Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, prostredníctvom vhodnej prípravy národných plánov obnovy

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 152/05)

Spravodajkyňa: Nicoletta MERLO

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 25. 3. 2021 Právny základ článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 24. 11. 2021 Prijaté v pléne 8. 12. 2021 Plenárne zasadnutie č. 565 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 152/13/48

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV víta národné plány obnovy a odolnosti ako jedinečnú príležitosť na podnietenie zmien a investícií do udržateľného rastu a vytvárania kvalitných pracovných miest, ktoré sa musia realizovať inkluzívnym riadením, čo si vyžaduje dialóg, otvorenosť a transparentnosť.

1.2. EHSV s poľutovaním konštatuje, že v niektorých členských štátoch sa počas navrhovania národných plánov obnovy a odolnosti nerealizovali účelné a cielené konzultácie so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami . EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaviedla opatrenia, ktoré zaručia štruktúrované a vhodné zapojenie sociálnych partnerov, organizovanej občianskej spoločnosti a mládežníckych organizácií do vykonávania a monitorovania národných plánov obnovy a odolnosti. Ochrana a posilnenie sociálneho dialógu na národnej úrovni sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby sa verejné financie správne vynakladali na inkluzívnu obnovu.

1.3. EHSV navrhuje vyhodnotiť a systematizovať zber osvedčených postupov na národnej úrovni, kde konzultácie so sociálnymi partnermi a mládežníckymi organizáciami prostredníctvom špecializovaných výborov a sociálneho dialógu priniesli vynikajúce výsledky, pokiaľ ide o politiky a opatrenia zamerané na vytváranie kvalitných pracovných miest a kariérnych vyhliadok pre mladých ľudí.

1.4. EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili kvalitné a inkluzívne usmernenia a poradenstvo pre všetkých mladých ľudí, najmä pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím, už od predškolského vzdelávania, aby sa im poskytlo viac informácií o ich ďalšom vzdelávaní a následne o kariérnych možnostiach v kontexte digitálnej a ekologickej transformácie trhu práce.

1.5. EHSV víta opatrenia na propagovanie a popularizáciu úlohy a obrazu odborného vzdelávania a prípravy ako hybnej sily inovácií, zručností v odboroch STEM, celoživotného vzdelávania a účinného sprostredkovania práce, pretože sú kľúčom k doplneniu chýbajúcich zručností. Takisto je dôležité zlepšiť hodnotenie zručností, aby sa mohli proaktívne identifikovať zručnosti, ktoré budú potrebné na budúcich trhoch práce. Mali by sa prijať vhodné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že odborné vzdelávanie a príprava budú prístupné aj pre osoby so zdravotným postihnutím, a to na základe uznania individuálnych schopností, umožniť všetkým občanom získať odborné zručnosti, ktoré sú užitočné pre ich osobný rozvoj, a zároveň reagovať na osobitné potreby spoločností, pokiaľ ide o neobsadené kvalifikované pracovné miesta.

1.6. EHSV odporúča zaviesť personalizovanú podporu pre cieľové skupiny, najmä pre skupinu ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET). Táto podpora by mala umožniť holisticky sa venovať všetkým otázkam, ktoré sa okrajovo týkajú začlenenia trhu práce, ako sú bývanie, ubytovanie, doprava a zdravie.

1.7. EHSV sa domnieva, že prioritou je zabezpečiť efektívnosť a primeranosť verejných služieb zamestnanosti, ktoré sú kľúčovými prvkami aktívnej politiky trhu práce prostredníctvom cielených investícií a prípadných reforiem s cieľom podporovať všetkých ľudí, najmä najzraniteľnejšch a najviac vzdialených od trhu práce, pri hľadaní práce alebo pri zmene pracovného smerovania.

1.8. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že potenciál záruky pre mladých ľudí ako hlavného politického nástroja na boj proti rastúcej nezamestnanosti mladých ľudí nebol plne využitý. EHSV vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o vykonávanie posilnenej záruky pre mladých ľudí vrátane kvalitnej odbornej prípravy, ktorá podporuje integráciu do trhu práce a vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla prehľad opatrení prijatých na vykonávanie odporúčaní Rady o posilnenej záruke pre mladých ľudí na národnej úrovni a zabezpečila účinné synergie s národnými plánmi obnovy a odolnosti.

1.9. EHSV víta ustanovenia v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré podporujú kvalitnú odbornú prípravu vrátane učňovskej prípravy alebo stáží, pretože sú účinným nástrojom na znižovanie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a môžu zabezpečiť lepšiu integráciu mladých ľudí (a iných osôb) do trhu práce a vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu ( 1 ) . EHSV však žiada zákaz neplatených stáží. V rámci nadchádzajúcej revízie odporúčania Rady týkajúceho sa rámca kvality pre stáže by sa malo zabezpečiť dôstojné odmeňovanie pre všetkých stážistov. EHSV tiež navrhuje, aby sa vypracoval európsky rámec pre kvalitné stáže s cieľom zaručiť vzdelávaciu hodnotu takýchto skúseností v oblasti učenia sa.

1.10. EHSV vyzýva členské štáty, aby v prípade potreby využívali finančné prostriedky z fondu obnovy na investície do vytvárania kvalitných pracovných miest a zvyšovania kvalifikácie mladých ľudí s osobitným dôrazom na zmluvy na dobu neurčitú a dôstojné pracovné podmienky, ktoré znižujú riziko neistoty. Okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné odstrániť rozdiely v sociálnom zabezpečení, a nabáda členské štáty, aby riadne vykonávali odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane ( 2 ) a zaviedli moderný systém pre všetky formy práce, ktorý bude schopný zabezpečiť primeraný príjem pre budúcich dôchodcov, najmä tých, ktorých pracovná kariéra je a bude prerušovaná.

1.11. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotácie na nábor pracovníkov boli podmienené zmluvami na dobu neurčitú alebo stabilizačnými programami s cieľom nedotovať nestabilitu pracovných miest. Okrem toho stimuly na zamestnávanie môžu byť účinné pri vytváraní pracovných príležitostí pre „znevýhodnených“ uchádzačov o zamestnanie, ako aj pri začleňovaní prepustených pracovníkov, čo podporí ich prechod do nových odvetví a povolaní.

1.12. EHSV sa domnieva, že by sa mala venovať veľká pozornosť problematike duševného zdravia a psychosociálnych porúch, najmä medzi mladými ľuďmi, a to odstraňovaním stigmatizácie v súvislosti s otázkami duševného zdravia prostredníctvom prevencie a väčšej osvety, ktoré sa musia začať v školách a rozšíriť na podniky, ako aj poskytovaním primeraných finančných prostriedkov poskytovateľom služieb a podpory v tejto oblasti.

1.13. EHSV konštatuje, že pretrvávajúce rodové rozdiely vo svete práce zvyšujú zraniteľnosť mladých žien voči hospodárskym dôsledkom ochorenia COVID-19. EHSV víta opatrenia, ktoré zaviedli niektoré členské štáty s cieľom podporiť a propagovať zamestnanosť žien a podnikanie žien, investovať do primeranej sociálnej infraštruktúry a reformovať systémy starostlivosti o deti, najmä vzdelávania detí v ranom veku, a vyzýva, aby sa tieto osvedčené postupy rozšírili na úrovni EÚ v záujme podporiť plnú zamestnanosť žien, a najmä mladých matiek.

2. Kontext

2.1. Pandémia COVID-19 mala a naďalej má obrovský vplyv na naše spoločnosti a ekonomiky. Európska únia podnikla významné kroky na ceste k oživeniu: členské štáty sa po prvýkrát rozhodli pre európsku solidaritu a konvergenciu namiesto úsporných opatrení v boji proti kríze.

2.2. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“), ktorý je najväčšou časťou programu Next Generation EU, poskytuje 672,5 miliardy EUR vo forme úverov a grantov na podporu reforiem a investícií členských štátov. Cieľom tejto bezprecedentnej sumy je zmierniť hospodársky a sociálny dosah pandémie COVID-19 a zabezpečiť, aby boli európske hospodárstva udržateľnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na výzvy a príležitosti, ktoré prináša zelená a digitálna transformácia.

2.3. Podľa dohody by sa v národných plánoch obnovy a odolnosti malo vyčleniť aspoň 37 % výdavkov na podporu cieľov v oblasti klímy a 20 % na podporu digitálnej transformácie. Okrem toho sa pri všetkých investíciách a reformách musí dodržiavať zásada „nespôsobovať významnú škodu“ a zabezpečiť, aby tieto investície významne nepoškodzovali životné prostredie. Okrem toho by národné plány obnovy a odolnosti mali prispievať k účinnému riešení výziev uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. V tomto prípade však nie je stanovená žiadna minimálna prahová hodnota ani proces monitorovania výdavkov na rôzne priority, ako sú napríklad mladí ľudia.

2.4. Včasné a užitočné zapojenie sociálnych partnerov počas celého európskeho semestra na rôznych úrovniach a vo všetkých oblastiach politiky, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú zamestnanosť a trhy práce, je kľúčové pre zlepšenie zapojenia do tvorby politík vrátane opatrení v rámci národných plánov obnovy a odolnosti. Sociálny dialóg je hnacou silou úspešnej a spravodlivej tvorby politiky, ak dokáže priniesť účinné riešenia a v prípade potreby odzrkadľovať prebiehajúce politické zmeny a reformy kolektívneho vyjednávania.

2.5. Mechanizmus dopĺňa ďalšie činnosti zamerané na mladých ľudí ( 3 ) a je úzko prepojený s prioritami Komisie na roky 2019 – 2024, v ktorých sa jasne uvádza, že EÚ musí vytvoriť atraktívnejšie investičné prostredie a rast, ktorý vytvára kvalitné pracovné miesta, najmä pre mladých ľudí a malé podniky ( 4 ) . Nový program Európskej komisie ALMA ( 5 ) [naplánovať (Aim), naučiť sa (Learn), osvojiť si (Master), dosiahnuť (Achieve)], nový systém umiestňovania v rámci programu Erasmus zameraný na osoby NEET, ktorý mladým Európanom v iných členských štátoch poskytuje krátkodobé pracovné skúsenosti, môže priniesť pozitívne výsledky, ak sa pre príjemcov zaistia normy kvality vrátane sociálnej ochrany, poradenstva a dohľadu a dôstojných miezd.

2.6. Európska komisia zverejnila 22. januára nové usmernenia, ktoré musia členské štáty EÚ dodržiavať pri vypracúvaní svojich národných plánov obnovy a odolnosti, aby mali prístup k tzv. Fondu obnovy, v ktorom sa uvádza, že verejné politiky v prospech mladých ľudí už nie sú len „horizontálnym“ cieľom plánov, t. j. aspektom, ktorý treba zohľadniť pri dosahovaní iných hlavných cieľov, ale stali sa predpokladom a absolútnou prioritou Next Generation EU a musia byť začlenené ako celý pilier a nie len prierezová priorita.

2.7. Krajiny EÚ mali oficiálne predložiť svoje národné plány obnovy a odolnosti do 30. apríla 2021. Komisia však termín predĺžila a súhlasila s tým, že krajiny môžu predložiť svoje plány do polovice roka 2022. K 15. októbru 2021 plány predložilo 26 členských štátov.

2.8. Mechanizmus predstavuje pre členské štáty príležitosť, ktorá sa naskytne raz za generáciu, a slúži nielen na riešenie krízy v oblasti verejného zdravia, ale aj na pokračovanie dvojakej transformácie na digitálne a nízkouhlíkové hospodárstvo, na vytvorenie silného sociálneho blahobytu a na posilnenie súdržnosti. Má skutočný potenciál priniesť mladým pracovníkom hmatateľné zmeny a zabrániť tomu, aby sa stali generáciou bez spravodlivých príležitostí v budúcej Európe. Ukazuje sa však silná potreba inkluzívneho riadenia na národnej a európskej úrovni, v rámci ktorého má sociálny dialóg a spolupráca s občianskou spoločnosťou silný a významný vplyv.

2.9. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac prehĺbila nerovnosti a znevýhodnila pracovníkov, a to najmä mladých pracovníkov. Prostredníctvom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy chce EHSV na základe analýzy generačných opatrení obsiahnutých v národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré predložili niektoré členské štáty, a následnou identifikáciou osvedčených postupov a nedostatkov vypracovať odporúčania, ako zaručiť dôstojnú prácu pre mladých ľudí a zabezpečiť začlenenie skupiny NEET prostredníctvom realizácie projektov.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Mladí ľudia v Európe patria k tým, ktorí sú pandémiou najviac zasiahnutí: školy, univerzity a spoločenské zariadenia boli zatvorené, čo mladých pripravilo o vzdelávanie, kultúru kontakty. Každý šiesty mladý človek prišiel o prácu pre ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 ( 6 ) . V auguste 2021 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ 16,5 % ( 7 ) . V mnohých krajinách sú mladí ľudia obzvlášť tvrdo zasiahnutí, pričom miera nezamestnanosti prudko stúpa – deje sa tak napríklad: v Španielsku (40,5 %), Taliansku (29,7 %), Bulharsku (18,3 %) a vo Francúzsku (19,6 %). V oficiálnych údajoch navyše často vypadáva určité percento nezamestnaných mladých ľudí, pretože buď nepožiadajú o dávky v nezamestnanosti, alebo sa nezaregistrujú v pracovných agentúrach a namiesto toho zarábajú ako fiktívne samostatne zárobkovo činné osoby, pracujú pre platformu alebo v tieňovej ekonomike. Možno preto predpokladať, že skutočné údaje môžu byť ešte horšie ako údaje, ktoré uvádza Eurostat.

3.2. Okrem toho kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zhoršila situáciu skupiny NEET. Počet osôb NEET v Európe, najmä v krajinách ako Taliansko, Grécko, Bulharsko a Rumunsko, je kritický a opäť stúpa v dôsledku predčasného ukončenia školskej dochádzky, nedostatku vhodného usmernenia, straty zamestnania a nedostatku pracovných príležitostí. Tejto kategórii zraniteľných mladých ľudí hrozí vysoké riziko marginalizácie, chudoby a trvalého vylúčenia zo zamestnania.

3.3. Skupina NEET je široká kategória zahŕňajúca rôznych obyvateľov vrátane nezamestnaných, osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, všetkých demotivovaných absolventov škôl, ktorí si stále nenašli prácu a iných mladých ľudí, ktorí sú z rôznych dôvodov neaktívni. Nezamestnaní sú len podskupinou širšej kategórie NEET a prekrývanie medzi nezamestnanými a skupinou NEET sa líši podľa jednotlivých období a krajín ( 8 )

3.4. Vysoký počet osôb NEET predstavuje pre našu ekonomiku a spoločnosť veľkú stratu. Pocit rozčarovania alebo vylúčenia dotknutých jednotlivcov tiež predstavuje vysoké politické riziko pre stabilitu našich demokratických spoločností. Neschopnosť vzdelávacích a sociálnych systémov zabrániť tomuto javu alebo znížiť počet NEET poukazuje na zlyhanie široko podporovaných účinných politík na podporu rovnosti príležitostí v celej Európe.

3.5. Táto kríza postihuje najmä pracovníkov v neštandardných a rozmanitých formách zamestnania ( 9 ) (príležitostná práca, práca za poukážky, práca pre platformy, pracovníci najímaní na konkrétne úlohy, zamestnanie založené na spolupráci atď.) ( 10 ) a bohužiaľ v rámci týchto foriem práce prevládajú mladí ľudia. Takéto pracovné miesta sú často slabo platené a vyznačujú sa nepravidelným pracovným časom, slabou istotou zamestnania a malou alebo žiadnou sociálnou ochranou (platená dovolenka, dôchodok, práceneschopnosť atď.). Takáto práca často nespĺňa podmienky pre dávky v nezamestnanosti alebo pre režimy skráteného pracovného času, ktoré zaviedli vlády ( 11 ) . Tento druh práce možno nájsť najmä v sektoroch a odvetviach, ktoré sú obzvlášť postihnuté pandémiou COVID-19, ako sú cestovný ruch, veľkoobchod, maloobchod, ubytovanie a potravinárstvo ( 12 ) . Na druhej strane môžu byť nové formy práce príležitosťou pre mladých ľudí žijúcich vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach alebo pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím, študentov a mladých rodičov, a preto sú nevyhnutné dôstojné mzdy a sociálne zabezpečenie.

3.6. V národných plánoch obnovy a odolnosti by sa mali identifikovať a zohľadniť okrajové prekážky zamestnanosti, ako je mobilita, digitálna gramotnosť, zdravie a neisté životné podmienky vrátane chýbajúceho bývania alebo sociálneho zabezpečenia. EHSV sa domnieva, že členské štáty by mohli kvalitatívne a kvantitatívne monitorovať tieto prekážky integrácie mladých ľudí na trhu práce a predložiť konkrétne návrhy na ich odstránenie v rámci svojich príslušných národných plánov obnovy a odolnosti.

4. Konkrétne pripomienky

4.1. Oživenie po pandémii COVID-19 by sa malo vnímať ako príležitosť. Hospodárstvo zažilo otras, podobne ako trh práce.

4.2. Národné plány obnovy a odolnosti predstavujú jedinečnú príležitosť na podnietenie a podporu zmien, ktoré sa musia realizovať inkluzívnym riadením, čo si vyžaduje dialóg, otvorenosť a transparentnosť. Do opatrení financovaných v rámci národných plánov obnovy a odolnosti by mali byť zapojené miestne samosprávy, sociálni partneri a občianska spoločnosť vrátane mládežníckych organizácií s cieľom vytvoriť participatívne riadenie, ktoré môže priniesť konsenzus, dôveru a zmysel pre spravodlivosť v súvislosti s národnými plánmi obnovy a odolnosti.

4.3. EHSV sa domnieva, že pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní opatrení prispôsobených mladým pracovníkom a skupine NEET by členské štáty mali zaručiť neustále konzultácie so sociálnymi partnermi, občianskou spoločnosťou a mládežníckymi organizáciami, aby bolo možné z pohľadu mladšej generácie posúdiť, či a do akej miery sú politiky vhodné pre ich vyhliadky na vzdelávanie a kariéru a zabezpečiť bezproblémový vstup na trh práce.

4.4. Youth Check (Jugend check) ex ante a ex post prostredníctvom konkrétnych ukazovateľov a modelov, ako aj prostredníctvom porovnania s osvedčenými postupmi ostatných krajín EÚ. EHSV oceňuje iniciatívy, ktoré doteraz členské štáty podnikli a ktoré sa zameriavajú na posúdenie generačného vplyvu verejnej politiky: v Rakúsku prostredníctvom ( 13 ) , právneho predpisu platného od roku 2013, podľa ktorého je potrebné posúdiť všetky nové legislatívne a regulačné návrhy z hľadiska možných dôsledkov na deti a mládež, a to aj prostredníctvom zapojenia Národnej rady pre mládež, a v Taliansku prostredníctvom COVIGE ( 14 ) , výboru, ktorý nedávno zriadilo ministerstvo pre politiku mládeže a ktorý tvoria manažéri a zástupcovia verejnej správy, vysokoškolskí profesori a odborníci na mládežnícku politiku vrátane Národnej rady mládeže. Cieľom výboru je zhodnotiť generačný vplyv všetkých verejných politíkprostredníctvom konkrétnych ukazovateľov a modelov, ako aj prostredníctvom porovnania s osvedčenými postupmi ostatných krajín EÚ.

4.5. EHSV odporúča, aby členské štáty prijali podobné opatrenia alebo účinne a z generačného hľadiska monitorovali politiky, ktoré sa majú prijať alebo už prijali, a zároveň zabezpečili správne zapojenie mladých ľudí do konzultácií.

4.6. Z výskumu ( 15 ) , ktorý realizovalo stredisko Cedefop, vyplýva, že do roku 2022 v dôsledku pandémie COVID-19 zanikne alebo sa nevytvorí takmer 7 miliónov pracovných miest v EÚ, zatiaľ čo v niektorých odvetviach ( 16 ) , ako je zdravotníctvo, veda a inovácie, informačné technológie a digitálna komunikácia, nastane výrazný rast a potenciál tvorby pracovných miest. Pandémia bola priaznivá pre pracovné miesta v odvetviach a povolaniach, ktoré sú dostatočne pružné na to, aby sa prispôsobili novým normám v oblasti obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi a práce na diaľku. Pravdepodobne pretrvajú aj po pandémii, čím sa zmení povaha práce, ktorá tradične vyžadovala fyzický priestor ( 17 )

4.7. Podľa správy OECD ( 18 ) môže pandémia ovplyvniť aj postoj detí a mladých ľudí k vzdelávaniu. Prerušenia pravidelnej školskej dochádzky viedli mnohé deti k menšiemu pokroku v rozvoji zručností, ako sa očakávalo. Z krátkodobého hľadiska by pandémia mohla viesť k nárastu počtu osôb, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, zatiaľ čo v strednodobom a dlhodobom horizonte by nižšia angažovanosť mohla viesť k tomu, že sa u súčasnej generácie študentov nerozvinie pozitívny postoj k učeniu, a to v čase hlbokých štrukturálnych zmien, ktoré si budú vyžadovať, aby si jednotlivci osvojovali nové zručnosti počas celého života. Okrem toho sa v správe identifikuje potenciálna príčina rodovej nerovnosti v príležitostiach na vzdelávanie. V správe sa vyzýva na naliehavé zvýšenie investícií do celoživotného vzdelávania, ktoré jednotlivcom pomôže prispôsobiť sa vonkajším otrasom a získať voči nim odolnosť.

4.8. EHSV sa domnieva, že v rýchlo sa meniacom svete práce formovanom globalizáciou a následkami pandémie COVID-19 je nevyhnutné predchádzať nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, zamerať sa na kompetencie a mäkké zručnosti investovaním primeraných zdrojov do vzdelávania a poradenstva, podporovať lepšie prepojenie a prechod medzi svetom vzdelávania a práce, a to aj prostredníctvom podpory nástrojov, ako napríklad striedanie školy a zamestnania, stáže a učňovská príprava, a propagovať programy celoživotného vzdelávania, do ktorých sú zapojené všetky kľúčové zainteresované strany a zameriavajú sa na zraniteľné skupiny, najmä mladých ľudí, skupinu NEET a tých, ktorých pracovné miesta najviac ohrozuje transformácia. Primeranou politickou reakciou je integrovaný balík aktívnych politík trhu práce s prepojením na verejné služby zamestnanosti a systémy odbornej prípravy s cieľom podporiť inkluzívnu a udržateľnú obnovu.

4.9. Medzi zainteresovanými stranami panuje široká zhoda v tom, že kariérne poradenstvo nebolo nikdy dôležitejšie, a to najmä pre mladých ľudí, u ktorých je pravdepodobné, že si budú hľadať prácu hneď po odchode zo strednej školy. EHSV sa pridáva k požiadavke rozsiahlych investícií do kariérneho poradenstva ( 19 ) , keďže je preukázané, že kariérne poradenstvo zohráva významnú úlohu pri príprave študentov na rýchlo sa meniaci trh práce, ktorý nemusí naplniť ich očakávania alebo zodpovedať ich dovtedy nadobudnutým zručnostiam.

4.10. Horizontálne odkazy na mladých ľudí možno nájsť v národných plánoch obnovy a odolnosti v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou. Počas krízy boli výrazne narušené aj odborná príprava a učenie sa prácou, ako je učňovská príprava a stáže, ktoré sú zvyčajne kritickými vstupnými bodmi pre mladých ľudí, hoci ich rozsah sa v jednotlivých odvetviach a regiónoch výrazne líši. EHSV ako dlhodobý zástanca modernizácie odborného vzdelávania a prípravy víta vnútroštátne snahy o hľadanie a podporu alternatívnych riešení poskytovania odbornej prípravy v oblasti praktických zručností, ako sú pracovné zmluvy viazané na odbornú prípravu a vzdelávanie, a rozširovania dištančného vzdelávania. Niektoré krajiny prijali aj nové politické opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli systémy technického a odborného vzdelávanie a prípravy lepšie pripravené na budúce otrasy ( 20 )

4.11. Informačné stratégie sú kľúčovými časťami plánov obnovy, ktoré si vyžadujú cielené investície pre poskytovateľov služieb pre mladých ľudí a do verejných služieb zamestnanosti. Nedávne zistenia ukazujú, že takmer polovica osôb NEET nepozná opatrenia štátnej podpory, ktoré majú k dispozícii ( 21 )

4.12. V rámci národných plánov obnovy a odolnosti sa musia posilniť investície pre poskytovateľov služieb pre mladých ľudí a mala by sa podporovať horizontálna spolupráca medzi poskytovateľmi služieb pre mladých ľudí a verejnými službami zamestnanosti. Efektívne a účinné verejné služby zamestnanosti zohrávajú dôležitú úlohu pri podpore ľudí, ktorí narážajú na prekážky v zamestnaní, a pri zabezpečovaní plynulých pracovných zmien, ale dosah na zraniteľnejšie osoby NEET si bude vyžadovať spoluprácu medzi verejnými službami zamestnanosti a rôznymi miestnymi aktérmi, od združení a vzdelávacích zariadení až po odborných poradcov vyškolených v oblasti duševného zdravia. To si vyžaduje účinnú a primeranú výmenu informácií a údajov, čo znamená, že prevádzkovatelia verejných služieb zamestnanosti a poradcovia budú musieť venovať viac času riadeniu týchto partnerstiev ( 22 )

4.13. Záruka pre mladých ľudí, po novom financovaná z ESF+, s povinnosťou vynaložiť minimálne 12 % finančných prostriedkov v členských štátoch s vyššou mierou NEET ako priemer EÚ ( 23 ) , zostáva hlavným nástrojom na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ. Odporúčanie Rady o tom, ako zlepšiť program, prijatý v októbri 2020 ( 24 ) , obsahuje zoznam opatrení, ako zabezpečiť kvalitu toho, čo sa v rámci programu ponúka, ako zlepšiť dosah a ako zintenzívniť monitorovanie výsledkov v záujme lepšieho hodnotenia programu. Národné plány obnovy a odolnosti musia preto zhodnotiť národné plány vykonávania záruky pre mladých ľudí a vybudovať prepojenia s národnými plánmi obnovy a odolnosti. V opačnom prípade to povedie k premeškaným príležitostiam a tvorbe opatrení, ktoré neprinesú riešenia pre osoby NEET.

4.14. EHSV konštatuje, že posledná aktualizácia národných plánov vykonávania záruky pre mladých ľudí pochádza z roku 2014 a doposiaľ nie všetky členské štáty EÚ začali aktualizovať svoje národné stratégie pre mládež so zreteľom zohľadniť posilnenú záruku pre mladých ľudí ( 25 ) . Členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie, začleniť nadobudnuté skúsenosti a strategicky mobilizovať finančné prostriedky EÚ, aby bol tento nástroj skutočne účinný a funkčný.

4.15. Musia sa vypracovať osobitné opatrenia na oživenie so zameraním na mladých pracovníkov s cieľom bojovať proti nezamestnanosti mladých ľudí a neistým pracovným miestam ( 26 ) mladých ľudí vytváraním kvalitných pracovných miest, ako aj v záujme chrániť veľký počet pracovníkov ( 27 ) bez primeraného sociálneho zabezpečenia. Okrem toho by sa mali zvážiť osobitné opatrenia pre mladé samostatne zárobkovo činné osoby s cieľom podporiť a zvýšiť podnikanie mladých ľudí.

4.16. Výskum ( 28 ) zmien, ktoré členské štáty EÚ vykonali počas pandémie v systémoch sociálnej ochrany, ukázal, že väčšina z nich zlepšila prístupnosť opatrení na podporu príjmov zamestnancov, ako sú systémy skráteného pracovného času, dávky v nezamestnanosti, najmä ich zvýšením, uvoľnením podmienok oprávnenosti a predĺžením ich trvania. Hoci sa tieto opatrenia osobitne nezameriavajú na mladých ľudí, pomôžu podporiť mladých ľudí, ktorí s väčšou pravdepodobnosťou prídu o prácu a často sú vylúčení zo sociálnej ochrany, ako sú dávky v nezamestnanosti, z dôvodu nedostatočnej praxe.

4.17. Z týchto dôvodov a vzhľadom na skutočnosť, že všetky vykonané zmeny sú dočasné, pričom mnohé z nich sa už skončili, v dôsledku čoho mladí ľudia opäť čelia nedostatkom v sociálnej ochrane, sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa tvorcovia politík zamerali na vytvorenie všeobecného systému sociálnej ochrany, ktorý zabezpečí, aby sa sociálna ochrana vzťahovala rovnako na všetkých pracovníkov (štandardných aj neštandardných, mladých aj dospelých). Odstránenie týchto nedostatkov by zabezpečilo, že mladí ľudia budú chránení pred chudobou, ako aj pred akýmikoľvek budúcimi otrasmi na trhu práce.

4.18. EHSV sa domnieva, že je tiež dôležité podporovať mladých ľudí, pokiaľ ide o sociálne zabezpečenie, a preto nabáda všetky členské štáty, aby riadne vykonávali odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby ( 29 ) , v ktorom sa odporúča, aby členské štáty poskytovali prístup k primeranej sociálnej ochrane pre ľudí vo všetkých formách práce.

4.19. Treba vyvinúť väčšie úsilie s cieľom nájsť spôsoby, ako zosúladiť istotu zamestnania a kvalitu pracovných miest na dynamickom trhu práce, pričom posilnenie sociálneho dialógu je kľúčom k nájdeniu účinných opatrení. Najlepšie postupy možno nájsť napríklad: 1) v Portugalsku, kde vláda pravidelne diskutuje so sociálnymi partnermi a mládežníckymi organizáciami. Opatrenia, ako je kvóta pre skupinu NEET v podnikoch s veľkým počtom stáží alebo znížené dotácie na prijímanie pracovníkov na krátkodobé zmluvy ( 30 ) , prispeli k zvýšeniu zamestnanosti mladých ľudí v krajine a 2) v Španielsku, kde sociálny dialóg viedol k rozšíreniu sociálneho zabezpečenia aj na stáže ( 31 )

4.20. Po vypuknutí krízy sa objavila neistota, obavy a úzkosť, ktoré môžu viesť k depresii mladých ľudí, pričom v niektorých krajinách tieto javy naďalej silnejú. Dočasné zatvorenie vzdelávacích inštitúcií a rušenie spoločenských, kultúrnych a športových aktivít oslabilo sociálne väzby, ktoré pomáhajú zachovať dobré duševné zdravie. Podpora duševného zdravia poskytovaná v školách a univerzitách bola v mnohých krajinách výrazne narušená a mladí ľudia čoraz častejšie využívajú iné podporné platformy, ako sú telefónne linky a mládežnícke centrá, pričom služby v oblasti duševného zdravia ponúkajú telekonzultácie a formy starostlivosti na diaľku s cieľom zachovať kontinuitu služieb. Zároveň boli poskytovatelia týchto služieb značne zasiahnutí obmedzeniami a mnohí neboli schopní obnoviť svoju činnosť z dôvodu nedostatku finančných a ľudských zdrojov. EHSV sa domnieva, že toto odvetvie, ktoré je vo veľkej miere závislé od dobrovoľníckej činnosti a financovania projektov, by sa malo podporovať prostredníctvom udržateľnejšieho financovania, keďže sa ukázalo ako kľúčový prvok našej sociálnej štruktúry počas krízy.

4.21. Existujú možnosti ako dôslednejšie riešiť rodový rozmer v národných plánoch obnovy a odolnosti, najmä pokiaľ ide o skupinu NEET, v ktorej je vo všeobecnosti zastúpených viac mladých žien ako mladých mužov. V roku 2020 bol počet žien v skupine NEET v priemere 1,3-krát vyšší ako počet mužov a počet neaktívnych žien v skupine NEET bol až 1,7-krát vyšší. Tento podiel je obzvlášť vysoký v krajinách východnej Európy (Bulharsko, Rumunsko, Maďarsko, Česko, Slovensko a Poľsko) a v Taliansku ( 32 ) . Väčšina osôb NEET v týchto krajinách patrí do tejto skupiny z dôvodu rodinných povinností alebo ide o mladých ľudí so zdravotným postihnutím. Vyšší počet mladých žien trávi čas starostlivosťou o deti a iných členov rodiny. Mladé ženy trávia takmer trikrát viac času neplatenou starostlivosťou a prácou v domácnosti ako mladí muži. EHSV víta opatrenia, ktoré zaviedli niektoré členské štáty s cieľom podporiť a propagovať zamestnanosť žien a podnikanie žien, investovať do primeranej sociálnej infraštruktúry a reformovať systémy starostlivosti o deti, najmä vzdelávania detí v ranom veku, a vyzýva, aby sa tieto osvedčené postupy rozšírili na úrovni EÚ v záujme podporiť plnú zamestnanosť žien, a najmä mladých matiek. Zároveň vyzýva na zavedenie spoľahlivého systému každoročného monitorovania pokroku a sledovania finančných prostriedkov pridelených a používaných na podporu rodovej rovnosti v kontexte Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vrátane príslušných ukazovateľov.

V Bruseli 8. decembra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Odporúčanie Rady týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu z 15. marca 2018 (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).

(2) Odporúčanie Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1).

(3) Stratégia EÚ pre mládež (2018) (Ú. v. EÚ C 456, 18.12.2018, s. 1); Balík na podporu zamestnanosti mladých ľudí (2020); Most k pracovným miestam – posilnenie záruky pre mladých ľudí (2020) (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1); ALMA (2021); Európsky rok mládeže (očakáva sa v roku 2022).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_sk

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=sk

(6) Ako mladí ľudia sa zvyčajne označujú ľudia vo veku od 15 do 29 rokov.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí ľudia v Európe: Účinky pandémie COVID-19 na ich ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, Luxemburg.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.

(10) hhttps://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.

(11) Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Dôsledky na zamestnanie a pracovný život), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. a Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Prístup k sociálnej ochrane pre osoby pracujúce na základe neštandardných zmlúv a samostatne zárobkovo činné osoby v Európe).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making.

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/.

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis.

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en.

(17) Prognóza strediska Cedefop týkajúca sa zručností a pracovných miest.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm.

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf.

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Rozvoj zručností v čase pandémie COVID-19: Zhodnotenie počiatočných reakcií v oblasti technického a odborného vzdelávania a prípravy), Medzinárodná organizácia práce – Ženeva: ILO, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C, and Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Nad rámec pandémie: Vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí v Európe), Brusel, Európske fórum mládeže.

(22) PES partnership management, Eamonn DAVERN (september 2020).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=sk

(24) Odporúčanie Rady o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1).

(25) Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí ľudia v Európe: Účinky pandémie COVID-19 na ich ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, Luxemburg.

(26) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2017 o pracovných podmienkach a neistých pracovných miestach (Ú. v. EÚ C 334. 19.9.2018, s. 88).

(27) Medzinárodný úrad práce. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future. Geneva: ILO, 2021

(28) ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Neštandardní pracovníci a samostatne zárobkovo činné osoby v EÚ: sociálna ochrana počas pandémie COVID-19).

(29) Odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao.

(31) 121/000066 Draft law on the guarantee of the purchasing power of pensions and other measures for strengthening the financial and social sustainability of the public pension system (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training.