Generálne riaditeľstvo pre humanitárnu pomoc – (ECHO) Výročná správa za rok 2005 {SEK(2006) 1058} /* KOM/2006/0441 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 04.08.2006 KOM(2006) 441 konečné znenie SPRÁVA KOMISIE Generálne riaditeľstvo pre humanitárnu pomoc – (ECHO) Výročná správa za rok 2005 {SEK(2006) 1058} OBSAH 1. Úvod 3 2. Všeobecné aspekty politiky 3 3. Prehľad humanitárnych operácií GR ECHO 5 3.1. Prideľovanie finančných prostriedkov 5 3.2. Hlavné zásahy v roku 2005 podľa regiónov 7 3.3. Činnosti týkajúce sa pripravenosti na katastrofy (DIPECHO) 8 3.4. Hlavní partneri pri humanitárnych operáciách 9 4. Vzťahy s inými inštitúciami EÚ, členskými štátmi, najvýznamnejšími humanitárnymi partnermi a darcami z nečlenských štátov EÚ 9 4.1. Inštitúcie a členské štáty EÚ 9 4.2. Vzťahy s medzinárodnými organizáciami a najvýznamnejšími darcami z nečlenských štátov EÚ 10 4.3. Účelové financovanie 11 5. Ďalšie činnosti 12 5.1. Odborníci v teréne 12 5.2. Otázky bezpečnosti 12 5.3. Komunikácia a informácie 13 5.4. Audit a hodnotenie 13 5.4.1. Preskúmanie zamerané na budovanie kapacity 14 5.4.2. Hodnotenie partnerstva 14 5.4.3. Hodnotenie operácií 14 5.5. Odborná príprava a štúdium 14 6. Záver 15 Úvod Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre humanitárnu pomoc (GR ECHO) zodpovedá za poskytovanie humanitárnej pomoci obetiam konfliktov alebo prírodných alebo človekom spôsobených katastrof v krajinách mimo Európskej únie. Jeho úlohou je zachraňovať a chrániť život, zmierňovať utrpenie alebo mu zabrániť a zabezpečiť integritu a dôstojnosť obyvateľov krajín, ktoré nie sú členmi EÚ a postihla ich humanitárna kríza[1]. GR ECHO sa zaviazalo poskytovať túto pomoc iba na základe potrieb a nedať sa ovplyvniť politickými faktormi. Z humanitárneho hľadiska sa rok 2005 ukázal ako osobitne ťažký v dôsledku sledu veľkých prírodných katastrof, ktoré sa pridali k už existujúcim humanitárnym krízam, z ktorých niektoré, napríklad v Darfure, sa vyznačovali zhoršením humanitárnej situácie. Rok 2005 sa začal bezprostrednými nepriaznivými dôsledkami cunami z decembra 2004, ktoré predstavovali jednu z najzávažnejších katastrof storočia a postihli 12 krajín na pobreží Indického oceánu, pokračoval suchom v subsaharskej Afrike, intenzívnymi hurikánmi v Strednej Amerike a nakoniec zemetrasením v Pakistane v októbri 2005. Pri ďalších krízach na celom svete však zomreli tisíce ďalších ľudí, často bez toho, aby sa verejnosť dozvedela o ich vážnej situácii. Európska komisia nazýva tieto krízy „zabudnutými krízami“ – krízami, ktorým médiá nevenujú alebo už viac nevenujú pozornosť a ktorých obete nedostávajú dostatočnú pomoc. Jedným z cieľov GR ECHO je zmierniť utrpenie obetí týchto kríz, ktoré sú väčšinou predlžovanými krízami. Prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľuďmi postihujú stále vyšší počet ľudí na celom svete. Počet a intenzita prírodných katastrof, ako aj počet ich obetí, sa zvýšili a podľa predpovedí bude tento trend pokračovať. Konflikty súčasne trvajú stále dlhšie a sú stále deštruktívnejšie, dokonca aj keď sa rozsah prílevu utečencov znižuje. GR ECHO súčasne so zameraním na rozvíjanie celosvetových potrieb v oblasti humanitárnej pomoci naďalej venovalo zvláštnu pozornosť prierezovým otázkam, medzi ktoré patrí prepojenie medzi pomocou v prípade mimoriadnych udalostí a rozvojovou pomocou (LRRD[2]), pripravenosť na katastrofy, HIV/AIDS, problematika vody a detí. Táto správa obsahuje zhrnutie hlavných činností GR ECHO v roku 2005. Príloha poskytuje podrobnejšie informácie vrátane prehľadu humanitárnych operácií podporovaných GR ECHO v jednotlivých krajinách. VšEOBECNÉ ASPEKTY POLITIKY Úvahy na medzinárodnej úrovni o zlepšení kapacity reakcie humanitárneho systému ako celku boli okrem humanitárnych operácií stimulované aj skúsenosťami z nedávnych kríz, medzi ktoré patrili cunami (december 2004) a zemetrasenie v Pakistane (október 2005). Medzinárodná reakcia poukázala na to, že súčasný systém nie vždy zabezpečuje včasné splnenie základných potrieb postihnutých obyvateľov. Potvrdila aj objavenie sa nových účastníkov na humanitárnej scéne, medzi ktorých patria jednotky civilnej ochrany členských štátov alebo armáda, ktorej logistické schopnosti sa osvedčili počas operácií mimoriadnej pomoci. V dôsledku tohto procesu bola systémom OSN vrátane Valného zhromaždenia OSN, ECOSOC[3] a stáleho výboru pre humanitárne záležitosti na úrovni agentúr schválená séria reforiem humanitárnej pomoci zameraná na zlepšenie predvídateľnosti, včasnosti a účinnosti humanitárnej reakcie. Program reforiem zahŕňa také zložky ako posilňovanie schopnosti reagovať na humanitárne udalosti, posilňovanie koordinačného systému humanitárnej pomoci a zabezpečenie predvídateľného financovania. GR ECHO bolo počas celého roku 2005 naďalej pozorné a aktívne, aby zabezpečilo, že zásady nestrannosti, neutrality a nezávislosti v humanitárnej oblasti zostanú prioritou v rámci inštitúcií EÚ, aj na medzinárodných fórach. Táto skutočnosť bola premietnutá v akčnom pláne schválenom EÚ po cunami zameranom na posilnenie schopnosti EÚ reagovať na katastrofy, ktorý podporuje nutnosť rešpektovať humanitárne zásady pri operáciách pomoci EÚ. GR ECHO pokračovalo aj v roku 2005 v iniciatíve „Dobré humanitárne darcovstvo“ (DHD) a zúčastnilo sa na niekoľkých technických stretnutiach skupiny pre implementáciu, ktoré sa konali v Ženeve a Londýne. Iniciatíva DHD sa v roku 2005 zamerala na kritériá/ukazovatele, odborné posudky a OECD/DAC a harmonizáciu požiadaviek na poskytovanie informácií. V júli 2005 sa GR ECHO zúčastnilo na stretnutí na vysokej úrovni v New Yorku, ktoré viedla kanadská vláda, s cieľom urobiť si prehľad o vývoji štokholmského implementačného plánu. V rámci humanitárneho segmentu ECOSOC OSN sa GR ECHO v roku 2005 zúčastnilo aj panelovej diskusie s názvom „Dobré humanitárne darcovstvo – hodnotenie pokroku po dvoch rokoch“. Nakoniec, GR ECHO sa zaoberá sektorovými i prierezovými prioritami a vždy, keď je to možné a potrebné, podporuje prechodný proces smerujúci k činnostiam v oblasti rozvoja (LRRD), ktorý je podmienkou úspešnej stratégie výstupu. GR ECHO v tejto súvislosti postupne ukončilo svoje operácie v Angole a prenechalo situáciu účastníkom rozvoja v Tadžikistane a Kambodži so zámerom úplného odchodu v roku 2006. V Konžskej demokratickej republike mohlo GR ECHO odovzdať svoje činnosti v niektorých oblastiach GR DEV a Svetovej banke, čo mu umožnilo zamerať sa na najcitlivejšie a najviac sužované oblasti na východe krajiny. Pokiaľ ide o deti , v roku 2005 pokračovala práca na politických usmerneniach týkajúcich sa detí postihnutých humanitárnymi krízami. Tieto usmernenia budú dokončené v roku 2006. V roku 2005 sa 42 zmlúv v celkovej výške 30 mil. EUR zameriavalo na činnosti týkajúce sa detí (napr. terapeutická výživa, očkovanie, opätovné začlenenie detských vojakov). Mnohé ďalšie zmluvy okrem toho zahŕňajú viacerých príjemcov pomoci, obsahujú však časť, ktorá je osobitne zameraná na deti. Koncom roku 2005 boli na internetovej stránke GR ECHO uverejnené prieskum a usmernenie týkajúce sa vody a hygieny v krízových situáciách. Boli predložené hlavným partnerom GR ECHO a boli priaznivo prijaté. Prehľad humanitárnych operácií GR ECHO Prideľovanie finančných prostriedkov Reakcia GR ECHO na krízové humanitárne situácie sa vyvíjala v súlade so zmenami celosvetových potrieb v humanitárnej oblasti v roku 2005, čo je zrejmé zo systému rozdeľovania finančných prostriedkov GR v regiónoch, s osobitným zameraním na „zabudnuté krízy“. Aby sa zabezpečilo uskutočňovanie operácií GR ECHO na základe potrieb, program práce GR ECHO sa zakladá na metóde hodnotenia celosvetových potrieb (HCP). Táto metóda zabezpečuje všeobecné hodnotenie jednotlivých krajín, pri ktorom sa porovnáva situácia vo viac ako 130 rozvojových krajinách na základe ukazovateľov (ľudský rozvoj, chudoba, riziko prírodnej katastrofy, konflikty, utečenci, osoby vysídlené v rámci štátu (IDP), podvýživa a úmrtnosť detí vo veku menej ako päť rokov a príspevky iných darcov). Výsledky tohto hodnotenia sú uvedené na internetovej stránke Europa http://ec.europa.eu/comm/echo/information/strategy/index_fr.htm. V roku 2005 sa reakcia GR ECHO na humanitárne krízy realizovala prostredníctvom 91 rozhodnutí o financovaní v celkovej výške 652,5 mil. EUR, z toho 629,33 mil. EUR bolo financovaných z rozpočtu Komisie a 23,2 mil. EUR bolo čerpaných z ERF. Čerpanie záväzkov bolo 100 %. Najväčšími prijímateľmi pomoci boli krajiny AKT (244,2 mil. EUR), tesne po nich nasledovala Ázia (239,25 mil. EUR – vrátane operácií spojených s cunami). Nasledujúca tabuľka poskytuje prehľad o rozdelení humanitárnej pomoci podľa geografických oblastí na základe rozhodnutí prijatých v roku 2005 (sumy sú uvedené v miliónoch eur): Jednotka/Región | Suma v mil. EUR | ECHO – 1: Africké, karibské a tichomorské krajiny | 244,217 | 37% | Somálsky polostrov [4] | 85,120 | 13% | Veľké jazerá | 71, 000 | 11% | Západná Afrika | 52,550 | 8% | Karibská oblasť, tichomorská oblasť, Indický oceán | 8,297 | 1% | Južná Afrika | 27,250 | 4% | ECHO – 2: Východná Európa, Ruská federácia, Južný Kaukaz, Stredná Ázia (vrátane Mongolska), Stredný východ, Stredomorie | 84,087 | 13% | Ruská federácia, Južný Kaukaz a Stredná Ázia (vrátane Mongolska) | 35,200 | 6% | Stredomorské krajiny | 9,311 | 1% | Stredný východ | 39,576 | 6% | ECHO – 3: Ázia, Stredná a Južná Amerika | 256,945 | 40% | Ázia (vrátane 122,83 mil. EUR na cunami ) | 239,245 | 37% | Stredná a Južná Amerika | 17,700 | 3% | Dipecho – Pripravenosť na katastrofy [5] | 17,500 | 3% | Účelové financovanie | 20,500 | 3% | Technická pomoc (experti a zálohové účty) | 22,750 | 3% | Vedľajšie výdavky (audit, hodnotenie, informácie a komunikácia, atď.) | 6,500 | 1% | SPOLU 2005 | 652,499 | 100% | Po klasifikácii podľa HCP sa 25 % krajín na vrchole zoznamu zaraďuje medzi krajiny s najväčšími potrebami, 50 % krajín v strede zoznamu sú krajinami so strednými potrebami a zostávajúcich 25 % krajín sú krajinami s nízkymi potrebami. Táto klasifikácia umožňuje GR ECHO overiť si z celosvetového hľadiska, ako úspešne sa realizuje jej stratégia založená na potrebách. Pri uplatňovaní tejto metódy na výsledky roku 2005 (k 31. decembru 2005) bolo zo záväzkov rozpočtovej kapitoly 23 02 a ERF vo výške 652,5 mil. EUR[6] vyčlenených 48 % (alebo 312 mil. EUR) na oblasti s najväčšími potrebami, 21 % (alebo 136,8 mil. EUR) na oblasti so strednými potrebami a 1 % (alebo 6,9 mil. EUR) na oblasti s nízkymi potrebami („aktuálne potreby“). Zvyšok (196,6 mil. EUR alebo 30 %) bol venovaný činnostiam súvisiacim s reakciou na cunami (122,83 mil. EUR), činnostiam súvisiacim s pripravenosťou na katastrofy (program „DIPECHO“), účelovému financovaniu, technickej pomoci a vedľajším výdavkom. Stratégia pomoci GR ECHO sa naďalej zameriavala na zabudnuté krízy. Ide o humanitárne krízy, ktorým darcovia a médiá venujú málo pozornosti, čo sa odráža na úrovni poskytnutej pomoci. Metodika a analýza GR ECHO na určenie zabudnutých kríz sú založené na kvantitatívnych údajoch (chýbajúce spravodajstvo médií alebo malá pomoc darcov spolu s naliehavými potrebami), ako aj kvalitatívnych faktoroch (ktoré na mieste určujú experti a administratívni pracovníci GR ECHO). Zabudnuté krízy boli v roku 2005 zistené v týchto štátoch a oblastiach: Alžírsko (Západná Sahara), Indonézia, Mjanmarsko/Thajsko, Nepál, Severný Kaukaz (Čečensko), Tadžikistan, Somálsko a Uganda. V priebehu roka bola do týchto krízových oblastí pridelená podpora vo výške 89,1 mil. EUR, čo predstavuje 13,6 % z celkových záväzkov rozpočtovej kapitoly 23 02 a ERF vo výške 652,5 mil. EUR a 20 % záväzkov na geografické rozhodnutia (462,4 mil. EUR), okrem cunami. Hlavné zásahy v roku 2005 podľa regiónov Podrobnosti o týchto zásahoch sú k dispozícii v prílohe – časť I. 3.2.1. Africké, karibské a tichomorské krajiny (krajiny AKT) GR ECHO v roku 2005 pridelilo 244 mil. EUR krajinám AKT. Najvýznamnejšie akcie sa uskutočnili: - v Sudáne : Mierový proces, ktorý sa začal v januári 2005 po 20 rokoch konfliktu medzi severom a juhom, sa nerozšíril na Darfur, kde sa situácia stala dokonca ešte chaotickejšou a nestabilnejšou. Darfur predstavuje najväčší otvorený konflikt na africkom kontinente. Počet ľudí zasiahnutých konfliktom, ktorí potrebujú pomoc, naďalej rastie a dosahuje polovicu obyvateľstva v oblasti Darfuru. Počiatočné finančné prostriedky vo výške 20 mil. EUR sa rýchlo vyčerpali a v priebehu roka bolo potrebné posilniť rozpočet niekoľkokrát, takže celková suma dosiahla 45 mil. EUR, ku ktorej je potrebné prirátať 12 mil. EUR pridelených sudánskym utečencom v Čade. - v Konžskej demokratickej republike (KDR) , ktorej bola poskytnutá pomoc v celkovej výške 38 mil. EUR. Napriek relatívnemu zlepšeniu v dôsledku aktívnejšieho rozmiestnenia ozbrojených síl OSN na východe krajiny (Ituri, Kivu a Katanga) nie je naďalej zabezpečená dostatočná bezpečnosť. Presídlené rodiny, rodiny, ktoré sa znovu usadili, a hostiteľské rodiny dostali v roku 2005 integrovaný balík pomoci spoločenstva, ktorý bol navrhnutý tak, aby reagoval na okamžité potreby a pripravil pôdu pre rýchly návrat k produktívnej činnosti, a tak prispel k stabilizácii oblastí zasiahnutých konfliktom. - na pobreží Západnej Afriky (Guinea, Libéria a Pobrežie Slonoviny): Rozpočet vyčlenený v roku 2005 (29,2 mil. EUR) bol venovaný veľkému počtu utečencov a osobám vysídleným v rámci štátu (IDP) a použitý na pomoc pri ich návrate do normálneho života. - v Nigeri a Mali: GR ECHO promptne pridelilo 8,3 mil. EUR v reakcii na náhle potravinové krízy v Nigeri a Mali v roku 2005. Uprednostnila sa operácia zameraná na núdzové potravinové centrá a na zlepšený prístup k primárnej zdravotnej starostlivosti pre najzraniteľnejších obyvateľov. - 3.2.2. Ruská federácia Pokiaľ ide o Severný Kaukaz, v dohľade nebolo žiadne trvalé mierové urovnanie sporu a následky nevyriešeného konfliktu v Čečensku pociťoval celý región, v ktorom sa násilie šírilo po celý rok. Medzinárodné spoločenstvo po viac ako piatich rokoch konfliktu naďalej značne zabúdalo na základné potreby obyvateľov. Táto zabudnutá humanitárna kríza zostala jednou z operačných priorít GR ECHO s financovaním vo výške 26,3 mil. EUR. 3.2.3. Stredomorie a Stredný Východ Výrazná finančná pomoc sa naďalej poskytovala palestínskemu obyvateľstvu na okupovaných palestínskych územiach, v Sýrii, Jordánsku a Libanone (36,6 mil. EUR) vzhľadom na zúfalú humanitárnu situáciu a chýbajúce politické urovnanie konfliktu, ako aj sahrawským utečencom v Alžírsku, ktorí sú naďalej úplne závislí od humanitárnej pomoci (9,3 mil. EUR). 3.2.4. Ázia Keďže k cunami došlo v posledných dňoch roka 2004, pričom rozhodnutia boli prijaté v nasledujúcich dňoch, takmer všetky činnosti sa uskutočnili v roku 2005. Podstatná časť operácií sa uskutočnila v Indonézii a na Srí Lanke, menšie operácie sa uskutočnili v Indii, na Maldivách a v Thajsku. Postupy Komisie umožnili na cunami rýchlo reagovať, pričom v ten istý deň, keď došlo ku katastrofe, boli poskytnuté 3 mil. EUR a do piatich dní ďalších 20 mil. EUR. Ďalších 80 mil. EUR bolo poskytnutých vo februári 2005, potom 20 mil. EUR v decembri 2005, takže celková suma dosiahla 123 mil. EUR. Vysoká úroveň financovania sa ukázala ako primeraná, najmä v dôsledku prechodu z fázy pomoci do fázy obnovy, ktorý bol dlhší ako sa očakávalo[7]. V októbri 2005 zasiahlo Pakistan a Indiu zničujúce zemetrasenie, pri ktorom bolo zabitých 75 000 ľudí[8]. Prvá pomoc v prípade mimoriadnych udalostí vo výške 3 mil. EUR bola poskytnutá dva dni po katastrofe a ďalšie finančné prostriedky (10 mil. EUR) boli zmobilizované o štyri dni neskôr, najmä z rezervy Európskej komisie na pomoc v prípade mimoriadnych udalostí. GR ECHO mohlo pred koncom roka prideliť celkove 48 mil. EUR. GR ECHO zmobilizovalo 20 mil. EUR pre obete krízy v Afganistane, ktoré boli určené na registráciu a prepravu utečencov z Pakistanu a Iránu do Afganistanu; na prístrešia, vodu a hygienické zariadenia pre najchudobnejších v Afganistane; ako aj na pokračovanie pomoci pre najzraniteľnejších zo zostávajúcich utečencov. V Severnej Kórei sa GR ECHO v roku 2005 naďalej výrazne angažovalo a poskytlo finančnú podporu vo výške 13,7 mil. EUR na zabezpečenie zdravotnej starostlivosti, vody a hygienických zariadení a nutného lekárskeho materiálu. 3.2.5. Latinská Amerika Hlavná intervencia sa uskutočnila v Kolumbii, ktorej bolo pridelených 12 mil. EUR na podporu ľudí zasiahnutých násilím. V prvých ôsmich mesiacoch roku 2005 dostalo viac ako 39 000 ľudí potravinovú pomoc a v prvých troch mesiacoch po svojom presídlení nepotravinovú pomoc. Následne po tejto núdzovej fáze dostalo viac ako 70 000 IDP, ohrozené a uväznené spoločenstvá a zraniteľné hostiteľské spoločenstvá nepotravinovú pomoc, prístup k bezpečnej pitnej vode, primárnej zdravotnej starostlivosti, vzdelávacím zariadeniam pre deti a psychosociálnu pomoc. Činnosti týkajúce sa pripravenosti na katastrofy (DIPECHO) Ako je stanovené v článku 2 písm. f) nariadenia č. 1257/96, GR ECHO podporuje činnosti týkajúce sa pripravenosti na katastrofy v niekoľkých oblastiach sveta, v ktorých hrozia prírodné katastrofy, aby pomohlo obyvateľom rýchlo reagovať v prípade novej katastrofy a zachrániť ľudské životy. Obrovské katastrofy, ktoré zasiahli obyvateľov sveta v roku 2005, boli dôkazom toho, že takéto akcie sú veľmi dôležité. Činnosti týkajúce sa pripravenosti na katastrofy sa zväčšia uskutočňujú v krajinách, v ktorých už GR ECHO podporuje humanitárne akcie, ale projekty DIPECHO môžu tiež predstavovať jedinú prítomnosť GR ECHO v oblasti, ako to bolo v roku 2005 v prípade Vietnamu, Nikaraguy alebo andských krajín. GR ECHO na základe svojho programu DIPECHO prijalo v roku 2005 akčný plán pre andské spoločenstvo, strednú Áziu, južnú Áziu a karibskú oblasť v celkovej hodnote 17,5 mil. EUR. Tieto regióny boli vybrané preto, že v nich hrozí vysoké riziko prírodných katastrof a obyvateľstvo je v nich veľmi zraniteľné, pričom bol zohľadnený aj nedostatok miestnych zdrojov a kapacít na zvládnutie katastrof. Zložka pripravenosti na katastrofy bola okrem toho systematickejšie zahrnutá aj do humanitárnej reakcie na prírodné katastrofy. Bolo to tak napríklad v prípade rozhodnutí, ktoré boli prijaté na podporu obetí cunami, zemetrasenia v Pakistane alebo hurikánov v karibskej oblasti. Hlavní partneri pri humanitárnych operáciách Humanitárna pomoc poskytovaná GR ECHO sa realizuje prostredníctvom partnerov. GR ECHO spolupracuje s asi 200 mimovládnymi organizáciami, agentúrami OSN a medzinárodnými organizáciami ako Medzinárodný výbor Červeného kríža a Medzinárodná federácia spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca. Pre GR ECHO je dôležité mať rôznorodé spektrum partnerov. To mu umožňuje účinne uspokojovať predlžujúci sa zoznam potrieb na celom svete. GR ECHO si rozvíja stále užšie pracovné vzťahy so svojimi partnermi na úrovni otázok politiky aj na úrovni riadenia humanitárnych operácií. V roku 2005 GR ECHO uskutočňovalo svoje operácie najmä prostredníctvom mimovládnych organizácií (54 %), agentúr OSN (32 %) a medzinárodných organizácií (11 %). Podrobnejšie informácie o ročnom rozdelení skupín partnerov sú uvedené v prílohe v bodoch II.5 a II.6. Nakoniec, každý rok sa zriaďuje grantový nástroj na podporu lepšej spolupráce s mimovládnymi partnermi a posilnenie ich kapacít. Tento nástroj zodpovedá množstvu priorít, ktoré stanovilo GR ECHO, a zameriava sa na prideľovanie malých grantov na iniciatívy v oblasti odbornej prípravy alebo štúdie. Prispieva aj k lepšiemu porozumeniu humanitárnych otázok a k rozvíjaniu vhodných reakcií politiky. Po výzve na predkladanie ponúk boli v auguste 2005 pridelené granty v celkovej výške 500 000 EUR. Štyri vybrané projekty boli zamerané na zlepšenie administratívnej kapacity humanitárnych mimovládnych organizácií, ako aj kvality plánovania, navrhovania a realizácie operácií. Vzťahy s inými inštitúciami EÚ, členskými štátmi, najvýznamnejšími HUMANITÁRNYMI PARTNERMI A DARCAMI Z NEčLENSKÝCH šTÁTOV EÚ Inštitúcie a členské štáty EÚ GR ECHO bolo v roku 2005 naďalej aktívne na úrovni EÚ pokiaľ ide o zabezpečenie, aby humanitárne zásady zostali prioritou v rámci inštitúcií EÚ. GR pre humanitárnu pomoc si udržalo aj úzke kontakty s inými útvarmi Komisie (GR pre vonkajšie vzťahy, GR pre rozvoj, Úrad pre spoluprácu EuropeAid a GR pre životné prostredie), aby sa zabezpečila súdržnosť celkovej reakcie Spoločenstva. GR ECHO sa okrem toho zúčastnilo na rôznych stretnutiach a zapojilo sa do pracovných skupín Rady, aby vysvetlilo svoj osobitný mandát a svoje vzťahy k ďalším nástrojom EÚ zapojeným do reakcií na mimoriadne udalosti. Akčný plán EÚ, ktorý bol prijatý po cunami, inicioval proces ďalšieho rozvíjania schopnosti reagovať na katastrofy. Akčný plán EÚ stanovil možné opatrenia – vrátane lepšieho využívania existujúcich nástrojov, ktoré by sa mohli rozvíjať – na vyrovnanie sa s katastrofami v EÚ a mimo EÚ. GR ECHO sa podieľalo na vypracovaní oznámenia Komisie s názvom „Posilnenie reakcie EÚ na katastrofy a krízy v tretích krajinách“ , ktoré bolo prijaté v reakcii na tento akčný plán (20. apríla 2005)[9]. V tomto oznámení GR ECHO určilo množstvo opatrení zameraných na posilnenie zabezpečenia a súdržnosti humanitárnej reakcie EÚ na katastrofy mimo EÚ, napríklad (1) zvýšenie počtu odborníkov priamo na mieste, (2) odborná príprava odborníkov v tímoch zaoberajúcich sa posudzovaním katastrof a koordináciou (UNDAC) pôsobiacich na Úrade OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a tímov zaoberajúcich sa hodnotením na mieste a koordináciou (FACT)[10], ktoré pracujú v rámci Červeného kríža, ktorá bude zameraná na metodiku posudzovania a koordinácie, aby sa pri posudzovaní potrieb uplatnila synergia a vzájomná výmena skúseností, a nakoniec, (3) vytvorenie núdzovej kapacity na úrovni regionálnych zastupiteľstiev GR ECHO umožňujúcej do 24 hodín rozmiestniť špecializované krízové multisektorové tímy. Komisia vymenovala dvoch zástupcov do civilno-vojenskej bunky , ktorí pôsobia na sekretariáte Rady ako vojenskí pracovníci EÚ (EUMS). GR ECHO udržiava úzke vzťahy s týmto novovytvoreným orgánom s cieľom zabezpečiť, aby sa humanitárne zásady a usmernenia OSN primerane odrazili v práci bunky a najmä v akýchkoľvek príslušných scenároch strategického plánovania, ktoré táto bunka vypracovala. GR ECHO prispelo aj k vypracovaniu humanitárnej zložky scenára riadenia kríz. Považovalo to za príležitosť pripomenúť, že nejde o nástroj riadenia kríz a jeho akcia nie je podmienená žiadnymi politickými úvahami, ale zakladá sa iba na potrebách obetí prírodných alebo človekom spôsobených katastrof v súlade s humanitárnymi zásadami a medzinárodným humanitárnym právom. Nakoniec, v roku 2005 sa konalo osem stretnutí výboru pre humanitárnu pomoc (VHP) so zástupcami členských štátov. Luxemburské predsedníctvo okrem toho zvolalo neformálne stretnutie VHP s cieľom prerokovať otázky medzinárodného humanitárneho práva a britské predsedníctvo zvolalo neformálne stretnutie VHP s cieľom prerokovať humanitárnu reformu. Vzťahy s medzinárodnými organizáciami a najvýznamnejšími darcami z nečlenských štátov EÚ Ako už bolo uvedené vo všeobecných aspektoch politiky, medzinárodná reakcia na mimoriadne udalosti humanitárneho charakteru v posledných niekoľkých rokoch potvrdila, že súčasný systém umožňuje reakciu, ktorá sa líši pri jednotlivých krízach a v závažných krízach a že existujúce úrovne kapacity nie sú často dostatočné ani na primerané uspokojenie kľúčových potrieb. Rok 2005 bol stimulujúcim rokom pre dôkladnú úvahu o možnom programe reformy medzinárodného humanitárneho systému. Generálny tajomník OSN predložil v marci 2005 správu s názvom „Vo väčšej slobode“. Pokiaľ ide o humanitárnu pomoc, v správe sa uvádza, že aktualizácia systému je nutná v troch kľúčových oblastiach: predvídateľnejšie a včasnejšie financovanie operačných agentúr OSN a ich mimovládnych výkonných partnerov pri vykonávaní činností súvisiacich s mimoriadnymi udalosťami, posilnená koordinácia priamo na mieste aj na úrovni riaditeľstva a posilnená schopnosť reagovať , vrátane jasnejšej zodpovednosti sektora. GR ECHO po celý rok 2005 pozorne sledovalo vývoj vo všetkých týchto oblastiach. Zúčastnilo sa na stretnutiach, na ktorých sa rokovalo o reforme humanitárnej pomoci, a poskytovalo vstup k rôznym prerokovávaným iniciatívam. Komisár Michel bol v decembri 2005 vyzvaný, aby sa zúčastnil stretnutia stáleho výboru na úrovni agentúr (IASC). Stály výbor na úrovni agentúr (IASC) je jedinečným orgánom na úrovni agentúr zaoberajúcim sa koordináciou, rozvojom politiky a rozhodovaním, v ktorom sú zastúpení kľúčoví humanitárni partneri OSN aj mimo OSN. Komisár Michel sa stretol s riaditeľmi všetkých operačných organizácií OSN, Medzinárodného výboru Červeného kríža, Medzinárodnej federácie spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca, Medzinárodnej organizácie pre migráciu, ako aj so zástupcami mimovládnych organizácií. Komisár Michel sa s členmi IASC podelil o názory Komisie na reformu humanitárneho systému. V rámci každoročného dialógu o strategickom programovaní (SPD) sa v roku 2005 konali stretnutia s najvýznamnejšími partnermi (OCHA, UNICEF, WHO, WFP, ICRC, IFRC, UNHCR, VOICE a MSF) s cieľom prerokovať stratégie a hlavné priority každej organizácie. Aby sa GR ECHO poučilo z reakcie na cunami, zúčastnilo sa na stretnutí s názvom „Šesť mesiacov po cunami: Rekapitulácia EÚ a OSN“, ktoré zorganizovalo luxemburské predsedníctvo EÚ a OCHA OSN. GR ECHO sa zúčastnilo aj na rôznych stretnutiach, na ktorých sa s ďalšími významnými darcami podrobne rokovalo o takých otázkach, ako humanitárne zásady alebo využívanie vojenskej a civilnej ochrany v humanitárnych operáciách. Pokiaľ ide o vzťahy GR ECHO s najvýznamnejšími darcami z nečlenských štátov EÚ, GR ECHO pokračovalo v dialógu s vládou USA s cieľom koordinovať humanitárne politiky/reakcie a zvýšiť spoločný záujem o vývoj v humanitárnej oblasti v súčasných krízových situáciách. Pokračovalo každoročné stretnutie ECHO a USA zamerané na strategický dialóg. Spoločná misia s USA v Libérii a Guinei sa uskutočnila v prvom štvrťroku s cieľom monitorovať dobrovoľný návrat libérijských utečencov a osôb vysídlených v rámci štátu do ich domovov. Spoločné odporúčania misie týkajúce sa „Koordinácie, repatriácie, IDP, potravinovej situácie a presunu“ boli spoločne predložené UNHCR, OCHA a WFP, ako aj humanitárnemu koordinátorovi v Libérii. GR ECHO sa stretlo aj so zástupcami Kanadskej medzinárodnej rozvojovej agentúry (CIDA) s cieľom preskúmať možnosti budúcej spolupráce. Účelové financovanie Vzhľadom na významnú úlohu, ktorú zohrávajú hlavné medzinárodné humanitárne agentúry (OSN a hnutie Červeného kríža) pri účinnom poskytovaní humanitárnej pomoci, GR ECHO naďalej podporovalo posilňovanie ich inštitucionálnych kapacít prostredníctvom programov účelového financovania. GR ECHO v roku 2005 finančne podporilo rozvoj informačných systémov OCHA OSN (4 mil. EUR), vrátane rozmiestnenia humanitárnych informačných centier (napr. na Srí Lanke, v Acehu, Nigeri, Pakistane), ReliefWeb a celosvetového systému varovania pred katastrofami a koordinácie v prípade katastrofy (GDACS); posilnenie schopnosti WHO reagovať na mimoriadne udalosti v oblasti zdravia (4 mil. EUR); činnosti ICRC zamerané na ochranu obetí ozbrojených konfliktov (4 mil. EUR) (napr. Stredoafrická republika, Konžská demokratická republika, Rwanda, Azerbajdžan, Filipíny a Pakistan) a program UNHCR v oblasti ochrany (5 mil. EUR). Účelové financovanie prispelo aj k programu IFRC zameranému na riadenie katastrof (3,5 mil. EUR). V roku 2005 sa tiež uskutočnili projekty zamerané na ochranu detí (2 mil. EUR) a na pripravenosť na katastrofy (5,7 mil. EUR) riadené UNICEF-om , na ktoré sa použili finančné prostriedky z predchádzajúceho roka. Ďalšie činnosti Odborníci v teréne Akčný plán EÚ zameraný na posilnenie schopnosti reagovať na katastrofy v tretích krajinách (pozri bod 4.1.) počítal s výrazným zvýšením počtu odborníkov ECHO v teréne. GR ECHO si stanovilo prechodný cieľ mať do konca roka 2005 asi 100 odborníkov priamo na mieste. Následne bolo vytvorených 41 nových pracovných miest, z ktorých 5 sa priamo týkalo cunami. 28 malo posilniť 6 regionálnych podporných úradov a 8 bolo novými pracovnými miestami určenými na posilnenie existujúcich a nových úradov. Do konca roka 2005 pracovalo v teréne 83 odborníkov a boli určení ďalší 13 odborníci, ktorí si začnú plniť svoje zmluvné povinnosti začiatkom roka 2006. Posilnenie regionálnych podporných úradov zahŕňalo definovanie štandardných štruktúr pre každý úrad a rozdelenie určitých špecializovaných pracovných miest podľa potreby, napríklad koordinátor rýchlej reakcie, organizátor, bezpečnostný úradník a sektoroví odborníci pre otázky lekárskej starostlivosti, potravinovej pomoci, bezpečnosti potravín, výživy a pripravenosti na katastrofy a vytvorenie tímu odborníkov zaoberajúcich sa účelovým financovaním. Cieľom bolo umožniť GR ECHO rýchlo vyslať svojich odborníkov do nových krízových oblastí, aby posúdili humanitárne potreby a zúčastnili sa na koordinácii humanitárnych činností priamo na mieste s ďalšími významnými účastníkmi. GR ECHO mohlo vyskúšať svoju posilnenú štruktúru v októbri 2005 po vážnom zemetrasení v Pakistane, Indii a Afganistane, keď odborníci boli zmobilizovaní v ten istý deň, aby vykonali zhodnotenie mimoriadnej udalosti, ktorého výsledkom bolo okamžité rozhodnutie o primárnej mimoriadnej udalosti. Boli vytvorené odborné siete odborníkov a pracovných skupín s cieľom poskytnúť technické poradenstvo a podporu riaditeľstvám, ako aj priamo v teréne, aby sa zabezpečila jednotnosť a súdržnosť politík GR ECHO a zaviedli operačné usmernenia a dohodnuté postupy. Otázky bezpečnosti Bezpečnosť humanitárnych pracovníkov v teréne vyvoláva vo všetkých humanitárnych agentúrach rastúce obavy. Počet úmrtí humanitárnych pracovníkov v posledných niekoľkých rokoch výrazne vzrástol. Z tohto dôvodu GR ECHO v roku 2005 začalo následné preskúmanie bezpečnosti v nadväznosti na preskúmanie, ktoré bolo dokončené v roku 2004. Pri preskúmaní v roku 2004 sa určilo množstvo oblastí, ktoré si vyžadujú ďalšiu pozornosť zo strany subjektov zapojených do humanitárnych činností. Medzi tieto oblasti patria: odborná príprava školiteľov v oblasti bezpečnosti; zhromažďovanie informácií (vrátane zhromažďovania štatistických údajov), analýzy a šírenie zhromaždených informácií a mechanizmy mimovládnych organizácií v oblasti koordinácie bezpečnosti. Zámerom GR ECHO v tomto druhom preskúmaní je naďalej pomáhať mimovládnym organizáciám pri plnení ich povinností smerujúcich k bezpečnosti humanitárnych pracovníkov. Toto preskúmanie by malo byť prínosom predovšetkým tým, že budú vypracované metódy odbornej prípravy školiteľov mimovládnych organizácií v oblasti bezpečnosti, ktoré budú vyskúšané priamo v teréne; a vytvorené ďalšie nástroje, ktoré budú umiestnené na verejnej doméne s cieľom pomôcť mimovládnym organizáciám pri budovaní a udržaní ich schopnosti zvládnuť otázky bezpečnosti. GR ECHO sa zaviazalo pomáhať partnerom v ich úsilí zabezpečiť, aby pracovníci v teréne mohli vykonávať svoju prácu účinne a bezpečne a podporovať presadzovanie humanitárneho priestoru. Najlepším spôsobom zachovania tohto stavu je udržať vysokú úroveň zaručenia zásad dobrého darcovstva, naďalej poskytovať pomoc vysokej kvality a udržať transparentný dialóg s ďalšími kľúčovými hráčmi, bilaterálne a v multilaterálnych humanitárnych orgánoch. Komunikácia a informácie Pokiaľ ide o komunikačnú stratégiu, GR ECHO prijalo celé spektrum opatrení na splnenie svojich cieľov šíriť hodnoty, zásady a praktické úspechy humanitárnej pomoci EÚ. Naďalej informovalo širokú verejnosť o práci GR ECHO prostredníctvom televízie, rádia a iných masmédií. V rámci partnerstva s agentúrami OSN a mimovládnymi organizáciami boli vyrobené audiovizuálne diela o obrovských katastrofách – o cunami a zemetrasení v južnej Ázii. Medzi ďalšie komunikačné produkty patrili tlačové správy, záznamy svedkov uverejnené na internete a redakčné články v časopisoch leteckých spoločností na palubách lietadiel. Jednotná kampaň na zvýšenie informovanosti prebiehala ako pilotná akcia v Českej republike, vrátane akcie, ktorú zorganizovali médiá v Prahe (humanitárna dedina), návštev škôl, publikácií a špeciálnej internetovej stránky. GR ECHO naďalej zameriavalo svoje úsilie na informovanie osobitných cieľových skupín verejnosti, najmä mladých ľudí a mienkotvorných osobností prostredníctvom účasti na konferenciách a zapojenia do výstav alebo iných verejných akcií. Audit a hodnoteni e GR ECHO má formálne systémy na pravidelné monitorovanie informácií o financovaní a poskytovanie primeraných informácií o riadení. Do celkovej tabuľky hodnotenia boli zaradené osobitné finančné ukazovatele. Humanitárne činnosti sú predmetom finančného auditu na úrovni riaditeľstiev aj priamo na mieste. V roku 2005 bolo dokončených alebo prebiehalo celkove 142 auditov na riaditeľstvách humanitárnych organizácií a vykonalo sa 24 operačných auditov (audity na mieste i audity dokumentácie). GR ECHO vykonáva každý rok osem až desať hodnotení svojich operácií z geografického hľadiska, z hľadiska partnerov a tematických otázok. Preskúmani e zamerané na budovanie kapacity - Preskúmanie otázok týkajúcich sa vody a hygieny pokiaľ ide o financovanie humanitárnych operácií podľa nariadenia ES o humanitárnej pomoci. V rámci preskúmania bol vypracovaný koncepčný dokument a vzorové usmernenia. V koncepčnom dokumente bolo preskúmané nariadenie ES o humanitárnej pomoci, politiky a finančné otázky, trendy v humanitárnej pomoci, kľúčové otázky v oblasti dodávok vody a hygieny, uplatňovanie noriem a kľúčové závery a odporúčania. Vzorové usmernenia premieňajú koncepčný dokument na praktickú príručku zaoberajúcu sa riešením prierezových otázok, otázok pohlavia, životného prostredia, atď., spájajúc zmenu hygienického správania, osvedčené postupy podľa núdzových scenárov, zmierňovanie katastrof a pripravenosť na ne a uplatňovanie noriem. Zahŕňajú aj existujúcu literatúru a referenčné dokumenty na vyhľadávanie informácií. - Preskúmanie prierezových a iných kľúčových otázok pokiaľ ide o financovanie humanitárnych operácií podľa nariadenia ES o humanitárnej pomoci. Hodnotenie partnerstva - Hodnotenie partnerstva medzi GR ECHO a UNHCR a hodnotenie činností UNHCR financovaných GR ECHO. V hodnotení bol sformulovaný súbor jasných zistení, záverov a odporúčaní pre UNHCR a GR ECHO o tom, ako zlepšiť celkové partnerstvo medzi GR ECHO a UNHCR na operačnej aj tematickej úrovni. Hodnotenie operácií V roku 2005 sa začalo hodnotenie operácií na Haiti, v Burundi, Ugande, na Srí Lanke[11] a v Severnej Kórei a hodnotenie činností týkajúce sa pripravenosti na katastrofy v karibskej oblasti. Celkové hodnotenie hodnotiteľov bolo také, že akcie v týchto krajinách financované GR ECHO skutočne splnili kľúčové humanitárne ciele. Podrobnejšie informácie o týchto hodnoteniach sú uvedené na internetovej stránke GR ECHO http://ec.europa.eu/comm/echo/evaluation/index_en.htm. Odborná príprava a štúdium Značné úsilie bolo v roku 2005 vynaložené na zlepšenie informovanosti GR ECHO a pracovníkov partnerov o novej rámcovej dohode o partnerstve (RDP), ktorou sa riadia vzťahy medzi GR ECHO a jeho partnermi. Príslušných akcií sa zúčastnilo asi 500 ľudí. Okrem toho boli na internetovej stránke GR ECHO sprístupnené podporné dokumenty týkajúce sa rôznych aspektov RDP. GR ECHO naďalej podporovalo sieť humanitárnej pomoci (NOHA), ktorá ponúka jednoročné multidisciplinárne postgraduálne štúdium na siedmich európskych univerzitách (Université Catholique de Louvain – Belgicko, Université Paul Cézanne Aix-Marseille III (UPCAM) – Francúzsko, Ruhr-Universität Bochum – Nemecko, University College of Dublin – Írsko, Universidad de Deusto – Španielsko, University of Uppsala – Švédsko a University of Gröningen – Holandsko), ktoré sú zapojené do podpory mimovládnych organizácií (NGO), medzivládnych organizácií (IGO) a ďalších aktívnych členov spoločenstva humanitárnej pomoci. ZÁVER Rok 2005 bol pre GR ECHO náročným rokom vzhľadom na počet a závažnosť humanitárnych kríz. GR ECHO však dokázalo splniť svoju úlohu v súlade so svojim mandátom. V budúcnosti bude musieť riešiť ďalšie náročné úlohy, medzi ktoré patria vzťahy s novými účastníkmi v humanitárnej oblasti (najmä subjektami civilnej ochrany) a implementácia reformy humanitárneho systému, ktorá sa začala v roku 2005[12]. GR ECHO bude aktívne podporovať tento reformný proces s cieľom zabezpečiť zlepšenie schopnosti a účinnosti humanitárnej reakcie na celom svete. [1] Nariadenie Rady č. 1257 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci. [2] Spájanie pomoci, obnovy a rozvoja. [3] Hospodárska a sociálna rada OSN [4] ECHO – vrátane leteckých činností [5] Pozri rozdelenie Dipecho podľa regiónov v prílohe pod bodom II.4. [6] Okrem činností súvisiacich s reakciou na cunami, celkové záväzky predstavujú 529,7 mil. EUR, z toho 59 % pripadá na oblasti s najväčšími potrebami, 21 % na oblasti so strednými potrebami a 1 % na oblasti s nízkymi potrebami. Zvyšok predstavuje 73,8 mil. EUR alebo 14 % a bol použitý na činnosti súvisiace s pripravenosťou na katastrofy (program „DIPECHO“), účelové financovanie, technickú pomoc a vedľajšie výdavky. [7] Osobitná správa č. 3/2006 týkajúca sa reakcie Európskej komisie na cunami formou humanitárnej pomoci (podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku, ES) spolu s odpoveďami Komisie. [8] Prehľad USAID – 24. február 2006 http://www.usaid.gov/press/factsheets/2006/fs060227.html [9] KOM(2005) 153, konečné znenie. [10] http://www.ifrc.org/what/disasters/fact/ [11] Hodnotenie bolo vykonané aj v táboroch tamilských utečencov v Tamil Nadu v Indii. [12] Podrobnejšie informácie o reforme humanitárneho systému sú uvedené v časti 2.