P9_TA(2021)0425

Stratégia „z farmy na stôl“

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Európsky parlament,

— so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej články 11, 13, 39, článok 168 ods. 1, článok 169 ods. 1, články 191, 192 ods. 1 a článok 349,

— so zreteľom na Medzinárodnú zmluvu o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo z roku 2004,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1381 z 20. júna 2019 o transparentnosti a udržateľnosti hodnotenia rizika na úrovni EÚ v potravinovom reťazci (1),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/6 z 11. decembra 2018 o veterinárnych liekoch (2),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (3), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (4), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1185/2009 z 25. novembra 2009 o štatistike pesticídov (5),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia (6),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (7), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality (8) a smernicu Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (9),

— so zreteľom na smernicu Rady 98/58/ES z 20. júla 1998 o ochrane zvierat chovaných na hospodárske účely (10), smernicu Rady 1999/74/ES z 19. júla 1999 ustanovujúcu minimálne normy na ochranu nosníc (11), smernicu Rady 2007/43/ES z 28. júna 2007, ktorou sa stanovujú minimálne pravidlá ochrany kurčiat chovaných na produkciu mäsa (12), smernicu Rady 2008/120/ES z 18. decembra 2008, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných (13), smernicu Rady 2008/119/ES z 18. decembra 2008, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu teliat (14), nariadenie Rady (ES) č. 1/2005 z 22. decembra 2004 o ochrane zvierat počas prepravy a s ňou súvisiacich činností (15), nariadenie Rady (ES) č. 1099/2009 z 24. septembra 2009 o ochrane zvierat počas usmrcovania (16), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429 z 9. marca 2016 o prenosných chorobách zvierat a zmene a zrušení určitých aktov v oblasti zdravia zvierat („právna úprava v oblasti zdravia zvierat“) (17) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/63/EÚ z 22. septembra 2010 o ochrane zvierat používaných na vedecké účely (18),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381),

— so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (19),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o iniciatíve EÚ zameranej na opeľovače (20) a na svoje uznesenie z 23. októbra 2019 o nariadení Komisie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 546/2011, pokiaľ ide o posudzovanie vplyvu prípravkov na ochranu rastlín na včely medonosné (21),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (22),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2019 o Európe, ktorá chráni: čisté ovzdušie pre všetkých (23),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2018 o Európskom akčnom pláne jedného zdravia proti antimikrobiálnej rezistencii (AMR) (24),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o vykonávaní 7. environmentálneho akčného programu (25),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. mája 2017 o iniciatíve zameranej na efektívne využívanie zdrojov: obmedzenie plytvania potravinami, zvýšenie bezpečnosti potravín (26),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o ženách a ich úlohách vo vidieckych oblastiach (27) a na svoje uznesenie zo 16. januára 2018 o ženách, rovnosti medzi ženami a mužmi a klimatickej spravodlivosti (28);

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o technologických riešeniach pre udržateľné poľnohospodárstvo v EÚ (29),

— so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 8. septembra 2015 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o klonovaní hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec, kôz a koní chovaných a rozmnožovaných na hospodárske účely (30),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2015 o označovaní krajiny pôvodu mäsa v spracovaných potravinách (31) a na svoje uznesenie z 12. mája 2016 o povinnom označovaní krajiny pôvodu alebo miesta pôvodu v prípade niektorých potravín (32),

— so zreteľom na osobitné správy Európskeho dvora audítorov (EDA) č. 15/2020 z 9. júla 2020 s názvom Ochrana voľne žijúcich opeľovačov v EÚ: Iniciatívy Komisie nepriniesli ovocie, č. 13/2020 z 5. júna 2020 s názvom Biodiverzita poľnohospodárskej pôdy: príspevok SPP nezastavil pokles, č. 05/2020 z 5. februára 2020 s názvom Udržateľné používanie prípravkov na ochranu rastlín: obmedzený pokrok v meraní a znižovaní rizík, č. 02/2019 z 15. januára 2019 s názvom Chemické nebezpečenstvá v našich potravinách: politika EÚ v oblasti bezpečnosti potravín nás chráni, čelí však výzvam, č. 31/2018 zo 14. novembra 2018 s názvom Dobré životné podmienky zvierat v EÚ: uzavretie medzery medzi ambicióznymi cieľmi a vykonávaním v skutočnosti a č. 34/2016 zo 17. januára 2017 s názvom Boj proti plytvaniu potravinami: príležitosť pre EÚ zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov v potravinovom dodávateľskom reťazci a č. 21/2019 z 19. novembra 2019 o riešení antimikrobiálnej rezistencie,

— so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry z 11. mája 2020 s názvom Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu,

— so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv,

— so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov k stratégii z farmy na stôl s názvom Od výrobcu k spotrebiteľovi (z farmy na stôl) – miestny a regionálny rozmer (NAT-VII/005),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre rybárstvo,

— so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0271/2021),

A. keďže v oznámení Komisie o stratégii „z farmy na stôl“ sa stanovuje celostný prístup k európskemu potravinovému systému, pričom hlavným prvkom je poľnohospodárstvo ako poskytovateľ potravín, a uznáva sa vzájomná prepojenosť všetkých aktérov v celom dodávateľskom reťazci a ich spoločná zodpovednosť pri dosahovaní cieľov stratégie, ako aj kľúčová úloha poľnohospodárov pri poskytovaní verejných statkov vrátane boja proti zmene klímy; keďže však stratégia musí ísť ďalej, pokiaľ ide o zohľadnenie úlohy, práv a povinností spotrebiteľov a dlhodobej hospodárskej životaschopnosti poľnohospodárov; keďže stratégia má veľký vplyv na nepotravinovú poľnohospodársku výrobu a táto skutočnosť sa musí v plnej miere zohľadniť;

B. keďže nedávno zverejnená správa Spoločného výskumného centra s názvom Modelovanie ambícií v oblasti životného prostredia a klímy v odvetví poľnohospodárstva pomocou modelu CAPRI: Preskúmanie potenciálnych účinkov vybraných cieľov stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity v rámci cieľov v oblasti klímy do roku 2030 a spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2020 spolu s ďalšími súčasnými štúdiami dospela k záveru, že vykonávanie cieľov stratégie by výrazne ovplyvnilo poľnohospodársku výrobu v EÚ; keďže tieto štúdie zdôrazňujú potrebu spoľahlivého vedeckého posudzovania vplyvov ex ante, ktoré by zahŕňalo udržateľnosť z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska, a potrebu zohľadniť kumulatívne účinky, možné kompromisy, dostupnosť prostriedkov na dosiahnutie cieľov a rôzne modely poľnohospodárstva v členských štátoch ako súčasť všetkých legislatívnych návrhov v rámci stratégie „z farmy na stôl“;

C. keďže európsky potravinový systém by mal zaisťovať potraviny vysokej kvality a výživovú bezpečnosť spôsobom, ktorý prispieva k dobrým sociálnym podmienkam, zachováva a obnovuje zdravie ekosystémov, rešpektuje planetárne medze a zabezpečuje zdravie a dobré životné podmienky zvierat; keďže v súčasnosti má celý potravinový systém celý rad vplyvov na zdravie ľudí a zvierat, na životné prostredie, klímu a biodiverzity vrátane odlesňovania a degradácie ekosystémov mimo EÚ; keďže spôsob, akým vyrábame a spotrebúvame potraviny, nápoje a iné poľnohospodárske produkty, sa musí upraviť, aby sa zabezpečila súdržnosť s cieľmi udržateľného rozvoja, Parížskou dohodou, Dohovorom o biologickej diverzite, Medzinárodnou zmluvou o rastlinných genetických zdrojoch pre výživu a poľnohospodárstvo a politikami a záväzkami EÚ, ako aj vo všeobecnosti s cieľom dosiahnuť súvislú rovnováhu medzi tromi piliermi udržateľnosti vrátane životného prostredia, klímy, biodiverzity, verejného zdravia, ekonomiky a dostupnosti potravín, dobrých životných podmienok zvierat a hospodárskej udržateľnosti poľnohospodárov a aktérov ďalej v potravinovom reťazci a vo vidieckych a v pobrežných oblastiach, ako aj sociálnych aspektov, ako sú pracovné podmienky a podmienky zamestnávania a normy v oblasti zdravia a bezpečnosti; keďže je potrebné zohľadniť ďalšie dôležité faktory, ako sú výskum a inovácie, obchodná politika a politika v oblasti odpadu;

D. keďže je potrebné zabezpečiť konzistentnosť a súdržnosť medzi opatreniami navrhovanými v stratégii „z farmy na stôl“ a spoločnou poľnohospodárskou politikou a spoločnou rybárskou politikou, obchodnou politikou EÚ, stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, stratégiou lesného hospodárstva EÚ, akčným plánom EÚ pre obehové hospodárstvo, akčným plánom pre biohospodárstvo, právnym predpisom EÚ v oblasti klímy, ako aj s ďalšími súvisiacimi politikami a stratégiami EÚ; keďže treba zdôrazniť, že na všetky dovážané potraviny sa musia uplatňovať rovnaké normy udržateľnosti a bezpečnosti agropotravinových výrobkov, ako platia v EÚ;

E. keďže Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) odhaduje, že 90 % pôdy sa má do roku 2050 výrazne zmeniť a 75 % pôdy sa už výrazne zmenilo; keďže 85 % mokradí už zaniklo (33); keďže biodiverzita má zásadný význam pre potravinovú bezpečnosť, blahobyt ľudí a rozvoj na celom svete; keďže strata biodiverzity ohrozuje európsku a celosvetovú poľnohospodársku výrobu, potravinové systémy a výživu; keďže sa odhaduje, že sociálne a hospodárske náklady súvisiace s degradáciou pôdy predstavujú 5,5 – 10,5 bilióna EUR ročne (34);

F. keďže približne 80 % odlesňovania vo svete spôsobuje rozširovanie pôdy využívanej na poľnohospodárske účely (35); keďže dopyt Únie po výrobkoch, ako je palmový olej, mäso, sója, kakao, kukurica, drevo a kaučuk, a to aj vo forme spracovaných výrobkov alebo služieb, je veľkou hnacou silou odlesňovania, degradácie lesov a pôdy, ničenia ekosystémov a súvisiaceho porušovania ľudských práv v krajinách mimo EÚ a predstavuje približne 10 % celosvetového podielu na odlesňovaní v rámci celkovej konečnej spotreby (36); keďže neudržateľný rybolov má závažný negatívny vplyv na biodiverzitu;

G. keďže poloprírodné biotopy závislé od poľnohospodárstva, ako sú trávne porasty, sú osobitne ohrozené a ich stav ochrany je výrazne horší ako v prípade iných typov biotopov, ktoré nezávisia od poľnohospodárstva; keďže v 45 % prípadoch sa stav biotopov závislých od poľnohospodárstva považuje za zlý v porovnaní s 31 % v prípade iných biotopov;

H. keďže nerozvážne používanie pesticídov je významnou príčinou znečistenia pôdy, vody a ovzdušia a negatívne ovplyvňuje zdravie ľudí, zvierat a rastlín; keďže je preto potrebné zintenzívniť úsilie o výrazné zníženie závislosti, rizika a používania škodlivých pesticídov a používania hnojív a antibiotík; keďže udržateľné poľnohospodárske postupy, ako je riadne vykonávanie integrovanej ochrany proti škodcom, agrolesníctvo, agroekológia a ekologické poľnohospodárstvo a techniky presného poľnohospodárstva, môžu pomôcť pri poskytovaní riešení na zníženie používania pesticídov na úrovni EÚ a na celom svete a mali by sa podporovať; keďže vedecké dôkazy (37) potvrdzujú, že používanie pesticídov možno podstatne znížiť bez toho, aby to malo negatívny vplyv na ziskovosť a produktivitu, najmä ak je súčasťou tohto procesu zvýšená dostupnosť udržateľných alternatív;

I. keďže v roku 2018 členské krajiny EÚ schválili vývoz viac ako 81 000 ton pesticídov obsahujúcich látky zakázané v Európe (38); keďže tieto nebezpečné pesticídy môžu v krajinách určenia predstavovať ešte väčšie riziko, pretože podmienky používania (napr. ochranné prostriedky, letecký postrek) nie sú vždy také prísne ako v EÚ; keďže tieto zakázané pesticídy sa môžu vrátiť na trh EÚ ako rezíduá v dovážaných potravinách; keďže monitorovacie programy ukázali, že v potravinách predávaných na trhu EÚ sa zistili rezíduá viacerých pesticídov, ktoré je zakázané používať v EÚ, pričom v 4,5 % prípadov dokonca aj na úrovni prekračujúcej maximálnu hladinu rezíduí (MRL), ktorá je stanovená pre tieto látky s cieľom zaistiť bezpečnosť spotrebiteľov (39);

J. keďže v EÚ rýchlo rastie miera nadváhy a obezity (40), pričom nadváhou alebo obezitou trpí každý druhý dospelý (41); keďže príčiny nadváhy a obezity sú mnohotvárne, ale zlá strava a výživa patria medzi kľúčové faktory, ktoré vedú k vysokému výskytu nadváhy a obezity;

K. keďže podľa odhadov sa v EÚ dalo v roku 2017 pripísať nezdravému stravovaniu vyše 950 000 úmrtí (jedno z piatich) a strata strednej dĺžky života v zdraví v rozsahu 16 miliónov rokov, najmä v dôsledku srdcovo-cievnych chorôb a rôznych druhov rakoviny (42); keďže vystavenie chemickým látkam, ktoré narúšajú endokrinný systém, prostredníctvom potravín a obalov potravín predstavuje tiež zvýšenú hrozbu pre verejné zdravie (43);

L. keďže približne polovica zoonotických ochorení, ktoré sa u ľudí objavili od roku 1940, je výsledkom zmien vo využívaní pôdy (44); keďže zdravie zvierat je základný prvok každého udržateľného potravinového systému a vplyvy na zdravie zvierat majú priamy účinok na udržateľnosť potravinového systému;

M. keďže podľa odhadov sa v EÚ každý rok produkuje 88 miliónov ton potravinového odpadu, pričom odhadované súvisiace náklady predstavujú 143 miliárd EUR (45); keďže potravinový odpad má obrovský vplyv na životné prostredie a predstavuje približne 6 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ (46); keďže hlavnými producentmi potravinového odpadu v EÚ sú domácnosti (53 %) a spracovateľský priemysel (19 %) (47); keďže 10 % potravinového odpadu v EÚ je spojených s označovaním dátumu a s tým, že spotrebitelia nerozumejú, ako chápať a používať systém označovania dátumu (48);

N. keďže objem predaja antibiotík európskym poľnohospodárskym podnikom so živočíšnou výrobou klesol medzi rokmi 2011 a 2016 o 18,5 % (49), čo v rokoch 2011 – 2018 viedlo k zníženiu zaťaženia poľnohospodárstva antibiotikami o 35 %, pričom čo vo väčšine členských štátov je spotreba antimikrobiálnych látok pri zvieratách určených na výrobu potravín nižšia alebo oveľa nižšia ako u ľudí (50); keďže však medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely a spotreba niektorých antimikrobiálnych látok je stále príliš vysoká (51); keďže antimikrobiálna rezistencia predstavuje závažnú hrozbu pre ľudské zdravie; keďže zníženie a minimalizovanie používania antibiotík pri chove hospodárskych zvierat pomôže spomaliť jej výskyt a šírenie;

O. keďže Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) už pred viac ako dvomi rokmi vydal osobitnú správu o dôsledkoch globálneho oteplenia o 1,5 oC, v ktorej sa uvádza, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC si vyžiada rýchle, ďalekosiahle a bezprecedentné zmeny vo všetkých aspektoch spoločnosti; keďže zmena klímy a strata biodiverzity predstavujú rastúcu hrozbu pre potravinovú bezpečnosť a živobytia v dôsledku opakujúcich sa súch, povodní, lesných požiarov a nových škodcov; keďže potravinové systémy sú zodpovedné za 29 % celosvetových emisií skleníkových plynov (GHG) a majú závažný vplyv na klímu, biodiverzitu, vodu, vzduch, pôdu a záchyty uhlíka; keďže odvetvie poľnohospodárstva EÚ produkuje približne 10 % celkových emisií GHG v EÚ, pričom medzi členskými štátmi vládnu značné rozdiely, keď poľnohospodárstvo predstavuje 3 % až 33 % vnútroštátnych emisií GHG (52);

P. keďže emisie skleníkových plynov z európskeho poľnohospodárstva sa od roku 1990 znížili približne o 20 %; keďže znižovanie emisií skleníkových plynov v poľnohospodárstve sa od roku 2012 výrazne spomalilo a v niektorých rokoch sa dokonca zvýšilo (53); keďže poľnohospodárstvo môže aktívne prispievať k sekvestrácii uhlíka zvyšovaním prírodných záchytov uhlíka prostredníctvom využívania prírodných riešení založených na prírode a ekosystéme, ako sú rozsiahle striedanie plodín, medziplodiny, permakultúra, agrolesníctvo, lesníctvo, agroekológia a obnova ekosystémov, a najmä obnova a udržiavanie rašelinísk ako spôsob zvyšovania prirodzeného záchytu uhlíka a sekvestrácie uhlíka;

Q. keďže poľnohospodárstvo je tretím najväčším zdrojom primárnych emisií PM10 v EÚ, ako zdôraznila Európska environmentálna agentúra; keďže emisie amoniaku (NH3) z poľnohospodárstva prispievajú k epizódam vysokých koncentrácií PM, ku ktorým dochádza v Európe vždy na jar, ako aj ku krátkodobým aj k dlhodobým negatívnym vplyvom na zdravie;

R. keďže EÚ spotrebúva sedemkrát viac dusíka a trikrát viac fosforu, než sa dá považovať za udržateľné a spravodlivé v planetárnych medziach (54);

S. keďže na kvantifikáciu pokroku pri znižovaní vplyvu európskeho potravinového systému na životné prostredie je potrebných viac informácií o životnom cykle spolu s lepším sledovaním a monitorovaním informácií o dodávateľskom reťazci;

T. keďže európsky model multifunkčného agropotravinárskeho odvetvia pozostávajúci z rôznych poľnohospodárskych modelov a založený na rodinných poľnohospodárskych podnikoch je kľúčovým prvkom únijného hospodárstva a spoločnosti a musí zabezpečiť konkurencieschopnú, kvalitnú a rôznorodú potravinársku výrobu, potravinovú bezpečnosť, miestne dodávateľské reťazce, správnu poľnohospodársku prax, ochranu pôdnych a vodných zdrojov, prísne normy v oblasti životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat a dynamické vidiecke oblasti v celej EÚ; keďže riadne podporovanou poľnohospodárskou politikou sa podporí prechod na lokalizovanejšie dodávateľské reťazce a udržateľnejšie poľnohospodárske postupy, čím sa dosiahnu prísnejšie normy v oblasti životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat;

U. keďže z hľadiska dosahovania cieľov stratégie je dôležité zdôrazniť kľúčovú úlohu mikropodnikov a malých a stredných podnikov v agropotravinárskom odvetví EÚ vo všetkých fázach dodávateľského reťazca, od spracovania až po maloobchodný predaj;

V. keďže odvetvie poľnohospodárstva musí naďalej produkovať bezpečné a výživné potraviny a zároveň udržiavať pôdu a hospodáriť s ňou udržateľnejším spôsobom, pretože sa tým bráni vyľudňovaniu vidieckych oblastí; keďže európski poľnohospodári podliehajú najprísnejším normám na svete a dodávajú vysokokvalitné potraviny, a to nielen pre európskych občanov, ale aj v celosvetovom meradle; keďže poľnohospodárske odvetvie má obrovskú strategickú hodnotu, no len za niečo vyše desať rokov zaniklo niekoľko miliónov poľnohospodárskych podnikov, čo predstavuje viac ako tretinu všetkých poľnohospodárskych podnikov v Európe, pričom išlo v prevažnej väčšine o malé rodinné podniky;

W. keďže prechod európskeho poľnohospodárstva na udržateľnejšie postupy a obehovosť si vyžiada značné investície, pričom základným predpokladom je primeraný prístup k financovaniu; keďže EIB je odhodlaná zvyšovať podiel svojho financovania investícií do opatrení v oblasti klímy a environmentálnej udržateľnosti, aby od roku 2025 predstavoval 50 % jej operácií; keďže tieto prostriedky by sa mohli využiť na zavádzanie technológií, ktoré prispievajú k udržateľným postupom, a na posilnenie prepojenia poľnohospodárstva s obehovým hospodárstvom;

X. keďže dobré zdravie pôdy ovplyvňuje kapacitu zeme produkovať potraviny, filtrovať vodu a absorbovať uhlík, čím prispieva nielen k stabilizácii klímy, ale aj k zaisteniu potravinovej bezpečnosti, obnove biodiverzity, ochrane našej poľnohospodárskej pôdy a budovaniu zdravšieho potravinového systému; keďže regeneratívne poľnohospodárstvo ako prístup k potravinárskej výrobe a obhospodarovaniu pôdy by mohlo zmierniť tieto výzvy a pomôcť pri prechode na vysoko odolný poľnohospodársky systém založený na primeranom obhospodarovaní pozemkov a pôdy;

Y. keďže je dôležité, aby spotrebitelia boli plne informovaní a mali možnosť a právomoc prijímať informované rozhodnutia o potravinách; keďže si to vyžaduje zdravý a neporušený potravinový reťazec, ktorý zaistí transparentnosť a zabezpečí, aby bola zdravá a udržateľná voľba zároveň jednoduchou a cenovo dostupnou voľbou pre všetkých, a podporuje a povzbudzuje modely spotreby, ktorými sa podporuje zdravie ľudí a zároveň sa zaručuje udržateľné využívanie prírodných a ľudských zdrojov a dobré životné podmienky zvierat na vysokej úrovni; keďže samotné informačné, vzdelávacie a osvetové kampane nestačia na dosiahnutie požadovanej zmeny smerom k udržateľnejším a zdravším spotrebiteľským rozhodnutiam, ktoré môžu byť ovplyvnené aspektmi, ako sú normy a konvencie, cena, pohodlie, zvyk a spôsob, akým sa ponúka výber potravín; keďže informovaní občania a vzdelanie však môžu zohrávať významnú úlohu pri dosahovaní cieľov Európy v oblasti klímy, efektívneho využívania zdrojov a biodiverzity na strane dopytu; keďže povinné označovanie obsahu živín a pôvodu, ako aj zrozumiteľné informácie o dobrých životných podmienkach zvierat a udržateľnosti v zásade na všetkých potravinových výrobkoch a verejné poskytovanie informácií o skutočných výrobných nákladoch môžu pomôcť nasmerovať spotrebiteľa k zdravej, udržateľnej a bezpečnej výžive; keďže informácie pre spotrebiteľov by sa mali prispôsobiť aj digitálnemu veku, pričom by sa na nikoho nemalo zabudnúť;

Z. keďže stredomorská strava, ktorú UNESCO uznalo v roku 2010 za nehmotné kultúrne dedičstvo ľudstva, je známa ako zdravá, vyvážená strava s vysokou výživovou, sociálnou a kultúrnou hodnotou, ktorá je založená na rešpektovaní územia a biodiverzity, zabezpečuje ochranu a rozvoj tradičných činností a remesiel súvisiacich s rybolovom, udržateľným lovom a poľnohospodárstvom a zohráva ochrannú úlohu pri primárnej a sekundárnej prevencii hlavných chronických degeneratívnych chorôb;

AA. keďže voda a poľnohospodárstvo sú neoddeliteľne prepojené a udržateľné hospodárenie s vodou v odvetví poľnohospodárstva je nevyhnutné v záujme výroby kvalitných a primeraných potravín a na zabezpečenie zachovania vodných zdrojov;

AB. keďže globalizácia trhu s potravinami sa zintenzívnila, čo so sebou prináša súvisiace zvýšenie významu dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a krajinami mimo EÚ;

AC. keďže treba zohľadniť výsledky dodržiavania v súčasnosti platných noriem v oblasti životného prostredia;

AD. keďže v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 nastala vážna situácia s vplyvom na všetky subjekty v rámci európskeho agropotravinárskeho reťazca od prvovýroby až po gastronómiu;

AE. keďže európsky potravinový systém zohráva počas pandémie ochorenia COVID-19 kľúčovú úlohu a preukazuje svoju odolnosť, pričom poľnohospodári a ich družstvá alebo organizácie výrobcov, pracovníci zamestnaní v celom potravinovom hodnotovom reťazci, spracovatelia, distribútori a maloobchodníci spolupracujú v náročných podmienkach vrátane obmedzenia pohybu a pri hygienickom riziku v záujme zabezpečenia toho, aby mali európski spotrebitelia naďalej neobmedzený prístup k bezpečným, cenovo dostupným a vysokokvalitným výrobkom, a to pri rešpektovaní integrity vnútorného trhu; keďže vnútorný trh a poľnohospodársky systém EÚ vo veľkej miere a rýchlo prekonali prerušenia dodávok v čase krízy spôsobenej ochorením COVID-19, ktoré však odhalili určité zraniteľné miesta v komplikovaných potravinových dodávateľských reťazcoch, čo poukazuje na potrebu zaistiť dlhodobú potravinovú bezpečnosť, odolnosť a krátke dodávateľské reťazce; keďže v tejto súvislosti je nevyhnutné zdôrazniť hodnotu potravinovej bezpečnosti a bezpečnosti dodávateľských reťazcov pre všetkých občanov EÚ a význam dostupnosti všetkých potrebných nástrojov pre poľnohospodárov, aby mohli produkovať rozmanité potraviny udržateľným spôsobom;

AF. keďže napriek tomu, že práva poľnohospodárov boli v roku 2004 zakotvené v Medzinárodnej zmluve FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo, pravidlá duševného vlastníctva sú s nimi často v rozpore, čo ohrozuje miestne, tradičné a pôvodné systémy osív;

AG. keďže spotrebitelia sa čoraz viac zaujímajú o dobré životné podmienky zvierat a o zdravie zvierat; keďže vysoká úroveň dobrých životných podmienok zvierat je dôležitá pre udržateľný rozvoj a má potenciál posilniť hospodársku a environmentálnu udržateľnosť európskych poľnohospodárov, a tak vytvoriť nový trh pre poľnohospodárov na predaj výrobkov na základe prísnejších noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat; keďže Komisia oznámila hodnotenie a revíziu existujúcich právnych predpisov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat vrátane predpisov o preprave a zabíjaní zvierat; keďže horizontálne pravidlá na ochranu zvierat v poľnohospodárstve spolu s vedecky podloženými, druhovo špecifickými požiadavkami na dobré životné podmienky zvierat pre všetky druhy hospodárskych zvierat by výrazne prospeli dobrým životným podmienkam zvierat; keďže prechodné obdobia a podpora pre poľnohospodárov sú nevyhnutné, pokiaľ ide o legislatívne zmeny v záujme udržateľnejšieho poľnohospodárstva a zlepšenia životných podmienok zvierat;

AH. keďže zemepisné označenia sú pozostatkom dávneho dedičstva EÚ, sú výsledkom prispôsobenia sa ľudstva jeho životnému prostrediu a vyjadrujú identitu EÚ;

AI. keďže je veľmi dôležité bojovať proti potravinovým podvodom a nekalým praktikám prostredníctvom rozpoznávania a vyšetrovania podvodných činností;

1. víta ambície a ciele stratégie „z farmy na stôl“ ako dôležitý krok pri zabezpečovaní udržateľného, spravodlivého, zdravého, regionálnejšieho, diverzifikovaného a odolného potravinového systému ohľaduplného k zvieratám, ktorý zohráva ústrednú úlohu pri dosahovaní cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode a v rámci cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie medzi zdravými ľuďmi, zdravými spoločnosťami, zdravými zvieratami a zdravou planétou; zdôrazňuje, že táto stratégia je nevyhnutná nato, aby sa potravinový systém vrátane živočíšnej a rastlinnej výroby udržal v rámci možností našej planéty, pričom zdôrazňuje význam dosiahnutia dôstojných pracovných podmienok, podmienok zamestnávania a spravodlivých príležitostí v celom potravinovom hodnotovom reťazci a potrebu dosiahnuť vhodný a vyvážený politický prístup; povzbudzuje Komisiu, aby stratégiu čo najskôr preniesla do konkrétnych legislatívnych a nelegislatívnych opatrení, ktoré budú sprevádzané náležitými mechanizmami finančnej podpory na prechodné obdobie;

Potreba konať

2. ex ante by mali zahŕňať dôkladné environmentálne hodnotenia, mali by pokrývať tri rozmery udržateľnosti (environmentálnu, hospodársku a sociálnu vrátane zdravia) celostným a systémovým prístupom, mali by zohľadňovať kumulatívne účinky a mali by zahŕňať náklady v dôsledku nečinnosti z hľadiska okamžitého a dlhodobého vplyvu na ľudské zdravie, životné prostredie, biodiverzitu a všeobecnú udržateľnosť, ako aj zohľadniť generačnú výmenu, možné kompromisy medzi politickými cieľmi, dostupnosť prostriedkov na dosiahnutie cieľov a rôzne modely poľnohospodárstva v členských štátoch EÚ; berie na vedomie, že je dôležité opísať metódy výpočtu, východiskové hodnoty a referenčné obdobia každého individuálneho cieľa, a zdôrazňuje potrebu spolupráce, konzultácií a spolupráce s členskými štátmi; berie na vedomie, že prvé preskúmanie stratégie „z farmy na stôl“ v polovici jej trvania sa plánuje v polovici roka 2023; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v tomto hodnotení v polovici trvania dôkladne zohľadnil kumulatívny vplyv všetkých opatrení celostným a systematickým spôsobom, pričom sa pokryjú všetky rozmery udržateľnosti, či už environmentálne, hospodárske, alebo sociálne vrátane zdravia; pripomína, že posúdenia vplyvu sú neoddeliteľnou súčasťou procesu tvorby pravidiel EÚ; víta oznámenie Komisie, že má v úmysle vykonať podrobné posúdenia vplyvu vrátane verejných konzultácií v súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii pre všetky legislatívne iniciatívy v rámci stratégie „z farmy na stôl“ vrátane tých, ktoré sa týkajú účinných kvantitatívnych cieľov ( 55 ) ; zdôrazňuje, že tieto vedecké posúdenia vplyvuby mali zahŕňať dôkladné environmentálne hodnotenia, mali by pokrývať tri rozmery udržateľnosti (environmentálnu, hospodársku a sociálnu vrátane zdravia) celostným a systémovým prístupom, mali by zohľadňovať kumulatívne účinky a mali by zahŕňať náklady v dôsledku nečinnosti z hľadiska okamžitého a dlhodobého vplyvu na ľudské zdravie, životné prostredie, biodiverzitu a všeobecnú udržateľnosť, ako aj zohľadniť generačnú výmenu, možné kompromisy medzi politickými cieľmi, dostupnosť prostriedkov na dosiahnutie cieľov a rôzne modely poľnohospodárstva v členských štátoch EÚ; berie na vedomie, že je dôležité opísať metódy výpočtu, východiskové hodnoty a referenčné obdobia každého individuálneho cieľa, a zdôrazňuje potrebu spolupráce, konzultácií a spolupráce s členskými štátmi; berie na vedomie, že prvé preskúmanie stratégie „z farmy na stôl“ v polovici jej trvania sa plánuje v polovici roka 2023; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v tomto hodnotení v polovici trvania dôkladne zohľadnil kumulatívny vplyv všetkých opatrení celostným a systematickým spôsobom, pričom sa pokryjú všetky rozmery udržateľnosti, či už environmentálne, hospodárske, alebo sociálne vrátane zdravia;

3. víta oznámenie o fakticky podloženom návrhu legislatívneho rámca pre udržateľné potravinové systémy, ktorý je založený na transparentných údajoch a zohľadňuje najnovšie vedecké poznatky; vyzýva Komisiu, aby využila tento návrh na stanovenie celostnej, vyváženej, integrovanej a environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľnej spoločnej potravinovej politiky orientovanej na budúcnosť, na ktorej sa budú podieľať všetci aktéri a ktorej cieľom bude znížiť environmentálnu a klimatickú stopu potravinového systému EÚ, ako aj znížiť jeho negatívny vplyv na biodiverzitu a zdravie a dobré životné podmienky ľudí a zvierat, aby sa tak Európa najneskôr do roku 2050 stala prvým klimaticky neutrálnym kontinentom s takmer nulovým znečistením, a posilniť jej odolnosť v záujme zaistenia strednodobej a dlhodobej potravinovej bezpečnosti vzhľadom na zmenu klímy, zhoršovanie životného prostredia a stratu biodiverzity; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť hospodársku a sociálnu udržateľnosť v celom potravinovom reťazci, keďže dobré sociálno-ekonomické vyhliadky a konkurencieschopnosť rôznych dotknutých odvetví pomôžu splniť ciele stratégie; povzbudzuje EÚ, aby stála na čele globálneho prechodu k udržateľnosti „z farmy na stôl“ na princípe multifunkčného poľnohospodárskeho odvetvia, ktoré je udržateľné z environmentálneho, sociálneho (vrátane zdravia) a hospodárskeho hľadiska, pričom bude vychádzať zo zásad agroekológie, ktoré stanovila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), a z práva OSN na potraviny, a aby zároveň zabezpečila väčšiu ucelenosť a súdržnosť politík s cieľom umožniť všetkým aktérom v európskom potravinovom systéme vykonávať dlhodobé plánovanie založené na realistických a transparentných cieľoch SMART; zdôrazňuje potrebu naliehavej a odvážnej politiky a legislatívnych zmien vzhľadom na obrovské množstvo vedeckých dôkazov o nevyhnutnosti zlepšiť udržateľnosť súčasného potravinového systému a o vyšších nákladoch v dôsledku nečinnosti a vyzdvihuje význam inovácií a udržateľných postupov; navrhuje, aby sa zohľadnili príslušné referenčné úrovne v jednotlivých členských štátoch a dosiahnutý pokrok, ako aj ich špecifické (regionálne) podmienky a zároveň sa podporovala výmena know-how a najlepších postupov medzi členskými štátmi; zdôrazňuje potrebu začleniť celé potravinové a nápojové reťazce vrátane výroby, spracovania, marketingu, skladovania, dopravy, distribúcie, stravovacích služieb, maloobchodu a likvidácie a recyklácie druhotných materiálov; žiada, aby sa v tomto legislatívnom návrhu v plnej miere zohľadňovali dobré životné podmienky hospodárskych zvierat, keďže je to neoddeliteľnou súčasťou udržateľnosti potravín;

4. podporuje vypracovanie strategických plánov potravinovej politiky ( 56 ) , ktoré poslúžia na uľahčenie, stimulovanie a rozšírenie nových a existujúcich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych potravinových politík, pričom sa zohľadní aj zložitá otázka potravinovej chudoby v Európe; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa tieto plány opierali o nezávislé a nestranné vedecko-výskumné poznatky a účasť zainteresovaných strán s rozmanitou perspektívou, a tak sa zabezpečil legitímny a inkluzívny proces; zdôrazňuje, že je potrebný nový prierezový prístup k riadeniu, aby sa zabezpečil súlad medzi potravinovou a poľnohospodárskou politikou EÚ a politikami, ktoré ich ovplyvňujú, ako sú politiky v oblasti obchodu, energetiky, hospodárskej súťaže a klímy, s cieľom posilniť synergie a zabrániť kompromisom, resp. ich riešiť; žiada preto štruktúrovaný dialóg medzi Európskym parlamentom, členskými štátmi a všetkými aktérmi v rámci potravinového systému vrátane občanov s cieľom využiť všetky príležitosti, ktoré táto stratégia ponúka, a diskutovať o nedostatkoch, príležitostiach a výzvach pri rozvoji a vykonávaní celostnej spoločnej potravinovej politiky EÚ; vyzýva Komisiu, aby na ceste k svojmu návrhu legislatívneho rámca pre udržateľný potravinový systém, ktorý bude musieť byť v konečnom dôsledku založený na jednotnom prístupe ku všetkým aspektom udržateľnosti, podporovala spoločenský dialóg o spoločnom chápaní udržateľnosti a jej rôznych zložiek;

5. víta návrh Komisie vypracovať pohotovostný plán na zabezpečenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti s cieľom koordinovať spoločnú európsku reakciu na krízy ovplyvňujúce potravinové systémy; trvá na tom, že je potrebný preventívny prístup, aby sa zabránilo vzniku paniky a neprimeraným reakciám ľudí, firiem aj členských štátov; domnieva sa, že to bude primeranou reakciou na čoraz vyššie očakávania v oblasti potravinovej bezpečnosti, ktoré sa majú riešiť na európskej úrovni; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zvážila otázky týkajúce sa strategických zásob potravín tak, ako to robí v prípade strategických zásob ropy v rámci celej Únie;

6. zdôrazňuje potrebu opatrení na podporu udržateľného poľnohospodárstva, zníženie používania pesticídov a rizika, ktoré prinášajú, ochranu a obnovu pôdnych ekosystémov a zvýšenie výskytu krajinných prvkov na poľnohospodárskej pôde, ktoré podporujú obnovu druhov a biotopov chránených smernicami o prírode vrátane opeľovačov a ich biotopov; pripomína, že poľnohospodárska produktivita a odolnosť závisia od udržateľného riadenia prírodných zdrojov s cieľom zaručiť dlhodobú udržateľnosť našich potravinových systémov;

7. zdôrazňuje, že európski spotrebitelia, poľnohospodári a podniky majú záujem na úspešnom prechode na udržateľnejší potravinový systém; zdôrazňuje, že túto transformáciu môžu podporiť lepšie informácie pre zainteresované strany a poľnohospodárske politiky; zdôrazňuje, že ekologická transformácia vo výrobe potravín a výsledný príspevok k zmierneniu zmeny klímy by mohli byť prínosnou situáciou pre prvovýrobcov, životné prostredie, hospodárstvo aj spoločnosť ako celok, ktorá by poskytovala udržateľné, bezpečné, cenovo dostupné, zdravé a výživné potraviny v dostatočnom množstve a dala by sa dosiahnuť vyváženým prístupom, ktorý spája udržateľné postupy a hospodárske príležitosti; opätovne pripomína, že na zabezpečenie primeraného príspevku odvetvia by poľnohospodárstvo ako súčasť ambície EÚ posunúť sa najneskôr do polovice storočia k nulovej bilancii emisií a zároveň riešiť emisie, ktoré sú spojené s výrobou a spotrebou potravín v Európe, ale vznikajú mimo Európy, malo byť orientované na ciele a stimuly; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zabezpečiť účasť a podporu poľnohospodárov v rámci opatrení v oblasti klímy, aby bolo možné dosiahnuť globálne ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy a ciele udržateľného rozvoja bez ohrozenia celosvetovej potravinovej a výživovej bezpečnosti, pričom nik nesmie zostať bokom;

8. zdôrazňuje potrebu zabezpečiť súdržnosť medzi stratégiou „z farmy na stôl“ a cieľmi Európskej zelenej dohody vrátane cieľov v oblasti klímy, biodiverzity, nulového znečistenia a zdravia; zdôrazňuje, že na zaistenie potravinovej bezpečnosti EÚ a celého sveta je nevyhnutné zachovanie a posilnenie biodiverzity a že treba zaručiť súlad so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity vrátane príspevku sústavy Natura 2000 a chránených morských oblastí k podpore výroby zdravých potravín, ako aj súlad spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), spoločnej rybárskej politiky (SRP), obchodných politík EÚ a stratégie EÚ pre biohospodárstvo; zdôrazňuje, že ciele udržateľného rozvoja ponúkajú relevantný rámec na súdržnú a systematickú integráciu environmentálnych, sociálnych a hospodárskych cieľov a umožňujú navrhovanie prierezových politík, ktoré lepšie odrážajú vzájomné prepojenie medzi jednotlivými politickými cieľmi; pripomína, že do všetkých budúcich iniciatív stratégie „z farmy na stôl“ je spolu s hospodárskym a environmentálnym rozmerom nutné v plnej miere začleniť sociálny rozmer, aby sa dosiahla veľmi potrebná súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja; trvá na tom, že zlepšenie pracovných podmienok v súlade s ôsmimi základnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (MOP), by sa medzi kritériá udržateľnosti malo zahrnúť kolektívne vyjednávanie a sociálna ochrana;

Vytvorenie potravinového reťazca, ktorý funguje pre občanov, pracovníkov, výrobcov, distribútorov a životné prostredie

9. víta rozhodnutie zrevidovať smernicu o udržateľnom používaní pesticídov a ciele zníženia pesticídov, straty živín z organických aj nerastných zdrojov a predaja antibiotík a je presvedčený, že tieto ciele sa dajú bez väčších problémov dosiahnuť, no závisí to od dostupnosti bezpečnejších, účinných a efektívnych alternatív; zdôrazňuje pre dosiahnutie tejto transformácie je dôležité ďalšie celostné vzdelávanie a komunikácia, a to aj prostredníctvom poradenských služieb; zdôrazňuje, že je potrebné, aby tieto ciele znižovania mali záväznú povahu, a že je dôležité, aby sa plnili prostredníctvom celostných, preventívnych a obehových prístupov, ako sú ekologické a agroekologické postupy, inovatívne udržateľné poľnohospodárske postupy, zavádzanie presného poľnohospodárstva a postupov integrovanej ochrany plodín a integrovanej ochrany proti škodcov tam, kde je to vhodné, a využívanie udržateľných alternatív podporovaných z hľadiska životného cyklu; zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť zrýchlené postupy hodnotenia, povoľovania a registrácie nechemických nízkorizikových pesticídov a zároveň zabezpečiť, aby ich hodnotenie podliehalo rovnakej úrovni dôslednosti ako v prípade iných látok; trvá na tom, že každý členský štát by mal v súlade so svojimi klimatickými a poľnohospodársko-výrobnými charakteristikami stanoviť vo svojich preskúmaniach strategických plánov SPP a iných relevantných politických nástrojov pevné, účinné a časovo viazané kvantitatívne ciele v záujme zníženia poľnohospodárskych emisií do pôdy, podzemných vôd, povrchových vôd a ovzdušia na nulu, v súlade s ambíciou Európskej zelenej dohody, ktorou je dosiahnuť nulové znečistenie, spolu s dobre vymedzenými podpornými opatreniami zameranými na konkrétne plodiny, ktorými sa zabezpečí zodpovednosť a vykonateľnosť na všetkých úrovniach, pričom na pomoc pri dosahovaní týchto cieľov by mal využiť nezávislé a úplné údaje, ako aj podporu a odbornú prípravu záujme ich realizácie na úrovni poľnohospodárskych podnikov a ďalší výskum a vývoj v záujme inovatívnych a udržateľných poľnohospodárskych riešení; vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty pri zlepšovaní ich systémov dohľadu, monitorovania a riadneho presadzovania pravidiel používania pesticídov a aby zlepšila komunikáciu s ich konečnými používateľmi a pracovala na zvyšovaní ich informovanosti; opakuje svoju výzvu, aby sa uvedené ciele a zámery pretransformovali do právnych predpisov, a to aj prostredníctvom revízie smernice o udržateľnom používaní pesticídov, a vyzýva Komisiu, aby objasnila, ako bude pristupovať k príspevkom jednotlivých členských štátov k cieľom záväzným pre celú Úniu, a aby zároveň zabezpečila rovnaké podmienky a objasnila referenčné hodnoty pre tieto ciele, pričom zohľadní rôzne východiskové body, vynaložené úsilie a charakteristiky každého členského štátu a jasne určí mnohé nesyntetické a iné alternatívy, ktoré sú už dnes známe, ich dostupnosť a vplyv na životaschopnosť odvetvia, na príjmy poľnohospodárov a potravinovú bezpečnosť, a vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán na minimalizáciu syntetických vstupov do poľnohospodárstva; vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty v tom, aby venovali mimoriadnu pozornosť osobitným podmienkam, ktoré sa vzťahujú na používanie pesticídov v oblastiach ochrany podzemnej vody, a to prostredníctvom lepšej komunikácie, monitorovania a inšpekcií;

10. zdôrazňuje kľúčovú úlohu integrovanej ochrany proti škodcom (IOPŠ) pri znižovaní závislosti od pesticídov a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jej uplatňovanie a systematické hodnotenie a monitorovanie jej vykonávania; vyzýva členské štáty, aby pretavili všeobecné zásady IOPŠ do praktických a merateľných kritérií a overovali tieto kritériá na úrovni poľnohospodárskych podnikov, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty budú účinne vykonávať tieto zásady IOPŠ prostredníctvom svojich strategických plánov SPP; naliehavo ich žiada, aby ako základ na zvrátenie trendu neustáleho zvyšovania množstva pesticídov a odolnosti škodcov zaviedli riadne vymedzené a na mieru šité opatrenia a postupy pre jednotlivé plodiny; vyzýva maloobchodníkov v potravinovom reťazci, aby iniciatívne spolupracovali s poľnohospodármi na vykonávaní a rozširovaní všetkých dostupných postupov a metód IOPŠ pre jednotlivé plodiny vo svojom dodávateľskom reťazci a aby podávali správy o svojom vlastnom prínose k cieľom znižovania v rámci svojich správ o environmentálnych, sociálnych a riadiacich aspektoch;

11. domnieva sa, že hoci má EÚ jeden z najprísnejších systémov na svete, treba zlepšiť nariadenie o schvaľovaní pesticídov ako také, ako aj jeho vykonávanie; pripomína svoje uznesenie o postupe Únie pre povoľovanie pesticídov ( 57 ) a očakáva, že Komisia a členské štáty sa budú bezodkladne zaoberať všetkými jeho výzvami, zdôrazňuje, že regulačný rámec by mal podporovať inovácie a výskum s cieľom vyvinúť lepšie a bezpečnejšie prípravky a alternatívy na ochranu rastlín; poukazuje na to, že okrem revízie smernice o trvalo udržateľnom používaní pesticídov s cieľom obmedziť používanie pesticídov a ich riziká by Komisia, Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) a Európska agentúra pre lieky (EMA) mali zlepšiť posudzovanie environmentálnych rizík prípravkov na ochranu rastlín, okrem iného zohľadnením účinkov pesticídov na kvalitu pôdnej vody a zdroje pitnej vody vrátane kumulatívnych a kombinovaných účinkov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby primerane posúdila pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov politiky a zlepšila harmonizované ukazovatele rizika stanovené v smernici Komisie (EÚ) 2019/782 ( 58 ) , aby tak zahŕňali aj toxicitu, stálosť a bioakumuláciu, a aby vzala do úvahy poľnohospodárske oblasti alebo objemy účinných látok a spôsob používania prípravkov na ochranu rastlín s cieľom účinne znížiť používanie syntetických pesticídov a ťažkých kovov v konvenčnom a ekologickom poľnohospodárstve a aby prijala jasné, vedecky podložené kritériá pre vymedzenie pojmu neprijateľné účinky na životné prostredie, pričom zohľadní skutočnú expozíciu (akútnu a chronickú) viacerým prípravkom na ochranu rastlín vrátane kumulatívnych a synergických účinkov; trvá na tom, že profylaktické používanie pesticídov vrátane ošetrenia osiva systémovými pesticídmi by sa malo čo najviac obmedziť tam, kde predstavuje nebezpečenstvo pre ľudské zdravie alebo životné prostredie; vyzýva Komisiu, aby najneskôr do polovice roka 2022 predložila svoj legislatívny návrh o údajoch o pesticídoch;

12. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne uplatňovanie ustanovení nariadenia (ES) č. 1107/2009, a tým zaručila okrem iného minimálnu úroveň oznámenia o núdzových povoleniach pre pesticídy vrátane požiadavky, aby členské štáty poskytovali úplné a podrobné vysvetlenia, a aby tieto oznámenia uverejnila; víta úlohu úradu EFSA pri skúmaní týchto výnimiek;

13. žiada, aby sa pri stanovovaní maximálnej hladiny rezíduí (MRL) v plnej miere zohľadňovali kumulatívne a synergické účinky pesticídov a aby sa pri posudzovaní žiadostí o nové MRL v súlade s článkom 14 nariadenia o MRL lepšie zohľadňovali kritériá rizík pre zdravie zvierat a životné prostredie; žiada, aby sa údaje zozbierané prostredníctvom biomonitoringu po uvedení na trh použili na overenie presnosti predpokladaných úrovní expozície pesticídom pri stanovovaní MRL, ako aj pri prijateľných úrovniach expozície pracovníkov v poľnohospodárstve, obyvateľov, okoloidúcich, spotrebiteľov a tiež hospodárskych zvierat; zdôrazňuje, že v budúcich legislatívnych iniciatívach EÚ súvisiacich s používaním pesticídov treba naďalej venovať vysokú pozornosť ochrane zdravia a bezpečnosti používateľov; pripomína, že je dôležité zabezpečiť všetkým používateľom ochranné prostriedky, ako aj komplexné informácie a odbornú prípravu v oblasti používania pesticídov a súvisiacich nebezpečenstiev; zdôrazňuje, že všetkým poľnohospodárskym pracovníkom treba zabezpečiť možnosť prístupu k oficiálnej dokumentácii o type pesticídov, ktoré počas svojej pracovnej činnosti používajú; zdôrazňuje, že na dosiahnutie týchto cieľov je nevyhnutné ďalej zrevidovať smernicu 2004/37/ES o karcinogénoch alebo mutagénoch pri práci ( 59 ) , smernicu 2009/128/ES o trvalo udržateľnom používaní pesticídov a nariadenie o prípravkoch na ochranu rastlín č. 1107/2009 a smernicu 98/24/ES o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci ( 60 )

14. víta záväzok Komisie podniknúť kroky s cieľom znížiť stratu živín o minimálne 50 % a zároveň zabezpečiť, aby nedošlo k zhoršeniu úrodnosti pôdy; je presvedčený, že by sa to najlepšie dosiahlo uzavretím kolobehu živín, zhodnocovaním a opätovným využitím živín a podporou a odmeňovaním poľnohospodárov, aby pestovali strukoviny; trvá na tom, že na tento účel sú potrebné právne záväzné legislatívne iniciatívy, ako aj opatrenia zamerané na to, aby poľnohospodári mohli zlepšiť hospodárenie s živinami; zdôrazňuje význam plnenia týchto cieľov prostredníctvom celostných a obehových prístupov k hospodáreniu so živinami, ako sú agroekologické postupy a digitálne poľnohospodárstvo, ktoré môžu priniesť spoločné výhody z hľadiska kvality pôdy a biodiverzity, pomôcť poľnohospodárom ukončiť ich závislosť od minerálnych hnojív a znížiť toky fosforu a dusíka; poukazuje na to, že pri znížení neefektívneho hnojenia a postupnom ukončovaní nadmerného hnojenia by sa mali zohľadňovať klimatické a environmentálne vplyvy rôznych hnojív vrátane prítomnosti ťažkých kovov; naliehavo vyzýva členské štáty, aby vo svojich strategických plánoch navrhli opatrenia na podporu efektívneho riadenia a obehovosti živín a aby tiež dôrazne podporovali vzdelávanie poľnohospodárskych poradcov a poľnohospodárov a využívali reformu SPP ako príležitosť na obmedzenie emisií amoniaku (NH 3 ) z poľnohospodárskeho odvetvia; zdôrazňuje, že lepšie hospodárenie so živinami prináša hospodárske aj environmentálne prínosy; zdôrazňuje význam uplatňovania moderných a inovačných technológií a riešení, ako je presné poľnohospodárstvo, cielené hnojenie prispôsobené požiadavkám rastlín, poradenské služby v oblasti výživy rastlín a podpora riadenia, ako aj potrebu zaviesť vo vidieckych oblastiach na tento účel širokopásmové pripojenie; domnieva sa, že by sa mali podporovať udržateľné obchodné modely poľnohospodárskych podnikov s cieľom napomôcť zhodnocovanie, recykláciu a opätovné využitie živín z nekontaminovaných tokov odpadu;

15. zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa zníženia používania chemických pesticídov a s nimi súvisiacich rizík a zníženia strát živín musia byť k dispozícii bezpečnejšie alternatívy, aby sa zaistila dostupnosť fungujúceho súboru nástrojov na ochranu rastlín; vyzdvihuje však význam vzdelávania z hľadiska zabezpečovania riadneho uplatňovania preventívnych opatrení; žiada zintenzívnenie výskumu a vývoja alternatívnych prípravkov na ochranu rastlín, hnojív, odolnejších odrôd, ktoré si vyžadujú menej vstupov na zabezpečenie stabilných výnosov, a digitálnych nástrojov, ako aj stimulov pre metódy a technológie aplikácie, ako je presné poľnohospodárstvo; vyzýva Komisiu, aby urýchlila a zjednodušila prijímanie nových riešení v oblasti zdravia rastlín vrátane prípravkov na ochranu rastlín s nižším vplyvom, ako sú nízkorizikové látky alebo biologické roztoky, a aby do horizontálnych právnych predpisov zaviedla definíciu a samostatnú kategóriu prírodných látok a tiež aby sa zapojila do iniciatív zameraných na hľadanie alternatívnych spôsobov hodnotenia týchto nízkorizikových, základných a prirodzene sa vyskytujúcich látok; ďalej zdôrazňuje, že obmedzené používanie pesticídov musí byť sprevádzané zvýšenou dostupnosťou udržateľných alternatív na trhu s rovnakou účinnosťou ochrany zdravia rastlín ako pri chemických pesticídoch, aby sa zabránilo šíreniu škodcov rastlín; okrem toho požaduje opatrenia na uľahčenie začlenenia metodík nových prístupov do hodnotenia chemických rizík spojených s potravinami a krmivami, čím sa zníži potreba testov na zvieratách a v konečnom dôsledku sa prispeje k ich úplnému postupnému ukončeniu;

16. opätovne zdôrazňuje kľúčový význam ochrany včiel a ostatných opeľovačov pred škodlivými účinkami pesticídov a chorôb; opätovne pripomína svoju námietku z 23. októbra 2019 ( 61 ) a svoju výzvu Komisii, aby zabezpečila, že revízia usmernenia o včelách a budúce vykonávacie akty nepovedú k nižšej úrovni ochrany včiel, než je úroveň stanovená v usmernení o včelách z roku 2013, a budú založené na najnovších vedeckých a technických poznatkoch, a preto navrhuje zmenu jednotných zásad nielen v súvislosti s akútnou toxicitou pre včely medonosné, ale aspoň v súvislosti s chronickou toxicitou a toxicitou pre larvy včiel medonosných a akútnou toxicitou pre čmeliaky; konštatuje, že EFSA navrhuje svoj vlastný systém modelovania ApisRAM, ktorý sa zdá byť viac v súlade s biológiou včiel medonosných ako BeeHAVE a menej otvorený konfliktom záujmov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene prehodnotila tie látky, ktoré majú rovnaké pôsobenie ako neonikotinoidy;

17. opakuje svoju výzvu, aby existoval ukazovateľ opeľovačov ( 62 ) a cieľ v oblasti obnovy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili nový rámec na monitorovanie opeľovačov v celej EÚ s robustnými systémami zavedenými na úrovni členských štátov, priebežnými míľnikmi, jednoznačnými a časovo viazanými cieľmi, ukazovateľmi a cieľovými hodnotami; zdôrazňuje, že monitorovacie činnosti musia byť začlenené do nového rámca pre monitorovanie a hodnotenie SPP;

18. vyzýva členské štáty, aby vykonávali systematické, štandardizované terénne monitorovanie biodiverzity na poľnohospodárskej pôde vrátane opeľovačov, do ktorého budú zapojení odborníci, poľnohospodári aj vedeckí pracovníci z radov občanov, a aby tieto údaje využívali na hodnotenie politík EÚ a ich vykonávania;

19. pripomína význam prístupu „jedno zdravie“; zdôrazňuje, že antimikrobiálna rezistencia (AMR) predstavuje rastúce nadnárodné a cezhraničné ohrozenie zdravia, v prípade ktorého môžu mať význam koordinované opatrenia na úrovni EÚ; uznáva značné úsilie vynaložené na zníženie používania antimikrobiálnych látok pri zvieratách, čo prispieva k celosvetovému úsiliu o zníženie antibiotickej rezistencie; zdôrazňuje však, že treba ďalej znižovať používanie antibiotík, a to aj pri výrobe potravín; víta plán Komisie znížiť celkový predaj antimikrobiálnych látok pre hospodárske zvieratá a akvakultúru o 50 % do roku 2030; zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť pokrok, ktorý sa už dosiahol na úrovni členských štátov; poukazuje na skutočnosť, že na dosiahnutie tohto cieľa sú potrebné strednodobé ciele a jasné kroky a opatrenia vrátane uplatnenia sankcií, ako je stanovené v právnych predpisoch EÚ; okrem toho pripomína, že pre dosiahnutie tohto cieľa je kľúčové zlepšiť postupy chovu zvierat, pretože lepšie životné podmienky zvierat zlepšujú zdravie zvierat, čím sa znižuje potreba liekov; je presvedčený, že riadne vykonávanie nariadenia o veterinárnych liekoch ( 63 ) a nariadenia (EÚ) 2019/4 o medikovaných krmivách ( 64 ) ešte viac zníži používanie antibiotík, a vyzýva Komisiu, aby preskúmala vykonávanie a presadzovanie zo strany členských štátov; zdôrazňuje, že antimikrobiálne látky iné než rezervné antibiotiká určené pre ľudí musia zostať k dispozícii na základné použitie, aby sa zabezpečila neustála ochrana zdravia a dobrých životných podmienok zvierat;

20. víta dôraz, ktorý sa kladie na potrebu pokračovať v znižovaní celkového predaja antibiotík pre hospodárske zvieratá a akvakultúru v EÚ, a zdôrazňuje, že iniciatívy EÚ v tejto oblasti boli a budú prijaté na základe prístupu „jedno zdravie“, ktorý uznáva vzájomnú závislosť medzi zdravím a dobrými životnými podmienkami ľudí, zvierat a planéty; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zamerali na ďalšie opatrenia na umožnenie a stimuláciu udržateľných inovačných riešení, najmä pokiaľ ide o preventívne nástroje a alternatívnu liečbu; žiada, aby sa pre výrobky živočíšneho pôvodu dovážané do EÚ zabezpečili normy rovnocenné s tými, ktoré boli prijaté v rámci nariadenia o veterinárnych liekoch; konštatuje, že v rámci revízie nariadenia o kŕmnych doplnkových látkach ( 65 ) sa treba zaoberať používaním látok, ktoré v súčasnosti nie sú klasifikované ako antibiotiká, ale ktoré majú vlastnosti antibiotík v súlade s článkom 4 ods. 14 nariadenia o veterinárnych liekoch a môžu sa používať v poľnohospodárstve a akvakultúre zvierat na preventívne použitie; upozorňuje na skutočnosť, že pracovníci v potravinovom reťazci sú vystavení riziku nakazenia patogénmi AMR, napríklad pri používaní techniky „top dressing“ (aplikácia na povrch) pri podávaní veterinárnych liekov; zdôrazňuje potrebu prijať vhodné opatrenia na zníženie tohto závažného ohrozenia zdravia pri práci;

21. pripomína, že poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo zohrávajú dôležitú úlohu pri riešení adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania; zdôrazňuje dôležitosť uznania a monitorovania vplyvu poľnohospodárstva a živočíšnej výroby na emisie GHG a využívanie pôdy; zdôrazňuje, že je nevyhnutné znížiť tieto emisie s cieľom prispieť k záväzku Európskej únie plniť Parížsku dohodu; zdôrazňuje potrebu a potenciál posilňovať, obnovovať a posilňovať prirodzené záchyty uhlíka a znižovať emisie oxidu uhličitého, metánu a oxidu dusného z poľnohospodárstva, najmä v odvetviach krmiva a chovu hospodárskych zvierat, ako aj v odvetví organických a minerálnych hnojív, a to bez ďalšieho ohrozenia dobrých životných podmienok zvierat a pri zabezpečení toho, aby sa nezhoršila úrodnosť pôdy; uznáva, že zdravé zvieratá si vyžadujú menej vstupov z prírodných zdrojov a že udržateľné postupy riadenia chovu hospodárskych zvierat môžu viesť k zníženiu emisií GHG; požaduje vhodné a prispôsobené regulačné opatrenia a ciele pre emisie z poľnohospodárstva a súvisiace využívanie pôdy v rámci balíka „Fit for 55“ s cieľom zabezpečiť ambiciózne zníženie všetkých emisií GHG, a to aj riešením hustoty chovu hospodárskych zvierat v EÚ a viazaných emisií z využívania pôdy z dovážaných krmív a potravín; požaduje ucelenú kombináciu politík s cieľom umožniť prechod na udržateľnejšie postupy, napríklad na extenzívnu živočíšnu výrobu na trávnatých plochách ako súčasť zmiešaného poľnohospodárskeho systému, ktorý rešpektuje únosnosť miestneho prostredia a podporuje biodiverzitu;

22. berie na vedomie sľubný vývoj v oblasti kŕmnych doplnkových látok, ktorý pomáha znižovať emisie skleníkových plynov a látok znečisťujúcich vodu a ovzdušie z chovu zvierat; v tejto súvislosti víta plány Komisie na uľahčenie uvádzania udržateľných a inovatívnych kŕmnych doplnkových látok na trh a žiada, aby príslušné výskumné programy podporovali ich ďalší vývoj;

23. poukazuje na to, že extenzívny chov hospodárskych zvierat na trávnych porastoch, lesopastierstvo alebo extenzívny ekologický chov zvierat, ktorých súčasťou sú často pastviny s vysokou environmentálnou hodnotou, sú kľúčovými prvkami európskeho potravinového systému a že ich systémy kvality sú určujúcim prvkom mnohých tradičných vidieckych spoločenstiev, ktoré im umožňujú produktívne využívať pôdu, ktorá by inak bola opustená; zdôrazňuje, že táto forma poľnohospodárskej výroby s nízkou hustotou chovu založená na pôde môže mať viaceré pozitívne účinky na životné prostredie a zachovanie kultúrnej krajiny, prispieva k ochrane vidieckych oblastí pred vyľudňovaním a opúšťaním, pomáha zmierňovať zmenu klímy a prispieva k obehovému hospodárstvu a obnove biodiverzity, a preto sa musí podporovať a podnecovať; zdôrazňuje, že poľnohospodárskym podnikom by sa mala poskytnúť podpora pri prechode na udržateľnejšie formy výroby a odklone od poľnohospodárskych postupov, ako je vysoká hustota chovu a monokultúry plodín; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej politiky a programy financovania budú podporovať tradičnú európsku kultúrnu krajinu, ako sú svahovité a terasovité vinohrady a extenzívna výroba založená na trvalých trávnych porastoch na podporu biodiverzity; konštatuje, že v správach členských štátov podľa článku 17 smernice o biotopoch ( 66 ) sa zdôrazňuje, že mnohé poloprírodné trávne porasty sú v nepriaznivom, nedostatočnom alebo zlom stave ochrany a že opeľovače, ktoré sú od nich závislé, sú ohrozené, čo ohrozuje opeľovanie;

24. žiada väčšiu harmonizáciu právneho rámca pre chov hospodárskych zvierat v EÚ s využitím spoločných, vedecky podložených ukazovateľov dobrých životných podmienok zvierat a víta záväzok Komisie zhodnotiť a v prípade potreby zrevidovať existujúci súbor právnych predpisov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat; zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť najnovší pokrok vo vede v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a reagovať na požiadavky verejnosti, politikov a trhu týkajúce sa prísnejších noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh s cieľom postupne ukončiť používanie klietok pri chove zvierat v EÚ a posúdila možnosť postupného ukončenia klietkového chovu do roku 2027; zdôrazňuje, že toto postupné ukončenie musí vychádzať z vedecky podloženého posúdenia vplyvu a poskytovať primerané prechodné obdobie; vyzýva Komisiu, aby prijala individuálny druhový prístup, v ktorom sa zohľadnia a posúdia charakteristiky všetkých jednotlivých zvierat, ktoré by mali mať systémy ustajnenia prispôsobené svojim osobitným potrebám, pričom zároveň treba chrániť zdravie zvierat a ľudí, zabezpečiť ochranu pracovníkov a zaistiť dostatočnú podporu a prechodné obdobie s cieľom zachovať konkurencieschopnosť poľnohospodárov a chovateľov;

25. pripomína význam vysokokvalitného systému dobrých životných podmienok zvierat, a to aj v oblasti prepravy a zabíjania; zdôrazňuje, že vysoká úroveň dobrých životných podmienok zvierat je súčasťou udržateľného rozvoja a je nevyhnutná pre vyššiu kvalitu potravín, ktorá uľahčuje zdravšiu výživu tým, že plní požiadavky spotrebiteľov a prispieva k procesu ochrany biodiverzity; zdôrazňuje, že pri odkazovaní na udržateľný potravinový systém je potrebný koherentný a harmonizovaný prístup, ktorý zohľadňuje ľudské zdravie, životné prostredie, biodiverzitu, zdravie a dobré životné podmienky zvierat a klímu celostným a spoločným spôsobom;

26. považuje za dôležité začať postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom, ktoré systematicky nedodržiavajú predpisy, pokiaľ ide o vykonávanie a presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, a v prípade potreby vyplniť legislatívne medzery a stanoviť prísnejšie normy v právnych predpisoch v oblasti dobrých životných podmienok zvierat; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby EÚ vzala do úvahy dodržiavanie noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat v krajín mimo EÚ, najmä pokiaľ ide o dovážané výrobky;

27. zdôrazňuje, že pri preprave a zabíjaní zvierat by zvieratá mali zažiť čo najmenej úzkosti, a preto víta zámer zrevidovať existujúce právne predpisy v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, pokiaľ ide o prepravu a zabíjanie zvierat; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili riešenia spočívajúce v zabíjaní zvierat na miestnych bitúnkoch vrátane mobilných bitúnkov s menšími jednotkami a lepšou odbornou prípravou zamestnancov z hľadiska predchádzania utrpeniu zvierat; vyzýva Komisiu, aby vždy, keď je to možné, podporovala alternatívy k preprave živých zvierat;

28. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vykonávali a presadzovali príslušné právne predpisy EÚ, najmä smernicu Rady (ES) č. 1/2005 o ochrane zvierat počas prepravy a s ňou súvisiacich činností ( 67 ) ; vyjadruje poľutovanie nad súčasným nedodržiavaním rozhodnutia Európskeho súdneho dvora, že ochrana dobrých životných podmienok zvierat sa nekončí na vonkajších hraniciach EÚ a že prepravcovia zvierat, ktorých cesta sa začína v Európskej únii, musia preto dodržiavať európske pravidlá v oblasti dobrých životných podmienok zvierat aj pri odchode z EÚ, pričom poukazuje na ťažkosti pri jeho uplatňovaní z dôvodu nedostatku právomoci na území mimo EÚ;

29. pripomína, že 70 % nových chorôb a pandémií má podľa platformy IPBES živočíšny pôvod; vyjadruje veľké obavy vo vzťahu k čoraz častejšiemu výskytu zoonotických ochorení, ktoré sa prenášajú zo zvierat na ľudí (antropozoonózy), ako je Q horúčka, aviárna influenza a nový kmeň chrípky A (H1N1), ktorý ešte zvyšuje zmena klímy, zhoršovanie životného prostredia, zmeny vo využívaní pôdy, odlesňovanie, ničenie biodiverzity a biotopov a vyvíjanie tlaku na biodiverzitu a biotopy, nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi živočíchmi a naše súčasné systémy potravinárskej výroby a spotreby potravín; zdôrazňuje, že systémy živočíšnej výroby, ktoré zahŕňajú umiestnenie zvierat podobného genotypu do vzájomnej tesnej blízkosti, môžu výrazne zvýšiť náchylnosť zvierat na infekčné choroby, čím sa vytvárajú podmienky na vznik a šírenie zoonotických ochorení ( 68 ) ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili odklon od týchto poľnohospodárskych postupov a od neudržateľného využívania voľne žijúcich druhov vrátane nezákonného obchodovania s nimi smerom k lepšiemu riadeniu veterinárnej prevencie a presadzovaniu prísnych noriem v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, a to aj v spolupráci s obchodnými partnermi EÚ, s cieľom zabrániť šíreniu zoonotických ochorení a invazívnych druhov a presadzovať prísne normy biologickej bezpečnosti EÚ ako najlepšie postupy na celosvetovej úrovni; uznáva, že prevencia chorôb a pripravenosť na ne, t. j. dostupnosť metód diagnostiky, prevencie a liečby, je kľúčom k potlačeniu vznikajúcich hrozieb pre zdravie ľudí a zvierat;

30. víta skutočnosť, že Komisia uznala ekologické poľnohospodárstvo za jednu z dôležitých opôr EÚ na ceste k udržateľnejším potravinovým systémom, a zámer zvýšiť v EÚ do roku 2030 výmeru poľnohospodárskej pôdy využívanej na ekologické poľnohospodárstvo; zdôrazňuje, že väčšina členských štátov už prijala cieľové hodnoty zvyšovania výmery poľnohospodárskej pôdy využívanej v rámci ekologického poľnohospodárstva; očakáva analýzu odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby v rámci celkového posúdenia vplyvu stratégie a zdôrazňuje význam európskeho akčného plánu pre ekologické poľnohospodárstvo z hľadiska jeho väčšieho využívania; zdôrazňuje, že rozvoj a rast ekologického odvetvia musí sprevádzať rozvoj trhu a dodávateľského reťazca a opatrenia, ktoré stimulujú ďalší dopyt po ekologických potravinách a zabezpečujú dôveru spotrebiteľov, spolu s verejným obstarávaním, daňovými stimulmi a širokou škálou propagačných opatrení, výskumom, inováciami, odbornou prípravou a prenosom vedeckých poznatkov, čo by prispelo k stabilite trhu s ekologickými výrobkami a spravodlivému odmeňovaniu poľnohospodárov;

31. víta koncepciu posilňovania, stimulácie a odmeňovania prirodzenej sekvestrácie uhlíka v pôde, ktorú sa už podarilo dosiahnuť v niektorých poľnohospodárskych podnikoch, na základe ktorej sa poľnohospodárom poskytnú dodatočné odmeny za vývoj a udržiavanie osvedčených poľnohospodárskych postupov pre sekvestráciu uhlíka, čo by malo viesť k posilneniu záchytov uhlíka v celej EÚ; zdôrazňuje, že poľnohospodárska a potravinová politika by mala uľahčiť prechod na udržateľné poľnohospodárstvo tým, že bude odmeňovať poľnohospodárov za environmentálne a klimatické prínosy, ktoré dosahujú; zdôrazňuje význam prírodných riešení, medzi ktoré patrí rozsiahle striedanie plodín, medziplodiny, permakultúra, agrolesníctvo a obnova ekosystémov, a najmä obnova a udržiavanie rašelinísk v záujme zvyšovania prirodzeného záchytu a sekvestrácie uhlíka; zdôrazňuje však, že poľnohospodárske postupy s výrazným negatívnym vplyvom na klímu, biodiverzitu, pôdu, vodu, ovzdušie alebo dobré životné podmienky zvierat by nemali dostávať finančné prostriedky, stimuly ani odmeny určené na ochranu klímy; vyzýva Komisiu, aby preskúmala rámec pre spoľahlivú kvantifikáciu a certifikáciu uhlíka, ktorý by mal zabrániť možnosti skresľovania známeho ako zelené vymývanie mozgov; vyzýva Komisiu, aby predložila viacero možností pre uhlíkové poľnohospodárstvo, a zdôrazňuje, že trhy s uhlíkom sú súčasťou oveľa širšieho súboru regulačných a neregulačných opatrení na zníženie emisií GHG, pričom poukazuje na to, že systémy uhlíkového poľnohospodárstva by mali byť súčasťou motivačného súboru nástrojov na dosahovanie cieľov v oblasti klímy; žiada, aby boli návrhy v súlade s cieľmi v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a environmentálnymi cieľmi a zásadou „neškodiť“ uvedenou v Európskej zelenej dohode; súhlasí so stimuláciou zavádzania regeneratívnych poľnohospodárskych postupov, zlepšovaním prístupu k technológiám, údajom, odbornej príprave a informáciám, a dopĺňaním príjmov poľnohospodárov prostredníctvom sekvestrácie uhlíka a platieb za ekosystémové služby, čím sa zvýši ich odolnosť;

32. zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť bezpečnosť a rozmanitosť osiva a rastlinného množiteľského materiálu s cieľom zabezpečiť stabilné výnosy a odrody rastlín prispôsobené tlaku, ktorý prináša zmena klímy, vrátane tradičných a miestne prispôsobených odrôd a odrôd vhodných pre ekologickú výrobu a systémy poľnohospodárstva s nízkymi vstupmi a zároveň zabezpečiť transparentnosť a slobodu výberu pre poľnohospodárov a prístup ku genetickým zdrojom a inovačným technikám šľachtenia rastlín s cieľom prispieť k zdravým osivám, chrániť rastliny pred ničivými škodcami a chorobami, pomôcť poľnohospodárom riešiť rastúce riziká spôsobené zmenou klímy a zabezpečiť stimuly pre otvorenú inováciu prostredníctvom variácií rastlín;

33. upozorňuje na potenciálne negatívne účinky koncentrácie a monopolizácie v sektore osív a vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby prijala opatrenia na boj proti nim; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam otvorenej inovácie prostredníctvom práv šľachtiteľov rastlín a so znepokojením berie na vedomie škodlivý vplyv rozsiahlych patentov v sektore osív; domnieva sa, že nekomerčná výroba a používanie tradičných odrôd osiva, ktoré sú prispôsobené miestnym podmienkam, súkromnými občanmi a drobnými poľnohospodármi by nemali podliehať neprimeraným právnym úpravám EÚ a jednotlivých štátov; zdôrazňuje význam zachovania silného jednotného trhu pre sektor osív v EÚ;

34. žiada, aby sa posilnila koordinácia na úrovni EÚ s cieľom stimulovať zachovanie a udržateľné využívanie genetickej diverzity a aby sa vytvorila spoločná platforma EÚ na výmenu informácií o uchovávaných genetických zdrojoch;

35. víta oznámenie o revízii pravidiel uvádzania tradičných odrôd plodín prispôsobených miestnym podmienkam na trh s cieľom prispieť k ich zachovaniu a udržateľnému využívaniu; zdôrazňuje potrebu opatrení na uľahčenie registrácie odrôd semien, a to aj na účely ekologického poľnohospodárstva, a na zabezpečenie jednoduchšieho prístupu na trh pre tradičné odrody a odrody prispôsobené miestnym podmienkam;

36. berie na vedomie štúdiu o štatúte nových genomických techník podľa práva Únie a so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-528/16 (SWD(2021)0092) a oznámenie Komisie, že Komisia plánuje iniciovať regulačné politické opatrenia vrátane posúdenia vplyvu a verejnej konzultácie o rastlinách odvodených z určitých nových genomických techník, ktorých cieľom je zachovať vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí a zvierat a životného prostredia a zároveň využiť potenciálne prínosy vedy a inovácií, a to najmä so zámerom prispieť k udržateľnosti a cieľom udržateľnosti uvedeným v Európskej zelenej dohode a stratégii „z farmy na stôl“; zdôrazňuje zásadu predbežnej opatrnosti a potrebu zabezpečiť transparentnosť a slobodu výberu pre poľnohospodárov, spracovateľov a spotrebiteľov a zdôrazňuje, že toto politické opatrenie by malo zahŕňať posúdenie rizika a komplexný prehľad a posúdenie možností vysledovateľnosti a označovania s cieľom dosiahnuť riadny regulačný dohľad a poskytnúť spotrebiteľom relevantné informácie vrátane informácií o výrobkoch z tretích krajín, aby sa tak zabezpečili rovnaké podmienky;

37. opakuje svoju výzvu Komisii, aby urýchlene predložila nový legislatívny návrh venovaný problematike klonovania a tzv. klonovaných potravín; trvá na tom, že tento návrh by mal zahŕňať zákaz klonovania, zákaz uvádzania na trh a dovozu klonovaných zvierat, ich množiteľského materiálu a ich potomstva a zákaz uvádzania na trh a dovozu potravín z klonovaných zvierat a ich potomstva; vyjadruje hlboké poľutovanie nad nedostatočnými opatreniami na reguláciu klonov a ich potomstva a opakuje, že prirodzené alebo umelé šľachtenie alebo postupy šľachtenia, ktoré spôsobujú alebo môžu spôsobiť utrpenie alebo poranenie ktorémukoľvek z dotknutých zvierat, sa nesmú vykonávať a že je potrebné zabezpečiť, aby potraviny z klonovaných zvierat a ich potomstva nevstupovali do potravinového reťazca;

38. zdôrazňuje dôležitú úlohu európskych poľnohospodárov pri uskutočňovaní prechodu na udržateľný potravinový systém a zdôrazňuje, že na dosiahnutie tohto cieľa musia byť k dispozícii dostatočné finančné zdroje; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa využívali, propagovali a podporovali všetky rôzne udržateľné výrobné metódy vrátane ekologickej a integrovanej výroby a agroekológie, pretože môžu zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť, zvýšiť podiel celkovej výmery pôdy obrábanej v rámci systémov šetrných k životnému prostrediu a poskytnúť silné záruky, pokiaľ ide o kvalitu, bezpečnosť, kvantitu a cenu;

39. trvá na tom, aby národné strategické plány, ktoré majú vypracovať členské štáty a schváliť Komisia v rámci novej SPP, zabezpečili primeranú finančnú podporu pre všetkých poľnohospodárov a lesníkov v EÚ s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a príjmy, aby tak títo poľnohospodári a lesníci a ich rodiny mohli dosiahnuť dôstojnú životnú úroveň, bojovať proti vyľudňovaniu vidieka a udržať dynamické vidiecke spoločenstvá;

40. víta skutočnosť, že nová SPP poskytne stimuly na podporu inovatívnych, digitálnych, ekologických, regionálnych a udržateľných obchodných modelov pre poľnohospodárstvo a remeselnú výrobu potravín, najmä prostredníctvom podpory krátkych dodávateľských reťazcov, ako sú výrobky s chráneným zemepisným označením alebo označeniami pôvodu, prostredníctvom dodržiavania pravidiel jednotného trhu, prostredníctvom prístupov zahŕňajúcich inovatívnu miestnu logistiku, ako sú tzv. zelené centrá, a prostredníctvom začlenenia remeselnej výroby potravín do iných služieb vo vidieckych oblastiach, ako je cestovný ruch alebo gastronómia; zdôrazňuje, že uvádzanie poľnohospodárskych výrobkov na trh v rámci regiónu a regionálne partnerstvá zohrávajú dôležitú úlohu pri propagovaní udržateľných dodávateľských reťazcov; uznáva, že ak miestna výroba nie je k dispozícii, je potrebný dovoz;

41. vyzýva Komisiu, aby schválila len tie národné strategické plány SPP, ktoré jasne preukazujú záväzok k udržateľnosti z hospodárskeho, environmentálneho a sociálneho hľadiska a sú v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, s príslušnými cieľmi pre celú EÚ a s Parížskou dohodou;

42. žiada, aby sa v týchto plánoch náležite zohľadnili osobitné výzvy, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny EÚ, pokiaľ ide o biodiverzitu, poľnohospodársku výrobu a dodávky potravín a surovín; zdôrazňuje, že primeraná finančná podpora v rámci SPP je kľúčová nato, aby poľnohospodárstvo EÚ mohlo prispieť k prechodu na klimatickú neutralitu a posilniť ochranu biodiverzity; poukazuje na to, že posilnené podporné opatrenia vrátane programov odbornej prípravy a poradenských služieb sú nevyhnutné nato, aby poľnohospodári mohli zohrávať svoju úlohu pri plnení cieľov stratégie; žiada, aby sa vo vnútroštátnych strategických plánoch zaviedli posilnené ekologické systémy v súlade s pozíciou Európskeho parlamentu, čím by sa zabránilo zbytočnej duplicite kontrol kondicionality;

43. zdôrazňuje, že zdravá pôda je predpokladom zaistenia bezpečnosti výroby potravín, krmív a vlákniny; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby zabránili jej ďalšiemu zhoršovaniu na úrovni EÚ; zdôrazňuje, že poľnohospodárska pôda je základným prírodným zdrojom, ktorého dobrý stav je kľúčový pre naplnenie stratégie „z farmy na stôl“; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam novej stratégie pre pôdu a vyzýva Komisiu, aby na jej základe prijala vhodné opatrenia s cieľom priniesť potrebné riešenia; uznáva zásadný význam pôdnej organickej hmoty a biodiverzity, ako aj služieb a tovarov, ktoré poskytuje; vyjadruje poľutovanie nad tým, že pôda je pod rastúcim tlakom; domnieva sa, že sa v celej EÚ musí zaviesť a zachovať dôkladné monitorovanie pôdnych organizmov a trendov z hľadiska ich pestrosti a množstva, a to vo všetkých členských štátoch;

44. uznáva význam krajinných prvkov s vysokou rozmanitosťou, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie základných ekosystémových služieb, ako je opeľovanie alebo prirodzená ochrana proti škodcom, pre poľnohospodársku výrobu a ktoré zvyšujú jej produktivitu z dlhodobého hľadiska; víta cieľ EÚ vyčleniť na tento účel aspoň 10 % poľnohospodárskej plochy; pripomína zistenia posúdenia vplyvu z 20. októbra 2011 s názvom Spoločná poľnohospodárska politika do roku 2020 (Common agricultural policy towards 2020, SEC(2011)1153), v ktorom sa uvádza, že na úrovni poľnohospodárskych podnikov by nedošlo k žiadnemu významnému vplyvu na produkciu a príjem;

45. zdôrazňuje, že poľnohospodárska pôda je obmedzená, a preto sa musí efektívne využívať; zdôrazňuje, že je potrebné zahrnúť do stratégie inovatívne poľnohospodárske modely s nízkou pôdnou stopou, ako sú záhradníctvo a chov hmyzu;

46. poukazuje na to, že tzv. chránené pestovanie ovocia a zeleniny v moderných skleníkoch je vysoko udržateľným systémom výroby potravín, ktorý sa čoraz viac využíva a ponúka viacero výhod; vyzýva Komisiu, aby uznala prebiehajúcu transformáciu európskeho záhradníctva, ktorá umožňuje udržateľnejšiu výrobu potravín a prispieva k potravinovej bezpečnosti, bezpečnosti potravín, efektívnejšiemu využívaniu zdrojov a obmedzovaniu plytvania potravinami v celom reťazci výroby potravín; zdôrazňuje, že moderné záhradníctvo nielenže má slabú pôdnu stopu, ale aj prispieva k rôznym cieľom stratégie, ako je nízka potreba vstupov, efektívne využívanie zdrojov a produkcia ovocia a zeleniny v blízkosti miesta spotreby, čím sa podporujú kratšie dodávateľské reťazce a bezpečnosť dodávok; vyzýva Komisiu, aby zvážila vyčlenenie investičných prostriedkov v oblasti výskumu a inovácií na chránené systémy pestovania v moderných skleníkoch, ktoré využívajú menej zdrojov na dosiahnutie rovnakých výnosov;

47. vyzýva Komisiu, aby vlády členských štátov nabádala k tomu, aby rozširovali alebo vytvárali systémy, ktoré umožnia občanom prenajímať a využívať opustenú a nevyužívanú pôdu vo vlastníctve štátu na potravinársku výrobu;

48. zdôrazňuje význam využívania agrolesníctva a lesných bariér na zníženie tlaku na prírodné lesy, pomoc v boji proti zmene klímy a zvýšenie produktivity, ako aj alternatív k využívaniu hnojív v poľnohospodárskej výrobe; nabáda Komisiu a členské štáty, aby vo svojich budúcich národných strategických plánoch vytvorili nástroje na podporu obnovy lesa a zalesňovania a na podporu udržateľného agrolesníctva vrátane lesopastierstva tam, kde je to možné; vyzýva Komisiu, aby podporovala špecializované programy odbornej prípravy v celej EÚ s cieľom zabezpečiť, aby poľnohospodári mali informácie o prínosoch integrácie drevitej vegetácie do poľnohospodárstva; zdôrazňuje, že obnova a oživenie existujúcich agrolesníckych systémov, ako aj vytvorenie nových by prispeli k dosiahnutiu zámeru vysadiť tri miliardy stromov, ktorý je stanovený v stratégii biodiverzity, čo by prospelo cieľom v oblasti biodiverzity aj klímy, ako aj cieľu diverzifikácie a obehovosti;

49. zdôrazňuje význam spoľahlivých a prísnych kritérií na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov na báze biomasy a vyzýva Komisiu, aby v rámci revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie predložila vedecky podložené kritériá;

50. pripomína, že európsky agropotravinový a rybársky systém by mal neustále zaisťovať dostatočnú a rozmanitú ponuku bezpečných, výživných, cenovo dostupných a udržateľne vyrábaných potravín pre občanov, a zdôrazňuje, že zvyšovaním hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti potravinárskej výroby sa napokon zvýši jej strednodobá a dlhodobá odolnosť, vytvoria sa nové hospodárske príležitosti a prispeje sa k využívaniu surovín európskeho pôvodu; zdôrazňuje, že viac potravín vyrobených na miestnej úrovni môže prispieť ku všetkým týmto cieľom vrátane potravinovej bezpečnosti; pripomína, že v EÚ si 33 miliónov ľudí ( 69 ) každý druhý deň nemôže dovoliť kvalitné jedlo; zdôrazňuje, že cenová prijateľnosť a dostupnosť potravín si vyžadujú primerané politické reakcie a musia zostať kľúčovým hľadiskom pri posudzovaní zvýšenia výrobných nákladov vrátane nákladov vyplývajúcich zo zmeny poľnohospodárskych postupov; zdôrazňuje potrebu podporovať rozvoj udržateľných potravinárskych MSP vo vidieckych oblastiach;

51. naliehavo vyzýva Komisiu, aby do stratégie „z farmy na stôl“ začlenila otázky potravinovej pomoci, keďže množstvo Európanov, najmä rodín s jedným rodičom a študentov, trpí nedostatkom potravín, pričom vplyvom sociálnych a hospodárskych dôsledkov pandémie sa ich počet ešte zvýši; uznáva jedinečnú úlohu združení poskytujúcich potravinovú pomoc v celej Európskej únii, ktoré treba lepšie podporovať, keďže čoraz viac ľudí potrebuje pomoc; domnieva sa, že s cieľom posilniť odolnosť nášho potravinového systému musíme posilniť prepojenia medzi potravinovými a poľnohospodárskymi politikami na všetkých úrovniach, a to od miestnej až po európsku;

52. víta skutočnosť, že Európska zelená dohoda sa snaží zabezpečiť dôstojné životné podmienky ľuďom pracujúcim v poľnohospodárstve a rybolove a ich rodinám; pripomína, že do všetkých budúcich iniciatív stratégie je spolu s hospodárskym a environmentálnym rozmerom nutné v plnej miere začleniť sociálny rozmer; zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 ukázala v novom svetle náročné pracovné a životné podmienky, a preto zdôrazňuje význam ochrany individuálnych a kolektívnych pracovných a sociálnych práv poľnohospodárskych pracovníkov a pomocných pracovníkov vrátane sezónnych a mobilných pracovníkov zamestnaných v celom potravinovom dodávateľskom reťazci EÚ; požaduje riadne pracovné a životné podmienky pre všetkých pracovníkov v tomto odvetví, kolektívne vyjednávanie a sociálnu ochranu;

53. odporúča Komisii a členským štátom, aby poľnohospodársku pôdu, poľnohospodárske znalosti, potravinový dodávateľský reťazec a ich pracovníkov považovali za strategické aktívum z hľadiska bezpečnosti a životnej úrovne všetkých Európanov a aby zabezpečili, aby podmienky pracovnej a sociálnej ochrany v celom potravinovom dodávateľskom reťazci pre všetkých pracovníkov spĺňali vnútroštátne normy, normy EÚ a medzinárodné normy;

54. zdôrazňuje význam sezónnych pracovníkov pre dobré fungovanie dodávateľského reťazca a požaduje spoľahlivé opatrenia na zabezpečenie ich riadnych pracovných a životných podmienok; odporúča maloobchodu, aby prevzal zodpovednosť a vo svojich nákupných postupoch dodržiaval kritériá sociálnej, environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti;

55. víta zámer Komisie navrhnúť núdzový plán na riešenie potravinových kríz s využitím skúseností získaných počas pandémie COVID-19 a začlenením harmonizovaných opatrení na zaručenie riadneho fungovania vnútorného trhu; domnieva sa, že podpora územných potravinových projektov, ktoré stimulujú rozvoj krátkych potravinových okruhov v členských štátoch, môže pomôcť čeliť týmto krízam;

56. súhlasí s tým, že pandémia COVID-19 vyzdvihla dôležitosť zabezpečenia spoľahlivého, udržateľného a odolného potravinového systému funkčného za každých okolností schopného zabezpečiť európskym spotrebiteľom dostatočné množstvo domácich potravín za dostupné ceny; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zachovať riadne fungovanie jednotného trhu, najmä obeh potravín, a to aj v čase zdravotnej krízy; zdôrazňuje tiež, že pandémia by sa mala vnímať ako príležitosť na vybudovanie udržateľného a odolného potravinového systému a nie ako zámienka na znižovanie nárokov, pretože otázky udržateľnosti a zdravia navzájom súvisia;

57. zdôrazňuje potrebu, čiastočne v dôsledku narušení globálnych výrobných reťazcov a zvýšenej nestálosti cien spôsobenej pandémiou COVID-19, vyvinúť otvorenú strategickú autonómiu EÚ s cieľom zabezpečiť prístup na kľúčové trhy a znížiť závislosť od dovozu kritických tovarov, ako sú zdroje rastlinných bielkovín; opakuje, že agropotravinárske systémy sa musia uznať za kľúčový aspekt otvorenej strategickej autonómie EÚ s cieľom zabezpečiť dostatočnú dostupnosť bezpečných a kvalitných potravín a zachovať funkčné a odolné potravinové dodávateľské reťazce a obchodné toky počas budúcich kríz v súlade s článkom 2 ods. 1 Parížskej dohody;

58. zdôrazňuje, že o agropotravinárske odvetvie sa opierajú nielen poľnohospodári, ale aj podniky v hornej a dolnej časti dodávateľského reťazca, zabezpečuje a vytvára pracovné miesta a je základným kameňom celého potravinárskeho priemyslu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zachovanie kultúrnej krajiny je hybnou silou aktívnych vidieckych oblastí; zdôrazňuje význam tradičného remesla v oblasti regionálnej a miestnej potravinárskej výroby a bohatej kultúrnej rozmanitosti, ktorá z toho vyplýva; pripomína, že zachovanie a odovzdávanie vedomostí o remeselnej potravinárskej výrobe by sa malo podporovať aj ako horizontálna súčasť stratégie „z farmy na stôl“, napríklad prostredníctvom jej lepšieho začlenenia do participatívnych výskumných a vývojových programov;

59. vyjadruje sklamanie z toho, že v stratégii Z farmy na stôl sa nekladie dostatočný dôraz na prínos a potenciál odvetvia rybolovu a akvakultúry a že ambície odvetvia sú v stratégii slabé; naliehavo vyzýva Komisiu, aby venovala náležitú pozornosť osobitnej povahe odvetvia rybolovu a akvakultúry vo všetkých budúcich legislatívnych návrhoch, stratégiách alebo usmerneniach zdôrazňuje potrebu prístupu založeného na ekosystémoch, aby sa populácie rýb dostali na udržateľnú úroveň a obnovili morské a pobrežné ekosystémy, ktorý by sa mal zamerať aj na prínosy a sociálnu, hospodársku a environmentálnu udržateľnosť odvetví rybolovu a akvakultúry;

60. zdôrazňuje, že odolné a spoľahlivé právne rámce pre rybolov a akvakultúru, ktoré konzistentne uplatňujú zásadu predbežnej opatrnosti a sú zosúladené s aktualizovanými strategickými usmerneniami pre udržateľný rozvoj akvakultúry EÚ, by mali poskytnúť základ pre potenciál udržateľného využívania v tomto odvetví, ako aj znížené používanie veterinárnych liekov, ako aj antibiotík, s následným nárastom populácií rýb a jasnejším využívaním priestoru a povolení pre všetky typy antropogénneho využívania vrátane akvakultúry, čo umožní väčšiu predvídateľnosť investícií bez oslabovania environmentálnej legislatívy; zdôrazňuje význam transparentného a participatívneho mechanizmu v súlade so smernicou 2014/89/EÚ o námornom priestorovom plánovaní na spravodlivé rozdeľovanie priestoru všetkým zainteresovaným stranám; zdôrazňuje, že v plnej miere treba rešpektovať chránené morské oblasti;

61. zdôrazňuje, že na zaistenie bezpečnosti potravín, transparentnosti pre spotrebiteľov, toto odvetvie a rôzne orgány správy, na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a na dosiahnutie cieľov zelenej dohody a cieľov udržateľného rozvoja sú nevyhnutné vhodné mechanizmy vysledovateľnosti, ktoré reagujú na požiadavky spotrebiteľov poskytovaním informácií o tom, kde, kedy, ako a aké ryby boli ulovené alebo chované, vrátane označovania pôvodu a spôsobu výroby, prísnych noriem udržateľnosti a dobrých životných podmienok zvierat, a to pre všetky výrobky predávané na trhoch EÚ, aj výrobkov dovážaných z krajín mimo EÚ; na tento účel zdôrazňuje význam nových technológií, ktoré sú kyberneticky bezpečné, pri vývoji presných systémov digitálnych decentralizovaných systémov vysledovateľnosti; požaduje koordinovaný prístup na zabezpečenie konzistentnosti rôznych iniciatív v tejto oblasti so zapojením všetkých aktérov v hodnotovom reťazci; požaduje kontrolné opatrenia na zabezpečenie toho, aby všetky dovážané produkty rybného hospodárstva, ktoré vstupujú na trh EÚ, spĺňali medzinárodne dohodnuté sociálne normy, ako napríklad stanovené v Dohovore Medzinárodnej organizácie práce č. 188 o práci v odvetví rybolovu a vykonávanom v EÚ prostredníctvom smernice Rady (EÚ) 2017/159 ( 70 ) , s cieľom zabrániť tomu, aby sa na trhu EÚ umiestňovali produkty rybolovu ulovené plavidlami, ktoré nedodržiavajú minimálne sociálne normy;

62. pripomína ciele spoločnej rybárskej politiky zabezpečiť udržateľné využívanie živých morských biologických zdrojov, obnoviť a udržať populácie rýb nad úrovňami biomasy, ktoré dokážu priniesť maximálny udržateľný výnos, ako aj zabezpečiť ziskovosť rybolovných činností a prispieť k dodávaniu potravín s vysokou výživou na trh EÚ a znížiť závislosť trhu EÚ od dovozu potravín, a zdôrazňuje potrebu zlepšiť monitorovanie, kontrolu a presadzovanie spoločnej rybárskej politiky vrátane plného vykonávania povinnosti vylodiť úlovky a zavedenia elektronického monitorovania určitých plavidiel;

63. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vychádzali z existujúcich udržateľných postupov a uľahčovali, stimulovali a poskytovali primeranú podporu prechodu na rybolov a akvakultúru s nízkym vplyvom a udržateľnému rozvoju odvetví vrátane maloobjemového pobrežného rybolovu, napríklad prostredníctvom používania selektívneho rybárskeho výstroja, akvakultúry šetrnej k životnému prostrediu vrátane ekologickej akvakultúry a riešení energetickej účinnosti a zvýšením percentuálneho podielu vnútroštátnych kvót pridelených maloobjemovému pobrežnému rybolovu; zdôrazňuje potrebu podporovať rybárov a subjekty v dodávateľskom reťazci produktov rybolovu, a to aj v najvzdialenejších regiónoch, pri prechode na digitálne postupy prostredníctvom rozsiahlych investícií do odbornej prípravy a zabezpečenia financovania digitalizácie a prechodu na ekologické postupy a nástroje; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam Európskeho fondu pre námorné rybné hospodárstvo a akvakultúru (EMFAF) pri podpore rozvoja udržateľného modrého hospodárstva a modernizácii odvetvia rybného hospodárstva v súlade s cieľmi SRP;

64. požaduje, aby Rada Európskej únie iniciatívne zverejňovala všetky dokumenty súvisiace s prijatím nariadení o celkovom povolenom výlove v súlade s odporúčaním európskeho ombudsmana vo veci 640/2019/FP;

65. zdôrazňuje, že treba monitorovať a podporovať zodpovedné využívanie rybolovných zdrojov a zároveň uplatňovať nulovú toleranciu v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, a to plným využitím nástrojov, ktoré má EÚ k dispozícii v súlade s nariadením o NNN rybolove ( 71 ) , vrátane používania „červených kariet“, ak niektorá krajina neplní požiadavky EÚ, a posilnením politiky dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve s krajinami mimo EÚ; zdôrazňuje, že tieto dohody sa musia stať skutočne udržateľnými a byť v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami a nesmú ohrozovať odvetvie maloobjemového rybolovu v krajinách mimo EÚ ani oslabovať miestnu potravinovú bezpečnosť;

66. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby splnili právne záväzné opatrenia, ku ktorým sa zaviazali v rámci morských lokalít sústavy Natura 2000, a aby prijali holistický prístup k morskému prostrediu a riešili základné príčiny znečistenia vody vrátane morského odpadu a komunálnych a priemyselných odpadových vôd, skoncovali s praktikami škodlivými pre morské prostredie a ľudské zdravie a motivovali rybárov k udržateľnému zberu námorného odpadu a súčasnému predchádzaniu ďalšej spotrebe paliva a emisiám, ako aj vedľajším úlovkom morských živočíchov a rýb a negatívnemu vplyvu na ekosystémy, a k uplatňovaniu opatrení na zlepšenie kvality vody a kontrolu chorôb a obmedzenie hustoty chovu v akvakultúrnej produkcii v záujme ľudského zdravia a pohody zvierat;

67. zdôrazňuje hodnotu práce žien a mužov v odvetví rybolovu a akvakultúry a dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú ženy v spracovaní, propagácii a uvádzaní ulovených rýb na trh; pripomína potenciál udržateľnej akvakultúry a rybolovu vytvárať ekologické pracovné príležitosti a domnieva sa, že ekologická transformácia potravinových systémov vrátane rybolovu by sa mala uskutočňovať spôsobom, ktorý zabezpečí spravodlivý príjem a silné postavenie v celom hodnotovom reťazci, a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam aktívnej účasti organizácií výrobcov v odvetví rybolovu a akvakultúry;

68. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov podporovali a stimulovali rozvoj udržateľnejších rybolovných techník a výstroja, ako aj lepšie metódy dobrých životných podmienok pri love, vykládke, preprave a porážke rýb a morských bezstavovcov, ako aj zlepšenia noriem v oblasti dobrých životných podmienok rýb z chovu s cieľom znížiť stres a zlepšiť kvalitu rýb; zdôrazňuje, že Únia by mala podporovať a podnecovať investície do takéhoto výstroja, metód a zlepšení;

69. zdôrazňuje prínos rybnikárstva s tradičnými postupmi riadenia k dosahovaniu cieľov stratégie Z farmy na stôl a prepojenej stratégie v oblasti biodiverzity; zdôrazňuje, že oblasti chovných rybníkov poskytujú biotopy pre vzácne druhy, pozitívne prispievajú ku klíme a k zásobám vody, slúžia ako záchyty živín a na zadržiavanie sedimentov a prispievajú k udržateľnej výrobe regionálnych potravín; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rybnikárstvo zohľadňovali v príslušných opatreniach a programoch;

70. pripomína, že prvovýrobcovia sú z hľadiska príjmov vo výrazne nevýhodnejšom postavení než iné subjekty v potravinovom dodávateľskom reťazci, ako aj vo zvyšku hospodárstva; zdôrazňuje, že je nevyhnutné posilniť postavenie prvovýrobcov v dodávateľskom reťazci potravín, najmä pokiaľ ide o malých a stredných výrobcov, s cieľom umožniť im získať spravodlivý podiel na pridanej hodnote potravín vyrobených udržateľne, a to aj stimuláciou spolupráce a kolektívnych akcií, využívaním možností zo strany organizácie spoločného trhu s produktmi poľnohospodárstva, rybolovu a akvakultúry vrátane adaptácie pravidiel hospodárskej súťaže;

71. zdôrazňuje, že zabezpečenie stabilného a spravodlivého príjmu prvovýrobcov má zásadný význam pre umožnenie tranfsormácie potravinového systému k väčšej udržateľnosti a obehovejšiemu poľnohospodárstvu, v boji proti nekalým obchodným praktikám a pri riadení rizík a kríz; požaduje, aby sa prvovýrobcom v celej EÚ na uskutočnenie tejto transformácie poskytla podpora, a to aj zavádzaním nových technológií a zvyšovaním efektívnosti poľnohospodárskych systémov, nakladania s odpadom, dodávok vstupov a balenia; zdôrazňuje, že výrobné ceny by mali pokrývať výrobné náklady a odrážať sociálnu, hospodársku a environmentálnu udržateľnosť, a teda byť v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody;

72. je presvedčený, že by sa mali podporovať dohody v rámci dodávateľského reťazca s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozdelenie hodnoty pre poľnohospodárov a zaručovať väčšiu transparentnosť a vysledovateľnosť v dodávateľskom reťazci ako celku, pri súčasnom náraste zamestnanosti mladých v odvetví;

73. víta cieľ, ktorým je skracovanie dodávateľských reťazcov; zdôrazňuje však realitu ostrovných členských štátov a ostrovných území, ktoré sú odpojené od kontinentálnej Európy a čelia problémom izolácie a závislosti od dovozu potrebných výrobkov, ako sú zrná na krmivo pre zvieratá, čo je nutné rešpektovať pri vykonávaní opatrení na zníženie závislosti od diaľkovej dopravy a iných opatrení, ktorými sa skrátia dodávateľské reťazce; zdôrazňuje, že bez dlhej prepravy určitých potravín by bola ohrozená potravinová bezpečnosť týchto odpojených oblastí;

74. konštatuje, že očakávania občanov sa vyvíjajú a vedú k výraznej zmene na trhu s potravinami, v dôsledku čoho sa zvyšuje dopyt po lokálne vyrobených potravinách; zdôrazňuje význam lokálne vyrobených potravín, príležitosti, ktoré ponúkajú našim poľnohospodárom, a významný pozitívny prínos, ktorý môžu priniesť pre naše životné prostredie; nabáda preto Komisiu a členské štáty, aby aktívne podporovali rozvoj miestnych potravinových stratégií, spolu s iniciatívami zameranými na krátky dodávateľský reťazec;

75. uznáva význam čerstvých ekologických potravín spotrebovaných na miestnej úrovni, čo je prospešné pre zdravie spotrebiteľov a životné prostredie; zdôrazňuje veľký potenciál podpory spolupráce miestnych prvovýrobcov a poskytovateľov služieb cestovného ruchu, ktorou by sa mohla zvýšiť spotrebu čerstvých, lokálne vypestovaných potravín; požaduje podporné opatrenia na propagáciu takejto spolupráce;

76. vyzýva na podporu opatrení umožňujúcich spracovanie surovín čo najbližšie k ich miestu pôvodu, čo výrazne znižuje uhlíkovú stopu a zabezpečuje lepšiu vysledovateľnosť potravín;

77. zdôrazňuje, že hoci nové udržateľné obchodné modely predstavujú obrovské príležitosti pre MSP, niekoľko iniciatív plánovaných v rámci stratégie by mohlo viesť k vytvoreniu značnej byrokracie; víta záväzok Komisie dodržiavať nástroje lepšej právnej regulácie, posúdiť vplyv na MSP a prijať opatrenia na podporu udržateľných a obehových obchodných modelov osobitne pre MSP, využívať Fond InvestEU na uľahčenie prístupu MSP k financovaniu a ponúknuť prispôsobené riešenia s cieľom pomôcť MSP rozvíjať nové zručnosti a obchodné modely; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby znížili administratívnu záťaž malých a stredných účastníkov potravinového reťazca prostredníctvom opatrení, ako je zjednodušenie registračných procesov a zefektívnenie získavania povolení a licencií a schválení, a takisto zabezpečením primeraného personálneho obsadenia príslušných regulačných orgánov, s cieľom umožniť malým výrobcom potravín uvádzať svoje výrobky na trh čo najrýchlejšie a najjednoduchšie;

78. domnieva sa, že vyčlenený rozpočet na dosiahnutie ambícií Európskej zelenej dohody a Mechanizmu pre spravodlivú transformáciu nie je dostatočný na sociálne udržateľné riešenie dôsledkov očakávanej transformácie; žiada, aby sa Mechanizmus pre spravodlivú transformáciu vzťahoval aj na poľnohospodárske regióny, ktoré môžu byť nepriaznivo ovplyvnené, a zdôrazňuje potrebu zabezpečiť riadne zapojenie sociálnych partnerov do vymedzenia a vykonávania budúcich iniciatív stratégie; pripomína, že prechod na tento systém si bude vyžadovať značné investície a nemožno ho realizovať bez spoluúčasti a podpory európskych poľnohospodárov;

79. naliehavo vyzýva Komisiu, aby dôkladne presadzovala smernicu (EÚ) 2019/633 o nekalých obchodných praktikách a aby starostlivo monitorovala je transpozíciu do vnútroštátneho práva; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o posilnenie postavenia poľnohospodárov v dodávateľskom reťazci potravín a predložila konkrétne návrhy v súlade so stratégiou;

80. opakuje, že dvojaká kvalita potravinových výrobkov je neprijateľná a treba proti nej v plnej miere konať s cieľom predchádzať diskriminácii a zavádzaniu spotrebiteľov EÚ; domnieva sa preto, že stratégia Z farmy na stôl musí obsahovať ustanovenia na zamedzenie dvojitej kvality potravín, a na tento účel vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala situáciu na trhu a v prípade potreby navrhla cielené právne predpisy; okrem toho zdôrazňuje úlohu spotrebiteľských organizácií pri odhaľovaní týchto zavádzajúcich praktík;

81. pripomína Komisii potrebu opatrení nadväzujúcich na kódex správania EÚ pre zodpovedné obchodné a marketingové praktiky prostredníctvom tvorby rámca monitorovania v potravinárskom a maloobchodnom odvetví a úpravy legislatívnych opatrení v prípade, že pokrok pri začleňovaní hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti a pohody zvierat do podnikových stratégií nie je dostatočný, čím podporí a odmení úsilie udržateľných poľnohospodárskych výrobcov a zároveň zvýši prístupnosť a cenovú dostupnosť zdravých a udržateľných potravín a zníži celkovú environmentálnu stopu potravinového systému a náklady spoločnosti na nezdravé stravovanie;

82. trvá na tom, že treba, aby bol kódex správania EÚ pre potravinárske podniky a maloobchod zameraný na konkrétne, merateľné a časovo viazané povinnosti relevantné pre vytváranie podoby zdravého a udržateľného prostredia s potravinami, ktorými j možné riešiť dvojaký meter v agropotravinárskej praxi a ktoré sú zamerané na kľúčové operácie zúčastnených subjektov;

83. zdôrazňuje dôležitosť zastaviť a riešiť konsolidácie a koncentrácie v maloobchode s potravinami s cieľom zabezpečiť poľnohospodárom spravodlivé ceny a slušné podmienky práce pre pracovníkov; trvá na potrebe, aby subjekty v hornej časti dodávateľského reťazca zohľadňovali výrobné náklady poľnohospodárstva a aby sa spravodlivé ceny uplatňovali vo všetkých článkoch dodávateľského reťazca; pripomína, že je dôležité zvýšiť odolnosť poľnohospodárov na trhu získaním väčšej hodnoty z potravinového reťazca, čo sa dosiahne podporou ich zapojenia napríklad do organizácií výrobcov alebo družstiev;

84. požaduje, aby sa nediskriminačným spôsobom zlepšila propagačná politika EÚ pre poľnohospodárske a potravinárske výrobky, ako aj školský program EÚ a iniciatíva Európske zdravé školské obedy; domnieva sa, že tieto zlepšenia by mali posilniť kvalitnú európsku poľnohospodársku výrobu a prispieť k udržateľnej výrobe a spotrebe v súlade s touto stratégiou, Európskou zelenou dohodou a cieľmi udržateľného rozvoja; domnieva sa, že tieto zlepšenia by sa mali zamerať na poučné informácie vychádzajúce z dostupných vedeckých údajov, na značky kvality EÚ, ako je značka bio EÚ a zemepisné označenia, na krátke, mies