EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 6. 2020 COM(2020) 272 final SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2019



O UPLATŇOVANÍ ZÁSAD SUBSIDIARITY A PROPORCIONALITY A O VZŤAHOCH S NÁRODNÝMI PARLAMENTMI





VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2019

O UPLATŇOVANÍ ZÁSAD SUBSIDIARITY A PROPORCIONALITY A O VZŤAHOCH S NÁRODNÝMI PARLAMENTMI 1. Úvod Toto je 27. správa o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktorá sa predkladá na základe článku 9 protokolu č. 2 k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie. Rovnako ako v prípade 26. správy, aj táto správa sa vzťahuje aj na vzťahy Komisie s národnými parlamentmi, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality. V roku 2019 Komisia podnikla viacero krokov s cieľom nadviazať na odporúčania osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“. Rok 2019 bol prechodným rokom medzi dvoma mandátmi Komisie, pričom Komisia pripravila menej iniciatív a legislatívnych návrhov ako v predchádzajúcich rokoch. V dôsledku toho dočasne poklesol objem práce národných parlamentov v súvislosti s postupom kontroly dodržiavania zásady subsidiarity a v rámci politického dialógu s Komisiou. Komisii bolo doručených 159 stanovísk, pričom ani v jednom prípade nešlo o odôvodnené stanovisko. V dvoch rozsudkoch vydaných v roku 2019 Súdny dvor Európskej únie objasnil uplatňovanie zásady proporcionality. 2. Uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality inštitúciami 2.1. Komisia Nadväzujúce opatrenia k odporúčaniam osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“ V roku 2019 Komisia začala vykonávať opatrenia, o ktorých informovala v oznámení z októbra 2018 s názvom Zásady subsidiarity a proporcionality: Posilnenie ich úloh v tvorbe politík EÚ s cieľom nadviazať na odporúčania osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“. Listom zo 7. marca 2019, ktorý bol určený predsedom Európskeho parlamentu a Rady, predseda Juncker navrhol vylúčiť obdobie medzi 20. decembrom a 10 januárom zo stanovovania osemtýždňového obdobia, počas ktorého môžu národné parlamenty zaslať odôvodnené stanoviská, pričom tento krok sa mal začať vykonávať od decembra 2019. Európsky Parlament 27. mája 2019 a Rada 4. júla 2019 potvrdili, že toto opatrenie zobrali na vedomie. Komisia následne po prvýkrát vykonala toto opatrenie počas sviatočného vianočného/novoročného obdobia na prelome rokov 2019/2020. Komisia takisto dokončila prípravy na vypracovanie súhrnných odpovedí na odôvodnené stanoviská vydané národnými parlamentmi zastupujúce sedem alebo viac hlasov v rámci postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity v prípade legislatívneho návrhu Komisie, keď počet hlasov nedosahuje prahovú hodnotu potrebnú na začatie postupu „žltej karty“. Komisii však v roku 2019 neboli predložené žiadne odôvodnené stanoviská. Komisia vykonala aj ďalšie následné opatrenia v rámci práce na lepšej právnej regulácii a prehľade činností. Program lepšej právnej regulácie a prehľad činností V roku 2019 Komisia pokračovala v uplatňovaní svojho posilneného programu lepšej právnej regulácie a v začleňovaní zásad subsidiarity a proporcionality do všetkých fáz tvorby politiky. Ukázalo sa, že webový portál „Vyjadrite svoj názor“ je užitočný nástroj, ktorý občanom a zainteresovaným stranám poskytuje jednotný prístupový bod, aby sa mohli zapojiť do prípravy politiky Komisie. Komisia pokračovala aj v hodnotení existujúcich právnych predpisov a politických rámcov pred predložením návrhov na ich revíziu. Tieto hodnotenia zahŕňajú posúdenia toho, či existujúce politické opatrenia naďalej plnia svoj účel alebo ich treba so zreteľom na zásady subsidiarity a proporcionality stiahnuť alebo revidovať. Platforma regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) poskytovala kanály na komunikáciu verejnosti a zainteresovaných strán s Komisiou o možnej nadmernej záťaži alebo neefektívnosti existujúcich regulačných opatrení. V rámci platformy REFIT bolo v roku 2019 vypracovaných 16 stanovísk s odporúčaniami pre Komisiu o tom, ako zjednodušiť a znížiť regulačné zaťaženie súvisiace s existujúcimi právnymi predpismi EÚ. Komisia na tieto odporúčania reaguje najmä vykonávaním svojich pracovných programov, ktoré zahŕňajú iniciatívy REFIT. Mandát platformy REFIT skončil v roku 2019 a v roku 2020 bude nahradená novou platformou. V rámci platformy REFIT bolo od jej zriadenia v roku 2015 vypracovaných 105 odporúčaní. V apríli 2019 Komisia dokončila prácu na zhodnotení politiky lepšej právnej regulácie. Tento proces zahŕňal hĺbkové konzultácie so zainteresovanými stranami, ďalšími inštitúciami a orgánmi EÚ a s verejnosťou. Zistenia sú zhrnuté v oznámení Lepšia tvorba práva: prehľad činností a udržanie záväzku a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Prvý podpredseda Timmermans predstavil tieto zistenia a diskutoval o nich so zainteresovanými stranami na konferencii, ktorá sa konala 29. apríla. So zreteľom na uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality sú relevantné tieto závery: ·Nástupca platformy REFIT by sa mal viac zameriavať na zásady subsidiarity a proporcionality a na legislatívnu hustotu popri súčasnom zameraní na zjednodušenie. V tejto súvislosti je dôležité rozšíriť odborné znalosti výboru a posilniť zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, ktoré zodpovedajú za vykonávanie veľkej časti právnych predpisov EÚ. ·S cieľom zlepšiť posudzovanie zásad subsidiarity a proporcionality sa Komisia zaviazala, že spoločný „raster“ navrhnutý osobitnou skupinou zapracuje do usmernenia o lepšej právnej regulácii a využije ho na posudzovanie subsidiarity a proporcionality v rámci posúdení vplyvu a dôvodových správ priložených k návrhom. Analýza subsidiarity a proporcionality

V usmerneniach o lepšej právnej regulácii a v sprievodnom „súbore nástrojov“ sa požaduje, aby Komisia vykonala analýzu subsidiarity, keď posudzuje pretrvávajúcu opodstatnenosť a európsku pridanú hodnotu existujúcich opatrení a keď uvažuje o nových iniciatívach v oblastiach, v ktorých EÚ nemá výlučnú právomoc. Komisia vykonáva takúto analýzu subsidiarity pri legislatívnych, ako aj nelegislatívnych iniciatívach. Táto analýza má dvojaký účel: 1. posúdiť, či je opatrenie na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni dostatočné na dosiahnutie zamýšľaných cieľov, a 2. posúdiť, či by opatrenie na úrovni EÚ poskytlo pridanú hodnotu v porovnaní s opatrením na vnútroštátnej úrovni. Podľa zásady proporcionality obsah a forma opatrenia EÚ nesmú prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie zamýšľaných cieľov. Dodržiavanie zásady proporcionality znamená zabezpečiť to, aby zvolený prístup a intenzita regulačného opatrenia boli nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Túto analýzu treba vykonať pri všetkých posúdeniach vplyvu, hodnoteniach a kontrolách vhodnosti. Posúdenia vplyvu Komisia analyzuje zásady subsidiarity a proporcionality vo všetkých posúdeniach vplyvu pripravených v rámci politických návrhov. S cieľom zabezpečiť ich kvalitu tieto posúdenia podliehajú nezávislej kontrole kvality, ktorú vykonáva výbor pre kontrolu regulácie. Komisia pod vedením Junckera v poslednom roku svojho mandátu zamerala svoju prácu na zabezpečenie toho, aby návrhy, ktoré už predložila, postupovali ďalej a boli prijaté spoluzákonodarcami, pričom Komisia prijala aj niekoľko nových legislatívnych návrhov. Preto v roku 2019 výbor vydal stanovisko len k jednému posúdeniu vplyvu, ktoré sa týkalo prepracovaného znenia Európskeho inovačného a technologického inštitútu a stanovenia strategického inovačného programu inštitútu. V tomto posúdení vplyvu sa konštatuje, že inštitút poskytuje jasnú pridanú hodnotu EÚ z hľadiska úspor z rozsahu, rýchlosti a rozsahu investícií do výskumu a inovácií v porovnaní s vnútroštátnymi a regionálnymi iniciatívami a riešeniami. Hodnotenia a kontroly vhodnosti Subsidiarita a proporcionalita sa uplatňujú ako základné hľadiská v rámci hodnotení a kontrol vhodnosti, v ktorých sa posudzuje, či opatrenia na úrovni EÚ prinášajú očakávané výsledky, pokiaľ ide o efektívnosť, účinnosť, súdržnosť, relevantnosť a európsku pridanú hodnotu. V roku 2019 Komisia dokončila približne 70 hodnotení vrátane štyroch kontrol vhodnosti (t. j. hodnotení rozsiahlejších politických oblastí), ktoré sa týkali rámcovej smernice o vode a smernice o povodniach, kvality ovzdušia, predkladania informácií orgánom dohľadu a zverejňovania správ spoločností. Výbor pre kontrolu regulácie v roku 2019 preskúmal 18 hlavných hodnotení a kontrol vhodnosti. Tieto posúdenia sa vzťahovali na mnohé aspekty, niektoré z nich boli osobitne relevantné, pokiaľ ide o subsidiaritu a proporcionalitu: ·Hodnotenie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd V súlade so zásadou subsidiarity je zodpovednosťou členských štátov zabezpečiť, aby sa občania mohli primeraným spôsobom napojiť na systém odvádzania odpadovej vody. Opatrenie na úrovni EÚ je však potrebné, pretože cezhraničné povodia tvoria 60 % územia EÚ. Ak by nebola zavedená smernica EÚ o odpadovej vode, v ktorej sa všetkým členským štátom ukladá podobný harmonogram vytvárania infraštruktúry na odvádzanie a čistenie odpadovej vody, nečinnosť členských štátov, ktoré sa nachádzajú v smere proti prúdu cezhraničnej rieky, by mohla negatívne ovplyvniť opatrenia vykonané členskými štátmi, ktoré sa nachádzajú v smere po prúde rieky. ·Kontrola vhodnosti rámcovej smernice o vode a smernice o povodniach Prostredníctvom týchto dvoch smerníc sa zaviedol flexibilný rámec podporujúci integrovaný prístup k riešeniu rôznych tlakov na vodu z rôznych politických oblastí. Členským štátom sa ponechali značné právomoci, pokiaľ ide o stanovenie cieľov, metód a opatrení špecifických pre dané miesto, pričom sa zároveň zabezpečila harmonizácia a rovnaké podmienky. V rámci hodnotenia sa zistil jeden nedostatok tohto prístupu, konkrétne, že v určitých otázkach členské štáty vykonali smernicu veľmi rôznorodo, pričom by bolo lepšie dodržať jednotnejší prístup. Napríklad neexistuje jasné odôvodnenie, prečo by v členských štátoch s rovnakým povodím mali platiť veľmi rozdielne normy, pokiaľ ide o znečisťujúce látky špecifické pre toto povodie. Tieto rozdielnosti môžu v niektorých prípadoch súvisieť s miestnymi rozdielmi, ale veľmi často ich možno vysvetliť inými faktormi, ako je politická vôľa (súvisiaca s pokrytím nákladov), odpor voči zmene alebo nedostatok technických kapacít (pri monitorovaní). 2.2. Európsky parlament V roku 2019 bolo Európskemu parlamentu formálne doručených 62 podaní od národných parlamentov v zmysle protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality. Žiadne z týchto podaní nebolo odôvodneným stanoviskom v zmysle protokolu, v ktorom by sa poukazovalo na otázky súvisiace so súladom so zásadou subsidiarity. Pre porovnanie v roku 2018 bolo Európskemu parlamentu formálne doručených 46 odôvodnených stanovísk a 427 ďalších podaní. Z uvedených údajov vyplýva, že národné parlamenty nevnímajú postup kontroly dodržiavania zásady subsidiarity ako spôsob na spomalenie procesu tvorby právnych predpisov EÚ, ale ako spôsob na vyjadrenie svojich názorov a obáv. Všetky podania od národných parlamentov sú k dispozícii v databáze Connect Európskeho parlamentu (databáza dokumentov predložených národnými parlamentmi). V zmysle prílohy VI k rokovaciemu poriadku Európskeho parlamentu celoplošnú zodpovednosť za zabezpečenie súladu so zásadou subsidiarity nesie Výbor pre právne veci (JURI). Raz za šesť mesiacov je jeden člen Výboru pre právne veci vymenovaný za stáleho spravodajcu pre subsidiaritu na základe rotácie medzi politickými skupinami. Poslanec EP Angel Dzhambazki (Európski konzervatívci a reformisti) bol stálym spravodajcom v prvej polovici roka 2019, v druhej polovici roka ho vystriedal Nacho Sanchez Amor (Socialisti a demokrati). Výbor pre právne veci prispieva aj k správam o otázkach súvisiacich so subsidiaritou a proporcionalitou, ktoré dvakrát ročne vypracúva COSAC. Výskumná služba Európskeho parlamentu naďalej pomáhala Európskemu parlamentu, aby pri svojej práci zohľadňoval zásady subsidiarity a proporcionality:

·systematickou kontrolou aspektov subsidiarity a proporcionality v posúdeniach vplyvu, ktoré vypracúva Komisia, a upozorňovaním na akékoľvek obavy vyjadrené v tejto súvislosti najmä národnými parlamentmi a Výborom regiónov, ·zabezpečením toho, aby sa tieto zásady v plnej miere dodržiavali pri vlastnej práci Európskeho parlamentu, napríklad pri vykonávaní posúdení vplyvu vlastných zásadných pozmeňujúcich návrhov alebo pri analyzovaní pridanej hodnoty parlamentných návrhov nových právnych predpisov na základe článku 225 ZFEÚ a posudzovaní nákladov v prípade nekonania na úrovni EÚ, ·kontrolou aspektov subsidiarity a proporcionality pri návrhu posúdení vplyvu zameraných na pridanú hodnotu EÚ. 2.3. Rada Rada 1. júla 2019 zobrala na vedomie nové opatrenie, ktoré Komisia navrhla Rade a Európskemu parlamentu a na základe ktorého sa obdobie od 20. decembra do 10. januára nezohľadňuje pri určení osemtýždňového obdobia stanoveného v protokole č. 2 k zmluvám (okrem naliehavých prípadov, ktoré treba riadne odôvodniť). Rada to Komisii oznámila 4. júla prostredníctvom predsedu Výboru stálych predstaviteľov. Rada v liste uvádza, že toto nové opatrenie považuje za krok správnym smerom, aby sa uľahčila kontrola návrhov legislatívnych aktov národnými parlamentmi, pokiaľ ide o súlad so zásadou subsidiarity v zmysle protokolu č. 2 k zmluvám. Podľa článku 4 protokolu č. 2 má Rada postúpiť národným parlamentom všetky návrhy legislatívnych aktov, ktoré pochádzajú od skupiny členských štátov, Súdneho dvora EÚ, Európskej centrálnej banky alebo Európskej investičnej banky. V marci 2019 Rada postúpila národným parlamentom žiadosť Európskej investičnej banky o zmenu štatútu Európskej investičnej banky v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom stanoveným v článku 308 ZFEÚ. Okrem povinností v zmysle zmluvy Rada takisto zabezpečuje, aby boli členské štáty informované o stanoviskách vydaných národnými parlamentmi k legislatívnym návrhom Komisie. Generálny sekretariát Rady v roku 2019 odoslal delegáciám 26 stanovísk vydaných v rámci procesu politického dialógu. Rade v roku 2019 neboli predložené žiadne odôvodnené stanoviská na základe protokolu č. 2. 2.4. Výbor regiónov Počas roka 2019 Výbor regiónov (ďalej len „výbor“) naďalej pracoval na zakotvení odporúčaní osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“ a na docielení toho, aby sa „aktívna subsidiarita“ stala skutočnosťou. Výbor zorganizoval diskusie na vysokej úrovni o aktívnej subsidiarite v rámci ôsmeho európskeho samitu regiónov a miest, ktorý sa uskutočnil 14. – 15. marca 2019 v Bukurešti; na tomto samite bol spustený pilotný projekt výboru, v rámci ktorého boli zriadené regionálne centrá, ktorých úlohou je skúmať, ako sa politiky EÚ vykonávajú na regionálnej a miestnej úrovni (RegHub). V roku 2019 sa v rámci pilotného projektu RegHub uskutočnili dve konzultácie: jedna sa týkala verejného obstarávania a druhá kvality ovzdušia; výsledkom oboch konzultácií bola hĺbková správa o vykonávaní. Ako priamu reakciu na oznámenie Komisie Lepšia tvorba práva: prehľad činností a udržanie záväzku, v októbri 2019 výbor prijal stanovisko (spravodajca: Olgierd Geblewicz, Európska ľudová strana), v ktorom sa podrobnejšie rozvádzajú názory výboru na lepšiu právnu reguláciu a na úlohu „aktívnej subsidiarity“ pri tvorbe politiky EÚ. V tomto stanovisku sa opätovne uvádza, že výbor podporuje lepšiu právnu reguláciu, pričom sa zdôrazňuje, že musí byť výsledkom spoločného úsilia. Výbor zorganizoval 9. konferenciu o subsidiarite, ktorá bola dôležitým podujatím z hľadiska rozvinutia rozpravy o „aktívnej subsidiarite“ a jej úlohe v rámci diskusií o budúcnosti Európy. Na tejto konferencii sa zišli predstavitelia všetkých úrovní verejnej správy, aby diskutovali o tom, ako čo najlepšie uplatniť zásadu subsidiarity v rámci celej EÚ a ako využiť tento prístup na zabezpečenie opätovného prepojenia EÚ a jej občanov. Na konferencii bol uvedený nový pilotný projekt zameraný na príspevok z politických diskusií v regionálnych parlamentoch v spolupráci s Konferenciou európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE). Cieľom projektu je zabezpečiť zohľadnenie regionálneho hľadiska v rámci ročného pracovného programu Komisie tak, že sa regionálnym parlamentom s legislatívnou právomocou umožní vyjadrovať sa k príprave pracovného programu. V roku 2019 výbor opätovne vykonával pracovný program v oblasti subsidiarity ako praktický spôsob na monitorovanie zásady subsidiarity. Keďže iniciatívy uvedené v pracovnom programe Európskej komisie na rok 2019 boli zväčša nelegislatívneho charakteru, v rámci pracovného programu v oblasti subsidiarity boli identifikované len tri prioritné iniciatívy: Udržateľná európska budúcnosť, Spravodlivý a nadčasový jednotný trh a Dobudovanie digitálneho jednotného trhu. Výbor posúdil súlad so zásadami subsidiarity a proporcionality v legislatívnych návrhoch a vydal príslušné stanoviská. Výbor v roku 2019 prijal 49 stanovísk, pričom len päť z nich sa týkalo legislatívnych návrhov. Vo všetkých piatich stanoviskách k legislatívnym návrhom bolo uvedené buď priame posúdenie súladu so subsidiaritou a proporcionalitou, alebo osobitné odporúčania na zlepšenie súladu s týmito zásadami. Napríklad v stanovisku k bezpečnosti cestnej premávky a automatizovanej mobilite sa uvádza, že „do vykonávania rozšíreného rozsahu pôsobnosti smernice je nevyhnutné zapojiť miestnych a regionálnych aktérov, najmä pokiaľ ide o určenie ciest, na ktoré sa jej ustanovenia vzťahujú...“, pričom v tomto stanovisku sa predkladajú aj zmeny návrhu Komisie, prostredníctvom ktorých by sa mal zabezpečiť lepší súlad so zásadou solidarity. Hoci väčšina iniciatív mala nelegislatívny charakter, výbor v roku 2019 dodržal záväzok uplatňovať prístup „aktívnej subsidiarity“, pretože mnohé stanoviská k nelegislatívnym návrhom zahŕňali posúdenie subsidiarity a proporcionality v príslušnej oblasti politiky, ako aj konštruktívne odporúčania na riešenie možných ťažkostí. Príkladom je stanovisko k správe o vykonávaní verejného obstarávania. Na základe prvej konzultácie so sieťou regionálnych centier sa v stanovisku uvádza podrobný prehľad najväčších problémov, ktorým museli čeliť miestne a regionálne orgány pri vykonávaní smerníc v oblasti verejného obstarávania z roku 2014; v stanovisku sa uvádzajú aj najčastejšie príčiny nesprávneho uplatňovania týchto smerníc. Na základe empirických údajov z regionálnej a miestnej úrovne sa v stanovisku zdôrazňujú dôležité otázky, napríklad, že „cezhraničné obstarávanie (...) neprinieslo miestnym a regionálnym samosprávam žiadnu pridanú hodnotu. Napriek pravidelným postupom verejného obstarávania pre celú EÚ, ktoré sú nákladné a náročné na čas, sa nepredkladajú žiadne cezhraničné ponuky alebo sa ich predkladá len veľmi málo“. V stanovisku sú uvedené politické odporúčania na vyriešenie týchto otázok. Expertná skupina pre subsidiaritu v roku 2019 uskutočnila dve konzultácie. Prvá sa týka prioritnej iniciatívy v pracovnom programe v oblasti subsidiarity. V rámci prioritnej iniciatívy Dobudovanie digitálneho jednotného trhu prebehla konzultácia s expertnou skupinou pre subsidiaritu s cieľom podporiť spravodajcu výboru, pokiaľ ide o stanovisko k akčnému plánu proti dezinformáciám. V rámci tejto konzultácie neboli identifikované žiadne závažné problémy v oblasti subsidiarity alebo proporcionality, pretože činnosti uvedené v akčnom pláne sú založené na spolupráci rôznych úrovní verejnej správy. Analýzou sa dospelo k záveru, že popri otázkach subsidiarity alebo proporcionality by bolo prospešné, aby sa v rámci akčného plánu proti dezinformáciám podporovala zásada lojálnej spolupráce stanovená v zmluve alebo viacúrovňové riadenie. Účelom druhej konzultácie expertnej skupiny pre subsidiaritu bolo podporiť spravodajcu stanoviska s názvom Európsky semester a politika súdržnosti: zosúladenie štrukturálnych reforiem s dlhodobými investíciami; k tomuto stanovisku prispeli traja experti. V súlade s prístupom „aktívnej subsidiarity“ experti predložili návrhy na riešenie problémov týkajúcich sa súladu so subsidiaritou a proporcionalitou. Uviedli, že výbor „(...) zdôrazňuje, že najlepší spôsob, ako predchádzať porušovaniu zásady subsidiarity a zabezpečiť účinnú koordináciu politiky, je v plnej miere a štruktúrovaným spôsobom zapojiť miestne a regionálne samosprávy do európskeho semestra, a to v súlade so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia“. Zloženie siete na monitorovanie subsidiarity sa v roku 2019 nezmenilo (156 partnerov). Vzhľadom na to, že v roku 2019 bolo predložených málo legislatívnych návrhov, výrazne pokleslo pracovné zaťaženie siete REGPEX, podskupiny siete na monitorovanie subsidiarity, ktorá je určená pre parlamenty a regionálnu štátnu správu s legislatívnou právomocou. V roku 2019 vydala len dva príspevky (v porovnaní s 95 príspevkami v roku 2018). 2.5. Súdny dvor Európskej únie

V roku 2019 Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) vydal rozhodnutie v jednej veci so zreteľom na kompatibilitu právnych predpisov EÚ so zásadou subsidiarity. Súdny dvor v rozsudku zo 6. júna 2019 vo veci C-264/18 uviedol, že zákonodarca EÚ neporušil zásadu subsidiarity vylúčením právnych služieb zo smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní, pretože tým, že tak urobil, sa zákonodarca domnieval, že je úlohou vnútroštátnych zákonodarcov určiť, či by sa na tieto služby mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania. Súdny dvor objasnil aj uplatňovanie zásady proporcionality v dvoch prípadoch, keď členský štát napadol legislatívny akt prijatý Európskym parlamentom a Radou. Pokiaľ ide o štandard preskúmania dodržiavania tejto zásady, Súdny dvor pripomenul, že zákonodarcovi EÚ je nutné priznať širokú mieru voľnej úvahy v oblasti, kde si jeho konanie vyžaduje výber tak politickej, ako aj hospodárskej alebo sociálnej povahy, a kde má povinnosť vykonať komplexné posúdenie a hodnotenie. Preto kritérium, ktoré má uplatniť Súdny dvor, sa netýka toho, či prijaté opatrenie v tejto oblasti bolo jedinou alebo najlepšou možnosťou, pretože zákonnosť tohto opatrenia môže ovplyvniť len jeho zjavne neprimeraná povaha vo vzťahu k sledovanému cieľu. Súdny dvor sa teda domnieval, že sa nepreukázalo, že zákonodarca EÚ sa dopustil zjavnej chyby, keď prijal smernicu (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie. V tejto súvislosti Súdny dvor objasnil, že zákonodarca EÚ nie je povinný zohľadniť osobitnú situáciu jedného členského štátu, ak má dotknutý akt Únie dosah vo všetkých členských štátoch a predpokladá zabezpečenie rovnováhy medzi rozdielnymi existujúcimi záujmami s ohľadom na ciele sledované týmto aktom. Hľadanie takejto rovnováhy, ktorá nezohľadňuje len osobitnú situáciu jedného členského štátu, ale všetkých členských štátov EÚ, sa preto nemôže považovať za v rozpore so zásadou proporcionality. V ďalšom rozsudku Súdny dvor so zreteľom na zásadu proporcionality potvrdil platnosť určitých ustanovení smernice (EÚ) 2017/853, ktorou Európsky parlament a Rada zmenili smernicu Rady 91/477/EHS o kontrole získavania a vlastnenia zbraní. Súdny dvor v rozsudku uviedol, že široká miera voľnej úvahy zákonodarcu EÚ sa nevzťahuje len na charakter a dosah napadnutého opatrenia, ale v určitej miere aj na určenie základných údajov. Aj v prípade, ak zákonodarca EÚ má širokú mieru voľnej úvahy, je povinný oprieť svoje rozhodnutie o objektívne kritériá a zisťovať, či môžu ciele sledované zvoleným opatrením odôvodniť značné negatívne hospodárske dôsledky pre niektoré hospodárske subjekty. Súdny dvor sa domnieval, že inštitúcie EÚ, ktoré prijali dotknuté opatrenie, musia mať možnosť Súdnemu dvoru preukázať, že toto opatrenie bolo prijaté na základe výkonu ich voľnej úvahy. To predpokladá zohľadnenie všetkých relevantných skutočností a okolností situácie, ktorú malo toto opatrenie upravovať. Preto tieto inštitúcie musia mať prinajmenšom možnosť jasným a jednoznačným spôsobom predložiť a vysvetliť základné údaje, ktoré sa musia zohľadniť pri odôvodnení napadnutého opatrenia a od ktorých závisí výkon ich voľnej úvahy. V tomto prípade Súdny dvor zamietol žalobný dôvod, že zákonodarca EÚ nemal dostatočné informácie o potenciálnych vplyvoch napadnutej smernice, aby mohol posúdiť súlad so zásadou proporcionality. Súdny dvor sa domnieval, že inštitúcie EÚ počas legislatívneho procesu zohľadnili vedecké a iné zistenia, ktoré sa stali dostupnými. To zahŕňalo aj údaje a zistenia získané z hodnotenia REFIT, ktoré vykonala Komisia, rôzne štúdie, verejnú konzultáciu, konzultácie s členskými štátmi a zainteresovanými stranami a posúdenia vplyvu predložené členskými štátmi. 3. Uplatňovanie postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity národnými parlamentmi Rok 2019 bol prvým rokom od zavedenia postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity, v ktorom Komisii nebolo doručené ani jedno odôvodnené stanovisko od národných parlamentov. Bolo to spôsobené najmä výrazným poklesom legislatívnej činnosti Komisie počas prechodného roku medzi dvoma Komisiami. V roku 2019 Komisia zaslala spoluzákonodarcom a národným parlamentom 28 legislatívnych návrhov podliehajúcich kontrole dodržiavania subsidiarity (v porovnaní so 139 návrhmi v roku 2018). K týmto 28 návrhom národné parlamenty prijali 39 stanovísk. Tým sa potvrdzuje tendencia zaznamenaná v predchádzajúcej výročnej správe: podiel odôvodnených stanovísk sa znižuje v pomere k celkovému počtu stanovísk (10,5 % v roku 2016; 9 % v roku 2017; 6,5 % v roku 2018; nula v roku 2019), ako aj v pomere k počtu stanovísk k návrhom Komisie, na ktoré sa vzťahuje postup kontroly dodržiavania zásady subsidiarity (17,6 % v roku 2016; 16 % v roku 2017; 10,5 % v roku 2018; nula v roku 2019). Mohlo by to byť výsledkom toho, že Komisia uplatňuje posilnený program lepšej právnej regulácie, pričom sa zaviazala začleniť zásady subsidiarity a proporcionality do všetkých fáz tvorby politiky, hodnotiť existujúce politické rámce pred predložením revidovaných právnych predpisov a opatrenia na európskej úrovni iniciovať len vtedy, ak jasne poskytujú pridanú hodnotu. 4. Politický dialóg s národnými parlamentmi Všeobecné pripomienky k písomným stanoviskám V roku 2019 národné parlamenty zaslali Komisii 159 stanovísk. Tento počet je oveľa nižší ako v predchádzajúcich rokoch (576 v roku 2017 a 569 v roku 2018) a dokonca aj oveľa nižší ako v predchádzajúcom prechodnom roku 2015 (350). Ide o najnižší počet od začiatku politického dialógu v roku 2007. Z týchto 159 stanovísk sa len 39 (25 %) týkalo návrhov Komisie, na ktoré sa vzťahuje postup kontroly dodržiavania zásady subsidiarity. Zostávajúcich 120 stanovísk (75 %) sa týkalo nelegislatívnych iniciatív, ako sú oznámenia, alebo šlo o stanoviská z vlastnej iniciatívy. Tento mimoriadne vysoký podiel je odrazom dočasného poklesu množstva legislatívnych návrhov predložených Komisiou, ale poukazuje aj na záujem národných parlamentov oznamovať svoje stanoviská Komisii vo včasnej fáze rozhodovacieho procesu. Účasť a rozsah pôsobnosti Podobne ako v predchádzajúcich rokoch sa značne líšil počet stanovísk, ktoré Komisii zaslali jednotlivé národné parlamenty. Desať najaktívnejších komôr vydalo 116 stanovísk, t. j. 73 % z celkového počtu stanovísk; ide o menší podiel ako v roku 2018 (83 %), ale je podobný ako v predchádzajúcich rokoch (74 % v roku 2017, 73 % v roku 2016 a 72 % v roku 2015). Žiadne stanovisko nevydalo 17 komôr (10 v roku 2018). Najvyšší počet stanovísk v roku 2019 predložil český Senát (21 stanovísk). Ďalšími desiatimi národnými parlamentmi alebo komorami, ktoré v roku 2019 poslali najviac stanovísk, boli Camera Deputaților (RO) (15 stanovísk), Assembleia da República (PT) (14 stanovísk), Poslanecká sněmovna (CZ) (13 stanovísk), Sénat (FR) (12 stanovísk), Bundesrat (DE) (11 stanovísk), Cortes Generales (ES) (8 stanovísk), House of Lords (UK) (8 stanovísk), Senato della Repubblica (IT) (7 stanovísk), Senat (RO) (7 stanovísk) a Riksdag (SE) (7 stanovísk). Tieto komory boli najaktívnejšie aj v roku 2018 (hoci v inom poradí).

Hoci v prípade väčšiny komôr sa výrazne znížil počet predložených stanovísk, dve komory predložili v roku 2019 viac stanovísk ako v roku 2018: Országgyűlés (HU) (5 stanovísk v roku 2019, 3 stanoviská v roku 2018) a Eerste Kamer (NL) (6 stanovísk v roku 2019, 2 stanoviská v roku 2018). V prílohe 1 je podrobne uvedený počet stanovísk zaslaných jednotlivými komorami. Hlavné témy stanovísk v politickom dialógu Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch aj v roku 2019 sa stanoviská predložené národnými parlamentmi týkali rôznych tém. Nasledujúcich päť spisov, ku ktorým bolo jednotlivo podaných 5 až 9 stanovísk, vyvolalo najviac pozornosti národných parlamentov: 1.Rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou – 9 stanovísk; 2.Subsidiarita a lepšia právna regulácia – 8 stanovísk; 3.Posilnenie právneho štátu – 6 stanovísk; 4.Smerom k udržateľnej Európe – 5 stanovísk; 5.Boj proti dezinformáciám na internete – 5 stanovísk. ·Rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako zefektívniť rozhodovací proces prostredníctvom stanovenia oblastí, v ktorých by sa viac využívalo hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. Na tento účel Komisia prijala štyri oznámenia v týchto štyroch kľúčových politických oblastiach: spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, 12. septembra 2018; daňový systém, 15. januára 2019; energetika a klíma, 9. apríla 2019, a sociálna politika, 16. apríla 2019. K týmto oznámeniam šesť národných parlamentov predložilo deväť stanovísk. V týchto stanoviskách bol vo všeobecnosti vyjadrený nesúhlas s rozšírením hlasovania kvalifikovanou väčšinou s tým, že v týchto oblastiach treba zachovať jednomyseľné rozhodovanie, aby sa ochránili národné záujmy a národná zvrchovanosť. Niektoré komory zastávali názor, že jednomyseľné rozhodovanie v týchto oblastiach funguje správne a nie je prekážkou napredovania na úrovni EÚ. Komisia odpovedala, že v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky pravidlo jednomyseľnosti v určitých prípadoch ovplyvnilo schopnosť EÚ konať v globálnych otázkach, ako aj rýchlosť tohto konania, a že s cieľom naďalej formovať budúcnosť by EÚ mala zlepšiť svoj rozhodovací proces, pričom by mala naplno využiť všetky možnosti, ktoré sú k dispozícii v zmysle zmlúv. V oblasti daňového systému Komisia zdôraznila, že koordinované opatrenia EÚ boli nevyhnutné na ochranu príjmov členských štátov a na zabezpečenie spravodlivého daňového prostredia a riadneho fungovania vnútorného trhu. Hoci sa v dôsledku globalizácie a digitalizácie objavili spoločné problémy v oblasti daňovej politiky, ktoré si vyžadujú spoločné riešenia, EÚ nemohla rýchlo konať ani reagovať, pretože jej bránili obmedzenia súvisiace s pravidlom jednomyseľnosti. Prostredníctvom hlasovania kvalifikovanou väčšinou by členské štáty mohli nájsť rýchlejšie a účinnejšie riešenia v daňových otázkach. Okrem toho by sa do daňových rozhodnutí v rámci riadneho legislatívneho postupu aktívne zapojil Európsky parlament, a tým by sa zabezpečilo zastúpenie názorov občanov a zvýšila by sa zodpovednosť. So zreteľom na politiku v oblasti klímy a energetiky Komisia konštatovala, že súčasný režim zdaňovania energie vytvára narušenia na vnútornom trhu, pretože na konkurenčné palivá sa vzťahujú rôzne daňové sadzby a daňové základy. Preto zabezpečenie rovnakých podmienok v prípade všetkých energetických zdrojov na základe ich príspevku k cieľom energetickej únie (ako je podpora energie z udržateľných zdrojov a zabránenie nehospodárnej spotrebe energie) predstavuje aspekt, ktorý treba zohľadniť v rámci budúcej reformy zdaňovania energie. Na tento účel bude nevyhnutné nájsť kompromisné riešenia, v rámci ktorých sa zohľadnia záujmy a osobitné hospodárske a sociálne podmienky v členských štátoch. Napokon so zreteľom na sociálnu politiku Komisia vysvetlila, že zaujala cielený prístup k využívaniu premosťovacích doložiek. Komisia navrhla, aby sa tieto doložky používali len v otázkach nediskriminácie a na prijatie odporúčaní v oblasti sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany pracovníkov v prípadoch, keď by hlasovanie kvalifikovanou väčšinou umožnilo členským štátom rýchlo vyriešiť spoločné ťažkosti. ·Subsidiarita a proporcionalita V oznámení Zásady subsidiarity a proporcionality: Posilnenie ich úloh v tvorbe politík EÚ, ktoré bolo prijaté 23. októbra 2018, vo výročnej správe za rok 2017 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality a v správe o vzťahoch s národnými parlamentmi Komisia stanovila, ako bude postupovať v nadväznosti na odporúčania osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“. V roku 2019 bolo v súvislosti s týmto balíkom predložených šesť stanovísk od šiestich národných parlamentov a jedno stanovisko od regionálneho parlamentu. Všetky komory vo všeobecnosti vítali prácu osobitnej skupiny, podporovali koncepciu „aktívnej subsidiarity“ a schvaľovali následné opatrenia, ktoré už Komisia prijala. Niektoré komory navrhli, že Komisia by mohla zlepšiť svoju interakciu s nimi pri príprave návrhov tak, že zlepší plánovanie svojich iniciatív, a tým sa národným parlamentom umožní efektívnejšie plánovať kontroly subsidiarity, a/alebo tak, že zlepší kvalitu posúdení vplyvu a v tejto súvislosti poskytne viac informácií vo všetkých úradných jazykoch. Ďalšie podnety sa týkali zlepšenia kontroly vykonávanej národnými parlamentmi počas legislatívnej fázy, ako je organizovanie diskusií so zástupcami národných parlamentov a Európskeho parlamentu, keď je v súvislosti s návrhom predložených viacero odôvodnených stanovísk, alebo prerokovanie pripomienok predložených národnými parlamentmi v rámci pracovných skupín Rady. Niektoré parlamenty navrhli aj opatrenia, pri ktorých by bolo nutné zmeniť zmluvy, napríklad predĺžiť lehotu na vydanie odôvodneného stanoviska na 12 týždňov, znížiť počet odôvodnených stanovísk potrebných na spustenie postupu „žltej karty“, umožniť predkladanie odôvodnených stanovísk na základe proporcionality, stanoviť formálnu lehotu na odpovede Komisie a udeliť Európskemu parlamentu právomoc legislatívnej iniciatívy. Komisia vo svojich odpovediach uvítala, že národné parlamenty podporujú oznámené iniciatívy, a potvrdila, že sa pripravuje na ich vykonanie. Komisia súhlasila, že treba informovať o súlade návrhov so zásadami subsidiarity a proporcionality, a zdôraznila, že zhrnutia posúdení vplyvu sa zverejňujú vo všetkých jazykoch EÚ. Komisia poukázala na prácu, ktorú vykonala s cieľom zvýšiť mieru podrobnosti a spoľahlivosti informácií súvisiacich s iniciatívami oznámenými v pracovnom programe, a so záujmom prijala podnety týkajúce sa organizovania diskusií o predložených návrhoch. So zreteľom na podnety, pri ktorých je nutné zmeniť zmluvy, Komisia uviedla, že takéto zmeny sa v blízkej budúcnosti neplánujú.

·Právny štát Dňa 3. apríla 2019 Komisia prijala oznámenie Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii – Súčasný stav a možné nasledujúce kroky. Cieľom tohto oznámenia bolo poskytnúť prehľad o súčasnom súbore nástrojov na riešenie problémov súvisiacich s právnym štátom v EÚ a otvoriť diskusiu o možnostiach jeho posilnenia. V nadväznosti na toto oznámenie Komisia 17. júla 2019 prijala oznámenie Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení, v ktorom sa stanovujú konkrétne opatrenia v tejto oblasti. K týmto oznámeniam päť národných parlamentov predložilo šesť stanovísk. Národné parlamenty vo všeobecnosti uvítali prácu Komisie v oblasti podpory a ochrany právneho štátu v EÚ a súhlasili s tým, že je potrebné zlepšiť a posilniť dostupné nástroje na ochranu základných hodnôt EÚ. Niektoré komory takisto zdôraznili dôležitosť neustáleho dialógu s členskými štátmi o právnom štáte. Komisia vo svojich odpovediach zdôraznila, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie dodržiavanie zásad právneho štátu je tak vnútroštátnou záležitosťou, ako aj záležitosťou EÚ, a inštitúcie EÚ zodpovedajú za riešenie týchto otázok v medziach inštitucionálneho rámca. Komisia poukázala na kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú národné parlamenty pri zabezpečovaní právneho štátu v členských štátoch, a to z pozície zákonodarcov, ako aj z pozície subjektov, ktorým sa zodpovedá výkonná moc. Komisia takisto vysvetlila, že navrhovaný „cyklus preskúmania právneho štátu“ by mal byť preventívnym nástrojom na identifikovanie problémov a vytvorenie priestoru na dialóg. Komisia bude monitorovať tento proces v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi. ·Smerom k udržateľnej Európe Komisia 30. januára 2019 prijala diskusný dokument Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 s cieľom riadiť diskusiu o tom, ako EÚ môže najlepšie dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov do roku 2030. K tomuto dokumentu štyri národné parlamenty predložili päť stanovísk, v ktorých poukázali na rôzne otázky. Ide napríklad o regionálne a sociálne aspekty prechodu k udržateľnosti, potrebu zahrnúť všetky zainteresované strany do tohto prechodu, kompatibilitu medzi rastom a rozvojom svetového obchodu na jednej strane a udržateľnosťou na strane druhej a o potrebu podporovať vzdelávanie v EÚ, ako aj v rozvojových krajinách. Komisia vo svojich odpovediach súhlasila s tým, že dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja si vyžaduje účinnú spoluprácu na globálnej úrovni, úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom je potrebné dodržiavať zásady subsidiarity a proporcionality. Komisia konštatovala, že národné parlamenty majú kľúčové postavenie, pretože pokrok vo veľkej miere závisí od opatrení prijatých členskými štátmi na všetkých úrovniach. Komisia takisto zdôraznila, že boli zavedené opatrenia (ako je iniciatíva pre uhoľné regióny a regióny s vysokými emisiami oxidu uhličitého v procese transformácie) s cieľom zabezpečiť, že prechod na klimatickú neutralitu bude spravodlivý a založený na solidarite, pričom sa nezabudne na žiadny región a na žiadneho občana. ·Boj proti dezinformáciám na internete Komisia 26. apríla 2018 prijala oznámenie Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup. Na toto oznámenie nadviazala 2. decembra 2018 prijatím správy o jeho vykonávaní spolu s akčným plánom proti dezinformáciám. V roku 2019 k týmto iniciatívam štyri národné parlamenty predložili päť stanovísk. Národné parlamenty žiadali objasnenie otázok, ako je vymedzenie dezinformácií, hranica medzi bojom proti dezinformáciám a cenzúrou, úloha a nezávislosť overovateľov faktov a zacielenie na dezinformácie z Ruska. Komisia vo svojich odpovediach súhlasila s tým, že pojmy použité v oznámení (ako je „dezinformácia“), ako aj oznámené opatrenia, by nemali slúžiť na účely cenzúry, a zdôraznila, že oznámenie výslovne nezahŕňa kriminalizáciu slobody prejavu ani vytváranie nových kategórií nezákonného obsahu. Komisia vysvetlila, že hustá sieť silných a nezávislých overovateľov faktov je nevyhnutným predpokladom zdravého digitálneho ekosystému, a preto uľahčila vytváranie sietí medzi európskymi organizáciami nezávislých overovateľov faktov prostredníctvom poskytnutia infraštruktúry na cezhraničnú spoluprácu, pričom im neposkytla žiadnu finančnú podporu a žiadnym spôsobom nekontrolovala ich redakčnú líniu. So zreteľom na vonkajšie zdroje dezinformácií Komisia konštatovala, že existujú presvedčivé dôkazy o dezinformáciách pochádzajúcich z Ruska, a hoci aj iné krajiny mimo EÚ uplatňovali dezinformačné stratégie, konanie Ruska bolo systematické, zabezpečené dostatočnými zdrojmi a rozsiahlejšie v porovnaní s inými krajinami. Spoločné stanoviská z vlastnej iniciatívy V roku 2019 boli Komisii predložené dve spoločné stanoviská z vlastnej iniciatívy národných parlamentov. Obidve boli podpísané šiestimi komorami krajín Vyšehradskej skupiny (ďalej len „V4“). Jedno stanovisko sa týkalo rozširovania Európskej únie, pričom išlo o podporu rozšírenia o krajiny západného Balkánu. Ďalšie spoločné stanovisko sa týkalo viacročného finančného rámca; národné parlamenty V4 požadovali pridelenie rovnakého objemu financovania ako v predchádzajúcom finančnom rámci na spoločnú poľnohospodársku politiku a na politiku súdržnosti. 5. Kontakty, návštevy, schôdze a konferencie Návštevy Komisie v národných parlamentoch a schôdze s národnými parlamentmi Pokiaľ ide o návštevy členov Komisie v národných parlamentoch a schôdze s delegáciami národných parlamentov, v roku 2019 sa celkovo uskutočnili 55-krát (pozri mapu nižšie); bolo ich menej ako v predchádzajúcich rokoch (140 v roku 2018), pretože rok 2019 bol prechodným rokom medzi dvoma Komisiami. Počas mandátu Junckerovej Komisie sa celkovo uskutočnilo 915 návštev. Táto úzka spolupráca s národnými parlamentmi bude pokračovať, pretože predsedníčka von der Leyenová požiadala, aby každý komisár v priebehu prvých dvoch rokov mandátu navštívil všetky členské štáty a aby sa pravidelne konali schôdze s národnými parlamentmi. Aj hlavný vyjednávač EÚ pre brexit Michel Barnier mal v roku 2019 zasadnutia s 13 národnými parlamentmi v rámci návštev hlavných miest EÚ27, ako aj počas zasadnutí v Bruseli, aby informoval o rokovaniach so Spojeným kráľovstvom. Tieto kontakty sa zachovajú a posilnia v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami o budúcom vzťahu EÚ a Spojeného kráľovstva. Počas roka 2019 sa úradníci Komisie, prevažne na vedúcej úrovni, zúčastnili na viac ako 40 schôdzach výborov národných parlamentov s cieľom prediskutovať legislatívne návrhy na technickejšej úrovni. Úradníci Komisie usporiadali 13 prezentácií pre zástupcov národných parlamentov v Bruseli napríklad na tieto témy: lepšia právna regulácia, účinnejšia tvorba práva v oblasti daňového systému a sociálnej politiky, právne predpisy súvisiace s pripravenosťou na brexit a obchodná dohoda medzi EÚ a zoskupením Mercosur. Navyše zastúpenia Komisie v členských štátoch boli často v kontakte s národnými parlamentmi najmä v súvislosti s procesom európskeho semestra, prípadne v súvislosti s ďalšími hospodárskymi otázkami.





Počet návštev členov Komisie v národných parlamentoch a stretnutí s nimi v roku 2019 (spolu za všetky členské štáty: 55) Medziparlamentné schôdze a konferencie V roku 2019 sa uskutočnilo niekoľko dôležitých medziparlamentných schôdzí a konferencií vrátane týchto: ØKonferencia parlamentných výborov pre záležitosti Únie z parlamentov Európskej únie (COSAC), ØKonferencia predsedov parlamentov Európskej únie, ØEurópsky parlamentný týždeň, ØMedziparlamentná konferencia o stabilite, hospodárskej koordinácii a riadení, Ømedziparlamentné konferencie pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku a ØSpoločná parlamentná kontrolná skupina pre Europol. Dve zasadnutia predsedov konferencie COSAC v roku 2019 sa konali v Bukurešti 20. a 21. januára a v Helsinkách 21 a 22. júla. Na zasadnutí v Bukurešti sa zúčastnila komisárka Creţuová. Pokiaľ ide o témy zasadnutí, delegáti preskúmali priority rumunského a fínskeho predsedníctva Rady, súdržnosť a konvergenciu (v Bukurešti) a európsky rozpočet (v Helsinkách). Na LXI. plenárnom zasadnutí COSAC, ktoré sa konalo 23. – 25. júna v Bukurešti, sa diskutovalo o úspechoch rumunského predsedníctva, medzinárodných obchodných vzťahoch v súvislosti s brexitom, európskom vzdelávacom priestore ako určujúcom faktore na pretvorenie a posilnenie jednotného trhu a o hospodárstve založenom na technológii a inováciách. Na LXII. plenárnom zasadnutí COSAC, ktoré sa konalo 1. – 3. decembra v Helsinkách, sa zúčastnil podpredseda Šefčovič a hlavný vyjednávač EÚ Barnier a s delegátmi diskutovali o štruktúre a politickom programe novej Komisie, jej vzťahoch s národnými parlamentmi a o brexite. Delegáti diskutovali aj o možnej úlohe národných parlamentov v rámci Konferencie o budúcnosti Európy, o výsledkoch fínskeho predsedníctva, podpore právneho štátu v EÚ, Charte základných práv Európskej únie a o európskej stratégii v oblasti klímy. Komisia poskytla písomné odpovede na príspevky, ktoré konferencia COSAC prijala na oboch svojich plenárnych zasadnutiach. 6. Úloha regionálnych parlamentov Regionálne parlamenty nepriamo prispievajú k vzťahom Komisie s národnými parlamentmi. Podľa protokolu č. 2 k zmluvám pri kontrole subsidiarity v návrhoch legislatívnych aktov EÚ je vecou každého národného parlamentu, aby sa pri vydávaní odôvodnených stanovísk prípadne poradil s regionálnymi parlamentmi s legislatívnou právomocou. Poslanci regionálnych parlamentov sú takisto zastúpení vo Výbore regiónov, ktorý vykonáva monitorovanie prostredníctvom siete na monitorovanie subsidiarity a online platformy určenej na podporu zapojenia regionálnych parlamentov s legislatívnou právomocou do systému včasného varovania pri porušovaní zásady subsidiarity (REGPEX). Hoci v zmluvách nie je výslovné ustanovenie o priamej interakcii medzi Komisiou a regionálnymi parlamentmi, niektoré regionálne parlamenty (predovšetkým z Nemecka) predložili uznesenia priamo Komisii, pričom vyjadrili pripomienky k subsidiarite (Landtag Bavorsko), budúcnosti Európy (Landtag Bádensko-Württembersko) a k politickým aspektom niekoľkých návrhov Komisie. Regionálne parlamenty teda zdôraznili, že majú záujem priamo sa vyjadrovať k tvorbe európskej politiky. V roku 2019 Rada regionálnych parlamentov oblasti Grande Région predložila odporúčania k politike súdržnosti, moselskej vodnej ceste, otázkam cezhraničnej zamestnanosti, obehovému hospodárstvu, železničnej doprave, podpore viacjazyčnosti a digitálnemu občianskoprávnemu súdu. Komisia v zásade odpovedala na všetky uznesenia, ktoré jej predložili regionálne parlamenty alebo združenia regionálnych parlamentov. Flámsky parlament zaslal Komisii stanovisko k stratégii EÚ po brexite prostredníctvom belgického federálneho parlamentu. Komisárka Creţuová a hlavný vyjednávač EÚ Barnier sa zúčastnili na 8. európskom samite regiónov a miest, ktorý zorganizoval Európsky výbor regiónov 14. – 15. marca 2019 v Bukurešti. S predsedníčkou Konferencie európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE) Donatellou Porziovou diskutovali o otázkach regionálnej politiky a o vplyve brexitu.