Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele Všetky nariadenia o rybolovných možnostiach musia obmedzovať výlov z populácií rýb na úrovniach, ktoré musia byť v súlade so všeobecnými cieľmi spoločnej rybárskej politiky (SRP). V tejto súvislosti sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike (ďalej len „základné nariadenie o SRP“) stanovujú ciele každoročných návrhov na obmedzenie výlovu a rybolovného úsilia, aby sa zaistila ekologická, ekonomická a sociálna udržateľnosť odvetvia rybolovu Únie. Rybolovné možnosti sa určujú v rámci ročného cyklu riadenia (v prípade hlbokomorských populácií ide o dvojročný cyklus). Nebráni to však zavedeniu dlhodobých koncepcií riadenia. Únia dosiahla v tejto súvislosti dobrý pokrok a na kľúčové populácie obchodného významu sa teraz vzťahujú viacročné plány riadenia. Každoročné stropy TAC a rybolovného úsilia musia byť v súlade s týmito plánmi. Rozsah pôsobnosti Tento návrh obsahuje rybolovné možnosti, ktoré Únia stanovuje nezávisle. Obsahuje však aj rybolovné možnosti, ktoré vyplývajú z opatrení dohodnutých v rámci multilaterálnych alebo bilaterálnych rybárskych dohôd alebo postupov. V týchto prípadoch Únia koná na základe stanoviska, ktoré vychádza z jej vlastných politických cieľov, ako aj na základe vedeckých odporúčaní. Výsledok takýchto rokovaní implikuje súhlas Únie, že prevezme záväzky voči tretím stranám. Okrem vnútorného rozdelenia rybolovných možností medzi členské štáty Únia preto pri implementácii uvedených rozhodnutí do práva Únie, t. j. prostredníctvom tohto návrhu, nedisponuje žiadnou zásadnou právomocou. V prípade rozdelenia rybolovných možností v rámci EÚ sa uplatňuje zásada relatívnej stability. Tento návrh sa okrem autonómnych populácií Únie preto týka aj · spoločných populácií, t. j. populácií, ktoré sa riadia spoločne s Nórskom v Severnom mori a v oblasti Skagerrak alebo v rámci dohôd s pobrežnými štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), · rybolovných možností, ktoré sú výsledkom dohôd dosiahnutých v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO). Viacero rybolovných možností je v tomto návrhu označených ako „pm“ (pro memoria), a to z jedného z týchto dôvodov: – odporúčanie týkajúce sa niektorých populácií nebude k dispozícii do plánovaného termínu prijatia tohto návrhu, alebo – čaká sa na určité obmedzenia výlovu a ďalšie odporúčania príslušných organizácií RFMO, pretože ich výročné zasadnutia sa ešte nekonali, alebo – údaje o populáciách vo vodách Grónska, ako aj populáciách riadených spoločne alebo vymieňaných s Nórskom a inými tretími krajinami nebudú k dispozícii až do ukončenia konzultácií s týmito krajinami v novembri a decembri 2014. Na ochranu populácií morony striebristej v severovýchodnom Atlantiku bol navrhnutý nový súbor opatrení. Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) uverejnila v júni 2014 vedecké odporúčania pre túto populáciu, ktorá od roku 2012 prudko klesá. Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) sa navyše domnieva, že platné vnútroštátne opatrenia na ochranu morony striebristej sa vo všeobecnosti preukázali ako neúčinné. Morona striebristá je druh, ktorý pomaly rastie a neskoro dospieva, pričom jej miera rybolovnej úmrtnosti v súčasnosti dosahuje štvornásobok úrovne maximálneho udržateľného výnosu. Vzhľadom na znepokojivú situáciu tejto populácie, ktorej možno hrozí pokles pod hranicu schopnosti obnovy, sa rybolovné možnosti navrhujú v podobe takých obmedzení rybolovného úsilia a výlovu, ktoré by sa mali zameriavať na odstraňovanie hlavných príčin rybolovnej úmrtnosti, t. j. rybolovu pelagickými vlečnými sieťami a rekreačného rybárstva. Preto nové nariadenie obsahuje novú prílohu IIE, ktorá sa má doplniť o informácie od členských štátov. V roku 2014 výbor STECF posúdil aj vplyv opatrení na riadenie sardely európskej v Biskajskom zálive. Dospel k záveru, že zmena obdobia riadenia na riadny kalendárny rok (od januára do decembra) vedie k značnému zníženiu rizika toho, že množstvo tejto populácie klesne pod bezpečnú úroveň biomasy, a k miernemu zvýšeniu kvantity a stability úlovkov v porovnaní s terajším obdobím riadenia, ktoré plynie od júla do júna. V nadväznosti na konzultácie so Španielskom, s Francúzskom a s Poradnou radou pre juhozápadné moria (SWWAC) a bez toho, aby boli ovplyvnené opatrenia, ktoré sa majú prijať v kontexte budúcich plánov riadenia, zainteresované strany sa vyjadrili za TAC pre sardelu európsku na kalendárny rok 2015 na základe osobitného kritéria na stanovenie TAC, ktorým výbor STECF posudzuje, či je riziko poklesu populácie pod hranicu schopnosti obnovy nižšie než 5 %. Používaním kalendárneho roku sa podobne ako vo väčšine prípadov TAC v Atlantiku zníži aj administratívna záťaž spojená s riadením tejto populácie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vhodné zrušiť nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014[1] a zároveň zaviesť na rok 2015 nový TAC pre populáciu sardely európskej v Biskajskom zálive. Tento TAC bude v navrhovanom nariadení uvedený ako „pm“ až do uverejnenia príslušných vedeckých odporúčaní v decembri 2014. Prehľad populácií Ako má vo zvyku, Komisia preskúmala situáciu, na ktorú musia návrhy rybolovných možností reagovať prostredníctvom ročného oznámenia Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach [COM(2014) 388 final, ďalej len „oznámenie“]. Oznámenie poskytuje prehľad stavu populácií vyplývajúci zo zistení uvedených vo vedeckých odporúčaniach, ktoré boli vydané v roku 2013. Ako pozitívum treba uviesť, že podľa oznámenia podiel populácií, v prípade ktorých je k dispozícii kompletná analýza a v rámci ktorých rybolov prekračuje udržateľné úrovne, klesol z 86 % v roku 2009 na 41 % v roku 2014. Stále však možno pozorovať určité trendy, ktoré sú dôvodom na obavy. Napríklad sa zvýšil počet populácií, v prípade ktorých sa odporúča znížiť výlov na najnižšiu možnú úroveň. Rada ICES poskytla v júli na žiadosť Komisie svoje ročné odporúčanie pre väčšinu populácií rýb, na ktoré sa vzťahuje tento návrh. Rada ICES vzala do úvahy tendencie, ktoré Komisia uviedla vo svojom oznámení. Uvedené odporúčanie preskúmal výbor STECF v rámci pracovnej skupiny expertov a na svojom letnom plenárnom zasadnutí. Vedecké odporúčania týchto dvoch subjektov v zásade závisia od údajov. Úplne posúdiť sa totiž dajú len populácie, v prípade ktorých existuje dostatok spoľahlivých údajov na to, aby bolo možné odhadnúť ich veľkosť a predpovedať, ako budú reagovať na rôzne scenáre využívania (označuje sa to ako „tabuľky rybolovných možností“). Tam, kde je k dispozícii dostatok údajov, sú vedecké subjekty schopné poskytnúť odhad úprav rybolovných možností, ktorými sa populácia privedie na úroveň, na ktorej môže produkovať maximálny udržateľný výnos. Takéto odporúčanie sa potom nazýva ako „odporúčanie k maximálnemu udržateľnému výnosu“. V ostatných prípadoch vedecké subjekty poskytujú odporúčania k úrovni rybolovných možností na základe zásady predbežnej opatrnosti. Metodika, ktorú rada ICES na tento účel využíva, sa uvádza v materiáloch, ktoré rada ICES zverejňuje a ktoré sa týkajú vykonávania odporúčaní pre populácie, v prípade ktorých sú k dispozícii obmedzené údaje[2]. Hlavná skupina navrhovaných TAC sa nachádza v prílohe IA. Táto príloha obsahuje 151 TAC pre populácie lovené v oblastiach Skagerrak, Kattegat, podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vo vodách EÚ oblasti CECAF a vo vodách Francúzskej Guyany. 12 týchto TAC patrí do kategórie „odporúčanie k maximálnemu udržateľnému výnosu“. Čo sa týka ostatných TAC: · 12 TAC je navrhnutých v súlade s dlhodobými stratégiami riadenia, t. j. plánmi riadenia, ktoré vychádzajú z osobitných platných predpisov v oblasti SRP, návrhmi Komisie týkajúcimi sa plánov riadenia, ktoré ešte neboli prijaté, alebo plánmi riadenia predloženými poradnými radami a vyhodnotenými vedeckými poradnými subjektmi ako preventívne, · 47 TAC sa týka populácií, v prípade ktorých nie je k dispozícii dostatok údajov, pre ktoré nie je k dispozícii úplné hodnotenie. Z toho 26 TAC sa navrhuje na rovnakej úrovni ako v roku 2014, a to v nadväznosti na spoločné vyhlásenie Rady a Komisie, podľa ktorého by sa rybolovné možnosti nemali meniť, pokiaľ nebude k dispozícii vedecké odporúčanie, ktoré preukáže, že stav populácie sa zhoršuje. Toto rozhodnutie vychádza zo skutočnosti, že väčšina týchto populácií je vedľajšími úlovkami pri zmiešanom rybolove a nedá sa určiť skutočný vplyv zmien TAC na vývoj ich stavu, keďže opakované znižovanie TAC môže viesť k odhadzovaniu úlovkov spôsobenému reguláciou, · Zostávajúce TAC sú v tejto fáze uvedené ako „pm“ (pro memoria) vzhľadom na skutočnosť, že súvisiace vedecké odporúčanie zatiaľ nie je k dispozícii, alebo sú potrebné ďalšie sociálno-ekonomické informácie, alebo sa v tomto roku ešte len musia skončiť medzinárodné rokovania alebo uzavrieť dohody (napr. v rámci zasadnutí organizácií RFMO). Keď budú príslušné odporúčania a informácie k dispozícii, bude potrebné tento návrh v súvislosti s týmito populáciami aktualizovať. Všetky navrhované rybolovné možnosti vyplývajú z vedeckého odporúčania, ktoré sa týka stavu populácií a ktoré Komisia dostala a použila spôsobom opísaným v oznámení. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej rybárskej politiky, ako aj s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami a) Metódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Komisia prekonzultovala so zainteresovanými stranami, najmä prostredníctvom poradných rád, a s členskými štátmi svoj navrhovaný postoj k jednotlivým návrhom rybolovných možností, a to na základe oznámenia Komisie o rybolovných možnostiach na rok 2015. Sledovala aj usmernenia predložené v jej oznámení Rade a Európskemu parlamentu o skvalitnení konzultácií o oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva [KOM(2006) 246 v konečnom znení], v ktorom sa stanovujú zásady takzvaného prípravného procesu. Komisia okrem toho 26. septembra zorganizovala podujatie pre zainteresované strany, na ktorom boli prezentované a prediskutované závery vedeckých odporúčaní a ich hlavné dôsledky. b) Zhrnutie odpovedí a spôsobu ich zohľadnenia V reakcii na uvedené oznámenie Komisie o rybolovných možnostiach sa odzrkadľujú názory zainteresovaných strán na posúdenie stavu zdrojov Komisiou a na spôsob zabezpečenia ich vhodného riadenia. Poradná rada pre pelagické populácie (PELAC) dúfala najmä v to, aby sa dosiahol pokrok pri prijímaní viacročných plánov riadenia; rovnako poukázala na to, že zapojenie krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, môže proces skomplikovať. Takisto vyzvala Komisiu, aby pri navrhovaní príslušného TAC na rok 2015 vzala do úvahy plán, ktorý vypracovala pre sleďa atlantického v Keltskom mori. Rada PELAC vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že oznámenie je nejasné, pokiaľ ide o spôsob, akým možno v niektorých odôvodnených prípadoch odložiť cieľ maximálneho udržateľného výnosu po roku 2015, t. j. kto musí preukázať nevyhnutnosť takéhoto odkladu a ako bude tento proces fungovať. Pokiaľ ide o povinnosť vylodiť pelagické druhy rýb, ktorá nadobudne účinnosť 1. januára 2015, rada PELAC vyjadrila poľutovanie nad nedostatkom podrobností v oznámení Komisie o tom, ako sa budú vykonávať úpravy TAC s cieľom integrovať odhodené úlovky. Poradná rada pre juhozápadné moria (SWWAC) uvítala zrozumiteľnosť oznámenia a najmä opis metodiky Komisie na navrhovanie úrovní TAC na nadchádzajúci rok. Pripomenula, že vo väčšine prípadov by sa opatrenia nadväzujúce na úrovne maximálneho udržateľného výnosu mali riadiť skôr rybolovnou úmrtnosťou než ukazovateľmi biomasy. Vzhľadom na odporúčania, ktoré vydala rada ICES, Poradná rada pre juhozápadné moria určila soleu v Biskajskom zálive a merlúzu južnú ako potenciálne populácie, v prípade ktorých sa maximálny udržateľný výnos v roku 2015 pravdepodobne nedosiahne. Rada SWWAC však uznala, že nevyvinula metodiku na posúdenie, kedy by bolo možné maximálny udržateľný výnos oddialiť v období po roku 2015 z dôvodu sociálno-hospodárskych vplyvov. Takisto odporučila, aby sa v navrhovanom TAC zohľadnila povinnosť vylodiť úlovky. Poradná rada pre severozápadné moria (NWWAC) v súvislosti s touto povinnosťou pri určovaní akýchkoľvek úprav kvót podporuje využívanie najlepších dostupných vedeckých poznatkov. Tieto úpravy však nesmú ísť na úkor dosiahnutia cieľového maximálneho udržateľného výnosu, ktorý bol stanovený v rámci SRP. Poradná rada takisto zdôraznila, že pri stanovovaní rybolovných možností je potrebné zvážiť hospodárske vplyvy. Podčiarkla aj potrebu zostaviť plány riadenia, pričom práve toto považuje za hlavný bod svojho pracovného programu. Rada NWWAC vyzvala, aby sa pred prijatím rozhodnutí o vykonávaní odporúčaní týkajúcich sa zmiešaného rybolovu pristúpilo aj k rozsiahlej konzultácii. Získavanie a využívanie expertízy Pokiaľ ide o použitú metodiku, Komisia ju, ako už bolo uvedené, prekonzultovala s Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES) a jej Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybárstvo (STECF). Základom pre odporúčanie rady ICES je rámec pre odporúčania vypracovaný jej expertnými skupinami a orgánmi s rozhodovacími právomocami a toto odporúčanie je vydávané v súlade s memorandom o porozumení medzi radou ICES a Komisiou. Výbor STECF vydáva svoje odporúčania na základe mandátu, ktorý dostáva od Komisie. Konečným cieľom je dosiahnuť také úrovne populácií, ktoré umožnia dosiahnuť a zachovávať maximálny udržateľný výnos. Tento cieľ bol výslovne začlenený do nového základného nariadenia o SRP, ktorého článok 2 ods. 2 stanovuje, že tento cieľ „sa dosiahne do roku 2015 tam, kde je to možné, a [...] najneskôr do roku 2020 pre všetky populácie“. Z toho je zrejmý záväzok Únie týkajúceho sa záverov Svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002 a príslušného plánu ich vykonávania. Ako už bolo uvedené, k dispozícii už sú informácie o úrovniach maximálneho udržateľného výnosu niektorých populácií. Patria medzi ne populácie, ktoré sú veľmi dôležité z hľadiska uloveného objemu a komerčnej hodnoty, ako napríklad merlúza európska, treska škvrnitá, čertovité, soley, kalkany rodu Lepidorhombus, treska jednoškvrnná a homár štíhly. Dosiahnutie cieľa maximálneho udržateľného výnosu môže v niektorých prípadoch znamenať potrebu znížiť mieru rybolovnej úmrtnosti a/alebo znížiť výlov. Na základe uvedených skutočností sa v tomto návrhu berie ohľad na odporúčanie týkajúce sa maximálneho udržateľného výnosu, pokiaľ je k dispozícii. V súlade s cieľmi spoločnej rybárskej politiky zodpovedá TAC v prípade, že sa TAC navrhuje na základe odporúčania týkajúceho sa maximálneho udržateľného výnosu, úrovni, ktorá podľa tohto odporúčania zabezpečí dosiahnutie cieľového maximálneho udržateľného výnosu v roku 2015. Tento prístup vychádza zo zásad uvedených v oznámení o rybolovných možnostiach na rok 2015. V prípade populácií, pre ktoré neexistujú dostatočné údaje, vydávajú vedecké poradné subjekty odporúčania, či výlov znížiť, stabilizovať alebo povoliť jeho zvýšenie. V odporúčaní rady ICES sa v mnohých prípadoch uvádza kvantitatívne usmernenie k takýmto variáciám, pričom z preventívnych dôvodov platí, že vylovené množstvá možno z roka na rok znížiť alebo zvýšiť maximálne o 20 %. Toto usmernenie sa použilo pri stanovovaní jednotlivých navrhovaných TAC. Ak vôbec neexistuje vedecké odporúčanie, použil sa prístup predbežnej opatrnosti, t. j. TAC sa preventívne znížil o 20 %. V prípade niektorých populácií (najmä výrazne rozšírených populácií, žralokov a rají) bude odporúčanie vydané na jeseň. Po prijatí odporúčania bude potrebné tento návrh náležite aktualizovať. Ako už bolo uvedené, v prípade určitých populácií sa odporúčanie použije na účely vykonávania plánov riadenia. Výbor STECF potvrdzuje a v niektorých prípadoch rozvíja odporúčania rady ICES. Prostriedky použité na zverejnenie odborných odporúčaní Všetky správy výboru STECF sú dostupné na webovej stránke GR MARE. Všetky správy rady ICES sú dostupné na webovej stránke rady ICES. Posúdenie vplyvu Rozsah pôsobnosti nariadenia o rybolovných možnostiach je vymedzený v článku 43 ods. 3 zmluvy. Únia prijala mnohé viacročné plány riadenia populácií s kľúčovým hospodárskym významom vrátane populácií merlúzy európskej, tresky škvrnitej, soleí, platesotvarých, homára štíhleho a ďalších druhov rýb. Pred prijatím týchto plánov sa musí vykonať posúdenie ich vplyvu. Po nadobudnutí účinnosti sa týmito plánmi určujú úrovne TAC a rybolovného úsilia, ktoré sa musia stanoviť na daný rok, aby sa dosiahli ich dlhodobé ciele. Komisia je povinná vypracovať návrh týkajúci sa rybolovných možností v súlade s týmito plánmi, pokiaľ sú aj naďalej platné a účinné. V dôsledku toho mnoho veľmi dôležitých rybolovných možností, ktoré sú v návrhu, vyplýva zo špecifického posúdenia vplyvu plánu, z ktorého vychádzajú. Aj pre populácie, v prípade ktorých neexistujú viacročné plány, sa návrh snaží vyhnúť krátkodobému prístupu a uprednostniť rozhodnutia v prospech dlhodobej udržateľnosti, a teda zohľadňuje iniciatívy zainteresovaných strán a poradných rád v prípade, že boli zo strany rady ICES a/alebo výboru STECF vyhodnotené kladne. Návrh Komisie na reformu SRP bol navyše riadne vypracovaný na základe posúdenia vplyvu [SEK(2011) 891], v rámci ktorého sa analyzoval cieľový maximálny udržateľný výnos. V záveroch tohto posúdenia je tento cieľ identifikovaný ako nevyhnutná podmienka na dosiahnutie environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti. Spoluzákonodarcovia uznali odôvodnenie návrhu Komisie na reformu a v júni minulého roka dosiahli politickú dohodu, čím sa cieľový maximálny udržateľný výnos stal výslovným a záväzným. Pokiaľ ide o rybolovné možnosti organizácií RFMO a populácie, ktoré sú spoločné s tretími krajinami, týmto návrhom sa v zásade transponujú opatrenia dohodnuté na medzinárodnej úrovni. Všetky prvky, ktoré majú význam pre posúdenie možných vplyvov rybolovných možností, sa zohľadňujú pri príprave a v priebehu medzinárodných rokovaní, v rámci ktorých Únia rokuje s tretími stranami o rybolovných možnostiach. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Povinnosti Únie využívať živé vodné zdroje udržateľným spôsobom jej vyplývajú z povinností stanovených v článku 2 základného nariadenia o SRP. Zhrnutie návrhu V tomto návrhu sa stanovujú obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia platné pre sektor rybolovu Únie s cieľom dosiahnuť cieľ SRP, ktorým je zabezpečenie rybolovu na environmentálne, ekonomicky a sociálne udržateľnej úrovni. Uplatňovanie Ustanovenia vzťahujúce sa na predmet návrhu sa uplatňujú do 31. decembra 2015 s výnimkou určitých ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré sa uplatňujú do 31. januára 2016, a určitých TAC so špecifickými sezónnymi cyklami alebo TAC, ktoré vyplývajú z určitých špecifických sezónnych vlastností populácií organizácií RFMO. Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) zmluvy. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z toho dôvodu, že SRP je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 zmluvy prijíma Rada opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností. Navrhovaným nariadením Rady sa rybolovné možnosti prideľujú členským štátom. So zreteľom na články 16 a 17 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 môžu členské štáty voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty majú teda široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálny či ekonomický model si zvolia na využívanie rybolovných možností, ktoré im boli pridelené. Návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii. Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie. Povinnosť vylodiť úlovky zavedená nariadením (EÚ) č. 1389/2013 Nové základné nariadenie o SRP [nariadenie (EÚ) č. 1380/2013] nadobudlo účinnosť v roku 2014. Povinnosť vylodiť úlovky, ktorá sa ním zavádza, sa postupne začne uplatňovať v období od roku 2015 do roku 2019. Od roku 2019 sa povinnosť vylodiť úlovky bude vzťahovať na všetky populácie, na ktoré sa vzťahuje TAC. Počas prechodného obdobia sa však ryby, na ktoré sa vzťahuje TAC, musia vylodiť len vtedy, ak budú ulovené (či už ako cieľové alebo vedľajšie úlovky) pri love určitých druhov rýb v určitých oblastiach. Pojem „populácie rýb, na ktoré sa vzťahuje TAC“, však nekorešponduje s pojmom „druhy rybolovu“. V zmysle tohto nariadenia sa preto bude na populácie rýb v Atlantickom oceáne a Severnom mori vzťahovať povinnosť vylodiť úlovky, len ak budú ulovené pri rybolove na priemyselné účely a pri rybolove, pri ktorom sa lovia makrely atlantické, slede atlantické, stavridy, tresky belasé, ryby čeľade Caproidae, sardely európske, striebristky severné, šproty severné, sardinky, tuniaky modroplutvé, mečiare veľké, tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, marlíny mozaikové a kopijonosy belavé[3]. Popri zavedení povinnosti vylodiť úlovky a v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 už navyše nebudú navrhované rybolovné možnosti odzrkadľovať vylodené množstvo, ale ulovené množstvo. Táto zmena vychádza zo získaných vedeckých odporúčaní k populáciám rýb v rámci druhov rybolovu uvedených v článku 15 ods. 1 nového základného nariadenia o SRP. Rybolovné možnosti by sa mali stanoviť aj v súlade s článkom 16 ods. 1 (v ktorom sa uvádza zásada relatívnej stability) a článkom 16 ods. 4 (v ktorom sa uvádzajú ciele spoločnej rybárskej politiky a pravidlá stanovené vo viacročných plánoch). Povinnosť vylodiť úlovky má priamy vplyv na ciele ochrany v prípade viacerých TAC v rámci navrhovaných rybolovných možností. Ide o TAC v prípade pásožiabrovcov, ktoré vykazujú zlý stav ochrany, t. j. žraloky a rajotvaré ryby. Ich TAC sa už mnoho rokov stanovuje na nulovej úrovni, aby sa predchádzalo cielenému rybolovu týchto druhov v príslušných oblastiach. Okrem TAC stanoveného na nulovú úroveň bolo v zmysle osobitných ustanovení týkajúcich sa položiek TAC nutné tieto druhy bezodkladne odhadzovať z dôvodu ich vysokej schopnosti prežiť. Ich vyloďovanie by zvýšilo mieru ich úmrtnosti. Po porade s odborníkmi z členských štátov, ktorá sa konala 31. júla 2014, bola vyjadrená podpora myšlienke doplniť tieto druhy v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú TAC, do zoznamu zakázaných druhov uvedeného v nariadení o rybolovných možnostiach. O tento prístup sa opiera navrhované nariadenie: povinnosť vypustiť ulovené ryby, a teda stupeň ochrany, ktorú táto povinnosť zabezpečuje, sa zachová, pretože zakázané druhy sa nemôžu vyloďovať. Prostredníctvom článku 15 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sú zakázané druhy priamo vyňaté z povinnosti vylodiť úlovky. V neposlednom rade sa musia zvážiť prepojenia medzi novým základným nariadením o SRP a nariadením Rady (ES) č. 847/96. Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článkov 3 a 4 pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne a analytické TAC. Rada podľa článku 2 uvedeného nariadenia pri stanovovaní TAC rozhoduje o tom, na ktoré populácie sa články 3 a 4 neuplatňujú, a to konkrétne na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 zaviedol ďalší mechanizmus flexibility. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov a ktorá by bránila dosiahnutiu cieľov spoločnej rybárskej politiky, malo objasniť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa nemôžu uplatňovať spolu s medziročnou flexibilitou stanovenou v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. 4. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE Zjednodušenie Týmto návrhom sa zjednodušujú administratívne postupy pre verejné orgány (Únie alebo vnútroštátne), najmä pokiaľ ide o požiadavky na riadenie úsilia. Ustanovenie o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh sa týka nariadenia na rok 2015, a preto neobsahuje ustanovenie o revízii. Podrobné vysvetlenie návrhu Týmto návrhom sa stanovujú a prideľujú rybolovné možnosti, ako aj stanovujú podmienky, ktoré funkčne súvisia s využitím uvedených možností. Z hľadiska aktuálnych trendov vo vývoji populácií možno vyzdvihnúť tieto prípady: Pyrenejské vody Na jednej strane sa biomasa čertovitých zvyšuje a ich populácie sa využívajú na udržateľnej úrovni. Na druhej strane poklesla populácia kalkanov a niektoré funkčné jednotky homára štíhleho sú naďalej prelovené. Pokiaľ ide o merlúzu južnú, jej biomasa naďalej narastá aj napriek tomu, že rybolovný tlak zostáva vysoký, čo v súlade s príslušným plánom riadenia vedie k malému zníženiu TAC a zodpovedajúcemu zníženiu rybolovného úsilia. Biskajský záliv Zhoršuje sa stav populácie soley. V posledných rokoch vedci odporúčali zníženie TAC. V roku 2013 rada ICES posúdila preventívne opatrenia dlhodobého riadenia, ktoré predložili zúčastnené strany. TAC na rok 2014 vychádzal z týchto opatrení zameraných na udržanie konštantného TAC a na súčasné postupné znižovanie rybolovnej úmrtnosti na udržateľnú úroveň. Keďže rybolovná úmrtnosť sa v uplynulých rokoch zvýšila, TAC na rok 2015 by sa mal znížiť. Keltské more a Lamanšský prieliv Vysoká miera odhadzovania úlovkov je pretrvávajúcim problémom v tejto oblasti, jednak pri rybolove siha veľkého a jednak pri rybolove platesotvarých rýb. Vo vedeckých odporúčaniach sa preto požaduje výrazné zníženie TAC, napr. v prípade tresky škvrnitej a tresky jednoškvrnnej. Pokiaľ ide o soleu vo východnej časti Lamanšského prielivu, musia sa prednostne zaviesť naliehavé opatrenia na obnovu tejto populácie. Za posledné dva roky sa totiž dopĺňala len pomaly a dlhodobá životaschopnosť tohto rybolovu je teda ohrozená. Západne od Škótska Na základe referenčnej hodnoty rady ICES pre tresku jednoškvrnnú na rok 2014 sa treska jednoškvrnná na západe Škótska (oblasti ICES Vb a VIa) považuje za súčasť biologickej populácie hodnotenej v oblastiach ICES III a IV. Preto sa pre všetky tieto oblasti vydáva jediné odporúčanie. Údaj TAC musí v navrhovanom nariadení zostať uvedený ako pro memoria (pm), kým sa členským štátom nepridelia príslušné rybolovné možnosti. Pokiaľ ide o tresku škvrnitú a tresku merlang, naďalej zostávajú v zlom stave a miera odhodených úlovkov sa pre oba druhy stále pohybuje na úrovni 70 %. Situáciu môže zhoršiť odporúčanie týkajúce sa homára štíhleho, ktoré sa má vydať na jeseň. Úlovky siha veľkého sa totiž väčšinou odhadzujú pri love homára štíhleho. Záväzky v oblasti opatrení týkajúcich sa selektívnosti zatiaľ nemajú žiaden badateľný vplyv. Rada ICES nezistila žiadnu zmenu úmrtnosti v dôsledku týchto opatrení. Írske more Treska škvrnitá a treska merlang naďalej zostávajú v zlom stave hoci sa zdá, že došlo k istému zlepšeniu vďaka tomu, že flotila plavidiel na lov homára štíhleho vykonáva selektívny rybolov. Napriek tomu sa v odporúčaní rady ICES uvádza vysoký objem odhadzovaných úlovkov. Pokračuje sa v nadmernom rybolove soley, ktorej neresiaca sa biomasa sa nachádza na najnižších zaznamenaných úrovniach. Tento druh by sa mal naďalej loviť v malom rozsahu. Naopak, platesa veľká je nedostatočne využívaná a vo veľkom sa odhadzuje, avšak jej populácia je stabilná. Kattegat Pokiaľ ide o tresku škvrnitú v Kattegate, odporúčanie na rok 2015 je podobné ako odporúčanie na rok 2014, t. j. že na základe zásady predbežnej opatrnosti by sa nemal vykonávať žiadny cielený rybolov tohto druhu v tejto oblasti a vedľajšie a odhodené úlovky by sa mali minimalizovať. Rada ICES osobitne nástojí na tom, že je potrebné urýchlene zlepšiť selektívnosť, keďže podľa odhadov sa v roku 2013 odhodilo najviac úlovkov od roku 1997. Severné more Populácie tresky škvrnitej, tresky jednoškvrnnej, tresky merlang, tresky tmavej, platesy veľkej, makrely atlantickej a sleďa atlantického v Severnom mori sú riadené spoločne s Nórskom, preto sa TAC a pridelené kvóty stanovia po konzultáciách medzi EÚ a Nórskom v novembri a decembri. Z uvedených populácií sa aj naďalej obnovuje populácia tresky škvrnitej, ale veľmi pomaly. Populácie tresky merlang a tresky tmavej klesajú, pričom biomasa tresky tmavej klesla v uplynulých troch rokoch pod preventívnu úroveň. Populácie tresky jednoškvrnnej zostávajú stabilné. Ich miera rybolovnej úmrtnosti sa pohybuje na úrovni pod maximálnym udržateľným výnosom, avšak v uplynulých rokoch došlo len k slabému doplneniu. Populácie platesy veľkej sa naďalej zväčšujú a v súčasnosti dosahujú najvyššiu zaznamenanú úroveň. Pokiaľ ide o populácie, ktoré sú spoločne riadené s Nórskom a ktorých úrovne TAC už boli uvedené v tomto návrhu, populácia soley sa pomaly zväčšuje, hoci sa jej miera rybolovnej úmrtnosti pohybuje tesne nad úrovňami maximálneho udržateľného výnosu. Plán riadenia tejto populácie si preto vyžaduje mierne zníženie TAC. Populácie homára štíhleho v Severnom mori vykazujú celkové zväčšenie. 2014/0311 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1) Rada v súlade s článkom 43 ods. 3 zmluvy prijíma na návrh Komisie opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností. (2) V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013[4] sa vyžaduje, aby sa ochranné opatrenia prijímali s ohľadom na dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania vrátane prípadných správ, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF). (3) Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností a v prípade potreby aj určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. V súlade s článkom 16 ods. 1 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 by sa rybolovné možnosti mali rozdeliť medzi členské štáty tak, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností v prípade každej populácie rýb alebo rybolovnej oblasti a aby boli dodržané ciele spoločnej rybárskej politiky stanovené v článku 2 ods. 2 uvedeného nariadenia. (4) Celkový povolený výlov (TAC) by sa mal preto v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické aspekty a zároveň by sa malo zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu, ako aj s ohľadom na stanoviská, ktoré zainteresované strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach príslušných poradných rád. (5) Povinnosť vylodiť úlovky uvedená v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa zavádza individuálne pre jednotlivé druhy rybolovu. Ak sa na druh rybolovu v regióne, na ktorý sa uplatňuje toto nariadenie, vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky, mali by sa vyloďovať všetky druhy rýb v rámci tohto druhu rybolovu, na ktoré sa vzťahujú obmedzenia výlovu. Od 1. januára 2015 sa má povinnosť vylodiť úlovky uplatňovať na rybolov malých pelagických druhov (t. j. makrely atlantickej, sleďa atlantického, stavríd, tresky belasej, rýb čeľade Caproidae, sardely európskej, striebristky, sardinky európskej a šproty severnej), rybolov veľkých pelagických druhov (t. j. tuniaka modroplutvého, mečiara veľkého, tuniaka dlhoplutvého, tuniaka okatého, marlína mozaikového a kopijonosa belavého), rybolov na priemyselné účely (napr. korušky polárnej, piesočnicovitých a tresky koruškovitej). V článku 16 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že pri zavádzaní povinnosti vylodiť úlovky v súvislosti s určitou populáciou rýb sa pri stanovovaní rybolovných možností zohľadní prechod od stanovovania rybolovných možností na základe vylodení na stanovovanie rybolovných možností na základe úlovkov. (6) Niektoré TAC pre populácie pásožiabrovcov (raje, žraloky a rajovité) sa už niekoľko rokov stanovujú na nulovej úrovni a platí pre ne povinnosť bezodkladne vypustiť všetky náhodné úlovky. Dôvodom tohto osobitného prístupu je, že tieto populácie sa nachádzajú v nepriaznivom stave ochrany a vzhľadom na ich vysokú mieru prežitia nedôjde v dôsledku odhadzovania úlovkov k zvýšeniu miery rybolovnej úmrtnosti týchto populácií. Odhodené úlovky sa z hľadiska ochrany týchto druhov preto považujú za prospešné. Od 1. januára 2015 sa však úlovky týchto druhov v rámci rybolovu pelagických druhov budú musieť vyloďovať, pokiaľ sa na ne nevzťahuje žiadna z výnimiek z povinnosti vylodiť úlovky podľa článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Článok 15 ods. 4 písm. a) uvedeného nariadenia umožňuje takéto výnimky pre druhy, ktorých lov je zakázaný a ktoré sú takto označené v právnom akte Únie prijatom v rámci spoločnej rybárskej politiky. Je preto vhodné zakázať lov týchto druhov rýb v príslušných oblastiach. (7) V uplynulých rokoch sa TAC pre sardelu európsku v Biskajskom zálive stanovoval v osobitnom nariadení o rybolovných možnostiach platnom od 1. júla do 30. júna nadchádzajúceho roka. Výbor STECF dospel v roku 2014 k záveru, že zmena obdobia riadenia na riadny kalendárny rok (od januára do decembra) značne znižuje ohrozenie tejto populácie. V nadväznosti na konzultácie so Španielskom, s Francúzskom a s Poradnou radou pre juhozápadné moria (SWWAC) bola táto zmena, ktorú navrhol výbor STECF, prijatá kladne. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je vhodné týmto nariadením zrušiť nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014[5] a zaviesť na rok 2015 nový TAC pre populáciu sardely európskej v Biskajskom zálive. (8) Okrem toho z článku 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 vyplýva, že TAC pre populácie, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, by sa mal určiť v súlade s pravidlami stanovenými v daných plánoch. Z uvedeného vyplýva, že TAC populácií merlúzy južnej a homára štíhleho, soley v západnej časti Lamanšského prielivu, platesy a soley v Severnom mori, sleďa atlantického západne od Škótska, tresky škvrnitej v Kattegate, západne od Škótska, v Írskom mori, Severnom mori, Skagerraku a vo východnej časti Lamanšského prielivu a tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami stanovenými v nariadeniach Rady (ES) č. 2166/2005[6], (ES) č. 509/2007[7], (ES) č. 676/2007[8], (ES) č. 1300/2008[9], (ES) č. 1342/2008[10] (ďalej len „plán pre populácie tresky“) a (ES) č. 302/2009[11]. (9) V prípade severných populácií merlúzy európskej [nariadenie Rady (ES) č. 811/2004[12]] a populácií soley v Biskajskom zálive [nariadenie Rady (ES) č. 388/2006[13]], však boli minimálne ciele príslušných plánov obnovy a riadenia už dosiahnuté, a preto je vhodné riadiť sa poskytnutým vedeckým odporúčaním, aby TAC uvedených druhov dosiahol úrovne maximálnych udržateľných výnosov, resp. aby sa na nich udržal. (10) Pokiaľ ide o populácie, v prípade ktorých nie sú k dispozícii dostatočné alebo spoľahlivé údaje na to, aby sa mohla odhadnúť veľkosť populácie, by sa riadiace opatrenia a úrovne TAC mali určiť na základe prístupu predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva v zmysle definície v článku 4 ods. 1 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, pričom treba zohľadniť faktory špecifické pre jednotlivé populácie, najmä dostupné informácie o vývojových trendoch populácie a aspekty zmiešaného rybolovu. (11) Nariadením Rady (ES) č. 847/96[14] sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článkov 3 a 4 pri populáciách, na ktoré sa vzťahujú preventívne a analytické TAC. Rada podľa článku 2 uvedeného nariadenia pri stanovovaní TAC rozhoduje o tom, na ktoré populácie sa články 3 a 4 neuplatňujú, a to konkrétne na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 zaviedol mechanizmus flexibility v prípade populácií, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky. S cieľom vyhnúť sa nadmernej flexibilite, ktorá by mohla ohroziť ciele ochrany stanovené v spoločnej rybárskej politike, a s cieľom zabrániť negatívnym vplyvom na biologický stav populácií sa články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 môžu uplatňovať na TAC iba vtedy, keď členské štáty nevyužijú medziročnú flexibilitu podľa článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. (12) Ak sa TAC vzťahujúci sa na určitú populáciu prideľuje len jednému členskému štátu, v súlade s článkom 2 ods. 1 zmluvy je vhodné udeliť tomuto členskému štátu oprávnenie určiť úroveň takéhoto TAC. Mali by sa prijať ustanovenia, ktorými sa zabezpečí, že pri stanovovaní úrovne uvedeného TAC dotknutý členský štát koná v plnom súlade so zásadami a pravidlami spoločnej rybárskej politiky. (13) Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) uverejnila v júni 2014 vedecké odporúčania pre populáciu morony striebristej v severovýchodnom Atlantiku a potvrdila, že táto populácia od roku 2012 prudko klesá. Výbor STECF posúdil existujúce vnútroštátne opatrenia na ochranu morony striebristej a usúdil, že sú vo všeobecnosti neúčinné. Morona striebristá je druh, ktorý pomaly rastie a neskoro dospieva, pričom jej miera rybolovnej úmrtnosti v súčasnosti dosahuje štvornásobok úrovne maximálneho udržateľného výnosu. Je preto vhodné stanoviť rybolovné možnosti pre túto populáciu v podobe takých obmedzení rybolovného úsilia a výlovu, ktoré by sa mali zameriavať na odstraňovanie hlavných príčin rybolovnej úmrtnosti, t. j. rybolovu pelagickými vlečnými sieťami a rekreačného rybárstva. (14) Stropy rybolovného úsilia na rok 2015 je potrebné stanoviť v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 2166/2005, článkom 5 nariadenia (ES) č. 509/2007, článkom 9 nariadenia (ES) č. 676/2007, článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008 a článkami 5 a 9 nariadenia (ES) č. 302/2009 a zohľadniť pri tom nariadenie Rady (ES) č. 754/2009[15]. (15) Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o rybolove v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je potrebné obmedziť rybolovné úsilie v prípade určitých hlbokomorských druhov. (16) V prípade určitých druhov, ako sú napríklad niektoré druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla spôsobiť ich vážne ohrozenie. Rybolovné možnosti pre tieto druhy by sa preto mali úplne obmedziť prostredníctvom všeobecného zákazu ich lovu. (17) Na využívanie rybolovných možností, ktoré majú plavidlá Únie k dispozícii podľa tohto nariadenia, sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1224/2009[16], a najmä články 33 a 34 uvedeného nariadenia, ktoré sa týkajú zaznamenávania úlovkov a rybolovného úsilia a oznamovania údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto potrebné uviesť, aké kódy majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje týkajúce sa vyloďovania úlovkov z populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. (18) V prípade určitých TAC by sa členským štátom malo povoliť, aby mohli prideliť dodatočné kvóty plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu. Cieľom takéhoto testovania je overiť systém kvót na výlov pri určitých druhoch rybolovu, na ktoré sa zatiaľ nevzťahuje povinnosť vylodiť úlovky stanovená v nariadení (EÚ) č. 1380/2013, t. j. systém, v ktorom by sa mali všetky úlovky vyloďovať a započítavať do kvóty, aby sa predišlo odhadzovaniu úlovkov, a tým spôsobenému plytvaniu s inak využiteľnými zdrojmi. Nekontrolované odhadzovanie rýb ohrozuje dlhodobú udržateľnosť rýb ako verejného vlastníctva, a tým aj ciele spoločnej rybárskej politiky. Naopak, systémy kvót na výlov vo svojej podstate predstavujú pre rybárov motiváciu, aby počas rybolovných operácií optimalizovali selektivitu výlovu. V záujme dosiahnutia rozumného riadenia odhodených úlovkov by plne zdokumentovaný rybolov mal pokrývať každú operáciu na mori, a nielen to, čo sa vylodí v prístave. Podmienky prideľovania takýchto dodatočných kvót členskými štátmi by preto mali zahŕňať povinnosť zabezpečiť používanie priemyselnej televízie (CCTV) prepojenej na systém senzorov (ďalej súhrnne len „systém CCTV“). To by malo umožniť podrobné zaznamenávanie všetkých častí úlovkov, t. j. ponechaných na palube aj odhodených. Systém založený na ľudských pozorovateľoch pôsobiacich na palube v reálnom čase by bol menej efektívny, nákladnejší a menej spoľahlivý. Z uvedeného vyplýva, že používanie systémov CCTV je v súčasnosti predpokladom zavedenia systémov znižovania odhadzovania úlovkov, ku ktorým patrí aj plne zdokumentovaný rybolov. Pri používaní takéhoto systému by sa mali dodržiavať požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES[17]. (19) S cieľom dosiahnuť, aby sa testovaním plne zdokumentovaného rybolovu dal účinne vyhodnotiť potenciál systémov kvót na výlov z hľadiska kontroly absolútnej rybolovnej úmrtnosti dotknutých populácií, je potrebné, aby sa všetky ryby ulovené počas takéhoto testovania, vrátane rýb nedosahujúcich minimálnu veľkosť pri vylodení, započítali do celkového množstva prideleného zúčastnenému plavidlu a aby sa potom, ako dané plavidlo úplne využije celkové pridelené množstvo, všetky rybolovné operácie ukončili. Takisto je vhodné povoliť prenosy pridelených kvót medzi plavidlami, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, a plavidlami, ktoré sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, ak možno preukázať, že v prípade plavidiel, ktoré sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, nedochádza k zvýšeniu miery odhadzovania úlovkov. (20) Na základe odporúčania rady ICES je vhodné zachovať osobitný systém riadenia piesočníc vo vodách Únie divízií ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Keďže sa predpokladá, že vedecké odporúčania rady ICES budú k dispozícii až vo februári 2015, je vhodné predbežne stanoviť TAC a kvóty na nulovú úroveň, kým sa tieto odporúčania nezverejnia. (21) V súlade s postupom stanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch v oblasti rybárstva s Nórskom[18], Faerskými ostrovmi[19] a Islandom[20] Únia uskutočnila konzultácie o rybolovných právach s týmito partnermi. Konzultácie s Nórskom a Faerskými ostrovmi o dohodách na rok 2015 sa ešte neskončili. S cieľom zabrániť prerušeniu rybolovných činností Únie a zároveň poskytnúť dostatočnú flexibilitu na uzavretie uvedených dohôd začiatkom roka 2015 je vhodné stanoviť rybolovné možnosti pre populácie, ktorých sa tieto dohody týkajú, na predbežnom základe. Konzultácie o dohode o rybolove na rok 2015 s Islandom nebolo možné uzavrieť. V súlade s postupom stanoveným v dohode a protokole o vzťahoch s Grónskom v oblasti rybárstva[21] stanovil spoločný výbor konkrétnu úroveň rybolovných možností, ktoré sú plavidlám Únie k dispozícii v grónskych vodách v roku 2015. [odôvodnenie, ako aj príslušné ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa zmenia po nových konzultáciách.] (22) Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) prijala na svojom výročnom zasadnutí v roku 2013 predĺženie súčasných TAC a kvót pre tuniaka modroplutvého o jeden rok a potvrdila súčasnú úroveň TAC a kvót pre mečiara veľkého v severnom Atlantiku, mečiara veľkého v južnom Atlantiku a tuniaka dlhoplutvého v severnom Atlantiku na obdobie rokov 2014 – 2016. V dôsledku toho ostáva kvóta Únie pre tieto populácie na rovnakej úrovni ako v roku 2013. Hoci sa TAC pre tuniaka dlhoplutvého v južnom Atlantiku zachoval na obdobie rokov 2014 – 2016 na súčasnej úrovni, jednotlivé kvóty zmluvných strán vrátane Únie sa mierne znížili, aby sa mohla prideliť kvóta ďalšej zmluvnej strane. Všetky tieto opatrenia by sa mali implementovať do práva Únie. [odôvodnenie, ako aj príslušné ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa zmenia po každoročnom výročnom zasadnutí.] (23) Zmluvné strany Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR) prijali na svojom výročnom zasadnutí v roku 2013 obmedzenia výlovu pre cieľové druhy i pre druhy ulovené ako vedľajší úlovok. Tieto opatrenia by sa mali implementovať do práva Únie. [odôvodnenie, ako aj príslušné ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa zmenia po každoročnom výročnom zasadnutí.] (24) Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2014 nezmenila platné ochranné a riadiace opatrenia. (25) Tretie výročné zasadnutie Regionálnej organizácie na riadenie rybného hospodárstva v južnom Tichom oceáne (SPRFMO) sa bude konať vo februári 2015. Je preto vhodné, aby sa súčasné opatrenia, ktoré sa uplatňujú v oblasti dohovoru SPRFMO, predbežne uplatňovali až do tohto výročného zasadnutia. Populácia stavridy Trachurus murphyi by však nemala byť cieľovým druhom skôr, ako sa na uvedenom výročnom zasadnutí stanoví TAC pre túto populáciu. (26) Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) na svojom 87. výročnom zasadnutí v roku 2014 ponechala v platnosti opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. Komisia IATTC takisto ponechala v platnosti rezolúciu o ochrane žraloka dlhoplutvého. Tieto opatrenia by mali byť aj naďalej implementované do práva Únie. (27) Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2013 prijala odporúčanie týkajúce sa nových dvojročných TAC pre nototéniu patagónsku a kraba druhu Chaceon maritae na roky 2014 a 2015, pričom existujúce TAC pre hoplosteta oranžového a beryxy na roky 2013 a 2014, ktoré sa stanovili na výročnom zasadnutí v roku 2012, ostali v platnosti. V súčasnosti platné opatrenia týkajúce sa rozdeľovania rybolovných možností, ktoré prijala organizácia SEAFO, by sa mali implementovať do práva Únie. [odôvodnenie, ako aj príslušné ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa zmenia po každoročnom výročnom zasadnutí.] (28) Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí (WCPFC) počas svojho 10. výročného zasadnutia v roku 2013 upravila opatrenia týkajúce sa rybolovných možností tým, že stanovila celkový počet dní, počas ktorých sa môže vykonávať rybolov na šírom mori, a upravila zákaz rybolovu pomocou zariadení na zhlukovanie rýb (FAD). Revízia opatrenia týkajúceho sa FAD si vyžaduje, aby si Únia ako zmluvná strana komisie WCPFC vybrala jednu z dvoch dostupných možností: a to buď potvrdila súčasný zákaz rybolovu s FAD, alebo sa rozhodla pre zníženie počtu zariadení FAD. Kým sa neprijme takéto rozhodnutie, do práva Únie by mal byť naďalej implementovaný v súčasnosti platný zákaz prijatý komisiou WCFPC. [odôvodnenie, ako aj príslušné ustanovenia, na ktoré sa odvoláva, sa zmenia po každoročnom výročnom zasadnutí.] (29) Zmluvné strany Dohovoru o ochrane zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora a hospodárení s nimi na svojom výročnom zasadnutí v roku 2013 nezmenili opatrenia týkajúce sa rybolovných možností. Tieto opatrenia by sa mali implementovať do práva Únie. (30) Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) na svojom 36. výročnom zasadnutí v roku 2014 prijala na rok 2015 viacero rybolovných možností pre určité populácie v podoblastiach 1 – 4 oblasti dohovoru NAFO. Organizácia NAFO v tejto súvislosti prijala moratórium na lov kreviet v divízii 3L, zvýšila TAC pre sebastesy v divízii 3M, aby pokryla určité vedľajšie úlovky, a znovu povolila rybolov platesy červenej v divízii 3NO. (31) Určité medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti Únie, budú prijaté príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva (organizácie RFMO) na konci roka a nadobudnú platnosť pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa takéto opatrenia implementujú do práva Únie, uplatňovali retroaktívne. Konkrétne vzhľadom na to, že rybársky hospodársky rok v oblasti dohovoru CCAMLR trvá od 1. decembra do 30. novembra, t. j. určité rybolovné možnosti alebo zákazy v oblasti dohovoru CCAMLR sa stanovujú na obdobie od 1. decembra 2014, je vhodné, aby sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia uplatňovali od uvedeného dňa. Tieto ustanovenia by sa mali uplatňovať retroaktívne bez toho, aby bola dotknutá zásada oprávnených očakávaní, keďže členovia komisie CCAMLR majú zakázané loviť v oblasti dohovoru CCAMLR bez oprávnenia. (32) V súlade s vyhlásením Únie určeným Venezuelskej bolívarovskej republike o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuelskej bolívarovskej republiky vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany[22], treba pre Venezuelu stanoviť rybolovné možnosti vo vodách Únie týkajúce sa rýb čeľade Lutjanidae. (33) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky udeľovania povolenia jednotlivým členským štátom, aby mohli využiť systém riadenia svojho prideleného rybolovného úsilia v súlade so systémom založeným na kilowattdňoch, by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. (34) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci týkajúce sa udeľovania dodatočných dní na mori pre trvalé ukončenie rybolovných činností a zvýšenú účasť vedeckých pozorovateľov, ako aj stanovenia formátov tabuľky na zber a zasielanie informácií týkajúcich sa prevodu dní na mori medzi rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011[23]. (35) V záujme zabránenia prerušeniu rybolovných činností a zabezpečenia živobytia rybárov Únie by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2015 s výnimkou ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať od 1. februára 2015, a určitých ustanovení v konkrétnych regiónoch, ktoré by sa mali začať uplatňovať od konkrétneho dátumu. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení. (36) Rybolovné možnosti by sa mali využívať v plnom súlade s uplatniteľným právom Únie, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy 1. Týmto nariadením sa stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb dostupné vo vodách Únie a v prípade plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii. 2. Rybolovné možnosti uvedené v odseku 1 zahŕňajú: a) obmedzenia výlovu na rok 2015 a v prípade, že sa tak uvádza v tomto nariadení, na rok 2016; b) obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2015 do 31. januára 2016 s výnimkou prípadov, keď sú pre obmedzenia rybolovného úsilia stanovené iné lehoty v článkoch 9, 29 a 31 a v prílohe IIE; c) rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru CCAMLR na obdobie od 1. decembra 2014 do 30. novembra 2015; d) rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru IATTC uvedené v článku 33 na obdobia v rokoch 2015 a 2016 stanovené v uvedenom ustanovení. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto plavidlá: a) plavidlá Únie; b) plavidlá tretích krajín vo vodách Únie; c) rekreačné rybárske plavidlá, len na účely článku 1 písm. b), článku 3 písm. c) a článku 12 a tohto nariadenia. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „plavidlo Únie“ je rybárske plavidlo v zmysle článku 4 ods. 1 bode 5 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; b) „plavidlo tretej krajiny“ je rybárske plavidlo v zmysle článku 4 ods. 1 bode 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, ktoré sa plaví pod vlajkou tretej krajiny a zaregistrované v tretej krajine; c) „rekreačné rybárske plavidlá“ sú plavidlá, ktoré sa používajú na rekreačný rybolov v zmysle článku 4 bodu 28 nariadenia (EÚ) č. 1224/2009; d) „vody Únie“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc členských štátov s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve; e) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani právomoc žiadneho štátu; f) „populácia“ je morský biologický zdroj, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti riadenia; f) „celkový povolený výlov“ (TAC) je: i) v prípade rybolovu, na ktorý sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky podľa článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, množstvo, ktoré je možné z každej populácie uloviť každý rok; ii) v prípade všetkých ostatných druhov rybolovu množstvo, ktoré je možné z každej populácie vylodiť každý rok; g) „kvóta“ je podiel na TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine; h) „analytický posudok“ je kvantitatívne vyhodnotenie trendov v danej populácii na základe údajov o biológii a využívaní tejto populácie, ktoré sú podľa vedeckého prieskumu dostatočne kvalitné ako podklad pre vedecké odporúčanie v súvislosti s možnosťami budúcich výlovov; i) „prístup predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva“ znamená prístup, podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a necieľových druhov a ich prostredia; j) „veľkosť ôk siete“ je veľkosť ôk rybárskej siete určená v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 517/2008[24]; k) „register rybárskej flotily Únie“ je register zriadený Komisiou v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; l) „rybársky denník“ je denník uvedený v článku 14 nariadenia (ES) č. 1224/2009. Článok 4 Rybolovné zóny Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie zón: a) „zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora)“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 218/2009[25]; b) „Skagerrak“ je geografická oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia; c) „Kattegat“ je geografická oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen; d) „funkčná jednotka 16 podoblasti ICES VII“ je geografická oblasť ohraničená loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: – 53° 30′ s. z. š. 15° 00′ z. z. d., – 53° 30′ s. z. š. 11° 00′ z. z. d., – 51° 30′ s. z. š. 11° 00′ z. z. d., – 51° 30′ s. z. š. 13° 00′ z. z. d., – 51° 00′ s. z. š. 13° 00′ z. z. d., – 51° 00′ s. z. š. 15° 00′ z. z. d., – 53° 30′ s. z. š. 15° 00′ z. z. d.; e) „Kádizský záliv“ je geografická oblasť divízie ICES IXa východne od 7° 23′ 48″ z. z. d.; f) „oblasti CECAF (Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku)“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[26]; g) „oblasti NAFO (Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku)“ sú geografické oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[27]; h) „oblasť dohovoru SEAFO (Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku)“ je geografická oblasť vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne[28]; i) „oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov)“ je geografická oblasť vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov[29]; j) „oblasť dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov)“ je geografická oblasť vymedzená v článku 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 601/2004[30]; k) „oblasť dohovoru IATTC (Medziamerická komisia pre tropické tuniaky)“ je geografická oblasť vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou v roku 1949 (ďalej len „antiguanský dohovor“)[31]; l) „oblasť dohovoru IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu)“ je geografická oblasť vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu[32]; m) „oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálna organizácia pre riadenie rybárstva v južnom Tichom oceáne)“ je geografická oblasť šíreho mora južne od 10° s. z. š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA v zmysle Dohody o rybolove v južnom Indickom oceáne[33] a západne od rybolovných oblastí pod právomocou jednotlivých juhoamerických štátov; n) „oblasť dohovoru WCPFC (Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí)“ je geografická oblasť vymedzená v Dohovore o ochrane populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti a hospodárení s nimi v západnom a strednom Tichom oceáne[34]; o) „šíre more Beringovho mora“ je geografická oblasť šíreho mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora; p) „prekrývajúca sa oblasť medzi IATTC a WCPFC“ je geografická oblasť vymedzená týmito hranicami: – poludníkom 150° z. z. d., – poludníkom 130° z. z. d., – rovnobežkou 4° j. z. š., – rovnobežkou 50° j. z. š. HLAVA II RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL ÚNIE Kapitola I Všeobecné ustanovenia Článok 5 TAC a ich prideľovanie 1. TAC pre plavidlá Únie vo vodách Únie alebo v určitých vodách nepatriacich Únii, ako aj pridelenie týchto TAC členským štátom a prípadné funkčne súvisiace podmienky sa stanovujú v prílohe I. 2. Plavidlám Únie sa povoľuje loviť v rámci TAC stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré patria pod právomoc Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sú stanovené v článku 19 tohto nariadenia a prílohe III k nemu a v nariadení (ES) č. 1006/2008[35] a jeho vykonávacích ustanoveniach. 3. Na účely osobitnej podmienky stanovenej v prílohe IA pre populáciu piesočníc vo vodách Únie zón ICES IIa, IIIa a IV sa uplatňujú oblasti riadenia vymedzené v prílohe IID. Článok 6 TAC, ktoré majú určovať členské štáty 1. TAC určitých populácií rýb určuje príslušný členský štát. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I. 2. TAC určované členskými štátmi: a) musia byť v súlade so zásadami a pravidlami spoločnej rybárskej politiky, najmä so zásadou udržateľného využívania populácií, a b) musia mať za výsledok: i) (ak sú k dispozícii analytické posudky) s čo najväčšou možnou pravdepodobnosťou také využívanie populácií, ktoré bude od roku 2015 v súlade s maximálnym udržateľným výnosom; ii) (ak analytické posudky nie sú k dispozícii alebo sú neúplné) také využívanie populácie, ktoré je v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva. 3. Každý príslušný členský štát do 15. marca 2015 predloží Komisii tieto informácie: a) prijaté hodnoty TAC; b) údaje, ktoré zozbieral a posúdil a na základe ktorých stanovil TAC; c) podrobnosti o tom, ako prijaté TAC spĺňajú požiadavky odseku 2. Článok 7 Podmienky vyloďovania úlovkov a vedľajších úlovkov 1. Na ryby z populácií, pre ktoré je stanovený TAC a ktoré boli ulovené v rámci druhov rybolovu uvedených v článku 15 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky ustanovená v uvedenom ustanovení. 2. Ryby z ostatných populácií, pre ktoré je stanovený TAC, sa ponechávajú na palube alebo sa vyloďujú, len ak: a) tieto úlovky vylovili plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu s kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná alebo b) tieto úlovky predstavujú časť kvóty Únie, ktorá nebola pridelená členským štátom vo forme kvóty, pričom uvedená kvóta Únie zatiaľ nebola vyčerpaná. 3. Populácie necieľových druhov v rámci bezpečných biologických hraníc uvedené v článku 15 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa uvádzajú v prílohe I na účely výnimky z povinnosti započítavať úlovky do príslušných kvót, stanovenej v uvedenom článku. Článok 8 Obmedzenie rybolovného úsilia Uplatňujú sa tieto opatrenia týkajúce sa rybolovného úsilia: a) príloha IIA na účely riadenia určitých populácií tresky škvrnitej, soley a platesy v Kattegate, Skagerraku, v časti divízie ICES IIIa, ktorá nepatrí do oblastí Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV a v divíziách ICES VIa, VIIa a VIId a vo vodách Únie divízií ICES IIa a Vb; b) príloha IIB na účely obnovy merlúzy európskej a homára štíhleho v divíziách ICES VIIIc a IXa s výnimkou Kádizského zálivu; c) príloha IIC na účely riadenia populácií soley v divízii ICES VIIe; d) príloha IIE na účely riadenia populácií morony striebristej v divízii ICES VIIe. Článok 9 Obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia pri hlbokomorskom rybolove 1. Článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002[36], ktorým sa stanovujú požiadavky na držbu povolenia na hlbokomorský rybolov, sa uplatňuje na halibuta tmavého. Výlov halibuta tmavého, jeho ponechávanie na palube, prekládka a vyloďovanie podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku. 2. Členské štáty zabezpečia, aby úrovne rybolovného úsilia, merané v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave, v prípade plavidiel s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 v roku 2015 neprekročili 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia vynaloženého v roku 2003 plavidlami príslušného členského štátu pri výjazdoch, ktoré boli uskutočnené na základe povolenia na hlbokomorský rybolov alebo pri ktorých boli ulovené hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, pri ktorých sa ulovilo viac ako 100 kg iných hlbokomorských druhov ako striebristka severná. Článok 10 Osobitné ustanovenia o prideľovaní rybolovných možností 1. Prideľovanie rybolovných možností členským štátom v zmysle tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté: a) výmeny vykonané podľa článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; b) zníženia a prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009; c) prerozdelenia vykonané podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008; d) dodatočné vylodenia povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96 a článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013; e) množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96; f) zníženia vykonané podľa článkov 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009; g) prevody kvót a výmeny kvót podľa článku 20 tohto nariadenia; h) dodatočné kvóty podľa článku 14 tohto nariadenia. 2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňujú na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC. Články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 by sa mali uplatňovať na TAC, iba ak členské štáty nevyužijú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Článok 11 Obdobia zákazu rybolovu 1. V Porcupine Bank sa v období od 1. mája do 31. mája 2015 zakazuje loviť alebo ponechávať na palube tieto druhy: treska škvrnitá, kalkany rodu Lepidorhombus, čertovité, treska jednoškvrnná, treska merlang, merlúza európska, homár štíhly, platesa veľká, treska žltkavá, treska tmavá, rajovité, solea európska, mieň lemovaný, mieň modrý, mieň veľký a ostroň bieloškvrnitý. Na účely tohto odseku Porcupine Bank zahŕňa geografickú oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta: Bod || Zemepisná šírka || Zemepisná dĺžka 1 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 19′ z. z. d. 2 || 52° 40′ s. z. š. || 12° 30′ z. z. d. 3 || 52° 47′ s. z. š. || 12° 39 600′ z. z. d. 4 || 52° 47′ s. z. š. || 12° 56′ z. z. d. 5 || 52° 13,5′ s. z. š. || 13° 53 830′ z. z. d. 6 || 51° 22′ s. z. š. || 14° 24′ z. z. d. 7 || 51° 22′ s. z. š. || 14° 03′ z. z. d. 8 || 52° 10′ s. z. š. || 13° 25′ z. z. d. 9 || 52° 32′ s. z. š. || 13° 07 500′ z. z. d. 10 || 52° 43′ s. z. š. || 12° 55′ z. z. d. 11 || 52° 43′ s. z. š. || 12° 43′ z. z. d. 12 || 52° 38 800′ s. z. š. || 12° 37′ z. z. d. 13 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 23′ z. z. d. 14 || 52° 27′ s. z. š. || 12° 19′ z. z. d. Odchylne od prvého pododseku sa plavidlám, ktoré majú na palube druhy uvedené v odseku 1, povoľuje prechod cez Porcupine Bank v súlade s článkom 50 ods. 3, 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1224/2009. 2. Komerčný rybolov piesočníc pomocou vlečných sietí na lov pri dne, záťahových sietí alebo podobného vlečeného výstroja s veľkosťou ôk menšou ako 16 mm sa v divíziách ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV zakazuje od 1. januára do 31. marca 2015 a od 1. augusta do 31. decembra 2015. Zákaz stanovený v prvom pododseku sa vzťahuje aj na plavidlá tretích krajín oprávnené loviť piesočnice vo vodách Únie podoblasti ICES IV. Článok 12 Rekreačný rybolov morony striebristej Pri rekreačnom rybolove v divíziách ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh sa uplatňuje toto obmedzenie množstva úlovkov – jeden jedinec morony striebristej na osobu na deň. Článok 13 Zákazy 1. Plavidlám Únie sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať tieto druhy: a) raja lúčovitá (Amblyraja radiata) vo vodách Únie divízií ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV; b) obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a lamna veľká (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách; c) komplex raje hladkej (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) psohlav húfny (Galeorhinus galeus) a svetloň malý (Etmopterus pusillus) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblasti ICES IV a vo všetkých vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; e) svietivec riasnatopyský (Dalatias licha), ostroňovec zobákonosý (Deania calcea), ostroňovec listošupinatý (Centrophorus squamosus), svetloň veľký (Etmopterus princeps) a pailona hladká (Centroscymnus coelolepis) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblasti ICES IV a vo všetkých vodách podoblastí ICES I a XIV; f) lamna sleďová (Lamna nasus) vo všetkých vodách; g) manta (Manta birostris) vo všetkých vodách; h) raja tŕnitá (Raja clavata) vo vodách Únie divízie ICES IIIa; i) raja nórska [Raja (Dipturus) nidarosiensis] vo vodách Únie divízií ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk; j) raja vlnkovaná (Raja undulata) vo vodách Únie podoblastí ICES VI a X a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách Únie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; k) gitarovcovité (Rhinobatidae) vo vodách Únie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; l) ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblasti ICES IV a vo všetkých vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; m) poloraja európska (Squatina squatina) vo vodách Únie. 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. Článok 14 Zasielanie údajov Keď členské štáty predkladajú Komisii údaje o vylodených množstvách ulovených populácií podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009, použijú kódy populácií stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Kapitola II Prideľovanie dodatočných kvót plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu Článok 15 Prideľovanie dodatočných kvót 1. V prípade určitých populácií môže členský štát prideliť plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I. 2. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v odseku 1 nepresiahnu celkové obmedzenie stanovené v prílohe I ako percento kvóty pridelenej príslušnému členskému štátu. Článok 16 Podmienky prideľovania dodatočných kvót 1. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v článku 15 spĺňajú tieto podmienky: a) na plavidle sa používa priemyselná televízia (CCTV) prepojená na systém senzorov (ďalej súhrnne len „systém CCTV“) na zaznamenávanie všetkých rybolovných a spracovateľských činností na palube; b) dodatočná kvóta pridelená plavidlu, ktoré sa zúčastňuje na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, neprekračuje žiadne z týchto obmedzení: i) 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného príslušným členským štátom pre daný typ plavidla, ku ktorému toto plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí; ii) 30 % individuálnej kvóty plavidla pred účasťou na testovaní; c) všetky úlovky plavidla z populácií, na ktoré sa vzťahuje dodatočná kvóta, vrátane rýb nedosahujúcich minimálnu veľkosť pri vylodení v zmysle prílohy XII k nariadeniu Rady (ES) č. 850/98[37], sa započítajú do individuálnej kvóty plavidla, ktorá vyplýva z pridelenia dodatočnej kvóty podľa článku 14; d) potom, ako plavidlo úplne vyčerpalo pridelenú individuálnu kvótu na ktorúkoľvek populáciu, na ktorú sa vzťahuje dodatočná kvóta, musí zastaviť všetku rybolovnú činnosť v príslušnej oblasti TAC; e) v prípade populácií, na ktoré možno uplatniť tento článok, môžu členské štáty povoliť prevod individuálnych pridelených kvót alebo akýchkoľvek ich častí z plavidiel, ktoré sa nezúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, na plavidlá, ktoré sa na takomto testovaní zúčastňujú, pokiaľ možno preukázať, že v prípade plavidiel, ktoré sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, nedochádza k zvýšeniu miery odhadzovania úlovkov. 2. Bez ohľadu na odsek 1 písm. b) bod i) môže členský štát výnimočne prideliť plavidlu, ktoré sa plaví pod jeho vlajkou, dodatočnú kvótu presahujúcu 75 % odhadovaného odhodeného množstva z danej populácie pre typ plavidla, ku ktorému toto plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí, pod podmienkou, že: a) pomer odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre daný typ plavidla je nižší ako 10 %; b) zaradenie toho typu plavidla je dôležité na vyhodnotenie potenciálu systému CCTV pre kontrolné účely; c) nedôjde k prekročeniu celkového obmedzenia vo výške 75 % odhadovaného odhodeného množstva z danej populácie pre všetky plavidlá zúčastňujúce sa na testovaní. 3. Pred pridelením dodatočných kvót uvedených v článku 14 členský štát predloží Komisii tieto informácie: a) zoznam plavidiel, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu; b) špecifikáciu diaľkového elektronického monitorovacieho zariadenia nainštalovaného na palube uvedených plavidiel; c) kapacitu, druh a špecifikáciu výstroja, ktorý tieto plavidlá používajú; d) odhadovanú mieru odhadzovania úlovkov jednotlivými typmi plavidiel, ktoré sa zúčastňujú na testovaní; e) množstvo z danej populácie, na ktorú sa vzťahuje príslušný TAC, vylovené v roku 2014 plavidlami zúčastňujúcimi sa na testovaní. Článok 17 Spracovanie osobných údajov V rozsahu, v akom zaznamenávanie údajov v súlade s článkom 16 ods. 1 písm. a) zahŕňa spracúvanie osobných údajov v zmysle smernice 95/46/EHS, sa daná smernica uplatňuje na spracovanie takýchto údajov. Článok 18 Zrušenie prideľovania dodatočných kvót Ak členský štát zistí, že plavidlo zúčastňujúce sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nespĺňa podmienky stanovené v článku 16, bezodkladne odoberie dodatočné kvóty pridelené tomuto plavidlu a vylúči ho z účasti na tomto testovaní na ostávajúcu časť roku 2015. Článok 19 Vedecké preskúmanie posúdení týkajúcich sa odhadzovania úlovkov Komisia môže od ktoréhokoľvek členského štátu, ktorý využíva túto kapitolu, vyžadovať, aby predložil posúdenie odhodených úlovkov jednotlivými typmi jeho plavidiel vedeckému poradnému subjektu na preskúmanie s cieľom monitorovať plnenie požiadavky uvedenej v článku 16 ods. 1 písm. b) bode i). Ak posúdenie potvrdzujúce takéto odhadzovanie úlovkov nie je k dispozícii, dotknutý členský štát prijme všetky náležité opatrenia na zabezpečenie splnenia uvedenej požiadavky a informuje o nich Komisiu. Kapitola III Oprávnenia na rybolov vo vodách tretích krajín Článok 20 Oprávnenia na rybolov 1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá Únie loviace vo vodách tretej krajiny sa stanovuje v prílohe III. 2. Ak na základe článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 jeden členský štát prevedie na iný členský štát kvótu v rybolovných oblastiach stanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné oprávnenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Nesmie však dôjsť k prekročeniu celkového počtu oprávnení na rybolov stanovených v prílohe III pre jednotlivé rybolovné oblasti. Kapitola IV Rybolovné možnosti vo vodách regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva Článok 21 Prevody kvót a výmeny kvót 1. V prípade, že sa v pravidlách regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva povoľujú prevody kvót alebo výmeny kvót medzi jej zmluvnými stranami, členský štát (ďalej len „dotknutý členský štát“) môže so zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva prediskutovať a prípadne zostaviť možný návrh na plánovaný prevod kvót alebo plánovanú výmenu kvót. 2. Komisia môže na základe oznámenia dotknutého členského štátu schváliť návrh na plánovaný prevod kvót alebo plánovanú výmenu kvót, ktorú daný členský štát prediskutoval s príslušnou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. Následne si Komisia a príslušná zmluvná strana regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva bezodkladne navzájom oznámia, či súhlasia s tým, že budú takýmto prevodom kvót alebo takouto výmenou kvót viazané. Komisia potom sekretariátu regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva oznámi dohodnutý prevod kvót alebo dohodnutú výmenu kvót v súlade s pravidlami danej organizácie. 3. Komisia informuje členské štáty o dohodnutom prevode kvót alebo dohodnutej výmene kvót. 4. Rybolovné možnosti prijaté od príslušnej zmluvnej strany regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prevedené na ňu v rámci prevodu kvót alebo výmeny kvót sa považujú za kvóty pridelené dotknutému členskému štátu alebo odpočítané z jeho pridelených kvót, a to od chvíle, keď prevod kvót alebo výmena kvót nadobudne účinnosť v súlade s podmienkami dohody dosiahnutej s príslušnou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prípadne v súlade s pravidlami príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. Takýmto pridelením kvót sa však nemení existujúci distribučný kľúč na prideľovanie rybolovných možností členským štátom v súlade so zásadou relatívnej stability rybolovných činností. ODDIEL 1 OBLASŤ DOHOVORU ICCAT Článok 22 Obmedzenia rybolovnej, chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého 1. Počet lodí Únie s návnadou a lodí Únie s vlečnými lovnými šnúrami oprávnených aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidiel Únie vykonávajúcich pobrežný maloobjemový tradičný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidiel Únie loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel, vyjadrená v hrubej tonáži, s oprávnením loviť, ponechávať na palube, prekladať, prepravovať alebo vyloďovať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 4. 5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzuje podľa prílohy IV bodu 5. 6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálna násada tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode pridelená jednotlivým akvakultúrnym farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori obmedzuje podľa prílohy IV bodu 6. Článok 23 Rekreačný a športový rybolov Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybárstva. Článok 24 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá alopie okatej (Alopias superciliosus). 2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias. 3. V súvislosti s rybolovom v oblasti dohovoru ICCAT sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá mlatkohlavovitých čeľade Sphyrnidae [okrem mlatkohlava obločelého (Sphyrna tiburo)]. 4. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus longimanus). 5. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube žraloka hodvábneho (Carcharhinus falciformis). ODDIEL 2 OBLASŤ DOHOVORU CCAMLR Článok 25 Zákazy a obmedzenia výlovu 1. Cielený rybolov druhov uvedených v časti A prílohy V sa zakazuje v zónach a v obdobiach uvedených v danej prílohe. 2. V prípade prieskumného rybolovu sa v podoblastiach uvedených v časti B prílohy V uplatňujú TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov stanovené v uvedenej prílohe. Článok 26 Prieskumný rybolov 1. Počas roku 2015 sa na prieskumnom rybolove nototénií rodu Dissostichus lovnými šnúrami v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a mimo oblastí pod vnútroštátnou právomocou môžu zúčastňovať len členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle zúčastniť sa na takomto rybolove, oznámi to v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR najneskôr do 1. júna 2015. 2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, sú TAC a obmedzenia vedľajších úlovkov na podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (Small Scale Research Units – SSRU) v rámci týchto podoblastí a divízií stanovené v časti B prílohy V. Rybolov v každej SSRU sa ukončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa na zvyšok hospodárskeho roku uzatvorí pre rybolov. 3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m. Článok 27 Lov pancierovky antarktickej v rybárskom hospodárskom roku 2015/2016 1. V rybárskom hospodárskom roku 2015/2016 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku antarktickú (Euphausia superba) iba členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi najneskôr do 1. júna 2015 sekretariátu CCAMLR v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 a Komisii svoj zámer loviť pancierovku antarktickú, pričom použije formulár uvedený v časti C prílohy V k tomuto nariadeniu. 2. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku obsahuje informácie uvedené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktoré má členský štát oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej. 3. Členský štát, ktorý má v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi svoj úmysel iba v súvislosti s oprávnenými plavidlami, ktoré sa v čase predloženia oznámenia plavia buď pod jeho vlajkou, alebo pod vlajkou iného člena CCAMLR, no v prípade ktorých sa očakáva, že v čase rybolovu sa budú plaviť pod jeho vlajkou. 4. Členské štáty majú právo oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej plavidlá, ktoré nenahlásili sekretariátu CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku, ak sa oprávnené plavidlo nemôže na love zúčastniť z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci. V takejto situácii príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú: a) podrobné informácie o plavidle(-ách), ktorým(-i) plánujú oznámené plavidlo nahradiť, vrátane informácií uvedených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004; b) vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály. 5. Členské štáty neoprávnia na účasť na love pancierovky antarktickej plavidlo, ktoré sa nachádza na akomkoľvek zozname plavidiel zapojených do nezákonného, nenahláseného a neregulovaného (NNN) rybolovu, ktorý zostavila komisia CCAMLR. ODDIEL 3 OBLASŤ DOHOVORU IOTC Článok 28 Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti dohovoru IOTC 1. Maximálny počet plavidiel Únie loviacich tropické tuniaky v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa stanovujú v prílohe VI bode 1. 2. Maximálny počet plavidiel Únie loviacich mečiara veľkého (Xiphias gladius) a tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa stanovujú v prílohe VI bode 2. 3. Členské štáty môžu plavidlá pridelené na jeden z dvoch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 prideliť na druhý z týchto druhov rybolovu pod podmienkou, že môžu Komisii preukázať, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté populácie rýb. 4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do ich flotily boli presúvané plavidlá v registri plavidiel IOTC alebo v registri plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Okrem toho, žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do NNN rybolovu (plavidlá NNN) ktorejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, sa nesmie na takomto presune zúčastniť. 5. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených komisii IOTC môžu členské štáty zvýšiť svoju rybolovnú kapacitu nad stropy uvedené v odsekoch 1 a 2 len v rámci obmedzení stanovených v uvedených plánoch. Článok 29 Žraloky 1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá alopiasov všetkých druhov čeľade Alopiidae. 2. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus longimanus) s výnimkou plavidiel s celkovou dĺžkou menej ako 24 metrov, ktoré vykonávajú rybolovné operácie výlučne vo výhradnej hospodárskej zóne členského štátu, pod ktorého vlajkou sa plavia, a za predpokladu, že ich úlovok je určený výlučne na miestnu spotrebu. 3. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 a 2 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. ODDIEL 4 OBLASŤ DOHOVORU SPRFMO Článok 30 Pelagický rybolov – obmedzenie kapacity Členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2015 celkovú hrubú tonáž plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické populácie, na celkovú úroveň Únie v uvedenej oblasti, t. j. na 78 600 ton hrubej tonáže. Článok 31 Pelagický rybolov – TAC 1. Pelagické populácie môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC stanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti v zmysle článku 30. 2. Rybolovné možnosti stanovené v prílohe IJ možno využívať iba pod podmienkou, že členské štáty najneskôr do piateho dňa nasledujúceho mesiaca pošlú Komisii na účely postúpenia sekretariátu SPRFMO zoznam plavidiel, ktoré aktívne lovia alebo vykonávajú prekládky v oblasti dohovoru SPRFMO, záznamy systémov monitorovania plavidiel (VMS), mesačné hlásenia o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy o navštívených prístavoch. Článok 32 Rybolov pri dne Členské štáty so záznamom o výlove alebo rybolovnom úsilí pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO počas obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 obmedzia v roku 2015 svoj výlov alebo rybolovné úsilie pri dne v oblasti dohovoru na tie časti oblasti dohovoru, v ktorých sa rybolov pri dne vykonával v uvedenom období, a na úroveň, ktorá nepresiahne ročnú priemernú úroveň výlovu alebo parametrov úsilia počas obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006. ODDIEL 5 OBLASŤ DOHOVORU IATTC Článok 33 Rybolov vakovými sieťami 1. Lov tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka okatého (Thunnus obesus) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje: a) od 29. júla do 28. septembra 2015 alebo od 18. novembra 2015 do 18. januára 2016 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: – americkými pobrežiami Tichého oceánu, – poludníkom 150° z. z. d., – rovnobežkou 40° s. z. š., – rovnobežkou 40° j. z. š.; b) od 29. septembra do 29. októbra 2015 v oblasti vymedzenej týmito hranicami: – poludníkom 96° z. z. d., – poludníkom 110° z. z. d., – rovnobežkou 4° s. z. š., – rovnobežkou 3° j. z. š. 2. Príslušné členské štáty do 1. apríla 2015 oznámia Komisii zvolené obdobie zákazu rybolovu uvedené v odseku 1. Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov loviace s vakovými sieťami prestanú v oblastiach vymedzených v odseku 1 loviť vakovými sieťami. 3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v oblasti dohovoru IATTC ponechajú na palube a potom vylodia alebo preložia všetky vylovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované. 4. Odsek 3 sa neuplatňuje v týchto prípadoch: a) ak sa ryby považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo b) ak počas posledného záťahu výjazdu nastane situácia, že v nádržiach na živé ryby nie je dosť miesta na uskladnenie všetkých tuniakov vylovených počas daného záťahu. Článok 34 Zákaz lovu žralokov dlhoplutvých 1. V oblasti dohovoru IATTC sa zakazuje loviť žraloka dlhoplutvého (Carcharhinus longimanus), ako aj ponechávať na palube, prekladať, skladovať, ponúkať na predaj, predávať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá žraloka dlhoplutvého. 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Prevádzkovatelia plavidla ich ihneď pustia na slobodu a takisto: a) zaznamenajú počet vypustení s uvedením stavu (mŕtve alebo živé); b) oznámia informácie uvedené v písmene a) členskému štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi. Členské štáty zašlú informácie zozbierané počas predchádzajúceho roka Komisii do 31. januára toho roka, v ktorom toto nariadenie nadobudne účinnosť. ODDIEL 6 OBLASŤ DOHOVORU SEAFO Článok 35 Zákaz lovu hlbokomorských žralokov V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov: – rajovité (Rajidae), – ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias), – svetloň (Etmopterus bigelowi), – svetloň krátkochvostý (Etmopterus brachyurus), – svetloň veľký (Etmopterus princeps), – svetloň malý (Etmopterus pusillus), – žralok (Apristurus manis), – ospalec zamatový (Scymnodon squamulosus), – hlbokomorské žraloky nadradu Selachimorpha. ODDIEL 7 OBLASŤ DOHOVORU WCPFC Článok 36 Podmienky pre lov tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého, tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého 1. Členské štáty zabezpečia, aby počet rybolovných dní pridelených plavidlám s vakovými sieťami loviacim tuniaka okatého (Thunnus obesus), tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza na šírom mori medzi 20° s. z. š. a 20° j. z. š., nepresahoval 403 dní. 2. Plavidlá Únie sa nesmú zamerať na juhotichomorskú populáciu tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza južne od 20° j. z. š. Článok 37 Oblasť zákazu rybolovu pomocou zariadenia na zhlukovanie rýb 1. V časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20° s. z. š. a 20° j. z. š., sa od 1. júla 2015 00.00 hod. do 31. októbra 2015 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V tomto období sa môže plavidlo s vakovými sieťami zapájať do rybolovných operácií v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec: a) nenasadzuje ani nevyužíva FAD ani podobné elektronické zariadenie; b) neloví húfy pomocou FAD. 2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1, ponechajú na palube a vylodia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované. 3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch: a) ak počas posledného záťahu výjazdu nastane situácia, že plavidlo nemá v nádržiach na živé ryby dosť miesta na uskladnenie všetkých rýb; b) ak ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo c) keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia. Článok 38 Prekrývajúca sa oblasť medzi IATTC a WCPFC 1. Plavidlá zapísané výhradne len v registri WCPFC uplatňujú pri rybolove v prekrývajúcej sa oblasti medzi IATTC a WCPFC vymedzenej v článku 4 písm. p) opatrenia stanovené v článkoch 34 až 38. 2. Plavidlá zapísané v registri WCPFC a zároveň aj v registri IATTC a plavidlá zapísané výhradne len v registri IATTC uplatňujú pri rybolove v prekrývajúcej sa oblasti medzi IATTC a WCPFC vymedzenej v článku 4 písm. p) opatrenia stanovené v článku 33 ods. 1 písm. a), článku 33 ods. 2 až 4 a článku 34. Článok 39 Obmedzenia počtu plavidiel Únie oprávnených loviť mečiara veľkého Maximálny počet plavidiel Únie oprávnených loviť mečiara veľkého (Xiphias gladius) v oblastiach dohovoru WCPFC južne od 20° j. z. š. sa uvádza v prílohe VII. Článok 40 Žraloky hodvábne a žraloky dlhoplutvé 1. V oblasti dohovoru WCPFC sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať, skladovať alebo vyloďovať akúkoľvek časť alebo celé telá týchto druhov žralokov: a) žralok hodvábny (Carcharhinus falciformis); b) žralok dlhoplutvý (Carcharhinus longimanus). 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. ODDIEL 8 BERINGOVO MORE Článok 41 Zákaz rybolovu na šírom mori Beringovho mora Zakazuje sa lov tresky aljašskej (Theragra chalcogramma) na šírom mori Beringovho mora. HLAVA III RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH ÚNIE Článok 42 TAC Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sa oprávňujú loviť vo vodách Únie v rámci TAC stanovených v prílohe I k tomuto nariadeniu a za podmienok stanovených v tomto nariadení a kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008. Článok 43 Oprávnenia na rybolov Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách Únie sa stanovuje v prílohe VIII. Článok 44 Podmienky vyloďovania úlovkov a vedľajších úlovkov Na úlovky a vedľajšie úlovky plavidiel tretích krajín, ktoré lovia v rámci povolenia uvedeného v článku 43 sa uplatňujú podmienky stanovené v článku 7. Článok 45 Zákazy 1. Plavidlám tretích krajín sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vyloďovať tieto druhy morských živočíchov: a) raja lúčovitá (Amblyraja radiata) vo vodách Únie divízií ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV; b) obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a lamna veľká (Carcharodon carcharias) vo vodách Únie; c) komplex raje hladkej (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) psohlav húfny (Galeorhinus galeus), svietivec riasnatopyský (Dalatias licha), ostroňovec zobákonosý (Deania calcea), ostroňovec listošupinatý (Centrophorus squamosus), svetloň veľký (Etmopterus princeps), svetloň malý (Etmopterus pusillus) a pailona hladká (Centroscymnus coelolepis) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; e) svietivec riasnatopyský (Dalatias licha), ostroňovec zobákonosý (Deania calcea), ostroňovec listošupinatý (Centrophorus squamosus), svetloň veľký (Etmopterus princeps) a pailona hladká (Centroscymnus coelolepis) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblastí ICES I, IV a XIV; f) lamna sleďová (Lamna nasus) vo vodách Únie; g) manta (Manta birostris) vo vodách Únie; h) raja tŕnitá (Raja clavata) vo vodách Únie divízie ICES IIIa; i) raja nórska [Raja (Dipturus) nidarosiensis] vo vodách Únie divízií ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk; j) raja vlnkovaná (Raja undulata) vo vodách Únie podoblastí ICES VI, IX a X a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách Únie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; k) gitarovcovité (Rhinobatidae) vo vodách Únie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII; l) ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias) vo vodách Únie divízie ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV; m) poloraja európska (Squatina squatina) vo vodách Únie. 2. Pri náhodnom výlove sa druhom uvedeným v odseku 1 nesmie ublížiť. Jedince sa ihneď pustia na slobodu. HLAVA IV ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 46 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre rybolov a akvakultúru zriadený nariadením (EÚ) č. 1380/2013. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 47 Zrušenie Nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2015. Článok 48 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2015. Článok 8 sa však uplatňuje od 1. februára 2015. Ustanovenia o rybolovných možnostiach v oblasti dohovoru CCAMLR uvedené v článkoch 24, 25 a 26 a prílohách IE a V sa uplatňujú od dátumov, ktoré sú v nich stanovené. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. EÚ L 212, 18.7.2014, s. 1 – 3. [2] Pozri najmä dokument General Context of ICES Advice (Všeobecný kontext odporúčaní rady ICES) na tejto adrese: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf. [3] Článok 15 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22). [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22). [5] Nariadenie Rady (EÚ) č. 779/2014 zo 17. júla 2014, ktorým sa na rybársky hospodársky rok 2014/2015 stanovujú určité možnosti rybolovu sardely európskej v Biskajskom zálive (Ú. v. EÚ L 212, 18.7.2014, s. 1). [6] Nariadenie Rady (ES) č. 2166/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa stanovujú opatrenia na obnovu populácií merlúzy južnej a homára nórskeho v Kantábrijskom mori a na západe Pyrenejského polostrova a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 850/98 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov (Ú. v. EÚ L 345, 28.12. 2005, s. 5). [7] Nariadenie Rady (ES) č. 509/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania populácie soley v západnej časti Lamanšského prielivu (Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s. 7). [8] Nariadenie Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori (Ú. v. EÚ L 157, 19.6. 2007, s. 1). [9] Nariadenie Rady (ES) č. 1300/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populáciu sleďa na západe Škótska a na ňu zameraný rybolov (Ú. v. EÚ L 344, 20.12. 2008, s. 6). [10] Nariadenie Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 423/2004 (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 20). [11] Nariadenie Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 43/2009 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1559/2007 (Ú. v. EÚ L 96, 15.4. 2009, s. 1). [12] Nariadenie Rady (ES) č. 811/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zavádzajú opatrenia na obnovu populácií severnej šťuky morskej (Ú. v. EÚ L 150, 30.4.2004, s. 1). [13] Nariadenie Rady (ES) č. 388/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa ustanovuje viacročný plán trvalo udržateľného využívania zásob soley v Biskajskom zálive (Ú. v. EÚ L 65, 7.3.2006, s. 1). [14] Nariadenie Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3). [15] Nariadenie Rady (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel (Ú. v. EÚ L 214, 19.8.2009, s. 16). [16] Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1). [17] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31). [18] Dohoda o rybolove medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom (Ú. v. ES L 226, 29.8.1980, s. 48). [19] Dohoda o rybolove medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Faerských ostrovov na druhej (Ú. v. ES L 226, 29.8.1980, s. 12). [20] Dohoda o rybárstve a morskom prostredí medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandskou republikou (Ú. v. ES L 161, 2.7.1993, s. 2). [21] Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na strane druhej (Ú. v. EÚ L 172, 30.6.2007, p. 4) a Protokol, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok ustanovené v uvedenej dohode (Ú. v. EÚ L 293, 23.10.2012, s. 5). [22] Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2012, s. 9. [23] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13). [24] Nariadenie Komisie (ES) č. 517/2008 z 10. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 850/98, pokiaľ ide o určenie veľkostí ôk sietí a posudzovanie hrúbky vlákna rybárskych sietí (Ú. v. EÚ L 151, 11.6.2008, s. 5). [25] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 70). [26] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov vykonávajúcich rybolov v určitých oblastiach s výnimkou severného Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 1). [27] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 z 11. marca 2009 o predkladaní štatistík o úlovkoch a o rybárskej činnosti členských štátov vykonávajúcich rybolov v severozápadnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 42). [28] Uzavretý rozhodnutím Rady 2002/738/ES (Ú. v. ES L 234, 31.8.2002, s. 39