1.

odporúča Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku: a) informovať Európsky parlament a prekonzultovať s ním preskúmanie PESCO a zabezpečiť, aby sa názory Európskeho parlamentu náležite zohľadňovali v súlade s článkom 36 Zmluvy o EÚ, najmä v súvislosti so súčasným strategickým preskúmaním prvej fázy PESCO, ktorá končí v roku 2020, s cieľom zabezpečiť posilnenú zodpovednosť, transparentnosť a kontrolu; b) zdôrazniť, že je dôležité presadzovať riešenie konfliktov ako prioritu; c) vykonávať strategickú víziu Únie a určiť spoločné hrozby, okrem iného ambíciou na úrovni vymedzenej v globálnej stratégii EÚ na rok 2016, pokiaľ ide o prebiehajúcu prácu strategického kompasu, ktorá sa musí vykonávať v spolupráci so všetkými príslušnými účastníkmi a inštitúciami, a posilniť operačný rozmer PESCO; d) pripraviť na základe výsledkov diskusie o strategickom kompase čo najskôr plnohodnotnú bielu knihu EÚ o bezpečnosti a obrane; vziať na vedomie, že prvé výsledky strategického kompasu sa očakávajú v prvej polovici roka 2022; e) zabezpečiť synergické účinky a súdržnosť medzi rôznymi iniciatívami a operáciami EÚ v oblasti obrany; f) cielenými návrhmi a primeranou komunikáciou povzbudzovať zúčastnené členské štáty, aby svoje prísne vnútroštátne zameranie na obranu povýšili na silnejšie európske a aby prednostne vynaložili štruktúrované úsilie o lepšie využívanie európskeho prístupu založeného na spolupráci, keďže žiaden jednotlivý zúčastnený členský štát nemá potenciál riešiť zistené nedostatky v kapacitách sám; vo všeobecnosti nabádať zúčastnené členské štáty a členské štáty všeobecne, aby v nadchádzajúcich rokoch neznižovali svoje výdavky na obranu, najmä svoje finančné zapojenie do projektov európskej spolupráce; g) zvýšiť ambiciózny rozpočtový cieľ EÚ na posilnenie obranných spôsobilostí, najmä dostatočným financovaním budúceho EDF a vojenskej mobility v nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci (VFR); h) zabezpečiť, aby sa stála štruktúrovaná spolupráca účinne využívala ako nástroj na dosiahnutie udržateľnej a efektívnej obrannej spolupráce EÚ, zlepšenie obranných spôsobilostí zúčastnených členských štátov a interoperability ako spoločného cieľa, najmä pokiaľ ide o dostupnosť, interoperabilitu, flexibilitu a nasaditeľnosť síl v súlade s ambíciou väčšej strategickej samostatnosti EÚ pri súčasnom zachovaní úzkej spolupráce medzi ochotnými zúčastnenými členskými štátmi, zintenzívnení spolupráce medzi EÚ a NATO, pokiaľ ide o členské štáty EÚ a NATO, a udržiavaní úzkej spolupráce s ostatnými medzinárodnými partnermi; i) zabezpečiť, aby financovanie kapacít vyplývajúcich z PESCO projektov v rámci EDF bolo zamerané na súbor strategických kľúčových projektov v súlade s prioritami CDP, aby sa maximalizoval jeho vplyv; zabezpečiť, aby bol výber projektov PESCO v súlade s cieľmi kapacít s vysokým vplyvom CDP; j) uznať, že Európsky parlament spolu s Radou vykonáva legislatívne a rozpočtové funkcie, ako aj funkciu politickej kontroly a poradnú funkciu, ako sa ustanovuje v zmluvách; k) priamo začleniť do projektového cyklu PESCO prepojenie medzi PESCO a Programom rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) a EDF s cieľom účinnejšie prispieť k dosiahnutiu ambícií Únie v oblasti bezpečnosti a obrany; predpísať pred výberom na strane rozpočtu dokumentáciu ku každému projektu; l) sústrediť úsilie PESCO na projekty zamerané na systematické posilňovanie vojenskej SBOP, i) ktoré prispievajú k náprave významných nedostatkov v spôsobilostiach s väčším operačným zameraním, a to v priamej reakcii na potreby európskych ozbrojených síl zapojených do operácií ii) so strategickým a integračným rozmerom, ako napríklad EUFOR CROC, vojenská mobilita, sieť logistických centier alebo CRRT, alebo iii) projekty, ktoré vytvárajú ďalšie synergie a účinky z rozsahu tam, kde je to vhodné; m) orientovať PESCO na štrukturálne projekty so skutočným európskym strategickým rozmerom, a tým posilniť európsku priemyselnú a technologickú základňu; n) zdôrazňuje význam malého počtu strategických projektov, najmä strategických predpokladov (velenie a riadenie, doprava, spravodajské informácie), ktoré by mali mať prioritu, keďže tvoria základy integrovanejšej európskej obrany; o) vziať na vedomie, že vytvorenie PESCO v rámci Lisabonskej zmluvy bolo myslené ako priekopnícky projekt členských štátov, ktoré sú ochotné spojiť zdroje a kapacity na dosiahnutie ambicióznych spoločných cieľov v oblasti bezpečnosti a obrany; zvážiť potrebu, aby Únia postupne rozvíjala spoločný rámec, za ktorý bude zodpovedný podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a v ktorom budú členské štáty samy preskúmavať svoje vlastné vnútroštátne obranné politiky, informovať sa o výsledkoch a združovať spravodajské informácie, čo bude prostriedkom na položenie základov skutočnej európskej obrany; p) v tejto súvislosti uznať politické usmernenia Komisie týkajúce sa obrannej politiky, a najmä pokiaľ ide o potrebu odvážnych krokov vedúcich k skutočnej európskej obrannej únii a integrovaného a komplexného prístupu k bezpečnosti EÚ; vziať na vedomie, že vytvorenie nového Generálneho riaditeľstva Komisie pre obranný priemysel a vesmír by malo slúžiť ako katalyzátor väčšej súdržnosti, spravodlivej spolupráce a integrovanej koordinácie pri vytváraní obranných spôsobilostí vo všetkých členských štátoch, ako aj posilnenia vojenskej infraštruktúry EÚ a zlepšenia účinnosti priemyslu a vnútorného trhu EÚ; q) uznať, že Európsky parlament by mal zohrávať poprednú úlohu pri kontrole a dohľade nad vykonávaním a hodnotením SBOP; plne informovať Európsky parlament a konzultovať s ním v kontexte súčasného strategického preskúmania prvej fázy PESCO, ktorá sa skončí v roku 2020; vziať na vedomie, že zvýšenie obrannej spolupráce medzi členskými štátmi na úrovni EÚ by malo ísť ruka v ruke s posilnením kontrolných právomocí Európskeho parlamentu; r) snažiť sa o zaistenie toho, aby kľúčové spôsobilosti, ako sú kľúčové pozemné, námorné, vzdušné, kybernetické a iné platformy pre ozbrojené sily členských štátov patrili pod PESCO alebo s ňou boli aspoň úzko spojené, podľa toho, čo je vhodné, s cieľom i) s cieľom zvýšiť operačnú pripravenosť vojenskej SBOP a ii) zabezpečiť, aby úsilie v rámci PESCO dopĺňalo existujúce spôsobilosti a aby sa využívalo na riešenie existujúcich nedostatkov a kompenzovanie režijných nákladov; s) sformulovať inovatívne stimuly na zlepšenie interoperability a nasadzovania misií a operácií SBOP; t) zvýšiť investície do prepojenia civilnej dopravnej infraštruktúry, ktorá je v súlade s plánovaním vojenskej mobility; u) ako súčasť reformy systému bojových skupín EÚ (EU BG) preskúmať, či ich treba zaradiť pod PESCO, aby sa zvýšila ich operačná schopnosť, modularita a agilnosť, a to zriadením stálych viacnárodných jednotiek určených na plnenie vojenských úloh stanovených v článku 43 Zmluvy o EÚ a na zlepšenie schopnosti EÚ realizovať operácie krízového riadenia vrátane tých najnáročnejších ako nastoľovanie mieru, a využívať ich ako externú strategickú silu; v) podporovať a ak treba presadzovať zoskupovanie projektov PESCO do klastrov spôsobilostí a hodnotiť ich strategickú relevantnosť, pričom treba mať na zreteli cieľ, ktorým je dosiahnutie plnohodnotného balíka síl, a sústrediť úsilie na tie, ktoré majú najväčší potenciál na zabezpečenie európskej strategickej autonómie; preskúmať súčasný zoznam 47 projektov a buď ich zoskupiť do klastrov, alebo podľa zváženia zúčastnených členských štátov zrušiť projekty, ktoré dosahujú nedostatočný pokrok alebo pre EÚ predstavujú nedostatočný obojstranne prospešný prínos; w) podporovať dodržiavanie 20 záväzkov PESCO stanovením jasného a jednoduchého vymedzenia referenčných hodnôt súladu a zabezpečením toho, aby sa v budúcich návrhoch na projekty riešili konkrétne priority rozvoja spôsobilostí EÚ; zabezpečiť, aby boli všetky preskúmania pokroku projektov založené na jasných a transparentných kritériách, a to aj v prípade spolufinancovania v rámci Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu/budúceho Európskeho obranného fondu; zabezpečiť, aby tieto kritériá slúžili ako ukazovatele pre všetky členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na projektoch PESCO; zabezpečiť, aby zúčastnené členské štáty ďalej zvyšovali kvalitu a podrobnosť informácií poskytovaných v ich národných plánoch vykonávania, v ktorých načrtávajú, ako plánujú splniť 20 záväzkov PESCO; x) posilniť súdržnosť nástrojov a iniciatív EÚ v oblasti obranného plánovania a rozvoja; využívať synergie medzi projektovým cyklom PESCO a ďalšími procesmi v oblasti obranných spôsobilostí, ako sú proces hlavného cieľa, CDP a CARD, s cieľom umožniť predkladanie cielenejšich, vyspelejších, lepšie vypracovaných a štruktúrovaných projektov; zaistiť, aby cyklus predkladania umožnil synchronizované vykonávanie niekoľkých európskych iniciatív vrátane EDF; y) nabáda zúčastnené členské štáty, aby zaradili CDP do svojich vnútroštátnych procesov obranného plánovania s cieľom pomôcť prekonať nedostatky v oblasti spôsobilostí; z) opätovne potvrdiť ústrednú úlohu sekretariátu PESCO ako jednotného kontaktného miesta pre všetky projekty a vyzvať sekretariát, aby pravidelne vykonával situačné aktualizácie týkajúce sa pokroku projektov Európskeho parlamentu, ako aj v prospech všetkých zainteresovaných strán, a využíva pritom informácie od členských štátov zodpovedných za koordináciu projektov; nabádať zúčastnené členské štáty, aby sa naďalej zapájali do účinnejšieho dialógu so sekretariátom PESCO, pokiaľ ide o preskúmanie a aktualizáciu ich národných plánov vykonávania; aa) vyzýva zúčastnené členské štáty, aby zabezpečili hmatateľný pokrok pri plnení súčasných projektov PESCO; ab) objasniť úlohu Politického a bezpečnostného výboru v procese PESCO, ktorá nie je ustanovená v Zmluvy o EÚ, a v tejto súvislosti zabezpečiť dôležitú úlohu, ktorú zohráva Vojenský výbor Európskej únie (VVEÚ) pri poskytovaní ad hoc vojenského poradenstva podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku; ac) zapojiť VVEÚ do práce na vymedzení balíka opatrení v oblasti sily pokrývajúceho celé spektrum; ad) preveriť zriadenie Rady EÚ pre obranu založenej na existujúcej Rade pre zahraničné veci vo formáte ministrov obrany EÚ, ktorý je tiež ministerským riadiacim výborom EDA a formátom PESCO ministrov obrany EÚ, s cieľom zaručiť podľa potreby stanovenie priorít v oblasti zdrojov a účinnú spoluprácu a integráciu medzi členskými štátmi; ae) objasniť alebo vymedziť prepojenie medzi riadením PESCO a riadením EDF a informovať Európsky parlament v rámci procesu kontroly ex post, pokiaľ ide o financovanie projektov PESCO z EDF; af) zvážiť na základe žiadosti niektorých zúčastnených členských štátov zmenu cyklu predkladania projektov PESCO s cieľom zvýšiť zameranie a vyspelosť a zlepšiť štruktúru týchto projektov; ag) objasniť pravidlá upravujúce zapojenie tretích strán do PESCO pri súčasnom zohľadnení dôležitosti autonómie rozhodovania EÚ a úplnú reciprocitu a pochopenie toho, že prístup prispôsobený jednotlivým prípadom je pre EÚ najvýhodnejší, a to so zreteľom na i) potrebu vypracovať a prijať komplexný a zásadný dokument na reguláciu budúcej spolupráce s účasťou tretích strán na projektoch PESCO, a ii) skutočnosť, že rozhodovací proces týkajúci sa zapojenia tretej strany by sa mal vykonávať na úrovni každého projektu PESCO; ah) nabádať na to, aby „budúce hrozby“ boli základom budúcich návrhov projektov PESCO; posilniť partnerstvá s NATO, OSN, Africkou úniou a ďalšími organizáciami; zabezpečiť, aby sa zapojenie a začlenenie MSP zohľadňovalo vo všetkých relevantných aspektoch projektov PESCO; ai) zabezpečiť, aby projekty PESCO ďalej rozvíjali a zvyšovali priemyselnú kapacitu zúčastnených členských štátov v oblasti nanotechnológií, superpočítačov, umelej inteligencie, technológie bezpilotných lietadiel, robotiky a iných, a tým zabezpečiť európsku sebestačnosť od zahraničných dovozcov v týchto oblastiach a uľahčiť vytváranie nových pracovných miest; aj) vziať na vedomie skutočnosť, že pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na to, že Únia nemá dostatočné právomoci, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť; uznať, že zároveň treba vytvoriť spoločnú obrannú stratégiu EÚ, aby bolo možné reagovať v prípade útoku na hranice a územia EÚ, a že PESCO je pozitívny krok smerom k tomuto cieľu; ak) uznať rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrávajú európske ozbrojené sily pri riešení výziev, ktoré prináša pandémia COVID-19, a to z hľadiska riadenia zdravotných núdzových situácií aj podpory civilných misií a operácií, a so zreteľom na skutočnosť, že majú tiež cezhraničný rozmer a zaisťujú solidaritu; vnímať potenciálne prínosy nových ambicióznych projektov PESCO pre rozvoj spoločných európskych spôsobilostí v tejto oblasti, pričom sa nadviaže na prácu na predchádzajúcich projektoch, najmä na balík v oblasti nasaditeľných vojenských spôsobilostí na zmierňovanie následkov katastrof a európske zdravotnícke velenie; al) vyzvať Radu a zúčastňujúce sa členské štáty, aby sa zamerali na kybernetickú odolnosť a pripravili kolektívnu stratégiu a postupy na účel reakcie na kybernetické útoky prostredníctvom projektov PESCO s cieľom vytvoriť odolnejšie prostredie v členských štátoch; am) vziať na vedomie pozíciu Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy, ktorá je vyjadrená v jeho uznesení z 15. januára 2020 (8), a to, že bezpečnosť a úloha EÚ vo svete by mali byť súčasťou vopred vymedzených, ale nie konečných politických priorít, a uznať, že by to bola príležitosť zapojiť občanov do diskusie o posilnení PESCO ako spôsob dosiahnutia pokroku na ceste k autonómnej spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike pre našu Úniu.