SK Úradný vestník Európskej únie C 54/37

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach

KOM(2010) 289 v konečnom znení

(2011/C 54/12)

Spravodajca: pán Carmelo CEDRONE

Európsky parlament sa 23. júna 2010 a Rada Európskej únie 13. júla 2010 rozhodli podľa článkov 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1060/2009 o ratingových agentúrach“

KOM(2010) 289 v konečnom znení – 2010/0160 (COD).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. novembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 467. plenárnom zasadnutí 8. a 9. decembra 2010 (schôdza z 8. decembra) prijal 172 hlasmi za, pričom 12 členovia hlasovali proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Toto stanovisko sa zaoberá druhou fázou trojfázového prístupu Komisie k nariadeniu o ratingových agentúrach. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že na závažný problém, ktorý spôsobil veľké straty nášmu hospodárstvu, našim podnikom a našim občanom (a ktorý ešte stále nie je vyriešený), EÚ aktívne reagovala aj týmto návrhom, a tým vyvolala obdobné reakcie na medzinárodnej úrovni. EHSV dúfa, že v tomto úsilí sa bude vytrvalo a dôsledne pokračovať.

1.2 EHSV okrem toho zastáva názor, že je potrebné rýchlo odstrániť rozdiely medzi úrovňou integrácie finančného trhu a úrovňou dohľadu, ktorý je doménou jednotlivých členských štátov, pretože sú jedným z dôvodov škôd, ktoré sme utrpeli. Z tohto dôvodu hodnotí pozitívne predložený návrh presunúť do kompetencie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA (1)) dohľad nad ratingovými agentúrami. Podmienkou účinného fungovania tohto úradu je však prispôsobenie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov a odstránenie ešte stále pretrvávajúcich nejasností, čo znamená prekročiť rámec aktuálnych návrhov tak, ako to požadujú niektoré krajiny.

1.3 EHSV víta návrhy obsiahnuté v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (2), ktoré sa konkrétne týkajú zásadných otázok ako transparentnosť, konflikty záujmov, informovanosť, konkurencia, zahraničné ratingové agentúry. Aj keď si uvedomuje zložitosť problematiky, EHSV vyjadruje poľutovanie aj nad meškaním nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, ktoré už malo obsahovať opatrenia uvedené v tomto návrhu zmien a doplnení.

1.4 EHSV znepokojuje aj špecifický charakter štátnych dlhov, a najmä neschopnosť vytvoriť európsky orgán na posudzovanie štátnych dlhov. V tejto súvislosti sa očakávajú výsledky verejnej konzultácie, ktorá momentálne prebieha (3).

1.5 Podľa EHSV má zásadný význam, aby európske pobočky ratingových agentúr, ktoré majú materskú spoločnosť mimo územia EÚ, boli podriadené novým pravidlám dohľadu. V tejto súvislosti EHSV víta príslušné ustanovenia nariadenia z roku 2009. Najlepším riešením by bola dohoda v rámci krajín G20 o vytvorení celosvetových pravidiel, ktoré by umožnili dosiahnuť koherentnosť rôznych jurisdikcií v tejto oblasti, vytvoriť medzinárodné kódexy správania, záväzné pre všetky agentúry, a poveriť dohľadom Radu pre finančnú stabilitu (Financial Stability Board), ktorá by mala mať aj právomoc uvaľovať sankcie po porade s orgánmi jednotlivých krajín. EHSV oceňuje, že tento proces sa už začal na podnet EÚ.

1.6 EHSV sa domnieva, že už začatý reformný proces je potrebné čo najrýchlejšie zavŕšiť.

1.7 Nutné je obnoviť dôveru spotrebiteľov a investorov vo finančné trhy. Dosiahnuť sa to môže len vtedy, ak sa vytvorí dojem a zaručí istota, že sa veci berú vážne, a ak budú prijaté opatrenia proti „aktérom“, ktorí nedodržujú pravidlá.

1.8 Vzhľadom na úlohu, ktorú v poslednej kríze svetových trhov s cennými papiermi a finančných trhov zohrali ratingové agentúry, EHSV pokladá za pozitívne, že sa prijal trojfázový prístup k právnej úprave funkcií, ktoré tieto agentúry vykonávajú pre investorov a spotrebiteľov (pozri dokument Komisie o verejnej diskusii na túto tému). Ratingové agentúry majú dôležitú úlohu poskytovať informácie potrebné na vyhnutie sa neprimeraným rizikám v rámci úverových operácií – úloha, ktorá je sama osebe dôležitá pre zabezpečenie stability a bezpečnosti finančných trhov – spornejšou sa zdá byť ich činnosť v oblasti hodnotenia kreditov voči zvrchovaným štátom. EHSV víta zaradenie otázky štátneho dlhu do prebiehajúcej verejnej konzultácie.

1.9 Dôvody na začatie diskusie na tému oligopolu, ktorý má niekoľko málo ratingových agentúr v oblasti hodnotenia rizík spojených s finančnými nástrojmi alebo záväzkami, ktoré na seba berú bez rozdielu investori, banky, poisťovne či národné vlády, vyplývajú prevažne zo skutočnosti, že informácie, ktoré tieto agentúry poskytujú, majú povahu verejného majetku, a teda na služby, ktoré poskytujú, sa nakoniec treba pozerať ako na služby všeobecného záujmu. EHSV preto víta, že práve niektoré európske podniky, ktoré sú v oblasti ratingu nové, ako prvé požiadali ESMA o povolenie pôsobiť ako ratingové agentúry.

1.10 Keď ratingové agentúry posudzujú finančnú udržateľnosť zvrchovaného štátu (úverové riziko štátnych dlhopisov), ako nedávno pri znížení ratingu verejného dlhu Grécka a iných krajín EÚ veľmi zadlžených na finančných trhoch, vzniká problém súladu ich činnosti s cieľmi, ktoré si kladú (transparentne a zodpovedne poskytovať trhu náležité informácie), ale aj možný konflikt záujmov medzi medzinárodnými súkromnými investormi (ktorí ratingy využívajú na posúdenie rizík svojich investícií) a občanmi/spotrebiteľmi krajiny, ktorá znáša dôsledky vyplývajúce z vyhlásenia, že daný štát pravdepodobnej nebude schopný splatiť svoj štátny dlh napriek tomu, že platobnú neschopnosť mohol spôsobiť aj nedôsledný a nedbalý prístup politiky.

1.11 Ratingové agentúry môžu účinne vykonávať hodnotenie štátneho dlhu za predpokladu, že majú k dispozícii vhodné nástroje a metódy a konajú v súlade s pravidlami, ktoré stanovili príslušné verejné orgány na tento účel.

1.12 EHSV sa domnieva, že hodnotenie štátneho dlhu ratingom je otázkou verejného záujmu. Víta verejnú konzultáciu, ktorú iniciovala Komisia, a netrpezlivo očakáva okamih, keď bude môcť predložiť príslušné uvážené stanovisko. EHSV si však želá, aby hodnotenie štátneho dlhu členských štátov vykonávala medzinárodná alebo európska nezávislá agentúra ustanovená na tento účel v záujme ochrany spoločného záujmu. Táto agentúra musí konať promptne, transparentne a pomocou vhodných nástrojov.

1.13 Rozhodujúce je, aby pri hodnotení došlo k väčšej hospodárskej súťaži medzi ratingovými agentúrami, ktoré by neboli závislé od seba navzájom ani od tretích strán. EHSV okrem toho navrhuje vziať do úvahy (v prípade, že sa uzatvorenie príslušnej dohody na medzinárodnej úrovni oneskorí alebo sa k nej nedospeje) aj možnosť podporiť zriadenie vhodnej európskej ratingovej agentúry pre štátne dlhy. Podporiť by bolo potrebné aj vznik vplyvnej európskej ratingovej agentúry pre hodnotenie bežných úverov s cieľom prispieť k zvýšeniu konkurencie v tejto oblasti.

1.14 Okrem návrhu európskeho dohľadu nad ratingovými agentúrami EHSV oceňuje, že sa nariadenie z roku 2009 zaoberá najdôležitejšími otázkami, ktoré s tým súvisia (sankcie, konkurencia, konflikty záujmov, informácie) (4).

1.15 EHSV pokladá za pozitívne zúženie priestoru, ktorý majú k dispozícii členské štáty na voľné rozhodovanie v rámci právnych predpisov platných pre túto oblasť. Toto opatrenie uľahčí výmenu informácii a súlad medzi právnymi predpismi rôznych členských štátov a zabráni strate účinnosti európskeho dohľadu.

1.16 EHSV navrhuje uľahčiť harmonizáciu vnútroštátnych právnych predpisov na ochranu užívateľov finančných produktov a služieb (spotrebiteľov, podnikov atď.). Môže sa tiež stanoviť, že v európskom orgáne dohľadu (teraz Európsky systém finančného dohľadu – ESFS) bude jeden alebo niekoľko zástupcov spotrebiteľov, ktorých by vybrali sociálni partneri alebo organizácie spotrebiteľov.

1.17 EHSV navrhuje stimulovať v širokom zmysle systém poskytovania finančných informácií podporou plurality subjektov a vypracovaním nových pravidiel, ktoré by zvýšili transparentnosť a účinnosť metód hodnotenia, najmä pokiaľ ide o deriváty.

1.18 EHSV navrhuje od súčasného systému samoregulácie upustiť aj na medzinárodnej úrovni. Je potrebné pokračovať v procese koordinovania rôznych príslušných orgánov zavedením prísnych pravidiel, ktoré budú platiť pre všetkých, a zabezpečením ich uplatňovania. EÚ musí vyvinúť všetko úsilie na dosiahnutie tohto cieľa v rámci medzinárodných štruktúr.

1.19 EHSV nakoniec navrhuje nariadenie zjednodušiť a urobiť ho jasnejším, aby sa dalo ľahšie pochopiť a uplatniť. Zložité predpisy sa totiž ľahšie obchádzajú.

1.20 EHSV žiada, aby bolo zrušené povinné posúdenie cenných papierov ratingovými agentúrami ako podmienka ich predaja (je to aj návrh Rady pre finančnú stabilitu). Zrušením tejto podmienky, potrebnej na uvedenie cenných papierov na trh, by sa zabránilo nekritickému akceptovaniu vysoko rizikových finančných nástrojov len preto, že boli ohodnotené vysoko. Výbor súhlasí s obavami de Larosièrovej skupiny, že používanie ratingu v prípade regulatórneho kapitálu odoberá finančným inštitúciám príliš veľa zodpovednosti, a zároveň upevňuje oligopol ratingových agentúr. EHSV oceňuje, že táto otázka je súčasťou prebiehajúcej verejnej konzultácie.

2. Úvod

2.1 Ako je známe, vážne nedostatky v oblasti regulácie a dohľadu nad medzinárodným finančným sektorom boli jedny z hlavných príčin poslednej krízy. Kríza okrem toho výrazne poukázala na protirečenia medzi finančným systémom a bankovými skupinami, ktoré síce pôsobia ako celosvetové spoločnosti, sú však regulované a nútené zaniknúť ako subjekty podliehajúce vnútroštátnym právnym predpisom (Mervyn King, guvernér Bank of England).

2.2 To isté platí aj v rámci EÚ, ktorú kríza prinútila urýchlene stanoviť európsky referenčný rámec tak pre reguláciu, ako aj dohľad. Keď sme sa ocitli pred stále integrovanejším finančným trhom, zistili sme, že členské štáty prijímajú pravidlá a systémy dohľadu, ktoré sa od seba veľmi odlišujú.

2.3 Európska komisia prijala progresívny prístup k právnej úprave ratingových agentúr. Bezprostredne po bankovej kríze sa zameriavala na reguláciu a dohľad s osobitným dôrazom na ratingy komplexných derivátov a s tým súvisiace konflikty záujmov. Chybné ratingy týchto nástrojov podstatne prispeli k vypuknutiu krízy (5).

2.4 Súbežne s legislatívnym postupom, ktorý vyústil do nariadenia z roku 2009, viedli zistenia de Larosièrovej skupiny k rozhodnutiu úplne prepracovať finančnú reguláciu a finančný dohľad v EÚ. Odvtedy bol prijatý návrh uplatňovať v EÚ dvojúrovňový rámec dohľadu. Na dolnej úrovni sú tri špecializované orgány, z ktorých jeden, a to Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) bude zodpovedný za dohľad nad ratingovými agentúrami. Návrh nariadenia, ktoré je predmetom tohto stanoviska, sa týka výlučne zmien a doplnení prvého nariadenia, ktoré sú potrebné na začlenenie právomocí ESMA do ustanovení nariadenia z roku 2009.

2.5 Keďže bankovú finančnú krízu nahradila kríza v oblasti štátnych dlhov, objavili sa nové otázky o úlohe ratingových agentúr súvisiace okrem iného so štátnymi dlhmi. Je možné, že výsledkom tejto ďalšej fázy činnosti bude tretie nariadenie, ktoré v súčasnosti existuje iba vo forme verejného konzultačného dokumentu z 5. novembra 2010. Názvy jednotlivých kapitol naznačujú, o akú problematiku ide: závislosť od úverových ratingov regulatórneho kapitálu, ratingy štátnych dlhov, zvyšovanie konkurencie v odvetví ratingových služieb, zodpovednosť ratingových agentúr za škodu a potenciálne konflikty záujmov. Treba očakávať, že EHSV v budúcnosti vypracuje uvážené stanovisko k spomenutej problematike v súvislosti so spomínaným možným novým nariadením.

2.6 Okrem toho aj harmonizované pravidlá na európskej úrovni ponechávajú veľký priestor na vlastné zváženie a alternatívne vnútroštátne riešenia, ako aj vnútroštátne „interpretácie“ vo fáze prijímania predpisov.

2.7 De Larosièrova skupina zistila, že pri ratingových agentúrach sa prejavili vážne nedostatky týkajúce sa hranice ich možností, hlavne pokiaľ ide o komplexné deriváty, ak sa vezmú do úvahy uplatňované metódy hodnotenia, nedostatok informácií, nedostatočná transparentnosť a zjavné konflikty záujmov (4).

2.8 Okrem toho tu máme do činenia so skutočným oligopolom, pretože agentúry, ktoré kontrolujú približne 90 % trhu posudzovania úverov, sú len tri a sú takmer výhradne americké: Moody's, Standard & Poor’s a Fitch. Tieto agentúry zohrali dôležitú úlohu pri vývoji celosvetovej finančnej a ekonomickej krízy. Kým pri štátnych dlhoch a dlhoch podnikov zásada „emitent platí“ celkom dobre funguje, pri ratingoch komplexných derivátov spôsobila významný konflikt záujmov, čím sa vytvoril začarovaný kruh, na úkor transparentnosti uskutočnených operácií.

2.9 Ako keby sa nič nebolo stalo, tie isté tri agentúry aj naďalej vypracúvajú nie práve objektívne posudky. V apríli tohto roku (26.4.2010) agentúra Standard & Poor’s aj napriek dotácii Európskej únie vo výške 110 miliárd EUR Grécku znížila hodnotu gréckeho dlhu na úroveň Azerbajdžanu.

2.10 Len na základe týchto udalostí a kritiky fungovania systémov posudzovania úverov, ktorá prišla zo strany významných európskych lídrov, sa Európska rada rozhodla začať spomínanú verejnú konzultáciu, ktorá zahŕňa problematiku štátnych dlhov. Vlády niektorých členských štátov nedokážu prijať myšlienku, že trhy môžu odhaliť omyly a chyby v kalkuláciách márnotratných vlád, aj keď vlády od nepamäti ponechávajú nesplatené štátne dlhy. Toto stanovisko sa však týka nariadenia z roku 2009.

2.11 Komisia vo svojom oznámení z 2. júna 2010 (6) zhrnula, čo sa už dosiahlo a čo je ešte potrebné urobiť (pozri pripojené tabuľky) pre vytvorenie bezpečnejšieho, transparentnejšieho a zodpovednejšieho európskeho finančného systému, ktorý by slúžil reálnej ekonomike a celej spoločnosti.

2.12 Takto vznikla požiadavka na výkon centralizovaného dohľadu nad ratingovými agentúrami, ktoré pôsobia v rámci EÚ, čo by bolo úlohou nového európskeho systému dohľadu a troch európskych orgánov dohľadu, zatiaľ čo ďalšie zásadné otázky súvisiace s touto problematikou by boli riešené neskôr.

3. Súhrn zmien a doplnení nariadenia (ES) č. 1060/2009

3.1 Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov (zmeny a doplnenia hlavy I)

3.1.1 Ústredný prvok, ktorého význam je väčší, než sa pôvodne zdalo, sa týka prechodu dohľadu z vnútroštátnej úrovne na úroveň európsku. Tým sa Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) udelí veľká časť kontrolných právomocí nad agentúrami registrovanými v Európe, ako aj agentúrami iných krajín pôsobiacich v Európe (ich európskymi pobočkami).

3.1.2 V článku 4 sú uvedení správcovia alternatívnych investičných fondov, čo umožňuje, aby sa k nim pristupovalo, pokiaľ ide o používanie úverových ratingov, rovnakým spôsobom ako k iným finančným inštitúciám EÚ. To znamená, že ak sa pri týchto fondoch využije hodnotenie úveru, potom takéto hodnotenie musí vydať agentúra riadne registrovaná alebo certifikovaná na základe nového nariadenia.

3.2 Vydávanie úverových ratingov, prístup k informáciám (zmeny a doplnenia hlavy II)

3.2.1 Vystavovatelia štruktúrovaných finančných nástrojov alebo spriaznené tretie strany musia umožniť prístup k informáciám aj konkurenčným agentúram, avšak len na to, aby vypracovali úverový rating, nie na iné účely. Tým by sa malo zabrániť konfliktu záujmov agentúr, ktoré platí emitent, teda žiadateľ o rating (sic!) (model „emitent platí“).

3.3 Postup registrácie a dohľadu hodnotenia (zmeny a doplnenia hlavy III)

3.3.1 Súčasne so zavedením jednotného dohľadu na európskej úrovni je potrebné odstrániť všetky existujúce predpisy o koordinácii dohľadu v rámci kolégií (zrušenie kolégií), aby sa umožnil účinnejší dohľad nad agentúrami pôsobiacimi v rôznych oblastiach. Európsky orgán môže okrem toho požiadať Európsku komisiu, aby v predpisoch stanovila postup registrácie a normy týkajúce sa informácií, ktoré majú byť poskytnuté. Môže požiadať o informácie, má právomoc vyšetriť prípadné porušenie nariadenia, vykonať kontroly atď.

3.4 Spolupráca medzi európskym orgánom a príslušnými orgánmi členských štátov (zmeny a doplnenia kapitoly III)

3.4.1 Orgány členských štátov zostávajú zodpovedné za dohľad nad používaním úverových ratingov subjektmi pod dohľadom (bánk, poisťovní, investičných spoločností atď.), využívajú spoločné informácie o agentúrach, spolupracujú s európskym orgánom a pomáhajú mu v činnosti.

3.4.2 Európsky orgán môže aj z hľadiska nákladov delegovať niektoré úlohy národným orgánom. Delegovať môže hlavne tieto úlohy: vykonanie konkrétnych vyšetrovacích úloh a kontrol na mieste, posúdenie žiadostí o registráciu, prípadné ďalšie úlohy súvisiace s dohľadom. V tejto súvislosti európsky úrad bude musieť vydať príslušné usmernenia, keďže zodpovednosť tu aj naďalej nesie on.

3.5 Penále, postup výboru (zmeny a doplnenia kapitoly I hlavy IV)

3.5.1 Európsky orgán môže požiadať Európsku komisiu, aby uložila ratingovej agentúre sankcie, ktoré ju donútia skončiť porušovanie, ktorého sa dopúšťa vydávaním verejných oznamov, predložiť potrebné informácie alebo podrobiť sa vyšetrovaniu. Ak ratingová agentúra porušuje nariadenie, európsky orgán jej môže udeliť pokutu, môže ju požiadať o dočasné zastavenie vydávania nových posudkov, môže ju požiadať, aby prestala porušovať nariadenie, dokonca jej môže odobrať registráciu.

3.5.2 Postupy výboru boli zosúladené s Lisabonskou zmluvou.

3.6 Prechodné a záverečné ustanovenia (zmeny a doplnenia kapitoly II hlavy IV)

3.6.1 Uvedením európskeho orgánu ESMA do prevádzky sa skončia právomoci orgánov členských štátov v tejto oblasti. Bude potrebné tiež stanoviť podmienky poskytovania dokumentov a informácií orgánmi členských štátov.

3.7 EHSV sa domnieva, že závery verejnej diskusie o ratingových agentúrach, ktorá sa nedávno začala na podnet Európskej komisie, sa približujú záverom tohto stanoviska. EHSV si vyhradzuje právo v prípade potreby rozšíriť a doplniť problematiku tejto verejnej diskusie.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 Nový návrh Komisie sa uberá správnym smerom, pokiaľ ide o presun dohľadu z úrovne členských štátov na úroveň EÚ, pretože tu ide o veľmi zložitú činnosť, ktorá nemôže priniesť uspokojivé výsledky len na základe kolegiálnej činnosti medzi členskými štátmi (7), ako sa uvádza v predchádzajúcom návrhu nariadenia. Okrem toho sa uberá správnym smerom naznačeným už v správe de Larosièrovej skupiny (8). Príslušné právne predpisy sú možno príliš neurčité, pretože nie vždy ponúkajú isté riešenia.

4.2 Avšak odhliadnuc od toho, predkladaný návrh výrazne nemení v porovnaní s predchádzajúcim nariadením (september 2009) podmienky ratingových agentúr, pokiaľ ide o pravidlá, ktoré musia dodržať, aby boli zaregistrované a mohli vykonávať svoju činnosť.

4.3 Najdôležitejšou však zostáva otázka agentúr, ktoré pôsobia mimo EÚ a ktorých sa teda navrhované zmeny a doplnenia netýkajú: na koho sa teda vlastne naozaj vzťahuje toto európske nariadenie? Ako však napríklad neutralizovať dôsledky hodnotení publikovaných agentúrami Moody's, Standard & Poor's a Fitch, ktoré sú ešte stále najvplyvnejšími ratingovými agentúrami aj napriek veľkým problémom, ktoré spôsobili? Stačí kontrolovať ich európske pobočky, aby sa skončil ich celosvetový oligopol?

4.4 Hlavné ratingové agentúry pôsobiace na medzinárodnej úrovni sú dobre známe: Moody's, Standard & Poor's, Fitch Ratings, Dun & Bradstreet, A. M. Best, Egan-Jones Ratings Company (USA), Dominion Bond Rating (Kanada), Baycorp Advantage (Austrália), China Credit Information Service (Čína), Japan Credit Rating (Japonsko), Rating Agency Malaysia (Malajzia), NKC Independent Economists (Južná Afrika). A Európa je kde? Faktom zostáva, že Európa, prvá svetová hospodárska veľmoc, NEMÁ žiadnu ratingovú agentúru, ani pokiaľ ide o štátne úvery.

4.5 Anglosaská skupina agentúr odráža niekdajšiu dominanciu anglosaského kapitalizmu, ktorý nebol narušený dvomi svetovými vojnami a špecifickými prevádzkovými problémami súvisiacimi s ázijskými hospodárstvami. Je prekvapujúce, že od vytvorenia spoločného trhu sa neobjavila žiadna európska agentúra, hoci Fitch, ktorú vlastnia Francúzi, sa etablovala mimo Francúzska. To, že sa v EÚ od roku 1957 neobjavujú ratingové agentúry s celosvetovou pôsobnosťou, môžeme porovnať s rovnako slabou prítomnosťou EÚ v odvetviach špičkových technológií počas rovnakého obdobia. EÚ nepodporuje podnikateľov v moderných odvetviach. V rámci konzultácie o nariadení o ratingových agentúrach sa preskúma otázka hospodárskej súťaže. Rovnako sa preskúma absencia podnikateľských subjektov v tomto odvetví.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 EHSV kladne hodnotí zriadenie európskeho orgánu dohľadu nad finančnými trhmi. Návrh je určite pozitívnym krokom správnym smerom, ktorý prispôsobuje právny rámec novým potrebám a pokúša sa vrátiť dôveru a istotu trhom, občanom a podnikom. Návrh však stále nepostačuje na to, aby sa dosiahli stanovené ciele.

5.2 Pozitívne však treba hodnotiť aj návrh, aby v prípade potreby boli registrovanou alebo certifikovanou agentúrou hodnotené aj alternatívne investičné fondy.

5.3 Pri súčasnom návrhu sa však zdá byť väčším problémom zvýšenie transparentnosti, objektívnosti a konkurencieschopnosti modelu „emitent platí“, pretože tento systém nevylučuje konflikt záujmov. Všetkým agentúram, ktoré sa nachádzajú v takejto situácii, by sa malo zabrániť vydávať ratingy svojich spoločníkov. Je pozitívne, že sa spustil proces zbližovania pravidiel na medzinárodnej úrovni, ako je tomu napríklad v USA, Japonsku a inde.

5.4 EHSV hodnotí aj z hľadiska nákladov pozitívne, že niektorými funkciami budú poverené orgány členských štátov, ale pod podmienkou, že pri tom bude jasne rozdelená zodpovednosť medzi orgány EÚ a orgány členských štátov. Zvlášť dôležité je, aby boli dodržiavané záväzky a definované zásahy, pokiaľ ide o presnosť informácií, o registráciu a kontroly na mieste.

5.5 EHSV hodnotí pozitívne zavedenie princípu sankcií voči agentúram, ktoré si neplnia svoje povinnosti alebo nedodržiavajú pravidlá.

5.6 Keďže nemáme do činenia so „začiatočníkmi“, skutočný problém, ktorý tu vzniká pre politikov, spočíva nielen v tom, že je potrebné stanoviť pevné a výrazne odstrašujúce pravidlá, ale aj dosiahnuť ich dodržiavanie. Preto by tu bolo potrebné stanoviť sankcie aj pre vedúcich pracovníkov a pre zodpovedných pracovníkov európskeho a medzinárodného úradu pre dohľad nad trhmi pre prípad, že si nebudú plniť svoje povinnosti vzhľadom na škody, ktoré toto neplnenie si povinností spôsobuje nielen bankám a riadne fungujúcemu finančnému systému, ale aj hospodárstvu, podnikom a občanom. Tým len viac napomáhajú špekuláciám a všetkým, ktorí sa za nimi skrývajú. Nech teda aspoň platia z vlastného vrecka za toto svoje neplnenie si povinností. V tomto búrlivom období, v ktorom sa mnohí dovolávajú etiky, je však ťažké dosiahnuť etické správanie bez vyžadovania zodpovednosti a uvaľovania sankcií.

5.7 Okrem toho ako nie celkom primeraná sa javí časť venovaná problémom, ktoré v tejto súvislosti vznikajú na medzinárodnej úrovni. Treba sa dôkladnejšie zaoberať otázkami v súvislosti s užívateľmi finančných produktov, či už sú to podniky alebo predovšetkým občania.

V Bruseli 8. decembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) European Securities Market Authority.

(2) Ďalej ako „nariadenie z roku 2009“.

(3) „Public consultation on Credit Rating Agencies“ z 5.11.2010.

(4) Pozri stanovisko EHSV na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ratingových agentúrach“, Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 117.

(5) Prehľad tohto nariadenia z roku 2009 možno nájsť v 3. časti stanoviska EHSV na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ratingových agentúrach“, Ú. v. EÚ C 277 zo 17.11.2009, s. 117.

(6) Regulácia finančných služieb v záujme udržateľného rastu [KOM(2010) 301 v konečnom znení).

(7) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach.

(8) Pozri stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o týchto návrhoch: Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká, KOM(2009) 499 v konečnom znení – 2009/0140 (COD); Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán pre bankovníctvo, KOM(2009) 501 v konečnom znení – 2009/0142 (COD); Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov, KOM(2009) 502 v konečnom znení – 2009/0143 (COD); Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, KOM(2009) 503 v konečnom znení – 2009/0144 (COD), Ú. v. EÚ C 339/08, 14.12.2010, s. 34.