3.1

Stanovisko je naliehavé hneď z niekoľkých dôvodov: a) Oznámením o situácii v zamestnanosti vo vidieckych oblastiach sa Komisia podrobne zaoberá aj kvantitatívnym vývojom práce. Zdôrazňuje, že napriek nízkemu podielu pracovných miest v poľnohospodárstve vo vidieckych oblastiach má tento sektor mimoriadny význam. Komisia očakáva do roku 2014 zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve (v ekvivalente zamestnania na plný úväzok) zo súčasných 10 miliónov o 4 – 6 miliónov zamestnancov (2 milióny v EÚ-15, 1 – 2 milióny v EÚ-10 a 1 – 2 milióny v RO a BG). b) V EÚ-15 sa bude počet pracovníkov na plný úväzok stabilizovať, resp. bude mierne narastať, ako napríklad v Spolkovej republike Nemecko (staré spolkové krajiny). V krajinách, ktoré pristúpili sa dá očakávať ešte aj pokles počtu pracovných miest na plný úväzok. Všetko nasvedčuje tomu, že v oblastiach, v ktorých sa pestuje ovocie a zelenina, sa bude dopyt podnikov po sezónnych pracovníkoch zvyšovať, pokiaľ bude tento trend pokračovať. c) Prognózy už poukazujú na to, že v mnohých krajinách bude nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ktorí by napríklad boli schopní zastávať v podniku vedúce funkcie alebo obsluhovať komplikovanú techniku. d) Podniky sa už sťažujú na to, že sa im nedarí nájsť dostatočný počet pracovníkov, ktorých by mohli zamestnať na sezónne práce. Ozývajú sa aj prvé hlasy požadujúce, aby sa mohli voľne pohybovať nielen pracovníci v rámci EÚ (umožnenie slobodného pohybu pracovníkov), ale aby mohli možnosti sezónnej práce vo väčšej miere využívať aj pracovníci z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. Prvé takéto otvorenie už prebehlo v Poľsku, ktoré pripustilo pracovné sily z Bieloruska a Ukrajiny. e) Na druhej strane je v mnohých, práve vidieckych oblastiach, ešte stále pomerne vysoká nezamestnanosť. Stratégia Komisie spočíva v zvýšení mobility pracovníkov. Na to však musia byť ponúkané pracovné miesta atraktívne. f) Neodškriepiteľným faktom však zostáva, že v prípade migrujúcich pracovníkov dochádza ku konfliktom a problémom. g) Rovnako neodškriepiteľné je aj to, že kvôli vegetačnému obdobiu dochádza v poľnohospodárstve k sezónne obmedzeným pracovným špičkám, teda sa vyskytujú obdobia, kedy je dostatok práce. Podľa záverov Lisabonskej stratégie majú byť vytvorené pracovné miesta, avšak za predpokladu, že budú mať zodpovedajúcu kvalitu. h) Göteborská stratégia sumarizuje ciele trvalo udržateľného rozvoja, na ktorých sa dohodli členské štáty. Sociálny rozmer sa pritom má považovať za rovnocenný s hospodárskymi a ekologickými cieľmi. Od toho je odvodený nárok na dodržiavanie sociálnych noriem aj v prípade migrujúcich pracovníkov. Práve v tejto oblasti musia podniky prevziať sociálnu zodpovednosť. Migrujúci pracovníci majú nárok na rovnaké zaobchádzanie, právo na dôstojné bývanie a životné podmienky. Navyše musia byť v plnom rozsahu začlenení do systémov sociálneho zabezpečenia. i) V rámci iniciatívy Európskej komisie proti diskriminácii je potrebné začať aj diskusiu o pracovných a životných podmienkach pracovníkov zo zahraničia. j) Úplnou slobodou pohybu pracovníkov v EÚ sa menia možnosti jednotlivých členských štátov konať. Tým sa zvyšuje konkurencia tak medzi zamestnancami, ako aj medzi zamestnávateľmi. k) Diskusia o spoločnej poľnohospodárskej politike sa vzhľadom na prognózy Komisie o 4 – 6 miliónoch emigrujúcich pracovných síl nemôže zaobísť bez diskusie o kvalite pracovných miest. Situácia stálych zamestnancov sa zmení, predpovedá sa nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, dlhodobo sa počet zamestnaných stabilizuje.