EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli18. 10. 2016 COM(2016) 700 final OZNÁMENIE KOMISIE Prvá správa o pokroku v súvislosti s rámcom partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy



1. ÚVOD Kľúčovou súčasťou komplexnej stratégie EÚ na zvládnutie výziev spojených s migráciou, ktorá je stanovená v európskej migračnej agende, je vonkajšia činnosť. Faktory, ktoré v súčasnosti ovplyvňujú migračné toky, len tak nezaniknú. EÚ si preto musí pripraviť dlhodobú odpoveď. Jeden z hlavných krokov bol prijatý už na samite vo Vallette v novembri 2015. Následne Komisia v júni 2016 navrhla nový rámec partnerstva s tretími krajinami vychádzajúci z európskej migračnej agendy . Európska rada na svojom zasadnutí v júni 2016 schválila rámec partnerstva a vyzvala na jeho urýchlené uplatňovanie v spočiatku obmedzenom počte krajín. V septembri sa v tzv. bratislavskom pláne zdôraznilo, že tento proces by mal „viesť k zníženiu tokov nelegálnej migrácie a vyššej miere návratu“ a pripomenulo sa, že pokrok sa posúdi na decembrovom zasadnutí Európskej rady. Rámec partnerstva je ambiciózny a na budúcnosť orientovaný európsky prístup k prehlbovaniu spolupráce s krajinami pôvodu, tranzitnými a cieľovými krajinami. Úspech bude závisieť od plnej angažovanosti všetkých strán. To znamená, že EÚ a členské štáty musia spoločne vyvíjať úsilie a využívať pritom celú škálu nástrojov, ktoré má EÚ k dispozícii na zabezpečenie krátkodobých riešení na zmiernenie momentálneho migračného tlaku, a zároveň sa podrobnejšie zaoberať riešením základných príčin neregulárnej migrácie, podporou udržateľného rozvoja a stability a vytváraním príležitostí na legálnu migráciu. Tieto opatrenia musia ísť ruka v ruke so skutočným partnerstvom s každou treťou krajinou, pri ktorom sa budú zohľadňovať osobitné potreby a záujmy a ktoré bude zamerané na výsledky. Ústredným prvkom tohto prístupu musia vo všetkých prípadoch zostať humanitárne a ľudskoprávne imperatívy politiky EÚ. Na základe týchto skutočností sa v tejto prvej správe zhŕňa dosiahnutý pokrok a opisuje sa, ako vysoká predstaviteľka, Komisia a členské štáty spolupracovali na realizácii rámca partnerstva. Hoci si dosiahnutie náležite riadenej migrácie vyžaduje dlhodobé úsilie, vzhľadom na nevyhnutnosť zachraňovať životy, narušiť obchodný model prevádzačov a dostať neregulárny pohyb ľudí pod kontrolu sú zároveň potrebné okamžité výsledky. V prvej fáze sa nevyhnutne kládol dôraz na vytvorenie nových štruktúr a nástrojov potrebných na dosiahnutie cieľov rámca partnerstva, ale dosiahli sa aj hmatateľné výsledky. V tejto správe sa uvádzajú hlavné výzvy, ktoré sa ešte nepodarilo vyriešiť, a ďalšie kroky pri realizácii partnerstva plánované na december tohto roka a nasledujúce obdobie. 2. UVÁDZANIE RÁMCA PARTNERSTVA DO PRAXE Pakty Prístupom založeným na rámci partnerstva sa mení spôsob, akým EÚ spolu so svojimi členskými štátmi riadi vzťahy v oblasti migrácie s tretími krajinami pôvodu a tranzitu. Kľúčovým prvkom tohto prístupu je koncepcia „paktov“ (anglicky: compacts). Pakty predstavujú politický rámec pre nepretržitú operačnú spoluprácu, v ktorom sa spájajú rôzne línie činnosti s cieľom rozvinúť komplexné partnerstvo s tretími krajinami kombinujúc nástroje a prostriedky, ktoré majú EÚ a členské štáty k dispozícii, na dosiahnutie jasných cieľov a spoločných záväzkov. Z procesu prípravy týchto paktov môžu vyplynúť formálne medzinárodné dohody, ako sú napríklad readmisné dohody. Prístupom založeným na paktoch sa predchádza riziku, že dosahovanie konkrétnych výsledkov sa zdrží pre technické rokovania o plnohodnotnej formálnej dohode. Ako sa postupne identifikujú prvky vzájomne prospešného vzťahu v oblasti riadenia migrácie, toto spoločné chápanie sa pretavuje do podoby paktov prispôsobených konkrétnej situácii každej partnerskej krajiny. Tie budú následne slúžiť ako východisko pri udržateľnom plnení spoločne dohodnutých cieľov. Pokrok dosiahnutý pri uzatváraní týchto paktov sa posúdi na decembrovom zasadnutí Európskej rady. Ústredným bodom tejto koncepcie je partnerstvo. Po prvé, kľúčom k úspechu paktov je spoločný prístup EÚ a členských štátov. Výsledky, ktoré má rámec partnerstva priniesť, bude možné v plnej miere dosiahnuť, len ak sa v ňom budú angažovať aj členské štáty, a to tak politicky – tak, že budú zdôrazňovať prioritu tohto úsilia –, ako aj prakticky – najmä v oblasti readmisie a návratu, ale aj v oblastiach, ako je legálna migrácia. Po druhé, rozhodujúci význam má rovnaké chápanie záujmov EÚ a záujmov partnerských krajín. Pri riadení migrácie je potrebné zosúladiť záujmy a priority oboch strán, aby bolo prínosom pre každú z nich. Úsilie, ktoré partnerské krajiny vynaložia na to, aby zachovali dynamiku plnenia cieľov, umožní EÚ, aby naďalej prehlbovala vzťahy a spoluprácu s partnerskými krajinami v rámci celej škály politík EÚ. Všetky stimuly by mali byť vzájomne previazané, aby sa vytvoril potrebný pákový efekt pre spoluprácu. EÚ by mala byť pripravená poskytnúť väčšiu podporu tým partnerským krajinám, ktoré vynakladajú najväčšie úsilie, ale zároveň by mala byť pripravená aj vyvodiť dôsledky, ak pokrok nebude dostatočný. Výzvy spojené s migráciou si v širšom kontexte vyžadujú globálny prístup. V newyorskej deklarácii pre utečencov a migrantov bola zdôraznená potreba globálneho rozdelenia zodpovednosti. Pokračujúca vedúca úloha EÚ bude dôležitá, aby bolo možné demonštrovať, že prístup založený na rámci partnerstva a prijaté iniciatívy slúžia ako hlavné vzory v rámci procesu nadväzujúceho na samit OSN. Zabezpečenie fungovania nového rámca partnerstva v praxi – zavedenie novej štruktúry V rámci prvého kroku EÚ a členské štáty spoločne pracovali na podrobnom vymedzení individuálnych prístupov ku krajinám prvej priority uvedeným v júnovom oznámení. K vypracovaniu týchto balíkov dokumentov prispelo zásadné politické a diplomatické úsilie vyvinuté EÚ a jej členskými štátmi s cieľom nadviazať vzťahy s prioritnými partnerskými krajinami. Toto úsilie bolo koordinované aj s plným zapojením delegácií EÚ a veľvyslanectiev členských štátov, aby sa všetkým sprostredkovalo jednotné posolstvo. Došlo k výraznej zmene v úrovni koordinácie medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi: bolo zavedené strategické plánovanie návštev na vysokej úrovni v prioritných krajinách, koherentná komunikácia prostredníctvom spoločných brífingov pri kľúčových príležitostiach, ako napríklad v prípade Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, ako aj zdieľanie spätnej väzby a podávanie správ. V dôsledku toho sú otázky migrácie v súčasnosti hlavnou súčasťou celkových vzťahov s prioritnými partnermi – popri ďalších kľúčových otázkach zahraničnej politiky, ako je bezpečnosť, obchod a znižovanie chudoby. Dotknuté prioritné krajiny už veľmi dobre pochopili, aký význam EÚ pripisuje otázkam súvisiacim s migráciou. Toto úsilie smerom navonok musí byť sprevádzané zlepšeniami postupov a operácií v rámci Európskej únie – je napríklad potrebné vyriešiť možné prekážky na vnútroštátnej a európskej úrovni, ktoré by mohli brániť rýchlym konaniam o návrate a readmisii, a vyčleniť osobitné kapacity na odhaľovanie a stíhanie skupín prevádzačov. Ďalšie príležitosti v tejto súvislosti poskytne nový mandát európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. K realizácii tohto rámca významnou mierou prispievajú aj členské štáty, a to náborom európskych styčných úradníkov pre migráciu, ktorí budú vyslaní do kľúčových tretích krajín. Títo úradníci budú zásadne dôležitými kontaktnými osobami, pričom prví z nich by mali nastúpiť do funkcie do konca roka. Budú spolupracovať so styčnými dôstojníkmi členských štátov pre prisťahovalectvo, agentúrami EÚ, príslušnými vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi a medzinárodnými organizáciami, pričom budú dôležitými styčnými bodmi v delegáciách EÚ, ktoré zabezpečia zachovanie dynamiky, budú nadväzovať kontakty a spolupracovať s našimi partnermi a tiež prispievať k dosahovaniu konkrétnych výsledkov. Prístup založený na rámci partnerstva zabezpečuje stabilnú cestu k dosiahnutiu dlhodobých výsledkov. Toto úsilie však už začalo prinášať prvé výsledky. Rámec partnerstva vniesol do nášho dialógu s partnerskými krajinami novú dynamiku, pretože im umožnil lepšie pochopiť priority EÚ a zabezpečil väčšiu ochotu spolupracovať. V posledných mesiacoch sa dosiahol konkrétnejší pokrok než počas mnohých predchádzajúcich rokov, a to aj v oblasti návratu a readmisie. Uskutočňujú sa identifikačné misie s cieľom odstrániť prekážky, ktoré v niektorých prípadoch bránia uskutočňovaniu návratov. Diskusie o štandardných operačných postupoch na identifikáciu a návrat, ktoré budú platné pre celú EÚ, napredujú. Čoskoro sa začnú rokovania o readmisii s dôležitými partnermi, ktoré sa celé roky nachádzali na mŕtvom bode. V záujme podpory politického dialógu sa poskytuje finančná a technická pomoc, ktorú dopĺňajú sprievodné opatrenia a cielená podpora na zabezpečenie odolnosti komunít, v ktorých sú migrácia a prevádzanie najviac rozšírené, a na prehĺbenie úsilia o riešenie základných príčin.

3. PARTNERSKÉ KRAJINY 3.1 Prioritné krajiny Ústredným prvkom vzťahov medzi EÚ a Afrikou je momentálne migrácia. Na samite vo Vallette, ktorý sa konal v novembri 2015, sa podarilo zlúčiť záujmy všetkých účastníkov do spoločného programu, v rámci ktorého sa vedúci predstavitelia 35 afrických štátov a členských štátov EÚ dohodli na spoločnom súbore zásad riadenia migrácie. Zúčastnené strany vydali všeobecné politické vyhlásenie a zaviazali sa realizovať ambiciózny akčný plán, pričom sa dohodli, že budú vyváženým spôsobom spolupracovať vo všetkých oblastiach a paralelne realizovať opatrenia v rámci piatich okruhov opatrení. Schopnosť kombinovať všeobecné riešenia prijateľné pre všetky zúčastnené štáty a uplatniteľné týmito štátmi s možnosťou hlbšej spolupráce s jednotlivými krajinami pripravili pôdu pre rámec partnerstva. Krajiny, ktoré boli označené za najvyššiu prioritu, sú významnými krajinami pôvodu alebo tranzitu neregulárnych migrantov, pričom niektoré z nich zároveň prichýlili veľký počet utečencov a čelia situáciám vnútorného vysídľovania. Väčšina z nich je navyše konfrontovaná s mimoriadnymi výzvami v oblasti rozvoja a bezpečnosti. Niger Niger je pre migrantov zo západnej Afriky kľúčovou tranzitnou krajinou na trase cez centrálne Stredozemie. Región Agadez, ležiaci na križovatke ciest vedúcich naprieč Saharou, je centrálnym uzlom pre desiatky tisícov neregulárnych migrantov, ktorí sa snažia dostať k Stredozemnému moru a do Európy, a to najmä cez Líbyu. Títo migranti musia prekonať obrovské nebezpečenstvá a mnohí z nich na ceste zomrú. Niger je zároveň extrémne chudobnou krajinou vystavenou závažným bezpečnostným hrozbám, okrem iného zo strany sekty Boko Haram, ktoré vyčerpávajú jeho veľmi obmedzené rozpočtové zdroje. Veľkým problémom zostáva činnosť zločineckých sietí zapojených do prevádzania migrantov a obchodovania s ľuďmi pozdĺž severných hraníc krajiny. Niger prejavil veľké odhodlanie, pokiaľ ide o nadviazanie užšej spolupráce s EÚ v oblasti migrácie. Tieto snahy sa vyvíjali už pred zavedením rámca partnerstva. Návšteva vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Komisie v Nigeri v septembri 2015 a následná návšteva komisára Mimicu v novembri 2015 napomohli pri začatí dialógu, ktorý viedol ku konkrétnym opatreniam na obmedzenie toku neregulárnych migrantov cez Niger. Aj ministri zahraničných vecí Nemecka a Francúzska viedli dialóg na vysokej úrovni (v máji 2016), ktorého výsledkom bolo spoločné vyhlásenie o migrácii, a tento prístup ďalej rozvinula vysoká predstaviteľka/podpredsedníčka Komisie pri svojom rokovaní s ministrom zahraničných vecí Nigeru, ktoré sa uskutočnilo na okraji júnového stretnutia ministrov skupiny G5 Európskej únie. Rámec partnerstva poskytol od júna 2016 vzájomnej spolupráci ďalší významný impulz. Migrácia bola jednou z hlavných tém júlovej misie komisára Stylianidesa, na ktorú sa nadviazalo na odbornej úrovni. Vznikol tak impulz k vytvoreniu miestnej koordinačnej platformy pre migráciu („Cadre de Concentration“), ktorej spoločne predsedajú minister vnútra a vedúci delegácie EÚ v Nigeri a ktorá sa po prvýkrát stretla 6. októbra 2016 za účasti vyšších úradníkov z členských štátov. Nigerské úrady zriadili špecializovanú agentúru na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, na ktorú sa môže zamerať podpora EÚ. Migrácia bola jednou z hlavných tém aj počas augustovej návštevy nemeckého spolkového ministra pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a októbrovej návštevy nemeckej kancelárky. Nigerské orgány zároveň v úzkej spolupráci s EÚ dokončujú akčný plán na boj proti prevádzačstvu, zníženie neregulárnej migrácie a zabezpečenie alternatívnych ekonomických príležitostí pre komunity, ktoré sú najviac zapojené do prevádzačských operácií. Nigerská vláda od augusta značne zintenzívnila svoje opatrenia proti prevádzaniu migrantov. V dôsledku toho bolo zadržaných 47 osôb podozrivých z prevádzania, ktoré v súčasnosti čakajú na súdny proces, a zaistených viac než 63 vozidiel. Nigerská vláda uplatňuje prísnejšie opatrenia pri kontrole neregulárnych migrantov smerujúcich do Líbye alebo Alžírska, ktorí pri sebe nemajú platné doklady, a uskutočňuje osvetové kampane, aby odradila ľudí od nebezpečnej cesty do Európy. Niekoľko stoviek neregulárnych migrantov bolo vrátených do Agadezu a prepustených alebo odovzdaných tranzitnému centru Medzinárodnej organizácie pre migrácia na dobrovoľný návrat do krajín pôvodu. Na strane EÚ sa mobilizuje celý rad nástrojov. Existujúca misia SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) zriadila v Agadeze stálu pobočku zamestnávajúcu desať zamestnancov z rôznych krajín, ktorí poskytujú osobitnú odbornú prípravu (okrem iného v oblasti falšovania dokladov, obchodovania s ľuďmi a metód vyšetrovania trestných činov) a poradenstvo nigerským civilným bezpečnostným zložkám a prokurátorom. Pobočka dosiahne plnú operačnú spôsobilosť do konca roka. EÚ značne zintenzívnila svoju podporu pri riadení hraníc a boji proti zločineckým sieťam, ako aj riešení základných príčin neregulárnej migrácie, napríklad prostredníctvom tvorby pracovných miest pre mladých ľudí. Pomoc Nigeru sa poskytuje aj prostredníctvom Núdzového trustového fondu EÚ pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike (ďalej len „trustový fond EÚ pre Afriku“), pričom jej cieľom je zlepšiť riadenie migrácie, bezpečnosť a riadenie hraníc. Medzi projektmi figuruje mechanizmus zdrojov a reakcie pre migrantov, budovanie kapacít a podpora miestneho hospodárstva Agadezu, ktoré vo veľkej miere závisí od príjmov, ktoré prináša prílev migrantov prechádzajúcich cez tento región. Členské štáty poskytli v rámci podpory aj kľúčové vybavenie na pomoc nigerským orgánom. Graf: Trend odchodu migrantov z Nigeru a ich príchodu do tejto krajiny (zdroj: Medzinárodná organizácia pre migráciu) Ešte je príliš skoro na to, aby bolo možné posúdiť celkový dosah posilnenej spolupráce medzi EÚ a Nigerom v oblasti migrácie, ktorá sa rozvíja od júna 2016. Je však možné, že doterajšie úsilie prispelo k zjavnému poklesu odchádzajúcich tokov, ktorý bol zaznamenaný do začiatku októbra, keď došlo k zvráteniu predchádzajúceho trendu. Došlo takisto k významnému nárastu dobrovoľných návratov, a to z 1 721 návratov v roku 2015 na viac než 3 020 v prvých ôsmich mesiacoch roka 2016. Štyri tranzitné strediská pre migrantov v Nigeri s celkovou kapacitou 1 500 miest, ktoré podporuje EÚ, pomohli v období od novembra 2015 do júla 2016 viac ako 12 000 migrantom. K tomuto pozitívnemu vývoju dochádza na pozadí zložitej bezpečnostnej situácie v krajine poznačenej extrémnou chudobou. EÚ je odhodlaná nadviazať na tento pokrok a naďalej pomáhať Nigeru pri vyrovnávaní sa s rôznorodými výzvami. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky pokračujúca angažovanosť prostredníctvom platformy „Cadre de Concertation“ a návštev na vysokej úrovni,

plná operačná kapacita pobočky v Agadeze a väčšia spolupráca v rámci SBOP, vyslanie európskeho styčného úradníka pre migráciu, podpora komunít a jednotlivcov, ktorých sa týka prevádzanie a obchodovanie s ľuďmi, prostredníctvom poskytovania alternatívnych možností získania obživy; podpora vykonávania akčného plánu na boj proti prevádzačstvu v regióne Agadez zahŕňajúca aj hraničný dozor a spoluprácu v oblasti presadzovania práva; pokračujúce zabezpečovanie odbornej prípravy a vybavenia, vytvorenie špecializovaného úradu s cieľom zvýšiť vnútroštátnu kapacitu pre analýzy rizík a posilniť regionálnu spoluprácu a výmenu informácií; väčšia finančná pomoc na reintegráciu vracajúcich sa migrantov a pre hostiteľské komunity. Nigéria Nigéria je najľudnatejšou krajinou Afriky s rýchlo rastúcou populáciou. Je tiež významnou krajinou pôvodu neregulárnych migrantov prichádzajúcich do EÚ, v súvislosti s ktorými bolo v roku 2015 zaznamenaných viac ako 23 000 neoprávnených prekročení hraníc a takmer rovnaký počet (22 800) počas prvých ôsmich mesiacov roku 2016. Vážnym problémom je fenomén obchodovania s ľuďmi. Miera návratu v posledných rokoch klesá, no úroveň 34 % dosiahnutá v roku 2015 je napriek tomu odrazom existujúcej spolupráce. Hoci Nigéria v posledných rokoch zaznamenala značný hospodársky rast, čelí mnohým výzvam, okrem iného aj v oblasti bezpečnosti (povstanie Boko Haram). Je hlavným centrom na získavanie falšovaných pasov a iných dokladov totožnosti, čo pre Nigériu aj EÚ vytvára značné problémy. Nigéria je zároveň kľúčovou krajinou pôvodu obetí obchodovania s ľuďmi. V nasledujúcich týždňoch je preto potrebné osobitne sa zamerať na zintenzívnenie spolupráce. Nigéria a EÚ v marci 2015 podpísali Spoločný program v oblasti migrácie a mobility (vôbec prvý s treťou krajinou), ktorý poskytuje stabilný rámec pre posilnenú spoluprácu. Tento program pokrýva okrem iného otázky, ako sú možnosti legálnej migrácie do EÚ, najmä prostredníctvom uznávania kvalifikácií a cirkulujúcej migrácie, uľahčenie mobility v rámci Afriky, investície do kritickej infraštruktúry a vytváranie ekonomických príležitostí a zamestnanosti v kľúčových odvetviach, ako je napríklad poľnohospodárstvo. Rámec partnerstva dal tejto spolupráci hlbší rozmer. Rokovania o readmisnej dohode medzi EÚ a Nigériou sa zrýchlili, pričom Rada formálne prijala mandát na rokovania v septembri 2016 a rokovania by sa mali začať 25. októbra. Nigéria má mimoriadny záujem o zjednodušenie spolupráce v oblasti readmisie uzatvorením dohody na úrovni EÚ. Ministri zahraničných vecí Talianska a Nemecka pri svojej návšteve Nigérie zdôraznili význam spolupráce v oblasti migrácie. Praktická spolupráca zahŕňa určenie kontaktných miest v jednotlivých oblastiach vrátane readmisie a prevádzačstva a snahy o posilnenie najlepších postupov pre spoločné návratové operácie. Pokrok sa medzičasom dosiahol aj v oblasti operačnej spolupráce v oblasti návratu, pričom Nigéria sa zúčastní na akcii európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v oblasti návratu a na identifikačných misiách do členských štátov, ktoré sú naplánované na november a pre úspech ktorých bude nevyhnutná plná spolupráca členských štátov. Popri prebiehajúcej spolupráci v rámci Európskeho rozvojového fondu, boli v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku zmobilizované prostriedky na projekty zaoberajúce sa konkrétnymi otázkami riadenia migrácie, ako aj základnými príčinami neregulárnej migrácie. Pripravuje sa projekt, ktorý prispeje k lepšiemu riadeniu migrácie, uľahčeniu návratu a k udržateľnej reintegrácii. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky dosiahnuť pokrok pri rokovaniach o readmisnej dohode s cieľom rýchlo dospieť k jej uzavretiu, ďalej zlepšiť operačnú spoluprácu v oblasti návratu a readmisie, okrem iného prostredníctvom identifikačných misií, posilniť aktivity v rámci boja proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu, zvýšiť počet iniciatív v oblasti obchodnej spolupráce aj s cieľom riešiť základné príčiny, vyslať európskeho styčného úradníka pre migráciu,

spustiť platformu spolupráce EÚ na boj proti prevádzačstvu, využiť príležitosti ponúkané v rámci spôsobov legálnej migrácie, príležitosti v rámci programu ERASMUS a ďalších politík a nástrojov. Senegal Senegal je kľúčovým politickým partnerom EÚ v západoafrickom regióne. Má vysokú mieru neregulárnej migrácie do EÚ (viac ako 6 300 neregulárnych vstupov v roku 2015) a nedostatočnú mieru návratu (22,4 % v roku 2015). Migrácia v rámci Afriky, ale aj do EÚ má v Senegale dlhú tradíciu a je hospodársky významná, pričom remitencie tvoria približne 10 % HDP. Senegalčania už môžu využívať značné legálne možnosti migrácie: v roku 2014 malo v EÚ oprávnený pobyt viac ako 220 000 Senegalčanov, pričom členské štáty EÚ štátnym príslušníkom Senegalu každoročne vydajú v priemere 15 000 až 20 000 nových povolení na pobyt. Senegal je kľúčovým účastníkom rabatského procesu a tiež samitu vo Vallette a valettského akčného plánu, pričom kladie mimoriadny dôraz na legálnu migráciu, boj proti prevádzačstvu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie. Na základe rámca partnerstva v súčasnosti prebieha intenzívny dialóg so Senegalom o otázkach migrácie. Komisár Avramopoulos navštívil v júli 2016 Dakar s cieľom navrhnúť rozvoj spolupráce vo všetkých aspektoch riadenia migrácie. Počas jeho návštevy vznikol nápad uskutočniť identifikačné misie, ktoré by sa podľa súčasných plánov mali uskutočniť koncom novembra. V rámci celkového prístupu EÚ viaceré členské štáty začali rokovať o dvojstranných dohodách v oblasti návratu a readmisie, alebo takéto rokovania navrhli. Od júla sa uskutočnilo niekoľko návštev na vysokej úrovni. V auguste navštívil Senegal nemecký spolkový minister pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, v októbri francúzsky minister vnútra. Rokovania medzi európskou pohraničnou a pobrežnou strážou a senegalskými orgánmi týkajúce sa zlepšenia dohôd o postupoch spolupráce v oblasti návratu sa nachádzajú v pomerne pokročilom štádiu. Tieto iniciatívy prispejú k posilneniu spolupráce v oblasti migrácie vrátane návratu a zabezpečovania cestovných dokladov. V záujme podpory senegalského úsilia o riešenie základných príčin neregulárnej migrácie boli v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku schválené projekty na vytváranie pracovných miest pre mladých ľudí. Senegal využíva aj prínosy z regionálneho projektu na podporu orgánov presadzovania práva, a projekty, ktoré prispejú k lepšiemu riadeniu migrácie a uľahčeniu návratu, podpore konsolidácie systémov občianskych registrov a vytváraniu ekonomických príležitostí a príležitostí na zamestnanie v regiónoch s vysokým migračným potenciálom sú v štádiu prípravy. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky uskutočniť plánované identifikačné misie v členských štátoch, spolupracovať v oblasti cestovných dokladov, posilniť príležitosti na dvojstrannú spoluprácu v rámci EÚ, vyslať európskeho styčného úradníka pre migráciu, podporiť ďalšie zlepšovanie občianskych registrov a biometrických údajov, uzatvoriť dohody o postupoch spolupráce s európskou pohraničnou a pobrežnou strážou, využiť príležitosti ponúkané v rámci spôsobov legálnej migrácie, príležitosti v rámci programu ERASMUS a ďalších politík a nástrojov. Mali Mali je významnou krajinou pôvodu a tranzitu. Krajina má dlhodobú tradíciu emigrácie, pričom remitencie tvoria až 7,7 % jej HDP (2014). Odhaduje sa, že v západnej Afrike sa nachádza 1,5 milióna malijských migrantov. Štátni príslušníci Mali patria medzi najvýznamnejšie skupiny neregulárnych migrantov zo západnej Afriky, ktorí prichádzajú do Európy, pričom v ich prípade bolo v roku 2015 zaznamenaných viac ako 6 500 neoprávnených prekročení hraníc. Očakávania, pokiaľ ide o návrat nelegálnych migrantov do Mali, sa zatiaľ nenaplnili – v roku 2015 sa miera návratu pohybovala na úrovni 11,4 %. V posledných štyroch rokoch Mali čelilo kríze a vnútorným nepokojom spôsobeným prítomnosťou viacerých ozbrojených skupín. V júni 2015 bola podpísaná mierová dohoda. Prebiehajúci mierový proces však postupuje veľmi pomaly, v dôsledku čoho je politická a bezpečnostná situácia v krajine nestabilná. Hrozí, že tento vývoj zabrzdí úsilie v oblasti riadenia migrácie. EÚ a jej členské štáty poskytujú v záujme stabilizácie krajiny rozsiahlu politickú, diplomatickú a bezpečnostnú podporu. Samit vo Vallette a následný prvý dialóg na vysokej úrovni o migrácii, ktorý sa uskutočnil v apríli 2016 a v mene EÚ ho viedol holandský minister zahraničných vecí, prispeli k zintenzívneniu spolupráce s Mali na rôznych aspektoch migrácie. V rámci partnerstva sa tieto aktivity zintenzívnili. V Mali sa uskutočnilo niekoľko misií na vysokej úrovni, pričom naposledy išlo o misiu predsedu vlády Estónska, ktorá sa uskutočnila začiatkom septembra, misiu komisára Mimicu koncom septembra a misiu nemeckej kancelárky v októbri. Mali sa ustanovilo kontaktné miesto pre otázky migrácie, ktoré bude jednotným kontaktným miestom a bude koordinovať operačný dialóg o migrácii. V súčasnosti sa dokončujú štandardné operačné postupy, ktoré majú zlepšiť spoluprácu medzi malijskými konzulátmi a migračnými úradmi v členských štátoch a tiež urýchliť postupy identifikácie a konania o návrate. Okrem toho sa koncom novembra uskutoční identifikačná misia. Vďaka diplomatickému úsiliu vrátane návštev komisára Mimicu v septembri 2016 a nemeckej kancelárky v októbri pokračovalo vykonávanie týchto konkrétnych krokov rovnakým tempom. Mali je doteraz jedným z najdôležitejších príjemcov projektov financovaných z trustového fondu EÚ pre Afriku. Už bolo schválených šesť projektov, okrem iného aj v oblasti riadenia hraníc. Ďalšie projekty, ktoré prispejú k lepšiemu riadeniu migrácie a uľahčeniu návratu a udržateľnej reintegrácii, podpore konsolidácie systémov občianskych registrov a vytváraniu ekonomických príležitostí a príležitostí zamestnania v regiónoch s vysokým migračným potenciálom sú v štádiu prípravy.

Kľúčové výzvy a ďalšie kroky finalizovať dohodu o štandardných operačných postupoch a začať ju vykonávať, uskutočniť plánované identifikačné misie v členských štátoch, posilniť zapojenie agentúr EÚ (európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a EUROPOL-u) v krajine; vyslať európskeho styčného úradníka pre migráciu, využiť príležitosti ponúkané v rámci spôsobov legálnej migrácie, príležitosti v rámci programu ERASMUS a ďalších politík a nástrojov. Etiópia Etiópia je kľúčovou krajinou pôvodu a tranzitu migrantov z oblasti Afrického rohu a hostí najväčšiu komunitu utečencov v Afrike (viac ako 730 000 utečencov). Medzi faktory nútiace k migrácii patria potravinová neistota kombinovaná s rýchlo rastúcim počtom obyvateľov, tlak na prírodné zdroje, nedostatok pracovných príležitostí, slabá správa vecí verejných a nedostatočná politická sloboda. Po stupňujúcich sa násilných protestoch Etiópia 9. októbra vyhlásila výnimočný stav na obdobie najviac šiestich mesiacov. EÚ a jej členské štáty sú prostredníctvom diplomatických kanálov v intenzívnom kontakte s partnermi v Etiópii, aby im pomohli pri hľadaní riešenia súčasnej situácie. Aj Etiópia, ktorá má viac než 100 miliónov obyvateľov, je zdrojom neregulárnej migrácie do Európy. Hoci v roku 2015 bolo zaznamenaných iba 2 700 neoprávnených prekročení hraníc, podľa odhadov by mohol byť počet neregulárnych etiópskych migrantov vyšší, keďže existuje podozrenie, že mnohí tvrdia, že pochádzajú z Eritrey (ktorá má vyššiu mieru uznaných žiadostí o azyl). Remitencie tvoria významnú časť príjmov Etiópie (odhaduje sa, že príspevok remitencií do etiópskeho hospodárstva je trikrát vyšší než príspevok rozvojovej spolupráce). Miera návratu je veľmi nízka (12,2 % v roku 2015) V októbri 2015 sa začal uskutočňovať dialóg na vysokej úrovni o migrácii a v novembri 2015 bol podpísaný spoločný program v oblasti migrácie a mobility. S rastúcou angažovanosťou bol v júni 2016 na základe vyhlásenia „Na ceste k strategickej angažovanosti EÚ – Etiópia“ vytvorený sektorový dialóg o migrácii. Etiópia bude čoskoro predsedať chartúmskemu procesu, v rámci ktorého prevezme vedúcu úlohu pri regionálnych iniciatívach zameraných na boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu. V rámci partnerstva sa kladie dôraz na to, aby sa tento dialóg využil na prácu na konkrétnych prebiehajúcich prípadoch návratov ako príkladoch účinného partnerstva. Uskutočnili sa tiež návštevy na vysokej úrovni a návštevy zástupcov členských štátov, predovšetkým návšteva slovenského ministra zahraničných vecí a októbrová návšteva nemeckej spolkovej kancelárky. Cieľom diplomatického úsilia bude ďalej prehlbovať spoluprácu v súvislosti s viacerými aspektmi migrácie, a najmä návratmi, kde spolupráca zatiaľ nepriniesla konkrétne výsledky. Oznámenie etiópskej vlády, že identifikovala väčšinu z prípadov predložených začiatkom tohto roka, je preto prvým dôležitým krokom. Etiópske orgány vytvorili kontaktné miesto, ktoré by malo spolupracovať s členskými štátmi v otázkach identifikácie a návratu. EÚ poskytuje finančnú podporu na zlepšenie riadenia zmiešaných migračných tokov v Etiópii. V rámci trustového fondu EÚ pre Afriku boli popri regionálnych programoch schválené viaceré projekty. Pripravujú sa projekty v oblasti biometrických údajov a reintegrácie. Etiópia dosahuje s podporou EÚ pokrok pri rozvíjaní možností získavania obživy pre utečencov, o čom svedčí najmä jej vyhlásenie zo septembra 2016, že vytvorením dvoch priemyselných parkov poskytne utečencom 30 000 pracovných miest (pričom jej cieľom je poskytnúť celkovo 100 000 pracovných miest). Kľúčové výzvy a ďalšie kroky dokončiť postup pre riešenie neuzavretých prípadov, zaviesť dohodnutý postup na schvaľovanie a uskutočňovanie návratov, zvýšiť pomoc poskytovanú projektom zameraným na zlepšenie životných podmienok a pracovných príležitostí pre utečencov, zvýšiť pomoc na zlepšenie občianskeho registra/dokladov totožnosti, vyslať európskeho styčného úradníka pre migráciu,

využiť príležitosti ponúkané v rámci spôsobov legálnej migrácie, príležitosti v rámci programu ERASMUS a ďalších politík a nástrojov. 3.2 Jordánsko a Libanon V júnovom oznámení sa zdôrazňovalo, že Jordánsko aj Libanon čelia závažným výzvam spojeným s riešením dosahu sýrskej krízy. V Jordánsku sa nachádza približne 1,4 milióna Sýrčanov, čo zodpovedá asi 20 % obyvateľstva; Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) eviduje 630 000 sýrskych utečencov, z ktorých viac než 70 % tvoria ženy a deti. Libanon je krajinou s najvyšším počtom utečencov na obyvateľa na svete: v súčasnosti sa v ňom nachádza viac ako 1 milión sýrskych utečencov evidovaných UNHCR (jún 2016). Podľa odhadov UNHCR by však sýrskych utečencov mohlo v skutočnosti byť až 1,3 milióna. Súčasná situácia kladie vysokú záťaž na prírodné zdroje, ako je napr. voda, zhoršuje vzťahy medzi utečencami a hostiteľskými komunitami a znižuje prístup k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a zamestnanosti. Revidovaná európska susedská politika stanovuje nový rámec pre vymedzenie dvojstranných vzťahov s partnermi. Tie sa takisto odrážajú v prioritách partnerstva, ktoré tvoria základ vzťahov s príslušnou krajinou a stanovujú obmedzený súbor cielených priorít na nadchádzajúce roky. EÚ sa dohodla s Libanonom aj Jordánskom, že k dokumentu o prioritách partnerstva bude pripojený dokument opisovaný aj ako pakt, v ktorom sa vymedzia príslušné záväzky EÚ, Libanonu a Jordánska, pokiaľ ide o riešenie dosahu sýrskej krízy. Tieto dokumenty sú už pripravené na formálne schválenie príslušnými radami pre pridruženie. EÚ už nadviazala partnerstvo v oblasti mobility s Jordánskom a čoskoro chce uzavrieť rokovania o partnerstve v oblasti mobility s Libanonom. Dňa 8. novembra sa začnú rokovania o readmisnej dohode s EÚ, ako aj rokovania o dohode o zjednodušení udeľovania víz. Keďže v čase vydania oznámenia o rámci partnerstva už tieto práce prebiehali, majú síce odlišnú formu, ale už odrážajú prístup uplatňovaný v rámci partnerstva. Pakty sú vo veľkej miere založené na prioritách určených oboma krajinami a na podporu oboch krajín využívajú rad politík z rôznych oblastí. Zameriavajú sa na posilnenie inštitucionálnej a hospodárskej odolnosti oboch krajín a zároveň zlepšujú služby a ekonomické príležitosti pre sýrskych utečencov a hostiteľské komunity prostredníctvom zvýšenej ochrany, prístupu k zamestnaniu, kvalitnému vzdelávaniu a základným službám. To zahŕňa aj júlovú dohodu s Jordánskom s cieľom zjednodušiť pravidlá pôvodu, ktoré jordánski vývozcovia uplatňujú pri obchodovaní s EÚ, čo im uľahčí prístup na trh EÚ, a zároveň pomôže Jordánsku pri nachádzaní zamestnania pre sýrskych utečencov, ktorí sa v tejto krajine nachádzajú. Prioritné opatrenia sa budú financovať z ďalších finančných prostriedkov, ktoré EÚ prisľúbila poskytnúť Libanonu a Jordánsku na londýnskej konferencii, vrátane najmenej 1 miliardy EUR, ktoré budú vyčlenené v rokoch 2016 a 2017, a ďalších prostriedkov, ktoré EÚ môže poskytnúť v budúcnosti, a to najmä prostredníctvom Regionálneho trustového fondu EÚ, ktorý vznikol v reakcii na sýrsku krízu. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky schváliť pakty v radách pre pridruženie, začať rokovania o readmisnej dohode a dohode o zjednodušení udeľovania víz medzi EÚ a Jordánskom, uzavrieť rokovania o partnerstve v oblasti mobility medzi EÚ a Libanonom. 3.3 Aktuálny stav vo vzťahoch k iným krajinám Súbežne s intenzívnym úsilím vyvíjaným vo vzťahu ku krajinám prvej priority sa prístup založený na rámci partnerstva uplatňuje v širokej škále krajín, ktoré majú z hľadiska účinného uskutočňovania migračnej politiky veľký význam. Výsledkom tejto aktivity boli konkrétne kroky smerom k dosiahnutiu cieľov rámca partnerstva. Ako hlavný príklad možno uviesť vyhlásenie „Spoločné napredovanie v oblasti migrácie medzi Afganistanom a EÚ“ podpísané 2. októbra. Toto vyhlásenie je jednoznačným prejavom toho, že Afganistan je odhodlaný zaistiť, aby sa spolupráca v tejto oblasti stala prioritou, a dať jej komplexný rámec, ktorý bude prínosom pre obe strany a pomôže im prekonať prekážky, ktoré v minulosti znemožňovali pokrok. EÚ sa teší na úzku spoluprácu s Afganistanom pri zabezpečovaní účinného napĺňania vyhlásenia. EÚ zintenzívnila svoje kontakty s partnermi aj v iných prípadoch, aby zdôraznila nové miesto, ktoré migrácia zaujala vo vonkajších vzťahoch. Na riešenie pretrvávajúcich problémov s vykonávaním readmisnej dohody medzi EÚ a Pakistanom sa začal klásť väčší dôraz na pravidelných zasadnutiach spoločného readmisného výboru a v júli bola vytvorená cielená platforma pre spoluprácu v oblasti boja proti prevádzaniu migrantov. Teraz treba urýchlene dosiahnuť zlepšenia. Významným krokom vpred boli aj opatrenia dohodnuté s Bangladéšom v apríli 2016, ktoré zahŕňajú záväzok vypracovať štandardné operačné postupy pre návrat, uskutočniť identifikačné misie, informačné kampane a projekty reintegrácie. Konkrétny pokrok, ktorý sa odvtedy dosiahol, je však pomalý. Medzi ďalšie krajiny, v prípade ktorých je potrebné dospieť v rámci nových postupov k výsledkom, patrí Irán, ktorý je krajinou pôvodu, tranzitu aj cieľovou krajinou migrantov, vo vzťahu ku ktorému sa plánuje komplexný dialóg o migrácii. Alžírsko a Maroko si tiež vyžadujú mimoriadnu pozornosť. Pri poskytovaní finančnej pomoci EÚ kľúčovým partnerom v súčasnosti zohrávajú ústrednú úlohu otázky týkajúce sa migrácie. Napriek tomu, že počet migrantov zostáva naďalej nízky, boli zaznamenané známky rastúceho prevádzania migrantov z Egypta. Kontakty s touto krajinou sa zintenzívnili, napríklad prostredníctvom nedávnej návštevy komisára Hahna. Finančné prostriedky z Regionálneho trustového fondu Európskej únie aj z trustového fondu EÚ pre Afriku boli nasmerované do projektov zameriavajúcich sa na budovanie kapacít, podporu zraniteľných skupín a iných skupín, ktoré majú tendenciu migrovať, a spoločné opatrenia proti prevádzaniu. Takéto cielené zameranie prostriedkov bude takisto kľúčovým aspektom nových vzťahov s Tuniskom zameraných na zvyšovanie odolnosti v neistej sociálno-ekonomickej a bezpečnostnej situácii. Už sa začali rokovania o dohode o zjednodušení vízového režimu a readmisnej dohode s Tuniskom: urýchlené uzavretie týchto dohôd by malo byť prioritou. Líbya má kľúčový význam ako hlavné miesto, z ktorého sa migranti vydávajú na trasu cez centrálne Stredozemie. Stabilná a jednotná líbyjská vláda, ktorá by dokázala ovládať všetky bezpečnostné sily by najviac prispela k zvládnutiu situácie, a to nielen na pobreží, ale aj tým, že by dokázala prijať preventívnejší prístup k riadeniu migrácie v krajine. Hlavnou súčasťou odpovede Európy na migračnú krízu v Stredozemí je operácia EUNAVFOR MED Sophia. Táto operáciu je podporovaná aj pomocnou misiou Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi a plánuje sa civilná misia zameraná na budovanie kapacít v oblasti krízového riadenia vrátane výboru EÚ a Líbye pre integrované riadenie hraníc. V súčasnosti prebiehajú alebo sa nedávno dokončili projekty v hodnote 30 miliónov EUR. Tieto projekty sa zameriavajú predovšetkým na poskytovanie ochrany a pomoci zraniteľným migrantom a vnútorne vysídleným osobám v komunitách a zariadeniach určených na zaistenie, ako aj na posilnenie stabilizácie komunít a boja proti prevádzaniu migrantov. Pokračuje aj úsilie o posilnenie humanitárnej repatriácie a reintegrácie. Na regionálnej úrovni sa s podporou EÚ a v nadväznosti na trojstranné stretnutie ministrov zahraničných vecí Líbye, Nigeru a Čadu týkajúce sa riadenia hraníc rozvíja rámec spolupráce. Treba poznamenať, že sa množia správy o značnom zhoršení humanitárnych podmienok migrantov, ktorí uviazli v Líbyi. 3.4 Horizontálne rámce pre spoluprácu Prístup založený na rámci partnerstva vychádza z existujúcej spolupráce EÚ v oblasti migrácie a urýchľuje jej realizáciu. Akčný plán z Valletty položil základy širšej spolupráce s africkými krajinami v oblasti migrácie. Uskutočňovanie akčného plánu z Vallety sa v súlade s úlohami uloženými na valettskom samite monitoruje v rámci euro-afrického dialógu o migrácii a rozvoji („ rabatský proces “) a chartúmskeho procesu. V rámci rabatského procesu sa uskutočňuje projekt, v rámci ktorého sa podporujú investície diaspór v krajinách pôvodu migrantov.