EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 11. 2016 SWD(2016) 352 final SPOLOČNÝ PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV

Súhrn výsledkov konzultácie o medzinárodnej správe oceánov Sprievodný dokument SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov {JOIN(2016) 49 final}



Úvod Výzva na prijatie opatrení týkajúca sa správy oceánov získala medzinárodnú podporu, najmä v programe trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030. Medzinárodná správa oceánov je prepojená s tromi oblasťami politiky EÚ: udržateľný rozvoj, rast a zamestnanosť a úloha EÚ ako globálneho hráča. Význam námorného hospodárstva a medzinárodnej konkurencieschopnosti je v tejto súvislosti pre Európu rovnako relevantný ako čoraz viac znepokojujúci stav svetových oceánov a vplyv ľudskej činnosti na ne. V oboch prípadoch je úspešné riadenie výzvou, ktorú treba riešiť na celosvetovej úrovni a prostredníctvom spoločného a ráznejšieho konania EÚ a ej členských štátov. Karmenu Vella, komisár pre životné prostredie, námorné záležitosti a rybárstvo, označil túto problematiku za prioritnú v súlade s mandátom, ktorý mu vytýčil predseda Juncker („zapojiť sa do formovania medzinárodnej správy oceánov, a to v rámci OSN, na ďalších mnohostranných fórach, ako aj dvojstranne s kľúčovými globálnymi partnermi“). Konzultačný proces opísaný nižšie sa začal s cieľom pripraviť iniciatívu v oblasti medzinárodnej správy oceánov navrhnutím prvých krokov na riešenie uvedených výziev. Išlo o formálne konzultácie a „turné“ s osobnou účasťou komisára na účely výmeny názorov so zainteresovanými stranami na túto tému. 1.KONZULTÁCIA Komisia otvorila verejnú konzultáciu o medzinárodnej správe oceánov 4. júna 2015. Konzultácia bola zameraná na všetky súkromné a verejné zainteresované strany a medzinárodne vládne a mimovládne organizácie s cieľom zhromaždiť názory na to, ako by EÚ mohla prispieť k zlepšeniu medzinárodnej správy oceánov a morí. Konzultácia sa skončila 15. októbra 2015. Správa z konzultácie je pripojená. Cieľom konzultácie so zainteresovanými stranami bolo získať názory všetkých zainteresovaných strán o účinnosti súčasného rámca správy oceánov, o možných nedostatkoch a o spôsoboch, ako ho možno vylepšiť na medzinárodnej a regionálnej úrovni. Celkovo bolo prijatých 154 príspevkov. Medzi respondentmi boli vlády, verejné orgány, zástupcovia podnikov, združenia, MVO, akademická obec a občania. Okrem konzultácie uskutočnil komisár Vella „turné“ so zainteresovanými stranami „a medzinárodnými partnermi“ s cieľom zhromaždiť názory na najvyššej politickej úrovni a rokovať o možných riešeniach. 2.PROFIL RESPONDENTOV Ako je opísané nižšie, najväčšia skupina respondentov (26 %) boli verejné orgány, nasledovali občania (19 %), MVO (17 %) a podniky (17 %). Graf 1: Odpovede podľa typu zúčastnenej strany (%) Príspevky zaslali zástupcovia 13 členských štátov, Islandu, Nórska, USA, Kórey a medzinárodných organizácií vrátane organizácií OSN DOALOS, UNESCO a UNEP. 15 % z nich bolo od zainteresovaných strán, ktoré sa môžu považovať za medzinárodné, alebo z tretích krajín.

3.TURNÉ Komisár Vella sa zúčastnil na 27 podujatiach s partnermi a so zúčastnenými stranami s cieľom diskutovať o medzinárodnej správe oceánov a uskutočnilo sa niekoľko bežných stretnutí na úrovni útvarov so zástupcami pre námorné záležitosti a členskými štátmi s cieľom preskúmať ďalšie témy, ktoré uviedli v ich odpovediach na konzultáciu. Ku konkrétnym diskusiám o medzinárodnej správe oceánov došlo najmä v úvode konzultácie a počas Európskeho dňa námorníctva v roku 2016. 4.ZHRNUTIE ODPOVEDÍ A PRÍSPEVKOV 4.1. Rámec správy oceánov Takmer všetci prispievatelia uvádzajú, že aktuálny rámec správy oceánov nie je dostatočne efektívny a nezaisťuje udržateľnú správu oceánov. Tvrdia, že dôvodom nie je samotný rámec, ale neefektívne vykonávanie a nedostatočná koordinácia. Graf 2: Odpovede na otázku o všeobecnej definícii problému - neúčinnosť aktuálneho rámca medzinárodnej správy oceánov Potreba lepšieho vykonávania a spolupráce Panuje široká zhoda o tom, že systém je roztrieštený a existujúce nástroje nie sú jednotne vykonávané či presadzované. Lepšie vykonávanie a koordinácia sú rozhodujúce pre zlepšenie správy oceánov. Graf 3: Odpovede na otázku o konkrétnych problémoch uvedených v konzultácii:

1. nedostatky v existujúcom rámci medzinárodnej správy oceánov,

2. neúčinné vykonávanie a nedostatočná koordinácia a

3. nedostatok vedomostí o oceánoch Graf 4: Hodnotenie konkrétnych problémov (%)

(zahŕňa iba respondentov, ktorí uviedli hodnotenie) Mnoho respondentov sa odvoláva na nástroje, ktoré boli podpísané, ale buď neboli ratifikované alebo nie sú účinne vykonávané. Podpora správneho uplatňovania existujúcich dohôd v rámci námorných fór, mechanizmus sankcií a budovanie kapacít sú najčastejšie uvádzané formy opatrení, ktorými e potrebné sa zaoberať pri riešení nedostatkov pri vykonávaní. Mnoho respondentov poukazuje na roztrieštenosť rámca správy oceánov, napríklad v dôsledku častej izolovanosti odvetví. Narastajúca hospodárska súťaž o morský priestor znamená, že súčasné prístupy sú nedostatočné a je potrebné posilniť spoluprácu, a to aj pokiaľ ide o ochranu morskej biodiverzity.

Všetci respondenti žiadajú lepšiu koordináciu na globálnej aj regionálnej úrovni. Malo by sa jednať o koordináciu „horizontálnym“ smerom (t.j. medzi agentúrami a programami OSN, ako aj medzi regionálnymi organizáciami) a „vertikálnym“ smerom (t.j. na celosvetovej, regionálnej a národnej úrovni). Menšina respondentov podporuje vytvorenie ústredného orgánu, ktorý by pôsobil ako koordinátor. Väčšina žiada lepšiu koordináciu prostredníctvom lepšieho využívania existujúcich štruktúr. Každý koordinačný orgán by mali zabezpečiť užšiu spoluprácu medzi organizáciami zapojenými do problematiky oceánov, čím sa znížia potenciálne konflikty a duplicita. Viacerí respondenti žiadajú viac transparentnosti v procese rozhodovania a väčšiu účasť zainteresovaných strán na novej štruktúre riadenia, čo je takisto dôležité pre zlepšenie jej fungovania. Riešenie právnych nedostatkov Mnoho z respondentov poukazuje na nedostatky v právnom rámci, ktorý sa uplatňuje na oblasti mimo jurisdikcie jednotlivých štátov (ABNJ) a v regulačnom rámci uplatniteľnom na nové činnosti. Biologická diverzita v oblastiach mimo jurisdikcie jednotlivých štátov (BBNJ) Dospelo sa k širokej dohode o potrebe medzinárodného právneho nástroja v rámci dohovoru UNCLOS na ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity v oblastiach mimo jurisdikcie jednotlivých štátov. Niektorí respondenti poukazujú na možné vytvorenie medzinárodného mechanizmu na zriaďovanie chránených morských oblastí na otvorenom mori, predpísané postupy na posúdenie vplyvu na životné prostredie na otvorenom mori a právne postavenie morských genetických zdrojov. Tvorba takýto nástrojov v budúcnosti sa považuje za dobrú príležitosť na posilnenie koordinácie a spolupráce medzi medzinárodnými a regionálnymi organizáciami, ako aj v jednotlivých odvetviach. Nové aktivity Viacerí respondenti poukázali na právne nedostatky v súvislosti s novými činnosťami, ako napríklad obnoviteľná energia získavaná mimo pobrežia, hlbinná ťažba uhľovodíka a ťažba na morskom dne. S týmito činnosťami sa spája potreba zabezpečiť náležitý dohľad a riadenie, a to okrem iného aj podporou najlepších postupov. Vymedzenie jasných pravidiel takisto poskytuje právnu istotu pre podnikateľskú sféru a nové investície. Zásady a nové opatrenia, ktorými by sa mala riadiť budúca činnosť Respondenti žiadajú politické opatrenia v budúcnosti, ktoré by sa riadili ekosystémovým prístupom založeným na zásade predchádzania škodám a sankcií za znečisťovanie životného prostredia a, v širšom zmysle, medzisektorového prístupu. Zdôraznili taktiež význam hodnotení vplyvu na životné prostredie. Mnoho z nich sa odvoláva na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, konkrétne cieľ č. 14 v oblasti trvalo udržateľného rozvoja („ochrana a udržateľné využívanie oceánov, morí a morských zdrojov“), ktorého uplatňovanie je pre lepšiu správu oceánov nevyhnutné. Regionálny rámec správy oceánov Mnohí respondenti si myslia, že medzinárodnú správu oceánov nemožno obmedziť na globálny rámec. Vyjadrujú poľutovanie nad tým, že v konzultačnom dokumente sa neodkazuje na regionálny rámec. Odporúčajú lepšiu spoluprácu medzi medzinárodnými a regionálnymi organizáciami. Mnohí zdôrazňovali význam regionálneho prístupu pre štáty, ktoré majú spoločnú morskú oblasť. Všetci uznávajú dôležitosť regionálnych morských dohovorov (RSC) a regionálnych organizácií pre riadenie rybného hospodárstva (RFMO), ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane morského prostredia a udržateľnom riadení populácií rýb, čelia výzvam, akými sú znečistenie morí a nadmerné využívanie – a musia tieto úlohy riešiť, a to aj prostredníctvom lepšieho výkonu. Regionálne morské dohovory Nedostatky regionálnych morských dohovorov vnímané viacerými respondentmi zahŕňajú geografickú roztrieštenosť, nedostatočnú implementáciu, nedostatok kapacít a nedostatok koordinácie medzi subjektmi. Niektorí takisto zdôrazňujú obmedzený rozsah ich činnosti, napr. pri ABNJ. Štruktúra by mohla problémy, ako je napríklad znečistenie morí, riešiť efektívnejšie, ak by bola lepšie skoordinovaná; vzťahuje sa to nielen na spoluprácu medzi RSC ale aj v rámci RFMO. Respondenti ako vhodný model uvádzajú memorandá o porozumení medzi OSPAR a NEAFC, a medzi UNEP/MAP/Barcelonský dohovor a Všeobecnou rybárskou komisiou pre Stredozemné more (GFCM).

Regionálne organizácie pre riadenie rybného hospodárstva Väčšina respondentov uznáva pozitívnu úlohu a fungovanie RFMO. Niektorí však upozorňujú na pretrvávajúce nadmerné využívanie a NNN rybolovu, a navrhla, že kapacity týkajúce sa RFMO v rozvojových krajinách je možné zvýšiť. Niektorí respondenti sa domnievajú, že k NNN rybolovu by sa malo pristupovať horizontálne s cieľom riešiť celý reťazec od rybolovu až po trh. To si vyžaduje odhodlanie zo strany všetkých zainteresovaných strán a intenzívnu spoluprácu medzi RFMO, IMO a FAO, ratifikáciu a uplatňovanie existujúcich nástrojov, ako sú svetový register rybárskych pravidiel FAO a systém monitorovania plavidiel a používanie nových technológií, ako napr. satelitné monitorovanie. 4.2.Poznatky o oceánoch Nedostatky v poznatkoch Takmer všetci respondenti potvrdili, že nedostatok poznatkov o oceánoch oslabuje rámec medzinárodnej správy oceánov, najmä pokiaľ ide o posúdenie vplyvu námorných činností. Zdá sa, že hlavné ťažkosti spočívajú v lepšom spôsobe koordinácie zberu údajov, zabezpečení zdieľania údajov medzi zúčastnenými stranami a zabezpečení financovania výskumu. Úloha EÚ v poskytovaní najnovších informácií je zvýraznená. Oblasti, v ktorých sú potrebné lepšie poznatky Hospodárske činnosti Všetky hospodárske činnosti by mohli profitovať z lepšej dostupnosti poznatkov o moriach. Niektorí sa domnievajú, že by to mohlo byť prínosom predovšetkým pre rozvíjajúce sa odvetvia. Iní sa domnievajú, že by to mohlo vyriešiť problémy aj v tradičných sektoroch, ako napríklad otepľovanie oceánov a znižovanie emisií skleníkových plynov a poskytnúť príležitosti na rozvoj udržateľných technológií. Zlepšovanie vedomostí je kľúčové pre trvalo udržateľné hospodárenie so zdrojmi vrátane lepšieho posúdenia populácie rýb a vplyvov určitých rybolovných metód. Zo všeobecného hľadiska pomôže lepšie pochopenie morského prostredia subjektom k lepšej informovanosti a orgánom plánovať činnosti na mori. Morské životné prostredie Niektorí respondenti zdôrazňujú potrebu hlbších poznatkov na zlepšenie uplatňovania ekosystémového prístupu na plánované činností a na lepšie pochopenie úlohy týkajúcej sa oceánov z hľadiska globálnej klímy a dôsledky zmeny klímy na oceány. Zlepšenie koordinácie a zdieľanie údajov Takmer všetci respondenti spomenuli koordináciu a zdieľanie údajov morských výskumov. Väčšina si myslí, že je to skôr o efektívnom využívaní existujúcich údajov a sprístupňovaní údajov ako o komplexných databázach, ktoré sú nákladné a ich nastavenie je zdĺhavé. Súčasný systém je vnímaný ako roztrieštený, čo vedie k možnej duplicite údajov alebo neschopnosti používať ich. Respondenti poukazujú na EMODnet EÚ ako vhodný príklad a podporujú vytvorenie celosvetovej siete EMODnet, so spoločnými normami a príspevkami od všetkých poskytovateľov údajov vrátane súkromného sektora. Iné spôsoby zlepšovania zdieľania údajov a spolupráce, ktoré navrhovali respondenti, zahŕňajú aj: posilnenie Medzinárodnej oceánografickej komisie; vytvorenie „znalostných mostov“ medzi regionálnymi a medzinárodnými organizáciami (napr. spolupráca medzi ICES, OSPAR a HELCOM); medzinárodné výskumné aliancie (napríklad Vyhlásenie z Galwayu);

vytvorenie synergie medzi výskumnými programami; a dialóg medzi vedcami a tvorcami politiky. 4.3.Úloha EÚ pri formovaní správy oceánov Mnohí respondenti sa domnievajú, že EÚ by mala zohrávať dôležitú úlohu v zlepšovaní medzinárodnej správy oceánov, pretože: aktívne sa zúčastňuje na relevantných globálnych a regionálnych fórach a rokovaniach; zúčastňuje sa globálnych námorných aktivít; a má znalosti, ktoré by mohli dopomôcť k lepšej medzinárodnej správe oceánov. Riadenie Mnohí respondenti vnímajú EÚ ako dôležitého aktéra vo všetkých medzinárodných a regionálnych organizáciách pre námorníctvo. Spolu s členskými štátmi má schopnosť a legitímnosť zohrávať významnú úlohu v rámci podpory ratifikácie a efektívnej implementácie existujúcich dohôd a zlepšenia koordinácie medzinárodných a regionálnych dohôd. Väčšina respondentov poukazuje na to, že je potrebné, aby EÚ zohrávala aktívnu úlohu v rokovaniach o BBNJ a pri presadzovaní cieľa č. 14 v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a ďalších cieľov udržateľného rozvoja. Niektorí zas tvrdia, že EÚ by mala byť priekopníkom pri zabezpečovaní rovnakých podmienok pre zainteresované strany a pri zabezpečovaní inovácií a riadnej hospodárskej súťaže medzi podnikmi. Mala by využiť svoju hospodársku silu, aby sa mohla aktívne zapojiť do vytvárania pravidiel pre nové činnosti. Niektorí vidia EÚ vo vhodnej pozícii, ktorá umožňuje bojovať proti NNN rybolovu a podporovať dôstojné pracovné podmienky v námorných odvetviach. Mala by naďalej pôsobiť, najmä pokiaľ ide o zlepšenie presadzovania existujúcich pravidiel. Odborné znalosti Väčšina respondentov vidí pridanú hodnotu EÚ v jej odborných znalostiach vo viacerých oblastiach. Zdôrazňujú, že vyvinula nástroje na lepšie riadenie námorných činností, podporu udržateľného rastu a ochranu morského prostredia. Uvádzajú najmä námornú politiku EÚ, rámcovú smernicu o morskej stratégii, smernicu o námornom priestorovom plánovaní a zreformovanú spoločnú rybársku politiku. Spolupráca s partnermi mimo EÚ Niektorí prispievatelia uznali, že rozvojové krajiny nemusia mať dostatočné kapacity na zabezpečenie riadneho uplatňovania existujúcich dohôd a trvalo udržateľného rozvoja svojich námorných aktivít. Vyzývajú EÚ, aby užšie spolupracovala s rozvojovými krajinami a poskytla im odborné znalosti, aby plne využili príležitosti súvisiace s oceánmi a podieľali sa na medzinárodných a regionálnych fórach. Niekoľko respondentov uvádza potrebu spolupráce so susednými krajinami v oblasti oceánov a námorných činností. Domnievajú sa, že susedská politika EÚ by mohlo byť v tejto oblasti užitočná. 5.ZÁVER Konzultačný proces, ako a stretnutia komisára vo všeobecnosti potvrdili nutnosť posilnenia medzinárodnej správy oceánov a jej väčšej súdržnosti. Zistenia Komisie sa premietli do jej iniciatívy na správu oceánov. Na základe príspevkov sa preukázalo, že v rámci medzinárodnej správy oceánov existujú nedostatky, ktoré je potrebné riešiť, vrátane lepšieho uplatňovania, väčšej podpory pre rozvojové krajiny, riešenia právnych nedostatkov a zlepšenia koordinácie. Takisto poukazuje na pretrvávajúcu potrebu viacerých a lepších prieskumov. Oznámenie správy oceánov zohľadňuje tieto názory pri analýze súčasného stavu medzinárodnej správy oceánov a súborov navrhovaných opatrení.

Komisia preto navrhla 14 opatrení na riešenie otázok vznesených zainteresovanými stranami v troch prioritných oblastiach. Predovšetkým: Výzva na lepšie vykonávanie a koordináciu medzinárodného a regionálneho rámca správy oceánov sa odrazila v opatreniach 1, 2 a 3 spoločného oznámenia. Opatrenie 1 sa tiež zameriava na riešenie právnych medzier. Spolupráca s tretími krajinami sa odráža vo väčšine opatrení, najmä v opatreniach 3, 4, 13 a 14. Opatrenia 6 až 11 sa pokúšajú znížiť tlak na oceány, čo zdôraznili viaceré zainteresované strany. Opatrenia 12, 13 a 14 majú za cieľ posilniť medzinárodný výskum a údaje o oceánoch. Opatrenia stanovené v spoločnom oznámení sú súčasťou reakcie EÚ na program do roku 2030, najmä na cieľ č. 14 v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a súvisiace ciele, a to v súlade s výzvou respondentov na činnosť na základe týchto dohodnutých záväzkov.



PRÍLOHA: ZOZNAM SKRATIEK ABNJ: oblasti mimo jurisdikcie jednotlivých štátov BBNJ: biologická diverzita mimo jurisdikcie jednotlivých štátov CBD: Dohovor o biologickej diverzite DOALOS OSN: Divízia OSN pre zaoceánske záležitosti a morské právo EMODnet: Európska námorná monitorovacia a dátová sieť FAO: Organizácia Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo GFCM: Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more HELCOM: Komisia pre ochranu prostredia Baltského mora (známa aj ako Helsinská komisia) ICES: Medzinárodná rada pre výskum mora IMO: Medzinárodná námorná organizácia ISA: Medzinárodný orgán pre morské dno NNN rybolov: nelegálny, neregulovaný a nehlásený rybolov