SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Výročná správa o finančnej pomoci na rozšírenie za rok 2012 (IPA, PHARE, CARDS, Predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný fond). /* COM/2013/0625 final */





Úvod Táto správa sa zaoberá najdôležitejším vývojom pri vykonávaní predvstupovej pomoci v roku 2012[1] a obsahuje úvahy o budúcich vyhliadkach. Podrobné informácie o aktivitách uskutočnených počas vykazovaného obdobia sa uvádzajú v technickom pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe[2] a pokrýva v jednom dokumente nástroj predvstupovej pomoci IPA[3] a predchádzajúce nástroje predvstupovej pomoci, ako aj nástroje pre západný Balkán (t. j. PHARE, CARDS[4], nástroj predvstupovej pomoci pre Turecko a Prechodný fond). Výročná správa za rok 2012 je príležitosťou posúdiť súčasné úspechy a nadobudnuté skúsenosti v čase, keď sa dokončuje inštitucionálne usporiadanie nového nástroja IPA vzťahujúceho sa na budúci viacročný finančný rámec. V tejto správe sa stručne vysvetľujú politické a hospodárske súvislosti, v rámci ktorých sa uskutočňovali aktivity financované zo strany EÚ. Poukazuje sa v nej na pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní dokumentov strategického plánovania a programových dokumentov, uvádzajú sa súhrnné správy o vykonávaní projektov a ich výsledkoch, ako aj o priebežnom posilňovaní koordinácie darcov. Pri vypracovávaní odporúčaní pre ďalšie zlepšovanie vplyvu finančných prostriedkov nástroja IPA do roku 2013 a po ňom sa vychádzalo z analýzy predchádzajúcich skúseností na základe hodnotení a záverov z konferencie IPA v roku 2012. 1. ROČNÝ PREHĽAD: POLITICKÉ A HOSPODÁRSKE SÚVISLOSTI V roku 2012 krajiny zapojené do procesu rozširovania postupovali ďalej na ceste k Európskej únii. V kandidátskych krajinách[5] a potenciálnych kandidátskych krajinách[6] nastal v mnohých oblastiach pozitívny vývoj vrátane pokroku dosiahnutého v oblasti reforiem súvisiacich s EÚ. Proces ratifikácie Zmluvy o pristúpení s Chorvátskom pokračoval a pripravovala sa tak cesta na pristúpenie Chorvátska 1. júla 2013. Prístupové rokovania s Čiernou Horou sa začali v júni a rokovania s Islandom ďalej napredovali. Vzťahy s Tureckom dostali nový impulz na základe pozitívneho programu, ktorý Komisia začala v máji 2012. V marci toho istého roku Európska rada udelila Srbsku štatút kandidátskej krajiny. Komisia potvrdila, že medzi EÚ a Kosovom môže byť uzavretá Dohoda o stabilizácii a pridružení. Pokrok sa dosiahol aj v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou. Dialóg o pristúpení na vysokej úrovni s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko viedol k výraznejšiemu dôrazu na reformy zo strany orgánov. Dialóg medzi vládou a opozíciou v Albánsku umožnil značné uvoľnenie politickej patovej situácie. S Bosnou a Hercegovinou sa začal dialóg na vysokej úrovni o procese pristúpenia, ktorý má krajine pomôcť pri plnení požiadaviek na pristúpenie k EÚ a viedol k vytvoreniu plánu na integráciu do EÚ. Vo väčšine krajín hlavnými výzvami zostávajú oblasti týkajúce sa ľudských práv, dobrej správy vecí verejných, právneho štátu vrátane boja proti korupcii a organizovanému zločinu a administratívnych kapacít. Často bolo potrebné prevziať väčšiu zodpovednosť za reformy a získať potrebnú politickú vôľu pre napredovanie. Veľkou výzvou je aj oblasť posilňovania slobody prejavu a nezávislosti médií. Prístupový proces občas negatívne ovplyvňovali aj bilaterálne otázky. Zmiešaná situácia v krajinách zapojených do procesu rozširovania panovala v oblasti sociálno-ekonomického vývoja. V roku 2012 Turecko a Island pokračovali v ceste oživovania. Po období mierneho oživenia vo väčšine ekonomík krajín západného Balkánu znovu došlo k zmierneniu tohto procesu v dôsledku nepriaznivého hospodárskeho vývoja v EÚ. Sociálne podmienky sa výrazne zhoršili. Miera nezamestnanosti a chudoby pokračovala v raste, pričom fiškálna konsolidácia a reforma trhov práce aj naďalej zostávajú najnaliehavejšími hospodárskymi prioritami. Presadzovanie dobrej správy vecí verejných, zásad právneho štátu a administratívnych kapacít zostávajú hlavnými politickými výzvami s negatívnymi účinkami na podnikateľské prostredie. 2. Na ceste k účinnejšiemu a efektívnejšiemu poskytovaniu pomoci Na ceste k novému nariadeniu o nástroji IPA na obdobie rokov 2014 – 2020 Po rozsiahlej konzultácii so zainteresovanými stranami a hodnotení ex-ante v súvislosti s budúcim nástrojom predvstupovej pomoci, ktoré výrazne prispeli k podobe návrhu nariadenia o nástroji IPA II, Komisia prijala 7. decembra 2011 návrh nariadenia o nástroji IPA II ako súčasť balíka nástrojov vonkajšej činnosti. Cieľom návrhu Komisie je užšie prepojenie predvstupovej pomoci s prioritami politiky rozširovania a posun smerom k sektorovému prístupu. V priebehu roka 2012 sa o návrhu nariadenia IPA II diskutovalo a rokovalo v Parlamente a Rade a v čase prípravy tejto správy tieto rokovania ešte prebiehajú. Komisia zároveň začala so zreteľom na dokončenie rámca pre programovanie a poskytovanie pomoci z nástroja IPA II pripravovať návrh špecifických pravidiel uplatňovania nástroja IPA a strategické plánovacie dokumenty. Začala štúdiu o uplatňovaní sektorového prístupu a iniciovala vytvorenie náležite špecializovaných pracovných skupín zameraných na jednotlivé dimenzie foriem uplatňovania tohto nového nástroja. Sektorový prístup V priebehu roku 2012 Komisia pokračovala v postupnom uplatňovaní sektorového prístupu pri programovaní ďalšieho finančného nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) na obdobie rokov 2014 – 2020. V nadväznosti na konferenciu o nástroji IPA v októbri 2009 sa rozhodlo o postupnom posune smerom k sektorovému prístupu, ktorého cieľom je jednoduchšie dosahovanie výsledkov, vplyvu a pridanej hodnoty prostredníctvom pomoci. Tieto zásady sa stali kľúčom pre všetky nové nástroje vonkajšej činnosti na obdobie rokov 2014 – 2020. Posun smerom k sektorovému prístupu je obzvlášť dôležitý v čase, keď rozpočtové obmedzenia, ktorým čelia členské štáty a medzinárodné finančné inštitúcie, vyzývajú k ešte účinnejšej a udržateľnejšej predvstupovej pomoci: strategický prístup k programovaniu vychádzajúci z potrieb a silných stránok krajín prispeje k účinnejšiemu predvstupovému procesu, ktorý bude orientovaný na výsledky. Okrem toho sa zároveň zabezpečí väčšia zodpovednosť vnútroštátnych orgánov za programy, keďže sektorový prístup je založený na vnútroštátnych stratégiách a takýto prístup maximalizuje potenciál pre komplementárnosť. Zvýši sa tým pákový efekt medzi jednotlivými formami podpory a napomôže racionalizáciu podpory na základe vhodnej deľby práce. Význam tohto nového prístupu bol potvrdený na konferencii zainteresovaných strán týkajúcej sa nástroja IPA v Záhrebe v apríli 2011 a v záveroch hodnotenia súčasného uplatňovania nástroja IPA. Dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní nástroja IPA na roky 2011 – 2013 boli vypracované tak, aby odrážali tento prístup, výsledkom čoho sú konkrétnejšie zamerané dokumenty a orientácia na lepšie stanovovanie priorít a cielenejšiu pomoc. Nová metóda programovania vrátane nových šablón a usmernení pre programovanie už bola zavedená koncom roka 2011 pre programovanie rozpočtových rokov 2012 a 2013. V priebehu roka 2012 všetky vnútroštátne orgány sa neustále analyzovali pripravenosť odvetví identifikovaných v ich plánoch viacročného orientačného plánovania nástroja IPA na posun k sektorovému prístupu. Prvý skutočný pokus zaviesť sektorový prístup v krajinách zapojených do procesu rozširovania sa uskutočnil v roku 2012 a slúžil ako pilotný test pre viaceré podstatné zmeny, ktoré sa uskutočnia v rámci nástroja IPA II. Medzitým Komisia pripravila v priebehu roka 2012 návrh usmernení k uplatňovaniu sektorového prístupu k predvstupovej pomoci, ktoré majú byť dokončené v roku 2013, aby slúžili pri programovaní nástroja IPA II. V roku 2013 Komisia usporiadala aj semináre o sektorovom prístupe vo všetkých prijímajúcich krajinách nástroja IPA s cieľom zabezpečiť dôkladné porozumenie uplatňovania sektorového prístupu k programovaniu finančných prostriedkov z nástroja IPA II. Spolupráca s komunitou darcov v oblasti účinnosti pomoci V roku 2012 Komisia pokračovala v práci na programe koordinácie darcov, ktorej súčasťou bolo úsilie o dosiahnutie čo najlepšej účinnosti pomoci a transparentnosti v súlade so záväzkami prijatými na 4. fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v novembri 2011 v Pusane. Na ňom sa Komisia dohodla na význame spoločných zásad, ako sú napr. zodpovednosť za priority, dôležitosť výsledkov, transparentnosť a zodpovednosť. Okrem toho sa komunita darcov vrátane Komisie zaviazala k zlepšeniu kvality a účinnosti rozvojovej spolupráce aj prostredníctvom transparentnosti pomoci, ktorú poskytuje. V priebehu roku 2012 Komisia prijala ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu financovania v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) s medzinárodnými štandardmi týkajúcimi sa transparentnosti pomoci. V súlade so záväzkami prijatými v roku 2012 na konferencii v Pusane o partnerstve pre efektívnu rozvojovú spoluprácu budú príslušné informácie o oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) sprístupnené verejnosti v štandardnom formáte najneskôr do konca roka 2015. Prostredníctvom zverejňovania súborov údajov s informáciami podľa organizácie a činnosti, ako aj informácií týkajúcich sa súčasných a budúcich výdavkov Komisia bude orgánom členských štátov, ich občanom a tretím krajinám poskytovať včasné, komplexné a výhľadové informácie o zdrojoch poskytnutých prostredníctvom rozvojovej spolupráce. V súlade s odporúčaniami Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) v rámci partnerského preskúmania EÚ v roku 2012 výborom DAC[7] Komisia preskúmala svoj prístup zameraný na programovú štruktúru. Cieľom uplatňovania sektorového prístup plánovaného v rámci nástroja IPA II je účinnejšie riadenie vonkajšej pomoci a zvýšenie účinnosti a efektívnosti predvstupovej pomoci a posilnenie jej zamerania na výsledky. V budúcnosti sa očakáva, že ďalší vývoj nástroja IPA bude prebiehať v súlade s prístupom, ktorý bude zameraný viac na výsledky. S cieľom vytvoriť rámec pre ukazovatele, ktoré sa používajú na úrovni stratégií jednotlivých krajín na monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie pokroku a výkonnosti, bola v tejto súvislosti v roku 2012 zriadená pracovná skupina. Komisia tieto procesy koordinuje, aby bolo možné zabezpečiť súlad predvstupovej pomoci s jednotlivými iniciatívami v rámci Komisie, ako aj členských štátov EÚ, medzinárodných finančných inštitúcií a širšej komunity darcov, zlepšiť koordináciu darcov a zvýšiť účinnosť pomoci a zabezpečiť dosiahnutie očakávaných výsledkov. 3. Dôležité výsledky z vykonávania programu v roku 2012 Po podpise Zmluvy o pristúpení 9. decembra 2011 Chorvátsko v roku 2012 pokračovalo vo vykonávaní opatrení na ďalšie posilnenie jeho schopnosti plniť záväzky vyplývajúce z členstva v EÚ. Od 1. júla 2013 je Chorvátsko členským štátom EÚ. Národný program[8] pre zložku I prijatý v roku 2012 sa vzťahuje na dva rozpočtové roky, a to prechodná pomoc IPA 2012 a pridelené rozpočtové prostriedky na budovanie inštitúcií, ako aj pridelené rozpočtové prostriedky na 6 mesiacov na rok 2013 (v súlade s plánovaným pristúpením Chorvátska k EÚ 1. júla 2013). Celková suma v prípade národných programov na roky 2012 a 2013 bola vo výške 46,8 mil. EUR. Vykonávanie finančnej pomoci EÚ v roku 2012 dopĺňalo tento vývoj poskytnutím ďalšej podpory na dokončenie reforiem a budovanie kapacít v kľúčových oblastiach potrebných na prevzatie povinností vyplývajúcich z členstva, najmä v oblasti súdnictva a základných práv a spravodlivosti, slobody a bezpečnosti, ako aj na pokračujúce úsilie v oblasti prípravy Chorvátska na riadenie a čerpanie finančných prostriedkov po pristúpení. Okrem toho v roku 2012 Chorvátsko dokončilo svoje prípravy na upustenie od kontrol ex ante týkajúcich sa verejného obstarávania s cieľom dosiahnuť úplnú decentralizáciu riadenia a realizácie finančnej pomoci EÚ pred pristúpením. V roku 2012 pozitívny program zameraný na vzťahy medzi EÚ a Tureckom priniesol nový impulz tým, že po období stagnácie sa proces pristúpenia v niektorých oblastiach nasmeroval späť na správnu cestu. Tento program je zameraný na úsilie súvisiace so spoločnými záujmami vrátane: · zosúladenia s acquis, · posilnenia spolupráce v oblasti energetiky, · víz, mobility a migrácie, · obchodných dohôd, ako aj colnej únie, o ktorej Svetová banka začala špecifickú štúdiu na posúdenie jej celkového vplyvu. · zahraničnej politiky vrátane politických reforiem a opatrení boja proti terorizmu, · podstatného zvýšenia účasti na programoch Únie. Finančná pomoc v rámci nástroja IPA v roku 2012 pokračovala v podpore politických priorít prístupového procesu so zameraním na právny štát a prípravu kľúčových reforiem týkajúcich sa súdnictva a základných práv v rámci zložky I v celkovej hodnote vo výške 225,74 mil. EUR v roku 2012. Pozitívny vývoj bol zaznamenaný aj v riadení finančnej pomoci zo strany tureckých vnútroštátnych orgánov v rámci decentralizovaného riadenia. Proces akreditácie so zreteľom na prenos výberových konaní, zadávania zákaziek a finančného riadenia funkcií z Centrálnej finančnej a kontraktačnej jednotky (CFKJ) na rezortné ministerstvá bol úspešne dokončený pre všetky prevádzkové štruktúry v rámci zložiek nástroja IPA III a IV. Prenesenie riadiacich právomocí pre zložku V nástroja IPA bolo tiež povolené takmer pre dvadsať provincií. V priebehu roku 2012 sa rozšíril dialóg s tureckými orgánmi o migráciu a azyl, ako aj o integrované riadenie hraníc. Skúmali sa ďalšie príležitosti na podporu inštitucionálnej reformy s finančnou pomocou EÚ. Súbor návrhov projektov bol pripravený a preskúmali ho všetky príslušné zainteresované strany v oblasti programovania z hľadiska financovania v rámci nástroja IPA vrátane špecializovaných agentúr OSN. Turecké orgány zodpovedné za vykonávanie programov IPA pokračovali v úsilí na zlepšovaní systému riadenia a kontroly, avšak oblasť programovania a monitorovania nástroja IPA si vyžaduje ešte ďalšie vylepšenia. Ratifikácia rámcovej dohody s Islandom týkajúcej sa nástroja IPA bola ukončená v roku 2012 na základe uznesenia parlamentu, ktorým bola vláda Islandskej republiky poverená schválením rámcovej dohody. Parlamentné uznesenie bolo prijaté 18. júna 2012, čím sa pripravila cesta pre vykonávanie projektov plánovaných v rámci národných programov nástroja IPA pre Island. Po nadobudnutí platnosti rámcovej dohody o nástroji IPA sa v druhej polovici roka 2012 začali vykonávať projekty v rámci národného programu nástroja IPA na rok 2011. Program na rok 2011 podporuje sedem projektov. Rozpočet je 12 mil. EUR a rovnováha medzi obomi prioritnými osami stanovenými v dokumente o viacročnom orientačnom plánovaní je zabezpečená: · na ďalšie posilnenie schopnosti Islandu prevziať záväzky vyplývajúce z členstva podporovaním budovania inštitucionálnych kapacít na transpozíciu a vykonávanie acquis, ako aj · na posilnenie inštitucionálnych kapacít Islandu pri jeho prípravách na účasť v štrukturálnych a iných fondoch EÚ a na ich využívanie. Národný program na rok 2012 bol prijatý 16. júla 2012 a zameraný bol na podporu troch projektov s rozpočtom vo výške 12 mil. EUR. Vykonávanie projektu sa čiastočne začalo. Národný program na rok 2013 bol prijatý 2. decembra 2012 v celkovej výške 10,8 mil. EUR. Po parlamentných voľbách, ktoré sa uskutočnili 27. apríla 2013, novovzniknutá vláda pozastavila prístupové rokovania, pokým parlament neposúdi stav rokovaní a vývoj v EÚ. Dôsledky pre nástroj IPA sa skúmajú. Komisia neplánuje pokračovať so žiadnymi ďalšími projektmi v rámci nástroja predvstupovej pomoci dovtedy, kým islandská vláda nerozhodne o tom, či bude pokračovať v prístupovom procese. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko pokračovala s pomocou nástroja IPA v reformách súvisiacich s pristúpením, avšak v priebehu roka 2012 čelila vážnym výzvam v oblasti programovania a využívania pomoci EÚ. Kapacity vnútroštátnych inštitúcií, ktoré riadia nástroj IPA, sú však vo všeobecnosti naďalej nevyvážené, čo prispieva k opakovaným oneskoreniam v oblasti verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv a nízkej miere zadávania zákaziek a vyplácania. Národný program v rámci nástroja IPA na roky 2012 – 2013 predstavuje celkový príspevok EÚ k zložke I vo výške približne 28 mil. EUR ročne. Pripravený bol a prijatý Komisiou v novembri 2012 a pozostáva z piatich sektorových formulárov a siedmich prepojených projektových formulárov podporujúcich odvetvie verejnej správy, spravodlivosti, vnútorných vecí a základných práv, rozvoja súkromného sektora, poľnohospodárstva a životného prostredia a zmeny klímy. Pri tej istej príležitosti boli schválené aj nové rozpočtové prostriedky pridelené na operačné programy v rámci zložiek III, IV a V. Komisia venovala pozornosť problematickému využívaniu dostupných prostriedkov zo všetkých zložiek IPA a podporila úsilie orgánov. Komisia (GR pre regionálnu politiku, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie a GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) dočasne prerušili vyplácanie platieb v marci a opäť koncom roka 2012 z dôvodu nedostatočného personálneho obsadenia a nedostatočných manažérskych kapacít v kľúčových inštitúciách, najmä v inštitúciách vykonávajúcich kontrolné funkcie, ako napr. audítorský orgán a úrad národného povoľujúceho úradníka (NPÚ). Vďaka rozhodným opatreniam, ktoré prijala vláda, kapacity všetkých týchto inštitúcií dosiahli takmer úplne personálne ciele stanovené v ich príslušných hodnoteniach pracovnej záťaže na rok 2012. Potreby budovania kapacít a nahromadené nevybavené úlohy naďalej spôsobovali vážne problémy a na najvyššej politickej úrovni je potrebné zaistiť úsilie a angažovanosť s cieľom urýchliť využívanie nástroja. V priebehu roku 2012 Čierna Hora úspešne dokončila programovanie zvyšnej predvstupovej pomoci pridelenej v rámci posledných dvoch rokov súčasného finančného rámca. Národné programy na roky 2012 – 2013 v rámci zložky I – Prechodná pomoc a budovanie inštitúcií – tvorili aj naďalej dôležitú súčasť financovania nástroja IPA (21,28 mil. EUR) a ďalej podporovali kľúčové oblasti reforiem v súlade s predchádzajúcimi programami. Začatie prístupových rokovaní na základe rozhodnutia Európskej rady v júni 2012 odrážalo a potvrdilo relevantnosť a efektívnosť vykonávania projektov IPA delegáciami EÚ v Čiernej Hore v rámci zložky I. V porovnaní s finančnými prostriedkami v rámci zložiek I a II nástroja IPA bola väčšina finančných prostriedkov nástroja IPA v roku 2012 a 2013 vyčlenená na prípravu vykonávania politiky súdržnosti EÚ a poľnohospodárskej politiky EÚ v odvetviach životného prostredia, dopravy, sociálneho rozvoja a poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, t. j. v rámci zložiek III, IV a V. Skutočne po udelení štatútu kandidátskej krajiny od roku 2010 boli kľúčové investície programované prostredníctvom prijímania príslušných operačných programov na roky 2012 – 2013 v rámci zložky III (22,24 mil. EUR) a zložky IV (5,58 mil. EUR) okrem zložky V, v prípade ktorej prijatie nástroja predvstupovej pomoci pre rozvoj vidieka (IPARD) bolo odložené do roku 2013. A napokon, čiernohorské orgány vykázali značný pokrok za celý rok v oblasti prípravy na prenesenie riadiacich právomocí, najmä predložením balíka žiadostí pre zložky I a II v júli 2012. V priebehu roka 2012 finančná pomoc EÚ zohrávala strategickú úlohu v Albánsku, vyčlenených bolo približne 95 mil. EUR na zložky I a II na účely posilnenia administratívnych kapacít viacerých inštitúcií a na podporu sociálneho, environmentálneho a hospodárskeho rozvoja. Prebiehajúce projekty v oblasti spravodlivosti, reformy verejnej správy a boja proti korupcii ďalej pokračovali. Vďaka strategickej podpore EÚ orgány presadzovania práva získali ďalšie kapacity a vykazujú konkrétne výsledky v boji proti organizovanému zločinu. Projekty technickej pomoci pokračovali v podpore jednotlivých rezortných ministerstiev a štátnych inštitúcií, výsledkom čoho bolo prijatie viacerých príslušných právnych predpisov dôležitých pre zosúladenie s acquis. Infraštruktúrne projekty však čelili problémom pri realizácii, najmä v dôsledku nedostatočnej koordinácie medzi rezortnými ministerstvami a vnútroštátnymi a miestnymi inštitúciami, čo malo vplyv na dlhodobú udržateľnosť projektov. Táto situácia viedla Komisiu k tomu, aby na účely zabezpečenia udržateľnosti projektov vyžadovala mechanizmus medziinštitucionálnej koordinácie pre nástroj IPA. Albánsko vynaložilo značné úsilie v súvislosti s prípravou na decentralizované riadenie finančných prostriedkov nástroja IPA. Stále sú však potrebné ďalšie cielené opatrenia na zabezpečenie, aby zavedený decentralizovaný systém riadenia zohľadňoval všetky požiadavky stanovené v regulačnom rámci nástroja IPA. Keď však budú splnené podmienky, k preneseniu riadiacich právomocí môže dôjsť čoskoro. Vzhľadom na túto akreditáciu sa predpokladá, že albánske orgány prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie stability v súvislosti s postavením štátnych zamestnancov vyškolených na riadenie finančných prostriedkov nástroja IPA. Srbsko získalo štatút kandidátskej krajiny v roku 2012 a pokračovalo v intenzívnych prípravách na zavedenie decentralizovaného implementačného systému (DIS) pre riadenie finančných prostriedkov nástroja IPA. Príspevok EÚ v rámci zložky I nástroja IPA pridelený v roku 2012 bol 170,6 mil. EUR. Po pozitívnom posúdení súladu, ktoré vykonal nezávislý audítor, bola vnútroštátna akreditácia ukončená a akreditačné balíky pre všetky štyri zložky nástroja IPA (I, II, III a IV) boli v roku 2012 zaslané Európskej komisii. Predbežne sa rozhodlo nepokračovať s otvorením zložiek III a IV v rámci súčasného finančného výhľadu na obdobie rokov 2007 – 2013. Na prvej audítorskej misii zložiek I a II sa podieľali audítori Generálneho riaditeľstva pre rozšírenie v novembri 2012. Očakáva sa, že prenesenie riadiacich právomocí pre tieto zložky bude Srbsku umožnené v priebehu roka 2013. V roku 2012 Komisia naplánovala pre Bosnu a Hercegovinu rozpočtové prostriedky pridelené z nástroja IPA 2012 a IPA 2013 v rámci zložky I spolu v jedinej sume vo výške 84,77 mil. EUR v rámci národného programu na rok 2012. Bolo tomu inak ako v predchádzajúcich rokoch, keď Komisia plánovala jeden program za rok. Výhodou nového prístupu bolo, že plánované intervencie sa riadili dlhodobejším plánom a zabezpečila sa tak kontinuita a úspory z rozsahu. Napriek dôkladnej príprave procesu programovania, ktorý začal rokovaniami na politickej úrovni, rovnako ako v minulých rokoch došlo pri programovaní k výraznému omeškaniu v dôsledku vnútorných ťažkostí Bosny a Hercegoviny pri dosahovaní dohody v súvislosti s identifikáciou a formuláciou projektov. Komisia vyzvala orgány, aby prijali účinný mechanizmus koordinácie medzi štátom a obomi subjektmi s cieľom prekonať tieto pretrvávajúce ťažkosti. Napriek problémom v programovaní a realizácii pomoci v rámci nástroja IPA, viaceré projekty poskytli dobré výsledky a ich vplyv bol zrejmý najmä v odvetví vnútorných záležitostí a v podpore hospodárskeho rozvoja. Integrovaný systém riadenia hraníc sa výrazne zlepšil a vďaka podpore rozvoja odvetvia cestovného ruchu a podpore malých a stredných podnikov sa vytvárali pracovné miesta a zabezpečila zamestnanosť. Realizácia pomoci EÚ Kosovu prekročila svoje finančné ciele tak z hľadiska zmlúv, ako aj platieb. Príprava ročného programu nástroja IPA 2012 pre Kosovo bola ukončená a pridelených bolo 63,2 mil. EUR. Ročný program na rok 2013 bol pripravený a výbor nástroja IPA ho schválil v novembri 2012 s cieľom prijať ho začiatkom roka 2013. Účasť Kosova na programe cezhraničnej spolupráce v rámci nástroja IPA v roku 2012 úspešne pokračovala a dohody o financovaní na rok 2011 boli podpísané pre všetky tri programy cezhraničnej spolupráce (s Albánskom, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Čiernou Horou). Prvá výzva na predkladanie návrhov v rámci cezhraničnej spolupráce Kosova a Albánska sa začali v júni 2012. V marci 2012 sa konalo konzultačné stretnutie s občianskou spoločnosťou, na ktorom vláda organizáciám občianskej spoločnosti predstavila navrhované projekty s možnosťou diskusie. V skorom štádiu procesu programovania v rámci nástroja IPA sa takáto konzultácia v Kosove uskutočnila po prvýkrát. Regionálna spolupráca a programy Regionálna spolupráca v juhovýchodnej Európe významne pokročila v posledných rokoch, najmä v oblasti obchodu, štatistiky, energetiky a dopravy, spolupráce pri reforme verejnej správy a civilnej ochrany. Podstatná časť podpory z nástroja IPA sa príjemcom poskytuje prostredníctvom národných programov. Okolo 9 % dostupných prostriedkov sa však prideľuje prostredníctvom programov pre viacerých príjemcov. Tieto programy dopĺňajú národné programy a posilňujú multilaterálne vzťahy na západnom Balkáne a v Turecku v oblastiach, ktoré boli identifikované ako kľúčové pre európsku integráciu a stabilitu v regióne. Oblasti intervencie sa riešia len prostredníctvom pomoci programov pre viacerých príjemcov, ak existuje jasná potreba regionálnej spolupráce alebo horizontálnych opatrení, napr. prostredníctvom riešenia cezhraničných problémov alebo zvýšením účinnosti vytvorením harmonizovaných prístupov, zvýšením účinnosti existujúcich nástrojov alebo umožnením vytvárania sietí odborníkov. V období roka 2012 orientačná suma dostupných finančných prostriedkov pre túto oblasť bola vo výške okolo 222, 06 mil. EUR pre zložku I. Regionálny projekt podpory inkluzívneho vzdelávania bol vybraný ako jedna z priorít v odvetví spravodlivosti a vnútorných vecí vrátane základných práv a zraniteľných skupín, pričom regionálny projekt na posilnenie ochrany svedkov posilňuje boj proti organizovanému zločinu a korupcii. Návrat utečencov a poskytovanie trvalých riešení s bývaním sa rieši prostredníctvom regionálneho programu bývania pod záštitou sarajevského procesu, v prípade ktorého je EÚ najväčším darcom. Osobitná pozornosť sa venovala projektom, ktoré pomáhajú príjemcom prekonať hospodársku a finančnú krízu a podporiť vznikajúce hospodárske oživenie prostredníctvom pokračujúcej finančnej podpory pre prioritné investície do infraštruktúry v úzkej koordinácii s medzinárodnými finančnými inštitúciami (MFI). Investície do energetickej účinnosti sú zamerané na dosiahnutie trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a zahrnutie stratégie Európa 2020. V odvetví životného prostredia a zmeny klímy bol regionálny projekt vybraný na posilnenie spolupráce v oblasti civilnej ochrany v krajinách západného Balkánu a Turecka. V záujme podpory reforiem a regionálnej spolupráce v oblasti vzdelávania program nástroja IPA pre viacerých príjemcov na rok 2012 bude pokračovať v doterajšej praxi a bude podporovať akciu 1 a 2 programu Erasmus Mundus, ako aj program Mládež v akcii v odvetví sociálneho rozvoja. Pokiaľ ide o podporu občianskej spoločnosti, v roku 2012 bolo podpísaných 18 rámcových dohôd o partnerstve s viac než 170 organizáciami z regiónu a Európy v rôznych prioritných oblastiach, ako napr. boj proti korupcii, energetika, ľudské práva a bezpečnosť, životné prostredie a prírodné zdroje. 4. ZAMERANIE NA UDRŽATEĽNÉ REFORMY VEREJNEJ SPRÁVY, POSILNENIE PRÁVNEHO ŠTÁTU A DEMOKRATICKEJ SPRÁVY VECÍ VEREJNÝCH Všetky krajiny západného Balkánu čelia vážnym hospodárskym a finančným problémom. Potreba zabezpečiť integrovaný, inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast s podporou dobrej správy vecí verejných pre rast uznali ministri v rámci Procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) pri prijímaní vízie 2020 pre juhovýchodnú Európu v novembri 2012 v Tirane, ktorá predstavuje konštruktívny prístup prijatý krajinami v regióne, aby dokázali čeliť súčasným výzvam z regionálneho hľadiska. Dobrá správa vecí verejných je súčasťou politických prístupových kritérií a zahŕňa dimenzie, ktoré idú nad rámec reformy verejnej správy, ako napr. politická stabilita a rešpektovanie demokratických zásad, efektívnosť štátnej správy, riadne hospodárenie s verejnými finančnými prostriedkami a dodržiavanie zásad právneho štátu. Z tohto dôvodu Komisia očakáva od všetkých krajín západného Balkánu vytýčenie zmysluplných a komplexných vnútroštátnych stratégií, ktoré sa stanú prioritnými oblasťami pre finančnú podporu v rámci budúceho nástroja predvstupovej pomoci (IPA II). Regionálny program OECD/SIGMA (podpora na zlepšenie správy a riadenia vecí verejných) poskytuje základnú pomoc v tomto smere. Tento program bol ďalej posilnený prostredníctvom nedávno schválenej úlohy, a to pripraviť nové hodnotenia krajín a poskytnúť akčné plány krajín s cieľom preskúmať, či sa vnútroštátne reformy účinne uplatňujú a akým spôsobom. Cieľom je viac než len monitorovanie právneho rámca, má sa rozvíjať integrovaný prístup k reforme verejnej správy, ktorý by Komisii umožnil použiť dostupné zdroje súdržnejším, efektívnejším a udržateľnejším spôsobom a zabezpečiť väčšiu súdržnosť v politickom dialógu. Na zabezpečenie účinného merania výkonnosti v súlade s nariadením o nástroji IPA II v rámci podpory SIGMA budú tiež vymedzené normy vo verejnej správe, ktoré by sa používali ako referenčný bod na meranie pokroku a lepšie riadenie politického dialógu na vysokej úrovni s krajinami o rámci reformy verejnej správy. Práce v rámci podpory SIGMA sú úzko prepojené s Regionálnym inštitútom pre verejnú správu (ReSPA), ktorý ich aj dopĺňa. V ideálnom prípade by to mohlo viesť k rozvoju spoločného prístupu k reforme verejnej správy v regióne, ktorý by pomohol pri koordinácii úsilia a aktivity nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj na úrovni darcov. Potrebné je však ustanoviť regionálnu legitimitu inštitútu ReSPA ako platformy reformy verejnej správy pre politický dialóg na vysokej úrovni a posilniť uznanie kvality jeho úlohy ako poskytovateľa vzdelávania pre vedúcich pracovníkov. Z tohto dôvodu sa ďalšie úsilie venuje posilneniu úlohy inštitútu ReSPA v týchto oblastiach: i) zvyšovanie informovanosti o reforme verejnej správy v každej z partnerských krajín poskytnutím siete pre partnerské diskusie a partnerské hodnotenia, ii) umožnenie výmeny informácií o vnútroštátnych stratégiách a príslušných skúsenostiach v zmysle zlepšenia verejnej správy na všetkých úrovniach, iii) poskytovanie vzdelávania na posilnenie kapacity štátnych zamestnancov z krajín západného Balkánu so zameraním na vzdelávanie učiteľov a vyšších úradníkov, čím by sa zabezpečil maximálny vplyv. Povinnosťou zúčastnených krajín je však zaručiť pôsobenie práce inštitútu ReSPA zabezpečením vhodných následných opatrení na základe získaných poznatkov vrátane skúseností získaných pri príprave pristúpenia Chorvátska k EÚ. 5. NÁSTROJ TECHNICKEJ POMOCI A VÝMENY INFORMÁCIÍ (TAIEX) V roku 2012 nástroj TAIEX preukázal svoju flexibilitu v celej škále aktivít. Nárast využívania bol zaznamenaný v prípade strednodobej technickej pomoci a v rade dohodnutých krátkodobých intervencií. Tento prístup sa využíval väčšinou v odvetviach poľnohospodárstva a bezpečnosti potravín a tiež na pomoc Islandu, Kosovu a tureckým Cyperčanom. Nástroj TAIEX podporil aj posúdenie súladu Čiernej Hory s acquis EÚ, tzv. skríning, ktorý je dôležitou súčasťou procesu pristúpenia k EÚ. V súlade s trendom registrovaným od roku 2005 pomoc z nástroja TAIEX využilo približne 30 000 úradníkov verejnej správy z prijímajúcich krajín v roku 2012. Podporu z nástroja TAIEX najčastejšie využívalo Turecko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Chorvátsko a Bosna a Hercegovina, pričom z Turecka to bolo takmer päť tisíc účastníkov (4 767) a viac než tri tisíc z každej z troch uvedených krajín západného Balkánu (3 431, 3 232 resp. 3 223). Cieľom programu Nástroj pre miestnu správu bolo zvyšovať informovanosť miestnych a regionálnych orgánov západného Balkánu. V rámci Nástroja pre miestu správu sa konalo 14 podujatí pre takmer 400 zástupcov miestnych a regionálnych orgánov verejnej správy. Hnacou silou nástroja TAIEX sú odborné znalosti poskytované úradníkmi verejnej správy z členských štátov EÚ. V priebehu roku 2012 sa sústredili znalosti a kompetencie takmer 5000 odborníkov spravidla s výborným hodnotením zo strany príjemcov. V roku 2012 bol tento cieľ splnený pre veľkú väčšinu podujatí; 99 % účastníkov, ktorí poskytli spätnú väzbu, uviedlo, že účasť na podujatí nástroja TAIEX im pomohla zvýšiť úroveň poznatkov. Zavedený bol nový systém hodnotenia, ktorého cieľom je merať účinnosť aj konečný vplyv pomoci z nástroja TAIEX. Šesť mesiacov po realizácii podujatia, sa žiadatelia požiadajú o poskytnutie komplexnej online spätnej väzby o konkrétnej poskytnutej pomoci. 6. ZÁVER V roku 2012 sa uskutočnil dôležitý krok na ceste k zvýšeniu strategického zamerania pomoci, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou stratégie rozšírenia, krajinám zapojeným do procesu rozširovania a k posilneniu jej orientácie na proces pristúpenia. Právny rámec a rámec strategického plánovania, ktorý Komisia navrhla pre poskytovanie predvstupovej pomoci počnúc rokom 2014, posilní jej spojitosť s politickým monitorovaním a podávaním správ zavedením rámca zameraného na konkrétne výsledky, dosiahnutie želaného vplyvu a prospešnej činnosti. Prispeje k ďalšiemu zvýšeniu pridanej hodnoty finančných prostriedkov EÚ pridelených krajinám zapojeným do procesu rozširovania vytvorením dôraznejších stimulov na transformáciu ich spoločností, právnych systémov a hospodárstiev v prospech tak Európskej únie, ako aj prijímajúcich krajín IPA a ich občanov. Stav vykonávania finančnej pomoci IPA k 31. decembru 2012 podľa jednotlivých krajín ako percentuálny podiel z celkovej sumy viazaných finančných prostriedkov (2007 - 2012): V nasledujúcich tabuľkách sa uvádzajú sumy všetkých pridelených finančných prostriedkov z nástroja IPA v rokoch 2007 až 2012 v miliónoch EUR podľa príjemcu a podľa zložky za kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny. V číselných údajoch sú zohľadnené presuny, ktoré sa uskutočnili medzi zložkami I a II v priebehu roku 2012. Zložka I nástroja IPA riadená GR pre rozšírenie k 31. decembru 2012[9]: mil. EUR || Viazané || Zmluvne viazané || Percentuálny podiel || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Island || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Čierna Hora || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Turecko || 1 390,41 || 1 376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albánsko || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosna a Hercegovina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosovo || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Srbsko || 1028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Spolu || 4 482,61 || 3 568,17 || 79,60 % || 2 238,37 || 49,93 % Zložka II nástroja IPA riadená GR pre rozšírenie k 31. decembru 2012: mil. EUR || Viazané || Zmluvne viazané || Percentuálny podiel || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Čierna Hora || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Turecko || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albánsko || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosna a Hercegovina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosovo || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Srbsko || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Spolu || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % Zložka II nástroja IPA riadená GR pre regionálnu politiku k 31. decembru 2012: mil. EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Jadran || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Slovinsko – Chorvátsko || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Maďarsko – Chorvátsko || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Maďarsko – Srbsko || 41,96 || 22,96 || 54,7 % Rumunsko – Srbsko || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulharsko – Srbsko || 26,26 || 9,15 || 34,8 % Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulharsko – Turecko || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Grécko – Albánsko || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Spolu || 457,89 || 170,27 || 37,19 % Zložka III nástroja IPA riadená GR pre regionálnu politiku k 31. decembru 2012: mil. EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 329,68 || 88,64 || 26,9 % Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Turecko || 1 747,58 || 519,29 || 29,7 % Čierna Hora || 22,24 || 0 || 0 % Spolu || 2 299,43 || 656,08 || 28,5 % Zložka IV nástroja IPA riadená GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie k 31. decembru 2012: mil. EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 85,88 || 35,02 || 41 % Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko || 33,50 || 10,33 || 31 % Turecko || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Čierna Hora || 2,77 || 0 || 0 % Spolu || 403,18 || 96,32 || 23,9 % Zložka IV nástroja IPA riadená GR pre poľnohospodárstvo a regionálny rozvoj k 31. decembru 2012: mil. EUR || Viazané || Vyplatené || Percentuálny podiel Chorvátsko || 129,90 || 30,08 || 23,16 % Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Turecko || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Spolu || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1] Konkrétnejšie aspekty predkladania správ o riadení programov a výdavkov – ako napr. riadenie a zodpovednosť, riziká a kontroly, zákonnosť a správnosť, miery chybovosti a možné dôsledky pre stav primeranej istoty – sú uvedené vo výročnej správe o činnosti GR pre rozšírenie za rok 2012. V súlade so záväzkom Komisie poskytovať Rade a Európskemu parlamentu podrobné informácie Komisia každý rok zverejňuje správu o predvstupovej pomoci. Predchádzajúca správa bola uverejnená v roku 2012 za rozpočtový rok 2011 a je verejne prístupná na tejto adrese: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2] Pracovný dokument útvarov Komisie – sprievodný dokument k Správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Výročná správa o finančnej pomoci na rozšírenie za rok 2012 (IPA, PHARE, CARDS, predvstupový nástroj pre Turecko a Prechodný nástroj). [3] Celkový rozpočet nástroja predvstupovej pomoci (IPA) na obdobie rokov 2007 – 2013 je 11,5 mld. EUR. Príjemcami pomoci v rámci nástroja IPA sú Albánsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Chorvátsko, Srbsko, Turecko, Island (od roku 2011), ako aj Kosovo*. Nástroj IPA podporuje reformy v prijímajúcich krajinách a ich postupné zosúlaďovanie s normami a politikami Európskej únie a acquis s cieľom pripraviť ich na budúce členstvo v EÚ. [4] Pôvodne vznikol v roku 1989 ako program pomoci Poľsku a Maďarsku: program PHARE, čiže pomoc na reštrukturalizáciu ich ekonomík, sa z Poľska a Maďarska rozšíril a pokryl desať krajín. Pomoc na základe tohto programu sa poskytovala ôsmim z desiatich členských štátov, ktoré pristúpili v roku 2004: Českej republike, Estónsku, Litve, Lotyšsku, Maďarsku, Poľsku, Slovensku a Slovinsku, ako aj krajinám, ktoré pristúpili v roku 2007 (Bulharsku a Rumunsku) v období rozsiahlej hospodárskej reštrukturalizácie a politickej zmeny. Do roku 2000 boli príjemcami pomoci z programu PHARE aj krajiny západného Balkánu (Albánsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Bosna a Hercegovina). Od roku 2001 sa však finančná pomoc týmto krajinám poskytuje v rámci programu CARDS (pomoc Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu na Balkáne). Týmto nariadením sa ruší nariadenie o programe OBNOVA, mení sa nariadenie o programe PHARE a vytvára sa jednotný rámec pre pomoc krajinám juhovýchodnej Európy: program CARDS (pomoc Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu). V roku 2007 bol tento program nahradený nástrojom predvstupovej pomoci (IPA). * Týmto označením nie sú dotknuté pozície v otázke štatútu tejto krajiny, pričom označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244/1999 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. [5] Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Chorvátsko, Island, Srbsko, Turecko. [6] Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo. [7] Výbor pre rozvojovú pomoc, Riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu (DCD-DAC), OECD [8] Na účely tejto správy sa čísla uvedené v rámci národných programov týkajú zložiek I. [9] Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko a Turecko využívajú decentralizované riadenie, ktoré spočíva v poverení ministerstva financií prijímajúcej krajiny realizáciou v súvislosti s pridelenými finančnými prostriedkami EÚ, ktoré bude zodpovedné za riadenie efektívnych zmluvy a platieb.