Uznesenie Európskeho parlamentu o Európskej informačnej spoločnosti pre rast a zamestnanosť (2005/2167(INI))



Úradný vestník 291 E , 30/11/2006 S. 0133 - 0143



P6_TA(2006)0079 Informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť Uznesenie Európskeho parlamentu o Európskej informačnej spoločnosti pre rast a zamestnanosť (2005/2167(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom "Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť" (KOM(2005)0229) a s ním spojený pracovný dokument útvarov Komisie o rozšírenom hodnotení dopadu (SEK(2005)0717), - so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) [1], - so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií [2], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov snázvom "Prístupnosť elektronických technológií" (KOM(2005)0425), - so zreteľom na správu Digital Divide Forum z 15. júla 2005 o širokopásmovom prístupe a verejnej podpore v oblastiach s nedostatočným zabezpečením poskytovania služieb, - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom "Trhovo orientovaný prístup k správe frekvenčného spektra v Európskej únii" (KOM(2005)0400), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom "Perspektívna politika rádiového frekvenčného spektra pre Európsku úniu – druhá výročná správa" (KOM(2005)0411), - so zreteľom na stanovisko skupiny pre politiku rádiového frekvenčného spektra k sekundárnemu obchodovaniu s právami na používanie rádiového frekvenčného spektra z 19. novembra 2004, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady, ktorej zasadanie sa konalo v Bruseli v dňoch 22. a 23. marca 2005, - so zreteľom na Stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ, prijatú na Európskej rade, ktorej zasadanie sa konalo v Göteborgu v dňoch 15. a 16. júna 2001, - so zreteľom na pracovný dokument Komisie s názvom "Integrovanie environmentálneho hľadiska do ostatných oblastí politík – hodnotenie výsledkov cardiffského procesu" (KOM(2004)0394), - so zreteľom na závery 2695. zasadania Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku, ktoré sa konalo 1. až 5. decembra 2005, o stratégii i2010, - so zreteľom na 25 národných reformných programov, pripravených členskými štátmi na žiadosť horeuvedenej Európskej rady v Bruseli, - so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2005 o informačnej spoločnosti [3] a z 1. decembra 2005 o európskych predpisoch a trhoch v oblasti elektronickej komunikácie v roku 2004 [4], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre kultúru a vzdelávanie, Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0036/2006), A. keďže EÚ nemôže dosiahnuť lisabonské ciele, pokiaľ členské štáty rozhodne nepristúpia k úplnému vykonávaniu stratégie i2010, B. keďže predbežný prehľad 25 národných reformných programov ukazuje, že členské štáty vo všeobecnosti prijali výzvu výskumu a vývoja a inovácie a keďže väčšina členských štátov tiež považuje eGovernment za dobrý spôsob zvyšovania účinnosti verejnej správy a verejnoprospešných služieb, C. keďže spolu s Komisiou sú členské štáty a iné zúčastnené subjekty tiež zodpovedné za úspech iniciatívy i2010, D. keďže správne a vhodne načasované vykonanie súčasného rámca je základným predpokladom pre otvorený, konkurencieschopný a inovatívny trh s elektronickými komunikačnými službami; keďže sa však postupy pre transpozíciu a vykonávanie tohto rámca v jednotlivých členských štátoch veľmi líšia, E. keďže EÚ zaostáva vo výskume informačných a komunikačných technológií, pretože investuje len 80 euro na osobu, v porovnaní s 350 euro v Japonsku a 400 euro v USA, a preto, aby vyrovnala tento rozdiel, musí EÚ zvýšiť svoje investície do výskumu a inovácií a nalieha na členské štáty, aby zvýšili svoje výdavky na výskum a inovácie v oblasti informačných a komunikačných technológií, F. keďže je nevyhnutné, aby informačné a komunikačné technológie využívali jednotlivci, verejnoprospešné služby a podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP), aby boli plne využité výhody, ktoré výskum a inovácie ponúkajú, G. keďže počet predplatiteľov širokopásmového pripojenia sa za posledné dva roky takmer zdvojnásobil; keďže však okrajové a vidiecke regióny majú k dispozícií menej kvalitné služby, pretože pripájanie sa sústreďuje v husto osídlených oblastiach, H. keďže výhody, ktoré poskytujú informačné a komunikačné technológie musia byť prístupné všetkým vrátane skupín s rôznym stupňom vzdelania a rôznym sociálnym a vekovým skupinám a skupinám oboch pohlaví, I. keďže všetci občania majú právo na prístup k voľne dostupným médiám s rôznorodým a vysokokvalitným obsahom, J. keďže Komisia by mala pri vývoji technických a regulačných nástrojov zabezpečiť, aby bolo zohľadnené rodové hľadisko; keďže Komisia a členské štáty by mali prijať konkrétne kroky na zvýšenie počtu žien medzi študentmi technických odborov súvisiacich s oblasťou informačných a komunikačných technológií a na zabezpečenie toho, že ženy získajú prístup k novým pracovným príležitostiam v oblasti informačných a komunikačných technológií a v médiách na všetkých úrovniach, a osobitná pozornosť by sa mala venovať situácii žien vo vidieckych, ostrovných, horských a geograficky vzdialených oblastiach a ďalším ženám nachádzajúcim sa v najzraniteľnejších situáciách, K. poukazuje na skutočnosť, že dobré riadenie informačných a komunikačných technológií a informačnej spoločnosti môže prispieť k zníženiu sociálnych rozdielov, prekonaniu digitálnej bariéry a podporiť sociálnu a územnú súdržnosť, L. keďže digitálna konvergencia má potenciál poskytovať spotrebiteľom prístup k rôznorodým vylepšeným službám a bohatému obsahu, a preto sa musí zlepšiť a posilniť bezpečná infraštruktúra a vytvoriť priaznivé a bezpečné prostredie, ktoré bude stimulovať konkurenčné šírenie týchto konvergentných služieb, M. keďže informačné a komunikačné technológie môžu mať pozitívny priamy vplyv na životné prostredie, ako aj nepriame sociálne a ekonomické dôsledky, N. keďže rádiové frekvenčné spektrum je kľúčovým prostriedkom pre mnohé základné služby v spoločnosti, a preto môže jeho účinné a koherentné používanie pomôcť EÚ pri dosahovaní lisabonských cieľov, ak EÚ zabezpečí, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sa budú primerane poskytovať spolu so spektrom a že toto bude mať primeranú ochranu pred narušením, lebo predstavuje optimálny spôsob stimulácie rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, O. keďže plnenie lisabonských cieľov si od EÚ, členských štátov a od podnikov vyžaduje jasné, konkrétne a jednotné investície do informačných a komunikačných technológií, P. keďže pre členské štáty je podstatné, aby dostatočne investovali do flexibilného regulačného rámca, ktorý podporuje práva občanov, a ktorý ponúka subjektom aktívnym v tomto odvetví dobrý základ na uvádzanie nových vynálezov na trh, 1. domnieva sa, že sloboda prístupu a využívania vedomostí je hlavným kritériom umožňujúcim demokratický rozvoj a potrebnej technologickej inovácie spoločnosti založenej na vedomostiach, ako sa požadovalo v Lisabone; 2. domnieva sa, že pokým nedôjde k prekonaniu digitálnej bariéry, keď všetci občania získajú prístup k poznatkom, ako aj možnosť ich využitia a tvorby, nebude existovať spoločnosť založená na vedomostiach, ale dôjde skôr ku kultúrnemu a priemyselnému úpadku EÚ ako celku; 3. vyzýva Komisiu, aby nevnímala občanov iba ako pasívnych spotrebiteľov digitálneho obsahu, ale aj ako tvorcov poznatkov, a aby vypracovala program a priaznivý právny rámec, ktorý by z nich spravil aktívnych účastníkov spoločnosti založenej na vedomostiach a tým by dosiahla lisabonské ciele; 4. naliehavo žiada Komisiu, aby vo svojej reforme právnej úpravy týkajúcej sa informačných a komunikačných technológií prijala konkrétnu, inovatívnu a prezieravú líniu, ktorú je nutné považovať za výrazne širší koncept, než akým je oznámenie Komisie, a ktorá musí obsahovať práva spotrebiteľov a užívateľov; domnieva sa, že všetky ďalšie návrhy by mali obsahovať jasné vymedzenie pojmov používaných Komisiou ako sú "služby informačnej spoločnosti", "médiá", "mediálne služby" a "audiovizuálne služby"; 5. trvá na tom, aby boli všetky európske právne úpravy, ktoré sa týkajú komunikácií a informácií, založené na technologickej neutralite, čím sa zabezpečí, že nové vynálezy a noví činitelia môžu čo najľahšie vstúpiť na trh; 6. zdôrazňuje, že nakoľko prechod od analógového systému k digitálnemu prospieva šíreniu vysielacích prostriedkov, tento prechod by sa mal uskutočniť prostredníctvom koordinovaných politík a v rámci primeraného právneho rámca s cieľom čeliť uniformite, ktorú môže vyvolať koncentrácia médií; 7. vyzýva členské štáty, aby výraznejšie investovali do využívania informačných a komunikačných technológií v službách verejného sektora, akými sú zdravotná starostlivosť, vzdelávanie,vláda, v ktorých môžu informačné a komunikačné technológie uľahčiť riešenie budúcich potrieb sociálnych služieb a podporiť rozvoj celoeurópskych služieb; 8. verí, že verejné služby v informačnej spoločnosti by mali odzrkadľovať čoraz náročnejšie potreby jednotlivých užívateľov a skupín, a preto by sa mali zakladať na primeranej reakcii zásobovacieho odvetvia na takéto potreby s cieľom poskytovať efektívne služby na mieru; 9. vzhľadom na skutočnosť, že investície do informačných a komunikačných technológií sú jedným z najdôležitejších faktorov pre rast a produktivitu, nalieha na členské štáty a podniky, aby podporovali vyššie investície do informačných a komunikačných technológií s cieľom znížiť výkonnostné rozdiely v porovnaní s našou konkurenciou; 10. uznáva, že informačné a komunikačné technológie sú jedným z najdôležitejších nástrojov potrebných na to, aby sa z rozvojových krajín stali svetové mocnosti; 11. vyjadruje však znepokojenie nad tým, že Komisia aj naďalej definuje svoju stratégiu a formuluje svoju politiku vytvárania pracovných miest na základe obmedzených alebo nedôveryhodných štatistických údajov; pripomína, že popri pokračujúcom hlavnom raste v oblasti informačných a komunikačných technológií nie vždy dochádza k podobnému rastu v oblasti zamestnanosti; pripomína, že miera zamestnanosti v EÚ je v súčasnosti sedem bodov pod úrovňou stanovenou lisabonskými cieľmi; vyzýva Komisiu, aby vykonala hĺbkovú štatistickú analýzu vplyvov technologickej zmeny na zamestnanosť v oblasti informačných a komunikačných technológií v EÚ; 12. pripomína dôležitosť digitálnej konvergencie a podporuje odstraňovanie prekážok, ktoré bránia hospodárskemu, sociálnemu a kultúrnemu rozvoju jednotlivých štátov, ktorý predstavuje cieľ stanovený na Svetovom summite o informačnej spoločnosti v roku 2005 (záväzok z Tunisu z 18. novembra 2005); 13. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby pri hodnotení programov stability a konvergencie členských štátov podrobne preskúmali význam a úlohu informačných a komunikačných technológií pre hospodársky rast, zamestnanosť a fungovanie HMÚ; 14. pripomína, že ciele iniciatívy informačnej spoločnosti i2010, ako aj ciele lisabonskej agendy vyžadujú, aby sa tieto ciele primerane odrazili vo finančnom výhľade EÚ na roky 2007 – 2013; 15. znovu zdôrazňuje dôležitosť transparentných a likvidných kapitálových trhov, ktoré znižujú náklady na pôžičky, pre MSP, začínajúce podniky a celý sektor informačných a komunikačných technológií; podporuje najmä mikropôžičky a ďalšie formy rizikového kapitálu; 16. poukazuje na pretrvávajúci závažný nedostatok podnikavosti a ochoty riskovať v EÚ; žiada odstránenie administratívnej záťaže pre MSP a začínajúce podniky a finančné úľavy v počiatočnej fáze podnikania; 17. znovu zdôrazňuje dôležitosť informačnej spoločnosti i2010 pri odstraňovaní regionálnych a sociálnych rozdielov v členských štátoch, ako už bolo zdôraznené v oznámení Komisie s názvom "Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013" (KOM(2005)0299); Cieľ 1: Jednotný európsky informačný priestor 18. berie na vedomie, že v záujme rastu a rozvoja EÚ je rovnako dôležité aj zabezpečenie širokého využívania súčasných poznatkov a technológie vo všetkých činnostiach a všetkých oblastiach, či už vo verejnej správe, v podnikaní alebo v každodennom živote občanov, inými slovami vytvorenie všadeprítomnej spoločnosti, keďže má poskytovať nové znalosti o informačných a komunikačných technológiách; 19. zdôrazňuje, že program i2010 predstavuje rozhodujúcu fázu pri rozvoji informačnej spoločnosti, ktorá má všetkým umožniť, aby sa prostredníctvom prístupu k technológiám a znalostiam a vďaka interaktivite a novým formám spoločenskej interakcie, ktoré ponúkajú siete, stali účastníkmi a užívateľmi a slobodne sa rozhodujúcimi kritickými občanmi; upozorňuje na skutočnosť, že nástup informačnej spoločnosti so sebou prináša novú zodpovednosť pre tých, ktorí poskytujú informácie a komunikáciu, a taktiež vytvára nové možnosti pre občanov uplatniť svoje práva, najmä pre obzvlášť zraniteľné skupiny obyvateľstva (starší ľudia, zdravotne postihnuté osoby, osamelé osoby alebo osoby v ťažkej sociálnej situácii a pod.), čo im umožní v plnej miere využívať výhody šírenia nových informačných a komunikačných technológií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pomohli zabezpečiť, že technológie budú prístupnejšie občanom a budú v súlade s morálnymi požiadavkami spoločnosti; 20. vo veľkej miere podporuje stratégiu i2010 ako nový strategický nástroj na vytvorenie rámca pre všetky iniciatívy v oblasti informačných a komunikačných technológií v EÚ; odporúča, aby sa brala do úvahy skutočnosť, že vymedzenie informačnej spoločnosti EÚ nie je možné bez zohľadnenia medzinárodného vývoja v tejto oblasti; 21. trvá na tom, aby sa zohľadnila horizontálna povaha informačných a komunikačných technológií, čo si vyžaduje spoluprácu a koordináciu medzi činnosťami EÚ a na úrovni členských štátov, ako aj stimuly pre subjekty v tomto odvetví, aby produkovali a využívali nové vynálezy; 22. trvá na tom, že európske a vnútroštátne právne predpisy by mali podporovať hospodársku súťaž, aby odzrkadľovali horizontálny charakter informačných a komunikačných technológií a mali by sa usilovať zabrániť vzniku a zachovávaniu vertikálnych štruktúr, ktoré poškodzujú hospodársku súťaž a inovácie; konštatuje, že vertikálne štruktúry môžu spotrebiteľom brániť vo využívaní výhod vyplývajúcich z hospodárskej súťaže; 23. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby si ako cieľ stanovili flexibilitu, zjednodušenie a rýchle a simultánne vykonanie právnych predpisov v tejto oblasti a ich rýchle prispôsobenie novým potrebám vyplývajúcim z technologického rozvoja; domnieva sa, že právna úprava by mala podporovať tvorbu nových znalostí a rozvoj nových technológií, podporovať investície do výroby obsahu, do zariadení, sietí a sieťových služieb v oblasti informačných a komunikačných technológií, podporovať hospodársku súťaž, využívanie informačných technológií a služieb a informačnej bezpečnosti a nakoniec tiež podporovať MSP, aby zohrávali kľúčovú úlohu v tomto odvetví; 24. pripomína, že Komisia je povinná prostredníctvom výkladu a vykonávania ustanovení, týkajúcich sa infraštruktúry elektronických médií, zaručiť a podporiť pluralizmus médií; upriamuje pozornosť na svoju požiadavku Komisii, aby sa vypracovala Zelená kniha o koncentrácii vlastníctva médií a o rešpektovaní zásad slobody informácií a pluralizmu, berúc do úvahy, že by to v čase veľkých technologických a trhových zmien podporilo diskusiu o základných otázkach; ľutuje, že tento prvok nie je obsiahnutý v pracovnom pláne i2010; žiada Komisiu, aby vytvorila normatívny rámec týkajúci sa internetu, keďže tento rámec je základnou podmienkou pre spoločnosť založenú na vedomostiach; 25. trvá na tom, že cieľom právnej úpravy by malo byť urýchlenie rozvoja a rozmanitosti informačnej spoločnosti a šírenie jej výhod na celú spoločnosť; 26. berie na vedomie, že pre občanov je veľmi dôležité, aby mali všade zabezpečený čo najväčší prístup k obsahu a službám vysokej kvality pri využití technológií, ktoré si sami zvolia, v rámci obmedzení stanovených ich podmienkami; okrem toho konštatuje, že užívatelia (spotrebitelia, občania) sú pripravení prijať nové služby a technické nástroje iba vtedy, ak ich považujú za dostatočne jednoducho použiteľné a zmysluplné vzhľadom na ich obsah; 27. pripomína, že vývoj efektívnej a všadeprítomnej informačnej spoločnosti predpokladá univerzálne poskytnutie širokopásmovej a bezdrôtovej technológie, ktorá si vyžaduje ďalšiu podporu na úrovni členských štátov, a vyzýva na podporu a investície do spoločných projektov, na ochranu práv duševného vlastníctva a podporu digitálnych médií; zastáva názor, že užívatelia by tiež mali mať možnosť zmeniť svojho poskytovateľa služieb bez toho, aby museli zmeniť svoju e-mailovú adresu; 28. uznáva skutočnosť, že širokopásmové pripojenie je predpokladom rozvoja všadeprítomnej informačnej spoločnosti; domnieva sa, že toto by malo byť konečným cieľom konvergencie medzi členskými štátmi a ich regiónmi; 29. pripomína, že prechod k všadeprítomnej informačnej spoločnosti bude tiež podporovať trvalo udržateľný rozvoj, ku ktorému sa EÚ zaviazala; domnieva sa, že informačné a komunikačné technológie by mali znížiť záťaž životného prostredia a používanie prírodných zdrojov a mali by podporovať sociálny rozvoj; 30. berie na vedomie rastúcu úlohu práv k duševnému vlastníctvu ako nástroja obchodnej politiky v súvislosti s otázkami spojenými s voľným obchodom a žiada, aby sa prijali opatrenia na ochranu práv výrobcov a na boj proti nezákonnému a pirátskeho obsahu; domnieva sa, že toto je jediný spôsob ako zabezpečiť a podporiť rozvoj obsahu; varuje pred množiacimi sa pokusmi používať v USA právnu úpravu patentov a duševného vlastníctva ako protekcionistický nástroj obchodnej politiky; 31. vyzýva Komisiu, aby stanovila jednoznačné opatrenia na zabezpečenie ochrany pred škodlivým obsahom a v tejto súvislosti okrem iného podporila aj úlohu Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií; 32. vyzýva Komisiu, aby pri preskúmaní právnych predpisov zohľadnila opatrenia na zabezpečenie zásady obozretnosti v súvislosti s otázkami zdravia, ochrany spotrebiteľa a životného prostredia v spolupráci s ostatnými subjektami, napr. Svetovou zdravotníckou organizáciou; 33. vyzýva Komisiu, aby pri preskúmaní právnych predpisov stanovila kvalitatívne kritériá, akými sú ochrana detí a sloboda voľby spotrebiteľov; 34. uznáva skutočnosť, že Komisia prijala návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania (KOM(2005)0646), ktorého cieľom je modernizácia tzv. smernice "Televízia bez hraníc", ktorá je dôležitá vzhľadom na to, že EÚ sa mení na európsku informačnú spoločnosť; zdôrazňuje, že smernicu je potrebné prispôsobiť zmenám v meniacom sa svete médií a tento fakt je potrebné náležite zohľadniť, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti smernice; konštatuje, že by to malo prispieť k vytvoreniu priaznivého prostredia pre európsky priemysel, odstráneniu zbytočných predpisov a postupu smerom k všadeprítomnej informačnej spoločnosti; uznáva tiež, že spojenia medzi reguláciou obsahu a infraštruktúry, ktoré sú uznané v právnom rámci elektronickej komunikácie, dokázali svoju hodnotu a mali by byť aj v budúcnosti zachované; 35. naliehavo žiada Komisiu, aby bezodkladne podporila konkrétne činnosti na uľahčenie a podporu vytvorenia a šírenia európskeho obsahu; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa zabezpečilo pokračovanie existujúcich podporných programov a uznala sa ich nenahraditeľnosť pri rozvoji informačnej spoločnosti; trvá na tom, že paneurópske vysielacie systémy ako EuroNews, by sa mali podporovať; zdôrazňuje, že výroba obsahu, ktorý rešpektuje kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, predstavuje príležitosť na podporu nových odborných znalostí a nových pracovných miest, najmä v oblasti navrhovania a tvorby, a to na celom území 25 členských štátov, a že tieto nové povolania by mali mať možnosť sa rozvíjať v harmonizovanom právnom rámci, ktorý im zaručí hospodársku bezpečnosť a právnu istotu; 36. domnieva sa, že zavedenie trhového prístupu vo vzťahu k spektru by si vyžadovalo podporu regulačných orgánov, prevádzkovateľov, ako aj ďalších zúčastnených strán a varuje pred vystavením politiky rádiového frekvenčného spektra výlučne pôsobeniu trhových síl; zastáva však názor, že spektrum by sa malo regulovať v súlade s pravidlami, ktoré zodpovedajú často sa meniacim trhovým požiadavkám flexibilným a efektívnym spôsobom; navrhuje, aby sa akékoľvek zmeny zakladali na dôkladnej analýze a náprave súčasných problémov, a aby sa náležitá pozornosť venovala záujmom členských štátov, a aby sa v tejto súvislosti vždy zabezpečila dostatočná sloboda a predchádzalo sa zásahom; berie na vedomie, že ceny vyplácané na aukciách spektra 3G spomalili zavedenie tretej generácie mobilných telefónnych sietí a že je nevyhnutné vyvarovať sa opakovanému vzniku takejto situácie; 37. domnieva sa, že najdôležitejšou otázkou v politike rádiového frekvenčného spektra je snaha o dosiahnutie pružnej regulácie s náležitou a dostatočnou harmonizáciou v oblasti spektra na úrovni EÚ; berie na vedomie, že správa rádiového frekvenčného spektra by sa mala snažiť o to, aby sa nové vynálezy a činitelia v tomto odvetví dostávali na trh čo možno najľahšie, vrátane regiónov, a súčasne o to, aby sa uľahčil rozvoj médií v rámci Spoločenstva; vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti predložila príslušné návrhy; berie na vedomie, že v digitálnom prostredí je absolútne nevyhnutné, aby sa dodržiavali nariadenia o rušení signálu; 38. pripomína, že rozvoj bezpečnosti sietí je nevyhnutný pre zvýšenie dôvery ku všetkým sieťovým službám, obchodným službám a službám eGovernmentu; naliehavo žiada, aby sa bezpečnosť sietí podporovala technickými a legislatívnymi prostriedkami a prostredníctvom vzdelávania, napríklad vytvorením celoeurópskej stratégie bezpečnosti informácií a zavedením každoročného dňa európskej bezpečnosti informácií na zvýšenie povedomia občanov o bezpečnosti informácií, pričom by sa dbalo na to, aby táto bezpečnosť neobmedzovala slobodu prejavu a práva občanov; víta návrh Komisie vypracovať v roku 2006 stratégiu pre bezpečnú informačnú spoločnosť s cieľom zvýšiť dôveru nielen investorov, ale aj užívateľov v internetové služby a v ich spoľahlivosť, ako prostriedku na riešenie podvodov (pri nákupoch), nezákonných a škodlivých obsahov (ochrana maloletých a ľudskej dôstojnosti a ochrana súkromia) a v oblasti technologického zlyhania (so zreteľom na zabezpečenie výkonného a účinného používania informačných a komunikačných technológií); 39. pripomína, že priemyselná politika a politika hospodárskej súťaže musia podporovať inovačný priemysel EÚ; berie na vedomie, že si to vyžaduje zabezpečenie flexibilného regulačného základu, ktorý poskytuje aj stimuly; 40. pripomína, že sektorová regulácia priemyslu informačných a komunikačných technológií bola od začiatku naplánovaná ako prechodné riešenie pre otvorenie trhov a že v strednodobom horizonte musí dôjsť k prechodu na výlučné uplatňovanie všeobecných pravidiel hospodárskej súťaže; 41. varuje, že regulácia a iné činnosti orgánov nesmú viesť k tomu, aby sa niektoré technológie zvýhodňovali na úkor iných: regulácia musí byť technologicky neutrálna; 42. zdôrazňuje význam splnenia technických požiadaviek na účely zabezpečenia nediskriminačného prístupu k obsahu informačnej spoločnosti a na predchádzanie digitálnym bariéram v rámci EÚ; znovu preto opakuje svoju výzvu na vytvorenie otvorených súčinných noriem, najmä v oblasti rozhrania aplikačného programu (application program interface) v súlade s článkom 18 rámcovej smernice; 43. uznáva význam správne fungujúcej vyváženosti trhu s informačnými a komunikačnými technológiami ako dôležitej súčasti podpory pozície EÚ v rámci celosvetového hospodárstva; žiada Komisiu, aby do septembra 2006 predložila úplný a analytický prehľad predností a nedostatkov EÚ vo všetkých oblastiach súvisiacich s informačnými a komunikačnými technológiami; Cieľ 2: Inovácia a investície do výskumu 44. zdôrazňuje, že inovatívny priemysel informačných a komunikačných technológií je nevyhnutným predpokladom hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest v EÚ, najmä vo výrobných odvetviach a službách odlišných od samotných informačných a komunikačných technológií; 45. pripomína, že informačné a komunikačné technológie už zmenili spôsob globálneho fungovania podnikov a že podniky využívajú výhody vyplávajúce z inovácií, akými sú viacúčelová výpočtová technika, rozvoj softvéru a nového riešenia webových služieb; nalieha na EÚ, aby vytvorila priaznivé prostredie pre inovácie s cieľom udržať si svoju konkurenčnú výhodu; 46. trvá na rýchlom prijatí 7. rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj a programu pre konkurencieschopnosť a inováciu na obdobie 2007 – 2013, ktoré musia zabezpečiť primerané finančné prostriedky na podporu informačných a komunikačných technológií ako hnacej sily konkurencieschopnosti, rastu a vytvárania pracovných miest; poukazuje na význam, s akým by sa malo pristupovať k posilňovaniu podnikateľského ducha, a to najmä MSP a to predovšetkým v oblastiach, ktoré majú prospech z nových informačných a komunikačných technológií; 47. žiada, aby Komisia a členské štáty prijali konkrétne opatrenia na využitie príležitostí, ktoré vytvárajú informačné a komunikačné technológie, s cieľom zabrániť odlivu pracovných miest do krajín s nízkymi mzdami a dosiahnuť najvyššiu možnú úroveň rastu a zamestnanosti; považuje za nevyhnutné zvýšiť úroveň investícií s cieľom dosiahnuť barcelonský cieľ vo výške 3 % HDP a z dlhodobého hľadiska zameranie trvalo udržať na úrovni celosvetovej hospodárskej súťaže; 48. vyjadruje presvedčenie, že hospodárska budúcnosť EÚ tkvie vo vyššom raste produktivity práce; 49. žiada Komisiu a členské štáty, aby do septembra 2006 predložili Európskemu parlamentu analýzu dopadu, týkajúcu sa vplyvu informačných a komunikačných technológií na podporu výraznejšieho rastu v rôznych členských štátoch a európskych regiónoch; 50. berie na vedomie, že je naliehavé, aby sa na úrovni EÚ prijali opatrenia na odstránenie prekážok rozvoja sietí ďalšej generácie; vyzýva Komisiu, aby túto otázku zvážila pri svojom budúcom preskúmaní regulačného rámca pre elektronické komunikácie; 51. berie na vedomie, že uplatňovanie informačných a komunikačných technológií v oblastiach, ako sú jazykové a sociálne technológie, je prirodzene na Spoločenstve a má tiež veľký potenciál na globálnej úrovni; naliehavo žiada EÚ a členské štáty, aby podporovali výskum v týchto oblastiach; 52. odporúča, aby sa väčšia pozornosť venovala úlohe, ktorú zohrávajú informačné a komunikačné technológie pri vytváraní otvorenej spoločnosti založenej na vedomostiach; žiada Komisiu a členské štáty, aby vypracovali koherentnejšiu stratégiu pre vzdelávacie normy v oblasti informačných a komunikačných technológií; 53. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby hľadali konkrétne spôsoby na podporu sieťového prepojenia všetkých hlavných činiteľov (veľké podniky a MSP, verejné orgány a výskumné zariadenia) a podporili ich príležitosti na zapojenie sa do realizácie a využívania projektov; 54. pripomína záväzok EÚ v oblasti rastu a zamestnanosti, obsiahnutý v Integrovaných usmerneniach Komisie pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008) (KOM(2005)0141) a žiada o konzistentné vykonávanie usmernení v súlade s lisabonskou reformnou agendou; 55. vyjadruje podporu jednoduchším daňovým systémom jednotlivých štátov, ktoré vytvárajú stimuly pre investície do informačných a komunikačných technológií a do výskumu a rozvoja; v tejto súvislosti víta návrhy Komisie na zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb; Cieľ 3: Jednotná európska informačná spoločnosť 56. naliehavo žiada členské štáty, aby prostredníctvom svojich národných reformných programov definovali priority informačnej spoločnosti, aby v tejto oblasti zintenzívnili svoje úsilie a aby každoročne podávali správu o pokroku týchto programov s podrobnými informáciami o vývoji ukazovateľov informačnej spoločnosti a aj o sociálnej a ekonomickej užitočnosti týchto programov; 57. pripomína, že úspech celej stratégie i2010 sa bude posudzovať na základe miery, do akej sa dotýka každého európskeho občana; je presvedčený o tom, že pri plnení tohto cieľa zohrávajú kľúčovú úlohu regióny a musia sa preto zmobilizovať a musí im byť poskytnutá ďalšia pomoc, aby prekonaním digitálnej bariéry mohli prijať významnú iniciatívu týkajúcu sa regionálnej konvergencie a súdržnosti; 58. pripomína, že sociálne zabezpečenie, zdravotníctvo a sociálna starostlivosť sú kľúčovými odvetviami pri rozvoji informačnej spoločnosti; 59. berie na vedomie, že verejné služby a verejnoprávne vysielacie služby zohrávajú dôležitú úlohu v rámci vnútroštátnej a obchodnej činnosti, pretože prispievajú k sociálnej súdržnosti, demokratickej diskusii a pluralizmu v Európe; poukazuje okrem toho na skutočnosť, že európsky regulačný rámec pre informačnú a komunikačnú spoločnosť musí zabezpečovať možnosť verejnoprávnych vysielacích služieb zúčastňovať sa na technologickom a sociálnom rozvoji a pokračovať v plnení svojej sociálnej funkcie; 60. berie na vedomie, že verejnoprávne vysielanie bude aj naďalej zohrávať hlavnú úlohu vo všadeprítomnej informačnej spoločnosti ako ochranca verejne prístupných vysokokvalitných a nezávislých informácií; zdôrazňuje význam, aký má zabezpečenie prístupu verejnoprávneho vysielania k platformám budúcnosti; 61. poukazuje na dôležitosť zabezpečenia univerzálneho práva na prístup k potrebnému vzdelávaniu a gramotnosti v oblasti médií, najmä v oblasti elektronických obrazových médií a nových interaktívnych digitálnych technológií, aby sa zabránilo novým formám sociálneho a kultúrneho vylúčenia; domnieva sa tiež, že rovnaký prístup k voľne prístupnému mediálnemu prostrediu s rôznorodým a kvalitným obsahom je základným právom európskych občanov; zdôrazňuje v tejto súvislosti úlohu, ktorú má obsah služby verejného vysielania pre podporu sociálnej súdržnosti, demokratickej diskusie a pluralizmu v Európe a trvá na tom, aby bolo plnenie týchto úloh zaručené aj v budúcnosti; 62. vyzýva, aby sa kládol dôraz na otázky interoperability a osvedčených postupov pri elektronických službách v oblasti verejného sektora pre občanov a podniky v oblasti daní, zdravotníckej starostlivosti, poistenia, dôchodkov a pod. s hlavným cieľom, ktorým je uľahčenie voľného a neobmedzeného pohybu, usadzovania sa a zamestnávania občanov v členských štátoch; 63. nalieha na vlády štátov, aby plnili iniciatívy i2010 a programy reforiem verejnej správy, ktorých cieľom je zabezpečovať lepšie, efektívnejšie a prístupnejšie služby pre MSP a pre svojich občanov; 64. pripomína potenciál informačných a komunikačných technológií, ako aj inštitucionálnej zmeny potrebnej na podporu elektronickej demokracie prostredníctvom elektronickej účasti európskych občanov na rozhodovacom procese, a žiada, aby sa prijali príslušné podporné opatrenia; 65. pripomína, že pri podpore účasti je tiež potrebné investovať do tých schopností, ktoré Európania potrebujú na fungovanie v informačnej spoločnosti; žiada špecifické činnosti pre rozvoj schopností v oblasti informačných a komunikačných technológií a žiada, aby sa prostredníctvom tradičných komunikačných prostriedkov zvýšilo povedomie občanov o nových príležitostiach, ktoré ponúkajú informačné a komunikačné technológie, a stanovili výhody on-line riadenia a aby sa tým tiež podporilo využívanie nových služieb; 66. konštatuje, že vyše polovica obyvateľstva EÚ nevyužíva výhody informačných a komunikačných technológií v plnom rozsahu; trvá na tom, že informačné a komunikačné technológie si vyžadujú aj investície do ľudského kapitálu na podporu kreatívnosti vo forme zvýšeného rozpočtu na vzdelávanie a kultúru; víta iniciatívu Komisie podporovať digitálnu gramotnosť prostredníctvom vzdelávania a rôznych školiacich programov, a sprístupniť tak vo väčšej miere produkty a služby informačných a komunikačných technológií; 67. zdôrazňuje významnú úlohu osobitného vzdelávania v oblasti informačných a komunikačných technológií v školských zariadeniach a v kontexte celoživotného vzdelávania, a to najmä žien, aby mali ľudia aktualizované informácie a aby boli schopní používať moderné technológie na profesionálnej a sociálnej úrovni; 68. berie na vedomie, že v dôsledku starnutia európskej populácie je potrebné investovať do plánovania produktov, najmä do zásady "dizajn pre všetkých", a predovšetkým do všetkých vhodných riešení v oblasti technológií, služieb a životného prostredia; žiada, aby sa zohľadnili predovšetkým potreby špecifických skupín, ako sú starší ľudia alebo ľudia so zdravotným postihnutím; vyzýva Komisiu, aby na tento účel využila svoju budúcu stratégiu začleňovania; 69. žiada, aby členské štáty prijali dodatočné opatrenia na zaistenie prístupu k službám eGovernmentu bez ohľadu na miesto, čas či majetok; 70. pripomína, že každý občan EÚ má právo na prístup k informáciám; nalieha na Komisiu, aby urýchlila iniciatívu v oblasti digitálneho začleňovania (e-inclusion) naplánovanú na rok 2008, ktorá splní výzvy digitálnej gramotnosti (e-literacy), starnutia a elektronickej prístupnosti (e-accessibility), geografických rozdielov a zabezpečenia sociálnych služieb pre všetkých; nalieha na Komisiu, aby bezodkladne vypracovala návrh charty základných práv občanov pre obdobie digitálnych technológií; nalieha na členské štáty, aby zabezpečili, že ani jeden občan alebo zákazník nebude vylúčený proti svojej vôli zo základných služieb všadeprítomnej informačnej spoločnosti; 71. navrhuje, aby verejné správy v Európe postupne prijímali Chartu e-práv ako spoločný základ zásad a usmernení vymedzujúcich rámec, podľa ktorého môžu všetci občania využívať tieto práva s cieľom dosiahnuť dobré spravovanie a zabezpečiť plnohodnotné občianstvo v informačnej spoločnosti všetkým európskym jednotlivcom; navrhuje, aby sa tieto zásady prejavili v realizácií akcií a programov na národnej a regionálnej úrovni s cieľom dosiahnuť konkurencieschopnú a kompetentnú spoločnosť v digitálnom veku a zabezpečiť sociálnu a územnú súdržnosť; pripomína, že spravodlivý a nediskriminačný prístup k transparentným, rôznorodým a úplným informáciám ako aj k vysokokvalitným službám v bezpečnom prostredí prostredníctvom telekomunikačnej služby alebo platformy – od internetu po mobilný telefón – založenom na otvorených a interoperabilných normách, je základným právom na uplatňovanie aktívneho občianstva v dobe informačnej spoločnosti a mal by byť začlenený do Charty e-práv; domnieva sa, že Charta by mala zahŕňať aj právo všetkých občanov na to, aby mohli rozumieť príslušnej administratíve a spolupracovať s ňou a takto sa rovnoprávne zúčastňovať na rozhodovacom procese a procese tvorby politiky; domnieva sa, že racionalizácia, opätovné vymedzenie, transparentnosť a prístup k verejným službám sú základnými predpokladmi rozvoja participatívneho občianstva; 72. zdôrazňuje, že médiá sú v súčasných spoločnostiach z dôvodu výnimočného technologického rozvoja, ktorý ich radikálne zmenil, schopné významne ovplyvňovať zmýšľanie a správanie občanov, a sú preto neoddeliteľne spojené s demokratickým životom každej krajiny, a že elektronická prístupnosť (e-accessibility) sa nutne zakladá na ľudských právach; vyzýva Komisiu, aby v rámci svojej iniciatívy i2010 dodržiavala tieto základné hodnoty audiovizuálneho modelu a aby zaistila, že sa bude prihliadať na osobitnú úlohu audiovizuálnych médií pri podpore kultúrnej rozmanitosti, ktoré sú hospodárskym a kultúrnym majetkom zároveň; 73. zdôrazňuje dôležitosť ochrany súkromia a bezpečnosti informácií vo všadeprítomnej informačnej spoločnosti; pripomína, že právna úprava musí zaručiť dôveru občanov a podnikov v digitálny obsah a komunikácie; 74. zdôrazňuje hospodársky a sociálny význam prekonania digitálnej izolácie vidieckych oblastí a zdôrazňuje, že tieto oblasti majú potenciál na to, aby prispeli k vytváraniu regionálneho, národného a európskeho bohatstva; domnieva sa preto, že je dôležité, aby exponenciálny nárast v oblasti inovácií v informačných a komunikačných technológiách bol na prospech a nie na škodu všetkým oblastiam; 75. domnieva sa, v súlade s odporúčaním Rady Európy 1466 (2000), že vzdelávanie v oblasti médií by malo slúžiť na to, aby sa občanom už od najútlejšieho veku poskytli prostriedky, technické alebo iné, ktoré by im umožnili kriticky hodnotiť a využívať vo svoj prospech zväčšujúci sa obsah informácií a komunikácií; okrem toho sa domnieva, že vďaka tomuto vzdelávaciemu procesu budú občania schopní vypracovať správy a vybrať najvhodnejšie médium a že takto budú schopní v plnej miere uplatniť svoje právo na slobodu informácií a prejavu; 76. vyzýva Komisiu, aby svoje zdroje na výskum investovala do hodnotenia vplyvu informačnej spoločnosti na európsku spoločnosť a kultúru; 77. žiada, aby v dobe konvergencie, mobility a interaktivity všetkých politických rozhodnutí, vrátane tých, ktoré sú prijaté v rámci EÚ – či už týkajúcich sa vymedzovania regulačného rámca riadenia služieb a obsahu sprostredkovaného novými médiami alebo v oblasti opatrení týkajúcich sa infraštruktúry alebo v právnych predpisov hospodárskej súťaže a podpory – boli v plnom rozsahu dodržiavené Charta základných práv Európskej únie a Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych obsahov z 20. októbra 2005, ktorý nie len stanovuje povinnosť členských štátov ochraňovať a podporovať kultúrnu rozmanitosť, ale zaoberá sa aj dvojitou povahou audiovizuálnych médií ako hospodárskeho a kultúrneho bohatstva; pripomína, že informačná spoločnosť a dobre riadené informačné a komunikačné technológie môžu byť veľmi pozitívnym nástrojom na posilnenie a ochranu kultúrnej rozmanitosti a mnohojazyčnosti; 78. domnieva sa, že aktuálna debata o budúcnosti Únie je vhodnou príležitosťou na diskusiu o inštitucionálnych otázkach s cieľom konsolidovať a objasniť model európskych inštitúcií, a najmä, aby inštitúcie, konkrétne Komisia, prejavili svoj záujem o širšiu problematiku demokracie a o obavy občanov; víta príležitosť, ktorú európskym inštitúciám ponúka toto obdobie úvah na to, aby pri tvorbe právnych predpisov zohľadňovali všeobecné obavy verejnosti, a aby boli tieto obavy zohľadnené i v ich politikách; 79. domnieva sa, že dôraz na rodový rozmer v oblasti informačných a komunikačných technológií je dôležitý nielen v súvislosti so zabránením negatívneho dosahu digitálnej revolúcie na rodovú rovnosť alebo pretrvávajúcich existujúcich nerovností a diskriminácie; pripomína, že je nevyhnutné primerane zohľadniť všetky hľadiská digitálnej bariéry, predovšetkým však rodové hľadisko, ktoré by sa malo stať predmetom osobitného opatrenia v rámci budúcej európskej iniciatívy za digitálne začleňovanie (e-inclusion); domnieva sa, že vznikajúce riziko sociálneho vylúčenia v dôsledku neschopnosti používať nové technológie a informačné technológie má neúmerný dosah na ženy; 80. žiada Komisiu, aby uskutočnila analýzu acquis communautaire v rozsahu, v akom sa týka informačnej spoločnosti, najmä však z rodového hľadiska; vyzýva Komisiu, aby nadviazala dialóg s hlavnými aktérmi na mediálnom trhu s cieľom vypracovať kódex rodovej rovnosti pre médiá; žiada Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť zneužívaniu nových informačných a komunikačných technológií na obchodovanie so ženami a deťmi a aby podporovala všetky právne a technologické iniciatívy, ktoré sú nevyhnutné na boj proti tomuto problému; * * * 81. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam členských štátov. [1] Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. [2] Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 1. [3] Prijaté texty, P6_TA(2005)0260. [4] Prijaté texty, P6_TA(2005)0467. --------------------------------------------------