Správa Komisie - Správa o Phare, predvstupových nástrojoch a nástrojoch transformácie za rok 2004 {SEC(2005) 1773} /* KOM/2005/0701 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.12.2005 KOM(2005) 701 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE SPRÁVA O PHARE, PREDVSTUPOVÝCH NÁSTROJOCH A NÁSTROJOCH TRANSFORMÁCIE ZA ROK 2004 {SEC(2005) 1773} ZHRNUTIE Spolu s ďalšími dvoma nástrojmi financovanými Európskymi spoločenstvami, konkrétne ISPA (Predvstupový nástroj štrukturálnej politiky) a SAPARD (Špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka), má program Phare za cieľ pomáhať kandidátskym a pristupujúcim krajinám v ich prípravách na vstup do Európskej únie. Po vstupe 10 nových členských štátov v roku 2004 sa z Phare poskytla pomoc zostávajúcim kandidátskym krajinám Bulharsku a Rumunsku. Turecko dostávalo naďalej pomoc v rámci osobitného predvstupového nástroja pomoci. Ciele predvstupovej pomoci Phare sú: pomôcť kandidátskym a pristupujúcim krajinám v ich úsilí posilniť svoje verejné správy a inštitúcie, aby efektívne fungovali v rámci Európskej únie, podporiť súlad s právnymi predpismi Európskeho spoločenstva, znížiť potrebu prechodných období a podporiť hospodársku a sociálnu súdržnosť (HSS). Základom plánovania boli usmernenia pre Phare, ktoré boli upravené v roku 2004 s cieľom spojiť ďalšie prispôsobenie nariadenia o cezhraničnej spolupráci (CS) s programom INTERREG, prispôsobiť osobitný prístup, ktorý sa vyžaduje v oblasti jadrovej bezpečnosti a zdôrazniť transformáciu na rozšírený systém decentralizovanej implementácie (EDIS). Plánovanie a implementácia predvstupovej pomoci Turecku sa vo veľkej miere odrazili v postupoch a obsahu pomoci Phare. S cieľom pripraviť sa na decentralizovaný prístup k riadeniu programu, ktorý bol založený v rámci štrukturálnych fondov, Európska komisia výrazne zvýšila pomoc Bulharsku a Rumunsku, aby sa umožnil ďalší prenos zodpovedností za riadenie a implementáciu programov Phare na vnútroštátne orgány. Táto správa obsahuje aj informácie o prechodnom nástroji nových členských štátov, ktorý bol zavedený s cieľom pokračovať v podpore budovania inštitúcií v záujme posilnenia a skonsolidovania inštitucionálnych a administratívnych kapacít na implementáciu acquis communautaire. Plánovanie sa zakladá na potrebách určených v súhrnnej monitorovacej správe Komisie (november 2003). 1. ROčNÝ PREHľAD 1.1. Hlavné vývojové etapy procesu rozširovania v roku 2004 Európa 25 sa 1. mája 2004 stala skutočnosťou. Pristúpenie 10 nových členských štátov k Európskej únii bolo celkovo najväčšie rozšírenie v histórii Únie. Samozrejme proces rozširovania pokračuje. Komisia 6. októbra 2004 prijala balík dokumentov o rozširovaní , ktorý obsahoval pravidelné správy o Bulharsku, Rumunsku a Turecku, strategický dokument o rozšírení a hodnotenie vplyvu otázok vyplývajúcich z perspektívy členstva Turecka. Prístupové rokovania s Bulharskom a Rumunskom sa ukončili s cieľom umožniť obidvom krajinám pristúpiť k EÚ v roku 2007. Európska rada v decembri schválila uzatvorenie rokovaní s cieľom podpísať zmluvu o pristúpení, čo možno najskôr v roku 2005. Na základe odporúčania, ktoré predložila Komisia 6. októbra 2004, Európska rada v decembri tiež rozhodla v októbri 2005 otvoriť prístupové rokovania s Tureckom . Rozhodnutie bolo prijaté ako výraz uznania pokroku reforiem, ktorý Turecko dosiahlo, a stanovilo sa v ňom, že kľúčové časti právnych predpisov by mali nadobudnúť účinnosť. Podobne by mal byť pred otvorením rokovaní podpísaný protokol, ktorým sa rozširuje Ankarská dohoda o nové členské štáty.[1] Komisia odporučila 20. apríla 2004 otvoriť prístupové rokovania s Chorvátskom . Na základe tohto odporúčania Európska rada v júni rozhodla zvolať bilaterálnu medzivládnu konferenciu s Chorvátskom na začiatku roka 2005 s cieľom otvoriť rokovania[2]. Čo sa týka financovania, Komisia 29. septembra 2004 v spojení s jej návrhmi týkajúcimi sa finančných výhľadov na roky 2007–2013 navrhla zriadenie nástroja pre predvstupovú pomoc (IPA), ako náhradu za programy Phare, ISPA, Sapard a CARDS, a ktorý by mal zahŕňať súčasných a budúcich žiadateľov. V rámci rovnakého rozhodnutia sa navrhlo zriadiť program susedstva pozdĺž vonkajších hraníc EÚ a kandidátskych krajín, zahŕňajúci cezhraničnú spoluprácu Phare, financovanie TACIS a Interreg. Na obdobie rokov 2004–2006 Rada stanovila všeobecný prístup k prerozdeleniu zdrojov, ktoré sú ešte k dispozícii v rámci programov Sapard a ISPA. Ako časť predvstupovej stratégie pre Chorvátsko Komisia navrhla povoliť, aby krajiny mali prístup ku všetkým trom existujúcim predvstupovým nástrojom. 1.2. Hlavné závery Európskych rád v roku 2004 Európska rada v Bruseli 17. - 18. júna 2004: Európska rada zdôraznila, že Rumunsko a Bulharsko sú neoddeliteľnou súčasťou pokračujúcich rokovaní o rozširovaní a pripomenula, že hlavné zásady, ktoré sa uplatňujú pri prístupových rokovaniach s desiatimi novými členskými štátmi, by sa mali naďalej uplatňovať v prípade Bulharska a Rumunska, ktoré sú súčasťou toho istého inkluzívneho a nezvratného procesu rozširovania. Európska rada uvítala významný pokrok, ktorý dosiahlo Turecko v reformnom procese, vrátane dôležitých a rozsiahlych ústavných zmien prijatých v máji, ako aj trvalé úsilie tureckej vlády splniť kodanské politické kritériá. Únia opakovane potvrdila svoj záväzok, že ak Európska rada v decembri 2004 rozhodne, že Turecko spĺňa kodanské politické kritériá, EÚ bezodkladne otvorí prístupové rokovania s Tureckom. Európska rada v Bruseli 4. - 5. novembra 2004: Európska rada si vypočula prezentáciu predsedu Európskej komisie týkajúcu sa správ o pokroku , strategického dokumentu o rozšírení a odporúčaní pre kandidátske krajiny, ako aj štúdie o otázkach vyplývajúcich z perspektívy členstva Turecka, ktorú Komisia zverejnila 6. októbra 2004. Európska rada v Bruseli 16. - 17.decembra 2004: Európska rada uvítala zistenia a odporúčania, ktoré Komisia predložila 6. októbra 2004 v jej pravidelných správach o Bulharsku, Rumunsku a Turecku, strategickom dokumente o rozšírení, svojich odporúčaniach Turecku a hodnotení vplyvu otázok vyplývajúcich z perspektívy členstva Turecka. Európska rada pripomenula, že schopnosť Únie prijímať nových členov pri zachovaní rastu európskej integrácie, je dôležité kritérium vo všeobecnom záujme Únie ako aj kandidátskych krajín. Európska rada konštatovala, že Bulharsko bude schopné prevziať všetky záväzky vyplývajúce z členstva v plánovanom čase pristúpenia za predpokladu, že bude pokračovať vo svojom úsilí a úspešne a načas ukončí všetky potrebné reformy a záväzky vo všetkých oblastiach acquis . Ochranné doložky zabezpečia opatrenia na riešenie vážnych problémov, ktoré sa môžu objaviť pred pristúpením alebo tri roky po pristúpení. Európska rada s uspokojením poznamenala, že pokrok, ktorý dosiahlo Rumunsko v implementovaní acquis a prijatých záväzkov najmä vzhľadom na spravodlivosť, vnútorné záležitosti a hospodársku súťaž umožnil formálne uzavrieť všetky ostávajúce kapitoly s touto kandidátskou krajinou 14. decembra 2004 a v tejto súvislosti vyjadrilo svoje potešenie privítať ho ako člena od januára 2007. Európska rada pripomenula svoje prechádzajúce závery z Helsínk týkajúce sa Turecka , v ktorých v Helsinkách súhlasila, že Turecko je kandidátska krajina predurčená na pristúpenie k Únii na základe rovnakých kritérií, ktoré sa uplatnili u ostatných kandidátskych krajín. Požiadala Radu, aby súhlasila s rokovacím rámcom, ktorý má Komisia predložiť s cieľom otvoriť rokovania 3. októbra 2005. Európska rada súhlasila, že prístupové rokovania s jednotlivými kandidátskymi krajinami sa budú zakladať na rokovacom rámci . V každom rámci, ktorý Rada na návrh Komisie stanoví, sa zohľadní skúsenosť z piateho rozšírenia a z vyvíjajúceho sa acquis a zohľadní aj súbor prvkov podľa individuálneho prínosu, osobitnej situácie a zvláštností kandidátskych krajín. 2. PLÁNOVANIE A IMPLEMENTÁCIA PROGRAMOV: VšEOBECNÝ PREHľAD 2.1. Phare a predvstupová pomoc pre Turecko a osobitný balík pomoci pre severnú časť Cypru Od roku 2004 osem krajín strednej a východnej Európy a dve stredomorské krajiny, ktoré pristúpili k EÚ 1. mája 2004 prestalo využívať predvstupovú pomoc. S cieľom umožniť organizovaný presun úloh zastúpení EÚ pri riadení programov Phare na vnútroštátne orgány bol však zriadený osobitný prechodný mechanizmus Phare na maximálne obdobie 15 mesiacov. Bulharsko a Rumunsko boli jedinými prijímateľmi v rámci Phare v roku 2004. V súčasných usmerneniach pre Phare sa uvádza, že približne 65 % zdrojov Phare je vyčlenených na budovanie inštitúcií a s ním spojenými investíciami (z ktorých je minimálne 30 % určených na budovanie inštitúcií). Hlavné nástroje na budovanie inštitúcií a prenos know-how sú programy Twinning a Twinning Light . Zahŕňajú dočasné preradenie expertov z verejných správ v členských štátoch do správ v kandidátskych krajinách s cieľom pomôcť vytvoriť kapacity na implementáciu osobitných aspektov acquis . Maximálne 35 % je vyčlenených na investície určené na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti (HSS). Okrem národných horizontálnych programov a prvkov CS, ktoré sú financované z Phare, sa uskutočnilo niekoľko viacnárodných programov. Tieto programy zahŕňajú jadrovú bezpečnosť, spoluprácu v oblasti štatistiky, účasť v agentúrach, nástroj na vytváranie sietí, TAIEX a informačný a komunikačný program. Turecko využíva osobitný predvstupový nástroj a prostredníctvom neho viacnárodné horizontálne programy. Program predvstupovej finančnej pomoci pre Turecko v roku 2004 sa zameriaval hlavne na plnenie kodanských politických kritérií, aproximáciu acquis, posilňovanie verejnej správy, na oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí a hospodársku a sociálnu súdržnosť. Tento program zahŕňal aj spolufinancovanie príspevku Turecka na jeho účasť na šiestom rámcovom programe a na vzdelávacích programoch Spoločenstva. Rozhodnutie Komisie o osobitnom balíku pomoci pre severnú časť Cypru z roku 2003, ktoré bolo zmenené a doplnené 11. augusta 2004 (rozhodnutie Komisie C(2004)3030), s cieľom nového zamerania programu pomoci po výsledku referenda v apríli 2004 prostredníctvom zvýšenia vyčlenenia pomoci pre TAIEX a realizačné štúdie. Pomoc v rámci tohto programu centrálne riadi Komisia. Do konca roka 2004 boli podpísané zmluvy s UNDP a Britskou radou v celkovej výške 10,3 milióna eur. Financovanie v roku 2004 bolo v súlade so závermi Európskej rady v Kodani, ktorá schválila upravený plán postupu pre Bulharsko a Rumunsko ako aj presun pomoci pre Turecko do výdavkovej kapitoly 7 (predvstupová pomoc). Celkové prevádzkové záväzky dosiahli 757,7 milióna eur a zahŕňajú: národné programy | 577,8 milióna € | vyraďovanie jadrových zariadení (Kozloduy) | 85,0 miliónov € | cezhraničná spolupráca | 64 miliónov € | viacnárodné/horizontálne programy | 28,4 milióna € | (Poznámka: Ostávajúcich 2,5 milióna eur predstavuje záväzky Phare v rámci Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie, ktorá patrí do oblasti politiky vzdelávania a kultúry.) Národné programy boli rozdelené takto: Bulharsko | 172,5 milióna € | Rumunsko | 405,3 milióna € | Program predvstupovej pomoc pre Turecko bol schválený takto: Turecko | 245,9 milióna € | Je tu zahrnutý národný program (236,7 milióna eur), ako aj horizontálne opatrenia vrátane TAIEX a podporné výdavky. Podrobné informácie o Phare v každej krajine a predvstupovej finančnej pomoci pre Turecko je možné nájsť v prílohe – časť I: oddiel krajiny – k tejto správe. 2.2. Prechodný nástroj Desať krajín, ktoré dostávali prevstupovú finančnú pomoc v rámci Phare (alebo osobitných finančných nástrojov ako v prípade Cypru a Malty), mohli v roku 2004 po prvýkrát využívať osobitný prechodný nástroj na budovanie inštitúcií zameraný na to, aby sa desiatim novým členským štátom umožnilo posilniť a skonsolidovať inštitucionálne a administratívne kapacity na implementáciu acquis communautaire a tak pokračovať v opatreniach na budovanie inštitúcií zavedených v rámci Phare. Prechodný nástroj bol vytvorený na základe článku 34 aktu o pristúpení ako dočasný poprístupový finančný nástroj. Plánovanie je založené na potrebách určených v súhrnnej monitorovacej správe Komisie (november 2003). V tomto článku sa uvádza neúplný zoznam príkladov kľúčového acquis , v ktorých stále môžu pretrvávať nedostatky, ale vylučuje sa z neho aj každá oblasť, ktorá je oprávnená na financovanie v rámci štrukturálnych fondov. Aby sa zachovala kontinuita budovania inštitúcií, vyčlení sa časť pomoci prechodného nástroja, financovaná prostredníctvom Phare, na osobitné viacnárodné programy. Celkové záväzky dosiahli 189,6 milióna eur a zahŕňajú: národné programy | 166,6 milióna € | horizontálne, viacnárodné programy a iné | 23,0 miliónov € | Národné programy boli rozdelené takto: Cyprus | 9 miliónov € | Česká republika | 17,1 milióna € | Estónsko | 8,4 milióna € | Maďarsko | 18,4 milióna € | Malta | 11,8 milióna € | Lotyšsko | 6,7 milióna € | Litva | 22,4 milióna € | Poľsko | 49,9 milióna € | Slovinsko | 8,7 milióna € | Slovensko | 14,2 milióna € | 2.3. Koordinácia predvstupovej pomoci Spoločenstva SAPARD [3] (Špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) má za cieľ pomáhať kandidátskym krajinám riešiť problémy štrukturálnych úprav vo svojich sektoroch poľnohospodárstva a vidieckych oblastiach, ako aj pri implementovaní acquis communautaire týkajúceho sa SPP (Spoločnej poľnohospodárskej politiky) a s ním spojených právnych predpisov. Podrobné informácie o činnostiach SAPARD je možné nájsť vo výročnej správe SAPARD za rok 2004. ISPA [4] (Predvstupový nástroj štrukturálnej politiky) je zameraný najmä na zosúlaďovanie žiadateľských krajín s normami Spoločenstva pre infraštruktúru. Financuje sa z neho veľká časť infraštruktúry životného prostredia a dopravy. Podrobné informácie o činnostiach ISPA je možné nájsť vo výročnej správe ISPA za rok 2004. Koordinačný výbor Komisie pre tri predvstupové nástroje, ktorý bol zriadený na úrovni riaditeľov, sa v roku 2004 zišiel raz. Dokument o všeobecnej pomoci, ktorým Komisia informovala Riadiaci výbor programu Phare o koordinácii predvstupovej pomoci v roku 2004, bol predložený členským štátom na stretnutí Riadiaceho výboru programu Phare 10. júna 2004. V tomto dokumente sú predovšetkým informácie o indikatívnych finančných prídeloch na rok pre každú krajinu vo vzťahu k trom nástrojom, informácie o koordinácii medzi EIB a medzinárodnými finančnými inštitúciami a o pokroku a výhľadoch na decentralizované riadenie. Osobitná výročná správa o koordinácii predvstupovej pomoci poskytuje podrobnejšie informácie o koordinácii medzi Phare, ISPA a SAPARD. 2.4. Spolupráca s Európskou investičnou bankou (EIB) a medzinárodnými finančnými inštitúciami (MFI) Ako aj v predchádzajúcom období, spolupráca s EIB a inými MFI v roku 2004 pokračovala v rámci Memoranda o porozumení o spolupráci pri predvstupovej pomoci. Útvary Komisie pravidelne organizujú stretnutia s EIB a inými MFI s cieľom koordinovať otázky týkajúce sa plánovania a implementácie, ako aj procedurálne otázky. V záujme prechodu z predvstupovej pomoci k úplnému členstvu v EÚ pre krajiny, ktoré pristúpili v máji 2004, Komisia takisto predsedala 26. marca 2004 Pracovnej skupine ES/MFI a Skupine na vysokej úrovni ES/MFI, ktorú tvoria stretnutia vrcholových riadiacich pracovníkov ES so všetkými MFI. Vzhľadom na skutočnosť, že veľké infraštruktúrne projekty, ktoré sú bežne medzinárodne spolufinancované, sú teraz financované v rámci ISPA, spolufinancovanie v rámci Phare bolo obmedzené. Hlavným nástrojom spolufinancovania v roku 2004 bol opäť nástroj pre MSP, na ktorom sa zúčastňujú Európska investičná banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj a Rada Európskej rozvojovej banky/KfW. Cieľom je pokračovať v spolufinancovaní pri budovaní kapacít vo finančnom sektore v záujme podporovať financovanie MSP (prostredníctvom nástroja pre MSP) a obcí (prostredníctvom nástroja pre financovanie obcí). Bližšie informácie o týchto nástrojoch nájdete v prílohe, časť II. 3. RIADENIE PROGRAMU 3.1. Prechod na Rozšírený systém decentralizovanej implementácie (EDIS) Koncept akreditačného procesu EDIS je uľahčiť úplnú decentralizáciu riadenia a implementácie fondov EÚ správ kandidátskych krajín. Ak sa EDIS úplne vybuduje, Komisia už nebude vykonávať systematickú predbežnú kontrolu jednotlivých transakcií, ale sa obmedzí na následnú kontrolu, pričom si ponechá celkovú konečnú zodpovednosť za plnenie všeobecného rozpočtu. Čo sa týka 10 nových členských štátov, záväzok zaviesť systém EDIS k dátumu pristúpenia bol zahrnutý v Akte o pristúpení (článok 33) a obsahoval jasný stimul pre desať pristupujúcich krajín ukončiť záverečné prípravy na to, aby sa to dosiahlo. V dôsledku toho boli prípravy na EDIS ukončené v 10 nových členských štátoch počas roka 2004. Koncom roka 2004 bol EDIS formálne udelený – vo forme rozhodnutia Komisie o zrušení predbežnej kontroly riadenia predvstupových fondov – 9 z 10 nových členských štátov (Cypru, Českej republike, Estónsku, Maďarsku, Litve, Lotyšsku, Malte, Slovensku a Slovinsku). Poľsko bolo jediným novým členským štátom, ktorý nedostal akreditáciu EDIS v roku 2004, hoci sa počas prvých týždňov roku 2005[5] očakávalo rozhodnutie. Podrobnosti o rozhodnutí EDIS v každom z 10 nových členských štátov je možné nájsť v bode 1 každého oddielu krajín. Stav na konci roku 2004 v prípade Bulharska a Rumunska bol takýto: Bulharsko aj Rumunsko ukončili fázu 1 EDIS (hodnotenie nedostatkov) a postúpili do fázy 2 (odstránenie nedostatkov) s cieľom prejsť na EDIS v prvej polovici roku 2006. Komisia a vnútroštátne orgány v týchto krajinách pokračovali v monitorovaní procesu prostredníctvom Pracovných skupín na vysokej úrovni (HLWG), ktoré boli zriadené v roku 2002 vo všetkých krajinách Phare, aby dohliadali na prechod na EDIS a zabezpečovali usmernenia súvisiace s prechodom na EDIS. Turecko prešlo v októbri 2003 na DIS (systém decentralizovanej implementácie) s indikatívnym cieľom prejsť na EDIS v roku 2007. 3.2. Monitorovanie a hodnotenie Cieľom monitorovania a hodnotenia je v prvom rade monitorovať a hodnotiť účinnosť finančnej podpory poskytnutej prijímajúcim krajinám pri plnení ich predvstupových cieľov a to tak, že sa hodnotí plnenie programov a využívajú sa získané poznatky. Druhým cieľom je podpora miestnych kapacít na monitorovanie a hodnotenie ako prostriedkov na posilnenie kapacít štátu riadiť a kontrolovať predvstupovú pomoc. 3.2.1. Predbežné hodnotenie Počas roka 2004 pokračovali diskusie o vnútornom predbežnom hodnotení 2003 programových mechanizmov pre Phare v roku 2004 a po tomto roku a zameralo sa v nich na jediný súbor ešte nesplnených odporúčaní, ktoré sa týkali zavedenia mechanizmu systematickejšej a formálnejšej kontroly kvality. 3.2.2. Monitorovanie a priebežné hodnotenie V roku 2004 bolo vypracovaných z externých priebežných hodnotiacich schém asi 45 hodnotiacich správ týkajúcich sa jednotlivých krajín, sektorov alebo oblastí, ktoré zahŕňali Phare a iné opatrenia predvstupových finančných nástrojov, ako aj Konsolidovaná súhrnná správa o podpore Phare, ktorá bola udelená v rokoch 1999-2002 a implementovaná do novembra 2003. Konkrétne opatrenia v tejto oblasti zahŕňali: dokončenie programu/návrhu projektu workshopov vo väčšine kandidátskych krajín s cieľom poukázať na nedostatky návrhu a osobitný seminár s príslušnými zúčastnenými subjektmi, ktoré sa zúčastňujú partnerstva s cieľom určiť opatrenia na ďalšie posilnenie twinningového nástroja. 3.2.3. Následné hodnotenie Hodnotiaca jednotka začala proces verejnej súťaže pre veľké externé následné hodnotenie národných programov Phare financovaných v rokoch 1999-2001 s cieľom začať evaluáciu v prvom štvrťroku 2005. Proces sa ukončí, po plánovanom trvaní 20 mesiacov, koncom roka 2006. 3.3. Ostatné činnosti Útvary Komisie vykonali takisto množstvo iných činností s cieľom zlepšiť kvalitu programov na rok 2004, ako aj podporiť rozvoj miestnych kapacít na monitorovanie a hodnotenie. Osobitné činnosti sú uvedené v prílohe, časť II.2.3. [1] Európska Rada 17. decembra 2004 prijala odporúčanie Komisie a rozhodla začať 3. októbra 2005 rokovania s Tureckom pod podmienkou, že sa do tohto dátumu podpíše protokol, ktorým sa Ankarská dohoda prispôsobuje súčasnému členstvu EÚ. Protokol bol podpísaný 29. júla 2005 a formálne rozhodnutie, ktoré signalizovalo začatie rokovaní bolo prijaté 3. októbra 2005. [2] Členské štáty EÚ sa rozhodli 3. októbra v Luxemburgu začať prístupové rokovania s Chorvátskom. Otvorenie prístupových rokovaní umožnilo posúdenie Rady ministrov, že Chorvátsko plne spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) zriadeným OSN. [3] Všeobecné informácie o SAPARD nájdete na internetovej stránke GR pre poľnohospodárstvo: http://europa.eu.int/comm/agriculture/external/enlarge/index_en.htm. [4] Všeobecné informácie o ISPA nájdete na internetovej stránke GR pre regionálnu politiku: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ispa/ispa_en.htm. [5] Poľsku bola udelená akreditácia EDIS v januári 2005.