2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

•Subsidiarita

Zlepšenie výmeny informácií medzi políciou a orgánmi presadzovania práva v rámci EÚ nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov z dôvodu cezhraničnej povahy boja proti trestnej činnosti a bezpečnostných otázok. Členské štáty sa v týchto otázkach musia na seba navzájom spoliehať.

Členské štáty sa prostredníctvom viacerých implementačných projektov na úrovni EÚ snažili prijať opatrenia na riešenie nedostatkov súčasného prümského rámca. Napriek všetkým týmto opatreniam naďalej pretrvávajú mnohé rovnaké nedostatky, ktoré sa opísali v správe o vykonávaní prümského rozhodnutia z roku 2012. To poukazuje na potrebu opatrení EÚ, keďže opatrenia vykonávané samotnými členskými štátmi sa ukázali nedostatočné na riešenie obmedzení súčasného prümského rámca.

Spoločné pravidlá, normy a požiadavky na úrovni EÚ navyše uľahčujú výmeny informácií a zároveň zabezpečujú kompatibilitu jednotlivých vnútroštátnych systémov. To zase umožňuje určitú úroveň automatizácie pracovných postupov výmeny informácií, vďaka čomu úradníci v oblasti presadzovania práva nebudú musieť vykonávať určité pracovne náročné manuálne činnosti.

•Proporcionalita

Ako je podrobne opísané v posúdení vplyvu, ktoré je pripojené k tomuto návrhu nariadenia, politické rozhodnutia prijaté v tomto návrhu sa považujú za primerané. Je to preto, že nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie identifikovaných cieľov.

V návrhu sa plánuje vytvorenie centrálnych smerovačov (prümský smerovač II a systém EPRIS), z ktorých by každý slúžil ako spojovací bod medzi členskými štátmi. Je to hybridný prístup medzi decentralizovaným a centralizovaným riešením bez uchovávania akýchkoľvek údajov na centrálnej úrovni. Bude to znamenať, že národné databázy v každom členskom štáte sa prepoja s centrálnym smerovačom namiesto toho, aby sa prepojili navzájom. Tieto smerovače by slúžili ako sprostredkovatelia správ, ktorí zasielajú transakcie vyhľadávania a odpovede do vnútroštátnych systémov bez vytvárania nového spracúvania údajov, pričom sa rozšíria prístupové práva alebo nahradia národné databázy. Týmto prístupom by sa orgánom presadzovania práva zabezpečil rýchly a kontrolovaný prístup k informáciám, ktoré potrebujú na plnenie svojich úloh, v súlade s ich prístupovými právami. Smerovač by členským štátom uľahčil zavedenie existujúcich a budúcich výmen údajov v kontexte prümského rámca.

Automatizovaná výmena dodatočných kategórií údajov, ako sú podoby tváre a policajné záznamy, má zásadný význam pre účinné vyšetrovania trestných činov a pre identifikáciu páchateľov trestnej činnosti. Zavedenie týchto dodatočných kategórií údajov by neviedlo k uchovávaniu nových kategórií údajov, keďže členské štáty ich už zhromažďujú na základe vnútroštátneho práva a uchovávajú ich v národných databázach. Výmena týchto nových kategórií údajov by predstavovala nové spracúvanie údajov. Bola by však obmedzená na rozsah potrebný na dosiahnutie jej účelu a umožňovala by len porovnávanie údajov v jednotlivých situáciách. V tomto návrhu sa plánuje aj súbor viacerých záruk (napr. výmena úplných údajov len vtedy, ak je výsledkom vyhľadávania pozitívna lustrácia).

Na základe tohto návrhu bude Europol tvoriť neoddeliteľnú súčasť prümského rámca, po prvé preto, že umožní členským štátom automatickú kontrolu biometrických údajov získaných od tretích krajín, ktorými disponuje Europol. Po druhé Europol by takisto mohol kontrolovať údaje získané od tretích krajín v národných databázach členských štátov. Tieto dva aspekty zapojenia Europolu do nového prümského rámca v súlade s úlohami Europolu stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/794 by zaručili, že sa nevyskytnú žiadne medzery v súvislosti s údajmi týkajúcimi sa závažnej trestnej činnosti a terorizmu získanými od tretích krajín. V otvorenej spoločnosti v globalizovanom svete majú údaje o páchateľoch trestnej činnosti a teroristoch poskytnuté tretími krajinami zásadný význam. Umožňovalo by to potenciálnu identifikáciu páchateľov trestnej činnosti, o ktorých majú informácie krajiny mimo EÚ, a súčasné využívanie výhod silných záruk so zreteľom na ochranu súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov stanovených v dohodách Europolu o spolupráci s tretími krajinami.

Revidovaný postup výmeny v nadväznosti na pozitívnu lustráciu by prispel k vnútornej bezpečnosti Európskej únie zjednodušením a zefektívnením výmeny informácií v oblasti presadzovania práva. V porovnaní so súčasnou situáciou, keď sa výmena informácií na základe pozitívnej lustrácie riadi vnútroštátnym právom, a teda podlieha rôznym pravidlám a postupom, spoločné pravidlá harmonizujúce tento druhý krok prümského postupu by zaručili predvídateľnosť pre všetkých používateľov, keďže by vedeli, ktoré údaje by získali v tomto kroku. Výmena údajov by sa uskutočňovala prostredníctvom čiastočnej automatizácie, čo znamená, že by bol stále potrebný ľudský zásah pred akoukoľvek komplexnou následnou výmenou údajov. Členské štáty by si zachovali vlastníctvo svojich údajov a kontrolu nad nimi.