SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 7.9.2010 
SEK(2010) 1016 v kone čnom znení 
  
ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„DOSIAHLA REFORMA TRHU S CUKROM SVOJE HLAVNÉ CIELE?“  
SK 2   SK ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„DOSIAHLA REFORMA TRHU S CUKROM SVOJE HLAVNÉ CIELE?“  
ZHRNUTIE  
I, II, III. Reformou trhu EÚ s cukrom z roku 2006 sa úspešn e podarilo reštrukturalizova ť tento 
sektor, pri čom sa mu poskytol dlhodobý politický rámec a zna čne sa zlepšila jeho 
konkurencieschopnos ť. Výrobcovia cukru v EÚ teraz pôsobi a v prostredí s inštitucionálnymi 
cenami zníženými o 36 % a výroba sa viac sústre ďuje vo vysokoziskových regiónoch.  
Medzi kľúčové prvky reformy patrilo výrazné zníženie inštitucionálnych cien a do časný 
reštrukturaliza čný fond zameraný na kompenzovanie hos podárskych subjektov za to, že sa 
vzdali výrobných kvót, a na pomoc pri vyváže ní potenciálnych negatívnych sociálnych 
a environmentálnych vplyvov reformy. Tým sa vytvoril stimul pre najmenej 
konkurencieschopných výrobcov cukru, aby sa vzdali svojich kvót. Okrem toho, aby sa ďalej 
podporila konkurencieschopnos ť sektora výroby cukru v EÚ, sa subjektom v EÚ sa 
sprístupnili ďalšie kvóty výmenou za jednorazovú platbu.  
Reforma nemala vplyv na rozpo čet, pokiaľ ide o poľnohospodárske výdavky. Potreby úpravy 
v krajinách AKT, ktoré sú signatá rmi protokolu o cukre, boli jednozna čne uznané v návrhu 
Komisie a riešili sa v osobitnom programe po moci, ktorý schválila Rada a Parlament ako 
súčasť balíka reformy. 
Reforma sektora cukru by sa mala posudzova ť v kontexte iniciatívy EÚ „Všetko okrem 
zbraní“ (EBA – Everything but Arms) z roku 2001 a rozhodnutia Svetovej obchodnej 
organizácie (WTO) z roku 2005 o režime EÚ v sektore cukru. Prostr edníctvom iniciatívy 
EBA sa najmenej rozvinutým krajinám (LDC  – Least Developed Countries) poskytol vo ľný 
prístup na trh EÚ, vrátane trhu s cukrom . Rozhodnutie WTO si vyžiadalo zníženie 
dotovaného vývozu cukru z EÚ. V dôsl edku toho musela EÚ zníži ť svoje kvóty na výrobu 
cukru, aby udržala primeranú rovnováhu na trhu. Niektoré z prípadov týkajúce sa vývoja 
opísané Dvorom audítorov (napríklad zn íženie výrobných kvót) sú teda nakoniec skôr 
dôsledkom už uvedených dvoch zmien v širšom politickom prostredí. Ostatné prípady (napríklad koncentrácia a zatvorenie výrobných závodov) možno prinajmenšom čiastočne 
pripísať dlhodobejším trendom. 
V. Celkové zvýšenie konkurencieschopnosti sektora cukru v EÚ dosiahnuté reformou je 
zrejmé a Komisia je toho názoru, že tento cie ľ sa v plnej miere splnil. 
Reforma bola založená na dobrovo ľnom systéme zrieknutia sa kvót podporenom najmä 
prostredníctvom do
časného reštrukturaliza čného fondu. Každý podnik vyrábajúci cukor sa 
musel rozhodnú ť, či sa vzdá výroby alebo ju zachová, pri čom musel ma ť na pamäti, že 
v budúcnosti bude musie ť zabezpe čiť svoju dlhodobú ziskovos ť v podmienkach zna čne 
nižších inštitucionálnych cien. 
To, že reforma sú časne poskytla možnos ť vzdať sa výroby a získa ť ďalšie kvóty, bolo 
presnou odpove ďou na cie ľ dosiahnu ť, aby sektor výroby cukru v EÚ bol menší, ale 
konkurencieschopnejší. 
SK 3   SK Ako je uvedené v tabu ľke 1 Komisie, zrieknutie sa kvót bolo výraznejšie v členských štátoch 
s nízkou úrov ňou kombinovanej ziskovosti, pri čom 93  % nových kót sa pridelilo členským 
štátom s vysokou kombinovanou ziskovos ťou. V dôsledku tohto procesu členské štáty 
s vysokou ziskovos ťou tvoria 78  % kvót EÚ (pred reformou 68  %), zatiaľ čo členské štáty 
s nízkou ziskovos ťou tvoria teraz 5  % kvót (predtým 12  %). 
VI. Komisia víta vyjadrenie Dvor a audítorov, že sa dosiahol cie ľ reformy stabilizova ť trh 
s cukrom a ceny cukru. 
Vyššia miera spoliehania sa na dodávky c ukru zvonku je dôsledkom obchodnej a rozvojovej 
politiky EÚ, a najmä iniciatívy „Všetko okrem zbraní“, ktorá poskytla neobmedzený prístup 
dovozu z najmenej rozvinutých krajín na trh EÚ, pri čom niektoré z nich majú zna čný 
potenciál na vývoz cukru. 
Okrem toho režim v sektore cukru zah ŕňa nevyhnutné nástroje umož ňujúce rieši ť hypotetickú 
situáciu nedostato čného zásobenia trhu EÚ, najmä pr ostredníctvom premeny dostupného 
cukru mimo kvót na kvótovaný cukor. 
Komisia za čne v krátkom čase realizova ť štúdiu o prenose cien v sektore cukru s cie ľom 
lepšie objasni ť túto otázku. 
VII. V súlade so zásadou subs idiarity sú za riešenie dô sledkov zatvorenia cukrovarníckych 
podnikov (alebo za zníženie výroby), vr átane vykonania nevyhnutných diverzifika čných 
opatrení, zodpovedné členské štáty. Aby sa zabezpe čilo včasné vykonanie týchto opatrení 
a následne zabránilo zbyto čným oneskoreniam, právne pr edpisy EÚ obsahujú podrobné 
termíny realizácie a platieb, ktoré sú členské štáty povinné dodrža ť.  
Reforma vytvára konkuren čnejšie podnikate ľské prostredie pre tradi čných rafinérov, ktorí 
musia upravi ť svoje činnosti, aby si udržali konkurencieschopnos ť v rámci tohto nového 
scenára. Ú čelom tejto prechodnej pomoci, ktorá nebola sú časťou počiatočného návrhu 
Komisie, je umožni ť týmto podnikom prija ť potrebné opatrenia na zlepšenie ich 
konkurencieschopnosti. 
VIII. Pokia ľ ide o reformu režimu v sektore cukru, musia sa zoh ľadniť všetky zmeny 
zavedené v rámci spolo čnej organizácie trhu (CMO – Co mmon Market Organisation) 
s cukrom, t. j. prechod od opatrení zah ŕňajúcich vysoké zaru čené ceny cukrovej repy, náhrady 
za výrobu a vývoz k systému založenému najmä na priamej pomoci po ľnohospodárom. 
V tomto zmysle sa režim v sektore cukr u koncipoval ako režim,  ktorý nemá vplyv 
na rozpočet, pokia ľ ide o po ľnohospodárske výdavky (pozri vyj adrenie Dvora audítorov 
v bode 89). Komisia je t oho názoru, že tento cie ľ sa dosiahol.  
V súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 320/2006 sa zostatok vo fonde 
na reštrukturalizáciu sektora cukru prevedie do EPZF po dof inancovaní opatrení v rámci 
uvedeného fondu. 
Sprievodné opatrenia pre krajiny AKT vypl ývajú z celkového záväzku EÚ v rámci dohody 
o partnerstve medzi AKT a EÚ podporova ť krajiny AKT na ich ceste k zníženiu chudoby 
a trvalo udržate ľnému rozvoju. Po čas procesu vedúceho k reforme sektora cukru sa Komisia 
zaviazala podporova ť potreby privilegovaných krajín prot okolu o cukre týkajúce sa úprav 
a vykonala analýzu dosahu reformy sektora c ukru na krajiny AKT. Potreba týchto 
sprievodných opatrení pre krajiny AKT bola riadne predvídaná a tieto opatrenia nepatria 
do poľnohospodárskeho oddielu rozpo čtu. 
SK 4   SK IX.  
Prvá zarážka – Komisia samozrejme vždy dôsledne  dbá na to, aby nástroje a opatrenia boli 
vytvorené tak, aby sa zabezpe čil celkový súlad a aby boli založené na dôkladných 
technických posúdeniach potrieb a objektívnych a nediskrimina čných kritériách. Tento 
prístup sa uplat ňoval aj v reforme trhu s cukrom. 
Druhá zarážka – Komisia pri príprave svoj ho návrhu pravidiel, ktorými sa má riadi ť sektor 
cukru po hospodárskom roku 2014/2015, preskúma celý rad možností, pri čom bude 
vychádza ť zo skúseností získaných v minulosti. 
Tretia zarážka – Komisia je toho názoru, že  nová rovnováha na trhu s cukrom vytvorená 
v dôsledku reformy, vrátane úrovne sebesta čnosti EÚ, je v súlade s ustanoveniami zmluvy, 
v ktorých sa nestanovuje, že by EÚ mala by ť sebestačnou, pokia ľ ide o každý 
poľnohospodársky produkt. Okrem toho režim v sektore cukru zah ŕňa potrebné nástroje na 
riešenie prípadov nedostato čného zásobenia trhu, najmä pros tredníctvom premeny dostupného 
cukru mimo kvót na kvótovaný cukor.  
Štvrtá zarážka – Komisia za čne v krátkom čase realizova ť štúdiu o prenose cien v sektore 
cukru s cie ľom lepšie objasni ť túto otázku.  
Piata zarážka – V súlade so zásadou subsidiarity sú za vykonanie diverzifika čných opatrení 
a za zabezpe čenie dodržiavania environmentálnych záväzkov zodpovedné členské štáty, ktoré 
môžu lepšie prijíma ť potrebné rozhodnutia vzh ľadom na mnohé osobitné faktory, ktoré sa na 
jednotlivé prípady vz ťahujú.  
ÚVOD  
4. Bezproblémové fungovanie režimu v sektor e cukru, ktorý je založený na kvótach, si 
vyžaduje kvóty pre izoglukózu aj inulínový si rup, pretože ako Dvor audítorov správne 
upozorňuje, oba výrobky sú poten ciálnymi náhradami za c ukor. Kvóty sa zaviedli v čase, keď 
tieto alternatívne slad idlá dosiahli v Spolo čenstve objem, pri ktorom existovalo riziko 
narušenia normálneho fungovania režimu v sektore cukru. Stanovené úrovne kvót 
zodpovedali vtedajšiemu výrobnému objemu. 
5. Komisia by chcela objasni ť, že z hľadiska rozhodnutia Svetovej obchodnej organizácie 
(WTO) neexistuje žiadny absolútny kv antitatívny limit na vývoz bieleho cukru: 
Odborná skupina WTO a odvolací orgán odporu čili, aby orgán na urovnávanie sporov (DSB – 
Dispute Settlement Body) požiadal Európske spolo čenstvo, aby uviedlo svoj režim v sektore 
cukru v rozsahu, v akom sa zi stilo, že nie je v súlade s Dohodou WTO o po ľnohospodárstve,  
do súladu so svojimi povinnos ťami vyplývajúcimi z uvedenej dohody.  
Pokiaľ ide o rozsah nesúladu, odvolací orgán WTO vo svoje správe z 28. apríla 2005 potvrdil 
zistenia panelu v tom zmysle, že  
Prvá zarážka – poznámka pod čiarou 1 v zozname ES, ktorý sa týka preferen čného dovozu 
z určitých krajín AKT a Indie, nemala právny ú činok rozšírenia ani inej úpravy úrovne 
záväzku Európskych spolo čenstiev týkajúceho sa množstva  obsiahnutého v ozname ES, 
Druhá zarážka – navrhovatelia (A ustrália, Brazília a Thajsko) poskytli priame dôkazy o tom, 
že výrobcovia/vývozcovia cukru C (t. j,  cukru mimo kvót), ktorí prekra čujú úrovne záväzku 
SK 5   SK ES, dostali „platby“ za vývoz (i) prostredníct vom predaja cukrovej repy C výrobcom cukru 
pod ich celkové náklady na výrobu; a (ii) vo forme prevodov finan čných zdrojov 
prostredníctvom krížových dotácií, ktoré sú výsledkom fungovania režimu ES v sektore 
cukru, v zmysle článku 9 ods. 1 písm. c) Dohody WTO o po ľnohospodárstve  (a teda 
podliehajú záväzkom zníži ť vývozné dotácie),  
Tretia zarážka – ES nepreukázalo, že jeho vývoz y cukru C a (ekvivalentu) cukru z krajín 
AKT/Indie, ktoré presahujú úrove ň záväzku Európskych spolo čenstiev, neboli dotované. 
EÚ môže preto povoli ť vývoz cukru mimo kvót nad rám ec svojich záväzkov v rámci WTO, 
za predpokladu, že EÚ dokáže preukáza ť, že tento vývoz nie je dotovaný.  
Rámček 1 
Pozri odpove ď na bod 5. 
7. Komisia by chcela na za čiatku zdôrazni ť, že v rámci obmedzenia uloženého rozhodnutím 
WTO by sa nemal obmedzova ť všetok vývoz cukru z EÚ, ale iba dotovaný vývoz. Ke ďže sa 
neposkytuje žiadna náhrada, kvótovaný cukor  a kvótovaná izoglukóza a izoglukóza mimo 
kvót preto nepodliehajú tomuto obmedzeniu. 
9. Ciele reformy priamo súvisia s cie ľmi SPP, ktoré sú zakotvené v zmluvách. Okrem toho 
nedostatkom reformy nie je to, že má čiastočne sa rozchádzajúce ciel e, ale skôr výsledok jej 
komplexného rozsahu. Rôzne ciele reformy odráža jú rôzne aspekty trhu s cukrom a potrebu 
ich vzájomného vyváženia.  
10. d) Nižšia úrove ň zrieknutia sa kvót po čas druhého roka viedla k nadmernému zásobeniu 
domáceho trhu. V reakcii na túto situáciu musela Komisia prija ť dva súbory opatrení: 
na jednej strane pred ĺžila vývozné náhrady do hospodárs keho roka 2007/2008 a na strane 
druhej stanovila percento na stiahnutie z trhu na 13,5
 % [nariadenie Komisie (ES) 
č. 290/2007] s cie ľom zachova ť štrukturálnu rovnováhu trhu. 
e) Keďže reforma zah ŕňala zníženie cien cukrovej repy,  mala priamy vplyv na príjmy 
pestovate ľov a náhrada je preto odôvodnená. Pre pestovate ľov obilnín predstavuje izoglukóza 
iba vedľajší trh s obilninami, ktorých cena ove ľa viac závisí od iných premenných. Reforma 
nemala žiadny znate ľný vplyv na príjmy pestovate ľov obilnín, a preto by akáko ľvek 
kompenzácia nebola odôvodnená. 
PRIPOMIENKY  
21. Aby sa zabezpe čila účinná a bezproblémová reštruktur alizácia, Komisia sa rozhodla 
pre model reformy založený na dobrovo ľných rozhodnutiach výrobcov cukru. Ukázalo sa, že 
tento výber je ú činný, pokia ľ ide o splnenie cie ľov reformy. Prístup založený na zameraní sa 
na špecifické regióny alebo jednotlivých výr obcov by narazil nielen na výrazný odpor 
zo strany členských štátov a hospodárskych subjekt ov dotknutých znížen ím kvót, ale aj 
na praktické ťažkosti pri ur čovaní, kto by mal presta ť podnikať a kto by mal zotrva ť. 
22. Hlavným cie ľom reformy bolo dosiahnu ť novú rovnováhu v sektore výroby cukru v EÚ 
na základe scenára, ktorý sa vyzna čuje väčšou otvorenos ťou domáceho trhu pre dovoz 
SK 6   SK z tretích krajín. Aby sa dosiahol tento cie ľ, bolo potrebné zníži ť kvóty; zostávajúce podniky 
by mali by ť schopné pôsobi ť na trhu so zna čne nižšími inštitucionálnymi cenami.  
23. Z dôvodu ú činnosti a transparentnosti sa Komisia rozhodla pre model reformy, v ktorom 
konečné rozhodnutia o udržaní,  znížení alebo skon čení výroby by pr ijali jednotlivé 
cukrovarnícke podniky na základe budúcich pomerov vyzna čujúcich sa zna čne nižšími 
cenami. Okrem toho sa podnikom , ktoré sa rozhodli vzda ť kvót, poskytol finan čný stimul. 
Tento model si nevyžaduje analýzu sú časnej ziskovosti a vyhliadok každého jednotlivého 
výrobcu cukru v EÚ. Komisia bola preto toho názo ru, že v prípade zvoleného modelu nie je 
nutné zhromaž ďovať takéto údaje o produktivite a ú činnosti. Okrem toho takáto analýza by sa 
týkala dôverných aspektov súkromného podnika nia a v prípade porovnaní medzi podnikmi 
založených na týchto aspe ktoch by sa nedala vylú čiť polemika.  
Prínosy pre konkurencieschopnos ť odvetvia cukru v EÚ po reforme sú nespochybnite ľné, 
pretože fungujúce podniky si teraz musia zachova ť ziskovos ť v rámci scenára zna čne nižších 
inštitucionálnych cien. 
24. Komisia dôsledne využíva najlep šie dostupné informácie na ú čely odhadu ziskovosti 
sektora cukru v každom členskom štáte. Aby sa zabezpe čila spoľahlivosť výsledkov, tieto 
analýzy musia by ť založené na konsolidovaný ch hlavných trendoch po čas prijate ľného 
obdobia. Sú časné výsledky reformy v zna čnej miere potvrdili platnos ť týchto odhadov. 
Pôvodné posúdenie vplyvu v dokumente SE K (2003) 1022 bolo založené na údajoch 
zo „Štúdie na posúdenie vplyvu budúcich možností budúcej reformy spolo čnej organizácie 
trhu s cukrom“, ktorú pre CEFS vyprac ovala LMC (2003), v ktorej sa z ve ľkej časti potvrdili 
predchádzajúce závery, ku ktorým dospela Komisia.  
Aktualizácia posúdenia vplyvu v dokumente SEK (2005) 808 čerpá zo spektra zdrojov, 
vrátane rôznych štúd ií, ktorých vypracovanie za dali organizácie v sekt ore (napríklad Comité 
Européen de Fabricants de Sucre, Conféd eration Générale de Betteraviers) alebo členské 
štáty, ako aj z príspevkov z akademického prostredia. 
Preto sú údaje v tabu ľke 2 aktualizovaného posúdenia vplyvu najnovšími dostupnými údajmi, 
ktoré sú vhodné na ú čely odhadu ziskovosti celého sektora cukru v každom členskom štáte.  
25. Pozri odpove ď na bod 23, pokia ľ ide o charakteristiky mode lu reformy, ktorý zachovala 
Komisia. 
Ako je uvedené v tabu ľke 1 Komisie, podiel kvót, ktoré vlastnia členské štáty s vysokým 
ziskom, sa po reforme zvýšil zo 68  % na 78  %, zatiaľ čo podiel členských štátov s nízkym 
ziskom sa znížil z 12  % na 5  %. Prínosy pre celkovú konkurencieschopnos ť sektora výroby 
cukru v EÚ sú jasné. 
26. Základom reformy bolo dobrovo ľné sa zrieknutie 6 mili ónov ton výroby v rámci kvót 
do kampane v roku 2009/2010, v prípade ktorej sa vytvorila štvorro čná reštrukturaliza čná 
schéma. Kým výsledok v prvom roku (zrieknutie sa 1,47 milióna ton) bol v súlade s týmto 
cieľom, v druhom roku to už neplatilo (0,71 milióna ton), čo podnietilo Komisiu k tomu, aby 
urobila nevyhnutné úpravy. Prís lušné nariadenie Rady (ES) č. 1261/2007 bolo prijaté 
v októbri 2007. 
Ukázalo sa, že nástroje podporuj úce zrieknutie sa kvót po čas prvých dvoch rokov reformy sú 
príťažlivé iba pre najmenej konkuren čných spracovate ľov a objem zrieknutých sa kvót nebol 
SK 7   SK dostatočný na to, aby sektor dosiahol novú rovnová hu. Ako Dvor audítorov podrobnejšie 
vysvetľuje v bode 27, hlavnou prekážkou pre výrobné odvetvie neboli finan čné stimuly, ale 
skôr neistoty spojené s časťou pomoci, ktorá sa má vyhradi ť pre pestovate ľov a dodávate ľov.  
28. Prechodná pä ťročná viazaná pomoc pre pestovate ľov sa musí posudzova ť v politickom 
kontexte reformy sektora cukru, ktorú museli podpori ť aj členské štáty, ktoré by v dôsledku 
nej stratili kapacitu na výrobu cukru. Reforma sektora cukru sa musí posudzova ť z hľadiska 
jej konečných výsledkov, po skon čení prechodného obdobia.  
29. Celková úrove ň zrieknutia sa kvót, ktor ú odhadla Komisia, nie je založená na analýze 
ziskovosti jednotlivých podnikov, ale na výsledku nových makroekonomických podmienok 
prevládajúcich v ekonomikách EÚ s výrobou cukru, konkrétne na rozhodnutí panelu WTO 
a zlepšenom prístupe, ktorý sa poskytol ur čitým vývozcom cukru.  
Keďže Komisia prevažne zdie ľa pozíciu Dvora audítorov v tom zmysle, že ziskovos ť 
výrobcov cukru sa môže v rámci toho istého regiónu líši ť, rozhodla sa pre model reformy, 
v ktorom by kone čné rozhodnutia prijali jednotlivé cukrova rnícke podniky. Na základe týchto 
skutočností cieľom reformy nebolo dosiahnu ť novú rovnováhu na trhu iba prostredníctvom 
úplného zastavenia výroby v najmenej ziskových členských štátoch, ale aj vytvori ť 
podmienky a stimuly umož ňujúce sektoru urobi ť nevyhnutné obmedzenia výroby.  
30. Rozhodnutie o skon čení výroby cukru prijali jednotlivé cukrovarnícke podniky. 
Najvýkonnejší výrobcovia cukru sú ur čite lepšie pripravení udrža ť svoju činnosť v rámci 
scenára nižších cien. Ako Dvor audítorov správne uvádza v iných častiach svojej správy, 
kombinovaná ziskovos ť výroby cukru závisí nielen od hospodárskeho výkonu 
spracovate ľských podnikov, ale aj od konkur encieschopnosti pestovate ľského sektora. Aby 
bola komer čne udržate ľná, oba sektory by mali ís ť ruka v ruke.  
32.  c) Ukázalo sa, že zavedenie povinného zníženia nekompenzovaných kvót v roku 2010, ak by 
sa nesplnil cie ľ prostredníctvom dobrovo ľného zrieknutia sa  kvót, je užito čné pri zabezpe čení 
veľkého využívania od tretieho roku reformy.  
34. Ako Dvor audítorov opisuje v bode 27, základným prvkom, ktorý znemožnil vä čšie 
využitie reštrukturaliza čného fondu po čas druhého roka, bola miera neistoty, pokia ľ ide 
o skutočnú úroveň pomoci, ktorú má získa ť spracovate ľ cukru. Komisia chce okrem toho 
zdôrazniť, že celková výška pomoci sa nezvýšila po čas druhej fázy reformy, v ktorej sa 
napriek tomu dosiahol cie ľ celkového objemu kvóty, ktor ej sa výrobcovia vzdali. 
35. Rozhodnutia o zrieknutí sa kvót prijali podniky dobrovo ľne na základe svojho vlastného 
posúdenia sú časnej situácie a vyhliadok. Všetky hospodá rske subjekty v EÚ mali túto 
možnosť výberu za rovnakých podmienok a kaž dý prijal rozhodnutie, ktoré považoval 
za najprimeranejšie.  
36. Cieľom bolo dosiahnu ť po reforme celkové zvýšenie produktivity sektora cukru v EÚ 
a tento cie ľ sa dosiahol.  
Keďže ide o dobrovo ľnú schému, k reštrukturaliza čnej schéme mali prístup všetci výrobcovia 
cukru v EÚ. Kone čné rozhodnutia prijali jednotlivé podniky, pri čom mali na pamäti 
pravdepodobnú ziskovos ť podniku v novom trhovom prostredí. 
SK 8   SK Pozri aj údaje uvedené v odpovedi Komisie na bod 25. 
37. Konkurencieschopnos ť jednotlivých podnikov nie je iba funkciou členského štátu, 
v ktorom pôsobia, ale aj ich ve ľkosti, výkonnosti spracovate ľských podnikov, riadenia 
a mnohých ďalších faktorov. Ako Dvor audítorov sp rávne vysvetlil, rozdiely v ziskovosti 
medzi podnikmi so sídlom v tom istom členskom štáte môžu by ť dôležité. 
Celkové kvóty pridelené pred reformou členským štátom s vysokým ziskom boli ove ľa vyššie 
ako v členských štátoch s nízkym ziskom. A ko vyplýva z prílohy III, kvóty, ktoré sú 
po reforme k dispozícii v členských štátoch s nízkou ziskovos ťou, tvoria 31  % kvót, ktoré 
vlastnili pred reformou. V prípade členských štátov s vysokou ziskovos ťou je tento podiel 
81 %.  
38. Komisia je toho názoru, že ciele reformy sa  v plnej miere dosiahli a zostáva presved čená, 
že jednotliví výrobcovia sú najlepšie predur čení prijať rozhodnutia založené na vlastnom 
posúdení ich budúcej konkurencieschopnosti. 
39. – 40. Komisia je toho názoru, že mechanizmy nie sú v rozpore vzh ľadom na to, že 
dôvodom poskytnutia možnosti ďalších kvót sú časne so stimulmi vzda ť sa kvót 
prostredníctvom reštrukturaliza čného fondu je práve snaha o dosiahnutie cie ľa, ktorý uvádza 
Dvor audítorov, a to  konkrétne podpori ť ďalšie zvyšovanie konkuren cieschopnosti podnikov, 
ktoré už boli konkurencieschopné , zvýšením ich spracovate ľskej kapacity.  
40. (druhá zarážka). Kým spracovatelia cukru by po reforme mali prospech z nižších cien 
cukrovej repy, cena kukurice a ďalších surovín používaných na  spracovanie izoglukózy by 
nebola ovplyvnená. Aby sa zabezpe čilo zachovanie relatívnej konkurencieschopnosti 
spracovate ľov izoglukózy, ďalšie bezplatné kvóty sa poskytli tak, aby títo spracovatelia mohli 
využiť úspory z rozsahu. 
41. Výsledkom spolo čného uplat ňovania oboch opatrení bolo podpori ť koncentráciu výroby 
cukru v podnikoch s najlepšími vyhliadka mi na zachovanie konkurencieschopnosti po čas 
dlhšieho obdobia, a tým dosiahnu ť celkové zvýšenie konkurencieschopnosti sektora výroby 
cukru v EÚ.  
42. Účelom reformy bolo dosiahnu ť potrebnú úpravu sektora výroby cukru v EÚ 
bezproblémovým a ú činným spôsobom. To si vyž iadalo reštrukturaliza čný fond pre podniky, 
ktoré sa vzdali kvót, a flexib ilné nástroje na úpravu pr e podniky, ktoré sa rozhodli na ďalej 
podnikať v tomto odvetví. Cukrovarnícke podni ky v EÚ boli vyzvané, aby prijali súbor 
rozhodnutí založených na ich vlastnej analýz e perspektív a vyhliadok trhu. V tomto zložitom 
hospodárskom prostredí sa niekto ré podniky rozhodli najprv kvóty kúpi ť a potom sa zrieknu ť 
určitej časti kvót.  
Komisia je toho názoru, že táto posilnená flexibilita hospodárskych subjektov viedla 
k účinnejšej úprave sekt ora cukru v EÚ, pri čom sa zabezpe čilo rovnaké zaobchádzanie 
so všetkými hospodárskymi subjektmi. 
Ako Dvor audítorov správne uvádza, suma ú čtovaná za nákupy kvót a suma poskytnutá 
za zrieknutie sa kvót je rovnaká. 
Pokiaľ ide o údajné negatívne finan čné dôsledky, pozri odpove ď Komisie na bod 43. 
SK 9   SK 43. Kým spracovatelia cukru by po reforme mali prospech z nižších cien cukrovej repy, 
reforma by nemala vplyv na cenu kukurice a ďalších surovín používaných na spracovanie 
izoglukózy. Ke ďže zníženie cien cukru znamená zníženie ceny izoglukózy, reforma by viedla 
k zníženiu ziskov výrobcov izoglukózy. 
Aby sa zabezpe čilo zachovanie relatívnej konkur encieschopnosti spracovate ľov izoglukózy 
a aby sa tým zabezpe čili rovnaké podmienky medzi výrobc ami cukru a izoglukózy, zvýšenie 
kvót pre izoglukózu sa povolilo ta k, aby títo výrobcovia mohli využi ť úspory z rozsahu. 
Komisia by chcela zdôrazni ť, že podobne ako v prípade kvót na cukor, museli podniky 
vyrábajúce izoglukózu, ktoré sa vzdávajú kvó t a žiadajú o náhradu z reštrukturaliza čného 
fondu, predloži ť reštrukturaliza čný plán a preukáza ť jeho správne vykonávanie. 
44. Reforma je zameraná na celkové zlep šenie celkovej konkurencieschopnosti sektora, 
vrátane pestovate ľov, prostredníctvom nižšej minimá lnej ceny cukrovej repy. Ako sa 
zdôrazňuje v prílohe VI Dvora audítorov, ur čité členské štáty sa rozhodli zamera ť 
diverzifika čnú pomoc najmä na pestovate ľov cukrovej repy.  
45. Výsledky reformy sved čia o tom, že pestovatelia cukrovej repy v EÚ preukázali vä čšiu 
schopnosť prispôsobi ť sa, ako sa uvádzalo v po čiatočných odhadoch, a pestovanie cukrovej 
repy pokra čuje v rozsiahlych oblastiach tých členských štátov, ktoré sú uvedené v tabu ľke 2. 
46. – 47. Výroba cukru si vzh ľadom na svoju povahu vyžaduje zariadenia ťažkého priemyslu. 
Konkurencieschopnos ť si môže zachova ť iba vtedy, ak sa produkcia aj spracovanie cukrovej 
repy vykonávajú konkuren čným spôsobom. Bez oh ľadu na prípady, ktoré oznámil Dvor 
audítorov, je tiež možné, aby funguj úce priemyselné zá vody boli nútené ukon čiť svoju 
prevádzku v dôsledku obmedzenej konkurenci eschopnosti pestovania cukrovej repu v ich 
okolí. Zdá sa, že je to prípad, ktorý opísal Dvor audítorov v bode 30.  
50. Pripomienky Dvora audítorov sa týkajú právneho základu prijatého Radou, ktorý je 
Komisia povinná vykonáva ť. 
51. Reforma prispela k preklenutiu cenov ého rozdielu medzi vnútorným trhom EÚ 
a svetovým trhom. Sektor výroby cukru v EÚ  je teraz viac stimulovaný trhom a je 
konkuren čnejší, ako bol pred reformou. 
54. Komisia víta skuto čnosť, že Dvor audítorov potvrdil, že trh EÚ s cukrom je od za čiatku 
reformy stabilný.  
55. Skuto čná úroveň dovozu z týchto krajín  závisí od relatívnej prí ťažlivosti EÚ v porovnaní 
so svetovým trhom. Preto jedným z cie ľov, ktoré sa dosiahli reform ou, bolo preklenutie tohto 
cenového rozdielu.  
56. Väčšie spoliehanie sa na dovoz nie je dôsle dkom reformy sektora cukru, ale dôsledkom 
politík EÚ, ktoré sú zamerané na podporu úlohy cukru ako činiteľa stimulujúceho 
hospodársku činnosť v najmenej rozvinutých krajin ách s dobrým potenciálom výroby.  
57. Komisia je toho názoru, že nová rovnováh a na trhu dosiahnutá reformou sektora sa 
v dohľadnej budúcnosti môže udrža ť. Zdá sa, že túto skuto čnosť potvrdzuje aj vývoj na trhu. 
SK 10   SK 58. To, že sa EÚ stala závisle jšou od dovozu, je logickým dôsledkom otvorenia trhu EÚ 
pre tretie krajiny. Táto úrove ň spoliehania sa na dovoz by bola napriek tomu ove ľa väčšia, ak 
by súčasné ceny cukru v EÚ zostali na vysoke j úrovni prevládajúcej pred reformou. 
Celkove vzaté, úrove ň samozásobenia v rámci kvót zachovaných po reforme (približne 85  %) 
možno považova ť za uspokojivú a Komisia by chcela zdôrazni ť, že režim zah ŕňa potrebné 
nástroje na riešenie hypot etických situácií nedostato čného zásobenia trhu EÚ, a to najmä 
premenou cukru dostupného mimo kvót na kvótovaný cukor. 
59.  b) Toto vä čšie spoliehanie sa na d ovoz závisí najmä od rozdielu medzi svetovými cenami 
cukru a cenami cukru v EÚ. Reforma pomohla preklenú ť tento rozdiel, a preto prispela 
k zachovaniu silného, aj ke ď menšieho sektora výroby cukru v EÚ.  
60. Keďže reforma výrazne zvýšila celkovú konkurencieschopnos ť výroby EÚ, Komisia 
zastáva názor, že po reforme je sektor  cukru v EÚ lepšie pripravený odoláva ť 
premiestňovaniu výroby. 
61. Ako Dvor audítorov správne vysvet ľuje, aby hospodársky subjekt získal 
reštrukturaliza čnú pomoc, musí predloži ť reštrukturaliza čný plán obsahujúci podrobný opis 
konkrétnych opatrení, ktoré vyžadujú vnútroštátne orgány. Nárok na získanie platieb majú iba 
podniky, ktoré uspokojivo uskuto čnili tieto opatrenia.  
To, že skupiny výrobcov cukru v EÚ nielen vy rábajú, ale aj dovážajú cukor do EÚ, nie je 
novou skuto čnosťou. Okrem toho v novom scenári, v ktorom sa po číta so zvýšením dovozu 
cukru do EÚ, by skuto čnosť, že sa ur čité výrobné závody menia na rafinérie, umožnila, aby 
časť spracovania takéhoto cukru zostala v EÚ. 
62. Komisia víta skuto čnosť, že Dvor audítorov potvrdil, že cie ľ reformy zníži ť cenu cukru sa 
splnil.  
63. Aby sa lepšie objasnila táto otázka, Komisia za čne v krátkom čase realizova ť štúdiu 
zameranú na prenos cien v sektore cukru.  
Okrem toho Komisia v kontexte svojho pravidelného hodnotenia politík za čne ex-post 
hodnotenie opatrení SPP vz ťahujúcich sa na sektor cukr u. V rámci hodnotenia sa preskúma 
dosah opatrení SPP uplat ňovaných na dodávate
ľský reťazec cukru, vrátane 
poľnohospodárskeho sektora a výro bcov a rafinérov cukru, ke ďže reforma bola prijatá v roku 
2006. Očakáva sa, že práca na hodnotení sa za čne v štvrtom štvr ťroku 2010. Výsledky možno 
očakávať koncom roka 2011. 
64. Nie je prekvapením, že reforma znižujúca celkovú ve ľkosť sektora, ktorá vyžaduje 
od podnikov, aby podstatne zvýšili svoju konkurencieschopnos ť, vedie k ur čitému stup ňu 
priemyselnej koncentrácie.  
69. Izoglukóza sa vyrába z obilnín (najmä kukur ice a pšenice) a na rozdiel od sektora 
cukrovej repy nie sú medzi pestovate ľmi a spracovate ľmi žiadne osobitné medziodvetvové 
zmluvy o dodávkach. Vyhradenie časti pomoci pre pestovate ľov by teda nebolo odôvodnené.  
SK 11   SK 72. Ako potvrdil Dvor audítorov v bode 13 a v súlade so zásadou subsidiarity sú za 
vykonávanie reštrukturaliza čnej pomoci zodpovedné členské štáty, ktoré môžu najlepšie 
zohľadniť osobitné okolnosti jednotlivých situácií. 
Komisia by okrem toho chcela zdôrazni ť, že platba reštrukturaliza čnej pomoci je podmienená 
uskutočnením plánu, ktorý pr edložil pr íslušnému členskému štátu hospodársky subjekt, 
vrátane podrobného opisu konkrétnych opatrení. Tieto plány musia by ť samozrejme v súlade 
s pravidlami EÚ a vnútroštátnymi pravidlami, pri čom niektoré z nich sa medzi jednotlivými 
členskými štátmi môžu zna čne líšiť.  
73. Orgány členských štátov musia skontrolova ť, či sa sociálne záväzky realizujú v súlade 
so sociálnymi plánmi. Audity uzatvárania ú čtov zahŕňajú overenie, či členské štáty 
vykonávajú takéto kontroly. 
Sociálne plány sa vä čšinou vypracúvajú na zákla de dohody medzi výrobcom 
a pracovníkmi/odbormi. Plnenie záväzkov — odborná príprava, presuny, kompenzácia at ď. 
— budú monitorova ť príslušné strany. 
Komisia je okrem toho hostite ľom „Výboru pre sociálny dialóg v odvetví cukru“, ktorý 
pozostáva zo zástupcov odborov a cukrovarn íckeho priemyslu. Tento výbor schválil najmä 
Kódex správania pre európske odv etvie cukru týkajúci sa spolo čnej sociálnej zodpovednosti, 
ktorý sa v zna čnej miere uplat ňoval v rámci reformy. 
Sociálny dosah reformy sa okrem toho bude posudzova ť v hodnotení opatrení SPP 
uplatňovaných v sektore cukru. O čakáva sa, že práca na hodnotení sa za čne v štvrtom 
štvrťroku 2010. Výsledky možno o čakávať koncom roka 2011. 
74. Dôvody na pred ĺženie lehoty, ktorú museli výrobcovia dodrža ť, pokiaľ ide o ich 
environmentálne záväzky, boli dvoja ké: na jednej strane bola po čiatočná lehota stanovená 
v roku 2006 a harmonogram si vyža doval aktualizáciu, aby sa zoh ľadnili dôležité zmeny 
vo vnútroštátnych reštrukturaliza čných programoch, ktoré sa za čali v roku 2008. Na druhej 
strane dôsledky celosvetovej finan čnej krízy pre hospodárstva ur čitých členských krajín 
spôsobili, že táto úprava bola primeraná. 
75. Izoglukóza sa vyrába z obilnín (najmä kukur ice a pšenice) a na rozdiel od sektora 
cukrovej repy nie sú medzi pestovate ľmi a spracovate ľmi žiadne osobitné medziodvetvové 
zmluvy o dodávkach. Vyhradenie časti pomoci pre pestovate ľov by teda nebolo odôvodnené, 
pretože ceny obilnín neboli touto reformou ovplyvnené.  
76. – 77. Pozri aj odpove ď Komisie na bod 73. 
Komisia by chcela zdôrazni ť, že zníženie po čtu cukrovarníckych podnikov je proces, ktorý 
prebieha už mnoho rokov, dávno pr ed reformou sektora cukru, ke ďže každá výrobná jednotka 
zvyšovala svoju spracovate ľskú kapacitu. Napríklad medz i rokmi 2000 a 2006 sa v EÚ 
zatvorilo 67 podnikov.  
Reštrukturaliza čný fond poskytol právny rámec a finan čnú podporu, aby ho nemohli využíva ť 
podniky, ktoré sa zatvorili pred reformou. 
80. Pomoc na diverzifikáciu bola zavedená s cie ľom dať členským štátom možnos ť prijať 
opatrenia v príslušných regiónoch a umožni ť im zahrnú ť opatrenia týkajúce sa ďalších 
SK 12   SK hospodárskych subjektov dotknutých reštrukt uralizáciou sektora cukru, ktorí neboli 
odškodnení prostredníct vom reštrukturaliza čnej pomoci. 
81. Pozri odpove ď Komisie na bod 74. 
82. V súlade s viacro čným hodnotiacim plánom GR AGRI na roky 2010 – 2012 sa hodnotenie 
opatrení SPP vz ťahujúce sa na sektor cukru uskuto čnilo v rokoch 2010 – 2011. V rámci 
hodnotenia sa preskúma dosah opatrení SPP vz ťahujúcich sa na dodávate ľský reťazec cukru, 
vrátane po ľnohospodárskeho sektora a výrobcov a rafinérov cukru, ke ďže reforma sa prijala 
v roku 2006. V tomto hodnotení by sa mal preskúma ť aj dosah diverzifika čnej pomoci 
na regióny postihnuté reštrukturalizáci ou (na základe prípadových štúdií).  
Očakáva sa, že práca na hodnotení sa za čne v štvrtom štvr ťroku 2010. Výsledky možno 
očakávať koncom roka 2011.  
Komisia vykonáva svoje kontroly ako sú časť postupov uzatvárania ú čtov.  
85. Hoci návrh Komisie neobsahoval prec hodnú pomoc pre rafinérov na plný úväzok, 
z diskusií Rady jasne vyplynulo, že rafiné ri na plný úväzok, podobne ako spracovatelia 
cukrovej repy, sa v dôsledku zníženia inšt itucionálnych cien cukru museli podrobi ť súboru 
štrukturálnych úprav. 
Reforma v skuto čnosti vedie k vytvoreniu konkuren čnejšieho podnikate ľského prostredia 
pre tradičných rafinérov, ktorí musia upravi ť svoje činnosti, aby v rámci tohto nového scenára 
zostali konkuren čnými. Príslušné hospodárske subjekty museli v podnikate ľskom pláne, ktorý 
sa má predloži ť vnútroštátnym orgánom, stanovi ť nevyhnutné zmeny. Prostredníctvom 
poskytnutia tejto pomoci reforma prispela k zabezpe čeniu rovnakého zaobchádzania 
so všetkými výrobcami cukru v Spolo čenstve, bez oh ľadu na to, či ako surovinu používajú 
cukrovú repu alebo surový cukor. 
86. Právne predpisy EÚ sa majú v členských štátoch uplat ňovať jednotne, bez oh ľadu na to, či 
majú jedného alebo viacerýc h potenciálnych príjemcov.  
88. Tieto odchýlky sú v dôsledku skuto čnej kvóty, ktorej sa subjekt zriekol, a na časovania 
zrieknutia sa. V skuto čnosti sa získalo viac do časných súm na reštrukturalizáciu a v rámci 
fondu na reštrukturalizáciu se ktora cukru sa vynaložilo menej výdavkov. Najvyššie miery 
pomoci pripadajúcej na tonu kvóty boli k dispozícii po čas prvých dvoch rokov reformy. 
90. Reforma režimu sektora cukr u bola navrhnutá tak, aby z h ľadiska po ľnohospodárskych 
výdavkov bola skôr rozpo čtovo neutrálna, ako samofinancujú ca. Fond na reštrukturalizáciu 
sektora cukru bol vytvorený ta k, aby bol samofinancujúcim. 
Pokiaľ ide o reformu režimu sektora cukru, musia sa zoh ľadniť všetky zmeny zavedené 
v rámci spolo čnej organizácie trhu (CMO – Common Mark et Organisation) s cukrom, t. j. 
prechod od opatrení zah ŕňajúcich vysoké zaru čené ceny cukrovej repy, náhrady za výrobu 
a vývoz k systému založenému najmä na priamej pomoci po ľnohospodárom. V tomto zmysle 
sa režim v sektore cukru koncipoval a ko režim, ktorý nemá vplyv na rozpo čet, pokiaľ ide 
o poľnohospodárske výdavky (pozri vyjadrenie Dvora audítorov v bode 89). Komisia je toho 
názoru, že tento cie ľ sa dosiahol. 
Fond na reštrukturalizáciu sekt ora cukru, ktorý nie je zložkou CMO, bol  vytvorený tak, aby 
bol samofinancujúcim, a to sa tiež dosiahlo. 
SK 13   SK a) V čase reformy sa o čakávalo, že sa dovoz cukru do EÚ zvýši, najmä v dôsledku opatrení 
iniciatívy „Všetko okrem zbraní“. Pri neexistencii reformy a pri zoh ľadnení rozhodnutia 
WTO by vývoj na trhu s cukrom v EÚ viedol k zníženiu výroby v EÚ. Nadbyto čná výroba by 
sa z tohto dôvodu znížila, a preto sa o čakávalo, že aj príjmy z produk čných odvodov sa 
od rozpočtového roka 2010 postupne znížia na nulovú úrove ň. V tomto dynamickom kontexte 
bol výrobný poplatok zavedený reformou sektor a cukru stanovený na 12 EUR/t, aby sa 
zachovala rozpo čtová neutralita, pokia ľ ide o príjmy. 
b) Sprievodné opatrenia vyplývajú z celkové ho záväzku EÚ v rámci dohody o partnerstve 
medzi krajinami AKT a EÚ podporova ť krajiny AKT na ich ceste k zníženiu chudoby a trvalo 
udržateľnému rozvoju. Po čas procesu vedúceho k reforme sekt ora cukru sa Komisia zaviazala 
podporova ť potreby privilegovaných kraj ín protokolu o cukre týkajú ce sa úprav a vykonala 
analýzu dosahu reformy sektora cukru na kraj iny AKT. Potreba týchto sprievodných opatrení 
pre krajiny AKT sa správne o čakávala. 
Podpora poskytovaná krajinám AKT nespadá do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) 
č. 1290/2005, pretože sa týka rozvojovej po moci pre krajiny AKT, a preto sa na ňu 
nevzťahujú výdavky spolo čnej poľnohospodárskej politiky.  
91. Pozri odpove ď Komisie na bod 90. 
ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
93. Ciele reformy priamo súvisia s cie ľmi SPP, ktoré sú zakotvené  v zmluvách. Fakt, že sa 
ciele reformy čiastočne rozchádzajú, nie je nedostatkom, ale skôr výsledkom širokej oblasti 
pôsobnosti reformy. Rôzne ciele reformy odrážajú rô zne aspekty trhu s cukrom a je potrebné 
ich vzájomne vyváži ť.  
94. Podniky, ktoré budú fungova ť po reforme, si musia zachova ť ziskovos ť v rámci scenára 
nižších inštitucionál nych cien, a teda cie ľ zlepšiť celkovú konkurencieschopnos ť sektora sa 
splnil. Tento prínos v oblasti produktivity sa potvrdil tým, že členské štáty s vysokou 
ziskovosťou tvoria teraz 78  % kvóty (v porovnaní so 68  % pred reformou), zatia ľ čo členské 
štáty s nízkou ziskovos ťou tvoria teraz iba 5  % (v porovnaní s 12  % pred reformou). 
Účelom dodato čne poskytnutej kvóty (výmenou za sumu  rovnajúcu sa reštrukturaliza čnej 
pomoci) bolo ďalšie posilnenie konkurenci eschopnosti sektora cukru v EÚ tým, že podnikom 
umožní rozšíri ť svoju výrobu a dosiahnu ť úspory z rozsahu, aleb o v prípade zníženia 
konečnej kvóty aspo ň zachovať si úroveň výroby, ktorá by sa blížila úrovni pred reformou. 
Pozri aj odpove ď Komisie na bod 23. 
95. Trh s cukrom dosiahol po reforme novú rovnováhu v dôsledku zníženej domácej výroby 
a nižších inštitucionálnych cien. Rozhodnutie o skon čení výroby prijali príslušné podniky 
dobrovoľne po posúdení dlhodobej životaschopnosti ich činností v rámci nového scenára. 
Všetky hospodárske subjekty v EÚ mali túto možnos ť výberu za rovnakých podmienok.  
Komisia zdôraz ňuje, že rozsah nevyhnutného zníženia kvóty sa posudzoval na základe 
potreby zabezpe čiť rovnováhu na trhu z h ľadiska nového hospodárskeho prostredia v sektore. 
Táto rovnováha sa dosiahla  prostredníctvom podnikov, ktoré sa v nových prevládajúcich 
podmienkach nepovažovali za konkurencieschopné a ukon čili (alebo obmedzili) výrobu.  
SK 14   SK 96. Odpove ďou na potrebu zvládnu ť komplexnú reštrukturalizác iu sektora výroby cukru v EÚ 
bola súčasná ponuka možnosti zrieknu ť sa kvót a získa ť ďalšie kvóty. V dôsledku toho je 
tento sektor teraz menší, ale výrazne konkuren čnejší. 
Kým spracovatelia cukru by po reforme využíval i nižšie ceny cukrovej repy, cena kukurice 
a ďalších surovín používaných na spracovani e izoglukózy by napriek zníženiu cien 
izoglukózy zostala nezmenená. Aby sa zabezpe čilo zachovanie relatívnej 
konkurencieschopnosti spracovate ľov izoglukózy, pridelili sa zdarma ďalšie kvóty, aby títo 
spracovatelia mohli využi ť úspory z rozsahu. 
97. Pestovatelia v EÚ sú po reforme celkove konkuren čnejší. To znamená, že 
konkurencieschopnos ť pestovate ľov sa nemôže chápa ť izolovane od konkurencieschopnosti 
podniku, ktorému svoje plodiny dodávajú. Po zri aj odpovede Komi sie na body 46 – 47. 
98. Rada sa rozhodla zachova ť režim založený na výrobných kvótach do roku 2014/2015.  
99. Komisia je toho názoru, že oba ciele – stabilizova ť trh a zníži ť neziskovú výrobnú 
kapacitu – boli v plnej miere splnené. V EÚ sa po reforme vyrába o 6 miliónov ton kvótovaného cukru menej a fungujúce podniky musia dosiahnu ť svoju ziskovos ť v rámci 
scenára podstatne nižších inštitucionálnych cien. 
Reformou sa preklenul rozdiel medzi cenam i v EÚ a svetovými cenami. To prispelo 
k zníženiu tlaku na domáci sektor cukru v EÚ. 
Odporúčanie 1 
Komisia sa samozrejme vždy dôsledne dbá na t o, aby nástroje a opatrenia boli vytvorené tak, 
aby sa zabezpe čil celkový súlad a aby boli založené na dôkladných technických posúdeniach 
potrieb a objektívnych a nediskrimina čných kritériách. Tent o prístup sa uplat ňoval aj 
v reforme trhu s cukrom.  
Odporúčanie 2 
Pri príprave tohto návrhu pravidiel, ktorými sa má riadi ť sektor cukru po hospodárskych 
rokoch 2014/2015, Komisia na zákl ade doterajších skúseností preskúma celý rad možností. 
100. Reforma prispela k tomu, že sa  sektor cukru v EÚ stal konkuren čnejším, a mala by 
zabezpečiť nepretržitú výrobu v EÚ. 
101. Väč
šie spoliehanie sa na dovoz nie je dôsle dkom reformy sektora cukru, ale dôsledkom 
politík EÚ, ktoré sú zamerané na podpor u úlohy cukru ako stimulu hospodárskej činnosti 
v najmenej rozvinutých krajinách s dobrým výrobným potenciálom.  
Odporúčanie 3 
Komisia berie na vedomie, že nová rovnováha na trhu s cukrom vyplývajúca z reformy, 
vrátane úrovne sebesta čnosti EÚ, je v súlade s ustanoveniami zmluvy. V zmluve sa 
nestanovuje, že by EÚ mala by ť nevyhnutne sebesta čnou, pokia ľ ide o každý 
poľnohospodársky výrobok. Ur čité nástroje zabudované do r ežimu v sektore cukru by 
umožnili EÚ vyrieši ť situácie nedostato čného zásobenia trhu, najmä prostredníctvom 
premeny dostupného cukru mimo kvót na kvótovaný cukor.  
SK 15   SK 102. Komisia je toho názor u, že sa dosiahol cie ľ reformy zníži ť ceny cukru.  
Komisia za čne v krátkom čase realizova ť štúdiu o prenose cien v sektore cukru s cie ľom 
lepšie objasni ť túto otázku.  
Komisia okrem toho ako sú časť svojho pravidelného hodnotenia politík za čne ex-post 
hodnotenie opatrení SPP uplat ňovaných v sektore cukru. V rámci tohto hodnotenia sa 
preskúma dosah opatrení SPP uplat ňovaných v dodávate ľskom reťazci cukru, vrátane 
poľnohospodárskeho sektora a výro bcov a rafinérov cukru, ke ďže reforma sa za čala v roku 
2006. Očakáva sa, že práca na hodnotení sa za čne v štvrtom štvr ťroku 2010. Výsledky sa 
očakávajú koncom roka 2011. 
Odporúčanie 4 
Aby Komisia lepšie objasnila túto otázku, za čne v krátkom čase realizova ť štúdiu o prenose 
cien v sektore cukru. 
103. Komisia by chcela zdôrazni ť aj to, že zníženie po čtu cukrovarníckych podnikov je 
proces, ktorý prebieha už nieko ľko rokov, dlho pred reformou sektora cukru, ke ďže každá 
výrobná jednotka zvyšovala svoju spracovate ľskú kapacitu. Napríklad medzi rokmi 2000 
a 2006 sa v EÚ zatvorilo 67 cukrovarníckych podnikov.  
Reštrukturaliza čný fond poskytol právny rámec a finan čnú podporu, ktoré však podniky 
zatvorené pred reformou nemohli využi ť. 
104. V súlade so zásadou subsidiar ity zákonodarca preniesol zodpovednos ť za vykonávanie 
a následné činnosti spojené so sociálnymi dôsledkami na členské štáty, ktoré môžu lepšie 
uskutočniť túto úlohu.  
Orgány členského štátu musia kontrolova ť, či sa záväzky v sociálnej oblasti vykonávajú 
v súlade so sociálnymi plánmi. Audity uzatvárania ú čtov zahŕňajú overenie, či členské štáty 
vykonávajú takéto kontroly. 
Sociálne plány sa vä čšinou vypracúvajú na zákla de dohody medzi výrobcom 
a pracovníkmi/odbormi. Plnenie záväzkov — odborná príprava, presuny, kompenzácia at ď. 
— budú tiež monitorova ť príslušné strany. 
Komisia okrem toho zriadila „V ýbor pre sociálny dialóg v odvetv í cukru“, ktorý pozostáva zo 
zástupcov odborov a cukrovarníckeho priemy slu. Tento výbor najmä schválil Kódex 
správania pre európske odvetv ie cukru týkajúci sa spolo čnej sociálnej zodpovednosti, ktorý sa 
v rozsiahlej miere uplat ňoval v rámci reformy.  
105. V súlade so zásadou subsidiari ty sú za vykonávanie diverzifika čných opatrení 
zodpovedné členské štáty. 
106. V decembri 2009 Komisia zmenila a doplnila právne predpisy s cie ľom predĺžiť lehotu 
týkajúcu sa environmentálnych opa trení do septembra 2011. Dôvod na pred ĺženie tejto lehoty 
bol dvojaký: na jednej strane bola pôvodná le hota stanovená v roku 2006 a bolo potrebné 
aktualizova ť harmonogram tak, aby sa zoh ľadnili dôležité zmeny vo vnútroštátnych 
reštrukturaliza čných programoch, ktoré sa za čali v roku 2008. Na druhej st rane je táto úprava 
vhodná vzh ľadom na dôsledky celosvetovej finan čnej krízy pre hospodárstva niektorých 
členských krajín. 
SK 16   SK 107. Hoci návrh Komisie neobsahoval precho dnú pomoc pre rafinérov na plný úväzok, 
z diskusií Rady jasne vyplynulo, že rafiné ri na plný úväzok, podobne ako spracovatelia 
cukrovej repy, sa v dôsledku zníženia inšt itucionálnych cien cukru museli podrobi ť súboru 
štrukturálnych úprav.  
Reforma má v skuto čnosti za následok konkuren čnejšie podnikate ľské prostredie 
pre tradičných rafinérov, ktorí musia upravi ť svoje činnosti, aby si v tomto novom scenári 
udržali konkurencieschopnos ť. Príslušné hospodárske subjekty museli v podnikate ľskom 
pláne, ktorý sa má predloži ť vnútroštátnym orgánom, stanovi ť nevyhnutné zmeny. 
Prostredníctvom poskytnutia tejto  pomoci sa reformou zabezpe čilo rovnaké zaobchádzanie 
so všetkými výrobcami cukru v Spolo čenstve, bez oh ľadu na to, či ako surovinu používajú 
cukrovú repu alebo surový cukor. 
108. Komisia by chcela zdôrazni ť, že zníženie po čtu cukrovarníckych podnikov je proces, 
ktorý prebieha už mnoho rokov, dá vno pred reformou sektora cukru, ke ďže každá výrobná 
jednotka zvyšovala svoju spracovate ľskú kapacitu. Reštrukturaliza čný fond poskytol právny 
rámec a finan čnú podporu, ktoré však podniky zatvoren é pred reformou nemohli využi ť. 
Odporúčanie 5 
V súlade so zásadou subsidiari ty sú za vykonávanie diverzifika čných opatrení zodpovedné 
členské štáty, ktoré môžu lepšie prijíma ť potrebné rozhodnutia vzh ľadom na mnohé osobitné 
faktory, ktoré sa na jednotlivé prípady vz ťahujú. 
Odporúčanie 6 
V súlade so zásadou subs idiarity sú za zabezpe čenie dodržiavania environmentálnych 
záväzkov zodpovedné členské štáty, ktoré môžu lepšie prijíma ť potrebné rozhodnutia 
vzhľadom na mnohé osobitné faktory, ktoré sa na jednotlivé prípady vz ťahujú. 
109. Pokia ľ ide o reformu režimu v sektore cukru, musia sa zoh ľadniť všetky zmeny, ktoré sa 
zaviedli v rámci spolo čnej organizácie trhu (CMO – Co mmon Market Organisation) 
s cukrom, t. j. prechod od opatrení zah ŕňajúcich vysoké zaru čené ceny cukrovej repy 
a náhrady za výrobu a vývoz k systému založenému najmä na priamej pomoci 
poľnohospodárom. V tomto zmysle sa režim v se ktore cukru koncipoval ako režim, ktorý 
nemá vplyv na rozpo čet, pokiaľ ide o poľnohospodárske výdavky. Komisia je toho názoru, že 
tento cieľ sa dosiahol. 
V súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 320/2006 sa zostatok vo fonde 
na reštrukturalizáciu sekt ora cukru, ktorý sa v sú časnosti odhaduje na 640 miliónov EUR, 
prevedie do EPZF po dofinancovaní  opatrení v rámci uvedeného fondu. 
Pokiaľ ide o príjmy, pozri odpove ď Komisie na bod 90 písm. a). 
Sprievodné opatrenia vyplývajú  z celkového záväzku EÚ v rámci dohody o partnerstve medzi 
krajinami AKT a EÚ podporova ť krajiny AKT na ich ceste k zníženiu chudoby a trvalo 
udržateľnému rozvoju. Po čas procesu vedúceho k reforme sekt ora cukru sa Komisia zaviazala 
podporova ť potreby privilegovaných kraj ín protokolu o cukre týkajú ce sa úprav a vykonala 
analýzu dosahu reformy sektora cukru na kr ajiny AKT. Podpora pos kytnutá krajinám AKT 
nespadá do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005, pretože sa týka rozvojovej 
pomoci ur čenej pre krajiny AKT, a preto sa na ňu nevzťahujú výdavky spolo čnej 
poľnohospodárskej politiky. 
SK 17   SK Úroveň ČLENSKÝ ŠTÁT KVÓTA Celková v % Zvýšenie Kvóta v %
kombinovanej 2006/2007 kvóta, ktorej sa po čiatočnej / počiatočnej
ziskovosti vzdal (v tonách) kvót y nákup 2009/2010 kvóty
NÍZKA GRÉCKO 317 502 158 800 50 % 158 702 50 %
ÍRSKO 199 260 199 260 100 % 0 0 %
TALIANSKO 1 557 443 1 049 064 67 % 508 379 33 %
PORTUGALSKO 69 718 69 718 100 % 0 0 %
Skupina celkom 2 143 923 1 476 842 69 % 0 667 081 31 %
v % celkového sú čtu 12 % 28 % 0 % 5 %
STREDNÁ ČESKÁ REPUBLIKA 454 862 102 473 23 % 20 070 372 459 82 %
DÁNSKO 420 746 80 083 19 % 31 720 372 383 89 %
ŠPANIELSKO 996 961 498 481 50 % 498 480 50 %
LOTYŠSKO 66 505 66 505 100 %  0 0 %
LITVA 103 010 20 758 20 % 8 000 90 252 88 %
MAĎARSKO 401 684 301 264 75 % 5 000 105 420 26 %
SLOVINSKO 52 973 52 973 100 %  0 0 %
SLOVENSKO 207 432 103 717 50 % 8 605 112 320 54 %
FÍNSKO 146 087 65 088 45 % 80 999 55 %
Skupina celkom 2 850 260 1 291 342 45 % 73 395 1 632 313 57 %
v % celkového sú čtu 16 % 25 % 7 % 12 %
BELGICKO 819 812 206 066 25 % 62 489 676 235 82 %
VYSOKÁ NEMECKO 3 416 896 757 200 22 % 238 560 2 898 256 85 %
FRANCÚZSKO 3 288 747 683 655 21 % 351 695 2 956 787 90 %
HOLANDSKO 864 560 126 547 15 % 66 875 804 888 93 %
RAKÚSKO 387 326 54 785 14 % 18 486 351 027 91 %
POĽSKO 1 671 926,0 366 868,9 22 % 100 551,0 1 405 608,1 84 %
ŠVÉDSKO 368 262 92 798 25 % 17 722 293 186 80 %
SPOJENÉ KRÁ ĽOVSTVO 1 138 627 165 000 14 % 82 847 1 056 474 93 %
Skupina celkom 11 956 156 2 452 920 21 % 939 225 10 442 461 87 %
v % celkového sú čtu 68 % 47 % 93 % 78 %
ostatné* 604 114 9 227 2 % 0 594 886
SPOLU 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Azorské ostrovy, Madeira, francúzske zámorské departementy, Rumunsko, BulharskoRozdelenie členských štátov pod ľa ich kombinovanej ziskovostiReštrukturalizácia v sektore cukru