EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli2. 6. 2021 COM(2021) 529 final SPRÁVA KOMISIE Belgicko, Bulharsko, Česko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie



SPRÁVA KOMISIE Belgicko, Bulharsko, Česko, Dánsko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko



Správa vypracovaná v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie 1.Úvod V článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa stanovuje postup pri nadmernom deficite. Tento postup sa ďalej spresňuje v nariadení (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku. Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Jej aktivácia však členským štátom poskytla rozpočtovú flexibilitu pri riešení súčasnej krízy tým, že sa umožnil dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť, že prijme revidované fiškálne trajektórie. Všeobecná úniková doložka umožňuje členským štátom odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. Rada 20. júla 2020 ako súčasť odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra odporučila členským štátom, aby prijali všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Členským štátom sa zároveň odporučilo, aby – ak to hospodárske podmienky umožňovali – uskutočňovali fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Podobne aj z odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny vyplýva, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by mali počas roka 2021 pokračovať podporné fiškálne politiky. V ročnej stratégii udržateľného rastu Komisie sa 17. septembra 2020 členské štáty vyzvali, aby v roku 2021 aj naďalej poskytovali cielenú a dočasnú fiškálnu podporu v kontexte aktivovania všeobecnej únikovej doložky a zároveň zabezpečovali fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Realizácia reforiem a investícií v rámci tohto mechanizmu prispeje k hospodárskej obnove a poskytne finančnú podporu, aby sa posilnila hospodárska odolnosť a rastový potenciál hospodárstva. To pomôže aj členským štátom v krátkodobom horizonte zlepšiť stav verejných financií a posilniť ich udržateľnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte. Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. V oznámení Komisie z 2. júna 2021 o koordinácii hospodárskych politík sa poukazuje na skutočnosť, že všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu sa bude aj naďalej uplatňovať v roku 2022 a očakáva sa, že v roku 2023 bude deaktivovaná. Fiškálne politiky členských štátov by sa v roku 2022 mali viac diferencovať, keďže v druhej polovici roka 2021 sa hospodárska činnosť postupne znormalizuje. Fiškálne politiky by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. S obnovou hospodárstva by sa vo fiškálnej politike mali uprednostňovať vyššie verejné a súkromné investície, ktoré podporujú prechod na ekologické a digitálne hospodárstvo. Podľa údajov overených Eurostatom 22. apríla 2021 presiahol deficit verejných financií v roku 2020 referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve v 25 členských štátoch: Belgicko, Bulharsko, Česko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko. Z prognózy Komisie z jari 2021 (ďalej len „prognóza Komisie“) navyše vyplýva, že v roku 2021 zostanú deficity verejných financií nad referenčnou hodnotou vo všetkých týchto členských štátoch okrem Luxemburska. Deficit zaznamenaný za rok 2020 predstavuje dôkaz prima facie o tom, že v uvedených členských štátoch existuje nadmerný deficit vymedzený v článku 126 zmluvy. Komisia náležite zohľadní všetky závažné faktory. Podľa údajov overených Eurostatom bol deficit verejných financií v Dánsku v roku 2020 nižší ako 3 % HDP a na základe prognózy Komisie sa predpokladá, že zostane pod touto referenčnou hodnotou. Dánsko však podľa svojho konvergenčného programu na rok 2021 plánuje v roku 2021 deficit verejných financií na úrovni 3,3 % HDP, čím sa takisto prekročí referenčná hodnota deficitu stanovená v zmluve. Plánovaný deficit na rok 2021 predstavuje dôkaz prima facie o existencii nadmerného deficitu v Dánsku, ako sa vymedzuje v článku 126 zmluvy. Komisia náležite zohľadní všetky závažné faktory. V Belgicku, Nemecku, Grécku, Španielsku, vo Francúzsku, v Chorvátsku, Taliansku, na Cypre, v Maďarsku, Rakúsku, Portugalsku, Slovinsku, na Slovensku a vo Fínsku prekročil hrubý dlh verejnej správy na konci roku 2020 referenčnú hodnotu 60 % HDP. Z údajov za rok 2020 navyše vyplýva, že Belgicko, Grécko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Portugalsko a Slovinsko nedodržali referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu – alebo v prípade Španielska a Francúzska prechodné dlhové pravidlo. Nemecko, Slovensko a Fínsko porušili referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve vo výške 60 % HDP v roku 2020, pričom v roku 2019 zaznamenali mieru zadlženosti nižšiu ako 60 % HDP. Verejný dlh zaznamenaný v roku 2020 predstavuje dôkaz prima facie o tom, že v uvedených 14 členských štátoch existuje nadmerný deficit vymedzený v článku 126 zmluvy. Komisia zohľadní všetky závažné faktory. Vzhľadom na tieto skutočnosti vypracovala Komisia túto správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa analyzuje dodržiavanie kritéria deficitu a dlhového kritéria zmluvy zo strany členských štátov. Zohľadňujú sa v nej všetky závažné faktory vrátane náležitého zváženia prudkého hospodárskeho poklesu vyplývajúceho z pandémie COVID-19 a odporúčaní Rady z 20. júla 2020. Tabuľka 1: Pozícia členských štátov voči referenčným hodnotám deficitu a dlhu stanoveným v zmluve Skutočný deficit nepresahujúci 3 % HDP v roku 2020 Predpokladané a plánované deficity nepresahujúce 3 % HDP v roku 2021 Miera zadlženosti nepresahujúca 60 % HDP v roku 2020 Belgicko    Bulharsko    Česko    Dánsko    Nemecko    Estónsko    Írsko    Grécko    Španielsko    Francúzsko    Chorvátsko    Taliansko    Cyprus    Lotyšsko    Litva    Luxembursko    Maďarsko    Malta    Holandsko    Rakúsko    Poľsko    Portugalsko    Slovinsko    Slovensko    Fínsko    Švédsko    Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 a programy stability a konvergenčné programy na rok 2021 2.Kritérium deficitu Prekročenie referenčnej hodnoty deficitu stanovenej v zmluve bolo v roku 2020 pre všetky členské štáty výnimočné, keďže bolo dôsledkom prudkého hospodárskeho poklesu v celej EÚ. Reálny HDP v roku 2020 poklesol vo všetkých členských štátoch EÚ okrem Írska. V celej EÚ predstavoval pokles hospodárskej činnosti 6,1 % (6,6 % v eurozóne). Nárast deficitu bol spôsobený rozpočtovými nákladmi na opatrenia, ktoré tieto členské štáty prijali v boji proti pandémii COVID-19, a fungovaním automatických stabilizátorov. Na základe najnovších údajov overených Eurostatom sa fiškálna podpora pre EÚ ako celok v roku 2020 – vrátane diskrečných fiškálnych opatrení a automatických stabilizátorov, meraných zmenou primárneho salda – odhaduje na 6,6 % HDP (6,8 % v eurozóne). Podľa údajov neoverených Eurostatom bol deficit verejných financií v roku 2020 výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve v 23 členských štátoch (tabuľka 2) – t. j. v Belgicku, Česku, Nemecku, Estónsku, Írsku, Grécku, Španielsku, vo Francúzsku, v Chorvátsku, Taliansku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Luxembursku, Maďarsku, na Malte, v Holandsku, Rakúsku, Poľsku, Portugalsku, Slovinsku, na Slovensku a vo Fínsku. V Bulharsku a Švédsku bol zároveň deficit verejných financií tesne nad 3 % HDP.

Podľa prognózy Komisie sa v roku 2021 očakáva deficit verejných financií Dánska na úrovni 2,1 % HDP. Dánsko však podľa svojho konvergenčného programu na rok 2021 plánuje v roku 2021 deficit verejných financií na úrovni 3,3 % HDP, je teda tesne nad 3 % HDP. Očakáva sa, že deficit presahujúci referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve bude dočasný v prípade Bulharska, Dánska, Nemecka, Írska, Cypru, Lotyšska, Luxemburska, Holandska, Rakúska, Poľska, Fínska a Švédska, pričom na základe prognózy Komisie sa predpokladá, že deficit verejných financií v roku 2022 poklesne pod 3 % HDP (v prípade Luxemburska už v roku 2021). Tieto prognózy sú spojené s výnimočne vysokou mierou neistoty. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 spĺňa Bulharsko, Dánsko a Švédsko, zatiaľ čo pred náležitým zohľadnením závažných faktorov ho nespĺňa 23 členských štátov: Belgicko, Česko, Nemecko, Estónsko, Írsko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko. Tabuľka 2: Saldo verejných financií

% HDP 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgicko –0,7 –0,8 –1,9 –9,4 –7,6 –4,9 Bulharsko 1,2 2,0 2,1 –3,4 –3,2 –1,9 Česko 1,5 0,9 0,3 –6,2 –8,5 –5,4 Dánsko 1,8 0,7 3,8 –1,1 –2,1 –1,4 Nemecko 1,4 1,8 1,5 –4,2 –7,5 –2,5 Estónsko –0,7 –0,6 0,1 –4,9 –5,6 –3,3 Írsko –0,3 0,1 0,5 –5,0 –5,0 –2,9 Grécko 0,6 0,9 1,1 –9,7 –10,0 –3,2 Španielsko –3,0 –2,5 –2,9 –11,0 –7,6 –5.2 Francúzsko –3,0 –2,3 –3,1 –9,2 –8,5 –4,7 Chorvátsko 0,8 0,2 0,3 –7,4 –4,6 –3,2 Taliansko –2,4 –2,2 –1,6 –9,5 –11,7 –5,8 Cyprus 1,9 –3,5 1,5 –5,7 –5,1 –2,0 Lotyšsko –0,8 –0,8 –0,6 –4,5 –7,3 –2,0 Litva 0,5 0,6 0,5 –7,4 –8,2 –6,0 Luxembursko 1,3 3,0 2,4 –4,1 –0,3 –0,1 Maďarsko –2,4 –2,1 –2,1 –8,1 –6,8 –4,5 Malta 3,2 1,9 0,4 -10,1 –11,8 –5,5 Holandsko 1,3 1,4 1,8 –4,3 –5,0 –1,8 Rakúsko –0,8 0,2 0,6 –8,9 –7,6 –3,0 Poľsko –1,5 –0,2 –0,7 –7,0 –4,3 –2,3 Portugalsko –3,0 –0,3 0,1 –5,7 –4,7 –3,4 Slovinsko –0,1 0,7 0,4 –8,4 –8,5 –4,7 Slovensko –1,0 –1,0 –1,3 –6,2 –6,5 –4,1 Fínsko –0,7 –0,9 –0,9 –5,4 –4,6 –2,1 Švédsko 1,4 0,8 0,6 –3,1 –3,3 –0,5 Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 3.Dlhové kritérium V roku 2020 sa pomer hrubého dlhu verejnej správy zvýšil vo všetkých členských štátoch a v 14 z nich prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve: Belgicko, Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko a Fínsko (tabuľka 3). Toto zvýšenie malo korene v značnom poklese nominálneho HDP a vo veľkom objeme emitovaného dlhu na financovanie mimoriadne vysokých deficitov. Už v roku 2019 mali Belgicko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Portugalsko a Slovinsko hrubý dlh verejnej správy vyšší ako 60 % HDP. Z údajov vyplýva, že v roku 2020 nebola referenčná hodnota pre znižovanie dlhu dodržaná v Belgicku, Grécku, Chorvátsku, Taliansku, na Cypre, v Maďarsku, Rakúsku, Portugalsku a Slovinsku (tabuľka 4). Referenčná hodnota pre znižovanie dlhu sa počíta v trojročnom horizonte, ktorý môže byť výhľadovo orientovaný (t – 1 až t + 1), spätne orientovaný (t – 3 až t – 1) a upravený o cyklus. Ak je miera zadlženosti v ktoromkoľvek roku nižšia ako 60 % HDP, referenčnú hodnotu nemožno zmysluplne vypočítať. Dochádza k tomu, keď členské štáty prekročia referenčnú hodnotu z úrovne pod 60 % HDP na úroveň nad týmto podielom, čo je konkrétne prípad Nemecka, Slovenska a Fínska. Keďže v prípade Slovenska sa predpokladá, že miera zadlženosti v roku 2021 klesne pod prahovú referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve, Slovensko sa považuje za krajinu, ktorá spĺňa dlhové kritérium. V prípade Nemecka a Fínska sa predpokladá, že miera zadlženosti zostane počas prognózovaného obdobia nad úrovňou 60 % HDP, a preto sa nepovažujú za krajiny, ktoré spĺňajú dlhové kritérium. Španielsko a Francúzsko, na ktoré sa vzťahuje prechodné dlhové pravidlo, navyše nedosiahli dostatočný pokrok pri dosahovaní referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu v roku 2020, pretože zmena ich štrukturálneho salda bola pod ich požadovanou minimálnou lineárnou štrukturálnou úpravou (tabuľka 5). Z analýzy teda vyplýva, že spomedzi členských štátov, ktorých verejné dlhy na konci roku 2020 presahovali 60 % HDP, spĺňa dlhové kritérium Slovensko, zatiaľ čo pred zohľadnením závažných faktorov ho nespĺňa Belgicko, Nemecko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Portugalsko, Slovinsko a Fínsko. Tabuľka 3: Dlh verejnej správy

% HDP 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgicko 102,0 99,8 98,1 114,1 115,3 115,5 Bulharsko 25,3 22,3 20,2 25,0 24,5 24,0 Česko 34,2 32,1 30,3 38,1 44,3 47,1 Dánsko 35,9 34,0 33,3 42,2 40,2 38,8 Nemecko 65,1 61,8 59,7 69,8 73,1 72,2 Estónsko 9,1 8,2 8,4 18,2 21,3 24,0 Írsko 67,0 63,0 57,4 59,5 61,4 59,7 Grécko 179,2 186,2 180,5 205,6 208,8 201,5 Španielsko 98,6 97,4 95,5 120,0 119,6 116,9 Francúzsko 98,3 98,0 97,6 115,7 117,4 116,4 Chorvátsko 77,6 74,3 72,8 88,7 85,6 82,9 Taliansko 134,1 134,4 134,6 155,8 159,8 156,6 Cyprus 93,5 99,2 94,0 118,2 112,2 106,6 Lotyšsko 39,0 37,1 37,0 43,5 47,3 46,4 Litva 39,1 33,7 35,9 47,3 51,9 54,1 Luxembursko 22,3 21,0 22,0 24,9 27,0 26,8 Maďarsko 72,2 69,1 65,5 80,4 78,6 77,1 Malta 48,5 44,8 42,0 54,3 64,7 65,5 Holandsko 56,9 52,4 48,7 54,5 58,0 56,8 Rakúsko 78,5 74,0 70,5 83,9 87,2 85,0 Poľsko 50,6 48,8 45,6 57,5 57,1 55,1 Portugalsko 126,1 121,5 116,8 133,6 127,2 122,3 Slovinsko 74,1 70,3 65,6 80,8 79,0 76,7 Slovensko 51,5 49,6 48,2 60,6 59,5 59,0 Fínsko 61,2 59,7 59,5 69,2 71,0 70,1 Švédsko 40,7 38,9 35,0 39,9 40,8 39,4 Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 Tabuľka 4: Rozdiel oproti referenčnej hodnote pre znižovanie dlhu1 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgicko 0,0 0,0 0,0 8,0 6,2 2,9 Nemecko –6,0 –6,1 dlh < 60 % neuplatňuje sa2 2,0 1,5 Grécko prechodné dlhové pravidlo 16,1 7,4 5,6 Chorvátsko –3,4 –4,5 –3,0 2,5 0,2 –3,7 Taliansko 6,3 6,9 7,3 12,2 9,6 4,3 Cyprus prechodné dlhové pravidlo –0,8 2,8 –1,6 –2,1 Maďarsko –5,3 –3,7 –5,3 3,6 –0,1 –2,5 Rakúsko –6,0 –5,8 –6,0 5,4 2,6 –0,2 Portugalsko prechodné dlhové pravidlo 2,6 –0,6 –6,1 Slovinsko prechodné dlhové pravidlo –7,2 2,8 0,9 –2,6 Slovensko dlh < 60 % neuplatňuje sa2 dlh < 60 % Fínsko –0,9 dlh < 60 % neuplatňuje sa2 0,6 –0,1 Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 1 Referenčná hodnota pre znižovanie dlhu pre členské štáty s dlhom prevyšujúcim 60 % HDP sa počíta v trojročnom horizonte, ktorý môže byť výhľadovo orientovaný (t – 1 až t + 1), spätne orientovaný (t – 3 až t – 1) a upravený o cyklickú zložku. V tabuľke je znázornený rozdiel medzi mierou zadlženosti a referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu. Ak je predpokladaná miera zadlženosti záporná, je v súlade s referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu. V takom prípade sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znížil v trojročnom horizonte (výhľadovo orientovaný alebo spätne orientovaný) minimálne pri priemernej miere 1/20. 2 Referenčná hodnota pre znižovanie dlhu nie je relevantná v prípadoch, keď bol dlh členského štátu v roku 2019 nižší ako 60 % HDP a nad touto referenčnou úrovňou v roku 2020, pretože nemožno zmysluplne vypočítať spätne orientovanú ani výhľadovo orientovanú referenčnú hodnotu. Tabuľka 5: Dodržanie prechodného dlhového pravidla Požadovaná minimálna lineárna štrukturálna úprava (MLSA)3 Zmena štrukturálneho salda Rozdiel oproti referenčnej hodnote pre znižovanie dlhu4 2017 2018 2019 2020 2021 2018 2019 2020 2021 2021 2022 Španielsko EDP1 EDP1 0,1 0,7 1,8 EDP1 –0,9 –0,5 –0,7 neuvádza sa 2 0,3 Francúzsko EDP1 1,0 1,6 3,6 neuvádza sa2 –0,1 –0,3 –1,3 neuvádza sa2 7,3 3,4 Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 1 v rámci postupu pri nadmernom deficite 2 Španielsko v roku 2018 napravilo svoj nadmerný deficit, a preto mu až do roku 2021 plynie prechodné obdobie, t. j. neposudzuje sa na základe referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu, ale podľa minimálnej lineárnej štrukturálnej úpravy. Na druhej strane Francúzsko svoj nadmerný deficit napravilo v roku 2017, a preto sa naň od roku 2021 vzťahuje referenčná hodnota pre znižovanie dlhu. 3 Uplatňuje sa počas prechodného obdobia troch rokov po náprave nadmerného deficitu na postupy pri nadmernom deficite, ktoré prebiehali v novembri 2011. Minimálnou lineárnou štrukturálnou úpravou sa vymedzuje zostávajúca ročná štrukturálna úprava počas prechodného obdobia, čím by sa zabezpečilo, aby členské štáty na konci týchto troch rokov dodržiavali referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu. Ak je zmena štrukturálneho salda nad požadovanou minimálnou lineárnou štrukturálnou úpravou, potom členský štát dodržiava prechodné dlhové pravidlo. 4 Referenčná hodnota pre znižovanie dlhu pre členské štáty s dlhom prevyšujúcim 60 % HDP sa počíta v trojročnom horizonte, ktorý môže byť výhľadovo orientovaný (t – 1 až t + 1), spätne orientovaný (t – 3 až t – 1) a upravený o cyklickú zložku. V tabuľke je znázornený rozdiel medzi mierou zadlženosti a referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu. Ak je predpokladaná miera zadlženosti záporná, je v súlade s referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu. V takom prípade sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižuje v trojročnom horizonte (výhľadovo orientovaný alebo spätne orientovaný) minimálne pri priemernej miere 1/20. 4.Závažné faktory V článku 126 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že správa Komisie musí „prihliadať tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“. Uvedené faktory sú ďalej objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97, v ktorom sa takisto stanovuje, že treba náležite zohľadniť „všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii“. Konkrétne z článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 vyplýva, že za závažný faktor sa môže považovať aj strednodobá dlhová pozícia.

Preto sa okrem vplyvu pandémie COVID-19 na rozpočet zohľadňujú aj závažné faktory špecifické pre jednotlivé krajiny. Patria sem strednodobá hospodárska pozícia, strednodobá rozpočtová pozícia (vrátane verejných investícií), strednodobá dlhová pozícia a akékoľvek ďalšie závažné faktory, na ktoré upozornili členské štáty. Ako sa uvádza v článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, pokiaľ ide o dodržiavanie kritéria deficitu, ak miera zadlženosti neprekročí referenčnú hodnotu 60 % alebo ak prekročí, ale je splnená dvojitá podmienka – t. j. že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie referenčnej hodnoty je len dočasné – uvedené závažné faktory možno v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu zohľadniť. Spomedzi 26 členských štátov, ktoré sa posudzujú v tejto správe a ktoré v roku 2020 prekročili alebo v roku 2021 plánujú prekročiť referenčnú hodnotu deficitu vo výške 3 % HDP stanovenú v zmluve, miera zadlženosti na konci roka 2020 neprekročila referenčnú hodnotu 60 % v prípade 12 členských štátov: Bulharska, Česka, Dánska, Estónska, Írska, Lotyšska, Litvy, Luxemburska, Malty, Holandska, Poľska a Švédska. Vo zvyšných 14 členských štátoch, ktoré prekročili referenčnú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP stanovenú v zmluve, – t. j. v Belgicku, Nemecku, Grécku, Španielsku, vo Francúzsku, v Chorvátsku, Taliansku, na Cypre, v Maďarsku, Rakúsku, Portugalsku, Slovinsku, na Slovensku a vo Fínsku – miera zadlženosti prekročila referenčnú hodnotu 60 % stanovenú v zmluve a dvojitá podmienka nevyhnutná na zohľadnenie závažných faktorov nebola splnená. Deficit vo všetkých týchto členských štátoch nezostal blízko referenčnej hodnoty, pričom nadmerné hodnoty prekračujúce 3 % HDP sa pohybovali v rozmedzí od 1,2 do 8 % HDP. Takisto sa očakáva, že s výnimkou Nemecka, Cypru, Rakúska a Fínska nebude prekročenie referenčnej hodnoty dočasné. Z tohto dôvodu pri týchto 14 členských štátoch nemožno zohľadniť závažné faktory v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu. Pokiaľ ide o zjavné porušenie dlhového kritéria v tých istých 14 členských štátoch, v článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa stanovuje, že pri posudzovaní súladu na základe dlhového kritéria sa vždy musia brať do úvahy závažné faktory, a to bez ohľadu na mieru porušenia. V článku 2 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa navyše uvádza, že ak Rada rozhodne, že v členskom štáte existuje nadmerný deficit, v ďalších krokoch postupu pri nadmernom deficite sa zohľadnia závažné faktory uvedené v článku 126 ods. 3 zmluvy. Závažné faktory sú uvedené v tejto správe, aj keď ich nie je možné zohľadniť v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu. 4.1.Vplyv pandémie COVID-19 na rozpočet V súčasnej situácii je kľúčovým faktorom, ktorý treba vziať do úvahy pri všetkých členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje táto správa, vplyv pandémie COVID-19 na ekonomiku a rozpočet, čo vytvorilo mimoriadnu mieru neistoty v súvislosti s makroekonomickým a rozpočtovým výhľadom. Pandémia a súvisiaci prudký hospodársky pokles viedli k aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu a k odporúčaniam Rady z 20. júla 2020, aby všetky členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Vypuknutie pandémie COVID-19 spôsobilo predovšetkým bezprecedentnú celosvetovú krízu v oblasti verejného zdravia, ktorá viedla k prudkému poklesu hospodárskej činnosti, ktorý bol len čiastočne zmiernený účinkom automatických stabilizátorov. Členské štáty boli postavené pred naliehavú požiadavku riešiť stav ohrozenia verejného zdravia, podporovať domácnosti a spoločnosti a poskytovať všeobecnejšiu podporu svojim ekonomikám. Členské štáty prijali aj významné opatrenia na podporu likvidity a štátne záruky. Tieto opatrenia na podporu likvidity, najmä verejné záruky na podporu úverových tokov, nemajú priamy vplyv na rozpočet, až dovtedy, ký, nedôjde k ich uplatneniu. Rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky na úrovni jednotlivých štátov aj úrovni EÚ zmiernila vplyv krízy na hospodársku a sociálnu štruktúru Európy. Členské štáty prijali diskrečné fiškálne opatrenia súvisiace s krízou, ktoré sa v roku 2020 odhadujú na takmer 4 % HDP, a to okrem už značných automatických stabilizátorov, ktoré sa odhadujú na takmer 3 % HDP. Na základe najnovších údajov sa fiškálna podpora v Únii v roku 2020 (meraná medziročnou zmenou primárneho salda) odhaduje na 6,6 % HDP (a na 6,8 % HDP v eurozóne). Odhaduje sa, že opatrenia fiškálnej podpory a likvidity, ktoré vykonali členské štáty, spoločne zmiernili pokles hospodárskej činnosti v roku 2020. Prudký nárast deficitov verejných financií a verejného dlhu opísaný v oddieloch 2 a 3 odrážal potrebu podporiť hospodárstvo za mimoriadne náročných okolností v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zohľadňuje sa to v posúdení Komisie. 4.2Závažné faktory špecifické pre jednotlivé krajiny V tomto oddiele sa uvádza posúdenie závažných faktorov špecifických pre jednotlivé krajiny, ktoré zahŕňajú strednodobý makroekonomický výhľad, strednodobú rozpočtovú pozíciu (vrátane verejných investícií, tabuľka 6), strednodobú dlhovú pozíciu a všetky ďalšie závažné faktory, na ktoré upozornili členské štáty v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97. Kým oddiely špecifické pre jednotlivé krajiny obsahujú kľúčové informácie o strednodobej makroekonomickej pozícii, napríklad o príspevkoch k rastu (súkromnej spotreby, verejnej spotreby, investícií a čistého vývozu) v roku 2021, podrobnejšie informácie o makroekonomickom vývoji možno nájsť v prognóze Komisie z jari 2021. Ďalšie informácie týkajúce sa rozpočtových opatrení a analýzy udržateľnosti dlhovej služby, o ktorých sa v tejto správe diskutuje v súvislosti s každým členským štátom, sú uvedené v odporúčaniach Komisie k odporúčaniam Rady o programoch stability alebo konvergenčných programoch na rok 2021 a v sprievodnej štatistickej prílohe. Analýza udržateľnosti dlhovej služby bola aktualizovaná v porovnaní s publikáciou Debt Sustainability Monitor 2020 (Monitor udržateľnosti dlhovej služby 2020) (zverejnenou vo februári 2021) tak, aby v nej bola zohľadnená prognóza Komisie aj najnovšie odhady nákladov na starnutie zo správy The 2021 Ageing Report (Správa o starnutí obyvateľstva za rok 2021). Deficit verejných financií v EÚ a eurozóne ako celku sa má v roku 2021 ďalej zvýšiť na 7,5 % HDP, respektíve 8 % (nárast približne o 0,5, respektíve 0,75 percentuálneho bodu HDP). Zvýšenie deficitu je spôsobené najmä prijatím nových alebo rozšírených núdzových opatrení na podporu hospodárskej činnosti počas zavedenia nových nevyhnutných obmedzení v prvej polovici roka. Na základe prognózy Komisie sa v roku 2021 očakáva pokles pomeru deficitu verejných financií (v niektorých prípadoch len okrajovo) v polovici z 26 členských štátov, na ktoré sa vzťahuje táto správa – t. j. v Belgicku, Bulharsku, Írsku, Španielsku, vo Francúzsku, v Chorvátsku, na Cypre, v Luxembursku, Maďarsku, Rakúsku, Poľsku, Portugalsku a Fínsku –, v dôsledku oživenia hospodárskej činnosti a postupného ukončovania dočasných núdzových opatrení. Predpokladá sa však, že deficit nižší ako 3 % HDP bude len v Dánsku a Luxembursku. Podľa prognózy klesnú v roku 2022 priemerné rozpočtové deficity na úroveň okolo 3,75 % HDP v EÚ aj v eurozóne. Očakáva sa, že obnova hospodárstva a uvoľnenie veľkej časti diskrečnej politickej podpory aktivovanej na boj proti následkom krízy povedú k zníženiu rozpočtového deficitu v roku 2022. Hoci sa očakáva, že v Bulharsku, Dánsku, Španielsku, Chorvátsku, na Cypre, v Maďarsku, Poľsku, Portugalsku, Slovinsku a na Slovensku sa miera zadlženosti v roku 2021 zníži, podľa prognózy sa bude súhrnná miera zadlženosti ďalej zvyšovať s novým vrcholom približne na úrovni 95 % v EÚ, respektíve 103 % v eurozóne, a následne v roku 2022 mierne poklesne. Stále sa očakáva, že väčšina členských štátov v roku 2021 zaznamená mieru zadlženosti nad 60 % HDP. Po tom, ako Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti 19. februára 2021 nadobudol účinnosť, členské štáty Komisii predložili alebo sa pripravujú predložiť svoje plány obnovy a odolnosti. Preto prognóza Komisie v rámci rozpočtových a makroekonomických prognóz zahŕňa vplyv týchto plánov. K dátumu uzávierky prognózy (30. apríla 2021) však v mnohých členských štátoch stále prebiehali diskusie o podrobnostiach niektorých plánov. Na vypracovanie prognóz Komisie boli použité tieto pracovné predpoklady:

̶Časový profil výdavkov: v prognóze sa štandardne predpokladá lineárna absorpcia úplného pridelenia grantu počas celej životnosti mechanizmu, počnúc druhou polovicou roku 2021 a končiac rokom 2026. Výsledkom je absorpcia 1/11 celého prideleného grantu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v roku 2021 a 2/11 v roku 2022. ̶Zloženie výdavkov: v prognóze sa štandardne predpokladá, že výdavky, ktoré sa majú mechanizmom financovať, sa rozdelia medzi tvorbu hrubého fixného kapitálu (t. j. verejné investície) a kapitálové transfery (ktoré by podporovali predovšetkým súkromné investície). ̶Vyššie uvedené predpoklady sa týkajú iba absorpcie pridelenia grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V prípade členských štátov, v ktorých boli k (návrhu) plánov obnovy a odolnosti ku koncovému dátumu prognózy k dispozícii dostatočne podrobné a dôveryhodné informácie, sa prognóza odchyľuje od štandardných predpokladov. Tabuľka 6: Verejné investície

% HDP 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgicko 2,4 2,6 2,7 2,8 3,0 2,9 Bulharsko 2,3 3,1 3,4 4,5 4,2 4,2 Česko 3,3 4,1 4,4 4,9 5,2 5,3 Dánsko 3,4 3,4 3,2 3,6 3,7 3,7 Nemecko 2,2 2,4 2,5 2,7 2,8 2,8 Estónsko 5,7 5,3 5,0 5,7 6,3 6,2 Írsko 1,8 2,1 2,4 2,7 2,9 3,0 Grécko 4,5 3,2 2,5 3,0 4,9 5,8 Španielsko 2,0 2,2 2,1 2,5 2,5 2,4 Francúzsko 3,3 3,4 3,7 3,8 3,9 3,9 Chorvátsko 2,8 3,5 4,3 5,6 6,3 7,4 Taliansko 2,2 2,1 2,3 2,7 2,9 3,2 Cyprus 2,7 4,9 2,6 2,9 3,5 3,5 Lotyšsko 4,6 5,6 5,0 5,7 6,2 6,1 Litva 3,2 3,2 3,1 4,1 3,9 3,9 Luxembursko 4,1 3,9 4,0 5,0 4,3 4,2 Maďarsko 4,5 5,8 6,2 6,4 6,4 6,6 Malta 2,4 3,3 3,9 4,5 5,6 5,3 Holandsko 3,4 3,4 3,4 3,4 3,9 3,7 Rakúsko 3,1 3,1 3,1 3,4 3,6 3,5 Poľsko 3,8 4,7 4,3 4,4 4,7 4,9 Portugalsko 1,8 1,8 1,9 2,2 2,5 3,2 Slovinsko 3,1 3,7 3,8 4,2 5,8 5,8 Slovensko 3,4 3,7 3,6 3,5 3,8 3,7 Fínsko 4,1 4,3 4,4 4,6 4,6 4,3 Švédsko 4,6 4,9 4,9 5,1 5,0 5,0 Zdroj: prognóza Komisie z jari 2021 4.2.1Belgicko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 6,3 %, rásť v roku 2021 o 4,5 % a v roku 2022 o 3,7 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 9,4 % HDP v roku 2020 na 7,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 4,9 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,8 % HDP v roku 2020 na 3 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 7,5 % HDP, resp. 6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 99,8 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 98,1 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 114,1 % HDP. Následne sa pravdepodobne zvýši zo 115,3 % HDP na konci roku 2021 na 115,5 % HDP na konci roku 2022. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by sa podľa desaťročných prognóz v základnom scenári mala stabilizovať a v druhej polovici tohto obdobia by mala začať klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je citlivá na makroekonomické otrasy. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Pokiaľ ide o iné faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu rizík prispieva predĺženie splatnosti dlhu v posledných rokoch, relatívne stabilné zdroje financovania (s diverzifikovanou a širokou základňou investorov) a historicky nízke náklady na prijaté úvery a pôžičky podporované invervenciami Eurosystému. Navyše sa očakáva, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Okrem toho sa predpokladá, že hrubé potreby v oblasti financovania sa znížia. Faktory zvyšujúce riziko súvisia s rizikami podmienených záväzkov vyplývajúcimi zo súkromného sektora, a to aj prostredníctvom možnej realizácie štátnych záruk poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, hoci toto riziko je v súčasnosti vzhľadom na pomerne nízku mieru ich využívania obmedzené. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Belgicko uviedlo 30. apríla 2021 ďalšie závažné faktory, a to skutočnosť, že Belgicko malo od 21. decembra 2018 do 1. októbra 2020 niekoľko úradníckych vlád, ako aj záväzok nastupujúcej vlády pokračovať v dôležitých štrukturálnych reformách s cieľom zlepšiť zloženie verejných výdavkov a udržateľnosť verejných financií. Reformné plány uvedené v danom liste sa týkajú dôchodkového a daňového systému, vykonávania preskúmania výdavkov a zvyšovania úrovne verejných investícií. 4.2.2Bulharsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 4,2 %, rásť v roku 2021 o 3,5 % a v roku 2022 o 4,7 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a súkromná spotreba. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 3,4 % HDP v roku 2020 na 3,2 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 1,9 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa znížia zo 4,5 % HDP v roku 2020 na 4,2 % v roku 2021, pričom v rokoch 2020 a 2021 budú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5,6 % HDP, resp. 5,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 22,3 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 20,2 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 25 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 24,5 % HDP na konci roku 2021 na 24 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Bulharsko 29. apríla 2021. 4.2.3Česko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 5,6 %, rásť v roku 2021 o 3,4 % a v roku 2022 o 4,4 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 6,2 % HDP v roku 2020 na 8,5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 5,4 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu zo 4,9 % HDP v roku 2020 na 5,2 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6,4 % HDP, resp. 8,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 2 % HDP.

Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 32,1 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 30,3 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 38,1 % HDP. Následne sa pravdepodobne zvýši zo 44,3 % HDP na konci roku 2021 na 47,1 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Česko uviedlo 30. apríla 2021 ďalšie závažné faktory. Orgány považujú stav verejných financií Českej republiky pred pandémiou vrátane fiškálnych rezerv a nízkeho verejného dlhu za závažné zmierňujúce faktory. V súlade so zmenami zákona o pravidlách rozpočtovej zodpovednosti sa v roku 2022 začne konsolidácia verejných financií s minimálnym fiškálnym úsilím 0,5 percentuálneho bodu ročne. 4.2.4Dánsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 2,7 %, rásť v roku 2021 o 2,9 % a v roku 2022 o 3,5 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2021 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 1,1 % HDP v roku 2020 na 2,1 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 1,4 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa zvýšia z 3,6 % HDP v roku 2020 na 3,7 % v roku 2021, pričom v rokoch 2020 a 2021 budú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5,2 % HDP, resp. 5,8 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 34 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 33,3 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 42,2 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 40,2 % HDP na konci roku 2021 na 38,8 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Dánsko 12. mája 2021. 4.2.5Nemecko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 4,9 %, rásť v roku 2021 o 3,4 % a v roku 2022 o 4,1 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne čistý vývoz a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 4,2 % HDP v roku 2020 na 7,5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 2,5 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,7 % HDP v roku 2020 na 2,8 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5,9 % HDP, resp. 9,2 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Nemecko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Pretrvávajúci vysoký prebytok bežného účtu odráža utlmenie investícií v porovnaní s úsporami a má cezhraničný presah. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 61,8 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 59,7 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 69,8 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 73,1 % HDP na konci roku 2021 na 72,2 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Nemecko uviedlo 3. mája 2021 ďalšie závažné faktory, a to skutočnosť, že v plánovanom rozpočte sa predpokladá úplná realizácia všetkých podporných opatrení. 4.2.6Estónsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 2,9 %, rásť v roku 2021 o 2,8 % a v roku 2022 o 5 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 4,9 % HDP v roku 2020 na 5,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 3,3 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa zvýšia z 5,7 % HDP v roku 2020 na 6,3 % v roku 2021, pričom v rokoch 2020 a 2021 budú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5 % HDP, resp. 5,6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 8,2 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 8,4 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 18,2 % HDP. Následne sa pravdepodobne zvýši z 21,3 % HDP na konci roku 2021 na 24 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Estónsko 29. apríla 2021. 4.2.7Írsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Je to jediný členský štát v EÚ, v ktorom ekonomika v roku 2020 neklesla, pričom miera rastu HDP sa len spomalila na 3,4 %. Ekonomika má rásť v roku 2021 o 4,6 % a v roku 2022 o 5 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a súkromná spotreba. Ročný „upravený domáci dopyt“ – údaj, ktorý lepšie odzrkadľuje východiskové domáce hospodárstvo – však v roku 2020 poukazuje na pokles o 5,4 %. Podľa tohto údaju má ekonomika rásť v roku 2021 o 4,3 % a v roku 2022 o 7 % a predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019.

Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania zostane na stabilnej úrovni 5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 2,9 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,7 % HDP v roku 2020 na 2,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5,7 % HDP v oboch rokoch, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Írsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Pretrvávajú zraniteľné miesta týkajúce sa vysokého súkromného a verejného dlhu a čistých zahraničných záväzkov. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 63 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 57,4 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 59,5 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 61,4 % HDP na konci roku 2021 na 59,7 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Írsko 30. apríla 2021. 4.2.8Grécko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 8,2 %, rásť v roku 2021 o 4,1 % a v roku 2022 o 6 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 9,7 % HDP v roku 2020 na 10 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 3,2 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 3 % HDP v roku 2020 na 4,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 11,3 % HDP, resp. 11,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021 a ohlásila na rok 2022, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Grécko čelí nadmerným nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zraniteľné miesta sa týkajú vysokého verejného dlhu, neúplného obnovenia vonkajšej rovnováhy a vysokej úrovne nesplácaných úverov v kontexte vysokej nezamestnanosti a nízkeho potenciálneho rastu. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 186,2 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 180,5 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 205,6 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 208,8 % HDP na konci roku 2021 na 201,5 % HDP na konci roku 2022. Grécko je pod sprísneným dohľadom. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by mala podľa desaťročných prognóz v základnom scenári počas tohto obdobia klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je najmä citlivá na makroekonomické otrasy v strednodobom horizonte. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Z analýzy udržateľnosti dlhovej služby uvedenej v 10. správe o sprísnenom dohľade navyše vyplývajú zvýšené riziká udržateľnosti v alternatívnych scenároch. Pokiaľ ide o ďalšie faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu zraniteľných miest týkajúcich sa dlhu dochádza vďaka zloženiu a profilu splatnosti verejného dlhu, pričom z podmienených záväzkov by mohli vyplynúť ďalšie riziká. Veľký podiel dlhu je financovaný pri nízkych úrokových sadzbách s dlhou splatnosťou, čo spolu s vysokými hotovostnými rezervami gréckej verejnej správy účinne tlmí vplyv krátkodobých výkyvov v nákladoch na financovanie. V analýze udržateľnosti dlhovej služby uvedenej v 10. správe o sprísnenom dohľade sa nezohľadňuje dlhodobý vplyv reforiem a investícií uvedených v pláne obnovy a odolnosti na rast, čo môže ďalej zmierňovať riziká udržateľnosti. Naopak, existujú riziká vyplývajúce z neistoty týkajúcej sa podmienených záväzkov voči súkromnému sektoru vrátane štátnych záruk poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas pandémie alebo v kontexte programu Hercules. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Grécko 29. apríla 2021. 4.2.9Španielsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 10,8 %, rásť v roku 2021 o 5,9 % a v roku 2022 o 6,8 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 11 % HDP v roku 2020 na 7,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 5,2 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície zostanú v roku 2021 na stabilnej úrovni 2,5 % HDP. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 8,1 % HDP, resp. 4,8 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Španielsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Pretrvávajú zraniteľné miesta sa týkajú vysokého vonkajšieho a vnútorného dlhu – tak verejného, ako aj súkromného – v kontexte vysokej nezamestnanosti, pričom tieto zraniteľné miesta majú cezhraničný význam. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 97,4 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 95,5 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 120 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 119,6 % HDP na konci roku 2021 na 116,9 % HDP na konci roku 2022. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by sa podľa desaťročných prognóz v základnom scenári mala stabilizovať a v druhej polovici tohto obdobia by mala mierne klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je citlivá na makroekonomické otrasy. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Pokiaľ ide o iné faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu rizík prispieva predĺženie splatnosti dlhu v posledných rokoch, relatívne stabilné zdroje financovania (s diverzifikovanou a širokou základňou investorov) a historicky nízke náklady na prijaté úvery a pôžičky podporované invervenciami Eurosystému. Navyše sa očakáva, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Okrem toho sa predpokladá, že hrubé potreby v oblasti financovania sa znížia. Faktory zvyšujúce riziko súvisia s rizikami podmienených záväzkov vyplývajúcimi zo súkromného sektora, a to aj prostredníctvom možnej realizácie štátnych záruk poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Španielsko 30. apríla 2021 uviedlo ďalšie závažné faktory, a to i) skutočnosť, že od štatistického roku 2020 sa správcovská spoločnosť SAREB zaraďuje do verejnej správy, čo v roku 2020 predstavovalo zvýšenie pomeru deficitu približne o 1 percentuálny bod a zvýšenie miery zadlženosti o 3 percentuálne body; a ii) skutočnosť, že Španielsko zaviedlo aj príjmové opatrenia, a to najmä nové dane z finančných transakcií, určitých digitálnych služieb a plastov na jedno použitie, od ktorých sa očakáva, že v strednodobom horizonte posilnia verejné financie. 4.2.10Francúzsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 8,1 %, rásť v roku 2021 o 5,7 % a v roku 2022 o 4,2 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a súkromná spotreba. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 9,2 % HDP v roku 2020 na 8,5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 4,7 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 3,8 % HDP v roku 2020 na 3,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6,2 % HDP, resp. 5,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021 a ohlásila na rok 2022, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Francúzsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zraniteľné miesta sa týkajú vysokého verejného dlhu, slabej konkurencieschopnosti a nízkeho rastu produktivity, ktoré majú cezhraničný význam. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb.

Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 98 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 97,6 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 115,7 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 117,4 % HDP na konci roku 2021 na 116,4 % HDP na konci roku 2022. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by sa podľa desaťročných prognóz v základnom scenári mala stabilizovať a v druhej polovici tohto obdobia by mala mierne klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je citlivá na makroekonomické otrasy. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Pokiaľ ide o iné faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu rizík prispieva predĺženie splatnosti dlhu v posledných rokoch, relatívne stabilné zdroje financovania (s diverzifikovanou a širokou základňou investorov) a historicky nízke náklady na prijaté úvery a pôžičky podporované invervenciami Eurosystému. Navyše sa očakáva, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Okrem toho sa predpokladá, že hrubé potreby v oblasti financovania sa znížia. Faktory zvyšujúce riziko súvisia s rizikami podmienených záväzkov vyplývajúcimi zo súkromného sektora, a to aj prostredníctvom možnej realizácie štátnych záruk poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Francúzsko 30. apríla 2021 uviedlo ďalšie závažné faktory, a to obmedzenie zvyšovania výdavkov verejnej správy v posledných rokoch, kde sa odhaduje priemerný nárast o 0,7 % v reálnom vyjadrení v rokoch 2017 až 2019. 4.2.11Chorvátsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 8 %, rásť v roku 2021 o 5 % a v roku 2022 o 6,1 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 7,4 % HDP v roku 2020 na 4,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 3,2 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa zvýšia z 5,6 % HDP v roku 2020 na 6,3 % v roku 2021, pričom v roku 2021 sú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 8,1 % HDP, resp. 5,3 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Chorvátsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zraniteľné miesta sa týkajú verejného, súkromného a vonkajšieho dlhu v kontexte nízkeho potenciálneho rastu. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 74,3 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 72,8 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 88,7 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 85,6 % HDP na konci roku 2021 na 82,9 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Chorvátsko 30. apríla 2021. 4.2.12Taliansko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 8,9 %, rásť v roku 2021 o 4,2 % a v roku 2022 o 4,4 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 nevráti na úroveň pred krízou, pričom sa predpokladá, že úroveň HDP v roku 2022 bude stále o 0,9 % nižšia než v roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 9,5 % HDP v roku 2020 na 11,7 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 5,8 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,7 % HDP v roku 2020 na 2,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 8 % HDP, resp. 10,2 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Taliansko čelí nadmerným nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zraniteľné miesta sa týkajú vysokého verejného dlhu a dlhotrvajúcej slabej dynamiky produktivity, ktoré majú cezhraničný význam v kontexte nestability trhu práce a bankového sektora. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 134,4 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 134,6 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 155,8 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 159,8 % HDP na konci roku 2021 na 156,6 % HDP na konci roku 2022. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by sa podľa desaťročných prognóz v základnom scenári mala počas prvých piatich rokov tohto obdobia stabilizovať a v druhej polovici tohto obdobia by mala klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je citlivá na makroekonomické otrasy. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Pokiaľ ide o iné faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu rizík prispieva predĺženie splatnosti dlhu v posledných rokoch, relatívne stabilné zdroje financovania (s diverzifikovanou a širokou základňou investorov) a historicky nízke náklady na prijaté úvery a pôžičky podporované invervenciami Eurosystému. Navyše sa očakáva, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Okrem toho sa predpokladá, že hrubé potreby v oblasti financovania sa znížia. Faktory zvyšujúce riziko súvisia s rizikami podmienených záväzkov vyplývajúcimi zo súkromného sektora, a to aj prostredníctvom možnej realizácie štátnych záruk poskytnutých firmám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Taliansko 30. apríla 2021 uviedlo ďalšie závažné faktory, a to skutočnosť, že možno očakávať, že značné aktíva, ktoré má v držbe verejná správa, a ich úloha z hľadiska jej celkovej úverovej bonity, pomerne nízky stav podmienených záväzkov aj po zvýšení v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a objem dlhu na trhu budú podstatne nižšie než celková úroveň dlhu v nadchádzajúcich rokoch. 4.2.13Cyprus Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 5,1 %, rásť v roku 2021 o 3,1 % a v roku 2022 o 3,8 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 5,7 % HDP v roku 2020 na 5,1 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 2 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,9 % HDP v roku 2020 na 3,5 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 7,6 % HDP, resp. 6,8 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Cyprus čelí nadmerným nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zraniteľné miesta sa týkajú vysokého objemu zahraničného, verejného a súkromného dlhu a stále vysokého objemu nesplácaných úverov spolu so značným deficitom bežného účtu. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 99,2 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 94 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 118,2 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 112,2 % HDP na konci roku 2021 na 106,6 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornil Cyprus 29. apríla 2021.

4.2.14Lotyšsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 3,6 %, rásť v roku 2021 o 3,5 % a v roku 2022 o 6 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 4,5 % HDP v roku 2020 na 7,3 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 2 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa zvýšia z 5,7 % HDP v roku 2020 na 6,2 % v roku 2021, pričom v roku 2020 boli vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 4 % HDP, resp. 6,8 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 37,1 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 37 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 43,5 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 47,3 % HDP na konci roku 2021 na 46,4 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Lotyšsko 30. apríla 2021. 4.2.15Litva Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 0,9 %, rásť v roku 2021 o 2,9 % a v roku 2022 o 3,9 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2021 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 7,4 % HDP v roku 2020 na 8,2 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 6 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície klesnú zo 4,1 % HDP v roku 2020 na 3,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 8 % HDP, resp. 9 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 33,7 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 35,9 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 47,3 % HDP. Následne sa pravdepodobne zvýši z 51,9 % HDP na konci roku 2021 na 54,1 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornila Litva 30. apríla 2021. 4.2.16Luxembursko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 1,3 %, rásť v roku 2021 o 4,5 % a v roku 2022 o 3,3 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2021 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 4,1 % HDP v roku 2020 na 0,3 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 0,1 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa znížia z 5 % HDP v roku 2020 na 4,3 % v roku 2021, pričom v rokoch 2020 a 2021 budú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6,5 % HDP, resp. 2,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 21 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 22 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 24,9 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 27 % HDP na konci roku 2021 na 26,8 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Luxembursko 30. apríla 2021. 4.2.17Maďarsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 5 %, rásť v roku 2021 o 5 % a v roku 2022 o 5,5 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a súkromná spotreba. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 8,1 % HDP v roku 2020 na 6,8 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 4,5 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície zostanú v roku 2021 na stabilnej úrovni 6,4 % HDP. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 5,9 % HDP, resp. 4,5 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 2 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 69,1 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 65,5 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 80,4 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 78,6 % HDP na konci roku 2021 na 77,1 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Maďarsko 30. apríla 2021.

4.2.18Malta Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 7 %, rásť v roku 2021 o 4,6 % a v roku 2022 o 6,1 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 10,1 % HDP v roku 2020 na 11,8 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 5,5 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu zo 4,5 % HDP v roku 2020 na 5,6 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 10,6 % HDP, resp. 12,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 44,8 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 42 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 54,3 % HDP. Následne sa pravdepodobne zvýši zo 64,7 % HDP na konci roku 2021 na 65,5 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornila Malta 10. mája 2021. 4.2.19Holandsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 3,7 %, rásť v roku 2021 o 2,3 % a v roku 2022 o 3,6 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne verejná spotreba a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 4,3 % HDP v roku 2020 na 5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 1,8 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 3,4 % HDP v roku 2020 na 3,9 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6,1 % HDP, resp. 6,9 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Holandsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Súkromný dlh a prebytok bežného účtu zostávajú na vysokej úrovni a majú cezhraničný presah. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 52,4 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 48,7 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 54,5 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 58 % HDP na konci roku 2021 na 56,8 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Holandsko 4. mája 2021 4.2.20Rakúsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 6,6 %, rásť v roku 2021 o 3,4 % a v roku 2022 o 4,3 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 8,9 % HDP v roku 2020 na 7,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 3 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 3,4 % HDP v roku 2020 na 3,6 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 9,6 % HDP, resp. 8,4 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 74 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 70,5 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 83,9 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 87,2 % HDP na konci roku 2021 na 85 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Rakúsko 28. apríla 2021. 4.2.21Poľsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 2,7 %, rásť v roku 2021 o 4 % a v roku 2022 o 5,4 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2021 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 7 % HDP v roku 2020 na 4,3 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 2,3 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície sa zvýšia zo 4,4 % HDP v roku 2020 na 4,7 % v roku 2021, pričom v roku 2021 sú vyššie než deficit verejných financií. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6,4 % HDP, resp. 3,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 48,8 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 45,6 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 57,5 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 57,1 % HDP na konci roku 2021 na 55,1 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na nízke riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby.

Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Poľsko 30. apríla 2021 uviedlo ďalšie závažné faktory, a to skutočnosť, že zvýšenie miery zadlženosti bolo spôsobené nielen deficitom, ale aj emisiou dlhopisov Poľského rozvojového fondu v rámci reakcie v príslušnej oblasti politiky. 4.2.22Portugalsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 7,6 %, rásť v roku 2021 o 3,9 % a v roku 2022 o 5,1 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 5,7 % HDP v roku 2020 na 4,7 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 3,4 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 2,2 % HDP v roku 2020 na 2,5 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 6 % HDP, resp. 5,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Portugalsko čelí nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. V kontexte nízkeho rastu produktivity pretrvávajú zraniteľné miesta týkajúce sa veľkého objemu čistých zahraničných záväzkov, súkromného a verejného dlhu a nesplácaných úverov. Pri pohľade do budúcnosti predstavuje plán obnovy a odolnosti príležitosť na riešenie nerovnováh a investičných a reformných potrieb. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 121,5 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 116,8 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 133,6 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 127,2 % HDP na konci roku 2021 na 122,3 % HDP na konci roku 2022. V analýze udržateľnosti dlhovej služby sa potvrdili v strednodobom horizonte vysoké riziká. Miera zadlženosti verejnej správy by mala podľa desaťročných prognóz v základnom scenári počas prognózovaného obdobia klesať, aj keď sa predpokladá, že aj naďalej zostane vysoká. Trajektória vývoja dlhu je citlivá na makroekonomické otrasy. Pri zohľadňovaní širokej škály možných dočasných otrasov v oblasti makroekonomických premenných (pomocou stochastických prognóz) je pravdepodobné, že miera zadlženosti by mohla byť v roku 2025 vyššia než v roku 2020. Pokiaľ ide o iné faktory relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, k zmierneniu rizík prispieva predĺženie splatnosti dlhu v posledných rokoch, relatívne stabilné zdroje financovania (s diverzifikovanou a širokou základňou investorov), postupné vyrovnávanie profilu splácania verejného dlhu a historicky nízke náklady na prijaté úvery a pôžičky podporované intervenciami Eurosystému. Navyše sa očakáva, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Pokladnica okrem toho v roku 2020 vykázala nárast obeživa a vkladov o 4,7 % HDP, pričom sa predpokladá, že hrubé potreby v oblasti financovania klesnú. Faktory zvyšujúce riziko súvisia s rizikami podmienených záväzkov vyplývajúcimi z niektorých verejných subjektov a súkromného sektora, a to aj prostredníctvom možnej realizácie štátnych záruk poskytnutých firmám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: Portugalsko uviedlo 30. apríla 2021 ďalšie závažné faktory. Portugalské orgány vo svojom liste zdôraznili pozitívny vývoj rozpočtovej pozície Portugalska v rokoch predchádzajúcich vypuknutiu pandémie COVID-19, pričom sa v roku 2019 dosiahol prebytok salda verejných financií a miera zadlženosti v rokoch 2016 až 2019 neustále klesala. Portugalské orgány okrem iného poukázali aj na asymetrickú povahu vplyvov vyplývajúcich z krízy vzhľadom na osobitosti jednotlivých krajín. V prípade Portugalska sa to týka najmä jeho rozsiahleho sektora stravovacích a ubytovacích služieb, ktorý bol výrazne ovplyvnený narušením zahraničného cestovného ruchu. 4.2.23Slovinsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 5,5 %, rásť v roku 2021 o 4,9 % a v roku 2022 o 5,1 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 8,4 % HDP v roku 2020 na 8,5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 4,7 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu zo 4,2 % HDP v roku 2020 na 5,8 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 9 % HDP, resp. 9,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 70,3 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 65,6 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 80,8 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži zo 79 % HDP na konci roku 2021 na 76,7 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Slovinsko 30. apríla 2021. 4.2.24Slovensko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 4,8 %, rásť v roku 2021 o 4,8 % a v roku 2022 o 5,2 %. Motorom rastu sú v roku 2021 hlavne investície a čistý vývoz. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania stúpne z úrovne 6,2 % HDP v roku 2020 na 6,5 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 klesne na úroveň 4,1 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície stúpnu z 3,5 % HDP v roku 2020 na 3,8 % v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 4,8 % HDP, resp. 5,2 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP. Strednodobá dlhová pozícia: Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 49,6 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 48,2 % pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 60,6 % HDP. Následne sa pravdepodobne zníži z 59,5 % HDP na konci roku 2021 na 59 % HDP na konci roku 2022. Celkovo sa v analýze udržateľnosti dlhovej služby poukazuje v strednodobom horizonte na stredné riziká. Očakáva sa, že realizácia reforiem a investícií v rámci nástroja NextGenerationEU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, bude mať v nadchádzajúcich rokoch značný pozitívny a dlhodobý vplyv na rast HDP, čo by malo za nezmenených okolností prispieť k posilneniu udržateľnosti dlhovej služby. Iné faktory, na ktoré upozornil členský štát: V analýze uvedenej v predchádzajúcich oddieloch sa už rozobrali kľúčové faktory, na ktoré upozornilo Slovensko 28. apríla 2021. 4.2.25Fínsko Strednodobá makroekonomická pozícia: Ekonomika má po tom, ako v roku 2020 klesla o 2,8 %, rásť v roku 2021 o 2,7 % a v roku 2022 o 2,8 %. Motorom rastu je v roku 2021 hlavne domáci dopyt, a to najmä verejná a súkromná spotreba. Predpokladá sa, že hospodárska činnosť sa v roku 2022 vráti na úroveň z roku 2019. Strednodobá rozpočtová pozícia vrátane investícií: Deficit verejnej správy podľa očakávania klesne z úrovne 5,4 % HDP v roku 2020 na 4,6 % HDP v roku 2021 a následne v roku 2022 na úroveň 2,1 % HDP. Odhaduje sa, že verejné investície zostanú v roku 2021 na stabilnej úrovni 4,6 % HDP, čo sa takmer rovná deficitu verejných financií v roku 2021. Fiškálna podpora financovaná z vnútroštátnych zdrojov v rokoch 2020 a 2021 – meraná na základe zmeny primárneho salda v porovnaní s predkrízovou úrovňou (2019) – sa odhaduje na 4,6 % HDP, resp. 4 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení a pôsobenia automatických stabilizátorov. Opatrenia prijaté v rokoch 2020 a 2021 sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.