Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Harmonizované normy: zvyšovanie transparentnosti a právnej istoty v záujme plne fungujúceho jednotného trhu

[COM(2018) 764 final]

(2019/C 228/11)

Spravodajca: Gerardo LARGHI

Konzultácia Európska komisia, 18.2.2019 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 7.3.2019 Prijaté v pléne 20.3.2019 Plenárne zasadnutie č. 542 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 125/0/2

1. Závery a odporúčania

1.1. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje oznámenie Komisie o harmonizovaných normách zamerané na zlepšenie transparentnosti a právnej istoty jednotného trhu a zabezpečenie jeho účinného fungovania. Výbor predovšetkým opakuje svoju podporu zásade harmonizovanej normalizácie ako kľúčového nástroja na dokončenie jednotného trhu, pretože ponúka príležitosti pre rast pre podniky a pracovníkov, posilňuje dôveru spotrebiteľov v kvalitu a bezpečnosť výrobkov a umožňuje lepšiu ochranu životného prostredia.

1.2. EHSV sa domnieva, že účinná stratégia pre harmonizovanú normalizáciu musí vychádzať z rýchlejšieho vypracovania a vydávania noriem v Úradnom vestníku EÚ, ale aj zo silnejšieho riadenia na základe transparentnosti a zahrnutia zainteresovaných strán, ako aj globálnej stratégie obhajoby európskych noriem, od ktorých závisí náš systém výroby, možnosti rastu a zamestnanosti, ale aj kvalita a bezpečnosť výrobkov.

1.3. EHSV sa domnieva, že čo sa týka rýchlejšieho vypracovania harmonizovaných noriem, zdá sa, že opatrenia navrhnuté Komisiou sa vydali správnym smerom a sú všeobecne prijateľné. Na druhej strane, pokiaľ ide o transparentnosť a zahrnutie, bolo by možné urobiť viac, pretože doteraz existuje ešte veľa potenciálne zainteresovaných strán a v skutočnosti sa nezúčastňujú na procese normalizácie. Tento nedostatok má jasný vplyv na ťažkosti EÚ pri systematickej obhajobe svojich noriem na medzinárodnej úrovni v rámci rokovaní Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO).

1.4. Výbor preto opakuje svoju požiadavku na väčšiu podporu účasti zainteresovaných strán, a to aj posilnením už dostupných finančných nástrojov (Horizont 2020) a lepšieho informovania o týchto nástrojoch. Vzhľadom na to by sa toto financovanie malo zachovať a prípadne zvýšiť v ďalšom viacročnom finančnom rámci 2021 – 2027. Rovnaké odporúčanie sa vzťahuje na financovanie pre zainteresované strany uvedené v prílohe III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady 1025/2012 ( 1 ) . Okrem toho, s cieľom posilniť inkluzívnu povahu normalizačného procesu EHSV potvrdzuje svoju ochotu hostiť každoročné fórum viacerých zainteresovaných strán s cieľom posúdiť pokrok v tejto oblasti, ako aj podporiť výmenu osvedčených postupov medzi rôznymi výrobnými odvetviami.

1.5. EHSV sa domnieva, že iniciatívy, ktoré Komisia už zaviedla s cieľom dobehnúť oneskorenie v príprave noriem, prinášajú pozitívne signály. Je však jasné, že niektoré strategické sektory, ako napríklad digitálny, stále vykazujú známky vážneho oneskorenia v citlivých otázkach, ako napríklad blockchain , ktoré prierezovo ovplyvňujú životy všetkých občanov, podnikov a pracovníkov. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala čoraz konkrétnejšie pracovné programy s jasnými a stanovenými lehotami. Okrem toho so záujmom očakáva výsledok hodnotenia ekonomicko-sociálneho vplyvu na normalizáciu a dúfa, že sa primerane zohľadnia aj nepriame aspekty, ako je úroveň zamestnanosti a bezpečnosť pracovníkov.

2. Úvod

2.1. mandátu – Európskej komisie v rámci verejno-súkromného partnerstva. Približne 20 % všetkých európskych noriem je vypracovaných na základe žiadosti Európskej komisie o normalizáciu. Na preukázanie toho, že určité výrobky alebo služby uvedené na trh spĺňajú technické požiadavky stanovené v príslušných právnych predpisov EÚ, možno použiť harmonizované normy. Harmonizované normy sú špecifickou kategóriou európskych noriem vypracovaných európskymi normalizačnými organizáciami ( 2 ) na základe žiadosti –– Európskej komisie v rámci verejno-súkromného partnerstva. Približne 20 % všetkých európskych noriem je vypracovaných na základe žiadosti Európskej komisie o normalizáciu. Na preukázanie toho, že určité výrobky alebo služby uvedené na trh spĺňajú technické požiadavky stanovené v príslušných právnych predpisov EÚ, možno použiť harmonizované normy.

2.2. Technické požiadavky uvedené v právnych predpisoch EÚ sú povinné, zatiaľ čo používanie harmonizovaných noriem sa zvyčajne vykonáva na základe dobrovoľnosti. Avšak pre podniky, najmä pre stredné a malé podniky je také zložité certifikovať svoje vlastné alternatívne normy, že harmonizované normy v skutočnosti dodržiavajú a uznávajú prakticky všetky spoločnosti.

2.3. Hoci teoreticky je použitie harmonizovaných noriem dobrovoľné, tieto sú v skutočnosti kľúčovým nástrojom pre fungovanie a rozvoj jednotného trhu, pretože poskytujú predpoklad zhody , ktorý zaručuje právnu istotu a možnosť uvedenia nových výrobkov na trh bez dodatočných nákladov. Vytvorenie správneho systému harmonizovaných noriem by preto malo priniesť výhody pre všetkých, poskytnúť podnikom a pracovníkom príležitosti pre rast, zabezpečiť zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov a prispieť k ochrane životného prostredia z hľadiska obehového hospodárstva.

2.4. V marci 2018 Európska rada požiadala Komisiu, aby posúdila súčasný stav jednotného trhu, ako aj zostávajúce prekážky jeho dokončenia. Touto žiadosťou sa zaoberalo oznámenie COM (2018) 772 ( 3 ) . V tomto hodnotení sa normalizácii prisúdil význam kľúčového faktora pri odstraňovaní technických prekážok obchodu, zabezpečovaní interoperability doplnkových výrobkov a služieb, uľahčenia zavádzania inovatívnych produktov na trh a posilňovania dôvery spotrebiteľov.

2.5. Rýchly technologický vývoj, digitalizácia a rozvoj kolaboratívneho hospodárstva si však vyžadujú ešte rýchlejšiu, modernejšiu, efektívnejšiu a flexibilnejšiu normalizáciu. V tejto súvislosti sú kľúčovými faktormi harmonizované normy. Okrem toho z nedávneho rozsudku Súdneho dvora EÚ ( 4 ) vyplýva, že harmonizované normy, aj keď sú vypracované nezávislými súkromnými organizáciami a napriek tomu, že ich používanie zostáva dobrovoľné, sú plne súčasťou právnych predpisov EÚ; a preto je povinnosťou Komisie monitorovať proces a zabezpečiť jeho rýchle spracovanie a účinné vykonávanie.

2.6. Z tohto dôvodu Komisia uverejnila predmetné oznámenie s cieľom zhodnotiť už zavedené opatrenia v oblasti harmonizovanej normalizácie a to, čo treba urobiť, aby sa plne vykonalo nariadenie (EÚ) č. 1025/2012 o európskej normalizácii.

3. Zhrnutie návrhu Komisie

3.1. Návrh Komisie vychádza zo štyroch opatrení , ktoré sa majú začať uskutočňovať okamžite s cieľom dosiahnuť ďalší pokrok, pokiaľ ide o inkluzívnosť, právnu istotu, predvídateľnosť a rýchle zabezpečenie výhod pre jednotný trh plynúcich z harmonizovaných noriem.

3.2. Prvé opatrenie. Čo najrýchlejšie vyriešiť zostávajúce nevyriešené prípady.

3.2.1. backlog ) v procese normalizácie v súlade s tým, čo už podporili rôzne zainteresované strany V roku 2017 platforma REFIT poukázala na jasné oneskorenie () v procese normalizácie v súlade s tým, čo už podporili rôzne zainteresované strany ( 5 ) . Tieto oneskorenia sa týkajú najmä odvetví, ktoré sú predmetom digitálnej transformácie hospodárstva. Z tohto dôvodu sa po dohode s európskymi normalizačnými organizáciami vypracovala stratégia na odstránenie oneskorení.

3.3. Druhé opatrenie. Zjednodušiť postupy uverejňovania odkazov na harmonizované normy v úradnom vestníku.

3.3.1. Opatrenie vychádza z celkového preskúmania fungovania Komisie. To viedlo k vytvoreniu skupiny konzultantov, ktorí boli vyzvaní, aby včas identifikovali akékoľvek kritické otázky v procese spracovania. Zaviedol sa tiež štruktúrovaný dialóg v rámci verejno-súkromného partnerstva, ako aj medziinštitucionálny dialóg za účasti všetkých hlavných európskych inštitúcií (vrátane EHSV), ako aj zainteresovaných strán, ktoré viedli k tomu, že 1. decembra 2018 Komisia prijala rozhodnutia o harmonizovaných normách zrýchleným písomným postupom.

3.4. Tretie opatrenie. Vypracovať usmerňovací dokument o praktických aspektoch vykonávania nariadenia o normalizácii.

3.4.1. Usmerňujúci dokument bude slúžiť na objasnenie úlohy a zodpovednosti jednotlivých aktérov vo všetkých fázach vypracovávania harmonizovaných noriem. Budú špecifikované najmä hmotnoprávne a procesnoprávne aspekty novej podoby normalizačnej žiadosti, ktorú Komisia vypracúva s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a predvídateľnosť vypracovávania noriem. Zároveň sa v nich objasní úloha Komisie a jej odborných konzultantov. Poskytnú tiež ďalšie usmernenia na zlepšenie konzistentnosti a rýchlosti postupu posudzovania harmonizovaných noriem v jednotlivých relevantných odvetviach.

3.5. Štvrté opatrenie Posilňovať systém konzultantov, a tak podporiť rýchle a spoľahlivé posudzovanie harmonizovaných noriem a včasné uverejňovanie odkazov na ne v Úradnom vestníku Európskej únie.

3.5.1. S cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu v predchádzajúcich fázach procesu posudzovania harmonizovaných noriem, ktoré európske normalizačné organizácie v danom čase vypracúvajú, sa Komisia bude naďalej spoliehať na vedecký príspevok Spoločného výskumného centra, pričom zároveň posilní svoje vzťahy s technickými výbormi, ktoré majú na starosti tvorbu noriem, a to prostredníctvom nedávno zavedeného systému odborných konzultantov. Cieľom bude čo najviac zvýšiť rýchlosť, kvalitu a presnosť posúdení, zlepšiť tak efektívnosť tohto procesu a zabezpečiť, aby sa odkazy na harmonizované normy čo najrýchlejšie uverejňovali v úradnom vestníku.

4. Všeobecné pripomienky

4.1. EHSV podporuje oznámenie Komisie o harmonizovaných normách zamerané na zlepšenie transparentnosti a právnej istoty jednotného trhu a zabezpečenie jeho účinného fungovania. Analýza tohto návrhu bola vypracovaná súbežne so stanoviskom EHSV INT/878 ( 6 ) o európskej normalizácii na rok 2019 ( 7 ) z pochopiteľných dôvodov prepojenia obsahu s cieľom poskytnúť komplexnú, koordinovanú a konzistentnú reakciu.

4.2. EHSV opakuje svoju podporu zásade harmonizovanej normalizácie ako kľúčového nástroja na dokončenie jednotného trhu, pretože ponúka príležitosti pre rast pre podniky a pracovníkov, posilňuje dôveru spotrebiteľov v kvalitu a bezpečnosť výrobkov a umožňuje lepšiu ochranu životného prostredia ( 8 ) . Okrem toho sa EHSV domnieva, že stratégia pre harmonizovanú normalizáciu nemôže byť oddelená od prebiehajúcich procesov v celosvetovom meradle, kde by sa mala primerane riešiť v súvislosti s obhajobou noriem stanovených na európskej úrovni. V skutočnosti akékoľvek oneskorenie procesu európskej normalizácie alebo neschopnosť obhájiť európske normy v rámci rokovaní ISO môže viesť k tomu, že naše normy sa obchádzajú alebo nie sú kompatibilné s normami schválenými na medzinárodnej úrovni, čo spôsobuje zjavné škody podnikom a spotrebiteľom.

4.3. blockchain , treba poznamenať, že až v súčasnosti začína pracovať príslušná ad hoc pracovná skupina, čo poukazuje na značné oneskorenie. Keďže je mimoriadne ťažké včas regulovať inovácie, bolo by vhodné vypracovať jasnejší a konkrétnejší pracovný program, ktorý by stanovil určitý harmonogram a určité spôsoby vykonávania. EHSV víta iniciatívu Komisie, ktorá umožnila sčasti dohnať oneskorenie vzniknuté v uplynulých rokoch ( 9 ) z hľadiska harmonizovanej normalizácie. Pri niektorých digitálnych odvetviach, ako je napríklad, treba poznamenať, že až v súčasnosti začína pracovať príslušná ad hoc pracovná skupina, čo poukazuje na značné oneskorenie. Keďže je mimoriadne ťažké včas regulovať inovácie, bolo by vhodné vypracovať jasnejší a konkrétnejší pracovný program, ktorý by stanovil určitý harmonogram a určité spôsoby vykonávania.

4.4. EHSV sa domnieva, že zjednodušenie vnútorných postupov Komisie s cieľom skrátiť rozhodovací proces a zverejnenie v úradnom vestníku je určite vhodné, pretože predstavuje jednu z hlavných príčin meškania harmonizovanej normalizácie, ktoré sa nahromadilo v uplynulých rokoch. Predovšetkým je nevyhnutné, aby systém harmonizovanej normalizácie zodpovedal novým výzvam trhu s cieľom predísť predbiehaniu jednotlivými členskými štátmi, čo by mohlo viesť k rozporom medzi rôznymi vnútroštátnymi právnymi predpismi.

4.5. V širšom procese zjednodušovania, ktorý predpokladá Komisia, je nevyhnutné zabezpečiť transparentnosť, a najmä inkluzívnosť riadiacich procesov. To znamená, že Európsky hospodársky a sociálny výbor, ako tomu bolo v rámci medziinštitucionálneho dialógu, ktorý sa začal v júni 2018, musí byť aj naďalej plne zapojeným subjektom, ako aj ďalšie zainteresované strany na európskej a národnej úrovni ( 10 )

4.6. EHSV zdôrazňuje, že aktívna účasť príslušných zainteresovaných strán na národnej, európskej a medzinárodnej úrovni je faktorom posilňovania a kvalifikovania noriem a mala by sa podnecovať a podporovať. Zainteresované strany sa naďalej stretávajú s mnohými ťažkosťami pri prístupe k procesom stanovovania harmonizovaných noriem. Problémy sa objavujú najmä s informovaním a uvedomovaním dôležitosti tohto nástroja a spôsobov prístupu, reštriktívnych kritérií účasti a nadmerne vysokých nákladov pre malé organizácie alebo podniky.

4.7. V tejto súvislosti výbor poznamenáva, že finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom programu Horizont 2020 na financovanie účasti zainteresovaných strán na procesoch normalizácie nie sú všeobecne známe a mali by byť ľahšie dostupné a lepšie oznamované ( 11 ) . Tiež je dôležité, aby sa tieto finančné prostriedky zachovali a prípadne zvýšili v ďalšom viacročnom finančnom rámci 2021 – 2027. Rovnaké odporúčanie sa vzťahuje na financovanie pre zainteresované strany uvedené v prílohe III k nariadeniu 1025/2012.

4.8. S cieľom zefektívniť činnosti na podporu normalizácie sa odporúča, aby projekty financované z programu Horizont Európa zahŕňali aj zapojenie subjektov do činností normalizácie inovácií vykonávaných v rámci činností súvisiacich so šírením informácií.

4.9. EHSV v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami ( 12 ) vyzýva na dôkladné monitorovanie úsilia hlavných aktérov normalizácie s cieľom posilniť rozmer inkluzívnosti európskeho systému normalizácie. V tejto súvislosti by EHSV mohol vytvoriť ad hoc fórum o inkluzívnosti európskeho systému normalizácie. Tento orgán by bol zodpovedný za organizovanie každoročného verejného vypočutia s cieľom posúdiť pokrok dosiahnutý v tomto smere a uľahčiť výmenu osvedčených postupov medzi rôznymi výrobnými odvetviami.

5. Konkrétne pripomienky

5.1. Výbor poznamenáva, že úsilie, ktoré navrhuje Komisia na zefektívnenie vnútorných postupov a zvýšenie počtu konzultantov, by sa mohlo viac týkať operačných úrovní, ktoré ovplyvňujú zamestnancov aj fungovanie vnútornej organizácie. Toto úsilie o zlepšenie je potrebné, ale malo by byť primerane financované. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby tento aspekt lepšie objasnila a zdôraznila potrebu vyčleniť finančné prostriedky zodpovedajúce problémom sektoru a v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 ( 13 )

5.2. EHSV opätovne zdôrazňuje potrebu posilniť európsku kultúru normalizácie prostredníctvom osobitných osvetových kampaní, ktoré zapoja jednotlivcov od školského veku až po politických činiteľov prijímajúcich rozhodnutia, pričom nájdu potvrdenie aj v rámci medzinárodných dohôd ( 14 ) . Okrem toho by sa mali vypracovať osvetové kampane osobitne zamerané na MSP a začínajúce podniky.

5.3. EHSV dúfa, že posúdenie sociálno-ekonomického vplyvu systému normalizácie zahrnuté v pracovnom programe európskej normalizácie na rok 2019 bude obsahovať ad hoc priestor venovaný harmonizovaným normám a realistické zohľadnenie možných nevýhod a príležitostí nielen v rámci vnútorného trhu, ale aj v celosvetovom meradle. Znamená to, že uvedené posúdenie by malo zvážiť aj nepriame účinky normalizácie, ako je úroveň zamestnanosti a bezpečnosť pracovníkov ( 15 )

V Bruseli 20. marca 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012, s. 12.

(2) Európsky výbor pre normalizáciu (CEN), Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike (Cenelec), Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI).

(3) COM(2018) 772 final: Jednotný trh vo svete, ktorý sa mení. Jedinečná výhoda, ktorá si vyžaduje obnovenie politického záväzku.

(4) Rozsudok vo veci C-613/14 „James Elliot Construction/Irish Asphalt Limited“.

(5) Platforma REFIT, stanovisko XXII.2.b.

(6) INT/878, Európska normalizácia na rok 2019 (pozri stranu 74 tohto úradného vestníka).

(7) COM(2018) 686 final.

(8) Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 40.

(9) Dátum Európska komisia.

(10) Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017. s. 86; Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 40.

(11) Pracovný program LEIT (Leadership in Enabling and Industrial Technologies) programu Horizont 2020 podporil projekty zamerané na podporu účasti zainteresovaných strán na procese normalizácie. Jedným z nich je dvojročný projekt Standict.eu (www.standict.eu) s cieľom štandardizovať inovácie v sektore informačných a komunikačných technológií s rozpočtom vo výške 2 miliónov EUR a asi 300 potenciálnymi príjemcami vybranými prostredníctvom pravidelne publikovaných výziev. V pracovnom programe LEIT 2019 – 2020 sa plánuje podobné vyhlásenie, „ICT-45-2020: Reinforcing European presence in international ICT standardisation: Standardisation Observatory and Support Facility“, ale s dvojnásobným rozpočtom z 2 miliónov na 4 milióny EUR a s trvaním 3 roky namiesto 2 rokov.

(12) Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 81; Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 17.

(13) Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 17.

(14) Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

(15) Pozri poznámku pod čiarou č. 8.