EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 3. 2022 COM(2022) 83 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Na ceste k zelenému, digitálnemu a odolnému hospodárstvu:









náš európsky model rastu





1.Úvod Európske hospodárstvo prechádza bezprecedentnou transformáciou smerom k spravodlivej zelenej a digitálnej budúcnosti v kontexte obrovskej neistoty spojenej s globálnymi a bezpečnostnými vyhliadkami. Od jari 2021 zaznamenalo hospodárstvo výrazné oživenie a začalo sa zotavovať z hospodárskych dôsledkov pandémie COVID-19. Úrovne produkcie sa v plnej miere obnovili, a to aj vďaka mimoriadnym podporným opatreniam prijatým na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Pandémia a politická reakcia EÚ urýchlili dvojakú transformáciu hospodárstva EÚ a zdôraznili potrebu posilniť jeho odolnosť. Okrem toho ruská invázia na Ukrajinu ohrozuje európsku a globálnu bezpečnosť a stabilitu a stavia EÚ pred viaceré bezprostredné výzvy. Rýchlo sa zhoršujúci geopolitický kontext ukazuje, že je potrebné, aby sme úzko spolupracovali s našimi medzinárodnými partnermi a posilnili náš dlhodobý program udržateľného rastu. Únia by teraz viac ako kedykoľvek predtým mala využiť svoje medzinárodné partnerstvá s cieľom spojiť sily pri riešení spoločných výziev a podpore mieru a stability, ako aj medzinárodného poriadku založeného na pravidlách a účinného multilateralizmu. Koordinovaná reakcia Únie a jej medzinárodných partnerov na ruskú inváziu na Ukrajinu ukazuje, ako môže Únia pracovať na dosiahnutí týchto cieľov. Zároveň sa objavili nové zdroje rizík a neistoty, ktoré je potrebné riešiť. Hoci väčšina podnikov a dodávateľských reťazcov vykazovala počas pandémie vysoký stupeň odolnosti a prispôsobivosti, obnova a nedávny vývoj súvisiaci s inváziou na Ukrajinu odhalili niekoľko zraniteľných miest, a to aj v odvetví energetiky, ktoré treba riešiť s cieľom chrániť náš európsky spôsob života, udržať rast a zlepšiť odolnosť v dlhodobom horizonte. Udalosti posledných týždňov a rýchlo sa zhoršujúci geopolitický kontext by nás nemali odkloniť od tohto zamerania. Naopak potvrdzujú potrebu urýchliť prebiehajúcu hospodársku transformáciu. Existuje široký konsenzus o prioritách európskeho modelu hospodárskeho rastu vrátane zelenej a digitálnej transformácie a o potrebe posilniť hospodársku a sociálnu odolnosť Únie. Tieto priority spoločne prispievajú k cieľu konkurencieschopnej udržateľnosti. Na dosiahnutie našich cieľov sú potrebné štrukturálne zmeny hospodárstva EÚ, a to aj na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Prechod na udržateľný, odolný a inkluzívny hospodársky model založený na rozsiahlejšom šírení a zavádzaní digitálnych a zelených technológií a zručností, pomôže riešiť kľúčové výzvy, ktorým Európa čelí, zlepšiť jej postavenie globálneho lídra a posilniť jej otvorenú strategickú autonómiu. Význam tohto prístupu sa za súčasných okolností ešte zvýšil. Zároveň musíme zabezpečiť spravodlivosť nášho hospodárskeho modelu a chrániť tých, ktorí sú transformáciou postihnutí najviac, vrátane tých, ktorí nemajú prostriedky alebo zručnosti na to, aby z neho mohli v plnej miere profitovať. Dvojaká transformácia európskeho hospodárstva bude úspešná len vtedy, ak bude spravodlivá a inkluzívna a ak bude môcť každý využiť príležitosti, ktoré prináša. Transformácia nášho hospodárstva sa opiera o dva rovnako dôležité piliere: investície a reformy. Realizácia ambicióznych a vzájomne sa posilňujúcich investícií a reforiem bude mať pri tejto transformácii zásadný význam. Na jednej strane sú investície kľúčové pre stabilný a udržateľný rast a sú predpokladom zrýchlenej zelenej a digitálnej transformácie. Na druhej strane by naše hospodárske štruktúry a regulačný rámec mali podporovať hospodársku transformáciu a mali by byť priaznivé pre investície. Na všetkých úrovniach sú potrebné reformy s cieľom odstrániť osobitné investičné prekážky, zlepšiť fungovanie trhu s výrobkami a trhu práce, zmeniť modely výroby a spotreby a posilniť sociálno-ekonomickú odolnosť. Na dosiahnutie týchto cieľov bude potrebné koherentným spôsobom mobilizovať všetky existujúce nástroje. Naše ambície dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a využiť príležitosti digitálneho desaťročia a zároveň posilniť hospodársku, územnú a sociálnu odolnosť si vyžadujú okamžité opatrenia. Celé odvetvia a regióny prejdú zásadnou transformáciou, ktorá povedie k prerozdeleniu pracovnej sily a meniacim sa požiadavkám na zručnosti. Zmenia sa aj spotrebiteľské návyky. Rozsah investičných potrieb si bude vyžadovať zapojenie verejného aj súkromného sektora, pričom väčšina investícií musí pochádzať zo súkromného sektora. Nástroj NextGenerationEU, vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a rozpočet EÚ poskytujú mimoriadne potrebný impulz na obnovu. Rýchle zavedenie nových nástrojov EÚ vrátane európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus (CRII) zmiernilo vplyv krízy. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti prispieva k obnove podporou reforiem a investícií v členských štátoch prostredníctvom grantov a úverov. Hoci je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti kvôli svojmu zameraniu na udržateľné reformy a investície podporujúce rast dočasným nástrojom, jeho vplyv bude dlhodobý. Súkromné a verejné investície na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ budú musieť byť dlhodobo udržateľné. Keďže hlavný podiel investícií na financovanie dvojakej transformácie a zvýšenie odolnosti bude pochádzať zo súkromného sektora, verejné investície by mali byť dobre cielené a mali by prilákať súkromné investície. V súčasnosti prebiehajú úvahy o tom, ako čo najlepšie dosiahnuť tieto ciele a zároveň zabezpečiť rastovo orientované znižovanie vysokého verejného dlhu. Náš rámec a pravidlá by mali podporovať ciele EÚ a vytvárať správne stimuly pre domácnosti a podniky. V tejto súvislosti bude dôležité dosiahnuť pokrok v reformnom programe na úrovni EÚ a urýchlene prijať a vykonať návrhy Komisie v rámci balíka „Fit for 55“, ako aj návrhy na podporu digitálnej agendy EÚ. Tie sú kľúčové pre dosiahnutie cieľov Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja. Jednotný trh je najcennejším hospodárskym aktívom Európy a jeho hlavným zdrojom odolnosti. Ponúka istotu, rozsah a globálny odrazový mostík pre európske spoločnosti a širokú dostupnosť kvalitných výrobkov pre spotrebiteľov. Pandémia ukázala, že keď jednotný trh nefunguje, dopláca na to každý: spotrebitelia, priemysel a služby, veľké spoločnosti, ale aj mnohé MSP v dodávateľskom reťazci. Komisia preto naďalej pracuje na využití celého potenciálu jednotného trhu, odstraňovaní existujúcich prekážok a zvyšovaní jeho odolnosti hľadaním spôsobov, ako zlepšiť jeho pripravenosť na prípadné budúce krízy, a to aj s cieľom zabezpečiť voľný pohyb tovaru. Musíme zabezpečiť odolné dodávateľské reťazce vrátane zabezpečenia logistiky a bezpečnosti dodávok pre niektoré kľúčové odvetvia hospodárstva, a to diverzifikáciou dodávok a investovaním do inovácií a nových kapacít. Takisto je dôležité riešiť nedostatok pracovnej sily a požadovaných zručností a kybernetické hrozby. Na efektívnejšiu mobilizáciu súkromných investícií budú potrebné rozhodné opatrenia na dobudovanie bankovej únie a rýchly pokrok v oblasti únie kapitálových trhov vrátane opatrení týkajúcich sa udržateľného financovania. Okrem toho je nevyhnutné sfunkčniť Európsky program v oblasti zručností. Ďalšie politiky prispejú aj k širším cieľom vrátane zdaňovania, obchodnej politiky a rámca správy hospodárskych záležitostí. Cieľom tohto oznámenia je prispieť k neformálnym diskusiám vedúcich predstaviteľov o európskom modeli hospodárskeho rastu. Zdôrazňuje sa v ňom význam úplného vykonávania opatrení dohodnutých na úrovni EÚ, koordinovanej činnosti všetkých príslušných aktérov vrátane EÚ, členských štátov a súkromného sektora, ako aj podpory kľúčových investícií a reforiem potrebných na dlhodobý udržateľný rast a blahobyt pre všetkých občanov EÚ. Vzhľadom na globálny charakter výziev, ktoré pred nami stoja, bude nevyhnutné konať na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni. Bude tiež dôležité, aby sa rovnakým smerom vyvíjali nielen členské štáty, ale aj súkromné subjekty. 2.Investície do budúcnosti Európy Investičné výdavky v EÚ utrpeli v dôsledku finančnej krízy. Po finančnej kríze reálne investície v EÚ klesli o 15 % v porovnaní s úrovňou z roku 2007 a niekoľko rokov zostali výrazne pod svojím historickým trendom. Z hľadiska podielu na HDP sa súkromné investície začali od roku 2014 postupne zotavovať. Verejné investície sa od roku 2016 začali zotavovať len pomaly a sotva dokázali držať krok s úrovňami odpisovania. Ak by tieto nízke úrovne verejných investícií ďalej pokračovali, viedlo by to k postupnému zhoršovaniu stavu verejného kapitálu. Graf 1: Hrubé verejné a súkromné investície v EÚ (% HDP) – ľavý graf a čisté verejné investície pre Úniu a iných medzinárodných partnerov (% HDP) – pravý graf







Zdroj: útvary Komisie. Investície sa vymedzujú ako tvorba fixného kapitálu. Zatiaľ čo investície v prvom polroku 2020 poklesli v dôsledku kolapsu hospodárskej činnosti, politická podpora by ich mala zvýšiť nad úroveň pred pandémiou. Vďaka podpore menovej a fiškálnej politiky, spoločnému záväzku zabrániť predčasnému návratu k fiškálnej konsolidácii a podpore investícií z nástroja NextGenerationEU a rozpočtu EÚ súkromné aj verejné investície v roku 2022 podľa všetkého prekročia úroveň pred pandémiou, čo potvrdzuje, že sme na správnej ceste. Na splnenie cieľov dvojakej transformácie do roku 2030 sú však potrebné ďalšie vysokokvalitné investície. Okrem toho krízy posledného desaťročia poukázali na význam toho, aby investície boli sprevádzané reformami. 2.1.Realizácia Európskej zelenej dohody Zelená transformácia je príležitosťou na nasmerovanie Európy na novú cestu udržateľného a inkluzívneho rastu. Je naliehavo potrebné konať a súčasné desaťročie je momentom zlomu. Zelená transformácia takisto pomôže znížiť účty za energiu a závislosť od dovozu fosílnych palív, čím sa zlepší energetická bezpečnosť a bezpečnosť zdrojov Únie. Geopolitická situácia a nedávny vývoj cien energií poukázali na potrebu urýchliť túto zmenu. Tento proces si bude vyžadovať aj transformáciu nášho priemyslu a potravinového systému, obnovu budov, urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu a vytváranie nových pracovných miest a podnikateľských príležitostí v obehovom hospodárstve. Transformácia prinesie aj výzvy. Ak má zelená transformácia uspieť, musí klásť na prvé miesto ľudí a starať sa o tých, ktorí budú najviac postihnutí. Preto Komisia považuje spravodlivosť za stredobod svojich politík v rámci Európskej zelenej dohody vrátane balíka „Fit for 55“. Okrem toho sa v návrhu odporúčania Rady týkajúcom sa zabezpečenia spravodlivého prechodu poskytujú osobitné usmernenia, ktoré majú členským štátom pomôcť vypracovať a realizovať balíky politík v záujme komplexného riešenia aspektov zamestnanosti a sociálnych aspektov spojených s transformáciou. V Európskej zelenej dohode sa stanovuje plán na zabezpečenie udržateľnosti hospodárstva Únie spravodlivým a inkluzívnym spôsobom a riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím. V súlade s Parížskou dohodou sa Únia zaviazala znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. V snahe mobilizovať všetky politiky a zosúladiť súčasné pravidlá s cieľmi Európskej zelenej dohody Komisia navrhla balík „Fit for 55“ na úrovni EÚ, ktorého cieľom je revízia všetkých relevantných politických nástrojov. Komisia takisto identifikovala niekoľko dodatočných opatrení, ktoré sú potrebné na splnenie environmentálnych cieľov Európskej zelenej dohody, vrátane ochrany biodiverzity a ekosystémov, boja proti znečisťovaniu a oddelenia hospodárskeho rastu od využívania zdrojov. Na splnenie cieľov zelenej dohody budeme musieť v nadchádzajúcom desaťročí (2021 – 2030) zvýšiť ročné investície približne o 520 miliárd EUR v porovnaní s predchádzajúcim desaťročím. Takéto investície majú veľký prínos pre spoločnosť a náklady na nečinnosť sú oveľa vyššie. Z týchto dodatočných investícií zodpovedá 390 miliárd EUR ročne dekarbonizácii hospodárstva, a najmä odvetvia energetiky, vrátane investícií súvisiacich s energetikou v sektore budov a dopravy. Dodatočné investície potrebné na splnenie ostatných environmentálnych cieľov zelenej transformácie (nad rámec klímy a energetiky) sa odhadujú na približne 130 miliárd EUR ročne. Budeme tiež musieť investovať do adaptácie na zmenu klímy a kľúčových technológií, ktoré umožnia zelenú transformáciu a budúci rast EÚ, ako sú batérie, solárne panely a vodík, ako aj do zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovnej sily a odbornej prípravy. Toto investičné úsilie takisto pomôže plne využiť potenciál regiónov EÚ a ich rôzne konkurenčné výhody. Toto zvýšenie potreby investícií do energetiky o viac ako 50 % v porovnaní s historickým trendom je spôsobené najmä potrebou dekarbonizovať hospodárstvo a podporí naše úsilie o zaistenie bezpečnosti dodávok. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad odvetví, v ktorých budú tieto investície súvisiace s energetikou potrebné. Na strane dodávok energie budú potrebné investície do novej infraštruktúry, čo sa vzťahuje aj na energiu z obnoviteľných zdrojov, uskladňovanie energie, modernizáciu existujúcich elektrických sietí, prepojenia plynárenských a elektrických sietí a vývoj nových palív, ako sú syntetické palivá. Na strane dopytu po energii budú potrebné investície do priemyselného sektora, sektora bývania, terciárneho sektora a sektora dopravy. Tabuľka 1: Dodatočné ročné investičné potreby na politiky v oblasti klímy a energetiky (v mld. EUR) Ponuka Elektrické siete 31 Elektrárne vrátane kotlov a nových palív 25 Priemyselný sektor 14 Dopyt Sektor bývania 92 Terciárny sektor 54 Sektor dopravy 175 Spolu 392 Zdroj: útvary Komisie, na základe údajov z tabuľky 7 v dokumente SWD(2021) 621 final. Dodatočné ročné investície vypočítané ako rozdiel medzi priemernými celkovými ročnými investíciami v rokoch 2011 – 2020 a priemernými celkovými ročnými investíciami na roky 2021 – 2030 (scenár MIX). Číselné údaje boli zaokrúhlené. Ako už bolo uvedené, na splnenie environmentálnych cieľov Európskej zelenej dohody budú takisto potrebné dodatočné investície vo výške 130 miliárd EUR ročne. Tieto ciele sa týkajú najmä ochrany a obnovy biodiverzity a ekosystémov, prechodu na obehové hospodárstvo, udržateľného využívania a ochrany vodných a morských zdrojov a prevencie a kontroly znečisťovania. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza rozdelenie dodatočných investícií potrebných na každý z týchto cieľov vrátane výskumných a vývojových činností. Tabuľka 2: Dodatočné ročné investičné potreby na environmentálne ciele (v mld. EUR) Ochrana biodiverzity a ekosystémov Biodiverzita, obnova krajiny/prírody 4 Hospodárenie s lesnými zdrojmi 2 Hospodárenie s flórou a faunou 1 Obehové hospodárstvo a efektívne využívanie zdrojov Nakladanie s materiálmi a efektívnosť 10 Nakladanie s odpadom 10 Dodatočný potenciál v troch sektoroch (potraviny, mobilita a zastavané prostredie) 15 Prevencia a kontrola znečisťovania Ochrana ovzdušia a podnebia 40 Znižovanie hladiny hluku a vibrácií 1 Ochrana pred žiarením 5 Ochrana vody a vodné hospodárstvo Hospodárenie s vodami 21 Nakladanie s odpadovými vodami 15 Výskum a vývoj Výskum a vývoj v oblasti hospodárenia so zdrojmi 5 Výskum a vývoj v oblasti životného prostredia 2 Spolu 130 Zdroj: útvary Komisie, na základe údajov z tabuľky 1 v dokumente SWD(2020) 98 final. Číselné údaje boli zaokrúhlené. Požadované celkové úrovne investícií zostanú vysoké aj v období po roku 2030. Je preto dôležité, aby bol zavedený náležitý politický rámec, ktorý bude stimulovať a umožňovať investície s cieľom udržať úroveň investícií potrebných na zelenú transformáciu do roku 2050. Dôsledky zmeny klímy na naše hospodárstvo vrátane priamych fyzických vplyvov a ich dôsledkov v Európe a mimo nej sa zintenzívnia a musíme byť na ne lepšie pripravení. To môže zahŕňať napríklad narušenie pravidelného obchodu a cestovania, ale aj sociálny a geopolitický vývoj, ktorý môže byť vyvolaný klimatickou krízou alebo zelenou transformáciou a ktorý by mohol ovplyvniť naše hospodárstvo. V stratégii pre adaptáciu na zmenu klímy sa načrtávajú opatrenia na posilnenie odolnosti Európy v tejto súvislosti, a to od zvyšovania odolnosti infraštruktúry proti zmene klímy až po obmedzenie účinkov zmeny klímy na ľudské zdravie. Digitálna transformácia prispeje k ekologickým cieľom vďaka synergiám v mnohých oblastiach inteligentného obehového hospodárstva. Zavádzanie inovačných digitálnych riešení môže pomôcť dosiahnuť ciele udržateľnosti v rôznych odvetviach hospodárstva (napr. inteligentné budovy, inteligentné a udržateľné systémy mobility, digitálne pasy výrobkov, presné poľnohospodárstvo). Digitálne technológie môžu okrem toho podporovať aj inovačné dátové riešenia, ktoré môžu prispieť k cieľom Európskej zelenej dohody (napr. dátový priestor pre Európsku zelenú dohodu, iniciatíva Destinácia Zem). Digitálny sektor by mal zároveň podporovať zavádzanie technológií s nižšou environmentálnou stopou a vyššou energetickou a materiálovou efektívnosťou, napríklad podporou technologickej excelentnosti prostredníctvom energeticky účinných polovodičov. 2.2.Využitie príležitostí, ktoré prináša digitálne desaťročie Európy

Pandémia COVID-19 urýchlila digitálnu transformáciu našich spoločností a ešte viac zdôraznila význam digitálnych technológií pre budúci hospodársky rast Európy. Digitalizácia mení spôsob, akým ľudia študujú, pracujú a nadväzujú medzi sebou kontakt. Zároveň umožňuje podnikateľom založiť a rozvíjať svoje podnikanie bez ohľadu na to, kde žijú, otvárať trhy a investície v celej Európe a na celom svete a vytvárať nové pracovné miesta. Musíme zabezpečiť, aby sa všetci mohli aktívne zúčastňovať na tejto transformácii a mať z nej prospech. Spravodlivá digitálna transformácia má potenciál zvýšiť inovácie a produktivitu hospodárstva EÚ a ponúknuť ľuďom a podnikom nové príležitosti. Digitálny kompas navrhnutý Komisiou stanovuje digitálne ambície Únie do roku 2030. Zahŕňajú štyri rozsiahle oblasti: rozvoj digitálneho vzdelávania, zručností a kompetencií, bezpečné a udržateľné digitálne infraštruktúry a infraštruktúry pripojiteľnosti, digitálnu transformáciu podnikov a digitalizáciu verejných služieb a vzdelávacích systémov. Na dosiahnutie týchto cieľov budeme musieť zvýšiť investície do kľúčových digitálnych technológií vrátane kybernetickej bezpečnosti, cloud computingu, umelej inteligencie, dátových priestorov, blockchainu a kvantovej technológie a polovodičov, ako aj do príslušných zručností. Nedávny návrh „Cesta k digitálnemu desaťročiu“ potvrdzuje digitálne ciele do roku 2030 a stanovuje spôsob, ako ich dosiahnuť. Aby bolo možné dosiahnuť digitálnu transformáciu Únie, v odhade z roku 2020 sa predpokladalo, že dodatočné investície by mali predstavovať približne 125 miliárd EUR ročne. V tom sú zahrnuté investície do digitálnej infraštruktúry, digitálnych zručností a pokročilých technológií, ale nezohľadňujú sa iné prvky, ako sú napr. digitálne verejné služby. V tabuľke 3 sa uvádza rozdelenie tejto investičnej medzery do roku 2030 podľa jednotlivých oblastí na základe analýzy v čase vypracovania odhadu. Tabuľka 3: Dodatočné ročné investičné potreby na digitálnu transformáciu (v mld. EUR) Komunikačné siete 42 Digitálne zručnosti 9 Umelá inteligencia 20 Cloud 11 Polovodiče/fotonika 17 Kybernetická bezpečnosť 3 Digitálne zelené technológie 6 HPC, grafén a kvantové technológie 6 Blockchain 3 Spoločné európske dátové priestory 3 Digitálne inovácie/dáta a internet ďalšej generácie 5 Spolu 125 Zdroj: útvary Komisie, na základe údajov z tabuľky 2 v dokumente SWD(2020) 98 final. Číselné údaje boli zaokrúhlené. Zatiaľ čo väčšina investícií do digitálnej transformácie bude pochádzať zo súkromného sektora, bude potrebná aj verejná intervencia s cieľom prilákať súkromné investície a pomôcť napraviť zlyhania trhu. Program politických reforiem na úrovni EÚ sa zameriava na vytvorenie jednotného digitálneho trhu, ktorý chráni základné práva používateľov a ponúka rovnaké podmienky pre podniky a uľahčuje zavádzanie a využívanie digitálnych technológií podnikateľským sektorom, a najmä MSP. To je napríklad cieľom stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ, európskej digitálnej identity, akčného plánu pre európsku demokraciu, nariadenia o vzťahoch medzi platformami a podnikmi a nariadenia o geografickom blokovaní. Komisia okrem toho prijala horizontálne a odvetvové stratégie na podporu vytvorenia jednotného trhu s údajmi. Cieľom nedávno začatého štrukturálneho dialógu o digitálnom vzdelávaní a zručnostiach je zvýšiť záväzky členských štátov a zlepšiť investície, reformy a výsledky v tejto oblasti, ako aj poskytnúť informácie pre budúce opatrenia EÚ. Európa má ambíciu stať sa priekopníkom pri stanovovaní globálnych noriem, ktoré stavajú ľudí do centra digitálnej transformácie. Digitálne technológie a služby, ktoré ľudia využívajú, musia byť v súlade s uplatniteľným právnym rámcom a musia dodržiavať práva a hodnoty, ktoré vyplývajú z podstaty Únie. Únia sa stala priekopníkom v regulácii digitálneho priestoru, napríklad prostredníctvom aktu o digitálnych službách a aktu o digitálnych trhoch, a nedávno aj v oblasti umelej inteligencie, a to návrhom smernice o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy a vyhlásenia o digitálnych právach a zásadách. Tým, že je Európa na čele vývoja, presadzuje aj svoje hodnoty na celom svete. V rovnakom duchu zohráva EÚ ústrednú úlohu pri rokovaniach vedených v rámci Svetovej obchodnej organizácie s cieľom stanoviť multilaterálny medzinárodný rámec pre digitálny obchod. 2.3.Zvyšovanie odolnosti a pripravenosti na krízy Jednotný trh je naším hlavným zdrojom odolnosti, aj keď nedávne udalosti ukázali, že nie je imúnny voči otrasom. Aj keď hospodárstvo počas pandémie preukázalo značnú odolnosť, oživenie viedlo k tomu, že niektoré spoločnosti majú ťažkosti udržať krok s prudkým nárastom dopytu, keďže najprv museli obnoviť svoje dodávateľské reťazce a hľadať vstupné materiály, ako aj dostupný a kvalifikovaný personál. Výsledné cenové tlaky spolu s vysokými cenami energie viedli k vyššej inflácii, než sa očakávalo, čo má negatívny vplyv na kúpnu silu domácností. Väčšina dodávateľských reťazcov sa ukázala ako silná a dokázala sa prispôsobiť bezprecedentnému otrasu v hospodárstve. Niekoľko priemyselných ekosystémov však bolo výrazne postihnutých nedostatkom a prerušením dodávok, čo malo významný vplyv na celkové hospodárstvo. Aktualizovaná priemyselná stratégia pomohla identifikovať oblasti, v ktorých máme strategické závislosti, ktoré je potrebné riešiť. Druhá správa o strategických závislostiach a kapacitách EÚ prehlbuje posudzovanie týkajúce sa surovín strategického významu a chemických látok. Posudzujú sa v nej aj ďalšie oblasti, konkrétne kybernetická bezpečnosť, IT softvér a fotovoltické panely. Potvrdzuje sa v nej pokrok, ktorý sa dosiahol pri riešení strategických závislostí identifikovaných v prvom preskúmaní, a to vďaka medzinárodným partnerstvám, priemyselným spojenectvám, rozsiahlym verejným a súkromným investíciám a vhodným regulačným návrhom. Diverzifikácia a otvorenosť sú kľúčovými zložkami odolného európskeho hospodárstva. Súčasná geopolitická nestabilita a zrýchľujúca sa zmena klímy ukazujú, že členské štáty a regióny, ktoré sú vo veľkej miere závislé od obmedzeného súboru hospodárskych činností alebo poskytovateľov, sú viac vystavené otrasom a ich schopnosť reagovať je obmedzenejšia. Na podporu diverzifikácie a konkurencieschopnosti musí EÚ zostať otvorená obchodu, posilniť multilaterálny obchodný systém a aktívne využívať nástroje obchodnej politiky, ktoré má k dispozícii, vrátane dohôd o voľnom obchode a opatrení na zabezpečenie nenarušeného obchodu. Dôveryhodnosť a záujmy EÚ závisia od jej schopnosti vyjednávať a uzatvárať dohody a účinne ich vykonávať a presadzovať. Podniky musia zároveň diverzifikovať svoje dodávateľské reťazce, aby mohli riadiť riziká týkajúce sa cien surovín, ich kvality a dodávok. Politika hospodárskej súťaže a jej presadzovanie zohrávajú v tejto súvislosti kľúčovú úlohu. Prechod na ekologickejšie, digitálnejšie a odolnejšie hospodárstvo a obchodné modely je v Európe na dobrej ceste. Vznikajú dôležité investičné plány, ktoré môžu podporiť vedúce postavenie európskeho priemyslu v oblasti technológií budúcnosti. Vo výročnej správe o jednotnom trhu za rok 2022 sa hodnotí objem investícií do určitých výrobkov a technológií, ktoré zohrávajú kľúčovú rolu pre väčšinu priemyselných ekosystémov a konkurencieschopnosť priemyslu budúcnosti. Vzťahuje sa na objem investícií do surovín, solárneho fotovoltického priemyslu, batérií, čistého vodíka, zelenej ocele, cementu, chemikálií, cloudových služieb a projektov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Priemyselné aliancie môžu zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii aktérov a investícií v strategických oblastiach, pri identifikovaní regulačných prekážok a podporných faktorov, ako aj pri vytváraní vhodného súboru projektov. Existujúce priemyselné aliancie, ako je znázornené v nasledujúcom grafe, sa ukázali byť nápomocné pri posilňovaní európskych kapacít (napr. batérií). Prinášajú hmatateľné výsledky zosúlaďovaním európskych a vnútroštátnych reformných a investičných priorít a reformných a investičných priorít súkromného sektora. Graf 2: Prehľad priemyselných aliancií Zdroj: útvary Komisie, graf 11 v dokumente SWD(2022) 40 final. Dôležité projekty spoločného európskeho záujmu (IPCEI) môžu pomôcť stimulovať verejné a súkromné investície podporou výskumu, inovácií a prvého priemyselného využitia v celej Únii. Okrem existujúceho dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu týkajúceho sa batérií a prvého dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu týkajúceho sa mikroelektroniky pripravujú členské štáty možné nové dôležité projekty spoločného európskeho záujmu týkajúce sa cloudu, vodíka a ďalších projektov v oblasti mikroelektroniky a konektivity, ako aj zdravia. V oblasti polovodičov obsahuje nedávno navrhnutý európsky akt o čipoch komplexný súbor opatrení na zaistenie bezpečnosti dodávok do EÚ a posilnenie jej odolnosti a pozície technologického lídra. Aby sa dosiahli tieto cele, spolu s členskými štátmi a medzinárodnými partnermi Únie sa vďaka nemu majú zmobilizovať verejné a súkromné investície vo výške viac ako 43 miliárd EUR a stanovia opatrenia, vďaka ktorým bude možná prevencia, príprava a rýchla reakcia na akékoľvek narušenie dodávateľských reťazcov v budúcnosti. V záujme ďalšieho posilnenia technologickej výhody Európy a podpory jej priemyselnej základne budú musieť EÚ a jej členské štáty takisto výrazne zvýšiť investície do európskeho obranného a vesmírneho priemyslu, a to aj do kybernetickej obrany. Invázia na Ukrajinu potvrdzuje, že na to, aby si Únia zachovala schopnosť konať a prevziať zodpovednosť za svoju vlastnú bezpečnosť, musí posilniť svoju odolnosť a rozvíjať strategické kapacity, napríklad v oblasti energetiky, obrany a kybernetickej bezpečnosti. Pokiaľ ide o kybernetickú odolnosť, EÚ musí zlepšiť svoju kolektívnu pripravenosť, koordinovať spoločné situačné povedomie a posilniť svoju kapacitu operačnej pomoci, a to aj prostredníctvom navrhovanej spoločnej kybernetickej jednotky, a spustiť európsku infraštruktúru centier bezpečnostných operácií. Cieľom nedávno prijatých balíkov v oblasti vesmíru a obrany je stanoviť konkrétne opatrenia na podporu ambícií Únie v oblasti vesmírnej a obrannej politiky. Tieto iniciatívy budú podporovať aj synergie medzi civilným a obranným priemyslom s cieľom maximalizovať produkty spin-off a vzájomné obohacovanie.

Na posilnenie našich kapacít v oblasti riadenia rizík a reakcie na núdzové situácie boli mobilizované ďalšie cielené investície. Na tento účel bol vytvorený Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA). Úrad HERA bude nápomocný pri predvídaní potenciálnych zdravotných kríz, a to zhromažďovaním informácií a budovaním potrebných kapacít na reakciu. Ak nastane núdzová situácia, HERA pomôže zabezpečiť výrobu a distribúciu liekov, vakcín a zdravotníckeho vybavenia. Okrem toho Únia prostredníctvom programu EU4Health investuje aj do opatrení, ktoré dopĺňajú opatrenia členských štátov v oblasti prevencie chorôb, podpory zdravia, cezhraničnej spolupráce v oblasti zdravia, odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti a efektívneho využívania zdrojov. Únia investuje aj do rozvoja strategickej rezervy kapacít reakcie rescEU v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany s cieľom zlepšiť našu pripravenosť na budúce rozsiahle krízy vrátane scenárov v oblasti zdravia a scenárov katastrof s cezhraničným účinkom vyvolaných katastrofami spôsobenými zmenou klímy a novými a vznikajúcimi hrozbami. Najnovší vývoj potvrdil význam integrovaného a dobre fungujúceho jednotného trhu s výrobkami, pracovníkmi, službami a kapitálom, ktorý má zásadný význam pre našu odolnosť. Odhaduje sa, že ďalšie zlepšenia jednotného trhu s výrobkami by mohli priniesť rast HDP vo výške 183 až 269 miliárd EUR ročne, zatiaľ čo ďalšia integrácia trhov so službami by mohla viesť k nárastu HDP o 297 miliárd EUR ročne. Tento nárast by sám osebe mohol ďalej zvýšiť hospodárske prínosy jednotného trhu z 8 – 9 % na približne 12 % dodatočného HDP. Na tento účel Komisia aktívne podporuje odstraňovanie existujúcich prekážok a neodôvodnených prekážok, najmä prostredníctvom koordinovanej práce a dialógu s členskými štátmi v kontexte osobitnej skupiny pre presadzovanie jednotného trhu. Komisia takisto pracuje na predchádzaní vzniku nových prekážok, napríklad prostredníctvom existujúcich oznamovacích mechanizmov, a v prípade potreby prijíma opatrenia na presadzovanie pravidiel. V záujme posilnenia odolnosti svojho jednotného trhu musí Európa zvýšiť svoju schopnosť zaistiť bezpečnosť dodávok v prípade núdze. Aby sa zaručila väčšia výmena informácií, koordinácia a solidarita pri prijímaní krízových opatrení členskými štátmi, Komisia pracuje na návrhu nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh. Týmto nástrojom sa zavedie mechanizmus pripravenosti a reakcie na krízy, prostredníctvom ktorého môže Únia riešiť kritický nedostatok výrobkov tak, že urýchli ich dostupnosť (napr. stanovovaním a zdieľaním noriem, zrýchleným posudzovaním zhody) a posilní spoluprácu v oblasti verejného obstarávania. 3.Zabezpečenie spravodlivej a inkluzívnej transformácie hospodárstva Zelená a digitálna hospodárska transformácia môže uspieť len vtedy, ak bude spravodlivá a inkluzívna. Účinky digitalizácie a dekarbonizácie na dobré životné podmienky môžu byť nerovnomerne rozložené. Keďže domácnosti s nižšími a strednými príjmami často vynakladajú väčšiu časť svojho disponibilného príjmu na potraviny a základné služby, ako je bývanie, energia a doprava, budú pravdepodobne viac ovplyvnené, keďže náklady na emisie sú internalizované, čím sa zvyšuje cena určitých hospodárskych činností v porovnaní s inými. Na to, aby sa došlo k prerozdeleniu pracovnej sily v rámci odvetví a medzi odvetviami, budú potrebné reformy a rozsiahle investície do rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností. Podobne digitálna transformácia pravdepodobne vytvorí nové pracovné príležitosti v oblasti pokročilých technológií, zatiaľ čo iné pracovné miesta budú s najväčšou pravdepodobnosťou plne alebo čiastočne automatizované. Nové formy organizácie práce vytvárajú príležitosti aj výzvy pre tvorcov politík, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie širokého prístupu k sociálnej ochrane a vysokokvalitným pracovným podmienkam. S cieľom uľahčiť reštrukturalizáciu a prispôsobenie by sa členské štáty mali riadiť podrobnými prístupmi zameranými na jednotlivé dotknuté regióny a sektory. Tento proces sa môže riadiť prístupom pre komplexné a ucelené balíky politických opatrení stanoveným v odporúčaní Komisie týkajúcom sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti (EASE). Na účinné riešenie budúcich výziev týkajúcich sa sociálnej oblasti a súdržnosti bude potrebná rázna politická reakcia na všetkých úrovniach. Na úrovni EÚ poskytuje Európsky pilier sociálnych práv a súvisiaci akčný plán ucelený rámec opatrení vrátane troch ambicióznych hlavných cieľov EÚ do roku 2030 v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby. Členské štáty a regionálne a miestne samosprávy budú musieť tiež zohrávať svoju úlohu a zapojiť príslušných aktérov v teréne vrátane sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do navrhovania a vykonávania účinných podporných politík a sprievodných opatrení. Z rozpočtu EÚ sa bude naďalej poskytovať podpora na znižovanie regionálnych a sociálnych rozdielov, najmä prostredníctvom politiky súdržnosti. Ako sa zdôrazňuje v Portskom vyhlásení, v našej politickej činnosti sa musíme zameriavať na vzdelávanie a zručnosti. Existujúce systémy sa budú musieť prispôsobiť tak, aby podporovali prechod na novovytvorené pracovné miesta. V oznámení o európskom vzdelávacom priestore sa formuluje spoločná vízia na zlepšenie prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a na vybavenie občanov EÚ správnymi znalosťami a zručnosťami, aby mohli využívať výhody zelenej a digitálnej transformácie. Okrem toho sa v akčnom pláne digitálneho vzdelávania navrhuje súbor iniciatív na podporu rozvoja ekosystému digitálneho vzdelávania s posilnenými digitálnymi kompetenciami na digitálnu transformáciu. Európsky program v oblasti zručností vrátane Paktu o zručnostiach poskytuje komplexný rámec budúcich opatrení a súbor ambicióznych cieľov na nasmerovanie investícií do vzdelávania dospelých v celej EÚ. Zahŕňa najmä návrhy týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy, mikrocertifikátov a individuálnych vzdelávacích účtov. Realizácia iniciatív a splnenie cieľov programu v oblasti zručností si bude vyžadovať ďalšie verejné aj súkromné investície EÚ vo výške približne 48 miliárd EUR ročne. Nástroj NextGenerationEU a rozpočet EÚ poskytujú značné zdroje, ktoré prispievajú k napĺňaniu týchto potrieb. Na zmiernenie distribučného vplyvu dvojakej transformácie budú potrebné sprievodné opatrenia. Tieto opatrenia budú musieť byť starostlivo navrhnuté tak, aby poskytovali správne stimuly a podporovali prechod na klimatickú neutralitu. Na úrovni EÚ sú k dispozícii finančné prostriedky na podporné politiky z politiky súdržnosti, Mechanizmu spravodlivej transformácie, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a v budúcnosti z navrhovaného Sociálneho-klimatického fondu spojeného so zavedením obchodovania s emisiami v budovách a cestnej doprave. Zabezpečením vyváženého územného rozvoja a vytváraním kvalitných pracovných príležitostí pre všetkých pri súčasnom prijímaní opatrení na zmiernenie negatívneho vplyvu na najzraniteľnejšie osoby vrátane tých, ktorým hrozí energetická chudoba, a posilnením prístupu k sociálnej ochrane môže hospodárska transformácia pomôcť riešiť už existujúce sociálno-ekonomické nerovnosti, zlepšiť zdravie a podporiť rovnosť. Spravodlivosť dvojakej transformácie si bude vyžadovať aj opatrenia na podporu primeraných pracovných podmienok, a to aj pokiaľ ide o minimálnu mzdu. 4.Mobilizácia koordinovaných opatrení na všetkých úrovniach Na zvládnutie takejto rozsiahlej transformácie európskeho hospodárstva musí existovať podporný politický rámec, ktorý bude podporovať inovácie a zabezpečovať prispôsobovanie sa zmenám. Riešenie výziev vo svete po pandémii si bude vyžadovať inovačné produkty a služby, ako aj nové obchodné modely a dobre pripravenú a prispôsobivú pracovnú silu. Investície potrebné na dokončenie dvojakej transformácie a zvýšenie odolnosti budú musieť pochádzať najmä zo súkromného sektora. Preto treba v plnej miere využiť podnikateľské príležitosti, ktoré ponúka jednotný trh, zakladať a rozširovať podniky a čo najlepšie využiť potenciál únie kapitálových trhov na zlepšenie efektívnosti prideľovania finančných prostriedkov v rámci Únie. Členské štáty zohrávajú kľúčovú úlohu pri odstraňovaní prekážok spojených s transpozíciou, vykonávaním a uplatňovaním právnych predpisov EÚ, zdĺhavými a zložitými administratívnymi postupmi, regulačnou neistotou, fragmentáciou, zložitými daňovými systémami a slabým podnikateľským prostredím. Okrem toho prierezové politiky, ako je zdaňovanie, obchod a politika hospodárskej súťaže, takisto podporujú priaznivé podnikateľské prostredie Únie a pomáhajú prilákať investície. Na mobilizáciu toku súkromných finančných prostriedkov potrebných na podporu dvojakej transformácie je potrebná silná a efektívna únia kapitálových trhov a banková únia. Rozsah investícií potrebných na obnovu a dvojakú transformáciu môže zabezpečiť len silný a konkurencieschopný bankový sektor a dobre fungujúce, hlboké a integrované kapitálové trhy. Podporujú dvojakú transformáciu tým, že spoločnosti, vrátane MSP, zviditeľňujú pre investorov, podporujú prístup na verejné trhy a podnecujú dlhodobejšie a kapitálové financovanie, a to aj prostredníctvom Programu InvestEU. Prístup k financovaniu pre spoločnosti vo všeobecnosti, a najmä pre MSP, možno zlepšiť dobudovaním bankovej únie a rozvojom kapitálových trhov s cieľom diverzifikovať zdroje financovania, ako aj odstránením prekážok brániacich cezhraničnému poskytovaniu finančných služieb. Aby bolo možné využívať výhody integrovaných kapitálových trhov, je dôležité dobudovať úniu kapitálových trhov rýchlym prijatím a vykonávaním opatrení, ktoré Komisia predložila minulý rok, a pripravovaných návrhov, ktoré sa majú predložiť tento rok. Komisia má predovšetkým v úmysle predložiť návrhy na zníženie byrokracie pre spoločnosti, ktoré chcú získavať finančné prostriedky na verejných trhoch EÚ, a na harmonizáciu určitých aspektov rámcov a postupov pre platobnú neschopnosť. Rámec udržateľného financovania zvýši súkromné investície do udržateľných hospodárskych činností, podnikov a projektov. V novej stratégii udržateľného financovania sa uvádza súbor opatrení na zabezpečenie toho, aby finančný systém plne podporoval prechod na udržateľnosť. Vo veľkej miere sa opiera o taxonómiu EÚ, ktorá poskytuje spoločnostiam, investorom a tvorcom politík kritériá, na základe ktorých môžu posúdiť, ktoré hospodárske činnosti vrátane prechodných činností významne prispievajú k plneniu cieľov v oblasti klímy a životného prostredia. Zahŕňa aj opatrenia na podporu transparentnosti udržateľných investícií, posilnenie postavenia retailových investorov a MSP a lepšie začlenenie rizík ohrozujúcich udržateľnosť do finančného systému. Okrem toho Európska centrálna banka na základe preskúmania svojej stratégie schválila ambiciózny plán, ako začleniť hľadiská súvisiace so zmenou klímy do svojej činnosti. Navyše Komisia na financovanie udržateľných projektov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vydáva zelené dlhopisy v rámci nástroja NextGenerationEU, čím ďalej posilňuje trh s udržateľným financovaním. Aj keď súkromné finančné prostriedky budú predstavovať hlavný podiel investícií, v určitých prípadoch môže byť potrebná verejná intervencia na vytvorenie správnych stimulov a odstránenie prekážok inovácie. Stanovovanie cien uhlíka prostredníctvom systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) a environmentálne zdaňovanie sú nevyhnutné na vysielanie správnych cenových signálov pre domácnosti a podniky. Regulačnými opatreniami sa tiež môžu vytvoriť rovnaké podmienky (napr. návrh nariadenia o batériách). Normy môžu posilniť transparentnosť a znížiť trhové riziká, zatiaľ čo politika duševného vlastníctva chráni inovácie a podporuje investície. Verejné investície môžu byť katalyzátorom súkromných investícií. Môže sa to dosiahnuť najmä zlepšením prístupu MSP k financovaniu a rizikovému kapitálu, usmerňovaním a prilákaním súkromných investícií, znižovaním rizík inovačných projektov, prekonávaním zlyhaní trhu a podporovaním užších väzieb medzi výskumnými inštitúciami a podnikmi. Napríklad pri výrobe mikroprocesorov existujú veľké prekážky vstupu na trh a značné fixné náklady. To môže odôvodniť poskytnutie verejnej podpory v kritických oblastiach, na ktoré sa vzťahujú silné záruky. Verejná podpora však musí byť dobre zacielená na projekty s jasnou pridanou hodnotou, aby sa zabránilo vytláčaniu súkromných investícií a aby sa zachovali zdravé verejné financie. V tejto súvislosti, ako aj pri udržiavaní rovnakých podmienok a podpore podnikov pri inováciách a raste zohráva kľúčovú úlohu politika EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. Zachovanie hospodárskej súťaže prispieva k odolnosti a konkurencieschopnosti našich spoločností na globálnych trhoch. Počas pandémie poskytol dočasný rámec štátnej pomoci členským štátom potrebnú flexibilitu na podporu hospodárstva v týchto ťažkých časoch. Nové usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia sa zameriavajú na podporu členských štátov pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody. Komisia okrem toho vykonáva bezprecedentné preskúmanie pravidiel hospodárskej súťaže s cieľom zabezpečiť, aby boli vhodné na daný účel. V tejto súvislosti aktualizovala usmernenia o verejnom financovaní dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu. V záujme stimulovania inovácií a podstupovania rizika sa v revidovaných usmerneniach o rizikovom financovaní objasnili pravidlá, na základe ktorých môžu členské štáty podporovať prístup k financovaniu pre startupy, MSP a spoločnosti so strednou kapitalizáciou. Verejné investície musia ísť ruka v ruke s potrebou zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Je to obzvlášť dôležité vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnosť dlhovej služby prostredníctvom postupných a kvalitných fiškálnych úprav a hospodárskeho rastu. Podpora investícií a reforiem by mala byť neoddeliteľnou súčasťou dôveryhodnej strednodobej fiškálnej stratégie, ktorá zabezpečuje fiškálnu udržateľnosť. V tejto súvislosti bude dôležité posilniť súdržnosť medzi fiškálnymi, investičnými a reformnými politikami v členských štátoch a na úrovni EÚ. O týchto otázkach sa diskutuje v rámci prebiehajúceho preskúmania európskej správy hospodárskych záležitostí.