EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 11. 2015 COM(2015) 591 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o uplatňovaní a vplyve nariadenia (EÚ) č. 1029/2012, ktorým sa zavádzajú núdzové autonómne obchodné preferencie pre Pakistan



SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o uplatňovaní a vplyve nariadenia (EÚ) č. 1029/2012, ktorým sa zavádzajú núdzové autonómne obchodné preferencie pre Pakistan 1. Úvod Ako súčasť reakcie EÚ na ničivé povodne od júla do septembra 2010, ktoré zasiahli rozsiahle časti Pakistanu, Európska rada vo Vyhlásení o Pakistane, ktoré je priložené k jej záverom zo 16. septembra 2010, poverila ministrov, aby urýchlene schválili komplexný balík krátkodobých, strednodobých a dlhodobých opatrení, ktoré pomôžu podporiť obnovu a budúci rozvoj Pakistanu, ktorého súčasťou sú okrem iného aj ambiciózne obchodné opatrenia nevyhnutné pre oživenie hospodárstva a rastu. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1029/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa zavádzajú núdzové autonómne obchodné preferencie pre Pakistan (ďalej len „nariadenie“), sa Pakistanu poskytli obchodné preferencie na 75 výrobkov. Tieto obchodné preferencie majú formu 49 výrobkov, ktoré môžu byť dovezené do EÚ bez ciel alebo množstevných obmedzení (výrobky uvedené v prílohe I k nariadeniu) a 26 výrobkov, ktoré môžu byť dovozené pri nulovom cle a ktoré podliehajú množstevným obmedzeniam, t. j. colným kvótam (výrobky uvedené v prílohe II k nariadeniu). 2. Metodika Analýza týkajúca sa vplyvu na obchod je založená predovšetkým na skúmaní vývoja dovozu výrobkov, na ktoré sa vzťahujú autonómne obchodné preferencie, z Pakistanu do EÚ. Zatiaľ čo preferencie boli priznané od 15. novembra 2012 do 31. decembra 2013, analýza sa zameriava na kalendárny rok 2013, ktorý sa porovnáva s priemerným dovozom za tri predchádzajúce roky (2010, 2011 a 2012). Vzhľadom na dostupnosť údajov a z dôvodu uľahčenia ich porovnania vychádzajú údaje z 27 členských štátov EÚ (EÚ-27), keďže Chorvátsko pristúpilo k EÚ 1. júla 2013. Takisto z dôvodu dostupnosti, spoľahlivosti a porovnateľnosti údajov je táto analýza založená na údajoch o peňažnej hodnote a nie o množstve. Hlavným zdrojom údajov pre dovoz z Pakistanu do EÚ je Eurostat (databáza COMEXT). Pri analýze vplyvov na hospodárstvo a zamestnanosť EÚ sa vychádzalo najmä z preskúmania údajov o výrobe a zamestnanosti, založených okrem iného na údajoch zo štatistiky Eurostatu Prodcom (NACE Rev. 2.0). Analýza sa takisto zameriava najmä na textilné a odevné odvetvia, keďže do týchto odvetví spadá väčšina výrobkov, na ktoré sa vzťahujú autonómne obchodné preferencie. V ďalej uvedenom texte sa autonómne obchodné preferencie uvádzajú ako „AOP“, výrobky, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, buď ako „položky AOP“ alebo „výrobky AOP“, alebo prípadne ako „výrobky prílohy I“ a „výrobky prílohy II“. V tabuľkách, ale aj v texte ďalej, sa odkazuje najmä na číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry (KN). Opis výrobku pridružený k číselným znakom KN možno nájsť v príslušných prílohách k nariadeniu.



3. Uplatňovanie nariadenia – správa colných kvót Na výrobky prílohy II sa vzťahovali colné kvóty, ktoré sa podľa článku 3 nariadenia spravujú v súlade s článkami 308a, 308b a 308c nariadenia (EHS) č. 2454/93. V tabuľke 10 v prílohe sa uvádza miera využitia colných kvót. V roku 2013 naplnilo alebo takmer naplnilo pridelené kvóty sedem colných položiek: 2207 10 00, 4107 92 10, 6103 32 00, 6109 90 20, 6115 95 00, 6204 62 31 a 6403 99 93. Pri týchto siedmich colných položkách, okrem položky 2207 10 00, celkový objem dovozu prekročil colné kvóty, ale prekračujúci dovoz (t. j. dovoz mimo kvót) vstúpil do EÚ buď v rámci ciel DNV (doložka najvyšších výhod) alebo ciel VSP (všeobecný systém preferencií). Bezcolný dovoz v rámci jednej colnej položky, 6403 99 93, pravdepodobne veľmi mierne prekročil pridelenú colnú kvótu o 1,5 tony alebo 0,06 % colnej kvóty. Vážená priemerná miera využitia colných kvót v roku 2012 (od 15. novembra do 31. decembra) bola 11,3 % a v roku 2013 76,8 %.

4. Vplyv nariadenia 4.1. Účinky na obchod Pakistan je vo všeobecnosti 47. obchodným partnerom EÚ z hľadiska celkového obchodu, 44. z hľadiska dovozu a 51. ako vývozný partner. Obrázok 1 znázorňuje vývoj dvojstranného obchodu za uplynulé desaťročie, pričom sa preukazuje, že celkový dvojstranný obchod sa celkovo vyvíjal pozitívne. Počas tohto obdobia mala EÚ medzi rokmi 2005 a 2009 mierny obchodný prebytok, ktorý sa od roku 2010 zmenil na deficit. V tabuľke 1 je znázornený celkový dovoz z Pakistanu do EÚ-27, dovoz súvisiaci s výrobkami AOP a všetkými ostatnými výrobkami (t. j. celkový dovoz mínus dovoz AOP). V roku 2013 predstavoval dovoz výrobkov AOP z Pakistanu do EÚ 1,5 miliardy EUR a v porovnaní s priemerom v rokoch 2010 – 2012 sa v roku 2013 zvýšil o 348 miliónov EUR alebo o 31,5 %. Keďže dovoz výrobkov AOP do EÚ predstavoval približne 33 % celkového dovozu z Pakistanu, možno povedať, že v roku 2013 dovoz AOP výrazne prispel k zvýšeniu celkového dovozu z Pakistanu o 9,4 % (dovoz všetkých ostatných výrobkov, okrem výrobkov v rámci AOP, sa zvýšil len o 1,1 %). Celkový dovoz výrobkov AOP z Pakistanu do EÚ bol takmer rovnomerne rozdelený medzi výrobky prílohy I a výrobky prílohy II. Dovoz výrobkov prílohy II sa v priemere zvýšil o niečo viac (34 %) než dovoz výrobkov prílohy I (29 %), k čomu došlo predovšetkým v dôsledku výrazného nárastu dovozu jedného výrobku prílohy II (2207 10 00 etylalkohol nedenaturovaný ). Ak sa tento výrobok nezohľadní, dovoz výrobkov prílohy II sa v priemere zvýšil o 25 %. Tabuľka 1: Dovoz z Pakistanu do EÚ-27 (v tisícoch EUR) Priemer 2010 – 2012 2013 Zmena v EUR Zmena v % Položky AOP % z celkového objemu 2010 – 2012 Položky AOP % z celkového objemu 2013 Celkový dovoz všetkých výrobkov 4 052 937 4 433 584 380 647 9,4 % Dovoz výrobkov AOP 1 107 696 1 456 242 348 546 31,5 % 27,3 % 32,8 % Príloha I 561 415 723 787 162 373 28,9 % 13,9 % 16,3 % Príloha II 546 282 732 455 186 173 34,1 % 13,5 % 16,5 % Všetky ostatné výrobky 2 945 241 2 977 342 32 101 1,1 % Zdroj: výpočty na základe údajov Eurostatu z databázy Comext. V tabuľke 2 je zhrnuté využitie preferencií AOP, t. j. dovoz, pri ktorom sa skutočne využili preferencie AOP a iné používané colné režimy. To znamená, že v priemere približne 65 % dovozu v rámci položiek AOP využilo preferencie AOP. Dovoz prostredníctvom AOP vo výške 942 miliónov EUR predstavoval 21 % celkového dovozu z Pakistanu do EÚ v roku 2013. Tabuľka 2: Dovoz výrobkov AOP z Pakistanu do EÚ-27 v rámci rôznych colných režimov (v tisícoch EUR) Priemer 2010 – 2012 2013 Podiel dovozu AOP 2013 Podiel na celkovom dovoze 2013 Celkový dovoz položiek AOP 1 107 696 1 456 242 V rámci preferencií AOP 21 0321 942 374 64,7 % 21,3 % V rámci VSP 1 024 628 353 499 24,3 % 8,0 % V rámci DNV 76 058 160 369 11,0 % 3,6 % 1 Týka sa len AOP vzhľadom na obdobie od 15. novembra do 31. decembra 2012. Zdroj: výpočty na základe údajov Eurostatu z databázy Comext.

Dovoz z celého sveta (z krajín mimo EÚ-27) a krajín s podobnými obchodnými preferenciami [tých, ktoré využívajú nulové colné sadzby v rámci všeobecného systému preferencií EÚ (VSP)] do EÚ je uvedený v tabuľke 3. To znamená, že dovozu z Pakistanu v rámci položiek AOP sa v priemere darilo lepšie ako celkovému dovozu z celého sveta do EÚ, ale darilo sa mu horšie než dovozu z krajín s podobnými obchodnými preferenciami. Jedným z pravdepodobných vysvetlení prudkého nárastu dovozu z krajín zvýhodnených nulovou sadzbou v rámci VSP (66,2 %) je reforma pravidiel EÚ o pôvode VSP (platná od 1. januára 2011), ktoré ho v prípade najmenej rozvinutých krajín podstatne zmiernili, a to aj v prípade textílií a odevov. Hlavným zdrojom nárastu je Bangladéš, ktorý predstavoval približne 65 % dovozu z krajín zvýhodnených nulovou sadzbou v rámci VSP.



Tabuľka 3: Dovoz z celého sveta do EÚ-27 a krajiny zvýhodnené nulovou sadzbou v rámci VSP (v tisícoch EUR) Priemer 2010 – 2012 2013 Zmena Podiel Pakistanu 2010 – 2012 Podiel Pakistanu 2013 Svet Celkový dovoz 1 530 617 750 1 520 363 786 -0,7 % 0,3 % 0,3 % Dovoz všetkých položiek AOP 17 431 666 18 238 834 4,6 % 6,4 % 8,0 % Príloha I 11 164 767 11 718 469 5,0 % 5,0 % 6,2 % Príloha II 6 266 899 6 520 365 4,0 % 8,7 % 11,2 % Krajiny zvýhodnené nulovou sadzbou v rámci VSP Dovoz všetkých položiek AOP 994 127 1 652 269 66,2 % Príloha I 188 428 333 394 76,9 % Príloha II 805 699 1 318 875 63,7 % Zdroj: výpočty na základe údajov Eurostatu z databázy Comext. V tabuľkách 11 až 13 v prílohe sa uvádza podrobnejšie členenie (podľa kapitol a po položkách) dovozu v rámci AOP. Preskúmanie týchto tabuliek a vyššie uvedených tabuliek naznačuje, že podiel Pakistanu na celkovom dovoze zo sveta do EÚ zostal nezmenený vo výške 0,3 %. Podiel Pakistanu na dovoze výrobkov AOP do EÚ sa pri spoločnom zohľadnení zvýšil zo 6,4 % na 8 % (pozri tabuľku 3). Už pred zavedením AOP bol v prípade niektorých výrobkov podiel na dovoze z Pakistanu významný – šesť výrobkov, na ktoré sa vzťahujú AOP, malo podiel na dovoze viac ako 50 % (pozri tabuľku 6). V roku 2013 sa desať výrobkov, na ktoré sa vzťahujú AOP, podieľalo na dovoze viac než 50 %. Etylalkohol nedenaturovaný (2207 10 00) je výrobok, pri ktorom bol doposiaľ zaznamenaný najväčší nárast dovozu (441 %), čo sa vysvetľuje najmä skutočnosťou, že na tento výrobok sa zvyčajne nevzťahuje VSP a má clo podľa doložky najvyšších výhod (DNV) vo výške 19 EUR/hektoliter (pozri tabuľky 11 a 12 v prílohe). Dovoz etylalkoholu nedenaturovaného z Pakistanu v rámci AOP bol obmedzený colnou kvótou. Značný nárast o 85 % sa zaznamenal aj v kapitole chemických vlákien (kapitola 54), táto kapitola však predstavovala len 1,7 % hodnoty dovozu v rámci preferencií AOP (pozri tabuľku 13 v prílohe). Z tabuľky 13 vyplýva, že v najväčšej kapitole z hľadiska hodnoty celkového dovozu v rámci AOP, ktorou je bavlna (kapitola 52), bol zaznamenaný nárast dovozu o 28,8 %. Je potrebné poznamenať, že v prípade bavlny a výrobkov z nej je Pakistan po Turecku druhým najväčším dodávateľom EÚ. V kapitolách odevov – kapitolách 61 a 62 – predstavujúcich spolu približne 34 % dovozu z Pakistanu v rámci AOP, došlo k nárastu o 37,4 % v prípade kapitoly 61 a o 49,8 % v prípade kapitoly 62. Dovoz výrobkov AOP uvedených v kapitole 63, ostatné textilné výrobky, sa zvýšil o 6,8 %. Zo skúmania jednotlivých colných položiek v rámci AOP (pozri najmä tabuľku 12 v prílohe) vyplýva, že tieto položky vo všeobecnosti sledovali trend v dovoze zo sveta do EÚ a vo väčšine prípadov sa dovozu z Pakistanu darilo lepšie alebo horšie v závislosti od toho, či sa dovoz zvýšil alebo znížil. Pri dvadsiatich siedmich colných položkách sa dovoz zvýšil o viac než 40 %, pričom v prípade 10 položiek o viac než 80 %, zatiaľ čo dovoz v rámci 18 položiek klesol, pričom v prípade 12 položiek o viac než 20 %. Podľa tabuľky 12 sa hlavný nárast dovozu zaznamenal najmä pri výrobkoch v kapitole 52 (bavlna) a 61 (pletené odevy). Zároveň pri určitých bavlnených položkách dovoz klesol najviac. Dovoz sa znížil aj v prípade väčšiny výrobkov v kapitole 63 (ostatné textilné výrobky). Celkový ušlý príjem EÚ z ciel z AOP sa odhaduje na 84,6 milióna EUR. Dovoz 10 najvyššie umiestnených položiek v rámci AOP z hľadiska dovoznej hodnoty predstavovalo ušlé príjmy z ciel vo výške 62 %. 4.2 Účinky na výrobu v EÚ a zamestnanosť V tejto kapitole sa skúma možný účinok AOP na hospodárstvo EÚ, meraný najmä z hľadiska výroby v EÚ. Analýza je založená na údajoch Eurostatu zo štatistiky Prodcom týkajúcich sa výroby v EÚ, ktorá podľa odhadu zodpovedá výrobkom AOP. Avšak vzhľadom na určité nedostatky v údajoch zo štatistiky Prodcom (napr. podrobné údaje sú v prípade niektorých členských štátov dôverné) a pretože osemmiestne číselné znaky KN nie vždy zodpovedajú jednotlivým kódom NACE, možno nasledujúce údaje považovať iba za orientačné a museli byť predložené v súhrnnej forme. V tabuľke 4 sa uvádza výroba (hodnota predanej výroby) a zamestnanosť (celkový počet) v EÚ-27 v spracovateľskom priemysle spolu v roku 2013 (sekcie NACE C.10 až C. 32), v odvetví výroby textílií (sekcia NACE C. 13 a C.20.60), odevov (sekcia NACE C.14) a usní a súvisiacich výrobkov vrátane obuvi (sekcia NACE C. 15). Podiel výroby v týchto troch pododvetviach v pomere k celkovému objemu výroby v spracovateľskom priemysle možno považovať za obmedzenejší, zatiaľ čo podiely zamestnanosti sú významnejšie. Tabuľka 4: Výroba a zamestnanosť v spracovateľskom priemysle v EÚ-27 v roku 2013 (v tisícoch) Výroba v spracovateľskom priemysle Zamestnanosť v spracovateľskom priemysle Hodnota (v EUR) Podiel na celkovej výrobe Počet Podiel na celkovej zamestnanosti Spolu 4 807 491 596 31 537 Textílie 67 574 110 1,4 % 688 2,2 % Odevy 33 111 472 0,7 % 1 176 3,7 % Useň 33 338 444 0,7 % 451 1,4 % Zdroj: výpočty založené na štatistike Prodcom Eurostatu a údajoch o zamestnanosti

V tabuľke 5 sú znázornené zmeny výroby a zamestnanosti v spracovateľskom priemysle v EÚ-27 v porovnaní s predchádzajúcim rokom za roky 2010 až 2013. Zatiaľ čo výroba v EÚ-27 v troch pododvetviach sa v roku 2013 zvýšila, zamestnanosť – s výnimkou „odvetvia usní“ – klesla. Podrobnejšie členenie výroby v EÚ, ktorá podľa odhadu zodpovedá výrobkom AOP, sa uvádza v tabuľke 14 v prílohe. V prípade zamestnanosti nie je možné predložiť podobné členenie, pretože údaje o zamestnanosti sú k dispozícii len na 2-miestnej úrovni sekcií NACE. Tabuľka 5: Zmena výroby a zamestnanosti v spracovateľskom priemysle v EÚ-27 v rokoch 2010 – 2013 Výroba Zamestnanosť 2011 – 2010 2012 – 2011 2013 – 2012 2011 – 2010 2012 – 2011 2013 – 2012 Spolu 8,6 % 1,2 % 1,2 % -0,1 % -1,4 % -1,4 % Textílie 6,8 % -1,3 % 1,5 % -0,9 % -2,2 % -2,6 % Odevy -2,1 % 1,2 % 6,0 % -4,4 % -2,9 % -4,5 % Useň 17,2 % -3,3 % 8,6 % 2,2 % 1,2 % 0,2 % Zdroj: štatistika Eurostatu Prodcom a údaje o zamestnanosti. V tabuľke 6 je znázornený trh EÚ (výroba v EÚ-27 plus celkový dovoz z krajín mimo EÚ-27 mínus celkový vývoz do krajín mimo EÚ-27), ktorý podľa odhadu zodpovedá výrobkom AOP pre rôzne kapitoly KN, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, a podiel dovozu AOP z Pakistanu. Tabuľka 6: Trh EÚ-27 súvisiaci s výrobkami AOP a podiel dovozu z Pakistanu podľa kapitol KN Kapitola KN Trh EÚ-27 súvisiaci s výrobkami AOP (v miliardách EUR) Dovoz AOP z Pakistanu ako podiel na trhu EÚ 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 07 Jedlá zelenina 157 148 159 169 2,7 % 3,2 % 6,9 % 3,6 % 22 Nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot 2 255 2 639 3 124 3 178 0,1 % 0,7 % 0,3 % 1,7 % 41 Surové kože a kožky a usne 1 214 1 547 1 186 1 400 1,3 % 1,4 % 1,7 % 1,6 % 42 Výrobky z usne 486 523 466 473 15,4 % 16,8 % 19,3 % 20,2 % 52 Bavlna 2 796 3 260 2 801 3 142 10,5 % 11,5 % 9,7 % 12,8 % 54 Chemické vlákna 1 456 1 851 1 906 1 599 1,0 % 0,7 % 0,6 % 1,6 % 55 Chemické strižné vlákna 578 706 613 616 8,1 % 7,7 % 7,4 % 11,2 % 61 Odevy a odevné doplnky, pletené alebo háčkované 14 471 14 917 14 407 14 566 1,1 % 1,3 % 1,3 % 1,7 % 62 Odevy a odevné doplnky, nepletené alebo neháčkované 4 327 4 434 3 790 3 906 3,4 % 3,9 % 4,6 % 6,3 % 63 Ostatné celkom dohotovené textilné výrobky 6 826 7 120 5 108 5 134 3,3 % 3,5 % 4,6 % 4,9 % 64 Obuv 9 317 9 871 9 630 9 889 0,3 % 0,3 % 0,3 % 0,3 % Zdroj: Výpočty vychádzajúce z údajov z databázy Comext a štatistiky Prodcom Eurostatu. Je ťažké oddeliť možné účinky dovozu z Pakistanu v rámci AOP od viacerých iných faktorov, ktoré môžu ovplyvniť výrobu, zamestnanosť a trhy v EÚ, ako napríklad slabý hospodársky rozvoj vo viacerých členských štátoch EÚ, výmenné kurzy, obchodné cykly, dôvera spotrebiteľov, úrokové sadzby atď. Je preto ťažké vyvodiť jednoznačné závery o tom, či dovoz z Pakistanu v rámci AOP do EÚ ovplyvnil výrobu a zamestnanosť v EÚ, najmä v prípade špecifickejších odvetví alebo výrobkov. Napriek tomu by sa mohlo uvažovať o tom, že dovoz z Pakistanu v rámci AOP mohol nepriaznivo ovplyvniť výrobu v EÚ, keby boli splnené tieto kritériá: došlo k veľkému zvýšeniu dovozu výrobkov AOP z Pakistanu do EÚ, podiel dovozu AOP z Pakistanu na trhu EÚ sa prudko zvýšil a tento dovoz má veľký podiel na trhu EÚ, došlo k negatívnemu rastu výroby v EÚ a podiel výroby v EÚ, ktorá priamo súvisí s dovozom AOP, bol vysoký. V tabuľke 7 sú uvedené tieto faktory spoločne na 2-miestnej úrovni klasifikácie KN („Výroba AOP v EÚ“ zodpovedá výrobe v EÚ súvisiacej s výrobkami AOP). Preskúmanie údajov v tabuľke 7 zrejme nevedie k jednoznačným záverom, keďže žiadna z kapitol nespĺňa všetky kritériá. Pri kapitolách ako napr. chemické vlákna (kapitola 54), chemické strižné vlákna (kapitola 55) a tkané odevy (kapitola 62) bolo zaznamenané to, čo možno chápať ako vysoký nárast dovozu výrobkov AOP z Pakistanu a pokles výroby v EÚ. V prípade kapitoly 54 je však trhový podiel dovozu AOP obmedzený. V prípade kapitol 55 a 62 je podiel ovplyvnenej výroby v EÚ obmedzený a hoci v porovnaní s rokom 2012 došlo v roku 2013 k určitému zvýšeniu podielu dovozu AOP na trhu EÚ, možno ho považovať za skromný.

V prípade kapitoly 42, výrobky z usne, bol zaznamenaný pokles výroby v EÚ spolu s relatívne vysokým podielom dovozu AOP na trhu EÚ. Zvýšenie dovozu výrobkov AOP v kapitole 42 by sa však mohlo vnímať ako menej významné (dovoz v rámci AOP obmedzovala colná kvóta). Celkovým záverom by pravdepodobne mohlo byť, že vplyv dovozu AOP z Pakistanu na výrobu v EÚ bol obmedzený. Dovoz AOP pravdepodobne prispel k zvýšeniu hospodárskej súťaže v oblasti dovozu na trhu EÚ, najmä v kapitolách výrobkov, v ktorých Pakistan už patril medzi najdôležitejších dodávateľov do EÚ. Tento možný prínos pre hospodársku súťaž v oblasti dovozu však treba vnímať vo vzťahu k prínosu, ktorý sa týka oveľa podstatnejšieho zvýšenia dovozu z krajín s nulovou sadzbou v rámci VSP. Tabuľka 7: Zmena a podiely v dovoze, na trhu a vo výrobe súvisiace s výrobkami AOP Kapitola KN Zmena dovozu AOP z Pakistanu 2013 – 2012 Podiel dovozu AOP z Pakistanu na trhu EÚ 2012 Podiel dovozu AOP z Pakistanu na trhu EÚ 2013 Zmena vo výrobe v EÚ 2013 – 2012 Podiel výroby AOP v EÚ v sekcii NACE 2013 07 Jedlá zelenina -10,0 % 6,9 % 3,6 % 8,3 % 22 Nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot 441,3 % 0,3 % 1,7 % -2,6 % 41 Surové kože a kožky a usne 12,7 % 1,7 % 1,6 % 10,9 % 9,2 % 42 Výrobky z usne 13,2 % 19,3 % 20,2 % -8,3 % 0,8 % 52 Bavlna 28,8 % 9,7 % 12,8 % 2,7 % 3,3 % 54 Chemické vlákna 85,0 % 0,6 % 1,6 % -20,8 % 1,8 % 55 Chemické strižné vlákna 40,9 % 7,4 % 11,2 % -3,2 % 0,7 % 61 Odevy a odevné doplnky, pletené alebo háčkované 37,4 % 1,3 % 1,7 % 7,2 % 12,5 % 62 Odevy a odevné doplnky, nepletené alebo neháčkované 49,8 % 4,6 % 6,3 % -22,9 % 3,8 % 63 Ostatné celkom dohotovené textilné výrobky 6,8 % 4,6 % 4,9 % -0,2 % 11,0 % 64 Obuv 14,0 % 0,3 % 0,3 % 7,0 % 60,7 % Zdroj: Výpočty vychádzajúce z údajov z databázy Comext a štatistiky Prodcom Eurostatu. 4.3 Účinky na zamestnanosť, chudobu a udržateľný rozvoj v Pakistane Záplavy vyvolané monzúnmi, ktoré zasiahli Pakistan v júli až septembri 2010, by sa dali považovať za najhoršiu prírodnú katastrofu v histórii krajiny. Podľa zdrojov Organizácie Spojených národov záplavy postihli približne 20 miliónov ľudí a 20 % územia Pakistanu, čo zodpovedá minimálne 160 000 štvorcových kilometrov (veľkosť Bulharska a Slovenska spolu), a v dôsledku toho sa 12 miliónov ľudí stalo závislými od akútnej humanitárnej pomoci. V predbežnom posúdení potrieb v dôsledku škôd, ktoré vypracovala Svetová banka, Ázijská rozvojová banka a pakistanská vláda, sa odhaduje, že záplavy spôsobili priame a nepriame škody v hodnote 10 miliárd USD a celkové náklady na zmiernenie následkov a na obnovu si vyžiadajú 8,7 až 10,8 miliardy EUR (čo predstavuje 5,8 % HDP, resp. 4,5 – 5,3 % HDP). Náklady na obnovu v prípade, že by sa rozložili na obdobie troch rokov a hradila by ich len pakistanská vláda, by vo vzťahu k federálnemu rozpočtu na roky 2010 – 2011 predstavovali približne 8 – 11 % celkových výdavkov. Najviac postihnutým odvetví bolo poľnohospodárstvo, na ktoré pripadá celých 50 % odhadovaných nákladov na likvidáciu škôd. Poškodená bola najmä produkcia ryže a bavlny (najviac postihnuté provincie Sindh a Pandžáb predstavujú takmer 100 % pakistanskej produkcie bavlny). V predbežnom posúdení potrieb v dôsledku škôd sa vyhodnotilo, že priemyselné odvetvie nebolo priamo veľmi postihnuté. Napriek tomu sa očakávalo, že priemyselné odvetvie bude veľmi výrazne postihnuté stratami v odvetví bavlny, cukrovej trstiny a iných poľnohospodárskych plodín. Predpokladalo sa, že textilné odvetvie, ktoré poskytovalo asi tretinu pridanej hodnoty priemyselnej výroby, bude čeliť akútnemu nedostatku vstupov z dôvodu straty 2 miliónov balov bavlny. Z hľadiska celkového hospodárstva Pakistanu sa v predbežnom posúdení potrieb v dôsledku škôd dospelo k záveru, že povodne v roku 2010 budú mať pravdepodobne významný nepriaznivý vplyv na tempo rastu reálneho HDP, infláciu, veľkosť fiškálneho deficitu a platobnú bilanciu. Dokonca už pred záplavami vzrastali obavy o zdravie hospodárstva Pakistanu, ktorý sa od pretrvávajúcich vonkajších a vnútorných otrasov v rokoch 2007/2008 snaží obnoviť stabilitu (pozri tabuľku 8). Tabuľka 8: Miera rastu hospodárstva Pakistanu, (v percentách, júl – jún) Podiel HDP 2009 – 2010 2010 – 2011 2011 – 2012 2012 – 2013 2013 – 2014 HDP 2,6 3,6 3,8 3,7 4,0 Poľnohospodárstvo 21,2 0,2 2,0 3,6 2,7 2,7 Odzrňovanie bavlny 0,6 7,3 -8,5 13,8 -2,9 -1,3 Priemysel 20,4 3,4 4,5 2,6 4,5 3,6 Spracovateľský priemysel 13,4 1,4 2,5 2,1 4,6 4,5 Služby 58,4 3,2 3,9 4,4 5,1 4,4 Zdroj: Štatistický úrad Pakistanu, Pakistan Economic Survey (Ekonomický prieskum Pakistanu 2014 – 2015) Hlavným nástrojom, ktorým EÚ reagovala na povodne, bola humanitárna pomoc. V tejto súvislosti bola EÚ počas tejto krízy najväčším darcom humanitárnej pomoci, so záväzkami vo výške viac ako 423 miliónov EUR (150 miliónov EUR z rozpočtu EÚ a 273 miliónov EUR od členských štátov EÚ). V súlade so závermi Európskej rady zo 16. septembra 2010 EÚ takisto navrhla balík skorej obnovy s cieľom pokračovať vo veľmi významnej poskytnutej humanitárnej pomoci. Pakistanská vláda však informovala medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ, že sa rozhodla prebrať plnú zodpovednosť za obnovu a rekonštrukciu po záplavách. Európska komisia okrem humanitárnej pomoci EÚ vyčlenila sumu 225 miliónov EUR na rozvojovú spoluprácu ako súčasť viacročného indikatívneho programu pre Pakistan na obdobie rokov 2011 – 2013. Pozornosť sa zamerala na rozvoj vidieka a vzdelávania. V rámci týchto programov sa po dohode s vládou Pakistanu zohľadnili následky záplav vždy, keď to bolo možné a opodstatnené. V tejto súvislosti boli AOP zamerané na podporu oživenia hospodárstva Pakistanu v strednodobom až dlhodobom horizonte prostredníctvom vytvárania dodatočného vývozu z Pakistanu do EÚ. Ako možné náklady, ktoré tento dodatočný vývoz predstavuje pre rozpočet EÚ, by sa mohli vnímať ušlé príjmy z ciel vo výške 84,6 milióna EUR.

V tabuľke 9 sú uvedené určité ukazovatele hospodárskeho a ľudského rozvoja pre Pakistan v porovnaní s krajinami južnej Ázie a krajinami s nižšími strednými príjmami (LMIC). Možno konštatovať, že hoci väčšina ukazovateľov pre Pakistan poukazuje na správne smerovanie, krajina zaostáva za svojimi susedmi z južnej Ázie a ďalšími krajinami LMIC. Toto je aj prípad indexu ľudského rozvoja (HDI) Pakistanu, ktorý v roku 2013 dosiahol hodnotu 0,537, čím sa krajina ocitla v skupine s nízkym ľudským rozvojom a pod priemerom 0,588 pre krajiny v južnej Ázii. Celkovo sa Pakistan, pokiaľ ide o index ľudského rozvoja, nachádzal na 146. mieste spomedzi 183 krajín. Tabuľka 9: Vývoj ukazovateľov pre Pakistan, Južnú Áziu a krajiny s nižšími strednými príjmami (LMIC) Pakistan Južná Ázia LMIC 2010 2013 2010 2013 2010 2013 Rast HDP (v % za rok) 1,6 4,4 9,1 6,6 7,6 5,8 HDP na obyvateľa (v stálych USD 2005) 748 790 940 1,077 1,139 1,273 Rast HDP na obyvateľa (% za rok) -0,2 2,7 7,7 5,2 6,0 4,3 HND na obyvateľa, PKS (v stálych medzinárodných USD 2011) 4 380,2 4 679,9 4 259,1 4 866,0 5 239,6 5 859,0 Obchod (% HDP) 32,9 33,1 46,3 50,7 56,9 58,4 Priame zahraničné investície, čistý prílev (% HDP) 1,1 0,6 1,5 1,4 2,2 2,1 Nárast počtu obyvateľov (v % za rok) 1,8 1,7 1,3 1,3 1,5 1,5 Stredná dĺžka života pri narodení, celkom (v rokoch) 66,1 66,6 66,1 66,9 65,7 66,4 Miera gramotnosti dospelých, celkom (% ľudí vo veku 15 rokov a viac) 55,4 61,4 70,6 Podiel osôb žijúcich pod hranicou chudoby 1,25 dolára na deň (PKS) (% obyvateľov) 12,7 29,0 25,2 Podiel osôb žijúcich pod hranicou chudoby 2 doláre na deň (PKS) (% obyvateľov) 50,7 64,7 54,5 Miera ukončenia základného vzdelávania, celkom (% príslušnej vekovej skupiny) 66,9 73,1 90,5 91,2 Zápis do základnej školy (%, hrubá miera) 94,8 92,1 110,4 105,7 Zdroj: Svetová banka, ukazovatele svetového rozvoja Pokiaľ ide o zamestnanosť konkrétnejšie, nedávny profil krajiny z hľadiska dôstojnej práce, ktorý pre Pakistan vypracovala Medzinárodná organizácia práce, poskytuje komplexný prehľad (v rozsahu, v akom boli k dispozícii údaje) o situácii a vývoji v Pakistane v súvislosti s 10 skúmanými ukazovateľmi dôstojnej práce. Pri väčšine ukazovateľov, v prípade ktorých bolo možné vykonať posúdenie, dosiahol Pakistan počas obdobia rokov 2001 – 2013 určitý pokrok, pokiaľ ide o situáciu mužov aj žien. Pretrvávali však rodové rozdiely, niekedy značné, ktoré znevýhodňujú ženy. V tabuľke 15 v prílohe je zobrazený vývoj počtu zamestnaných osôb a pomer zamestnaných osôb k počtu obyvateľov (podiel obyvateľov v produktívnom veku, ktorí sú zamestnaní) v Pakistane a jeho provinciách a poukazuje na určitý pokles miery zamestnanosti. V tabuľke 16 v prílohe sa uvádzajú priemerné mesačné reálne príjmy v Pakistane a jeho provinciách. Hoci sa týmito informáciami znázorňuje vývoj v súvislosti so zamestnanosťou a sociálnymi podmienkami v Pakistane, konkrétnejšie údaje, napr. údaje súvisiace so zamestnanosťou a mzdami, napríklad v textilnom priemysle, a to buď na národnej úrovni alebo na úrovni provincií, neboli k dispozícii. Textilný priemysel však zohráva dôležitú úlohu v hospodárstve Pakistanu. Podľa ministerstva financií Pakistanu textilný priemysel predstavuje približne 8 % HDP, na celkových príjmoch z vývozu krajiny sa podieľa 50 – 60 %, predstavuje 46 % celkovej výroby a poskytuje zamestnanie pre 38 % výrobnej pracovnej sily. Hospodárstvo Pakistanu preukázalo odolnosť a nedávno aj náznaky oživenia (pozri tabuľku 8), hoci naďalej čelí značným výzvam, okrem iného v dôsledku stáleho nedostatku rozsiahlych právomocí a nestabilnej bezpečnostnej situácie. Je však ťažké vyvodiť jednoznačné závery o možnom vplyve AOP na rast, zamestnanosť a chudobu v Pakistane. Na podrobnejšiu analýzu chýbajú aktuálne a relevantné údaje. Čo je ešte dôležitejšie, bolo by ťažké izolovať možný vplyv AOP od iných vonkajších a vnútorných faktorov ovplyvňujúcich rast, zamestnanosť a trvalo udržateľný rozvoj v Pakistane. Na druhej strane, pri zohľadnení podielu EÚ na vývoze Pakistanu do celého sveta, najmä pokiaľ ide o textil a odevy, a relatívny význam textilného priemyslu na hospodárstvo Pakistanu vrátane zamestnanosti mohli AOP potenciálne prispieť k oživeniu hospodárstva. Zdá sa, že to do určitej miery podporuje skutočnosť, že dovoz z Pakistanu do EÚ celkovo aj v hlavných vývozných odvetviach, po náznakoch oživenia z finančnej krízy z rokov 2007/2008, klesol alebo stagnoval v roku 2012, ale v roku 2013 sa opäť zotavil (pozri obrázok 4). 5. Závery AOP udelené Pakistanu boli súčasťou balíka opatrení EÚ s cieľom pomôcť Pakistanu pri jeho krátkodobom, strednodobom a dlhodobom zotavovaní sa z ničivého účinku záplav, ktoré možno považovať za najhoršie záplavy v histórii krajiny. V tejto bezprecedentnej súvislosti bolo účelom AOP podporiť vývoz Pakistanu s cieľom prispieť k jeho budúcemu hospodárskemu rozvoju, a to prostredníctvom časovo obmedzeného zníženia ciel na dovoz hlavných výrobkov dovážaných z Pakistanu, ktoré malo mať iba obmedzený nepriaznivý vplyv na domáci trh EÚ. Existujú určité náznaky, že AOP splnili svoj účel podporiť oživenie hospodárstva v Pakistane. Dostupné údaje tiež naznačujú, že vplyv na výrobu v EÚ sa zdá byť obmedzený. Napriek tomu mohol dovoz výrobkov AOP z Pakistanu prispieť ku konkurencieschopnejšej situácii na trhu EÚ, predovšetkým v niektorých odvetviach, v ktorých už bol Pakistan jedným z hlavných dodávateľov na trh EÚ. K tejto väčšej konkurencii v oblasti dovozu však pravdepodobne prispelo výraznejšie zvýšenie dovozu výrobkov AOP z krajín zvýhodnených nulovou sadzbou v rámci VSP. Vyvodiť jednoznačné závery o tom, aký vplyv mohli mať AOP na hospodárstvo alebo zamestnanosť v EÚ alebo na vytváranie pracovných miest, odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj v Pakistane, však nie je možné. Je to spôsobené najmä tým, že je náročné oddeliť možné vplyvy AOP od ďalších významných faktorov, ako je celková hospodárska situácia v EÚ a Pakistane, obchodné cykly, výmenné kurzy, politiky a programy v oblasti priemyslu a zamestnanosti atď. Obmedzujúcim faktorom sú aj chýbajúce špecifické a relevantné údaje, týkajúce sa najmä zamestnanosti a miezd v Pakistane.