EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 10. 2019 COM(2019) 552 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE



Dvadsiata správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie











I. ÚVOD Táto dvadsiata správa o ďalšom pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sleduje vývoj v dvoch hlavných pilieroch: prvým je boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj proti prostriedkom, ktorými sa podporujú, a druhým je posilňovanie našej obrany a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Junckerova Komisia považuje bezpečnosť za svoju najvyššiu prioritu už od prvého dňa svojho pôsobenia. EÚ v nadväznosti na Európsky program v oblasti bezpečnosti z apríla 2015 a oznámenie z apríla 2016 o pripravovaní pôdy pre účinnú a skutočnú bezpečnostnú úniu reagovala na sériu teroristických útokov a ďalšie rastúce bezpečnostné výzvy koordinovaným prístupom a dosiahla v posilňovaní našej kolektívnej bezpečnosti významný pokrok. Je čoraz jasnejšie, že dnešné bezpečnostné výzvy – či už ide o terorizmus, organizovanú trestnú činnosť, kybernetické útoky, dezinformácie alebo iné vznikajúce kybernetické hrozby – predstavujú spoločné hrozby. Iba spoločným úsilím môžeme dosiahnuť úroveň kolektívnej bezpečnosti, ktorú od nás občania oprávnene požadujú a očakávajú. Toto spoločné chápanie bolo základom pre pokrok dosiahnutý pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Podpora na úrovni EÚ sa v dôsledku potrieb vnútroštátnych orgánov, ktoré sa usilujú o zaistenie bezpečnosti občanov, zamerala na legislatívne a operačné opatrenia v prípadoch, v ktorých spoločné opatrenia môžu mať vplyv na bezpečnosť členských štátov. Táto činnosť bola vykonaná v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom a Radou, a to s úplnou transparentnosťou voči širšej verejnosti. Stredobodom úsilia vynakladaného v tejto súvislosti bolo plné rešpektovanie základných práv, keďže bezpečnosť Únie možno zaistiť len vtedy, ak sa občania budú môcť spoľahnúť na to, že sú ich základné práva plne rešpektované. EÚ bojovala proti terorizmu tým, že obmedzila priestor, v ktorom teroristi pôsobia, pričom nové pravidlá im sťažujú prístup k výbušninám, k strelným zbraniam a financovaniu a obmedzujú ich pohyb. Zintenzívnila výmenu informácií s cieľom poskytnúť tým, ktorí sú v prvej línii, t. j. príslušníkom polície a pohraničnej stráže, účinný prístup k presným a úplným údajom, a tak čo najlepšie využívať existujúce informácie a odstraňovať medzery a slepé miesta. Predpokladom zaistenia bezpečnosti v priestore voľného pohybu bez kontroly vnútorných hraníc je dôsledná ochrana vonkajších hraníc. Európsky parlament a Rada dosiahli v marci 2019 dohodu o ďalšej posilnenej a plne vybavenej európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a očakáva sa, že nové nariadenie nadobudne účinnosť začiatkom decembra 2019. EÚ poskytla platformu a finančné prostriedky pre tých, ktorí pôsobia v miestnych komunitách, aby si vymieňali najlepšie postupy v oblasti boja proti radikalizácii a predchádzania násilnému extrémizmu, a zároveň navrhla nové pravidlá na účinné odstraňovanie teroristického obsahu online. Vďaka podpore EÚ prostredníctvom akčných plánov na podporu ochrany verejných priestorov a zlepšenie pripravenosti na chemické, biologické, rádiologické a jadrové bezpečnostné riziká sa mestá stali odolnejšími voči útokom. EÚ riešila otázku kybernetickej bezpečnosti a kybernetických hrozieb tým, že zaviedla novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ, prijala príslušné právne predpisy a odstraňuje dezinformácie s cieľom lepšie chrániť naše voľby. Ďalšie úsilie sa vynakladá na posilňovanie bezpečnosti našej digitálnej kritickej infraštruktúry vrátane posilnenej spolupráce v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G v celej Európe. Je však potrebné vykonať ešte veľa práce. Útok na synagógu naživo vysielaný na internete 9. októbra 2019 v nemeckom meste Halle, pri ktorom boli zabití dvaja občania, šokujúcim spôsobom pripomenul hrozbu, ktorú predstavuje pravicový násilný extrémizmus a antisemitizmus. Tento útok takisto opätovne upozornil na zneužívanie internetu na teroristickú propagandu a poukázal teda na potrebu zaviesť v celej EÚ pravidlá pre odstraňovanie teroristického obsahu online. Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci 7. – 8. októbra 2019 diskutovala o pravicovom násilnom extrémizme a terorizme, pričom zdôraznila, že je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie, a to aj v oblasti boja proti šíreniu nezákonného obsahu pravicového extrémizmu online a offline. Zabitie troch príslušníkov polície a ďalšej zamestnankyne policajného ústredia v Paríži 3. októbra 2019 zároveň svedčí o tom, že hrozba terorizmu inšpirovaného džihádom je naďalej reálna a že je potrebné pokračovať v podpore členských štátov pri riešení tejto hrozby. Únik uväznených členov organizácie ISIS/Dá’iš, ku ktorému došlo počas nedávnych udalostí v severnej Sýrii, by mohol mať na bezpečnosť v Európe vážny vplyv. Je dôležité, aby členské štáty plne využívali existujúce informačné systémy na odhaľovanie a identifikáciu zahraničných teroristických bojovníkov pri prekračovaní vonkajších hraníc. Naďalej sa pracuje aj na využívaní informácií z bojísk na účely trestného stíhania zahraničných teroristických bojovníkov. V tejto správe sa uvádza nedávny pokrok dosiahnutý v úsilí o vytvorenie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, pričom sa zdôrazňujú oblasti, v ktorých sú potrebné ďalšie opatrenia. Poskytujú sa v nej aktuálne informácie o vykonávaní dohodnutých opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, najmä o správe EÚ o hodnotení rizika uverejnenej 9. októbra 2019 a o odstraňovaní dezinformácií. Táto správa sa zameriava najmä na vonkajší rozmer spolupráce v bezpečnostnej únii so zreteľom na podpísanie dvoch dvojstranných dohôd o boji proti terorizmu s Albánskom a Severomacedónskou republikou a pokrok, ktorý bol dosiahnutý v spolupráci s partnermi z tretích krajín pri výmene údajov zo záznamov o cestujúcich. Okrem toho Komisia spolu s touto správou prijala žiadosť o povolenie začať rokovania o dohode medzi EÚ a Novým Zélandom o výmene osobných údajov na účely boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. II. PLNENIE LEGISLATÍVNYCH PRIORÍT 1.Predchádzanie radikalizácii online a v komunitách Základom reakcie Únie na hrozby, ktoré predstavuje terorizmus, je predchádzanie radikalizácii. Internet je v tejto súvislosti najvýznamnejším bojiskom, na ktorom pôsobia teroristi v 21. storočí. Priestor, v ktorom môžu radikalizovaní jednotlivci komunikovať a zdieľať obsah, umožňuje rozvoj svetových, rozširujúcich sa sietí džihádistov a pravicových násilných extrémistov. Komisia preto proti radikalizácii online i naďalej uplatňuje dvojúrovňový prístup, v rámci ktorého by navrhované pravidlá pre odstraňovanie nezákonného teroristického obsahu online mali posilniť dobrovoľné partnerstvo s online platformami. V tejto súvislosti má zásadný význam legislatívny návrh na zabránenie šíreniu teroristického obsahu online s jasnými pravidlami a zárukami, vďaka ktorým by internetové platformy boli povinné odstrániť teroristický obsah do jednej hodiny od prijatia odôvodnenej žiadosti príslušných orgánov, a prijať proaktívne opatrenia primerané úrovni vystavenia teroristickému obsahu. Momentálne prebiehajú medziinštitucionálne rokovania medzi Európskym parlamentom a Radou, v rámci ktorých sa 17. októbra 2019 konalo prvé zasadnutie trialógu. Vzhľadom na hrozbu, ktorú predstavuje teroristický obsah online, Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby dohodu o navrhovaných právnych predpisoch dosiahli do konca roka 2019. Navrhované právne predpisy dopĺňajú dobrovoľné partnerstvo s internetovým odvetvím a inými zainteresovanými stranami v rámci internetového fóra EÚ. Fórum už od svojho vzniku v roku 2015 podnecuje internetové spoločnosti k tomu, aby aktívne podnikali kroky na identifikáciu a odstraňovanie teroristického obsahu online, čím pripravilo pôdu pre iniciatívu pod vedením priemyselného odvetvia s názvom „spoločná databáza hashov“ a zriadenie Globálneho internetového fóra na boj proti terorizmu. Jednotka EÚ pre nahlasovanie internetového obsahu, ktorá je súčasťou Europolu, agentúry EÚ pre presadzovanie práva, zohrala kľúčovú úlohu pri posilňovaní spolupráce s internetovými spoločnosťami a prispievala k celkovým cieľom internetového fóra EÚ. Na poslednom zasadnutí internetového fóra EÚ na úrovni ministrov, ktoré sa konalo 7. októbra 2019, sa členské štáty EÚ a vysokí predstavitelia internetových spoločností zaviazali spolupracovať v rámci tzv. krízového protokolu EÚ. V krízovom protokole EÚ sa stanovujú kritériá pre posilnenú spoluprácu a zavádzajú sa nové spôsoby zlepšenia reakcie na krízy. Je to súčasť medzinárodného úsilia o realizáciu „Výzvy na činnosť z Christchurch“ s cieľom zabezpečiť koordinovanú a rýchlu reakciu v záujme zabránenia šíreniu virálneho teroristického alebo násilného extrémistického obsahu online. Okrem opatrení na riešenie radikalizácie online Komisia pokračuje v podpore úsilia, ktoré sa na vnútroštátnej a miestnej úrovni vynakladá v snahe predchádzať radikalizácii a bojovať proti nej na mieste. Na základe bohatých skúseností a odborných poznatkov získaných v rámci siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii EÚ poskytuje cielenú podporu miestnym aktérom vrátane miest a poskytuje príležitosti na výmenu skúseností medzi odborníkmi z praxe, výskumníkmi a tvorcami politík. Táto sieť napríklad vydala osobitné usmernenia a zorganizovala semináre na podporu príslušných orgánov pri zaobchádzaní s deťmi, ktoré pochádzajú z konfliktných oblastí. S cieľom zabezpečiť kontinuitu činností vykonávaných v rámci siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii začala Komisia postup pre novú rámcovú zmluvu v odhadovanej hodnote 61 miliónov eur na obdobie štyroch rokov počnúc rokom 2020. V snahe eliminovať hrozbu, ktorú predstavuje teroristický obsah online, Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·do konca roka ukončili rokovania o legislatívnom návrhu na predchádzanie šíreniu teroristického obsahu online. 2. Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie EÚ zintenzívnila výmenu informácií s cieľom uľahčiť boj proti podvodom s osobnými údajmi, posilniť hraničné kontroly, modernizovať celoeurópske databázy presadzovania práva, odstrániť informačné medzery a posilniť agentúru EÚ pre presadzovanie práva Europol. Kľúčom k tomu je interoperabilita informačných systémov EÚ, ktorá zabezpečuje čo najlepšie využitie existujúcich informácií a odstránenie slepých miest. Interoperabilita, ktorá reaguje na potreby tých, ktorí pracujú v prvej línii, povedie k rýchlejšiemu, systematickejšiemu prístupu k informáciám pre príslušníkov orgánov presadzovania práva, príslušníkov pohraničnej stráže a migračných úradníkov, čím prispeje k zlepšeniu vnútornej bezpečnosti a riadenia hraníc. Vďaka interoperabilite a všetkým inováciám, ktoré so sebou prináša, sa situácia v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie v praxi zmení len vtedy, ak každý členský štát bude vykonávať príslušné právne predpisy v plnej miere. Preto je zavádzanie interoperability v bezpečnostnej únii najvyššou prioritou, a to na politickej aj technickej úrovni. Komisia a Agentúra EÚ na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) podporujú členské štáty na základe odborných znalostí a výmeny najlepších postupov, pričom využívajú sieť vnútroštátnych koordinátorov a vypracúvajú tabuľku výsledkov s cieľom umožniť účinné monitorovanie a koordináciu. Úzka spolupráca medzi agentúrami EÚ, všetkými členskými štátmi a krajinami pridruženými k schengenskému priestoru bude mať prvoradý význam z hľadiska splnenia ambiciózneho cieľa, ktorým je dosiahnuť do roku 2020 úplnú interoperabilitu informačných systémov EÚ pre oblasť bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie.

Európsky parlament a Rada medzitým ešte musia v tejto súvislosti dokončiť legislatívny proces. Na zabezpečenie úplného a včasného zavádzania interoperability je nevyhnutná rýchla dohoda o všetkých prerokúvaných legislatívnych návrhoch. Po prvé, v rámci technickej realizácie európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia sú potrebné technické zmeny súvisiacich nariadení, aby bol systém plne zavedený. Komisia vyzýva Európsky parlament, aby prácu na týchto technických zmenách urýchlil s cieľom začať medziinštitucionálne rokovania čo najskôr. Po druhé, stále prebiehajú medziinštitucionálne rokovania o návrhu z mája 2018 na posilnenie a modernizáciu existujúceho vízového informačného systému. Na základe prvého zasadnutia trialógu, ktoré sa konalo 22. októbra 2019, Komisia vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby rokovania urýchlene uzavreli. Po tretie, ešte nebola dosiahnutá dohoda o návrhu Komisie z mája 2016 na rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému Eurodac tak, aby sa uchovávali odtlačky prstov a príslušné údaje nielen v prípade žiadateľov o azyl a osôb zadržaných v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajších hraníc, ale aj v prípade neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín. Navrhovanými zmenami by sa takisto predĺžilo obdobie uchovávania odtlačkov prstov a príslušných údajov osôb, ktoré neoprávnene vstúpili na územie EÚ. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby pristúpili k prijatiu návrhu. V záujme posilnenia informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·pokročili v úsilí o rýchle dosiahnutie dohody o navrhovaných technických zmenách, ktoré sú potrebné na zriadenie Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia, ·urýchlene uskutočnili a uzavreli rokovania o návrhu na posilnenie existujúceho vízového informačného systému, ·prijali legislatívny návrh týkajúci sa systému Eurodac (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia). 3. Obmedzenie priestoru, v ktorom pôsobia teroristi EÚ prijala prísne opatrenia na obmedzenie priestoru, v ktorom pôsobia teroristi, a to zavedením nových pravidiel, ktoré teroristom a iným páchateľom trestnej činnosti sťažujú prístup k výbušninám, k strelným zbraniam a financovaniu, a na obmedzenie ich pohybu. V záujme posilnenia súdnej reakcie na terorizmus zriadila Agentúra EÚ pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) 1. septembra 2019 Európsky súdny protiteroristický register. Register bude zhromažďovať súdne informácie v snahe vytvárať prepojenia v konaniach proti osobám podozrivým z teroristických trestných činov, čím sa posilní koordinácia medzi prokurátormi pri vyšetrovaní terorizmu s možnými cezhraničnými dôsledkami. Na podporu a uľahčenie vyšetrovania v cezhraničných prípadoch je však potrebné ďalšie úsilie, najmä v súvislosti s prístupom orgánov presadzovania práva k elektronickým dôkazom. Pokiaľ ide o legislatívne návrhy z apríla 2018, ktorých cieľom je zlepšiť cezhraničný prístup k elektronickým dôkazom pri vyšetrovaní trestných činov , Európsky parlament ešte musí prijať svoju rokovaciu pozíciu predtým, ako spoluzákonodarcovia začnú rokovania. Komisia vyzýva Európsky parlament, aby v súvislosti s týmto legislatívnym návrhom pokročil tak, aby spoluzákonodarcovia mohli pracovať na jeho rýchlom prijatí. V záujme zlepšenia cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom sa Komisia na základe svojho návrhu vnútorných pravidiel EÚ takisto zapája do medzinárodných rokovaní. Komisia a orgány Spojených štátov uskutočnili 25. septembra 2019 prvé formálne kolo rokovaní o dohode medzi EÚ a USA o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. Ďalšie kolo je naplánované na 6. novembra 2019. Komisia sa v kontexte prebiehajúcich rokovaní o Druhom dodatkovom protokole k budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite zúčastnila v mene Únie na troch rokovaniach, a to v júli, septembri a októbri 2019. Hoci sa na týchto rokovaniach dosiahol značný pokrok, stále však treba riešiť niekoľko hlavných tém, ktoré sú pre Úniu predmetom značného záujmu, ako sú záruky ochrany údajov. Rokovania o druhom dodatkovom protokole budú pokračovať aj v novembri 2019 a počas celého roka 2020. Dôležité je rýchlo napredovať v oboch rokovaniach s cieľom prehĺbiť medzinárodnú spoluprácu v oblasti výmeny elektronických dôkazov a zároveň zabezpečiť súlad s právnymi predpismi EÚ a povinnosťami členských štátov, ktoré z nich vyplývajú, pri súčasnom zohľadnení budúceho vývoja práva EÚ. Vzhľadom na pretrvávajúce obavy týkajúce sa prania špinavých peňazí Európsky parlament prijal 19. septembra 2019 uznesenie o stave vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí , ktorým reaguje na súbor štyroch správ o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré Komisia prijala 24. júla 2019 . Európsky parlament vyzval členské štáty, aby zabezpečili riadne a rýchle vykonávanie smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí. Európsky parlament takisto vyzval Komisiu, aby posúdila, či by nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí bolo vhodnejšie ako smernica, a aby posúdila potrebu koordinačného a podporného mechanizmu pre finančné spravodajské jednotky. V záujme zlepšenia prístupu k elektronickým dôkazom pri presadzovaní práva Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·dosiahli rýchlu dohodu o legislatívnych návrhoch týkajúcich sa elektronických dôkazov (Priorita uvedená v rámci spoločného vyhlásenia). 4. Posilnenie kybernetickej bezpečnosti Posilnenie kybernetickej bezpečnosti zostáva kľúčovým aspektom úsilia o vytvorenie skutočnej a účinnej bezpečnostnej únie. Vykonávaním stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2017 Únia posilnila svoju odolnosť tým, že sa stala rezistentnejšou voči útokom a je schopná sa rýchlejšie zotaviť, ako aj odradzujúci efekt tým, že zvýšila šance, aby boli útočníci chytení a potrestaní, a to aj prostredníctvom rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti. Vykonávaním politického rámca EÚ pre kybernetickú obranu Únia podporuje v kybernetickej obrane aj členské štáty . Nadobudnutím účinnosti aktu o kybernetickej bezpečnosti v júni 2019 sa formuje rámec EÚ pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti. Certifikácia zohráva mimoriadne dôležitú úlohu pri zvyšovaní dôveryhodnosti a bezpečnosti produktov a služieb, ktoré sú rozhodujúce pre fungovanie digitálneho jednotného trhu. Rámec pre certifikáciu poskytne celoeurópske systémy certifikácie ako komplexný súbor pravidiel, technických požiadaviek, štandardov a postupov. Zahŕňa dve skupiny odborníkov, konkrétne európsku skupinu pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti, ktorá zastupuje orgány členských štátov a skupinu zainteresovaných strán pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti, ktorá zastupuje priemysel. Uvedená skupina zainteresovaných strán spája dopyt a ponuku produktov a služieb informačných a komunikačných technológií vrátane malých a stredných podnikov, poskytovateľov digitálnych služieb, európskych a medzinárodných organizácii pre normalizáciu, vnútroštátnych akreditačných orgánov, orgánov dohľadu nad ochranou údajov a orgánov posudzovania zhody. Európsky parlament a Rada ešte musia dosiahnuť dohodu o legislatívnej iniciatíve, ktorá sa týka Európskeho centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier. Cieľom návrhu je posilniť schopnosť Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti podporovaním európskeho technologického a priemyselného ekosystému kybernetickej bezpečnosti, ako aj koordináciou a združovaním súvisiacich zdrojov. Komisia vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby obnovili a urýchlene uzavreli medziinštitucionálne rokovania o tejto prioritnej iniciatíve na posilnenie kybernetickej bezpečnosti. Práca na zvyšovaní kybernetickej bezpečnosti zahŕňa podporu na národnej aj regionálnej úrovni. Okrem kybernetických hrozieb zacielených na systémy a údaje EÚ naďalej prijíma opatrenia na riešenie komplexných a mnohostranných výziev, ktoré predstavujú hybridné hrozby. V Rade bola zriadená horizontálna pracovná skupina pre boj proti hybridným hrozbám s cieľom zlepšiť odolnosť EÚ a jej členských štátov proti hybridným hrozbám a podporiť opatrenia na posilnenie odolnosti spoločností voči kríze. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť podporujú toto úsilie na základe spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám z roku 2016 a spoločného oznámenia z roku 2018 o zvyšovaní odolnosti a posilňovanie spôsobilosti riešiť hybridné hrozby. Okrem toho Spoločné výskumné centrum momentálne vytvára koncepčný model, v rámci ktorého budú charakterizované hybridné hrozby s cieľom pomôcť členským štátom a ich príslušným orgánom identifikovať typ hybridného útoku, ktorému by mohli čeliť. Model sa zaoberá spôsobom, akým aktér (štátny alebo neštátny) využíva súbor nástrojov (od dezinformácií po špionáž alebo fyzické operácie) v rôznych oblastiach (hospodárska, vojenská, sociálna, politická oblasť), aby ovplyvnil terč v snahe dosiahnuť celý rad cieľov. V záujme posilnenia kybernetickej bezpečnosti Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: ·urýchlene dosiahli dohodu o legislatívnom návrhu na zriadenie Európskeho centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a siete národných koordinačných centier. III. POSILNENIE BEZPEČNOSTI DIGITÁLNYCH INFRAŠTRUKTÚR Budúcim pilierom čoraz viac digitalizovaných hospodárstiev a spoločností budú siete piatej generácie (5G). Prepoja miliardy predmetov a systémov, a to aj v kritických sektoroch ako energetika, doprava, bankovníctvo a zdravotníctvo, ako aj priemyselné riadiace systémy, ktoré uchovávajú citlivé informácie a podporujú bezpečnostné systémy. Zaistenie kybernetickej bezpečnosti a odolnosti sietí 5G je preto nevyhnutné.

Ako súčasť koordinovaného prístupu, členské štáty s podporou Komisie a Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť uverejnili 9. októbra 2019 správu o koordinovanom posúdení rizík na úrovni EÚ, pokiaľ ide o bezpečnosť sietí 5G. Tento významný krok je súčasťou vykonávania odporúčania Komisie, ktoré bolo prijaté v marci 2019 s cieľom zaistiť vysokú úroveň kybernetickej bezpečnosti sietí 5G v celej EÚ. Správa vychádza z výsledkov vnútroštátnych posúdení rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré vykonali všetky členské štáty EÚ. Identifikujú sa v nej hlavné hrozby a aktéri hrozieb, najohrozenejšie zariadenia, najzraniteľnejšie miesta (vrátane technických a iných druhov zraniteľných miest) a niekoľko strategických rizík. Toto posúdenie poskytuje základ na identifikáciu zmierňujúcich opatrení, ktoré sa budú môcť uplatňovať na vnútroštátnej a európskej úrovni. V správe sa uvádza niekoľko dôležitých výziev v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa v súvislosti so sieťami 5G pravdepodobne objavia alebo v nich budú viditeľnejšie. Tieto bezpečnostné výzvy súvisia najmä s kľúčovými inováciami technológií 5G, najmä s významom softvéru a širokej škály služieb a aplikácií, ktoré siete 5G umožňujú, ako aj s úlohou dodávateľov pri budovaní a prevádzke sietí 5G a s mierou závislosti od jednotlivých dodávateľov. Produkty, služby a operácie dodávateľov sa tak čoraz viac stávajú súčasťou „priestoru na útok“ v rámci sietí 5G. Obzvlášť dôležitý bude aj rizikový profil jednotlivých dodávateľov, ako aj pravdepodobnosť, že dodávateľ môže podliehať vplyvu krajiny, ktorá nie je členom EÚ. V súlade s postupom stanoveným v odporúčaní Komisie z marca 2019 by sa členské štáty mali do 31. decembra 2019 dohodnúť na súbore zmierňujúcich opatrení na riešenie zistených rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť budú v oblasti kybernetickej bezpečnosti a odolnosti sietí 5G takisto naďalej spolupracovať s podobne zmýšľajúcimi partnermi. V tejto súvislosti je Komisia v kontakte s NATO a to so zreteľom na posúdenie rizík kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, koordinované EÚ.



IV. BOJ PROTI DEZINFORMÁCIÁM A OCHRANA VOLIEB PRED ĎALŠÍMI KYBERNETICKÝMI HROZBAMI EÚ zaviedla rámec pre koordinovanú činnosť proti dezinformáciám, ktorý plne zohľadňuje európske hodnoty a základné práva. Na základe akčného plánu proti dezinformáciám sa pokračuje v úsilí o obmedzovanie priestoru pre dezinformácie, a to aj s cieľom chrániť integritu volieb. V tejto súvislosti je ústredným prvkom spolupráca s priemyselným sektorom prostredníctvom samoregulačného Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií pre online platformy a reklamný sektor, ktorý sa začal uplatňovať v októbri 2018. Komisia posúdila účinnosť kódexu po prvom roku jeho uplatňovania na základe sebahodnotiacich výročných správ, ktoré predložili online platformy a ostatní signatári kódexu a ktoré boli uverejnené 29. októbra 2019 spolu s vyhlásením Komisie . Správy vo všeobecnosti preukazujú značné úsilie signatárov o plnenie ich záväzkov. Opatrenia, ktoré platformy prijali, sa líšia z hľadiska rýchlosti a rozsahu pôsobnosti v rámci všetkých piatich pilierov záväzkov, ktorými sa kódex zaoberá. Vo všeobecnosti sa pokrok dosiahol v súvislosti so záväzkami týkajúcimi sa volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019, konkrétne pokiaľ ide o odrádzanie od reklamných a peňažných stimulov pre dezinformácie (1. pilier), zabezpečenie transparentnosti politickej a tematicky zameranej reklamy (2. pilier) a zabezpečenie integrity služieb proti neautentickým účtom a správaniu (3. pilier). Oproti tomu je pokrok len malý alebo nulový v súvislosti so záväzkami posilniť postavenie spotrebiteľov (4. pilier) a záväzkami posilniť postavenie výskumnej komunity, a to aj na základe toho, že platformy v súlade s požiadavkami na ochranu súkromia poskytujú príslušný prístup k databázam na výskumné účely (5. pilier). Existujú aj rozdiely v rozsahu opatrení, ktoré prijala každá platforma s cieľom zabezpečiť plnenie svojich záväzkov, ako aj rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zavádzanie jednotlivých politík. Komisia pokračuje v spolupráci so signatármi kódexu a ďalšími zainteresovanými stranami s cieľom zintenzívniť opatrenia prijaté proti šíreniu dezinformácií. V rámci akčného plánu proti dezinformáciám Komisia a vysoká predstaviteľka v spolupráci s členskými štátmi vytvorili systém včasného varovania na riešenie dezinformačných kampaní. Systém včasného varovania umožnil inštitúciám EÚ a členským štátom vymieňať si informácie a analýzy pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019 a koordinovať reakcie. Po voľbách sa táto práca ešte zintenzívnila, pričom výmeny na pracovnej úrovni prebiehali každodenne a rôzne členské štáty zorganizovali tri zasadnutia kontaktných miest systému včasného varovania. Ďalším praktickým krokom na identifikáciu dezinformácií je práca tímu pre strategickú komunikáciu („StratComms“), a najmä jej pracovnej skupiny East StratCom, ktorá realizuje projekt „EUvsDisinfo“ s cieľom monitorovať a analyzovať prokremeľské dezinformácie a reagovať na ne. Od začiatku roka 2019 prvý na tento účel vyčlenený rozpočet vo výške 3 milióny EUR umožnil zvýšiť a rozšíriť túto činnosť tak, aby zahŕňala monitorovanie a analýzu prokremeľských dezinformácií na internete, vo vysielaní a sociálnych médiách v 19 jazykoch od angličtiny po srbčinu a arabčinu. Objem odhalených dezinformačných činností sa v dôsledku zlepšenej monitorovacej kapacity viac ako zdvojnásobil, pričom doteraz v roku 2019 bolo zaznamenaných približne 2000 prípadov šírenia dezinformácií v porovnaní s 765 prípadmi v rovnakom období v roku 2018. Pracovná skupina East StratCom zohrala kľúčovú úlohu pri monitorovaní a odhaľovaní prokremeľských dezinformácií zameraných na voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019. Výskum bol spojený s kampaňou na zvýšenie informovanosti o pokusoch o zasahovanie do volebných procesov na celom svete. Jeho aktívna pomoc poskytovaná v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom a Komisiou viedla k viac ako 20 mediálnym rozhovorom, pričom na kampani sa zúčastnilo viac ako 300 novinárov. Komisia prijala aj opatrenia na zníženie šírenia dezinformácií a mýtov o inštitúciách a politikách EÚ. Zriadila sieť odborníkov v oblasti komunikácie, ktorá prostredníctvom online portálu poskytuje interaktívny informačný materiál o politikách EÚ a o probléme šírenia dezinformácií a ich vplyve na spoločnosť. V spolupráci s Európskym parlamentom a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť Komisia začala aj sériu kampaní v sociálnych médiách zameraných na odstraňovanie dezinformácií. V. VYKONÁVANIE OSTATNÝCH PRIORÍT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1. Vykonávanie legislatívnych opatrení v rámci bezpečnostnej únie Dohodnuté opatrenia v rámci bezpečnostnej únie budú pre bezpečnosť prínosné v plnej miere len vtedy, ak všetky členské štáty zabezpečia ich rýchle a úplné vykonávanie. Na tento účel Komisia aktívne podporuje členské štáty pri vykonávaní právnych predpisov EÚ, okrem iného aj prostredníctvom financovania a uľahčovania výmeny najlepších postupov. V plnej miere pri tom využíva svoje právomoci vyplývajúce zo zmlúv, ktoré sa týkajú presadzovania právnych predpisov EÚ, vrátane prípadných postupov v prípade nesplnenia povinnosti. Lehota na transpozíciu smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich uplynula 25. mája 2018. Do dnešného dňa oznámilo úplnú transpozíciu 25 členských štátov, čo od júla 2018, keď Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 14 členským štátom, predstavuje významný pokrok. Napriek prebiehajúcemu postupu v prípade nesplnenia povinnosti, ktorý sa začal 19. júla 2018, úplnú transpozíciu dosiaľ neoznámili ešte dva členské štáty. Komisia zároveň naďalej podporuje všetky členské štáty v ich úsilí o dokončenie vývoja systémov na vedenie osobných záznamov o cestujúcich, okrem iného aj zjednodušením výmeny informácií a najlepších postupov. Lehota na transpozíciu smernice o boji proti terorizmu uplynula 8. septembra 2018. Úplnú transpozíciu dosiaľ oznámilo 22 členských štátov, čo od novembra 2018, keď Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 16 členským štátom, predstavuje významný pokrok. Napriek prebiehajúcemu postupu v prípade nesplnenia povinnosti úplnú transpozíciu neoznámili ešte tri členské štáty. Komisia zaslala 25. júla 2019 odôvodnené stanoviská dvom členským štátom z dôvodu neoznámenia úplnej transpozície smernice. Oba členské štáty vo svojej odpovedi oznámili, že legislatívny proces dokončia do konca tohto roka. Lehota na transpozíciu smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní. uplynula 14. septembra 2018. K dnešnému dňu oznámilo úplnú transpozíciu 13 členských štátov. Napriek prebiehajúcemu postupu v prípade nesplnenia povinnosti, ktorý sa začal 22. novembra 2018, úplnú transpozíciu neoznámilo ešte 15 členských štátov. Komisia zaslala 25. júla 2019 odôvodnené stanoviská 20 členským štátom z dôvodu neoznámenia úplnej transpozície smernice. V reakcii na to oznámilo úplnú transpozíciu smernice päť členských štátov. Lehota na transpozíciu smernice o ochrane údajov pri presadzovaní práva uplynula 6. mája 2018. Do dnešného dňa oznámilo úplnú transpozíciu 25 členských štátov, čo od júla 2018, keď Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 19 členským štátom, predstavuje významný pokrok. Napriek prebiehajúcemu postupu v prípade nesplnenia povinnosti úplnú transpozíciu neoznámili ešte tri členské štáty. Komisia 25. júla 2019 rozhodla o postúpení prípadu dvoch členských štátov na Súdny dvor Európskej únie za netransponovanie smernice a jednému členskému štátu zaslala formálnu výzvu z dôvodu nevykonania úplnej transpozície smernice. Komisia posudzuje transpozíciu štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, a zároveň overuje, či členské štáty uplatňujú dané pravidlá. Smernicu mali transponovať do vnútroštátneho práva do 26. júna 2018. Komisia vedie postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 21 členským štátom, keďže dospela k záveru, že oznámenia predložené členskými štátmi nesvedčia o úplnej transpozícii tejto smernice. Komisia posúdila súlad transpozície smerníc týkajúcich sa počítačovej kriminality. V júli a októbri 2019 začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti 23 členským štátom keďže dospela k záveru, že vnútroštátne vykonávacie právne predpisy, ktoré uvedené členské štáty oznámili, nesvedčia o správnej transpozícii smernice o boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí . V júli a októbri 2019 Komisia takisto začala postup v prípade nesplnenia povinnosti proti štyrom členským štátom, keďže dospela k záveru, že vnútroštátne vykonávacie právne predpisy, ktoré uvedené členské štáty oznámili, nesvedčia o správnej transpozícii smernice o útokoch na informačné systémy .