Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 27. februára 2003 o indexe nákladov práce (INP) /* KOM/2009/0033 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.2.2009 KOM(2009) 33 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 27. februára 2003 o indexe nákladov práce (INP) 1. Úvod Náklady práce sú dôležitým faktorom v analýze krátkodobého a strednodobého hospodárskeho rozvoja. Komisia a Európska centrálna banka považujú teda včasný výpočet indexu nákladov práce pre Európsku úniu, ako aj pre eurozónu za nanajvýš dôležitý pri hodnotení inflačného tlaku, ktorý môže byť spôsobený vývojom na trhu práce. Index nákladov práce je takisto dôležitý pre sociálnych partnerov pri rokovaní o mzdách a pre samotnú Komisiu pri monitorovaní krátkodobého vývoja v nákladoch práce. Index nákladov práce je jedným z hlavných európskych hospodárskych ukazovateľov (PEEI)[1]. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 z 27. februára 2003 o indexe nákladov práce (INP) sa vytvára spoločný rámec na vypracúvanie a zasielanie porovnateľných indexov nákladov práce v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2003, s. 1). Komisia (Eurostat) vydáva štvrťročnú tlačovú správu o indexe nákladov práce[2]. V júli 2003 Komisia prijala vykonávacie nariadenie (nariadenie ES č. 1216/2003, Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 37), v ktorom sa podrobnejšie stanovujú postupy na zasielanie indexu, na osobitné (sezónne) očistenie, ktoré sa má vykonať, a postupy týkajúce sa obsahu národných správ o kvalite. Od poslednej správy Európskemu parlamentu a Rade z roku 2006[3] bolo prijaté nové nariadenie Komisie (ES) č. 224/2007 z 1. marca 2007 (Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 23). Toto nariadenie mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie z roku 2003 a rozširuje rozsah indexu nákladov práce tak, aby zahŕňal hospodárske činnosti vymedzené v NACE Rev. 1, oddiely L, M, N a O. Toto rozšírenie znamená, že netrhové služby, ktoré predstavujú hlavný podiel v týchto oddieloch, a ktoré môžu mať inú dynamiku než trhové služby, budú tiež zahrnuté. V článku 13 nariadenia (ES) č. 450/2003 sa vyžaduje predkladanie dvojročných správ o vykonávaní tohto nariadenia. V týchto správach sa musí hodnotiť najmä kvalita zasielaných radov údajov INP a kvalita zasielaných spätných údajov. Poskytovanie výročných národných správ o kvalite sa vyžaduje podľa článku 8 ods. 2 uvedeného nariadenia. V prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (nariadenie (ES) č. 1216/2003) sa kvalita indexu nákladov práce stanovila tak, aby zahŕňal tieto aspekty: relevantnosť, správnosť, aktuálnosť a presnosť, dostupnosť a zrozumiteľnosť, porovnateľnosť, koherencia a úplnosť. Keďže sa dosiahol značný pokrok, pokiaľ ide o porovnateľnosť a úplnosť, táto správa sa zameria na správnosť, aktuálnosť a koherenciu. V dodržiavaní lehôt na zasielanie údajov neboli hlásené žiadne menšie nezrovnalosti, keďže tie bývajú zvyčajne dočasné. V prílohe k tejto správe sú uvedené nadchádzajúce vnútroštátne opatrenia na zlepšenie pre členské štáty, ktoré poskytli tieto informácie. 2. VšEOBECNÝ POKROK OD POSLEDNEJ SPRÁVY Od poslednej správy v roku 2006 bol dosiahnutý významný pokrok, najmä pokiaľ ide o všeobecnú dostupnosť a kvalitu indexu nákladov práce. Počet revízií údajov z minulosti sa všeobecne zmenšil a nestálosť údajov klesla. Medzičasom všetky členské štáty poskytli spätné údaje, ktoré v roku 2006 v mnohých prípadoch chýbali. Obidva nové členské štáty (Bulharsko a Rumunsko) boli schopné dodať INP v súlade s normami kvality stanovenými v nariadení (ES) č. 450/2003. V súčasnosti už všetky členské štáty EÚ zavádzajú INP a údaje sa pravidelne, s menšími výnimkami, predkladajú Komisii (Eurostatu) v rámci povinných termínov. Dostupnosť INP od všetkých členských štátov EÚ umožňuje zostavovať súhrnné štatistiky Európskej únie a s dostatočnou presnosťou porovnávať vývoj hodinových nákladov práce medzi členskými štátmi. Ešte však existuje veľa otázok týkajúcich sa kvality, ktoré si vyžadujú osobitné úsilie určitých členských štátov, aby sa mohol ukončiť harmonizačný proces. Tieto otázky sú prediskutované ďalej v texte. Zatiaľ čo členské štáty vytvorili potrebné prostriedky na vypracúvanie INP, aj Komisia (Eurostat) zachovala a rozšírila svoj systém tvorby, ktorý umožňuje včasné prijímanie, overovanie, uchovávanie, šírenie údajov o indexe nákladov práce a manipuláciu s nimi. Tieto postupy, ktoré začali naplno fungovať v roku 2005, sa nepretržite preskúmavajú a aktualizujú. 2. 1 Rozšírenie NACE Rev. 1 oddielov L až O a prechod k NACE Rev. 2 Nariadením (ES) č. 224/2007 z 1. marca 2007 (Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 23) sa rozšírilo pokrytie INP na netrhové služby. Od prvého štvrťroku sa musia každý štvrťrok zasielať Eurostatu nesezónne očistené údaje o INP pre NACE oddiely L až O. Hneď ako sú členskému štátu dostupné údaje za štyri roky, musia sa aj časové rady zasielať vo forme, ktorá je očistená o vplyv pracovných dní, a v sezónne očistenej forme. Tieto údaje, vrátane údajov očistených o vplyv pracovných dní a sezónne očistených údajov, v súčasnosti zasielajú všetky členské štáty, ktoré nemajú výnimku. Platnosť výnimiek pre Belgicko, Dánsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Cyprus, Luxembursko, Maltu, Rakúsko, Poľsko a Švédsko uplynie ku konečnému termínu stanovenému na poskytnutie údajov za prvý štvrťrok 2009. Od tohto dátumu budú musieť časové rady údajov pre všetky členské štáty zahŕňať NACE Rev 1. oddiely L až O. Nariadenie (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1) o zmene nomenklatúry z NACE Rev 1 na NACE Rev. 2 začne súčasne ovplyvňovať INP. Údaje poskytnuté za prvý štvrťrok 2009 budú musieť byť už kódované v súlade s NACE Rev.2. Komisia (Eurostat) vykonala potrebné zmeny výrobného prostredia na základe tejto zmeny v klasifikácii ekonomických činností a Komisia monitoruje pokrok členských štátov, pokiaľ ide o uskutočnenie prebiehajúcej zmeny klasifikácie. S cieľom pripraviť plynulý prechod na novú nomenklatúru sa v roku 2007 uskutočnil seminár venovaný výlučne zavádzaniu NACE Rev.2 v členských štátoch. Druhý seminár, na ktorom sa preskúmal pokrok dosiahnutý pri realizácii a vytvoril priestor na diskusiu, sa uskutočnil v novembri 2008. 3. HODNOTENIE SÚLADU (DO SEPTEMBRA 2008) 3.1 Prehľad Tieto členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia, ktoré sú v súlade s nariadením: Belgicko, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo. Aj Holandsko poskytlo počas vykazovaného obdobia dostatočne kvalitné údaje, aj keď s mimoriadne veľkým oneskorením takmer pri všetkých štvrťrokoch; Holandsko preto nesplnilo požiadavku aktuálnosti ustanovenú v nariadení. Maďarsko, Fínsko a Švédsko síce poskytovali údaje pravidelne, no v rôznej miere neplnili vymedzenia INP, ako sú podrobne opísané ďalej v texte. Ani Írsko úplne nedodržalo požiadavky správnosti INP a okrem toho neposkytlo včas údaje za všetky štvrťroky 2008. Grécko a Rakúsko poskytli údaje za väčšinu vykazovaného obdobia včas, v súčasnosti však revidujú INP pre problémy s kvalitou. Celkovo tento výsledok predstavuje zlepšenie v porovnaní so situáciou opísanou v správe z roku 2006, kde – okrem vážnejších problémov s kvalitou – chýbali viaceré časové rady spätných údajov, ako aj časové rady očistené o vplyv počtu pracovných dní a sezónne očistené časové rady. 3.2 Údaje o nedostatkoch v kvalite 3.2.1 Správnosť Problémy spojené so správnosťou súvisia s množstvom aspektov INP. Všeobecne sú spôsobené nedostatkami zdrojových údajov a môžu viesť k vysokej nestálosti časových radov INP. Nesprávne údaje tiež nemusia byť plne porovnateľné s údajmi iných členských štátov a okrem toho môžu viesť k rozporom medzi INP a inými zdrojmi údajov, ktoré merajú podobné aspekty (napr. vývoj hodinového odmeňovania zamestnancov). Všeobecne, dotknuté členské štáty diskutujú o problémoch spojených so správnosťou vo výročnej správe o kvalite a Komisia (Eurostat) monitoruje dosiahnutý alebo plánovaný pokrok v realizácii lepších zdrojov. Dnes sa problémy spojené so správnosťou týkajú šiestich členských štátov. Írsko, Maďarsko, Fínsko a Švédsko v súčasnosti nemajú k dispozícii žiadne náležité zdrojové údaje, ktoré by im umožnili v plnej miere dodržiavať nariadenie[4]. Údaje o INP, ktoré poskytlo Grécko, svedčia o nevysvetliteľných mierach rastu, ktoré nie je možné zosúladiť s vývojom na trhu práce. Rakúsko prestalo z rovnakých dôvodov poskytovať údaje a v súčasnosti skúma zdroje týchto problémov v kvalite. Írsko: Zaplatené hodiny sú opatrením, ktoré sa používa namiesto odpracovaných hodín. Nepravidelné platby nie sú zahrnuté do indexu. To by sa malo zmeniť, hneď ako sa nový zdroj údajov (plánovaný na rok 2009) bude môcť používať pre všetky hospodárske činnosti. Časový rad nezahŕňa ani všetkých zamestnancov, ale má medzný bod pre podniky s 10 alebo viac zamestnancami pre sektory priemyslu (NACE C, D a E) a stavebníctva (NACE F). Sektory služieb (NACE G, H, I, K) majú nižší medzný bod pre služby, najmä pre podniky s piatimi a viac zamestnancami, zatiaľ čo NACE J (finančné sprostredkovanie) sa vzťahuje len na podniky bankovníctva, poisťovníctva a stavebných sporiteľní. Grécko: Vysoká nestálosť časových radov INP a veľké revízie. Grécko doteraz neposkytlo žiadne primerané vysvetlenie vysokej nestálosti. V rokoch 2007 a 2008 okrem toho nepredložilo výročnú správu o kvalite; správa, ktorú zaslalo v roku 2006, je príliš stručná, aby umožnila vyvodiť akékoľvek závery súvisiace s prípadmi problémov týkajúcich sa správnosti. Maďarsko: Údaje sa týkajú súkromných podnikov, ktoré zamestnávajú minimálne 5 osôb, a štátnych organizácií všetkých veľkostných tried. Rakúsko: Poskytovanie údajov sa v septembri 2008 zastavilo pre nepravdepodobné a nestále výsledky. Fínsko: Údaje sa týkajú len zamestnancov na plný pracovný čas. Štvrťročná zmena nákladov práce sa od prvého štvrťroka 2005 hodnotila podľa zmeny zárobkov za riadny pracovný čas. Na výpočet ročnej zmeny indexu nákladov práce sa použilo zisťovanie o pracovných silách, štruktúra štatistických údajov o zárobkoch a národné účtovné údaje. Vo všeobecnosti možno konštatovať značné časové posuny – až do 2 rokov – vo viacerých zdrojoch používaných na výpočet INP. V dôsledku toho sa v súčasnom uplatňovaní indexu nákladov práce vo Fínsku úplne nezohľadňuje krátkodobý vývoj hodinových nákladov práce so žiaducou presnosťou a rozsiahle revízie obmedzujú jeho použiteľnosť. Švédsko: Nepravidelné odmeny nie sú zahrnuté v hodnotení nákladov práce. Údaje zahŕňajú len súkromný sektor. 3.2.2 Aktuálnosť Aktuálnosť sa od poslednej správy za rok 2005 ďalej zlepšovala. Napriek tomu viaceré členské štáty, z najrozličnejších dôvodov, neposkytli INP za niektoré štvrťroky včas (70 dní po referenčnom štvrťroku). Aktuálnosť je mimoriadne relevantná, pretože oneskorenia v poskytovaní údajov znamenajú, že sa musia použiť odhady pre súhrnné údaje EÚ a eurozóny. To môže mať za následok zbytočné veľké revízie. Ďalej sa uvádzajú členské štáty, ktoré poskytli údaje tak neskoro (> t+75), že nemohli byť zahrnuté do štvrťročnej tlačovej správy vydanej Komisiou, a pre súhrnné údaje EÚ a eurozóny uverejnené za daný štvrťrok sa museli použiť extrapolácie hodnôt INP pre príslušné krajiny. Belgicko: Počas vykazovaného obdobia neposkytlo včas údaje v troch prípadoch. Po zlepšení situácie v porovnaní so správou z roku 2006 viaceré náhodné faktory viedli k neskorému poskytnutiu INP v prvej polovici vykazovaného obdobia roku 2008. Očakáva sa, že údaje za tretí referenčný štvrťrok 2008 budú poskytnuté včas. Cyprus, Taliansko, Luxembursko: Neposkytli včas údaje v jednom prípade. Nespôsobil to štrukturálny problém v tvorbe štatistiky, a preto sa očakáva, že sa to bude považovať za náhodný nesúlad s nariadením. Írsko: Neposkytlo včas údaje v troch prípadoch. Očakáva sa, že poskytovanie údajov sa neobnoví pred rokom 2009. Grécko: Neposkytlo včas údaje v troch prípadoch. Nebolo to spôsobené štrukturálnym problémom v tvorbe štatistiky, a preto sa očakáva, že sa to bude považovať za náhodný nesúlad s nariadením. Holandsko: Veľký nesúlad s nariadením v roku 2007. Počas vykazovaného obdobia boli mimoriadne oneskorené údaje za päť štvrťrokov. Včasné poskytovanie údajov sa však obnovilo v referenčnom období za 1. štvrťrok 2008. Rakúsko: Počas vykazovaného obdobia neposkytlo včas údaje v troch prípadoch v dôsledku nedostatkov v kvalite a nevysvetlenej nestálosti údajov. Očakáva sa, že včasné poskytovanie údajov sa obnoví v referenčnom období za 4. štvrťrok 2008. 3.2.3 Koherencia Od členských štátov sa vyžaduje, aby vo výročnej správe o kvalite porovnali miery rastu INP s mierami rastu hodinovej odmeny zamestnancov v národných účtovných údajoch (vymedzenie ESA95). Obidve zisťovania údajov merajú rovnaký fenomén s malými odchýlkami vo vymedzeniach a vyššou úrovňou podrobnosti dostupnou pre INP, ktorá zvyčajne zahŕňa používanie iných alebo doplňujúcich zdrojov. Preto úplnú koherenciu nemožno očakávať. Napriek tomu miery rastu, ktoré sa pohybujú v rovnakom smere a majú porovnateľnú veľkosť, naznačujú, že kvalita údajov o INP je porovnateľná s kvalitou národných účtovných údajov. Miera koherencie je teda spoľahlivým ukazovateľom kvality údajov o INP. Keďže nie všetky členské štáty vypracúvajú štvrťročné údaje o hodinovom odmeňovaní zamestnancov (národné účtovné údaje), úplný prehľad o koherencii nie je možný. Nasledujúci prehľad sa zakladá na správach o kvalite z roku 2007. Nemecko, Malta: Vysoká miera koherencie, pretože národné účtovné údaje sú zdrojom pre INP. Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Francúzsko, Litva, Luxembursko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko: Dostatočná miera koherencie. Tendencia mier rastu je vo všeobecnosti rovnaká a miery rastu majú podobnú veľkosť. Fínsko: Nízka koherencia; veľké nezrovnalosti v mierach rastu obidvoch zdrojov. Tieto nezrovnalosti možno vysvetliť problémami presnosti INP, ktoré sa už podrobne opísali. Belgicko, Španielsko, Grécko, Taliansko, Lotyšsko, Holandsko, Portugalsko, Švédsko, Slovinsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo: Žiadne štvrťročné národné účtovné údaje nie sú dostupné, alebo sa neuvádzajú v správe o kvalite. 4. Závery Miera súladu s nariadením sa od predchádzajúcej správy v roku 2006 celkovo zvýšila. Všetky členské štáty pokračujú v nasmerovaní zdrojov do vykonávacích činností s cieľom dosiahnuť väčšmi porovnateľné a aktuálne časové rady indexov. To jednoznačne zvýšilo celkovú kvalitu, a tým aj užitočnosť údajov. Všetky chýbajúce časové rady spätných údajov, ako aj chýbajúce časové rady očistené o vplyv počtu pracovných dní a sezónne očistené časové rady, boli medzitým predložené. Aktuálnosť poskytovania údajov sa zlepšila a počet členských štátov s problémami so správnosťou sa znížil. Deväť členských štátov však má stále nedostatky súvisiace s jedným aspektom alebo s viacerými aspektmi kvality INP. V prípade troch členských štátov sú tieto nedostatky spôsobené len náhodným neskorým poskytovaním údajov, a preto majú prechodný charakter. Šesť členských štátov má vážnejšie problémy s aspektom správnosti v súvislosti s kvalitou. To je priaznivá skutočnosť v porovnaní so situáciou v roku 2006, keď 10 členských štátov oznámilo problémy so správnosťou. Komisia (Eurostat) naliehavo vyzvala členské štáty, aby vystupňovali svoje snahy o zlepšenie. Komisia bude monitorovať zvyšné prípady nesúladu s nariadením a otázky kvality prostredníctvom poskytnutých údajov a ostatnej národnej dokumentácie. V prípadoch, keď žiaduce alebo plánované zlepšenia nenapredovali primeraným tempom, budú kontaktované príslušné vnútroštátne orgány a Komisia prijme nevyhnutné opatrenia na presadenie súladu. PRÍLOHA Údaje o nadchádzajúcich národných činnostiach zameraných na zlepšenie Írsko Írsko je v procese uskutočňovania stratégie zameranej na zlepšenie pokrytia informácií o zárobkoch a nákladoch práce. Jedným prvkom je nový štvrťročný prieskum o zárobkoch, odpracovaných hodinách a náklady práce(ďalej len „EHECS“). Tento prieskum poskytne porovnateľné a aktuálne údaje o nákladoch práce vo všetkých odvetviach hospodárstva a bude komplexnejšie a dôslednejšie hodnotiť zárobky a zamestnanosť v rôznych odvetviach. Bude zameraný na podniky zamestnávajúce tri osoby alebo viac osôb. V tomto prieskume sa zhromaždia údaje o mzdách a platoch, sociálnych príspevkoch zamestnávateľov, iných nemzdových nákladoch a odpracovaných hodinách za celý štvrťrok. Rozšírenie pokrytia tak, aby zahŕňalo tieto nemzdové náklady, ktoré sa tradične nezahŕňajú do zárobkov, umožní, aby prieskum lepšie odzrkadlil náklady na prácu a tlak na konkurencieschopnosť. Hlavným výsledkom prieskumu bude index nákladov práce na jednu odpracovanú hodinu a prieskum má za úlohu monitorovať krátkodobú zmenu nákladov práce. Vzhľadom na triedenie požadované v prieskume bude možné bežne šíriť informácie o hodinových zárobkoch s odmenami a bez odmien, a pre širokú skupinu zamestnancov. Prieskum EHECS má vyhovovať národným potrebám a požiadavkám EÚ a len čo bude úplne dokončený a funkčný, Írsko bude schopné dodávať údaje o INP, ktoré budú plne v súlade s nariadením (ES) č. 450/2003. Nový prieskum EHECS bude tiež znamenať, že v budúcnosti už nebude potrebné vykonávať jednoúčelový štvorročný prieskum nákladov práce. (PNP). Prieskum EHECS napokon nahradí všetky existujúce krátkodobé prieskumy zárobkov, ktoré v súčasnosti vykonáva CSO. EHECS sa začal v roku 2005 pre priemyselné a finančné sektory. Údaje za tieto sektory sú dnes dostupné a priebežne sa používajú v INP. Zhromažďovanie údajov sa rozšírilo tak, aby zahŕňalo verejný sektor a sektor distribúcie, údaje sa však v súčasnosti nevyužívajú. V roku 2009 bude EHECS zahŕňať väčšinu sektorov hospodárstva od priemyslu po osobné služby (NACE C až O). Grécko Komisia naliehavo vyzvala Grécko, aby prijalo okamžité nápravné opatrenia v súvislosti s otázkami správnosti v INP. Očakáva sa, že Grécko predloží podrobné údaje o opatreniach, ktoré má v úmysle prijať. Holandsko Zdroj pre zostavovanie INP sa v Holandsku vo vykazovanom období zmenil. Štvrťročný bleskový odhad sa predtým zakladal na vzorke rýchlych reakcií na štvrťročný prieskum zamestnanosti a miezd. Medzičasom štvrťročný prieskum bol nahradený mesačne aktualizovaným registrom zamestnanosti, miezd a dávok. Hoci počiatočné používanie tohto nového registra viedlo k dlhým zdržaniam v poskytovaní údajov počas rokov 2007 a 2008, predpokladá sa, že používanie tohto registra v dlhodobom výhľade povedie k oveľa rýchlejšej konvergencii s konečnými odhadmi, t. j. že sa pre Holandsko výrazne zníži rozsah revízií číselných údajov INP. Od druhého štvrťroka 2008 sa údaje budú poskytovať v rámci lehoty stanovenej v nariadení. Rakúsko Začal sa realizovať komplexný program zvyšovania kvality pre rakúske INP. Keďže sa pri zostavovaní INP používajú viaceré zdroje údajov rôznej kvality a štatistické jednotky, ešte stále prebiehajú snahy vysledovať zdroj súčasných nezrovnalostí. Tieto opatrenia zahŕňajú hodnotenie použitých výpočtových metód a zdrojov údajov, ako aj hodnotenie súladu s nariadením. Plánuje sa znovu spustiť INP pre 4. štvrťrok 2008 a pre chýbajúce spätné údaje v marci 2009. Fínsko Fínsky model zostavovania indexu nákladov práce sa zakladá na údajoch z viacerých štatistických zdrojov. Správnosť indexu sa zvyšuje postupne s každou revíziou, keďže viaceré štatistické zdroje sa stávajú dostupnými až časom. Štatistický úrad Fínska spustil v roku 2005 projekt na realizáciu nového modelu vypracúvania INP založeného na priamom štvrťročnom zhromažďovaní prvotných údajov od podnikov. Prijatím týchto opatrení by Fínsko malo byť schopné od roku 2009 v plnej miere dodržiavať nariadenia o INP. Švédsko Počnúc údajmi, ktoré sa vzťahujú na prvý štvrťrok 2009, budú poskytnuté švédske údaje zahŕňať nepravidelné odmeny, ako aj verejný sektor. Švédsko bude potom v plnej miere dodržiavať nariadenia o INP. [1] Internetová stránka Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ [2] Štvrťročná tlačová správa sa vydáva k dátumom uvedeným v kalendári zverejňovania; obidva sú dostupné na internetovej stránke Eurostatu. [3] KOM(2006) 801 v konečnom znení zo 14.12.2006. [4] Pozri prílohu o plánovaných akciách pre Írsko, Fínsko a Švédsko.