EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 10. 2016 COM(2016) 662 final 2016/0325(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o účasti Únie

v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA),

na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty {SWD(2016) 331 final}

{SWD(2016) 332 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V oblasti Stredozemia trpí 180 miliónov ľudí nedostatkom vody, vysoká úroveň jej nedostatku je teda pre túto oblasť vo všeobecnosti charakteristická. Práve preto je také dôležité udržateľné riadenie systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti. Zmena klímy má v tejto oblasti za následok čoraz závažnejší nedostatok vody, čo má významný vplyv na poľnohospodárstvo. Väčšina dostupnej vody sa využíva na zavlažovanie. To znamená, že takýto nedostatok vedie k zníženej a nepravidelnej úrode a následne k ďalšiemu tlaku na prírodné zdroje a na schopnosť zásobovať obyvateľov regiónu čistou vodou a cenovo dostupnými potravinami. To má zasa negatívny účinok na výživu, zdravie, živobytie, životnú úroveň a úroveň blahobytu. Tento sociálny a hospodársky tlak je hlavnou príčinou nestability. Prispieva tiež k migrácii, a to vnútornej, keď sa početné rodiny poľnohospodárov sťahujú do miest, aj vonkajšej, keď časť obyvateľstva migruje najmä do Európy. Neudržateľné riadenie systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia je spôsobené množstvom činiteľov vrátane politickej nestability, zmeny klímy a rýchlo rastúceho počtu obyvateľov. Jedným z hlavných dôvodov tohto stavu je, že chýba súbor spoločných inovačných riešení prispôsobených realite regiónu a ľahko prenosných v rámci neho. Tieto riešenia nie sú v dohľade, pretože celková úroveň investícií v oblasti výskumu a inovácií v Stredozemí nie je primeraná veľkosti regionálnych problémov. Výška investícií sa tiež veľmi líši od krajiny ku krajine. Financovanie nie je nasmerované k riešeniu problémov s vodou a potravinami a príslušné zainteresované strany (napríklad súkromný sektor) nemajú vždy v oblasti výskumu a inovácií dostatočne silné kapacity. Úsilie o spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií medzi členskými štátmi Únie a krajinami južného a východného Stredozemia je navyše príliš rozdrobené (väčšinou upravené dvojstrannými dohodami), aby malo významný dosah. V tejto súvislosti a vzhľadom na migráciu je osobitne významná a dôležitá iniciatíva spoločného programu PRIMA, ktorú vedú zúčastnené štáty z Únie a južného Stredozemia. V iniciatíve sa uplatňuje prístup nového partnerstva v oblasti migrácie pre posilnenú finančnú spoluprácu s členskými štátmi a inými partnermi. Ukazuje, ako môže politika v oblasti výskumu priniesť efektívnu koordináciu využitím pákového efektu štátnych rozpočtov a spojením krajín Stredozemia pri riešení dlhodobých spoločných problémov. Strategickým cieľom programu je vyvinúť spoločné inovačné riešenia v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami, ktoré región Stredozemia naliehavo potrebuje. Dosiahnutím tohto strategického cieľa sa zabezpečí väčšia účinnosť, nákladová efektívnosť a udržateľnosť systémov zásobovania vodou a potravinami. Výskum a inovácie by takýmto spôsobom mohli pomôcť riešiť väčšie problémy vo vzťahu k výžive, zdraviu a sociálnemu blahobytu, a napokon pomôcť riešiť trendy hromadnej migrácie. V rámci politík v oblasti výskumu a inovácií by sa tak mohol maximálne využiť pákový efekt na riešenie problému migrácie v súlade s oznámením Komisie o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, [COM(2016) 385]. •Inštitucionálny základ Proces vedúci k spoločnému programu PRIMA sa začal Euro-stredozemskou konferenciou o vede, technológiách a inovácii, ktorá sa uskutočnila v Barcelone v roku 2012. Zámerom je posilniť euro-stredozemskú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií ako súčasť širších cieľov vonkajšej politiky Únie s ohľadom na južné susedstvo. Viacero predsedníctiev Rady zdôraznilo potrebu vytvoriť regionálne partnerstvo na riešenie hlavných spoločných problémov vrátane dostupnosti vody a koordinácie riadenia, inovácií a inštitúcií. Základnou myšlienkou regionálneho partnerstva je pracovať v dlhodobom štruktúrovanom rámci na základe spoločnej zodpovednosti, vzájomného záujmu a spoločných výhod. Rada pre konkurencieschopnosť na svojom zasadnutí, ktoré sa uskutočnilo 5. decembra 2014, vyzvala Komisiu, aby posúdila, či by účasť Únie v spoločnom programe PRIMA na základe článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) bola odôvodnená vzhľadom na dosah cieľov a rozsah požadovaných zdrojov. Rada vo svojich záveroch privítala najmä zameranie programu na rozvoj a vykonávanie inovačných integrovaných riešení na udržateľné riadenie systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia. Rada to považovala za prioritu s cieľom zlepšiť zdravie, blahobyt a spoločensko-kultúrne podmienky obyvateľstva v oblasti Stredozemia a podporiť hospodársky rast. V decembri 2014 potom členské štáty a tretie krajiny z oblasti Stredozemia predložili Komisii návrh na účasť v spoločnom programe PRIMA. Na základe záverov Rady pre konkurencieschopnosť a po formálnom predložení návrhu komisár pre výskum, vedu a inováciu Carlos Moedas požiadal útvary Komisie, aby pripravili posúdenie vplyvu dostupných politických možností vrátane iniciatívy založenej na právnom základe článku 185 ZFEÚ. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Spoločný program PRIMA patrí do inštitucionálneho kontextu, ktorým sa na najvyššej politickej úrovni zdôraznila potreba posilniť spoluprácu Únie s krajinami južného Stredozemia v kľúčových oblastiach systémov zásobovania vodou a potravinami a súvisiacich oblastiach. V rámci programu PRIMA sa kľúčové regionálne problémy v oblasti výskumu a inovácií stávajú súčasťou širších sociálno-ekonomických a geopolitických cieľov. Program má doplniť nedávne príslušné inštitucionálne opatrenia v politikách Únie mimo oblasti výskumu a inovácií. Ide o tieto politiky: a) diplomacia v oblasti vody (závery Rady pre zahraničné veci z 22. júla 2013)

Účinky zmeny klímy a demografického a hospodárskeho vývoja spojené s tlakom na kvalitu a dostupnosť vody a hospodárenie s ňou predstavujú hlavné bezpečnostné problémy, ktoré môžu viesť k napätiu a konfliktom z dôvodu prístupu k vode. Únia v tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu pri podpore diplomacie v oblasti vody na celom svete a vo vzťahu k cezhraničným vodám v Európe, a to vrátane presadzovania iniciatív v oblasti vody s krajinami v susedstve EÚ a ďalšími krajinami určenými v rámci mapovania bezpečnosti vôd EÚ; b) preskúmanie európskej susedskej politiky (ESP) (závery Rady pre zahraničné veci zo 14. decembra 2015) Rada privítala preskúmanie ESP ako kľúčovú politickú prioritu Únie v nadchádzajúcich rokoch. Jeho súčasťou je kľúčová úloha výskumu a inovácií z hľadiska sociálno-ekonomického rozvoja v susedstve a podpora účasti krajín európskeho susedstva v iniciatívach EÚ, ktorá im pomôže modernizovať a diverzifikovať ich hospodárstva; c) ciele trvalo udržateľného rozvoja (závery Rady pre zahraničné veci z 26. mája 2015) V tejto súvislosti sa odkazuje na záväzky programu Horizont 2020 v oblasti podpory trvalo udržateľného rozvoja, a to v rámci Únie aj s medzinárodnými partnermi, ako aj na potrebu podporovať vedu, technológie a inovácie ako súčasť celkového prístupu v oblasti odstraňovania chudoby a presadzovania trvalo udržateľného rozvoja, ktorý bol prijatý na obdobie po roku 2015; d) migrácia (závery Rady pre zahraničné veci z 12. októbra 2015 a 17. – 18. marca 2016) V týchto záveroch Rady sa uznáva, že migračnú krízu v susedstve EÚ i mimo neho zhoršuje chudoba, slabý sociálno-ekonomický rozvoj a porušovanie ľudských práv, a požaduje sa silná vonkajšia migračná a azylová politika EÚ. Rada zároveň obnovila svoj záväzok, pokiaľ ide o mobilizáciu všetkých nástrojov a politík na riešenie základných príčin migračných tokov, najmä zlých sociálno-ekonomických podmienok a zmeny klímy; e) európska diplomacia v oblasti klímy po 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (závery Rady pre zahraničné veci z 15. februára 2016) V celkovom kontexte diplomacie v oblasti klímy Rada odkazuje na vypracovanie akčného plánu diplomacie v oblasti klímy vrátane opatrení týkajúcich sa úsilia zameraného na vzťah zmeny klímy, prírodných zdrojov (vrátane vody), prosperity, stability a migrácie. •Súlad s ostatnými politikami Únie Ciele sú v súlade s vymedzením problému a zahŕňajú súvisiace problémy v oblasti výskumu a inovácií, pričom zabezpečujú vzájomnú súčinnosť s európskymi, stredozemskými a globálnymi politikami. Program PRIMA je v súlade najmä s nedávnym oznámením Komisie o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, [COM(2016) 385]. Sústreďuje sa na riešenie základných príčin migrácie a núteného vysídľovania prostredníctvom „všetkých politík EÚ vrátane vzdelávania, výskumu, zmeny klímy, energetiky, životného prostredia a poľnohospodárstva“. V rámci programu sa tiež podporujú nové modely rozvojovej spolupráce zahŕňajúce súkromný sektor, inovačné finančné mechanizmy a investície v oblasti malých a stredných podnikov a trvalo udržateľnej infraštruktúry. V programe Horizont 2020 už boli ako dva z prioritných spoločenských problémov, ktoré sa majú riešiť podporou investícií v oblasti výskumu a inovácií, určené „opatrenia v oblasti klímy, životné prostredie, efektívne využívanie zdrojov a suroviny“ a „potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, morský a námorný výskum a výskum v oblasti vnútrozemských vôd a biohospodárstvo“. V programe sa zároveň uznáva, že činnosti v oblasti výskumu a inovácií zamerané na riešenie týchto problémov by sa mali vykonávať na úrovni EÚ a na vyšších úrovniach, a to vzhľadom na nadnárodnú a globálnu povahu klímy a životného prostredia, ich rozsah a zložitosť a medzinárodný aspekt potravinového a poľnohospodárskeho dodávateľského reťazca. Ukazuje sa, že ciele v oblasti výskumu a inovácií týkajúce sa systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia sú konzistentné a relevantné z hľadiska týchto iniciatív: • rozvojový program na obdobie po roku 2015 a ciele trvalo udržateľného rozvoja, • barcelonský proces, ktorý sa začal v novembri 1995 z iniciatívy euro-stredozemských ministrov zahraničných vecí a príslušné oznámenie Barcelonský proces: Únia pre Stredozemie [KOM(2008) 319], ktorým sa vytvorilo mnohostranné partnerstvo zamerané na regionálne a nadnárodné projekty, • oznámenie Posilnenie a zameranie medzinárodnej spolupráce EÚ v oblasti výskumu a inovácií: strategický prístup [COM(2012) 497], ktorým sa stanovuje zameranie na posilnenie integrácie susedstva do Európskeho výskumného priestoru alebo zosúladenie jeho činností s týmto priestorom. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh programu PRIMA je založený na článku 185 ZFEÚ. Tento nástroj umožňuje EÚ, aby pri vykonávaní viacročného rámcového programu po dohode s príslušnými členskými štátmi stanovila svoju účasť na výskumných a rozvojových programoch, na ktorých sa spoločne podieľa niekoľko členských štátov, vrátane účasti na štruktúrach vytvorených na vykonávanie týchto programov. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

PRIMA je spoločný program vychádzajúci a zložený z vnútroštátnych programov a činností, ktoré riadia a vykonávajú zúčastnené členské štáty a pridružené krajiny s podporou a účasťou EÚ. V návrhu Komisie, ktorý sa týka programu Horizont 2020, sa predpokladá účasť EÚ v programe PRIMA podľa článku 185 ZFEÚ. Pre EÚ je to primeraný nástroj na podporu tejto iniciatívy, keďže umožňuje koordináciu vnútroštátnych výskumných programov aj účasť EÚ v spoločnom programe. Vnútroštátne, dvojstranné a nadnárodné programy, ktoré sa doposiaľ používali na zlepšenie výskumu a inovácií v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami sa ukázali ako nedostatočné na riešenie cezhraničných otázok a prilákanie ďalších verejných a súkromných investícií. Problémy spojené so systémami zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia sú navyše komplexné, navzájom prepojené, nadnárodné a mnohosektorové. Vyžadujú si výskum presahujúci hranice jednotlivých disciplín a integrované riešenia zahŕňajúce inováciu. Prijatiu najvhodnejších opatrení môžu napomáhať aj iné činitele, akými sú sociálne správanie vidieckych spoločenstiev, hospodárske obmedzenia či stabilita právnych a inštitucionálnych rámcov. S takouto komplexnosťou by si sotva niektorá krajina poradila sama. Zo skúseností s podobnými iniciatívami podľa článku 185 ZFEÚ vyplýva, že opatrenia na úrovni Únie môžu viesť k vzniku dobre koordinovaného a integrovaného programu, a to: a) získaním potrebného rozsahu a dosahu a zabezpečením kritického množstva zdrojov; b) podnietením pákových efektov a vplyvom a dôsledkami z hľadiska vonkajších politík EÚ a migrácie; c) príspevkom ku globálnej spolupráci a južnému susedstvu. •Proporcionalita Tento návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Účasť Únie na programe PRIMA bude prebiehať v medziach právomocí podľa ZFEÚ a bude len uľahčovať a podporovať, a to aj finančne, splnenie cieľov programu PRIMA zúčastnenými štátmi. Zúčastnené štáty budú musieť spolupracovať, aby lepšie koordinovali, zosúladili a integrovali príslušné vnútroštátne programy alebo činnosti, a napokon vypracovali spoločný dlhodobý strategický výskumný program. Pozri tiež správu o posúdení vplyvu v oddiele 6.5. •Výber nástroja Zo záverov konzultačných činností so zainteresovanými stranami a z analýzy a porovnania možností v posúdení vplyvu vyplýva, že článok 185 ZFEÚ je najvhodnejším spôsobom na dosiahnutie cieľov programu PRIMA. Pre článok 185 ZFEÚ sa rozhodli aj zúčastnené štáty. Iniciatíva podľa článku 185 ZFEÚ je najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom zásahu na dosiahnutie strategických a špecifických cieľov programu PRIMA. V porovnaní s inými nástrojmi bude mať iniciatíva podľa článku 185 ZFEÚ pravdepodobne najvyšší celkový pákový efekt so stabilnými, dlhodobými a integrovanými účinkami. Článok 185 ZFEÚ by ďalej umožnil vytvorenie rovnocennejšieho vzťahu so susednými krajinami. Únia a príslušné krajiny spoločne určia svoje vzájomné priority a vstúpia do novej fázy spolupráce v súlade s prioritami európskej susedskej politiky. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami V rámci posudzovania vplyvu programu PRIMA sa organizovali dve hlavné konzultačné činnosti: • 12-týždňová verejná konzultácia online od 1. februára do 24. apríla 2016, • podujatie zainteresovaných strán na Malte, ktoré sa uskutočnilo 17. marca 2016.

Svoje názory poskytli rôzne európske zainteresované strany a zainteresované strany z južného Stredozemia pôsobiace vo výskume, v akademickej obci, priemysle a občianskej spoločnosti. Pri príprave návrhu sa v plnej miere prihliadalo na množstvo doručených príspevkov a vstupov. Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili na konzultáciách, zväčša uprednostňovali možnosť použitia článku 185 ZFEÚ. •Získavanie a využívanie expertízy Na podporu posudzovania vplyvu bola zostavená skupina externých odborníkov (skupina expertov pre program PRIMA) zo stredozemských aj nestredozemských členských štátov a tretích krajín. Zistenia skupiny sa porovnali so zisteniami z iných zdrojov (napríklad rešerš literatúry, ktorú uskutočnili útvary Komisie, výsledky verejných konzultácií online) a zohľadnili pri posudzovaní vplyvu. •Posúdenie vplyvu Pri posudzovaní vplyvu boli zistené rôzne možnosti politiky, ktoré sa líšili z hľadiska rozsahu pôsobnosti, zemepisného pokrytia a druhu použitého nástroja. Všetky tieto možnosti boli preverené s použitím nástroja č. 14 zo súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu. Na základe toho boli vybrané tieto politické možnosti: možnosť 0: žiadna zmena politiky – základný scenár – v rámci programu Horizont 2020 sa bude naďalej vo všeobecnosti ad hoc poskytovať podpora, pokiaľ ide o otázky vody a potravín. Zavedenie osobitných iniciatív zameraných na integrovanie stredozemských systémov výskumu a inovácií nie je pravdepodobné. Jednotlivé opatrenia by zvyčajne trvali tri až štyri roky a mali by obmedzený dosah; možnosť 1: opatrenie spolufinancované v rámci nástroja ERA-NET – hlavnou činnosťou podľa programu Horizont 2020 je uskutočňovanie jednotnej spolufinancovanej spoločnej výzvy na predkladanie návrhov pre každé opatrenie, ktorá povedie k financovaniu nadnárodných projektov v oblasti výskumu a/alebo inovácií. Jednotlivé opatrenia by zvyčajne trvali päť rokov. Táto možnosť by pozostávala zo súboru opatrení spolufinancovaných v rámci nástroja ERA-NET obmedzených na zvyšok programu Horizont 2020. Rozmer inovácie by nebolo možné zásadne riešiť, keďže vnútroštátne programy, ktorých činnosti by boli predmetom spolupráce a koordinácie, sa sústreďujú najmä na výskumné činnosti verejných výskumných organizácií. V rámci možnosti 1 sa neočakáva integrácia vnútroštátnych programov financovania do spoločného strategického výskumného programu; možnosť 2: spoločný program PRIMA založený na článku 185 ZFEÚ – táto možnosť umožňuje EÚ stanoviť svoju účasť na výskumných a rozvojových programoch, na ktorých sa spoločne podieľa niekoľko členských štátov, vrátane účasti na štruktúrach vytvorených na vykonávanie týchto programov. V článku 26 nariadenia o rámcovom programe Horizont 2020 sa špecifikujú podmienky a kritériá na určenie a navrhnutie iniciatívy podľa článku 185 ZFEÚ. Okrem iných kritérií môže Komisia navrhnúť iniciatívy podľa článku 185 ZFEÚ, len ak je potrebná špecializovaná vykonávacia štruktúra a zúčastnené krajiny sa vo veľkej miere zaviazali k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Táto možnosť zahŕňa vypracovanie komplexného strategického výskumného programu a jeho úplné vykonanie prostredníctvom viacerých nadnárodných výziev na predkladanie návrhov, pričom tento program realizujú viaceré zúčastnené štáty a vykonáva sa prostredníctvom špecializovanej vykonávacej štruktúry (ďalej len „subjekt financujúci ŠVŠ“). Zvyčajne ide o dlhodobý záväzok (desať rokov). Únia by poskytovala finančnú podporu tak, že by vnútroštátne investície navýšila o rovnakú sumu. Táto možnosť je najlepšia na dosiahnutie špecifických a všeobecných cieľov a vykonávanie množstva pilotných a demonštračných projektov v strategicky dôležitých oblastiach týkajúcich sa systémov zásobovania vodou a potravinami. V plnej miere sa v nej zohľadňujú všetky skúsenosti získané pri vykonávaní minulých a prebiehajúcich iniciatív podľa článku 185 ZFEÚ, a to pokiaľ ide o riadenie finančného príspevku Únie, dosahovanie účinkov atď. Vďaka primeraným kontrolám ex-ante, podávaniu finančných správ a kontrolám ex-post je uspôsobená aj na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia a na ochranu finančných záujmov Únie. Tieto možnosti sa navzájom porovnali s prihliadnutím na ich pravdepodobný vplyv, pričom ako referenčný bod sa použil základný scenár a uplatnili sa tieto kritériá: účinnosť: navrhovanými možnosťami by sa mal zlepšiť rámec výskumu a inovácií v oblasti Stredozemia týkajúci sa systémov zásobovania vodou a potravinami, efektívnosť: navrhovanými možnosťami by sa mali dosiahnuť účinky s najlepším pomerom nákladov a prínosov, konzistentnosť s inými politikami: navrhované možnosti by mali byť v súlade s inými politikami a programami EÚ a vnútroštátnymi politikami a programami v oblasti výskumu a inovácií a s medzinárodnými politikami zameranými na koordináciu a spoluprácu. Z minulých a prebiehajúcich iniciatív podľa článku 185 ZFEÚ vyplýva, že takáto iniciatíva pravdepodobne bude mať silný pákový efekt na vnútroštátne verejné finančné prostriedky so stabilnými, dlhodobými a integrovanými účinkami, pričom pomôže: dosiahnuť želaný účinok na štruktúru vnútroštátnych politík a programov v oblasti výskumu a inovácií a integrovať tieto politiky a programy, umožniť vypracovanie stabilných, dlhodobých spoločných strategických výskumných programov s primeraným rozsahom a dosahom činností, podporiť zosúladenie vnútroštátnych programov v oblasti výskumu a inovácií, umožniť zapojenie partnerských krajín za rovnakých podmienok, umožniť štrukturálne zapojenie rôznych typov zainteresovaných strán, a to verejných aj súkromných, spojenie a maximálne využitie ich poznatkov a finančných zdrojov,

trvalým spôsobom posilniť kapacity v oblasti výskumu a inovácií. •Základné práva Iniciatíva je v súlade s článkom 37 Charty základných práv EÚ o ochrane životného prostredia: „Vysoká úroveň ochrany životného prostredia a zlepšovanie kvality životného prostredia sa musia začleniť do politík Únie a zabezpečiť v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja.“ 4.VPLYV NA ROZPOČET V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom k tomuto rozhodnutiu sa uvádzajú orientačné vplyvy na rozpočet. Príspevok EÚ dosiahne výšku až 200 miliónov EUR vrátane príspevku Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO). Finančné krytie vychádza zo súčasných cien. Príspevok EÚ bude súčasťou vykonávania programu Horizont 2020 – rámcového programu pre výskum a inováciu: z GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka: –spoločenská výzva 2 „Výskum a inovácie súvisiace s poľnohospodárstvom – Zabezpečenie dostatočných dodávok bezpečných a vysokokvalitných potravín“, z GR pre výskum a inovácie: –spoločenská výzva 2 „Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, morský a námorný výskum a výskum v oblasti vnútrozemských vôd a biohospodárstvo“, –spoločenská výzva 5 „Opatrenia v oblasti klímy, životné prostredie, efektívne využívanie zdrojov a suroviny“, –vedúce postavenie priemyslu. Maximálna výška príspevku EÚ na administratívne náklady dosiahne najviac 5 %. To zodpovedá sume 10 miliónov EUR. Príspevok EÚ bude riadiť vykonávacia štruktúra programu Prima PRIMA-IS (nepriame hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ). Pred delegovaním riadenia a presunom finančných prostriedkov bude PRIMA-IS predmetom posúdenia ex-ante v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách s cieľom posúdiť jej spôsobilosť na vykonávanie programu vrátanie prijímania, prideľovania a monitorovania finančného príspevku EÚ v rámci nepriameho hospodárenia s rozpočtom EÚ. Ustanoveniami rozhodnutia a dohody o delegovaní, ktorá sa má uzavrieť medzi Komisiou a špecializovanou vykonávacou štruktúrou, sa zabezpečuje ochrana finančných záujmov EÚ. Riziko nevymáhateľnosti je kryté finančnými zárukami, ktoré budú musieť zúčastnené štáty poskytnúť včas a najneskôr pred podpisom dohody o delegovaní. Zúčastnené štáty a EÚ sa vopred zaväzujú prispievať do programu PRIMA. Záväzok EÚ vo výške 200 miliónov EUR zo súčasného viacročného finančného rámca sa použije najmä na financovanie nepriamych opatrení vyplývajúcich z výziev vyhlásených štruktúrou PRIMA-IS. Patrí k nim súbor siedmich ročných pracovných plánov (2018 – 2024) s posledným príspevkom Komisie v roku 2020, ktorý sa použije na financovanie projektov vyplývajúcich z výziev v rokoch 2020 – 2024. Zúčastnené štáty v ročnom pracovnom pláne opíšu svoje činnosti financované v rámci vnútroštátnych programov a príslušné rozpočty vyčlenené na tieto činnosti. Zúčastnené štáty boli upozornené na to, že už v prvých rokoch vykonávania programu budú musieť poskytnúť značné záväzky a priznať iniciatíve prednostné postavenie, aby vyrovnali vopred prijatý vysoký záväzok z rozpočtu Únie. Príspevok EÚ na každý ročný pracovný plán nepresiahne záväzok zúčastnených štátov voči tomuto plánu. Zabezpečí sa tým, aby príspevky z finančných prostriedkov EÚ a zúčastnených štátov boli prinajmenšom vyvážené. Mechanizmus, ktorý takto vznikne, umožní znížiť záväzok EÚ, ak zúčastnené štáty nesplnia záväzky podľa očakávania.

V legislatívnom návrhu sa navyše ako podmienka finančného príspevku EÚ predpokladá, že Komisia posúdi záväzky zúčastnených štátov prijaté v prvých dvoch ročných pracovných plánoch. Po tomto hodnotení sa môže maximálny príspevok EÚ revidovať v súlade s platnými zárukami týkajúcimi sa ukončenia, zníženia alebo pozastavenia finančného príspevku EÚ, ktorými sa stanovuje, že „ak zúčastnené štáty na financovanie programu PRIMA neprispievajú, prispievajú čiastočne alebo oneskorene, Komisia môže ukončiť, úmerne znížiť alebo pozastaviť finančný príspevok Únie, pričom zohľadní výšku finančných prostriedkov, ktoré zúčastnené štáty poskytli na realizáciu programu PRIMA.“ 5.ĎALŠIE PRVKY •Ročné pracovné plány, pravidlá monitorovania, hodnotenia a podávania správ Ročné pracovné plány v rámci programu PRIMA zabezpečia konzistentnosť a koordináciu všetkých činností a ich orientáciu na dosahovanie prevádzkových, špecifických a všeobecných cieľov programu PRIMA. Ročný pracovný plán, ktorý musí byť schválený Komisiou, bude zahŕňať: – nadnárodné výzvy na predkladanie návrhov, ktoré sa majú financovať prostredníctvom PRIMA-IS s príspevkom EÚ v súlade s pravidlami účasti programu Horizont 2020, – činnosti financované len zúčastnenými štátmi, ktoré sa za určitých podmienok započítavajú do paritného financovania s príspevkom Únie. Po priaznivom externom hodnotení v rámci medzinárodného partnerského preskúmania s ohľadom na ciele spoločného programu PRIMA sa tieto činnosti zaradia do ročného pracovného plánu. Vykonávať sa budú v súlade so spoločnými zásadami, na ktorých sa dohodnú zúčastnené štáty a Komisia. Tieto činnosti budú zahŕňať výzvy v rámci programov zúčastnených štátov pre nadnárodné projekty, ktoré bude organizovať PRIMA-IS (vrátane hodnotenia návrhov). Činnosti by mali čoraz väčšmi riešiť aj vyššie úrovne technologickej pripravenosti vymedzené vo všeobecných prílohách k pracovným programom programu Horizont 2020. Výročné správy PRIMA-IS budú zahŕňať obe tieto línie. Tým sa umožňuje pozorné monitorovanie útvarmi Komisie a v prípade potreby uľahčuje prijatie nápravných opatrení, najmä pokiaľ ide o zníženie príspevkov EÚ pre jednotlivé ročné pracovné plány, ak sa pri vykonávaní činností zúčastnenými štátmi nezachováva potrebná úroveň záväzku tak, aby zodpovedal záväzku EÚ. Generálne riaditeľstvo pre výskum a inováciu prijalo pre iniciatívy podľa článku 185 ZFEÚ štandardné pravidlá dohľadu. Tieto pravidlá sa budú vzťahovať aj na spoločný program PRIMA. Ich účinnosť by sa mala hodnotiť na úrovni programu (so zameraním na to, či sa dosiahli celkové ciele) aj na vnútroštátnej úrovni (so zameraním na ciele jednotlivých krajín). V základnom akte sú jasne odlíšené povinnosti útvarov Komisie a povinnosti PRIMA-IS a zúčastnených štátov týkajúce sa mechanizmov monitorovania a auditu. Ďalej sa rozpracujú v dohode o delegovaní medzi Komisiou a PRIMA-IS. Predpokladá sa priebežné a záverečné nezávislé hodnotenie. Komisia zároveň zabezpečí, aby sa pri všetkých opatreniach prijatých a podporených ako súčasť tejto iniciatívy rešpektovala Charta základných práv EÚ. •Odchýlky od pravidiel účasti programu Horizont 2020 Prístup vybraný pre možnosť programu PRIMA podľa článku 185 ZFEÚ si vyžaduje len obmedzené odchýlky od pravidiel účasti programu Horizont 2020. Na zabezpečenie vyváženej základnej účasti v nepriamych opatreniach v severojužnej línii by ako odchýlka od článku 9 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 minimálny počet účastníkov mal byť tri právne subjekty usadené v troch rôznych zúčastnených štátoch, z ktorých jeden je usadený v členskom štáte alebo v krajine pridruženej k programu Horizont 2020 a jeden v tretej krajine, ktorá môže ale nemusí byť pridružená k programu Horizont 2020. Odchýlka od článku 9 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 je potrebná s cieľom zabezpečiť, aby minimálne podmienky oprávnenosti pre účasť v nepriamych opatreniach s minimálnou podmienkou účasti jedného právneho subjektu neboli diskriminačné pre subjekty usadené v tretích krajinách, ktoré sa na programe PRIMA podieľajú ako zúčastnené štáty. Uplatňovala by sa len vo výnimočnom prípade, ak by výzvy na prekladanie návrhov v ročnom pracovnom pláne zahŕňali opatrenia s jedným príjemcom a bola by podmienená súhlasom Komisie. Odchýlky od článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 sú potrebné na rozšírenie spolupráce prostredníctvom spoločných výziev, ktoré vyhlasuje vykonávacia štruktúra programu PRIMA, na právne subjekty, ktoré nie sú tretími krajinami ani medzinárodnými organizáciami. 2016/0325 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o účasti Únie

v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA),

na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 185 a článok 188 druhý odsek, so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu zdôraznila potrebu vytvoriť priaznivé podmienky pre investície do vedomostí a inovácií s cieľom dosiahnuť v Únii inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Európsky parlament aj Rada túto stratégiu potvrdili. (2)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 sa zriadil program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (ďalej len „program Horizont 2020“). Program Horizont 2020 je zameraný na dosiahnutie väčšieho vplyvu na výskum a inovácie prispievaním k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, a to aj prostredníctvom účasti Únie v programoch, na ktorých sa podieľajú niektoré členské štáty. (3)Cieľom partnerstiev v rámci verejného sektora by malo byť vytváranie užších synergií, posilňovanie koordinácie a zabránenie zbytočnej duplicite s výskumnými programami Únie a medzinárodnými, vnútroštátnymi a regionálnymi výskumnými programami, pričom tieto partnerstvá by mali plne rešpektovať všeobecné zásady programu Horizont 2020, najmä zásady týkajúce sa otvorenosti a transparentnosti. (4)Nariadením (EÚ) č. 1291/2013 sa ako dve prioritné spoločenské výzvy, ktoré sa majú riešiť podporou investícií v oblasti výskumu a inovácií, určili „opatrenia v oblasti klímy, životné prostredie, efektívne využívanie zdrojov a suroviny“ a „potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, morský a námorný výskum a výskum v oblasti vnútrozemských vôd a biohospodárstvo“. Nariadením (EÚ) č. 1291/2013 sa okrem toho uznáva, že činnosti v oblasti výskumu a inovácií týkajúce sa týchto výziev by sa vzhľadom na cezhraničnú a celosvetovú povahu klímy a životného prostredia, ich rozsah a zložitosť a medzinárodný rozmer potravinového a poľnohospodárskeho dodávateľského reťazca mali vykonávať na úrovni Únie a ďalších vyšších úrovniach. (5)V nariadení (EÚ) č. 1291/2013 sa uznáva, že na účinné riešenie spoločných problémov je potrebná medzinárodná spolupráca s tretími krajinami. Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií je kľúčovým aspektom globálnych záväzkov Únie a zohráva dôležitú úlohu v partnerstvách Únie so susednými krajinami. Táto spolupráca sa riadi prístupom prijatým v európskej susedskej politike na rozlíšenie miery spolupráce s jednotlivými krajinami v susedstve na základe ich záväzku voči Únii. (6)Komisia vo svojom oznámení zo 7. júna 2016 o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy zdôraznila, že je potrebné využiť všetky politiky vrátane výskumu a inovácií na riešenie základných príčin migrácie prostredníctvom nového modelu spolupráce so súkromnými investormi, ktorý sa zameria na využitie pákového efektu na obmedzené rozpočtové zdroje a sústredí sa na malé a stredné podniky (MSP) a udržateľnú infraštruktúru. (7)Skupina 19 krajín z oblasti Stredozemia 23. decembra 2014 predložila Komisii návrh iniciatívy spoločného programu partnerstvo pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA). Spomedzi nich sa 14 krajín dohodlo na tom, že budú spoločne realizovať iniciatívu programu PRIMA a vyčlenenia na ňu finančné príspevky: Cyprus, Česká republika, Francúzsko, Grécko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Portugalsko a Španielsko ako členské štáty Únie, Izrael a Tunisko ako tretie krajiny pridružené k programu Horizont 2020 a Egypt, Libanon a Maroko ako tretie krajiny nepridružené k programu Horizont 2020. (8)Cieľom programu PRIMA je vykonávanie spoločného programu na vývoj a prijímanie inovačných a integrovaných riešení na zlepšenie účinnosti, spoľahlivosti, bezpečnosti a udržateľnosti výroby potravín a zásobovania vodou v oblasti Stredozemia. Program PRIMA by mal prispievať k dosahovaniu nedávno schválených cieľov udržateľného rozvoja a k nadchádzajúcej stratégii EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj. (9)Na zabezpečenie účasti tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu Horizont 2020, teda Egypta, Libanonu a Maroka, v programe PRIMA by sa mali vyžadovať medzinárodné dohody medzi Úniou a týmito tretími krajinami, aby sa na ne rozšíril právny režim stanovený týmto rozhodnutím. (10)V súlade s cieľmi programu Horizont 2020 by na účasť v programe PRIMA mal mať právo každý ďalší členský štát a tretia krajina pridružená k programu Horizont 2020, ak sa zaviaže prispievať k financovaniu programu PRIMA. (11)Na dosiahnutie cieľov programu PRIMA by mala byť možná účasť akejkoľvek ďalšej tretej krajiny, ktorá nie je pridružená k programu Horizont 2020, najmä krajín južného Stredozemia, ak sa zaviaže prispievať k financovaniu programu PRIMA a ak PRIMA-IS schváli je účasť. Jej účasť by sa tiež mala stanoviť v príslušnej medzinárodnej dohode medzi takouto treťou krajinou a Úniou. (12)Na zabezpečenie spoločného vykonávania programu PRIMA by sa mala zriadiť vykonávacia štruktúra (ďalej len „PRIMA-IS“). PRIMA-IS by mala byť príjemcom finančného príspevku Únie a mala by zabezpečovať účinné vykonávanie programu PRIMA. (13)Finančný príspevok Únie by mal byť viazaný na formálne záväzky zúčastnených štátov, že budú prispievať k financovaniu programu PRIMA a na plnenie týchto záväzkov v súlade s podmienkami tohto rozhodnutia. V záujme flexibility by zúčastnené štáty mali mať možnosť dobrovoľne prispievať k financovaniu PRIMA-IS, pokiaľ ide o financovanie nepriamych opatrení, čím by sa dosiahol vysoký stupeň finančnej integrácie. Zúčastnené štáty by mali okrem toho finančne alebo vecne prispievať k činnostiam vykonávaným bez príspevku Únie. Obdobie, počas ktorého zúčastnené štáty musia poskytovať svoj príspevok, by sa malo jasne vymedziť. (14)Mal by sa stanoviť strop pre príspevok Únie v programe PRIMA z finančných prostriedkov programu Horizont 2020. V rámci tohto stropu by mal byť príspevok Únie zhodný s príspevkom zúčastnených štátov programu PRIMA s cieľom dosiahnuť vysoký pákový efekt a zabezpečiť silnejšiu integráciu programov zúčastnených štátov. Malo by sa umožniť použiť obmedzenú časť príspevku Únie na pokrytie administratívnych nákladov PRIMA-IS. (15)Aby sa zabránilo predĺženiu vykonávania programu PRIMA, mal by sa pevne stanoviť termín na začatie posledných činností vrátane posledných výziev na predkladanie návrhov. (16)Činnosti v rámci programu PRIMA by mali byť v súlade s cieľmi programu Horizont 2020 a jeho výskumnými a inovačnými prioritami a so všeobecnými zásadami a podmienkami stanovenými v článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1291/2013. Pri klasifikácii činností v oblasti technologického výskumu, vývoja produktov a demonštračných projektov by v programe PRIMA mali by zohľadnené definície OECD týkajúce sa úrovne technologickej pripravenosti.

(17)Na dosiahnutie cieľov programu PRIMA by PRIMA-IS mala účastníkom opatrení financovaných prostredníctvom PRIMA-IS poskytovať finančnú podporu najmä vo forme grantov. Tieto opatrenia by sa mali vyberať na základe otvorených a súťažných výziev na predkladanie návrhov, za ktoré zodpovedá PRIMA-IS. (18)Výzvy na predkladanie návrhov, ktoré riadi PRIMA-IS, by sa tiež mali uverejňovať na jednotnom portáli pre účastníkov, ako aj prostredníctvom iných elektronických prostriedkov šírenia v rámci programu Horizont 2020, ktoré spravuje Komisia. (19)Finančný príspevok Únie by sa mal spravovať v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a s pravidlami nepriameho hospodárenia stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 1268/2012. (20)Na ochranu finančných záujmov Únie by Komisia mala mať právo znížiť, pozastaviť alebo ukončiť finančný príspevok Únie v prípade, ak sa program PRIMA vykonáva neprimerane, čiastočne alebo oneskorene, alebo ak zúčastnené štáty na financovanie programu PRIMA neprispievajú alebo prispievajú čiastočne alebo oneskorene. (21)Na účasť v nepriamych opatreniach financovaných prostredníctvom PRIMA-IS sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013. Vzhľadom na osobitné prevádzkové potreby programu PRIMA je však potrebné stanoviť odchýlky v súlade s článkom 1 ods. 3 uvedeného nariadenia. (22)Odchýlky od článku 9 ods. 1 písm. b) a článku 9 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 sú potrebné na zohľadnenie osobitostí vyplývajúcich zo zemepisného rozsahu pôsobnosti programu PRIMA ďalšou úpravou minimálnych podmienok oprávnenosti na účasť v nepriamych opatreniach. Na zabezpečenie vyváženej základnej účasti v nepriamych opatreniach v rámci severojužnej línie by ako odchýlka od článku 9 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 minimálny počet účastníkov mal byť tri právne subjekty usadené v troch rôznych zúčastnených štátoch, z ktorých jeden je usadený v členskom štáte alebo v krajine pridruženej k programu Horizont 2020 a jeden je usadený v tretej krajine, ktorá môže ale nemusí byť pridružená k programu Horizont 2020. Odchýlka od článku 9 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 je potrebná s cieľom zabezpečiť, aby minimálne podmienky oprávnenosti na účasť v nepriamych opatreniach neboli diskriminačné pre subjekty usadené v tretích krajinách, ktoré sa na programe PRIMA podieľajú ako zúčastnené štáty. S cieľom zabezpečiť, aby podmienky financovania neboli diskriminačné pre subjekty usadené v tretích krajinách, ktoré sa na programe PRIMA podieľajú ako zúčastnené štáty, by sa malo stanoviť, že popri subjektoch uvedených v článku 10 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 sú na financovanie oprávnené aj právne subjekty usadené v zúčastnených štátoch. Odchýlky od článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 sú potrebné s cieľom umožniť rozšírenie spolupráce prostredníctvom spoločných výziev, ktoré vyhlasuje PRIMA-IS, na právne subjekty, ktoré nie sú tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. (23)Na účely zjednodušenia by sa malo znížiť administratívne zaťaženie všetkých zúčastnených strán. Malo by sa zabrániť zdvojeným auditom a neprimeranému rozsahu dokumentácie a podávania správ. Pri vykonávaní auditov by sa mali podľa potreby zohľadniť špecifiká vnútroštátnych programov. (24)V súlade s nariadením (EÚ) č. 1291/2013 by audity príjemcov finančných prostriedkov Únie poskytnutých v súlade s týmto rozhodnutím mali zabezpečiť zníženie administratívnej záťaže. (25)V priebehu celého cyklu výdavkov by sa mali chrániť finančné záujmy Únie prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, zisťovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby prostredníctvom administratívnych sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. (26)Komisia by mala vykonať priebežné hodnotenie, pri ktorom posúdi najmä kvalitu a efektívnosť programu PRIMA a pokrok pri plnení stanovených cieľov, ako aj konečné hodnotenie, a mala by vypracovať správy o týchto hodnoteniach. (27)Na žiadosť Komisie by PRIMA-IS a zúčastnené štáty mali predložiť všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje na vypracovanie správ o hodnotení programu PRIMA. (28)Cieľom tohto rozhodnutia je posilniť integráciu a zosúladenie systémov a činností v oblasti výskumu a inovácií v stredozemských krajinách, pokiaľ ide o systémy zásobovania vodou a potravinami. Rozsah výskumu a inovácií potrebný na riešenie problémov v oblasti Stredozemia je z dôvodu systémovej povahy hlavných nedostatkov obrovský. Rozsah pôsobnosti výskumu a inovácií je komplexný, multidisciplinárny a vyžaduje si cezhraničný prístup zahŕňajúci rôzne subjekty. Prístup založený na spolupráci s rozsiahlym súborom zúčastnených štátov môže pomôcť zvýšiť požadovaný rozsah a dosah združením finančných a duševných zdrojov. Keďže uvedený cieľ možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie integráciou činnosti jednotlivých štátov do uceleného prístupu Únie, a to spojením oddelených vnútroštátnych výskumných programov, pomocou pri navrhovaní spoločných stratégií výskumu a financovania presahujúcich štátne hranice a dosiahnutím kritického množstva účastníkov a požadovaných investícií, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov. (29)Únia by sa preto mala zúčastňovať na programe PRIMA, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1

Účasť v programe PRIMA 1.Únia sa zúčastňuje v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (ďalej len „program PRIMA“), na ktorom sa spoločne podieľajú [Cyprus, Česká republika, Francúzsko, Grécko, Izrael, Luxembursko, Malta, Portugalsko, Španielsko, Taliansko a Tunisko] (ďalej len „zúčastnené štáty“), v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí. 2.Egypt, Libanon a Maroko sa stanú zúčastnenými štátmi s výhradou uzavretia medzinárodných dohôd s Úniou, ktorými sa stanovia podmienky ich účasti v programe PRIMA. 3.Na programe PRIMA sa môže zúčastňovať ktorýkoľvek členský štát a ktorákoľvek krajina pridružená k programu Horizont 2020, okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, za predpokladu, že splní podmienku stanovenú v článku 4 ods. 1 písm. c) tohto rozhodnutia. Ak túto podmienku splní, považuje sa na účely tohto rozhodnutia za zúčastnený štát. 4.Ktorákoľvek tretia krajina, ktorá nie je pridružená k programu Horizont 2020, okrem krajín uvedených v odseku 2, sa môže zúčastňovať na programe PRIMA, za predpokladu, že: a)splní podmienku stanovenú v článku 4 ods. 1 písm. c) tohto rozhodnutia;

b)PRIMA-IS po preskúmaní vhodnosti jej účasti na dosiahnutie cieľov programu PRIMA schváli jej účasť v programe PRIMA a c)uzavrie medzinárodnú dohodu s Úniou, ktorou sa stanovia podmienky jej účasti v programe PRIMA. Ak krajina spĺňa požiadavky stanovené v prvom pododseku, považuje sa na účely tohto rozhodnutia za zúčastnený štát. Článok 2

Ciele programu PRIMA 1.Všeobecným cieľom programu PRIMA je vyvinúť spoločné inovačné riešenia pre systémy zásobovania vodou a potravinami v regióne Stredozemia, plne overené pilotnými a demonštračnými projektmi, zabezpečiť ich väčšiu odolnosť voči zmene klímy a väčšiu účinnosť, nákladovú efektívnosť a udržateľnosť a prispieť k riešeniu problémov v oblasti výživy, zdravia, blahobytu a migrácie pri ich zdroji. 2.Aby sa prispelo k plneniu všeobecného cieľa, plnia sa v rámci programu PRIMA tieto konkrétne ciele: i)vypracovanie stabilného, dlhodobého spoločného strategického programu v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami; ii)orientácia všetkých vnútroštátnych programov v oblasti výskumu a inovácií smerom k vykonávaniu strategického programu; iii)štrukturálne zapojenie všetkých príslušných subjektov verejného a súkromného sektora do vykonávania strategického programu združením poznatkov a finančných zdrojov na dosiahnutie potrebného kritického množstva; iv)posilnenie finančných a realizačných kapacít všetkých zapojených subjektov. Článok 3

Finančný príspevok Únie na program PRIMA 1.Maximálny finančný príspevok Únie na program PRIMA vrátane rozpočtových prostriedkov EZVO je 200 000 000 EUR a dosahuje rovnakú výšku ako príspevky zúčastnených štátov. 2.V súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) bodom vi) a článkom 60 a 61 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa finančný príspevok Únie vypláca z rozpočtových prostriedkov vo všeobecnom rozpočte Únie vyčlenených na príslušné časti osobitného programu na vykonávanie programu Horizont 2020, ktorý bol zriadený rozhodnutím Rady 2013/743/EÚ, a najmä z časti II „Vedúce postavenie priemyslu“ a časti III „Spoločenské výzvy“. 3.Finančný príspevok Únie využíva vykonávacia štruktúra programu PRIMA (ďalej len „PRIMA-IS“): a)na financovanie činností uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a); b)na pokrytie administratívnych nákladov PRIMA-IS do výšky najviac 5 % finančného príspevku Únie. Článok 4

Podmienky poskytnutia finančného príspevku Únie na program PRIMA 1.Finančný príspevok Únie sa poskytuje po splnení týchto podmienok: a)zúčastnené štáty preukážu, že program PRIMA je zriadený v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí; b)zúčastnené štáty alebo organizácie určené zúčastnenými štátmi určia za PRIMA-IS subjekt s právnou subjektivitou podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu vi) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. PRIMA-IS zodpovedá za účinné vykonávanie programu PRIMA, za prijímanie, prideľovanie a monitorovanie finančného príspevku Únie a v príslušných prípadoch aj príspevku zúčastnených štátov a za zabezpečenie realizácie všetkých potrebných opatrení na dosiahnutie cieľov programu PRIMA;

c)každý zúčastnený štát sa zaviaže prispievať na financovanie programu PRIMA; d)PRIMA-IS preukáže svoju spôsobilosť vykonávať program PRIMA vrátane prijímania, prideľovania a monitorovania príspevku Únie v rámci nepriameho hospodárenia s rozpočtom Únie v súlade s článkami 58, 60 a 61 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012; e)zavedie sa model riadenia programu PRIMA v súlade s článkom 12; f)PRIMA-IS po získaní súhlasu Komisie prijme spoločné zásady uvedené v článku 6 ods. 6. 2.Počas vykonávania programu PRIMA sa finančný príspevok Únie poskytuje aj na základe týchto podmienok: a)PRIMA-IS vykonáva ciele stanovené v článku 2 a činnosti uvedené v článku 6; b)zachováva sa primeraný a efektívny model riadenia v súlade s článkom 12; c)PRIMA-IS dodržiava požiadavky týkajúce sa podávania správ stanovené v článku 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012; d)zúčastnené štáty plnia záväzky uvedené v odseku 1 písm. c). 3.Komisia posudzuje plnenie záväzkov prijatých zúčastnenými štátmi, a to najmä v rámci prvých dvoch ročných pracovných plánov programu PRIMA. Na základe tohto posúdenia sa v súlade s článkom 9 reviduje maximálny príspevok Únie uvedený v článku 3 ods. 1. Článok 5

Príspevky zúčastnených štátov na program PRIMA 1.Zúčastnené štáty poskytnú alebo zabezpečia, aby ich vnútroštátne financujúce subjekty poskytli finančné alebo vecné príspevky vo výške najmenej 200 000 000 EUR. 2.Príspevky zúčastnených štátov alebo ich vnútroštátnych financujúcich subjektov zahŕňajú: a)v príslušných prípadoch finančné príspevky pre PRIMA-IS na financovanie nepriamych opatrení uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a); b)finančné alebo vecné príspevky na vykonávanie činností uvedených v článku 6 ods. 1 písm. b) a c)finančné príspevky do administratívneho rozpočtu PRIMA-IS, na ktorý sa nevzťahuje príspevok Únie podľa článku 3 ods. 3 písm. b). 3.Vecné príspevky uvedené v odseku 2 písm. b) tohto článku sú zložené z nákladov, ktoré vzniknú zúčastneným štátom prostredníctvom ich vnútroštátnych financujúcich subjektov pri vykonávaní činností uvedených v článku 6 ods. 1 písm. b) po odčítaní akéhokoľvek priameho alebo nepriameho finančného príspevku Únie na tieto náklady. 4.Na účely stanovenia hodnoty vecných príspevkov uvedených v odseku 2 písm. b) sa náklady určia v súlade s obvyklými účtovnými postupmi príslušných zúčastnených štátov alebo vnútroštátnych financujúcich subjektov, platnými účtovnými štandardmi zúčastneného štátu, v ktorom sú usadené príslušné vnútroštátne financujúce subjekty, a platnými medzinárodnými účtovnými štandardmi/medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva. Náklady osvedčí nezávislý audítor, ktorého určia príslušné zúčastnené štáty alebo vnútroštátne financujúce subjekty. Ak by v súvislosti s osvedčovaním vznikla akákoľvek neistota, metódu stanovenia hodnoty môže overiť PRIMA-IS. Ak neistota pretrváva, môže PRIMA-IS vykonať jej audit. 5.Príspevky uvedené v odseku 2 písm. a) a b), ktoré sa považujú za príspevky zúčastnených štátov, sa poskytnú po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia na činnosti zahrnuté v prvom ročnom pracovnom pláne programu PRIMA a po prijatí nasledujúcich ročných pracovných plánov vykonávacou štruktúrou PRIMA-IS. Článok 6

Činnosti a vykonávanie programu PRIMA

1.V rámci programu PRIMA sa podporujú tieto činnosti: a)nepriame opatrenia v zmysle nariadení (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013, ktoré financuje PRIMA-IS v súlade s článkom 7, najmä formou grantov na základe nadnárodných otvorených a súťažných výziev na predkladanie návrhov, ktoré organizuje PRIMA-IS, vrátane: i)opatrení v oblasti výskumu a inovácií, ako aj opatrení v oblasti inovácií vrátane demonštračných projektov, pilotných prevádzok, skúšania, zavádzania vo fáze pred komerčným využitím, najmä na riešenie vyšších úrovní technologickej pripravenosti; ii)koordinačných a podporných opatrení zameraných na šírenie a poskytovanie informácií s cieľom propagovať program PRIMA a maximalizovať jeho dosahy; b)činnosti financované zúčastnenými štátmi prostredníctvom ich vnútroštátnych financujúcich subjektov bez príspevku Únie, ktoré v čoraz väčšej miere riešia aj vyššie úrovne technologickej pripravenosti a zahŕňajú: i)činnosti vybrané na základe nadnárodných otvorených a súťažných výziev na predkladanie návrhov, ktoré organizuje PRIMA-IS, riadené vnútroštátnymi financujúcimi subjektmi v rámci vnútroštátnych programov zúčastnených štátov poskytujúcich finančnú podporu najmä v podobe grantov; ii)činnosti v rámci vnútroštátnych programov zúčastnených štátov. 2.Program PRIMA sa vykonáva na základe ročných pracovných plánov, ktoré po schválení Komisiou prijme PRIMA-IS do konca predchádzajúceho roka. Výnimkou je ročný pracovný plán programu PRIMA na rok 2018, ktorý sa môže prijať do 31. marca 2018. PRIMA-IS ročné pracovné plány zverejňuje. 3.V rámci programu PRIMA sa môžu činnosti financovať, len ak sú uvedené v ročnom pracovnom pláne programu PRIMA. V ročnom pracovnom pláne programu PRIMA sa rozlišuje medzi činnosťami uvedenými v odseku 1 písm. a), činnosťami uvedenými v odseku 1 písm. b), ako aj administratívnymi nákladmi PRIMA-IS. V ročnom pracovnom pláne programu PRIMA sa stanovujú odhady príslušných výdavkov, ako aj pridelenie rozpočtových prostriedkov na činnosti financované s príspevkom Únie a na činnosti financované zúčastnenými štátmi prostredníctvom ich vnútroštátnych financujúcich subjektov bez príspevku Únie. Ročný pracovný plán programu PRIMA zahŕňa aj odhadovanú hodnotu vecných príspevkov zúčastnených štátov uvedených v článku 5 ods. 2 písm. b). 4.Posledné činnosti, ktoré sa môžu financovať, vrátane posledných výziev na predkladanie návrhov podľa príslušných ročných pracovných plánov programu PRIMA sa začnú do 31. decembra 2024. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu začať do 31. decembra 2025. 5.Činnosti, ktoré majú financovať zúčastnené štáty prostredníctvom svojich vnútroštátnych financujúcich subjektov bez príspevku Únie, sa môžu zaradiť do ročného pracovného plánu programu PRIMA až na základe pozitívneho výsledku ich externého nezávislého hodnotenia v medzinárodnom partnerskom preskúmaní s ohľadom na ciele programu PRIMA, ktoré organizuje PRIMA-IS. 6.Činnosti zaradené do ročného pracovného plánu programu PRIMA, ktoré financujú zúčastnené štáty prostredníctvom svojich vnútroštátnych financujúcich subjektov bez príspevku Únie, sa vykonávajú v súlade so spoločnými zásadami, ktoré prijme PRIMA-IS po schválení Komisiou. V spoločných zásadách sa zohľadnia zásady stanovené v tomto rozhodnutí, v hlave VI nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v nariadení (EÚ) č. 1290/2013, najmä zásady rovnakého zaobchádzania, transparentnosti, hodnotenia a výberu na základe nezávislého partnerského preskúmania. PRIMA-IS zároveň po schválení Komisiou prijme požiadavky týkajúce sa podávania správ zúčastnených štátov vykonávacej štruktúre PRIMA-IS, a to aj vzhľadom na ukazovatele, ktoré sú súčasťou každej z činností. 7.Činnosti uvedené v odseku 1 písm. b) bode i) musia byť okrem spoločných zásad uvedených v odseku 6 v súlade s týmito podmienkami: a)návrhy sa musia týkať nadnárodných projektov s minimálnou účasťou najmenej troch nezávislých právnych subjektov usadených v troch rôznych zúčastnených štátoch, z ktorých: i)jeden je usadený v členskom štáte alebo v krajine pridruženej k programu Horizont 2020 a ii)jeden je usadený v tretej krajine, ktorá sa k termínu predloženia podľa príslušnej výzvy na predkladanie návrhov považuje za zúčastnený štát v súlade s týmto rozhodnutím; b)návrhy sa vyberajú na základe nadnárodných výziev na predkladanie návrhov a v rámci postupu zloženého z dvoch krokov. Prvý krok pozostáva z preskúmania návrhov predložených právnymi subjektmi oprávnenými na financovanie podľa príslušných vnútroštátnych programov, pričom toto preskúmanie sa uskutočňuje na vnútroštátnej alebo nadnárodnej úrovni. Druhý krok pozostáva z jedného nezávislého medzinárodného partnerského preskúmania, ktoré organizuje PRIMA-IS. V rámci druhého kroku sa návrhy hodnotia s pomocou najmenej troch nezávislých expertov na základe týchto kritérií na vyhodnotenie návrhov: excelentnosť, dosah, kvalita a účinnosť vykonávania; c)na základe výsledkov hodnotenia sa zostaví poradie návrhov. Výber vykonáva PRIMA-IS na základe tohto poradia. Zúčastnené štáty sa dohodnú na primeranom spôsobe financovania, ktorý umožňuje maximalizáciu počtu návrhov, ktoré sa môžu financovať na základe tohto poradia, najmä poskytnutím rezervných súm na vnútroštátne príspevky na výzvy na predkladanie návrhov. 8.PRIMA-IS monitoruje vykonávanie všetkých činností zaradených do ročného pracovného plánu programu PRIMA a podáva o ňom správy Komisii. 9.Každá komunikačná alebo publikačná činnosť, ktorá sa týka činností programu PRIMA a vykonáva v spolupráci s programom PRIMA a ktorú realizuje PRIMA-IS, zúčastnený štát alebo jeho vnútroštátne financujúce subjekty alebo subjekty zapojené do príslušnej činnosti, sa označí výlučne alebo spolu s iným označením takto: „[názov činnosti] je súčasťou programu PRIMA podporovaného Európskou úniou“.

Článok 7

Pravidlá účasti a šírenia 1.PRIMA-IS sa považuje za financujúci subjekt v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a v súlade s pravidlami stanovenými v uvedenom nariadení a s výhradou odchýliek stanovených v tomto článku poskytuje finančnú podporu na nepriame opatrenia uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a) tohto rozhodnutia. 2.Odchylne od článku 9 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 minimálny počet účastníkov sú tri právne subjekty usadené v troch rôznych zúčastnených štátoch, z ktorých: a)jeden je usadený v členskom štáte alebo v krajine pridruženej k programu Horizont 2020 a b)jeden je usadený v tretej krajine, ktorá sa k termínu predloženia podľa príslušnej výzvy na predkladanie návrhov považuje za zúčastnený štát v súlade s týmto rozhodnutím. 3.Odchylne od článku 9 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 je v riadne odôvodnených prípadoch stanovených v ročnom pracovnom pláne programu PRIMA minimálnou podmienkou účasť jedného právneho subjektu usadeného v zúčastnenom štáte, ktorý je členským štátom, krajinou pridruženou k programu Horizont 2020 alebo treťou krajinou, ktorá sa k termínu predloženia podľa príslušnej výzvy na predkladanie návrhov považuje za zúčastnený štát súlade s týmto rozhodnutím. 4.Okrem účastníkov oprávnených na financovanie podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 je na financovanie oprávnený akýkoľvek právny subjekt usadený v zúčastnenom štáte. 5.Odchylne od článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013, pokiaľ je takáto činnosť zaradená do ročného pracovného plánu programu PRIMA, môže PRIMA-IS v súlade s pravidlami stanovenými v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 vyhlasovať spoločné výzvy s tretími krajinami, ktoré nie sú zúčastnenými štátmi, alebo s ich vedecko-technickými organizáciami a agentúrami, s medzinárodnými organizáciami alebo s inými tretími stranami, najmä mimovládnymi organizáciami. Článok 8

Dohody medzi Úniou a PRIMA-IS 1.S výhradou pozitívneho hodnotenia ex-ante týkajúceho sa štruktúry PRIMA-IS v súlade s článkom 61 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a poskytnutia primeraných finančných záruk v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) bodom vi) uvedeného nariadenia Komisia v mene Únie uzavrie s PRIMA-IS dohodu o delegovaní a každoročné dohody o prevode finančných prostriedkov. 2.Dohoda o delegovaní uvedená v odseku 1 sa uzatvára v súlade s článkom 58 ods. 3, článkom 60 a článkom 61 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a článkom 40 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012. Stanovia sa v nej okrem iného aj tieto skutočnosti: a)požiadavky týkajúce sa príspevku PRIMA-IS, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti stanovené v prílohe II k rozhodnutiu 2013/743/EÚ; b)požiadavky týkajúce sa príspevku PRIMA-IS vo vzťahu k monitorovaniu uvedenému v prílohe III k rozhodnutiu 2013/743/EÚ; c)špecifické ukazovatele výkonnosti spojené s fungovaním PRIMA-IS; d)požiadavky týkajúce sa PRIMA-IS, pokiaľ ide o poskytovanie informácií o administratívnych nákladoch a podrobných údajov o vykonávaní programu PRIMA; e)pravidlá poskytovania údajov potrebných na zabezpečenie plnenia povinností Komisie týkajúcich sa šírenia a podávania správ; f)pravidlá týkajúce sa schvaľovania alebo zamietania Komisiou návrhu ročného pracovného plánu programu PRIMA, spoločných zásad uvedených v článku 6 ods. 6 a požiadaviek týkajúcich sa podávania správ zúčastnených štátov predtým, ako ich prijme PRIMA-IS; a g)ustanovenia týkajúce sa uverejňovania výziev na predkladanie návrhov štruktúrou PRIMA-IS, najmä na jednotnom portáli pre účastníkov, ako aj prostredníctvom iných elektronických prostriedkov šírenia v rámci programu Horizont 2020, ktoré spravuje Komisia. Článok 9

Ukončenie, zníženie alebo pozastavenie finančného príspevku Únie 1.Ak sa program PRIMA nevykonáva alebo sa vykonáva neprimerane, čiastočne alebo oneskorene, Komisia môže ukončiť, úmerne znížiť alebo pozastaviť finančný príspevok Únie podľa skutočného vykonávania programu PRIMA.

2.Ak zúčastnené štáty na financovanie programu PRIMA neprispievajú, prispievajú čiastočne alebo oneskorene, Komisia môže ukončiť, úmerne znížiť alebo pozastaviť finančný príspevok Únie, pričom zohľadní výšku finančných prostriedkov, ktoré zúčastnené štáty vyčlenili na vykonávanie programu PRIMA. Článok 10

Audity ex-post 1.Audity ex post týkajúce sa výdavkov na nepriame opatrenia uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a) tohto rozhodnutia vykonáva PRIMA-IS v súlade s článkom 29 nariadenia (EÚ) č. 1291/2013. 2.Komisia môže rozhodnúť, že sama vykoná audity uvedené v odseku 1. V takomto prípade ich Komisia vykoná v súlade s platnými pravidlami, najmä v súlade s ustanoveniami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a nariadenia (EÚ) č. 1291/2013. Článok 11

Ochrana finančných záujmov Únie 1.Komisia prijme primerané opatrenia, aby sa počas vykonávania opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia zabezpečila ochrana finančných záujmov Únie uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm, prípadne účinnými, primeranými a odstrašujúcimi administratívnymi sankciami. 2.PRIMA-IS umožní pracovníkom Komisie a ďalším osobám povereným Komisiou, ako aj Dvorom audítorov, prístup do svojich vonkajších a vnútorných priestorov a k všetkým informáciám potrebným na vykonanie auditov vrátane informácií v elektronickej podobe. 3.Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 vykonávať vyšetrovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou priamo či nepriamo financovanou v súlade s týmto rozhodnutím, došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu činu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. 4.Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, musia zmluvy, dohody o grantoch a rozhodnutia o grantoch vyplývajúce z vykonávania tohto rozhodnutia, obsahovať ustanovenia, ktoré výslovne splnomocňujú Komisiu, PRIMA-IS, Dvor audítorov a úrad OLAF na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami. Ak je vykonávanie opatrenia zabezpečované externe alebo subdelegované, a to úplne alebo čiastočne, alebo ak si vyžaduje zadanie verejnej zákazky alebo udelenie finančnej pomoci tretej strane, zmluva, dohoda o grante alebo rozhodnutie o grante musia obsahovať záväzok zhotoviteľa alebo príjemcu uložiť každej zapojenej tretej strane výslovnú povinnosť akceptovať tieto právomocí Komisie, štruktúry PRIMA-IS, Dvora audítorov a úradu OLAF. 5.Zúčastnené štáty pri vykonávaní programu PRIMA prijmú legislatívne, regulačné, administratívne a iné opatrenia nevyhnutné na ochranu finančných záujmov Únie, najmä opatrenia potrebné na zabezpečenie úplného vrátenia všetkých súm splatných Únii v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012. Článok 12

Riadenie programu PRIMA 1.PRIMA-IS má tieto orgány: a) valné zhromaždenie; b) správna rada; c) sekretariát; d) vedecká poradná rada. 2.Vykonávaciu štruktúru PRIMA-IS riadi valné zhromaždenie, v ktorom sú zastúpené všetky zúčastnené štáty. Valné zhromaždenie je rozhodovacím orgánom štruktúry PRIMA-IS. Valné zhromaždenie po schválení Komisiou prijíma: a)ročný pracovný plán programu PRIMA; b)spoločné zásady uvedené v článku 6 ods. 6 a

c)požiadavky týkajúce sa podávania správ zúčastnených štátov vykonávacej štruktúre PRIMA-IS. Valné zhromaždenie schvaľuje účasť tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu Horizont 2020 a nie sú uvedené v článku 1 ods. 2, v programe PRIMA po preskúmaní vhodnosti ich účasti na dosiahnutie cieľov programu PRIMA. Každý zúčastnený štát má vo valnom zhromaždení jeden hlas. Rozhodnutia sa prijímajú na základe konsenzu. Ak sa nedosiahne konsenzus, valné zhromaždenie prijíma rozhodnutia najmenej 75 % väčšinou hlasov. Účasť tretích krajín, ktoré nie sú pridružené k programu Horizont 2020 a nie sú uvedené v článku 1 ods. 2, v programe PRIMA sa schvaľuje jednomyseľne. Únia, zastúpená Komisiou, sa prizýva na všetky zasadnutia valného zhromaždenia ako pozorovateľ a môže sa zúčastňovať na diskusiách. Dostáva všetky potrebné dokumenty. 3.Valné zhromaždenie určí počet členov správnej rady, ktorý nie je menší ako päť, a vymenuje ich. Správna rada dohliada na sekretariát štruktúry PRIMA-IS. 4.Valné zhromaždenie ustanoví sekretariát štruktúry PRIMA-IS ako výkonný orgán programu PRIMA. Sekretariát: a)vykonáva ročný pracovný plán programu PRIMA; b)poskytuje podporu iným orgánom PRIMA-IS; c)monitoruje vykonávanie programu PRIMA a podáva o ňom správy; d)spravuje finančné príspevky Únie a zúčastnených štátov a podáva správy o ich využívaní; e)zvyšuje viditeľnosť programu PRIMA prostredníctvom osvety a komunikácie; f)udržiava kontakt s Komisiou v súlade s dohodou o delegovaní uvedenou v článku 8. 5.Valné zhromaždenie menuje vedeckú poradnú radu zloženú z nezávislých odborníkov zo zúčastnených štátov, ktorí sú spôsobilí v oblastiach dôležitých pre program PRIMA. Valné zhromaždenie stanoví počet členov vedeckej poradnej rady, ich hlasovacie práva a pravidlá ich vymenovania v súlade s článkom 40 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013. Valné zhromaždenie môže na konkrétne úlohy zriadiť špecializované pracovné skupiny podliehajúce vedeckej poradnej rade, ktorých členmi sú ďalší nezávislí odborníci na. Vedecká poradná rada: a)radí valnému zhromaždeniu v otázkach strategických priorít a potrieb; b)radí valnému zhromaždeniu v otázkach obsahu a rozsahu návrhu ročného pracovného plánu programu PRIMA z vedecko-technického hľadiska; c)preskúmava vedecko-technické aspekty vykonávania programu PRIMA a predkladá stanovisko k jeho výročnej správe; d)podľa potreby odporúča valnému zhromaždeniu zriadiť vedecké podvýbory, osobitné skupiny a špecializované pracovné skupiny.

Článok 13

Oznamovanie informácií 1.Na žiadosť Komisie PRIMA-IS zašle Komisii všetky informácie potrebné na vypracovanie správ uvedených v článku 14. 2.Zúčastnené štáty predkladajú Komisii prostredníctvom štruktúry PRIMA-IS všetky informácie, ktoré si vyžiada Európsky parlament, Rada alebo Dvor audítorov v súvislosti s finančným hospodárením programu PRIMA. 3.Komisia do správ uvedených v článku 14 zahrnie informácie uvedené v odseku 2 tohto článku. Článok 14

Hodnotenie 1.Komisia do 30. júna 2022 vykoná priebežné hodnotenie programu PRIMA. Komisia vypracuje o tomto hodnotení správu, v ktorej uvedie závery hodnotenia a svoje pripomienky. Komisia zašle uvedenú správu Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2022. 2.Komisia do 31. decembra 2028 vykoná záverečné hodnotenie programu PRIMA. Komisia vypracuje o tomto hodnotení správu, v ktorej uvedie výsledky hodnotenia. Komisia zašle uvedenú správu Európskemu parlamentu a Rade do 30. júna 2029. Článok 15

Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 16

Adresáti Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele

1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o účasti Európskej únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty

1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Hlava 08 Výskum a inovácie, rámcový program Horizont 2020 1.3.Druh návrhu/iniciatívy ⌧ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu ◻ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Strategickým cieľom spoločného programu PRIMA je vyvinúť spoločné inovačné riešenia v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami v regióne Stredozemia, plne overené pilotnými projektmi a demonštračnými činnosťami, a zabezpečiť tak ich väčšiu odolnosť voči zmene klímy a väčšiu účinnosť, nákladovú efektívnosť a udržateľnosť, a tým prispieť k riešeniu problémov na vyššej úrovni v oblasti výživy, zdravia, blahobytu a migrácie. 1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Uvedený strategický cieľ si vyžaduje stály rámec pre výskum a inovácie, ktorý sa konkrétne premietne do týchto konkrétnych cieľov: • vypracovanie stabilného, dlhodobého spoločného strategického programu pre výskum a inovácie v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami; • orientácia všetkých vnútroštátnych programov v oblasti výskumu a inovácií smerom k vykonávaniu strategického programu pre výskum a inovácie; • štrukturálne zapojenie všetkých príslušných subjektov (verejného a súkromného sektora) v oblasti výskumu a inovácií do vykonávania strategického výskumného programu združením poznatkov a finančných zdrojov, aby bolo možné dosiahnuť potrebné kritické množstvo; • posilnenie finančných a realizačných kapacít všetkých zapojených subjektov. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Vypracovanie stabilného, dlhodobého spoločného strategického programu pre výskum a inovácie v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami povedie k významnému pokroku pri dosahovaní uvedených cieľov. Očakávajú sa tiež ďalšie účinky, akými sú prilákanie súkromných investícií vďaka predvídateľným dlhodobým inštitucionálnym záväzkom, podpora vedeckých a diplomatických väzieb medzi účastníkmi (vedecká diplomacia), posilnenie dvojstranných vedecko-technických dohôd medzi EÚ a jednotlivými krajinami. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Pokrok programu PRIMA sa bude merať takto: 1. prostredníctvom vykonávacích ukazovateľov, teda ukazovateľov výstupov a vstupov na posúdenie strednodobého vývoja činností programu PRIMA: a) ukazovatele výstupov: • rozsiahle pilotné projekty a demonštračné činnosti, • priority (financovania) vnútroštátneho výskumu upravené ako výsledky a (výskumné a inovačné) priority strategického programu v oblasti výskumu a inovácií, • zosúladenie vnútroštátnych programov financovania výskumu a inovácií, • nové alebo upravené stratégie krajín, v ktorých sa odráža vplyv tejto iniciatívy, • prínosy pre účinnosť vďaka združovaniu zdrojov. Podiel verejných investícií zúčastnených štátov. Objem a podiel spolufinancovania EÚ a tretích krajín z oblasti Stredozemia. Prevádzkové náklady. Lehota na udelenie grantu. Lehota na vykonanie platby, • prideľovanie finančných prostriedkov prostredníctvom spoločných nadnárodných výziev na predkladanie návrhov alebo činností financovaných mimo projektov, • nárast podielu vykonávaných modelov udržateľného riadenia systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia, • nárast podielu vykonávaných nových stratégií zlepšenej účinnosti hospodárenia s vodou a potravinami a znižovania odpadu vyvinutých pre oblasť Stredozemia, • nové obchodné modely a stratégie orientované na kvalitu vody a potravín prijaté na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, • rozširovanie vnútroštátnych tímov podieľajúcich sa na projektoch v oblasti výskumu a inovácií na zlepšenie účinnosti riadenia systémov zásobovania vodou a potravinami, • počet krajín, v ktorých sa vykonávajú riešenia na šetrenie vodou, • počet prechodných výziev na riešenie systémov zásobovania vodou a potravinami ročne; b) ukazovatele vstupov: • stupeň účasti zúčastnených štátov na zasadnutiach správnej rady, • ďalšie krajiny zúčastňujúce sa na iniciatíve, • krajiny, ktoré ukončili účasť ako zúčastnené štáty,

• skutočný vecný finančný záväzok zúčastnených štátov, • pokrok pri aktualizáciách strategického programu v oblasti výskumu a inovácií, • účasť všetkých tretích krajín za rovnakých podmienok; 2. prostredníctvom špecifických ukazovateľov založených na rámci cieľov trvalo udržateľného rozvoja (SDG) a zameraných najmä, ale nie výhradne na potravinovú bezpečnosť (SDG 2) a udržateľné hospodárenie s vodou (SDG 6). Najdôležitejšie ukazovatele a ich vzťah k prevádzkovým cieľom: • viacdimenzionálny index chudoby → cieľ 1 (inteligentné a trvalo udržateľné poľnohospodárstvo, prírodné zdroje, zvýšenie výroby), → cieľ 4 (riešenia pre efektívnosť vodného a potravinového reťazca, znižovanie strát a odpadov), → cieľ 5 (boj proti škodcom a patogénom v poľnohospodárstve, ľudské zdravie); • nadváha obyvateľstva (%) → cieľ 3 (riešenia pre poľnohospodársko-potravinársky priemysel, stredozemské dedičstvo v oblasti výživy); • využitie pôdy (%) → cieľ 7 (zlepšenie trvalej udržateľnosti pôdy a vody v polosuchých povodiach); • emisie skleníkových plynov (celkom a v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a inom využívaní pôdy – v tonách ekvivalentu CO2) → cieľ 1; • výnos obilnín (kg/ha) → cieľ 1;

• pridaná hodnota v poľnohospodárstve (EUR/pracovník) → cieľ 6 (inovačné modely v poľnohospodárskej činnosti, nové pracovné miesta, hospodársky rast); • spotreba hnojív (kg/ha poľnohospodárskej pôdy) → cieľ 1; • účinnosť využitia vody plodinami (kg/m3) → cieľ 2 (riešenia na úsporu vody v poľnohospodárstve); • podiel celkového množstva použitej vody → cieľ 7; • obyvateľstvo využívajúce bezpečne riadené vodohospodárske služby (vidiek, %) → cieľ 8 (nové modely riadenia hospodárenia s vodou); • obyvateľstvo využívajúce bezpečne riadené sanitárne služby (vidiek, %) → cieľ 8; • množstvo poľnohospodárskeho odpadu využívané na energetické účely (v tonách)

→ cieľ 4; 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte V programe PRIMA sa spoja zdroje EÚ a vnútroštátne zdroje na vytvorenie štruktúrovaného trvalého rámca pre výskum a inovácie v oblasti systémov zásobovania vodou a potravinami v oblasti Stredozemia. Viac informácií sa nachádza v správe o posúdení vplyvu programu PRIMA, ktorá tvorí prílohu k tomuto legislatívnemu návrhu. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Iniciatíva je v súlade s novým rámcom partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, keďže rieši niektoré zo základných príčin migrácie, zjavne sa nachádza na priesečníku medzi politikami v oblasti výskumu, zmeny klímy, životného prostredia a poľnohospodárstva a je príkladom nového modelu rozvojovej spolupráce, ktorý sa presadzuje v novom rámci partnerstva, vzhľadom na to, že zahŕňa súkromných investorov, zabezpečuje pákový efekt vo vzťahu k obmedzeným rozpočtovým zdrojom a sústreďuje sa na MSP a udržateľnú infraštruktúru. Iba opatrením na úrovni EÚ sa môže dosiahnuť dobre koordinovaný a integrovaný program, ktorý dosiahne potrebný rozsah, dosah a kritické množstvo na plnenie konkrétnych a všeobecných cieľov. Opatrenie na úrovni EÚ charakterizuje silný pákový efekt, keďže mobilizuje významné dodatočné verejné a súkromné investície. Vytvára tiež vplyv, ktorý presahuje politiku a riešenia v oblasti výskumu a inovácií, a tým podporuje vonkajšie politiky a úsilie EÚ na riešenie základných príčin migrácie. Zapojenie EÚ do programu PRIMA tiež pravdepodobne posilní viditeľnosť a globálnu zodpovednosť Európy v duchu susedskej politiky EÚ, ktorá podporuje diferenciáciu a väčšiu vzájomnú zodpovednosť s partnermi zo susedstva. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Program PRIMA má fungovať ako iniciatíva podľa článku 185 ZFEÚ, čiže ako viacročný spoločný program, ktorý realizujú zúčastnené štáty s účasťou EÚ. Zo skúsenosti z minulých a prebiehajúcich iniciatív od šiesteho rámcového programu po program Horizont 2020 vyplývajú pozitívne účinky, najmä na: – dlhodobú vedeckú, riadiacu a finančnú integráciu vnútroštátneho a európskeho úsilia týkajúceho sa spoločných problémov s jasnými vopred prijatými finančnými a politickými záväzkami bez potreby inštitucionalizovať spoločné úsilie alebo vytvárať veľké nové štruktúry, – pákové efekty a dosahovanie vplyvu, – medzinárodné vedúce postavenie a globálnu spoluprácu – z hľadiska viditeľnosti, vedúceho postavenia v oblasti vedy a nových modelov rozvojovej spolupráce, – účinné vykonávanie a riadne finančné hospodárenie. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Program PRIMA prispeje k množstvu hlavných iniciatív, najmä k politike udržateľnosti: k hlavnej iniciatíve „Európa efektívne využívajúca zdroje“, programu európskeho susedstva pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Program PRIMA je významný aj pre množstvo vonkajších politík, najmä pre rámec partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy a rozvojový program na obdobie po roku 2015 a ciele trvalo udržateľného rozvoja. Program PRIMA výrazne prispeje k dosahovaniu cieľov programu Horizont 2020 a politiky v oblasti výskumu a inovácií (tri O – otvorená veda, otvorené inovácie, otvorenosť svetu). 1.6.Trvanie a finančný vplyv ⌧ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –⌧ Návrh/iniciatíva je v platnosti od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia do 31. 12. 2028.

–⌧ Finančný vplyv trvá od roku 2018 do roku 2020 pre viazané rozpočtové prostriedky a od roku 2018 do roku 2029 pre platobné rozpočtové prostriedky. ◻ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, –a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia ◻ Priame hospodárenie na úrovni Komisie –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie –◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ⌧ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili, –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte), –◻ Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond, –◻ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách, –◻ verejnoprávne subjekty, –⌧ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky:

Zriadi sa nový právny subjekt určený výhradne na vykonávanie programu PRIMA. Finančný príspevok EÚ na iniciatívu sa bude poskytovať prostredníctvom tejto štruktúry. 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Štandardné pravidlá dohľadu prijaté GR pre výskum a inováciu pre iniciatívy podľa článku 185 ZFEÚ sa budú rovnako uplatňovať na spoločný program PRIMA. Povinnosti útvarov Komisie a povinnosti špecializovanej vykonávacej štruktúry programu PRIMA (PRIMA-IS) a zúčastnených štátov sa vymedzia v základnom akte a v dohode o delegovaní. PRIMA-IS bude pred podpísaním dohody o delegovaní predmetom posúdenia ex ante v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách. PRIMA-IS predkladá komplexné výročné správy vrátane stanovísk audítorov a vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a zodpovedá za kontrolu výdavkov ex ante pri všetkých nepriamych opatreniach, ktoré financuje PRIMA-IS. Podľa požiadaviek nariadenia o rozpočtových pravidlách budú navyše zúčastnené štáty musieť včas a najneskôr pred podpísaním dohody o delegovaní Komisiou poskytnúť primerané finančné záruky. Zúčastnené štáty stanovia náklady na svoje činnosti v súlade s obvyklými účtovnými postupmi a účtovnými štandardmi príslušných zúčastnených štátov a s platnými medzinárodnými účtovnými štandardmi/medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva. Ich súčasťou sú osvedčenia o audite a vyhlásenie hospodáriaceho subjektu. Komisia je pozorovateľom v rozhodovacom orgáne štruktúry PRIMA-IS a overuje a schvaľuje ročný pracovný plán a príslušné rozpočtové plány rozhodnutím Komisie a výročnou správou. Ak nie je možné prijať účtovnú závierku, prijme sa nadväzujúce opatrenie na zmiernenie finančných rizík a rizík týkajúcich sa dobrého mena Komisie. V prípade potreby sa platby pre štruktúru PRIMA-IS pozastavia a/alebo sa vymôžu, a to aj čerpaním finančných záruk poskytnutých zúčastnenými štátmi. Ak budú všetky uvedené kroky nedostatočné na ochranu finančných záujmov Únie alebo na zabezpečenie riadneho dosiahnutia cieľov politiky, potom sa po riadnom zvážení môže vykonať audit štruktúry PRIMA-IS. Komisia sa okrem toho môže v prípade potreby rozhodnúť pozastaviť vykonávanie dohody o delegovaní alebo túto dohodu ukončiť. Vykonávanie programu PRIMA sa bude monitorovať prostredníctvom výročných správ. Správy budú zhŕňať podrobný prehľad činností programu PRIMA v porovnaní s viacročným strategickým pracovným plánom a ročným pracovným plánom, ako aj pokrok pri plnení cieľov a aktualizované ukazovatele uvedené v bode 1.4.4. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká. 1. Kapacita PRIMA-IS hospodáriť s príspevkom EÚ a chrániť finančné záujmy EÚ 2. Kapacita zúčastnených štátov financovať program svojimi príspevkami 3. Významný predbežný záväzok EÚ v roku 2020 2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly. Riziko 1 – pozri bod 2.1. Riziko 2 – príspevok EÚ sa uvoľní najmä v súlade s podmienkami stanovenými v základnom akte a v dohode o delegovaní. V základnom akte (článok 9) sa predpokladá aj mechanizmus ukončenia, zníženia alebo pozastavenia príspevku Únie. Riziko 3 – v základnom akte sa predpokladá možnosť ukončenia, zníženia alebo pozastavenia finančného príspevku EÚ, ak sa záväzky zúčastnených štátov nebudú plniť včas, a presunutie rozpočtu na iné iniciatívy v roku 2020.

2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby. V článku 10 základného aktu sa stanovuje povinnosť vykonávať audity ex post výdavkov na nepriame opatrenia v súlade s pravidlami programu Horizont 2020. Náklady na systém kontroly sú súčasťou administratívnych výdavkov na vykonávanie programu PRIMA. Tento systém bude poskytovať náležitú zábezpeku a dosiahne sa ním primerané riadenie zistených rizík. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. V základnom akte sa stanovuje súbor opatrení na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam, najmä: V článku 11 základného aktu sa okrem iného stanovuje, že PRIMA-IS musí poskytnúť prístup k informáciám a priestorom, ktoré Komisia potrebuje na kontrolu, hodnotenie a vykonávanie auditov vykonávania programu PRIMA, alebo ktoré potrebuje úrad OLAF na vykonávanie vyšetrovania. V článku 4 základného aktu sa okrem iného stanovuje, že príspevok EÚ je podmienený dodržiavaním požiadaviek týkajúcich sa predkladania správ uvedených v článku 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 v programe PRIMA. Podľa článku 9 môže Komisia ukončiť, znížiť alebo pozastaviť svoj finančný príspevok. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Okruh la – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť DRP/NRP. krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A 05.090301 – Zabezpečenie dostatočných dodávok bezpečných a vysokokvalitných potravín a ďalších biovýrobkov DRP ÁNO ÁNO ÁNO ÁNO 1A 08.020302 – Zvyšovanie potravinovej bezpečnosti, rozvoj udržateľného poľnohospodárstva, morského a námorného výskumu a biohospodárstva DRP ÁNO ÁNO ÁNO ÁNO 1A 08.020305 – Vytvorenie hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy, a zaistenie udržateľnej dodávky surovín DRP ÁNO ÁNO ÁNO ÁNO 1A 08.020201 – Vedúce postavenie v oblasti nanotechnológií, progresívnych materiálov, biotechnológie a progresívnej výroby a spracovania DRP ÁNO ÁNO ÁNO ÁNO 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky [Tento oddiel sa vyplní použitím tabuľky s rozpočtovými údajmi administratívnej povahy (druhý dokument v prílohe k tomuto finančnému výkazu) a na účely konzultácie medzi útvarmi sa vloží do aplikácie CISNET.] 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca Číslo Okruh la – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť GR: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 – 2029 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky 08.020302 Záväzky (1) 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby (2) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 08.020305 Záväzky (1a) 7,500 7,500 60,000 75,000 Platby (2a) 1,500 3,750 3,750 66,000 75,000 08.020201 Záväzky (1b) 2,500 2,500 20,000 25,000 Platby (2b) 500 1,250 1,250 22,000 25,000 Rozpočtové prostriedky

pre GR RTD SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 1b 15,000 15,000 120,000 150,000 Platby = 2 + 2a + 2b 3,000 7,500 7,500 132,000 150,000





05.090301 Záväzky (1c) 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby (2c) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 Rozpočtové prostriedky

pre GR AGRI SPOLU Záväzky = 1c 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby = 2c 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000





Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 – 2029 SPOLU



• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 20,000 20,000 160,000 200,000 Platby (5) 4,000 10,000 10,000 176,000 200,000 • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (08 01 05) (6) 0,222 0,226 0,230 0,678 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 1a

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 20,222 20,226 160,230 200,678 Platby = 5 + 6 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678







Okruh viacročného finančného

rámca 5 „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 – 2029 SPOLU GR: RTD • Ľudské zdroje 0,204 0,208 0,212 0,624 • Ostatné administratívne výdavky 0,018 0,018 0, 018 0,054 GR RTD SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,222 0,226 0,230 0,678 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 1a „Administratívne výdavky“

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,222 0,226 0,230 0,678 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 – 2029 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 20,222 20,226 160,230 200,678 Platby 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 SPOLU VÝSTUPY Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu OSOBITNÝ CIEĽ č. 1… ‒ Výstup Demonštračné/Pilotné projekty* 3 20,000 3 20,000 3 20,000 4 30,000 4 30,000 6 40,000 6 40,000 29 200,000 OSOBITNÝ CIEĽ č. 2… ‒ Výstup Projekty VaV** 15 20,000 15 20,000 15 20,000 20 30,000 20 30,000 30 40,000 30 40,000 145 200,000 NÁKLADY SPOLU 18 40,000 18 40,000 19 55,000 24 65,000 24 65,000 36 67,500 36 67,500 175 400,000 * Príspevok EÚ použitý na 10 demonštračných projektov s priemernými nákladmi 10 až 15 miliónov EUR a 20 pilotných projektov s priemernými nákladmi 2,5 milióna EUR na projekt.. ** Príspevok zúčastnených štátov použitý na projekty s priemernými nákladmi 1 až 1,5 milióna EUR 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

3.2.3.1.Zhrnutie –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov –⌧ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 – 2029 SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné administratívne výdavky OKRUH 5 viacročného

finančného rámca medzisúčet Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje 0,204 0,208 0,212 0,624 Ostatné administratívne

výdavky 0,018 0,018 0,018 0,054 Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca

medzisúčet 0,222 0,226 0,230 0,678 SPOLU 0,222 0,226 0,230 0,678 Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času  Rok 2018 Rok 2019 Rok 2020  • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 08 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 08 01 01 02 (delegácie) 08 01 05 01 (nepriamy výskum) 1 1 1 10 01 05 01 (priamy výskum)  • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)  XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového finančného krytia) XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, MED, MZ a VNE v delegáciách) XX 01 04 yy  – v ústredí    – v delegáciách  08 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ — nepriamy výskum)  1 1 1 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 2 2 2 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci Úradníci a zmluvní zamestnanci Ľudské zdroje v oddiele 8.2.1 sa vypočítajú s priemernými nákladmi 134 000 EUR na úradníka a 70 000 EUR na zmluvného zamestnanca zvýšené o 2 % ročne. Hlavné úlohy vyplývajúce z opatrenia budú: účasť na zasadnutiach výboru PRIMA a zasadnutiach rady pre výskum programu PRIMA ako členovia, +/- 3 – 4-krát dvojdňové zasadnutia ročne, pozorovateľ pri hodnotení návrhov v rámci programu PRIMA, 2 – 3 dni ročne, účasť na seminároch a podujatiach spojených so šírením informácií, 2 – 3-krát ročne, rokovanie o dohode s PRIMA-IS a jej príprava, vypracovanie ročného rozhodnutia o financovaní a súvisiacich platieb, schvaľovanie ročného pracovného plánu, monitorovanie vykonávania na základe ročných správ a koordinácia hodnotení v polovici trvania a záverečných hodnotení, vykonávanie finančného a právneho auditu vykonávania programu PRIMA. Externí zamestnanci 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom –⌧ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5.Príspevky od tretích strán –Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. –⌧ Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Záväzky zúčastnených štátov programu PRIMA 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000 Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000



3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy –⌧ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. –◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: ◻ vplyv na vlastné zdroje