Cyprus – za zber údajov o úlovkoch a vylodeniach je zodpovedný Odbor rybolovu a morského výskumu ministerstva poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a životného prostredia. Plavidlá s celkovou dĺžkou do 10 m sú povinné okrem záznamov o predaji (v prípade rybárov, ktorí svoje úlovky predávajú priamo) a vyhlásení o predaji predkladať aj pokladničné lístky. Lodné denníky v papierovej podobe sa zbierajú v prípade plavidiel s celkovou dĺžkou od 10 m do 12 m a plavidlá s celkovou dĺžkou nad 12 m sú vybavené VMS a na podávanie správ o predajných záznamoch používajú súvisiaci systém elektronického nahlasovania (ERS). Rôzne zdroje údajov v súčasnosti nie sú prepojené a údaje sa uchovávajú v rôznych databázach. Existuje jasná potreba integrovaného systému, a teda aj technickej pomoci potrebnej na vývoj takéhoto systému. Cyperské plavidlá pôsobia v strednej a vo východnej časti Stredozemného mora.

Bulharsko – za údaje o vylodení je zodpovedná Národná agentúra rybolovu a akvakultúry. Údaje sa získavajú z administratívnych zdrojov: každá osoba zapojená do komerčného rybolovu musí predkladať lodné denníky a vyhlásenia o vylodení (aj keď je celková dĺžka plavidla menej ako 10 m), každá osoba zapojená do prvého predaja rýb je povinná predkladať záznamy o predaji, z ktorých sa potom odvodia informácie o cene. Lodné denníky a záznamy o predaji, ktoré dostane Národná agentúra rybolovu a akvakultúry, musia byť zadané do systému do 15 dní od predloženia údajov. Bulharské plavidlá lovia výlučne v Čiernom mori.

Belgicko – za zber údajov je zodpovedný Úrad pre morský rybolov, ktorý je súčasťou odboru pre poľnohospodársku a rybársku politiku. Hlavným zdrojom informácií sú záznamy o predaji a predkladajú sa elektronicky v rovnaký deň z troch hlavných aukcií (Zeebrugge, Oostende a Nieuwpoort). Výnimkou z týchto údajov je predaj z malých plavidiel, ktoré môžu v Oostende predávať produkty rybolovu priamo verejnosti (nie na aukcii), aukcii v Oostende však musia podávať správy o hmotnostiach a cenách. Lodné denníky sa zasielajú do 48 hodín a používajú sa na pridelenie predaných množstiev a rybolovnej činnosti jednotlivým rybolovným oblastiam (hlavné oblasti sú Severné more a východná časť Lamanšského prieplavu).

Šestnásť krajín vedelo odhadnúť administratívne zaťaženie vyplývajúce z prípravy a predkladania údajov požadovaných na základe nariadenia o vyloďovaní a deväť vedelo odhadnúť aj svoje náklady na vypracovanie v peňažnom vyjadrení. Poskytnuté informácie sa týkajú celého súboru údajov o úlovkoch a vylodeniach predložených Eurostatu. Pretože na vypracovanie rôznych častí údajov sa používajú podobné zdroje a nástroje, je ťažké oddeliť náklady jedného prvku od celku. Zaťaženie a náklady spojené s predkladaním údajov sa medzi krajinami značne líšia: sedem krajín uviedlo, že potrebovalo od 15 do 40 hodín na prípravu a predloženie údajov požadovaných Eurostatom, šesť krajín odhadlo, že potrebovalo 80 až 150 hodín, a tri krajiny uviedli zaťaženie viac ako 150 hodín práce. Náklady odhadli štyri krajiny na menej ako 1 500 EUR, ďalšie štyri krajiny ich odhadli od 2 000 do 3 000 EUR a jeden členský štát ich odhadol na viac ako 7 000 EUR.

Okrem toho, že údaje krajiny sú zverejnené na vnútroštátnej úrovni, správy jednotlivých krajín sú dostupné aj vo verejnej databáze Eurostatu http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . Eurostat na základe týchto údajov vypracúva články pre sériu Statistics Explained a The Agriculture, forestry and fishery statistics statistical book (Štatistická kniha poľnohospodárskych, lesníckych a rybárskych štatistických údajov). Údaje zozbierané na základe nariadenia o vyloďovaní sú veľmi dôležité na tvorbu správnej politiky. Mimoriadne dôležité sú pre spoločnú rybársku politiku (SRP), ktorá nadobudla platnosť 1. januára 2014 a má zabezpečiť environmentálne, ekonomicky a sociálne udržateľný rybolov a akvakultúru. Potrebné sú veľmi kvalitné údaje, aby bolo možné realizovať nové požiadavky zavedené SRP, v rámci ktorých sú stanovené udržateľné obmedzenia výlovu, kritériá pre selektívnejšie úlovky a povinnosti týkajúce sa vyloďovania. Údaje o vylodeniach rybárskych produktov sprístupnené Eurostatom sú dôležitým zdrojom informácií aj pre Európske stredisko pre monitorovanie trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry (EUMOFA).

Po zadaní údajov do vnútroštátnych systémov prechádzajú údaje kontrolnými postupmi (väčšinou automatickými), ktoré majú overiť vnútornú konzistentnosť. Vykonávajú sa rôzne krížové kontroly (napr. lodné denníky sa porovnávajú s vyhláseniami o vylodeniach a lodné denníky so záznamami o predaji). Porovnávanie a prepájanie záznamov o predaji s vyhláseniami o vylodení je vo viacerých krajinách automatizované. Napríklad v Lotyšsku sa štvrťročné a ročné údaje, ktoré zbiera národný štatistický inštitút, používajú na krížovú kontrolu údajov o vylodeniach a úlovkoch z administratívnych zdrojov. Na Malte a v Rumunsku vykonávajú krížové kontroly technickí odborníci. V Spojenom kráľovstve vykonávajú orgány dôkladné krížové kontroly druhov podliehajúcich kvótam na mesačnom základe. Grécko, Chorvátsko a Slovinsko takisto uviedli, že majú zriadené postupy na monitorovanie konzistentnosti v priebehu času.

5. ZÁVERY

Vo väčšine prípadov poskytujú zdroje administratívnych údajov vyčerpávajúce zisťovanie rybolovných činností. Rozšírené používanie elektronického podávania správ a zavedenie systémov overovania údajov zvýšili dôveru v kvalitu údajov a umožnili krajinám zlepšiť svoju dochvíľnosť pri predkladaní údajov.

Zo slabých stránok zberu údajov, ktoré uviedli niektorí respondenti zisťovania, a z ťažkostí, s ktorými sa Eurostat stretával počas overovania údajov, vyplýva, že stále existuje priestor na zlepšenie. Zdá sa napríklad, že dlhšie obdobia, v rámci ktorých sa zasielajú odpovede, a väčšie ťažkosti s vykonávaním kontrol sa vyskytujú v krajinách, ktoré nemajú centralizované systémy. V týchto prípadoch môže byť overovanie s cieľom rozhodnúť, či majú byť odľahlé hodnoty akceptované alebo opravené, zložitý a časovo náročný proces.

Krajiny pri viacerých príležitostiach opravili údaje, keď Eurostat zistil chyby počas svojej krížovej kontroly štatistických údajov o úlovkoch a vylodeniach. Z toho vyplýva, že kontroly konzistentnosti vykonávané na vnútroštátnej úrovni sú nedostatočné.

Niektoré krajiny však v súčasnosti podnikajú kroky na zlepšenie svojich systémov. Nemecko a Francúzsko pracujú na nových systémoch kontroly a overovania údajov, ktoré majú začať fungovať v polovici resp. na konci roku 2016. Cyprus dokončuje verejnú súťaž na zavedenie automatického overovania, čím sa znížia nezrovnalosti medzi rôznymi zdrojmi údajov. Plánuje okrem toho vybudovať centralizovaný systém, v ktorom budú spojené všetky zdroje údajov. Estónsko podniká kroky na zavedenie ďalšej automatizácie.

Eurostat vypracoval dotazník, ktorý mali krajiny vyplniť pred začatím zberu údajov za rok 2014. Potom bol na základe prijatých odpovedí vypracovaný súbor praktických usmernení pre podávanie správ o štatistických údajoch o vylodeniach. V usmerneniach sú uvedené presné pokyny o tom, ktoré vylodenia by mali alebo nemali byť zahrnuté a ako sa majú oznamovať. Zdalo sa, že takéto usmernenia sú potrebné, aby bolo možné harmonizovať vnútroštátne postupy a zamedziť skresleniam agregovaných údajov. Používanie týchto usmernení by malo viesť ku kvalitnejším údajom.

6. ODPORÚČANIA

Niektoré z nedostatkov zdôraznených v predchádzajúcej správe sa v niektorých krajinách ešte nevyriešili. Týkajú sa konkrétne neistej kvality primárnych údajov a systémov overovania údajov, ktoré nie sú (úplne) centralizované a automatizované. V niektorých prípadoch vznikajú väčšie ťažkosti zrejme vtedy, keď sú za údaje zodpovedné viaceré rôzne organizácie. Dotknutým krajinám sa preto rozhodne odporúča, aby posilnili komunikáciu a spoluprácu medzi rôznymi zúčastnenými inštitúciami. Spojenie všetkých zdrojových údajov a zavedenie automatických kontrol konzistentnosti a vierohodnosti sú tiež veľmi dôležité kroky na zlepšenie spoľahlivosti údajov a zabezpečenie včasného predloženia údajov.

Prípady, ktoré spôsobujú vážne znepokojenie, ako napríklad chýbajúce údaje o rybolovných činnostiach v stredovýchodnom Atlantickom oceáne a západnom Indickom oceáne za Taliansko, sa musia riešiť v úzkej spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.

Zároveň treba podniknúť ďalšie kroky na zjednodušenie procesu prípravy a predkladania údajov. Pomohlo by to znížiť zaťaženie dodávateľov údajov. Najmä zoznamy kódov by mali byť čo najviac zosúladené so zoznamami, ktoré sa majú používať na základe iných nariadení. Ide hlavne o prípad kódov obchodnej úpravy, ktoré by mohli byť lepšie zosúladené s kódmi stanovenými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 404/2011.

Mali by byť prijaté aj opatrenia na zlepšenie koeficientov prepočtu používaných na výpočet živej hmotnosti produktov rybolovu. Mali by byť presnejšie a malo sa v nich zohľadniť, ako sa ryby uchovávajú na palube, ako aj typ spracovania. Presnejšími koeficientmi prepočtu by sa zabezpečili lepšia konzistentnosť medzi krajinami, pokiaľ ide o prepočet na živú hmotnosť a prepojenie medzi úlovkami a vylodeniami. Umožnilo by to tiež vykonávanie efektívnejších krížových kontrol v porovnaní so štatistikou úlovkov zasielanou na základe nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009, (ES) č. 217/2009 a (ES) č. 218/2009 o predkladaní štatistík nominálneho úlovku členských štátov.