Útvary Komisie a ESVČ podporujú spoločné programovanie ako prostriedok na preklenutie priepasti medzi Úniou, jej členskými štátmi a rozvojovými partnermi EÚ pri vykonávaní rozvojovej podpory v partnerských krajinách s cieľom maximalizovať vplyv vonkajšej činnosti EÚ. Podľa nariadenia o NDICI bude spoločné programovanie uprednostňovanou možnosťou. Cieľom je vybudovať spoločný prístup členských štátov k vykonávaniu tretieho piliera EIP, ktorým sa prehĺbi koordinácia a synergický účinok prebiehajúcich a plánovaných činností, zlepší sa investičné prostredie, a to využijúc miestne koordinačné mechanizmy, osobitné odborné znalosti a siete členských štátov, ako je napríklad platforma Udržateľné podnikanie pre Afriku (Sustainable Business for Africa – SB4A). Členské štáty môžu zohrávať dôležitú úlohu pri mobilizácii európskych spoločností, obchodných komôr, agentúr na podporu obchodu a investícií, rozvojových agentúr a rozvojových finančných inštitúcií. Treba takisto poznamenať, že EÚ je najväčším partnerom MMF a Svetovej banky v oblasti technickej pomoci, ktorá rozvojovým krajinám pomáha dosiahnuť ciele trvalo udržateľného rozvoja. V tomto ohľade treba EÚ zviditeľniť.

Cieľom návrhu na NDICI je integrovať niekoľko existujúcich nástrojov vonkajšieho financovania do jedného nástroja, v ktorom sa prostredníctvom spoločných postupov a riadenia harmonizujú rozvojové postupy a posilní sa súdržnosť politík. Rozpočtové záruky sa budú prvýkrát programovať spolu so všetkými ostatnými formami pomoci (v článku 12 ods. 1 navrhovaného nariadenia o NDICI sa stanovuje, že „vykonávanie tohto nariadenia sa v prípade geografických programov uskutočňuje prostredníctvom viacročných orientačných programov pre krajinu a viacročných orientačných programov pre viaceré krajiny“). V návrhu sa takisto predpokladá silnejšia úloha spoločného programovania v budúcnosti. V článku 10 ods. 2 písm. b) sa stanovuje, že „spoločné programovanie je uprednostňovaný prístup pre programovanie týkajúce sa jednotlivých krajín. Spoločné programovanie je v prípade potreby otvorené pre iných darcov.“

Záver Rady 18. NABÁDA Európsku komisiu a ESVČ, aby aj prostredníctvom siete delegácií EÚ zvýšili svoje úsilie pri koordinácii európskych aktérov v oblasti financovania rozvoja pôsobiacich v partnerských krajinách, a to aj spoločným viacročným programovaním s členskými štátmi na úrovni jednotlivých krajín, vývojom platforiem pre jednotlivé krajiny, ako sa to navrhuje aj v správe skupiny významných osobností skupiny G20, a regionálnymi investičnými nástrojmi, uznávajúc iné rámce, čím sa združia všetci relevantní partneri a maximalizuje sa vplyv na rozvoj a prevzatie zodpovednosti partnerskými krajinami. Mohlo by sa to uľahčiť okrem iného ďalšou harmonizáciou postupov podávania správ všetkých relevantných aktérov v oblasti financovania rozvoja.

Príkladom regionálneho investičného nástroja je Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF), ktorý bol zriadený v roku 2009 a ktorý slúži ako regionálna platforma pre šesť krajín a pomáha združovať EÚ, medzinárodné finančné inštitúcie, členské štáty, ostatných darcov a partnerské krajiny do zjednotenej platformy s cieľom dvakrát ročne diskutovať o strategických prioritách v regióne, ako aj o jednotných investičných prioritách. Pridaná hodnota spočíva v zabezpečení harmonizácie komunikácie a podávania správ medzi jednotlivými partnermi (napr. prostredníctvom monitorovacej správy, výročnej správy WBIF, správy webového sídla WBIF). Z WBIF sa financuje príprava a vykonávanie prioritných projektov v oblasti infraštruktúry na západnom Balkáne prostredníctvom grantov z rozpočtu Únie a 20 bilaterálnych darcov, pôžičiek od zúčastnených finančných inštitúcií a prostredníctvom vnútroštátnych financií. Od roku 2009 WBIF podporil 172 projektov v odhadovanej hodnote 18,3 miliardy EUR a poskytol aj granty vo výške 1 miliardy EUR.

Na základe úspechov regionálnych investičných nástrojov a so zreteľom na odporúčania skupiny významných osobností skupiny G20 o globálnej správe finančného sektora bude Komisia pokračovať v práci prostredníctvom regionálnych výkonných rád predpokladaných v návrhu NDICI, ktoré pomôžu spojiť všetkých príslušných partnerov a maximalizovať tak vplyv na rozvoj a zodpovednosť partnerských krajín. Tieto regionálne výkonné rady budú v kontexte Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) po roku 2020 vydávať stanoviská týkajúce sa rozpočtových záruk a operácií kombinovaného financovania navrhovaných partnerskými finančnými inštitúciami.

Na úrovni NDICI ako celku bude úlohou výboru NDICI pomáhať pri posilňovaní „politického centra EÚ“ spájaním Komisie a členských štátov v diskusiách o kľúčových rozhodnutiach o viacročných indikatívnych programoch, akčných plánoch a opatreniach. V prípade potreby a vhodnosti sa počas programovania bude konzultovať aj s inými partnermi. Správne rady v rámci EFSD+ budú navyše poskytovať poradenstvo o celkovej strategickej orientácii.

Delegácie EÚ môžu pomáhať s platformami krajín a slúžiť ako kontaktné miesta, konajúc na základe pravidelných konzultácií s členskými štátmi a ich rozvojovými finančnými inštitúciami, miestnymi zainteresovanými stranami, medzinárodnými finančnými inštitúciami a (prípadne) vládami. Tretí pilier EIP sa okrem toho zameriava na regulačné reformy s cieľom zlepšiť investičné prostredie. Táto práca vychádza zo štruktúrovaného dialógu so súkromným sektorom s cieľom priblížiť jeho hľadiská týkajúce sa obchodných obmedzení a prioritných reforiem.

Komisia sa bude usilovať aj o zabezpečenie podpory všetkých príslušných aktérov a zainteresovaných strán a krajiny bude sprevádzať pri vývoji integrovaných vnútroštátnych finančných rámcov, ktoré sú potrebné na účel zmapovania všetkých dostupných finančných zdrojov oficiálna rozvojová pomoc (ODA), investície, domáce zdroje, remitencie atď., maximalizáciu rozvojového vplyvu a zabezpečenie zodpovednosti partnerskej krajiny. Tým sa zabezpečí účinnosť týchto platforiem.

Záver Rady 19. VYZÝVA Európsku komisiu, aby v súlade so svojimi právomocami posilnila svoju existujúcu kapacitu financovania rozvoja na hodnotenie súladu návrhov projektov a investícií s politikami EÚ.

Európska komisia naďalej pracuje na posilňovaní svojej kapacity financovania rozvoja s cieľom vyhodnotiť návrhy investičných programov a ich zosúladenie s politikami EÚ.

Komisia však uznáva, že výrazné zvýšenie záruk, ktoré má Komisia spravovať v rámci EFSD+, si môže vyžadovať ďalšie strategické prerozdelenie a dokonca zvýšenie ľudských zdrojov, kategórií zamestnancov a príslušných profilov tak, aby sa posilnila pracovná kapacita dotknutých sektorov a aby sa zabezpečilo primerané politické riadenie s cieľom zachovať dostatočné prepojenia medzi investíciami podporovanými EÚ, politickými reformami presadzovanými EÚ v partnerských krajinách a súvisiacim úsilím budovania kapacít.

V rokoch 2014 – 2020 Komisia dohliadala na mandát EIB na poskytovanie vonkajších úverov (krytie rozpočtovou zárukou do výšky 32,3 miliardy EUR) a zriadila Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD), do ktorého zahrnula 28 schválených rozpočtových záruk s celkovým krytím 1,5 miliardy EUR. Prostredníctvom tohto nového nástroja Komisia rozvinula svoje interné odborné znalosti v oblasti hodnotenia návrhov investičných programov. Po roku 2020 sa navrhuje významné zvýšenie využívania rozpočtových záruk s cieľom zhromaždiť na podporu cieľov politiky EÚ väčšie objemy súkromných investícií. V rámci EFSD+ sa Komisia plánuje zapojiť do činnosti viacerých finančných inštitúcií a poskytnúť rozpočtové záruky vo výške 45 miliárd EUR, ktoré by mohli pokryť až 500 miliárd EUR investícií do projektov financovania rozvoja. Okrem toho bude Komisia partnerským finančným inštitúciám naďalej poskytovať kombinované príspevky, ako sú granty na technickú pomoc, investičné granty alebo rizikový kapitál.

V tejto súvislosti treba poznamenať, že v roku 2016 získali nástroje kombinovaného financovania Komisie povzbudivé externé hodnotenie a Európsky dvor audítorov v roku 2014 uverejnil pozitívnu správu o kombinovanom financovaní. Z hodnotenia vyplynulo, že kombinované financovanie EÚ umožnilo vyššiu angažovanosť so strategickou výhodou, najmä pokiaľ ide o podporu veľkých projektov v oblasti infraštruktúry a spoluprácu s krajinami, ktoré prechádzajú do kategórie krajín so stredným príjmom. Kombinované financovanie v mnohých prípadoch prinieslo významnú pridanú hodnotu rozvojovej spolupráci EÚ založenej na grantoch, ako aj úverovým operáciám medzinárodných finančných inštitúcií. Okrem toho v súčasnosti v súlade s článkom 17 nariadenia o EFSD prebieha prvé hodnotenie EFSD.

Komisia v ústredí aj v delegáciách EÚ mobilizuje ďalšie zdroje na zvýšenie svojich odborných znalostí v oblasti financovania rozvoja, najmä pokiaľ ide o podporu investícií súkromného sektora, čím zabezpečuje plnenie svojej povinnosti chrániť rozpočet Únie a zároveň zvyšovať vplyv fondov spolupráce EÚ na rozvoj. Komisia okrem toho zvyšuje svoje kapacity a odborné znalosti v oblasti financovania prostredníctvom rozširovania odbornej prípravy zamestnancov v oblasti financovania rozvoja a finančného riadenia projektov a prostredníctvom ďalšieho zvyšovania zručností zamestnancov, ktorí sa špecializujú na právne, finančné a rozpočtové špecifiká finančných nástrojov. Komisia bude aj naďalej hosťovať odborníkov vyslaných z medzinárodných finančných inštitúcií, ktorí sa špecializujú na monitorovanie rizikových parametrov operácií. Táto zvýšená kapacita pomôže Komisii lepšie chrániť rozpočet EÚ a lepšie riadiť predpokladané zvýšenie expozícií krytých rozpočtovými zárukami po roku 2020.

Komisia okrem toho v spolupráci s odborníkmi z medzinárodných finančných inštitúcií a rozvojových finančných inštitúcií a s ďalšími partnermi vyvíja špecializovaný softvér, ktorý by pomohol modelovať riziká v rámci záruky EFSD+, so zohľadnením osobitných výziev v rozvojových a transformujúcich sa krajinách a na základe údajov z Globálnej databázy rizík na rozvíjajúcich sa trhoch (GEM). Predpokladá sa, že tento softvér bude k dispozícii posilnenej skupine odborníkov na riadenie rizík, ktorí by boli dočasne vyslaní do Komisie (Skupina pre technické posudzovanie záruk plus, GTAG+). Poskytovaním odborného poradenstva o rizikovom profile a odmene za záruku sa zvýši schopnosť Komisie určovať portfóliá investičných projektov, ktoré sa majú zaručiť. Navyše sa predpokladá, že na vedenie skupiny GTAG+ bude najatý skúsený odborník na riadenie rizík.

Napokon boli pripravené plány odbornej prípravy pre delegácie EÚ v oblasti rozpočtových záruk a využívania inovačných finančných nástrojov, ktoré sa ďalej zlepšujú, aby sa mohli vykonávať v súlade s prioritami nového finančného cyklu na roky 2021 – 2027.

Záver Rady 20. ZDÔRAZŇUJE, že je potrebné, aby členské štáty EÚ v spolupráci s Európskou komisiou posilnili existujúce mechanizmy a v prípade potreby pracovali na lepšej koordinácii pozícií EÚ, pokiaľ ide o multilaterálne rozvojové fóra a inštitúcie, aby EÚ vystupovala jednotnejšie. Malo by to zahŕňať aj koordinovanie pozícií v otázkach strategického významu, najmä v rade EBOR.

Európska komisia a VP/PK sa zhodujú na tom, že vplyv Európy na multilaterálnych fórach a v inštitúciách o rozvoji je silnejší, keď EÚ vystupuje jednotne. Spoločné programovanie sa ukázalo ako účinné a v rámci nariadenia o NDICI sa posilní, keďže sa navrhuje, aby sa stalo „uprednostňovaným prístupom“.