(2)Cyprus ako členský štát, ktorého menou je euro, by mal vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

(3)Správa o Cypre na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa Cyprus zaoberal veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

(4)Cyprus 27. apríla 2017 predložil svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 predložil svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Cypru obsahuje záväzky krátkodobého aj strednodobého charakteru. Zahŕňa najmä opatrenia na zníženie zadlženosti súkromného sektora, zlepšenie podnikateľského prostredia, uľahčenie prístupu k financovaniu, reštrukturalizáciu sektora zdravotnej starostlivosti a zaväzuje krajinu k uskutočneniu reforiem verejného sektora a justičného systému. Národný program reforiem zahŕňa aj výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu vrátane potreby opätovne naštartovať investície a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Ak by sa tieto opatrenia vykonali v plnej miere a v uvedených lehotách, pomohli by Cypru riešiť makroekonomické nerovnováhy a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia na základe posúdenia politických záväzkov Cypru potvrdzuje svoje predchádzajúce posúdenie, že v tejto fáze nie sú v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe opodstatnené žiadne ďalšie kroky. Vykonávanie politického reformného programu sa bude dôsledne sledovať prostredníctvom osobitného monitorovania.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(6)Cyprus v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda plánuje na roky 2016 – 2020 rozpočtový prebytok v celkovom vyjadrení (celkové saldo približne 0,4 % HDP počas programového obdobia). Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa má dosiahnuť v roku 2017. Prepočítané štrukturálne saldo sa bude podľa predpokladov v nadchádzajúcich rokoch stabilným tempom vzďaľovať od strednodobého cieľa, čo nie je v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2016 na úrovni 107,8 % a že postupne klesne na 99,7 % v roku 2018 a ďalej na 88,8 % do roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká spojené s makroekonomickými predpokladmi prezentovanými v programe stability súvisia skôr s menej priaznivým vývojom, čo súvisí hlavne s vysokým objemom nesplácaných úverov a možným zhoršovaním vonkajšieho prostredia.

(7)Dňa 12. júla 2016, po náprave nadmerného deficitu, Rada odporučila Cypru dodržiavať v rokoch 2016 a 2017 strednodobý rozpočtový cieľ. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že Cyprus v roku 2017 uvedenú požiadavku na základe celkového posúdenia dodrží. Na rok 2018 sa Cypru odporúča, aby zotrval na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 0,3 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,2 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Cypru na základe celkového posúdenia hrozilo v roku 2018 riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Predpokladá sa, že Cyprus v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Cyprus musí byť v roku 2018 pripravený prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek.

(8)Verejný dlh má klesajúcu tendenciu, no jeho udržateľnosť je naďalej ohrozená. Očakáva sa, že niekoľko nedávnych fiškálnych opatrení, ako aj oneskorené vykonávanie kľúčových štrukturálnych reforiem povedie k zhoršeniu štrukturálneho salda a k riziku, že dôjde k zmenšeniu priestoru na verejné investície stimulujúce rast.

(9)Napriek tomu, že mzdové náklady Cypru patria k najvyšším v eurozóne (ako percentuálny podiel na HDP), cyperský verejný sektor sa stále vyznačuje neefektívnosťou. V rámci programu makroekonomických úprav bol navrhnutý a so sociálnymi partnermi odsúhlasený rad reforiem zameraných na riešenie práve tejto problematiky. Patrilo medzi ne zavedenie záväzného trvalého mechanizmu na obmedzenie rastu miezd zamestnancov verejného sektora a komplexná reforma verejnej správy. Prijatie týchto legislatívnych reforiem však čelí problémom najmä po tom, ako v snemovni reprezentantov v decembri 2016 došlo k ich neodhlasovaniu. Až do prijatia záväznej formy mechanizmu na obmedzenie rastu miezd vo verejnom sektore sa tento mechanizmus vykonáva v rámci dohôd o kolektívnom vyjednávaní a je uplatniteľný do roku 2018.

(10)Na riešenie korupcie boli podniknuté určité reformy. Spomedzi nedávnych udalostí možno spomenúť reformy na profesionalizáciu verejného obstarávania na miestnej úrovni a zákon o financovaní politických strán, ktorý bol prijatý v decembri 2015. V roku 2016 bola prijatá zmena ústavy, ktorá upravuje majetkové priznania štátnych zamestnancov. Koordinačný orgán pre boj proti korupcii však nemá dostatok personálu a neriešené ostávajú aj nedostatky v disciplinárnom režime verejných úradníkov.

(11)Cyprus zároveň naďalej čelí zásadným výzvam, pokiaľ ide o fungovanie súdneho systému. Neefektívne súdne konania a obmedzené kapacity vedú k značným prieťahom vo vybavovaní súdnych prípadov. To zase ohrozuje podnikateľské prostredie, a najmä fungovanie nového rámca pre zhabanie majetku a rámca pre platobnú neschopnosť. Rámec pre platobnú neschopnosť bol zavedený s cieľom znížiť mieru neživotaschopných súkromných dlhov a poskytnúť bankám a dlžníkom stimuly na to, aby sa dohodli na reštrukturalizačných riešeniach. Účinnosť týchto nástrojov však sťažuje niekoľko faktorov vrátane už spomínanej neefektívnosti súdnictva, slabých administratívnych kapacít a nízkej úrovne informovanosti dlžníkov o príslušných postupoch. Výrazné nedostatky pretrvávajú aj v oblasti nedoriešených prípadov a omeškaní pri vydávaní a prevode listov vlastníctva. Táto situácia oslabuje úsilie o znižovanie dlhu a zároveň má negatívny vplyv na oživovanie trhu s bývaním.

(12)Miera nesplácaných dlhov sa znižuje, no stále je veľmi vysoká, čo sťažuje správne fungovanie bankového sektora a má vplyv na ponuku úverov pre reálnu ekonomiku. Banky v oblasti reštrukturalizácie úverov nedosahujú ciele, ktoré boli dohodnuté s cyperskou centrálnou bankou, čo naznačuje potrebu rozšíriť systém stanovovania cieľov, zefektívniť ho a urobiť ho záväzným, a to najmä stanovením ambicióznych cieľov na znižovanie objemu nesplácaných úverov, ktoré by boli v súlade so stratégiami bánk na znižovanie objemu nesplácaných úverov. Miery opakovanej platobnej neschopnosti zostávajú vysoké, čím odhaľujú potenciálne nedostatky reštrukturalizačných úverových riešení. Miera tvorby rezerv na riziká sa zvýšila, no stále je pod priemerom eurozóny, čo zvýrazňuje potrebu zabezpečiť, aby oceňovanie kolaterálu bolo spoľahlivé a predstavovalo základ vhodnej tvorby rezerv na riziká. Neexistencia sekundárneho trhu s úvermi a sekuritizačného rámca pre úvery obmedzuje priestor pre urýchlenie oddlžovania a presúvanie nesplácaných úverov preč z bankových súvah, z čoho vyplýva potreba dodatočných regulačných a legislatívnych opatrení, aby sa vytvorili potrebné nástroje na uľahčenie správy bankových súvah. Navyše riadiace a administratívne kapacity dohľadu nad poistnými a dôchodkovými fondmi sú naďalej slabé, čo predstavuje riziká pre finančnú stabilitu.

(13)Pokračuje hospodárske oživenie Cypru. Potenciálny rast je však naďalej slabý a obmedzuje ho nedostatočné vykonávanie štrukturálnych reforiem, problémy v oblasti investícií a nedostatky v podnikateľskom prostredí. Iniciatívy na podporu rastu prezentované v akčnom pláne pre rast sa nachádzajú vo fáze vykonávania, no napredujú dosť pomaly. Legislatívny návrh na prilákanie a uľahčenie strategických investícií je stále vo fáze koncipovania. Vláda pracuje na zlepšovaní prístupu k financovaniu pre stredne veľké a malé podniky. V snahe vyriešiť túto naliehavú otázku boli spustené určité nové cielené iniciatívy, ako bolo oznámené v národnom programe reforiem. Väčšina týchto nových iniciatív o prístupe k financovaniu je však stále len v počiatočnej fáze. Privatizačné úsilie zamerané na prilákanie zahraničných investícií, ktoré by posilnili produktivitu, čelia politickej opozícii a v mnohých prípadoch došlo k jeho zastaveniu. Reforma sektora energetiky môže byť zároveň dôležitým hnacím faktorom konkurencieschopnosti, no v jej vykonávaní dochádza k prieťahom. Oneskoruje sa najmä oddelenie vlastníctva Cyperského úradu pre elektrickú energiu (Electricity Authority of Cyprus) a zriadenie nového trhu s elektrinou, ktoré stále závisí od zabezpečenia skutočnej nezávislosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy.

(14)Nezamestnanosť klesá, ale naďalej je vysoká, a to najmä medzi mladými ľuďmi a dlhodobo nezamestnanými. Plány na zvýšenie počtu poradcov v rámci verejných služieb zamestnanosti a na zlepšenie ich špecializácie ešte neboli realizované. Ich pracovné zmluvy navyše pravdepodobne budú len na dobu určitú, a táto problematika sa teda nebude riešiť štrukturálnym spôsobom. V dôsledku toho stále chýbajú kapacity na pokrytie potrieb uchádzačov o prácu, a to najmä uchádzačov s väčšími ťažkosťami začleniť sa do trhu práce, a kapacity na zavedenie opatrení na ich aktiváciu. Účinok aktívnych programov trhu práce a systémov na podporu príjmu naďalej oslabujú obmedzené posúdenia kvality a nadväzné opatrenia.

(15)Cyprus udržiava výdavky na vzdelávanie na úrovni, ktorá je nad priemerom EÚ. Vzdelávacie výsledky sú však slabé a oproti minulým rokom sa dokonca zhoršili. Podľa výsledkov Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov z roku 2015 sa Cyprus nachádzal medzi najhoršími krajinami v EÚ, pokiaľ ide o úroveň základných zručností v matematike, prírodných vedách a čítaní. Nedávno zavedené nápravné opatrenia, ako napríklad lepší systém menovania učiteľov a modernizácia školských osnov, sú síce prvými krokmi správnym smerom, no ďalšie opatrenia na dokončenie plánovaných reforiem vrátane hodnotenia učiteľov by mohli výrazne pomôcť zlepšiť situáciu.

(16)Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce sa stále viac-menej nerieši, čo má vplyv na vyhliadky dlhodobo udržateľného rastu. Miera účasti na vyššom stredoškolskom odbornom vzdelávaní a príprave je nízka a relevantnosť vysokoškolského vzdelávania pre trh práce je slabá, čo vedie k vysokému počtu absolventov vysokých škôl, ktorí pracujú na miestach, ktoré si nevyhnutne nevyžadujú vysokoškolský diplom.

(17)Cyperský sektor zdravotnej starostlivosti stále charakterizuje nedostatok všeobecnej starostlivosti a rôzne úrovne neefektívnosti. Obmedzuje sa tým prístup k primeranej a účinnej starostlivosti. Právne predpisy na vytvorenie národného zdravotného systému a na odovzdanie väčšej autonómie verejným nemocniciam majú kľúčový význam pri zlepšovaní kapacít a nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, no stále sa čaká na ich prijatie v parlamente.

(18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(20)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2017 a 2018 prijal opatrenia s cieľom:

1.Realizovať fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Do konca roka 2017 prijať kľúčové legislatívne reformy zamerané na zefektívnenie verejného sektora, najmä v oblasti fungovania verejnej správy, riadenia štátnych podnikov a miestnej samosprávy.