšuje (tabuľka 3) [47] a európske vývozy mliečnych výrobkov majú klesajúcu tendenciu (obrázok 16). 41. Vývozy zaznamenali pokles v roku 2008, to sa však netýkalo sušeného plnotučného mlieka. Vyvážané množstvá však prekračujú úroveň nedotovaných vývozov dosahovanú pred júnom 2007. Obrázok 14 Vývozy EÚ v oblasti masla, sušeného odstredeného mlieka a plnotučného sušeného mlieka (1995 – 2008) +++++ TIFF +++++ Európska Únia výrazne zredukovala vývozné dotácie na mliečne výrobky 42. Cieľom vývozných dotácií je zabezpečiť účasť Spoločenstva na medzinárodnom obchode s mliekom a mliečnymi výrobkami [48]. Vývozné náhrady na mliečne výrobky sa zakladajú na rozdiele medzi vnútroštátnymi a svetovými cenami. Hodnota a objem dotovaného vývozu sú však obmedzené kvótami GATT pre štyri kategórie výrobkov: maslo a maslový olej, sušené odstredené mlieko, syr a ostatné mliečne výrobky [49]. 43. Od roku 2004 sa sadzba náhrady mechanicky znížila, aby sa zohľadnil plánovaný pokles intervenčných cien masla a sušeného odstredeného mlieka. Európske vývozy boli aj naďalej dotované z dôvodu cenových rozdielov, ktoré pretrvávali medzi európskym a svetovým trhom po znížení intervenčných cien. Od júna 2007 do decembra 2008 stanovila Komisia nulovú sadzbu náhrady pre všetky výrobky. Svetový trh je ťažko dostupný bez rozpočtovej pomoci 44. V prípade základných výrobkov, akými sú maslo a sušené odstredené mlieko (SOM), je svetový trh pre európskych výrobcov druhoradým trhom. V minulosti, okrem období vysokých svetových cien, mali výrobcovia na tento trh prístup len vďaka rozpočtu Spoločenstva. Každý výrazný pokles svetových cien spôsoboval, že sa základné európske výrobky stávali na svetovom trhu nekonkurencieschopnými. 45. Keďže je dopyt po mliečnych výrobkoch na európskom trhu nepružný, zvýšenie produkcie po zrušení kvót na mlieko bude mať za následok výrazný nárast vývozu mliečnych výrobkov EÚ. Podľa plánu, ktorý Komisia prijala počas vyhodnocovania stavu, sa 70 % dodatočnej produkcie bude musieť vyvážať [50]. Komisia verí, že vývoz sa bude rozvíjať bez potreby využívania vývozných náhrad, ktoré by sa mali zrušiť okolo roku 2013. Dosiahnutie tohto cieľa závisí od kapacity priemyslu EÚ odpovedať na svetový dopyt, ale aj od menových faktorov. Začiatkom roku 2009 pokles svetových cien, spojený s poklesom dolára voči euru, opätovne zdôraznil problém konkurencieschopnosti európskych výrobcov a prinútil Komisiu obnoviť systém vývozných náhrad. Najkritickejšie skutočnosti, ktoré musia byť zohľadnené v procese liberalizácie mliekarenského odvetvia Úvodná poznámka: kvóty na mlieko mali byť zrušené po reforme v roku 2003 46. Reforma, o ktorej rozhodla Rada v roku 2003 na základe možností stanovených v Agende 2000, jasne vymedzovala postup na zrušenie kvót v mliekarenskom odvetví: ukončenie kvót na mlieko je naplánované na rok 2015. Komisia pravidelne informovala sektor o situácii na trhoch a o vývoji politiky v oblasti mlieka smerom k liberalizácii [51]. 47. V procese postupnej deregulácie pomohli rozhodnutia o zrušení cieľovej ceny, poklese intervenčných cien [52] a obmedzeniach intervenčných množstiev výrazne zmenšiť mechanizmus podpory prostredníctvom cien, ktorý bol kompenzáciou pre výrobné limity. Týmito rozhodnutiami Komisia upozornila sektor, že výroba masla a sušeného odstredeného mlieka sa stane menej ziskovou, a odporučila prechod k výrobkom s vyššou pridanou hodnotou, akými sú napríklad syry [53]. 48. V roku 2008 sa osobitný konzultačný proces zúčastnených strán v rámci vyhodnotenia stavu týkal najmä spôsobu riadenia prechodu k zrušeniu kvót. Rada odsúhlasila princíp etapovitého zvyšovania vnútroštátnych kvót, aby sa zabezpečilo "hladké ukončenie systému kvót" [54]. Kvóty členských štátov sa medziročne päťkrát zvýšia v hospodárskych rokoch 2009/2010 a 2013/2014, až do ich úplného zrušenia 31. marca 2015. Výnimkou bola kvóta pre Taliansko, ktorá sa od hospodárskeho roku 2009/2010 zvýšila o 5 %. Toto zvýšenie sa pripočíta k všeobecnému zvýšeniu kvót o 2 % od 1. apríla 2008 (2,5 % pre jedenásť členských štátov EÚ-15) [55]. Od hospodárskeho roka 2009/2010 sa okrem toho úprava dodávaných množstiev vypočítaná na základe rozdielu medzi skutočným a referenčným obsahom tukov zmiernila v prospech každého výrobcu [56]. Okamžitým dôsledkom týchto opatrení bude úplné alebo čiastočné vyriešenie problému členských štátov, ktorých kvóta je nedostatočná, v prvom rade Talianska. 49. Komisia sa domnieva, že po zrušení kvót na mlieko [57]: - väčšina podnikov špecializovaných na produkciu mlieka bude môcť pokračovať vo svojej činnosti, - spotrebitelia zaznamenajú čiastočné zníženie cien mliečnych výrobkov. 50. Podľa rôznych štúdií sa očakávajú tieto všeobecné vplyvy po zrušení kvót na mlieko [58]: - zvýšenie produkcie mlieka, ktoré by malo mať za následok zníženie trhových cien [59], - zníženie príjmov výrobcov napriek vyšším vyprodukovaným množstvám, - presun spokojnosti výrobcov smerom k spotrebiteľom, - oživenie vývozov EÚ, ktoré by mohli spôsobiť pokles svetových cien. 51. Dvor audítorov uznáva, že prediktívna hodnota modelov je obmedzená [60], chcel by však zdôrazniť najkritickejšie prvky, ktoré musia byť zohľadnené v procese liberalizácie trhu s mliekom. Rovnováha trhu: nestabilita trhov môže rýchlo opäť vytvoriť prebytky 52. Podľa Komisie na poľnohospodárskych trhoch "ceny budú vykazovať vyššiu mieru výkyvov, ako to bolo v ostatných desaťročiach (…). V dôsledku toho by akékoľvek výrazné zmeny v dopyte alebo ponuke mohli rýchlo spôsobiť vyššiu mieru nestálosti cien. Lepšia schopnosť prispôsobovať výrobu prostredníctvom väčšej orientácie na trh v kombinácii s primeranými záchrannými sieťami je zásadným predpokladom na to, aby poľnohospodári mohli ľahšie reagovať na zvýšenú nestálosť podmienok na trhu [61]". 53. V rámci vyhodnotenia stavu sa Rada na návrh Komisie rozhodla zachovať verejnú intervenciu na trhu ako "záchrannú sieť", ktorá bude spočívať v intervenčnom nákupe masla a sušeného odstredeného mlieka. Objemy nakupované za fixnú cenu budú limitované na 30000 ton v prípade masla a 109000 ton v prípade sušeného odstredeného mlieka. Komisia môže na základe výberového konania vykonať aj dodatočný nákup nad určené limity. V prípade dosiahnutia limitov Komisia rozhodne o intervenčných objemoch a cenách podľa vývoja na trhu. 54. Keďže EÚ produkuje približne 2 milióny ton masla a 900000 ton sušeného odstredeného mlieka, na dosiahnutie limitu bude stačiť prebytočná výroba vo výške 1,5 % (v prípade masla) alebo 12,11 % (v prípade sušeného mlieka). Inými slovami, obidva limity zodpovedajú nákupu približne 1,8 mil. ton ekvivalentov mlieka zo 148 mil. ton vyprodukovaných v Európe, teda 1 % [62]. Záchranná sieť je však malého rozsahu, preto existuje riziko, že jej prospešnosť bude obmedzená, neprimeraná závažnosti prebytkov hroziacich v EÚ v prípade veľkej krízy. Koncom roka 2008 v kontexte finančnej a hospodárskej krízy sa nestabilita trhov premietla do opätovného výskytu prebytkov masla a sušeného mlieka. Zatiaľ čo v rokoch 2007 a 2008 boli intervenčné zásoby prázdne, na konci prvého štvrťroka 2009 obsahovali 36700 ton masla a 67500 ton sušeného mlieka. Za tri mesiace teda nákupy Komisie presiahli intervenčný limit pre maslo a dosiahli viac ako 60 % limitu pre sušené mlieko. Reštrukturalizácia mliečnej výroby: riziko výrazného zníženia počtu chovateľov z najviac znevýhodnených oblastí a geografickej koncentrácie výroby 55. Komisia sa domnieva, že reštrukturalizácia sektora bude pokračovať. Na obdobie 2003 – 2013 predpokladá ročnú úroveň vymiznutia poľnohospodárskych podnikov na 2,8 % a 3,7 % [63]. 56. Nepretržité miznutie poľnohospodárskych podnikov, a obzvlášť mliekarenských podnikov, predstavuje sociálno-hospodársku výzvu v znevýhodnených oblastiach, najmä horských, v ktorých sú výrobcovia obmedzovaní svojimi možnosťami reštrukturalizácie a presunutia produkcie [64]. 57. Okrem toho systém kvót na mlieko bol vytvorený na vnútroštátnej báze, aby medziiným zabránil postupnej delokalizácii produkcie do oblastí najvhodnejších na chov dobytka na mlieko. V roku 2005 však väčšina európskej produkcie mlieka, približne 50 %, bola koncentrovaná na 11 % územia EÚ [65]. Problém prostredia je evidentný: očakávaným vplyvom deregulácie a poklesu cien je zintenzívnenie produkcie vo vysoko efektívnych regiónoch, kde je tlak na prostredie už aj tak silný, zatiaľ čo mnohí chovatelia budú nútení opustiť svoju profesiu v najmenej produktívnych regiónoch, obzvlášť na horských územiach [66]. 58. V roku 2001 Komisia otvorene uznala sociálno-hospodárske problémy alebo problémy životného prostredia súvisiace s reštrukturalizáciou sektora, v prvom rade zachovanie výroby v "znevýhodnených oblastiach Spoločenstva, najmä v horských oblastiach, kde sú výrobné náklady vyššie a produkcia mlieka je často jedinou možnou poľnohospodárskou aktivitou". Domnievala sa tiež, že "koncentrácia produkcie mlieka by mohla spôsobiť vážne problémy v oblasti životného prostredia" a mohla by, okrem iného, "viesť k štandardizácii výrobkov, a tým k poklesu ich kvality" [67]. 59. Komisia uznala, že v najviac znevýhodnených oblastiach (24 % územia EÚ, čo predstavuje 57 % využiteľnej poľnohospodárskej plochy), najmä horských, sú potrebné špecifické opatrenia. V nadväznosti na vyhodnotenie stavu v roku 2008 sa reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia stala jednou z nových výziev, ktoré si členské štáty môžu zaradiť do svojho programu rozvoja vidieka [68]. Konkurencieschopnosť na svetových trhoch: súčasný cieľ pre výrobcov aj spracovateľov 60. Jadrom reformy je zabezpečiť konkurencieschopnosť európskych výrobcov mlieka. Dosiahnutie tohto cieľa závisí od schopnosti európskeho mliekarenského odvetvia prispôsobiť sa svetovému dopytu v oblasti cien a kvality výrobkov. 61. Úroveň európskych cien sa musí priblížiť úrovni svetových cien, ktoré sú štrukturálne nižšie, aby sa stali konkurencieschopnými, pričom treba prihliadať na skutočnosť, že od roku 2003 priame pomoci a doplnkové platby čiastočne kompenzujú pokles cien. V dôsledku liberalizácie sa zvyšuje vplyv svetového trhu s maslom a sušeným mliekom na výrobné ceny v EÚ. Konvergencia cien má za následok nevyhnutnosť v pokračovaní reštrukturalizácie, pretože európske výrobné štruktúry sú stále odlišné od konkurenčných štruktúr mimo Spoločenstva (pozri bod 37). V EÚ-15 marža mliekarenských podnikov nie je priamo závislá od veľkosti stáda [69]. Skonštatovali sme, že podniky vykazujúce pozitívne marže nie sú nevyhnutne tie najväčšie, sú to skôr podniky s najvyššou hustotou, vysokými výkonmi a nízkou ročnou pracovnou jednotkou. 62. Napriek tomu, že EÚ je najväčším vývozcom syrov, pokiaľ ide o výrobky, odbyt na svetovom trhu sa týka stále väčšinou základných výrobkov, akými sú sušené mlieko a maslo (údaje za rok 2008). V minulosti boli európski výrobcovia týchto výrobkov konkurencieschopní na svetových trhoch len v období vysokých cien. Na zachovanie výrazných trhových podielov na svetovom trhu bude potrebné, aby výrobcovia syrov a ostatných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou zohrávali čoraz väčšiu úlohu v súlade s cieľom liberalizácie, ktorý znamená väčšiu orientáciu sektora na trh. Závery a odporúčania 63. Politika EÚ v mliekarenskom odvetví bola navrhnutá na dosiahnutie komplexného množstva cieľov, najmä rovnováhy na trhu, stabilizovania cien mlieka a mliečnych výrobkov, zabezpečenie rovnocennej životnej úrovne výrobcov a zlepšenie konkurencieschopnosti európskych mliečnych výrobkov na medzinárodných trhoch. V správe Dvora audítorov sa analyzuje úroveň dosiahnutia týchto cieľov a upozorňuje sa na prvky, ktoré sa javia ako najkritickejšie v súčasnom procese liberalizácie európskeho mliekarenského odvetvia. Rovnováha trhu 64. Kvóty na mlieko sú od roku 1984 kľúčovým bodom európskej politiky v mliekarenskom odvetví. Od svojho zavedenia prísne obmedzili produkciu, avšak ich úroveň bola dlho príliš vysoká vzhľadom na absorpčné kapacity trhu. Vnútroštátne limity sa stanovili na základe historických výrobných údajov a niektoré národné kvóty, najmä pre Taliansko, boli systematicky prekračované. 65. Systém kvót bol teda dlho sprevádzaný dotovanými štrukturálnymi prebytkami. Po vzostupe svetových cien koncom roka 2006 a počas roka 2007 sa prebytky po prvýkrát takmer odstránili. Táto situácia nemohla byť považovaná za definitívnu, ako dokazuje aj obnovenie prebytkov v rokoch 2008 a 2009. 66. Na trhu liberalizovanom vďaka zrušeniu kvót zostanú výrobné kapacity relatívne nemenné a výrobcovia nemusia byť schopní rýchlo sa adaptovať na fluktuácie dopytu. Rada sa rozhodla zachovať nástroj intervenčnej politiky ako "záchrannú sieť". Záchranná sieť však má iba malý rozsah, preto existuje riziko, že jej prospešnosť bude obmedzená, neprimeraná závažnosti prebytkov hroziacich v EÚ v prípade veľkej krízy. Odporúčanie č. 1 Komisia musí pokračovať v kontrole vývoja trhu s mliekom a mliečnymi výrobkoma a uplatňovať opatrenia potrebné na to, aby sa predišlo opakovaniu stavu nadprodukcie v dôsledku deregulácie mliekarenského odvetvia. V opačnom prípade by sa cieľ Komisie, ktorým je zachovanie minimálnej úrovne regulácie typu záchranná sieť, mohol rýchlo stať nedosiahnuteľným. Cena mlieka 67. Stanovenie referenčných cien a kvót umožnilo zabezpečiť stabilitu nominálnych cien počas predchádzajúcich dvadsiatich rokov. S ohľadom na infláciu sa však reálne ceny počas tohto obdobia značne narušili, čím sa potom marže výrobcov výrazne znížili. Výrobcovia podliehali neustálemu tlaku na zlepšenie efektivity a produktivity a najmenej efektívni boli z trhu vytlačení, hoci tento jav mohol byť v niektorých prípadoch zmiernený kapitalizáciou kvót. Vývoj spotrebiteľských cien mlieka a mliečnych výrobkov nemusí nevyhnutne odrážať zmeny výrobných cien. Odporúčanie č. 2 Dvor audítorov uznáva, že proces tvorby cien v oblasti potravín je obzvlášť komplexný, napriek tomu sa domnieva, že Komisia ho musí pravidelne kontrolovať. Komisia a členské štáty musia zaručiť, že koncentrácia spracovateľských a dodávateľských podnikov nepostaví výrobcov mlieka do situácie ozajstných cenových príjemcov (price-takers) a neobmedzí možnosť konečných spotrebiteľov profitovať z poklesu cien. Príjmy výrobcov 68. V kontexte všeobecného poklesu poľnohospodárskych príjmov si chovatelia dobytka na mlieko zachovávajú priemerne vyšší príjem ako ostatní poľnohospodári. Práve štrukturálna úprava umožňuje udržať priemerný štatistický príjem výrobcov mlieka. V rokoch 1995 až 2007 stratila EÚ-15 polovicu zo svojich mliekarenských podnikov. 69. Táto konsolidačná tendencia produkcie by mala pokračovať, dokonca sa urýchliť od momentu, keď najviac znevýhodnené oblasti zaznamenajú pokles alebo vymiznutie produkcie a keď sa produkcia začne koncentrovať v zónach s intenzívnym poľnohospodárstvom. Tento vývoj sa môže javiť ako negatívny pre prostredie a sociálnu štruktúru znevýhodnených zón, v ktorých je produkcia mlieka jednou zo zriedkavých a možných poľnohospodárskych aktivít. Odporúčanie č. 3 Pokiaľ ide o mliekarenské odvetvie, predchádzajúca politika podpory prostredníctvom cien ani súčasná politika priamej podpory príjmu nie sú v praxi cielené politiky, či už územne alebo sociálne [70]. So zreteľom na význam produkcie mlieka v rámci poľnohospodárstva a jej vplyv na organizáciu vidieka, Dvor audítorov odporúča Komisii prehĺbiť úvahy o stratégiách na zdolanie: - špecifických problémov regiónov, v ktorých je produkcia mlieka zraniteľnejšia, najmä v horských oblastiach, - environmentálnych dôsledkov geografickej koncentrácie produkcie mlieka. Konkurencieschopnosť na svetových trhoch 70. Podiel EÚ na svetovom obchode s mliečnymi výrobkami sa od roku 1984 stále zmenšuje. Hlavným cieľom súčasného vývoja smerom k liberalizácii sektora je zabezpečiť konkurencieschopnosť európskych výrobcov mlieka. V súlade s dohodami SOT sa za posledné roky európska pomoc týkajúca sa vývozu mliečnych výrobkov značne znížila. 71. Svetový trh s mliečnymi výrobkami sa týka najmä základných výrobkov, akými sú sušené mlieko a maslo. Európski výrobcovia týchto výrobkov boli na svetových trhoch konkurencieschopní len v období vysokých cien. Mimo týchto období vyvážali len s pomocou rozpočtu Spoločenstva. 72. Po výraznom raste za posledné roky začal dopyt na svetových trhoch klesať. Z tohto dôvodu Komisia v roku 2009 obnovila systém vývozných náhrad, ktorých úroveň bola v roku 2007 nulová. Toto riešenie by však už zo strednodobého hľadiska nebolo možné, ak by dohody o svetovom obchode, ktoré sú v štádiu rokovaní, dospeli k zrušeniu vývozných náhrad. Budúci rozvoj vývozu je podmienený vývojom svetového dopytu a kapacitou priemyslu EÚ, ktorá by tento dopyt uspokojovala. Odporúčanie č. 4 Pre európske mliekarenské odvetvie zostane svetový trh len sekundárnym trhom, na ktorý bude mať EÚ prístup len počas obdobia vysokých svetových cien. Len výrobcovia syrov a iných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou môžu očakávať trvalo udržateľný podiel na trhu. Preto je nevyhnutné, aby Komisia a členské štáty pokračovali v úsilí preorientovať produkciu mlieka prioritne na uspokojenie potrieb domáceho európskeho trhu, a doplnkovo na výrobu syrov a ostatných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, ktoré môžu byť vyvážané na svetový trh bez rozpočtovej pomoci. Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 23. júla 2009. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Medzinárodná mliekarenská federácia, "Production of cow milk" (Výroba kravského mlieka), 2007, http://www.fil-idf.org. Európska komisia, "Agriculture in the European Union - Statistical and economic information 2008" (Poľnohospodárstvo v Európskej únii – Štatistické a hospodárske údaje za poľnohospodársky rok 2008). [2] Ernst and Young, "OCM viande bovine. Évaluation des mesures de marché dans le secteur de la viande bovine" (SOT hovädzie mäso. Posúdenie trhových opatrení v sektore hovädzieho mäsa). Konečná správa, december 2007. [3] Medzinárodná mliekarenská federácia, "Production of cow milk" (Výroba kravského mlieka), 2007, http://www.fil-idf.org. [4] Eurostat, údaje z roku 2006. [5] V zmysle článku 33 Zmluvy o ES je cieľom spoločnej poľnohospodárskej politiky:a)zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a zabezpečovaním racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov, najmä pracovnej sily;b)zabezpečiť týmto spôsobom primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve;c)stabilizovať trhy;d)zabezpečiť riadne zásobovanie;e)zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny. [6] Dvor audítorov prvýkrát otvoril túto otázku vo svojej osobitnej správe č. 2/99 o účinkoch reformy SPP v sektore obilnín (Ú. v. ES C 192, 8.7.1999). Okrem toho v súlade s judikatúrou Súdneho dvora musia inštitúcie Spoločenstva zabezpečiť trvalú rovnováhu, ktorú môžu vyžadovať prípadné spory medzi cieľmi posudzovanými oddelene, a prípadne priznať jednému z nich dočasnú prevahu vyžadovanú hospodárskymi skutočnosťami alebo okolnosťami, rozsudok z 19. marca 1992, vo veci C 311/90, Jozef Hierl/Hauptzollamt Regensburg, Zb. 1992, s. I-02061, bod 13. [7] Odôvodnenia 3 a 9 nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48) a odôvodnenia 19, 36, 43 a 60 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1). [8] Odôvodnenia 2, 5, 9 a 25 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a odôvodnenia 10, 19, 43 a 60 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [9] Odôvodnenie 2 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a odôvodnenie 10 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [10] Článok 33, ods. 2 písm. b) Zmluvy o ES. [11] Odôvodnenie 4 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a odôvodnenie 16 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [12] Odôvodnenie 4 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a odôvodnenie 10 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [13] Nariadenie Rady (EHS) č. 856/84 z 31. marca 1984, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 804/68 o spoločnej organizácii trhu v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (Ú. v ES L 90, 1.4.1984, s. 10). [14] Zrušenie cieľovej ceny mlieka, pokles intervenčných cien, zvýšenie vnútroštátnych kvót o 1,5 % a tiež postupné znižovanie poplatkov pre výrobcov v prípade prekročenia kvót viedli k oslabeniu mechanizmu podpory cien. [15] Nariadenie (ES) č. 1234/2007. [16] SOT s mliekom a mliečnymi výrobkami pôvodne mala mechanizmus dovozných poplatkov založený na "prahovej cene". Tento systém bol zrušený v roku 1995 (dohody GATT z 15. decembra 1993) a nahradený pevnými colnými poplatkami. [17] Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1), články 95 až 97. [18] Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003, článok 47 ods. 2. [19] Okrem Malty a Slovinska, ktoré sa rozhodli uplatňovať bežný systém jednotnej platby na regionálnej úrovni od roku 2007. [20] Odpovede Komisie na osobitnú správu č. 6/2001 o kvótach na mlieko. [21] Výdavky v rozpočtových riadkoch 050212, 05030216 a 05030217. [22] V roku 2004 OECD preukázala, že prémie na mliečne výrobky nutne zasiahnu spokojnosť daňových poplatníkov. Pozri Analýzu reformy SPP z roku 2003 ("Analyse de la réforme de la PAC de 2003"), OECD, Paríž 2004. [23] Uskutočnili sa návštevy týchto organizácií: - Európska asociácia výrobcov mlieka (EDA), ktorá zastupuje záujmy európskeho mliekarenského priemyslu v európskych inštitúciách, a takisto v medzinárodných organizáciách, akými sú Svetová obchodná organizácia alebo Výbor pre potravinový kódex; - COPA-COGECA. Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií Európskej únie (COPA) a Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev Európskej únie (COGECA) zastupujú politické záujmy družstiev a európskych poľnohospodárov v Európskej únii; - Institut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (Hospodársky inštitút pre potravinársky priemysel); - IFCN (International Farm Comparison Network, Medzinárodná komparatívna sieť podnikov); - Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD).Audítori sa ďalej zúčastnili na dvoch seminároch venovaných budúcnosti mliekarenského odvetvia, International Management Forum Milk (Medzinárodné fórum o riadení v sektore mlieka) (v Rige) a World Dairy Summit (Svetový samit venovaný mlieku) v roku 2007 (v Dubline), ako aj na informačných a konzultačných zasadnutiach zorganizovaných Komisiou v rámci kontroly stavu v roku 2008. [24] Dánsko však nevyčerpalo svoju kvótu v hospodárskom roku 2007/2008. [25] Európska komisia, GR VI, "Situation et perspectives du secteur laitier. PAC 2000" (Stav a perspektívy mliekarenského odvetvia, SPP 2000), pracovný dokument, apríl 1997. AND-International/ABTQ. Hodnotenie SOT "Lait et produits laitiers" (Mlieko a mliečne výrobky) a nariadenia o kvótach, konečná správa, marec 2002. [26] Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 6/2001 o kvótach na mlieko (Ú. v. ES C 305, 30.10.2001). [27] Európska komisia, "Rapport sur les quotas laitiers" (Správa o kvótach na mlieko), pracovný dokument Komisie, SEK (2002) 789 v konečnom znení z 10.7.2002. [28] Odpovede Komisie na osobitnú správu č. 6/2001 o kvótach na mlieko. [29] Odôvodnenia 19, 43 a 60 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [30] Nominálne ceny alebo bežné ceny: vrátane menovej inflácie; reálne ceny: bez zohľadnenia menovej inflácie. [31] Nestálosť cien má klesajúcu tendenciu v systéme regulovanom prostredníctvom kvót: pozri najmä dokument p. J. M. Boussarda, "Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets" (Nástroje riadenia cenového rizika v poľnohospodárskom trhu a ďalších nestabilných trhoch), FEA Thursday seminar, São Paulo, október 2003. [32] Európska komisia, Štatistiky riadiaceho výboru pre mlieko, údaje predložené členskými štátmi ( 22. januára 2009). [33] Keďže v produkcii mlieka krátkodobá fluktuácia cien odráža sezónne zmeny, v členských štátoch sa ako ukazovateľ stability používa vývoj priemernej ročnej výrobnej ceny. Ceny v absolútnom vyjadrení, ktoré členské štáty odovzdali Eurostatu, majú nestálu spoľahlivosť a neumožňujú výpočet štatisticky reprezentatívnej váženej priemernej ceny. Preto sa tu uvádza vývoj cien v EÚ so zohľadnením najdôležitejších indexov členských štátov z pohľadu produkcie. [34] Európska komisia, GR AGRI, "Dôsledky vývoja cien poľnohospodárskych výrobkov pre spotrebiteľov", dokument CM/WM/PB D(2007) 34703 z 13.11.2007. [35] Porovnateľnosť údajov nie je ideálna: obrázok 8 znázorňuje vývoj ceny uhrádzanej výrobcom v piatich členských štátoch EÚ-15 považovaných za najväčších výrobcov. Obrázok 11 znázorňuje údaje týkajúce sa vajec a okrem toho sa vzťahuje na spotrebu celej populácie EÚ, ktorej počet a štruktúra sa výrazne zmenili počas skúmaného obdobia. [36] Dodávateľský reťazec potravín spája tri hospodárske odvetvia: poľnohospodárske odvetvie, potravinársky priemysel a distribúciu. [37] Podľa prieskumu uskutočneného v Belgicku predstavuje poľnohospodárska hodnota len 30 až 40 % spotrebiteľských cien mliečnych výrobkov "Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait" (Najnovší vývoj cien a nákladov v mliekarenskom odvetví), Service public fédéral Économie, Brusel, 2008). Podľa iných zdrojov sa toto percento približuje 50 % v prípade syrov typu gouda alebo cheddar (pozri najmä dokument Európskej komisie "The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers" (Účinok vývoja cien poľnohospodárskych produktov na spotrebiteľov), s. 22. [38] Celkový obrat 15 najväčších európskych distribučných subjektov predstavuje približne 77 % európskeho trhu s potravinami. Zdroj: Európska komisia "Développement rural dans l’Union européenne - Informations statistiques et économiques – Rapport 2008" (Rozvoj vidieka v Európskej únii – Štatistické a hospodárske údaje – Správa 2008). [39] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – ceny potravín v Európe, KOM(2008) 821 v konečnom znení z 9.12.2008 [40] Gouin, D-M., "La gestion de l’offre dans le secteur laitier, un mode de régulation toujours pertinent" (Riadenie ponuky v mliekarenskom odvetví, stále vhodný spôsob regulácie), Univerzita v Lavale, máj 2006. [41] Údaje FADN však nie sú reprezentatívne pre všetky profesie, pretože špecializované mliekarenské podniky registrované v rámci FADN tvoria len 60 % v EÚ-15 a 25 % v EÚ-25 z mliekarenských podnikov vlastniacich prinajmenej jednu dojnicu. V roku 2006 predstavovali špecializované mliekarenské podniky zastúpené v rámci FADN 78 % špecializovaných mliekarenských podnikov EÚ-25 (podľa Prehľadu štruktúry poľnohospodárskych podnikov, ktorý vydal Eurostat v roku 2007). [42] FADN, OTEX 41 (Dobytok na mlieko). Pozri tiež dokument Európskej komisie, GR AGRI G3, "Milk margins in the European Union" (Marže na mlieko v Európskej únii ), (2004). [43] Dotácie zaznamenané v premennej SE 605 FADN zahŕňajú všetky typy pomoci, európske alebo národné, z prvého alebo druhého piliera SPP, oddelené alebo neoddelené, okrem dotácií na investície. [44] Eurostat, "Vaches laitières - Nombre d'exploitations et effectif selon la SAU et l'effectif de vaches laitières de l'exploitation en 2005" (Dojnice – Počet podnikov a zamestnancov podľa SAU a počet dojníc v podnikoch v roku 2005). [45] FAO, "Perspectives de l’alimentation" (Perspektívy potravinárstva), jún 2008 a november 2008. [46] Zdroj: ZMP. [47] Európska komisia, údaje sú vyňaté z rozličných správ s názvom "La situation de l'agriculture dans l'Union européenne". V prípade tabuľky č. 3 je potrebné poznamenať, že postavenie EÚ na svetovom trhu s mliečnymi výrobkami sa vyvýjalo pod vplyvom postupného rozširovania Únie, každým rozšírením sa automaticky zvýšil objem obchodu v rámci Spoločenstva a znížil sa objem vývozov. [48] Odôvodnenie 77 nariadenia (ES) č. 1234/2007. [49] Táto kategória obsahuje najmä plnotučné sušené mlieko, zahustené mlieko, konzumné mlieko a čerstvé mliečne výrobky. [50] Hospodársky inštitút priemyslu (IDEI, Univerzita v Toulouse), "Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE" (Ekonomická analýza vplyvu po zrušení systému kvót na mlieko v EÚ), marec 2008, s. 5. [51] Uplatnením politiky komitológie Komisia riadi politiku v oblasti mlieka v spolupráci s členskými štátmi, a to v rámci riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky. [52] V prípade masla pokles o 7 % v júli 2004, o 7,5 % v júli 2005, o 8,1 % v júli 2006 a o 5,1 % v júli 2007. V prípade sušeného mlieka pokles o 5 % v júli 2004, o 5,3 % v júli 2005 a o 5,5 % v júli 2006. [53] Správa Komisie pre Radu – Výhľady trhu pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov, KOM(2007) 800 v konečnom znení. [54] Dohoda o vyhodnotení stavu, 20. novembra 2008, http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck. [55] Nariadenie Rady (ES) č. 248/2008 zo 17. marca 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o vnútroštátne kvóty na mlieko (Ú. v. L 76, 19.3.2008, s. 6). [56] Zmiernenie obmedzenia v oblasti tuku by sa rovnalo zvýšeniu kvóty Spoločenstva na mlieko o 1,5 až 1,7 % (napr. + 0,9 % pre Francúzsko, + 2,2 % pre Dánsko, + 3,4 % pre Holandsko), Poľnohospodárske komory v Normandii, "Bilan de santé de la PAC – Expertise technique" (Vyhodnotenie stavu SPP – Technická expertíza), november 2008. [57] Európska komisia, "CAP Health Check, Impact Assessment Note no 6" (Vyhodnotenie stavu SPP, Hodnotiaca správa o dosahu č. 6), dokument D(2008) MK/15332 z 20. mája 2008. [58] Hospodársky inštitút priemyslu, "Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE" (Ekonomická analýza vplyvu po zrušení systému kvót na mlieko v EÚ), marec 2008.OECD, riaditeľstvo pre potravinárstvo, poľnohospodárstvo a rybolov a obchodné riaditeľstvo, "An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation. Trade and economic effects of milk quota systems" (Analýza reformy politík v oblasti mlieka a liberalizácie obchodu s mliečnymi výrobkami. Obchodné a hospodárske vplyvy systému kvót na mlieko).KOM/AGR/TD/WP(2004)19/FINAL, http://www.oecd.org/dataoecd/1/37/34456378.pdf. Langley, S., Somwaru, A., a Normile, M.A., USDA, "Trade liberalization in international dairy markets. Estimated impacts", Economic report research number, (Liberalizácia obchodu na medzinárodných trhoch s mliekom. Očakávané účinky), 16. február 2006.Konzorcium INRA-Universita vo Wageningene, "Study on the impact of future options for the milk quota system and the common market organisation for milk and milk products" (Štúdia o vplyvoch budúceho výberu na systém kvót na mlieko a spoločnú organizáciu trhov s mliekom a mliečnymi výrobkami), jún 2002.INRA-ESR, "Quelle politique laitière pour l’Europe? Sortir du régime des quotas laitiers? Paramètres à considérer et illustration dans le cas français" (Akú politiku zvoliť v oblasti mlieka pre Európu? Opustiť systém kvót na mlieko? Parametre na zváženie a príklad Francúzska), Deň mlieka na oddelení hospodárstva a sociológie vidieka na Národnom inštitúte agronomického výskumu (Institut national de la recherche agronomique – INRA), Paríž, 8. október 2001. [59] V Európskej únii sa zvýšenie výroby mlieka o 1 % premietne do poklesu výrobných cien o 3 až 4 % (pozri Inštitút priemyselného hospodárstva "Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l'UE", s. 47). [60] Európske mliekarenské odvetvie je obzvlášť komplexné a jeho vývoj závisí od rôznych parametrov, ktorých súbežný vplyv je len ťažko predvídateľný. Aj výrazné tendenčné modely môžu pochybiť, ako dokazuje skutočnosť, keď sa ceny po reforme v roku 2003 nevyvíjali podľa predpokladu. [61] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov- ceny potravín v Európe, KOM(2008) 821 v konečnom znení, 9.12.2008. [62] Koeficienty rovnocennosti: 1 kg za 20,5 litrov (maslo) a 1 kg za 11 litrov (sušené odstredené mlieko). [63] Európska komisia, "Development in the structure of the agricultural sector" (Vývoj štruktúry poľnohospodárskeho odvetvia), TV D(2007) z 27. marca 2007. [64] Chatellier, V., Delattre, F., "Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne" (Priame podpory a oddelenie v horských poľnohospodárskych prevádzkach), "Économie rurale no 288/juillet-août 2005" , Économie rurale č. 288/júl – august 2005. [65] Európska komisia, "Développement rural dans l’Union européenne - Informations statistiques et économiques - Rapport 2008" (Rozvoj vidieka v Európskej únii – Štatistické a hospodárske údaje – Správa 2008), december 2008. [66] V nových členských štátoch hrozí, že veľmi malí chovatelia, ktorí sa na trh integrovali vďaka získaniu kvót na mlieko, môžu byť ako prví zasiahnutí poklesom cien. [67] Odpovede Komisie na osobitnú správu č. 6/2001 o kvótach na mlieko. [68] Rozhodnutie Rady 2009/61/ES z 19. januára 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2006/144/ES o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) (Ú. v. L 30, 31.1.2009, s. 112). [69] Pokiaľ nárast výroby nie je sprevádzaný znížením priemerných výrobných nákladov, začnú vznikať značné straty. Takýto prípad sa objaví, ak je ponuka niektorých vstupov stála a ťažko sa upravuje na úroveň dosiahnutia efektívnosti. Môže to byť spôsobené nevýhodným prevádzkovým prostredím (klimatické podmienky a topografia) alebo nedostatočnou efektivitou jedného prevádzkovateľa v porovnaní s ostatnými. Pozri MacDonald, James M., O’Donoghue, Erik J., McBride, William D., Nehring, Richard F., Sandretto, Carmen L. a Mosheim, Roberto, "Profits, costs and the changing structure of dairy farming". "United States Department of Agriculture, Economic Research Service. Economic Research Report No 47" (Zisky, náklady a meniaca sa štruktúra chovu dobytka na mlieko: Ministerstvo poľnohospodárstva USA, oddelenie hospodárskeho výskumu: Správa o hospodárskom výskume č. 47), september 2007. [70] V roku 2005 bol zavedený systém jednotnej platby, čo členským štátom umožnilo viac sa zamerať na získanie priamej pomoci na niektorých územiach a využiť pritom regionálny model. Avšak v praxi nedošlo oddelením prémie na mliečne výrobky a doplnkových platieb k nijakému presmerovaniu pomoci výrobcom mlieka v znevýhodnených oblastiach. Vo všetkých členských štátoch EÚ-15 sa oddelenie prejavilo tak, že držiteľom mliečnych kvót bol poskytnutý špecifický nárok alebo sa zvýšila jednotková hodnota platobných nárokov, ktoré držitelia kvót už vlastnili. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I PREHĽAD PRODUKCIE MLIEKA V EÚ Zdroje: (1) Cronos, (2) Komisia: odpovede členských štátov v štvrťročnom dotazníku a (3) Komisia: January 2009 dairy monthly (Mliekarenský mesačník z januára 2009). (v tis. ton) | | 1984 EÚ-15 (1) | 1994 EÚ-15 (1) | 2004 EÚ-25 (2) | 2008 EÚ-27 (2) | Produkcia kravského mlieka | 136247 | 120179 | 136752 | 150647 | Dodávky | 123588 (91 %) | 111515 (93 %) | 124928 (91 %) | 134346 (89 %) | Produkcia konzumného mlieka | 26449 | 30320 | 31942 | 32120 | Výroba masla | | | | | Priemyselná výroba | 2622 | 1799 | 1979 | 2072 | Spolu | 2657 | 1817 | 2015 | 2167 | Spotreba masla | 1893 | neuvádza sa | 1973 | 1882 | Výroba syrov | | | | | Priemyselná výroba (krava) | 4508 | 5650 | 7399 | 8163 | Spolu | 4882 | 6168 | 8341 | 9547 | Spotreba syrov | 4201 | neuvádza sa | 8024 | 7748 | Produkcia sušeného mlieka | | | | | Odtučnené | 2364 | 1232 | 891 | 928 | Polotučné + plnotučné | 867 | 1001 | 870 | 864 | Sušený cmar | 52 | 52 | 73 | 70 | Spolu | 3283 | 2285 | 1834 | 1862 | Spotreba sušeného odstredeného mlieka | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 660 (3) | Produkcia kondenzovaného a zahusteného mlieka | 1645 | 1284 | 1188 | 1138 | Produkcia kazeínu a kazeinátov | 127 | 111 | 122 | 137 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II ZÁKLADNÉ ÚDAJE O CHOVE DOBYTKA NA MLIEKO V EÚ Zdroj: Európsky dvor audítorov na základe údajov Eurostatu. | Počet kráv (1000) | Počet výrobcov mlieka (1000) | | Priemerná veľkosť stáda (kravy na jedného prevádzkovateľa) | Výťažnosť na jednu kravu (kg) | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | 1985 | 1995 | 2005 | 2007 | Belgicko | 951,19 | 683,80 | 549,33 | 523,70 | 44,58 | 22,05 | 15,18 | 13,32 | | 21,34 | 31,02 | 36,19 | 39,32 | 3990,79 | 4935,65 | 5622,55 | 5490,44 | Dánsko | 913,00 | 714,00 | 564,27 | 545,42 | 31,77 | 16,39 | 6,51 | 5,38 | | 28,74 | 43,56 | 86,73 | 101,38 | 5584,88 | 6544,82 | 8218,64 | 8137,21 | Nemecko | neuvádza sa | 5229,40 | 4235,96 | 4076,38 | 369,00 | 209,42 | 110,37 | 101,07 | | neuvádza sa | 24,97 | 38,38 | 40,33 | neuvádza sa | 5470,42 | 6833,09 | 6721,96 | Grécko | 218,91 | 185,00 | 167,92 | 150,00 | 73,42 | 28,00 | 9,78 | neuvádza sa | | 2,98 | 6,61 | 17,17 | neuvádza sa | 3499,34 | 4127,03 | 5000,00 | 4819,40 | Španielsko | 1880,20 | 1281,00 | 1001,92 | 903,00 | neuvádza sa | 114,60 | 42,39 | 37,29 | | neuvádza sa | 11,18 | 23,64 | 24,22 | neuvádza sa | 4800,62 | 6445,73 | neuvádza sa | Francúzsko | 6506,10 | 4700,40 | 3883,84 | 3758,50 | 328,70 | 158,57 | 103,85 | 93,12 | | 19,79 | 29,64 | 37,40 | 40,36 | neuvádza sa | 5406,56 | 6334,43 | 6344,43 | Írsko | 1495,20 | 1220,79 | 1081,96 | 1058,21 | 76,70 | 42,10 | 23,82 | 21,32 | | 19,49 | 29,00 | 45,42 | 49,63 | 3894,13 | 4380,03 | 4631,79 | 6111,47 | Taliansko | 2804,00 | 2080,00 | 1860,18 | 1890,91 | 337,69 | 113,19 | 61,02 | 62,79 | | 8,30 | 18,38 | 30,48 | 30,11 | neuvádza sa | 5046,73 | 5958,20 | 5581,96 | Luxembursko | 70,29 | 47,75 | 39,34 | 40,04 | 2,31 | 1,42 | 0,97 | 1,09 | | 30,42 | 33,63 | 40,72 | 36,73 | 4278,84 | 5625,13 | 6567,08 | 6450,25 | Holandsko | 2333,00 | 1777,00 | 1433,20 | 1468,30 | 61,31 | 40,06 | 23,53 | 24,51 | | 38,06 | 44,36 | 60,91 | 59,91 | 5379,34 | 6356,22 | 7298,47 | 7247,40 | Rakúsko | neuvádza sa | 706,49 | 535,79 | 521,68 | neuvádza sa | 90,73 | 54,58 | 49,45 | | neuvádza sa | 7,79 | 9,82 | 10,55 | neuvádza sa | 4173,02 | 5826,32 | 5074,15 | Portugalsko | neuvádza sa | 384,00 | 287,29 | 272,66 | neuvádza sa | 86,00 | 15,86 | 13,50 | | neuvádza sa | 4,47 | 18,11 | 20,20 | neuvádza sa | 4583,33 | 6361,56 | neuvádza sa | Fínsko | neuvádza sa | 402,30 | 318,76 | 296,07 | neuvádza sa | 32,36 | 16,94 | 14,39 | | neuvádza sa | 12,43 | 18,82 | 20,57 | neuvádza sa | 8212,78 | 7775,04 | 7744,07 | Švédsko | neuvádza sa | 481,70 | 393,26 | 369,65 | neuvádza sa | 17,74 | 8,55 | 7,10 | | neuvádza sa | 27,15 | 46,01 | 52,06 | neuvádza sa | 6859,04 | 8206,20 | 8163,25 | Spojené kráľovstvo | 3256,47 | 2631,93 | 2065,07 | 1978,00 | 52,88 | 36,68 | 26,31 | 28,14 | | 61,58 | 71,76 | 78,49 | 70,29 | 4956,41 | 5578,63 | 7073,20 | 6899,29 | EÚ-15 | | 22525,56 | 18418,09 | 17852,52 | | 1009,32 | 519,65 | 472,47 | | | 22,32 | 35,44 | 35,24 | 4486,21 | 5396,16 | 6549,51 | neuvádza sa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Česká republika | neuvádza sa | 713,00 | 440,50 | 416,52 | neuvádza sa | neuvádza sa | 6,78 | 5,62 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 64,97 | 74,11 | neuvádza sa | 4378,58 | 6434,91 | 6002,75 | Estónsko | neuvádza sa | 185,40 | 115,23 | 107,84 | neuvádza sa | neuvádza sa | 9,21 | 6,08 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 12,51 | 17,74 | neuvádza sa | 3812,84 | 5927,50 | 5705,22 | Cyprus | neuvádza sa | 29,50 | 24,25 | 23,70 | neuvádza sa | neuvádza sa | 0,24 | 0,24 | | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 98,75 | neuvádza sa | 4711,86 | 5990,65 | 6079,32 | Lotyšsko | neuvádza sa | 291,90 | 172,36 | 182,32 | neuvádza sa | neuvádza sa | 50,90 | 43,69 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 3,39 | 4,17 | neuvádza sa | 3233,64 | 4356,37 | 3496,12 | Litva | neuvádza sa | 586,00 | 493,89 | 398,37 | neuvádza sa | neuvádza sa | 170,79 | 123,17 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 2,89 | 3,23 | neuvádza sa | 3087,88 | 4450,42 | 3330,36 | Maďarsko | neuvádza sa | 390,00 | 286,83 | 265,43 | neuvádza sa | neuvádza sa | 16,25 | 12,17 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 17,65 | 21,81 | neuvádza sa | 5054,95 | 6767,51 | 5442,59 | Malta | neuvádza sa | neuvádza sa | 7,27 | 8,08 | neuvádza sa | neuvádza sa | 0,15 | 0,19 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 49,12 | 42,53 | neuvádza sa | neuvádza sa | 5296,30 | 5340,79 | Poľsko | neuvádza sa | neuvádza sa | 2853,74 | 2767,78 | neuvádza sa | neuvádza sa | 727,10 | 651,05 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 3,92 | 4,25 | neuvádza sa | neuvádza sa | 4328,07 | 3266,12 | Slovinsko | neuvádza sa | neuvádza sa | 130,68 | 124,19 | neuvádza sa | neuvádza sa | 19,71 | 19,20 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 6,63 | 6,47 | neuvádza sa | neuvádza sa | 5479,59 | 4525,34 | Slovensko | neuvádza sa | neuvádza sa | 193,20 | 177,22 | neuvádza sa | neuvádza sa | 13,46 | 11,54 | | neuvádza sa | neuvádza sa | 14,35 | 15,36 | neuvádza sa | neuvádza sa | 5538,47 | 5350,83 | EÚ-10 | | | 4717,95 | 4471,45 | | | 1014,58 | 872,95 | | | | 4,63 | 5,10 | | 3958,77 | 4830,06 | 3866,06 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Bulharsko | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 335,90 | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 2219,41 | Rumunsko | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 1572,90 | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 1012,40 | | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 1,55 | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 1168,03 | EÚ-2 | | | | 1908,80 | | | | | | | | | | | | | 1353,04 | --------------------------------------------------