Oznámenie komisie rade o zacati dialógu s Fidži na základe článku 96 dohody z Cotonou





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 17.1.2007 KOM(2007) 14 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE o začatí dialógu s Fidži na základe článku 96 dohody z Cotonou OZNÁMENIE KOMISIE RADE o začatí dialógu s Fidži na základe článku 96 dohody z Cotonou I. Historické okolnosti Na obnovenie súvislostí pripomíname, že po štátnom prevrate a zadržaní rukojemníkov v máji 2000 Komisia v júni toho istého roka navrhla začať s dialógom, ako sa predpokladá v článku 96 dohody z Cotonou, čo Rada v júli jednomyseľne odsúhlasila a v októbri 2000 sa nato rozbehol dialóg. Následne sa v roku 2001 rozhodlo o čiastočnom zúžení rozvojovej spolupráce. Posledné sankcie boli zrušené v novembri 2003. V danom čase sa pokladalo spojenie dialógu so zúžením rozvojovej spolupráce za užitočný krok v ústrety pozitívnemu vývoju na Fidži. Keď si však uvedomíme, že po šiestich rokoch od uvedených udalostí sa Fidži vyrovnáva s čerstvým vojenským prevratom, musí nám byť jasné, že demokratické inštitúcie v tejto krajine a jej demokratická kultúra nie sú dostatočne silné, a preto si situácia tentoraz vyžaduje azda odlišnejší prístup. Po takmer dva mesiace trvajúcom napätí medzi vládou a armádou bola fidžijská demokraticky zvolená vláda na čele s premiérom Laiseniom Qarasem 5. decembra 2006 zvrhnutá ozbrojenými silami pod vedením vojenského veliteľa („commodore“) Voreqeho Bainimaramu. Vojenský prevrat prebehol spočiatku podľa všetkého bez krviprelievania. Ide o štvrtý vojenský prevrat na Fidži od roku 1987. Čo je dôležitejšie, Qaraseho vláda bola zvolená verejným hlasovaním vo všeobecných voľbách v máji 2006. V súlade so svojou novou politikou týkajúcou sa utužovania partnerských vzťahov s tichomorskými ostrovmi EÚ vyslala na Fidži volebnú pozorovateľskú misiu, v ktorej bol hlavným pozorovateľom bývalý maďarský minister a poslanec EP István Szent-Ivanyi. Monitorovacia skupina EÚ usúdila, že voľby prebehli vierohodne. Niet teda pochýb, že Qaraseho vláda sa tešila tak demokratickej legitimite, ako aj veľkej väčšine v parlamente. Vojenský veliteľ si uzurpoval výkonnú moc od prezidenta Iloila, odvolal premiéra Qaraseho, vyhlásil výnimočný stav a postupne upevnil moc armády. Násilne bolo zatknutých a vypočúvaných viacero kľúčových postáv, z ktorých potom väčšinu prepustili a uvoľnili z vykonávanej funkcie vrátane viceprezidenta, úradujúceho policajného komisára, ako aj výkonného riaditeľa ministerstva financií, ktorý je aj národným povoľujúcim úradníkom pre Európsky rozvojový fond na Fidži. Bol vymenovaný dočasný „premiér“ – 77-ročný bývalý vojenský lekár a diplomat. Prvé, čo spravil po zložení prísahy, bolo, že poradil veliteľovi rozpustiť parlament, čo veliteľ následne urobil. Dočasný „premiér“ 4. januára 2007 rezignoval. Pričom premiér Qarase tvrdí, že legálnym premiérom krajiny je stále on. II. Súčasná situácia Situácia ešte nie je stabilná a naďalej sa vyvíja. Pri hľadaní kandidátov na ministrov armáda inzerovala ministerské pozície v miestnych novinách. V dňoch 20. až 22. decembra 2006 sa zišla Veľká rada náčelníkov, ktorá podľa fidžijskej ústavy menuje prezidenta a viceprezidenta, a vydala niekoľko odporúčaní vrátane toho, že armáda by sa mala vrátiť do kasární. Veliteľ radu skritizoval a vyhlásil, že v budúcnosti sa bude môcť zísť, len ak jej to on sám povolí. Začiatkom januára 2007 sa situácia zhoršila, keďže sám prezident prejavil podporu armáde a vymenoval veliteľa za dočasného premiéra. Navyše bolo cítiť tlak na súdnictvo. Dňa 5. januára 2007 priniesli fidžijské médiá správu, že pri vypočúvaní armádou jeden človek prišiel o život. Prevrat vyvolal výraznú vlnu odporu. V deň prevratu prezident Iloilo vyhlásil, že konanie armády ani nepodporuje, ani nepardonuje, 4. januára 2007 však svoj postoj zmenil. Tradiční náčelníci a fidžijské cirkvi prevrat odsúdili; fidžijskí sudcovia vyhlásili, že budú dodržiavať zákon a ústavu; fidžijský úradujúci policajný komisár označil prevrat za zradu, načo ho armáda zosadila z funkcie. Médiá boli prehlušené a armáda na nich tlačí, aby „neprovokovali“. Objavilo sa mnoho prípadov pasívneho odporu a občianskej neposlušnosti, ale opozícia podľa všetkého nie je organizovaná a nemá jednotné centrum. Okrem toho armáda sa snaží potlačiť vnútornú opozíciu a nesúhlasné názory zastrašovaním. Nemožno však vylúčiť, že sa frustrácia obyvateľstva napokon prejaví násilnosťami v závislosti od správania armády. Zdá sa, že tento posledný vojenský prevrat je fundamentálne odlišný od predchádzajúcich a nie je odrazom napätia medzi domorodými Fidžijčanmi a Indofidžijčanmi – je to konflikt hlavne medzi domorodými Fidžijčanmi, avšak s výrazným vplyvom na obe hlavné skupiny obyvateľstva v krajine. Vyhlásenia vojenského veliteľa pred prevratom odrážajú všeobecnú nespokojnosť s politikou v krajine a viaceré z nich sa pravdepodobne tešia výraznej obľube medzi obyvateľstvom. Kritizoval rasovú zaujatosť návrhov legislatívy, v ktorej sa vyslovene uprednostňujú domorodí Fidžijčania, blízke kontakty s niektorými osobami zapletenými do prevratu v roku 2000 a ich dosadenie do dôležitých funkcií a v jeho vyhláseniach sa objavili aj nepodložené tvrdenia v súvislosti s korupciou a protekcionizmom. V postoji veliteľa sa do istej miery odráža aj opozícia voči skupinám s tradičným mocenským vplyvom na Fidži – konkrétne voči náčelníkom a cirkvám – ktorých autoritu podkopávajú moderné trendy. Veliteľov nesúhlas s Qaraseho vládou bol podľa všetkého ovplyvnený aj nepriateľskými osobnými vzťahmi medzi týmito dvoma. Novozélandský minister zahraničných vecí Winston Peters sprostredkoval stretnutie fidžijského premiéra a veliteľa na Novom Zélande a výsledkom tohto úsilia na urovnanie sporu boli výrazné ústupky premiéra, ktoré však veliteľ, buď neschopný, alebo neochotný prijať kompromis, nepokladal za dostatočné. Vojenský prevrat nebol ani zákonný, ani ústavný a pre fidžijskú demokraciu predstavuje výrazný krok späť. Celý svet vrátane EÚ prevrat odsúdil a EÚ dňa 11. decembra 2006 vyhlásila: „Rada odsudzuje vojenský prevrat na Fidži a zvrhnutie demokraticky zvolenej vlády. S poľutovaním odmieta konanie veliteľa Bainimaramu a Ozbrojených síl Fidžijskej republiky (RFMF), zosadenie premiéra a prevzatie výkonnej moci v krajine. Rada apeluje na urýchlené a úplné obnovenie demokracie a čo najskorší návrat k vláde občanov.“ Vehementné odsúdenie uzurpovania moci ozbrojenými silami prišlo 14. decembra 2006 aj z Európskeho parlamentu a rovnako sa v samostatnom vyhlásení vyjadril bývalý hlavný pozorovateľ a poslanec EP István Szent-Ivanyi. Parlament tiež vyzval Komisiu a členské štáty, aby okamžite stiahli akúkoľvek nehumanitnú pomoc Fidžijskej republike s výnimkou vzdelávacích aktivít, ak ich uskutočňujú mimovládne organizácie. Hlavy štátov a vlád krajín AKT vo vyhlásení z 8. decembra 2006 takisto vehementne odsúdili zvrhnutie legitímnej a demokraticky zvolenej vlády. Rovnako sa vyjadrila aj Bezpečnostná rada OSN a Fidži hrozí narastajúca medzinárodná izolácia, keďže bola vylúčená z Tichomorského fóra a bolo jej pozastavené členstvo v rozhodovacích štruktúrach Britského spoločenstva národov. Fidžijskí partneri vrátane Francúzska a Spojeného kráľovstva pozastavili vojenskú spoluprácu s krajinou. Viaceré krajiny uvalili na Fidži cielené sankcie, konkrétne Francúzsko, Austrália a Nový Zéland, zatiaľ čo ďalší jej medzinárodní partneri skúmajú a znižujú rozsah rozvojovej spolupráce s Fidži. III. Návrh V článku 9 ods. 2 Dohody o partnerstve AKT-ES podpísanej medzi Európskou Úniou a krajinami AKT vrátane Fidži 23. júna 2000 v Cotonou, zmenenej a doplnenej 25. júna 2005 v Luxemburgu, sa uvádzajú podstatné prvky, na ktorých je založené toto partnerstvo. Rešpektovanie demokratických zásad, právnych predpisov a ľudských práv tvorí dôležitú súčasť dohody a stojí na ňom domáca aj zahraničná politika zmluvných strán. V súlade s uvedeným článkom a vzhľadom na okolnosti, za ktorých bola na Fidži prebratá moc, Komisia zastáva názor, že je nevyhnutné prebrať a vyjasniť si s novými vodcami krajiny tieto body: 1. urýchlený a pokojný návrat k demokracii v súlade s existujúcou legislatívou a pri plnom rešpektovaní ústavy; 2. vytvorenie vlády podporovanej väčšinou fidžijského parlamentu, ktorý bol zvolený v slobodných a spravodlivých voľbách v máji 2006, alebo skoré usporiadanie slobodných a spravodlivých volieb, aby sa zabránilo predlžovaniu vládnutia „dočasnej vlády“; 3. naplánovanie jednotlivých krokov a cieľov, ako aj časového harmonogramu v súvislosti s uvedeným; 4. plné rešpektovanie ľudských práv, najmä pokiaľ ide o slobodu vyjadrovania; 5. plné rešpektovanie právneho štátu. Dialóg poskytne novým fidžijským vodcom príležitosť vyjadriť svoj názor na uvedené body a umožní EÚ posúdiť, či na jeho základe môže podporiť úsilie krajiny harmonizovať svoju politiku so základnými prvkami zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou, alebo má prikročiť k primeraným opatreniam podľa článku 96. Významní partneri a zaangažované strany budú o priebehu dialógu informovaní. Vzhľadom na okolnosti, za ktorých nastala zmena režimu na Fidži, ako aj na formu politickej správy zavedenej novými vodcami Komisia zastáva názor, že ide o mimoriadne naliehavý prípad, najmä ak zvážime, že počas kritických týždňov pred vojenským prevratom predsedníctvo Európskej únie dvakrát varovalo ozbrojené sily a verejne vyhlásilo, že v demokracii nehrajú nijakú politickú rolu. Preto v súlade s článkom 96 ods. 1a) zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou nie je nevyhnutne potrebné vyčerpať všetky možnosti politického dialógu, ako sa stanovuje v článku 8 tej istej dohody. V záujme skorého vyriešenia situácie a berúc do úvahy dôležitosť obchodu a pomoci vo vzťahoch medzi EÚ a Fidži je potrebné, aby pokračoval posilnený dialóg podľa článku 8. Skôr než však Európska komisia rozhodne o prijatí primeraných opatrení, chcela by s novými vodcami krajiny uskutočniť oficiálny dialóg a prebrať s nimi ich záväzky. Preto Komisia navrhuje Rade, aby podľa článku 96 zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou a v súlade s priloženým návrhom listu pozvala Fidžijskú republiku k tomuto dialógu. Komisia navrhuje, aby rozbehnuté aktivity v oblasti spolupráce zastrešené najmä siedmym, ôsmym a deviatym ERF pokračovali aj počas obdobia, keď bude prebiehať dialóg, ak budú dodržané finančné dohody. Navyše navrhuje, aby sa neupúšťalo ani od tých aktivít v oblasti spolupráce, ktoré by napomohli návrat demokracie a zlepšenie verejnej správy. Vzhľadom na dôležitosť cukrovarníckeho priemyslu pre fidžijské hospodárstvo, zamestnanosť a chudobu v krajine Komisia okrem toho navrhuje, aby sa počas obdobia, keď bude prebiehať dialóg, neodkladali ani predbežné aktivity financované opatreniami sprevádzajúcimi reformu na trhu s cukrom schválenými v rámci rozpočtu na rok 2006, ak Komisia zváži, že to okolnosti umožňujú. PRÍLOHA dočasný premiér Fidžijskej republikySuvaFidži NÁVRH LISTU Vážený dočasný premiér, dňa 11. decembra Rada EÚ prijala tieto závery: „Rada odsudzuje vojenský prevrat na Fidži a zvrhnutie demokraticky zvolenej vlády. S poľutovaním odmieta konanie veliteľa Bainimaramu a Ozbrojených síl Fidžijskej republiky (RFMF), zosadenie premiéra a prevzatie výkonnej moci v krajine. Rada apeluje na urýchlené a úplné obnovenie demokracie a čo najskorší návrat k vláde občanov.“ Dňa 14. decembra 2006 prevrat vehementne odsúdil aj Európsky parlament. Vzhľadom na okolnosti, za ktorých nastala zmena režimu na Fidži, ako aj na formu politickej správy zavedenej novými vodcami EÚ zastáva názor, že došlo k porušeniu základných ustanovení zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou. EÚ navyše zastáva názor, že v súlade so znením článku 96 ods. 2b) ide o „mimoriadne naliehavý prípad“. Preto v súlade s článkom 96 ods. 1a) zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou nie je nevyhnutne potrebné vyčerpať všetky možnosti politického dialógu, ako sa stanovuje v článku 8 tej istej dohody. Skôr než však Európska únia rozhodne o prijatí primeraných opatrení, chcela by s vládou Vašej krajiny uskutočniť oficiálny dialóg. Preto si v mene Spoločenstva a členských štátov Európskej únie a v súlade s článkom 96 zmenenej a doplnenej dohody z Cotonou dovoľujeme pozvať Vašu krajinu k dialógu, aby sme do hĺbky rozobrali vzniknutú situáciu a v prípade potreby prijali nápravné opatrenia. Pokiaľ ide o EÚ, bude k tomuto dialógu pristupovať konštruktívne a otvorene. Dialóg by mal umožniť fidžijskej strane, aby sa konkrétnejšie vyjadrila k urýchlenému a pokojnému návratu k demokracii v súlade s existujúcou legislatívou a pri plnom rešpektovaní ústavy. Dovoľujeme si navrhnúť, aby sa tento dialóg uskutočnil v blízkej budúcnosti v priestoroch Rady Európskej únie v Bruseli v čase vyhovujúcom obom stranám. S úctou Za Radu Za Komisiu