3.  
. SK   
 SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 24. 1. 2012  
SEK(2011) 1537 v kone čnom znení/2 
  
CORRIGENDUM: 
Annule et remplace le SEC( 2011) 1537 final du 12.12.2011 
Concerne toutes les versions linguistiques (excepté EN/FR/DE) 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
 
 
Sprievodný dokument 
NÁVRH NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa zria ďuje Európsky systém hrani čného dozoru (EUROSUR) 
 
{KOM(2011) 873 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1536 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1538 v kone čnom znení}  
3.  
. SK   
 SK 1. Ú VOD 
Túto správu o posúdení vplyvu vypracovalo Ge nerálne riadite ľstvo pre vnútorné záležitosti 
(GR HOME) ako sprievodný dokument k legisl atívnemu návrhu o zriadení Európskeho 
systému hrani čného dozoru (EUROSUR).  
 EUROSUR možno opísa ť ako súbor opatrení na posilnenie spolupráce a výmenu informácií 
medzi orgánmi hrani čnej kontroly na vnútroštátnej aj eur ópskej úrovni, ako aj spolupráce so 
susednými tretími krajinami, s cie ľom významne zvýši ť situačnú informovanos ť týchto 
orgánov a ich schopnos ť reakcie v boji proti nelegálnej migrácii a cezhrani čnej trestnej 
činnosti. EUROSUR by sa preto mal vníma ť v kontexte postupného budovania európskeho 
modelu integrovaného riadenia hraníc.   Práce vykonané v rokoch 2008 až 2011 na vývoji, testovaní a postupnom budovaní systému EUROSUR vychádzajú z plánu realizácie, ktorý bol predložený v oznáme ní Komisie v roku 
2008.
1 Európska rada vo svojich záveroch z júna 2011 uviedla, že EUROSUR „sa bude ďalej 
rozvíjať ako prioritná otázka, aby do roku 2013 mohol za čať fungova ť a aby orgánom 
členských štátov vykonávajúcim činnosti hrani čného dozoru umožnil vymie ňať si operačné 
informácie a zlepšova ť vzájomnú spoluprácu.“  
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1 Všeobecné problémy v oblasti hrani čného dozoru 
Nelegálna migrácia 
EÚ je vystavená zna čnému tlaku nelegálnej migrácie na jej vonkajších hraniciach. Po čas 
prvých šiestich mesiacov roku 2011 bolo odhalených 74 300 prípadov nedovoleného 
prekročenia hraníc, z toho viac ako 96 % na vonka jších hraniciach Španielska, Malty, 
Talianska a Grécka. Napriek koordina čnému úsiliu agentúry Frontex orgány hrani čnej 
kontroly členských štátov sa často len ťažko dokážu dohodnú ť na spolo čnom postupe 
a zvyčajne potrebujú zna čný čas na to, aby prijali primeranú opera čnú reakciu. 
Straty na životoch migrantov na mori 
Používanie malých plavidiel nespôsobilých plavby na mori vedie k dramatickému nárastu 
počtu migrantov a ute čencov utopených v Atlantickom oceáne medzi Afrikou a Kanárskymi 
ostrovmi a v Stredozemnom mori. Túto vysokú úmrtnos ť je potrebné zásadne zredukova ť. 
Cezhraničná trestná činnosť 
Zločinecké siete, ktoré sa zapájajú do pašovania migrantov, často používajú rovnaké trasy 
a metódy aj na cezhrani čnú trestnú činnosť, ako je obchodovanie s ľuďmi a s drogami. 
Zlepšenie spolupráce medzi orgánmi hrani čnej kontroly a policajnými orgánmi by malo 
významne prispie ť k boju proti takejto závažnej trestnej činnosti na vonkajší ch hraniciach.  
                                                 
1  KOM(2008) 68 v kone čnom znení z 13.2.2008 (p lán realizácie EUROSUR). 
3.  
. SK   
 SK 2.2. Osobitné problémy v oblasti hrani čného dozoru 
Existuje rad dôvodov, pre ktoré sú zlo činecké siete často schopné rýchlejšie a pružnejšie 
zmeniť trasy a metódy nelegálnej migrácie a cezhrani čnej trestnej činnosti, ako sú orgány 
členských štátov schopné zareagova ť na meniacu sa situáciu. 
Nedostato čná spolupráca medzi orgánmi  na vnútroštátnej úrovni 
V niektorých členských štátoch je do oblasti dozor u nad morskými hranicami priamo 
zapojených až šes ť rôznych orgánov. Zatia ľ čo v niektorých členských štátoch bol vytvorený 
jednotný celoštátny systém dozoru, v iných členských štátoch si rôzne orgány vytvorili 
paralelné systémy bez presných pravidie l a postupov vzájomnej spolupráce a výmeny 
informácií. 
Nedostato čná výmena informácií medzi členskými štátmi 
Koordinácia v oblasti hrani čného dozoru je nedostato čná nielen v rámci niektorých členských 
štátov, ale aj medzi členskými štátmi, čo je dôsledkom neexistencie vhodných postupov, sietí 
a komunika čných kanálov na výmenu informácií. 
Nedostato čná spolupráca so susednými tretími krajinami 
Migračný tlak kladie zna čné výzvy aj pred tretie kra jiny situované na južnom pobreží 
Stredozemného mora. Je preto nevyhnutné užšie spolupracova ť s krajinami pôvodu 
a s krajinami nalodenia nelegálnych migrantov. 
Nedostato čná situačná informovanos ť v námornej oblasti 
Skutočnosť, že prevádza či v súčasnosti používajú malé drevené alebo laminátové člny na 
nedovolené prevádza čstvo migrantov a pašovanie ne legálnych drog, predstavuje ve ľkú výzvu 
pre orgány presadzovania práv a, pretože takéto malé plav idlá je na otvorenom mori 
mimoriadne ťažké vypátra ť, identifikova ť a sledova ť. 
2.2 Základ legislatívneho návrhu o systéme EUROSUR 
Projekt EUROSUR sa realizuje od roku 2008. Doteraz sa dosiahol významný pokrok 
a očakáva sa, že tento vývoj bude pokra čovať.  
 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
3.1. Právo EÚ kona ť 
Legislatívny návrh týkajúci sa systému EUROSUR by sa zakladal na článku 77 ods. 2 písm. 
d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa ďalej rozvíjajú ustanovenia 
schengenského acquis . 
3.5. Subsidiarita 
V súlade so zásadou subsidiarity  sa v systéme EUROSUR uplat ňuje decentralizovaný prístup, 
podľa ktorého sú základom pre spoluprácu v systéme EUROSUR národné koordina čné 
3.  
. SK   
 SK centrá. Cie ľom je čo najlepšie využi ť existujúce systémy, ako aj najnovší technologický 
rozvoj. 
4. CIELE  
4.1. Všeobecné ciele 
Prostredníctvom mechanizmu výmeny informácií a spolupráce EUROSUR  
 1) prispeje k riadeniu migra čných tokov znížením po čtu nelegálnych migrantov vstupujúcich 
do schengenského priestoru b ez toho, aby boli odhalení; 
2) bude chráni ť a zachraňovať životy na vonkajších hraniciach podstatným znížením miery 
úmrtnosti migrantov na mori; 
3) zvýši vnútornú bezpe čnosť Európskej únie predchádzaním závažnej trestnej činnosti na 
vonkajších hraniciach schengenského priestoru. 
4.2. Osobitné a opera čné ciele 
S cieľom dosiahnu ť plnenie všeobecných cie ľov prostredníctvom systému EUROSUR sa 
zlepší situačná informovanos ť a schopnosť reakcie orgánov hrani čnej kontroly členských 
štátov a agentúry Frontex. 
1) Situačná informovanos ť: 
a. zlepšenie spolupráce medzi orgánmi pr ostredníctvom zjednodušenia štruktúr 
a prepojenia systémov v oblas ti presadzovania práva; 
b. využívanie syntézy údajov v kombinácii s modernými technologickými možnos ťami 
na vypátranie a sledovanie plav idiel, najmä malých rozmerov; 
c. medzisektorová výmena informácií s ostat nými aktérmi v námornej oblasti, ako je 
doprava, colná správa, monitorovanie rybolovu a obrana; 
d. lepšia výmena informácií so susednými tretími krajinami. 
2) Schopnos ť reakcie : 
a. výmena údajov, informácií a spravodajskýc h dát, prostredníctvom ktorej sa 
zabezpečí posun k širšiemu uplat ň
ovaniu prístupu spravodajstva založenom na 
analýze rizika; 
b. efektívne vedenie ľudí a riadenie zdrojov; 
c. meranie a hodnotenie ú činku činností hrani čného dozoru.  
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Toto posúdenie vplyvu má poskytnú ť odpoveď na otázku, ako by sa mali zavádza ť jednotlivé 
komponenty systému EUROSUR. S týmto cie ľom boli ur čené tri možnosti politiky, 
uplatňujúce  
 plne decentralizovaný prístup  (možnosť politiky č. 1),  
 čiastočne centralizovaný prístup  (možnosť politiky č. 2) a  
 plne centralizovaný prístup (možnosť politiky č. 3). 
 
3.  
. SK   
 SK Treba predovšetkým zváži ť, ktorými úlohami by mohli by ť poverené národné  koordinačné 
centrá, ako je napr.: 
 koordinácia dozoru nad pozemnými a morskými hranicami ( možnosť politiky č. 1.1), 
 právomoci velenia a riadenia v oblasti dozoru nad pozemnými  a morskými hranicami 
(možnosť politiky č. 1.2),  
 právomoci velenia a riadenia  v oblasti hrani čnej kontroly2 (možnosť politiky č. 1.3).  
 
Pri jednotlivých možnostiach  politiky na vytvorenie siete  EUROSUR sa prihliada na to, či ju 
národné koordina čné centrá a Frontex využívajú na: 
 
 decentralizovanú a neutajovanú výmenu informácií ( možnosť politiky č. 2.1), 
 decentralizovanú a utajovanú výmenu informácií ( možnosť politiky č. 2.2), 
 centralizovanú a utajovanú výmenu informácií ( možnosť politiky č. 2.3). 
 
V rámci možnosti politiky č. 2.2 sa posudzuje aj vplyv nákladov na výmenu informácií 
o cezhrani čnej trestnej činnosti a na zabezpe čenie spolo čného súboru predhrani čných 
spravodajských informácií (CPIP). 
 
Okrem toho sa posudzuje, či by sa informácie medzi sieťou EUROSUR a susednými tretími 
krajinami  mohli vymie ňať prostredníctvom 
 
 národných koordina čných centier slúžiacich  ako „centrálne miesto“ pre  regionálne 
siete a dvojstrannú výmenu informácií so susednými tretími krajinami ( možnosť 
politiky č. 3.1),  
 národných koordina čných centier slúžiacich  ako „centrálne miesto“ pre regionálne 
siete so susednými tretími krajinami s tým, že v stredozemskom regióne by sa mala 
zriadiť nová regionálna sie ť (možnosť politiky č. 3.2), 
 iba prostredníctvom agentúry  Frontex (možnosť politiky č. 3.3). 
 
A napokon sa posúdi, či služby pre spoločné uplatňovanie nástrojov hrani čného dozoru na 
úrovni EÚ  by mali poskytova ť 
 
 externí dodávatelia služieb priamo každému národnému koordina čnému centru 
(možnosť politiky č. 4.1), 
 Frontex spolu s EUSC,3 EMSA4 a GMES5 (možnosť politiky č. 4.2), 
 iba Frontex (možnosť politiky č. 4.3) . 
6. POSÚDENIE VPLYVU  
Každá čiastková možnos ť v rámci jednotlivých možností politiky sa hodnotí pod ľa týchto 
kritérií:  
                                                
 
2  Dozor nad pozemnými, morskými a vzdušnými hranicami a hrani čné kontroly na hrani čných 
priechodoch. 
3  Satelitné stredisko EÚ. 
4  Európska námorná bezpe čnostná agentúra. 
5  Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpe čnosť. 
3.  
. SK   
 SK 1. Účinnosť: Do akej miery možno o čakávať, že sa prostredníctvom návrhu dosiahnu 
všeobecné, osobitné a opera čné ciele. 
 
2. Konzistentnos ť: Miera, do akej možnosti poli tiky zodpovedajú cel kovému prístupu 
EUROSUR, ostatným politikám a aktivit ám EÚ, a do akej miery ich akceptujú členské štáty. 
 
3. Náklady:  Miera, do akej je možné dosiahnu ť všeobecné ciele politiky pri danej úrovni 
zdrojov/najnižších nákladoch (efektívnos ť nákladov). 
 
4. Vplyv na základné  práva,  najmä na ochranu osobných údajov. 
6.1. Čiastkové možnosti č. 1.1 až č. 1.3 pre národné koordina čné centrá 
6.1.1. Ú činnosť 
Vzhľadom na to, že do dozoru nad mors kými hranicami je zapojený ve ľký počet 
vnútroštátnych orgánov, tieto konkurujúce si orgány by boli skôr za to, aby sa úloha 
národných koordina čných centier obmedzovala len na koordinačné funkcie – ako sa 
predpokladá v možnosti č. 1.1 . Keby boli funkciami velenia a riadenia  poverené všetky 
národné koordina čné centrá – ako sa predpokladá v možnosti č. 1.2  – umožnilo by to 
rýchlejšie zareagova ť na odhalenú hrozbu. Za členenie dozoru  nad vzdušnými hranicami  
a hraničných kontrol, ktoré sa navrhuje v možnosti č. 1.3,  by malo tú výhodu, že národné 
koordinačné centrá by získali lepšiu  situačnú informovanos ť v súvislosti so všetkými 
aspektmi hrani čnej kontroly.  
6.1.2. Konzistentnos ť 
Možnosť č. 1.1  sa v plnom rozsahu zhoduje s cel kovým prístupom EU ROSUR, ktorého 
cieľom je vytvori ť mechanizmus spolupráce pre všetky orgány zapojené do vykonávania 
hraničného dozoru. Tento cie ľ by mohlo ohrozi ť zverenie funkcií veleni a a riadenia národným 
koordinačným centrám, ako sa predpokladá v možnostiach č.1.2 a č. 1.3. 
6.1.3. Náklady 
Finančné náklady  potrebné v rokoch 2011 – 2020 na vyt vorenie, zlepšenie vybavenia 
a prevádzku národných koordina čných centier a situa čného centra agentúry Frontex sa 
v možnosti č. 1.1 odhadujú na 195,2 mil. EUR, v možnosti č. 1.2 na 401,4 mil. EUR 
a v možnosti č. 1.3 na 747,3 mil. EUR. 
6.1.4. Základné práva 
Mechanizmus výmeny informácií a spolupráce,  plánovaný v rámci systému EUROSUR, 
nezahŕňa zaobchádzanie s osobnými údajmi . Ale keďže by mohlo by ť ťažké zaru čiť, že 
zaobchádzanie s osobnými údajmi bude úplne vylú čené, treba zabezpe čiť, aby spracúvanie 
osobných údajov bolo primerané, rele vantné a nepresiahlo rámec ú čelu, na ktorý sa údaje 
zbierajú a spracúvajú. 
3.  
. SK   
 SK 6.2. Čiastkové možnosti č. 2.1 až č. 2.3 pre sie ť EUROSUR 
6.2.1. Ú činnosť 
Obmedzením výmeny informácií len na neutajované informácie pod ľa možnosti č. 2.1 by sa 
vylúčila výmena informácií o cezhrani čnej trestnej činnosti, ktoré sa zvy čajne považujú za 
citlivé. Členským štátom by výmenu takýchto citlivýc h informácií umožnilo šifrovanie toku 
údajov pod ľa možnosti č. 2.2 , ktoré je zárove ň podmienkou na výmenu spravodajských 
informácií v rámci spolo čného súboru predhrani čných spravodajských informácií (CPIP). 
Centralizovaný systém, ktor ý sa predpokladá v možnosti č. 2.3,  by umožnil lepšiu kontrolu 
toku údajov.  
6.2.2. Konzistentnos ť 
Nevýhodou možnosti č. 2.3 je nedostato čná konzistentnos ť: v systéme EUROSUR sa 
uplatňuje prístup decentralizovanej federácie  systémov . Okrem toho viaceré členské štáty 
majú problém prija ť skutočnosť, že ich informácie by sa centr álne uchovávali v systéme, 
ktorý nie je pod ich správou. 
6.2.3. Náklady 
Finančné náklady  na sieť EUROSUR v rokoch 2011 – 2020 sa v možnosti č. 2.1 odhadujú na 
42 mil. EUR; táto suma v možnosti č. 2.2 vzrastie na 46 mil. EUR a v možnosti č. 2.3 na 49 
mil. EUR. Náklady na analytickú zložku spolo čného súboru predhrani čných spravodajských 
informácií v možnostiach č. 2.2 a 2.3 dosahujú výšku 29 mil. EUR. 
6.2.4. Základné práva 
V možnosti č. 2.1 sa zaobchádzanie s osobnými údajmi vylu čuje, keďže sieť nie je utajovaná. 
Proces akreditácie chránenej siete,  ktorá sa predpokladá v možnostiach č. 2.2 a č. 2.3,  
zaručuje, že budú vytvorené postupy na zaobchá dzanie nielen s citlivými údajmi 
z bezpečnostného h ľadiska, ale aj s citlivými údajmi vše obecne, ako je napr. zaobchádzanie 
s osobnými údajmi.  
6.3. Čiastkové možnosti č. 3.1 až č. 3.3 pre spoluprácu s tretími krajinami 
6.3.1. Ú činnosť 
Možnosť č. 3.1  by zabezpe čila lepšiu situa čnú informovanos ť v Baltskom mori, Čiernom 
mori a v Atlantickom oceáne v okolí Kanárskych ostrovov, ke ďže tri existujúce regionálne 
siete, SEAHORSE, CoastNet a BSCF, by boli prepojené so sie ťou EUROSUR, pri čom 
národné koordina čné centrá by slúžili ako „centrálne miesta“ na výmenu informácií. 
 Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť č. 3.2
, pretože jej prostredníctvom EUROSUR 
získa spôsobilos ť potrebnú na spoluprácu s tretími krajinami v stredozemskom regióne. 
 V možnosti č. 3.3
 by agentúra Frontex musela nanovo dohodnú ť všetky už uzavreté dohody 
medzi členskými štátmi a tretími krajinami v rámci uvedených regionálnych sietí. 
6.3.2. Konzistentnos ť 
Možnosti č. 3.1 a č. 3.2  do veľkej miery vychádzajú z už existujúcich kapacít a členským 
štátom a tretím krajinám umož ňujú zohľadniť regionálne priority a osobitosti. Možnos ť č. 3.3 
3.  
. SK   
 SK nie je v súlade s prístupom EUROSUR zameranom na čo najlepšie využitie existujúcich 
infraštruktúr a systémov. 
6.3.3. Náklady 
S možnos ťou č. 3.1 sa nespájajú žiadne náklady, preto že prepojenie medzi všetkými troma 
regionálnymi sie ťami a ich príslušnými národnými koordina čnými centrami sa uskuto čnilo 
ešte pred koncom roku 2011. Pokia ľ ide o možnos ť č. 3.2 , náklady na vytvorenie 
a udržiavanie SEAHORSE Mediterraneo v r okoch 2011 – 2020 sa odhadujú na 5,37 mil. 
EUR. Pokia ľ ide o možnos ť č. 3.3,  náklady na nahradenie všet kých troch regionálnych sietí 
sieťou EUROSUR dosahujú výšku okolo 25,29 mil. EUR. 
6.3.4. Základné práva 
Spolupráca s tretími krajinami s cie ľom zabráni ť nelegálnej migrácii by mohla ma ť výrazný 
negatívny vplyv na základné práva, keby orgány tr etích krajín takéto informácie použili na 
identifikáciu osôb alebo skupín os ôb, u ktorých existuje pravdepodobnos ť, že budú vystavené 
mučeniu, neľudskému a ponižujúcemu zaobchádzaniu. Legislatívny návrh o systéme 
EUROSUR musí preto poskytnú ť primerané záruky s cie ľom zabráni ť takejto situácii.  
3.  
. SK   
 SK 6.4. Čiastkové možnosti č. 4.1 až č. 4.3 pre spolo čné uplat ňovanie nástrojov 
hraničného dozoru 
6.4.1. Ú činnosť 
V možnosti č. 4.1  sa predpokladá, že členské štáty budú jednotlivo využíva ť existujúce 
spôsobilosti Satelitného strediska Európs kej únie (EUSC) a Európskej námornej 
bezpečnostnej agentúry (EMSA). Možnos ť č. 4.2 by bola efektívnejšia ako možnos ť č. 4.1, 
pretože agentúra Frontex by koordinovala žiadosti prichádzajúce z národných koordina čných 
centier. V možnosti č. 4.3 by takúto službu mala zriadi ť samotná agentúra Frontex, čo by sa 
dalo v strednodobom horizonte len ťažko uskuto čniť. 
6.4.2. Konzistentnos ť 
Možnosť č. 4.2 by bola vo vä čšom súlade s cie ľom podporova ť spoluprácu medzi orgánmi 
než možnosti č. 4.1 a č. 4.3. Vzh ľadom na jej viacú čelový a medzisektorový prístup by bolo 
možné zdôvodni ť financovanie tejto služby z programu GMES.  
6.4.3. Náklady 
V rokoch 2012 – 2020 sa cel kové náklady na možnos ť č. 4.1 odhadujú na 80 mil. EUR; 
náklady na možnos ť č. 4.2 (62,1 mil. EUR) a na možnos ť č. 4.3 (62,3 mil. EUR) sú ve ľmi 
podobné.  
6.4.4. Základné práva 
Nevýhodou možnosti č. 4.1 by bolo, že možno nebudú vytvoren é právne rámce na to, aby 
komerční prevádzkovatelia mohli monitorova ť aktivity v tretích krajinách a uchováva ť 
informácie v súlade s právnymi predpismi na ochranu údajov. 
7. POROVNANIE MOŽNOSTÍ A UR ČENIE UPREDNOST ŇOVANEJ MOŽNOSTI POLITIKY  
Na základe posúdenia v oddiele 6 by boli uprednost ňovanými možnos ťami politiky tieto: 
 Pokiaľ ide o zriadenie národných koordina čných centier, uprednost ňovanou možnos ťou je 
možnosť č. 1.1
, podľa ktorej sa nevyžaduje, aby členské štáty reštr ukturalizovali svoju 
národnú administratívu a je teda ľahko vykonate ľná. 
 Ak sa vychádza z decentralizovaného pr ístupu k zriadeniu systému EUROSUR, 
uprednost ňovanou možnos ťou pre sie ť EUROSUR je možnos ť č. 2.2
.  
 Vzhľadom na naliehavú potrebu posilni ť hraničné kontroly v stredozemskom regióne je 
najlepšou odpove ďou na to, akým spôsobom podpori ť spoluprácu so susednými tretími 
krajinami, možnos ť č. 3.2
. Uplatňovanie možnosti č. 3.2 však podmie ňuje ochota 
severoafrických krajín na spoluprácu.  Možnosť č. 4.2
 zabezpečuje najvyššiu pridanú hodnotu pre spolo čné uplatňovanie nástrojov 
hraničného dozoru. 
3.  
. SK   
 SK Náklady, zodpovednos ť a zdroj financovania uprednost ňovanej možnosti 
PM x.1 PM x.2 PM x.3 Uprednost ňovaná možnos ť  
Krok   
Komponent Decentralizovaný 
prístup Čiastočne 
centralizovaný 
prístup Centralizovaný 
prístup Zriaďovateľ Financovanie 
prostredníctvom
1 Národné 
koordinačné 
centrá 99,6 mil. EUR 271,6 mil. 
EUR  610 mil. EUR  Členské štáty EFB (Európska 
banková 
federácia) 
1 Situačné 
centrum 
agentúry 
Frontex 95,6 mil. EUR 129,8 mil. 
EUR  137 mil. EUR  Frontex Frontex 
2, 7 Sieť 42,4 mil. EUR  46,7 mil. EUR 49,3 mil. EUR  Frontex Frontex 
6 CPIP 
(spoločný 
súbor 
predhrani čných 
spravodajských 
informácií) 
RAU (jednotka 
pre analýzu 
rizika) 0,0 EUR  29,3 mil. EUR 29,2 mil. EUR  Frontex Frontex 
3 Tretie krajiny 0,0 EUR  5,4 mil. EUR 25,3 mil. EUR  Členské štáty DCI (nástroj pre 
rozvojovú 
spoluprácu), EBF
5 Spoločné 
uplatňovanie 
nástrojov 
hraničného 
dozoru 80,5 mil. EUR  62,1 mil. EUR 62,3 mil. EUR  Frontex 
EUSC 
EMSA Frontex a FP7/ 
GMES 
Spolu 318,1 mil. EUR  544,9 mil. 
EUR  913 mil. EUR  
Uprednost ňovaná 
možnosť 338,7 mil. EUR   
 
Pri kombinácii uprednost ňovaných možností by náklady na sie ť EUROSUR dosiahli 338,7 
mil. EUR. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Frontex zabezpe čí zavedenie metód na monitoro vanie fungovania systému EUROSUR 
z pohľadu hlavných cie ľov politiky. Po dvoch rokoch od s pustenia systému EUROSUR do 
plnej prevádzky a potom raz ro čne bude Frontex predklada ť Európskemu parlamentu, Rade 
a Komisii správu o fungovaní systému EUROSUR.   Okrem toho, tri roky od spustenia všetkých operácií systému EUROSUR a následne každé 
štyri roky Komisia vypracuje celkové hodnotenie systému EUROSUR, kt oré budú v prípade 
3.  
. SK   
 SK potreby sprevádza ť primerané návrhy na zmenu a doplnenie nariadenia o zriadení systému 
EUROSUR.