Správa Komisie - Výročná správa o Kohéznom Fonde (2004) {SEK(2005)1396} /* KOM/2005/0544 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.11.2005 KOM(2005) 544 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA O KOHÉZN OM FONDE (2004) {SEK(2005)1396} OBSAH VÝROČNÁ SPRÁVA O KOHÉZNOM FONDE (2004) 3 1. Realizácia rozpočtu 3 2. Hospodárske prostredie a podmienenosť 7 3. Pristúpenie desiatich kandidátskych krajín 8 4. Koordinácia s politikou dopravy a politikou životného prostredia 9 4.1. Doprava 9 4.2. Životné prostredie 9 5. Kontroly a závery 10 6. Nezrovnalosti a pozastavenie pomoci 10 7. Hodnotenie 11 8. Informácie a zverejnenie 12 SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA O KOHÉZNOM FONDE (2004) Táto správa sa predkladá v súlade s článkom 14.1 nariadenia (ES) č. 1164/1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond. Zaoberá sa činnosťami Kohézneho fondu v roku 2004. 1. Realizácia rozpočtu Finančné prostriedky Kohézneho fondu, ktoré boli k dispozícii pre záväzky v roku 2004, predstavovali sumu 2 723 606 000 eur (v cenách z roku 1999) určenú pre 3 členské štáty EÚ 15 (Portugalsko, Španielsko, Grécko) a sumu 2 897 000 000 eur v cenách z roku 1999 určenú pre 10 nových členských štátov. V dôsledku rastu HDP na hlavu v Írsku táto krajina už viac nemôže čerpať pomoc z Kohézneho fondu s účinnosťou od 1. januára 2004. Tieto sumy zahŕňajú úvery technickej pomoci (1 001 118 eur pre 3 „staré“ členské štáty a 1 500 000 eur pre 10 nových členských štátov). Viazané rozpočtové prostriedky boli takmer úplne využité (99,96 %), pričom z celkovej sumy sa do roku 2005 prenieslo iba 2 084 326 eur. Realizácia záväzkov v roku 2004 (v eurách) Viazané rozpočtové prostriedky | Počiatočné | Pohyby | Konečné zdroje | Výnos | Zrušené | Prenos do roku 2005 | Rozpočet na rok 2004 | 2 784 500 000 | 2 835 258 341 | 5 619 758 341 | 5 619 403 018 | 355 322 | 2 084 326 | Rozpočtové prostriedky prenesené z roku 2003 | 3 377 996 | 0 | 3 377 996 | 3 377 996 | 0 | 0 | Znovu sprístupnené rozpočtové prostriedky | 7 413 307 | 0 | 7 413 307 | 7 413 307 | 0 | 0 | Splatenie | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Celkom | 2 795 291 303 | 2 835 258 341 | 5 630 549 644 | 5 630 194 321 | 355 322 | 2 084 326 | Bolo do Kohézneho fondu prevedených celkove 134,8 miliónov eur platobných rozpočtových prostriedkov. Keď sa zohľadní tento prevod, v roku 2004 bolo realizovaných okolo 95,16 % platobných rozpočtových prostriedkov. Realizácia platieb v roku 2004 (v eurách) Platobné rozpočtové prostriedky | Počiatočné | Pohyby | Konečné zdroje | Výnos | Zrušené | Prenos do roku 2005 | Rozpočet na rok 2004 | 2 641 600 000 | 134 811 585 | 2 776 411 585 | 2 642 101 718 | 134 309 867 | 0 | Rozpočtové prostriedky prenesené z roku 2003 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Znovu sprístupnené rozpočtové prostriedky | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Splatenie | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Celkom | 2 641 600 000 | 134 811 585 | 2 776 411 585 | 2 642 101 718 | 134 309 867 | 0 | Realizácia rozpočtových prostriedkov členskými štátmi v roku 2004 Viazané rozpočtové prostriedky v roku 2004 (v eurách) Členský štát | Životné prostredie | Doprava | Zmiešané | Celkom | Suma | % ŽP | Suma | % dopr. | Suma | Suma | % | Španielsko | 724 068 354 | 42,6 | 977 541 835 | 57,4 | 1 101 600 | 1 702 711 789 | 30,3 % | Grécko | 296 658 028 | 55,4 | 239 009 533 | 44,6 | - | 535 667 561 | 9,5 % | Portugalsko | 261 887 832 | 54,6 | 217 955 247 | 45,4 | - | 479 843 079 | 8,5 % | Cyprus | - | 0 | 18 257 000 | 100 | - | 18 257 000 | 0,3 % | Česká republika | 171 710 713 | 54,2 | 144 816 038 | 45,8 | 371 280 | 316 898 031 | 5,6 % | Estónsko | 65 595 930 | 62,1 | 31 561 105 | 37,9 | 8 539 200 | 105 696 235 | 1,9 % | Maďarsko | 188 216 500 | 50,0 | 188 216 500 | 50,0 | - | 376 433 000 | 6,7 % | Lotyšsko | 80 196 588 | 42,2 | 102 876 822 | 57,8 | 6 892 365 | 189 965 775 | 3,4 % | Litva | 45 991 729 | 21,9 | 148 920 771 | 78,1 | 14 659 500 | 209 572 000 | 3,7 % | Malta | 7 418 000 | 100 | - | 0 | - | 7 418 000 | 0,1 % | Poľsko | 698 528 072 | 49,4 | 707 162 832 | 50,6 | 8 947 500 | 1 414 368 404 | 25,2 % | Slovensko | 125 556 724 | 65,1 | 67 417 276 | 34,9 | - | 192 974 000 | 3,4 % | Slovinsko | 19 295 525 | 29,7 | 45 605 942 | 69,3 | 45 000 | 64 946 467 | 1,2 % | Technická pomoc | - | - | - | - | 4 381 678 | 4 381 678 | 0,1 % | Celkom | 2 685 123 995 | 48,2* | 2 889 340 901 | 51,8* | 44 938 123 | 5 619 403 018 | 100 % | * zmiešané sumy neboli zohľadnené Platobné rozpočtové prostriedky v roku 2004 (v eurách) V prípade nových členských štátov sa údaje týkajú iba platieb na projekty, ktoré boli prijaté v rámci Kohézneho fondu od 1. mája 2004 (t. j. bez zohľadnenia predvstupovej pomoci pre projekty ISPA). Druhá tabuľka uvádza platby uskutočnené v roku 2004 vo vzťahu k projektom ISPA, ktoré boli prijaté pred pristúpením. Členský štát | Životné prostredie | Doprava | Zmiešané | Celkom | Suma | % ŽP | Suma | % dopr. | Suma | Suma | % | Španielsko | 1 052 792 007 | 54,3 | 886 931 978 | 45,7 | 3 084 | 1 939 727 070 | 73,4 % | Grécko | 85 219 745 | 24,3 | 265 538 804 | 75,7 | 1100 | 350 759 649 | 13,3 % | Írsko | 8 179 679 | 31,6 | 17 669 517 | 68,4 | 0 | 25 849 196 | 1,0 % | Portugalsko | 123 130 259 | 38,9 | 193 354 445 | 61,1 | 0 | 316 484 704 | 12,0 % | Cyprus | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Česká republika | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Estónsko | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Maďarsko | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Lotyšsko | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Litva | 0 | - | 3 719 306 | 100 | 0 | 3 719 306 | 0,1 % | Malta | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Poľsko | 0 | - | 2 486 700 | 100 | 0 | 2 486 700 | 0,1 % | Slovensko | 244 720 | 15,5 | 1 335 490 | 84,5 | 0 | 1 580 210 | 0,1 % | Slovinsko | 0 | - | 0 | - | 0 | 0 | - | Technická pomoc | 0 | - | 0 | - | 1 494 883 | 1 494 883 | 0,1 % | Celkom | 1 269 566 410 | 48,1* | 1 371 036 240 | 51,9* | 1 499 067 | 2 642 101 718 | 100 % | * zmiešaná suma nebola zohľadnená V treťom roku bola snaha zameraná v prospech projektov v sektore dopravy, hoci menej výrazne ako v predchádzajúcich dvoch rokoch. Nové členské štáty – Platby týkajúce sa bývalých projektov ISPA realizované v roku 2004 Členský štát | Životné prostredie | Doprava | Celkom | Suma | % ŽP | Suma | % dopr. | Suma | Česká republika | 17 801 156 | 26,5 | 49 355 929 | 73,5 | 67 157 085 | Estónsko | 10 196 374 | 42,7 | 13 675 285 | 57,3 | 23 871 659 | Lotyšsko | 9 844 972 | 42,2 | 13 490 711 | 57,8 | 23 335 683 | Litva | 3 948 533 | 27,5 | 10 395 195 | 72,4 | 14 343 728 | Maďarsko | 25 960 588 | 71,9 | 10 122 098 | 28,1 | 36 082 686 | Poľsko | 80 792 048 | 36,6 | 139 872 597 | 63,4 | 220 664 645 | Slovinsko | 6 024 627 | 78,9 | 1 611 175 | 21,1 | 7 635 802 | Slovensko | 17 390 376 | 46,6 | 19 933 084 | 53,4 | 37 323 460 | Technická pomoc | 68 076 | CELKOM | 171 958 668 | 40,0 | 258 456 071 | 60,0 | 430 482 824 | Naďalej pokračovala výrazná snaha o objasnenie nezaplatených rozpočtových prostriedkov týkajúcich sa činností, ktoré začali pred rokom 2000: v roku 2004 bolo celkove ukončených 50 projektov. Približne 33,4 % nezaplatených rozpočtových prostriedkov na začiatku roka bolo vyplatených alebo bolo predmetom vyradenia zo záväzkov v roku 2004. Do konca roku 2004 došlo k poklesu nezaplatených rozpočtových prostriedkov na iba 15 % ročného rozpočtu Kohézneho fondu (v porovnaní s viac ako polovicou na konci roka 2002 a 39 % na konci roka 2003). Toto úsilie znížiť nezaplatené rozpočtové prostriedky sa má zachovať aj v roku 2005 v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za implementáciu projektov a súvisiace nároky na platby. Zaplatenie záväzkov za obdobie rokov 1993-1999 v roku 2004 (v eurách) Členský štát | Počiatočná suma, ktorá sa má zaplatiť | Vyradenie zo záväzkov | Platby | Konečná suma, ktorá sa má zaplatiť | Španielsko | 650 933 534 | 4 952 169 | 268 409 585 | 377 571 780 | Grécko | 424 708 187 | 86 288 597 | 29 744 454 | 308 675 136 | Írsko | 51 096 704 | 0 | 4 037 714 | 47 058 990 | Portugalsko | 139 854 914 | 5 852 657 | 23 728 888 | 110 273 369 | Celkom | 1 266 593 339 | 97 093 423 | 325 920 642 | 843 579 275 | 2. HOSPODÁRSKE PROSTREDIE A PODMIENENOSť Nariadenie Rady o Kohéznom fonde[1] stanovuje podmienky pre financovanie fondom vo vzťahu k makro-ekonomickému riadeniu. Nové projekty, alebo v prípade veľkých projektov, nové projektové fázy sa nemôžu financovať, ak Rada zistí, že členský štát neimplementoval svoj program stability alebo konvergencie takým spôsobom, aby zabránil nadmernému deficitu. Sedem členských štátov prijímajúcich pomoc z Kohézneho fondu, vrátane šiestich nových členských štátov, bolo v roku 2004 považovaných za štáty s nadmerným deficitom. V prípade šiestich nových členských štátov ( Česká republika, Cyprus, Maďarsko, Malta, Poľsko a Slovensko) Rada 5. júla 2004 rozhodla, že majú nadmerný deficit a odporučila, aby došlo k náprave do roku 2005 (Cyprus), 2006 (Malta), 2007 (Poľsko a Slovensko) a 2008 (Česká republika a Maďarsko). Komisia dospela 22. decembra 2004 k záveru, že všetky štáty, okrem Maďarska, prijali účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady, takže v tom čase neboli v rámci EDP potrebné žiadne ďalšie opatrenia. V januári 2005 dospela Rada k rovnakému záveru. Pokiaľ ide o Maďarsko, Rada 18. januára 2005 konštatovala, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady a 8. marca prijala nové odporúčanie Rady, v ktorom sa žiada, aby Maďarsko prijalo do 8. júla 2005 účinné opatrenia týkajúce sa ďalších opatrení na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že v Grécku je nadmerný deficit a odporučila, aby došlo k náprave do roku 2005. Dňa 18. januára 2005 Rada rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na toto odporúčanie a 17. februára prijala rozhodnutie oznamujúce Grécku, aby prijalo opatrenia na nápravu tejto situácie. Odporučila prísnu realizáciu rozpočtu na rok 2005, ako aj ďalšiu úpravu najmenej vo výške 0,6 % HDP v roku 2006 s novou aktualizáciou stabilizačného programu Grécka, ktorý má byť predložený 21. marca 2005, a termínom pre prijatie požadovaných ďalších opatrení stanoveným na 21. marec. Rada prehodnotila situáciu v Grécku 12. apríla 2005 na základe oznámenia Komisie z 12. apríla. Dospela k záveru, že grécka vláda prijíma účinné opatrenia v reakcii na oznámenie Rady. 3. Pristúpenie desiatich kandidátskych krajín V deň pristúpenia 1. mája 2004 všetkých 8 nových členských štátov, ktoré predtým využívali fond ISPA, spolu s Cyprom a Maltou, spĺňalo kritériá oprávnenosti podľa Kohézneho fondu. Projekty, ktoré boli predtým prijaté v rámci finančného nástroja ISPA, boli automaticky premenené na projekty Kohézneho fondu a odvtedy sa riadia pravidlami Kohézneho fondu. Na obdobie rokov 2004 - 2006 bolo na štrukturálnu pomoc v 10 nových členských štátoch pristupujúcich do EÚ vyčlenených 24 miliárd eur (súčasné ceny), z ktorých viac ako jedna tretina (8,5 miliárd) bola pridelená Kohéznemu fondu. Tabuľka : Dotácie z Kohézneho fondu pre pristupujúce krajiny na obdobie rokov 2004-2006: Krajina | Rozpočtové prostriedky stredného pásma (v miliónoch eur – ceny z roku 2004) | Cyprus | 53,94* | Česká republika | 936,05 | Estónsko | 309,03 | Maďarsko | 1 112,67 | Lotyšsko | 515,43 | Litva | 608,17 | Malta | 21,94 | Poľsko | 4 178,60 | Slovensko | 570,50 | Slovinsko | 188,71 | Celkom | 8 495,04 | * vrátane finančného nástroja na usmerňovanie rybolovu (FIFG) 4. Koordinácia s politikou dopravy a politikou životného prostredia 4.1. Doprava Sektor dopravy predstavoval v roku 2004 okrajovo viac ako polovicu (51,8 %) celkových záväzkov Kohézneho fondu. Podobne ako v minulosti, Komisia požiadala členské štáty, aby uprednostňovali najmä projekty v oblasti železničnej dopravy. Projekty, ktoré členské štáty prijali v roku 2004, sú uvedené v prílohe. Kohézny fond poskytuje finančné prostriedky najmä na siete dopravnej infraštruktúry, ktoré majú vzťah k transeurópskym sieťam. Dobrá koordinácia medzi štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom je dôležitá pre zabezpečenie zhody medzi ústrednými regiónmi a regiónmi, ktoré sú štrukturálne znevýhodnené svojim ostrovným, uzatvoreným alebo okrajovým charakterom. Prepracované rozhodnutie o usmerneniach Spoločenstva v oblasti rozvoja transeurópskej dopravnej siete bolo prijaté Európskym parlamentom a Radou 29. apríla 2004. V rozhodnutí sa stanovilo 30 prioritných projektov európskeho záujmu s nákladmi okolo 225 miliárd eur. V rozhodnutí sa členské štáty vyzývajú, aby uprednostňovali tieto projekty. Od príslušných členských štátov sa vyžaduje, aby týmto projektom venovali zvláštnu pozornosť v rámci Kohézneho fondu a všeobecnejšie v rámci štrukturálnych fondov. Po pristúpení nových členských štátov 1. mája 2004 Komisia preskúmala situáciu v infraštruktúre transeurópskej siete, najmä náklady na 30 prioritných projektov a na také projekty ako ERTMS a SESAME[2], a ich financovanie. [Vo finančných perspektívach na obdobie rokov 2007 - 2013 Komisia navrhla zvýšiť maximálnu mieru spolufinancovania po uverejnení svojho dôkladného preskúmania finančného rámca TEN v júli 2004 ((KOM) 475 – 2004)]. 4.2. Životné prostredie Rok 2004 bol dôležitým rokom pre projekty v oblasti životného prostredia, ktoré predstavovali len trochu menej ako polovicu (48,2 %) celkových záväzkov Kohézneho fondu. Prioritami tohto sektora zostali zásobovanie pitnou vodou a úprava odpadovej vody a tuhého odpadu. Kohézny fond prispieva k cieľom Spoločenstva pokiaľ ide o trvalo udržateľný rozvoj, najmä riadenie prírodných zdrojov, nakladanie s odpadom a klimatické zmeny. Projekty a činnosti prijaté členskými štátmi v roku 2004 sú uvedené v prílohe. Kohézny fond prispel k rozpracovaniu implementácie právnych predpisov v oblasti životného prostredia nielen prostredníctvom priameho financovania infraštruktúr, ale tiež zabezpečením stimulov podporujúcich uplatňovanie smerníc ako súčasti predpokladov na poskytnutie podpory. Ide o také tematické zásahy ako nakladanie s tuhým odpadom a odpadovými vodami a hodnotenie vplyvu na životné prostredie (EIA). Nové členské štáty v súvislosti so svojimi výdavkami stanovili, že vodné hospodárstvo a nakladanie s tuhým odpadom budú dôležitými prioritami. Potreba investícií a infraštruktúry je vo väčšine prípadov naďalej veľmi dôležitá v takých oblastiach ako tuhý odpad a voda (najmä úprava mestských odpadových vôd), ale tiež v oblastiach kvality ovzdušia a snahy znižovať priemyselné znečistenie. Podpora infraštruktúry v oblasti životného prostredia v rámci Kohézneho fondu je preto pre nové členské štáty dôležitá. 5. KONTROLY A ZÁVERY V Írsku, Španielsku, Grécku a Portugalsku sa uskutočnilo 10 misií zameraných na audit projektov a 6 misií zameraných na audit riadiacich a kontrolných systémov. Na úrovni projektov sa hlavné zistené nedostatky týkali postupov prideľovania štátnych zákaziek, hoci situácia sa v jednotlivých členských štátoch líši. Pokiaľ ide o systémy vypracované členskými štátmi na splnenie požiadaviek nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 o riadiacich a kontrolných systémoch, v roku 2004 sa dosiahol pokrok, hoci v roku 2003 boli zistené určité ťažkosti v Grécku, Španielsku a Portugalsku, ktoré boli oznámené vnútroštátnym orgánom v rámci partnerstiev. Všetkých desať nových členských štátov zaslalo opis svojich riadiacich a kontrolných systémov Komisii, ktorá zistila, že sú v súlade s normami, ktoré vyžadujú právne predpisy Spoločenstva. Táto priaznivá mienka svedčí o tom, že zavádzanie správnych implementačných systémov začalo dobre a Komisia ich bude v ďalších rokoch naďalej kontrolovať. V súlade so stratégiou auditu Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku sa na vybraných vzorkách projektov uskutočnia v roku 2005 kontroly na mieste a náhodné skúšky zhody. Skúšky sa uskutočnia vo všetkých desiatich nových členských štátoch. Desať misií zameraných na audit projektov sa uskutočnilo v Lotyšsku, Maďarsku, Estónsku, Poľsku, Českej republike, na Slovensku a v Slovinsku. Tieto audity sa týkali najmä preskúmania finančných tokov projektov a zhody s pravidlami oprávnenosti výdavkov. 6. NEZROVNALOSTI A POZASTAVENIE POMOCI Podľa článku 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1831/94[3] (o nezrovnalostiach a spätnom získaní súm neoprávnene vyplatených v súvislosti s financovaním Kohézneho fondu a o organizácii informačného systému v tejto oblasti) musia členské štáty prijímajúce pomoc informovať Komisiu o akýchkoľvek prípadoch nezrovnalostí, ktoré boli predmetom pôvodného správneho alebo súdneho konania. Za rok 2004[4] tri zo štyroch členských štátov, konkrétne Grécko, Španielsko a Portugalsko, oznámili Komisii celkove 275 prípadov nezrovnalostí (Grécko 262, Španielsko 1 a Portugalsko 12). Na základe uvedeného nariadenia Írsko informovalo Komisiu o tom, že v roku 2004 nezaznamenalo žiadne nezrovnalosti. Prípady oznámené gréckymi orgánmi predstavovali 126 058 589 eur príspevku Spoločenstva. Väčšina prípadov sa týkala nezrovnalostí vo forme nerešpektovania pravidiel verejného obstarávania a zvyšné prípady sa týkali predkladania neoprávnených výdavkov. Prípad oznámený španielskymi orgánmi predstavoval 384 407 eur a 12 prípadov oznámených portugalskými orgánmi predstavovalo 22 234 344 eur príspevku Spoločenstva. Okrem toho dva z nových členských štátov, konkrétne Poľsko a Lotyšsko, oznámili Komisii celkove šesť prípadov nezrovnalostí (Poľsko 5 a Lotyšsko 1). Prípady oznámené poľskými orgánmi predstavovali 802 426 eur príspevku Spoločenstva a prípad oznámený lotyšskými orgánmi predstavoval 1 273 eur. Zistené nezrovnalosti mali taký istý charakter ako v predtým uvedených prípadoch. 7. HODNOTENIE GR pre regionálnu politiku začalo koncom roku 2004 dialóg so všetkými členskými štátmi prijímajúcimi pomoc z Kohézneho fondu o „schopnosti zabezpečiť kvalitu“ (QAC). Komisia poskytla opis úloh presne založený na požiadavkách nariadenia, ktoré sa majú splniť predtým, než sa žiadosť zašle Komisii. Členské štáty boli vyzvané, aby v celej svojej správe vykonali samohodnotenie výkonnosti súčasných mechanizmov s cieľom stanoviť akúkoľvek možnú prekážku prípravy projektov. Vo svetle takéhoto samohodnotenia by sa mohli predložiť príslušné návrhy technickej pomoci na spolufinancovanie pred koncom obdobia rokov 2000 - 2006. V súlade s ustanoveniami článku 13 nariadenia (ES) č. 1164/94 Komisia a členské štáty musia pri implementácii projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu zabezpečiť efektívnosť pomoci Spoločenstva. To znamená využívanie monitorovacích a hodnotiacich techník. Aj je to potrebné, Komisia a členské štáty môžu vykonať posúdenie a hodnotenie projektov v spolupráci s Európskou investičnou bankou. Na metodologickej úrovni žiadosť každého projektu následne sprevádza analýza nákladov a výnosov (CBA). CBA by mala ukázať, či socio-ekonomické prínosy stanovené v polovici obdobia zodpovedajú poskytnutej finančnej podpore. Je na Komisii, aby preskúmala toto hodnotenie s pomocou príručky pre analýzu nákladov a výnosov uverejnenou v roku 2003[5], ktorá je spoločnou príručkou, ktorú používajú sponzori projektov aj samotná Komisia. GR REGIO začalo v januári 2004 následné hodnotenie vzorky 200 projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu (1993 - 2002) v Grécku, Španielsku, Írsku a Portugalsku. Porovnávacia správa a štyri štúdie o krajinách boli dokončené v januári 2005 po úzkej spolupráci s priamo dotknutými útvarmi Komisie. Hlavné zistenia sú uvedené v prílohe (bod 5.4.). 8. Informácie a zverejnenie Dve informačné stretnutia, na ktorých sa zúčastnilo všetkých 25 členských štátov, sa konali v Bruseli 24. júna a 24. novembra 2004. Na stretnutí v novembri 2003 niekoľko delegácií vyjadrilo želanie preskúmať rozhodnutie Komisie č. 96/455/EHS z 25. júna 1996 týkajúce sa opatrení v oblasti informácií a zverejňovania v prípade Kohézneho fondu, ktoré prepracovali útvary Komisie. V skutočnosti tvrdili, že určité opatrenia sa ukázali ako príliš zložité, aby sa mohli implementovať, a určité opatrenia sa ukázali ako opatrenia, ktoré nie sú v súlade s nariadením č. 1164/94 prepracovaným v roku 1999. Nariadenie Komisie bolo potom prijaté v apríli 2004[6] a nahradilo rozhodnutie Komisie z roku 1996. S cieľom uľahčiť implementáciu tohto nového nariadenia bol pod dozorom Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku uverejnený vysvetľujúci prehľad na internetovej stránke Inforegio http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/regpub_fr.htm. Na rovnaký účel bolo nariadenie uverejnené aj v časopise GR Regio - Inforegio Panorama (č. 14 - september 2004), v ktorom bol Kohéznemu fondu venovaný súbor článkov. Aby široká verejnosť mala k dispozícii základné informácie o Kohéznom fonde, GR pre regionálnu politiku aktualizovalo okrem toho aj referenčnú internetovú stránku Kohézneho fondu ( http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/procf/cf_en.htm ). Stránka funguje od jari 2005 a poskytuje prístup k právnym dokumentom, finančným údajom, mapám a príkladom projektov v 19 jazykoch Spoločenstva plus v bulharskom a rumunskom jazyku. [1] Článok 6 nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 1264/99. [2] ERTMS: Európsky systém riadenia železničnej dopravy. SESAME: Jednotný program modernizácie riadenia európskej leteckej dopravy. [3] Ú. v. ES L 191, 27.7.1994, s. 9. [4] Situácia k 14.3.2005; tieto údaje neobsahujú ešte oznámenia zo 4. štvrťroka 2004. [5] http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/guides/cost/guide02_fr.pdf [6] Nariadenie Komisie (ES) č. 621/2004 « ktorým sa ustanovujú pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1164/94, pokiaľ ide o informačné opatrenia a opatrenia publicity týkajúce sa činností Kohézneho fondu », 1. apríl 2004