Podrobnejšie a obsažnejšie analýzy týkajúce sa členských štátov, na ktoré sa upozornilo v správe o mechanizme varovania, sa vykonajú v rámci hĺbkových preskúmaní. Tak, ako v predchádzajúcom cykle, sa hĺbkové preskúmania zapracujú do správ o krajinách, do ktorých sa takisto zapracujú ďalšie analýzy útvarov Komisie týkajúce sa iných štrukturálnych problémov, ktoré sú potrebné na informovanie v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny (CSR) v rámci európskeho semestra. Pri vypracovaní hĺbkových preskúmaní bude Komisia svoju analýzu opierať o oveľa bohatší súbor údajov a informácií: zohľadnia sa všetky relevantné štatistiky, všetky relevantné údaje a všetky vecné fakty. Ako sa stanovuje v právnych predpisoch, Komisia práve na základe hĺbkových preskúmaní rozhodne, či existujú nerovnováhy alebo nadmerné nerovnováhy, a následne vypracuje pre každý členský štát vhodné odporúčania politiky.

Ako je uvedené v ročnom prieskume rastu, na riešenie nerovnováh a na podporu oživenia sa vyžaduje koordinovaný prístup k makroekonomickým politikám. Politické opatrenia a účinné vykonávanie reforiem, najmä v oblasti konkurencieschopnosti, ale aj platobnej neschopnosti, sa musia zintenzívniť najmä v krajinách, ktorých schopnosť rásť obmedzujú zvýšené tlaky na znižovanie pákového efektu alebo štrukturálne prekážky rastu. Súbežne sa najmä v krajinách s dostatočným fiškálnym priestorom, vysokým prebytkom bežného účtu alebo nízkymi tlakmi na znižovanie pákového efektu musí posilniť domáci dopyt a investície. Vzhľadom na prepojenie medzi členskými štátmi by táto kombinácia politík prispela k dosiahnutiu stabilnejšieho základu v procese obnovovania rovnováhy, ktorý by sa stal symetrickejším a oživenie by bolo udržateľnejšie.

Zraniteľnosť súvisiaca so zvýšenými úrovňami zadlženosti je však aj naďalej zdrojom obáv. V niekoľkých členských štátoch zostávajú objemy záväzkov, a to súkromných i verejných, ako aj vonkajších a vnútorných, na historicky vysokých úrovniach. Tieto záväzky nielenže predstavujú zraniteľné miesta pre rast, pracovné miesta a finančnú stabilitu v EÚ, ale príslušné tlaky na znižovanie pákového efektu súvisiace s potrebou ich odstránenia predstavujú záťaž v oblasti oživenia.

Tento rok sa do hlavnej hodnotiacej tabuľky pridávajú tri ukazovatele zamestnanosti, konkrétne miera hospodárskej aktivity, dlhodobá nezamestnanosť a nezamestnanosť mladých ľudí. Zaradenie nových premenných týkajúcich sa zamestnanosti do hodnotiacej tabuľky je konkrétnym výsledkom záväzku Komisie zameraného na posilnenie analýzy makroekonomických nerovnováh. Je to zvlášť dôležité vzhľadom na sociálne dôsledky krízy a pretože dlhý pretrvávajúci negatívny vývoj zamestnanosti a sociálny vývoj môžu mať negatívny vplyv na potenciálny rast HDP prejavujúci sa rôznymi spôsobmi a rizikami zhoršenia makroekonomických nerovnováh. Týmto zaradením sa nezmení zameranie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, ktorým je aj naďalej predchádzanie vzniku škodlivých makroekonomických nerovnováh a zabezpečenie ich korekcie. Jednorazové prejavy nových ukazovateľov samy osebe neznamenajú zhoršenie makrofinančných rizík, a preto nie sú použité na začatie akýchkoľvek krokov v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

V správe sú identifikované členské štáty, v prípade ktorých by sa mali vykonať hĺbkové preskúmania s cieľom posúdiť, či sú postihnuté nerovnováhami, ktoré si vyžadujú politické kroky. Správa o mechanizme varovania je nástrojom kontroly hospodárskych nerovnováh a uverejňuje sa na začiatku každého ročného cyklu koordinácie hospodárskych politík. Je založená najmä na hospodárskom výklade hodnotiacej tabuľky ukazovateľov s orientačnými prahovými hodnotami spolu so súborom pomocných ukazovateľov.

Hĺbkové preskúmania sa vypracujú po prvýkrát aj pre Estónsko a Rakúsko. V prípade Estónska sa hĺbkovým preskúmaním posúdia riziká a zraniteľné miesta spojené s obnoveným hromadením tlakov v oblasti dopytu. V prípade Rakúska sa budú analyzovať otázky týkajúce sa finančného sektora, najmä jeho vysokej miery expozície voči vývoju v zahraničí a vplyvu na úvery poskytované súkromnému sektoru.

V prípade členských štátov, ktoré využívajú finančnú pomoc, sa dohľad nad ich nerovnováhami a monitorovanie nápravných opatrení uskutočňuje v kontexte ich programov pomoci. Týka sa to Grécka a Cypru. Rovnako, ako v prípade predchádzajúcich cyklov v členských štátoch, v ktorých sa očakávalo ukončenie programu finančnej pomoci, sa situácia na Cypre v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe bude posudzovať až po ukončení prebiehajúceho programu finančnej pomoci, ktoré sa očakáva do marca 2016.

V prípade ostatných členských štátov Komisia v tejto fáze nevykoná ďalšie analýzy v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Na základe ekonomického výkladu hodnotiacej tabuľky Komisia zastáva názor, že v prípade Českej republiky, Dánska, Lotyšska, Litvy, Luxemburska, Malty, Poľska a Slovenska v tejto fáze hĺbkové preskúmanie nie je potrebné a ďalší dohľad v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe sa nevyžaduje. Všetky členské štáty však potrebujú neustály dôsledný dohľad a koordináciu politík, aby mohli identifikovať vznikajúce riziká a presadzovať opatrenia prispievajúce k rastu a zamestnanosti.

Rámček 1. Stabilizácia a zefektívnenie kategórií postupu pri makroekonomickej nerovnováhe Konfigurácia kategórií postupu pri makroekonomickej nerovnováhe sa vyvíjala a v súčasnosti vyzerá takto: 1. Žiadna nerovnováha 2. Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia 3. Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a rozhodné politické opatrenia 4. Nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné politické opatrenia 5. Nadmerné nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné politické opatrenia 6. Nadmerné nerovnováhy, ktoré vedú k postupu pri nadmernej nerovnováhe Postup pri nadmernej nerovnováhe sa zatiaľ nepoužil. Z identifikácie nadmernej nerovnováhy však vyplýva požiadavka rozhodných politických opatrení a osobitného monitorovania. Od roku 2014 sa v niektorých krajinách systémového významu patriacich do eurozóny, v ktorých boli zistené nerovnováhy, vyžadovali rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie s cieľom zabezpečiť pokrok pri riešení makroekonomických nerovnováh eurozóny uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. V niektorých krajinách s nerovnováhami sa vyžadovali rozhodné politické opatrenia. Zatiaľ čo doladenie kategorizácie nerovnováh dohľadu v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe umožnilo aktiváciu dohľadu v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, výsledná zložitosť k transparentnosti a vykonateľnosti neprispela. Z tohto dôvodu sa v oznámení z 21. októbra uvádza niekoľko možností na zlepšenie vykonávania postupu pri makroekonomickej nerovnováhe v budúcnosti. Komisia konkrétne zabezpečí transparentné vykonávanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, stabilizuje kategórie a objasní kritériá, ktorými sa jej rozhodovanie riadi.

2. Nerovnováhy, riziká a úpravy: problémy cezhraničnej povahy

V kontexte neistých globálnych podmienok je oživenie hospodárstva čoraz väčšmi závislé od domáceho dopytu. Najnovšie hospodárske prognózy potvrdzujú, že v EÚ prebieha mierne oživenie v kontexte nízkych cien ropy a veľmi ústretovej menovej politiky. Očakáva sa, že v rokoch 2015 a 2016 hospodárska činnosť v EÚ vzrastie o 1,9 %, resp. 2,0 % po tom, ako v roku 2014 zaznamenala rast na úrovni 1,4 %. Miery rastu reálneho HDP v eurozóne sú nasledovné: 0,9 % v roku 2014, 1,6 % v roku 2015 a 1,8 % v roku 2016. Aj keď sa spotreba nedávno posilnila, domáci dopyt sa čiastočne zoslabil, a to z dôvodu významných tlakov na znižovanie pákového efektu vo viacerých členských štátoch. Toto sa odzrkadľuje v nízkej inflácii a raste prebytku bežného účtu eurozóny, ktorý by mal podľa očakávaní v roku 2015 opätovne stúpnuť, a to aj v dôsledku klesajúcich cien ropy od polovice roku 2014 a nižšieho výmenného kurzu eura. Od leta došlo k výraznému spomaleniu vonkajšieho dopytu, zatiaľ čo nepriaznivé riziká pre globálne hospodárstvo rastú v dôsledku geopolitických faktorov a možnosti výraznejšieho spomalenia v Číne a ďalších rozvíjajúcich sa krajinách, než sa očakávalo. V závislosti od rozsahu globálneho spomalenia by hospodárstva EÚ mohli byť významne ovplyvnené, čím by sa posilnila potreba konsolidovaného zlepšenia konkurencieschopnosti, čím by sa však aj domáci dopyt stal životne dôležitým pre oživenie.

V tejto súvislosti naďalej pokračuje úprava makroekonomických nerovnováh, zvýšené úrovne zadlženosti však predstavujú významné zraniteľné miesta. Hospodárstva členských štátov EÚ pokračujú v napravovaní svojich vonkajších a vnútorných nerovnováh. Vysoké a neudržateľné deficity bežného účtu sa podarilo znížiť a vo väčšine krajín pokračuje proces ozdravenia súvahy vo všetkých sektoroch. Vývoj nákladovej konkurencieschopnosti je okrem toho vo všeobecnom súlade s potrebami vonkajších úprav. Pretrváva však vážna zraniteľnosť, pokiaľ ide o objemy záväzkov a kvalitu úprav. V niekoľkých členských štátoch zostávajú objemy záväzkov, a to súkromných i verejných, ako aj vonkajších a vnútorných, na historicky vysokých úrovniach. Tieto záväzky nielenže predstavujú zraniteľné miesta pre rast, pracovné miesta a finančnú stabilitu v EÚ, ale súčasné tlaky na znižovanie pákového efektu súvisiace s potrebou ich odstránenia predstavujú takisto záťaž v oblasti oživenia. Pretrvávanie značných prebytkov bežného účtu v krajinách s pomerne nízkou potrebou znižovania pákového efektu okrem toho ovplyvňuje značné nerovnováhy v oblasti úspor a investícií poukazujúce na nevhodné prideľovanie zdrojov, čím sa zvyšujú riziká dlhodobej hospodárskej stagnácie a čím sa môže skomplikovať postup znižovania pákového efektu v EÚ ako celku.

Prekonávanie vysokej úrovne dlhu a vytváranie priestoru na to, aby sa oživenie stalo sebestačnejším, predstavuje v súčasnej situácii hlavnú výzvu pre eurozónu. Na súhrnnej úrovni eurozóny sa riziko dlhotrvajúceho slabého rastu a nízkej inflácie musí zmierniť v krajinách, ktoré majú lepšie predpoklady na podporu investícií v súlade s existujúcim fiškálnym priestorom a nízkymi potrebami znižovania pákového efektu. Štrukturálne reformy zamerané na uvoľnenie rastového potenciálu musia súbežne pokračovať alebo sa zintenzívniť najmä v krajinách, ktorých rastový potenciál obmedzujú prekážky štrukturálneho rastu. Okrem toho by sa krajiny, ktorých schopnosť podporovať dopyt obmedzujú vysoké tlaky na znižovanie pákového efektu, mali zamerať aj na reformy podporujúce rast, čím by sa zabezpečilo, aby sa ich rámec pre platobnú neschopnosť stal vhodným na riešenie objemu neživotaschopných dlhov, následné uvoľnenie hospodárskych zdrojov a efektívne prerozdelenie kapitálu. (Rámček 2)