Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Plán zameraný na budúcnosť opatrovateľov a opatrovateľských služieb – miestne a regionálne príležitosti v kontexte európskej výzvy

(2021/C 440/11)

Spravodajca: Heinrich DORNER (AT/SES), člen vlády spolkovej krajiny Burgenland

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Politické priority

1. si uvedomuje vplyv starnutia obyvateľstva ( 1 ) , meniace sa sociálne a rodinné štruktúry, ako aj zmeny v oblasti starostlivosti týkajúcej sa ľudí s osobitnými potrebami, požiadavky moderného sveta práce a z toho vyplývajúcu rastúcu potrebu formálneho a neformálneho poskytovania starostlivosti, pričom poslednú z uvedených zaisťujú najmä rodinní príslušníci. Zároveň uznáva, že z dlhodobého hľadiska je dôležité rozvíjať programy na podporu aktívneho starnutia a zastavenie predčasného zhoršovania duševného a fyzického zdravia starších ľudí. Pri vypracúvaní takýchto programov by sa mali zohľadniť aj opatrenia na aktívnejšie zapojenie starších ľudí do spoločnosti a zlepšenie infraštruktúry pre nich. Posilnením možností zapojenia sa podporí sebaurčenie v starobe a napomôže sa predchádzať osamelosti a sociálnej izolácii;

2. konštatuje, že vplyv starnutia obyvateľstva je výraznejší vo vidieckych oblastiach, najmä v oblastiach zasiahnutých vyľudňovaním alebo v zaostávajúcich regiónoch, kde je starostlivosť o starších a odkázaných ľudí menej dostupná a vyžaduje si väčšiu podporu zo strany komunitných služieb. V tejto súvislosti je dôležité zvážiť aj negatívne účinky migrácie opatrovateľov z menej rozvinutých regiónov do rozvinutejších, čo vedie k závažnému nedostatku personálu v rozvinutých regiónoch. Uznáva význam miestnych služieb vo vidieckych a vyľudnených oblastiach pre staršie a závislé osoby ako typológiu zdrojov zameraných na podporu udržania ľudí v ich zvyčajnom prostredí, podporu ich samostatnosti, nezávislosti pri vykonávaní ich každodenných činností a rozvoji ich sociálneho začlenenia uplatňovaním rôznych technických, materiálnych a/alebo hospodárskych podporných opatrení, ako aj podporou univerzálneho prístupu. Postupné starnutie obyvateľstva je zároveň jasne viditeľné aj v mestských oblastiach, kde prudko rastie podiel starších ľudí, a tým aj potreba zamestnancov a novej infraštruktúry (zariadenia opatrovateľskej starostlivosti, asistované bývanie atď.);

3. uznáva kľúčovú úlohu, ktorú odvetvie starostlivosti zohrávalo popri sektore zdravotníctva počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Naliehavo preto žiada, aby sa plne dodržiavali spravodlivé pracovné podmienky a zaistilo primerané odmeňovanie opatrovateľov, čo predstavuje prvoradú povinnosť v snahe uznať ich služby;

4. vyzýva regióny a mestá, aby pokračovali vo svojom doterajšom úsilí o riešenie nedostatku opatrovateľov a prípadne ho zintenzívnili s cieľom zabrániť v strednodobom a dlhodobom horizonte hrozbe nedostatku týchto zamestnancov. Tento nedostatok sa týka tak mestských, ako aj vidieckych oblastí, pričom pozornosť by sa mala venovať oblastiam zasiahnutým demografickým poklesom, vzdialeným regiónom alebo zaostávajúcim regiónom, kde je starostlivosť o starších a odkázaných ľudí menej dostupná. Výbor uznáva význam celoživotného prístupu vo vzťahu k výzvam súvisiacim so starnutím obyvateľstva ( 2 ) a v súvislosti so súčasnými preťaženými zdravotníckymi službami v dôsledku pandémie a vyzýva Európsku komisiu, aby zaručila finančné nástroje, ktoré sú priamo dostupné pre mestá a regióny, s cieľom umožniť im účinne riešiť nedostatok pracovníkov v oblasti opatrovateľstva;

5. v súvislosti s krátkodobým nedostatkom zamestnancov v dôsledku krízy (COVID-19) a z nej vyplývajúcej obmedzenej cezhraničnej mobility zdravotníckych pracovníkov a opatrovateľov upozorňuje na predchádzajúce politické odporúčania VR (napr. vytvorenie „zdravotných koridorov“ medzi pohraničnými regiónmi) ( 3 )

6. podporuje celkový cieľ, ktorým je umožniť ľuďom v núdzi využívať opatrovateľské služby potrebné z odborného hľadiska a preferované zo strany osôb, ktorým sa poskytuje starostlivosť;

7. považuje nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v oblasti starostlivosti o osoby v núdzi za potenciálnu príležitosť vyrovnať sa s očakávaným nárastom nezamestnanosti v celej Európe, najmä v súvislosti s dôsledkami krízy spôsobenej ochorením COVID-19, a urobiť tak dôležitý krok, pokiaľ ide o zachovanie hospodárskej a sociálnej súdržnosti Európskej únie. Je zrejmé, že vytvorenie nových služieb starostlivosti o staršie a závislé osoby vedie k tvorbe nových pracovných miest, ktoré pomáhajú stimulovať hospodárstvo a udržať obyvateľstvo vo vidieckych a vyľudnených oblastiach. Miestne sociálne služby v týchto geograficky zraniteľných oblastiach sú jasným prvkom dynamiky vidieka a sociálnej a územnej súdržnosti;

8. upozorňuje, že oblasť opatrovateľstva sa musí nielen transformovať ako taká, ale sa musí tiež pretaviť do nových modelov: od starostlivosti k prevencii a inklúzii; od kvality starostlivosti ku kvalite života, od inštitúcií k domácnostiam; od profesionalizácie po spoločnú tvorbu s rodinou s cieľom zapojiť ju; od lekárskeho hľadiska k hľadisku podpory a služieb; od jednotného modelu pre všetkých k možnosti vybrať si životný štýl; od systémového prístupu k orientácii na klienta; od strachu z technológie k jej začleneniu; od používania tradičných riešení k používaniu digitálnych riešení, ktoré stavajú do popredia človeka; od používania kritických ukazovateľov výkonnosti k „používaniu zdravého rozumu“;

9. víta cieľ zelenej knihy Európskej komisie o starnutí začať rozsiahlu orientačnú diskusiu o starnutí so zámerom prerokovať spôsoby predvídania a zohľadnenia súvisiacich výziev a príležitostí a upozorňuje najmä na zistenia a vyhlásenia uvedené v bode 5.1 tejto zelenej knihy ( 4 )

10. upriamuje pozornosť na akčný plán Európskeho piliera sociálnych práv a so záujmom očakáva iniciatívu v oblasti dlhodobej starostlivosti plánovanú na rok 2022, pričom poukazuje na zásadu 18 piliera, v ktorej sa stanovuje, že každý má právo na cenovo dostupné a kvalitné služby dlhodobej starostlivosti, najmä domácu starostlivosť a komunitné služby ( 5 )

11. opakovane vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila vypracovanie dohody o starostlivosti pre Európu, podobnej záruke pre mladých ľudí s cieľom uspokojiť potreby v oblasti starostlivosti v rámci prístupu založeného na právach, ktorý kladie starostlivosť do centra hospodárskej činnosti a zvyšuje investície do zdravia a starostlivosti v súlade so stratégiou hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky. Vyzýva Komisiu a nalieha na členské štáty, aby do Dohovoru MOP č. 189 ( 6 ) začlenili požiadavky pracovníkov a pracovníčok v domácnosti, pokiaľ ide o pracovné podmienky. VR v tomto stanovisku tiež žiadal Európsku úniu, aby preskúmala a rozvinula barcelonské ciele tak, aby boli povinné, a aby zaviedla ciele v oblasti starostlivosti nad rámec barcelonských cieľov (Barcelona+) s cieľom zohľadniť potreby starostlivosti v starnúcich spoločnostiach a uznať, že v sektore starostlivosti vo veľkej miere prevládajú ženy, ale odmeňovanie v ňom nezodpovedá jeho spoločenskej hodnote;

Štatistické súvislosti a výhľad

12. poukazuje na nedávne prognózy, podľa ktorých sa v Európe do roku 2070 zvýši podiel ľudí vo veku 65 rokov a viac zo súčasných 20 % na približne 30 % a podiel ľudí vo veku 80 rokov a viac sa zdvojnásobí na viac ako 13 % ( 7 ) . To znamená, že dôjde k nárastu počtu ľudí starších ako 65 rokov z 87 na viac ako 150 miliónov, pričom počet osôb nad 80 rokov sa zvýši z 23 na 62 miliónov;

13. uznáva, že počet ľudí, ktorí v EÚ môžu potrebovať dlhodobú starostlivosť, sa zvýši z 19,5 milióna v roku 2016 na 23, milióna v roku 2030 a 30,5 milióna v roku 2050 ( 8 )

14. poznamenáva, že ak sa má zachovať súčasný pomer piatich opatrovateľov poskytujúcich dlhodobú starostlivosť na 100 osôb vo veku od 65 rokov, musí sa v krajinách OECD do roku 2040 zvýšiť počet pracovníkov v tomto sektore o 13,5 milióna ( 9 ) . Len v období 2018 – 2030 je na uspokojenie rastúcich potrieb v EÚ-27 potrebných celkovo 11 miliónov nových kvalifikovaných pracovníkov v oblasti zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti ( 10 )

15. zdôrazňuje obrovský potenciál odvetvia starostlivosti pre trh práce a v tejto súvislosti upozorňuje na skutočnosť, že v nasledujúcich desiatich rokoch bude v oblasti zdravotníckych a sociálnych služieb potenciálne k dispozícii osem miliónov pracovných miest ( 11 )

16. ďalej zdôrazňuje, že strieborná ekonomika ( 12 ) zahŕňajúca opatrovateľské služby pre starších ľudí je silným nástrojom na boj proti vyľudňovaniu, ktorý poskytuje okamžité riešenia problémov súvisiacich so starnutím a nezamestnanosťou v najviac znevýhodnených vidieckych oblastiach. Strieborná ekonomika vytvára pre regióny konkurenčné výhody a výhody z hľadiska súdržnosti a prináša výhody pre všetky zúčastnené subjekty (TRIPLE WIN). Postupné starnutie, ktorému už čelia mnohé naše regióny, sa navyše stáva aktívnym zdrojom vytvárajúcim pracovné miesta a bohatstvo a meniacim stereotypy a prístupy, pri ktorých je potrebná zmena;

Miestny a regionálny význam

17. vyzýva mestá a regióny Európskej únie, aby z dôvodu strednodobej až dlhodobej hrozby nedostatku zamestnancov riešili príčiny nedostatočného počtu opatrovateľov a opatrovateliek. Týka sa to najmä regiónov, ktorých systémy sú odkázané na zamestnancov zo susedných krajín a ktoré čelili ich krátkodobému nedostatku z dôvodu uzatvorenia hraníc v dôsledku pandémie;

18. si uvedomuje regionálne rozdiely a priority v Európe ( 13 ) , pokiaľ ide o formálnu a neformálnu starostlivosť, pričom tú neformálnu zaisťujú najmä rodinní príslušníci, a je odhodlaný podporovať rozmanitosť ponúkaných služieb a regionálnych riešení na uspokojenie príslušných potrieb v oblasti starostlivosti;

19. podporuje vytváranie sietí regiónov v celej Európe a nabáda ich, aby podporovali spoločnú výmenu skúseností a spoločný a koordinovaný rozvoj činností. Poukazuje na dôležitú úlohu regiónov a miest pri vypracúvaní osobitných opatrení v oblasti starostlivosti o staršie a závislé osoby a ich opatery s cieľom priblížiť miestne služby vidieckym oblastiam postihnutých starnutím a vyľudňovaním, ako stratégie na riešenie potrebnej starostlivosti o tieto skupiny žijúce na týchto geograficky zraniteľných územiach, ktoré čelia väčším ťažkostiam pri prístupe k základným miestnym službám s cieľom zaručiť riadnu sociálnu a zdravotnú starostlivosť v bežnom životnom prostredí;

Vplyv na ženy

20. pokiaľ ide o rodové hľadisko, zdôrazňuje skutočnosť, že 92 % žien v EÚ pravidelne, t. j. viac ako jeden deň týždenne, vykonáva neplatenú opatrovateľskú prácu, zatiaľ čo 81 % žien v EÚ sa každodenne stará o príbuzných ( 14 ) , a že ženy predstavujú väčšinu zamestnancov v oblasti zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti ( 15 ) . Táto situácia je obzvlášť pálčivá v prípade žien žijúcich vo vidieckych a vyľudnených prostrediach, kde je skutočne ťažký prístup k základným nevyhnutným službám zdravotnej a sociálnej opatery a starostlivosti;

21. zdôrazňuje, že prevažnú väčšinu opatrovateľských prác v Európe zabezpečujú príbuzní v rámci domácej starostlivosti, najmä ženy, často bez špecializovanej odbornej prípravy alebo odborného usmernenia a bez primeranej odmeny a sociálnej ochrany, čo je v konečnom dôsledku príčinou zväčšujúcich sa súčasných rozdielov v dôchodkoch žien a mužov;

22. uznáva potrebu politík a programov zameraných na odbremenenie žien od zaťaženia spôsobeného opatrovateľskou prácou, ktorá je v prevažnej väčšine neplatená. Neplatení opatrovatelia, ako aj ich neprispievajúci rodinní príslušníci musia byť informovaní o tom, že starostlivosť je práca, a podľa toho s ňou treba zaobchádzať. Neplatená opatrovateľská práca nie je záväzkom, ani povinnosťou žien a mala by sa rovnomerne rodovo rozdeliť, aby sa zaručila ich ekonomická nezávislosť, tak ako sa uvádza v stratégii EÚ pre rodovú rovnosť;

23. upozorňuje na vysoký podiel žien ochotných vykonávať opatrovateľské činnosti napriek neistým pracovným podmienkam a nízkej odmene vzhľadom na to, že pochádzajú z krajín s nízkymi mzdami. Tieto ženy sú vo väčšine prípadov prisťahovalkyne, a preto by mali mať prístup k službám v oblasti integrácie vo svojom materinskom jazyku a k informáciám o svojich právach a službách prístupných pre prisťahovalkyne. Mimoriadny význam má úplné vykonávanie smernice o vysielaní pracovníkov a zabezpečenie toho, aby táto konkrétna skupina pracovníkov nebola vylúčená z ochrany vnútroštátnych zákonných minimálnych miezd. V tejto súvislosti „zdôrazňuje, že potreba ‚vzostupnej konvergencie‘ minimálnych miezd je naliehavá aj vzhľadom na zistenie, že nízke mzdy zostávajú charakteristickým znakom zamestnanosti v Európskej únii“ a že ženy „predstavujú 59 % osôb s minimálnou mzdou“ ( 16 ) , pričom pripomína, že EÚ musí naďalej pomáhať členským štátom pri vykonávaní účinných a inkluzívnych sociálnych politík a politík zamestnanosti a pri uskutočňovaní reforiem, ktoré sú na to potrebné;

24. zdôrazňuje potrebu riešiť neisté pracovné podmienky opatrovateľov bývajúcich v domácnosti v EÚ, pričom sú to väčšinou ženy a často migrantky z tretích krajín, z ktorých niektoré pracujú neregulárne ako migrantky bez dokladov a niektoré sú zapojené do cirkulujúcej alebo dočasnej migrácie. V tejto súvislosti rovnako ako Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že s opatrovateľmi bývajúcimi v domácnosti by sa malo zaobchádzať podobne ako s ostatnými opatrovateľmi a naliehavo vyzýva na zlepšenie záruk v smernici o sankciách voči zamestnávateľom (2009/52/ES) s cieľom chrániť pracovné práva pracovníkov bez dokladov a na dôsledné uplatňovanie smernice o právach obetí (2012/29/EÚ) so zámerom poskytnúť účinnú podporu opatrovateľom bývajúcim v domácnosti, ktorí sú obeťami vykorisťovania, bez ohľadu na ich migračný status ( 17 )

Odporúčania pre príslušné zainteresované strany

25. zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť šírenie informácií medzi občanmi a komunikáciu s nimi, pokiaľ ide o súčasný dopyt po zdravotníckych povolaniach s cieľom pritiahnuť viac uchádzačov o zamestnanie, usilovať sa výrazne znížiť rodové rozdiely a dosiahnuť, že v budúcnosti bude tieto povolania vykonávať viac mužov. Miestne a regionálne samosprávy by sa do tohto úsilia mohli zapojiť organizovaním seminárov, workshopov a propagovaním povolaní v oblasti starostlivosti s osobitným zameraním na mužov s cieľom bojovať proti rodovým stereotypom a nedostatočnej informovanosti. To by malo sprevádzať spoločné úsilie o zlepšenie pracovných podmienok v sektore starostlivosti v snahe zatraktívniť povolania v oblasti starostlivosti, a to aj medzi mladými ľuďmi a najmä vo vyľudnených oblastiach a/alebo v oblastiach s oveľa starším obyvateľstvom;

26. poukazuje na to, že v kontexte súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 možno pracovné miesta, ako aj kontinuitu poskytovania starostlivosti v oblasti opatrovania zabezpečiť prostredníctvom vytvárania odolných štruktúr zamestnávateľov (týka sa to najmä vlastníckej štruktúry a využívania vzniknutých ziskov);

27. uznáva, že dobrá rovnováha medzi pracovným a súkromným životom zohráva zásadnú úlohu pri výbere povolania potenciálnych uchádzačov. V tomto zmysle si profesionálna starostlivosť vyžaduje také modely pracovného času, ktoré umožňujú a podporujú zosúladenie rodinného a pracovného života a voľného času;

28. zdôrazňuje, že okrem fyzického zdravia zamestnancov je kľúčovým faktorom pri vytváraní a udržiavaní zdravého pracovného prostredia aj ich duševné zdravie a že personál preto musí dostať náležitú odbornú podporu (napr. dohľad a cielené ďalšie vzdelávanie, podporu duševného zdravia), čím sa zároveň vyšle jasný signál, že sa vyvíjajú snahy o zabránenie rastúcej miery vyhorenia v tejto profesii;

29. zdôrazňuje, že je dôležité prehodnotiť nové štrukturálne požiadavky na domovy pre starších ľudí, aby sa dosiahla rovnováha medzi novými normami pre zdravie a bezpečnosť vrátane tých, ktoré sa týkajú prevencie a kontroly infekcií, čo bude v prospech obyvateľov týchto domovov, ako aj ich zamestnancov. Celkovým cieľom je zaistiť optimálne prostredie, životné a pracovné podmienky a tiež podporiť sociálne kontakty;

30. považuje využívanie technických nástrojov na vykonávanie opatrovateľských činností, účinnej a komplexnej dokumentácie a multiprofesionálnej komunikácie za dôležitú podporu s cieľom uľahčiť každodennú prácu opatrovateľov a ošetrovateľov;

31. upozorňuje na rastúci význam digitalizácie aj v sektore starostlivosti. Žiada, aby sa na tento účel poskytla domovom pre starších ľudí osobitná technická pomoc s cieľom podporiť telemedicínu ako nástroj na účinnejšie riadenie starostlivosti o zdravie ich obyvateľov. Okrem toho sa budú ďalej rozvíjať digitálne nástroje a nástroje starostlivosti na diaľku, ktoré sa počas pandémie už používali na monitorovanie a kontrolu ľudí žijúcich v izolácii a bez akejkoľvek skutočnej pomoci zo strany rodiny, čím sa zlepší prístup obyvateľstva k opatrovateľským službám. Tento rozvoj však musia sprevádzať opatrenia na preklenutie digitálnej priepasti vo všetkých oblastiach, ako sú napríklad digitálne rodové rozdiely, rozdiely vo vidieckych oblastiach alebo u staršieho obyvateľstva. Podobne musia byť odborníci v tomto sektore vyškolení v používaní týchto nových nástrojov prostredníctvom systémov kontinuálnej odbornej prípravy. Okrem toho je potrebné vyvinúť nový koordinovaný a integrovaný systém na komunikáciu medzi systémom zdravotnej starostlivosti, opatrovateľmi a rodinami. Kľúčový význam má prístup k odbornej príprave v oblasti nových komunikačných technológií pre opatrovateľov v rezidenčných zariadeniach a ich obyvateľov;

32. sa domnieva, že finančná podpora na obdobie odbornej prípravy je dôležitým sprievodným opatrením v snahe uľahčiť zainteresovaným osobám, ktoré majú záujem, rozhodnúť sa pre toto povolanie alebo zmenu profesijného zamerania;

33. podporuje primerané odmeňovanie opatrovateľov a opatrovateliek, ktoré odráža sociálnu a spoločenskú hodnotu tejto práce;

34. pripomína, že v zásade č. 9 Európskeho piliera sociálnych práv o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom sa uvádza, že „rodičia a osoby s opatrovateľskými povinnosťami majú právo na primeranú dovolenku, pružné formy organizácie práce a prístup k opatrovateľským službám“. V tejto súvislosti poukazuje na to, že k dodržiavaniu tejto zásady môžu prispieť aj opatrenia verejnej podpory na nábor opatrovateľov prostredníctvom dotácií alebo iných foriem financovania, čo prispeje tiež k regularizácii a zlepšeniu pracovných podmienok opatrovateľov;

35. odporúča, aby členské štáty EÚ zaviedli základné rámcové podmienky sociálnej ochrany rodín opatrujúcich svojich rodinných príslušníkov. Týka sa to pokrytia nákladov na živobytie, ako aj nemocenského, úrazového a dôchodkového poistenia pre túto kategóriu osôb; Príbuzní, ktorí pôsobia ako opatrovatelia, by nemali byť nútení vzdať sa svojho zamestnania a príspevky z verejných zdrojov nemožno spájať s nezamestnanosťou. Rozhodnutie starať sa o príbuzného je vždy ťažké a nemalo by sa spájať so zbytočným obetovaním sa;

36. zdôrazňuje význam odbornej podpory v oblasti neformálnej starostlivosti, ktorú zaisťujú najmä rodinní príslušníci, s cieľom sprostredkovať pre osoby opatrujúce rodinných príslušníkov potrebné zručnosti a zároveň zabezpečiť primeranú kvalitu opatrení v oblasti starostlivosti. Okrem toho je potrebné vytvoriť ponuky na odbremenenie týchto osôb (napr. v centrách krátkodobej starostlivosti), aby sa v prípade potreby mohla dočasne zmierniť záťaž pre osoby opatrujúce rodinných príslušníkov;

37. vyzýva členské štáty EÚ a príslušné zainteresované strany na miestnej a regionálnej úrovni, aby uskutočňovali pravidelné prieskumy týkajúce sa príslušných skupín obyvateľstva s cieľom využiť výsledky a ich zmeny ako východisko pre strategicky rozvoj služieb;

Odporúčania pre Európsku komisiu

38. vyzýva Európsku komisiu, aby aktualizovala existujúci európsky rámec kvality pre služby dlhodobej starostlivosti z roku 2012 s cieľom držať krok s najnovším vývojom v oblasti poskytovania dlhodobej starostlivosti a súvisiacich požiadaviek na zručnosti a so zreteľom na to, aby sa uľahčila mobilita opatrovateľov. Z tohto dôvodu navrhuje Európskej komisii a členským štátom, aby sa pre povolanie „opatrovateľ starších a závislých osôb“ v inštitucionalizovaných aj neinštitucionalizovaných zariadeniach zdravotnej starostlivosti zaviedlo európske označenie kvality s cieľom zaručiť dodržanie zásady, podľa ktorej by opatrovatelia poskytujúci takéto služby boli adekvátne spôsobilí a kvalifikovaní. Je potrebné stanoviť spoločné referenčné normy v súčasnom európskom kontexte prostredníctvom schváleného certifikátu kvality prispôsobeného potrebám každého členského štátu. Výbor zdôrazňuje, že práva osôb, ktorým sa poskytuje starostlivosť, a ich fyzická a duševná pohoda musia zostať najvyššou prioritou vrátane prevencie a zmierňovania osamelosti;

39. navrhuje, aby Európska komisia a členské štáty EÚ zvážili vypracovanie celoeurópskej stratégie a spoločnej definície povolania opatrovateľa (vrátane opatrovateľov bývajúcich v domácnosti, ktorých služby by sa mali považovať za súčasť poskytovania dlhodobej starostlivosti), pričom by sa do toho mali zapojiť mestá a regióny a sociálni partneri. Táto stratégia by mala zvýšiť povedomie aj prostredníctvom mediálnej propagácie zameranej na podporu udržateľného obrazu zdravotníckych a opatrovateľských povolaní;

40. ďalej navrhuje, aby Európska komisia zohľadnila návrhy týkajúce sa uznania a účinnej podpory príbuzných ako opatrovateľov;

41. vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala návrh na vytvorenie účinného systému zberu a analýzy údajov súvisiacich tiež s prácou opatrovateľov bývajúcich v domácnosti, ktorá je z veľkej časti nezdokumentovaná, s cieľom poskytnúť členským štátom a regiónom pevný základ pre budúcu medziregionálnu koordináciu;

42. odporúča, aby Európska komisia vytvorila platformu pre vzájomné odborné výmeny a umožnila prezentovať príklady osvedčených postupov v oblasti starostlivosti a opatrovateľstva, ako aj spoločných programov, ako sú plány sociálnej starostlivosti alebo stratégie na podporu rodín opatrujúcich svojich rodinných príslušníkov;

43. víta možnosti financovania a podpory, ktoré ponúkajú súčasné a budúce štrukturálne fondy EÚ (ESF 2014 – 2020 s REACT-EU alebo ESF+ 2021 – 2027), ako aj synergie a komplementárnosť vytvorené v rámci programu EU4Health na roky 2021 – 2027, a vyzdvihuje prioritu opatrení, ktoré tieto fondy financujú;

44. vyzýva na stanovenie rozpočtových priorít a cielené prideľovanie rozpočtových zdrojov v snahe riešiť nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v odvetví sociálno-zdravotnej starostlivosti, najmä so zreteľom na program Európskej komisie pre politiku trhu práce v rámci európskeho semestra. Európska komisia by mala monitorovať vykonávanie a účinnosť svojich odporúčaní.

V Bruseli 1. júla 2021 Predseda Európskeho výboru regiónov Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) V roku 2020 patrilo 20,6 % obyvateľstva EÚ do vekovej skupiny 65 rokov a viac. To bolo o 3 percentuálne body viac ako pred desiatimi rokmi. Eurostat, 16.3.2021: https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210316-1.

(2) COM(2021) 50 final.

(3) Stanovisko VR na tému Vykonávanie a budúce vyhliadky cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (COR-2019-04597).

(4) COM(2021) 50 final.

(5) COM(2021) 102 final.

(6) Stanovisko VR na tému Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky VR 2020 – 2025 (COR-2020-02016).

(7) COM(2020) 241 final – Správa o vplyve demografických zmien.

(8) COM(2021) 50 final.

(9) OECD (2020), Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers for the Elderly (Kto sa postará? Získanie a udržanie opatrovateľov pre starších ľudí),

https://www.oecd.org/els/health-systems/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm.

(10) JRC121698 – JRC (2021), Health and long-term care workforce: demographic challenges and the potential contribution of migration and digital technology (Zdravotná a dlhodobá starostlivosť: Demografické výzvy a potenciálny prínos migrácie a digitálnych technológií).

(11) COM(2021) 50 final.

(12) Podľa Európskej komisie možno „striebornú ekonomiku“ vymedziť ako ekonomické príležitosti, ktoré vyplývajú z verejných a spotrebiteľských výdavkov spojených so starnutím populácie a zo špecifických potrieb osôb nad 50 rokov.

(13) JRC121698.

(14) EIGE (2021) (Európsky inštitút pre rodovú rovnosť), Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Rodové rozdiely v oblasti starostlivosti a dôsledky pre trh práce).

https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market.

(15) JRC121698.

(16) Stanovisko VR na tému Primerané minimálne mzdy v Európskej únii (COR-2020-05859).

(17) Stanovisko z vlastnej iniciatívy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Práva opatrovateľov bývajúcich v domácnosti (SOC/535 – EESC-2016-00941).