Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027

(2022/C 270/02)

Spravodajca: Sergio CACI (IT/EĽS), starosta mesta Montalto di Castro Referenčný dokument: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 – Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci v meniacom sa svete práce COM(2021) 323 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

1. víta strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 (nový strategický rámec EÚ), ktorého cieľom je chrániť zdravie pracovníkov a znížiť počet úmrtí súvisiacich s prácou do roku 2030 (tzv. vision zero ) pri súčasnom zaručení bezpečnejšieho pracovného prostredia v súlade s novými potrebami, ktoré vznikajú najmä v dôsledku pandémie COVID-19, ale nielen v dôsledku nej. Domnieva sa tiež, že pokiaľ ide o plánované ciele a navrhované opatrenia na ich dosiahnutie, silnejší politický signál by vyslala stratégia, a nie strategický rámec;

2. je presvedčený, že politický rámec Európskej únie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) doteraz viedol k významným zlepšeniam pri sprísňovaní noriem BOZP v celej EÚ. Rámec spolu s cieľom vision zero zdôrazňuje, že ambície EÚ sa uberajú správnym smerom, pričom si vyžadujú väčšie začlenenie všetkých kategórií pracovníkov, čo v tomto návrhu zatiaľ chýba;

3. zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ zohrávala úlohu pri zabezpečovaní jednotného strategického smerovania v tejto oblasti. Táto nevyhnutnosť jasne vyplýva zo štúdií, ako aj z praktických výsledkov posledných desaťročí. Význačným prvkom právnych predpisov v oblasti BOZP je, že opatrenia EÚ a členských štátov s inými aktérmi (napr. sociálnymi partnermi a rôznymi zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach riadenia) môžu mať pozitívny a priamy vplyv na pracovný život z hľadiska zdravia, ako aj bezpečnosti;

4. jednoznačne podporuje tri prierezové ciele strategického rámca stanovené Európskou komisiou ako súčasť rozvoja stratégie EÚ na nasledujúcich päť rokov, a to predvídať a riadiť zmeny vo svete práce po pandémii počas digitálnej, ekologickej a demografickej transformácie, zlepšiť prevenciu úrazov a chorôb z povolania a napokon zlepšiť pripravenosť na možné budúce zdravotné krízy;

5. víta myšlienku, že Komisia má v úmysle zrevidovať podmienky smernice o pracoviskách a smernice o zobrazovacích zariadeniach s cieľom dosiahnuť jej ciele, ako aj aktualizovať pravidlá EÚ o nebezpečných chemikáliách na boj proti rakovine, reprodukčným a respiračným chorobám, a tiež limity ochrany pred pôsobením azbestu a olova;

6. ďalej odporúča, aby Komisia spolu so sociálnymi partnermi pokračovala v čo najrýchlejšej príprave a realizácii celoeurópskej iniciatívy v oblasti duševného zdravia pri práci s cieľom posúdiť vznikajúce problémy v tejto oblasti. Táto iniciatíva by sa prípadne mala dať využiť ako inšpirácia v jednotlivých členských štátoch, odvetviach a na pracoviskách;

7. pokiaľ ide o uvedené dva body, je pevne presvedčený, že by sa mali vzťahovať na všetky kategórie pracovníkov vrátane tých, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z politického rámca;

8. poukazuje na problém starnutia pracovnej sily pre zdravie a bezpečnosť pri práci. Je potrebné rešpektovať zásadu, že pracoviská sa prispôsobujú ľuďom, aby sa dosiahol pokrok smerom k inkluzívnemu pracovnému životu pre pracovníkov všetkých vekových kategórií;

9. s uspokojením berie na vedomie, že Európska komisia má na základe skúseností z pandémie COVID-19 v úmysle vypracovať núdzové postupy a usmernenia pre rýchle zavedenie, vykonávanie a monitorovanie opatrení v prípade možných budúcich zdravotných kríz, a to v úzkej spolupráci s odborníkmi v oblasti verejného zdravia;

10. vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci všetky členské štáty doteraz aspoň čiastočne začlenili obsah a ducha politického rámca EÚ do svojich systémov, žiadny z nich ho v skutočnosti celkom nenapĺňa. Dôvodom je skutočnosť, že niektoré krajiny nepreskúmali a neaktualizovali svoje národné stratégie BOZP s cieľom plne ich zosúladiť so strategickým rámcom EÚ na obdobie 2014 – 2020 z dôvodu zlého načasovania alebo nedostatočného plnenia kľúčových cieľov, ako zdôrazňuje agentúra EU-OSHA, ako je starnutie zamestnaného obyvateľstva, zjednodušenie postupov a účinnejšie a včasnejšie vykonávanie právnych predpisov.

BOZP a kultúra prevencie

11. poukazuje na to, že počet pracovných úrazov sa za posledných štyridsať rokov znížil vďaka trom prvkom: vedecké a technické zlepšenia, právne predpisy v oblasti BOZP a systémy riadenia BOZP. Domnieva sa preto, že je potrebné, aby európske a národné zákonodarné orgány spolu so sociálnymi partnermi počas prípravy, prijímania a vykonávania stratégie vychádzali zo spoľahlivej kultúry prevencie ako primárnej, nie však jedinej metódy na dosiahnutie cieľa vision zero v spoločnom záujme pracovníkov a podnikov; zdôrazňuje význam sociálneho dialógu a spolupráce všetkých zainteresovaných strán, vlád a správnych orgánov na európskej, národnej, regionálnej aj miestnej úrovni, ako aj zamestnávateľov a zamestnancov, a ich zapojenia do preventívnych opatrení;

12. poukazuje na štúdiu Medzinárodnej asociácie sociálneho zabezpečenia (ISSA) ( 1 ) , z ktorej vyplýva, že investícia do dobrej stratégie BOZP a prevencie rizík na pracovisku môže podnikom priniesť návratnosť 2,2 EUR z každého eura vynaloženého na zamestnanca ročne. Pritom sa nesmie opomenúť nesmierna strata odpracovaných hodín, zníženie morálky na pracovisku a následný vplyv na produktivitu podnikov a ich konkurencieschopnosť;

13. súhlasí s Európskou komisiou, že nedostatočné dodržiavanie zásad prevencie vedie aj k zlej propagácii podnikov, v ktorých došlo k pracovným úrazom, čo má vážne dôsledky pre ich povesť a pracovné vyhliadky zamestnancov;

14. odporúča, aby zamestnávatelia začlenili prevenciu rizík na pracovisku do fungovania podniku prostredníctvom interných modelov riadenia, určených pracovníkov a svojich vlastných služieb prevencie a aby medzi pracovníkmi podporovali odbornú prípravu v oblasti prevencie;

BOZP a ekologická, digitálna a demografická transformácia

15. sa domnieva, že technologický pokrok neustále mení prostredie pracoviska. Preto je pozitívne, že EÚ sa vyjadruje návrhmi v súlade s technológiami na pracovisku, ako sa uvádza v prvom cieli Komisie nového strategického rámca EÚ;

16. sa domnieva, že hoci je návrh stanoviť harmonizované pravidlá pre umelú inteligenciu prínosom, mal by riešiť aj problémy, ktoré môžu vzniknúť v súvislosti so zdravím a bezpečnosťou na pracovisku;

17. súhlasí s pripomienkami k bielej knihe o umelej inteligencii ( 2 ) , že pracovníci a zamestnávatelia budú priamo ovplyvnení navrhovaním a používaním systémov umelej inteligencie na pracovisku a zapojenie sociálnych partnerov bude kľúčovým faktorom pri zabezpečovaní antropocentrického prístupu k umelej inteligencii na pracovisku;

18. Biela kniha o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere v tejto súvislosti pripomína z hľadiska BOZP význam stanoviska VR na tému ( 3 ) , v ktorom sa využívanie technológií umelej inteligencie považuje za veľmi dôležité aj z hľadiska pracovných podmienok a pohody pracovníkov. Pripája sa preto k výzve európskych sociálnych partnerov na minimalizáciu a transparentnosť údajov a stanovenie jasných pravidiel spracúvania osobných údajov v snahe obmedziť riziko rušivého monitorovania a zneužívania osobných údajov, aby sa zaistilo rešpektovanie ľudskej dôstojnosti;

19. opätovne tiež zdôrazňuje, že je kľúčové „umožniť zástupcom pracovníkov zaoberať sa otázkami súvisiacimi s údajmi, súhlasom na ich spracovanie, ochranou súkromia a dohľadom, prepojiť zber údajov na konkrétny a transparentný cieľ a pri využívaní umelej inteligencie v postupoch v oblasti ľudských zdrojov zaručiť transparentnosť“ ( 4 )

20. upozorňuje na problém demografických zmien v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Na prispôsobenie pracovných miest tejto skutočnosti sú potrebné politiky, ktoré podporujú vekový manažment v podnikoch a organizáciách a inovačné procesy, pričom treba brať do úvahy rôznorodosť vekových skupín a skutočnosť, že starší pracovníci netvoria homogénnu skupinu;

Regionálny a miestny význam stratégie

21. zdôrazňuje, že strategický rámec EÚ na obdobie 2021 – 2027 a prístup vision zero si budú vyžadovať, aby miestne a regionálne samosprávy riešili problémy a plnili ciele rámca priamo v praxi, a že by to mali urobiť prostredníctvom dohľadu, odbornej prípravy, budovania kultúry prevencie a ochrany pracovníkov, spolupráce výmenou skúseností a osvedčených postupov, ďalšieho zisťovania problémov a hodnotenia s následnou spätnou väzbou, ako aj hľadania najvhodnejších riešení týchto problémov;

22. sa domnieva, že dohľad nad vykonávaním právnych predpisov v oblasti BOZP a riadením cieľov v oblasti BOZP zahŕňa kľúčovú úlohu, ktorú môžu regióny a mestá zohrávať pri dosahovaní ambicióznych cieľov stratégie;

23. konštatuje, že regióny a mestá by mali naďalej podporovať a poskytovať odbornú prípravu a vzdelávanie inšpektorom práce, zamestnávateľom a pracovníkom, aby sa prispôsobili pokročilým zmenám v zamestnanosti, ktoré sú ovplyvnené ekologickou a digitálnou transformáciou, ale aj novými podmienkami, ktoré spôsobila pandémia COVID-19 a starnutie pracovníkov;

24. sa domnieva, že čo najbezprostrednejšia spolupráca regionálnych a miestnych samospráv s EÚ a príslušnými národnými orgánmi, ale aj s inými mestami a regiónmi, a výmena skúseností a osvedčených postupov podporí pokrok v oblasti BOZP a pomôže vybudovať kultúru prevencie;

25. zdôrazňuje význam výskumu a výmeny poznatkov a osvedčených postupov na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni v prospech odhaľovania, hodnotenia a prevencie nových rizík na základe vzájomnej spolupráce verejných orgánov pri príprave pokrokových politík v tejto oblasti;

26. zdôrazňuje, že na ďalšie vymedzenie stratégie BOZP je potrebné riadne zapojenie regiónov a miest. Preto považuje za nevyhnutné, aby boli zapojené do hodnotení pracovísk z hľadiska BOZP. Takisto musia byť schopné poskytnúť EÚ spätnú väzbu, aby jej pomohli pri vytváraní jasného obrazu o situácii v praxi s cieľom napraviť súčasné problémy, ktoré sa objavujú pri príprave, a pomôcť pri formovaní ďalšej stratégie na obdobie po roku 2030;

27. na tento účel vyzýva Komisiu, aby vytvorila osobitný digitálny nástroj (napr. portál), ktorý môžu regióny a mestá použiť, ak považujú za vhodné alebo potrebné poskytnúť európskemu zákonodarcovi rady v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý by bol integrovaný s Európskym prieskumom podnikov v kontexte nových a vznikajúcich rizík agentúry EU-OSHA.

Záverečné politické odporúčania

28. je pevne presvedčený, že miestne a regionálne samosprávy ako zamestnávatelia by mali ísť príkladom, pokiaľ ide o úplné vykonávanie opatrení navrhnutých v strategickom rámci;

29. opakuje svoje presvedčenie, že „postupy obstarávania môžu pomôcť zabrániť environmentálnemu a sociálnemu dumpingu prostredníctvom začlenia kritérií zahŕňajúcich kvalitatívne, environmentálne a/alebo sociálne aspekty do zadávania zákaziek“ ( 5 ) . Vyzýva preto miestne a regionálne samosprávy, aby pri zadávaní verejných zákaziek venovali osobitnú pozornosť pracovným podmienkam, vrátane bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré ponúkajú dodávatelia a ich subdodávateľské reťazce;

30. vision zero a jeho cieľ nulovej úmrtnosti súvisiacej s prácou do roku 2030; považuje za dôležité, aby sa ďalej posilňovalo úsilie na pracoviskách s cieľom zabraňovať pracovným úrazom a chorobám z povolania; zdôrazňuje však, že prístup vision zero by sa nemal obmedzovať len na úmrtia, ale mal by sa rozšíriť aj na pracovné úrazy a choroby z povolania, ako aj na prevenciu a elimináciu rizík v súlade so zásadami rámcovej smernice víta vytvorenie prístupua jeho cieľ nulovej úmrtnosti súvisiacej s prácou do roku 2030; považuje za dôležité, aby sa ďalej posilňovalo úsilie na pracoviskách s cieľom zabraňovať pracovným úrazom a chorobám z povolania; zdôrazňuje však, že prístupby sa nemal obmedzovať len na úmrtia, ale mal by sa rozšíriť aj na pracovné úrazy a choroby z povolania, ako aj na prevenciu a elimináciu rizík v súlade so zásadami rámcovej smernice ( 6 )

31. poukazuje na to, že práca je sama osebe silným faktorom pri podpore zdravia; zastáva názor, že s cieľom maximalizovať účinnosť stratégie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je dôležité prijať celostný prístup, ktorý sa zameria na súvislosť medzi dobrým pracovným prostredím, duševným a fyzickým zdravím, efektívnosťou, kvalitou a prínosmi činnosti; v tejto súvislosti poukazuje na výhody vyplývajúce zo zavedenia opatrení na podporu zdravia na pracovisku a podporu bezpečnej a zdravej životosprávy, ktoré budú zahŕňať aspekty, ako je strava alebo telesná aktivita;

32. vyjadruje podporu strategickému referenčnému rámcu pre násilie, obťažovanie a diskrimináciu na pracovisku v súlade s dohovorom MOP č. 190 o násilí a obťažovaní vo svete práce a víta pozornosť venovanú rodovej perspektíve. Výbor by však uprednostnil, keby bol rámec v súlade s dohovorom MOP č. 190 o násilí a obťažovaní vo svete práce, ktorý obsahuje komplexnú definíciu násilia a obťažovania a má širší rozsah pôsobnosti vzťahujúci sa na pracovníkov a iné osoby vo svete práce ( 7 )

33. opakuje svoj súhlas s neustálym pokrokom a tromi následnými aktualizáciami smernice o karcinogénoch a mutagénoch a podporuje návrh Komisie na revíziu a doplnenie látok a limitných hodnôt expozície pri práci podľa smernice o karcinogénoch a mutagénoch, ktorý bol vypracovaný v rámci zavedeného procesu a tripartitnej spolupráce (pracovníci, zamestnávatelia a zástupcovia vlády) so zapojením všetkých členských štátov; konštatuje, že trojstranná spolupráca sa uskutočňuje v rámci Poradného výboru Komisie pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ACSH). V tejto súvislosti výbor netrpezlivo očakáva ďalšie kroky s cieľom stanoviť záväzné, vedecky aktualizované limitné hodnoty expozície v pracovnom prostredí založené na dôkazoch, ktoré by sa vzťahovali na všetkých 50 prioritných karcinogénov (v porovnaní so súčasnými 27), a začleniť látky toxické pre reprodukciu a nebezpečné lieky;

34. podporuje začlenenie kombinovanej expozície nebezpečným chemikáliám, endokrinným disruptorom a revíziu záväznej limitnej hodnoty expozície pre dýchateľný kryštalický kremík do časti o expozícii chemikáliám strategického rámca BOZP;

35. podporuje potrebu poskytnúť usmernenia týkajúce sa európskeho rámca pre riadenie psychosociálnych rizík a presahujúce rámec individualistického prístupu, ktorý nedokáže zohľadniť vplyv organizácie práce na duševné zdravie, a v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby pokračovala v spolupráci s členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi samosprávami v oblasti prevencie psychosociálnych rizík na pracovisku a preskúmala potrebu vypracovať o nich oznámenie, ktoré by slúžilo na prípravu smernice na túto tému;

36. očakáva, že členské štáty splnia odporúčanie MOP o 1 inšpektorovi práce na každých 10 000 pracovníkov, a zdôrazňuje potrebu podporiť ďalšie posilňovanie sankčných mechanizmov a výberu sankcií inšpektorátmi práce a šírenie zhromaždených údajov;

37. požaduje začlenenie BOZP do aktu o umelej inteligencii, keďže dôkladné posúdenie z hľadiska organizácie práce a fyzického, ako aj duševného zdravia a bezpečnosti pracovníkov je už zahrnuté do štúdií jednotlivých členských štátov;

38. sa domnieva, že strategický rámec BOZP by sa mal vzťahovať na všetkých pracovníkov, konštatuje, že z rozsahu jeho uplatňovania sú vylúčené samostatne zárobkovo činné osoby (vrátane atypických pracovníkov a pracovníkov platforiem) a nazdáva sa, že v rámci iniciatívy EÚ na zlepšenie pracovných podmienok pracovníkov platforiem by sa mohol zahrnúť aj odkaz na BOZP;

39. preto zdôrazňuje potrebu dôkladnej revízie tohto rámca a vyzýva európskeho zákonodarcu, aby mal v tejto súvislosti väčšie ambície a dlhodobejšiu víziu;

40. naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala pracovné podmienky pre teleprácu, ktoré budú zahŕňať fyzické a duševné zdravie, ako aj bezpečnosť. Malo by sa to realizovať spoločne s európskymi sociálnymi partnermi, ktorí sú v súčasnosti zapojení do rokovaní o digitalizácii. Ide o naliehavú záležitosť vzhľadom na bezprecedentný nárast tejto formy práce v „novom normálnom stave“;

41. víta jednoznačné odporúčanie Európskej komisie členským štátom, aby COVID-19 uznali za chorobu z povolania, a pripomína význam povinností zamestnávateľov zabezpečiť dôstojné životné a pracovné podmienky pre mobilných a migrujúcich pracovníkov vrátane sezónnych pracovníkov;

42. víta skutočnosť, že Komisia prostredníctvom svojho návrhu očakáva zmeny v novom svete práce v dôsledku ekologickej digitálnej transformácie, ale vo všeobecnosti aj prevencie chorôb z povolania.

V Bruseli 26. januára 2022 Predseda Európskeho výboru regiónov Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies (Návrat k prevencii: výpočet nákladov a prínosov investícií do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v spoločnostiach), ISSA, Ženeva, 2011.

(2) COM(2020) 65 final.

(3) Ú. v. EÚ C 440, 18.12.2020, s. 79.

(4) Tamže.

(5) Ú. v. EÚ C 440, 18.12.2020, s. 42.

(6) Smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1).

(7) Články 1 a 2 dohovoru C190 – Violence and Harassment Convention, 2019.