EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli16. 5. 2018 COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (ES) č. 810/2009, nariadenie (EÚ) 2017/2226, nariadenie (EÚ) 2016/399, nariadenie XX/2018 [nariadenie o interoperabilite] a rozhodnutie 2004/512/ES a zrušuje rozhodnutie Rady 2008/633/SVV



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU ·Súvislosti návrhu Vízový informačný systém (VIS) slúži od roku 2011 ako technologické riešenie, ktoré uľahčuje konanie o udelení krátkodobého víza a pomáha vízovým, pohraničným, azylovým a migračným orgánom overiť si rýchlym a účinným spôsobom potrebné informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí na cestu do EÚ potrebujú vízum. VIS prepája konzuláty členských štátov po celom svete so všetkými ich hraničnými priechodmi na vonkajších hraniciach. Systém porovnáva biometrické údaje, hlavne odtlačky prstov, na účely identifikácie a kontroly. Ako sa uvádza v oznámení o prispôsobení spoločnej vízovej politiky novým výzvam, spoločná vízová politika EÚ je hlavnou súčasťou schengenského acquis. Vízová politika je a mala by aj naďalej zostať nástrojom na uľahčenie cestovného ruchu a podnikania a zároveň by mala zabrániť bezpečnostným rizikám a riziku neregulárnej migrácie do EÚ. Základné zásady spracúvania žiadostí o udelenie víza neboli preskúmané od nadobudnutia účinnosti vízového kódexu v roku 2010 a od zavedenia VIS v roku 2011, ale prostredie, v ktorom sa vízová politika uplatňuje, sa zásadne zmenilo. V dôsledku migračných a bezpečnostných výziev, ktorým sme v posledných rokoch čelili, sa politická diskusia o priestore bez kontroly vnútorných hraníc všeobecne a o vízovej politike konkrétne posunula a viedla EÚ k tomu, aby prehodnotila rovnováhu medzi problémami v oblasti migrácie a bezpečnosti, hospodárskymi aspektmi a všeobecnými vonkajšími vzťahmi. Komisia už v oznámení o ochrane a posilňovaní schengenského priestoru uviedla, že v priestore bez kontroly vnútorných hraníc je cezhraničné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti záležitosťou spoločného záujmu. Zrušenie kontroly vnútorných hraníc je sprevádzané opatreniami v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach a v oblasti protidrogových politík. Významné technologické výdobytky zároveň priniesli nové možnosti uľahčenia vybavovania a spracovávania žiadostí o udelenie víza pre žiadateľov aj konzuláty. Keďže VIS je dôležitým prvkom rámca vízovej politiky, tento návrh dopĺňa nedávny návrh, ktorým sa mení vízový kódex, ktorý Komisia predložila 14. marca 2018. VIS je neoddeliteľnou súčasťou prístupu Komisie k spravovaniu údajov týkajúcich sa hraníc, migrácie a bezpečnosti. Jeho cieľom je zabezpečiť, aby príslušníci pohraničnej stráže, zamestnanci orgánov presadzovania práva, imigrační úradníci a súdne orgány mali informácie, ktoré potrebujú na lepšiu ochranu vonkajších hraníc EÚ, riadenie migrácie a zlepšenie vnútornej bezpečnosti pre všetkých občanov. V decembri 2017 Komisia navrhla pravidlá týkajúce sa interoperability medzi informačnými systémami EÚ s cieľom zabezpečiť inteligentnejšiu a efektívnejšiu spoluprácu medzi týmito systémami. Nariadením o systéme vstup/výstup (EES) z roku 2016 sa stanovilo, že systémy EES a VIS môžu byť plne interoperabilné, aby poskytovali úplný obraz o histórii žiadostí štátnych príslušníkov tretích krajín o vízum, a to dopĺňaním informácií o tom, ako svoje víza využili. Návrhom na stanovenie rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti hraníc a víz sa mení nariadenie o VIS tak, aby VIS spoločne s EES a európskym systémom pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) tvoril súčasť jednej platformy, na ktorej by mala byť založená interoperabilita. Pomocou detektora viacnásobných totožností, ktorý bol predstavený v návrhu o interoperabilite, bude jednoduchšie odhaliť viacnásobné totožnosti a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Detektor automaticky upozorní vízový orgán spracúvajúci žiadosť o udelenie víza na to, že žiadateľ je známy pod viacerými totožnosťami, a orgán tak bude môcť prijať vhodné opatrenie. Keď sa do prevádzky uvedú nové informačné systémy a zabezpečí sa ich vzájomná interoperabilita, úradníci, ktorí spracúvajú žiadosti o udelenie víza, budú mať širšie možnosti na vykonávanie rýchlych kontrol žiadateľov. Európsky vyhľadávací portál (ESP) umožní v rámci jedného vyhľadávania získať informácie z rôznych systémov. To pomôže zvýšiť bezpečnosť priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Na dosiahnutie tohto cieľa treba zmeniť právne predpisy upravujúce spracovávanie žiadostí o udelenie víza. Zmeny by mali predovšetkým zahŕňať povinnosť vízových orgánov automaticky použiť detektor viacnásobných totožností, ako aj ostatné databázy pri posudzovaní bezpečnostného a migračného rizika spojeného so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum. Na úrovni EÚ bol zistený nedostatok, pokiaľ ide o informácie o dokladoch, ktoré umožňujú štátnym príslušníkom tretích krajín zostať v schengenskom priestore viac ako 90 dní v priebehu 180 dňového obdobia: dlhodobé víza, povolenia na pobyt a pobytové preukazy (záverečná správa expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu – HLEG – z mája 2017). Rada vyzvala Komisiu, aby vykonala štúdiu uskutočniteľnosti zameranú na vytvorenie centrálnej databázy EÚ, ktorá by obsahovala informácie o dlhodobých vízach, pobytových preukazoch a povoleniach na pobyt. Štúdia bola dokončená v septembri 2017, pričom sa v nej konštatovalo, že najvhodnejším riešením z hľadiska bezpečnosti informačných technológií, jednoduchej realizácie a nákladovej efektívnosti by bolo vytvorenie databázy, ktorá by bola súčasťou VIS. V nadväznosti na túto štúdiu sa vykonala ďalšia štúdia zameraná na nevyhnutnosť a primeranosť rozšírenia VIS o údaje týkajúce sa dlhodobých víz a dokladov o pobyte. Okrem prác týkajúcich sa interoperability, ktoré sa začali uskutočňovať od apríla 2016 s cieľom vytvoriť silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti hraníc a bezpečnosti, sa v roku 2016 uskutočnilo aj celkové hodnotenie VIS. Hodnotenie bolo osobitne zamerané na vhodnosť systému na daný účel, jeho efektívnosť, účinnosť a pridanú hodnotu pre EÚ. Zistilo sa, že VIS spĺňa svoje ciele a funkcie a je naďalej jedným z najmodernejších systémov svojho druhu, no nové výzvy v oblasti riadenia víz, hraníc a migrácie znamenajú, že si bude vyžadovať ďalší vývoj v niektorých osobitných oblastiach. Komisia 17. apríla 2018 predložila návrh na posilnenie zabezpečenia pobytových preukazov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých rodinní príslušníci sú občanmi EÚ. Vzhľadom na tento návrh nie je potrebné zahrnúť takéto pobytové preukazy do VIS. ·Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu VIS bol zriadený rozhodnutím 2004/512/ES a jeho účel, funkcie a úlohy sú stanovené v nariadení (ES) č. 767/2008 (nariadenie o VIS). V nariadení (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009 (vízový kódex) sa stanovujú pravidlá týkajúce sa registrácie biometrických identifikátorov vo VIS. V rozhodnutí Rady 2008/633/SVV z 23. júna 2008 sa stanovujú podmienky, za ktorých môžu určené orgány členských štátov a Europol získať prístup na nahliadnutie do VIS na účely predchádzania trestným činom terorizmu a iným závažným trestným činom, ich odhaľovania a vyšetrovania. Týmto návrhom nie je dotknutá smernica 2004/38/ES. Týmto návrhom sa nijako nemení smernica 2004/38. ·Ciele návrhu Všeobecné ciele tejto iniciatívy zodpovedajú cieľom vychádzajúcim zo Zmluvy zameraným na zlepšenie bezpečnosti v rámci EÚ a bezpečnosti jej hraníc, uľahčenie uplatňovania práva legitímnych cestujúcich prekročiť vonkajšie hranice, ako aj práva na voľný pohyb a pobyt v priestore bez kontroly vnútorných hraníc a uľahčenie riadenia vonkajších hraníc schengenského priestoru. Tieto ciele sú ďalej rozpracované v európskej migračnej agende a v následných oznámeniach vrátane oznámenia o ochrane a posilňovaní schengenského priestoru, oznámenia o Európskom programe v oblasti bezpečnosti, správ Komisie o pokroku smerom k účinnej a skutočnej bezpečnostnej únii a oznámenia o prispôsobení spoločnej vízovej politiky novým výzvam. Špecifické ciele tohto návrhu sú: 1.uľahčiť konanie o udelení víza; 2.uľahčiť a posilniť kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a na území členských štátov;

3.posilniť vnútornú bezpečnosť schengenského priestoru prostredníctvom uľahčenia výmeny informácií medzi členskými štátmi o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí sú držiteľmi dlhodobých víz a povolení na pobyt. 4.Ďalej sú stanovené aj viaceré vedľajšie ciele: 5.uľahčiť kontroly totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín na území členského štátu vykonávané migračnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva; 6.zjednodušiť identifikáciu nezvestných osôb; 7.napomáhať pri procese identifikácie a návratu každej osoby, ktorá prípadne nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska v členských štátoch; 8.pomôcť orgánom presadzovania práva získať prístup k údajom o žiadateľoch o krátkodobé víza, ako aj o držiteľoch krátkodobých víz (čo už je možné aj teraz na základe súčasných pravidiel) a rozšíriť tento prístup aj na informácie o držiteľoch dlhodobých víz a povolení na pobyt, ak je to potrebné s cieľom predchádzať závažnej trestnej činnosti a terorizmu, vyšetriť ich, odhaliť alebo stíhať a zároveň zabezpečiť vysokú úroveň ochrany údajov a súkromia; 9.zhromažďovať štatistické údaje s cieľom podporiť tvorbu migračnej politiky Európskej únie založenú na dôkazoch. 2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU ·Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov V roku 2016 sa uskutočnilo hodnotenie systému VIS v rámci programu REFIT a jeho výsledkom bolo niekoľko odporúčaní na zlepšenie fungovania systému. Tieto odporúčania tvoria základ tohto návrhu. Vo všeobecnosti sa počas hodnotenia VIS ukázalo, že systém účinne plní svoje ciele. Ukázala sa však aj potreba ďalej rozvíjať VIS, aby bolo možné lepšie reagovať na nové výzvy v oblasti vízovej, hraničnej a bezpečnostnej politiky. To by bolo možné zabezpečiť na základe prepojenia s existujúcimi a pripravovanými systémami IT a preskúmania spôsobov, ako začleniť informácie o dlhodobých vízach vrátane biometrických údajov do VIS. Na základe hodnotenia sa ďalej ukázalo, že je potrebné zlepšiť predovšetkým monitorovanie kvality údajov a tvorbu štatistík. Väčšina problémov, ktoré boli zistené počas hodnotenia, mala technickú povahu a poslúžila na ďalšie zosúladenie systému s novými legislatívnymi návrhmi v tejto oblasti. Týkajú sa najmä: 1. zlepšenia kvality údajov; 2. zavedenia funkcie VISMail do VIS; 3. centralizovania funkcií na konzultáciu a reprezentáciu; 4. poskytovania podpory v súvislosti s rozpoznávaním podoby tváre alebo používaním latentných odtlačkov prstov a 5. zriadenia nástroja na podávanie správ a tvorbu štatistík založeného na údajoch VIS. Agentúra eu-LISA vykonala medzi októbrom 2016 a júlom 2017 štúdiu zameranú na všetky predpokladané technické dôsledky vyplývajúce z hodnotenia VIS. Podrobné posúdenie vplyvu týchto technických zlepšení sa preto nevyžadovalo. No niektoré problémy zistené počas hodnotenia si vyžadovali nielen technickú analýzu, ale aj ďalšiu analýzu možných riešení týchto problémov a ich následkov: ·ťažkosti pri dokončení konaní o návrate neregulárnych migrantov do ich krajiny pôvodu, ak im chýbajú cestovné doklady,

·riziko neregulárnej migrácie a podvodov s vízami, najmä obchodovanie s ľuďmi a iné druhy zneužívania detí vo veku do 12 rokov, pri podávaní žiadosti o vízum, ·ťažkosti, ktorým čelia pohraničné a migračné orgány pri overovaní dlhodobých víz a povolení na pobyt a ich držiteľov, ·nedostatok informácií, pokiaľ ide o kontrolu rizík z hľadiska neregulárnej migrácie a bezpečnosti pri spracovaní žiadostí o vízum, ·potreba zohľadniť možnosť vyhľadávať počas konania o udelení víza automaticky aj v ďalších databázach v oblasti bezpečnosti a hraníc. Mal by sa preto zohľadniť vývoj informačných systémov EÚ v oblasti riadenia hraníc a bezpečnosti, ktorý nastal od hodnotenia v roku 2016, a mal by sa zabezpečiť súlad s nedávno prijatým návrhom Komisie (EES) a navrhovaným novým vývojom a systémami (prepracované znenie návrhu o systéme Eurodac, ETIAS, ECRIS-TCN, interoperabilita). ·Konzultácie so zainteresovanými stranami V prílohe 2 k sprievodnému posúdeniu vplyvu sa uvádza podrobný opis konzultácií so zainteresovanými stranami. Komisia si dala vypracovať tri nezávislé štúdie: jednu o uskutočniteľnosti, nevyhnutnosti a primeranosti zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom v rámci konania o udelení víza odoberajú odtlačky prstov, a o uchovaní kópie cestovného dokladu žiadateľov o vízum vo VIS, ako aj dve štúdie o uskutočniteľnosti a o nevyhnutnosti a primeranosti rozšírenia VIS o údaje o dlhodobých vízach a dokladoch o pobyte (t. j. povoleniach na pobyt a pobytových preukazoch). Súčasťou týchto štúdií boli aj cielené konzultácie so všetkými dotknutými zainteresovanými stranami vrátane vnútroštátnych orgánov, ktoré môžu vkladať, meniť, vymazávať údaje vo VIS alebo do nich nahliadať, vnútroštátnych orgánov zodpovedných za migráciu a návrat, orgánov na ochranu dieťaťa, polície a orgánov na boj proti nelegálnemu obchodovaniu, orgánov zodpovedných za konzulárne záležitosti a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach. Na konzultáciách sa zúčastnili aj rôzne orgány z krajín mimo EÚ a mimovládne organizácie venujúce sa ochrane práv detí. V období 2017 – 2018 Komisia uskutočnila dve otvorené verejné konzultácie, pričom prvá, ktorá sa konala medzi 17. augustom 2017 a 9. novembrom 2017, bola zameraná na zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom v rámci konania o udelení víza odoberajú odtlačky prstov, a druhá, ktorá sa konala medzi 17. novembrom 2017 a 9. decembrom 2018, bola zameraná na rozšírenie VIS o údaje o dlhodobých vízach a dokladoch o pobyte. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov 9. novembra 2017 vydal stanovisko k otázke zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, a 9. februára 2018 vydal stanovisko k rozšíreniu VIS o údaje o dlhodobých vízach a dokladoch o pobyte. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a Agentúra pre základné práva poskytli stanoviská k rôznym aspektom návrhu počas cielených rozhovorov, ktoré boli súčasťou konzultácií so zainteresovanými stranami vykonanými v rámci prípravy posúdenia vplyvu. ·Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu sa uskutočnilo v roku 2018 a bolo zamerané na tie otázky, ktoré si pri príprave tohto návrhu vyžadovali ďalšie posúdenie. Vychádzalo z troch nezávislých štúdií, ktoré si dala vypracovať Komisia a ktoré sa uskutočnili v rokoch 2017 a 2018. Ďalej sa zohľadnili závery štúdie agentúry eu-LISA o technickej uskutočniteľnosti celého radu možností vývoja VIS, ktorá bola vykonaná v novembri 2016 a vo februári 2017, ako aj štúdie uskutočniteľnosti o integrovanom riadení hraníc v súvislosti s osobami, ktoré nemajú záznam v systéme EES (štúdia o ETIAS). Počas posúdenia vplyvu sa preskúmali alternatívne možnosti zamerané na: ·zaradenie digitálnej kópie cestovného dokladu do VIS (centralizovaným alebo decentralizovaným spôsobom), pričom sa zohľadnili dve čiastkové možnosti: uchovávanie iba strany s biografickými údajmi alebo uchovávanie všetkých použitých strán v cestovnom doklade žiadateľa, ·zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, pričom sa zohľadnili dve čiastkové možnosti: zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, na šesť rokov alebo odstránenie vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov tak, aby sa odtlačky odoberali všetkým, ·zahrnutie údajov o dlhodobých vízach a dokladoch o pobyte do VIS, pričom legislatívne možnosti by zahŕňali ďalšiu harmonizáciu a zabezpečenie dlhodobých víz a dokladov o pobyte; vytvorenie prepojenia medzi vnútroštátnymi databázami, ktoré by všetkým členským štátom umožnilo vyhľadávať v relevantných vnútroštátnych databázach iných štátov; začlenenie dokladov do VIS spolu s údajmi o zamietnutých žiadostiach alebo bez nich, ·zabezpečenie automatizovaných migračných a bezpečnostných kontrol v dostupných databázach. V tomto návrhu sa uvádzajú uprednostňované možnosti z posúdenia vplyvu týkajúce sa prvého (uchovávanie kópie strany cestovného dokladu s biografickými údajmi), druhého (zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, na 6 rokov) a štvrtého opatrenia uvedeného vyššie. Pokiaľ ide o zahrnutie dlhodobých víz a dokladov o pobyte do VIS, informácie o pobytových preukazoch vydaných rodinným príslušníkom občanov EÚ s právom na voľný pohyb v zmysle práva Únie nie sú súčasťou tohto návrhu, keďže práva týchto štátnych príslušníkov tretích krajín vyplývajú z ich rodinného vzťahu s občanom EÚ. V návrhu, ktorý 17. apríla 2018 predstavila Komisia, sa okrem toho posilňuje zabezpečenie takýchto pobytových preukazov. Výbor pre kontrolu regulácie preskúmal návrh posúdenia vplyvu a 23. apríla 2018 vydal kladné stanovisko. 3.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Zhrnutie navrhovaných opatrení

Je potrebné ďalej vymedziť účel, funkcie a úlohy VIS, aby sa zohľadnilo rozšírenie systému o údaje týkajúce sa držiteľov dlhodobých víz a povolení na pobyt. Ďalej je potrebné rozšíriť VIS tak, aby kategórie údajov o žiadostiach o krátkodobé víza zahŕňali aj uchovávanie kópií cestovných dokladov a aby súčasťou systému boli nové funkcie ako úložisko na účely podávania správ a štatistiky alebo VISMail. To znamená, že je potrebné zmeniť pravidlá stanovené vo vízovom kódexe, ktoré upravujú postup pri spracovávaní žiadostí o vízum. V rozhodnutí Rady 2008/633/SVV bol orgánom presadzovania práva z členských štátov a Europolu udelený prístup k VIS. Týmto rozhodnutím, ktoré predchádzalo Lisabonskej zmluve, sa upravoval prístup na účely presadzovania práva v rámci bývalého takzvaného „tretieho piliera“ Zmluvy o Európskej únii. Keďže tento „tretí pilier“ už ako taký v súčasných zmluvách neexistuje, Komisia sa domnieva, že súčasný návrh je príležitosťou na začlenenie obsahu tohto rozhodnutia do nariadenia o VIS. Keďže VIS sa rozšíri o informácie o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt, požadovaný ďalší vývoj a prevádzkové riadenie systému sa zverí Európskej agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA). Následne bude potrebné zmeniť nariadenie (ES) č. 810/2009 (vízový kódex), nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (EÚ) 2017/2226 (nariadenie o EES), nariadenie (EÚ) XX [nariadenie o interoperabilite] a nariadenie (EÚ) 2016/399 (Kódex schengenských hraníc). Hlavné ciele návrhu možno zhrnúť takto: Odstránenie zostávajúcich nedostatkov, pokiaľ ide o informácie, v oblasti hraníc a bezpečnosti: zahrnutie dlhodobých víz a dokladov o pobyte do VIS V záverečnej správe skupiny expertov na vysokej úrovni sa poukázalo na to, že na úrovni EÚ chýbajú informácie o dokladoch, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín umožňujú zdržiavať sa na území niektorého členského štátu EÚ dlhšie ako 90 dní počas ktorýchkoľvek 180 dní. Údaje o takýchto dokladoch a ich držiteľoch sa v súčasnosti nezhromažďujú a nemožno ich overiť v žiadnom z rozsiahlych informačných systémov EÚ v oblasti hraníc a bezpečnosti (okrem SIS, aj to iba v obmedzenom rozsahu). Členské štáty zastávajú názor, že súčasné spravovanie týchto dokladov môže brániť štátnym príslušníkom tretích krajiny v prekračovaní hraníc a ďalšom voľnom pohybe v priestore bez kontroly vnútorných hraníc. Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí plánujú zostať v EÚ dlhodobo, sú jedinou kategóriou štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorá nie je zahrnutá do žiadneho rozsiahleho informačného systému EÚ (ako vyplýva z obrázka ďalej). Zahrnutím dlhodobých víz a povolení na pobyt do VIS by sa zabezpečilo, že informácie o týchto dokladoch a ich držiteľoch budú zahrnuté do jedného z rozsiahlych informačných systémov EÚ, a to na základe rovnakých pravidiel ako pri dokladoch, ktoré im boli vydané buď na základe bezvízových podmienok (údaje, ktoré už sú v systémoch ETIAS a EES), alebo na základe vízových podmienok (štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa plánujú zdržať krátkodobo a ktorých údaje už sú v systémoch VIS a EES). To umožní orgánom členských štátov, ktoré nie sú vydávajúcimi orgánmi, aby si overili takýto doklad a jeho držiteľa na hraniciach alebo na území členských štátov. Umožnením systematickej a lepšej výmeny informácií medzi členskými štátmi o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí sú držiteľmi dlhodobých víz a povolení na pobyt, by VIS prispel k zlepšeniu vnútornej bezpečnosti schengenského priestoru. Ak sa záznamy o dlhodobých vízach alebo povoleniach na pobyt uložia do centrálneho systému a sprístupnia všetkým relevantným orgánom členských štátov, každý členský štát bude môcť pri kontrole držiteľov dokladov na hraničných priechodoch a na území členských štátov na základe záznamov v systéme presnejšie a nestranne posúdiť bezpečnostné riziko. Zaradenie týchto dokladov do centralizovaného systému okrem toho pomôže pri odhaľovaní podvodov súvisiacich so získavaním autentických dokladov na základe falošných zdrojových dokladov. Umožnením lepšej a systematickej výmeny informácií medzi členskými štátmi by sa znížila aj administratívna záťaž a odstránili by sa jazykové prekážky pri kontaktovaní iného členského štátu na účely overenia pravosti dokladu predloženého štátnym príslušníkom tretej krajiny. Pri rozhodovaní o udelení alebo predĺžení dlhodobého víza alebo povolenia na pobyt sa spustí niekoľko automatizovaných kontrol, pričom sa použijú komponenty interoperability (európsky vyhľadávací portál – ESP), a to s cieľom zistiť, či niektorá databáza EÚ alebo Interpolu obsahuje akékoľvek dôkazy, že daná osoba by mohla ohrozovať bezpečnosť niektorého členského štátu. Členský štát, ktorý doklad vydáva, bude musieť v nadväznosti na pozitívnu lustráciu prijať kroky v súlade s existujúcim právom EÚ a vnútroštátnym právom. Posilnenie kontrol pri spracovávaní žiadostí o vízum prostredníctvom interoperability Podľa súčasných pravidiel sú konzuláty povinné skontrolovať cestujúcich, ktorí podliehajú vízovej povinnosti, len v Schengenskom informačnom systéme, aby zistili, či sa na žiadateľa o udelenie víza nevzťahuje zákaz vstupu. Momentálne nie sú povinné skontrolovať žiadateľov o udelenie víza v žiadnej z ostatných databáz EÚ, ktoré sú k dispozícii (napr. EURODAC), ani v databáze odcudzených a stratených cestovných dokladov či databáze cestovných dokladov súvisiacich s obežníkmi, ktoré vedie Interpol. Po spustení európskeho vyhľadávacieho portálu budú môcť príslušné orgány – vrátane orgánov spracúvajúcich žiadosti o udelenie víza – uskutočniť jedno vyhľadávanie a získať výsledky zo všetkých systémov, ku ktorým majú povolený prístup (vrátane systémov EURODAC, EES a európskeho informačného systému registrov trestov týkajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín) a nebudú musieť vyhľadávať v každom systéme osobitne. Európsky vyhľadávací portál uľahčí odhaľovanie bezpečnostných rizík a rizika neregulárnej migrácie v rámci konania o udelení víza, keďže umožní vízovým úradníkom uskutočňovať rýchle a efektívne kontroly žiadateľov o víza. Cieľom návrhu na zabezpečenie interoperability je takisto uľahčiť odhalenie viacnásobných totožností a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Keď orgán spracúvajúci žiadosť o udelenie víza použije tento prvok interoperability, dostane automatické oznámenie o tom, či je žiadateľ známy pod viacerými totožnosťami, a bude môcť prijať vhodné opatrenia. Keďže VIS je takisto súčasťou právneho rámca, ktorým sa zabezpečuje interoperabilita, vďaka technickým možnostiam môžu oprávnení používatelia využívať praktickú komunikáciu medzi rôznymi databázami rýchlym, bezproblémovým a systematickým spôsobom. Keď sa vízovým orgánom umožní vykonávať automatické kontroly v iných databázach prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu, tak sa po prvý raz uplatní rámec interoperability v praxi. Pri overovaní a posudzovaní informácií, ktoré poskytli žiadatelia, VIS automaticky vyhľadá každú žiadosť v každom z uvedených systémov. Okrem automatického vyhľadávania v iných databázach bude pri spracúvaní žiadostí o udelenie víza možné využívať aj špecifické ukazovatele rizika. Ukazovatele budú obsahovať pravidlá v oblasti dátovej analytiky, ako aj osobitné hodnoty od členských štátov a zo štatistík z iných relevantných databáz v oblasti riadenia hraníc a bezpečnosti. Tým sa zlepší posudzovanie rizík a umožní sa uplatnenie metódy dátovej analytiky. Ukazovatele rizika nebudú obsahovať žiadne osobné údaje a budú sa zakladať na štatistikách a informáciách získaných od členských štátov, týkajúcich sa hrozieb, nadmerného počtu zamietnutých žiadostí alebo prekročenia dĺžky oprávneného pobytu v určitej kategórii štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj rizík v oblasti verejného zdravia. Zavedenie systematických kontrol v oblasti bezpečnosti a migrácie v súvislosti s údajmi z VIS vychádza z prínosov, ktoré so sebou priniesol rámec interoperability.

Zjednodušenie identifikácie nezvestných osôb Môžu nastať situácie, keď bude potrebné identifikovať určité osoby v ich vlastnom záujme – buď preto, že sa stratili, sú nezvestné, alebo že sa stali obeťami obchodovania s ľuďmi. Ak to umožňuje vnútroštátne právo, rámec interoperability poskytuje policajným orgánom možnosť identifikovať osobu na základe jej biometrických údajov získaných počas kontroly totožnosti. Takýto prístup by však nebol dostatočne účinný v osobitných situáciách, ako napríklad v tých, ktoré sú uvedené vyššie. Orgány presadzovania práva by mali mať na tento účel rýchly prístup k údajom z VIS, aby sa umožnila rýchla a spoľahlivá identifikácia danej osoby bez toho, aby bolo potrebné splniť všetky predpoklady a dodatočné záruky týkajúce sa prístupu na účely presadzovania práva. Odstránenie zostávajúcich nedostatkov, pokiaľ ide o informácie o spracúvaní krátkodobých víz: zníženie vekovej hranice, od ktorej sa žiadateľom odoberajú odtlačky prstov, a uchovávanie kópií cestovných dokladov vo VIS na uľahčenie konaní o návrate ·Zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom žiadajúcim o víza odoberajú odtlačky prstov, z 12 rokov na 6 rokov Toto opatrenie umožní úradníkom overiť totožnosť dieťaťa počas konania o udelení víza a umožní kontroly pri prekračovaní vonkajšej hranice. Vďaka tomu, že bude možné deti jednoznačne identifikovať, toto opatrenie navyše umožní ich lepšiu ochranu a prispeje k boju proti obchodovaniu s ľuďmi a neregulárnej migrácii, pričom v popredí bude najlepší záujem dieťaťa. V právnych predpisoch sa zavádzajú ďalšie záruky, ktorými sa zabezpečí, že počas celého konania o udelení víza a pri akomkoľvek ďalšom použití údajov detí sa bude prihliadať na najlepší záujem dieťaťa. Odtlačky prstov sa odoberú každému žiadateľovi o udelenie víza nad 6 rokov, čím sa skupina žiadateľov o krátkodobé vízum rozšíri o vekovú skupinu detí vo veku od 6 do 11 rokov. Pri prijímaní nariadenia (ES) č. 810/2009 sa rozhodlo, že otázkou dostatočnej spoľahlivosti odtlačkov prstov detí do 12 rokov na účely identifikácie a overovania, a to najmä v súvislosti s tým, ako sa odtlačky prstov vyvíjajú s vekom, sa bude treba zaoberať neskôr. V roku 2013 preto Spoločné výskumné centrum (JRC) Európskej komisie uskutočnilo štúdiu zameranú na to, či automatické rozpoznávanie odtlačkov prstov detí môže byť podobne úspešné, ako rozpoznávanie odtlačkov prstov dospelých. V štúdii JRC sa dospelo k záveru, že rozpoznávanie odtlačkov prstov detí vo veku od 6 do 12 rokov dosahuje za určitých podmienok uspokojivú mieru presnosti. Jednou z podmienok je napríklad zabezpečenie primeranej úrovne odbornej prípravy príslušných pracovníkov na získavanie kvalitných snímok. V druhej štúdii sa potvrdili tieto závery a získali sa podrobnejšie informácie o tom, ako starnutie vplýva na kvalitu odtlačkov prstov. Komisia vykonala ďalšiu štúdiu, v ktorej sa zamerala na nevyhnutnosť a primeranosť zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov v rámci konania o udelení víza. Zo štúdie vyplynulo, že znížením vekovej hranice, od ktorej sa žiadateľom odoberajú odtlačky prstov, by sa ľahšie dosiahli ciele VIS, a to najmä v súvislosti s uľahčením boja proti podvodom s osobnými údajmi a so zjednodušením kontrol na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach. Ďalej sa zistilo, že zníženie vekovej hranice, od ktorej sa žiadateľom odoberajú odtlačky prstov, by mohlo priniesť ďalšie výhody, keďže by sa posilnila prevencia a boj proti zneužívaniu práv detí, a najmä by sa umožnila identifikácia alebo overovanie totožnosti detí, ktoré sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín a ktoré sa nachádzajú na území členského štátu v situácii, v ktorej môžu byť alebo boli porušené ich práva (napr. detské obete obchodovania s ľuďmi, nezvestné deti a maloleté osoby bez sprievodu uchádzajúce sa o azyl). ·Uchovávanie kópie strany cestovného dokladu s biografickými údajmi žiadateľa vo VIS na účely konaní o návrate Návrhom sa zavádza nová kategória údajov, ktoré sa majú uchovávať vo VIS po predložení žiadosti o udelenie víza. Členské štáty si v súčasnosti robia kópie cestovných dokladov žiadateľov. Neexistujú však pravidlá na úrovni EÚ, ktoré by upravovali jednotné podmienky uchovávania týchto informácií alebo ich výmeny medzi členskými štátmi. Vďaka uchovávaniu kópie cestovného dokladu sa umožnia lepšie kontroly týchto dokladov a zvýši sa efektívnosť konaní o návrate. Použitím VIS na vykonávanie tohto opatrenia sa podporí politika EÚ v oblasti návratu. Príslušné orgány zodpovedné za identifikáciu (a/alebo overovanie na území) a návrat – teda migračné orgány a orgány pre návrat –, ktoré už majú prístup k vyhľadávaniu v systéme na základe odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín, by po splnení prísnych pravidiel prístupu mohli získať túto kópiu. Podľa článku 2 písm. e) nariadenia o VIS je jedným z cieľov VIS „napomáhať pri identifikácii každej osoby, ktorá prípadne nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska na území členských štátov“. Na základe článku 31 ods. 2 môžu členské štáty preniesť alebo poskytnúť obmedzený súbor takýchto údajov tretej krajine, a to na účely potvrdenia totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom ich návratu. VIS sa tak ďalej rozšíril o opatrenie na identifikáciu a návrat neregulárnych migrantov. Modernizovanie ďalších technických prvkov VIS Do VIS bol začlenený mechanizmus VISMail zameraný na nahliadanie do údajov, aby sa zjednodušili výmeny medzi centrálnym systémom VIS a vnútroštátnymi systémami. Konfigurácia centrálneho systému bola upravená tak, aby bolo možné lepšie reagovať na potrebu rýchlo a efektívne zabezpečiť jeho dostupnosť v prípade narušenia (t. j. záložný systém, ktorý sa prepne do režimu konfigurácie aktívny/aktívny). Aby sa zlepšila kvalita údajov zaznamenaných vo VIS, zaviedli sa na úrovni aplikácie ukazovatele nedostatkov, pokiaľ ide o kvalitu údajov. Riadením kontrol kvality údajov vo VIS bola poverená agentúra eu-LISA. Zaviedla sa funkcia, ktorá zabezpečí, že VIS neschváli žiadosť o predchádzajúcu konzultáciu, kým nebudú správne vyplnené všetky náležité údaje. Pomocou ďalšej funkcie bude možné rozlíšiť medzi prípadmi, v ktorých sa z právnych dôvodov nevyžadujú odtlačky prstov, a prípadmi, v ktorých nemožno odtlačky prstov poskytnúť. Aby sa vyriešili problémy so zberom biometrických údajov, najmä tie, ktoré majú vplyv na kvalitu podoby tváre, zavedú sa alternatívne normy, ako napríklad priamy zber fotografií (t. j. podôb tváre nasnímaných na mieste). V prípade predchádzajúcej konzultácie, zastupovania a následného oznámenia sa predpokladá centralizované technické riešenie, vďaka čomu budú môcť členské štáty spravovať a aktualizovať svoje vlastné informácie týkajúce sa týchto funkcií. ·Právny základ Právnym základom pre toto nariadenie sú tieto články Zmluvy o fungovaní Európskej únie: článok 16 ods. 2, článok 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e), článok 78 ods. 2 písm. d), e) a g), článok 79 ods. 2 písm. c) a d), článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a). Podľa článku 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e) ZFEÚ, v uvedenom poradí, Európsky parlament a Rada môžu prijať opatrenia týkajúce sa spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt, kontrol, ktorým sú podrobené osoby prekračujúce vonkajšie hranice, a všetkých opatrení potrebných na postupné vybudovanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc a absencie akýchkoľvek kontrol osôb bez ohľadu na štátnu príslušnosť pri prekračovaní vnútorných hraníc. Toto je hlavný právny základ pre toto navrhované nariadenie. Podľa článku 16 ods. 2 ZFEÚ má Únia právomoc prijímať opatrenia, ktoré sa vzťahujú na ochranu fyzických osôb, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako aj členskými štátmi pri výkone činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti práva Únie, a pravidlá, ktoré sa vzťahujú na voľný pohyb takýchto údajov. Aj toto ustanovenie zmluvy je dôležitým právnym základom pre tento návrh. Vedľajším cieľom tohto návrhu je umožniť vnútroštátnym orgánom presadzovania práva a Europolu prístup k údajom VIS na účely presadzovania práva, a to za prísnych podmienok. Návrh sa preto odvoláva aj na článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a) ZFEÚ. V oboch týchto dodatočných právnych základoch sa spomína rovnaký riadny legislatívny postup, aký je uplatniteľný podľa článku 77 ods. 2.

Tento návrh má viacero ďalších vedľajších cieľov, napríklad prispieť k Dublinskému dohovoru a konaniu o posúdení žiadosti o azyl, čo sú opatrenia v súlade s článkom 78 ods. 2 písm. d), e) a g) ZFEÚ; pomôcť pri identifikácii a návrate štátnych príslušníkov tretích krajín, čo je súčasť opatrení prijatých v súlade s článkom 79 ods. 2 písm. c) ZFEÚ, a podporovať identifikáciu obetí a boj proti obchodovaniu s ľuďmi, čo je súčasť opatrení prijatých v súlade s článkom 79 ods. 2 písm. d) ZFEÚ. Tieto dodatočné právne základy sú takisto zlučiteľné s hlavnými právnymi základmi. ·Zásada subsidiarity V článku 77 ods. 2 písm. a) ZFEÚ sa Únia splnomocňuje na prijatie opatrení týkajúcich sa „spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt“. Tento návrh neprekračuje hranice stanovené týmto ustanovením. Cieľom je ďalší vývoj a zlepšenie pravidiel upravujúcich elektronické spracovávanie žiadostí o plánovaný pobyt na území členských štátov počas najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia. To nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, keďže iba Únia môže zmeniť existujúci akt Únie (nariadenie o VIS). V súvislosti s voľným pohybom v priestore bez kontroly vnútorných hraníc sa vyžaduje účinné riadenie vonkajších hraníc, aby sa zaistila bezpečnosť. Členské štáty sa preto dohodli, že budú tieto výzvy riešiť spoločne, najmä prostredníctvom výmeny informácií cez centralizované systémy EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. To je potvrdené rôznymi závermi, ktoré prijala Európska rada aj Rada, najmä v období od roku 2015. Absencia kontrol vnútorných hraníc si vyžaduje spoľahlivé riadenie vonkajších hraníc, pričom každý členský štát alebo pridružená krajina musí kontrolovať vonkajšie hranice v mene ostatných štátov. Žiadny členský štát nedokáže sám bojovať proti neregulárnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti. Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí vstupujú do priestoru bez kontroly vnútorných hraníc, môžu v rámci tohto priestoru voľne cestovať. V priestore bez vnútorných hraníc by sa mali prijať spoločné postupy proti nelegálnemu prisťahovalectvu a medzinárodnej trestnej činnosti a terorizmu, a to aj prostredníctvom odhaľovania podvodov s osobnými údajmi, pričom tieto problémy je možné úspešne riešiť iba na úrovni EÚ. Podľa ustanovení článku 77 ods. 2 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie má Únia právomoc prijímať opatrenia na účely kontrol osôb a účinného monitorovania prekračovania vonkajších hraníc členských štátov. Súčasné právne predpisy EÚ týkajúce sa konania o udelení víza sa musia zmeniť, aby sa v nich zohľadnil pohyb štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, a to najmä nedávne ustanovenia nariadenia o EES, na základe ktorých sa ruší povinnosť pečiatkovania a zavádza sa povinnosť robiť záznam o vstupe a výstupe štátnych príslušníkov tretích krajín s povolením na krátkodobý pobyt, vďaka čomu môžu orgány členských štátov posúdiť oprávnené využitie predchádzajúcich krátkych pobytov na území bez kontroly vnútorných hraníc. Pokiaľ ide o dlhodobé víza a povolenia na pobyt, v článku 21 Schengenského dohovoru sa ustanovuje ich vzájomné uznávanie, pričom tieto doklady umožňujú ich držiteľom voľne sa pohybovať v schengenskom priestore počas 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia (teda podobne ako krátkodobé vízum), ak spĺňajú podmienky stanovené v článku 6 ods. 1 písm. a), c), a e) nariadenia (EÚ) 2016/399 (kódex schengenských hraníc). Vo viacerých záveroch Rady sa vyžadujú nové opatrenia na odstránenie nedostatku informácií v oblasti riadenia hraníc a presadzovania práva v súvislosti s prekračovaním hraníc držiteľmi dlhodobých víz a povolení na pobyt, prípadne prostredníctvom vytvorenia databázy EÚ obsahujúcej tieto údaje. Zaradenie údajov o týchto dokladoch do systému, aby si členské štáty mohli tieto údaje vymieňať a aby iné členské štáty než štát, ktorý doklad vydal, mohli overiť doklady držiteľov na vonkajších hraniciach alebo v rámci EÚ a overiť, či daná osoba môže predstavovať bezpečnostné riziko pre jeden z členských štátov, zodpovedá cieľom stanoveným v článku 77 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Preto nie je tento cieľ návrhu možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. ·Zásada proporcionality Ako je vysvetlené v posúdení vplyvu, ktoré je pripojené k tomuto návrhu revidovaného nariadenia, politické rozhodnutia prijaté v tomto návrhu sa považujú za primerané. Nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie dohodnutých cieľov. V článku 5 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že opatrenia Únie nesmú prekročiť rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmluvy. Opatrenie EÚ musí mať takú formu, na základe ktorej bude možné dosiahnuť cieľ opatrenia a vykonať ho čo najúčinnejšie. Navrhovaná iniciatíva predstavuje ďalší vývoj pravidiel upravujúcich cestovanie bez hraníc, a to s cieľom zaistiť, aby sa spoločné pravidlá na vonkajších hraniciach uplatňovali rovnako vo všetkých členských štátoch, ktoré zrušili kontroly na vnútorných hraniciach. Táto iniciatíva ďalej stavia na nástroji, ktorý má za úlohu poskytovať Európskej únii informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín. Touto iniciatívou sa kodifikuje a zlepšuje existujúci prístup orgánov presadzovania práva k informáciám z VIS o týchto kategóriách štátnych príslušníkov tretích krajín, čo predstavuje včasný, primeraný, bezpečný a nákladovo efektívny spôsob identifikácie štátnych príslušníkov tretích krajín podozrivých z terorizmu alebo zo závažnej trestnej činnosti (alebo ktorí sú obeťami takýchto trestných činov), ako aj spôsob, na základe ktorého môžu orgány nahliadnuť do histórie žiadostí štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú podozriví z takýchto trestných činov (alebo sú ich obeťami). Návrh je založený na zásadách „ochrany údajov už v štádiu návrhu“ a je primeraný z hľadiska práva na ochranu osobných údajov, keďže sa v ňom nevyžaduje zhromažďovanie a uchovávanie väčšieho množstva údajov na obdobie dlhšie, než je absolútne nevyhnutné pre fungovanie systému a splnenie jeho cieľov. Okrem toho sa návrhom stanovia a vykonajú všetky záruky a mechanizmy potrebné na účinnú ochranu základných práv cestujúcich, najmä ich súkromného života a osobných údajov. Na úrovni EÚ nebudú na to, aby systém fungoval, potrebné žiadne ďalšie postupy ani harmonizácia. Plánované opatrenie je teda primerané, keďže z hľadiska opatrení na úrovni EÚ neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie vymedzených cieľov. Uprednostňovaná možnosť je takisto primeraná, pokiaľ ide o náklady, keď sa zohľadní skutočnosť, že systém bude prínosom pre všetky členské štáty pri riadení spoločných vonkajších hraníc a pri dosahovaní pokroku v oblasti spoločnej migračnej politiky EÚ. Návrh je preto v súlade so zásadou proporcionality. ·Výber nástroja Tento návrh vychádza z existujúceho centralizovaného systému, prostredníctvom ktorého členské štáty navzájom spolupracujú a ktorý si vyžaduje spoločnú štruktúru a prevádzkové pravidlá. Okrem toho sa v návrhu stanovujú pravidlá týkajúce sa hraničných kontrol na vonkajších hraniciach a prístupu k systému, a to aj na účely presadzovania práva, ktoré sú jednotné pre všetky členské štáty. Preto môže byť zvoleným právnym nástrojom iba nariadenie. ·Základné práva Navrhované nariadenie má vplyv na základné práva, najmä na právo na dôstojnosť (článok 1 Charty základných práv Európskej únie), právo na slobodu a bezpečnosť (článok 6 charty), rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7 charty), ochranu osobných údajov (článok 8 charty), právo na azyl a ochranu zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (články 18 a 19 charty) a ochranu v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície (článok 19 charty), právo na nediskrimináciu (článok 21 charty), práva detí (článok 24 charty) a právo na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). V nariadení o VIS z roku 2008 sa stanovujú prísne pravidlá upravujúce prístup k VIS a potrebné záruky. Stanovujú sa v ňom aj práva jednotlivcov na prístup, opravu, vymazanie a nápravu (t. j. opravu, vymazanie a prostriedky nápravy, ako sa to uvádza vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov), a to najmä právo na súdny prostriedok nápravy a dohľad nezávislých verejných orgánov nad operáciami spracúvania. Týmto návrhom sa zavádzajú dodatočné záruky, ktoré pokrývajú osobitné potreby v súvislosti s novými kategóriami údajov, spracúvaním údajov a dotknutými osobami, ktoré budú súčasťou VIS. Z tohto dôvodu je návrh v úplnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie, a to najmä pokiaľ ide o právo na ochranu osobných údajov, a je takisto v súlade s článkom 16 ZFEÚ, ktorý každej osobe zaručuje právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa jej týkajú.

4.VPLYV NA ROZPOČET V nadväznosti na technickú štúdiu zameranú na technické úpravy VIS vyplývajúce z hodnotenia v rámci programu REFIT a z posúdenia vplyvu, ktorú uskutočnila agentúra eu-LISA v roku 2016, sa v tomto návrhu predkladá možnosť rozšíriť VIS o údaje o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt s cieľom vykonávať automatické kontroly v databázach EÚ a Interpolu z dôvodu bezpečnosti a prípadne aj kontroly nelegálnej migrácie, ako aj znížiť vekovú hranicu, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, a uchovávať vo VIS kópiu strany cestovného dokladu s biografickými údajmi žiadateľa. Podľa štúdie si to vyžiada 182 miliónov EUR. Fáza vývoja by mala prebehnúť medzi rokmi 2021 a 2023, takže potrebné finančné náklady sa pokryjú z prostriedkov pridelených v rámci nasledujúceho rozpočtu EÚ. Ak sa návrh prijme ešte pred ďalším finančným rámcom, potrebné zdroje (približne 1,5 milióna EUR) budú financované z Fondu pre vnútornú bezpečnosť – rozpočtového riadku Hranice a víza – a o túto sumu sa potom znížia finančné prostriedky vyčlenené na obdobie 2021 – 2023. Týchto 1,5 milióna EUR sa použije na spustenie prípravných prác, ktoré povedú k realizácii opatrení stanovených v tomto návrhu, ako sú napríklad opatrenia týkajúce sa prípravy vykonávacích aktov a zadávania verejných zákaziek. Ak sa politická dohoda o tomto návrhu dosiahne do marca 2019 (t. j. počas súčasného funkčného obdobia), tak je cieľom vykonanie návrhu do konca roka 2021. Zdroje, ktoré si vyžaduje tento návrh (pre Fond pre riadenie hraníc, ako aj pre každú dotknutú agentúru), sú v súlade s návrhom Komisie z 2. mája 2018 týkajúcim sa viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027. Náklady spojené s vykonávaním tohto návrhu budú pridelené takto: –105 miliónov EUR pre agentúru eu-LISA (nepriame riadenie), –45 miliónov EUR pre členské štáty, vyčlenených z ich vnútroštátnych programov (zdieľané riadenie), –2 milióny EUR pre Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) (nepriame riadenie), –30 miliónov EUR pre Europol (nepriame riadenie). Použitý nákladový model je vysvetlený v prílohe 3 Na koho má tento návrh vplyv a aký, v oddiele 2 Súhrn nákladov a prínosov a v prílohe 4 REFIT k posúdeniu vplyvu a takisto bol podrobený detailnejšej analýze v štúdii Uskutočniteľnosť a dôsledky zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov, v štúdii Uchovávanie naskenovanej kópie cestovného dokladu žiadateľa o udelenie víza vo vízovom informačnom systéme, v štúdii o uskutočniteľnosti rozšírenia databázy o doklady týkajúce sa dlhodobých víz, povolení na pobyt a povolení na malý pohraničný styk a v štúdii Právna analýza týkajúca sa nevyhnutnosti a primeranosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti vízového informačného systému (VIS) o údaje týkajúce sa dlhodobých víz a dokladov o pobyte, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k posúdeniu vplyvu. 5.DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE ·Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia zabezpečí monitorovanie fungovania VIS a vyhodnotí jeho hlavné ciele politiky. Komisia štyri roky po začiatku uplatňovania revidovaného nariadenia o VIS a následne každé ďalšie štyri roky predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa bude obsahovať celkové hodnotenie fungovania systému vrátane jeho priamych a nepriamych vplyvov a praktického vykonávania základných práv. Mali by sa v nej preskúmať výsledky dosiahnuté vzhľadom na ciele, posúdiť pokrok v súvislosti so štyrmi hlavnými problémovými oblasťami a posúdiť pokračujúca platnosť hlavného dôvodu a akékoľvek dôsledky pre budúce možnosti. Vykonávanie VIS sa hodnotí aj prostredníctvom schengenského hodnotiaceho mechanizmu v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013, tým však nie je dotknutá úloha Komisie ako ochrankyne zmlúv (článok 17 ods. 1 Zmluvy o EÚ). ·Variabilná geometria Tento návrh sa zakladá na schengenskom acquis v oblasti vonkajších hraníc a víz a ďalej ho rozvíja, pričom sa zameriava na prekračovanie vonkajších hraníc a udeľovanie krátkodobých víz. Vo vzťahu k protokolom k zmluvám a dohodám týkajúcim sa pridruženia pri rozvoji schengenského acquis to má takéto následky: Dánsko: V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní opatrení Radou podľa tretej časti hlavy V ZFEÚ. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu musí rozhodnúť do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. Spojené kráľovstvo a Írsko: V súlade s článkami 4 a 5 Protokolu, ktorým sa schengenské acquis začleňuje do rámca Európskej únie, a rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis, a rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú na nariadení (ES) č. 767/2008 (nariadenie o VIS) ani na žiadnom inom z právnych nástrojov, ktoré sa bežne označujú ako „schengenské acquis“, t. j. právne nástroje, ktorými sa organizuje a podporuje zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach, a podporné opatrenia, pokiaľ ide o kontroly na vonkajších hraniciach. Toto nariadenie predstavuje vývoj tohto acquis, a preto sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú na prijatí tohto nariadenia, nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. V súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-482/08, Spojené kráľovstvo/Rada okolnosť, že právnym základom tohto nariadenia sú článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 77 ods. 2 písm. b) a d) ZFEÚ, nemá vplyv na uvedený záver, pretože prístup na účely presadzovania práva je doplnkový k zriadeniu vízového informačného systému. Island a Nórsko: Postupy ustanovené v dohode o pridružení uzatvorenej medzi Radou, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom, ktorá sa týka pridruženia týchto dvoch štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, sú uplatniteľné, keďže súčasný návrh vychádza zo schengenského acquis tak, ako sa to uvádza v prílohe A k tejto dohode.

Švajčiarsko: Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, ako sa stanovuje v Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. Lichtenštajnsko: Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, ako sa stanovuje v Protokole medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. Chorvátsko, Cyprus, Bulharsko a Rumunsko: Vízová politika vrátane VIS je súčasťou schengenského acquis, ktoré zatiaľ nie je uplatniteľné členskými štátmi, ktoré podľa svojich aktov o pristúpení ešte neuplatňujú toto acquis naplno. V súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 565/2014/EÚ sa zaviedol zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach. Uvedený režim spočíva v tom, že Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko jednostranne uznávajú niektoré doklady, predovšetkým schengenské víza vydané členskými štátmi, ktoré uplatňujú schengenské acquis v plnej miere, za rovnocenné so svojimi národnými vízami na účely tranzitu cez ich územia alebo plánovaného pobytu na ich územiach, ktorého trvanie počas akéhokoľvek obdobia 180 dní nepresiahne 90 dní. Na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2017/1908 majú Bulharsko a Rumunsko takisto prístup k nahliadnutiu do údajov VIS, ale len v režime na čítanie, pričom nemajú právo vkladať, meniť ani vymazávať údaje vo VIS, s cieľom uľahčiť ich vnútroštátne konanie o udelení víza a predchádzať podvodom a akémukoľvek zneužívaniu schengenských víz na základe overenia ich platnosti a pravosti podľa údajov uchovávaných vo VIS; uľahčiť kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi krátkodobých víz, na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a na území členských štátov; uľahčiť určovanie členského štátu, ktorý je zodpovedný za žiadosti o medzinárodnú ochranu; uľahčiť posudzovanie takýchto žiadostí a zvýšiť úroveň vnútornej bezpečnosti na území členských štátov pomocou uľahčenia boja proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Keďže toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení tohto acquis v tom zmysle, že sa ním rozširuje nahliadanie do VIS a výmena informácií o údaje o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt, ktoré tieto členské štáty takisto uznávajú za rovnocenné so svojimi národnými vízami na účely tranzitu cez ich územia alebo plánovaného pobytu na ich územiach, Bulharsko a Rumunsko by mali mať prístup k nahliadnutiu do údajov o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt na rovnaké účely, ako sa vymedzuje v rozhodnutí Rady (EÚ) 2017/1908. 2018/0152 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (ES) č. 810/2009, nariadenie (EÚ) 2017/2226, nariadenie (EÚ) 2016/399, nariadenie XX/2018 [nariadenie o interoperabilite] a rozhodnutie 2004/512/ES a zrušuje rozhodnutie Rady 2008/633/SVV



EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 ods. 2, článok 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e), článok 78 ods. 2 písm. d), e) a g), článok 79 ods. 2 písm. c) a d), článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a), so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Vízový informačný systém (VIS) bol vytvorený na základe rozhodnutia Rady 2004/512/ES s cieľom slúžiť ako technologické riešenie na výmenu údajov o vízach medzi členskými štátmi. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 sa stanovil účel, funkcie a úlohy VIS, ako aj podmienky a postupy výmeny údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi s cieľom uľahčiť posudzovanie žiadostí o udelenie krátkodobého víza a prijímanie príslušných rozhodnutí. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 sa stanovili pravidlá registrácie biometrických identifikátorov vo VIS. V rozhodnutí Rady 2008/633/SVV sa stanovili podmienky, za ktorých môžu určené orgány členských štátov a Europol získať prístup k údajom v systéme VIS na účely predchádzania teroristickým trestným činom a iným závažným trestným činom, ich odhaľovania a vyšetrovania. (2)Všeobecnými cieľmi VIS je zlepšenie vykonávania spoločnej vízovej politiky, konzulárnej spolupráce a konzultácií medzi ústrednými vízovými orgánmi prostredníctvom uľahčenia výmeny údajov o žiadostiach a prijatých rozhodnutiach o týchto žiadostiach medzi členskými štátmi, a to s cieľom: uľahčiť konanie o udelení víza; predchádzať zneužívaniu vízového systému (tzv. visa shopping); uľahčiť boj proti podvodom s osobnými údajmi; uľahčiť kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a na území členských štátov; pomáhať pri identifikácii každej osoby, ktorá nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska na území členských štátov; uľahčiť uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 a prispieť k predchádzaniu hrozbám pre vnútornú bezpečnosť ktoréhokoľvek členského štátu. (3)V oznámení Komisie zo 6. apríla 2016 s názvom „Silnejšie a inteligentnejšie systémy pre hranice a bezpečnosť“ sa uvádza, že EÚ musí posilniť a zlepšiť svoje informačné systémy, dátovú architektúru a výmenu informácií v oblasti riadenia hraníc, presadzovania práva a boja proti terorizmu, a zdôrazňuje sa potreba zlepšiť interoperabilitu informačných systémov. V oznámení sa ďalej uvádza potreba riešiť problém nedostatku informácií, a to aj vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú držiteľmi dlhodobých víz. (4)Rada 10. júna 2016 schválila plán zlepšenia výmeny informácií a riadenia informácií. V snahe riešiť existujúci problém nedostatku informácií v súvislosti s dokladmi vydanými štátnym príslušníkom tretích krajín Rada vyzvala Komisiu, aby posúdila vytvorenie centrálnej databázy povolení na pobyt a dlhodobých víz vydaných členskými štátmi, v ktorom by sa uchovávali informácie o týchto dokladoch vrátane údajov o dátume skončenia platnosti a prípadnom odňatí týchto dokladov. V článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, sa stanovuje právo na voľný pohyb na území zmluvnej strany dohody v trvaní najviac 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia a zavádza sa v ňom vzájomné uznávanie povolení na pobyt a dlhodobých víz, ktoré tieto štáty vydali.

(5)V záveroch Rady z 9. júna 2017 o ďalšom postupe s cieľom zlepšiť výmenu informácií a zabezpečiť interoperabilitu informačných systémov EÚ Rada uznala, že na odstránenie súčasných problémov nedostatku informácií v oblasti riadenia hraníc a presadzovania práva môžu byť potrebné nové opatrenia v súvislosti s prekračovaním hraníc držiteľmi dlhodobých víz alebo povolení na pobyt. Rada vyzvala Komisiu, aby prioritne vykonala štúdiu uskutočniteľnosti zameranú na vytvorenie centrálnej databázy EÚ, ktorá by obsahovala informácie o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt. Na základe uvedeného Komisia vykonala dve štúdie: v prvej štúdii uskutočniteľnosti sa dospelo k záveru, že vytvorenie databázy je technicky uskutočniteľné a že najlepším technickým riešením by bolo opätovné využitie štruktúry systému VIS, zatiaľ čo v rámci druhej štúdie sa uskutočnila analýza nevyhnutnosti a primeranosti, pričom sa dospelo k záveru, že bude nevyhnutné a primerané rozšíriť VIS tak, aby zahŕňal aj uvedené doklady. (6)V oznámení Komisie z 27. septembra 2017 o realizácii európskej migračnej agendy sa uvádza, že spoločná vízová politika EÚ je nielen základným prvkom na uľahčenie cestovného ruchu a podnikania, ale aj kľúčovým nástrojom na predchádzanie bezpečnostným rizikám a rizikám neregulárnej migrácie do EÚ. V oznámení sa uznáva potreba ďalej prispôsobovať spoločnú vízovú politiku súčasným výzvam, pričom by sa malo prihliadať na nové riešenia v oblasti IT a mala by sa nájsť rovnováha medzi výhodami plynúcimi zo zjednodušenia vízového režimu a lepším riadením migrácie, bezpečnosti a hraníc. V oznámení sa uvádza, že sa zreviduje právny rámec, ktorý upravuje VIS, s cieľom ďalej zlepšiť proces spracovávania žiadostí o udelenie víza, a to aj z hľadiska ochrany údajov a prístupu orgánov presadzovania práva, ďalej zabezpečiť rozšírenie využívania VIS na nové kategórie a spôsoby využívania údajov, ako aj plné využitie nástrojov interoperability. (7)V oznámení Komisie zo 14. marca 2018 o prispôsobení spoločnej vízovej politiky novým výzvam sa opätovne potvrdilo, že právny rámec systému VIS prejde revíziou, ktorá bude súčasťou širšieho procesu úvah o interoperabilite informačných systémov. (8)Pri prijímaní nariadenia (ES) č. 810/2009 sa uznalo, že otázku dostatočnej spoľahlivosti odtlačkov prstov detí vo veku do 12 rokov na účely identifikácie a overovania, a to najmä otázku, ako sa odtlačky prstov menia s vekom, bude potrebné riešiť v neskoršej fáze na základe výsledkov štúdie, ktorej vypracovanie má za úlohu Komisia. V štúdii, ktorú v roku 2013 uskutočnilo Spoločné výskumné centrum, sa dospelo k záveru, že rozpoznávanie odtlačkov prstov detí vo veku od 6 do 12 rokov dosahuje za určitých podmienok uspokojivú mieru presnosti. V druhej štúdii z decembra 2017 sa potvrdil tento záver a boli predstavené podrobnejšie informácie o tom, ako starnutie vplýva na kvalitu odtlačkov prstov. Na základe uvedených skutočností Komisia vykonala v roku 2017 ďalšiu štúdiu, v ktorej sa zamerala na nevyhnutnosť a primeranosť zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom odoberajú odtlačky prstov počas konania o udelení víza, na 6 rokov. Na základe tejto štúdie sa zistilo, že znížením vekovej hranice, od ktorej sa žiadateľom odoberajú odtlačky prstov, by sa prispelo k lepšiemu dosahovaniu cieľov VIS, najmä v súvislosti s uľahčením boja proti podvodom s osobnými údajmi a uľahčením kontrol na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach, a toto zníženie vekovej hranice by mohlo priniesť ďalšie výhody, keďže by sa posilnilo predchádzanie zneužívaniu práv detí a boj proti nemu, a najmä by sa umožnila identifikácia alebo overovanie totožnosti detí, ktoré sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín a ktoré sa nachádzajú na schengenskom území v situácii, v ktorej môžu byť alebo boli porušené ich práva (napr. detské obete obchodovania s ľuďmi, nezvestné deti a maloleté osoby bez sprievodu uchádzajúce sa o azyl). (9)Členské štáty pri všetkých postupoch stanovených v tomto nariadení zohľadňujú predovšetkým najlepší záujem dieťaťa. Zohľadňuje sa blaho, bezpečnosť a ochrana detí, ako aj ich názory, ktorým sa pripisuje náležitá vážnosť vzhľadom na vek a vyspelosť dieťaťa. VIS je dôležitý najmä v tých prípadoch, keď hrozí, že dieťa je obeťou obchodovania s ľuďmi. (10)Osobné údaje, ktoré poskytne žiadateľ o krátkodobé vízum, by sa mali spracovať vo VIS, aby sa posúdilo, či vstup žiadateľa do Únie môže ohroziť verejnú bezpečnosť alebo verejné zdravie v Únii, a aby sa ďalej posúdilo riziko neregulárnej migrácie žiadateľa. Pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí získali dlhodobé vízum alebo povolenie na pobyt, tieto kontroly by sa mali obmedziť na to, aby prispeli k posúdeniu totožnosti držiteľa dokladu, pravosti a platnosti dlhodobého víza alebo povolenia na pobyt, ako aj toho, či vstup štátneho príslušníka tretej krajiny do Únie môže ohroziť verejnú bezpečnosť alebo verejné zdravie v Únii. Nemali by mať žiadny vplyv na rozhodnutia o dlhodobých vízach alebo povoleniach na pobyt. (11)Posúdenie takýchto rizík sa nemôže uskutočniť bez spracovania osobných údajov týkajúcich sa totožnosti osoby, jej cestovného dokladu a v závislosti od prípadu aj garanta, alebo ak je žiadateľ maloletý, totožnosti zodpovednej osoby. Každá položka osobných údajov v žiadostiach by sa mala porovnať s údajmi uvedenými v zázname, súbore alebo zápise uvedenom v niektorom informačnom systéme [Schengenský informačný systém (SIS), vízový informačný systém (VIS), údaje Europolu, databáza odcudzených a stratených cestovných dokladov (SLTD), systém vstup/výstup (EES), systém Eurodac, systém ECRIS-TCN, pokiaľ ide o odsúdenia v súvislosti s trestnými činmi terorizmu alebo inými druhmi závažných trestných činov, a/alebo databáza Interpolu obsahujúca cestovné doklady súvisiace s obežníkmi (databáza Interpolu TDAWN)] alebo s kontrolnými zoznamami či špecifickými ukazovateľmi rizika. Kategórie osobných údajov, ktoré by sa mali použiť na porovnanie, by sa mali obmedziť na kategórie údajov uvedených v informačných systémoch, v ktorých sa vyhľadáva, v kontrolnom zozname alebo v špecifických ukazovateľoch rizika. (12)[Nariadením (EÚ) XX o interoperabilite] sa stanovila interoperabilita medzi informačnými systémami EÚ, aby sa tieto informačné systémy EÚ a údaje v nich navzájom dopĺňali s cieľom zlepšiť riadenie vonkajších hraníc, prispieť k predchádzaniu nelegálnej migrácie a boju proti nej a zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Únie vrátane zachovania verejnej bezpečnosti a verejného poriadku a zaručenia bezpečnosti na území členských štátov. (13)Interoperabilitou medzi informačnými systémami EÚ sa umožní, aby sa systémy navzájom dopĺňali, a tak uľahčili správnu identifikáciu osôb, prispeje k boju proti podvodom s osobnými údajmi, zlepšia sa a harmonizujú požiadavky na kvalitu údajov v jednotlivých informačných systémoch EÚ, uľahčí sa technická a prevádzková realizácia existujúcich a budúcich informačných systémov EÚ zo strany členských štátov, posilní a zjednoduší sa bezpečnosť údajov a záruky ochrany údajov, ktoré sa vzťahujú na príslušné informačné systémy EÚ, zjednoduší sa prístup orgánov presadzovania práva k systémom vstup/výstup, VIS, [ETIAS] a Eurodac a podporia sa účely systémov EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS a [systému ECRIS-TCN]. (14)Medzi komponenty interoperability patria systémy vstup/výstup, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS a [systém ECRIS-TCN], ako aj údaje Europolu, čo umožní, aby sa v nich dalo vyhľadávať súbežne s uvedenými informačnými systémami EÚ, a preto je vhodné používať tieto komponenty na účely vykonávania automatizovaných kontrol a v súvislosti s prístupom k VIS na účely presadzovania práva. Na tento účel by sa mal používať európsky vyhľadávací portál (ESP), aby sa umožnil rýchly, bezproblémový, efektívny, systematický a kontrolovaný prístup k informačným systémom EÚ, údajom Europolu a databázam Interpolu, ktoré sú potrebné na plnenie ich úloh, v súlade s ich prístupovými právami, a aby sa podporili ciele systému VIS. (15)Porovnávanie s ostatnými databázami by malo byť automatizované. Vždy, keď sa pri takomto porovnávaní odhalí existencia zhody („pozitívna lustrácia“) medzi akýmikoľvek osobnými údajmi alebo ich kombináciou v žiadostiach a údajmi v zázname, súbore alebo zápise v uvedených informačných systémoch alebo osobnými údajmi v kontrolnom zozname, žiadosť by mal manuálne spracovať pracovník zodpovedného orgánu. Posúdenie, ktoré vykonal zodpovedný orgán, by malo viesť k rozhodnutiu o udelení alebo neudelení krátkodobého víza. (16)Zamietnutie žiadosti o udelenie krátkodobého víza by nemalo byť založené iba na automatizovanom spracovaní osobných údajov v žiadostiach. (17)Žiadatelia, ktorým neboli udelené krátkodobé víza na základe informácií vyplývajúcich zo spracovania údajov vo VIS, by mali mať právo odvolať sa. Odvolania by sa mali podávať v členskom štáte, ktorý prijal rozhodnutie o žiadosti, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi tohto členského štátu. Mali by sa uplatňovať existujúce záruky a pravidlá týkajúce sa odvolania uvedené v nariadení (ES) č. 767/2008. (18)Pri analýze súboru so žiadosťou o udelenie krátkodobého víza by sa mali použiť špecifické ukazovatele rizika, ktoré zodpovedajú predtým zistenému riziku v oblasti bezpečnosti, neregulárnej migrácie alebo verejného zdravia. Kritériá použité na vymedzenie špecifických ukazovateľov rizika by sa za žiadnych okolností nemali zakladať iba na pohlaví alebo veku osoby. Za žiadnych okolností by sa nemali zakladať na informáciách o rase, farbe pleti, etnickom alebo sociálnom pôvode, genetických črtách, jazyku, politickom alebo inom zmýšľaní, náboženstve alebo filozofickom presvedčení, členstve v odborových zväzoch, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, pôvode, zdravotnom postihnutí alebo sexuálnej orientácii. (19)Nepretržitý vznik nových foriem bezpečnostných hrozieb, nových spôsobov neregulárnej migrácie a hrozieb pre verejné zdravie si vyžaduje účinné odpovede a zároveň je potrebné mu čeliť modernými prostriedkami. Keďže tieto prostriedky zahŕňajú spracovanie významného množstva osobných údajov, mali by sa zaviesť náležité záruky na obmedzenie narušenia práv na rešpektovanie súkromného a rodinného života a práva na ochranu osobných údajov na to, čo je potrebné v demokratickej spoločnosti. (20)Malo by sa zabezpečiť, aby sa v prípade žiadateľov o krátkodobé víza alebo štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí získali dlhodobé vízum alebo povolenie na pobyt, uplatňovala aspoň podobná úroveň kontroly ako v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín bez vízovej povinnosti. Na tento účel bol vytvorený aj kontrolný zoznam, ktorý obsahuje informácie o osobách podozrivých zo spáchania závažnej trestnej činnosti alebo trestného činu terorizmu alebo o osobách, v súvislosti s ktorými existujú konkrétne skutočnosti alebo opodstatnené dôvody, na základe ktorých by sa bolo možné domnievať, že spáchajú závažnú trestnú činnosť alebo trestný čin terorizmu, a ktorý by sa mal takisto použiť na overovanie v súvislosti s týmito kategóriami štátnych príslušníkov tretích krajín. (21)S cieľom plniť si záväzky vyplývajúce z Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, by medzinárodní dopravcovia mali mať možnosť overiť, či štátni príslušníci tretích krajín s krátkodobými vízami, s dlhodobými vízami alebo s povolením na pobyt majú požadované platné cestovné doklady. Toto overenie by malo byť možné na základe dennej extrakcie údajov VIS do samostatnej databázy určenej len na čítanie, ktorá umožní získanie minimálne potrebného čiastkového súboru údajov, z ktorého sa vyhľadávaním získa odpoveď vo formáte OK/NOT OK. (22)V tomto nariadení by sa mali vymedziť orgány členských štátov, ktoré môžu získať oprávnenie na prístup do VIS s cieľom vkladať, meniť a vymazávať údaje o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt alebo do nich nahliadať na osobitné účely stanovené vo VIS pre túto kategóriu dokladov a ich držiteľov, a v rozsahu potrebnom na plnenie ich úloh. (23)Každé spracúvanie údajov o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt vo VIS by malo byť primerané sledovaným cieľom a nevyhnutné na plnenie úloh príslušných orgánov. Príslušné orgány by mali pri využívaní tohto systému zabezpečiť, aby sa rešpektovala ľudská dôstojnosť a integrita príslušnej osoby, ktorej údaje sa požadujú, a nemali by diskriminovať osoby na základe pohlavia, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických čŕt, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného názoru, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, pôvodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. (24)Musí sa bezpodmienečne zabezpečiť, aby orgány presadzovania práva, ak majú plniť svoje úlohy v boji proti trestným činom terorizmu a iným závažným trestným činom, mali k dispozícii najaktuálnejšie informácie. Prístup orgánov presadzovania práva jednotlivých členských štátov a Europolu do VIS sa stanovil v rozhodnutí Rady 2008/633/SVV. Obsah tohto rozhodnutia by sa mal včleniť do nariadenia o VIS s cieľom zosúladiť ho so súčasným rámcom zmlúv.

(25)Užitočnosť prístupu k údajom VIS na účel presadzovania práva sa už preukázala pri identifikácii osôb, ktoré zomreli násilnou smrťou, alebo keď tento prístup pomohol vyšetrovateľom dosiahnuť značný pokrok v prípadoch súvisiacich s obchodovaním s ľuďmi, terorizmom alebo obchodovaním s drogami. Z toho dôvodu by k údajom VIS týkajúcim sa dlhodobého pobytu mali mať po splnení podmienok stanovených v tomto nariadení prístup aj určené orgány členských štátov a Európsky policajný úrad (ďalej len „Europol“). (26)Europol navyše plní kľúčovú úlohu v rámci spolupráce orgánov členských štátov v oblasti vyšetrovania cezhraničnej trestnej činnosti tým, že podporuje predchádzanie trestnej činnosti, jej analýzu a vyšetrovanie v rámci celej Únie. Súčasný prístup Europolu do VIS v rámci jeho úloh by sa mal kodifikovať a zjednodušiť, a to aj vzhľadom na nedávny vývoj právneho rámca, napríklad nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794. (27)Prístup do VIS na účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania predstavuje zásah do základných práv na rešpektovanie súkromného a rodinného života osôb a na ochranu osobných údajov osôb, ktorých osobné údaje sa spracúvajú vo VIS. Každý takýto zásah musí byť v súlade s právnymi predpismi, ktoré musia byť formulované s dostatočnou presnosťou, aby im jednotlivci mohli prispôsobiť svoje správanie, a musia jednotlivcov chrániť pred svojvôľou a dostatočne jasne vymedzovať rozsah priestoru, ktorý príslušné orgány majú pre vlastné uváženie, ako aj spôsob akým ho môžu využiť. V demokratickej spoločnosti musí byť každý zásah nevyhnutný na ochranu legitímneho a primeraného záujmu a musí byť primeraný legitímnemu cieľu, ktorý sa má dosiahnuť. (28)V [nariadení 2018/XX o interoperabilite] sa policajným orgánom členských štátov, ktoré sú tým poverené na základe vnútroštátnych legislatívnych opatrení, umožňuje identifikovať osobu na základe biometrických údajov odobratých počas kontroly jej totožnosti. Môžu sa však vyskytnúť osobitné okolnosti, keď je identifikácia osoby nevyhnutná v záujme tejto osoby. Medzi takéto prípady patria situácie, keď sa našla nezvestná alebo unesená osoba alebo obeť obchodovania s ľuďmi. V takých prípadoch by orgánom presadzovania práva mal byť poskytnutý rýchly prístup k údajom VIS s cieľom umožniť rýchlu a spoľahlivú identifikáciu danej osoby bez potreby splniť všetky predpoklady a dodatočné záruky pre prístup na účely presadzovania práva. (29)V oblasti policajnej spolupráce má zásadný význam porovnanie údajov na základe latentných odtlačkov prstov, čo sú daktyloskopické stopy nájdené na mieste činu. Možnosť porovnať latentné odtlačky prstov s údajmi o odtlačkoch prstov uloženými vo VIS v prípadoch, kde existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že páchateľ alebo obeť môžu byť zaznamenaní vo VIS, by orgánom presadzovania práva členských štátov mala poskytnúť veľmi cenný nástroj na predchádzanie trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovanie alebo vyšetrovanie, napríklad keď jediným dôkazom na mieste činu sú latentné odtlačky prstov. (30)Je potrebné určiť príslušné orgány členských štátov, ako aj centrálny prístupový bod, prostredníctvom ktorého sa podávajú žiadosti o prístup k údajom VIS, a viesť zoznam operačných jednotiek v rámci určených orgánov, ktoré sú oprávnené požiadať o takýto prístup na osobitné účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. (31)Žiadosti o prístup k údajom uloženým v centrálnom systéme by mali operačné jednotky v rámci určených orgánov predkladať centrálnemu prístupovému bodu a mali by byť odôvodnené. Operačné jednotky v rámci určených orgánov, ktoré sú oprávnené požiadať o prístup k údajom VIS, by nemali plniť úlohy overujúceho orgánu. Centrálne prístupové body by mali konať nezávisle od určených orgánov a mali by byť zodpovedné za nezávislé zabezpečenie prísneho dodržiavania podmienok prístupu stanovených v tomto nariadení. V mimoriadne naliehavých prípadoch, keď je včasný prístup nevyhnutný v záujme reakcie na konkrétnu a skutočnú hrozbu súvisiacu s trestnými činmi terorizmu alebo inými závažnými trestnými činmi, by centrálny prístupový bod mal byť schopný žiadosť ihneď spracovať a overenie vykonať až následne. (32)Na účely ochrany osobných údajov a s cieľom vylúčiť systematické vyhľadávania orgánmi presadzovania práva by malo k spracúvaniu údajov VIS dochádzať iba v osobitných prípadoch a len ak je to nevyhnutné na účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania alebo vyšetrovania. Určené orgány a Europol by o prístup do VIS mali žiadať iba vtedy, ak majú opodstatnené dôvody domnievať sa, že takýto prístup poskytne informácie, ktoré im v podstatnej miere pomôžu pri predchádzaní trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovaní alebo vyšetrovaní. (33)Osobné údaje držiteľov dokladov o dlhodobom pobyte uložené vo VIS by sa mali uchovávať len na čas nevyhnutný na účely VIS. Je vhodné uchovávať údaje o štátnych príslušníkoch tretích krajín počas piatich rokov, aby sa mohli zohľadniť pri posudzovaní žiadostí o krátkodobé víza, pri odhaľovaní prekročenia dĺžky oprávneného pobytu po skončení platnosti a pri posudzovaní príslušníkov tretích krajín, ktorí víza získali, z hľadiska bezpečnosti. Údaje o predchádzajúcom použití dokladu by v budúcnosti mohli uľahčiť vydávanie krátkodobých víz. Kratšie obdobie uchovávania by nebolo na tieto účely dostatočné. Ak neexistujú dôvody na skoršie vymazanie, údaje by sa mali vymazať po piatich rokoch. (34)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 sa upravuje spracovávanie osobných údajov, ktoré členské štáty vykonávajú pri uplatňovaní tohto nariadenia. Spracovávanie osobných údajov orgánmi presadzovania práva na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo výkonu trestných sankcií sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680. (35)Členovia tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj tímy pracovníkov, ktorí sú zapojení do úloh súvisiacich s návratom, sú na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 oprávnení s povolením hostiteľského členského štátu nahliadať do európskych databáz, ak je to nevyhnutné pre plnenie operačných úloh špecifikovaných v operačnom pláne pre hraničné kontroly, hraničný dozor a návrat. Na uľahčenie nahliadania do týchto databáz a umožnenie účinného prístupu týmto tímom k údajom VIS by Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž mal byť poskytnutý prístup k VIS. Takýto prístup by sa mal riadiť podmienkami a obmedzeniami prístupu platnými pre orgány členských štátov, ktoré sú príslušné pre jednotlivé osobitné účely, na ktoré možno využiť údaje VIS. (36)Návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska v členských štátoch, v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES je zásadnou súčasťou komplexného úsilia vyrovnať sa s neregulárnou migráciou a predstavuje dôležitý dôvod značného verejného záujmu. (37)Tretie krajiny návratu často nepodliehajú rozhodnutiam o primeranosti prijatým Komisiou podľa článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo podľa vnútroštátnych ustanovení prijatých s cieľom transponovať článok 36 smernice (EÚ) 2016/680. Navyše sa napriek rozsiahlym snahám Únie o spoluprácu s hlavnými krajinami pôvodu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území a majú povinnosť návratu, nepodarilo zabezpečiť, aby si tieto tretie krajiny systematicky plnili povinnosť prijať späť vlastných štátnych príslušníkov, ktorú stanovuje medzinárodné právo. Dohody o readmisii, ktoré Únia alebo členské štáty uzavreli alebo o nich rokujú a ktoré poskytujú primerané záruky na prenos údajov do tretích krajín v súlade s článkom 46 nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo s vnútroštátnymi ustanoveniami prijatými s cieľom transponovať článok 37 smernice (EÚ) 2016/680, existujú len v prípade obmedzeného počtu takýchto tretích krajín a uzavretie nových dohôd zostáva neisté. V takýchto situáciách by osobné údaje mohli podľa tohto nariadenia spracovávať orgány tretích krajín na účely vykonávania politiky návratu Únie, a to za predpokladu, že budú splnené podmienky stanovené v článku 49 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo vo vnútroštátnych ustanoveniach transponujúcich článok 38 alebo 39 smernice (EÚ) 2016/680. (38)Členské štáty by mali v súlade s platnými pravidlami ochrany údajov a ak sa to v individuálnych prípadoch požaduje na vykonávanie úloh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... [nariadenie o rámci Únie pre presídľovanie] sprístupniť [Agentúre Európskej Únie pre azyl] a relevantným medzinárodným orgánom ako Vysokému komisárovi OSN pre utečencov, Medzinárodnej organizácii pre migráciu a na účely utečeneckých a presídľovacích operácií Medzinárodného výboru Červeného kríža relevantné osobné údaje spracované vo VIS týkajúce sa štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti, ktoré tieto orgány odovzdávajú členským štátom pri vykonávaní nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o rámci Únie pre presídľovanie]. (39)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 sa vzťahuje na činnosti inštitúcií alebo orgánov Únie pri vykonávaní ich úloh v rámci zodpovednosti za prevádzkové riadenie VIS. (40)V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 bol konzultovaný európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a vydal stanovisko ... (41)S cieľom zlepšiť spoluprácu tretích krajín pri readmisii neregulárnych migrantov a uľahčiť návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na danom území a ktorých údaje sa môžu uchovávať vo VIS, by sa vo VIS mali uchovávať kópie cestovných dokladov žiadateľov o krátkodobé víza. Na rozdiel od informácií extrahovaných z VIS sú kópie cestovných dokladov dokladmi o štátnej príslušnosti, ktoré uznáva väčší počet tretích krajín. (42)Povinnou súčasťou konania o posúdení žiadosti o vízum je nahliadnutie do zoznamu cestovných dokladov, ktoré držiteľa oprávňujú na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorých možno vyznačiť vízum, ako sa stanovuje v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1105/2011/EÚ. Vízové orgány by túto povinnosť mali vykonávať systematicky, a preto by sa mal tento zoznam začleniť do VIS, čím by sa umožnilo automatické overenie uznávania cestovného dokladu žiadateľa. (43)Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov za presnosť údajov vložených do VIS, by agentúra eu-LISA mala byť zodpovedná za posilnenie kvality údajov zavedením centrálneho nástroja na monitorovanie kvality údajov a za pravidelné predkladanie správ členským štátom. (44)Agentúra eu-LISA mala byť schopná vybudovať kapacity na predkladanie štatistických správ členským štátom, Komisii a Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž, aby sa umožnilo lepšie monitorovanie využívania VIS s cieľom analyzovať trendy týkajúce sa migračného tlaku a riadenia hraníc bez toho, aby tým bola ovplyvnená integrita údajov. Z tohto dôvodu by sa malo zriadiť centrálne úložisko na účely štatistiky. Žiadne z vytvorených štatistík by nemali obsahovať osobné údaje.

(45)Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES. (46)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu potreby zabezpečiť vykonávanie spoločnej vízovej politiky, vysokú úroveň bezpečnosti v priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach a postupné zavedenie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (47)V tomto nariadení sa stanovujú prísne podmienky prístupu do VIS a potrebné záruky. Stanovujú sa v ňom aj práva jednotlivcov na prístup, opravu, vymazanie a nápravu, a to najmä právo na súdny prostriedok nápravy, a dozor nezávislých verejných orgánov nad operáciami spracúvania. Týmto nariadením sa zavádzajú dodatočné záruky, ktoré sa vzťahujú na osobitné potreby nových kategórií údajov, ktoré sa budú spracúvať vo VIS. V tomto nariadení sa preto rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, konkrétne právo na ľudskú dôstojnosť, právo na slobodu a bezpečnosť, rešpektovanie súkromného a rodinného života, ochrana osobných údajov, právo na azyl a ochrana zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia a ochrana v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície, právo na nediskrimináciu, práva dieťaťa a právo na účinný prostriedok nápravy. (48)Osobitné ustanovenia by sa mali vzťahovať na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú vízovú povinnosť, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, na ktorého sa vzťahuje smernica 2004/38/ES, alebo rodinnými príslušníkmi štátneho príslušníka tretej krajiny požívajúceho právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, a ktorí nie sú držiteľmi pobytového preukazu podľa smernice 2004/38/ES. Podľa článku 21 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie má každý občan Únie právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonanie. Príslušné obmedzenia a podmienky sú súčasťou smernice 2004/38/ES. (49)Ako potvrdil Súdny dvor Európskej únie, takíto rodinní príslušníci majú právo nielen vstúpiť na územie členského štátu, ale aj získať na tento účel vstupné vízum. Členské štáty musia takýmto osobám umožniť, aby získali potrebné víza, ktoré sa vydajú bezplatne a čo najskôr na základe zrýchleného postupu. (50)Právo na získanie víza nie je bezpodmienečné a môže sa odoprieť rodinným príslušníkom, ktorí predstavujú riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo verejné zdravie podľa smernice 2004/38/ES. Vzhľadom na tieto okolnosti sa osobné údaje rodinných príslušníkov môžu overovať len v prípade, že sa týkajú ich identifikácie a stavu, a iba vtedy, ak sú relevantné pre posúdenie bezpečnostnej hrozby, ktorú by mohli predstavovať. Takisto posúdenie ich žiadostí o udelenie víza by sa malo vykonávať výlučne vzhľadom na obavy o bezpečnosť, a nie v súvislosti s rizikami migrácie. (51)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. (52)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorých sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES; Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (53)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES; Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (54)Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES. (55)Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES a článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/149/SVV. (56)Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pristúpení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ a článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/349/EÚ. (57)Toto nariadenie, s výnimkou článku 22r, predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003, článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2011, s výnimkou ustanovení, ktoré sa stali uplatniteľné na Bulharsko a Rumunsko rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/1908, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 767/2008 sa mení takto: 1.V článku 1 sa dopĺňajú tieto odseky: „Toto nariadenie stanovuje aj postupy výmeny informácií medzi členskými štátmi týkajúcich sa dlhodobých víz a povolení na pobyt vrátane informácií o určitých rozhodnutiach o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt. Uchovávaním údajov o totožnosti, cestovných dokladoch a biometrických údajov v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR), ktorá bola zriadená článkom 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 2018/XX* [nariadenie 2018/XX o interoperabilite], VIS prispieva k uľahčovaniu a napomáhaniu správnej identifikácii osôb registrovaných v systéme VIS.“ _______

* Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 2018/XX* [nariadenie 2018/XX o interoperabilite] (Ú. v. EÚ L).“; 2.Článok 2 sa nahrádza takto: „Článok 2

Účel VIS 1. Účelom VIS je zlepšiť vykonávanie spoločnej vízovej politiky, konzulárnu spoluprácu a konzultácie medzi ústrednými vízovými orgánmi uľahčením výmeny údajov o žiadostiach a súvisiacich rozhodnutiach medzi členskými štátmi s cieľom: a) uľahčiť konanie o udelení víza; b) predchádzať obchádzaniu kritérií na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti; c) uľahčovať boj proti podvodom; d) uľahčovať kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a na území členských štátov; e) napomáhať pri identifikácii a návrate každej osoby, ktorá prípadne nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska na území členských štátov; f) napomáhať pri identifikácii nezvestných osôb; g) uľahčovať uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013* a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ**; h) prispievať k predchádzaniu trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovaniu a vyšetrovaniu; i) prispievať k predchádzaniu ohrozeniam vnútornej bezpečnosti ktoréhokoľvek z členských štátov; j) zabezpečiť správnu identifikáciu osôb; k) podporiť ciele Schengenského informačného systému (SIS), ktoré sa týkajú zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín na účely odopretia vstupu, zápisov o osobách hľadaných na účely zadržania alebo odovzdania či vydania, zápisov o nezvestných osobách, o osobách hľadaných na účely pomoci pri súdnom konaní a o osobách na účely diskrétnej alebo špecifickej kontroly; 2. V prípade dlhodobých víz a povolení na pobyt je účelom VIS uľahčiť výmenu údajov o súvisiacich rozhodnutiach medzi členskými štátmi s cieľom: a) podporiť vysokú úroveň bezpečnosti prispievaním k posúdeniu toho, či žiadateľ pred príchodom na hraničný priechod na vonkajších hraniciach predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť alebo verejné zdravie; b) zvýšiť účinnosť hraničných kontrol a kontrol na území; c) prispievať k predchádzaniu trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovaniu a vyšetrovaniu; d) zabezpečiť správnu identifikáciu osôb;

e) uľahčovať uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013 a smernice 2013/32/EÚ; f) podporiť ciele Schengenského informačného systému (SIS), ktoré sa týkajú zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín na účely odopretia vstupu, zápisov o osobách hľadaných na účely zadržania alebo odovzdania či vydania, zápisov o nezvestných osobách, o osobách hľadaných na účely pomoci pri súdnom konaní a o osobách na účely diskrétnej alebo špecifickej kontroly.“ * Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31). ** Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60.)“; 3.Článok 3 sa vypúšťa; 4.V článku 4 sa dopĺňajú tieto body: 12.„údaje VIS“ sú všetky údaje uchovávané v centrálnom systéme VIS a v spoločnej databáze údajov o totožnosti v súlade s článkami 9 až 14, 22c až 22f; 13.„údaje o totožnosti“ sú údaje uvedené v článku 9 ods. 4 písm. a) a aa); 14.„údaje o odtlačkoch prstov“ sú údaje týkajúce sa odtlačkov prstov, ktoré sú uchovávané v súbore VIS; 15.„podoba tváre“ je digitálna podoba tváre; 16.„údaje Europolu“ sú osobné údaje spracované Europolom na účely uvedené v článku 18 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794*; 17.„povolenie na pobyt“ sú všetky povolenia na pobyt, ktoré členské štáty vydali v súlade s jednotným formátom stanoveným v nariadení Rady (ES) č. 1030/2002**, a všetky ostatné doklady uvedené v článku 2 ods. 16 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/399; 18.„dlhodobé vízum“ je povolenie, ktoré vydal členský štát podľa článku 18 Schengenského dohovoru; 19.„vnútroštátny dozorný orgán“, pokiaľ ide o účely presadzovania práva, sú dozorné orgány zriadené v súlade s článkom 41 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680***; 20.„presadzovanie práva“ je predchádzanie trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovanie alebo vyšetrovanie; 21.„trestné činy terorizmu“ sú trestné činy podľa vnútroštátneho práva, ktoré zodpovedajú trestným činom uvedeným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541**** alebo sú s nimi rovnocenné; 22.„závažné trestné činy“ sú činy, ktoré zodpovedajú trestným činom uvedeným v článku 2 ods. 2 rámcového rozhodnutia Rady 2002/584/SVV***** alebo sú s nimi rovnocenné, ak sa podľa vnútroštátneho práva trestajú trestom odňatia slobody s hornou hranicou sadzby v dĺžke najmenej troch rokov alebo ochranným opatrením spojeným s obmedzením slobody v rovnakej dĺžke. ________________ * Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53). ** Nariadenie Rady (ES) č. 1030/2002 z 13. júna 2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov (Ú. v. ES L 157, 15.6.2002, s. 1).

*** Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89). **** Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6). ***** Rámcové rozhodnutie Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi (Ú. v. ES L 190, 18.7.2002, s. 1)“; 5.Článok 5 sa nahrádza takto: „Článok 5

Kategórie údajov 1. Vo VIS sa zaznamenávajú len tieto kategórie údajov: a) alfanumerické údaje o žiadateľovi o krátkodobé víza a o vízach, o udelenie ktorých bola podaná žiadosť, o udelených, zamietnutých, zrušených, odvolaných alebo predĺžených vízach, ktoré sú uvedené v článku 9 ods. 1) až 4) a v článkoch 10 až 14, alfanumerické údaje o dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt udelených, odňatých, zamietnutých, zrušených, odvolaných alebo predĺžených, ktoré sú uvedené v článkoch 22c, 22d, 22e a 22f, ako aj informácie o pozitívnych lustráciách podľa článkov 9a a 22b a výsledky overenia podľa článku 9c ods. 6; b) podoby tváre podľa článku 9 ods. 5 a článku 22c ods. 2 písm. f); c) údaje o odtlačkoch prstov podľa článku 9 ods. 6 a článku 22c ods. 2 písm. g); d) súvislosti s ostatnými žiadosťami podľa článku 8 ods. 3 a 4 a článku 22a ods. 3. 2. Správy prenesené prostredníctvom VIS, uvedené v článku 16, článku 24 ods. 2 a článku 25 ods. 2, sa do VIS nezaznamenávajú, pričom tým nie je dotknuté zaznamenávanie operácií spracúvania údajov podľa článku 34. 3. Spoločná databáza údajov o totožnosti obsahuje údaje uvedené v článku 9 ods. 4 písm. a) až cc), v článku 9 ods. 5 a 6, v článku 22c ods. 2 písm. a) až cc), písmenách f) a g) a v článku 22d písm. a) až cc) a písm. f) a g). Zvyšné údaje VIS sa uchovávajú v centrálnom systéme VIS.“ 6.Vkladá sa tento článok 5a: „Článok 5a Zoznam uznaných cestovných dokladov 1.Do VIS sa začlení zoznam cestovných dokladov, ktoré držiteľa oprávňujú na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorých možno vyznačiť vízum, ako sa stanovuje v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1105/2011/EÚ*. 2.VIS poskytuje funkciu pre centralizovanú správu zoznamu uznaných cestovných dokladov a oznamovania uznania alebo neuznania cestovných dokladov podľa článku 4 rozhodnutia č. 1105/2011/EÚ. 3.Podrobné pravidlá spravovania funkcie uvedenej v odseku 2 sa stanovia vo vykonávacích aktoch. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 49 ods. 2. _________________ * Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1105/2011/EÚ z 25. októbra 2011 o zozname cestovných dokladov, ktoré oprávňujú držiteľa na prekročenie vonkajších hraníc a do ktorých možno vyznačiť vízum, a o vytvorení mechanizmu na vytváranie tohto zoznamu (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2011, s. 9).“;

7.Článok 6 sa mení takto: a) Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Prístup do VIS na účely nahliadnutia do údajov je výlučne vyhradený riadne oprávneným zamestnancom vnútroštátnych orgánov každého členského štátu a orgánov EÚ, ktoré sú príslušné na účely uvedené v článkoch 15 až 22, článkoch 22c až 22f, článkoch 22g až 22j, ako aj na účely uvedené v článkoch 20 a 21 [nariadenia 2018/XX o interoperabilite]. Tento prístup je obmedzený na rozsah, v akom sú údaje potrebné na plnenie ich úloh v súlade s týmito účelmi, a je primeraný sledovaným cieľom.“; b) Dopĺňa sa tento odsek 4: „4. VIS poskytuje funkciu pre centralizovanú správu tohto zoznamu.“; c) Dopĺňa sa tento odsek 5: „5. Podrobné pravidlá spravovania funkcie pre centralizovanú správu zoznamu uvedeného v odseku 3 sa ustanovia vo vykonávacích aktoch. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 49 ods. 2.“ 8.Do článku 7 sa vkladá nový odsek 3: „3. Členské štáty pri všetkých postupoch stanovených v tomto nariadení zohľadňujú predovšetkým najlepší záujem dieťaťa. Zohľadňuje sa blaho, bezpečnosť a ochrana dieťaťa, predovšetkým ak existuje riziko, že dieťa je obeťou obchodovania s ľuďmi, ako aj názory dieťaťa, ktorým sa pripisuje náležitá vážnosť vzhľadom na vek dieťaťa a jeho vyspelosť.“ 9. Názov kapitoly II sa nahrádza takto: „VKLADANIE A POUŽÍVANIE ÚDAJOV O KRÁTKODOBÝCH VÍZACH VÍZOVÝMI ORGÁNMI“ 10.Článok 8 sa mení takto: a) Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Ak je žiadosť prípustná podľa článku 19 nariadenia (ES) č. 810/2009, vízový orgán vytvorí do dvoch pracovných dní súbor so žiadosťou vložením údajov uvedených v článku 9 do VIS, ak sa od žiadateľa požaduje poskytnutie týchto údajov.“; b) Vkladá sa tento odsek 1a: „1a. Po vytvorení súboru so žiadosťou sa vo VIS automaticky spustí vyhľadávanie podľa článku 9a a zobrazia sa výsledky.“; c) Odsek 5 sa nahrádza takto: „5. Ak sa zo zákonných dôvodov poskytnutie určitých údajov nepožaduje alebo ak údaje fakticky nie je možné poskytnúť, konkrétne políčko(-a) pre tieto údaje sa označí(-ia) slovom „neuplatňuje sa“. Absencia odtlačkov prstov sa vyznačí ako „VIS0“; systém navyše umožňuje rozlišovať medzi jednotlivými prípadmi podľa článku 13 ods. 7 písm. a) až d) nariadenia (ES) č. 810/2009.“ 11.Článok 9 sa mení takto:

a) V bode 4 sa písmená a), b) a c) nahrádzajú takto: „a)priezvisko, meno alebo mená (krstné mená), dátum narodenia, štátna príslušnosť alebo štátne príslušnosti, pohlavie; aa) rodné priezvisko [predchádzajúce priezvisko(-á)], miesto a krajina narodenia, štátna príslušnosť pri narodení; b)druh a číslo cestovného dokladu alebo cestovných dokladov a trojmiestny kód krajiny, v ktorej boli tieto cestovné doklady vydané; c)dátum skončenia platnosti cestovného dokladu alebo cestovných dokladov; cc)orgán, ktorý cestovný doklad vydal, a dátum vydania;“; b) Bod 5 sa nahrádza takto: „5. podobu tváre žiadateľa v súlade s článkom 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 810/2009.“; c) Dopĺňa sa tento bod 7: „7. sken stránky s biografickými údajmi.“; d) Dopĺňajú sa tieto dva odseky: „8. Podoba tváre štátnych príslušníkov tretích krajín uvedená v prvom odseku v bode 5 musí mať dostatočné rozlíšenie a kvalitu zobrazenia, aby sa mohla použiť na automatizované biometrické porovnávanie. Odchylne od druhého odseku, vo výnimočných prípadoch, keď nie je možné dodržať špecifikácie kvality a rozlíšenia stanovené pre zápis podoby tváre nasnímanej na mieste do VIS, sa podoba tváre môže extrahovať elektronicky z čipu elektronického strojovo čitateľného cestovného dokladu (ďalej len „eMRTD“). V takýchto prípadoch sa podoba tváre do individuálnej zložky vloží až po elektronickom overení, že podoba tváre zaznamenaná na čipe dokladu eMRTD zodpovedá podobe tváre dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny nasnímanej na mieste.“; 12.Vkladajú sa tieto nové články 9a až 9d: „Článok 9a Vyhľadávanie v iných systémoch 1.VIS automaticky spracováva súbory so žiadosťami s cieľom zistiť pozitívne lustrácie. VIS preskúma každý súbor so žiadosťou jednotlivo. 2.Po vytvorení žiadosti alebo po vydaní víza sa vo VIS vykonaním automatického vyhľadávania v zozname uznaných cestovných dokladov podľa článku 5a overí, či je cestovný doklad súvisiaci s touto žiadosťou uznaný v súlade s rozhodnutím č. 1105/2011/EÚ a zobrazí sa výsledok. 3.V systéme VIS sa na účely overenia podľa článku 21 ods. 1 a článku 21 ods. 3 písm. a), c) a d) nariadenia (ES) č. 810/2009 spustí vyhľadávanie pomocou európs