Po prijatí druhého pracovného plánu EÚ pre šport Komisia vytvorila päť expertných skupín pozostávajúcich z vymenovaných zástupcov členských štátov, ktoré sa majú zamerať na konkrétne oblasti súvisiace s politikou športu a pomôcť dosiahnuť požadované výstupy. Zainteresované strany mali možnosť zúčastniť sa na zasadnutiach týchto skupín ako pozorovatelia, a to na základe žiadosti a so súhlasom zástupcov členských štátov (pozri prílohu I). Úlohou Komisie bolo úzko spolupracovať s členskými štátmi a pomáhať im pri vykonávaní pracovného plánu.

Expertná skupina, ktorá sa zaoberá hospodárskym rozmerom športu, sa špecificky zamerala na hospodárske výhody športu, odkaz veľkých športových podujatí a na udržateľné financovanie športu. V oblasti športu sa prostredníctvom športových satelitných účtov (SSA) dosiahol ďalší pokrok s cieľom merať a preukázať hospodársky význam tejto oblasti. Osem členských štátov (AT, CY, DE, LT, NL, PO, PT, UK) a Švajčiarsko má vnútroštátne satelitné účty SSA, zatiaľ čo LU a RO svoje vnútroštátne SSA dokončujú a niektoré ďalšie členské štáty začali s úvahami a rokovaniami so svojimi národnými štatistickými úradmi.

Po tretie by sa v budúcom pracovnom pláne EÚ pre šport mala zohľadniť potreba zvýšenej interakcie s inými oblasťami politiky, ktoré majú silný vplyv na šport (napr. hospodárska súťaž, voľný pohyb, zamestnanosť, ochrana údajov, vzdelávanie a odborná príprava, zdravotníctvo). Komisia a členské štáty by mohli ďalej rozvíjať medziodvetvovú spoluprácu a zabezpečiť, aby sa iné oblasti politiky EÚ užšie zapájali do špecifických otázok týkajúcich sa športu. Zabezpečenie holistickejšieho prístupu k športovej politike EÚ a uplatňovanie hľadiska športu v iných oblastiach politiky by bolo užitočné pre zaručenie pridanej hodnoty v oblasti športu na úrovni EÚ. Športová politika nemôže fungovať osamote. Spolupráca a komplementarita s inými príslušnými politikami sú nevyhnutné.

Po druhé by sa mala zaviesť väčšia flexibilita s cieľom prispôsobiť pracovný plán EÚ pre šport v priebehu jeho vykonávania. Bolo by dôležité zvážiť možnosti prispôsobenia prebiehajúcej práce v rámci pracovného plánu EÚ pre šport vznikajúcim okolnostiam, ako je napríklad bezprecedentná utečenecká kríza, ktorej Európa v tomto období čelí, alebo dôležité výzvy súvisiace s násilnou radikalizáciou. Okrem toho menej tvrdý prístup, pokiaľ ide o riešené témy, by v prípade potreby umožnil účinne reagovať na vývoj v oblasti športu. Flexibilita, ktorú by takýto prístup priniesol, by pomohla zabezpečiť pridanú hodnotu práce v oblasti športu na úrovni EÚ.

Vzhľadom na to, že rok 2020 je v mnohých smeroch prelomový, Komisia v súčasnosti odporúča dĺžku trvania prípadného tretieho pracovného plánu EÚ pre šport do roku 2020, ktorý sa zároveň zhoduje aj s koncom súčasného viacročného finančného rámca. Možnosť dlhšieho trvania by do budúcnosti mala zostať otvorená.

C) ODPORÚČANIA DO BUDÚCNOSTI

Štruktúrovaný dialóg EÚ so športovými organizáciami by sa mohol oproti svojej súčasnej podobe zlepšiť. Väčšina uznala každoročné športové fórum EÚ za hlavnú a dôležitú udalosť v tomto kontexte. V súvislosti so skutočnou pridanou hodnotou štruktúrovaného dialógu na schôdzach, ktoré sa konali popri zasadnutí Rady v ich súčasnej podobe, boli vyjadrené určité pochybnosti.

Po štvrté by sa mohli posilniť synergie s programom Erasmus+: šport, okrem iného prispením k identifikácii osobitných priorít v oblasti športu pre ročný pracovný program Erasmus+ a zabezpečením silnejších väzieb medzi pracovným plánom EÚ a výberom projektov. Výstupy vybraných projektov Erasmus+ by zároveň mohli byť zdrojom pre priority v oblasti športu (prístup „zdola nahor“). Okrem toho by stálo za to zvážiť súčinnosť s ostatnými finančnými nástrojmi EÚ.

2. Priority

Kompetencie v oblasti športu nesú členské štáty. Preto by dôvodom na zaradenie danej témy do pracovného plánu EÚ mala byť iba pridaná hodnota spolupráce na úrovni EÚ. Úloha, ktorú EÚ môže zohrávať, aby prispela k riešeniu súčasných problémov v oblasti športu by mala byť kľúčom k rozhodovaniu o zaradení témy do budúceho pracovného plánu EÚ. To by pravdepodobne viedlo k zníženiu počtu priorít.

Komisia navrhuje lepšie prepojiť priority zaradené do budúceho pracovného plánu EÚ s politickými prioritami stanovenými Európskou úniou, napríklad rast a zamestnanosť vrátane zamestnateľnosti mladých ľudí, sociálna inklúzia a začlenenie utečencov, klimatické zmeny, program pre zručnosti atď., v záujme zvýšenia politického vplyvu pracovného plánu EÚ. Úlohu pri podpore športových projektov môžu zohrávať aj nástroje politiky súdržnosti v zmysle podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe predovšetkým v komunitách odsunutých na okraj spoločnosti.

V budúcom pracovnom pláne EÚ by sa malo zvážiť zabezpečenie kontinuity predošlých stanovených priorít, s cieľom stavať na už vykonanej práci. Okrem toho sa dôrazne odporúča intenzívnejšie zameranie na vykonávanie praktických výstupov a existujúcich výsledkov (napr. usmernenia EÚ, politické odporúčania, tabule záväzkov), ktoré sa dosiahli v prvých dvoch pracovných plánoch EÚ vrátane zbežného monitorovania dosiahnutého pokroku po tejto stránke. Súčasne by sa mali hľadať silnejšie väzby na aktuálne problémy v oblasti športu (napr. ochrana údajov, ľudské práva, významné športové podujatia, doping, korupcia atď.) vrátane možnosti spojiť sily na úrovni EÚ s cieľom reagovať na tieto aktuálne témy.

Priority, ktoré môžu byť potenciálne zahrnuté do budúceho pracovného plánu EÚ pre šport okrem iných zahŕňajú využitie športu vo vonkajších vzťahoch EÚ, dobrú správu, podporu amatérskeho športu a silné prepojenie fyzickej aktivity s podporou zdravia a prevencie chorôb. Komisia tiež odporúča zvážiť využitie budúceho pracovného plánu EÚ pre šport na riešenie hospodárskeho rozmeru športu a na zlepšenie informačnej základne pre šport vrátane práce smerujúcej k väčšiemu uznaniu prínosu tohto odvetvia do hospodárstva a jeho priaznivého vplyvu na spoločnosť.

Komisia sa domnieva, že budúci pracovný plán EÚ pre šport by mal byť zároveň nástrojom na podporu pozitívnych hodnôt športu vrátane jeho zdraviu prospešných účinkov a nemal by sa zameriavať len na negatívne aspekty športových aktivít. Komisia tiež navrhuje využiť budúci pracovný plán EÚ na podporu snáh členských štátov v podporovať inovatívne riešenia zložitých javov, akými sú marginalizácia, vylúčenie a nedostatočná zapojenie.

Komisia sa domnieva, že vymedzenie priorít pre budúci pracovný plán EÚ by mohlo ťažiť z dialógu medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami v oblasti športu vrátane príslušných sociálnych partnerov. Európsky parlament by mal byť užšie spojený s vykonávaním budúceho pracovného plánu EÚ pre šport, napríklad prostredníctvom podávania pravidelných správ, zverejňovania informácií príslušným štruktúram parlamentu a účasti na vybraných zasadnutiach a podujatiach.

Napokon lepšia koordinácia a jasnejšie prepojenie medzi vykonanou prácou v rámci pracovného plánu EÚ pre šport a rotujúcimi predsedníctvami EÚ by zlepšilo využiteľnosť výsledkov našej práce. Malo by sa zabezpečiť silnejšie prepojenie medzi výstupmi pracovného plánu EÚ a prioritami predsedajúcich členských štátov EÚ v priebehu plnenia pracovného plánu EÚ pre šport.

3. Pracovné metódy

Na základe pozitívnych skúseností z prvého a druhého pracovného plánu EÚ pre šport a súčasne s cieľom riešiť identifikované výzvy, vidí Komisia hodnotu v revízii pracovných metód, ktoré by umožnili príslušným subjektom účinne spolupracovať, pri súčasnom pokrytí priorít zahrnutých do nového pracovného plánu EÚ pre šport.

Po prvé, pracovný plán EÚ by mal ponúkať možnosť zahrnúť rôzne pracovné metódy popri tradičných expertných skupinách, ktoré by v niektorých prípadoch ešte stále mohli byť považované za najvhodnejší spôsob spolupráce. Možné pracovné metódy na zváženie by mohli zahŕňať konferencie, platformy, semináre, štúdie, expertné skupiny Komisie, partnerské učenie a výmenu osvedčených postupov. Lepšie objasnenie očakávaných výstupov na odbornej a politickej úrovni pozitívne ovplyvní výber najvhodnejšej pracovnej metódy.

Po druhé, predloženie písomného dokumentu nemusí byť nevyhnutne jediným hodnotným výsledkom. Niekedy možno považovať za želaný výsledok aj samotný proces. Hodnota predloženého písomného dokumentu by vychádzala z predpokladanej potreby a využitia zo strany športovej komunity vo všeobecnosti, alebo z jasne vymedzenej potreby zo strany Rady. Inými slovami, požiadavky na všetky vypracovávané písomné dokumenty by mali byť jasné. Vo všeobecnosti sa v porovnaní s prvými dvoma pracovnými plánmi EÚ dôrazne odporúča značne znížiť počet vypracovaných písomných dokumentov.

Po tretie, kým práca expertných skupín v rámci pracovného plánu EÚ pre šport priniesla značné výhody, Komisia sa domnieva, že spolupráca na úrovni EÚ by ťažila z využitia širšej škály pracovných metód, najmä s cieľom uľahčiť a monitorovať uplatňovanie hľadiska športu v príslušných oblastiach politiky EÚ a finančných programoch EÚ.

Po štvrté, mohol by sa zvážiť mechanizmus, ktorý by umožňoval istým spôsobom riešiť témy súčasného záujmu. Takýto mechanizmus by mohol mať formu výročných zasadnutí zúčastnených strán, platforiem alebo seminárov vrátane členských štátov a športového hnutia, pričom by sa pravidelne hodnotil dosiahnutý pokrok.

Po piate, mohol by sa rozvinúť štruktúrovaný dialóg EÚ so športovými organizáciami. Mala by sa zachovať a posilniť ústredná pozícia športového fóra EÚ. Miesto a úloha športových organizácií by sa v budúcom pracovnom pláne EÚ pre šport mali vo všeobecnosti posilniť. Malo prehodnotiť konanie zasadnutia štruktúrovaného dialógu popri zasadnutiach Rady, a to s cieľom umožniť širšie zapojenie členských štátov a organizácií. Mala by sa zvážiť organizácia osobitných skupinových zasadnutí zameraných na rôzne oblasti politiky, ktoré okrem iných zahŕňajú vybrané projekty Erasmus+, expertov a iné zainteresované strany v oblasti športu, a to s cieľom podporiť ďalšie amatérske športy v Európe.

Na záver, hoci je jasné, že niektoré predpokladané pracovné metódy by umožňovali výmenu názorov iba medzi členskými štátmi, by sa podľa možnosti mala pri príprave a vykonávaní pracovného plánu EÚ pre šport zabezpečiť vysoká a jednotná úroveň reprezentatívnosti športového hnutia. Kým Komisia sa domnieva, že pridaná hodnota pozorovateľov v rámci expertných skupín je zrejmá, malo by sa tiež uznať, že množstvo zainteresovaných organizácií by malo byť obmedzené na tie, ktorí sú jasne spojené s danou témou. Mal by sa zaviesť do praxe výberový proces zúčastnených organizácií, a to na základe činností a reprezentatívnosti športového hnutia. Podobne, viac cielených tém pre budúce expertné skupiny by zároveň zabezpečiť primerané zastúpenie tak na úrovni členských štátov, ako aj pozorovateľov, a následne primerané skúsenosti v danej téme.