Stanovisko Európskej centrálnej banky

z 30. októbra 2019

k návrhu nariadenia o rámci riadenia rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny

(CON/2019/37)

(2019/C 408/03)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 9. septembra 2019 žiadosť Rady Európskej únie a 18. septembra 2019 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci riadenia rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie je relevantné vo vzťahu k hlavnému cieľu Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), ktorým je udržať cenovú stabilitu, a bez toho, aby bol dotknutý tento cieľ, vo vzťahu k cieľu podporovať všeobecné hospodárske politiky v Únii, ako je uvedené v článku 127 ods. 1 a článku 282 ods. 2 zmluvy a v článku 2 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.

V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

1. Všeobecné pripomienky

1.1. Všeobecné ciele rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť

Správa piatich predsedov z 22. júna 2015 zdôraznila potrebu dobudovať hospodársku a inštitucionálnu architektúru hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Osobitne zdôraznila dôležitosť odstránenia rozdielov, ktoré sa vytvorili počas krízy, ako aj začatia nového procesu konvergencie. V správe sa uvádza, že „udržateľná konvergencia si takisto vyžaduje širší súbor politík, ktoré spadajú pod hlavičku „štrukturálnych reforiem“, t. j. reforiem zameraných na modernizáciu hospodárstiev v snahe dosiahnuť vyšší rast a zamestnanosť“ (2).

Rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť je zameraný nielen na podporu štrukturálnych politík, ale aj na verejné investície uskutočňované prostredníctvom vyplácania finančných prostriedkov na konkrétne projekty v členských štátoch, ktorých menou je euro. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na mechanizme výmenných kurzov (ERM II), sa môžu tiež dobrovoľne zapojiť do rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (spolu s členskými štátmi, ktorých menou je euro, ďalej len „zúčastnené členské štáty“).

V tejto súvislosti sa očakáva, že ak sa bude rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť úspešne uplatňovať, zlepší sa fungovanie hospodárstva a povedie to k zloženiu verejných výdavkov, ktoré by viac podporovali rast, čo by malo pozitívny vplyv na potenciálny rast a odolnosť hospodárstiev eurozóny voči nepriaznivým otrasom. V dôsledku toho by rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť prispel k hladkému fungovaniu HMÚ a k účinnosti menovej politiky ECB. Rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť by mal mať k dispozícii dostatočné zdroje na plnenie svojich cieľov.

1.2. Riadenie rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť

Navrhovaným nariadením sa v dvoch krokoch zavádza rámec pre riadenie rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť. Ako prvý krok sa predpokladá prijatie strategického smerovania reformných a investičných priorít eurozóny ako celku. Ako druhý nasledujúci krok sa predpokladá prijatie „usmernení pre jednotlivé krajiny“ pre jednotlivé členské štáty eurozóny, ktoré musia byť v súlade so strategickým smerovaním a s odporúčaniami Rady pre jednotlivé krajiny. Na základe usmernení pre jednotlivé krajiny by mali členské štáty identifikovať možné reformné a investičné balíky, ktoré sa majú predložiť na posúdenie Komisii. Rada po rokovaniach v rámci Euroskupiny a na základe iniciatívy Komisie rozhodne o politických usmerneniach a strategických smerovaniach.

Pokiaľ je to možné, riadenie rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť by malo byť v súlade s európskym semestrom, ako aj s inými mechanizmami koordinácie hospodárskych politík. Tým by sa zabezpečil potrebný súlad medzi jednotlivými procesmi a postupmi. Cieľom navrhovaného nariadenia je dosiahnuť takýto súlad v strategických usmerneniach vypracovaných Radou počas samitu eurozóny a, po rokovaniach s Euroskupinou, v odporúčaniach pre eurozónu. Zdôrazňuje tiež potrebu súladu usmernení pre jednotlivé krajiny s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, keďže odporúčania pre jednotlivé krajiny sú základným kameňom európskeho semestra. V súlade so svojou úlohou v procese koordinácie hospodárskych politík vyplývajúcou zo zmluvy by Komisia posúdila reformné a investičné balíky predložené členskými štátmi, monitorovala pokrok pri ich vykonávaní a prevzala iniciatívu pri vypracovávaní strategických smerovaní a usmernení.

Okrem toho, ako sa v súčasnosti predpokladá, je nevyhnutné, aby sa reformné a investičné balíky predložené členskými štátmi posudzovali na základe spoločne dohodnutých politických potrieb špecifických pre jednotlivé krajiny, keďže reformné a investičné priority sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. Z tohto dôvodu by odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré už každoročne vydáva Komisia a schvaľuje Rada ako súčasť procesu európskeho semestra, mali byť hlavným východiskovým bodom pre členské štáty a členské štáty by mali výslovne odkazovať na existujúce odporúčania pre jednotlivé krajiny, keď predkladajú svoje reformné a investičné balíky. Vzhľadom na to, že v správach Komisie o jednotlivých krajinách vydávaných v súvislosti s odporúčaniami Rady pre jednotlivé krajiny sa od roku 2019 identifikujú dôležité potreby v oblasti štrukturálnych politík a kľúčové oblasti pre verejné investície na úrovni členských štátov, predstavujú tieto správy vhodné referenčné kritérium pre tvorbu národných reformných a investičných balíkov. V prípade potreby by mohli usmernenia pre jednotlivé krajiny spresniť tieto odporúčania pre jednotlivé krajiny.

V praxi a v závislosti od toho, kedy sa reformné a investičné balíky týkajúce sa rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť predkladajú Komisii na posúdenie, by sa ako referenčné kritérium pre rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť mali použiť odporúčania pre jednotlivé krajiny z predchádzajúceho roka. Pri posudzovaní reformných a investičných balíkov predložených členskými štátmi by Komisia mohla zohľadniť aj odporúčania pre jednotlivé krajiny z prebiehajúceho roka, pokiaľ sú uverejnené včas.

Uvedený postup by mal prispieť k tomu, aby boli odporúčania pre jednotlivé krajiny naďalej hlavným východiskovým bodom, a zabezpečiť vecnú a časovú konzistentnosť v rámci existujúcich postupov koordinácie, najmä v rámci európskeho semestra. V tejto súvislosti by mohol rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť rozvinúť svoj potenciál a zamerať sa na riešenie najnaliehavejších výziev hospodárskej a fiškálnej politiky, ktorým čelia členské štáty.

1.3. Ďalšie úvahy

Vzhľadom na cieľ rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, ktorým je podporovať štrukturálne politiky a verejné investície v záujme zlepšenia konkurencieschopnosti a konvergencie, sú potrebné ďalšie diskusie nad rámec rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť o tom, ako vytvoriť nástroj makroekonomickej stabilizácie, ktorý stále na úrovni eurozóny chýba. Takýto nástroj existuje vo všetkých menových úniách a jeho cieľom je umožniť lepšie sa vyrovnať s hospodárskymi otrasmi, ktoré sa nedajú riešiť na vnútroštátnej úrovni (3). Ako už ECB zdôraznila (4), spoločný nástroj makroekonomickej stabilizácie by, ak bude vytvorený vhodným spôsobom, zvýšil odolnosť hospodárstva zúčastnených členských štátov a eurozóny ako celku, čím by tiež podporil jednotnú menovú politiku. Preto by mala mať funkcia makroekonomickej stabilizácie dostatočne veľký objem.

Toto stanovisko sa uverejní na webovom sídle ECB.

Vo Frankfurte nad Mohanom 30. októbra 2019 Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2019) 354 final.

(2) Pozri správu s názvom Dobudovanie hospodárskej a menovej únie, autori správy: Jean-Claude Juncker, v úzkej spolupráci s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariom Draghim a Martinom Schulzom, 22. júna 2015, s. 7, dostupná na webovom sídle Komisie www.ec.europa.eu.

(3) Pozri všeobecné pripomienky stanoviska CON/2018/51. Všetky stanoviská ECB sa uverejňujú na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

(4) Pozri všeobecné pripomienky stanoviska CON/2018/51.