Uznesenie Európskeho parlamentu o plánovaní pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v Európskom spoločenstve (2006/2062(INI))



Úradný vestník 300 E , 09/12/2006 S. 0250 - 0255



P6_TA(2006)0259 Plánovanie pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v ES Uznesenie Európskeho parlamentu o plánovaní pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v Európskom spoločenstve (2006/2062(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie (KOM(2005)0607), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilňovaní koordinácie všeobecných plánov pripravenosti na mimoriadne udalosti v oblasti verejného zdravia na úrovni EÚ (KOM(2005)0605), - so zreteľom na článok 152 zmluvy upravujúcej činnosť Spoločenstva v oblasti verejného zdravia, - so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2005 o stratégii zameranej proti chrípkovej pandémii [1], - so zreteľom na medzinárodnú darcovskú konferenciu o vtáčej a ľudskej chrípke v Pekingu, ktorá sa uskutočnila 17. a 18. januára 2006, a na deklaráciu vypracovanú na tejto konferencii, - so zreteľom na globálny plán pripravenosti WHO na chrípku (dokument WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5), - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0176/2006), A. keďže nedávny vývoj rastúceho počtu prípadov ochorení vtáčej chrípky a ľudských obetí, ktoré jej podľahli v Ázii, Afrike, ako aj v európskych krajinách, zvyšuje znepokojenie, a keďže tomuto ochoreniu treba venovať pozornosť pri jeho koreňoch a treba pomôcť postihnutým krajinám a ohrozeným krajinám, B. keďže kľúčovými otázkami tak v oznámení o plánovaní pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky, ako aj v oznámení o posilňovaní koordinácie všeobecných plánov pripravenosti sú príprava a testovanie národných plánov koordinovaných Komisiou, monitorovanie a vytváranie sietí medzi národnými referenčnými laboratóriami na rýchle určovanie vírusových kmeňov pandémie, účinné riadenie v prípade vypuknutia pandémie prostredníctvom poskytovania včasného poradenstva, skorého oznámenia prípadov, poskytovanie pomoci a koordinácia reakcií členských štátov a primerané a včasné zásobenie vakcínami a antivirotikami, C. keďže cieľom navrhovania národných plánov má byť: - zabezpečenie nevyhnutnej koordinácie medzi členskými štátmi, - predchádzanie panike medzi verejnosťou, - bojovanie s nelegálnym obchodovaním, ktoré by mohlo vzniknúť v prípade vážnych rizík, - určenie prioritných lokalít, ktoré sa musia izolovať, - zostavenie zoznamov skupín obyvateľstva, ktoré budú prednostne zaočkované, - zabezpečenie spravodlivej distribúcie všetkých výrobkov používaných v boji proti epidémii, D. keďže je dôležité monitorovanie chrípkových nákaz zvierat a najmä vtáctva a vyžaduje ho právo Spoločenstva, E. keďže antivirotiká tvoria prvý pilier zdravotníckej prevencie a liečby, kým nie sú k dispozícii vakcíny, F. keďže EÚ musí poskytnúť logistickú a finančnú pomoc pri vývine vakcín, G. keďže treba posilniť komunikáciu s národnými ústavmi zodpovednými za monitorovanie verejného zdravia, ako aj ich vzájomnú komunikáciu, hodnotenie a monitorovanie rizík, H. keďže povedomie verejnosti by sa malo zvyšovať pomocou informačných kampaní a keďže je dôležité aj uskutočňovanie dodatočné reformy v príbuzných odvetviach a zmiernenie sociálnych a hospodárskych dopadov na najchudobnejších ľudí a najchudobnejšie domácnosti, I. keďže verejné oznamy musia odrážať súčasný stav poznatkov medicíny a keďže odporúčania proti prepuknutiu choroby musia byť vedecky overené, všeobecne zrozumiteľné a použiteľné, J. keďže od roku 2003 veľké množstvá nakazenej hydiny po celom svete uhynuli alebo boli zlikvidované, ohrozujúc komerčnú produkciu hydiny, a najmä existenciu malých a stredných chovateľov hospodárskych zvierat, K. keďže každá pandémia by mohla postihnúť rozličné členské štáty rôznym spôsobom, L. keďže problém infekcie vtáčej chrípky je celosvetovým problémom a musí byť riešený v úzkej spolupráci so Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO), M. keďže poskytovanie primeranej finančnej a technickej pomoci rozvojovým krajinám, ktoré sú postihnuté alebo ohrozené, a najmä najmenej rozvinutým krajinám, a to v kontexte dlhodobého strategického partnerstva, bude mimoriadne dôležité na regulovanie globálnych hrozieb pre financie, obchod a bezpečnosť vyplývajúcich z vtáčej chrípky, 1. víta vyššie uvedené oznámenia Komisie ako aj hodnotenia národných plánov pre prípad chrípkovej pandémie, ktoré v súčasnosti vykonávajú Európske stredisko na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami (ďalej len "stredisko"), Komisia a európska pobočka WHO; 2. zdôrazňuje, že jedným z najdôležitejších aspektov riešenia problému ľudskej pandémie vtáčej chrípky je mať správne, vedecky dokázané informácie o liekoch, vakcínach, prirodzenej odolnosti voči chorobe, ako aj spoľahlivé epidemiologické údaje; 3. víta prácu strediska pri zisťovaní, hodnotení a poskytovaní informácií o nebezpečenstvách súvisiacich s chrípkou a jeho prísľub pomôcť členským štátom a Komisii predísť vypuknutiu pandémie; zdôrazňuje, že na činnosť strediska by sa mali zaručiť dostatočné finančné prostriedky; 4. zdôrazňuje, že Komisia musí mať rozhodnú koordinačnú úlohu medzi členskými štátmi pri všetkých činnostiach súvisiacich s pripravenosťou EÚ na pandémiu, a že by mala posilniť kapacitu strediska pri určovaní hlavných opatrení pre verejné zdravie, ktoré treba prijať v prípade pandémie; 5. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili dôležité zistenia a správy strediska a jeho prieskum priamo na mieste, a aby zlepšili plánovanie v tých členských štátov, v ktorých je plánovanie boja s pandémiou nedostatočné, keďže z povahy rizika vyplýva nutnosť plnej pripravenosti všetkých členských štátov; 6. domnieva sa, že v prípade pandémie chrípky v EÚ alebo v susedných štátoch by mala byť Komisia schopná do 24 hodín prijať krízové opatrenia, ako sú karanténne a dezinfekčné opatrenia na letiskách v súvislosti s letmi z určitých regiónov a obmedzenia cestovania; 7. domnieva sa, že v členských štátoch existuje nutnosť pevného politického odhodlania na plánovanie pripravenosti, zvyšovania finančných zdrojov a zintenzívnenia výskumu, vyriešenia zložitých právnych a etických otázok a vypracovania spoločných riešení a cezhraničnej spolupráce; 8. domnieva sa, že by mal byť vytvorený akčný plán pre európske inštitúcie pre prípad, že cestovné obmedzenia zabránia uskutočneniu medzinárodných zasadnutí, ako napr. zasadnutí Rady a Európskeho parlamentu; 9. zdôrazňuje, že na kontrolu vtáčej chrípky treba urobiť rýchle a rozhodujúce kroky a predísť tak pandémii u ľudí, v prvom rade vzhľadom na zdravotný stav zvierat, pretože tie sú prvotným zdrojom nebezpečenstva, a že treba prijať opatrenia vrátane odhadu kapacity nemocničných lôžok v členských štátoch, a pripraviť sa tak na možnú pandémiu u ľudí, aby boli v prípade vypuknutia pandémie k dispozícii prostriedky na jej kontrolu; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať rozvoju ďalších kapacít na výrobu pandemických vakcín a antivirotík v členských štátoch, ako aj na celoeurópskej úrovni a posilneniu infraštruktúry v odvetviach zdravia zvierat a verejného zdravia; domnieva sa, že v tejto súvislosti by mala EÚ poskytovať logistickú a finančnú pomoc na vývin vakcín; 10. poukazuje na to, že cvičenia na simuláciu chrípkovej pandémie sú veľmi dôležité na to, aby sa vyskúšala účinnosť národných plánov pre prípad chrípkovej pandémie v každom členskom štáte, a že by sa mali organizovať pravidelne ako preventívne opatrenie, dokonca aj vtedy, keď pandémia nevypukla; zdôrazňuje, že výsledky týchto cvičení a poučenia z nich budú veľmi dôležité na vylepšenie plánov a zvýšenie ich interoperability; 11. zdôrazňuje, že tieto simulačné cvičenia by sa mali rozšíriť do odľahlých regiónov a vidieckych oblastí; 12. uznáva potrebu vytvoriť a uviesť detailné scenáre na ochranu detí a mladých ľudí proti vtáčej chrípke vírusu A (H5N1); 13. zdôrazňuje, že treba posilniť kontrolné systémy, systémy včasného informovania a varovania, analýzu údajov a epidemiológiu pre choroby zvierat a ľudí, aby sa dala včas zistiť a identifikovať nákaza vtákov a ľudí a aby sa dali rýchlo prijať účinné protiopatrenia; 14. zdôrazňuje, že súčasne treba urýchlene zhodnotiť bezprostredné sociálno-ekonomické dôsledky vtáčej chrípky a otázky kompenzácie a súvisiace podnety; 15. víta jednoznačný záväzok členských štátov, Komisie a strediska na zabezpečenie transparentnosti a výmeny informácií a zdôrazňuje dôležitosť urýchlenej výmeny informácií a biologických vzoriek získaných z podozrivých a potvrdených prípadov ochorení medzi ľuďmi a u zvierat, aby sa zjednodušila primeraná a všestranná pripravenosť a reakcia; žiada posilniť spoluprácu medzi referenčnými laboratóriami, ktorá urýchli identifikáciu vírusov a zabezpečí stály dohľad nad možnými mutáciami; 16. naliehavo vyzýva Komisiu, stredisko a členské štáty, aby zaviedli systém nepretržitej výmeny informácií medzi nimi a postihnutými krajinami, a tým prispeli k rozvoju najlepších postupov; 17. konštatuje, že komunikačné stratégie na národnej a európskej úrovni by sa na základe príkladu strediska mali zdokonaliť a mali by zahŕňať vydávanie pravidelných správ zverejňovaných na internete, využívanie elektronickej pošty alebo vyhradených webový stránok pre odborníkov a novinárov; 18. zdôrazňuje tiež, že členské štáty by mali preskúmať, ako by najlepšie oslovili svojich občanov, aby informácie dosiahli celé obyvateľstvo vrátane starých, mladých a negramotných ľudí alebo tých, ktorí nemajú prístup k moderným komunikačným prostriedkom; 19. zdôrazňuje dôležitosť vzdelávania a správnych informácií v prípade krízy a zdôrazňuje, že primerané inštrukcie by mali obsahovať nielen dodržiavanie hygienických pravidiel, ale aj poskytovanie informácií o oblastiach ako mobilita, doprava a zamestnanosť; 20. žiada, aby sa prostredníctvom európskeho monitorovacieho systému poskytovali spoľahlivé informácie o hrozbe pandémie; 21. oceňuje, že možným riešením na posilnenie komunikácie s národnými inštitúciami zodpovednými za monitorovanie verejného zdravia je vypracovanie systému včasného varovania a včasnej reakcie, ktorý by malo prevádzkovať stredisko s cieľom koordinovať hodnotenie a monitorovanie rizík; 22. zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty by mali uvoľniť dostatočné množstvo finančných prostriedkov na poskytovanie vecnejších, zrozumiteľnejších a presvedčivejších informácií obyvateľom, a tým na zvyšovanie povedomia verejnosti; 23. požaduje štruktúrovanú a multidisciplinárnu spoluprácu medzi odborníkmi v oblasti zdravotníctva a veterinárstva, odborníkmi v oblasti virológie, epidemiológie, patológie a poľnohospodárstva, ako aj odborníkmi v oblasti komunikácie a premietnutia vedy do politiky na celosvetovej úrovni; preto navrhuje vytvorenie európskej pracovnej skupiny pre chrípku, ktorá bude koordinovaná Komisiou, v ktorej je Európsky parlament zastúpený a v rámci ktorej sa na európskej úrovni stretnú všetky vyššie uvedené odborné oblasti; zdôrazňuje, že táto pracovná skupina by mala spolupracovať s predstaviteľmi európskych odvetví vyvíjajúcich a vyrábajúcich vakcíny a antivirotiká; 24. zdôrazňuje potrebu, aby boli okamžite spustené európske programy výskumu a vývoja naliehavých chorôb na spoľahlivejší a rýchlejší vývin antivirotík a vakcín; 25. zdôrazňuje, že príprava a hodnotenie národných plánov pripravenosti na pandémiu musia mať viacodvetvový charakter a musia na nich spolupracovať príslušné ministerstvá a zainteresované strany; zdôrazňuje dôležitosť objednávania vakcín vopred; 26. upriamuje pozornosť európskych inštitúcií a inštitúcií členských štátov na potrebu združených zásob antibiotík na liečenie komplikácií chrípky; 27. zdôrazňuje, že existujúca monitorovacia sieť vytvorená pomocou spolufinancovania Spoločenstva (Európsky systém na sledovanie chrípky - EISS) je dobrým základom na realizáciu tejto rozhodujúcej úlohy, ale treba ju ďalej rozvíjať a podporovať rovnako, ako treba podporovať a rozvíjať sieť laboratórií, ktoré sa v rámci Spoločenstva zaoberajú chrípkou; 28. zdôrazňuje, že plánovanie na získavanie a používanie vakcín pre prípad pandémie je vo väčšine krajín slabo rozvinuté, a preto by bolo potrebné prijať opatrenia na ďalší rozvoj v súlade s odporúčaniami WHO tak, že Komisia by bola oprávnená vytvoriť zásoby Spoločenstva; 29. vyzýva Komisiu, aby spolu s výrobcami vakcín vyhodnotila pokrok smerom k zvýšeniu kapacít na výrobu vakcín a spravodlivému zásobovaniu v prípade pandémie a aby sa spolu s členskými štátmi zamerala na otázky zodpovednosti a vytvorenia európskeho mechanizmu na spravodlivú distribúciu vakcín pre prípad pandémie, ktorá neporušuje zmluvné dohody vypracované členskými štátmi; 30. domnieva sa, že Komisia by mala uskutočniť kroky na zabezpečenie dostatočného množstva antivirotík a vakcín pre tých, ktorí sú vystavení vírusu v prípade prepuknutia pandémie v jednom alebo viacerých členských štátoch; 31. zdôrazňuje úlohu Európskej agentúry pre lieky (EMEA), pri určovaní používania a účinnosti antivirálnych a pandemických vakcín, ako aj jej úlohu pri zisťovaní a skúmaní všetkých nepriaznivých účinkov či hlásení o neochote brať lieky; v tejto súvislosti vyzýva na skoré zavedenie postupu "podmieneného oprávnenia" podľa článku 14 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky [2]; 32. vyzýva členské štáty, aby zvýšili objednávky vakcín na "sezónnu" chrípku v súlade s odporúčaniami WHO na pomoc farmaceutickému priemyslu vo zvyšovaní výrobnej kapacity vakcín proti chrípke, aby zvládli výrazný nárast dopytu, ktorý by spôsobila chrípková pandémia; 33. vyzýva EÚ, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie dostatočného množstva antivirotík a aby pre podniky, ktoré vyrábajú antivirotiká zriadila povinný licenčný systém, ktorý by zabezpečil hromadnú výrobu týchto antivirotík; vyzýva krajiny, aby dostupnými antivirotikami zabezpečili 25 - 30 % pokrytie obyvateľstva; 34. zdôrazňuje, že úplné, presné a praktické vykonávanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré transponujú smernice Spoločenstva o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci je mimoriadne dôležité pri zabezpečovaní primeranej ochrany pracovníkov, najmä tých, ktorí patria do skupín s vysokým rizikom infekcie; zdôrazňuje, že zamestnávatelia musia splniť konkrétne povinnosti stanovené právom Spoločenstva (napríklad odstraňovanie rizík, hodnotenie rizík, preventívne a ochranné opatrenia) v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/54/ES z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s vystavením biologickým faktorom pri práci [3]; 35. zdôrazňuje, že politický záväzok by sa mal preniesť do zabezpečenia ľudských a finančných zdrojov a podpory výskumu a vývoja, aby sa podporovali nové, rýchle metódy výroby antivirotík a vakcín s kapacitou, ktorá by splnila vyššie požiadavky súvisiace s pandémiou, hlavne pri boji s novými kmeňmi vírusov; 36. víta návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (KOM(2005)0108), a najmä jeho ustanovenia týkajúce sa mimoriadnych udalostí v oblasti verejného zdravia a opatrení na ochranu obyvateľstva pred bezprostredným ohrozením zdravia vrátane financovania nákladov na vakcíny a dodávky zdravotníckeho materiálu, zariadení a infraštruktúry; 37. poukazuje na to, že primerané finančné prostriedky by mal zabezpečiť 7. rámcový výskumný program, z ktorého by sa podporovali projekty venujúce sa rozličným aspektom chrípkovej pandémie a iných epidémií vrátane spoločného výskumu bunkových vakcín a DNA vakcín s farmaceutickými spoločnosťami; 38. víta prísľub Komisie vyčleniť pre tretie krajiny 80 miliónov EUR na boj proti chrípke a ďalších 20 miliónov EUR pre výskumné fondy vyčlenené zo 6. rámcového výskumného programu, čo predstavuje celkový záväzok Komisie vo výške 100 miliónov EUR; 39. žiada Komisiu, aby vypracovala koherentnejší medzinárodný rámec ako výsledok medzinárodnej darcovskej konferencie v Pekingu, ktorý bude presahovať krízový manažment a bude sa venovať aj budovaniu lepšej infraštruktúry zdravia zvierat v rozvojových krajinách, ako aj napredovaniu výskumu v oblasti výrobkov podporujúcich zdravie zvierat, ktoré sa môžu používať tak v rozvinutých, ako aj v rozvojových krajinách; 40. vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby zabezpečenia plynulého chodu základných služieb ako sú trhoviská, banky, nemocnice a iných služieb v prípade vypuknutia pandémie; 41. zdôrazňuje, že treba zabezpečiť dostatočnú finančnú podporu v kontexte medzinárodnej spolupráce s ázijskými a africkými krajinami, ktoré sú v súčasnosti postihnuté vtáčou chrípkou, aby sa zvýšili kapacity na sledovanie a kontrolu choroby; 42. vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade v pravidelných intervaloch a po dobu, kým riziko pandémie trvá, predkladala správu o epidemiologickom rozvoji pandémie vtáčej chrípky, o novom vedeckom pokroku v liekoch a vakcínach a o úrovni pripravenosti EÚ a členských štátov; 43. poukazuje na to, že EÚ má legitímny dôvod na poskytovanie technickej, vedeckej a hospodárskej pomoci krajinám, ktoré sú už postihnuté, a najmä na prispievanie k zvyšovaniu celosvetového povedomia a ku globálnemu vzorovému plánu koordinovanému na medzinárodnej, regionálnej, subregionálnej a štátnej úrovni spolu s riadnym a podrobne vypracovaným postupom a harmonogramom, ktoré by mali schváliť medzinárodné a regionálne organizácie, ako aj národné vlády; 44. žiada Komisiu a členské štáty, aby úzko spolupracovali so susednými štátmi a európskou pobočkou WHO, aby boli zabezpečené dobre rozvinuté a účinne realizované systémy monitoringu a núdzovej reakcie susedných štátov; 45. vyzýva EÚ, aby sa prostredníctvom medzinárodných orgánov dožadovala skutočnej právomoci na informácie a monitoring WHO ohľadne epidémií a pandémií vo všetkých krajinách sveta; 46. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam členským štátov a WHO. [1] Prijaté texty, P6_TA(2005)0406. [2] Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1. [3] Ú. v. ES L 262, 17.10.2000, s. 21. --------------------------------------------------