PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k Ročnému prieskumu rastu na rok 2014 PREHĽAD POKROKU PRI VYKONÁVANÍ ODPORÚČANÍ PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY PODĽA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV /* SWD/2013/0800 <EMPTY> */





Úvod V tomto pracovnom dokumente útvarov Komisie sa poskytuje predbežný prehľad situácie, pokiaľ ide o vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny v jednotlivých členských štátoch a v eurozóne ako celku. V prehľade sa zohľadňuje pokrok dosiahnutý za posledné tri roky, uvádzajú kľúčové reformy, ktoré sa prijali od spustenia procesu európskeho semestra a zároveň sa podčiarkujú rozdiely v ich vykonávaní vzhľadom na najnovšie odporúčania prijaté v roku 2013. Keďže väčšina kľúčových problémov sa pravdepodobne nevyrieši za jeden rok, v tomto prehľade sa poukazuje na kontinuitu úsilia zameraného na reformy v priebehu času. Táto analýza je predbežná a má technický charakter. Komisia predstaví svoje konečné hodnotenie na základe národných programov a s ohľadom na hĺbkové preskúmania v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe v roku 2014 ako balík odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Poskytujú sa aj informácie o vykonávaní programu makroekonomických úprav v krajinách (EL, IE, PT, CY, RO), hoci pre tieto krajiny neexistujú osobitné odporúčania nad rámec vykonávania uvedených programov. Niektoré povinnosti monitorovania a podávania správ v rámci Paktu stability a rastu sa neuplatňujú a väčšina povinností v rámci európskeho semestra je od nadobudnutia účinnosti druhého balíka legislatívnych aktov o správe ekonomických záležitostí pre krajiny eurozóny zapojené do programu pozastavená. Prehľad sa poskytuje aj v prípade Chorvátska, hoci zatiaľ nedostalo žiadne formálne odporúčania. Belgicko Verejné financie: Napriek vynaloženým snahám o konsolidáciu zostáva Belgicko v problémovej fiškálnej pozícii v dôsledku vysokej úrovne dlhu. Zatiaľ čo deficit sa od roku 2010 postupne znižuje, zostal nad úrovňou 3 % HDP, ktoré predstavujú prahovú hodnotu stanovenú v zmluvách. Belgicko sa zaviazalo prijať v roku 2013 dodatočné opatrenia. Dôchodková reforma začatá koncom roku 2011 sprísnila požiadavky na minimálny vek a dĺžku pracovného života pre schémy predčasného ukončenia a odchodu do dôchodku a posilnila finančné stimuly na predĺženie pracovného života a opiera sa o opatrenia zamerané na aktívne starnutie. Vzhľadom na rozsah problémov sa zdajú potrebné ďalšie opatrenia a reformy na zabezpečenie verejných financií v dlhodobom horizonte. Nie je jasné, ako nové právomoci spoločenstiev v oblasti dlhodobej starostlivosti zlepšia nákladovú účinnosť. Finančný sektor: Belgicko prijalo opatrenia na stabilizáciu svojho bankového sektora rekapitalizáciou najslabších bánk a reformou dozorného rámca finančného sektora. Napriek tomu, hoci sa finančná situácia niektorých bánk zlepšuje, vyžaduje si neustále monitorovanie, a to najmä vzhľadom na vysokú úroveň podmienených záväzkov verejnej správy. Rast a konkurencieschopnosť: Belgicko prijalo opatrenia na stlmenie inflačných tlakov posilnením úradu pre hospodársku súťaž a regulačnými zásahmi na trhu s energiou a telekomunikačnom trhu. Výsledkom je pokles cien za energiu a telekomunikačné služby a pokles celkovej inflácie pod úroveň pozorovanú v susedných krajinách. Je potrebné prijať aj ďalšie štrukturálne opatrenia, najmä v oblasti maloobchodných a profesionálnych služieb. Belgicko prijalo určité opatrenia na zmenšenie akumulovaných rozdielov v oblasti miezd. Na roky 2013 a 2014 bolo stanovené zmrazenie reálnych miezd a zvýšila sa miera lineárneho a cieleného znižovania príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie. Reforma mechanizmu stanovovania miezd zameraná na predchádzanie akémukoľvek budúcemu oddeleniu miezd a produktivity sa oddialila. Hoci výhody systému výskumu a inovácií čiastočne vykompenzovali zhoršujúcu sa konkurencieschopnosť v oblasti nákladov, Belgicko by malo prospech z rozšírenia svojej inovačnej základne a zlepšenia dostupnosti kvalifikovaných odborníkov, ako aj z podpory podnikania. Keďže predpokladané emisie skleníkových plynov naďalej výrazne presahujú cieľ, je v Belgicku potrebné vykonávať ambicióznejšie politiky najmä v sektore dopravy a stavebníctva, a to aj zavedením účinného interného rámca spoločného úsilia rôznych príslušných subjektov. Politika zamestnanosti a sociálna politika: Hoci nebol stanovený výrazný presun daňového zaťaženia z práce na oblasti, ktoré menej bránia rastu, cielené opatrenia znížili daňové zaťaženie práce a prijalo sa niekoľko opatrení na zlepšenie fungovania pracovného trhu. Reforma systému dávok v nezamestnanosti urýchľuje postupné znižovanie úrovne dávok. Zaviedlo sa niekoľko opatrení na zvýšenie kapacity odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. Je potrebná dôkladnejšia úvaha o zosúladení výsledkov vzdelávania a odbornej prípravy s požiadavkami pracovného trhu. Ďalej by sa mala zlepšovať interregionálna mobilita pracovnej sily. Potrebné sú aj konkrétne opatrenia na riešenie narastajúcej miery nezamestnanosti mládeže, ako aj integrácie ľudí s prisťahovaleckým pôvodom na pracovnom trhu a ich sociálnej integrácie. Bulharsko Verejné financie: Bulharsko prijalo významné opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií. Opravilo svoj nadmerný deficit v roku 2011 a v štrukturálnych hodnotách dosiahlo strednodobý cieľ –0,5 % HDP v roku 2012. Bulharsko má úroveň dlhu verejnej správy nižšiu než 20 % HDP, a teda jeden z najnižších pomerov dlhu k HDP v EÚ. V posledných rokoch Bulharsko výrazne posilnilo svoj fiškálny rámec, čo prispelo k zachovaniu fiškálnej disciplíny a k zvýšeniu vierohodnosti fiškálnej politiky. Na strane príjmov je dodržiavanie daňových predpisov a efektívnosť daňovej správy v Bulharsku pretrvávajúcim problémom. Bulharsko podniklo niektoré pozitívne kroky pri dôchodkovej reforme, musí však vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom zabrániť predčasnému odchodu z trhu práce. Chýbajú konkrétne kroky na obmedzenie zneužívania systému invalidného dôchodku. V sektore zdravotnej starostlivosti reformy zdržiava nedostatok administratívnej kapacity. Rast a konkurencieschopnosť: Právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania boli reformované, ďalšie zlepšenia sú však potrebné na posilnenie administratívnej kapacity a zabezpečenie ich presadzovania. Nedávne zmeny pravidiel pre oneskorené platby zlepšia celkové podnikateľské prostredie, zlepšenie by mala priniesť aj plánovaná reforma konaní o platobnej neschopnosti, v ktorej musí vláda ďalej pokračovať. Bulharsko sa musí naďalej viac usilovať o reformu justičného systému. V posledných rokoch boli zaznamenané zlepšenia v bulharskej dopravnej infraštruktúre, avšak stále zostáva značný priestor na zvýšenie efektívnosti. To isté platí aj pre sektory vodného hospodárstva a odpadu. V tejto súvislosti Bulharsko potrebuje posilniť administratívnu kapacitu príslušných regulačných orgánov. Významné reformy je potrebné vykonať v bulharskom energetickom sektore, aby bol v súlade s vnútorným trhom s energiou a aby sa zlepšila jeho efektívnosť. Zamestnanosť a sociálna politika: Bulharsko trpí podpriemernou a klesajúcou zamestnanosťou, ako aj vysokými rozdielmi zamestnanosti medzi regiónmi a skupinami obyvateľstva. Preto je potrebné vykonať reformy, aby sa zlepšila účinnosť služieb zamestnanosti a implementovali účinné opatrenia na zvýšenie zamestnanosti mladých ľudí. Treba zlepšiť aj celkovú kvalitu a efektívnosť vzdelávacieho systému. Reformy sa pripravujú, avšak ich prijatie a vykonávanie sa oneskorilo. Pokiaľ ide o minimálne prahové hodnoty príspevkov na sociálne zabezpečenie, vláda podnikla kroky na obmedzenie ich dosahu, toto úsilie však nemalo taký účinok, aký by mohlo mať rozsiahle prehodnotenie systému. Česká republika Verejné financie: Česká republika podnikla kroky na ukončenie nadmerného deficitu verejných financií v roku 2013. Potrebné je však ďalšie úsilie na riešenie kvality fiškálnej konsolidácie. Najmä výdavky na podporu rastu ako verejné investície zaznamenali prudký kumulatívny pokles medzi rokmi 2010 a 2012. Táto skutočnosť spolu s nízkym využívaním štrukturálnych fondov ohrozuje dlhodobé vyhliadky rastu. Celkovo bol dosiahnutý obmedzený pokrok pri zefektívňovaní verejných výdavkov. Boli prijaté reformy na zvýšenie dodržiavania daňových predpisov a výberu daní, avšak zavedenie jednotného miesta pre výber daní sa oneskorilo a plne sa ním nevyužil potenciál na zníženie vysokej administratívnej záťaže pri platbe daní. Boli zvýšené niektoré nepriame dane, konkrétne DPH a spotrebná daň. Existuje však priestor na jasnejší posun zdaňovania od práce smerom k oblastiam, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a na ďalšie zníženie rozdielov v prístupe k zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám. Reforma dôchodkového systému z roku 2011 zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií, musia sa však prijať ďalšie kroky. Rast a konkurencieschopnosť: Nízka účinnosť verejnej správy ostáva hlavným problémom českých podnikov. České orgány podnikli kroky v boji proti korupcii a prijali dve za sebou nasledujúce stratégie boja proti korupcii. Ich vykonávanie však nebolo postačujúce: niektoré kľúčové opatrenia, napr. tie, ktoré sa týkali zákona o verejnom obstarávaní, boli čiastočne realizované, iné sa ešte prerokúvajú, ako dlho očakávaný zákon o štátnych úradníkoch. Zvýšenie kvality povinnej školskej dochádzky a vysokoškolského vzdelávania je podstatné pre dlhodobú konkurencieschopnosť Českej republiky. Zatiaľ čo v oblasti povinnej školskej dochádzky sa pripravujú niektoré opatrenia financované EÚ, v reforme vysokoškolského vzdelávania sa nedosiahol žiadny pokrok. Zamestnanosť a sociálna politika: Aj keď je všeobecne uznávané, že účasť žien s malými deťmi a znevýhodnených skupín na trhu práce je pod optimálnou úrovňou, proti tejto skutočnosti sa vykonalo iba veľmi málo. Návrh vlády nového zákona o poskytovaní služieb starostlivosti o deti spolu s daňovými úľavami pre poskytovateľov týchto služieb a dotknuté rodiny je krok správnym smerom, ale mohol by byť iba čiastočným riešením tohto problému. V roku 2011 bola prijatá reforma úradov práce a odvtedy sa uplatňuje. Nie je zatiaľ známe, či prijaté opatrenia sú dostatočné na zabezpečenie riadneho vybavenia úradov práce personálom a prostriedkami, aby mohli poskytovať efektívnu a cielenú pomoc pri hľadaní práce. Dánsko Verejné financie: Očakáva sa, že dánsky deficit rozpočtu sa zníži na 1,7 % HDP v roku 2013. Pozitívne vyhliadky dánskych verejných financií sú čiastočne zapríčinené jednorazovými opatreniami, ktoré sa zameriavajú na dôležitosť obozretnej fiškálnej politiky presahujúcej rámec postupu pri nadmernom deficite s cieľom udržať dôveru v dánsku hospodársku politiku a zabezpečiť náklady spojené so starnúcim obyvateľstvom. Finančný sektor: Zdá sa, že riziká ohrozujúce finančnú stabilitu spôsobené vysokou úrovňou dlhu domácností v Dánsku sú zvládnuté. Za posledný rok vláda a finančný sektor zaviedli opatrenia, ktoré sa uberajú správnym smerom. Je však potrebné dôkladné monitorovanie, aby sa zabezpečilo, že budú mať želaný účinok. Neuvažovalo sa zatiaľ o žiadnych zmenách s cieľom znížiť deformácie a posilniť proticyklické účinky zdaňovania majetku. Rast a konkurencieschopnosť: Dôsledkom slabej domácej hospodárskej súťaže sú vysoké prirážky k cenám za služby a tovar v Dánsku. V roku 2012 vláda prezentovala balík s príslušnými opatreniami na zvýšenie hospodárskej súťaže. Okrem toho komisia pre produktivitu momentálne analyzuje nízky rast produktivity v dánskom hospodárstve a potenciálny príspevok neoptimálnej úrovne hospodárskej súťaže dánskeho sektora služieb. Výsledky analýzy sa očakávajú do konca roka 2013 a mali by sa odraziť v príslušných politických opatreniach. Zamestnanosť a sociálna politika: Dánsko uskutočnilo dôležité reformy týkajúce sa predčasného starobného dôchodku, invalidného dôchodku a systémov subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“) na zvýšenie ponuky pracovnej sily. Potrebné je však vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie zamestnateľnosti tých, ktorí stoja na okraji pracovného trhu, ako sú nízko kvalifikovaní pracovníci, ľudia so zníženou pracovnou schopnosťou a osoby s prisťahovaleckým pôvodom. Dánska vláda podnikla kroky na zlepšenie situácie tým, že zintenzívnila aspekt vzdelávania a odbornej prípravy aktívnych opatrení trhu práce, ktoré by mohli byť prínosné aj pre tieto skupiny. Boli zriadené dva výbory odborníkov na zlepšenie aktívnych opatrení trhu práce v prípade poistených, ako aj nepoistených pracovníkov. Bola odsúhlasená reforma systému primárneho a nižšieho sekundárneho vzdelávania, ktorá sa bude realizovať v školskom roku 2014 – 2015. Bol predložený aj návrh reformy systému odborného vzdelávania a prípravy, ktorý by mal nadobudnúť účinnosť v auguste 2015. Pripravuje sa aj reforma systému terciárneho vzdelávania. Nemecko Verejné financie: Po deficite nad 3 % HDP v roku 2009 a 2010 zapríčinenom krízou Nemecko opäť nadobudlo zdravú fiškálnu pozíciu. V roku 2012 vytvoril rozpočet verejnej správy malý prebytok a strednodobý rozpočtový cieľ sa dodržal. Za posledné roky Nemecko zvýšilo výdavky na vzdelávanie a výskum, avšak bolo by prínosné ďalšie úsilie v tomto smere. Nemecko do určitej miery posilnilo efektívnosť verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť a efektívnosť daňového systému. Podnikli sa kroky smerom k vykonávaniu ústavného pravidla vyrovnaného rozpočtu („dlhová brzda“), zdá sa však, že vo väčšine spolkových krajín sú stále potrebné osobitné vykonávacie pravidlá. Finančný sektor: Nemecko posilnilo regulačný rámec a rámec dohľadu vo finančnom sektore a podniklo kroky na jeho zosúladenie s novým regulačným rámcom EÚ. Hoci rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci prispeli k reštrukturalizácii regionálnych bánk (Landesbanken), Nemecko potrebuje ďalšie opatrenia na podporu konsolidácie v bankovom sektore. Rast a konkurencieschopnosť: Nemecko prijalo opatrenia na zlepšenie podmienok, ktorými sa má urýchliť doposiaľ zaostávajúce rozšírenie elektrickej siete, a začala sa koordinácia riadenia energetickej siete s niektorými susednými členskými štátmi. Za posledné roky Nemecko vykonalo veľmi malé úsilie na zabezpečenie hospodárskej súťaže na trhu so železničnou dopravou a realizovalo iba okrajové reformy na sprístupnenie sektorov služieb, konkrétne odborných služieb a remesiel. Nemecko nedávno prijalo legislatívnu reformu na zlepšenie presadzovania zákona o hospodárskej súťaži. Zamestnanosť a sociálna politika: Nemecko dosiahlo pokrok v znižovaní dlhodobej nezamestnanosti, mohlo by však urobiť viac na využívanie svojho potenciálu pracovnej sily vzhľadom na demografické zmeny. Na základe globálneho prehodnotenia opatrení by mala vláda prijať opatrenie na odstránenie fiškálnych prekážok, ktoré bránia druhej zárobkovo činnej osobe v domácnosti hľadať si prácu. Nemecko zvýšilo počet zariadení starostlivosti o deti, prijalo viaceré iniciatívy zamerané na deti narodené v zahraničí, ako je skorá jazyková výučba a zlepšenie čítania, a riešenie miery predčasného ukončenia školy (ktorá je u týchto žiakov dvakrát vyššia než štátny priemer). V posledných rokoch mzdy výrazne narástli. Napriek poloautomatizovanému znižovaniu sadzby príspevkov na dôchodok ostáva daňovo-odvodové zaťaženie vysoké, najmä v prípade nízkych príjmov. Estónsko Verejné financie: Estónsko má zdravú fiškálnu pozíciu v súlade s Paktom stability a rastu. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je zabezpečiť udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá podporuje vyrovnaný hospodársky rast. Jeho strednodobým cieľom je štrukturálny prebytok, ktorý bol dosiahnutý v roku 2012. Bol predložený nový návrh zákona na dodržiavanie požiadaviek Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii a na sformalizovanie už existujúceho, avšak doteraz neformálneho (štrukturálneho) pravidla vyrovnaného rozpočtu v strednodobom horizonte. Estónsko musí ešte zaviesť konkrétne opatrenia na posilnenie záväzného charakteru existujúcich viacročných výdavkových pravidiel a stropov. Rast a konkurencieschopnosť: Estónsko sa z krízy v rokoch 2008 – 2009 rýchlo zotavilo. Aj keď jeho miera rastu HDP sa spomalila, krajina je stále nad priemerom EÚ. Estónsko si takisto zlepšilo pozíciu v medzinárodnom hodnotovom reťazci a v sektoroch s intenzívnym využitím znalostí a profituje z rastúcich investícií do výskumu a vývoja. Napriek tomu už v roku 2012 zníženia v podieloch na vývoze a dosť značné zvýšenie jednotkových nákladov práce poukázali na určité straty v konkurencieschopnosti. V prvej polovici roku 2013, keď sa rast výroby spomalil a zamestnanosť zvýšila, rast produktivity v hospodárstve klesol, zatiaľ čo mzdy opäť začali výrazne stúpať, čo viedlo k ďalším stratám konkurencieschopnosti. Osobitná pozornosť bude potrebná, aby sa zabezpečilo, že výsledky v oblasti vzdelávania budú lepšie zodpovedať potrebám pracovného trhu, a obmedzilo riziko, že rast miezd presiahne rast produktivity. Vláda iniciovala viaceré reformy, napríklad reformu siete základného a vyššieho sekundárneho vzdelania, školy odborného vzdelávania a prípravy, či reformu vysokoškolského vzdelania, a viaceré sa pripravujú, ako dlho očakávaná stratégia celoživotného vzdelávania. Konečnú podobu týchto reforiem treba ešte sfinalizovať a ich vplyv bude viditeľný až v strednodobom, prípadne dlhodobom horizonte. Zamestnanosť a sociálna politika: Estónsky trh práce sa z krízy v rokoch 2008 – 2009 rýchlo zotavil. Čím viac napreduje hospodársky rast, hoci v roku 2013 bol o niečo pomalší, tým viac nezamestnaných ľudí si nachádza prácu a reálne mzdy rastú. Hlavným zdrojom obáv zostáva pretrvávajúca nezamestnanosť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanosť, nevhodná kvalifikácia a straty pracovnej sily v dôsledku chronických ochorení alebo akútnych zdravotných problémov. Okrem toho trvalý nedostatok zariadení starostlivosti o deti predlžuje návrat rodičov, najmä žien na trh práce, čím im bráni plne prispievať k pracovnému trhu. Vláda rieši tieto nedostatky prostredníctvom viacerých návrhov reforiem, najmä reformou systému práceneschopnosti. Tieto reformy však treba ešte sfinalizovať a predložiť parlamentu na prijatie. Napokon na miestnej úrovni stály nesúlad medzi fiškálnou a administratívnou kapacitou vzhľadom na prenos zodpovednosti negatívne ovplyvňuje efektívnosť a kvalitu služieb, ktoré poskytujú miestne samosprávy vo väčšine sektorov, najmä pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, služby na podporu rodiny, zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie a dopravu. To isté platí aj pre podporné opatrenia miestnych samospráv na zabezpečenie účinného poskytovania služieb zdravotnej starostlivosti. Reformy na riešenie týchto otázok ešte neboli odsúhlasené. Mešká sa najmä s predložením novej stratégie regionálneho rozvoja vláde, zatiaľ čo akčný plán na zlepšenie miestnej verejnej správy sa pripravuje. Írsko Verejné financie: Írsko sa počas obdobia programu ekonomických úprav prísne držalo hlavných fiškálnych cieľov. Deficit v roku 2013 sa predpokladá na úrovni 7,4 % HDP, tesne pod úrovňou 7,5 % stanovenou v programe a postupe pri nadmernom deficite. Verejný dlh ako percento HDP ostáva vysoký a mal by dosiahnuť vrchol v roku 2013, potom by však mal klesať vďaka konsolidačnému úsiliu a vyššiemu rastu HDP. Reforma rozpočtového rámca držala krok spolu s napredovaním na úrovni EÚ, avšak je potrebné ďalej zlepšiť výdavkový rámec, oznamovanie údajov a transparentnosť. Finančný sektor: Znižovanie zadlženosti a reštrukturalizácia domácich bank dobre napredovala, napriek tomu ostáva ešte veľa práce. Írsko nedávno sústredilo úsilie na vymedzenie a dosiahnutie cieľov udržateľného riešenia hypotekárnych nedoplatkov, vyriešenie iných nesplácaných úverov a zlepšenie právneho a regulačného rámca (rámec platobnej neschopnosti fyzických osôb a reštitúcie, kódex správania v oblasti hypotekárnych nedoplatkov a úverový register). Momentálne prebieha rozsiahle posúdenie bankových súvah ešte pred záťažovými testami, ktoré sa majú vykonať v rámci jednotného mechanizmu dohľadu v roku 2014, a uzavrie sa koncom novembra. Rast a konkurencieschopnosť: Očakáva sa, že reálny rast HDP bude v roku 2013 mierny na úrovni 0,3 % a že potom sa v roku 2014 zvýši na 1,7 %. Súvisí to s nízkou súkromnou spotrebou a zárobkami v prvej polovici roku 2013 napriek rastu zamestnanosti vzhľadom na neustále splácanie dlhov domácností a vysoké preventívne úspory. Vyhliadky v oblasti trhu práce sa však ďalej zlepšujú, čo by sa prípadne malo prejaviť v domácom dopyte a v raste výroby. Pre niektoré kľúčové farmaceutické výrobky vyrobené v Írsku sa končí tento rok patentová ochrana a to viedlo k spomaleniu rastu vývozu a dovozu. Očakáva sa, že cenové tlaky ostanú nízke vzhľadom na vysoký stupeň voľnej kapacity v hospodárstve a obmedzený inflačný účinok fiškálnych opatrení. Zamestnanosť a sociálna politika: Štrukturálne reformy zlepšili hospodárske základy, naďalej však ostávajú niektoré otázky na doriešenie. Nedávne reformy v rámci programu sa zameriavali na posilnenie aktivačných mechanizmov, poskytovanie dôslednejšej a širšej podpory pre uchádzačov o zamestnanie (najmä dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí) a zlepšenie relevantnosti a poskytovania ďalších programov vzdelávania a odbornej prípravy na podporu rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie. Práca na rozširovaní týchto služieb sa ešte neuzavrela. Cieľom ďalších reforiem v rámci programu je znížiť náklady a zvýšiť efektívnosť v poskytovaní zdravotnej starostlivosti, reformovať vodohospodársky sektor a znížiť náklady právnych služieb prostredníctvom zvýšenej hospodárskej súťaže. Grécko Verejné financie: Grécko naďalej dosahuje celkový pokrok v rámci druhého programu ekonomickej úpravy, aj keď sa oneskorilo v niektorých dôležitých krokoch. Boli prijaté dôležité opatrenia, aby sa verejné financie Grécka dostali na udržateľnú cestu. Nedávny fiškálny vývoj vo všeobecnosti napreduje podľa plánu. Napriek tomu je potrebné udržať úsilie, aby sa zabezpečilo primárne saldo rozpočtu v roku 2013 a ďalšie rozpočtové zlepšenia. Zvýšenie verejných príjmov a reforma neúčinnej správy príjmov sú kľúčovými prioritami. Je potrebné vyvinúť značné úsilie, aby sa nedávno vytvorená poloautomatizovaná správa príjmov stala plne operačnou a účinnejšou. Reforma verejnej správy pokračuje, pričom okrem iného prebiehajú diskusie o stratégii ľudských zdrojov, vývoji schémy mobility a implementácii mzdových tabuliek s cieľom zabezpečiť udržateľnosť mzdových nákladov. Vykonali sa viaceré dôležité štrukturálne reformy v oblasti zdravotnej starostlivosti a riadenia verejných financií. Ďalekosiahle reformy sú však stále potrebné vo viacerých iných oblastiach. Finančný sektor: Je potrebné rozhodné a účinné vykonávanie privatizačného programu. Bola ukončená rekapitalizácia štyroch kľúčových bánk. Rast a konkurencieschopnosť: Makroekonomický výhľad poukazuje na prvé signály ozdravenia s pozitívnou prognózou rastu 0,6 % na rok 2014. Po viacerých rokoch recesie sa prvá polovica roku 2013 vyznačovala celkovým slabnutím recesie a prvými signálmi dosiahnutia dolnej časti cyklu. Zatiaľ čo klesajúce jednotkové náklady práce podporované úspešnými reformami trhu práce zlepšujú konkurencieschopnosť v oblasti nákladov, prebiehajúce reformy tovarových trhov treba urýchliť a zintenzívniť. Program makroekonomických úprav sa silne zameriava na štrukturálne reformy, ktoré sú potrebné na vytvorenie správnych podmienok pre oživenie investícií, pracovných miest a produktivity po otočení hospodárskeho cyklu. Kľúčové reformy zamerané okrem iného na podporu efektívneho a konkurencieschopného podnikateľského prostredia, reformu justičného systému, rozvoj efektívnych sieťových odvetví a služieb a otvorenie regulačných profesií pokročili v súlade so záväzkami programu, avšak politické rozhodnutia sa musia ešte uskutočniť. Zamestnanosť a sociálna politika: Boj proti nezamestnanosti ostáva vrcholovou prioritou. Grécko zaviedlo ambiciózne reformy trhu práce a teraz je kľúčové pokročiť v realizácii týchto štyroch pilierov akčného plánu pre zamestnanosť: program verejných prác, stáže pre mladých („systém poukážok“), reforma verejných služieb zamestnanosti a posilnenie odbornej prípravy a učňovského vzdelávania. Grécko hľadá cestu na zlepšenie siete sociálnej bezpečnosti v rámci súčasného rozpočtového balíka ako napr. zavedenie možnosti poradenstva pre dlhodobo nezamestnaných a schémy garantovanej minimálnej mzdy do januára 2014 (na skúšobnom základe). Španielsko Verejné financie: Španielsko sa zaviazalo napraviť svoj nadmerný deficit do roku 2016. Napreduje v reforme dôchodkového systému. V roku 2011 boli prijaté opatrenia na postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku, ako aj obdobia prispievania potrebného na plný dôchodok a v marci 2013 boli obmedzené možnosti skorého i čiastočného odchodu do dôchodku, ako aj príslušné stimuly. Koncom roka sa plánuje prijatie zákona o regulácii faktora udržateľnosti v dôchodkovom systéme. Bolo posilnené riadenie verejných financií; zlepšila sa transparentnosť a riadenie regionálnych rozpočtov; do konca roka sa predpokladá spustenie nezávislého daňového orgánu; nedoplatky sú v štádiu vyrovnávania a boli prijaté opatrenia na zamedzenie oneskorovania platieb v budúcnosti; koncom roka sa má schváliť zákon o deindexácii, ktorý odstráni indexáciu v zmluvách na verejné zákazky. Od roku 2012 sa prijímajú opatrenia na začatie vyvažovania relatívneho daňového zaťaženia v prospech spotrebných a environmentálnych daní, zlepšenie daňovej disciplíny a zníženie tendencie zdaňovať príjmy fyzických a právnických osôb tak, že sa prehĺbi ich zadlženie. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie a v júli bola založená expertná skupina, ktorá má za úlohu preskúmať daňový systém ako celok. Finančný sektor: Vykonáva sa program finančného sektora, ktorého zavŕšenie je naplánované v januári 2014. Prebieha reštrukturalizácia bánk, ktoré dostali štátnu pomoc, a súlad s požiadavkami horizontálnej politiky je takmer dosiahnutý. Riadiaci, regulačný a dozorný rámec španielskeho bankového sektora sa tak posilnil. Rast a konkurencieschopnosť: Slabé stránky podnikateľského prostredia, napr. segmentácia domáceho trhu či prekážky vstupu odvetví služieb na trh, brzdia vytváranie pracovných miest. V parlamente bol predložený legislatívny návrh na upevnenie fungovania španielskeho vnútorného trhu (zákon o záruke jednoty trhu). V štádiu konzultácií je prvý návrh zákona, ktorým sa reformujú odborné služby, ale jeho finalizácia mešká. Nedávny zákon o podnikaní priniesol zlepšenie rámca pre platobnú neschopnosť korporácií a flexibilnejšie podoby spoločností. Od roku 2012 sa prijímajú opatrenia na väčšie otvorenie maloobchodného sektora a zefektívnenie trhu s nájomným bývaním. V nadväznosti na opatrenia prijaté v roku 2012 ústredné orgány predložili v júli 2013 legislatívny balík, ktorý má skorigovať sektor elektrickej energie a uzatvoriť dlhodobý deficit vyplývajúci z tarifných cien elektrickej energie. Je potrebné intenzívnejšie úsilie, aby sa odstránili nedostatky v hospodárskej súťaži v oblasti dopravy. Španielsko podniká kroky aj v reforme verejnej správy: vo februári 2013 vláda predložila návrh zákona o reforme miestnej správy (ktorý má parlament prijať pred koncom roka 2013) a pripravuje sa aj rozsiahlejšia reforma verejnej správy. Zamestnanosť a sociálna politika: Vychádzajúc z predchádzajúcich reforiem v rokoch 2010 a 2011, komplexnejšia reforma trhu práce z roku 2012 spolu s dohodou so sociálnymi partnermi z roku 2012 podľa všetkého vytvorila podmienky pre vyššiu odolnosť trhu práce. Zatiaľ je však príliš skoro na to, aby sa z toho dal posúdiť jej dosah. Vyvíja sa ďalšie úsilie na upevnenie aktívnych politík trhu práce, ako aj ich prepojenia s pasívnymi politikami. Účinné uplatňovanie však trvá dlhšie, ako sa predpokladalo, a koordinácia medzi ústredím a autonómnymi regiónmi stále predstavuje ohrozenie efektívneho výsledku. Prijímajú sa opatrenia v rámci stratégie Zamestnanosť a podnikanie mladých s cieľom zlepšiť ich zamestnanosť. Prebiehajú aj reformy na skvalitnenie odbornej prípravy a vzdelávania. Na boj proti chudobe a problémom súvisiacim so sociálnym začlenením boli prijaté iba obmedzené opatrenia. Francúzsko Verejné financie: Aj keď Francúzsko vynaložilo značné konsolidačné úsilie, aby znížilo celkový deficit z 7,5 % HDP v roku 2009 na 4,8 % v roku 2012, v roku 2013 sa mu nepodarilo opraviť nadmerný deficit v dôsledku horšej hospodárskej situácie, než sa očakávalo, a preto mu Rada poskytla ďalšie dva roky. Či plánovaná reforma decentralizácie celkovo prinesie významné úspory rozpočtu verejnej správy, ostáva nejasné. Očakáva sa, že dôchodková reforma z roku 2013 prispeje k dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, avšak nemusí postačovať v strednodobom horizonte. Plánované opatrenia sa hlavne sústreďujú na stranu príjmov, najmä na zvýšenie sociálnych príspevkov pre zamestnancov, ako aj zamestnávateľov. Dôchodková reforma z roku 2013 sa takisto týka iba všeobecného systému a nedostatočne rieši celkovú revíziu osobitných systémov. Rast a konkurencieschopnosť: Boli prijaté niektoré opatrenia na zefektívnene daňového systému znižovaním vybraných daňových výdavkov. Vykonali sa aj opatrenia, aby sa pri zdaňovaní príjmov právnických osôb menej podporovalo zadlžovanie. Vytvorenie prechodnej 10-percentnej sadzby DPH v roku 2013 sa zameriava na zjednodušenie daňového systému, avšak nevyrieši neefektívnosť (napr. znížená sadza DPH pre reštaurácie). Francúzsko podniklo niektoré opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti, najmä zavedením daňových úľav na podporu konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktoré bolo prijaté v roku 2013. Boli prijaté obmedzené opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže v regulačných sektoroch. V sieťových priemysloch nariadenie NOME zníži prekážky vstupu do energetického sektora a pripravuje sa reforma na zefektívnenie železničného systému. Trh práce: Zákon z júna 2013 o zabezpečovaní pracovných miest je krokom na zlepšenie fungovania pracovného trhu. Rieši konkrétne nízky prístup k celoživotnému vzdelávaniu. Boli prijaté opatrenia na podporu zamestnanosti starších pracovníkov a mladých ľudí, najmä prostredníctvom dotovanej práce a učňovskej prípravy, i keď s rôznymi výsledkami. Nedávny program „pracovné miesta budúcnosti“ účinne podporuje vyhliadky zamestnanosti nízko kvalifikovaných mladých ľudí, zatiaľ čo „generačná zmluva“ ukázala doposiaľ malé výsledky. V rokoch 2012 – 2013 sa uskutočnila aj reforma verejných služieb zamestnanosti. Čiastočne sa riešila segmentácia pracovného trhu zvýšením sociálnych príspevkov zamestnávateľov na zmluvy trvajúce menej než tri mesiace s cieľom znížiť podiel krátkodobých zmlúv. Diskrečné zvýšenia minimálnej mzdy pri zachovaní vzorca indexácie boli obmedzené s cieľom udržať konkurencieschopnosť. Čoskoro sa začnú rokovania medzi sociálnymi partnermi o systémoch dávok v nezamestnanosti. Vzhľadom na úroveň nezamestnanosti sú potrebné ďalšie štrukturálne reformy na zníženie nákladov práce. Chorvátsko Keďže Chorvátsko pristúpilo k EÚ 1. júla 2013, zúčastňovalo sa na európskom semestri v roku 2013 na dobrovoľnom a neformálnom základe tým, že v apríli 2013 predložilo svoj hospodársky program. Pracovný dokument útvarov Komisie poskytol kvalitatívne posúdenie tohto programu, v ktorom sa konštatovalo, že napriek dosiahnutému pokroku, ostávajú veľmi významné fiškálne a štrukturálne výzvy. Odporúčania pre Chorvátsko neboli vypracované. Verejné financie: Za posledné roky sa fiškálny rámec v Chorvátsku reformoval tým, že nadobudli účinnosť tieto tri kľúčové právne akty: i) zákon o rozpočte (2009), ii) zákon o fiškálnej zodpovednosti (2011) a iii) rozhodnutie vlády o zriadení výboru pre fiškálnu politiku (2011). Na strane príjmov prijalo Chorvátsko opatrenia s cieľom posunúť štruktúru zdaňovania od práce smerom k daniam menej ohrozujúcim rast a zlepšiť dodržiavanie daňových predpisov prostredníctvom činností, ktoré sa budú zameriavať na boj proti daňovým únikom a zefektívnenie daňovej správy. Na strane výdavkov boli zavedené kroky na preskúmanie účinnosti a udržateľnosti výdavkov na sociálnu ochranu a dôchodky. Podľa údajov oznámených orgánmi predstavoval v roku 2012 deficit verejnej správy v Chorvátsku 5,0 % HDP. V prvých deviatich mesiacoch 2013 dosiahol tento deficit na hotovostnom základe skoro 4,0 % HDP, viac než sa plánovalo na celý rok (3 %). Dlh verejnej správy sa od roku 2009 prudko zvýšil: v roku 2012 dosiahol 55,5 % a predpokladá sa jeho ďalší nárast. Rast a konkurencieschopnosť: Nízka kvalita podnikateľského prostredia a nízka efektívnosť justície, ako aj nedostatok hospodárskej súťaže na kľúčových trhoch sťažujú vyhliadky rastu chorvátskeho hospodárstva. Za posledné roky Chorvátsko prijalo legislatívne, inštitucionálne a praktické opatrenia na zníženie administratívnej záťaže a oživenie investícií. Hoci už boli prijaté niektoré počiatočné opatrenia na modernizáciu verejnej správy, zefektívnenie justície a zavedenie prevenčného mechanizmu na boj proti korupcii vo verejnom sektore, sú potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie administratívnej a justičnej kapacity. Úroveň výdavkov na výskum a vývoj je nízka a situáciu ešte zhoršuje neefektívny právny rámec. Nová stratégia v oblasti inovácie a plánovaná stratégia inteligentnej špecializácie sú krokmi správnym smerom. Zamestnanosť a sociálna politika: Potenciál chorvátskeho trhu práce nie je dostatočne využívaný, najmä mladí ľudia, dlhodobo nezamestnaní, starší obyvatelia a ženy sú v nevýhodnej pozícii. Rozsah opatrení týkajúcich sa aktívnej politiky trhu práce sa nedávno zlepšil, treba však ešte posúdiť účinnosť týchto opatrení. Na zlepšenie slabej výkonnosti pracovného trhu Chorvátsko prijalo aj prvé zmeny pracovného práva, ktorými sa čiastočne riešili právne predpisy na ochranu zamestnanosti. Pripravuje sa druhá fáza zmien pracovného práva, v ktorej sa očakávajú výraznejšie zmeny právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, ako aj rozsiahla dôchodková reforma. Sociálna situácia sa zhoršuje, pričom jednej tretine obyvateľov hrozí chudoba. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti systému sociálneho zabezpečenia a na riešenie existujúcich prekážok, ktoré niektorým skupinám bránia vstúpiť do zamestnania. Stratégia sociálneho zabezpečenia na obdobie 2011 – 2016 a nové zákony o sociálnom zabezpečení poskytujú široký základ pre reformu systému, avšak dosah opatrení bude závisieť na ich skutočnej implementácii. Taliansko Verejné financie: Fiškálne konsolidačné úsilie od roku 2011 viedlo k oprave nadmerného deficitu. Napriek tom ostáva verejný dlh veľkou záťažou. Dôkladné monitorovanie rozpočtového vývoja na zabezpečenie prísneho dodržiavania Paktu stability a rastu je preto zaručené. Reforma daňového systému ostáva neucelená. Daň z hlavného bydliska bola v roku 2013 znížená o polovicu a má sa nahradiť novou daňou z miestnej služby v roku 2014. Správne navrhnutie tejto novej dane a revízia katastrálnych hodnôt budú kritické, pokiaľ ide o spravodlivosť zdaňovania majetku a efektívnosť daňového systému. Napriek predchádzajúcim opatreniam a plánovaným opatreniam v roku 2014 ostáva zdaňovanie práce a kapitálu v Taliansku vysoké. Finančný sektor: Na posilnenie talianskeho bankového sektora vykonala talianska centrálna banka (Banca d'Italia) prvé cielené posúdenie kvality aktív, čo je pozitívnym krokom napriek obmedzenej vzorke zúčastnených bank. Ďalej bola navrhnutá vyššia odpočítateľná položka na korporatívne vlastné imanie s cieľom poskytnúť podnikom rôzne možnosti prístupu k financiám. Zlepšenia v správe a riadení bánk však boli obmedzené. Rast a konkurencieschopnosť: Prijali sa niektoré opatrenia na zníženie administratívneho zaťaženia, zjednodušenie legislatívy a zlepšenie podnikateľského prostredia. Podnikli sa kroky na zvýšenie efektívnosti justičného systému a zlepšenie riadenia prostriedkov z fondov EÚ, čo si však vyžaduje následné legislatívne opatrenia a ďalší rozvoj. Boli zavedené niektoré reformy na podporu hospodárskej súťaže na trhoch služieb, existujú však riziká s ich vykonávaním, konkrétne vzhľadom na profesijné služby. Sú potrebné následné opatrenia na vyhlásenie verejného obstarávania miestnych služieb, keďže ústavný súd v roku 2012 zrušil ustanovenia, ktorými sa predpokladalo otvorenie trhu. Pokiaľ ide o sieťové odvetvia, prebiehajú opatrenia na zlepšenie podmienok prístupu k trhu, najmä v plynárenskom a dopravnom sektore, avšak ceny energie ostávajú veľmi vysoké a modernizácia infraštruktúry v krajine ostáva výzvou. Zamestnanosť a sociálna politika: Štrukturálnymi znakmi talianskeho trhu práce ja strnulosť a segmentácia. Aby sa tieto výzvy vyriešili, bola v roku 2012 prijatá reforma zahŕňajúca obmedzenia pre netypické zmluvy, nové pravidlá prepúšťania a integrovaný systém dávok v nezamestnanosti. Napriek tomu realizácia napreduje pomaly, napríklad pokiaľ ide o modernizáciu verejných služieb zamestnanosti. V roku 2012 sa dosiahla dohoda o lepšom zosúladení miezd s produktivitou podporovaná daňovými úľavami, za ktorou musia nasledovať ďalšie konkrétne kroky. Najviac obáv spôsobuje naďalej nezamestnanosť mladých ľudí a žien. Opatrenia zamerané hlavne na mladých ľudí boli prijaté vo viacerých etapách, naposledy v auguste 2013, a mali by sa rýchlo realizovať. Veľké sú aj výzvy spojené so vzdelávaním (t. j. najnižšia miera úrovne dosiahnutého terciárneho vzdelania v EÚ a skoro 24 % miera NEET – osôb, ktoré nemajú zamestnanie, nepokračujú vo vzdelávaní a ani v odbornej príprave), a preto sú potrebné súrne zlepšenia. Aby boli dávky lepšie zamerané na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia, boli v auguste 2013 prijaté dôležité kroky, konkrétne na rozšírenie existujúcej sociálnej karty do všetkých južných regiónov. Financovanie však bude závisieť od upravenia vnútroštátnych príspevkov do štrukturálnych fondov EÚ. Cyprus Verejné financie: Cyprus v súčasnosti vykonáva rozsiahlu fiškálnu konsolidáciu. Úprava na roky 2013 – 2014 je vo všeobecnosti vyrovnaná medzi výdavkami a príjmami. Na strane výdavkov sa v roku 2013 uskutočňuje reforma dôchodkového systému, ktorá pozostáva zo zvýšenia vekovej hranice odchodu do dôchodku, demotivačných opatrení na zamedzenie predčasného odchodu do dôchodku a zníženia veľkorysých dávok. Podnikli sa kroky na posilnenie udržateľnosti štruktúry financovania a do konca roka 2015 sa očakáva zavedenie štátneho zdravotného systému. Pokiaľ ide o riadenie verejných financií, do konca decembra 2013 sa prijme zastrešujúci zákon, ktorý bude poskytovať právny základ pre zásady dobrého riadenia verejných financií definovaním základných procesov, úloh a zodpovedností počas celého ročného rozpočtového cyklu. Na strane príjmov sa pripravujú reformy daňových príjmov a verejnej správy, ktoré sú zamerané na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov, boj proti daňovým únikom a zefektívnenie verejného sektora pri vykonávaní jeho úloh, ako aj uľahčenie prerozdelenia zdrojov verejného sektora do oblastí, ktoré boli najviac zasiahnuté krízou. Finančný sektor: Vzhľadom na silné zhoršenie dôvery v bankový sektor boli prijaté reformy s cieľom reštrukturalizovať finančné inštitúcie, znížiť ich počet a posilniť dohľad nad nimi. Konkrétne bola cyperská centrálna banka (Central Bank of Cyprus) určená ako jednotný orgán na riešenie krízových situácií a cyperská banka (Bank of Cyprus) bola rekapitalizovaná a vyňatá z tohto procesu. Orgány začali realizovať stratégiu reštrukturalizácie družstevných úverových inštitúcií a boli uzavreté prvé fúzie. Pracovný plán, ktorým sa má integrovať dohľad nad družstevnými úverovými inštitúciami do cyperskej centrálnej banky, sa dokončil. Postupné uvoľňovanie administratívnych obmedzení a kontrol kapitálu pokračovalo v súlade s plánom realizácie dohodnutým s programovými partnermi. Rast a konkurencieschopnosť: Transpozícia tretieho energetického balíka, príprava stratégie pre energetický sektor, zosúladenie právnych predpisov so smernicou o službách, ako aj úsilie smerom k liberalizácii regulovaných povolaní patria k opatreniam na zvýšenie rastu, ktoré Cyprus prijal alebo plánuje prijať. Napriek tomu ostáva stále priestor pre ďalšie opatrenia v dopravnom sektore, ktorých cieľom je aj zlepšiť energetickú účinnosť a povzbudiť súkromný sektor, aby investoval do výskumu a vývoja. Zamestnanosť a sociálna politika: V dôsledku pretrvávajúcej recesie v zamestnanosti od roku 2009 a prudkého rastu nezamestnanosti podnikol Cyprus kroky zamerané na dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných mladých ľudí, ako aj na zlepšenie zručností pomocou vytvárania inštitúcií postsekundárneho vzdelávania, zavedenia nového moderného systému učňovskej prípravy a uplatňovania systému odborných kvalifikácií. Napriek tomu treba vyvíjať ďalšie úsilie na riešenie vysokej nezamestnanosti mladých ľudí a zlepšenie prispôsobenia zručností potrebám pracovného trhu. Cyprus takisto reformoval systém valorizácie miezd vo verejnom sektore, následne aj v súkromnom sektore a reformoval systém sociálneho zabezpečenia s cieľom zvýšiť ochranu zraniteľných skupín a zabezpečiť vhodnú rovnováhu medzi dávkami sociálneho zabezpečenia a motiváciou zamestnať sa. Lotyšsko Verejné financie: Rozsiahla fiškálna konsolidácia a vysoká efektívnosť verejných výdavkov dosiahnutá počas programu makroekonomických úprav umožnili Lotyšku znížiť verejný deficit z 8,1 % HDP v roku 2010 na 1,3 % HDP v roku 2012 a dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2012. Postup pri nadmernom deficite bol v Lotyšsku uzavretý v júni 2013. Rozpočet na rok 2014 je prvým, ktorý sa realizoval na základe nového zákona o finančnej disciplíne. Parlament prijal daňové opatrenia týkajúce sa sadzby dane z príjmov fyzických osôb, nezdaniteľného prahu (všeobecne a pre závislé osoby) a environmentálnych daní. Finančný sektor: Po finančnej kríze napreduje privatizácia viacerých bánk a posilnil sa finančný dohľad na udržanie stability sektora, pričom sa realizujú špecifické regulačné opatrenia a dôkladné monitorovanie bankových vkladov, ktoré uskutočňujú nerezidenti. Dôležité je zachovať neustálu ostražitosť. Rast a konkurencieschopnosť: Boli navrhnuté ambiciózne reformy v odvetví vzdelávania a vedy, ktoré zahŕňajú zmeny riadenia inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, podporovanie internacionalizácie vysokoškolského vzdelávania a vedy, a zavedenie finančného modelu, ktorý oceňuje kvalitu, spolu so zvýšením štátneho financovania vysokoškolského vzdelávania. Realizácia týchto reforiem však nepokročila a pokrok nenastal ani v reforme akreditácie študijných smerov. Lotyšsko prijalo významné opatrenia na zníženie neefektívnosti justičného systému v oblasti občianskeho práva, ktorý negatívne ovplyvňuje podnikateľské prostredie. Prijaté opatrenia zahŕňajú súdnu reorganizáciu, viaceré reformy občianskoprávnych konaní, uplatňovanie riešení IKT a transparentnosť prostredníctvom uverejňovania rozsudkov. Zákon o mediácii a úpravy zákonov o platobnej neschopnosti sa prerokúvajú. V oblasti energetiky nastala liberalizácia trhu s elektrickou energiou a prijímajú sa niektoré opatrenia na zlepšenie sieťových energetických spojení. Ďalšie úsilie je však potrebné, pokiaľ ide o infraštruktúru a trhy s plynom, najmä aby sa tretím stranám zabezpečil dobre regulovaný prístup k prepravným sieťam a skladom. V oblasti energetickej účinnosti nastal určitý vývoj. Zamestnanosť a sociálna politika: Lotyšsko znížilo zdaňovanie práce a ďalšie kroky v tomto smere sú plánované na obdobie 2014 – 2015. Lotyšsko zvýšilo dosah aktívnych politík trhu práce, vyvinulo nové opatrenia aktívnych politík trhu práce a modernizovalo školy odborného vzdelávania a prípravy. Pripravuje sa systém záruky pre mladých ľudí. Predchádzajúce rozhodnutie Lotyšska znížiť zaručený minimálny príjem a zrušiť financovanie ústrednej štátnej správy viedlo opačným smerom ako odporúčanie pre túto krajinu. Prebiehajú však práce na reforme sociálnej pomoci s cieľom zlepšiť dosah a primeranosť sociálnej pomoci. Ďalšie opatrenia na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia zahŕňajú zvýšenie minimálnej mzdy, špeciálne sociálne služby pre osoby so zdravotným postihnutím a pomoc zdravotne postihnutým deťom. Pokiaľ ide o chudobu detí, ktorá je jednou z najvyšších v Európe, Lotyšsko v roku 2013 značne zvýšilo výšku rodinných dávok a ďalšie zvýšenia sa plánujú v roku 2014. Litva Verejné financie: Jej hospodársky rast bol za posledné tri roky medzi najvyššími v EÚ, čo pomohlo znížiť rozpočtový deficit. V júni 2013 bol zrušený postup pri nadmernom deficite. Zatiaľ čo štrukturálny deficit má viditeľne naďalej klesajúcu tendenciu, pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa nepomohol dosiahnuť minimálnu požadovanú hodnotu, takže je potrebné vyvinúť ďalšie intenzívnejšie úsilie. Hoci boli prijaté opatrenia, a to najmä v oblasti zdaňovania majetku, obdobie rokov 2012 – 2013 vo všeobecnosti nevykazuje žiadny významný pokrok v sektore zdaňovania. Keďže v Litve je pomer daní k HDP jeden z najnižších v EÚ, zostáva priestor na zvýšenie príjmu. Daňové preskúmanie za rok 2013 malo obmedzený rozsah, zatiaľ čo účinok rozšírenej stratégie na zlepšenie daňovej disciplíny možno očakávať skôr v strednodobom horizonte. Prijatie právnych predpisov na fiškálnu stabilizáciu sa posunulo a je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie o posilnenie fiškálneho rámca. V roku 2011 boli prijaté úpravy ohľadom postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku. Koncom roka 2012 boli prijaté právne novelizácie doplnkového systému dôchodkového sporenia. Legislatíva týkajúca sa komplexnejšej reformy dôchodkového systému ani opatrenia na zabezpečenie dlhšieho pracovného života však zatiaľ neboli predložené. Rast a konkurencieschopnosť: Litva za posledné roky zvýšila svoju konkurencieschopnosť vďaka trvalému poklesu miezd a zlepšeniam v oblasti necenovej konkurencieschopnosti. Stále je však čo dobiehať vo výkonnosti sektora výskumu a inovácií a vzdelávacieho sektora. Okrem toho reformy v energetickom sektore (hospodárstvo Litvy je jedným z energeticky najnáročnejších v EÚ s jednou z najvyšších hodnôt uhlíkových emisií) by mali znížiť silnú závislosť od dovozu energií. V oblasti energetických sietí boli prijaté určité kroky, ale miera ich realizácie je stále pomerne nízka. Pokiaľ ide o energetickú účinnosť budov, Litva v roku 2013 odstránila právne prekážky, ktoré bránili priznaniu špecifických pôžičiek určitým kategóriám vlastníkov. Hoci je to krok správnym smerom, konkrétny dosah týchto opatrení sa ešte bude musieť posúdiť. Vláda zaviedla regulačný rámec pre reformu štátnych podnikov a významne zlepšila transparentnosť. Teraz už zostáva len zabezpečiť realizáciu všetkých prvkov reformy. Zamestnanosť a sociálna politika: Situácia na trhu práce sa v Litve zlepšila, ale miera nezamestnanosti mládeže a dlhodobej nezamestnanosti vzbudzuje naďalej vážne obavy. Stúpa nedostatok kvalifikovanej a zručnej pracovnej sily. Vláda podnikla viaceré kroky, ako zvládnuť nezamestnanosť mládeže, a dosiahla isté pozitívne výsledky a v štádiu prípravy je systém záruky pre mladých ľudí. Opatrenia aktívnych politík trhu práce však neboli zatiaľ presmerované tak, aby lepšie reagovali na potreby nízkokvalifikovanej pracovnej sily a tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. Podpora učňovského vzdelávania v systéme odborného vzdelávania a prípravy nie je stále dostatočná. Právne predpisy na ochranu zamestnanosti zostávajú obmedzujúce: zákonník práce prešiel len malými úpravami, ktoré nebudú mať výrazný dosah. V súkromnom sektore boli prijaté pôvodné reformy na podporu zmlúv na dobu určitú, nie sú však dostatočné vzhľadom na ich obmedzené trvanie a obmedzený rozsah pôsobnosti. Rozbehlo sa vykonávanie opatrení v rámci reformy hotovostnej sociálnej pomoci zameranej na zlepšenie zacielenia. Zvýšenie celkovej minimálnej mzdy by malo znížiť chudobu medzi pracujúcimi, ako aj chudobu vo všeobecnosti. Zdá sa však, že tieto opatrenia nie sú dostatočné na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia. Luxembursko Verejné financie: Luxembursko pokročilo v úsilí o fiškálnu konsolidáciu v záujme dosiahnutia svojho strednodobého cieľa. Na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. Bol vypracovaný návrh zákona na zavedenie strednodobého rozpočtového rámca, ale jeho prijatie zaostáva. Reformu dôchodkového systému prijatú v decembri 2012 možno pokladať iba za prvý krok správnym smerom v záujme zabezpečenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Sú potrebné ďalšie opatrenia vrátane opatrení súvisiacich s dlhodobou starostlivosťou. Luxembursko zatiaľ neprijalo opatrenia na rozšírenie uplatňovania štandardnej sadzby DPH, čo by pomohlo zvýšiť príjmy zo spotreby. Rast a konkurencieschopnosť: Nominálne jednotkové náklady práce v Luxembursku sa v období rokov 2008 až 2012 zvýšili skoro o 16 %, čo je takmer dvakrát rýchlejšie ako v susedných krajinách. Opatrenia prijaté Luxemburskom na zlepšenie systému stanovovania miezd sú však len dočasné a čiastočné. Luxembursko vyvinulo isté úsilie diverzifikovať štruktúru svojho hospodárstva, ktoré je veľmi závislé od finančného sektora (približne 30 % celkovej pridanej hodnoty). Je však potrebné ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o riešenie slabých stránok luxemburského systému výskumu a inovácií. Nedávno prijatá legislatíva značne znížila regulačné zaťaženie odborných služieb a zjednodušila prístup pre poskytovateľov služieb. Tendencia riešiť zdaňovanie právnických osôb ich zadlžovaním pravdepodobne prispela k vysokej úrovni zadlženosti spoločností, neboli však prijaté žiadne protiopatrenia. Luxembursko je na dobrej ceste k dosiahnutiu svojho cieľa v oblasti emisií skleníkových plynov a musí sa vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa vykompenzovali negatívne externality spôsobené nízkou úrovňou zdanenia energetických produktov v oblasti dopravy a aby sa zlepšil systém hromadnej dopravy. Zamestnanosť a sociálna politika: Luxemburský vzdelávací systém čelí špecifickým výzvam vzhľadom na nároky viacjazyčnosti v krajine, na vysoký podiel obyvateľov s prisťahovaleckým pozadím (43,1 %) a na špecifické zručnosti, ktoré si vyžaduje silne špecializovaný pracovný trh tvorený z veľkej časti finančným sektorom. Migranti a mladí ľudia s nízkou kvalifikáciou sú naďalej v ťažkej situácii. Luxembursko prijalo opatrenia zahŕňajúce zriadenie centra profesijného poradenstva, agentúry sledovania zamestnanosti, motivačné opatrenia typu „byť pripravený na zamestnanie“, ako aj záruku pre mladých ľudí, čím si vytýčilo správny smer. Samotná realizácia je však zatiaľ čiastočná. Pripravuje sa reforma sekundárneho školstva. Vzhľadom na nízku mieru zamestnanosti starších pracovníkov boli prostredníctvom reformy dôchodkového systému zavedené finančné stimuly v záujme predĺženia profesijného života. Maďarsko Verejné financie: Postup pri nadmernom deficite bol v Maďarsku uzatvorený v júni 2013 potom, čo pri rovnováhe rozpočtu orgány prijali mierne expanzívnu fiškálnu pozíciu. Fiškálna prognóza Komisie na rok 2014 sa pohybuje práve okolo zmluvne stanovenej referenčnej hodnoty (3 % HDP), pričom existuje značné riziko zvýšenia deficitu. Okrem toho nedávne rozhodnutia o fiškálnej politike nenaznačujú žiadny posun k fiškálnej stratégii, ktorá by sa viac orientovala na rast. Na posilnenie fiškálneho riadenia boli prijaté niektoré reformy, je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie. Finančný sektor: Rast úverov pre MSP sa zvýšil a expozícia tohto sektora voči úverom v zahraničnej mene sa znížila vďaka implementácii schémy centrálnej banky na financovanie rastu. Táto schéma si však môže vyžiadať podstatné strednodobé fiškálne náklady. Dane špecifické pre daný finančný sektor sa v roku 2013 v skutočnosti opäť zvýšili. Vláda okrem toho v súčasnosti plánuje novú schému podpory týkajúcu sa hypoték domácností v zahraničnej mene a s ňou spojené súvisiace náklady by mohli ďalej znížiť úverovú ponuku bánk. Orgán dohľadu sa zlúčil s bankou Magyar Nemzeti Bank (MNB), čím by sa mali zvýšiť jeho núdzové právomoci a integrácia makro- a mikroprudenciálnych nástrojov. Pokiaľ ide o čistenie portfólia, neboli prijaté žiadne nové kroky, aj keď popri vysokom podiele reštrukturalizovaných úverov je podiel nesplácaných úverov v súvahe bankového sektora pomerne vysoký (skoro 20 %). Rast a konkurencieschopnosť: Maďarský hospodársky rast bol nižší než v iných krajinách tohto regiónu (PL, CZ, SK). Príčinou bolo znižovanie pákového efektu v zadlžených sektoroch a zhoršenie podnikateľského prostredia. Zhoršenie podnikateľského prostredia je do veľkej miery spôsobené nedostatočnou predvídateľnosťou, rušivým vplyvom vládnych politík, ktoré uložili investorom rastúci počet obmedzení, a kvalitou zdaňovania príjmov právnických osôb, najmä vo finančnom odvetví. Neboli doteraz prijaté žiadne opatrenia na riešenie odporúčaní týkajúcich sa podnikateľského prostredia. Zamestnanosť a sociálna politika: Trh práce zaostáva za priemerom EÚ s celkovo nízkou mierou zamestnanosti. Nezamestnanosť mladých a dlhodobá nezamestnanosť sú hlavným zdrojom obáv. Pripravuje sa systém záruky pre mladých ľudí. Rozsiahle programy verejných prác, ktoré vláda zaviedla v roku 2011, pomohli zabrániť šíreniu nezamestnanosti, no dlhodobé účinky týchto opatrení na zamestnateľnosť sa ešte musia prejaviť. Plánovaný aktivačný prvok napreduje správnym smerom, avšak naďalej zostáva jednorazovým opatrením. Vplyv programov celoživotného vzdelávania ešte nie je známy. Stratégie zaoberajúce sa predčasným ukončením školskej dochádzky, celoživotným vzdelávaním a vysokoškolským vzdelávaním sa ešte len pripravujú. Vláda zaviedla cielené zníženia sociálnych príspevkov, aby zvýšila dopyt po pracovnej sile na otvorenom trhu práce, účinok tohto opatrenia však ešte nie je zistiteľný. Napriek miernemu zvýšeniu celkovej aktívnej pracovnej sily rastie chudoba a sociálne vylúčenie a veľký počet ľudí čelí závažnej materiálnej deprivácii. Tieto problémy sa vyostrili, lebo sa znížila dĺžka a úroveň dávok v nezamestnanosti, a teda aj peňažné sociálne podpory, čo súvisí s obmedzeniami týkajúcimi sa kritérií oprávnenosti na získanie podpory. Malta Verejné financie: Malta chce v roku 2013 zredukovať deficit na 2,7 % HDP, ale v prognóze Komisie z jesene sa predpokladá skôr 3,4 % HDP. Malta oznámila opatrenia na zvýšenie daňovej disciplíny a posilnenie boja proti daňovým únikom, ale ich realizácia ešte nie je zavŕšená. Je potrebné riešiť tendenciu zdaňovať právnické osoby ich zadlžovaním. Koncom roka sa očakáva reforma fiškálneho rámca. Udržateľnosť verejných financií Malty v dlhodobom horizonte zostáva problematická, pretože predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva sa nachádza vysoko nad priemerom EÚ. Pokiaľ ide o reformu dôchodkového systému, prebiehajúce zvyšovanie veku odchodu do dôchodku je príliš postupné a nie je naviazané na strednú dĺžka života. Malta má v pláne vyvážiť to v krátko až strednodobom horizonte inými opatreniami, napr. zvýšením miery zamestnanosti žien a starších pracovníkov (predloženie stratégie aktívneho starnutia sa predpokladá koncom roka), ale dlhodobá stratégia chýba. Problém prehlbujú aj výdavky na zdravotnú starostlivosť. Orgány realizujú mnoho opatrení v záujme zvýšenia primeranosti systému, ale ich finančný dosah zatiaľ nie je zrejmý. Finančný sektor: Maltské orgány plánujú prepracovať dva predpisy o bankovníctve, ktoré sa zameriavajú na tvorbu rezerv pre prípady stratových úverov a riziko koncentrácie. Tieto legislatívne návrhy sa ešte stále prerokúvajú a pôvodná lehota nebola dodržaná. Aby sa posilnil dohľad, orgány zriadili spoločný výbor pre finančnú stabilitu a predložili návrh zmeny zákona o maltskej centrálnej banke. Rast a konkurencieschopnosť: V štádiu prípravy sú plány na diverzifikáciu dodávok energie prostredníctvom premeny súčasnej elektrárne na naftový pohon na plynovú elektráreň a výstavby novej elektrárne LNG. Okrem toho sa buduje prepojovacie vedenie s Talianskom, ale výstavba sa oneskoruje. V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov sa zaviedli podporné schémy, ale boli zaznamenané problémy pri vývoji dôležitých plánovaných veterných elektrární. Boli implementované isté obmedzené opatrenia na riešenie nedostatkov v dopravnom sektore, ale zavádzanie hromadnej dopravy tak, ako sa predpokladá v prebiehajúcej reforme, je zatiaľ poskromné. Vo všeobecnosti sa zdá, že je potrebné ďalšie úsilie v oblasti energetickej účinnosti. Malta zavádza rámec elektronického obstarávania s cieľom zvýšiť efektívnosť verejného obstarávania a v roku 2013 sa rozbehla reforma súdnictva. Zamestnanosť a sociálna politika: Hoci miera zamestnanosti žien je stále veľmi nízka, trochu sa zvyšuje. Od roku 2011 sa zavádzajú opatrenia (napr. otváranie verejných a súkromných zariadení starostlivosti o deti a družín), hoci ich dostupnosť zostáva otázna. Bola predĺžená materská dovolenka a zavedené nové stimuly v dani z príjmu pre pracujúcich rodičov. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky zostáva vysoká a boli prijaté opatrenia na riešenie tejto problematiky. Plánujú sa opatrenia v záujme gramotnosti, celoživotného vzdelávania a začlenenia uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb do pracovného trhu; tieto opatrenia majú doplniť prebiehajúcu reformu učňovského vzdelávania. Mechanizmus úpravy životných nákladov na Malte má svoje špecifiká, čo podľa všetkého zmierňuje jeho negatívne účinky. Malta však má pozorne sledovať jeho dosah a byť pripravená náležite ho zreformovať. Holandsko Verejné financie: Pre slabý hospodársky rozvoj čelí Holandsko od roku 2009 veľkému rozpočtovému deficitu. Podľa prognózy Komisie z jesene sa hospodárstvo v roku 2012 spomalilo o 1,2 % a podľa očakávaní sa má v roku 2013 spomaliť o 1 %. V roku 2014 by potom mal nastať mierny rast. Holandsko prijalo prvý pilier dôchodkovej reformy. Druhý pilier a dlhodobé reformy starostlivosti sa ešte len majú prijať. Očakáva sa, že opatrenia na zlepšenie fungovania penzijných fondov zredukujú fiškálne dotácie systému, pričom takisto podporia zamestnateľnosť starších pracovníkov. Finančný sektor: Vzhľadom na značné štrukturálne deformácie holandského trhu s obytnými nehnuteľnosťami sú potrebné ďalšie reformy, ktoré by okrem iného mali obmedziť negatívny dosah na širšie hospodárstvo, ktorý bráni hospodárskemu oživeniu. Od apríla 2012 bola realizovaná séria opatrení. Niektoré z nich sa týkajú úpravy fiškálneho režimu financovania bývania. Postupný prechod na obmedzenie daňových odpisov hypotekárnych úrokov a zvýšenie motivačných faktorov na umorenie je užitočný, ale postupné zavádzanie tohto opatrenia je príliš pomalé. Nedávne zavedenie určitej diferenciácie nájomného v sektore sociálneho bývania na základe príjmu je vítaným krokom, ale jeho vplyv zatiaľ len zostáva na posúdenie. Rast a konkurencieschopnosť: Boli prijaté štrukturálne reformy, ale zdá sa, že tempo zavádzania potrebných reforiem sa od roku 2012 spomalilo. Keďže ekonomika čelí ťažkostiam a nezamestnanosť rastie, musí sa zintenzívniť snaha o zvýšenie rastového potenciálu holandského hospodárstva. Holandsko zlepšilo svoje postavenie v prehľade výsledkov inovácií v Únii za rok 2013, čím sa zaradilo do skupiny tzv. nasledujúcich inovátorov s výsledkami presahujúcimi priemer. Bolo oznámených viacero opatrení, ktoré sa vykonávajú a sú považované za krok správnym smerom. V dôsledku uvedeného sa odporúčanie týkajúce sa konkurencieschopnosti a výskumu a vývoja stalo na rok 2013 už neaktuálnym. Aj keď verejné výdavky na vzdelávanie sú podľa všetkého uchránené od škrtov v rozpočte, financovanie nepodmieneného základného výskumu je pod tlakom. V rokoch 2012 a 2013 boli prijaté opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, ale v niektorých oblastiach je stále dosť priestoru na zlepšenie. Zamestnanosť a sociálna politika: Situácia na trhu práce v Holandsku sa v poslednom období zhoršila. Medzi opatrenia v záujme zvýšenia účasti na trhu práce patrí zvýšenie daňových bonusov pre pracovnú silu a postupné odstraňovanie daňových prekážok pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine. Okrem toho sa predpokladá zvýšenie mobility pracovnej sily prostredníctvom preskúmania právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a trvania dávok v nezamestnanosti, ale aj vykonávacích opatrení na integráciu špecifických skupín do pracovného trhu. Na konci roka 2012 vláda predložila viacero reforiem týkajúcich sa sociálno-ekonomických politík. Predpokladané opatrenia týkajúce sa systému dávok v nezamestnanosti, právnych predpisov na ochranu zamestnanosti vrátane ustanovení o prepúšťaní a nový zákon o účasti sú stále v štádiu pred potrebnou implementáciou. Je však naplánované zavádzať opatrenia pomaly. Sú potrebné doplňujúce reformy na zlepšenie fungovania trhu práce. Rakúsko Verejné financie: Rakúsko úspešne znížilo svoj deficit verejnej správy a pracuje na dosiahnutí strednodobého rozpočtového cieľa, pričom je potrebné posilniť ročnú štrukturálnu úpravu. Prekrývajúce sa zodpovednosti medzi federálnou, regionálnou a miestnou úrovňou, ako aj nekonzistentnosť medzi zodpovednosťou za financovanie a zodpovednosťou za výdavky, predstavujú výzvu, ktorú je potrebné riešiť. Táto situácia môže vskutku ohroziť niektoré reformy, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú, ako je napr. cieľový systém výdavkov v systéme zdravotnej starostlivosti. Finančný sektor: Prebieha reštrukturalizácia (čiastočne) znárodnených bánk, no potrebné sú ďalšie opatrenia a je potrebné dôsledne sledovať rozpočtové riziká. Rast a konkurencieschopnosť: Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie hospodárskej súťaže a poskytovanie služieb, a to aj odstraňovaním nadbytočných prekážok, ktorým čelia poskytovatelia služieb, a preskúmaním, či sú existujúce obmedzenia v regulovaných profesiách odôvodnené všeobecným záujmom. V súčasnosti sa realizuje reforma zákona o hospodárskej súťaži, no stále pretrvávajú obavy týkajúce sa príliš obmedzeného prideľovania zdrojov spolkovému úradu pre hospodársku súťaž. Navyše Rakúsko napriek tomu, že od roku 2012 uvoľnilo určité dodatočné rozpočtové zdroje, stále neprijalo všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby ku kvalitnej prispôsobenej odbornej príprave získalo prístup väčšie množstvo študentov, ktorí svoje štúdium skutočne dokončia. Politika zamestnanosti a sociálna politika: Rakúsko prijalo opatrenia, ktorými sa má v strednodobom horizonte posilniť účasť starších pracovníkov na trhu práce a obmedziť miera včasného odchodu zo zamestnania. Vykonávanie týchto opatrení a ich účinnosť si bude vyžadovať dôsledné monitorovanie. Žiadne opatrenia neboli prijaté na zharmonizovanie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre ženy a mužov. Zaťaženie práce účinným zdanením a príspevkom na sociálne zabezpečenie zostáva stále vysoké a neboli prijaté žiadne opatrenia na presunutie daňového zaťaženia z práce s nízkym príjmom na oblasti, ktoré menej bránia rastu. Prijali sa určité opatrenia na zvýšenie účasti žien na trhu práce. Starostlivosť o deti a služby dlhodobej starostlivosti sa do určitej miery rozširujú, hoci sa pridelené rozpočtové prostriedky nezdajú dostatočne ambiciózne na to, aby uspokojili narastajúci dopyt. Určité opatrenia boli prijaté na vyriešenie účasti ľudí s prisťahovaleckým pôvodom na pracovnom trhu, ako napr. stratégia na štúdium jazyka, a na zlepšenie výsledkov vzdelávania, najmä v prípade znevýhodnených mladých ľudí. Pokrok je pomalý a účinnosť uvedených opatrení si vyžaduje dôsledné monitorovanie. Poľsko Verejné financie: V záujme splnenia odporúčania v rámci Paktu stability a rastu dosiahnuť v roku 2014 deficit 3 % HDP Poľsko predložilo ďalšie fiškálne opatrenia súvisiace zväčša s dôchodkovým systémom, fiškálnym rámcom, daňovou disciplínou, ako aj s opatreniami na podporu daňových príjmov. Poľsko neminimalizovalo škrty vo výdavkoch posilňujúcich rast, keďže výrazná súčasť úsilia o zníženie deficitu súvisí so škrtmi v investíciách za posledné roky. Bola prijatá reforma fiškálnych pravidiel, ale zatiaľ sa nevykonala. Problémom zostáva daňová disciplína. Od začiatku roka 2013 Poľsko postupne zvyšuje zákonný vek odchodu do dôchodku na 67 rokov. Na druhej strane sa však reforma nedotkla špeciálneho systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov a špeciálneho dôchodkového systému pre baníkov. Pokiaľ ide o nákladovú efektívnosť v sektore zdravotnej starostlivosti, Poľsko oznámilo opatrenia týkajúce sa riadenia Národného zdravotného fondu. V návrhu zákona o sociálnej starostlivosti sú aj opatrenia na zlepšenie zacielenia sociálnej politiky. Ich dosah sa však bude musieť posúdiť až na základe definitívnych právnych ustanovení. Rast a konkurencieschopnosť: Reforma vied a vyššieho vzdelávania bola krokom správnym smerom, ale inovačná výkonnosť poľských spoločností zostáva nízka. Doteraz prijaté opatrenia na zvýšenie investícií podnikov do výskumu a vývoja a inovácie v rámci firiem zatiaľ nepriniesli jednoznačné zlepšenie a verejné nástroje na podporu inovácií nie sú veľmi dobre zacielené. Účinné nástroje, napr. existujúce daňové stimuly, sa sotva používajú a neskúmajú sa nijaké zlepšenia či alternatívne daňové systémy. Väčšina opatrení v energetickom sektore je len v štádiu prípravy. Naopak, v sektore elektrickej energie a plynu bolo vyvinuté úsilie a rozbehli sa projekty, pokiaľ ide o vývoj a modernizáciu elektrizačnej sústavy, a v roku 2012 bola sprístupnená platforma na obchodovanie s plynom. Pokiaľ ide o energetickú účinnosť, vláda modernizovala budovy verejného sektora. Napriek istému vynaloženému úsiliu sú železničné investičné projekty veľmi oneskorené, zatiaľ čo regulácia železníc bola posilnená. Poľsko predložilo serióznu reformnú agendu ohľadom odstránenia či zníženia kvalifikačných požiadaviek až pre 230 profesií a prvá séria právnych predpisov už nadobudla účinnosť. Poľsko zatiaľ nekonalo, pokiaľ ide o priamu reakciu na odporúčania týkajúce sa nakladania s odpadom a manažmentu vodných zdrojov, ani týkajúce sa urýchlenia širokopásmového pokrytia. Zamestnanosť a sociálna politika: Vynaložilo sa rozsiahle úsilie o zníženie nezamestnanosti mládeže. Vláda predložila viacero reforiem v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Pripravuje ďalšie opatrenia na zlepšenie zacielenia politiky zamestnanosti, najmä vo vzťahu k mládeži. V septembri 2013 bola prijatá stratégia celoživotného vzdelávania. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti zlepšenia prístupu k učňovskému vzdelávaniu a praktickej výučbe. Poľsko podniklo iba minimálne kroky na zníženie segmentácie trhu práce a chudoby medzi pracujúcimi. Rastie počet miest v zariadeniach starostlivosti o deti, ale ponuka škôlok je stále nízka na to, aby mohla významne zvýšiť účasť žien na trhu práce. Trvalá a vierohodná reforma systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov (KRUS) je stále v štádiu pred potrebnou implementáciou. Portugalsko Verejné financie: Za posledné tri roky pokročila finančná konsolidácia prostredníctvom fiškálneho úsilia na úrovni 5,1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jesene sa očakáva, že celkový deficit verejných financií v roku 2013 dosiahne 5,95 % HDP. Vláda potvrdila cieľovú hodnotu deficitu na rok 2014 vo výške 4 % HDP prostredníctvom trvalých konsolidačných opatrení. Fiškálna konsolidácia v roku 2013 zahŕňa zvýšenie príjmov z daní fyzických osôb a zo zdaňovania majetku, ako aj prednostné uskutočnenie niektorých opatrení predpokladaných v tzv. preskúmaní verejných výdavkov. Po rozhodnutiach ústavného súdu sa obnovili prémie pre zamestnancov verejného sektora a dôchodcov, ktoré boli v roku 2012 zoškrtané. Pokračujú reformy verejného sektora v záujme posilnenia verejného finančného hospodárenia, boja proti daňovým únikom, reštrukturalizácie štátnych podnikov a zníženia nákladov verejno-súkromných partnerstiev. Finančný sektor: Portugalské banky od začiatku programu makroekonomických úprav značne zlepšili svoje podiely kapitálu. Vďaka vyváženejšej štruktúre financovania a dostupnej likvidite majú dobré predpoklady poradiť si s kratšími obdobiami neistoty a čeliť prípadnému ďalšiemu zhoršeniu kvality aktív. Vo finančnom sektore sa aj naďalej prudko znižoval pákový efekt vzhľadom na nízky dopyt po úveroch, a tak pomer úverov k vkladom v druhom štvrťroku 2013 dosiahol 122 %. Vykonávajú sa opatrenia na zabezpečenie primeraného financovania udržateľných malých a stredných podnikov vrátane iniciatív na podporu diverzifikácie zdrojov financií. Rast a konkurencieschopnosť: Napreduje agenda štrukturálnych reforiem v rámci programu ekonomických úprav. Výrazný pokrok nastal v oblasti reforiem súdnictva, sieťových odvetví, bývania, služieb a regulovaných profesií. Hoci s istým oneskorením, ale predsa napreduje odstraňovanie prekážok brániacich podnikaniu, a to znižovaním administratívneho zaťaženia a zjednodušovaním živnostenských a ďalších povoľovacích postupov. Je potrebný ďalší pokrok v záujme toho, aby bol dopravný sektor udržateľnejší a otvorený hospodárskej súťaži, najmä pokiaľ ide o prístavy. Boli prijaté dôležité opatrenia na zlepšenie podmienok podnikateľského sektora, pokiaľ ide o likviditu, a to najmä malých a stredných podnikov (MSP). Zamestnanosť a sociálna politika: Od začiatku hospodárskej krízy výrazne klesá zamestnanosť, v roku 2008 bola jej miera na úrovni 73,1 % a v roku 2012 už na 66,5 %. Hoci situácia na pracovnom trhu sa v poslednom období mierne zlepšila, nezamestnanosť zostáva vysoká, najmä medzi mladými ľuďmi. V rámci dlhodobej stratégie vytvárania pracovných miest boli realizované tieto reformy: flexibilnejšie pravidlá kolektívneho vyjednávania, výrazné zníženie výšky odstupného, zníženie dávok v nezamestnanosti v záujme zvýšenia stimulov na návrat na trh práce, zmeny v režime pracovného času a reformy v oblasti aktívnych politík trhu práce a v systéme odborného vzdelávania a prípravy s cieľom zredukovať nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce. Boli prijaté aj dôležité opatrenia v oblasti vzdelávania. Rumunsko Verejné financie: V júni 2013 bol pre Rumunsko odvolaný postup pri nadmernom deficite. Fiškálne riadenie bolo posilnené prostredníctvom právneho predpisu o fiškálnej zodpovednosti, vytvorením fiškálnej rady, reformou dôchodkového systému a opatreniami na zlepšenie rozpočtových postupov. Na druhej strane nedoplatky verejnej správy, ako aj fiškálna udržateľnosť a efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti zostávajú naďalej problematické. Ďalšou výzvou je nízka úroveň daňovej disciplíny, ktorá vedie k výrazným výpadkom v príjmoch, a to najmä v oblasti DPH a zdaňovania práce. Finančný sektor: Bola prijatá séria opatrení na posilnenie finančného sektora zahŕňajúcich upevnenie rámca na riešenie krízových situácií bánk a posilnenie fondov na ochranu vkladov, pre celý bankový sektor boli zavedené medzinárodné štandardy výkazníctva a boli prijaté opatrenia, ktorými sa spotrebitelia a malé a stredné podniky ešte viac odrádzajú od čerpania nezaistených úverov v devízach. Súčasné znehodnocovanie kvality aktív sa rieši novými opatreniami. Rast a konkurencieschopnosť: Rumunsko čelí značným problémom v oblasti konkurencieschopnosti: prevaha nízko až priemerne technologicky vybavených odvetví, nízke verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja, nízka produktivita v priemysle a službách a problémy podnikov s rastom. V štádiu vývoja je národná stratégia konkurencieschopnosti zahŕňajúca všetky tieto oblasti politiky. Reštrukturalizácia štátnych podnikov a zlepšenie ich riadenia a výsledkov, najmä pokiaľ ide o dopravný a energetický sektor, napredujú pomaly. Veľkou prekážkou rastu a konkurencieschopnosti zostáva slabá verejná správa, čo brzdí využívanie fondov EÚ. Opatrenia v akčných plánoch na zlepšenie efektívnosti verejnej správy sa realizujú, hoci pomaly. Na koniec roka 2013 sa pripravuje stratégia upevnenia verejnej správy. Úspešnosť národného akčného plánu priorít na zlepšenie využívania fondov EÚ bola veľmi obmedzená, hoci bol zaznamenaný nárast miery čerpania fondov EÚ. Zamestnanosť a sociálna politika: Celková nezamestnanosť v Rumunsku je pomerne nízka, ale stúpa (7,5 % v septembri 2013). Vysoká je však nezamestnanosť mládeže (23 %), pričom celková miera zamestnanosti dosiahla v roku 2012 len 63,8 %. V roku 2013 rumunské orgány vykonávali národný plán na posilnenie zamestnanosti mládeže. Na obdobie rokov 2013 – 2020 sa pripravuje národná stratégia zamestnanosti zameraná na mladých ľudí, starších pracovníkov, ľudí pracujúcich v poľnohospodárstve, ženy a zraniteľné skupiny. V rámci boja proti nelegálnej práci je od roka 2011 v štádiu implementácie právny predpis o práci vykonávanej nádenníkmi. Veľkou výzvou pre Rumunsko zostáva znižovanie chudoby. V roku 2011 sa rozbehla reforma sociálnej pomoci, ktorá by mala prispieť k zvýšeniu efektívnosti a účinnosti dávok sociálnej pomoci. Slovinsko Verejné financie: Slovinsko je odhodlané napraviť nadmerný deficit do roku 2015. Fiškálny rámec je podrobený veľkej výzve, keďže v máji 2013 bola prijatá ústavná úprava, ktorá kladie základ, pokiaľ ide o pravidlo pre celkové saldo/prebytok verejných financií. Posledná reforma dôchodkového systému stabilizuje výdavky na dôchodky iba do roku 2020 a po tomto dátume sa predpokladá nárast výdavkov na dôchodky riadne presahujúci priemer EÚ. Vláda zriadila pracovnú skupinu, ktorá by zvážila možnosti ďalšej reformy. Tlak na dlhodobú udržateľnosť súvisí aj s predpokladaným nárastom požiadaviek na dlhodobú starostlivosť a súvisiace výdavky vzhľadom na starnúce obyvateľstvo. V máji 2013 vláda vydala plány na posilnenie dlhodobej starostlivosti ukotvenej predovšetkým v komunitách a v prvej polovici roku 2014 sa predpokladá prijatie nového predpisu o dlhodobej starostlivosti. Finančný sektor: Viaceré slovinské banky zaznamenali vytrvalý tlak na svoje relatívne nízke kapitálové rezervy a ich závislosť od štátneho kapitálu predstavuje významné ohrozenie fiškálnej udržateľnosti. V auguste 2013 Slovinská banka inicializovala nezávislé preskúmanie kvality aktív a záťažový test na takmer 70 % bankového sektora. Testovanie prebieha, skončiť sa má koncom roka 2013. Nová správcovská spoločnosť bankových aktív je z väčšej časti pripravená prijímať aktíva, aby mohla pomôcť uvoľniť bilancie bánk. Slovinské orgány podnikli prvé kroky na preskúmanie svojho rámca bankovej regulácie do konca roka 2013 a na posilnenie kapacít bankového dohľadu, transparentnosti a zverejňovania štatistických údajov. Rast a konkurencieschopnosť: Údaje nahlásené Najvyšším súdom podľa všetkého potvrdzujú, že efektívnosť súdnictva naďalej vykazovala určité pozitívne trendy. Pripravuje sa rámec pre mimosúdnu finančnú reštrukturalizáciu nefinančných spoločností, ale termín na september 2013 vymedzený v odporúčaní pre Slovinsko nebol dodržaný. V polovici septembra sa sformovala expertná pracovná skupina s cieľom začleniť mimosúdnu reštrukturalizáciu do zákonníka o platobnej neschopnosti a v októbri vláda prijala novelizáciu zákona o platobnej neschopnosti. Ministerstvo financií v septembri vypracovalo nový návrh zákona o zriadení subjektu Slovenia Sovereign Holding, ktorý má byť nástrojom na konsolidáciu nepriamych podielov vo vlastníctve štátu a na uľahčenie privatizácie vedľajších aktív. Termín na september 2013 vymedzený pre klasifikáciu aktív vo vlastníctve štátu však nebol dodržaný. Medziministerský proces zjednodušovania systému regulácie početných slovinských regulovaných profesií, započatý v roku 2012, od mája 2013 nepokročil. Nová nezávislá agentúra na ochranu hospodárskej súťaže bola posilnená dodatočnými zamestnancami, trpí však obmedzenými finančnými zdrojmi, čo je znásobené skutočnosťou, že na rok 2014 sú plánované škrty v rozpočte. Zamestnanosť a sociálna politika: Pokiaľ ide o reformy trhu práce, bola vytvorená pracovná skupina, ktorej úlohou je podávať správy o vykonávaní a vplyve reformy z marca 2013, a to do marca 2014. V štádiu prípravy je nový predpis o regulácii práce študentov, ktorý si kladie za cieľ zachovať flexibilitu, zároveň však zaviesť príspevky na sociálne zabezpečenie v záujme obmedzenia narušení súvisiacich s opatreniami vo vzdelávacom sektore na obmedzenie prístupu k statusu študenta. Zvažuje sa revízia zákona o minimálnej mzde a začnú sa rokovania so sociálnymi partnermi. V oblasti riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce boli realizované určité, hoci obmedzené opatrenia. Slovinsko pripravilo a vykonalo určité nové, na mieru šité opatrenia aktívnej politiky trhu práce, ktorých účinnosť bude potrebné riadne monitorovať. Slovensko Verejné financie: Slovensko vyvinulo intenzívne konsolidačné úsilie o nápravu nadmerného deficitu do roku 2013. Keďže toto úsilie sa opiera aj o jednorazové opatrenia, v budúcnosti ich bude potrebné nahradiť štrukturálnejšími opatreniami v záujme zabezpečenia udržateľnosti nápravy. V posledných rokoch klesli investície a výdavky vlády na vzdelávanie (v percentách HDP) a podľa rozpočtu majú naďalej klesať, čo poukazuje na ťažkosti s realizáciou odporúčania zabezpečiť výdavky podporujúce rast. Reforma dôchodkového systému z roku 2012 zvýšila jeho dlhodobú udržateľnosť, ale predpokladá sa, že verejný dôchodkový systém bude v dlhodobom horizonte stále v deficite. Plánované reformy systému zdravotnej starostlivosti zatiaľ nepokročili. V období rokov 2012 a 2013 bolo prijatých viacero opatrení na zníženie nezrovnalostí v zdaňovaní práce v rámci odlišných typov zamestnania a na zlepšenie výberu DPH. Okrem toho je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie celkovej daňovej disciplíny, nielen v súvislosti s DPH. Zostáva priestor na to, aby systém staval viac na daniach menej nepriaznivých pre rast, napr. na zdaňovaní majetku a environmentálnych daniach. Rast a konkurencieschopnosť: Slovensko stojí pred výzvou podporiť znalostnejší rast a konkurencieschopnosť v strednodobom horizonte. Základnými podmienkami na zvládnutie takejto výzvy je posilnenie inštitúcií, ľudského kapitálu, inovačnej kapacity a podnikateľského prostredia. V období rokov 2012 a 2013 boli prijaté opatrenia na zabezpečenie väčšej transparentnosti verejného obstarávania a súdnictva, takisto na posilnenie nezávislosti Úradu pre verejné obstarávanie. Reforma súdnictva pokračuje. Od roku 2012 vláda uskutočňuje dôležitú reformu verejnej správy zahŕňajúcu vykonávacie opatrenia rozložené na niekoľko rokov. Zostáva riešiť skvalitnenie hospodárskej súťaže a transparentnosť, pokiaľ ide o mechanizmy stanovovania cien v regulovaných odvetviach, najmä v energetickom sektore. Zamestnanosť a sociálna politika: Slovensko podniklo kroky, pokiaľ ide o reformu aktívnych politík trhu práce. Zatiaľ však nie je isté, či realizácia reformy z mája 2013 prinesie očakávaný výsledok, najmä pokiaľ ide o posúdenie vplyvu a kapacitu verejných služieb zamestnanosti, a sú potrebné cielenejšie opatrenia pre najviac znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Vyššej účasti žien na trhu práce bráni nedostatok kvalitnej a finančne dostupnej predškolskej výchovy a vzdelania, najmä pre deti do troch rokov. Slovensko má čo robiť, pokiaľ ide o posilnenie sociálneho začlenenia marginalizovaných komunít. Pokiaľ ide o vzdelávanie, Slovensko prijalo viacero opatrení, konkrétne bol rozbehnutý akčný plán pre mládež a prijaté novely zákonov o odbornom vzdelávaní a príprave, vyššom vzdelávaní a celoživotnom vzdelávaní. Fínsko Verejné financie: Verejné financie vo Fínsku sú celkovo zdravé a Fínsko vykonalo plánované opatrenia fiškálnej konsolidácie. Napriek tomu zhoršujúca sa hospodárska situácia sťažila dosahovanie očakávaných výsledkov, pokiaľ ide o fínsky strednodobý rozpočtový cieľ. Fínsko nesplnilo svoj strednodobý cieľ dosiahnuť v roku 2012 štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % a stanovilo nový strednodobý cieľ deficitu 0,5 % v roku 2013. Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 však tento cieľ nebude splnený. V auguste 2013 fínska vláda iniciovala program štrukturálnych reforiem, ktorým sa doplnili a posilnili predchádzajúce záväzky a opatrenia na podporu rastu a zníženie medzery udržateľnosti. Pripravujú sa rozsiahle reformy štruktúry miestnych samospráv, zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb. To sú kroky správnym smerom, avšak treba ich ďalej rozpracovať, aby ich bolo možné posúdiť. Dôchodková reforma sa plánuje na rok 2017. Rast a konkurencieschopnosť: Fínsko má vedúce postavenie v oblasti inovácií a jeho výdavky na výskum a vývoj sú stále najvyššie v EÚ. Napriek tomu čelí viacerým výzvam, ako je najmä strata podielov na vývozných trhoch za posledné roky, čo ohrozuje konkurenčné postavenie krajiny. Efektívnosť fínskeho výskumného a inovačného systému, pokiaľ ide o premenu investícií do výskumu a vývoja na nové inovatívne produkty a služby, má kritický význam. Vláda okrem iných opatrení ponúkla dočasné daňové stimuly na podporu výskumu a investícií, ďalšiu podporu na financovanie reštrukturalizácie a rastu v sektore IKT a zaviazala sa vykonať rozsiahlu reformu výskumných inštitúcií a financovania. Stanovil sa program na podporu hospodárskej súťaže na tovarovom trhu. Od roku 2014 zníži Fínsko sadzbu dane z príjmov právnických osôb, existujú návrhy na zníženie regulačného zaťaženia a reformu systému na podporu podnikania. Úspech závisí od podrobného vypracovania reforiem, ktoré doteraz neboli uverejnené. Zamestnanosť a sociálna politika: Fínsky trh práce vo všeobecnosti funguje dobre. Najnaliehavejšie výzvy súvisia so starnutím obyvateľstva. Je dôležité udržať ponuku práce v budúcnosti a zlepšiť udržateľnosť dôchodkového systému a systému dlhodobej starostlivosti. Predčasnému odchodu sa zabráni obmedzením možnosti predčasného odchodu do dôchodku, hoci niektoré možnosti predčasného odchodu do dôchodku sa naďalej zachovajú. Plánujú sa opatrenia na zlepšenie kvality pracovného života, a tým sa predĺži kariéra. V roku 2013 sa rozšíril systém záruky pre mladých ľudí a zaviedol dočasný program zručností pre mladé dospelé osoby. Bol vypracovaný aj pilotný program na riešenie dlhodobej nezamestnanosti. Sociálni partneri sa dohodli na novej rámcovej dohode o mzdách na budúce tri roky (2 + 1), ktorou sa zabezpečia mierne zvýšenia miezd s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstva. Dohoda obsahuje aj plán realizácie dohody o dôchodkovej reforme. To sú konkrétne kroky správnym smerom, avšak ich účinky zatiaľ nie sú známe. Švédsko Verejné financie: Švédsko má dobrú fiškálnu pozíciu, v súlade s Paktom stability a rastu, a využíva existujúci fiškálny priestor na podporu rastu a zamestnanosti. Bude potrebné, aby Švédsko objasnilo svoje plány v strednodobom a dlhodobom horizonte, aj to, ako a kedy predpokladá dosiahnutie národného cieľa rozpočtového prebytku na úrovni 1 % HDP a ako sa vysporiada s vysokými výdavkami na zdravotnú starostlivosť v dlhodobom horizonte. Finančný sektor: V posledných rokoch boli realizované niektoré opatrenia, ktoré prispeli k stabilizácii zadlženia domácností, hoci na vysokej hodnote (približne 80 % HDP). Za posledné tri mesiace však zadlžovanie domácností a úvery opäť zaznamenali stúpajúci trend. Nedávne opatrenia predložené orgánom finančného dohľadu sú vítané, pravdepodobne je však potrebné ich urýchlenie. Zatiaľ neboli zvažované žiadne úpravy zdaňovania nehnuteľného majetku ani pravidiel daňových odpisov v prípade platieb hypotekárnych úrokov. Nedostatky v ponuke bývania spolu so zdaňovaním bývania vedúcim k zadlženiu majú tendenciu generovať zvyšovanie cien bývania. Na trhu s nájomným bývaním boli prijaté isté opatrenia, ale sú potrebné ďalšie reformy systému stanovovania nájomného. Koncom roka 2013 a začiatkom roka 2014 sa plánujú viaceré zákony na zlepšenie času výstavby a zvýšenie hospodárskej súťaže v sektore stavebníctva. Rast a konkurencieschopnosť: Hoci podľa väčšiny ukazovateľov výkonu v oblasti výskumu a vývoja si Švédsko vedie veľmi dobre, čelí viacerým problémom, ktoré by mohli ohroziť konkurenčné postavenie krajiny v strednodobom horizonte; ide najmä o klesajúce podnikateľské investície do výskumu a vývoja a o slabú komercializáciu inovatívnych výstupov. V októbri 2012 Švédsko prijalo novú inovačnú stratégiu v reakcii na zodpovedajúce odporúčanie pre túto krajinu z roku 2012, ktorá sa teraz realizuje. Zamestnanosť a sociálna politika: Na švédskom trhu práce je vo všeobecnosti dobrá situácia, ale aj v tejto krajine sú skupiny slabo prepojené s pracovným trhom, najmä mládež a ľudia s prisťahovaleckým pozadím. Vláda prijíma viaceré opatrenia vrátane nových návrhov na ďalšiu reformu systému odbornej prípravy a vzdelávania, zavedenia dohôd o uvedení do pracovného procesu a pokračujúcich rokovaní o „zamestnaneckých paktoch“, ktoré si kladú za cieľ znížiť prvoročné náklady pre zamestnávateľov zamestnávajúcich mladých ľudí a poskytnúť týmto mladým ľuďom pokračujúce vzdelanie. Sú to všetko kroky správnym smerom, ich konkrétny účinok však ešte len uvidíme. V roku 2011 bolo predložené zníženie DPH pre reštaurácie ako opatrenie na zníženie nezamestnanosti mládeže. Hodnotenie jeho účinku na ceny, mzdy a zamestnanosť v sektore prebieha a v januári 2014 by malo priniesť predbežné výsledky. Spojené kráľovstvo Verejné financie: Vykonáva sa stratégia fiškálnej konsolidácie, ktorá napreduje správnym smerom, ale jej tempo sa časom spomalilo. Rozpočtový deficit klesá a v období rokov 2015 – 2016 sa očakáva jeho pokles na úroveň 4,4 %. Naopak, vysoká a zvyšujúca sa úroveň dlhu verejnej správy naďalej vzbudzuje obavy, keďže v období rokov 2009 až 2012 významne vzrástla a dosiahla hodnotu 88,8 %. Finančný sektor: Nedávny program financovania úverového systému začína zlepšovať prístup k úverom pre domácnosti a korporácie. Začiatkom roka 2014 má nadobudnúť účinnosť zákon o reforme bankovníctva. Hoci tok úverov do hospodárstva sa zlepšuje, väčšinou sú určené pre veľké spoločnosti a sektor nehnuteľností. MSP majú stále ťažkosti s prístupom k bankovým úverom. Isté známky zlepšenia vykázala dostupnosť nebankových úverov. Zriadenie Podnikateľskej banky, za ktorou stojí vláda, v roku 2014 by malo uľahčiť prístup k financiám pre MSP. Trh s nehnuteľnosťami sa oživil takmer vo všetkých regiónoch, hoci medzi regiónmi zostávajú veľké rozdiely a v ponuke bývania je trvalý nedostatok. Hrozí, že opatrenia zamerané na posilnenie dopytu po nehnuteľnostiach, najmä schéma Help-to-Buy, prispejú k vzniku cenovej bubliny na trhu aktív, čím sa ešte viac obmedzí cenová dostupnosť a zvýši zadlženosť domácností. Neplánuje sa ani nevykonáva žiadna reforma zdaňovania majetku a neboli prijaté žiadne opatrenia na rozšírenie základu pre DPH. Rast a konkurencieschopnosť: V zásade panuje zhoda v tom, že hospodárske oživenie skutočne nastáva, a tento názor je podložený vierohodnými výslednými údajmi aj výsledkami výhľadových prieskumov, ktoré poukazujú na výrazné zlepšenie. K rastu začali pozitívne prispievať čisté vývozy, bolo to však spôsobené veľkým poklesom dovozov vo vzťahu k oživeniu vývozov. Akt z roku 2013 týkajúci sa rastu a infraštruktúry, ktorý platí pre Anglicko a Wales, sa v apríli 2013 stal zákonom. Vláda oznámila tzv. balík investovania do budúcnosti Veľkej Británie, ktorého súčasťou je injekcia verejných investícií do infraštruktúry vo výške presahujúcej 100 miliárd £ do roku 2020, ďalej politické reformy na stimuláciu nových investícií do súkromného sektora v oblasti výroby energie a ďalšia tvorba a rozširovanie záručných schém s cieľom podporiť financovanie veľkých projektov. Na posúdenie je zatiaľ priskoro, ale pokiaľ ide o energetickú kapacitu, predložené opatrenia podľa všetkého neposkytujú adekvátnu úroveň bezpečnosti po roku 2020. Zamestnanosť a sociálna politika: Od počiatku krízy vykazoval pracovný trh istú odolnosť a miera zamestnanosti je vysoká, na úrovni 71,7 %. Zostávajú však oblasti vzbudzujúce obavy, najmä pokiaľ ide o nezamestnanosť mládeže a množstvo mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave. Mnohí ľudia, najmä mladí pracovníci, majú neisté a nezávideniahodné zamestnania na čiastočný pracovný úväzok alebo dočasné zamestnania. Okrem toho Spojené kráľovstvo má príliš veľa nízkokvalifikovaných pracovníkov a nedostatok pracovníkov s vysokými odbornými a technickými kvalifikáciami. Programy predložené vládou na riešenie týchto otázok, najmä Pracovný program a Zmluva pre mládež, nepomohli dosiahnuť vládne ciele. Spojené kráľovstvo má aj problém s produktivitou vo všeobecnosti – nedávne oficiálne údaje poukazujú na stratu pozície oproti ostatným krajinám G7 (s výstupom za odpracovanú hodinu na úrovni 16 %, čo bolo pod priemerom G7 v roku 2012 a zostáva 2 % pod hodnotou z roku 2007). Spojené kráľovstvo má najvyššiu mieru rizika chudoby pre domácnosti s osamelými rodičmi v EÚ-28. Boli predložené opatrenia na zlepšenie ponuky a cenovej dostupnosti v oblasti starostlivosti o deti, ale vykonávanie pilotnej reformy v oblasti sociálnej pomoci, tzv. projektu Univerzálny úver, naráža na viaceré problémy. Eurozóna Hospodárska situácia v eurozóne zostáva výzvou vzhľadom na nevyváženosť, ktorá sa vytvorila v období rokov 2000 až 2010, fragmentáciu finančného trhu a permanentnú politiku neistoty týkajúcej sa dobudovania hospodárskej a menovej únie. V záujme vytvárania udržateľného rastu a investičných možností sú potrebné ďalšie reformy na úpravu kapacity a konkurencieschopnosti členských štátov eurozóny. Pokiaľ ide o konzistentnosť celkového politického mixu, ako aj o potrebu monitorovať a koordinovať reformy, Euroskupina v septembri diskutovala o ekonomickej situácii a jej vplyve na eurozónu a odporúčania pre jednotlivé členské štáty. V septembri a októbri sa v Euroskupine diskutovalo o špecifických oblastiach politiky, napr. o bankovej únii a o situácii vybraných členských štátov eurozóny. Napriek uvedenému je potrebné ďalej posilniť koordináciu ekonomických politík v eurozóne, najmä zvýšením úrovne odhodlania vykonávať hospodárske reformy, zodpovednosti za ne, ako aj úrovne ich realizácie. Pokiaľ ide o fiškálnu politiku, všetky členské štáty eurozóny predložili návrhy svojich rozpočtových plánov: to poukazuje na významný míľnik v upevňovaní koordinácie fiškálnych politík členských štátov. Po výraznej konsolidácii za posledné tri roky táto konsolidácia naďalej pokračuje, hoci jej tempo sa časom spomalí. Je to výsledok prednostnej konsolidácie na úrovni eurozóny, ktorá bola potrebná vzhľadom na riziká pre udržateľnosť dlhu, a zodpovedá postupnej náprave nadmerných deficitov. Model konsolidácie v jednotlivých členských štátoch je adekvátne diferencovaný v závislosti od ich fiškálneho priestoru. Okrem toho vzhľadom na spomalenie v potrebe úprav sa krátkodobý vplyv na rast zníži a zostáva viac priestoru pre konsolidáciu podporujúcu rast. V tejto oblasti je potenciál na ďalšie zlepšenia – napr. rozsah možností zdaňovania sa dostatočne nezameriava na rozšírenie základu dane a menej rušivé zdaňovanie a škrty vo výdavkoch sa príliš zameriavajú na výdavky podporujúce rast, ako sú investície. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa viac zameriavali na fiškálnu politiku podporujúcu rastu, ukotvenú vo fiškálnom rámci v strednodobom horizonte. Hoci nastal pokrok v posilnení kredibility strednodobých fiškálnych stratégií vo väčšine členských štátov eurozóny, ďalší pokrok možno dosiahnuť plnou a včasnou transpozíciou Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe a smernice o rozpočtových rámcoch do konca roka 2013. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú, aby doplnili svoje rozpočtové politiky štrukturálnymi reformami, ktoré posilňujú potenciál hospodárskeho rastu s cieľom ďalej posilniť udržateľnosť dlhu. Pokiaľ ide o fragmentáciu finančného trhu, Komisia a EIB navrhli vykonávacie opatrenia zamerané na financovanie hospodárstva. Konkrétne bolo navrhnuté rozšíriť spoločné finančné nástroje na rozdelenie rizika medzi Komisiu a Európsku investičnú banku (EIB) v záujme podpory investícií súkromného sektora a kapitálového trhu do MSP s cieľom rozšíriť objem nových pôžičiek pre MSP v EÚ. Tieto návrhy by mali byť vykonané čo najskôr s čo najvyššou možnou participáciou členských štátov, ktorá je potrebná na dosiahnutie kritickej masy. Okrem toho z dlhodobého hľadiska by sa malo zvažovať zníženie dôležitosti bankového sprostredkovania v EÚ. ECB oznámila aj podrobnosti o komplexnom posúdení bánk, ktoré sa začalo v novembri a potrvá 12 mesiacov a EBA vypracoval technické normy k nesplácaným úverom a zhovievavosti. Euroskupina rozbehla aj diskusiu o dôveryhodných fiškálnych preventívnych opatreniach. Napokon, napredujú diskusie o bankovej únii, dosiahla sa napr. dohoda o jednotnom mechanizme dohľadu, prebiehajú diskusie o smernici o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a o smernici o systémoch ochrany vkladov medzi Radou, Parlamentom a Komisiou a takisto diskusie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Dobudovanie bankovej únie je naliehavé a vyžaduje si nielen jednotný mechanizmus dohľadu, ale aj jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií. V tomto kontexte je potrebné, aby smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a smernica o systémoch ochrany vkladov boli prijaté do konca tohto roka a aby jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií bol prijatý pred koncom súčasného legislatívneho obdobia. Pokiaľ ide o štrukturálne reformy, vo výsledkoch sú veľké rozdiely. Eurozóna prekračuje hranice klasickej dichotómie medzi jadrom a perifériou, ktorá charakterizovala vývoj krízy eura až doteraz. Krajiny zapojené do programu sa podrobili pôsobivej reformnej agende, je však potrebné, aby v tempe nepoľavili, keďže zatiaľ nie sú napravené základy ekonomík. Správy o pokroku vypracované Komisiou pre Španielsko a Slovinsko, ktoré čelia nadmernej nerovnováhe, poukazujú na to, že tieto členské štáty po identifikácii nadmernej nerovnováhy urýchlili politický zásah, stále však potrebujú prijať dôležité opatrenia na nápravu. Takisto je potrebné riešiť nerovnováhy v ďalších krajinách, či už ide o krajiny s deficitom, alebo prebytkom bežného účtu, musia sa posilniť základy ich hospodárstiev a ich rastový potenciál. Vývoj konkurencieschopnosti vo veľkých členských štátoch, ako je Francúzsko a Taliansko, má priamejší vplyv na eurozónu, čo zvyšuje zodpovednosť týchto členských štátov pri implementácii štrukturálnych reforiem, ktoré posilnia vyhliadky eurozóny ako celku. Napokon, pokiaľ ide o zamestnanosť a sociálnu situáciu v eurozóne, Komisia prijala oznámenie o sociálnom rozmere HMÚ. Navyše, na dosiahnutie stability HMÚ sa od členských štátov vyžadujú ambiciózne kroky na zabezpečenie riadneho fungovania trhu práce a zabránenie dlhodobej nezamestnanosti v zraniteľných skupinách. Z tohto hľadiska je potrebné, aby členské štáty EÚ znásobili úsilie a sfunkčnili iniciatívu na podporu nezamestnaných mladých ľudí a záruku pre mladých ľudí do januára 2014. Záverom možno povedať, že celkový pohľad na pokrok v plnení odporúčaní pre eurozónu poukazuje na to, že boli prijaté opatrenia na prekonanie súčasných hospodárskych problémov. Reformná agenda však nie je zavŕšená a posilnenie návratu k oživeniu si vyžaduje, aby sa členské štáty spoločne chopili zodpovednosti a zaviazali sa prijať na úrovni členských štátov aj eurozóny reformy nevyhnutné na riadne fungovanie HMÚ v záujme zabezpečenia trvalého zlepšenia životných podmienok svojich občanov.