EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
Sprievodný  dokument  
 
Návrh 
  
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
 
 
ktorým sa zria ďuje  jednotný program vzdelávania , odbornej prípravy, mládeže a 
športu na roky 2014-2020 
  
SÚHRN A UCELENÉ ZÁVERY 
   
{KOM(2011) 788 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1402 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Hlavný útvar:  GR pre vzdelávanie a kultúru (E AC), podporované Výkonnou agentúrou pre 
vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA) 
Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti:  Táto správa zaväzuje len tie útvary Komisie, ktoré 
sa podieľajú na jej príprave, a nepredur čuje konečnú podobu nijakého budúceho rozhodnutia 
Komisie. 
 
SK 3   SK OBSAH 
Úvod...... ..................................................................................................................... ................ 4 
1. Opis problému.............................................................................................................. 4  
2. Odôvodnenie zapojenia EÚ.......................................................................................... 6 3. Ciele budúceho zapojenia EÚ ...................................................................................... 8 4. Možnosti.................................................................................................................... ... 9 
5. Hlavné vplyvy možností ............................................................................................ 12 6. Porovnanie možností.................................................................................................. 15 7. Opis uprednostnenej možnosti ................................................................................... 21 8. Monitorovanie a hodnotenie ...................................................................................... 24 
 
SK 4   SK ÚVOD 
Tento dokument obsahuje zhrnutie štyroch posúdení vplyvu, ktoré zah ŕňajú vzdelávanie, odbornú 
prípravu, mládež a šport. 
V týchto štyroch posúdeniach vplyvu sa skúma vykonáva nie troch existujúcich programov, a v prípade 
športu prípravných akcií odhlasovaných rozpo čtovým orgánom. Celkovo sa dôkladne preskúmali 
nasledujúce štyri možnosti: ukon čenie existujúcich akcií alebo programov; ich pokra čovanie 
v súčasnej podobe; posilnenie cie ľov súčasných programov; a jednotný program pre vzdelávanie, 
odbornú prípravu, mládež a šport zameraný na posilnenie cie ľov a vplyvov prostredníctvom 
sústredenia a zjednodušenej štruktúry.  
Uprednostnenou možnos ťou určenou v každom zo štyroch posúdení vplyvu je zlú čenie do jednotného 
programu, čo je v súlade s rozhodnutím Komisie o viacro čnom finan čnom rámci prijatým 29. júna 
2011. Táto uprednostnená možnos ť bude najsúdržnejšia a nákladovo  najefektívnejšia z týchto 
dôvodov: 
1. reaguje na potrebu vyšších investícií EÚ do vzdelávania a odbornej prípravy v dnešných 
časoch finan čnej a hospodárskej krízy, ke ďže rast hospodárstva závisí od ponuky vysoko 
kvalifikovaných pracovníkov a od aktivácie zru čností a kompetencií nezamestnaných; 
2. sústredí sa a rozvíja tie akcie, ktoré sú v sú časných programoch ur čené ako akcie s najvyššou 
európskou pridanou hodnotou a najvyššími znásobujúcimi ú činkami, ktoré vedú 
k hmatate ľnému vplyvu na európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy, a tým 
k výrazne lepšej návratnosti investícií;  
3. sústredenie úsilia v rámci novej zjednodušenej št ruktúry programu umožní vyšší synergický 
účinok medzi existujúcimi programami a v rá mci rôznych sektorov vzdelávania, a tým 
podporí prístup ku vzdelávaniu založený na  celoživotnom vzdelá vaní, zvýši súdržnos ť 
a zlepší prístup potenciálnych príjemc ov prostredníctvom zjednodušeného súboru k ľúčových 
prierezových akcií; 
4. výraznejšie sa sústre ďuje, nad rámec spolupráce medzi samotnými vzdelávacími 
inštitúciami, na rozhoduj úcu úlohu vzdelávania a ľudského kapitálu pre inováciu tým, že 
podporuje partnerstvá medzi sektorom vzde lávania a podnikmi a zameriava sa na 
excelentnos ť vo vyučovaní a vzdelávaní, zamestnate ľnosť a podnikanie; 
5. a napokon, znamená racionalizáciu a zjednodu šenie postupov realizácie a riadenia 
a poskytuje zna čný potenciál zníženia nákladov na v ykonávanie – až do 40 % v porovnaní so 
súčtom nákladov na vykonávanie sú časných programov (t. j. Programu celoživotného 
vzdelávania, programu Mládež v akcii a programov spolupráce vo vysokoškolskom 
vzdelávaní s ne členskými krajinami EÚ). 
Toto zhrnutie predstavuje spojenie k ľúčových prvkov štyroch posúdení vplyvu; úplné 
podrobnosti sa uvádzajú v jedno tlivých posúdeniach vplyvu.  
1. OPIS PROBLÉMU  
Bez značných investícií do ľudského kapitálu, vzdelávania a talentu ob čanov Európy sa nesplní žiadny 
z hlavných ani čiastkových cie ľov stratégie Európa 2020. Sú časná hospodárska klíma a rastúci 
celosvetový konkuren čný boj o kvalifikované pracovné sily , vytváranie hodnôt a rast vyžadujú 
radikálnu a rozsiahlu reformu systémov vzdelávani a a odbornej prípravy, zam eranú na kompetencie. 
 
SK 5   SK V správe1 o zdrojoch rastu, ktorú predložilo po ľské predsedníctvo Únie, sa odporú ča zvýšenie 
financovania programov na podporu mobility študentov,  mladých výskumníkov a zamestnancov (napr. 
Erasmus, Marie Curie), a uvádza sa, že zvýšenie pomeru ľudí s vysokoškolským vzdelaním na 40 % 
by prispelo k zvýšeniu HDP na obyvate ľa v EÚ o 4 %. 
Zo skúseností zo sú časných programov vyplýva, že podpora z rozpo čtu EÚ môže výrazne prispie ť 
k lepšej pripravenosti ob čanov EÚ na trh práce a profesijný život, a k riešeniu k ľúčových problémov 
systémov vzdelávania a odbornej prípravy: vysoké úrovne pred časného ukon čenia školskej 
dochádzky, nízka úrove ň dosiahnutých základných zru čností a kľúčových kompetencií, nedostato čná 
účasť na vysokoškolskom a odbornom  vzdelávaní, nedostato čná účasť dospelých na vzdelávaní 
a odbornej príprave, nedostato čné možnosti odbornej prípravy pracovníkov vzdelávania a nízka 
úroveň podnikania a kreativity medzi mladými ľuďmi. Podpora EÚ môže tiež pomôc ť znížiť 
nerovnosť v poskytovaní vzdelávania a prístupe k nemu, najmä vo vz ťahu k ľuďom zo 
znevýhodneného prostredia a ľuďom so špeciálnymi potrebami, a nerovnos ť mužov a žien vo 
vzdelávaní a odbornej príprave. Podpora EÚ môže podobne prispie ť k rozvoju sociálneho kapitálu 
medzi mládežou, k  posilneniu postavenia mladých ľudí a k ich schopnosti aktívne sa podie ľať na 
spoločenskom živote v súlade s novou zmluvou. 
So zreteľom na poznatky získané zo sú časných programov, právomoci EÚ a plusy a mínusy 
intervencie prostredníctvom finan čných nástrojov EÚ, ako aj na názory vyjadrené pri konzultáciách so 
zainteresovanými stranami, by sa  podpora EÚ vzdelávaniu a odbornej príprave, mládeži a športu 
v období rokov 2014 – 2020 VFR mala sústredi ť najmä na viaceré k ľúčové otázky a problémy:  
– Potreba rozvíja ť nadnárodnú mobilitu a európsky pri estor pre vzdelávanie a odbornú 
prípravu: 
systém uznávania a prenosnosti kvalifikácií a kompetencií, potrebný na vybudovanie európskeho 
priestoru vzdelávania a odbornej prípravy, ešte nie je dostato čne vybudovaný. Ú časť na 
akciách mobility programu vzdelávania a odbornej prípravy nie je úplne prepojený 
s prioritami politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, stanovenými v stratégii 
Európa 2020 a v stratégii ET 2020 pre spol uprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave – 
napríklad s potrebou prispieva ť k prijímaniu nástrojov na uznávanie a prenos výsledkov 
vzdelávania. Podobne neexistuje dostato čné prepojenie medzi m obilitou a inštitucionálnym 
rámcom, napr. ako sú časť širšieho úsilia o internacionalizáciu. Existujú aj ďalšie prekážky 
mobility v oblasti vzdelávania, týkajúce sa najmä jazykov. Okrem toho v oblasti 
neformálneho vzdelávania a práce s mládež ou je poskytovanie príležitostí mladým ľuďom 
roztrieštené a nerovné. 
– Potreba podporova ť spoluprácu medzi inštitúciami a posilni ť pozíciu Európy v celosvetovej 
súťaži o dosiahnutie excelentnosti a rovnos ti vo vzdelávaní a odbornej príprave: 
rozvoj spolo čných nadnárodných u čebných plánov pre inštitúcie v oblasti vzdelávania a odbornej 
prípravy dostato čne nepokro čil. EÚ ako globálna destinácia pre štúdium nie je dos ť 
atraktívna a stráca pozíciu vo vz ťahu k iným industrializ ovaným a novým krajinám. Činnosti 
a výsledky neformálneho vzdelávania a práce s mládežou sú uznávané len v obmedzenej 
miere a uplat ňovanie spolo čných postupov je v tejto oblasti obmedzené. Pedagogická 
inovácia a výmena osved čených postupov vrátane využívania myšlienok pochádzajúcich 
z programov EÚ pre výskum a technologický rozvoj nie sú dostato čné. Podnikate ľská sféra 
a výskum nie sú dobre prepojené s oblas ťou vzdelávania a odbornej prípravy, aby 
zabezpečili vzájomný prínos ku koncepcii politiky a nástrojov v oblasti vzdelávania. 
– Potreba podporova ť proces modernizácie univerzít ne členských krajín EÚ: 
                                                 
1 Na ceste k európskemu konsenzu v oblasti rastu, október 2011.  
 
SK 6   SK EÚ potrebuje, aby hospodárstva jej partnerov boli produktívne a zdravé , jednak ako zdroj inovácie, ale 
aj ako trhy pre európsky tovar a služby. Zlá kvalita ich systémov vysokoškolského 
vzdelávania obmedzuje ich schopnos ť rastu a spolupráce s EÚ. 
– Potreba analýzy založenej na faktoch na podporu reformy a modernizácie systémov 
vzdelávania, ako aj rozvoja práce s mládežou: 
zber údajov, ich analýza a využívanie – vrátane ot vorenej metódy koordinácie a správy a riadenia 
stratégie Európa 2020 – pre tvorbu politiky založenej na faktoch a pre reformu sú 
nedostato čné. Poskytovanie nástrojov politiky a partnerského poro vnávania/tlaku na 
plánovanie inteligentných investícií do oblas tí vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj 
mládeže, je nedostato čné. 
– Potreba zmenši ť nerovnosti pri poskytovaní príležitostí vzdelávania a prís tupu k vzdelávaniu 
v súvislosti s pohlavím, s ľuďmi zo znevýhodneného prostredia a ľuďmi s osobitnými 
potrebami. 
– Potreba zabezpe čiť, aby sa mladí ľudia aktívne a konštruktívne zapájali do spolo čenského 
a demokratického života.  
– Potreba zlepši ť informovanos ť a výmenu poznatkov o tom, ako rieši ť problémy súvisiace 
so športom, hlavne so športom na miestne j úrovni a športom pre všetkých, a to najmä 
v oblastiach dobrej správy vecí verejných, telesnej aktivity posil ňujúcej zdravie, sociálneho 
začlenenia, násilia a intolerancie , dvojitej kariéry a dopingu. 
Hoci sa tieto problémy týkajú rozsahu a obsahu podpory EÚ, súbežne je potrebné rieši ť kľúčový 
problém európskej pridanej hodnoty, riadenia a zjednodušenia . Aj keď výsledky predbežného 
hodnotenia sú časných programov, ako aj on-line konzultác ií so zainteresovanými stranami, vyjadrujú 
relatívne vysokú úrove ň spokojnosti, existuje ve ľa možnosti zlepšenia, najmä z h ľadiska sú časných 
náročných rozpo čtových obmedzení. 
Súčasné programy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže sú príliš zložité a majú prive ľký 
počet cieľov a akcií, čo obmedzuje systémový vplyv, a tým európsku pridanú hodnotu a potenciálnu 
investičnú hodnotu zapojenia EÚ. Na ilustráciu, Progr am celoživotného vzdelávania (Lifelong 
Learning Programme – LLP) má 6 podprogramov, viac ako 50 cie ľov a vyše 60 akcií. Program 
Mládež v akcii sa sústredí na mobilitu a (neformálne) vzdelávanie mladých ľudí, pričom približne 
80 % finan čných prostriedkov programu LLP ide aj na pros pech mládeže. Niektoré akcie jednoducho 
nemajú kritické množstvo potrebné  na dlhodobý vplyv. Medzinárodná  spolupráca vo vysokoškolskom 
vzdelávaní je charakterizovaná aj roztrieštením  medzi rôzne nástroje EÚ na realizáciu podobných 
cieľov a akcií. 
Toto roztrieštenie sú časnej podpory EÚ  báni uplatneniu rôznych synergických ú činkov v oblasti 
politiky a prevádzky a bráni odstráneniu duplic ít v rámci rôznych sektorov vzdelávania z h ľadiska 
celoživotného vzdelávania, medzi samotnými sektorm i vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako 
aj medzi nimi a ostatnými významnými oblas ťami politiky a zdrojmi financovania, ako je 
zamestnanos ť, výskum a inovácie a štrukturálne fondy. Zbyto čne tiež zvyšuje zložitos ť 
a administratívnu zá ťaž zainteresovaných strán aj orgánov EÚ, a sú časne obmedzuje možnosti 
zjednodušenia a úspor z rozsahu. 
2. ODÔVODNENIE ZAPOJENIA EÚ 
Právnym základom činnosti EÚ v oblasti vzdelávania, od bornej prípravy, mládeže a športu sú 
články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 
 
SK 7   SK Bez toho, aby bola dotknutá zásada subsidiarity, cie ľom zapojenia EÚ by malo by ť doplnenie akcií 
členských štátov podporou reformy a m odernizácie politiky a pomocou pri zabezpe čení systémového 
vplyvu v súlade s dohodnutými cie ľmi stratégie Európa 2020 a stratégie ET 2020. V súvislosti s tým 
európska pridaná hodnota nového programu EÚ na podporu vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže 
(ako aj športu) spo číva v štyroch hlavných aspektoch: 
– Nadnárodný a inova čný charakter jeho činností a výstupov, ktoré pomáha rozvíja ť: 
existujúce akcie členských štátov zostávajú na vnútroštátnej úrovni. Pridaná hodnota EÚ 
spočíva v tom, že rozpo čet Spoločenstva presadzuje a podpor uje individuálnu mobilitu, 
spoluprácu, sú činnosť a partnerstvá v rámci ú častníckych krajín a s partnerskými 
nečlenskými krajinami EÚ (najmä v prípade spolupráce a mobility v oblasti 
vysokoškolského vzdelávania) s cie ľom umožni ť vzdelávanie a prenos vedomostí a inovácií 
medzi zainteresovanými stranami, inštitúci ami, organizáciami a systémami v oblasti 
vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže. 
– Spôsob, akým podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi, najmä prostredníctvom 
otvorenej metódy koordinácie. EÚ podporuje priority uvedené v stratégiách EÚ v snahe pomôcť dosiahnu ť konsenzus medzi rôznymi zainteres ovanými stranami o úlohe podpory 
vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže pre hospodársky a sociálny rozvoj, a prispie ť 
k zlepšeniu vedomostí tvorcov politiky a odborníkov v oblasti vzdelávania a odbornej 
prípravy o medzinárodne osved čených postupoch, vrátane tých v oblasti športu. Program by 
mal fungova ť ako hnacia sila pri uplat ňovaní všeobecných európskych nástrojov 
na zabezpe čenie mobility a uznávania kvalifikácií
2, s cieľom vplýva ť na systémové zmeny 
v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. 
– Spôsob, akým dop ĺňa vnútroštátne programy, medz inárodné programy a programy 
EÚ: osobitná pridaná hodnota podpory EÚ v porovnaní s inými (vnútroštátnymi 
a medzinárodnými) programami spo číva aj v širšom geografickom zábere jeho činností 
a v skutočnosti, že podporuje súdržnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, 
mládeže a športu, ako aj mobilitu a intern acionalizáciu vzdelávania a odbornej prípravy. 
Iniciatívy ostatných programov EÚ, najmä štrukt urálnych fondov EÚ, v oblasti vzdelávania 
a odbornej prípravy sú odlišné. Činnosti Európskeho sociálneho fondu  sú vo všeobecnosti 
spojené s poskytovaním pomoci s dôrazom na zamestnanos ť a začlenenie ú častníkov do 
pracovného trhu, kým budúci program bude poskytova ť príležitosti na mobilitu a rozvoj 
nových projektov, myšlienok a metód – ktoré môžu by ť následne podporené Európskym 
sociálnym fondom a za členené do hlavných smerov jeho politík. Európsky fond 
regionálneho rozvoja  môže investova ť do štruktúry vzdelávania – čo pomáha posilni ť 
spoločenstvá a zlepši ť prístup. Výskumný program v oblasti spolo čensko-hospodárskych 
a humanitných vied (GR RTD – 7. RP) hrá významnú úlohu pri podpore výskumu v oblasti 
vzdelávania financovaní m výskumných projektov týkajúcich  sa celoživotného vzdelávania, 
potrieb zru čností, vzdelávania, mládeže a sociálneho za členenia, a zah ŕňa celú výskumnú 
obec v Európe a za jej hranicami. Medzi týmito programami je preto sú časne jasná deliaca 
čiara a priestor na sú činnosť a spoluprácu. 
– Spôsob, akým prispieva k dosiahnutiu systémového vplyvu: nástroj na úrovni celej EÚ 
môže dosiahnu ť silný systémový vplyv, najmä tým, že funguje ako prostriedok na skúšanie 
nových prístupov, ktorými sa môžu inšpirova ť vnútroštátne/regionálne schémy alebo ktoré 
im môžu pomôc ť dosiahnu ť nadnárodný rozmer.  
                                                 
2 Napríklad Europass, Youthpass, európsky kvalifika čný rámec (EQF) alebo Európsky systém kreditov 
pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET). 
 
SK 8   SK Zapojenie EÚ by malo by ť v súlade so zásadou proporcionality  stanovenou v zmluve 
a nemalo by ís ť nad rámec toho, čo je potrebné na dosia hnutie sledovaných cie ľov. Musí sa 
vykonáva ť v existujúcich rámcoch politiky členských štátov.  
3. CIELE BUDÚCEHO ZAPOJENIA EÚ 
Problémy ozna čené v rôznych správach o posúdení vplyvu poukazujú na to, že Európska únia a jej 
členské štáty si stanovili jasné spolo čné ciele a politické procesy v oblasti vzdelávania, odbornej 
prípravy, mládeže a športu: strategický rámec pr e európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej 
príprave do roku 2020 (ET2020), obnovený rámec pr e európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 –
 2018) a oznámenie s názvom Rozvoj európskeho rozmeru v športe z roku 2011. Tieto politické rámce 
sú úplne relevantné aj pre VFR na obdobie rokov 2014 – 2020; rozpo čtová podpora EÚ v týchto 
oblastiach by preto mala ma ť zastrešujúci cie ľ prispieva ť k týmto stratégiám EÚ; hlavnými 
súvisiacimi ukazovate ľmi vplyvu by mali by ť príslušné hlavné ciele stratégie Európa 2020. 
 
SK 9   SK Všeobecné ciele  
Základným všeobecným cie ľom programu je prispieva ť k cieľom stratégie Európa 2020 
a strategického rámca pre vzdelávanie a odbornú  prípravu (ET2020), vrátane zodpovedajúcich cie ľov, 
k obnovenému rámcu pre Európsku spolupr ácu v oblasti mládeže (2010 – 2018), k udržate ľnému 
rozvoju tretích krajín v oblasti vy sokoškolského vzdelávania, a rozvíja ť európsky rozmer športu. 
V jednotlivých posúdeniach vplyvu sa stanovili tieto všeobecné ciele budúcej podpory: 
Celoživotné vzdelávanie/vz delávanie a odborná príprava : posilniť postavenie jednotlivcov všetkých 
vekových a sociálnych skupín prispievaním k ro zvoju kvalitných systémov vzdelávania a odbornej 
prípravy ako sú časť stratégie Európa 2020: stratégia na zabezpe čenie inteligentného, udržate ľného 
a inkluzívneho rastu, a strategického rámca ET 2020. 
Medzinárodná spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania : posilniť otvorenos ť, inovácie 
a excelentnos ť vo vzdelávaní s cie ľom dosiahnu ť dlhodobý systémový vplyv, budova ť kapacity 
a podpori ť reformu inštitúcií vysokoškolského vzdelá vania v EÚ a v partnerských krajinách. 
Neformálne vzdelávanie mládeže : prispieť k zamestnate ľnosti mladých ľudí, aktívnej ú časti na 
spoločenskom živote a pocitu príslušnosti k EÚ ako prostriedku na podnecovanie rozvoja ľudského 
a sociálneho kapitálu a podporu rastu a sociálne j súdržnosti na podporu stratégie Európa 2020 
a stratégie EÚ pre mládež. 
Šport : rozvíjať európsky rozmer v športe. 
V každej správe o posúdení vplyvu sa podrobnejšie rozv íjajú súvisiace špecifick é a prevádzkové ciele, 
s ukazovate ľmi na rôznych úrovniach. Zhrnutie ukazovate ľov sa na ilustráciu uvádza v prílohe 
k posúdeniu vplyvu zameranému na  celoživotné vzdelávanie. 
4. MOŽNOSTI  
Výskum vykonaný na podporu pos údení vplyvu umožnil stanovi ť „čo funguje a čo nefunguje“ 
v základnej rovine. Výsledky sa použili v procese ur čenia uprednostnenej možnosti, a tým slúžili na 
usmernenie rozdelenia finan čných prostriedkov na rôzne akcie zahr nuté na základe návrhu Komisie na 
viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020. 
V prípade správ o posúdení vplyvu zameraných na sú časný Program celoživotného vzdelávania 
a program pre mládež sa skúmali štyri možnosti opísané ďalej. V dvoch správach o posúdení vplyvu 
zameraných na medzinárodnú spoluprácu vo vysokoš kolskom vzdelávaní a na šport je zoh ľadnená 
štruktúra ostatných dvoch správ o posúdení vplyvu, a najmä ciele a zjednodušená štruktúra ich 
uprednostnenej možnosti (t. j. jednotný program pr e vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport). 
Možnosť 3, a vo vyššej miere možnos ť 4, poskytujú možnos ť dosiahnu ť dostatočné kritické množstvo 
príjemcov a systémový vplyv ukon čením súčasných akcií s nedostato čnou pridanou hodnotou EÚ. 
Možnosť 4 poskytne okrem toho vyšší potenciálny vplyv zredukovaním na tri základné akcie 
a podrobným preskúmaním synergických ú činkov medzi sektorom vzdelávania a sektorom mládeže. 
Preskúmali sa ur čité voľby politiky zamerané na obsah, ktoré sa však zamietli, ke ďže boli v rozpore so 
zisteniami výskumu a/alebo neboli by v súlade s prioritami členských štátov a EÚ. Teoreticky by sa 
mohli navrhnú ť možnosti založené na iných nástrojoch politik y. Takéto možnosti by však patrili mimo 
rámec poverenia na činnosť EÚ v príslušných oblastiach, a preto sa zamietli v po čiatočnom štádiu. 
 
SK 10   SK Možnosť politiky č. 1: súčasný stav (základná možnos ť) 
Súčasné programy a podprogramy si v podstate zachovajú svoje sú časné nezávislé ciele, akcie, 
štruktúry a systémy riadenia, ako aj svoje sú časné pridelené rozpo čtové prostriedky. Tieto programy 
preto budú v podstate rovnaké ako prebiehajúce programy: 
• Program celoživotného vzdelávania, 
• program Erasmus Mundus a ostatné program y vonkajšej spolupráce vo vysokoškolskom 
vzdelávaní, 
• program Mládež v akcii. 
Nebude existova ť program osobitne venovaný športu. 
Možnosť politiky č. 2: žiadna činnosť 
Na základe tejto možnosti by po roku 2013 neex istovali v príslušných obl astiach žiadne výdavkové 
programy EÚ. Procesy koordinácie politík a vzájomného u čenia (t. j. otvorená metóda koordinácie 
v politikách v oblasti vzdelávania a mládeže, koordinácia politík v športe) by pokra čovali. EÚ by si 
zachovala svoje záväzky pod ľa článkov 165 a 166 zmluvy, čo by vyžadovalo ur čité výdavky na 
poskytovanie informácií, analýzu a ľudské zdroje, aby mohla splni ť svoj mandát. Ur čité projekty 
týkajúce sa športu by sa mohli financova ť v rámci ostatných programov EÚ a súvisiacich nástrojov, 
ako program verejného zdravia, alebo prostr edníctvom ESF. Výdavky na mobilitu v oblasti 
vzdelávania, odbornej prípravy a neformálne ho vzdelávania, a na prácu s mládežou a činnosti 
nadnárodnej spolupráce by úplne záviseli od zdrojov mimo EÚ (najmä zdrojov členských štátov). 
Možnosť politiky č. 3: posilňovanie cie ľov súčasných programov 
Táto možnos ť, ktorá stojí na kladoch sú časných programov a odstra ňuje ich nedostatky, spo číva 
v zmene zamerania cie ľov existujúcich osobitných programov na  lepšiu podporu strategického rámca 
stratégie Európa 2020 a nového politického kontex tu EÚ v súvislosti so vzdelávaním, odbornou 
prípravou a mládežou. Administratívne štruktúry a architektúra rôznych (pod)programov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže by sa v záujme zachovania kontinuity nemenili. Osobitne by 
sa vytvoril malý program pre oblas ť športu s menším rozpo čtom. Zmeny sú časných programov by sa 
realizovali v súlade s týmito základnými zásadami: 
(a) zameranie každého osobitného programu na činnosti s najvyššou pridanou hodnotou, 
v ktorých je možné aktivova ť kritické množstvo, a na silnú podmienenos ť/stimuly, v snahe 
dosiahnuť ciele politiky Únie zamerané na systémovú zmenu; 
(b) zjednodušenie a racionalizácia akcií podporovaných každým programom, pri čom sa 
programy rozdelia pod ľa kategórií príjemcov s rozdielnymi operatívnymi cie ľmi, činnosťami 
atď. 
Mnohé akcie, ktoré sú v sú časnosti financované z programov, by sa ukon čili, t. j. ide o tie akcie, ktoré 
nemajú dostato čné väzby na priority politík, potenciálne sa prelínajú s inými finan čnými nástrojmi 
EÚ, majú vyššie náklady na riadenie, alebo nepredstavujú dostato čnú pridanú hodnotu EÚ. Programy 
by konkrétne boli zamerané na: 
• zlepšenie výdavkov spojených s mobilitou vrátane: 
o „multiplika čnej“ mobility (pracovníci, u čitelia, pracovníci s mládežou), 
 
SK 11   SK o zamerania na mobilitu so silným systémovým vplyvom, najmä mobilitu 
vysokoškolských študentov, 
o stáží v podnikoch na podporu prechodu medzi vzdelávaním a prácou a na 
podporu podnikania; 
• podporu vzájomného u čenia orientovaného na excelentnos ť a modernizáciu systémov v EÚ, ako aj 
v jej partnerských krajinách vrátane:  
o činností  partnerského u čenia,  
o výmeny osved čených postupov,  
o rozvoja spolo čných projektov a inova čných metód, 
o intenzívnejšej spolupráce so svetom práce, 
o stimulov na odme ňovanie excelentnosti vo vzdelávaní pre inovácie 
a podnikanie; 
• podporu sietí na vývoj politiky OMK s členskými štátmi na spolo čné skúšanie inova čných 
prístupov k politikám, za meraných napríklad na: 
o rozvoj nástrojov EÚ pre transparentnos ť/prenosnos ť/uznávanie kvalifikácií, 
o analýzu, ktorá je priamo prepojená s prioritami stratégie Európa 2020 
a ročného prieskumu rastu, ako aj s bolonským procesom a kodanským 
procesom, 
o výmenu politík medzi orgánmi v obl asti vzdelávania a ostatnými 
zainteresovanými stranami, pokia ľ ide o program modernizácie, 
o výmenu politík medzi orgánmi pre mládež a ostatnými zainteresovanými 
subjektmi v rámci európskeho rámca spolupráce v oblasti mládeže, 
o politický dialóg s tretími krajinami, so zam eraním na strategických partnerov. 
Osobitný program pre šport by u ľahčil tvorbu, výmenu a rozširovanie znalostí a osved čených 
postupov v ur čených oblastiach, ako aj zvyšovanie informovanosti o k ľúčových aspektoch. Vytváral 
by aj informa čnú základ ňu pre tvorbu politiky a zabezpe čoval posil ňovanie kapacít športových 
organizácií. 
Možnosť politiky č. 4: jednotný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport: 
posilňovanie vplyvu a cie ľov ich koncentráciou a jednoduchšou štruktúrou 
Táto možnos ť posúva argumentáciu možnosti č. 3 o krok ďalej využitím možností na koncentrovanie 
a zjednodušenie v existujúcich programoch, ale aj v rámci rôznych existujúcich programov, ktoré majú 
podobné všeobecné ciele, druhy akcií a mechanizmy realizácie. Touto možnos ťou by sa preto zvýšil 
potenciál na zlepšenie obsiahnutý v možnosti 3, pokia ľ ide o pridanú hodnotu EÚ a systémový vplyv 
akcií, zlúčením  všetkých činností v oblasti vzdelávania, odborne j prípravy a mládeže do jednotného 
programu. Hlavným argumentom v prospech toho je, že druhy akcií, ktoré sú v sú časnosti 
podporované v rámci každého programu a samostatných podprogramov je možné ľahko zosúladi ť 
a zefektívni ť, keďže majú podobnú povahu, a že toto zjednodušen ie akcií a ich realizácie môže zvýši ť 
vplyv, ako aj nákladovú efektívnos ť podpory EÚ. 
 
SK 12   SK Program bude obsahova ť samostatnú kapitolu a rozpo čet pre športové činnosti. To zabráni 
nadmernému množstvu jednotlivých právnych základov – v súlade s celkovým prístupom VFR 
smerom k zefektívneniu a zjednodušeniu – pri čom sa budú uplat ňovať spoločné všeobecné ciele, 
potenciál úspor z rozsahu a harmonizácia administratívnych a riadiacich postupov. 
Jednotný program prirodzene preh ĺbi možnosti systémového vplyvu a návratnos ť investícií 
sústredením činností s európskou pridanou hodnotou, zvýšením synergického ú činku a znížením 
duplicít v rámci sektorov, politík at ď. Štruktúra programu a prístup k programu sa zna čne zjednodušia 
a budú sa realizova ť prostredníctvom troch druh ov akcií – mobilita, spolupráca a činnosti orientované 
na reformu politiky. Zlepšenie by nastalo najmä: 
(a) ako sa názorne uvádza pri možnosti 3, koncentrovaním sa na činnosti s najvyššou pridanou 
hodnotou, pri ktorých je možné aktivova ť kritické množstvo, a na silnú 
podmienenos ť/stimuly na dosiahnutie cie ľov Únie v oblasti politiky, zameraných na 
systémovú zmenu; 
(b) stanovením tých oblastí činnosti, v ktorých má program konkuren čnú výhodu v porovnaní 
s ostatnými nástrojmi alebo iniciatívami EÚ, a stanovením a využívaním príležitostí 
dosiahnuť synergický ú činok a sú činnosť medzi rôznymi sektormi, oblas ťami politiky 
a ostatnými zdrojmi financovania, už v štádiu návrhu; 
(c) radikálnym znížením zložitosti štruktúry pr ogramov a stanovením možností úspor z rozsahu, 
možností zjednodušenia riadenia programu a zlepšenia užívate ľskej prístupnosti programu. 
Pokiaľ ide o mechanizmus realizácie, program by bol postavený na sú časných kladoch systému 
národných agentúr, ako sa uvádza v oddiele 6 tohto dokumentu. 
Táto možnos ť politiky by sa zameriavala na dosiahnutie vyššej pružnosti a stimulov na podporu 
pridanej hodnoty EÚ, aby sa pri pride ľovaní rozpo čtových prostriedkov na jednotlivé akcie, príjemcov 
a krajiny lepšie zoh ľadňovala súčasná kvantitatívna a kvalitatívna výkonnos ť. Umožnila by aj širšie 
využívanie výsledkov výskumu a prenos vyspelých inovácií/osved čených postupov, ktoré už je možné 
začleniť do hlavných smerov tvorby programov na nižšej úrovni. 
Pri športových akciách v rámci programu by sa využ ívali existujúce mechanizmy realizácie programu, 
ktoré umož ňujú úspory z rozsahu (v spojitosti s vyt vorením nového samostatného programu popri 
súčasných programoch, ako v možnosti č. 3), a osved čené postupy. 
5. HLAVNÉ VPLYVY MOŽNOSTÍ  
Z dôvodu povahy iniciatívy sa vplyvy na životné prostredie považujú za zanedbate ľné pri všetkých 
skúmaných možnostiach, pret o sa hlbšie neskúmali. 
Možnosť č. 1: zachovanie sú časného stavu  
Sociálne vplyvy 
Programy by boli na ďalej hnacou silou vykonávania európskych nástrojov pre mobilitu, podporu 
rozvoja práce s mládežou a internacionalizáciu vzdelávania a odbornej prípravy. Umožnili by aj 
pokračujúce prispievanie k politickým procesom, a ko bolonský proces a kodanský proces, európsky 
rámec spolupráce v oblasti mládeže, a v menšej miere OMK. 
Dosah by sa však prejavil len na relatívne obmedzený po čet účastníkov zo znevýhodnených 
sociálnych a ekonomických skupín, ke ďže náklady na mobilitu by im bránili využíva ť skúsenosti 
s mobilitou.  
 
SK 13   SK Hospodárske vplyvy 
Programy by v obmedzenom rozsahu zlepš ili fungovanie jednotného trhu zvýšením po čtu ľudí 
ochotných pracova ť v zahrani čí, čo by uľahčilo transparentnos ť kvalifikácií. V ďaka zvýšeniu úrovne 
zručností obyvate ľstva a lepšiemu rozdeleniu ľudského kapitálu v Európe pr ostredníctvom mobility by 
preto nastal strednodobý a dlhodobý  pozitívny vplyv na konkurencieschopnos ť na európskej úrovni. 
Základné práva 
Programy by mali pozitívny vplyv na mnoho základných pr áv, ako je právo na vzdelanie a právo na 
slobodu pohybu. V tokoch mobility by bola zoh ľadnená aj jazyková rôznorodos ť, keďže v týchto 
tokoch sú zahrnuté krajiny s menej používanými jazykmi.  
Možnosť č. 2: žiadna činnosť 
Sociálne vplyvy 
Budúci vývoj v oblasti mobility, spolupráce a rozvoja politiky by bol ove ľa viac roztrieštený 
a dvojstranný, uskuto čňoval by sa v ove ľa menšom meradle a nerozvíjal by sa súdržne vo všetkých 
členských štátoch EÚ. 
Viedol by k strate príležitostí v súvislosti s rozvojom európskeho ob čianstva a chápaním európskej 
integrácie. Ke ďže by sa stratili niektoré z najpopulárnejších akcií EÚ v o čiach obyvate ľov, vytvorilo 
by to negatívny imidž Únie. 
Hospodárske vplyvy 
Táto možnos ť by mohla zhorši ť budúci deficit zru čností dôležitých pre trh práce, ako jazykové 
zručnosti, komunika čné zručnosti a technické zru čnosti, čo by viedlo k strate produktivity 
a konkurencieschopnosti. 
Ukončenie programov by neprispelo k vytvoreniu podmienok pre ob čanov Európy, potrebných na 
aktívne uplat ňovanie práva vo ľne sa pohybova ť a pracova ť v rámci EÚ. 
Základné práva 
Táto možnos ť by neprispela k vytvoreniu podmienok pre ob čanov Európy potrebných na aktívne 
uplatňovanie práva s ťahovať sa a pracova ť v rámci EÚ. Toky mobility by v nižšej miere zoh ľadňovali 
jazykovú rozmanitos ť, keďže krajiny s menej používanými jazykmi by boli menej zapojené do tokov 
mobility. 
Možnosť politiky č. 3: posilnenie sú časných programov 
Sociálne vplyvy Sociálne vplyvy vo vz ťahu k najzávažnejším problémom, ktorým je Európa vystavená v rozvoji 
zručností, by sa zvýšili. Z h ľadiska sociálnej súdržnosti je pravdepodobné, že koncentrácia činností by 
zvýhodnila tie krajiny a skupiny, ktoré sú v horšej situácii z h ľadiska rozvoja zru čností, najmä 
prostredníctvom nového dôrazu na základné zru čnosti. 
Dosiahol by sa výraznejší vplyv na menšiu skupinu priorít, ktoré majú najvyššiu váhu, ako napríklad 
zamestnate ľnosť mládeže. To by zvýšilo relevantnos ť vplyvu programov vo vz ťahu k širšiemu rozvoju 
politík a referen čným štandardom. Zintenzívnila by sa partnerská práca s ostatnými organizáciami 
a sektormi mimo vzdelávania – napríklad s produktívnym sektorom a dobrovo ľníckym sektorom. 
 
SK 14   SK Očakáva sa, že táto možnos ť by viedla k zlepšeniu ponuky zru čností, v krátkodobom horizonte 
prostredníctvom mobility a v strednodobom horizont e prostredníctvom medz inárodného vzdelávania 
na úrovni odborníkov a na po litickej úrovni. Zlepšila by u príjemcov pocit európskeho ob čianstva 
a posilnila by ich postavenie z h ľadiska účasti na hospodárskom a spolo čenskom živote. Zameranie na 
ťažko dostupné a znevýhodnené skupiny by mohlo pomôc ť budovať európske ob čianstvo medzi 
účastníkmi, ktorí sa zvy čajne nezapájajú do nadnárodnej činnosti. Okrem toho, intenzívnejšia 
spolupráca pri podpore zapojenia sa do športu by vied la k potenciálnym vplyvom, napríklad v oblasti 
zdravotníctva. 
Hospodárske vplyvy 
Hospodárske vplyvy by mohli by ť pozitívne, ke ďže budúci program by ú činnejšie riešil problémy, 
ktoré vytvárajú zna čné náklady vo forme dávok v nezamestnanos ti a aktívnych opatrení na trhu práce, 
ako aj skrytých nákladov vo forme straty produktiv ity. Budúci program by už pri menšom príspevku 
na zmenšenie týchto problémov zabezpe čil významné úspory a priniesol by v dlhodobom horizonte 
rast. Európa by sa zlepšením svojej ponuky zru čností stala atraktívnejším miestom na podnikanie, čo 
má kladné dôsledky na inteligen tný rast hospodárstva Európy. 
Základné práva 
Táto možnos ť by v porovnaní s možnos ťou č. 1 (zachovanie sú časného stavu) priniesla ďalší pozitívny 
vplyv na základné práva, ke ďže by kládla vyšší dôraz na zabezpe čenie práva na vzdelanie všetkých 
v EÚ – najmä pre znevýhodnené skupiny. 
Možnosť politiky č. 4: jednotný program pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport: 
posilňovanie vplyvu koncentráciou cie ľov a jednoduchšou štruktúrou 
Sociálne vplyvy 
Sociálne vplyvy uvedené pre možnos ť č. 3 sa vzťahujú aj na túto možnos ť, ale na vyššej úrovni, ke ďže 
roztrieštenie programov a akcií obmedzuje mož nosti zvyšovania vplyvu, zjednodušenia a ú činnosti 
súčasných programov. Integrácia a zna čné zjednodušenie programu by ďalej priniesli pozitívny vplyv 
z hľadiska administratívnych výdavkov a dostupnost i: pri zriadení jedného kontaktného miesta pre 
mobilitu (integrované národné agentúry) by viac jednotlivcov, vzdelávacích inštitúcií, inštitúcií 
odbornej prípravy a mládežníckych organizácií bolo schopných požiada ť o financovanie. Nová 
štruktúra programu by u ľahčila aj rozvoj činností v rôznych sektoroch vzdelávania, a tým by pomohla 
efektívnejšie podpori ť rozvoj celoživotného vzdelávania. 
Podobne, zlú čenie súčasných činností typu programu Erasmus s podobnými činnosťami, ktoré sa 
v súčasnosti vykonávajú prostredníctvom osobitn ých programov spolupráce vo vysokoškolskom 
vzdelávaní s ostat nými partnerskými ne členskými krajinami EÚ (E rasmus Mundus, Tempus at ď.) by 
znamenalo vyššiu súdržnos ť spolupráce s týmito krajinami, vyššiu stimuláciu k internacionalizácii 
vysokoškolského vzdelávania a výrazné zj ednodušenie riadenia a postupov. Zlú čenie s programom 
Mládež v akcii by prinieslo prospech pre činnosti podporou vzájomnej sú činnosti s ostatnými aktérmi 
zo sektora neformálneho vzdelávania, so zámerom získa ť lepšie uznávanie vedomostí, zru čností 
a kompetencií nadobudnutých v neformálnom pr ostredí zainteresovanými stranami v oblasti 
vzdelávania a odbornej prípravy.  
Hospodárske vplyvy 
To isté ako v prípade možnosti č. 3, ale vo vä čšom rozsahu, tak ako v prípade sociálnych vplyvov. 
Integrácia rôznych programov by okrem toho znamenala zna čné úspory z rozsahu v porovnaní so 
súčasnými osobitnými štruktúrami riadenia Programu celoživotného vzdelávania, programu Erasmus 
Mundus a programu Mládež v akcii, a um ožnila by presnejšie cielené a ú činnejšie výdavky 
v oblastiach so silnou európskou pridanou hodnotou. 
 
SK 15   SK Základné práva 
To isté ako v prípade možnosti č. 3. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V nasledujúcej tabu ľke sa uvádza porovnanie stanovených možností. 
 
SK 16   SK Porovnanie možností 
Legenda: 
 ++ + 0 - -- 
Porovnanie so základným scenárom Pozitívne Mierne pozitívne Neutrálne Mierne negatívne Negatívne 
 
Kritériá Možnosť 
č. 1  
Zachovanie 
súčasného 
stavu  Možnosť 
č. 2 
Žiadna 
činnosť Možnosť č. 3 
Možnosť 
politiky č. 3: 
Posilnenie 
súčasných 
programov 
  
Možnosť 
politiky č. 4: 
Jednotný 
program pre 
vzdelávanie, 
odbornú 
prípravu, 
mládež a šport Vysvetlenie daných ratingov: 
Účinnosť z hľadiska dosiahnutia konkrétnych cie ľov: 
1. Posilni ť postavenie jednotlivcov 
všetkých vekových a spolo čenských 
skupín prispievaním k rozvoju 
kvalitných systémov vzdelávania 
a odbornej prípravy, ako sú časť 
stratégie Európa 2020: stratégia na 
zabezpečenie inteligentného, 
udržateľného a inkluzívneho rastu 
a strategického rámca ET 2020. 0 -- + ++ Možnosť č. 1: Táto možnos ť by mala dosah len na obmedzený po čet účastníkov zo 
znevýhodnených skupín. Ur čité krajiny by mali na ďalej nízku ú časť na iniciatíve. 
Pretrvávalo by sú časné roztrieštenie akcie EÚ a nedostato čné zameranie a kritické 
množstvo. 
Možnosť č. 2: Stanovené problémy by sa neriešili, čo by spôsobilo roztrieštenie a úpadok 
konkurencieschopnosti EÚ. 
Možnosť č. 3: Vyššie zameranie na zru čnosti a pridanú hodnotu by prispelo k zvýšeniu 
konkurencieschopnosti EÚ. Vyšší objem by umožnil aktivova ť kritické množstvo na 
dosiahnutie žiaducich vplyvov. Problémy stanovené v základnom scenári by sa dobre 
riešili, ale potenciál sú činnosti medzi rôznymi osobitnými programami by zostal 
nevyužitý. 
 
SK 17   SK Kritériá Možnosť 
č. 1  
Zachovanie 
súčasného 
stavu  Možnosť 
č. 2 
Žiadna 
činnosť Možnosť č. 3 
Možnosť 
politiky č. 3: 
Posilnenie 
súčasných 
programov 
  
Možnosť 
politiky č. 4: 
Jednotný 
program pre 
vzdelávanie, 
odbornú 
prípravu, 
mládež a šport Vysvetlenie daných ratingov: 
Možnosť č. 4: Ako v prípade možnosti č. 3. Zlúčenie programov do jedného by ďalej 
podporilo ú činnejší rozvoj celoživotného vzdelávania. 
2. Posilni ť otvorenos ť a excelentnos ť 
s cieľom zabezpe čiť dlhodobý 
systémový vplyv, budovanie kapacít 
a podporu reformy inštitúcií  
vysokoškolského vzdelávania v EÚ 
a v partnerských krajinách. 0 -- + ++ Možnosť č. 1: Roztrieštenos ť činnosti EÚ by pretrvávala, čo by viedlo k nedostato čnému 
prínosu EÚ ku kvalite vysokoškolského vzde lávania (VV) a k realizácii európskeho 
priestoru VV. Ur čité partnerské krajiny by neboli schopné uzatvára ť v oblasti VV 
vzájomne výhodné partnerstvá s EÚ. 
Možnosť č. 2: Zistené problémy by sa neriešili, čo by spôsobilo roztrieštenos ť a úpadok 
konkurencieschopnosti EÚ. 
 
Možnosť č. 3: Vyriešila by sa priepas ť medzi rôznymi programami vonkajšej spolupráce 
EÚ v oblasti VV, a to spolu so zvýšením objemov by výrazne posilnilo systémový vplyv. 
Možnosť č. 4: Táto možnos ť by navyše k výhodám možnosti č. 3 ešte viac u ľahčila 
využitie synergie medzi programom Erasmus a programami medzinárodnej spolupráce vo 
vysokoškolskom vzdelávaní, čím by sa posilnil celkový vplyv. 
3. Prispie ť k zamestnate ľnosti 
mladých ľudí, aktívnej ú časti na 
spoločenskom živote a pocitu 
spolupatri čnosti k EÚ ako 
prostriedku na presadzovanie rozvoja 
ľudského a sociálneho kapitálu a na 
podporu rastu a sociálnej súdržnosti 0 -- + ++ Možnosť č. 1: Táto možnos ť by neriešila najú činnejším spôsobom priority nového 
politického prostredia a odporú čania z predbežného hodnoteni a programu Mládež v akcii, 
najmä v súvislosti s možnos ťou posilni ť zameranie na zamestnate ľnosť mládeže bez 
straty rozmeru ú časti; potrebu spresni ť podporu pre znevýhodnených mladých ľudí; 
potrebu zlepši ť a zjednoduši ť logiku a štruktúru programu; možnos ť zjednoduši ť 
administratívne požiadavky. 
Možnosť č. 2: Zistené problémy by sa neriešili, čo by spôsobilo roztrieštenie a úpadok 
 
SK 18   SK Kritériá Možnosť 
č. 1  
Zachovanie 
súčasného 
stavu  Možnosť 
č. 2 
Žiadna 
činnosť Možnosť č. 3 
Možnosť 
politiky č. 3: 
Posilnenie 
súčasných 
programov 
  
Možnosť 
politiky č. 4: 
Jednotný 
program pre 
vzdelávanie, 
odbornú 
prípravu, 
mládež a šport Vysvetlenie daných ratingov: 
na podporu stratégie Európa 2020 
a stratégie EÚ pre mládež. konkurencieschopnosti EÚ. 
 Možnosť č. 3: Táto možnos ť by znamenala zameranie na akcie s najvyššou pridanou 
hodnotou a vytvorenie najvyššieho
 znásobujúceho ú činku. Dosiahlo by sa ďalej lepšie 
zosúladenie s prioritami politiky. Tieto zlepšenia by sa však obmedzovali na to, čo sa dá 
vykonať v rámci každého samostatného programu. 
Možnosť č. 4: Táto možnos ť by navyše k výhodám možnosti č. 3 poskytla synergický 
účinok a plodnú výmenu s oblas ťou formálneho vzdelávania, čo by prinieslo pozitívne 
vplyvy v súvislosti s podporou a uznávaním práce s mládežou a spôsobov vzdelávania 
pre mladých ľudí. 
4. Rozvíja ť európsky rozmer 
v športe. 0 neuv. + + Možnosť č. 1: Neriešili by sa problémy zistené v oblastiach informovanosti a vzájomnej 
výmeny vedomostí. 
Možnosť č. 2: Neuvádza sa (nové akcie,  preto totožné s možnos ťou č. 1). 
Možnosť č. 3: Pri tejto možnosti by sa stanovené problémy riešili podporou vytvorenia 
rámca pre zainteresované strany na spoluprácu v zásadných problémoch stanovených 
v oblasti športu, ako doping a nízka miera ú časti na športových činnostiach. O čakáva sa, 
že plánované opatrenia budú ma ť veľký pákový efekt a vysokú pridanú hodnotu EÚ. 
Možnosť č. 4: Ako v prípade možnosti č. 3. 
5. Efektívnos ť/nákladová ú činnosť z hľadiska: 
 
SK 19   SK Kritériá Možnosť 
č. 1  
Zachovanie 
súčasného 
stavu  Možnosť 
č. 2 
Žiadna 
činnosť Možnosť č. 3 
Možnosť 
politiky č. 3: 
Posilnenie 
súčasných 
programov 
  
Možnosť 
politiky č. 4: 
Jednotný 
program pre 
vzdelávanie, 
odbornú 
prípravu, 
mládež a šport Vysvetlenie daných ratingov: 
A) nákladov na realizáciu (vzh ľadom 
na opatrenia na zjednodušenie); 0 neuv. + ++ Možnosť č. 1: Keďže v súvislosti so štruktúrou sú časných programov, ako aj s ich 
štruktúrou riadenia/nákladmi na riadenie existuje priestor na zlepšovanie ú činnosti, 
nákladová efektívnos ť tejto možnosti je priemerná. 
Možnosť č. 2: Hoci náklady na realizáciu by boli pri tejto možnosti zanedbate ľné, 
účinnosť tejto možnosti je taká nízka, že hodnotenie nákladovej efektívnosti je zbyto čné 
a veľmi ťažké. 
Možnosť č. 3: Táto možnos ť znamená relatívne vysokú úrove ň nákladovej efektívnosti, 
pokiaľ ide o náklady na realizáciu, ke ďže účinnosť je vyššia v porovnaní so základnou 
možnosťou. Keďže však sú časná roztrieštená štrukt úra riadenia je vo ve ľkej miere 
zachovaná (okrem integrácie programov vonkajšej  spolupráce), existuje ešte priestor na 
zlepšovanie. 
Možnosť č. 4: Keďže zjednodušením štruktúry riadenia sa zlepšujú úspory z rozsahu, 
a tým sa dosahujú zna čné celkové úspory, nákladová efektívnos ť realizácie je ve ľmi 
vysoká.  
B) rozpočtu EÚ  0 neuv. + ++ Možnosť č. 1: Vzhľadom na roztrieštenie činnosti EÚ základný scenár poskytuje len 
priemernú úrove ň nákladovej efektívnosti z h ľadiska rozpo čtu EÚ. 
Možnosť č. 2: Hoci náklady na realizáciu by boli pri tejto možnosti zanedbate ľné, 
účinnosť tejto možnosti je tak nízka, že hodnotenie nákladovej efektívnosti je zbyto čné 
a veľmi ťažké. 
Možnosť č. 3: Vzhľadom na vyššie zameranie na akcie s vyššou pridanou hodnotou a na 
aktiváciu kritického množstva z dôvodu vyšších objemov týchto akcií sa nákladová 
efektívnos ť z hľadiska rozpo čtu EÚ považuje za vysokú. 
 
SK 20   SK Kritériá Možnosť 
č. 1  
Zachovanie 
súčasného 
stavu  Možnosť 
č. 2 
Žiadna 
činnosť Možnosť č. 3 
Možnosť 
politiky č. 3: 
Posilnenie 
súčasných 
programov 
  
Možnosť 
politiky č. 4: 
Jednotný 
program pre 
vzdelávanie, 
odbornú 
prípravu, 
mládež a šport Vysvetlenie daných ratingov: 
Možnosť č. 4: Navyše k výhodám pod ľa možnosti č. 3, využívanie sú činnosti medzi 
programom pre mládež a Programom celoživotného vzdelávania, a medzi Programom celoživotného vzdelávania (Erasmus) a sú časnými programami EÚ pre medzinárodnú 
spoluprácu vo vysokoškolskom vzdelávaní, umožní zjednodušenie riadenia a úspory 
z rozsahu v mechanizme realizácie, čo bude vies ť k vyššej nákladovej efektívnosti 
z hľadiska rozpo čtu EÚ. 
6. Súdržnos ť (so strategickými 
cieľmi atď.): 0 -- + ++ Možnosť č. 1: Základný scenár prináša ur čitú nesúdržnos ť s cieľmi politiky EÚ 
a s akciami členských štátov. 
Možnosť č. 2: Súdržnos ť by značne trpela: Rozhodnutie, ako realizova ť strategické ciele 
a priority stratégie Európa 2020 a stra tegického rámca ET 2020, by zostalo na členských 
štátoch. Realizovate ľnosť tejto možnosti by bola okrem toho ve ľmi obmedzená, ke ďže by 
bola v rozpore s názormi vä čšiny zainteresovaných strán. 
Možnosť č. 3: Umožnila by vyššiu súdržnos ť s prioritami politiky EÚ a s akciami 
členských štátov. 
Možnosť č. 4: Ako v prípade možnosti č. 3. Vnútorná súdržnos ť by sa ďalej značne 
posilnila zlú čením štyroch programov a zmenšením duplicít, pri čom táto možnos ť 
zohľadňuje stratégiu Komisie na zjednodušenie štruktúr programov EÚ. 
 
SK 21   SK Záver : Na základe uvedeného porovnania možnosť č. 4 vychádza jednozna čne ako najlepšia 
možnosť; podrobný opis tejto možnosti sa uvádza v nasledujúcom oddiele. 
7. OPIS UPREDNOSTNENEJ MOŽNOSTI  
Program celoživotného vzdelávania, sú časné programy medzinárodnej spolupráce vo vysokoškolskom 
vzdelávaní, ako Erasmus Mundus, Tempus, Alfa a EduLink, a program Mládež v akcii poskytujú 
podporu pre štruktúry, ktoré zabezpe čujú formálne alebo neformálne vzdelávanie, a túto podporu 
poskytujú prostredníctvom rôznych činností, projektov at ď., ktoré je možné zhrnú ť do troch 
základných druhov akcií:  
• podpora pre mobilitu jednotlivcov v oblasti vzdelávania; 
• podpora pre inštitucionálnu spolup rácu v oblasti inovácií a osved čených postupov; a 
• podpora pre reformu politiky. 
Existujúce akcie zamerané na š port sa sústredili najmä na politický dialóg, a v poslednom období na 
projekty spolupráce v rámci prebie hajúcich prípravných akcií. 
Integrácia všetkých sú časných roztrieštených programov EÚ do spolo čnej, zjednodušenej 
a transparentnej architektúry umožní, aby nový program vytváral vyššiu sú činnosť jednak medzi 
formálnym a neformálnym vzdelávaní m na všetkých úrovniach, a tým posil ňoval rozmer 
celoživotného vzdelávania, a zárove ň aj s ostatnými politikami. Integrovaný program, zameraný na 
obmedzený po čet kľúčových prierezových akcií, štrukturálne preh ĺbi priestor pre systémový vplyv 
a vysokú návratnos ť investícií sústredením činností s európskou pridanou hodnotou. Bude zah ŕňať aj 
dôležitý medzinárodný rozmer, ktorým sa Európa posil ňuje ako destinácia excelentnosti, ako 
podporovate ľ modernizácie systémov a inštitúcií a ako celos vetovo dôležitý aktér na poli vzdelávania, 
ktorý podporuje vyu čovanie a výskum v oblasti európskej integrácie. Program bude podporova ť aj 
činnosti v oblasti športu, ktoré budú využíva ť kontinuitu existujúcich štruktúr riadenia a know how. 
Ako sa podrobne uvádza v správe o posúdení vplyvu týkajúcej sa vzdelávania a odbornej prípravy 
v rámci sú časného Programu celoživotné ho vzdelávania, budúci program by sa mal realizova ť 
prostredníctvom troch druhov akcií, ktorými sú : mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania, 
spolupráca v oblasti inovácií a osved čených postupov a podpora reformy politiky. 
Všetky príslušné činnosti financované sú časnými programami, na ktoré sa vz ťahuje fúzia, patria do 
jedného z týchto troch hlavných druhov akcií3. Ich spojenie umožní zjednodušenie a vyššiu 
viditeľnosť podpory EÚ. Univerzita, ktorá organizu je mobilitu smerom dnu a smerom von pre 
európskych, ako aj neeurópskych študentov a u čiteľov, bude napríklad schopná predloži ť jediný spis, 
ktorý sa riadi jednotnou príru čkou a súborom pravidiel, namiesto dnešných 4 alebo 5. 
Táto možnos ť poskytne aj najvyššiu hodnotu za peniaze z h ľadiska administratívnych nákladov na 
riadenie programu. Súhrnný ú činok nového zamerania na sústre denie, zjednodušenie a využívanie 
úspor z rozsahu bude vies ť k vyššej efektívnosti a ú činnosti v systéme realizácie v celom re ťazci od 
Komisie po kone čných príjemcov, cez národné agentúry a výkonnú agentúru. Súhrnné úspory 
administratívnych nákladov by sa mohli predbežne odhadnú ť na 40 % pre Komisiu a národné agentúry 
v porovnaní so sú časnou situáciou. 
                                                 
3 Okrem činností súvisiacich so športom, ktoré sú v sú časnosti zahrnuté v prípravných akciách, 
a s programom Jean Monnet, ktoré si zaslúžia osobitný návrh architektúry. 
 
SK 22   SK Výslednú zjednodušenú a efektívnejšiu architektúru bude možné ľahko odstup ňovať s nízkymi 
marginálnymi nákladmi, a zvýšenie rozpo čtu rádovo o 70 %, navrhované v oznámení o VFR, by sa 
mohlo pokry ť súčasnou úrov ňou zdrojov. V prípade programov existujúcich v sú časnosti sa v rámci 
jedného plného pracovného úväzku (FTE – full-time equivalent) riadi približne 20 mil. EUR. 
Pri zlúčení programov a pri plánovaných zlepšeniach by to mohlo by ť 32 mil. EUR. Pri každej 
z plánovaných akcií by sa mali uplat ňovať tieto zásady: 
1. Mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania 
• Cieľom akcie v oblasti mobility je podporova ť mobilitu vzdelávajúcich sa a poskytovate ľov 
vzdelávania (vrátane mobility do ne členských krajín EÚ a z nich) na ú čel absolvovania študijného 
pobytu, odbornej prípravy, vyu čovania, umiestnenia, dobrovo ľníckej práce alebo činnosti 
s mládežou v partnerskej in štitúcii/organizácii v zahrani čí. 
• Vzdelávacie inštitúcie, inštitúcie odbornej prípravy  a mládežnícke organizácie požiadajú o granty 
na mobilitu národnú agentúru4 vo svojej krajine. Národné agentúry budú granty na mobilitu 
udeľovať len prostredníctvom inštitúcií, a už ni e individuálnym pracovníkom alebo študentom. 
Grant bude zah ŕňať samotné granty na mobilitu, ako aj podporu pre inštitúciu na organizovanie 
kvalitnej mobility. 
• Na splnenie požiadaviek pre grant na mobilitu bude organizácia musie ť dokázať, že má zavedené 
podmienky pre kvalitnú mobilitu. 
• V prípade mobility medzi inštitúciami v ú častníckej krajine a v tretej krajine bude pri vstupujúcej 
aj vystupujúcej mobilite grant riadi ť inštitúcia v ú častníckej krajine. V tretích krajinách sa národné 
agentúry nezriadia. 
Výhody : 
o národné agentúry sa stanú jediným ľahko pochopite ľným a dostupným 
kontaktným miestom pre mobilitu EÚ; 
o národné agentúry budú riadi ť len zmluvy s inštitúciami (na rozdiel od 
jednotlivých osôb, ako v sú časnosti); 
o prijímateľské inštitúcie budú musie ť zlepšiť kvalitu mobility, čo bude 
podmienkou ú časti. 
2. Spolupráca inštitúcií v oblasti inovácií a osved čených postupov 
• Cieľom projektov nadnárodnej spolupráce bude 1)  rozvoj inovácií a/alebo 2) prenos 
a implementáciu inova čných postupov vrátane rozvoja tvorby internetových platforiem, ktoré 
vychádzajú z úspešného príkladu e-twinning pre školy a/alebo 3) modernizácia systémov a inštitúcií, najmä v oblasti vysokoškolského vzdelávania v EÚ a mimo nej. 
• Koordinujúca organizácia požiada v mene projek tového partnerstva ako celku o grant národnú 
agentúru vo svojej krajine, alebo výkonnú agentúru. Grant bude zah ŕňať prácu v oblasti rozvoja 
a mobilitu, inú ako v prípade štúdia, odbornej prípravy, výu čby, umiest ňovania (pozri bod 
1. Mobilita jednotlivcov v oblasti vzdelávania). 
• Koordinujúca organizácia bude musie ť na splnenie požiadaviek na získanie grantu na projekt 
dokázať, že 1) uzatvorila potrebné dohody o spolupráci  so svojimi partners kými organizáciami, 
a že 2) tieto sú spôsobilé vykonáva ť plánované činnosti projektu. 
                                                 
4 Národné agentúry už existujú v každej z ú častníckych krajín. 
 
SK 23   SK • V závislosti od sektora môže by ť podmienkou ú časti spolupráca podnikate ľského sektora, 
regionálnych orgánov a iných príslušných aktérov. Spolupráca medzi sektormi bude ve ľmi 
žiadaná. Ú časť partnerov z tretích krajín sa bude podporova ť. 
• Riadenie by sa malo deli ť medzi národné agentúry a úrove ň EÚ, s možným externým 
zabezpečovaním činností riadenia výkonnou agentúrou. 
Výhody : 
o ľahký prístup v ďaka harmonizácii akcií, ktoré sú zamerané na tú istú cie ľovú 
skupinu (napr. univerzity), ale teraz ich riadia iné orgány s rozdielnymi pravidlami a nástrojmi, 
o účasť organizácií z tretích krajín zabezpe čí, aby vzdelávanie a odborná 
príprava v EÚ mohli získa ť maximum z inovácií a osved čených postupov 
v širšom svete. Intenzívna spolupráca s podnikate ľským sektorom pomôže 
inštitúciám rozvíja ť vyučovanie a odbornú prípravu pre zru čnosti 
a kompetencie, ktoré sú potrebné na trhu práce. 
3. Podpora pre reformu politiky 
• Cieľom akcie na podporu politiky bude 1) rozvoj  a riadenie politiky a inovácií zhora nadol; 
2) rozvoj nástrojov EÚ na podporu politiky a experimentovanie s nimi; a 3) zabezpe čovanie 
medzinárodného porovnania a výmeny osved čených postupov. 
• Akciou na podporu politiky sa budú financova ť činnosti OMK a politické iniciatívy, ako bolonský 
proces a kodanský proces, stratégia pre mládež,  ako aj nástroje pod pory ako ECTS, ECVET, 
Youthpass, siete na úrovni EÚ at ď. 
• Finančná podpora sa bude poskytova ť prostredníctvom zákaziek na poskytnutie služieb alebo 
prostredníctvom grantov. Zákazky na pos kytnutie služieb aj granty sa budú ude ľovať 
konzorciám/partnerstvám a jednotlivým organizáciám. 
• Riadenie bude centralizované na úrovni EÚ, s možným externým zabezpe čovaním činností 
riadenia výkonnou agentúrou. 
Vytvorenie pákového efektu prostredníctvom inova čného finan čného nástroja pre študentov 
druhého stup ňa vysokoškolského vzdelávania 
Rozsiahle posúdenie osobitnej situácie študentov druhého stup ňa vysokoškolského vzdelávania 
v členských štátoch, analýza schém financovania týchto  študentov v EÚ a mimo nej, ako aj komplexná 
nezávislá štúdia realizovate ľnosti poukazujú na príležitos ť vypracova ť nový, inova čný finančný 
nástroj, v rámci uprednostnenej možnosti jednotného programu. 
Systém záruk na študentské pôži čky EÚ, ktorý sa synteticky opisuje v prílohe k posúdeniu vplyvu 
zameranému na Program celoživot ného vzdelávania, prispeje k ve ľkému zvýšeniu pákového efektu 
investícií (s vypo čítaným koeficientom od 6 do 8). Na ilustráciu, 100 mil. EUR ro čne z rozpo čtu EÚ 
by mohlo prinies ť pôžičky v celkovej výške približne 600 mil. EUR ro čne, čo predstavuje približne 
55 000 príjemcov pôži čiek. Rozhodujúci faktor úspešnosti ktorejko ľvek úverovej schémy, národnej či 
nadnárodnej, je miera splácania: mobilita študent ov vedie k vyššej mobilite na trhu práce a spätné 
získavanie úverov je ťažšie, keď príjemcovia pôži čiek opustia členský štát verite ľa. Na účel zníženia 
rizika zlyhania na minimum sa nástroj bude sústredi ť výlučne na študentov magisterského štúdia (t. j. 
s vyšším potenciálom príjmov), a bude využíva ť partnerský tlak (centrálny register a/alebo združenia 
absolventov univerzity) a/alebo tvorbu stimulov (oznámenie národným agentúram pre referencie 
o úveroch). 
 
SK 24   SK Opísaná zjednodušená architektúra jednotného programu u ľahčí bezproblémovú administratívnu 
realizáciu nástroja záruky na pôži čky. 
8. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Monitorovanie a hodnotenie by malo predstavova ť hlavný prvok budúceho programu, ktorý by mal 
zdôrazňovať pridanú hodnotu EÚ a výkonnos ť. Preto v snahe zabezpe čiť pridanú hodnotu EÚ 
programu po čas celého obdobia programovania by Komisia mala v spolupráci s členskými štátmi 
pravidelne monitorova ť a hodnoti ť výkonnos ť a výsledky vo vz ťahu k cieľom. 
Pokiaľ ide o monitorovanie, zámerom je uverejni ť výročnú správu o činnosti, ktorá bude obsahova ť 
štatistiku, ako aj kvalitatívne posúde nie, založené najmä na ukazovate ľoch výkonnosti. Všeobecný 
spoločný rámec ukazovate ľov sa uvádza v prílohe k posúdeniu vplyvu zameranému na celoživotné 
vzdelávanie. Správy príjemcov, ako aj rozsiahle prieskumy sa budú používa ť na posúdenie vplyvu na 
troch úrovniach: jednotlivci (nárast zru čností), inštitúcie (internacionalizácia) a systémy (zlepšenie 
kvality vrátane realizácie nástrojov EÚ pre uznávanie a transparentnos ť). 
Komisia zabezpe čí okrem trvalého monitorovania aj pravid elné nezávislé externé hodnotenia s cie ľom 
posúdiť účinnosť a efektívnos ť programu. Tieto hodnotenia by mali prispie ť aj k posúdeniu pridanej 
hodnoty EÚ programu a prínosu k všeobecným a osobitným cie ľom. Na úrovni EÚ by sa malo 
vykonáva ť strednodobé hodnotenie, zah ŕňajúce aj výsledky ex post hodnotení sú časných programov. 
Členské štáty predložia Komisii správy o vykonáva ní a vplyve programu najmenej dvakrát (v rokoch 
2016 a 2019).