ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.1.

V uplynulých rokoch sa vyvinulo značné úsilie na to, aby rozhodujúci činitelia a zainteresované strany venovali pozornosť súvislosti medzi oceánmi a klímou. Výsledkom bolo zahrnutie oceánov do Parížskej dohody z roku 2015 a do osobitnej správy o oceánoch, ktorú vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC). Cieľom týchto snáh je podporiť uplatňovanie Parížskej dohody vrátane posilňovania technických kapacít členských štátov v oblasti rozvoja technologických možností v záujme budúcnosti s nízkymi emisiami. Námorná doprava je zodpovedná za približne 2,5 % celosvetových emisií skleníkových plynov. EÚ požaduje globálny prístup k znižovaniu emisií skleníkových plynov z medzinárodnej lodnej dopravy, no podľa prognóz by sa emisie z lodnej dopravy mali do roku 2050 výrazne zvýšiť. Podľa druhej štúdie Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) o skleníkových plynoch by sa uplatňovaním prevádzkových opatrení a zavedením dostupných technológií mohla znížiť spotreba energie lodí a ich emisie CO2 až o 75 %. Mnohé z týchto opatrení sú nákladovo efektívne a prinášajú čisté zisky, pretože akékoľvek prevádzkové či investičné náklady sa vrátia v podobe nižších výdavkov na palivo. Takéto zníženie sa môže dosiahnuť zavádzaním nových inovatívnych technológií.
Cezhraničným investíciám všeobecnejšie bráni to, že investori musia pri investovaní do kótovaných spoločností, ktoré majú sídlo v jednom z 28 členských štátov, brať do úvahy 28 samostatných regulačných režimov. Dôležitým krokom pri vytváraní únie kapitálových trhov by teda boli namiesto smerníc skôr podrobné nariadenia. Nariadenia by mali byť doplnené o európsky dohľad a presadzovanie práva.
3.3.2.

Tým to samozrejme nekončí. Ako už bolo uvedené (20), úplné vykonávanie rámca Bazilej III, Rada pre finančnú stabilitu (FSB) a nájdenie riešenia pre banky, ktoré sú príliš veľké na vyhlásenie úpadku (too big to fail), musia v súlade s medzinárodnými dohodami (G20) (naďalej) patriť medzi priority programu na nadchádzajúce roky. Medzi ciele musí aj naďalej patriť posilnenie stability a odolnosti finančného sektora, a zároveň zabránenie tomu, aby sa v budúcnosti museli na záchranu bánk využiť verejné prostriedky. Okrem toho je na zjednodušenie používania mechanizmu riešenia krízových situácií potrebné ďalej skúmať, ako by bolo možné znížiť vysokú úroveň verejného dlhu, ktorý je v držbe bánk (21). To by prispelo aj k úplnému dokončeniu bankovej únie (22).
3.7.

Bohužiaľ to však prebehlo rôznymi spôsobmi, čo vyústilo do značných rozdielov medzi jednotlivými členskými štátmi a má aj niekoľko vedľajších účinkov, ako je neistota pre emitentov a investorov, aj pokiaľ ide o prístup k nim pri uplatňovaní systému záchrany pomocou vnútorných zdrojov. Môže to tiež skomplikovať ozdravovanie a riešenie krízových situácií bánk, ktoré pôsobia vo viac ako jednej krajine.
—

Poskytovatelia služieb kooperatívnych IDS by konečným používateľom mali ponúknuť jasné a zrozumiteľné podmienky. V roku 2018 Komisia zverejní prvý súbor usmernení o ochrane súkromia a vďaka iniciatívam na šírenie kooperatívnych IDS by sa konečným používateľom mali poskytnúť informácie a mala by sa u nich vybudovať dôvera, mal by sa ukázať prínos využívania osobných údajov a mali by sa uskutočniť konzultácie s orgánmi EÚ na ochranu údajov s cieľom vypracovať vzor na posudzovanie opatrení na ochranu údajov.
4.2.

EHSV predsa jasne naznačil ďalšie smerovanie: a) využívanie delegovaných aktov by malo byť výnimkou a nie pravidlom; b) v prípade pochybností, pokiaľ ide o podstatný charakter príslušných prvkov alebo „šedú zónu“, by sa Komisia mala zdržať navrhnutia delegovaných aktov a mala by tvoriť právo v rámci základného legislatívneho aktu; c) v prípade pochybností, pokiaľ ide o povahu opatrenia, ktoré sa má prijať, by Komisia mala prijať radšej vykonávacie akty ako delegované akty.
2.15.

So zreteľom na diskusie v ICAO, ktoré trvajú už vyše desaťročia, sa dohoda dosiahnutá v roku 2016 považuje za historickú. Podarilo sa v nej vyriešiť rozdiely, ktoré v minulosti opakovane viedli k neúspechu pri dosahovaní konsenzu. Dôvodom rozdielnych názorov členských štátov ICAO je rozdielna hospodárska vyspelosť dotknutých štátov, ako aj ich hospodársky vplyv a všeobecná politika v oblasti životného prostredia. Veľký počet štátov pripravených zapojiť sa do systému CORSIA hneď od začiatku poskytne impulz pre zvyšné štáty, aby sa takisto zapojili do systému. V súčasnosti je však potrebné, aby CORSIA dosiahol do 1. januára 2019 dohodu o MRV, do roku 2018 dohodu o EUC, do roku 2020 dohodu o vykonávaní regulačného rámca a do januára 2021 dohodu o zavedení registrov.
3.8.

Nadobudnuté zručnosti sa preukazujú prostredníctvom samostatnej kvalifikačnej karty vodiča alebo prostredníctvom uvedenia platnej kvalifikácie na základe zadania kódu EÚ, ktorý ich preukazuje, vo vodičskom preukaze. Tieto možnosti sa ponechávajú na voľné uváženie členských štátov. V praxi sa ukazuje, že čoraz väčším problémom sa stávajú falšované doklady. EHSV preto odporúča, aby sa bezodkladne vytvorila databáza na úrovni EÚ, v ktorej by si rôzne strany mohli v reálnom čase overiť, či je odborná kvalifikácia príslušného vodiča skutočne platná. Malo by to byť možné prostredníctvom vkladania údajov o odborných kvalifikáciách do systému RESPER (7), v rámci ktorého si členské štáty vymieňajú informácie o vnútroštátnych vodičských preukazoch. To by orgánom členských štátov umožnilo súbežne zisťovať platnosť vodičských oprávnení aj odborných kvalifikácií.
4.4.2.

EHSV víta nový ukazovateľ reštriktívnosti, keďže umožňuje vyšší štandard analýzy ako ukazovateľ OECD pre reguláciu trhu s výrobkami. Niektoré detaily by sa mali znovu zvážiť (napr. uvedenie kontinuálneho profesijného rozvoja ako negatívneho obmedzenia sa zdá byť neprimerané). EHSV by chcel zdôrazniť, že na zabezpečenie nediskriminačného prístupu rôznych regulačných systémov by bolo potrebné zahrnúť nielen reguláciu ex ante (napr. ochrana titulov, kvalifikačné požiadavky), ale aj reguláciu ex post (napr. požiadavky v stavebných predpisoch a stavebné povolenie). Okrem toho treba výslovne vysvetliť, že ukazovateľ reštriktívnosti je neutrálny bez akéhokoľvek vyhlásenia o hodnote alebo odôvodnenia regulácií.
4.31.

V záujme dosiahnutia cieľa EÚ zvýšiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 aspoň na 27 % by sa mali prijať opatrenia na zaručenie stability a právnej istoty. Je potrebné prijať platby zamerané na podporu investícií do slnečnej energie, energie z biomasy, veternej energie a energetickej účinnosti, ako aj úsporné programy.
EHSV navrhuje, že na rozšírenie partnerskej spolupráce by si členovia mohli stanoviť záväzky a kroky, ktoré pred uplatnením prediskutujú s ostatnými členmi platformy. Na konci činnosti by bola vypracovaná monitorovacia správa, v ktorej by boli uvedené jednotlivé kroky, časový harmonogram, získané údaje a kľúčové zistenia, aby ich platforma mohla analyzovať a vyhodnotiť. Tieto preskúmania by sa mali prezentovať objektívnym a nezaujatým spôsobom, na základe dôkazov a kvalitatívneho hodnotenia, so zohľadnením dôležitosti cieľov platformy. Ak to zdroje umožnia, mohli by sa na tento účel využiť externí konzultanti, ako v prípade hodnotenia platformy GR SANTE (pozri výročnú monitorovaciu správu za rok 2016).
4.4.

Výsledky nedávnej analýzy stratégií obnovy budov členských štátov sú vo všeobecnosti pozitívne (JRC 2016: Synthesis Report on the assessment of Member States‘ building renovation strategies). Táto oblasť spadá do rozsahu pôsobnosti smernice o energetickej efektívnosti, v súčasnosti však neexistuje žiadna spoločná norma v súvislosti s tým, čo predstavuje „obnovu“. Bolo by vhodné začleniť do smernice o energetickej hospodárnosti budov požiadavku navrhnúť osobitné odvetvové ciele a referenčnú metodiku na meranie zlepšenia s prahovou úrovňou, pri ktorej sa poskytuje podpora na obnovu. V spojení s takýmito cieľmi by sa mali stanoviť jasné usmernenia pre dosiahnutie minimálnej úrovne energetickej efektívnosti pri obnove verejných a komerčných budov.
1.6.

Konsenzus by sa mal usilovať vymedziť úlohy Komisie a členských štátov, pričom by mal zohľadňovať ich špecifické komparatívne výhody v oblasti rozvoja. Má to o to väčší význam, keďže sa očakáva, že po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ a v dôsledku meniaceho sa vnútorného politického prostredia zníži EÚ a jej členské štáty celkový objem rozpočtu určeného na rozvoj. Podľa správy, ktorú si vyžiadal Výbor pre rozvoj v Európskom parlamente v roku 2013 (2), sa hospodárske náklady v dôsledku neúčinnej koordinácie rozvojovej pomoci medzi členskými štátmi a Európskou komisiou odhadujú približne na 800 miliónov EUR. Tieto finančné prostriedky by sa mohli každoročne ušetriť, pokiaľ ide o náklady na transakcie, ak by darcovia svoje úsilie poskytovať pomoc sústredili na menší počet krajín a činností. Zároveň sa odhaduje, že by bolo možné ušetriť ďalších 8,4 miliardy EUR za rok, ak by sa vo viacerých krajinách zlepšil spôsob prideľovania finančných prostriedkov.
3.4.

Cieľom spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúceho biologické materiály je realizácia verejno-súkromného partnerstva, ktorého účastníkmi sú: EÚ zastúpená Komisiou na jednej strane a konzorcium pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály (BIC) založené prostredníctvom nariadenia Rady (EÚ) č. 560/2014 na strane druhej. Cieľom tohto partnerstva je vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy v priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály v súlade so štatútom spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúceho biologické materiály, a to do 31. decembra 2024.
3.5.

Zmeny prijaté na zabezpečenie súladu so ZFEÚ a uľahčenie legislatívneho procesu sú celkovo pozitívne. Bolo by však vhodnejšie, keby sa dôraz kládol viac na vykonávacie akty než na delegované akty. V niektorých oblastiach by sa mala úplne zrušiť možnosť udelenia výnimky. najmä ak by si to vyžadovalo veľké zmeny. Komisia napríklad požaduje právomoci (článok 16 ods. 3) na prijímanie delegovaných aktov, aby bolo možné zapísať názov registrovaného zemepisného označenia v jazyku vývozného trhu, na ktorom je uvedenie tejto informácie povinné, t. j. na ktorý by liehoviny bez tejto informácie nemohli vstúpiť. Platné právne predpisy EÚ to však už výrobcom umožňujú, no z upraveného znenia to bolo vypustené. Existujúca možnosť by mala byť obnovená a v tom prípade by delegovanie právomocí nebolo potrebné.
3.4.

EHSV sa domnieva, že v rámci správy oceánov by sociálno-ekonomický rozvoj mal byť v rovnováhe so zachovaním morského prostredia. Jej základným cieľom by malo byť zaistenie mnohostranného využívania morských zdrojov a prostredí, a to aj pre budúce generácie. Ťažba zdrojov by nemala poškodzovať ekosystém, ale naopak, mala by s ním byť kompatibilná a mala by sa uskutočňovať zodpovedne pomocou správnych politík a štruktúr správy.
2.7.

V roku 2016 sa uskutočnila intenzívna diskusia medzi inštitúciami EÚ a zainteresovanými stranami. EHSV sa na tejto diskusii zúčastnil a vo svojom stanovisku na tému Dosah možného priznania štatútu trhového hospodárstva Číne (na účely nástrojov na ochranu obchodu) na hlavné priemyselné odvetvia (a na zamestnanosť a rast) (4) trval na tom, že EÚ by nemala prísť o nástroje na zabezpečenie voľného a spravodlivého obchodu s Čínou, lebo tým dôjde k neprijateľnej strate státisícov pracovných miest. EHSV trval na tom, že straty by sa sústredili v konkrétnych odvetviach a regiónoch, akými sú odvetvie výroby hliníka, bicyklov, keramiky, elektród, ferozliatin, skla, papiera, slnečných panelov, ocele a pneumatík, ktoré by boli ťažko postihnuté. Výbor vyzval Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu, aby presadzovali spravodlivú medzinárodnú hospodársku súťaž ako prostriedok aktívnej ochrany týchto pracovných miest a hodnôt európskej spoločnosti a zvýšenia príjmov a blahobytu v Európskej únii (5). Európsky parlament 12. mája 2016 prijal uznesenie o štatúte trhového hospodárstva Číny.
1.6.

Podľa názoru EHSV je potrebná spoločná európska colná stratégia, ktorá by zahŕňala dvojitú úlohu colných orgánov: kontrola hraníc spolu so zmiešanými úlohami – colnými kontrolami a výberom ciel, ako aj pomoc pri predchádzaní trestnej činnosti a boji proti nej. Zároveň musí zabezpečiť optimalizáciu materiálnych a ľudských zdrojov, a to investovaním do rozšírenia a aktualizácie materiálnych zdrojov a uprednostňovaním odbornej prípravy a pripravenosti ľudských zdrojov, aby sa administratívne podporné opatrenia EÚ rozvíjali pri uplatňovaní príslušných právnych predpisov a aby sa bližšie monitorovalo ich uplatňovanie.
2.8.

Ak EÚ naplno nevyužije potenciál digitalizácie, ohrozí to veľkú časť pridanej hodnoty vo výške 605 mld. EUR do roku 2025. Prínos je však ešte výraznejší: v štúdii vypracovanej pre nemeckú Federáciu priemyslu sa uvádza, že do roku 2025 by sa v Európe mohla vytvoriť pridaná hodnota vo výške 1,25 bilióna EUR.
4.4.

Pri hodnotení by sa malo okrem iného prihliadať na to, že smernica ponecháva členským štátom možnosť uplatňovať systémy náhrad pre držiteľov práv. Ako sa tiež uvádza v texte smernice, malo by sa dôsledne sledovať, či tieto systémy náhrad nemajú negatívny dosah na dostupnosť a poskytovanie prístupných diel oprávneným osobám.
2.2.1.

Komisia vo svojej správe o posúdení vplyvu uvádza, že obnovenie sekundárneho trhu a lepšia dostupnosť náhradných dielov do určitých elektrických a elektronických zariadení (EEZ) by mali tieto kladné vplyvy: — zníženie nákladov a administratívneho zaťaženia pre podniky vrátane MSP a subjekty verejného sektora, — dodatočné trhové príležitosti pre opravárenský priemysel a sekundárny predaj, — pozitívny sociálny vplyv, a to aj na nemocnice v EÚ, ktoré by po roku 2019 ušetrili približne 170 miliónov EUR z dôvodu zachovania možnosti opätovne predávať a kupovať použité zdravotnícke pomôcky, — environmentálny prínos z hľadiska zníženia celkového vzniku odpadu: možnosť predĺženia používania EEZ by oddialila ukončenie ich životnosti a zneškodnenie, čím by sa spomalil vznik nebezpečného odpadu z elektrických a elektronických zariadení. Vo väčšine prípadov je vplyv výroby ďalších náhradných dielov na životné prostredie zanedbateľný v porovnaní s výhodou udržania celého zariadenia v prevádzke. Týmto opatrením sa v EÚ zabráni vzniku viac než 3 000 ton nebezpečného odpadu ročne, čo by podporilo iniciatívu obehového hospodárstva. Dlhšia životnosť EEZ by viedla aj k dodatočným úsporám energie a surovín.
3.7.

Okrem toho oznámenie neposkytuje naliehavo potrebný rámec pre budúcu činnosť v súvislosti s implementáciou programu 2030. Komisia zatiaľ neplánuje rozbehnúť participatívny proces na vytvorenie preklenujúcej a integrovanej stratégie pre udržateľnú Európu v roku 2030 a po ňom, ako o to EHSV žiadal (12). Európske strategické rámce sú v súčasnosti zamerané do roku 2020. Je to neprijateľné, nielen preto, lebo program OSN je zameraný do roku 2030 a Parížska dohoda o klíme má ešte dlhodobejšie vyhliadky, ale tiež vzhľadom na to, ako dlho trvá proces hospodárskej a sociálnej modernizácie. Mala by sa vytvoriť jediná zastrešujúca stratégia na obdobie po roku 2020, ktorá by vychádzala z desiatich pracovných priorít Európskej komisie, zo stratégie Európa 2020 a jej siedmich hlavných iniciatív a z 11 tematických cieľov politiky súdržnosti EÚ a zohľadňovala by viacročný finančný rámec po roku 2020.
3.4.

Prístup uplatňovaný v rámci EIR taktiež umožňuje prejsť od reakcie na nedostatočné vykonávanie právnych predpisov prostredníctvom postupu v prípade nesplnenia povinnosti k proaktívnym opatreniam, ktoré budú riešiť základné príčiny nedostatočného vykonávania. Členské štáty sú však primárne zodpovedné za vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. Treba uznať, že hlavnou príčinou nedostatočného vykonávania zisteného v rámci EIR je v mnohých prípadoch nedostatok politickej vôle zo strany vlád mnohých členských štátov stanoviť zásadné zlepšenie ako politickú prioritu a poskytnúť naň dostatočné zdroje (5). EHSV by preto uvítal, ak by sa potreba lepšieho vykonávania mohla prostredníctvom EIR zahrnúť do politického programu v členských štátoch EÚ a do programu zasadnutí Rady.
5.2.

Pokiaľ ide o podmienky uplatniteľné na občanov, ktorí majú nárok na „export“ dávok dlhodobej starostlivosti, keď sa presťahujú do zahraničia, EHSV sa domnieva, že nové predpisy poskytujú občanom lepšiu ochranu v cezhraničných situáciách. Nové pravidlá sú zvlášť dôležité vzhľadom na starnutie obyvateľstva a podporu väčšej nezávislosti a mobility osôb so zdravotným postihnutím, pri rastúcom počte občanov, ktorí sa sťahujú z jedného členského štátu do druhého a potrebujú dávky dlhodobej starostlivosti. EHSV však poukazuje na to, že nové pravidlá nestanovujú nový nárok na dlhodobú starostlivosť v každom členskom štáte, keďže to závisí od toho, či takéto služby v hostiteľskej krajine existujú.
Lepším riešením, ako zainteresované strany opakovane zdôraznili, je dohoda o prenájme lietadiel s posádkou medzi EÚ a USA, ktorá by bola v plnom súlade s ATA a nebola by v rozpore s vnútroštátnymi ani ustanoveniami EÚ. O všetkých otázkach týkajúcich sa podrobností takejto dohody sa rokuje od januára 2014. Očakáva sa, že by sa mohlo rýchlo dospieť ku konsenzu. Existuje zhoda o tom, že takáto technická dohoda by bola založená na súčasných dopravných právach podľa dohody ATA a že by sa nevytvárali nové práva, ani nemenili platné práva. Komisia by mala riadne objasniť, že zámerom zmeny nie je zmeniť, upraviť alebo doplniť ďalšie dopravné práva medzi EÚ a USA. Takáto dohoda by si však vyžadovala zmenu článku 13 nariadenia (ES) č. 1008/2008, ktorým sa stanovilo obmedzenie 7 + 7 mesiacov pre prenájmy lietadiel s posádkou pre dopravcov od leteckých spoločností mimo EÚ. Plánované znenie plne spĺňa požiadavku na zohľadnenie skutočnosti, že ods. 13 by sa mal uplatňovať, len ak podmienky stanovené v ods. 13 písm. b) nie sú inak ustanovené v medzinárodnej dohode.
4.1.2.

EHSV pripomína, že uznanie širokých právomocí, ktoré by mali mať vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, aby mohli plniť svoje povinnosti, sa spája so stanovením ochrany a záruk práv vyšetrovaných subjektov, pričom musí byť plne v súlade s článkami 101 a 102 ZFEÚ. Uplatňovanie týchto záruk musia zaručiť vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže a prípadne aj vnútroštátne súdy. Podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ je všeobecnou zásadou práva Únie prezumpcia neviny (článok 48 ods. 1 Charty), ktorú musia členské štáty pri uplatňovaní práva hospodárskej súťaže dodržiavať (3). Európsky súd pre ľudské práva tiež potvrdil uplatňovanie článku 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach (právo na spravodlivý proces) (4) a vyjadril sa k legitimite Komisie (5) a zásade non bis in idem (6) v súdnych konaniach v oblasti hospodárskej súťaže.
1.2.

Výbor zastáva názor, že aktualizované opätovné spustenie iniciatívy „Small Business Act“, ktorá by sústredila všetky iniciatívy do jednej agendy, by bolo vhodnejšie a pomohlo by zvýšiť viditeľnosť a konzistentnosť.
1.4.

EHSV odporúča, aby sa čo najväčšia pozornosť venovala zásade proporcionality, keďže náklady malých a stredných podnikov na dodržiavanie predpisov o zriadení mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti by mohli byť vysoké, a to z hľadiska samotných nákladov na dodržiavanie predpisov, ako aj s ohľadom na peňažné toky, pričom by pretrvávalo riziko problémov s likviditou spôsobených všeobecným mechanizmom prenesenia daňovej povinnosti, ktoré by zaťažovalo najmä MSP.
1.5.

EHSV pripomína, že v rámci európskych politík v oblasti klímy by sa mali investície a inovácia využívať na stimulovanie transformácie týchto sektorov, a rozhodne nie na to, aby spôsobili ich úpadok. Premiestňovanie výrobných činností by v žiadnom prípade nemalo nahrádzať politiku na boj proti zmene klímy.
4.2.

EHSV sa domnieva, že právna istota by bola podporená pravidlom, podľa ktorého by sa pri podnikoch poskytujúcich alebo podporujúcich kolaboratívne hospodárstvo predpokladalo, že majú daňové väzby na Európu. V súvislosti s tým a hlavne v súvislosti s osobitnými charakteristikami digitálnych podnikov sa diskutuje o možnosti nového modelu virtuálneho sídla podniku, ktoré sa vymedzuje ako „virtuálna stála prevádzkareň“. Ide o zaujímavú formuláciu, ktorou by sa predišlo problémom so stanovovaním miesta podnikania pri tomto druhu činnosti, ale vyžaduje si rozsiahlejšie posúdenie a štúdiu, ktorá by sa mala vykonať v najbližších rokoch. Umožnilo by to určiť sídlo v EÚ, pokiaľ ide o činnosti vykonávané prostredníctvom digitálneho trhu, a zabezpečiť, že ekonomická hodnota plnenia by sa zdaňovala v Európe a všeobecnejšie tam, kde sa vytvára hodnota.
U mladých ľudí, ktorí mali možnosť podnikateľského vzdelávania, sa – bez ohľadu na to, či si neskôr založia vlastné podniky alebo sociálne podniky – rozvinú podnikateľské znalosti a prístupy vrátane tvorivosti, iniciatívy, vytrvalosti, tímovej práce, chápania rizika a zmyslu pre zodpovednosť. To je práve to podnikateľské zmýšľanie, ktoré pomáha pretaviť nápady na skutky a výrazne zvyšuje zamestnateľnosť. Je potrebné stanoviť výsledky vzdelávania v oblasti podnikania pre všetkých pedagógov s cieľom zaviesť do škôl účinné metodiky nadobúdania podnikateľských skúseností. Členské štáty by preto mali podporovať podnikateľské zručnosti novými a kreatívnymi spôsobmi vyučovania a štúdia od základných škôl a zároveň sa od sekundárneho po vysokoškolské vzdelávanie zameriavať na možnosti zakladania podnikov ako profesionálnej dráhy. Do všetkých disciplín by mali byť zaradené praktické pracovné skúsenosti pomocou učenia založeného na riešení problémov a na prepojení s podnikateľským prostredím, ktoré by sa mali prispôsobiť každému stupňu vzdelávania.
3.3.3.

Okrem toho, keďže právo EÚ, presnejšie jej základné hospodárske slobody, majú extrateritoriálny dosah, z čoho vyplývajú výhody a povinnosti pre občanov a verejné správy tretích krajín, malo by sa v budúcnosti prípadne zvážiť vytvorenie centier a uplatňovanie siete SOLVIT na území štátov, s ktorými EÚ nadviazala osobitné väzby na základe medzinárodných dohôd, ako sú tie, ktoré sú stanovené v prvých troch zarážkach článku 218 ods. 6 písm. a) ZFEÚ. Bolo by to jasným prínosom pre občanov a podniky, ako aj pre štátnych príslušníkov týchto tretích krajín a viedlo by to k lepšiemu vykonávaniu pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu.
1.8.

EHSV odporúča, aby sa Komisia pri stanovovaní potenciálnych limitov CO2 pre ťažké úžitkové vozidlá zameriavala na vytvorenie rovnováhy medzi cieľmi, ktoré možno dosiahnuť v krátkodobom až strednodobom horizonte, a dlhodobým cieľom cestnej dopravy s nulovými emisiami. To znamená, že by sa mali podnecovať inovácie v rámci existujúcej technológie, no bez obmedzovania investícií do vozidiel s nulovými emisiami.
4.7.

EHSV sa domnieva, že sú potrebné primerané investície do existujúcej i budúcej infraštruktúry na dosiahnutie lepšej funkčnej interoperability vnútroštátnych sietí – a to aj prostredníctvom satelitných technológií. Mal by sa uľahčovať prístup k nim na celom jednotnom trhu, pričom treba umožniť zavádzanie inteligentnej logistiky (10) a riešení IKT na zlepšenie bezpečnosti cestnej premávky s cieľom zvýšiť celkovú účinnosť tohto systému prostredníctvom väčšieho využívania inteligentných dopravných systémov v cestnej doprave, a zabezpečiť výkonnejšie a lepšie vzájomne prepojené, moderné a udržateľné cestné dopravné siete v celej Európe. Od roku 2019 by malo byť cieľom inštalovať do vozidiel len palubné zariadenia (On Board Unit) interoperabilné na úrovni EÚ (pozri stratégiu pre digitalizáciu dopravy).
1.9.

Jediným záväzným dokumentom v oblasti ochrany údajov je Dohovor Rady Európy č. 108 z roku 1981 so svojim dodatkovým protokolom z roku 1999. Tento nástroj by sa mal ďalej rozvíjať a do jeho zapojenia by sa malo vyzvať viac tretích krajín.