PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o dobrovoľnom systéme ekodizajnu pre zobrazovacie zariadenia /* SWD/2013/014 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o dobrovoľnom systéme ekodizajnu pre zobrazovacie zariadenia Tento pracovný dokument je určený zamestnancom Európskej komisie a slúži len na informatívne účely. Nie je oficiálnym stanoviskom Komisie, ani takéto stanovisko nepredpokladá. Vedúce GR: ENER Súvisiace GR: ENTR Ďalšie zainteresované útvary: SG, LS, CLIMA, cnect, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD Zhrnutie Zobrazovacie zariadenia sú energeticky významné výrobky, na ktoré sa vzťahuje smernica 2009/125/ES o ekodizajne. Smernicou o ekodizajne sa stanovuje rámec pre požiadavky na ekodizajn energeticky významných výrobkov. Požiadavky na ekodizajn výrobkov sú dôležitým nástrojom na splnenie cieľov politiky vytýčených v rámci hlavnej iniciatívy „Európa efektívne využívajúca zdroje“[1], v strategickom dokumente „Energia 2020“[2] a v „Pláne energetickej účinnosti na rok 2011“[3], ktorý vypracovala Komisia. V tomto dokumente, ako aj v správe o posúdení vplyvu sa zvažuje skutočnosť, či by sa v rámci smernice o ekodizajne mali prijať požiadavky na ekodizajn pre zobrazovacie zariadenia, aby sa obmedzil vplyv zobrazovacích zariadení a najmä ich spotreby energie na životné prostredie. 1. Vymedzenie problému V porovnaní so situáciou v prípade väčšiny ostatných výrobkov, ktoré sú predmetom opatrení, neexistuje v súvislosti s ekodizajnom pre zobrazovacie zariadenia žiadny závažný problém, keďže zvyšovanie energetickej účinnosti a úspora papiera režimom obojstrannej tlače rýchlo napredujú predovšetkým vďaka dobrovoľným nástrojom politiky. Skutočnosť, že celkový potenciál technických úspor nie je využívaný v plnom rozsahu, je spôsobená najmä dynamikou tohto odvetvia, v ktorom sa za posledných 15 rokov dosahovali ročné zvýšenia miery energetickej účinnosti na úrovni viac ako 6 % a úspory elektrickej energie vo výške viac ako 87 %. Problémom je, že neexistuje žiadna záruka, že súčasný pozitívny vývoj v zvyšovaní energetickej účinnosti bude pokračovať a že sa platné horizontálne právne predpisy budú týkať len vybraných environmentálnych aspektov. 2. CIELE Z prípravnej štúdie[4] a výskumu v roku 2012[5] vyplýva, že existuje potenciál na znižovanie spotreby energie zobrazovacích zariadení z hľadiska efektívnosti nákladov vrátane spotreby papiera, a že tento potenciál sa v súčasnosti plne nevyužíva. Cieľom je teda vyvinúť opatrenia týkajúce sa ekodizajnu vrátane samoregulácie tak, aby bolo možné dosiahnuť súčasné politické ciele, t. j. 20 % úspor energie a 20 % zníženie emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 1990 – 2020, a zároveň podporiť (neenergetickú) účinnosť materiálových zdrojov prostredníctvom napr. úspory materiálu (napr. papiera), recyklovania (napr. väčších plastových častí, elektroniky, kovov) a opätovného použitia (napr. kaziet s tonerom). Výskum 2012 preukázal, že napriek značným úsporám, ktoré sa už podarilo dosiahnuť, cieľové hodnoty na rok 2020 by mohli byť aj naďalej ambiciózne a v období rokov 2012 – 2020 by sa mohli stanoviť na 60 % úspor energie a 90 % mieru používania režimu obojstrannej tlače v prípade bežných kancelárskych zariadení. V súlade s odôvodneniami 18 a 19 a článkom 15 ods. 6 smernice o ekodizajne by sa samoregulácia mala preskúmať ako preferovaná možnosť. 3. Kritériá pre opatrenia týkajúce sa ekodizajnu Prístup k vypracovaniu navrhovaného opatrenia a k posúdeniu jeho vplyvu bol rozdelený do štyroch krokov: Krok 1: Právny základ: súlad s článkom 15 smernice o ekodizajne V súlade s článkom 15 ods. 4 písm. a) a s prílohami I a II k smernici o ekodizajne realizovala Komisia technickú, environmentálnu a hospodársku prípravnú štúdiu na posúdenie kritérií pre vykonávacie opatrenia týkajúce sa ekodizajnu pre zobrazovacie zariadenia[6]. Zo štúdie vyplýva, že tieto kritériá sú splnené, keďže: 1) zobrazovacie zariadenia sú umiestňované na trh EÚ vo veľkých množstvách, 2) vplyv spotreby elektrickej energie počas životného cyklu zobrazovacieho zariadenia na životné prostredie je značný, 3) existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o vplyv zobrazovacích zariadení, ktoré sú dnes na trhu, na životné prostredie. Existujú nákladovo efektívne technické riešenia, ktoré by mohli viesť k významným zlepšeniam. Tabuľka 1: Kritériá článku 15 ods. 2 smernice o ekodizajne uplatnené na zobrazovacie zariadenia Článok 15 ods. 2 písm. a) || Ročný objem predaja v EÚ (jednotky) || 2010 31 miliónov 2020 37 miliónov 2030 41 miliónov Článok 15 ods. 2 písm. b) || Vplyv na životné prostredie: priama spotreba elektrickej energie zobrazovacieho zariadenia, el. energia v TWh a ekvivalent CO2 v Mt za rok [1] || priama (elektrická energia) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2) Vplyv na životné prostredie: nepriama spotreba energie na výrobu papiera použitého zobrazovacím zariadením, el. energia v TWh a ekvivalent CO2 v Mt za rok [2] || nepriama (papier) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2) Článok 15 ods. 2 písm. c) || Potenciál zlepšenia v porovnaní so scenárom bez zmeny v tom istom roku (pri uplatnení existujúcej nákladovo efektívnej technológie, ako voliteľnej čiastkovej možnosti), vyjadrený v jednotkách uvedených vyššie. || priama energia (zvýšenie efektívnosti) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) nepriama energia (režim obojstrannej tlače a tlače viacerých strán na jednu stranu) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2) [1] Pri prevode elektrickej energie v TWh na ekvivalent CO2 v Mt sa zohľadňuje pozitívny vývoj emisií CO2 z elektrární v rokoch 2010 – 2030 (zdroj MEErP 2011) [2] Výroba kancelárskeho papiera: primárna energia 40 MJ/kg papiera, prevod na ekvivalent elektrickej energie použitím činiteľa primárnej energie 2,5 (40 MJ primárnej energie = 16 MJ elektrickej energie = 4,44 kWh elektrickej energie), emisie skleníkových plynov 0,6 kg/kg papiera (zdroj MEErP 2011). Spotreba papiera bola vypočítaná na základe cyklov životnosti podľa ENERGY STAR. Kritériá v plnom rozsahu spĺňajú monochromatické alebo farebné výstupné zobrazovacie zariadenia s atramentovými (IJ), elektrofotografickými (EP/„laserové“) a s pevnými atramentovými (SI, ktoré patria do kategórie EP) technológiami značenia. Zariadenia EP zahŕňajú kopírovacie stroje, tlačiarne, multifunkčné zariadenia (MFZ) a faxové prístroje, pričom zariadenia IJ patria do kategórie viac- a jednoúčelových zariadení. Staršie technológie značenia ako napr. tepelným prenosom (TT – thermal transfer), priamou tepelnou tlačou (DT – direct thermal) a sublimáciou farby (DS – dye sublimation) sa nezohľadňujú, pretože sú predávané v malom rozsahu a používané najmä v špeciálnych prípadoch, ako je tlač pokladničných účtov, nálepiek a textílií. Z rovnakých dôvodov sú vylúčené aj veľké tlačiarne napr. v prípade technických výkresov. A napokon sa nepočítajú ani vysokorýchlostné tlačiarne napr. v obchodoch ponúkajúcich profesionálnu tlač, pretože úvahy o nákladoch v tomto trhovom segmente vedú kupujúcich ku kúpe iba tých energeticky najúčinnejších modelov. Krok 2: Existujúce iniciatívy a potenciál trhových síl na vyriešenie problému V článkoch 15 ods. 2 a ods. 4 písm. c) smernice o ekodizajne sa vyžaduje posúdenie príslušných právnych predpisov EÚ, ako aj vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti životného prostredia. Zobrazovacie zariadenia neboli predmetom nijakých povinných opatrení pri konkrétnych výrobkoch, ale niektoré aspekty sa zohľadnili v horizontálnych právnych predpisoch týkajúcich sa spotreby elektrickej energie v režime pohotovosti a vypnutia[7], chemických látok[8] a odpadu[9]. Využívanie energie zobrazovacími zariadeniami v nebytovom sektore je súčasťou vykazovania energetickej hospodárnosti podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov[10] a budúcej smernice o energetickej účinnosti[11]. Je nepriamo zahrnuté aj v bilancii CO2 v rámci systému obchodovania s emisiami v EÚ. Energetickou účinnosťou a hlavnými environmentálnymi vplyvmi zobrazovacích zariadení sa zaoberá najmä dobrovoľný program EU Energy Star v zmysle dohôd medzi EÚ a USA od roku 2001. V roku 2012 sa počíta s ďalšou podporou prostredníctvom kritérií zeleného verejného obstarávania (GPP) a environmentálnej značky EÚ, ktoré vo veľkej miere používajú požiadavky a formáty ENERGY STAR. Od roku 2008 je súlad s kritériami ENERGY STAR, ktoré sú aktualizované každé tri až štyri roky, povinný pre zariadenia obstarávané inštitúciami EÚ a vládnymi orgánmi členských štátov[12]. Reakcia odvetvia zobrazovacích zariadení na tieto opatrenia bola pozitívna, jednak v podobe vysokej miery účasti (> 90 % pokrytia trhu), vysokého podielu produktov spĺňajúcich požiadavky (> 90 % výrobných modelov vyrobených podľa súčasných požiadaviek), ako aj vyhlásení výrobcov, ktoré sú z hľadiska spoľahlivosti na uspokojivej úrovni[13]. V prípravnej štúdii sa uvádza, že ak došlo k zlyhaniu trhu a/alebo regulácie zobrazovacích zariadení, išlo vo väčšine prípadov skôr o nízkoobjemové zariadenia na spotrebiteľskom trhu ako o trh s profesionálnymi kancelárskymi potrebami. K takýmto prípadom dochádza preto, že súčasné ceny elektrickej energie neodrážajú náklady, ktoré musí spoločnosť vynaložiť na životné prostredie, čím sa znižuje ich význam pri rozhodovaní sa o kúpe (negatívna externalita). Okrem toho, väčšina spotrebiteľov zakladá výber zariadenia skôr na jeho cene a ďalších faktoroch, ako sú dostupnosť, servisné služby a „dôveryhodnosť“ obchodných značiek, a nie na nákladoch na energiu, pretože majú nedostatok informácií (asymetrické informácie). V tejto súvislosti je dôležité, že logo ENERGY STAR je už v odvetví s kancelárskymi potrebami dobre známe, hoci samotní spotrebitelia ho poznajú oveľa menej.. A napokon, prípady zlyhania trhu sa vyskytnú aj vtedy, keď sa investičné a prevádzkové náklady hradia z viacerých strán, napr. oddelenie nákupu v istej firme môže mať rozdielnu finančnú perspektívu ako oddelenie podniku, ktoré dané zariadenie v skutočnosti využíva a znáša náklady na jeho prevádzku (rozdielne stimuly). Krok 3: Ciele politiky a miera ambícií Všeobecným cieľom je vyriešiť prípady zlyhania trhu, ako aj externé vplyvy prijatím vhodných opatrení týkajúcich sa ekodizajnu. Možnosti, ktoré sa pri podrobnej analýze vplyvu zohľadnili, sú: žiadne opatrenia na úrovni EÚ (scenár bez zmeny), samoregulácia („dobrovoľná“ možnosť) a požiadavky na ekodizajn (možnosť „Ekodizajn“). Výrobné odvetvie dalo prednosť dobrovoľnej dohode („samoregulácii“) pred regulačným opatrením. V prílohe II k smernici o ekodizajne sa uvádza, že požiadavky na spotrebu energie by sa za normálnych okolností mali stanoviť tak, aby sa minimalizovali náklady počas životného cyklu (pokiaľ neexistujú iné faktory, ktoré by to príliš obmedzovali). Východiskom analýzy bola prípravná štúdia, ktorá bola základom pre scenár bez zmeny. Pri všetkých týchto možnostiach sa údaje o predaji z prípravnej štúdie použili v skladovom modeli na výpočet zásob, spotreby elektrickej energie a spotreby papiera. Vykonala sa dodatočná analýza výrobných modelov zariadení zaregistrovaných v databáze EÚ ENERGY STAR na www.eu-energystar.org. Touto analýzou sa zistila spotreba elektrickej energie a charakteristiky režimu obojstrannej tlače v prípade všetkých výrobných modelov zobrazovacích zariadení uvádzaných na trh EÚ, ktoré boli zaregistrované v databáze EÚ ENERGY STAR v roku 2012, ale aj v predchádzajúcich referenčných rokoch až do roku 2009. Z analýzy nevyplynul iba počet modelov, ktoré spĺňajú požiadavky ENERGY STAR verzií 1.0, 1.1 (z ktorej vychádza súčasná dobrovoľná dohoda) a navrhovanej verzie 2.0 (ktorá začne platiť v roku 2013 a z ktorej bude vychádzať nové znenie dobrovoľnej dohody), ale aj to, o čo lepšie výsledky dosiahli tieto výrobné modely z hľadiska minimálnych požiadaviek ENERGY STAR. Výsledky tohto posúdenia sú uvedené v časti o dobrovoľnej možnosti. V rámci tejto možnosti sa predpokladalo, že dobrovoľná dohoda by mala zachovávať tempo zvyšovania účinnosti na úrovni prevyšujúcej požiadavky ENERGY STAR (tak ako v predchádzajúcich rokoch). Možnosť „Ekodizajn“ stanovuje minimálne povinné požiadavky na energetickú účinnosť zobrazovacích zariadení uvádzaných na trh. Nevýhodou nariadenia, ktoré vo svojej podstate vyžaduje 100 % súlad, v porovnaní s účinnou dobrovoľnou dohodou, ktorou sa má dosiahnuť 90 % súlad, je jeho nedostatočná flexibilita, takže miera ambícií je väčšinou podstatne nižšia. Na prvý pohľad sa to môže zdať rozporuplné, ale v zásade sa podľa článku 15 ods. 5 smernice o ekodizajne („žiadny negatívny vplyv“ na funkčnosť a konkurencieschopnosť odvetvia) miera ambícií na požiadavky stanovené nariadením určuje najmä podľa tých najslabších 10 % trhu, ktoré tvoria špeciálne výrobky alebo výrobky vyrábané finančne slabšími výrobcami. Na druhej strane miera ambícií v prípade dobrovoľnej dohody sa môže sústrediť na 90 % „bežných“ výrobkov vyrábaných inovačnými, finančne zdravými výrobcami. Možnosť „Ekodizajn“ zohľadňuje tieto skutočnosti: stanovenie prvej etapy na rok 2014 s predpokladaným dosiahnutím cieľa účinnosti na úrovni 40 % podľa scenára bez zmien a druhej etapy, ktorá bola stanovená na rok 2016 s predpokladaným dosiahnutím cieľa účinnosti na úrovni 60 % pod hodnotami podľa scenára bez zmien. V prípade režimu obojstrannej tlače sa optimisticky predpokladalo, že po zostavení zoznamu výnimiek bude možné stanoviť požiadavky na rovnakej úrovni ako v prípade dobrovoľnej možnosti, t. j. že v prípade bežných kancelárskych tlačiarní sa bude v 75 % prípadoch (v roku 2014) a v 85 % prípadoch (v roku 2016) používať režim obojstrannej tlače. Krok 4: Posúdenie environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu Analýzou čiastkových možností sa dospelo k úsporám uvedeným v tabuľke 2. Tabuľka a graf znázorňujú priamu spotrebu elektrickej energie zobrazovacími zariadeniami, nepriamu spotrebu energie (vypočítanú ako ekvivalent elektrickej energie) potrebnej na výrobu papiera a takisto celkovú spotrebu energie (priamu + nepriamu) pri scenári bez zmeny, ako aj úspory zo zvyšných dvoch možností v porovnaní so scenárom bez zmeny. Tabuľka 2: Zhrnutie úspor, ktoré prinášajú zobrazovacie zariadenia v EÚ-27 v rámci jednotlivých možností v porovnaní so základným scenárom bez zmeny na roky 2020 a 2030 (peňažné úspory sú vyjadrené pevnou hodnotou eura v roku 2010) Celkové úspory (priame a nepriame, ktoré súvisia s výrobou papiera, bez kaziet s tonerom) 2020 V porovnaní so scenárom bez zmeny || Scenár bez zmeny (úrovne) || Dobrovoľná možnosť || Možnosť „Ekodizajn“ || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 Spotreba energie (v TWh) || || || || || || Priama || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Nepriama || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Spolu || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || Emisie CO2 (v Mt) || || || || || || Priame || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Nepriame || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1.17 Spolu || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Úspory nákladov bez tonerov (v miliardách eur) [14] || || || || || || Priame || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Nepriame || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Spolu || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 Z grafu 1 vyplýva, že spotreba elektrickej energie stúpne v prípade, že sa neprijmú žiadne opatrenia. Obidve možnosti – dobrovoľná i „Ekodizajn“ – výrazne spomalia rast spotreby elektrickej energie. Graf 1: Celková spotreba energie v EÚ-27 (v TWh/rok) 4. Závery Preferovanou možnosťou je dobrovoľná možnosť. Prispieva k riešeniu problému s kontinuitou súčasného pozitívneho trendu smerom k energetickej účinnosti a úspore papiera (režimom obojstrannej tlače a tlače viacerých strán na jednu stranu) a ponúka odpovede aj na ďalšie otázky súvisiace so zdrojmi, ako sú recyklácia a opätovné použitie. V tomto odvetví neustále sa meniacich výrobkov prináša podstatne vyššie úspory ako alternatívna možnosť zavedenia povinných požiadaviek na ekodizajn, zabezpečuje flexibilitu, umožňuje rýchlejšie aktualizácie cieľových úrovní a je menej administratívne náročná. Na rozdiel od povinných opatrení, nepredstavuje žiadne riziko negatívneho vplyvu na účinnosť súčasných úspešných politických opatrení ako napr. EU Energy Star. Dobrovoľná možnosť v praxi znamená: · príspevok k dosiahnutiu cieľa „20-20-20“ (na obdobie rokov 1990 – 2020) v podobe priamych úspor elektrickej energie na úrovni 25 TWh/rok prostredníctvom zvyšovania účinnosti a nepriamych úspor (zdroje na výrobu papiera) na úrovni približne 4 TWh/rok ekvivalentu elektrickej energie, čo tvorí spolu 29 TWh/rok (a rovná sa 1,1 % celkovej spotreby energie v EÚ v roku 2007), · príspevok k dosiahnutiu cieľa „20-20-20“ (na obdobie rokov 1990 – 2020) vo forme priameho zníženia emisií skleníkových plynov o 9,6 Mt ekvivalentu CO2 ročne (v prípade elektrickej energie) a 0,6 Mt ekvivalentu CO2 ročne (v prípade papiera), čo je spolu 10,2 Mt CO2 ročne (0,2% emisií skleníkových plynov v EÚ), · pomoc pri dosahovaní efektívneho využívania neenergetických zdrojov znížením spotreby kancelárskeho papiera o viac ako 1 milión ton (1 Mt) za obdobie rokov 1990 – 2020 a príspevok k recyklácii a opätovnému používaniu, · skutočnosť, že budú splnené požiadavky smernice o ekodizajne 2009/125/ES, najmä v odôvodneniach 18 a 19, v článku 15 ods. 6 a v prílohe VIII, · skutočnosť, že požiadavky nadobudnú účinnosť skôr a budú menej nákladné ako v prípade nariadenia, · skutočnosť, že bude kompatibilná s existujúcimi nástrojmi politiky a bude ich dopĺňať, · skutočnosť, že nedôjde k výraznému administratívnemu zaťaženiu výrobcov ani maloobchodníkov, · nepatrné, ak vôbec nejaké, zvýšenie obstarávacích nákladov, ktoré bude z veľkej časti kompenzované úsporami v priebehu používania výrobku, · žiadny významný vplyv na konkurencieschopnosť výrobného odvetvia a na zamestnanosť, najmä pokiaľ ide o MSP. [1] „Európa efektívne využívajúca zdroje“ – hlavná iniciatíva v rámci stratégie Európa 2020, ES, 26.1.2011, KOM(2011) 21. [2] Energia 2020 – stratégia pre konkurencieschopnú, udržateľnú a bezpečnú energetiku, ES, 10.11.2010, KOM(2010) 639 v konečnom znení. [3] Plán energetickej účinnosti na rok 2011, ES, 8.3.2011, KOM(2011) 109 v konečnom znení. [4] Výrobky využívajúce energiu – Prípravná štúdia o zobrazovacích zariadeniach, ktorú vypracoval Fraunhofer IZM. [5] Výskum databázy EU-ENERGY STAR realizovaný konzultantmi (van Holsteijn en Kemna VHK) v roku 2012 (ďalej len „výskum 2012“). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Nariadenie (ES) č. 1275/2008 v súvislosti so spotrebou elektrickej energie v režime pohotovosti a vypnutia pre elektrické a elektronické zariadenia v domácnosti a na kancelárske zariadenia. [8] Smernica o ONL 2011/65/ES (prepracované znenie). [9] Smernica o OEEZ 2012/19/EÚ (prepracované znenie). [10] Smernica EPBD 2010/31/ES (prepracované znenie). [11] Návrh smernice o energetickej účinnosti a o zrušení smerníc 2004/8/ES a 2006/32/ES [KOM(2011) 370, 22.6.2011]. [12] Pozri článok 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení (prepracované znenie), Ú. v. EÚ L 39 z 13.2.2008, s. 1-7. [13] Oznámenie Komisie KOM(2011) 337 v konečnom znení o vykonávaní programu Energy Star v EÚ v období rokov 2006 – 2010. Brusel, 9.6.2011. [14] Úspora nákladov na výrobu papiera sa vypočíta tak, že sa vynásobí počet ušetrených strán sumou 0,02 EUR (cena za 1 stranu, tiež vypočítané v kapitole 2.) Ceny elektrickej energie sú uvedené za kWh primárnej energie. Pokiaľ ide o elektrickú energiu, používajú sa ceny elektrickej energie pre spotrebiteľov v roku 2010 s výnimkou daní, t. j. 0,18 EUR/kWh, za predpokladu ročného nárastu (dlhodobý priemer v období 2011 až 2030) cien elektrickej energie o 4 %.