C 278/35

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 278/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA/SAMOBORSKA ČEŠNOFKA“

EÚ č.: PGI-HR-02790 – 23. 7. 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1. Názov [CHOP alebo CHZO]

„Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátska republika

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Trieda 1.2. Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ je údená klobása na varenie vyrobená z mletého bravčového, hovädzieho a/alebo teľacieho mäsa a z bravčového tuku s pridaním nálevu z čerstvého cesnaku a suchého bieleho vína. Do klobásy sa pridáva mleté čierne korenie, sladká mletá paprika, rozdrvená štipľavá paprika alebo nakladané štipľavé feferónky, kuchynská soľ a dusitanová soľ. Plní sa do prírodného bravčového čreva, formuje sa do párov a údi sa horúcim dymom.

Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ (hotový výrobok) má po vyúdení charakteristickú svetlú až tmavú červenkastohnedú farbu na povrchu. Na reze je mäso svetloružové s viditeľnými kúskami tuku. Náplň na reze je rovnomerná a kompaktná a prilieha k črevu. Konzistencia je po údení a chladení jemnejšia.

Chemické parametre:

Podiel celkových mäsových bielkovín v hotovom výrobku je minimálne 16 %.

Obsah tuku v hotovom výrobku je najviac 30 %.

Hmotnosť hotového výrobku je 250 – 300 g na pár vychladených klobás.

Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa konzumuje varená, dusená alebo grilovaná. Po príprave na konzumáciu má pružnú konzistenciu a je na skuse pevná a šťavnatá. Vyznačuje sa chuťou vareného bravčového mäsa a je jemne pikantná s miernou, vyváženou vôňou dymu, cesnaku a vína.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Približne 55 – 60 % surovín použitých na výrobu klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ tvoria bravčové odrezky s 20 – 25 % viditeľného tuku a 20 – 25 % čistého bravčového pliecka bez predných nôh s obsahom najviac 5 % viditeľného tuku.

Ďalších 10 – 15 % tvorí hovädzie a/alebo teľacie mäso z krku, pliecka bez predných nôh a stehna bez nožiny a/alebo hovädzie a/alebo teľacie odrezky s obsahom najviac 5 % viditeľného tuku.

Bravčový tuk sa pridáva v podiele najviac 10 % surovín. Môže to byť tuhý tuk z bravčovej krkovičky a/alebo karé a/alebo polotuhý tuk z oblasti bravčového stehna.

Do klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa pridáva aj 2 – 4 % „nálevu“ z čerstvého cesnaku a suchého bieleho vína (čerstvý, očistený a rozdrvený cesnak uvarený v suchom bielom víne a vode, pričom cesnak, víno a voda sú v pomere 1:1:1). Záverečnými pridávanými zložkami sú mleté čierne korenie (0,1 % – 0,3 %), sladká mletá paprika (0,25 – 0,5 %) %, rozdrvená štipľavá paprika (0,1 – 0,2 %) alebo nakladané štipľavé feferónky (0,2 – 0,5 %), kuchynská soľ (0,1 %) a dusitanová soľ (1 %). Používanie cukru je zakázané.

Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa plní do prírodných bravčových čriev s priemerom 32/34 mm.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ – príprava zložiek a náplne, plnenie do čriev, stabilizácia a začervenanie náplne, údenie a chladenie – sa musia realizovať v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Ak sa klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ uvádza na trh bez obalu, musí sa označiť každý pár klobás.

Ak je klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ určená pre zariadenia, v ktorých sa pripravuje na konzumáciu konečným spotrebiteľom, nie je nutné označovať každý pár individuálne. Namiesto toho sa etiketa musí umiestniť na celkový obal s uvedením počtu párov v balení spolu s predpísanými informáciami.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa vyrába v rámci administratívnych hraníc mesta Samobor a susediacich osád Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski a Vrhovčak, ktoré sa nachádzajú v severozápadnom Chorvátsku, na východných svahoch Samoborských vrchov, ktoré tvoria časť pohoria Žumberak, a kde rieka Gradna vchádza do nížin rieky Sáva.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť medzi klobásou „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ a zemepisnou oblasťou vyplýva z dobrej povesti, ktorej sa klobása teší vďaka know-how výrobcov pri výbere a príprave zložiek a v rôznych fázach výrobného procesu, ktoré zodpovedajú za charakteristickú chuť a vôňu výrobku (výber mäsových odrezkov, príprava nálevu z čerstvého cesnaku a vína, viazanie, príprava dreva na údenie).

V rodinách regiónu Samobor existuje dlhoročná tradícia výroby mäsových výrobkov a klobás, najmä klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“, keďže každá domácnosť chovala ošípané a po zabíjačke si nechávala a skladovala mäso a klobásy z nich. V minulosti obyvatelia nižšie položenej časti oblasti výroby klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ pestovali obilie a krmoviny alebo mali na svahoch vinice alebo ovocné sady, kým mnohí pastieri uprednostňovali chov hovädzieho dobytka, ošípaných a koní. Tento región je dobre známy pestovaním viniča a výrobou vína, takže víno bolo základnou súčasťou každodenného života obyvateľov a používalo sa pri výrobe klobás.

Prvá písomná zmienka o klobáse „češnjovka/češnofka“ [cesnaková klobása] pochádza z roku 1915 (Samobor narodni život i običaji [Život a zvyky ľudí v regióne Samobor], Milan Lang, Záhreb, 1915, s. 105 – 107), v ktorej Milan Lang píše o kvalite výrobku a surovinách a o zručnosti ľudí, ktoré využívali na jeho výrobu, pričom ho nazval „najjemnejšia klobása“. Z týchto záznamov vyplýva, že výroba klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa začala vo vidieckych domácnostiach rozvíjať počas obdobia zabíjania ošípaných, keď sa používali miestne zložky ako bravčové mäso, víno a cesnak, pričom klobásy podľa Langa vyrábali väčšinou ženy.

Klobásu „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ začali vyrábať mäsiari. Báseň od Zvonimira Tkalčića-Zvončeka, tuláka ale ináč vzdelaného spisovateľa zo Samoboru, v ktorej sa opisuje život a práca mäsiarov zo Samoboru, ktorí mu dali jedlo, bola napísaná v roku 1934 pre fašiangy a takisto sa v nej spomína češnofka (Samoborska salamijada 20 godina [Samoborský salámový festival – 20 rokov, Robert Škiljan (vydavateľ), Samobor, 2007, s. 16).

Špecifickosť klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ je založená na dôslednom výbere a príprave kvalitných surovín a zložiek používaných na jej výrobu.

Šťavnatosť pri zahryznutí do klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ po uvarení pochádza z vybraných bravčových odrezkov, v ktorých je tuk uložený v svalovom tkanive. Keďže kvalitu klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ zaručujú štandardizované odrezky z rozličných anatomických častí, skúsený mäsiar pri krájaní porazeného zvieraťa oddeľuje konkrétne skupiny svaloviny z rôznych častí tela (stehno, plece, krk a chrbát). Potom na základe vizuálneho úsudku z odrezkov oddelí prebytočný tuk. Príprava a výber odrezkov je kombináciou zručností a vedomostí o tom, ako krájať porazené zviera a o kulinárskych vlastnostiach mäsa, a je výsledkom mnohoročných skúseností. Skrátka, klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ je výrobok, ktorého kvalita je založená na vysokokvalitných odrezkoch a nie na chudom čistom mäse.

Ďalšou špecifickou vlastnosťou klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“, ktorá závisí od zručnosti skúseného mäsiara, je viazanie. Viazanie je proces, pri ktorom sa klobásy ručne zväzujú do párov pomocou malej drevenej špajdle. Viazaním sa dosiahne správny geometrický tvar, vďaka ktorému prechádza dym v rovnakých koncentráciách po celom povrchu výrobku, čím klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ získava jednotnú farbu. Viazanie si vyžaduje značné skúsenosti.

„Nálev“ z cesnaku a suchého bieleho vína dodáva klobáse „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ jej charakteristickú jemnú chuť cesnaku a vína. Skúsení mäsiari vedia, ako by mal chutiť a voňať čerstvý cesnak. Vedia, ako si vybrať spomedzi rôznych odrôd pri voľbe cesnaku, ktorý sa používa na prípravu nálevu.

Nakladané štipľavé feferónky alebo rozdrvená štipľavá paprika dodávajú klobáse „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ jej miernu štipľavosť.

Počas fázy stabilizácie sa zložky v náplni viac prepoja, čo vedie k vyváženej chuti klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“.

Typická chuť klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ vzniká počas údenia. Drevo na údenie sa pripravuje výberom zdravých polien, z ktorých sa odstráni kôra. Drevo sa zapaľuje v priestore oddelenom od udiarne. Po fáze začervenania sa klobásy zavesia do udiarne, pod ne sa umiestni vrstva uhlia posypaná vrstvou pilín a klobásy sa údia podľa požiadaviek v špecifikáciách výrobku. Farba klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ sa zmení na svetlú až tmavú červenkasto hnedú v závislosti od trvania a teploty údenia.

Význam klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ pre zemepisnú oblasť, v ktorej sa vyrába, a dobrú povesť, ktorej sa teší, najlepšie dokazuje festival klobás Samoborska češnofka, ktorý organizuje mesto Samobor ako súčasť svojho jarného trhu už 10 rokov (plagát – 10. festival klobás Samoborska češnofka). Cieľom festivalu je predstaviť a propagovať tradičný spôsob výroby a originálny recept na klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“, čoho dôkazom sú viaceré články (miestne noviny Glasnik Samobora i Svete Nedelje, 2. apríla 2010 a 10. mája 2019).

Samobor a okolitá oblasť sú turistickou destináciou, v ktorej hlavnú úlohu zohráva gastronómia. Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ už dlho tvorí dôležitú súčasť gastronomickej ponuky reštaurácií, horských chát a rodinných fariem tohto regiónu (Samoborska vinska cesta [Samoborská vínna cesta] – brožúra, Združenie Samoborskej vínnej cesty, mesto Samobor, 2017, s. 26 a 33, a menu reštaurácie Samoborska pivnica) a rôznych tradičných podujatí, ako sú známe Samoborské fašiangy a Samoborský salámový festival.

V článku s názvom „Samoborska salamijada“ [Samoborský salámový festival] uverejnenom v časopise Meso v roku 2009 sa píše o tradícii výroby cesnakových klobás, salám a iných konzervovaných mäsových výrobkov v Samoborskej oblasti. Dobrú povesť klobásy „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ a jej súvislosť so Samoborskou oblasťou dokazujú tieto vety: „Mesto Samobor je široko-ďaleko známe hojnosťou delikates, ktoré ho robia jedným z miest s najbohatšími kulinárskymi dobrotami. ‚Muštarda‘, ‚bermet‘, ‚kremšnite‘, divina, ‚Samoborska češnjovka‘... sa právom tešia postaveniu ,gastronomických ikon.“ (časopis Meso, Samoborský salámový festival, zv. XI, č. 1, 2009, s. 2 – 3).

Klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ je bežne používanou zložkou v tradičných jedlách. Portál Dobar život obsahuje recept na dusený pór s cesnakovou klobásou, v ktorom sa zdôrazňuje, že klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ je vysoko ceneným výrobkom (portál Dobar život, 2015, dusený pór s cesnakovou klobásou).

V sekcii oficiálneho webového sídla mesta Samobor venovanej gastronómii Samoborskej oblasti sa klobása „Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka“ uvádza ako jedna z najuznávanejších špecialít, pričom sa uvádza, že je to ďalší výrobok svetovej triedy z nášho regiónu, ktorý už vyše storočia dáva mestu Samobor dobré meno a robí z neho čoraz atraktívnejšiu turistickú a gastronomickú destináciu. Toto tvrdenie je jasným dôkazom dobrého mena výrobku a jeho neodmysliteľnej súvislosti so Samoborským regiónom (webové sídlo mesta Samobor, Gastronómia, Samoborská saláma a cesnaková klobása).

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.