ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

preto iniciuje, aby Európska komisia pozorne sledovala, analyzovala a podporovala nové trendy v kontexte európskych hlavných miest kultúry. Osobitnú pozornosť by pritom mala venovať: — intenzívnym a efektívnym kooperačným vzťahom medzi hlavnými mestami kultúry rokov 2007 až 2011, — spolupráci hlavných miest kultúry Ruhr 2010, Pécs 2010 a Istanbul 2010, a to vzhľadom na inovatívny potenciál trvalo udržateľného rozvoja miest s dôrazom na kultúrne aspekty ako aj vzhľadom na osobitné šance pre dialóg s islamom, — projektu „Cultural Cities Net 2010,“ do ktorého sa zapojilo vyše 20 miest z Maďarska, Nemecka a Turecka s cieľom spolupracovať pri vypracovaní vlastných cieľov v oblasti európskej kultúry, pripravovať spolu s európskymi hlavnými mestami kultúry rok 2010 a predstavovať svoje projekty na mnohých miestach súčasne;
23.

Bolo by vhodné dosiahnuť koordináciu na celoeurópskej úrovni pre posudzovanie aplikácií GNSS nielen z hľadiska bezpečnosti, ale aj z hľadiska vzájomnej kompatibility a previazanosti. Za nešťastné riešenie považujeme vznik vzájomne nekompatibilných aplikácií na národnej, prípadne regionálnej úrovni, ako je to v súčasnosti napr. pri národných systémoch výberu mýta. Ďalej by bolo vhodné iniciovať vypracovanie jednotného rámca, ktorý by definoval jednotný prístup pri zavádzaní opatrení slúžiacich na dosiahnutie bezchybnej lokalizačnej funkcie systému GALILEO (s predpokladanou úrovňou integrity bezpečnosti podľa príslušných štandardov), a to s prihliadnutím na pôsobenie možných miestnych vplyvov a na rôzne požiadavky na presnosť lokalizácie. Je potrebné čo najskôr určiť zodpovednosť za činnosti v oblasti „verejne regulovaných služieb“ na európskej a národnej úrovni tak, aby tento proces prebiehal v členských štátoch koordinovane a na porovnateľnej úrovni.
27.

zdôrazňuje, že členské štáty by mali presne určiť, akým spôsobom sa majú informácie získavať a spracúvať, kto má byť za túto činnosť zodpovedný a akým spôsobom by sa malo postupovať. Tieto pravidlá často nie sú obsiahnuté v právnych predpisoch, ale bez teoretického a praktického základu, ktorý by bol zrozumiteľný pre všetkých, nemožno očakávať žiadne pozitívne výsledky;
5.

poukazuje na to, že pri plnení európskych cieľov zohráva rozhodujúcu úlohu uvedomelo konajúci spotrebiteľ. Spotrebitelia preto musia byť stredobodom pozornosti pri všetkých úvahách. Treba poukázať na to, že každé zvýšenie cien energií osobitne tvrdo postihuje sociálne najslabšie vrstvy obyvateľstva. Pomoc z verejných zdrojov by preto v zmysle trvalej udržateľnosti a zosúladenej klimatickej politiky mala byť aj investíciou do opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti a zlepšenie informovanosti a nielen čisto finančnou pomocou;
39.

poznamenáva, že regionálne a miestne orgány už prispievajú k európskej klimatickej politike viacerými spôsobmi, napríklad tým, že: a. informujú verejnosť, napríklad v školách, o potrebe konať, aby sa tak zabránilo ďalším klimatickým zmenám; b. problematiku klímy a energie zohľadňujú ako dôležitý faktor územného plánovania; c. podporujú investície do infraštruktúr pre biomasu a čerpacích staníc s biopalivami; d. stimulujú investovanie do tepelných infraštruktúr, ktoré dávajú do súladu ponuku tepla (zvyškové teplo, geotermálne teplo, uskladňovanie chladu a tepla v pôde) s príslušným dopytom; e. posilňujú zmenu spôsobu dopravy napríklad prostredníctvom územnej politiky; f. podporujú regionálnu verejnú dopravu napríklad spojenia ľahkej koľajovej dopravy; g. intenzívne projektujú a budujú chodníky pre peších a ďalšie dopravné cesty pre nemotorové vozidlá; h. podporujú čisté technológie vo verejnej doprave prostredníctvom ekologického verejného obstarávania; i. zjednodušujú postupy udeľovania povolení pri projektoch v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; j. zlepšujú dohľad nad energetickou účinnosťou vytváraním znaleckých stredísk; k. vytvárajú medzinárodné partnerstvá na rozšírenie medzinárodnej koalície proti klimatickým zmenám a na transfer energeticky úsporných technológií do menej rozvinutých krajín; l. podporujú výskum a vývoj technológií vytvorením regionálnych „energetických parkov“; m. spájajú ciele v oblasti energetickej účinnosti alebo obnoviteľných zdrojov energie s regionálnymi cieľmi, napríklad v oblasti zamestnanosti, inovácií a sociálnej politiky; n. stanovujú ambiciózne ciele, napríklad akčné plány na miestne alebo regionálne zníženie emisií a „klimaticky neutrálne oblasti“ alebo „klimaticky neutrálna verejná doprava a klimaticky neutrálne budovy“; o. využívajú verejné súťaže ako nástroj na zníženie spotreby energie a na zvyšovanie energetickej účinnosti tovarov a služieb; p. podporujú spracovanie organických látok a surovín na regionálnej a miestnej úrovni, pretože zníženie prepravy prispeje k zlepšeniu bilancie CO2;
23.

víta aktivity EÚ zamerané na posilnenie týchto opatrení prostredníctvom vhodných programov podpory resp. usmernení pre poskytovanie pomoci, ktoré by boli súčasťou týchto programov, napr. v rámci 7. rámcového programu EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti. Zodpovedajúce programy by mali byť ďalej cielene rozvíjané so zameraním na silnejšiu spoluprácu uvedených inštitúcií a aktérov na dosiahnutie potrebného minimálneho množstva a na vytvorenie špičkových, medzinárodne vnímaných zoskupení;
24.

pripomína, že pokiaľ ide o krajiny Severnej Afriky, bude sa usilovať o ďalší pokrok a podporovať a rozvíjať bilaterálne protokoly na regionálnej úrovni v rámci európskej susedskej politiky (ESP) a širšej susedskej politiky pre najvzdialenejšie regióny, ktorá berie do úvahy problematiku migrácie, zatiaľ čo bude tiež potrebné pokračovať v práci v kontexte EUROMED, ako aj ďalej podporovať bilaterálnu spoluprácu so stredomorskými partnermi a zapojiť miestne a regionálne orgány do tohto rámca;
1.8

potvrdzuje, že treba klásť dôraz na začlenenie environmentálnych kritérií do verejného obstarávania technológií, najmä v oblasti odpadového hospodárstva, energetiky, dopravy, dodávok vody a kanalizačných sietí, ciest a ďalšej infraštruktúry, a podporovať verejné obstarávanie, ktoré rešpektuje životné prostredie, ako aj na to, aby sa na celé územie a na verejné orgány rozšíril systém environmentálneho riadenia a auditov (EMAS), ktorý by sa mal zdokonaliť a prispôsobiť problémom a požiadavkám trvalo udržateľného rozvoja tým, že by sa zohľadnil hospodársky, ekologický a sociálny rozmer; v tejto súvislosti by bolo ďalej potrebné zvážiť možnosť zohľadnenia výhod pre životné prostredie, ktoré majú lokálne poskytované služby a lokálne vyrábaný tovar;
—

potvrdzuje, že súčasne s rozvojom vonkajšieho rozmeru politiky a európskych nástrojov na riadenie migrácie treba posilniť aj územný rozmer, a to zapojením miestnych a regionálnych orgánov do formovania globálneho postoja voči migrácii. V tomto zmysle by bolo potrebné zabezpečiť, aby Európska komisia podporovala proaktívnejšie zapojenie Výboru regiónov do prípravnej fázy krokov na úrovni Spoločenstva,
8.

vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadňovala požiadavky komunikačnej politiky pri vypracúvaní všetkých opatrení európskej politiky, a hlavne v tých oblastiach politiky, ktoré majú priamy vplyv na územia, a to najmä v rámci štrukturálnych fondov; a nazdáva sa, že do revidovaného rozpočtu EÚ by sa mala zahrnúť kapitola o komunikácii s občanmi;
49.

uvádza, že druhá skupina ekonomických a finančných stimulov by vyžadovala, aby sa do verejných konaní vypísaných Komisiou začlenilo kritérium vyššej efektívnosti pri vyhodnocovaní predkladaných projektov, ktoré zahŕňajú vytvorenie EZÚS a tiež predpoklad trvalej udržateľnosti po ukončení projektu. Takto by sa mohla podporiť inštitucionalizácia strednodobej a dlhodobej kultúry spolupráce, ktorá by popri zdrojoch z rozpočtu Spoločenstva hľadala nové spôsoby financovania;
5.

Aktívna integrácia (druhý pilier) je najdôležitejším prvkom aktívneho začlenenia. Aktívne začlenenie sa opiera o princíp „najskôr práca“: každý občan bez práce by mal byť integrovaný do trhu práce alebo sa vzdelávať. Prvý (primeraná a dostatočná finančná podpora) a tretí pilier (kvalitné sociálne služby) predstavujú podporné zložky. Štvrtý pilier (sociálna spoluúčasť) je poslednou súčasťou politiky aktívneho začlenenia. Občania, ktorí nemôžu pracovať, by mala byť poskytovaná finančná podpora a iné prostriedky na začlenenie do spoločnosti. Súhlasíme s Komisiou, že tieto piliere tvoria integrovaný a ucelený prístup. Všetky orgány by sa preto mali usilovať o rovnováhu medzi sociálnym zabezpečením, sociálnymi službami, obecnými službami a dosiahnutie finančnej a inej ako finančnej atraktívnosti práce.
10.

podotýka, že je potrebné podporovať iniciatívy a úsilie zamerané na spoluprácu (obzvlášť v rámci projektu 2008 – roku dialógu medzi kultúrami) a výmenu skúseností ako aj osvedčených postupov (vrátane najlepších skúseností nadobudnutých pri uplatňovaní zásad Európskej charty miestnej samosprávy) medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami členských štátov a kandidátskych krajín prostredníctvom predvstupových programov a politík. Mal by v tomto smere zohrávať hlavnú úlohu pri podpore vzdelávacích seminárov zameraných na výmenu osvedčených postupov a skúseností získaných regionálnymi a miestnymi orgánmi v EÚ. Pri tejto podpore by sa malo vychádzať predovšetkým zo skúseností nových členských krajín, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a v roku 2007, a to hlavne preto, že viaceré z nich susedia s tromi novými kandidátskymi krajinami;
—

je zástancom koherentného plánovania v členských štátoch a regiónoch, na základe ktorého by prostriedky z fondov Spoločenstva boli investované do infraštruktúr, ktoré by mali za cieľ zabezpečenie zachovania vody, ochrany mokradí, obnovy lesných plôch, úspory a energetickej účinnosti, prerozdeľovania vody medzi jednotlivými použitiami, a tiež zmiernenie situácií spôsobených veľkým suchom alebo nedostatkom vody prostredníctvom dodatočného presunu dodávok vody (presmerovania, nádrže, odsoľovanie) v súlade s bodom 32 a nasledujúcimi;
—

pripomína však, že stratégia Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny, ktorú vytýčila Komisia vo svojom oznámení z mája 2004, sa zakladala na globálnom a jednotnom prístupe, ktorý sa zameriaval na to, aby sa do všetkých politík Spoločenstva zakomponovali tri hlavné ciele tejto stratégie: zlepšenie vnútornej i vonkajšej prístupnosti, posilnenie konkurencieschopnosti domáceho hospodárstva a regionálne začlenenie do okolitého geografického prostredia;
4.

odporúča v každom členskom štáte vytvoriť sieť miestnych orgánov, ktorá by prijímala opatrenia v oblasti sociálnej súdržnosti, a tým by vedome integrovala utečencov do projektov na miestnej úrovni, ktorých realizáciu by podporovali samotné miestne orgány. V krajinách, kde takáto sieť služieb už bola vyskúšaná v rámci činnosti teritoriálnych komisií, sa skrátili lehoty posudzovania žiadosti o azyl a zlepšili sa životné podmienky žiadateľov o azyl, pretože sa podporila ich integrácia do miestnych spoločenstiev prijímajúcich krajín, čo prinieslo aj značné výhody v oblasti bezpečnosti a kvality života;
49.

režimy vyberania mýta za vstup do mesta by mohli byť v právomoci mestských orgánov. Pre EÚ by bolo užitočné podporovať rozvoj modelov osvedčených postupov a vziať si z týchto už zavedených schém ponaučenie. Prospešný by bol všeobecný rámec a/alebo usmernenie. Štandardizácia by bola žiaduca, ale je ťažké ju dosiahnuť. Miestne a regionálne orgány musia mať k dispozícii účinné nástroje, aby mohli riešiť problémy v oblasti dopravného preťaženia a životného prostredia. Poplatky za dopravné preťaženie môžu byť veľmi účinným nástrojom. Preto musia mať miestne a regionálne orgány možnosť sami rozhodovať o zavedení poplatkov za dopravné preťaženie a o tom, ako tieto príjmy použijú. V mnohých členských štátoch to však nie je možné, pretože o takýchto otázkach sa rozhoduje na štátnej úrovni. Bolo by prospešné, keby EÚ podporovala vypracovanie modelov osvedčených postupov a učenie z existujúcich systémov. Podľa názoru Výboru regiónov Komisia môže prostredníctvom objasňovania a zvyšovania povedomia veľkou mierou prispieť k tomu, aby miestne a regionálne orgány mohli ľahšie zaviesť poplatky za dopravné preťaženie;
4.

víta zjavné zlepšenie vo všeobecnom hospodárskom raste, celkovej makroekonomickej stabilite a zvýšenej životnej úrovni v budúcich kandidátskych krajinách, je však toho názoru, že by bolo potrebné vyvinúť viac úsilia na posilnenie právneho štátu a modernizáciu sociálnych štruktúr. Takéto zlepšenia v makroekonomickej oblasti by mali byť zamerané na zvyšovanie kvality života občanov týchto krajín. Žiada najmä o posilnenie právneho štátu – hlavne prostredníctvom súdnych reforiem, pričom boj proti korupcii a organizovanému zločinu, vrátane obchodovania s ľuďmi, by mali patriť medzi hlavné priority vo všetkých budúcich kandidátskych krajinách;
28.

zastáva názor, že Komisia sa nezaoberá dostatočne zamestnanosťou znevýhodnených mladých ľudí. Popri preventívnych opatreniach, ktoré sa týkajú predovšetkým vzdelávania mladých ľudí zameraného na trh práce, sú pre integráciu mladých do trhu práce, a to najmä znevýhodnených mladých ľudí, potrebné intenzívne – aj sociálne – podporné opatrenia, vypracované individuálne, na mieru. Pritom je dôležité – ako sa uvádza v európskej stratégii pre zamestnanosť – osloviť všetkých mladých ľudí bez výnimky a integrovať ich počas čo najkratšieho obdobia do pracovného procesu. Pre tento účel môžu byť potrebné záchytné siete pre znevýhodnených mladých ľudí hľadajúcich zamestnanie a realizácia programov kvalifikácie a zamestnávania, zameraných na mladých ľudí a financovaných z verejných zdrojov (7);
23.

je presvedčený, že Lisabonská stratégia sa zaoberá kvalitou aj kvantitou pracovných miest a že práca by mala prinášať viac ako sociálne dávky. EÚ a členské štáty by preto mali podporovať „kvalitné“ pracovné miesta prostredníctvom podpory vytvárania trvalo udržateľných trhov práce, ktoré zapájajú ľudí, a mali by sa zamerať na problematiku chudoby zamestnaných osôb a diskrimináciu a takisto by mali podporovať účinné aktívne politiky trhu práce zamerané proti nezamestnanosti. Práca je najlepšou ochranou proti sociálnemu vylúčeniu – nezamestnanosť resp. neaktivita môže viesť k rozdeleniu spoločnosti;
15.

podporuje dôraz výboru CREST na potrebu rozvíjať stratégie v oblasti výskumu, technologického rozvoja a inovácií a posilňovať regionálne riadenie výskumu a inovácií. Dôležitou súčasťou je vývoj špecifickej stratégie na spoločné využitie 7. RP a ŠF na vývoj stratégie v oblasti výskumu a inovácie. Už v počiatočných fázach plánovania je potrebné zobrať do úvahy potrebu koordinovanej podpory – to je možné dosiahnuť postupom zdola nahor pri výbere strategických cieľov v oblasti výskumu a inovácií v operačných programoch. To je možné podporiť napr. zahrnutím finančnej rezervy do operačných programov, ako je to v prípade niektorých regiónov EÚ;
4.

zastáva názor, že SPP by mala pomocou svojho druhého upraveného piliera viesť k rozvoju vidieka zameranému na nové podmienky výkonu poľnohospodárskej profesie, no zároveň aj ku globálnejšiemu rozvoju vidieka vo všetkých vidieckych oblastiach Únie, najmä v tých najzraniteľnejších ako sú znevýhodnené prírodné oblasti (horské oblasti, ostrovy či najodľahlejšie regióny), ktoré by sa mali začleniť do väčších zemepisných celkov Únie, ako napr. do škandinávskej či stredomorskej oblasti;
25.

zdôrazňuje, že v sociálnej oblasti – aj s cieľom prekonať rozdiely v sociálno-hospodárskej situácii obyvateľstva – by sa opatrenia v oblasti propagácie zdravého stravovania mali zamerať nielen na jednotlivcov, ale mali by byť zároveň doplnením „štrukturálnych“ opatrení, ktoré by zapojili všetkých nasledujúcich zainteresovaných: iniciatívy v oblasti osvety by mali byť súčasťou opatrení zameraných na zaručenie lepšej dostupnosti zdravých potravín;
7.

Zdôrazňuje, že mestá a regióny by v rámci svojich možností mali prispieť k podpore výskumu v oblasti biologických vied a biotechnológie, rozvoju trhu pre ich aplikácie a rozvoju znalostného biohospodárstva. Vyzýva mestá a regióny, aby tiež prispeli k informovaniu užívateľov o právnych základoch a správnych postupoch v oblasti biotechnológie. Európska komisia by mala spolupracovať pri zlepšovaní koordinácie výskumu nielen s členskými štátmi, ale mala by vytvárať aj regionálne platformy, príp. regionálne celky priamo zapojiť do svojej práce.
50.

oceňuje návrh Európskej komisie, že táto iniciatíva by mala byť pripravovaná miestne v tomto regióne, s partnermi preberajúcimi spoločnú zodpovednosť za jej implementáciu; obhajuje zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do tohto procesu vzhľadom na to, že to uľahčí nepretržitý rozvoj kontaktov medzi mestami a obcami v oblasti Čierneho mora, univerzitami, kultúrnymi pracovníkmi a organizáciami občianskej spoločnosti vrátane spotrebiteľských organizácií.
10.

by na tomto základe však privítal, keby Komisia pomohla športu v členských štátoch prostredníctvom podporných, koordinačných a doplňujúcich opatrení a posilnila jeho spoločenské, výchovné, zdravotné a kultúrne hodnoty, pričom by nemala zasahovať do autonómie a právomocí členských štátov a športových organizácií;
6.

pozitívne hodnotí návrh, aby sa vzdelávanie dospelých začleňovalo do rámca celoživotného vzdelávania, a to tak, aby politiky plánované v tejto oblasti boli v súlade so stratégiami pre celoživotné vzdelávanie;
23.

upozorňuje na to, že podpora tvorivosti a inovácie je súčasťou mnohých regionálnych a miestnych koncepcií rozvoja. Pri realizácii európskeho roka tvorivosti a inovácie je nutné zabrániť dojmu, že tieto zdroje sa musia objaviť výlučné prostredníctvom iniciatív Komisie. Práve v tomto roku by sa mali zdôrazniť úspešné postupy v mestách, regiónoch a členských štátoch a malo by sa podporovať šírenie príkladov osvedčených postupov. Pri všetkých iniciatívach Komisie by sa mala dodržiavať zásada subsidiarity;
43.

Zdôrazňuje, že územné samosprávy je potrebné zapojiť nielen do fázy realizácie ale tiež do fázy vytvárania stratégie. Umožnilo by to posilniť vzťahy a komunikáciu medzi zainteresovanými subjektmi a zvýšiť efektivitu programov.
45.

podporuje však skôr posilnenie Európskej skupiny regulátorov pre elektrickú energiu (ERGEG) ako jej nahradenie novou agentúrou. Radšej ako zriadiť novú štruktúru, ktorá by si vyžadovala nové náklady a predstavovala by administratívne zaťaženie, by bolo možné pokračovať na súčasných základoch s posilnenou ERGEG, ktorá by mala právomoc rozhodovať o cezhraničných problémoch a tiež by mohla byť poverená úlohami, ktoré by mali byť zverené navrhovanej agentúre. V prípade, že by sa hospodárska súťaž dostatočne nezvýšila, bolo by zriadenie samostatnej agentúry odôvodnené.
10.

poukazuje na to, že stratégia sa nezaoberá otázkou farmaceutických výrobkov, hoci na pacientov a verejnosť má ďalekosiahly dosah, keď sú predpisy v tejto oblasti chápané iba ako jeden z aspektov hospodárskej politiky a nie v súvislosti so zdravím; odporúča preto podrobnejšie preskúmať otázku farmaceutických výrobkov. Východiskovým bodom tohto skúmania by mala byť skutočnosť, že v mnohých členských krajinách EÚ je táto oblasť zaradená do zdravotníctva a systému zdravotného poistenia;
50.

Navrhuje teda, aby sa plánovacie obdobie viacročného finančného rámca predĺžilo na 10 rokov, pričom prostriedky by sa nemuseli okamžite prerozdeľovať vo všetkých oblastiach. Jednou z možností, ktorou by sa dosiahlo aj prispôsobenie sa funkčným obdobiam v európskych inštitúciách, by bolo rozdeliť celé obdobie na dve časti: prostriedky by sa v plnej výške pridelili na prvých 5 rokov a následne by sa v rámci hodnotenia po piatich rokoch prerozdelili prostriedky z rezerv, ktoré by mohli tvoriť napr. 25 % a pokryli by výdavky na nové iniciatívy alebo na posilnenie politík, ktoré to budú najviac potrebovať.
32.

navrhuje urýchliť rozhodovací proces v otázkach týkajúcich sa morí dialógom s miestnymi a regionálnymi orgánmi. Výbor regiónov poukazuje na to, že aj členské štáty musia byť, rovnako ako miestne a regionálne orgány, zapojené do vypracovávania implementačnej stratégie. Ciele tejto stratégie by mali byť stanovené v spolupráci s nimi, čím by sa potvrdilo, že všetky činnosti podporujú integráciu nad rámec jednotlivých oblastí. Rovnakým spôsobom by sa mali stanoviť aj úlohy a riešiť otázky finančných zdrojov;
14. V rámci tohto odporúčania by cezhraničné dobrovoľnícke činnosti mali byť vymedzené ako dobrovoľné pôsobenie, pri ktorom sa mladý dobrovoľník zapája do neziskovej a neplatenej činnosti v prospech širokej verejnosti za hranicami krajiny, v ktorej má trvalý pobyt. Pre takúto činnosť je typické, že je prístupná pre všetkých, zapájajú sa do nej mladí ľudia do 30 rokov, ktorí ju vykonávajú z vlastnej slobodnej vôle, počas obmedzeného obdobia, má jasné ciele, štruktúru a rámec a účastníkom za ňu neprislúcha žiadna odmena s výnimkou vreckového a úhrady výdavkov.

14. V rámci tohto odporúčania by cezhraničné dobrovoľnícke činnosti mali byť vymedzené ako dobrovoľné pôsobenie, pri ktorom sa mladý dobrovoľník zapája do neziskovej a neplatenej činnosti v prospech širokej verejnosti za hranicami krajiny, v ktorej má trvalý pobyt. Pre takúto činnosť je typické, že je prístupná pre všetkých, zapájajú sa do nej mladí ľudia do 30 rokov, ktorí ju vykonávajú na dobrovoľnom základe z vlastnej slobodnej vôle, počas obmedzeného obdobia, má jasné ciele, štruktúru a rámec a nie je finančne odmeňovaná účastníkom za ňu neprislúcha žiadna odmena s výnimkou vreckového a úhrady výdavkov.
30.

Navrhuje, aby riadiace orgány nadviazali spoluprácu so štatistickými úradmi, ktorej výsledkom by bolo vypracovanie nových štatistických nástrojov pre regionálnu úroveň na primerané a cielené zhodnotenie vplyvu politiky súdržnosti. To by umožnilo lepšie stanoviť ukazovatele rozvoja resp. ešte vylepšiť kritériá oprávnenosti.
32.

poukazuje na to, že v rámci budúcej prisťahovaleckej politiky EÚ by sa mal zohľadniť veľký význam podpory dialógu a spolupráce s krajinami pôvodu a tranzitu a mali by sa pritom využiť nástroje európskej susedskej politiky a Únia pre Stredozemie a zrealizovať účinná rozvojová spolupráca, a že pri podpore tejto spolupráce zohrávajú dôležitú úlohu regionálne a miestne orgány. To sa vzťahuje najmä na tie orgány, ktoré môžu fungovať ako kooperačné platformy pre spoluprácu so susediacimi tretími štátmi,
25.

odporúča vytvoriť podmienky na integráciu rodín prisťahovalcov do miestnych rodín a komunít prostredníctvom integrovaných programov, na ktorých by sa aktívne zúčastňovali prisťahovalci a ktoré by sa týkali novej definície zastavaného prostredia a územného plánovania, poskytovania služieb, zlepšenia kvality prostredia a boja proti sociálnemu vylúčeniu. Poukazuje na nevyhnutnosť zrealizovať ďalší výskum, ktorý by zhrnul skúsenosti v oblasti zabezpečenia bývania pre prisťahovalcov vo všetkých členských štátoch za niekoľko posledných rokov. Mimoriadna pozornosť by sa pritom venovala skúsenostiam pri uskutočňovaní programov na zlepšenie života v štvrtiach s vysokým podielom prisťahovalcov;
11.

Vyzýva vlády 27 členských krajín EÚ, aby účinnejšie zapájali regionálne a miestne orgány svojich krajín do uplatňovania Lisabonskej stratégie od začiatku až po jej záverečnú fázu. To možno uskutočniť tak, že sa — pod vedením koordinátorov realizácie Lisabonskej stratégie v jednotlivých štátoch („Mr. Lisbon“) usporiada „audit krajiny“ na národnej úrovni v spolupráci s regionálnymi a miestnymi samosprávami a ich združeniami, ktorý by ozrejmil aktuálny stav, poslúžil na výmenu osvedčených postupov a určil potrebu ďalších politických opatrení, ako aj stanovil oblasti činnosti a nástroje, ktoré by z hľadiska riadenia mohli ešte zvýšiť podiel miestnych a regionálnych orgánov na realizácii Lisabonskej stratégie. Príspevky týchto auditov by mali byť zahrnuté do národných programov reforiem jednotlivých štátov, ktoré majú byť doručené Európskej komisii. — národná správa o pokroku, ktorú bude musieť každý členský štát doručiť Európskej komisii do polovice októbra, bude považovať za príležitosť na vyhodnotenie zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do uplatňovania Lisabonskej stratégie. V tejto súvislosti na základe analýzy správ jednotlivých štátov, ktorú každoročne vykonáva Výbor regiónov, možno vybadať dosiaľ len sporadické zapojenie miestnych a regionálnych orgánov. Preto je potrebné vo výročnej správe Komisie na túto situáciu poukázať.