Osobitná správa č. 16/2013 „Hodnotenie ‚jednotného auditu‘ a spoliehanie sa Komisie na prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov v oblasti súdržnosti“





GLOSÁR Článok 73 : V článku 73 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 sa stanovuje, že Komisia sa môže spoliehať na prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov a obmedziť svoje audity a kontroly, hneď ako prijme hodnotenie členského štátu týkajúce sa súladu systémov a stratégiu auditu kontrolných orgánov a získa primerané záruky, že systémy riadenia a kontroly operačného programu fungujú účinne. Finančné opravy : Finančné opravy sú zamerané na ochranu pred ťarchou chybných alebo neoprávnených výdavkov z rozpočtu EÚ. Pri výdavkoch, ktoré sú predmetom zdieľaného hospodárenia, nesú hlavnú zodpovednosť za spätné získanie nesprávne vykonaných platieb členské štáty. Finančné opravy možno vykonať tak, že členské štáty vyjmú neoprávnené výdavky zo svojich výkazov výdavkov alebo ich spätne získajú od príjemcov. Vykonanie finančných opráv môže tiež uložiť Komisia. Hodnotenie súladu : Výraz "hodnotenie súladu" sa používa na označenie procesu, v rámci ktorého nezávislý audítorský orgán (ktorý môže byť vnútroštátnym kontrolným orgánom) hodnotí koncepciu systémov riadenia a kontroly zavedených v súvislosti s operačným programom (alebo skupinou operačných programov) ("správa o hodnotení súladu") a predkladá stanovisko, v ktorom uvádza, či sú tieto systémy v súlade s príslušnými nariadeniami ("stanovisko o súlade"). Komisia musí schváliť "hodnotenie súladu" skôr, ako je možné uhradiť výdavky vzniknuté v rámci operačného programu z rozpočtu EÚ. Medzinárodne prijaté audítorské štandardy (IAAS) : Kontrolné orgány musia pri svojej audítorskej činnosti zohľadňovať medzinárodne prijaté audítorské štandardy (IAAS). IAAS zahŕňajú štandardy, ktoré stanovili rôzne verejné či profesionálne normotvorné orgány, ako sú napríklad medzinárodné audítorské štandardy (ISA), medzinárodné audítorské štandardy najvyšších kontrolných inštitúcií, usmernenia k ich uplatňovaniu, ktoré vydala organizácia INTOSAI, či usmerňujúce poznámky, ktoré vydal Inštitút vnútorných audítorov. Miera zostatkových chýb : Odhad podielu nezákonných a nesprávnych výdavkov uhradených pri každom OP (alebo skupine OP) počas celého programového obdobia, ktorý stanovuje Komisia. Miery zostatkových chýb vypočítava Komisia na základe typickej ročnej predpokladanej chybovosti, ktorú vykázali vnútroštátne kontrolné orgány a ktorú schválila Komisia. Tieto ročné miery sa potom uplatňujú na výdavky uhradené počas programového obdobia, pričom sa odpočítavajú všetky finančné opravy vykonané od začiatku programového obdobia na vnútroštátnej úrovni (prostredníctvom vyňatia neoprávnených výdavkov z výkazov výdavkov alebo ich spätného získania) a na úrovni EÚ (prostredníctvom rozhodnutí Komisie). Tento výpočet vedie k určeniu kumulatívnej zostatkovej sumy vystavenej riziku. Miera zostatkových chýb je podiel z tejto sumy k celkovým výdavkom uhradeným od roku 2007. Nariadenia : Na účely tejto správy sa pojem "nariadenia" vzťahuje na dve nariadenia o EFRR, ESF a KF na programové obdobie 2007 – 2013: nariadenie (ES) č. 1083/2006 a nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 (v znení zmien a doplnení). Operačný program (OP) : Výdavky z EFRR, KF a ESF sa vyčleňujú prostredníctvom viacročných operačných programov, v ktorých sa určuje stratégia rozvoja zahŕňajúca osobitné priority, ktorá sa má realizovať pomocou fondu alebo v prípade cieľa Konvergencia pomocou KF aj EFRR. Programové dokumenty predkladajú členské štáty a schvaľuje ich Komisia. Predpokladaná chybovosť : Odhad podielu nezákonných a nesprávnych výdavkov v rámci ročných výdavkov pri každom OP (alebo skupine OP), ktorý stanovuje kontrolný orgán. Tento podiel by sa mal stanoviť na základe štatistického prístupu k výberu vzorky. Predpokladaná chybovosť musí byť typická pre výdavky vzniknuté v rámci OP (alebo skupiny OP). Môže to byť aj chybovosť stanovená na základe neštatistických metód výberu vzorky (najmä v prípade malých celkových súborov), pokiaľ je typická pre súbor ako celok. Úroveň významnosti : Audítori vyjadrujú názor, či sú finančné výkazy vypracované zo všetkých významných hľadísk v súlade s určitým súborom pravidiel. Posúdenie významnosti je otázkou odborného posudku. Úroveň významnosti, ktorú uplatňuje Komisia, je 2 %. Ide o podiel chybných alebo neoprávnených výdavkov ku kontrolovaným výdavkom EÚ. V oblasti súdržnosti používa Komisia tento prah pri každom OP v súvislosti s ročnou predpokladanou chybovosťou, ako aj viacročnou mierou zostatkových chýb. Vnútorná kontrola : Vnútorná kontrola znamená proces, ktorý je určený na poskytnutie primeranej záruky v súvislosti s dosiahnutím cieľov organizácie z hľadiska účinnosti a efektívnosti jej operácií, spoľahlivosti jej finančného výkazníctva a súladu s príslušnými právnymi predpismi a nariadeniami. (Vnútroštátne) stratégie auditu : V stratégiách kontrolných orgánov týkajúcich sa auditu sa v súvislosti s každým OP (alebo skupinou OP) uvádzajú systémy a orgány, ktoré sa budú skúmať, audítorské prístupy a metódy, ktoré sa uplatnia, metóda výberu vzorky pre audity operácií, ako aj orientačný harmonogram auditov. Vnútroštátne stratégie auditu schvaľuje Komisia. Zmluvy o dôvere : Ide o dvojstranné administratívne dohody, ktoré uzatvárala Komisia s vnútroštátnymi orgánmi počas programového obdobia 2000 – 2006, ak získala primeranú záruku, že systémy kontroly a finančného hospodárenia zavedené v súvislosti s jedným alebo viacerými fondmi boli v súlade s požiadavkami nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 a že vnútroštátne orgány vypracovali uspokojivú stratégiu auditu. Členské štáty sa taktiež zaviazali predložiť Komisii správy o svojich činnostiach v oblasti auditu. Ak sa podpísala "zmluva o dôvere", Komisia v zásade súhlasila s tým, že už v príslušnom členskom štáte (alebo regióne) nebude vykonávať audity. V období 2005 – 2009 sa podpísali "zmluvy o dôvere" s Rakúskom, Cyprom, Dánskom, Estónskom, Portugalskom, Litvou, Spojeným kráľovstvom (Anglickom), Spojeným kráľovstvom (Walesom) a Slovinskom v súvislosti s 55 OP. SKRATKY COCOF : Výbor pre koordináciu fondov EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja ES : Európske spoločenstvo ESF : Európsky sociálny fond EÚ : Európska únia IAAS : Medzinárodne prijaté audítorské štandardy ISA : Medzinárodné audítorské štandardy KF : Kohézny fond OP : Operačný program ZHRNUTIE I. V rámci tohto auditu Dvor audítorov skúmal, do akej miery sa Komisia môže spoliehať v oblasti súdržnosti na prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov, a hodnotil, ako Komisia uplatňuje model "jednotného auditu" (stanovený v článku 73 nariadenia č. 1083/2006). Správa sa vzťahuje na obdobie od roku 2010 do konca roku 2012. II. Z ustanovení o zdieľanom hospodárení vyplýva, že Komisia musí byť schopná spoliehať sa v rámci svojho dohľadu nad rozpočtom EÚ na členské štáty. Dvor audítorov zistil, že členské štáty a Komisia vynaložili značné úsilie zaviesť lepší systém kontroly výdavkov na súdržnosť na programové obdobie 2007 – 2013. III. Avšak sú s tým spojené aj určité náklady. Dvor audítorov odhaduje špecifické ročné "náklady na kontrolu" kontrolných orgánov od 110 do 130 mil. EUR. To predstavuje približne 0,2 % celkového rozpočtu (prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov) na všetky operačné programy (OP) vykonávané v rámci EFRR/KF a ESF. V tejto súvislosti Dvor audítorov pripomína, že systémy vnútornej kontroly si vyžadujú primeranú rovnováhu medzi nákladmi na kontroly konkrétnej rozpočtovej oblasti a prínosmi kontrol z hľadiska obmedzenia rizika straty a nesprávnosti na prijateľnú úroveň. IV. Od začiatku programového obdobia Komisia dosiahla značný pokrok v rozvoji systému, prostredníctvom ktorého môže vychádzať z práce vnútroštátnych kontrolných orgánov pri získavaní záruky o zákonnosti a správnosti výdavkov v rámci EFRR/KF a ESF, ako aj v poskytovaní usmerňujúceho materiálu, ktorý prispieva k lepšiemu súladu medzi prístupmi a pracovnými metódami jednotlivých kontrolných orgánov. V. Dvor audítorov však identifikuje niekoľko rizík spojených so spoliehaním sa Komisie na chybovosť, ktorú vykázali kontrolné orgány, a na informácie o finančných opravách, ktoré poskytli členské štáty. Komisia preto môže v rámci svojich správ predložených Európskemu parlamentu a Rade podceniť problémy a nesprávne posúdiť, čo je potrebné na vyjadrenie audítorského výroku bez výhrad v oblasti súdržnosti. VI. Dvor audítorov poznamenáva, že "jednotný audit" stanovený pre oblasť súdržnosti v článku 73 nariadenia by mal byť skôr pravidlom než výnimkou. Dvor audítorov však zistil, že Komisia čelí značným výzvam v súvislosti s účinným uplatňovaním ustanovení o "jednotnom audite". Rovnako ako v predchádzajúcom programovom období spĺňal do konca roka 2012 iba obmedzený počet OP vykonávaných v rámci EFRR/KF a ESF podmienky potrebné pre status "jednotného auditu". VII. Dvor audítorov v tejto správe vydáva niekoľko odporúčaní, ako by Komisia mala využívať prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov v oblasti súdržnosti. Komisia by mala predovšetkým: - posilniť svoje overenia správnosti a spoľahlivosti mier chýb, ktoré vykázali vnútroštátne kontrolné orgány, a informácií o finančných opravách, ktoré vykázali členské štáty, predtým, ako ich použije na získanie vlastnej záruky, - v každom prípade uplatňovať spoľahlivé, jednotné a transparentné kritériá pri udeľovaní statusu "jednotného auditu" operačným programom, - spĺňať v rámci monitorovania OP (a príslušných kontrolných orgánov) podľa článku 73 požiadavky týkajúce sa využívania práce iných audítorov, stanovené v medzinárodných audítorských štandardoch, - zaviesť na základe uplatniteľných ustanovení nariadení na programové obdobie 2014 – 2020 systém čistých finančných opráv pre OP, v súvislosti s ktorými príslušné kontrolné orgány opätovne neinformujú o problémoch, - prijať vhodné opatrenia s cieľom zaručiť, že kontrolné orgány budú môcť vychádzať zo stáleho a záväzného metodického rámca, - a navrhnúť pre členské štáty a Komisiu opatrenia na deľbu nákladov na kontrolu oblasti súdržnosti na základe aktualizovaného hodnotenia skutočných nákladov, ktoré vznikli v členských štátoch. ÚVOD SPOLOČNÁ ZODPOVEDNOSŤ ZA VNÚTORNÚ KONTROLU V OBLASTI SÚDRŽNOSTI 1. V oblasti súdržnosti sa finančná podpora EÚ poskytuje prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu (KF). Celkový rozpočet (prostriedky EÚ a verejné a súkromné prostriedky členských štátov) pre všetky tri fondy, vyčlenený na programové obdobie 2007 – 2013, predstavuje 491 mld. EUR (pozri prílohu I). 2. Politika v oblasti súdržnosti patrí do spoločnej právomoci členských štátov a Komisie. Komisia schvaľuje viacročné OP na základe návrhov členských štátov. Celkovo bolo do konca roka 2012 schválených 434 OP na programové obdobie 2007 – 2013 (317 v rámci EFRR/KF a 117 v rámci ESF). V súvislosti s každým z týchto OP stanovujú pravidlá oprávnenosti vnútroštátne orgány okrem výnimiek stanovených v konkrétnych nariadeniach pre každý fond. 3. V súvislosti s každým OP sa musí Komisia uistiť, že členské štáty zaviedli spoľahlivé systémy vnútornej kontroly a že tieto systémy fungujú účinne [1]. Inými slovami vnútorné kontroly členských štátov musia poskytovať primeranú záruku, že chyby v transakciách súvisiacich s účtovnou závierkou sa odhaľujú a naprávajú alebo sa im predchádza pred osvedčením výdavkov Komisii [2]. 4. Na vnútroštátnej úrovni zodpovedá za vnútornú kontrolu OP riadiaci orgán, certifikačný orgán (pozri rámček 1) a kontrolný orgán. Všetky tieto orgány musia zabezpečiť zákonnosť a správnosť spolufinancovaných operácií, nad ktorými vykonáva dohľad a za ktoré finančne zodpovedá Komisia [3]. RÁMČEK 1 POVINNOSTI RIADIACICH A CERTIFIKAČNÝCH ORGÁNOV Riadiace orgány (často ministerstvá alebo regionálne orgány poverené určitou oblasťou politiky) zodpovedajú za výber jednotlivých projektov, ktoré majú byť zahrnuté do rôznych OP, na základe vopred dohodnutých kritérií. Vykonávajú tiež kontroly prvej úrovne v súvislosti s týmito operáciami a deklarovanými výdavkami predtým, než certifikačný orgán osvedčí výdavky ako zákonné a správne. Certifikačné orgány sú väčšinou súčasťou ministerstva financií alebo orgánu vnútornej kontroly, ktorý podlieha jeho právomoci. ÚLOHA A POVINNOSTI KONTROLNÝCH ORGÁNOV 5. Kontrolné orgány poskytujú Komisii záruku o účinnom fungovaní systémov riadenia a vnútorných kontrol OP (a teda aj o zákonnosti a správnosti osvedčených výdavkov) (pozri prílohu II). Musia byť funkčne nezávislé od orgánov riadiacich fondy. 6. V rámci 27 členských štátov sa zriadilo 112 kontrolných orgánov zodpovedných za 434 OP schválených ku koncu roka 2012 za programové obdobie 2007 – 2013 (pozri schému 1) [4]. Vo väčšine prípadov sú kontrolné orgány osobitnými oddeleniami v rámci úradov vlád, ministerstiev financií (alebo ide o orgány vnútornej kontroly patriace do ich právomoci), iných ministerstiev či najvyšších kontrolných inštitúcií. Ich úloha a povinnosti sa posilnili v porovnaní s úlohou a povinnosťami orgánov zodpovedných za následnú kontrolu v programovom období 2000 – 2006 [5]. SCHÉMA 1 PREHĽAD POČTU A DRUHOV KONTROLNÝCH ORGÁNOV (KO) PODĽA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV (2012) +++++ TIFF +++++ 1 Vrátane kontrolných orgánov zodpovedných výlučne za programy Európskej územnej spolupráce. Zdroj: Európsky dvor audítorov, prieskum z roku 2012 7. Kontrolné orgány informujú o zisteniach z auditov systémov a auditov operácií riadiace a certifikačné orgány zodpovedné za príslušný OP (pozri schému 2 a prílohu II). Správy o auditoch systémov sa predkladajú aj Komisii. Riadiaci orgán musí rozhodnúť, či sa uplatnia finančné opravy ako výsledok týchto auditov a/alebo či by sa mali prijať alternatívne nápravné opatrenia. Ak sa kontrolný orgán domnieva, že riadiaci orgán neprijal vhodné nápravné opatrenie, musí na to upozorniť Komisiu. SCHÉMA 2 SYSTÉM RIADENIA A KONTROLY OP +++++ TIFF +++++ Zdroj: Európska komisia 8. Ak Komisia zistí na základe vlastnej činnosti alebo informácií, ktoré poskytli kontrolné orgány, že členský štát nenapravil vážne nedostatky v systémoch riadenia a kontroly a/alebo neopravil neoprávnené deklarované a osvedčené výdavky, môže prerušiť alebo pozastaviť platby [6]. Ak členský štát nenapraví žiadne odhalené nedostatky v systémoch alebo nevyjme neoprávnené výdavky (ktoré môžu byť nahradené oprávnenými výdavkami) z výkazov výdavkov, finančné opravy môže uplatniť samotná Komisia, čo vedie k čistému zníženiu finančných prostriedkov EÚ na OP [7]. RÁMČEK 2 VYUŽÍVANIE CHYBOVOSTI, KTORÚ VYKÁZALI VNÚTROŠTÁTNE KONTROLNÉ ORGÁNY, PRI POSKYTOVANÍ ZÁRUKY KOMISIE Generálne riaditeľstvá posudzujú pri každom OP spoľahlivosť chybovosti, ktorú vykázali kontrolné orgány. Spoľahlivá chybovosť má byť typická pre OP (alebo skupinu OP) [8]. Ak Komisia označí chybovosť kontrolného orgánu za spoľahlivú, znamená to buď, že môže buď akceptovať túto chybovosť, alebo ju môže prepočítať na základe dodatočných informácií uvedených vo výročnej kontrolnej správe alebo získaných na mieste počas služobných ciest na účely zistenia potrebných skutočností. V prípade, že chybovosť je nespoľahlivá, Komisia uplatňuje paušálnu chybovosť (v rozmedzí od 2 do 25 %) v súlade s výsledkami svojho hodnotenia týkajúceho sa fungovania systémov riadenia a vnútornej kontroly. To vedie k schválenej predpokladanej chybovosti pre každý OP. Schválené predpokladané miery chýb potom využíva Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku a Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie na výpočet priemernej chybovosti v každom členskom štáte. Tieto dve generálne riaditeľstvá uverejňujú tieto miery od roku 2010 resp. 2011 v ich výročných správach o činnosti. Komisia tiež vypočítava pri každom OP mieru zostatkových chýb, v rámci ktorej sa zohľadňujú všetky finančné opravy vykonané na úrovni EÚ a členských štátov od začiatku programového obdobia, a ktorá má preto viacročný charakter. Miery zostatkových chýb sa takisto uvádzajú vo výročných správach o činnosti [9]. PRÍSPEVOK KONTROLNÝCH ORGÁNOV K POSKYTOVANIU ZÁRUKY KOMISIE 9. Informácie, ktoré poskytujú kontrolné orgány vo svojich výročných kontrolných správach, audítorských stanoviskách a správach o auditoch systémov, sú jedným z hlavných zdrojov, na základe ktorých Komisia posudzuje pri každom OP zákonnosť a správnosť výdavkov EÚ. Pri vypracovávaní svojich výročných správ o činnosti generálne riaditeľstvá vykonávajú podrobné hodnotenie práce vnútroštátnych kontrolných orgánov, a najmä chybovosti, ktorú kontrolné orgány vykázali v súvislosti s každým OP (alebo skupinou OP). Tieto informácie sa skúmajú a porovnávajú s vlastnými zisteniami Komisie z auditov a inými informáciami, ktoré majú generálne riaditeľstvá k dispozícii v súvislosti s každým OP [10] (pozri rámček 2). 10. Komisia sa môže rozhodnúť vzniesť vo svojich výročných správach o činnosti plné (alebo čiastočné) výhrady ku každému OP. Najprv Komisia posudzuje fungovanie systému riadenia a kontroly na základe svojho monitorovania dodržiavania regulačných požiadaviek členskými štátmi a, ak je to vhodné, stav nápravných opatrení dohodnutých s členským štátom v súvislosti s príslušným OP. Potom Komisia hodnotí OP, ku ktorým sa po tomto počiatočnom preskúmaní nevzniesla výhrada. Schválená predpokladaná chybovosť a miera zostatkových chýb, ktoré vypočítava Komisia, sú hlavnými ukazovateľmi slúžiacimi na tento účel (pozri rámček 2). Od roku 2012 sú OP vo všeobecnosti predmetom výhrad, ak miera zostatkových chýb prekročí 2 % prah významnosti stanovený Komisiou. Ak je miera zostatkových chýb nižšia ako 2 %, nevznesie sa žiadna výhrada, dokonca ani keď je predpokladaná chybovosť vyššia ako 5 % (pozri bod 40 a prílohu III). 11. Miery chýb, ktoré vykazujú kontrolné orgány v oblasti súdržnosti (a ktoré posudzuje a upravuje Komisia v rámci získavania svojej záruky), a miery chýb, ktoré odhaduje Dvor audítorov v kontexte výročného vyhlásenia o vierohodnosti, sa líšia v týchto aspektoch: - miery chýb, ktoré vypočítavajú kontrolné orgány, majú byť typické na úrovni OP (alebo skupiny OP), naproti tomu miery chýb, ktoré stanovuje Dvor audítorov v oblasti súdržnosti, sú vypočítavané na úrovni prostriedkov pre všetky členské štáty, - chybovosť, ktorú stanovuje Dvor audítorov, vychádza zo štatisticky typickej vzorky transakcií na úrovni EÚ. Naproti tomu, hoci kontrolné orgány vo všeobecnosti uplatňujú štatistický prístup k výberu vzorky, môžu vybrať audity operácií aj na základe neštatistických (či dokonca netypických) vzoriek, - existujú metodické rozdiely vo vyčísľovaní dosahu zistení z auditov [11], - napokon, chybovosť, ktorú vykazujú vnútroštátne kontrolné orgány, sa nevzťahuje na rovnaké obdobie ako chybovosť, ktorú uverejňuje Dvor audítorov [12]. V dôsledku toho nie sú tieto ročné miery chýb priamo porovnateľné. Okrem toho, miery zostatkových chýb, ktoré vypočítava Komisia, majú viacročnú povahu a zohľadňujú sa v nich všetky finančné opravy vykonané na úrovni EÚ a členských štátov. ZÁSADA "JEDNOTNÉHO AUDITU" STANOVENÁ V ČLÁNKU 73 12. V rámci rozpočtu Európskej únie sa pojem "jednotný audit" vzťahuje na systém vnútornej kontroly a auditu, ktorý je založený na myšlienke, že každá úroveň kontroly vychádza z predchádzajúcej úrovne. "Jednotný audit" je zameraný na predchádzanie dvojitej kontrolnej činnosti a znižovanie celkových nákladov na činnosti v oblasti kontroly a auditu na úrovni členských štátov a Komisie. Jeho cieľom je tiež znižovanie administratívnej záťaže kontrolovaných subjektov. Komisia (ktorá nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ) je na vrchole pyramídy "jednotného auditu". 13. Dvor audítorov uviedol vo svojom stanovisku č. 2/2004 niekoľko všeobecných zásad, prostredníctvom ktorých sa má zabezpečiť, aby systémy vnútornej kontroly fungovali v súlade s týmto modelom "jednotného auditu" (pozri prílohu IV) [13]. Dvor audítorov nie je z dôvodu svojej funkcie externého audítora EÚ súčasťou systému "jednotného auditu" uplatňovaného Komisiou. 14. Komisia predložila v júni 2005 svoje návrhy týkajúce sa "integrovaného rámca vnútornej kontroly Spoločenstva" s cieľom dosiahnuť účinnejšiu a efektívnejšiu vnútornú kontrolu prostriedkov EÚ [14]. V roku 2006 Komisia ďalej rozvinula túto koncepciu vo svojom "Akčnom pláne na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly" [15], ktorý mal výrazný dosah na koncepciu systémov vnútornej kontroly pre EFRR/KF a ESF stanovených v nariadeniach na programové obdobie 2007 – 2013. Komisia navrhla predovšetkým: - minimalizovať zdvojovanie kontrolnej činnosti (a maximalizovať úroveň kontroly, ktorú by bolo možné dosiahnuť pomocou danej výšky zdrojov) prostredníctvom zdieľania informácií o kontrolách s cieľom zabezpečiť, aby každá úroveň v rámci reťazca kontroly mohla vychádzať z predchádzajúcej úrovne (zásada "jednotného auditu"), - zaviesť vnútroštátne kontrolné správy s cieľom posilniť zodpovednosť a poskytnúť správcom prostriedkov EÚ podnet na hodnotenie a zlepšenie systémov vnútornej kontroly, - vychádzať z práce nezávislých kontrolných orgánov tretích strán, - a využívať spoločné usmernenia pre každú oblasť politiky a "dohodnuté postupy" na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom zabezpečiť konzistentnú úroveň vnútornej kontroly. 15. Spôsob, akým sa majú zásady "jednotného auditu" uplatňovať v oblasti súdržnosti v programovom období 2007 – 2013, je stanovený v článku 73 nariadenia (ES) č. 1083/2006. V tomto článku sa stanovuje, že Komisia môže obmedziť svoje vlastné kontroly, ak získa primerané záruky, že systémy riadenia a kontroly OP fungujú účinne (pozri rámček 3). RÁMČEK 3 "JEDNOTNÝ AUDIT" V OBLASTI SÚDRŽNOSTI STANOVENÝ V ČLÁNKU 73 Článok 73 ods. 2: "Pri rozhodovaní o svojej stratégii auditu Komisia určí tie operačné programy, pri ktorých je stanovisko o súlade systémov podľa článku 71 ods. 2 bez výhrad alebo pri ktorých boli výhrady po prijatí nápravných opatrení stiahnuté, pri ktorých je stratégia auditu orgánu auditu uspokojivá a pri ktorých sa na základe výsledkov auditov Komisie a členského štátu získali primerané záruky, že systémy riadenia a kontroly fungujú účinne." Článok 73 ods. 3: "V prípade týchto programov môže Komisia dospieť k záveru, že sa v zásade môže spoliehať na [audítorské] stanovisko [kontrolného orgánu] […], pokiaľ ide o účinné fungovanie systémov, a že vykoná svoje audity na mieste len vtedy, ak existuje dôkaz o nedostatkoch systému, ktoré ovplyvňujú výdavky certifikované pre Komisiu v roku, pre ktorý sa poskytlo [audítorské] stanovisko […] bez výhrad v súvislosti s týmito nedostatkami. Ak Komisia dospeje k takémuto záveru, zodpovedajúcim spôsobom o tom informuje dotknutý členský štát. Ak existuje dôkaz o nedostatkoch, môže požiadať členský štát, aby vykonal audity […], alebo môže vykonať svoje audity […]." 16. Pri OP, v súvislosti s ktorými sa udelil status podľa článku 73, môže potom Komisia v značnej miere vychádzať pri získavaní záruky o zákonnosti a správnosti výdavkov EÚ z práce kontrolných orgánov (zásada "jednotného auditu"). Status "jednotného auditu" je teda dôsledkom účinných predpisov vnútornej kontroly vzťahujúcich sa na OP. Toto ustanovenie nariadení vychádza vo veľkej miere z príkladu "zmlúv o dôvere" uplatňovaných v programovom období 2000 – 2006 [16]. V súvislosti s OP, ktorým Komisia udelila status "jednotného auditu", sa však nemusia dodržať žiadne ďalšie požiadavky okrem už stanovených požiadaviek vyplývajúcich z nariadenia o rozpočtových pravidlách a sektorových nariadení. 17. Ak sa Komisia domnieva, že v súvislosti s daným OP sú splnené všetky potrebné podmienky, prijme sa rozhodnutie upovedomiť členský štát v súlade s článkom 73. V roku 2010 Komisia definovala, ako majú jej útvary interpretovať regulačné požiadavky na uplatňovanie článku 73 ods. 2. Na týchto vnútorných pravidlách ("plán uplatňovania článku 73") sa dohodli v pracovnom dokumente Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku a Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie [17]. V roku 2012 sa tento plán uplatňovania zmenil a stanovili sa dodatočné kritériá na udelenie statusu podľa článku 73 [18]. 18. Pri OP so statusom podľa článku 73 sa Komisia spolieha na audítorské stanovisko vypracované príslušným kontrolným orgánom. Komisia predovšetkým vykonáva svoje audity na mieste len vtedy, ak existuje dôkaz o nedostatkoch systému, ktoré ovplyvňujú zákonnosť a správnosť výdavkov osvedčených pre Komisiu v príslušnom roku, pokiaľ kontrolný orgán neriešil primerane tieto otázky vo svojom audítorskom stanovisku. 19. Na základe výsledkov svojho monitorovania môže Komisia kedykoľvek rozhodnúť o pozastavení platnosti (alebo odobratí) statusu "jednotného auditu" pre daný OP [19]. Ak sa Komisia rozhodne skôr pozastaviť uplatňovanie článku 73 (než ho zrušiť), s príslušným členským štátom sa bude musieť uzavrieť dohoda o prijatí dodatočných nápravných opatrení. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP AUDÍTORSKÉ OTÁZKY 20. V programovom období 2007 – 2013 sa Komisia v čoraz väčšej miere spoliehala na informácie poskytnuté vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi, pričom zaviedla komplexný systém získavania záruky o zákonnosti a správnosti výdavkov v rámci EFRR/KF a ESF na základe týchto informácií. 21. V rámci tohto auditu Dvor audítorov analyzoval, do akej miery sa Komisia môže spoliehať na prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov pri získavaní vlastnej záruky v oblasti súdržnosti, a hodnotil, ako Komisia uplatňovala do konca roka 2012 model "jednotného auditu" (stanovený v článku 73). 22. Dvor audítorov preskúmal najmä to, či Komisia: - riadne využila informácie, ktoré jej poskytli vnútroštátne kontrolné orgány, pre získanie svojej záruky a keď udeľovala operačným programom status podľa článku 73, - a či zabezpečila uplatňovanie konzistentného audítorského prístupu v oblasti súdržnosti prostredníctvom svojich usmernení a podpory kontrolných orgánov. Dvor audítorov taktiež skúmal náklady na posilnené opatrenia týkajúce sa auditu, zavedené v programovom období 2007 – 2013. PRÍSLUŠNÉ OBDOBIE, METÓDY ZHROMAŽĎOVANIA DÔKAZOV A KRITÉRIÁ AUDITU, KTORÉ UPLATŇOVAL DVOR AUDÍTOROV 23. Skúmalo sa obdobie od roku 2010 do roku 2012 a audit zahŕňal okrem iného: - hodnotenie spôsobu, akým Komisia dohliadala nad vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi a akým ich monitorovala, ako aj spôsobu, akým využila informácie, ktoré jej poskytli, vo svojich výročných správach o činnosti, - preskúmanie relevantných informácií o koncepcii "jednotného auditu", o kontrolných orgánoch a o postupe Komisie pri udeľovaní statusu podľa článku 73, - analýzu pokroku, ktorý Komisia dosiahla pri udeľovaní statusu podľa článku 73 OP, a jeho rozpočtového dosahu, - preskúmanie vzorky 19 kontrolných orgánov zodpovedných za EFRR/KF a/alebo ESF v 15 členských štátoch, ktorého cieľom bolo posúdiť, či tieto orgány dodržiavajú kľúčové regulačné požiadavky a či sú účinné, - preskúmanie legislatívneho návrhu Komisie na programové obdobie 2014 – 2020, pokiaľ ide o úlohu a povinnosti vnútroštátnych kontrolných orgánov, - elektronický prieskum vykonaný v 112 kontrolných orgánoch zodpovedných za EFRR/KF a/alebo ESF, ktorého cieľom bolo spoznať ich názory na usmernenia a podporu Komisie a jej činnosti v oblasti dohľadu a monitorovania, účinnosť systému vnútornej kontroly a návrhy Komisie na programové obdobie 2014 – 2020. Na tento prieskum odpovedalo približne 97 % všetkých kontrolných orgánov, - vypracovanie odhadu "nákladov na kontrolu" činností v oblasti auditu v programovom období 2007 – 2013 na základe informácií, ktoré poskytli kontrolné orgány v rámci uvedeného prieskumu, - a rozhovory s vedúcimi 36 kontrolných orgánov (alebo ich zástupcami) v 17 členských štátoch, ktorí v uvedenom prieskume vyjadrili záujem o rozhovor. 24. Zistenia sa porovnali s príslušnými ustanoveniami nariadení na programové obdobie 2007 – 2013 a pravidlami a usmerneniami Komisie týkajúcimi sa udeľovania statusu podľa článku 73. Zohľadnili sa aj všeobecné zásady uplatniteľné na integrovaný rámec vnútornej kontroly, uvedené v stanovisku Dvora audítorov č. 2/2004 [20], v akčnom pláne Komisie z roku 2006 [21] a v rámci požiadaviek vyplývajúcich z medzinárodných audítorských štandardov (ISA), ako aj v usmerňujúcich poznámkach výboru pre koordináciu fondov (COCOF) adresovaných kontrolným orgánom. PRIPOMIENKY VYUŽILA KOMISIA RIADNE INFORMÁCIE, KTORÉ JEJ POSKYTLI VNÚTROŠTÁTNE KONTROLNÉ ORGÁNY, PRE ZÍSKANIE SVOJEJ ZÁRUKY A KEĎ UDEĽOVALA OPERAČNÝM PROGRAMOM STATUS PODĽA ČLÁNKU 73? 25. Na to, aby mohla Komisia vychádzať pri získavaní záruky o zákonnosti a správnosti výdavkov v rámci EFRR/KF a ESF z práce vnútroštátnych kontrolných orgánov, musia byť informácie, ktoré jej tieto orgány poskytujú, komplexné, spoľahlivé a presné. Vzťahuje sa to najmä na OP, v súvislosti s ktorými sa udelila možnosť využívať článok 73 a v prípade ktorých sa Komisia pri získavaní vlastnej záruky v zásade spolieha na audítorské stanovisko, ktoré vydal kontrolný orgán. Dvor audítorov: - preskúmal, ako boli informácie, ktoré poskytli kontrolné orgány, prezentované vo výročných správach o činnosti oboch spomenutých generálnych riaditeľstiev, - preskúmal osobitné riziká spojené so spôsobom, akým sa vypočítavala chybovosť a akým ju vykazovali vnútroštátne kontrolné orgány, ako aj so spôsobom, akým sa započítali finančné opravy uložené na vnútroštátnej úrovni, - overil, v súvislosti s ktorými OP Komisia prijala rozhodnutia o udelení statusu podľa článku 73, kedy sa tieto rozhodnutia oznámili členským štátom a či sa v plnej miere dodržali príslušné minimálne podmienky, - a hodnotil, či Komisia zaviedla spoľahlivú stratégiu monitorovania OP, v súvislosti s ktorými sa udelila možnosť využívať článok 73. KOMISIA VYCHÁDZALA Z INFORMÁCIÍ, KTORÉ JEJ POSKYTLI KONTROLNÉ ORGÁNY, PRI TAKMER TROCH ŠTVRTINÁCH VŠETKÝCH OP VYKONÁVANÝCH V ROKU 2012 26. Z celkového hľadiska Komisia v roku 2012 usúdila, že k 322 zo 434 OP (74 %) nie sú potrebné žiadne výhrady [22]. Tieto OP predstavujú približne 340 mld. EUR (69 %) celkového odhadovaného rozpočtu (prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov) na EFRR/KF a ESF. V prílohe III sa uvádza prehľad klasifikácie 434 OP patriacich pod EFRR/KF a ESF za rok 2012, ktorú vypracovala Komisia a dve generálne riaditeľstvá. 27. Počet OP bez výhrad sa výrazne zvýšil oproti roku 2011, keď bolo bez výhrad celkovo 264 OP (61 %), čo predstavovalo 260 mld. EUR alebo 53 % celkového rozpočtu [23]. Toto zvýšenie bolo takmer úplne dôsledkom väčšieho počtu OP patriacich pod EFRR/KF, v súvislosti s ktorými Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku už v roku 2012 nevznieslo výhrady. 28. V roku 2012 preto Komisia v súvislosti so značnou časťou rozpočtu na oblasť súdržnosti usúdila, že vnútorné kontroly OP fungovali účinne a že výdavky EÚ boli zákonné a správne. RIZIKÁ SPOJENÉ S VYUŽÍVANÍM INFORMÁCIÍ, KTORÉ POSKYTLI VNÚTROŠTÁTNE ORGÁNY, KOMISIOU: CHYBOVOSŤ A FINANČNÉ OPRAVY 29. Získavanie záruky Komisie v oblasti súdržnosti sa opiera o dva hlavné ukazovatele: predpokladanú chybovosť, ktorú vykazujú vnútroštátne kontrolné orgány (a ktorú schvaľuje Komisia), a mieru zostatkových chýb, ktorú vypočítava Komisia (pozri bod 10 a rámček 2). Preto je potrebné, aby boli miery chýb, ktoré vykázali vnútroštátne kontrolné orgány, a informácie o finančných opravách vykonaných na vnútroštátnej úrovni presné a spoľahlivé. Komisia musí navyše primerane využiť tieto informácie s cieľom zabezpečiť, aby jej hodnotenie náležite odrážalo situáciu pri každom OP. NEDOSTATOČNÁ PRESNOSŤ A SPOĽAHLIVOSŤ CHYBOVOSTI VYKÁZANEJ U VIACERÝCH KONTROLNÝCH ORGÁNOV, KTORÉ PRESKÚMAL DVOR AUDÍTOROV 30. Kontrolné orgány, ktoré neúčinne kontrolujú zákonnosť a správnosť výdavkov EÚ, sú jednoznačne hlavnou prekážkou uplatňovania modelu "jednotného auditu" v oblasti súdržnosti. Preskúmania kontrolných orgánov, ktoré uskutočnil Dvor audítorov v rokoch 2010 až 2012, poukázali v niekoľkých prípadoch na nedostatky vo výpočte (a vykazovaní) chybovosti (pozri rámček 4) [24]. Preto naďalej existujú pochybnosti, pokiaľ ide o presnosť a spoľahlivosť chybovosti vykazovanej viacerými kontrolnými orgánmi. Na riziko, že kontrolné orgány môžu neinformovať o problémoch, poukázala aj správa útvaru Komisie pre vnútorný audit za rok 2013. 31. Dvor audítorov poznamenáva, že Komisia môže prerušiť alebo pozastaviť platby, ak kontrolné orgány neinformujú o problémoch v súvislosti s OP. Nariadenia na programové obdobie 2007 – 2013 však neobsahujú žiadne ustanovenie, na základe ktorého by Komisia mohla uložiť čisté finančné opravy na OP, v súvislosti s ktorými kontrolné orgány opakovane neinformujú o problémoch. RÁMČEK 4 PRESKÚMANIE KONTROLNÝCH ORGÁNOV DVOROM AUDÍTOROV – HLAVNÉ ZISTENIA V rámci preskúmania 19 kontrolných orgánov, ktoré uskutočnil Dvor audítorov v období od roku 2010 do roku 2012, sa dospelo k týmto záverom: - sedem kontrolných orgánov uplatnilo prístup k výberu vzorky, ktorý nebol v súlade s regulačnými požiadavkami a/alebo usmerneniami Komisie, alebo sa nesprávne zostavila vzorka operácií vybraných na audit, - v súvislosti s dvanástimi kontrolnými orgánmi Dvor audítorov odhalil buď nezrovnalosti vzťahujúce sa na neoverenie skutočností (často preto, že orgány neuplatnili rozsah auditu a audítorský prístup, ktoré mali uplatniť) alebo na podcenenie významu vlastných zistení pri aspoň jednom z auditov operácií, ktoré opätovne vykonali jeho vlastí audítori, - a v súvislosti s piatimi kontrolnými orgánmi Dvor audítorov zistil prípady, keď kontrolný orgán nezahrnul chyby do výpočtu chybovosti alebo inak nesprávne vypočítal chybovosť. V týchto prípadoch boli rozdiely odhalené Dvorom audítorov značné (t. j. spôsobili zvýšenie predpokladanej chybovosti o viac než 0,5 %) a/alebo by boli mali dosah na audítorské stanovisko. Dvor audítorov dospel na základe preskúmania 19 kontrolných orgánov, ktoré vykonal v období 2010 – 2012 k záveru, že osem bolo celkovo "účinných". Deväť bolo vyhodnotených ako "čiastočne účinné" a dva ako "neúčinné"’ [25]. Päť z 19 kontrolných orgánov, ktoré preskúmal Dvor audítorov, výrazne podhodnocovalo vo svojich výročných kontrolných správach chybovosť vzťahujúcu sa na OP. To viedlo k nedostatočným finančným opravám, ktoré nariadili riadiace a certifikačné orgány. PRIESTOR KOMISIE PRE SCHVAĽOVANIE CHYBOVOSTI VYKÁZANEJ VO VÝROČNÝCH KONTROLNÝCH SPRÁVACH JE OBMEDZENÝ 32. Komisia uskutočňuje každý rok dokladovú kontrolu výročných kontrolných správ, ktoré obsahujú zhrnutie výsledkov auditov systémov a auditov operácií, ktoré vykonali kontrolné orgány vo vzťahu k výdavkom osvedčeným pre Komisiu v predchádzajúcom roku. Audity realizované Dvorom audítorov však poukázali na to, že priestor Komisie na overenie výpočtu chybovosti a v prípade potreby na jej úpravu je však počas týchto dokladových kontrol obmedzený. Dvor audítorov už na to poukázal v predchádzajúcich rokoch [26]. Vyplýva to zo skutočnosti, že kontrolné orgány nie sú povinné poskytovať Komisii podrobné informácie o svojich auditoch operácií (ako sú napríklad audítorské správy) [27]. 33. Súhrnné informácie poskytované vo výročnej kontrolnej správe neumožňujú prepočítať chybovosť ani overiť, či sa skutočne dodržala metóda výberu vzorky stanovená v stratégii kontrolných orgánov týkajúcej sa auditu. Na tomto základe by Komisia za normálnych okolností vykonávala len obmedzené kontroly hodnovernosti vykázanej chybovosti (pozri prvú a druhú zarážku bodu 65). Dodatočné informácie, ktoré by boli potrebné na vykonávanie účinnejších kontrol, sa nevyžadujú systematicky, ale len od prípadu k prípadu, ak sa v rámci dokladových kontrol zistia skutočnosti, ktoré treba objasniť. Keď Komisia mala takéto informácie, z kontrol Dvora audítorov vyplývalo, že jeho hodnotenie chybovosti, ktorú vykázali kontrolné orgány, bolo vo všeobecnosti účinné. 34. Z analýzy výročných správ o činnosti Generálneho riaditeľstva pre regionálnu a mestskú politiku a Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie za rok 2012, ktorú vykonal Dvor audítorov, vyplynulo v súvislosti so 138 OP patriacimi pod EFRR/KF a ESF (na základe informácií dostupných v rámci Komisie a dodatočných údajov požadovaných od kontrolných orgánov), že [28]: - u 51 zo 138 OP preskúmaných Komisiou sa neposkytli informácie, ktoré by postačovali na schválenie (alebo prepočítanie) chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi. Vzťahuje sa to aj na prípady, keď kontrolované výdavky uvedené vo výročnej kontrolnej správe nezodpovedali v plnej miere výdavkom na OP v príslušnom roku alebo keď kontrolný orgán nesprávne vypočítal chybovosť, - a že u piatich zo 138 preskúmaných OP (vrátane jedného OP, v súvislosti s ktorým sa udelila možnosť využívať článok 73) je miera zostatkových chýb prepočítaná Dvorom audítorov vyššia než 2 % prah významnosti stanovený Komisiou. To malo viesť k dodatočným výhradám Komisie k príslušným OP patriacim pod EFRR/KF [29]. SPOĽAHLIVOSŤ VÝPOČTU MIERY ZOSTATKOVÝCH CHÝB, KTORÝ VYKONÁVA KOMISIA, JE OHROZENÁ MIERY CHYBOVOSTI POUŽÍVANÉ KOMISIOU PRI VÝPOČTE MIERY ZOSTATKOVÝCH CHÝB NIE SÚ DOSTATOČNE SPOĽAHLIVÉ 35. Pri výpočte miery zostatkových chýb vzťahujúcej sa na OP (alebo skupinu OP) Komisia zohľadňuje ročnú predpokladanú chybovosť za všetky roky, v ktorých sa vykonali priebežné alebo záverečné platby (pozri rámček 2). V roku 2010 väčšina kontrolných orgánov po prvýkrát vykázala chybovosť, pričom značný počet kontrolných orgánov vykázal 0 % chybovosť, veľmi nízku chybovosť alebo žiadnu chybovosť (vzťahujúcu sa na výdavky za rok 2009). Komisia taktiež odhalila výrazné nedostatky v spôsobe, akým kontrolné orgány vykonávajú svoje audity operácií (pozri tiež bod 45). Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku sa preto v roku 2010 rozhodlo nespoliehať na tieto miery a namiesto nich využilo pre svoj odhad rizika spojeného s platbami za rok 2010 paušálne sadzby. Dvor audítorov zistil, že približne tretinu mier, ktoré sa v roku 2010 považovali za nespoľahlivé, následne použilo generálne riaditeľstvo na výpočet viacročnej miery zostatkových chýb v roku 2012. Pokiaľ ide o ostávajúce OP, generálne riaditeľstvo schválilo upravené miery za rok 2010, ktoré vykázali kontrolné orgány v rokoch 2011 a 2012. Tieto miery, ktoré schválila Komisia v roku 2012, sa vo všeobecnosti výrazne neodlišovali od mier vykázaných v roku 2010. Dvor audítorov však poznamenáva, že odhad platieb vystavených riziku v roku 2010, ktorý vykonalo generálne riaditeľstvo, by bol vyšší ako 2 % prah významnosti stanovený Komisiou, ak by sa namiesto paušálnych sadzieb použili schválené miery chýb (chybovosť 2,8 % namiesto chybovosti 0,8 % vykázanej vo výročnej správe o činnosti za rok 2010) [30]. 36. Okrem toho kontrolné orgány vykázali chybovosť, ktorá je štatisticky typická pre OP ako celok, len u asi polovice OP patriacich pod EFRR/KF (46 % v roku 2011 a 55 % v roku 2012) [31]. Pri výpočte miery zostatkových chýb vzťahujúcej sa na OP však Komisia zohľadňuje všetky finančné opravy aj u OP s netypickou chybovosťou. Dvor audítorov sa domnieva, že tento postup nie je vhodný. Ak chybovosť nie je typická pre celkový súbor, v rámci miery zostatkových chýb by sa mali zohľadňovať len finančné opravy, ktoré boli vykonané v kontrolovanej vzorke (a na ktoré sa vzťahuje chybovosť). 37. Spoľahlivosť výpočtu miery zostatkových chýb, ktorý vykonáva Komisia, vo veľkej miere závisí od presnosti informácií členských štátov o finančných opravách vykonaných na vnútroštátnej úrovni, ako aj od spôsobu, akým Komisia zohľadňuje tieto informácie (pozri bod 29). Zohľadňovanie finančných opráv je však komplexná úloha: dochádza k nim na rôznych úrovniach vykonávania programu, pričom sú výsledkom množstva kontrolných a audítorských činností (ktoré realizujú vnútroštátne orgány a orgány EÚ). Na vnútroštátnej úrovni finančné kontroly môžu uložiť riadiace a certifikačné orgány prostredníctvom vyňatia neoprávnených výdavkov či spätného získania prostriedkov (pozri rámček 5). RÁMČEK 5 FINANČNÉ OPRAVY V OBLASTI SÚDRŽNOSTI NA ÚROVNI ČLENSKÝCH ŠTÁTOV Finančné opravy sú zamerané na ochranu rozpočtu EÚ pred ťarchou chybných alebo neoprávnených výdavkov. Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách sa nesprávne vyplatené sumy vymáhajú [32]. Pri výdavkoch, ktoré sú predmetom zdieľaného hospodárenia, nesú členské štáty hlavnú zodpovednosť za predchádzanie nesprávne vykonaným platbám alebo ich odhaľovanie a nápravu [33]. Pokiaľ ide o oblasť súdržnosti, v nariadeniach sa tiež vyžaduje, aby certifikačné orgány každoročne informovali o všetkých vykonaných finančných opravách (t. j. vyňatiach neoprávnených výdavkov z výkazov výdavkov alebo vymáhaní neoprávnene vyplatených súm), ako aj o neukončených prípadoch spätného získavania prostriedkov a sumách, ktoré sa nedajú vymôcť [34]. 38. Dvor audítorov sa domnieva, že existuje tiež riziko, že Komisia na základe svojho výpočtu podhodnotí mieru zostatkových chýb, keďže má obmedzenú záruku o spoľahlivosti a presnosti informácií členských štátov o finančných opravách. Ide najmä o tieto aspekty: - Načasovanie: Certifikačný orgán vykazuje finančné opravy za príslušný rok do konca marca nasledujúceho roka (n+1). To zodpovedá termínu, kedy musia generálne riaditeľstvá predložiť svoje výročné správy o činnosti. Preto sa od certifikačných orgánov vyžadujú predbežné informácie o finančných opravách. Dvor audítorov zastáva názor, že na výpočet miery zostatkových chýb by sa mali namiesto nich používať informácie z predchádzajúcich (konečných) správ. To by zároveň lepšie zodpovedalo obdobiu, za ktoré sa vypočítava predpokladaná chybovosť a za ktoré sú k dispozícii spoľahlivé informácie o vykonaných finančných opravách (koniec roka n - 1). - Dvojité započítanie: Členské štáty informujú o finančných opravách bez toho, aby uvádzali zdroj (t. j. či opravy vychádzajú z vlastných kontrol riadiacich a certifikačných orgánov alebo z auditov, ktoré vykonali kontrolné orgány). Generálne riaditeľstvá však nie sú schopné izolovať vyňaté a spätne získané sumy, ktoré vyplývajú z audítorskej činnosti vnútroštátnych kontrolných orgánov [35]. V dôsledku toho Komisia nemá možnosť overiť, či kontrolné orgány neznížili zohľadnením finančných opráv vykonaných po osvedčení výdavkov pre Komisiu predpokladanú chybovosť. Dvor audítorov odhalil viaceré prípady, keď Komisia zohľadnila pri výpočte miery zostatkových chýb finančné opravy (vyňaté sumy) vzťahujúce sa na výdavky, v súvislosti s ktorými členský štát vykonal zápornú úpravu pred zostavením vzorky, alebo keď sa neoprávnené výdavky vo vzorke nesprávne znížili v dôsledku finančných opráv. - Začlenenie neukončených prípadov vymáhania: vo výpočte Komisie sa zohľadňujú neukončené prípady vymáhania, ktoré vykázali členské štáty. Takéto informácie o finančných opravách sú a priori neisté, keďže tieto vymáhania sa neuskutočnia do konca roka n. - Úprava chybovosti v nasledujúcich rokoch bez zodpovedajúcej úpravy finančných opráv: Kontrolné orgány môžu v nasledujúcich rokoch upraviť svoje odhady chybovosti. Môže k tomu dôjsť, keď sa chyba už nevyskytuje (alebo sa posudzuje odlišne) vzhľadom na dodatočné informácie, ktoré získal kontrolný orgán po predložení výročnej kontrolnej správy. Komisia zohľadní túto upravenú chybovosť, čo vedie k zníženiu miery zostatkových chýb. Komisia však neoveruje, či sa následne upravia aj finančné opravy vzťahujúce sa na nezrovnalosti, ktoré jej certifikačný orgán už možno oznámil. NÁZNAKY, ŽE MIERA ZOSTATKOVÝCH CHÝB MÔŽE BYŤ V NIEKOĽKÝCH PRÍPADOCH PODHODNOTENÁ 39. U značného počtu OP vyplýva z analýzy Dvora audítorov, že finančné opravy, ktoré sa zohľadnili pri výpočte miery zostatkových chýb, môžu byť nadhodnotené (prípadne, že predpokladaná chybovosť bola podhodnotená): v roku 2011 bola miera zostatkových chýb pri 33 OP patriacich pod EFRR/KF a 22 OP patriacich pod ESF (v 11 členských štátoch) záporná. Inak povedané, viacročné finančné opravy, ktoré Komisia zohľadnila pri výpočte miery zostatkových chýb vzťahujúcej sa na jednotlivé OP, boli vyššie než výdavky ovplyvnené chybami (extrapolovanými na základe štatisticky typickej chybovosti, ktorú vykázali vnútroštátne kontrolné orgány). V roku 2012 k tomu došlo v 53 OP patriacich pod EFRR/KF v 16 členských štátoch [36]. Tento účinok vzniká pri všetkých OP patriacich pod EFRR/KF a ESF, ale možno ho preukázať len pri OP so zápornou mierou zostatkových chýb. 40. Dvor audítorov zdôrazňuje, že spoľahlivosť miery zostatkových chýb je dôležitým prvkom pri získavaní záruky Komisie. Vo viacerých prípadoch je rozhodnutie Komisie nevzniesť výhradu k OP odôvodnené mierou zostatkových chýb, ktorá je nižšia než 2 % prah významnosti (pozri bod 10). V roku 2012 k tomu došlo u 67 OP patriacich pod EFRR/KF a 29 OP patriacich pod ESF, ku ktorým sa nevzniesli žiadne výhrady napriek tomu, že schválená predpokladaná chybovosť bola vyššia než 2 % (pozri prílohu III) [37]. OBMEDZENÉ VYUŽÍVANIE MOŽNOSTI UPLATNIŤ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA "JEDNOTNÉHO AUDITU", ONESKORENIA PRI UDEĽOVANÍ STATUSU PODĽA ČLÁNKU 73 A STÁLE NEZAVEDENÉ MINIMÁLNE PODMIENKY OBMEDZENÉ VYUŽÍVANIE MOŽNOSTI UDEĽOVAŤ STATUS PODĽA ČLÁNKU 73 DO KONCA ROKA 2012 41. Do decembra 2012 Komisia udelila status podľa článku 73 61 zo 434 OP v 12 z 27 členských štátov (pozri tabuľku): 51 OP patriacim pod EFRR v desiatich členských štátoch a desiatim OP patriacim pod ESF v piatich členských štátoch. 42. To zodpovedá približne 14 % zo 434 OP na programové obdobie 2007 – 2013: podiel OP, v súvislosti s ktorými sa udelila možnosť využívať článok 73, je vyšší u OP patriacich pod EFRR/KF (16 %) než u OP patriacich pod ESF (9 %). Do konca roka 2012 sa neudelila možnosť využívať článok 73 v súvislosti so žiadnym cezhraničným OP vykonávaným v rámci Európskej územnej spolupráce. 43. Týchto 61 OP, v súvislosti s ktorými sa udelila možnosť využívať článok 73, predstavuje celkový odhadovaný rozpočet (prostriedky EÚ a verejné a súkromné prostriedky členských štátov) vo výške 75839 mil. EUR na programové obdobie 2007 – 2013. To zodpovedá približne 16 % celkového rozpočtu vo výške 490654 mil. EUR (pozri tabuľku a prílohu I). Tento podiel je značne nižší než podiel OP (69 % celkového rozpočtu), ku ktorým Komisia v roku 2012 nevzniesla žiadne výhrady (pozri bod 26). TABUĽKA PROGRAMOVÉ OBDOBIE 2007 – 2013: POČET OP PATRIACICH POD EFRR/KF A ESF, SO STATUSOM PODĽA ČLÁNKU 73 (K 31. DECEMBRU 2012) | EFRR/KF | ESF | Spolu | Počet OP | 317 | 117 | 434 | - článok 73 | 51 | 10 | 61 | - v % | 16 % | 9 % | 14 % | Celkový rozpočet (v mil. EUR) | 374444 | 116210 | 490654 | - článok 73 | 69545 | 6294 | 75839 | - v % | 19 % | 5 % | 16 % | PRVÉ ROZHODNUTIA UDELIŤ STATUS PODĽA ČLÁNKU 73 PRIJATÉ V MARCI 2012 44. Udelenie statusu podľa článku 73 v súvislosti s operačným programom bude ovplyvňovať dohľad Komisie v roku nasledujúcom po jeho oznámení až do ukončenia programového obdobia. Preto čím skôr v rámci programového obdobia sa OP udelí status "jednotného auditu", tým väčší bude jeho dosah. 45. V pláne uplatňovania článku 73 Komisia pôvodne stanovila, že prvé rozhodnutia o uplatňovaní článku 73 budú môcť byť prijaté počas roka 2011 [38]. To sa však ukázalo ako príliš ambiciózne: - Pri viacerých OP mali členské štáty počas obdobia 2009 – 2010 značné ťažkosti s predložením spoľahlivých hodnotení súladu Komisii, čo oneskorilo schvaľovanie týchto dokumentov Komisiou [39]. Členské štáty a Komisia uprednostňovali tento postup v prvých rokoch programového obdobia 2007 – 2013. - Okrem toho veľký počet kontrolných orgánov vykonal audity operácií až v rokoch 2009 a 2010 a informoval o výsledkoch týchto auditov vo výročných kontrolných správach za rok 2010. Prvú vykázanú chybovosť však Komisia nepovažovala za dostatočne spoľahlivú na to, aby posúdila, či možno udeliť OP status podľa článku 73 (pozri bod 35). 46. Status podľa článku 73 bol po prvýkrát udelený v marci 2012, keď kontrolné orgány predložili výročné kontrolné správy za rok 2011. Model "jednotného auditu" sa teda po prvýkrát uplatnil až v šiestom roku programového obdobia 2007 – 2013. To poukazuje na ťažkosti s účinným uplatňovaním článku 73 stanoveným v nariadeniach. DODRŽIAVANIE PODMIENOK POTREBNÝCH NA UPLATŇOVANIE ČLÁNKU 73 TESTOVANÉ DVOROM AUDÍTOROV 47. Na základe ustanovení článku 73 uvedeného v nariadeniach a vzhľadom na kľúčové podmienky stanovené vo vnútorných pravidlách Komisie z rokov 2010 a 2012 (pozri body 15 a 17) sa Dvor audítorov domnieva, že na to, aby sa na OP mohol vzťahovať článok 73, je potrebné splniť tieto minimálne požiadavky: - Komisia musí schváliť stratégiu auditu a hodnotenie súladu, - vnútorné kontroly OP musia fungovať účinne; a predovšetkým viacročná miera zostatkových chýb musí byť nižšia než 2 % prah významnosti stanovený Komisiou, - mali by sa zohľadňovať výsledky auditov zrealizovaných Dvorom audítorov, najmä keď sa odhalia výrazné nedostatky vo vnútorných kontrolách OP, - a kontrolný orgán sa musí zhodnotiť ako "účinný". 48. Z overení Dvora audítorov celkovo vyplynulo, že všetky tieto podmienky sa splnili u 46 zo 61 OP, ktorým sa udelil status podľa článku 73 (pozri rámček 6). Tieto OP predstavujú spolu približne tri štvrtiny celkového rozpočtu na OP, ktorým sa udelil status podľa článku 73. RÁMČEK 6 PREHĽAD VÝSLEDKOV OVEROVANIA PODMIENOK POTREBNÝCH NA UDELENIE STATUSU PODĽA ČLÁNKU 73, KTORÉ VYKONAL DVOR AUDÍTOROV (2012) Dvor audítorov zistil, že Komisia schválila stratégiu auditu a hodnotenie súladu (správu a stanovisko), ktoré vypracovali kontrolné orgány, u všetkých 61 OP, ktorým sa udelil status podľa článku 73, a to vo všeobecnosti v rokoch 2008 a 2009. U viacerých OP však z testov vyplynulo, že neboli splnené ďalšie podmienky potrebné na udelenie statusu podľa článku 73: a) nedostatočné informácie o tom, či vnútorné kontroly fungovali účinne; Dvor audítorov predovšetkým zistil, že: - u desiatich OP patriacich pod EFRR a ESF v roku 2011 a u 15 OP v roku 2012 Komisia schválila predpokladanú chybovosť, ktorá bola vyššia než 2 % prah významnosti. V týchto prípadoch sa mal status podľa článku 73 udeliť iba vtedy, ak by bola miera zostatkových chýb u každého z príslušných OP zároveň nižšia než 2 % [40]. V prípade šiestich OP patriacich pod EFRR sa to dosiahlo len preto, že ich Komisia zoskupila, keď vypočítavala mieru zostatkových chýb. Status podľa článku 73 sa však poskytuje konkrétnemu OP a nie skupine OP. Dvor audítorov preto zastáva názor, že Komisia nemôže používať mieru zostatkových chýb týmto spôsobom; - u ďalšieho OP patriaceho pod EFRR Komisia vzniesla v marci 2012 čiastočnú výhradu. V novembri 2012 Komisia zhodnotila, že nápravné opatrenia súvisiace s touto výhradou sa vykonalo a výhradu bolo možné zrušiť. Zároveň sa v súvislosti s týmto OP udelil status podľa článku 73 pred overením výročnej kontrolnej správy o tomto OP za rok 2012, ktorá sa predložila krátko potom; b) chybovosť, ktorú vykázali kontrolné orgány, nebola štatisticky typická, v dôsledku čoho Komisia nemala dostatočne spoľahlivý základ pre prijatie rozhodnutia o udelení statusu podľa článku 73: - podľa príslušného nariadenia musí byť veľkosť vzorky dostatočná na to, aby mohol kontrolný orgán vyvodiť platné závery o účinnom fungovaní systému. U jedného OP patriaceho pod EFRR a dvoch OP patriacich pod ESF zostavili kontrolné orgány vzorku v súlade s usmerneniami Komisie. Každá vzorka však bola príliš malá na extrapoláciu chybovosti na celý súbor. V dôsledku toho sa chybovosť, ktorú vykázal kontrolný orgán, nemohla považovať za typickú pre preskúmané OP (alebo skupinu OP), a preto nebolo možné vyvodiť záver o účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly OP; - u dvoch OP patriacich pod EFRR nezahŕňal vybraný súbor, ktorý bol v roku 2012 predmetom auditov operácií vybraných na zostavenie vzorky v marci 2012, projekty zodpovedajúce aspoň štvrtine výdavkov potvrdených Komisii. Keď Komisia udeľovala v júni 2012 status podľa článku 73, nevedela, že kontrolný orgán zvolil prístup k výberu vzorky, ktorý je v rozpore s príslušným nariadením; - u jedného OP patriaceho pod ESF zostavil kontrolný orgán v roku 2011 v súlade s usmerneniami Komisie týkajúcimi sa veľmi malých OP vzorku pozostávajúcu iba z dvoch operácií [41]. I v tomto prípade nemožno považovať chybovosť za typickú; c) Dvor audítorov odhalil v rámci vlastných auditov operácií nedostatky vo vnútorných kontrolách OP [42]. Došlo k tomu u dvoch OP so statusom podľa článku 73; d) dva z piatich kontrolných orgánov zodpovedných za OP, v súvislosti s ktorými sa udelil status podľa článku 73, zhodnotil Dvor audítorov ako "čiastočne účinné" [43]. MONITOROVACIE OPATRENIA VZŤAHUJÚCE SA NA OP SO STATUSOM PODĽA ČLÁNKU 73 TREBA POSILNIŤ A STATUS "JEDNOTNÉHO AUDITU" BY SA MAL ZRUŠIŤ, AK SA UŽ NEPLNIA MINIMÁLNE PODMIENKY PRÍSTUP KOMISIE K MONITOROVANIU SA PO PRVÝKRÁT STANOVIL V ROKU 2010 49. Pokiaľ ide o OP so statusom podľa článku 73, Komisia sa v zásade spolieha na audítorské stanovisko, ktoré vydal kontrolný orgán. Komisia si však na tento účel musí byť istá, že kvalita audítorskej činnosti, ktorú vykonáva príslušný kontrolný orgán, bude naďalej zodpovedať štandardom a že informácie o predpokladanej chybovosti vzťahujúcej sa na OP a finančných opravách sú spoľahlivé. 50. V roku 2010 Komisia stanovila v rámci plánu uplatňovania článku 73 svoju stratégiu monitorovania kontrolných orgánov [44]. V tomto pracovnom dokumente sa Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku a Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie dohodli na tom, že: - vykonajú dokladovú kontrolu výročných kontrolných správ, výročného stanoviska a auditov systémov predložených vo vzťahu k OP so statusom podľa článku 73 (ako u všetkých ostatných OP), - a že budú udržiavať úzke dvojstranné kontakty so všetkými kontrolnými orgánmi prostredníctvom schôdzí a spoločných audítorských zákaziek (alebo účasti zástupcov Komisie ako pozorovateľov na auditoch vykonávaných pod vedením vnútroštátnych kontrolných orgánov). 51. V ISA týkajúcich sa využívania práce iných audítorov sa stanovuje, že ak sa Komisia spolieha na prácu kontrolných orgánov, mala by vykonať preskúmanie ich pracovných dokumentov. Navyše z ISA vyplýva povinnosť opätovne vykonať niektoré audity [45]. 52. Tieto aspekty sa však neriešili v pláne uplatňovania článku 73 z roku 2010. K preskúmaniu pracovných dokumentov a k jeho opätovnému vykonaniu by malo dôjsť len v prípade, že vzniknú pochybnosti o presnosti informácií, ktoré poskytli vnútroštátne kontrolné orgány [46]. Keďže sa výročné kontrolné správy majú predkladať do konca roka, pričom cieľom Komisie je posúdiť ich spoľahlivosť dvoch mesiacov, Dvor audítorov zastáva názor, že Komisia nemá dosť času na náležité vykonanie tejto úlohy (pozri body 31 až 33). Dvor audítorov tiež zastáva názor, že táto skutočnosť obmedzuje mieru, do akej môže Komisia získať záruku na základe informácií, ktoré poskytli kontrolné orgány. 53. Dvor audítorov poznamenáva, že Komisia prijala v septembri 2013 aktualizovaný plán, ktorý obsahuje pozmenené ustanovenia o monitorovaní OP so statusom podľa článku 73 [47]. KOMISIA INICIOVALA NÁPRAVNÉ OPATRENIA VZŤAHUJÚCE SA NA TRI KONTROLNÉ ORGÁNY ZODPOVEDNÉ ZA ŠTYRI OP SO STATUSOM PODĽA ČLÁNKU 73 54. Komisia môže kedykoľvek rozhodnúť o pozastavení platnosti alebo odobratí statusu "jednotného auditu" udeleného danému OP (pozri bod 19). Ako sa stanovuje v pláne uplatňovania článku 73 z roku 2010, toto pravidlo by sa mohlo vzťahovať predovšetkým na prípady, keď sa v činnosti vnútroštátnych kontrolných orgánov odhalia výrazné nedostatky a/alebo keď miera zostatkových chýb presiahne 2 % prah významnosti stanovený Komisiou. 55. V roku 2013 Komisia po prvýkrát overila v rámci preskúmania výročných kontrolných správ za rok 2012, či OP, ktorým sa v roku 2012 udelil status "jednotného auditu" (a príslušné kontrolné orgány), stále spĺňajú podmienky na udelenie statusu podľa článku 73. Dvor audítorov poznamenáva, že Komisia iniciovala nápravné opatrenia vzťahujúce sa na tri kontrolné orgány zodpovedné za štyri OP patriace pod EFRR, v súvislosti s ktorými informoval, že konci roka 2012 neboli splnené podmienky potrebné na udelenie statusu "jednotného auditu" (pozri bod 48 a rámček 6) [48]. MOŽNOSŤ VYUŽÍVAŤ ČLÁNOK 73 JE PREDOVŠETKÝM RELEVANTNÁ PRE PROGRAMY, KTORÝCH UKONČENIE JE NAPLÁNOVANÉ NA ROK 2017 56. Koncept "jednotného auditu" bude relevantný aj pre ukončenie programového obdobia 2007 – 2013. Kontrolné orgány budú musieť do konca roka 2015 predložiť výročné kontrolné správy a najneskôr do 31. marca 2017 vypracovať vyhlásenie o ukončení, ku ktorému priložia záverečnú kontrolnú správu (pozri prílohu II). Preto ak sa OP udelil status podľa článku 73, Komisia bude schopná získať záruku, že záverečné platby sú zákonné a správne, skôr na základe práce kontrolného orgánu než po vykonaní vlastných podrobných kontrol. Dvor audítorov sa teda domnieva, že podmienkou účinného ukončenia programu (pri ktorom sa vychádza z informácií od kontrolných orgánov) je, aby Komisia dostatočne spoľahlivo monitorovala prácu kontrolných orgánov. ZABEZPEČILA KOMISIA KONZISTENTNÝ AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP K VŠETKÝM OP PROSTREDNÍCTVOM SVOJICH USMERNENÍ A PODPORY KONTROLNÝCH ORGÁNOV? 57. Model "jednotného auditu" sa dá implementovať účinne, len ak kontrolné orgány uplatňujú konzistentný audítorský prístup s cieľom zabezpečiť, aby boli výsledky auditu porovnateľné medzi členskými štátmi, fondmi a OP a v časovej súvislosti. Dvor audítorov overil, či Komisia - poskytla kontrolným orgánom primerané metodické usmernenia pre ich prácu v súlade s príslušnými nariadeniami [49], - podporovala výmenu "osvedčených postupov" s kontrolnými orgánmi a medzi nimi, - a či zorganizovala vzdelávacie aktivity zamerané na osobitné potreby kontrolných orgánov. V tomto kontexte sa Dvor audítorov tiež spýtal, ako vnímajú kontrolné orgány činnosti Komisie zamerané na budovanie kapacít. ZLEPŠENIA V METODICKÝCH USMERNENIACH KOMISIE PRE KONTROLNÉ ORGÁNY OD ZAČIATKU PROGRAMOVÉHO OBDOBIA NEZROVNALOSTI V SPÔSOBE, AKÝM SA V NARIADENÍ STANOVUJÚ METODICKÉ POŽIADAVKY 58. Kontrolné orgány by mali pri svojej audítorskej činnosti zohľadňovať medzinárodne prijaté audítorské štandardy (IAAS) [50]. V nariadeniach sa odkazuje predovšetkým na ISA, odborné štandardy, ktoré vydal Inštitút vnútorných audítorov, a audítorské štandardy INTOSAI. Dvor audítorov poznamenáva, že tieto štandardy majú síce istú podobnosť, no nie sú identické. Okrem toho sa v nariadeniach formálne nevyžaduje, aby kontrolné orgány plnili takéto IAAS. Len polovica respondentov (52 %) v prieskume Dvora audítorov považovala rozsah, v akom sa v nariadeniach stanovujú metodické požiadavky pre kontrolné orgány, za primeraný. USMERNENIA POSKYTNUTÉ KOMISIOU 59. Komisia poskytuje dodatočné usmerňovacie materiály určené na podporu kontrolných orgánov pri ich prevádzkovej činnosti. Tieto usmernenia sa vo všeobecnosti poskytujú v rámci usmerňujúcich poznámok COCOF (pozri rámček 7). RÁMČEK 7 USMERŇUJÚCE POZNÁMKY SCHVÁLENÉ VÝBOROM PRE KOORDINÁCIU FONDOV (COCOF) Výbor pre koordináciu fondov (COCOF) je výbor zástupcov členského štátu zriadený podľa článku 103 nariadenia (ES) č. 1083/2006, ktorý poskytuje Komisii poradenstvo v oblasti vykonávania EFRR, ESF a KF. Komisia predsedá zasadnutiam COCOF a zabezpečuje sekretariát. COCOF zohráva osobitnú úlohu vo vzťahu k usmerneniam Komisie týkajúcim sa všetkých metodických a technických aspektov, o ktorých sa nehovorí v nariadeniach. Komisia prediskutúva s výborom COCOF návrhy usmerňujúcich poznámok pred ich finalizáciou a vydaním. Tieto usmerňujúce poznámky slúžia ako odporúčania, pričom sa v nich uvádzajú praktické príklady a informácie bez toho, aby boli právne záväzné alebo obmedzujúce. Všetky usmerňujúce poznámky zahŕňajú súvisiace právne vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti. NIEKTORÉ USMERNENIA PRE KONTROLNÉ ORGÁNY BOLI VYDANÉ NESKORO 60. Z výsledkov prieskumu Dvora audítorov vyplýva, že väčšina respondentov vyjadrila názor, že aspoň časť usmernení nebola poskytnutá včas. 15 % kontrolných orgánov uviedlo, že usmernenia sa vo všeobecnosti poskytujú neskoro, pričom 58 % z nich vyjadrilo názor, že usmernenia sa sčasti poskytujú neskoro. 61. Z výsledkov prieskumu a rozhovorov s vedúcimi kontrolných orgánov odhalili oneskorenia najmä v súvislosti s otázkami, ktoré boli predmetom usmerňujúcich poznámok vydaných výborom COCOF či iných usmerňujúcich poznámok na tieto témy: model audítorského prístupu k nástrojom finančného inžinierstva (vydaná v júli 2011) a spracúvanie chýb uvedených vo výročných kontrolných správach (vydaná v decembri 2011). Okrem toho Komisia spätne uplatnila druhú usmerňujúcu poznámku pri hodnotení práce kontrolných orgánov (pozri rámček 8). 62. Dvor audítorov tiež zaznamenal prípady správnej praxe, keď sa usmernenie poskytlo včas. Išlo najmä o usmernenia COCOF o spoločnej metodike hodnotenia systémov riadenia a kontroly v členských štátoch, o stratégii auditu a o vypracovávaní hodnotenia súladu [51]. RÁMČEK 8 SPÄTNÉ UPLATNENIE USMERŇUJÚCEJ POZNÁMKY COCOF KOMISIOU Usmerňujúca poznámka COCOF o spracúvaní chýb uvedených vo výročných kontrolných správach bola vydaná v decembri 2011 a spätne uplatnená na výročné kontrolné správy za rok 2011, ktoré v tom istom mesiaci predložili kontrolné orgány. Úpravy vo výročných kontrolných správach, o ktorých vykonanie Komisia požiadala kontrolné orgány v súlade s usmerňujúcou poznámkou, viedli k dvojitej činnosti a dodatočným oneskoreniam pri predkladaní záverečnej verzie výročnej kontrolnej správy. VÝRAZNÝ POKROK V PREDKLADANÍ SÚHRNNÝCH A JASNÝCH USMERŇUJÚCICH MATERIÁLOV OD ZAČIATKU PROGRAMOVÉHO OBDOBIA 63. Dvor audítorov zistil, že text usmerňujúcich poznámok COCOF pokrýva široký rad otázok, ktoré sú relevantné pre prácu kontrolných orgánov. Prieskum tiež poukázal na skutočnosť, že väčšina respondentov si myslí, že súbor usmerňujúcich poznámok je jasný (75 %), pričom považuje úroveň usmernenia Komisie za primeranú (60 %). 64. Kontrolné orgány vo všeobecnosti akceptujú a zohľadňujú pri svojej práci usmernenie Komisie napriek jeho nezáväznému charakteru. V rámci prieskumu Dvora audítorov 90 % kontrolných orgánov uviedlo, že v plnej miere (alebo až na pár výnimiek) uplatňujú usmerňujúce poznámky COCOF. Potvrdili to aj rozhovory s vedúcimi kontrolných orgánov. 65. Celkovo Dvor audítorov zastáva názor, že Komisia dosiahla od začiatku programového obdobia značný pokrok v poskytovaní usmerňujúceho materiálu, ktorý prispieva k lepšiemu súladu medzi prístupmi a metodikami kontrolných orgánov. Je potrebné poukázať predovšetkým na značne zrevidované usmernenie o štatistickom výbere vzorky, ktoré Komisia vydala v apríli 2013 [52]. Toto usmernenie musia kontrolné orgány uplatňovať od roku 2013, pričom by malo pomôcť riešiť nedostatky, ktoré sa v tejto súvislosti zaznamenali v predchádzajúcom období (pozri rámček 4). OSOBITNÉ NEDOSTATKY IDENTIFIKOVANÉ VO VZŤAHU K USMERNENIAM KOMISIE TÝKAJÚCIM SA VÝROČNÝCH KONTROLNÝCH SPRÁV 66. Pokiaľ ide o ustanovenia o výročných kontrolných správach a audítorských stanoviskách uvedené v nariadeniach, Dvor audítorov sa domnieva, že Komisia musí objasniť svoje usmernenia tak, aby bolo možné účinne overiť informácie, ktoré vykázali kontrolné orgány (pozri body 32 až 34) [53]. To sa týka predovšetkým: - informácií o operáciách (t. j. projektoch, žiadostiach o platby či vykázaných sumách), ktoré boli súčasťou vzorky overovanej kontrolným orgánom. Tieto informácie by umožnili Komisii pochopiť, na akom základe sa vypočítala chybovosť uvedená vo výročnej kontrolnej správe, - podrobností týkajúcich sa nájdených chýb (t. j. informácií vzťahujúcich sa na operácie a sumu, ktoré sú ovplyvnené chybou). Na základe týchto informácií by mohla Komisia účinnejšie overiť presnosť a spoľahlivosť chybovosti vykázanej vo výročnej kontrolnej správe, - zverejnenia viacročného hodnotenia spôsobu, akým fungujú vnútorné kontroly, ktoré vypracoval kontrolný orgán, namiesto prehľadu auditov vykonaných počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje výročná kontrolná správa. Poskytlo by to lepší základ pre overenie vykonania nápravných opatrení a posúdenie, či je potrebné upraviť stratégiu kontrolného orgánu v oblasti auditu, - a informácií týkajúcich sa udalostí, ku ktorým došlo po období, na ktoré sa vzťahuje výročná kontrolná správa (a ktoré by mohli viesť k odlišnému hodnoteniu účinnosti zavedených vnútorných kontrol). Komisia zatiaľ neposkytla usmernenia o tom, ktoré z prípadov s možným dosahom na potrebu kontrolného orgánu vydať audítorský výrok s výhradou alebo záporný audítorský výrok (a ako) je potrebné vykázať vo výročnej kontrolnej správe. V súčasnosti informuje o týchto otázkach len pár kontrolných orgánov. 67. Z analýzy Dvora audítorov tiež vyplynulo, že niekoľko ustanovení nariadení (alebo usmerňujúcich poznámok COCOF) o audítorskom stanovisku sa líši od ustanovení ISA. Vzťahuje sa to napríklad na znenie (a typy) audítorských stanovísk, ktoré sa majú použiť; obdobie, na ktoré sa vzťahujú audítorské stanoviská; nesúlad v terminológii medzi nariadením a štandardmi Medzinárodnej federácie účtovníkov (IFAC); neopravené nesprávne údaje a objasnenie zodpovednosti vedenia a audítorov v audítorskom stanovisku. VÝMENA OSVEDČENÝCH POSTUPOV S KONTROLNÝMI ORGÁNMI A MEDZI NIMI, KTORÚ PRESADZUJE KOMISIA 68. V nariadeniach sa stanovuje, že Komisia a kontrolné orgány sa majú pravidelne stretávať a aspoň raz za rok spoločne preskúmať výročné kontrolné správy a audítorské stanoviská a vymeniť si názory na ostatné otázky týkajúce sa riadenia a kontroly operačných programov [54]. Komisia tiež organizuje technické ad hoc schôdze a výročné schôdze "skupiny homológov" [55]. 69. Kontrolné orgány sú vo všeobecnosti spokojné s činnosťami Komisie v oblasti budovania kapacít a jej podporou. 68 % respondentov uviedlo v prieskume Dvora audítorov, že Komisia účinne podporuje kontrolné orgány pri ich činnosti. Prieskum a rozhovory s vedúcimi kontrolných orgánov však poukazujú na potrebu väčšej podpory Komisie v konkrétnych oblastiach. Napríklad sú k dispozícii len obmedzené informácie, z ktorých by bolo možné vychádzať pri porovnávaní kontrolných orgánov z hľadiska ich organizačného zriadenia, zdrojov, ktoré vyčleňujú na svoje rôzne činnosti, ako aj osvedčených postupov, ktoré niektoré z nich zaviedli. V roku 2012 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku zriadilo špeciálne kompetenčné centrum pre budovanie administratívnych kapacít [56]. KOMISIA POSKYTUJE KONTROLNÝM ORGÁNOM PODPORU PROSTREDNÍCTVOM OSOBITNEJ ODBORNEJ PRÍPRAVY 70. Komisia vykonáva osobitné vzdelávacie činnosti určené vnútroštátnym kontrolným orgánom s cieľom poskytnúť dodatočné usmernenia a presadzovať osvedčené postupy. Tieto vzdelávacie činnosti sa väčšinou vykonávali v počiatočnom štádiu programového obdobia a boli zamerané na konkrétne otázky (ako sú zmeny v regulačnom rámci, hodnotenia súladu, verejné obstarávanie, výročné kontrolné správy a audítorské stanoviská). 71. Celkovo Dvor audítorov odhaduje v súvislosti s kontrolovaným obdobím, že na takejto odbornej príprave sa zúčastnila približne pätina všetkých zamestnancov pracujúcich pre kontrolné orgány. Vysoká miera účasti sa zaznamenala najmä v Bulharsku, Českej republike, Poľsku, Rumunsku, Slovenskej republike a Španielsku. 72. V prieskume Dvora audítorov sa školenia Komisie (ktoré sa poskytujú popri vzdelávacích opatreniach organizovaných na vnútroštátnej úrovni) zhodnotili veľmi pozitívne. Okrem toho tretina respondentov vyjadrila potrebu väčšieho počtu (a častejších) školení poskytovaných Komisiou. Táto potreba bola potvrdená aj počas rozhovorov so zástupcami kontrolných orgánov. AKÉ SÚ NÁKLADY NA OPATRENIA TÝKAJÚCE SA AUDITU, ZAVEDENÉ V PROGRAMOVOM OBDOBÍ 2007 – 2013? 73. Koncept "jednotného auditu" je zameraný na predchádzanie dvojitej kontrolnej činnosti, znižovanie celkových nákladov na činnosti v oblasti kontroly a auditu na úrovni členských štátov a Komisie a zníženie administratívnej záťaže kontrolovaných subjektov (pozri bod 11). 74. Podľa informácií, ktoré predložila Komisia v roku 2011, sa celkové administratívne náklady na vykonávanie OP na programové obdobie 2007 – 2013 rovnajú 3,2 % celkového rozpočtu [57]. Z týchto informácií vyplýva, že "náklady na kontrolu" vzťahujúce sa na činnosti v oblasti overovania, osvedčovania a auditu, ktoré vykonávajú vnútroštátne orgány, predstavujú 0,9 % celkového rozpočtu (t. j. menej než 30 % celkových administratívnych nákladov). Približne pätina týchto "nákladov na kontrolu" sa vzťahuje na "audit programov" (t. j. prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov). 75. V súlade s článkom 46 nariadenia č. 1083/2006 sa z rozpočtu EÚ financuje technická pomoc členským štátom (vo väčšine prípadov až do 4 % celkových prostriedkov pridelených z fondov na OP). Dvor audítorov poznamenáva, že "náklady na kontrolu" sú oprávnené v rámci technickej pomoci. 76. Na základe informácií, ktoré poskytli kontrolné orgány v roku 2012 (a ktoré znova potvrdili v roku 2013), Dvor audítorov odhaduje, že celkové náklady na prevádzku 112 kontrolných orgánov sa medzi rokmi 2010 a 2012 zvýšili z približne 110 mil. EUR na 130 mil. EUR ročne. Celkové "náklady na kontrolu" vzťahujúce sa na kontrolné orgány na celé programové obdobie 2007 – 2013 predstavujú približne 860 mil. EUR. To zodpovedá 0,2 % celkového rozpočtu na EFRR/KF a ESF, čo je vo všeobecnosti v súlade s vlastným odhadom Komisie [58]. 77. Vnútroštátne kontrolné orgány zamestnávajú približne 2600 pracovníkov na plný úväzok. Analýza údajov z prieskumu, ktorú vykonal Dvor audítorov, tiež poukazuje na zvýšenie objemu práce v rámci súčasného programového obdobia: od roku 2010 do roku 2012 sa počet zamestnancov zvýšil o asi 10 %. Z rozhovorov s vedúcimi kontrolných orgánov vyplýva, že to možno pripísať najmä dodatočnej audítorskej činnosti, ktorú vykonávajú kontrolné orgány od roku 2010 v rámci auditov operácií, ako aj zvýšenému využívaniu štatisticky reprezentatívnych (a teda väčších) vzoriek. 78. V programovom období 2014 – 2020 budú mať kontrolné orgány dodatočné povinnosti v rámci systému vnútornej kontroly OP [59]. Od kontrolných orgánov sa bude predovšetkým očakávať: - skúmať výročné vyhlásenia riadiacich orgánov o hospodárení (vrátane zhrnutia ich overení a kontrol) a vydávať audítorské stanovisko o účtovnej závierke zostavenej certifikačným orgánom, v ktorom budú uvádzať, či je účtovná závierka úplná, presná a pravdivá, - a vyjadrovať stanovisko k riadnemu finančnému hospodáreniu v súvislosti s každým OP. Tieto dodatočné povinnosti sú stanovené aj v nariadeniach o rozpočtových pravidlách na obdobie od roku 2014 a povedú k ďalšiemu zvýšeniu "nákladov na kontrolu". V tejto súvislosti Dvor audítorov pripomína, že systémy vnútornej kontroly si vyžadujú primeranú rovnováhu medzi nákladmi na kontroly konkrétnej rozpočtovej oblasti a prínosmi kontrol z hľadiska obmedzenia rizika straty a nesprávnosti na prijateľnú úroveň. ZÁVERY A ODPORÚČANIA 79. Na programové obdobie 2007 – 2013 členské štáty a Komisia posilnili systémy vnútornej kontroly v oblasti súdržnosti okrem iných opatrení prostredníctvom stanovenia vnútroštátnych kontrolných orgánov ako dodatočnej úrovene vnútornej kontroly. Tieto kontrolné orgány zabezpečujú, aby Komisia mala k dispozícii lepšie a komplexnejšie informácie o zákonnosti a správnosti výdavkov na každý OP (alebo skupinu OP). 80. Komisia zaviedla systém, prostredníctvom ktorého získava na základe práce vnútroštátnych kontrolných orgánov záruku o zákonnosti a správnosti výdavkov v rámci EFRR/KF a ESF. Koncepcia tohto systému je vo všeobecnosti v súlade so zásadami "jednotného auditu", ktoré stanovil Dvor audítorov vo svojom stanovisku č. 2/2004. Dvor audítorov tiež poukazuje na úzku spoluprácu Komisie s vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi a zlepšenia v zabezpečovaní konzistentnejšej úrovne vnútorných kontrol 434 OP patriacich pod EFRR/KF a ESF v 27 členských štátoch. 81. Zásady "jednotného auditu" stanovené v článku 73 nariadenia (ES) č. 1083/2006 sú nevyhnutnou podmienkou účinnosti zdieľaného hospodárenia v oblasti súdržnosti: kontroly, ktoré vykonávajú vnútroštátne kontrolné orgány, musia byť účinné a zároveň musia poukazovať na riadne fungovanie zavedených systémov riadenia a vnútornej kontroly. Inak povedané, nielen kontrolný orgán, ale aj všetky časti systému vnútornej kontroly OP musia fungovať účinne. 82. Zhrnutie hlavných záverov Dvora audítorov: VYUŽILA KOMISIA RIADNE INFORMÁCIE, KTORÉ JEJ POSKYTLI VNÚTROŠTÁTNE KONTROLNÉ ORGÁNY, KEĎ UDEĽOVALA OPERAČNÝM PROGRAMOM STATUS PODĽA ČLÁNKU 73? 83. Do konca roka 2012 Komisia usúdila, že mala primeranú záruku, že približne tri štvrtiny (74 %) všetkých OP patriacich pod EFRR/KF a ESF neboli ovplyvnené významnou chybovosťou, v dôsledku čoho sa k týmto OP nevzniesli žiadne výhrady. Tieto OP predstavovali 69 % celkového rozpočtu v oblasti politiky súdržnosti. Dvor audítorov však identifikoval niekoľko rizík, ktoré naznačujú, že hodnotenie Komisie nemusí byť vo všetkých prípadoch dostatočne spoľahlivé: - po prvé, z auditov realizovaných Dvorom audítorov v posledných troch rokoch vyplýva, že niektoré z kontrolných orgánov nedostatočne informujú o problémoch a že vykázaná chybovosť nie je vždy úplne spoľahlivá, - po druhé, kontrolné orgány nie sú povinné poskytovať Komisii podrobné informácie o svojich auditoch operácií. To obmedzuje možnosť Komisie schváliť ročnú chybovosť, ktorú vykázali kontrolné orgány, - a po tretie, Komisia používa mieru zostatkových chýb OP ako jedno z kritérií pri rozhodovaní o tom, či vznesie alebo nevznesie výhrady k príslušnému OP. Táto miera sa určuje odpočítaním viacročných finančných opráv uložených na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ od ročných mier chýb vykázaných kontrolnými orgánmi (ktoré sa vzťahujú na platby vykonané od začiatku programového obdobia). Dvor audítorov však pozoruje, že informácie o finančných opravách, ktoré vykazujú členské štáty, nemusia byť vždy spoľahlivé a presné a že výsledkom metódy výpočtu uplatnenej Komisiou je podhodnotená miera zostatkových chýb. V dôsledku toho môže Komisia v rámci svojich správ predložených Európskemu parlamentu a Rade podceniť problémy a nesprávne posúdiť, čo je potrebné na vyjadrenie audítorského výroku bez výhrad. ODPORÚČANIE 1 Komisia by mala zabezpečiť, aby sa pri jej výpočte miery zostatkových chýb nepodhodnotil rozsah, v ktorom výdavky ostávajú ovplyvnené chybami. Komisia by mala predovšetkým posilniť svoje overenia správnosti a spoľahlivosti mier chýb, ktoré vykázali vnútroštátne kontrolné orgány, a informácií o finančných opravách, ktoré vykázali členské štáty, predtým, ako ich použije na získanie vlastnej záruky. ODPORÚČANIE 2 Komisia by mala zaviesť v programovom období 2014 – 2020 systém čistých finančných opráv pre OP, v súvislosti s ktorými príslušné kontrolné orgány opätovne neinformujú o problémoch. Tento systém by mal byť založený na uplatniteľných ustanoveniach nariadení. 84. Dvor audítorov odhalil obmedzené využívanie možností stanovených v článku 73 a oneskorenia pri udeľovaní statusu "jednotného auditu" operačným programom. Do konca roka 2012 sa status podľa článku 73 udelil 61 zo 434 OP v dvanástich z 27 členských štátov. Tieto OP predstavujú 15 % celkového rozpočtu na oblasť politiky súdržnosti. Komisia mohla udeliť prvej skupine OP status "jednotného auditu" až v šiestom roku programového obdobia 2007 – 2013. Táto situácia (ktorá je podobná situácii so zmluvami o dôvere používanými v predchádzajúcom programovom období) poukazuje na ťažkosti Komisie s účinným uplatňovaním článku 73 stanoveným v nariadeniach. 85. Dvor audítorov zastáva názor, že 46 zo 61 OP so statusom podľa článku 73 splnilo minimálne požiadavky na uplatňovanie statusu "jednotného auditu". Prípady nedodržania požiadaviek sa vzťahujú zväčša na OP patriace pod EFRR, v rámci ktorého Komisia udelila status podľa článku 73 väčšiemu počtu OP. 86. Dvor audítorov tiež dospel k záveru, že prístup Komisie k monitorovaniu OP, v súvislosti s ktorými sa udelila možnosť využívať článok 73, (ako aj príslušných kontrolných orgánov) je potrebné ďalej rozvinúť a objasniť. Je to mimoriadne dôležité vzhľadom na úlohu kontrolných orgánov pri uzatváraní OP, ktoré je naplánované na rok 2017. ODPORÚČANIE 3 Komisia by mala uplatňovať v každom prípade spoľahlivé, jednotné a transparentné kritériá pri udeľovaní statusu "jednotného auditu" operačným programom. Vždy, keď sa operačnému programu udelí status podľa článku 73, by mali byť splnené predovšetkým tieto minimálne požiadavky: - Komisia musí schváliť stratégiu auditu a hodnotenie súladu, - vnútorné kontroly OP musia fungovať účinne (a predovšetkým viacročná miera zostatkových chýb musí byť nižšia než 2 % prah významnosti stanovený Komisiou), - audity realizované Dvorom audítorov by nemali poukázať na výrazné nedostatky vo vnútorných kontrolách OP, - a kontrolný orgán musí byť zhodnotený ako "účinný". ODPORÚČANIE 4 Komisia by mala spĺňať v rámci monitorovania OP (a príslušných kontrolných orgánov), ktorým sa udelil status podľa článku 73, požiadavky ISA týkajúce sa využívania práce iných audítorov. Komisia by mala predovšetkým pokračovať vo vykonávaní minimálnej úrovne overovaní a kontrol v rámci vnútroštátnych kontrolných orgánov s cieľom účinne uplatňovať model "jednotného auditu". ZABEZPEČILA KOMISIA KONZISTENTNÝ AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP V OBLASTI SÚDRŽNOSTI PROSTREDNÍCTVOM SVOJICH USMERNENÍ A PODPORY KONTROLNÝCH ORGÁNOV? 87. Dvor audítorov zastáva názor, že Komisia dosiahla od začiatku programového obdobia značný pokrok v poskytovaní usmerňujúceho materiálu, ktorý prispieva k lepšiemu súladu medzi prístupmi a metodikami kontrolných orgánov. Je potrebné poukázať predovšetkým na zrevidované usmernenie o štatistickom výbere vzorky a výpočte chybovosti, ktoré Komisia vydala v apríli 2013. Ide o zásadný prvok modelu "jednotného auditu" uplatňovaného Komisiou, ktorý vychádza z vnútroštátnych audítorských stanovísk založených na kontrolách reprezentatívnej vzorky operácií. Dvor audítorov poukazuje na skutočnosť, že legislatívne návrhy Komisie na programové obdobie 2014 – 2020 poskytujú možnosť sekundárnej legislatívy na túto tému. ODPORÚČANIE 5 Komisia by mala prijať vhodné opatrenia s cieľom zaručiť, že kontrolné orgány budú môcť vychádzať zo stáleho a záväzného metodického rámca, ktorý zaručuje, že výdavky EÚ vo všetkých členských štátoch sa budú kontrolovať podľa tých istých štandardov a že výsledky kontrol sa budú presne vykazovať. Sú potrebné ďalšie zlepšenia, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií vo výročnej kontrolnej správe, ako aj rozsah podrobností o kontrolách vykonaných v rámci auditov operácií a kontrolách prijatia opatrení v nadväznosti na zistenia z auditu (vrátane finančných opráv, ktoré vykonali orgány členských štátov). AKÉ SÚ NÁKLADY NA OPATRENIA TÝKAJÚCE SA AUDITU ZAVEDENÉ V PROGRAMOVOM OBDOBÍ 2007 – 2013? 88. Dvor audítorov odhaduje na základe informácií, ktoré mu poskytli kontrolné orgány, že špecifické ročné "náklady na kontrolu" kontrolných orgánov sa pohybujú v rozmedzí od 110 do 130 mil. EUR. To predstavuje 860 mil. EUR alebo 0,2 % celkového rozpočtu (prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov) na všetky OP patriace pod EFRR, KF a ESF v programovom období 2007 – 2013 ako celok. Tento odhad je vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie stanovenou v roku 2011. 89. Keďže kontrolné orgány budú musieť vykonávať dodatočné úlohy v oblasti auditu a kontroly, "náklady na kontrolu" sa v programovom období 2014 – 2020 pravdepodobne ešte viac zvýšia. Ako zdôraznil Dvor audítorov vo svojom stanovisku č. 2/2004, je úlohou Európskeho parlamentu a Rady zvážiť na základe dosiahnutých výsledkov, či je takáto značná výška nákladov primeraná a ako sa tieto náklady budú deliť medzi členskými štátmi a EÚ. ODPORÚČANIE 6 Komisia by mala navrhnúť pre členské štáty a Komisiu opatrenia na deľbu nákladov na kontrolu oblasti súdržnosti na základe aktualizovaného hodnotenia skutočných nákladov, ktoré vznikli v členských štátoch. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 4. decembra 2013. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Článok 72 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). [2] Článok 32 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1) (nariadenie o rozpočtových pravidlách). [3] Článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [4] 63 z týchto 112 kontrolných orgánov zodpovedá za kontrolu OP patriacich pod EFRR/KF, ako aj ESF v príslušnom členskom štáte či regióne. Tieto kontrolné orgány poverené kontrolou programov spadajúcich pod viaceré fondy zodpovedajú za 344 OP (vrátane programov Európskej územnej spolupráce), čo predstavuje 89 % celkového rozpočtu (t. j. prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov). V súvislosti s Európskym fondom pre rybné hospodárstvo sa zriadili dodatočné kontrolné orgány. [5] Články 10 a 15 nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 z 2. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999, pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. ES L 63, 3.3.2001, s. 21). [6] Článok 39 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1); články 91 a 92 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [7] Článok 99 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [8] V období 2010 – 2012 Komisia vyžadovala, aby sa pri celkových súboroch obsahujúcich aspoň 800 položiek uplatňoval štatistický prístup k výberu vzorky (pozri Usmernenia k spracovávaniu chýb uvedených vo výročných kontrolných správach, COCOF 11-0041-01-EN, 7. 12. 2011, s. 11). Od roku 2013 sa štatistický prístup k výberu vzorky musí uplatňovať pri celkových súboroch obsahujúcich aspoň 150 položiek (pozri Usmernenia pre kontrolné orgány k metódam výberu vzorky, COCOF 08/0021/03, 4. apríla 2013). Typickú chybovosť možno zistiť aj z niektorých neštatistických prístupov k výberu vzorky. [9] Zatiaľ čo predpokladaná chybovosť sa stále týka výdavkov vzniknutých v predchádzajúcom roku, v rámci miery zostatkových chýb sa zohľadňujú aj finančné opravy vykonané počas roka, na ktorý sa vzťahuje príslušná výročná správa o činnosti. [10] Európska komisia, "Medziútvarová dohoda o spolupráci medzi GR MARE, GR REGIO a GR EMPL v oblasti auditu v programovom období 2007 – 2013", 26. 5. 2011. [11] Komisia (a vnútroštátne kontrolné orgány) vyčísľujú finančné opravy, ktoré sú potrebné v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami. Platí to najmä pre prípady nedodržania smerníc EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa verejného obstarávania (pozri výročnú správu za rok 2012, odpoveď Komisie na bod 5.33 a body 9 až 11 prílohy 1.1). [12] Chybovosť za rok n, ktorú vykazujú kontrolné orgány vo svojich výročných kontrolných správach, sa vzťahuje na výdavky, ktoré sa osvedčili Komisii v roku n-1. Chybovosť za rok n, ktorú stanovuje Dvor audítorov, sa vzťahuje na výdavky v roku n. [13] Stanovisko Dvora audítorov č. 2/2004 k modelu "jednotného auditu" (a návrh rámca vnútornej kontroly Spoločenstva) (Ú. v. EÚ C 107, 30.4.2004, s. 1). [14] COM(2005) 252 final z 15. júna 2005. [15] COM(2006) 9 final zo 17. januára 2006, pozri najmä opatrenia 5, 7, 9 a opatrenia 13 až 16. [16] SEC(2004) 632/2 final z 18. mája 2004. [17] Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Plán vykonávania zásady "jednotného auditu" a monitorovania jej správneho uplatňovania (konečná verzia dohodnutá s Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku), 13. 10. 2010. [18] Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Zhrnutie vykonanej audítorskej činnosti a výsledkov memoranda o plánovaní prieskumu – Získavanie záruky o fungovaní systémov na obdobie 2007 – 2013 na základe práce kontrolných orgánov – Fáza 1 a Fáza 2, 5. 12. 2012, s. 40. [19] Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Plán vykonávania zásady "jednotného auditu" a monitorovania jej správneho uplatňovania (konečná verzia dohodnutá s Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku), 13. 10. 2010. [20] Ú. v. EÚ C 107, 30.4.2004, s. 1. [21] COM(2006) 9 final. [22] 232 z 317 OP patriacich pod EFRR/KF (73 %) a 90 zo 117 OP patriacich pod ESF (77 %). [23] 171 OP patriacich pod EFRR/KF (54 %) a 93 OP patriacich pod ESF (79 %). [24] Kapitola 4, príloha 4.3 výročnej správy za rok 2010 (Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 1); kapitola 5, príloha 5.2 výročnej správy za rok 2011 (Ú. v. EÚ C 344, 12.11.2012, s. 1), a kapitola 5, príloha 5.2 výročnej správy za rok 2012 (Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 1). [25] Výročná správa za rok 2010, kapitola 4, príloha 4.2; výročné správy za roky 2011 a 2012, kapitola 5, príloha 5.2. [26] Výročná správa za rok 2011, bod 5.50 a výročná správa za rok 2012, bod 5.52. [27] Príloha VI k nariadeniu Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1). [28] Výročná správa za rok 2012, body 5.52 a 6.34. [29] Výročná správa za rok 2012, body 5.52 a 5.57. [30] Výročná správa o činnosti GR pre regionálnu a mestskú politiku za rok 2010, s. 69. [31] Tieto OP predstavovali 54 % celkového rozpočtu v roku 2011 a 73 % celkového rozpočtu v roku 2012. [32] Článok 78 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [33] Odôvodnenie 65, článok 61 a článok 70 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [34] Článok 20 nariadenia (ES) č. 1828/2006 a Usmerňujúca poznámka pre certifikačné orgány o vykazovaní vyňatých súm, spätne získaných súm, súm, ktoré sa majú vymáhať, a súm, ktoré nemožno vymôcť, uplatniteľná na programové obdobie 2007 – 2013 a ostávajúci časový úsek programového obdobia 2000 – 2006, COCOF 10/0002/02/EN, 17. marca 2010. [35] Podľa článku 20 ods. 2 a prílohy XI nariadenia (ES) č. 1828/2006 sa v ročných výkazoch uvádzajú typy finančných opráv (t. j. vybraté a vrátené sumy, neukončené prípady vymáhania a sumy, ktoré nemožno vymôcť), ale nie ich pôvod. [36] V roku 2012 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku už nezverejňovalo záporné hodnoty miery zostatkových chýb, ale stanovilo ich na nulu. Čísla uvedené v tejto správe sa vzťahujú na OP, pri ktorých na základe informácií, ktoré zohľadnilo generálne riaditeľstvo, vyplynuli z výpočtu miery zostatkových chýb záporné hodnoty. [37] Vrátane štyroch OP patriacich pod ESF s predpokladanou chybovosťou vyššou než 5 %, ku ktorým Komisia nevzniesla výhrady, ale neuviedla svoje dôvody (pozri výročnú správu za rok 2012, bod 6.38). [38] Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Plán vykonávania zásady "jednotného auditu" a monitorovania jej správneho uplatňovania (konečná verzia dohodnutá s Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku), 13. 10. 2010. [39] Kapitola 4, body 4.14 a 4.27 výročnej správy za rok 2009 (Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 1); kapitola 4, bod 4.42 výročnej správy za rok 2010,. [40] V zásade by mali byť obe miery nižšie než 2 % prah významnosti stanovený Komisiou (pozri rámček 2). Táto požiadavka je však dôležitejšia, pokiaľ ide o mieru zostatkových chýb, pri ktorej sa zohľadňuje predpokladaná chybovosť, ako aj viacročné finančné opravy vykonané od začiatku programového obdobia (pozri body 35 až 40). Miera, ktorá je vyššia než 2 % prah stanovený Komisiou, poukazuje na skutočnosť, že vnútorné kontroly nie sú dostatočne účinné pri odhaľovaní a náprave nezrovnalostí. [41] Spolufinancovanie EÚ na tento OP presiahlo 40 % celkových verejných výdavkov. V dôsledku toho nemohla Komisia uplatniť článok 74 nariadenia Rady č. 1083/2006 o mechanizme proporcionality kontroly, čo by tiež umožnilo spoliehať sa na prácu kontrolného orgánu v súvislosti s týmto OP (pozri prílohu IV). [Belgicko (Eupen-Malmedy): 2007BE052PO001 (2 položky)] [42] Vzorka OP, ktoré boli od roku 2009 predmetom auditov realizovaných Dvorom audítorov na účel jeho výročného vyhlásenia o vierohodnosti, zahŕňala 16 z 51 OP patriacich pod EFRR, v súvislosti s ktorými sa udelil status podľa článku 73, a dva z 10 OP patriacich pod ESF, v súvislosti s ktorými sa udelil status podľa článku 73. [43] Celkovo zodpovedalo do konca roka 2012 za kontrolu OP so statusom podľa článku 73 21 kontrolných orgánov, z ktorých päť už bolo preskúmaných Dvorom audítorov v období medzi rokmi 2010 a 2012: Belgicko (Valónsko) – Cellule Audit de l’Inspection des finances pour les fonds européens (CAIF); Španielsko – Intervención General de la Administración del Estado (IGAE); Malta – Internal Audit and Investigations Department (IAID); Poľsko – Generalny Inspektor Kontroli Skarbowej; Portugalsko – Inspeção-Geral de Finanças (IGF). [44] Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Plán vykonávania zásady "jednotného auditu" a monitorovania jej správneho uplatňovania (konečná verzia dohodnutá s Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku), 13. 10. 2010. [45] ISA 600 – "Osobitné okolnosti – Audity konsolidovanej účtovnej závierky (vrátane práce príslušných audítorov)", ISA 315 – "Poznanie účtovnej jednotky a jej prostredia a identifikácia a hodnotenie rizika významných nesprávností" a ISA 610 (revidovaný) – "Využitie práce vnútorných audítorov" (http://www.ifac.org). [46] Pokiaľ ide o OP so statusom podľa článku 73, Komisia už nemala v úmysle vykonávať vlastné preskúmanie vnútroštátnych riadiacich a certifikačných orgánov. Namiesto toho sa spoliehala na audity systémov, ktoré vykonal kontrolný orgán. Podobne už nevykonávala vlastné preskúmania kontrolných orgánov alebo vlastné audity operácií na mieste. [47] Európska komisia, Plán vykonávania zásady "jednotného auditu" a monitorovania jej správneho uplatňovania – aktualizácia verzie z 13. 10. 2010, 26. 9. 2013. [48] Podľa plánu uplatňovania článku 73 môže Komisia uložiť kontrolnému orgánu vykonanie akčných plánov; vykonať audity systémov s cieľom overiť stupeň nesúladu systémov, ako aj audity operácií s cieľom zmerať dosah nedostatkov; prerušiť alebo pozastaviť platby pre OP či uplatniť finančné opravy. [49] Článok 73 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [50] Článok 62 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1083/2006 a príloha V nariadenia (ES) č. 1828/2006. [51] Usmerňujúci dokument o spoločnej metodike hodnotenia systémov riadenia a kontroly v členských štátoch (programové obdobie 2007 – 2013), COCOF 08/0019/01, 6. 6. 2008; Usmerňujúca poznámka o stratégii auditu (podľa článku 62 nariadenia (ES) č. 1083/2006), COCOF 07/0038/01, 6. 8. 2007; Usmerňujúca poznámka o vypracovávaní "hodnotenia súladu" (podľa článku 71 nariadenia (ES) č. 1083/2006), COCOF 07/0039/01, 6. 8. 2007. [52] Usmernenie pre kontrolné orgány týkajúce sa metód výberu vzorky, COCOF 08/0021/03, 4. 4. 2013. [53] Usmerňujúca poznámka o výročných kontrolných správach a stanoviskách, COCOF 09/0004/01; pozri tiež prílohu VI nariadenia (ES) č. 1828/2006. [54] Článok 73 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1083/2006. [55] "Skupina homológov" je neformálna pracovná skupina zložená zo zástupcov vnútroštátnych kontrolných orgánov a riaditeľstiev pre audit v rámci Generálneho riaditeľstva pre regionálnu a mestskú politiku, Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie a Generálneho riaditeľstva pre námorné záležitosti a rybárstvo. [56] Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Absolutórium za rok 2011 – odpovede na otázky EP pre komisára Hahna položené na vypočutí, ktoré sa konalo 18. decembra 2012, otázka 10, s. 8. [57] SEC(2011) 1141 final zo 6. októbra 2011: Posúdenie vplyvu legislatívnych návrhov Komisie na programové obdobie 2014 – 2020 obsahovalo hodnotenie celkových "nákladov na kontrolu" v období 2007 – 2013, ktoré vychádzalo zo štúdie o administratívnej záťaži a nákladoch na vykonávanie EFRR a KF vykonanej v roku 2010. [58] V roku 2011 Kontaktný výbor najvyšších kontrolných inštitúcií (NKI) EÚ predložil správu o celkových "nákladoch na kontrolu" v oblasti politiky súdržnosti, ktorá vychádzala z paralelných auditov 12 NKI. V tejto správe sa analyzovali administratívne náklady riadiacich, certifikačných a kontrolných orgánov a ich náklady na kontrolu v prvých rokoch súčasného programového obdobia (2007 až 2009) na základe vzorky 34 OP patriacich pod EFRR/KF a 7 OP patriacich pod ESF (pozri http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/11370726.PDF). [59] Európska Komisia, Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, COM(2011) 615 final zo 6. októbra 2011 (zmenené a doplnené oznámením COM(2012) 496 final z 11. septembra 2012); pozri tiež stanovisko Európskeho dvora audítorov č. 7/2011 (Ú. v. EÚ C 47, 12.2.2012) a stanovisko č. 9/2012 (Ú. v. EÚ C 13, 16.1.2013, s. 1). -------------------------------------------------- PRÍLOHA I EFRR/KF A ESF – POČET OP A CELKOVÝ ROZPOČET (PROSTRIEDKY EÚ A VEREJNÉ A SÚKROMNÉ PROSTRIEDKY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV) NA PROGRAMOVÉ OBDOBIE 2007 – 2013 Fond (EUR) | Počet OP | Financovanie | Spoločenstvo | Verejné prostriedky členských štátov | Súkromné prostriedky | Celkový rozpočet | Suma | Podiel | Suma | Podiel | Suma | Podiel | Suma | Podiel | EFRR a KF | 317 | 270082228706 | 72 % | 89061973572 | 24 % | 15299962682 | 4 % | 374444164960 | 100 % | ESF | 117 | 76633843842 | 66 % | 35847172433 | 31 % | 3728924055 | 3 % | 116209940330 | 100 % | Spolu | 434 | 346716072548 | 71 % | 124909146005 | 25 % | 19028886737 | 4 % | 490654105290 | 100 % | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II POVINNOSTI KONTROLNÝCH ORGÁNOV STANOVENÉ V PRÍSLUŠNÝCH NARIADENIACH Podľa nariadenia (ES) č. 1083/2006 [1] sú kontrolné orgány zodpovedné za: a) hodnotenie opisu systémov riadenia a kontroly navrhnutého pre každý OP a poskytnutie stanoviska k jeho súladu s príslušnými nariadeniami. Komisia musí schváliť "hodnotenie súladu" predtým, než schváli prvú priebežnú platbu [2]; b) vypracovanie stratégie auditu do deviatich mesiacov od schválenia OP. Komisia musí schváliť prvú stratégiu auditu. Stratégia sa musí potom aktualizovať každý rok alebo na žiadosť Komisie; c) vykonávanie následných auditov zameraných na overenie účinného fungovania systémov riadenia a kontroly OP, ako aj realizáciu auditov operácií, ktorých cieľom je overiť vykázané výdavky [projekty vyberané na základe vhodnej štatistickej vzorky s cieľom získať reprezentatívny prehľad o zákonnosti a správnosti výdavkov vykázaných v súvislosti s OP (alebo skupinou OP)]; d) predloženie výročnej kontrolnej správy (VKS) do konca každého roku v období 2008 – 2015, ktorá obsahuje nálezy auditov vykonaných počas 12-mesačného obdobia, ktoré sa končí 30. júna dotknutého roku, spolu so stanoviskom o tom, či systémy riadenia a kontroly fungujú účinne [3]; e) a predloženie vyhlásenia o ukončení (najneskôr do 31. marca 2017), v ktorom sa posudzuje platnosť žiadosti o preplatenie konečného zostatku a zákonnosť a správnosť príslušných transakcií zahrnutých do záverečného výkazu výdavkov, ktorý je doložený záverečnou kontrolnou správou. Na OP, u ktorých celkové oprávnené verejné výdavky predstavujú menej než 750 mil. EUR, pričom podiel spolufinancovania Úniou neprekračuje 40 %, sa vzťahujú menej prísne pravidlá (takzvaný mechanizmus proporcionality kontroly) [4]. [1] Najmä články 59, 62 a 71. [2] Členské štáty však môžu začať s uhrádzaním platieb príjemcom prostredníctvom neschválených systémov, kým Komisia neschváli "hodnotenie súladu". [3] Každý kontrolný orgán môže vypracovať jednu alebo viaceré VKS a audítorské stanoviská týkajúce sa jedného OP alebo skupiny OP. [4] Článok 74 nariadenia (ES) č. 1083/2006. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III PREHĽAD VÝHRAD, KTORÉ VZNIESLI GENERÁLNE RIADITEĽSTVO PRE REGIONÁLNU A MESTSKÚ POLITIKU A GENERÁLNE RIADITEĽSTVO PRE ZAMESTNANOSŤ, SOCIÁLNE VECI A ZAČLENENIE VO VÝROČNÝCH SPRÁVACH O ČINNOSTI ZA ROK 2012 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Výročná správa o činnosti za rok 2012 – výhrady k OP (výška prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov na programové obdobie 2007 – 2013 v mil. EUR) Poznámka: Celkové hodnoty sa môžu odlišovať od súčtu jednotlivých položiek z dôvodu zaokrúhľovania. | | Viacročná „miera zostatkových chýb (2007 – 2013) | | | ≤ 2 % | > 2 % | Schválená "predpokladaná chybovosť" (2012) | ≤ 2 % | 181 OP | 3 OP | 160 bez výhrad | 196,738 | 2 bez výhrad (v oboch prípadoch sa oznámila výnimka) | 107 | 4 čiastočné výhrady z dôvodu ochrany dobrej povesti | 3,992 | | | 2 plné výhrady z dôvodu ochrany dobrej povesti | 773 | | | 10 čiastočných výhrad | 14,038 | | | 5 plných výhrad | 4,999 | 1 plná výhrada | 3,005 | | 220,541 | | 3,112 | ≤ 5 % | 77 OP | 27 OP | 65 bez výhrad | 66,707 | 2 bez výhrad (v oboch prípadoch sa oznámila výnimka) | 1,004 | 3 čiastočné výhrady z dôvodu ochrany dobrej povesti | 3,753 | 5 čiastočných výhrad z dôvodu ochrany dobrej povesti | 1,458 | | | 1 plná výhrada z dôvodu ochrany dobrej povesti | 910 | 7 čiastočných výhrad | 9,564 | 5 čiastočných výhrad | 960 | 2 plné výhrady | 4,769 | 14 plných výhrad | 35,930 | | 84,792 | | 40,261 | > 5 % | 5 OP | 24 OP | 2 bez výhrad (v oboch prípadoch sa oznámila výnimka) | 2,205 | 1 bez výhrad (oznámená výnimka) | 139 | | | 1 čiastočná výhrada z dôvodu ochrany dobrej povesti | 88 | 2 plné výhrady z dôvodu ochrany dobrej povesti | 3,600 | 6 plných výhrad z dôvodu ochrany dobrej povesti | 2,232 | 1 čiastočná výhrada | 3,039 | 3 čiastočné výhrady | 11,745 | | | 13 plných výhrad | 2,692 | | 8,844 | | 16,895 | Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a začlenenie, Výročná správa o činnosti za rok 2012 – výhrady k OP (výška prostriedkov EÚ a verejných a súkromných prostriedkov členských štátov na programové obdobie 2007 – 2013 v mil. EUR) Poznámka: Celkové hodnoty sa môžu odlišovať od súčtu jednotlivých položiek z dôvodu zaokrúhľovania. | | Viacročná „miera zostatkových chýb (2007 – 2013) | | | ≤ 2 % | > 2 % | Schválená "predpokladaná chybovosť" (2012) | ≤ 2 % | 65 OP | 1 OP | 60 bez výhrad | 50,601 | 1 bez výhrad | 826 | | | | | | | | | 5 čiastočných výhrad | 21,857 | | | | | | | | 72,458 | | 826 | ≤ 5 % | 28 OP | 3 OP | 24 bez výhrad | 15,990 | | | | | | | 1 plná výhrada z dôvodu ochrany dobrej povesti | 1,368 | | | 2 čiastočné výhrady | 9,505 | | | 1 plná výhrada | 414 | 3 plné výhrady | 1,204 | | 27,278 | | 1,204 | > 5 % | 13 OP | 7 OP | 5 bez výhrad (štyri výnimky nie sú oznámené) | 5,347 | | | | | | | 4 plné výhrady z dôvodu ochrany dobrej povesti | 523 | 1 plná výhrada z dôvodu ochrany dobrej povesti | 322 | 4 čiastočné výhrady | 1,117 | | | | | 6 plných výhrad | 7,134 | | 6,986 | | 7,457 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA IV VŠEOBECNÉ ZÁSADY UVEDENÉ V STANOVISKU Č. 2/2004 K MODELU "JEDNOTNÉHO AUDITU" UPLATŇOVANÉMU KOMISIOU (A NÁVRH RÁMCA VNÚTORNEJ KONTROLY SPOLOČENSTVA) I. S cieľom zabezpečiť účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu finančných prostriedkov EÚ by sa mal vypracovať rámec vnútornej kontroly Spoločenstva obsahujúci spoločné zásady a štandardy, ktorý by sa