Správa Komisie - Výročná správa 2004 - (ECHO) {SEK(2005) 1481} /* KOM/2005/0580 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.11.2005 KOM(2005) 580 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE Výročná správa 2004 - (ECHO){SEK(2005) 1481} OBSAH 1. Úvod 3 2. Všeobecné aspekty politiky 3 3. Prehľad humanitárnych operácií gr echo 4 4. Najvýznamnejšie horizontálne otázky 7 4.1. Rámcové dohody o partnerstve - FPA 7 4.2. Vzťahy s najvýznamnejšími partnermi v oblasti humanitárnej spolupráce, darcami z nečlenských štátov EÚ a s inými inštitúciami Spoločenstva 7 4.3. Strategické plánovanie a otázky presahujúce rámec sektora 8 4.4. Poskytovanie účelových finančných prostriedkov 8 4.5. Odborné vzdelávanie a štúdium, komunikácie a informácie 9 4.6. Rozpočtové a ľudské zdroje, audit a vyhodnotenie 9 5. Budúcnosť 10 1. ÚVOD Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre humanitárnu pomoc – GR ECHO – zodpovedá za správu finančných prostriedkov, ktoré Európska únia poskytuje na humanitárnu pomoc v krajinách mimo Únie, určenú obetiam konfliktov a katastrof prírodného charakteru i spôsobených ľudským faktorom. Jeho úlohou je ochrana a zachovanie života, zmiernenie utrpenia alebo jeho predchádzanie, ako aj zabezpečenie integrity a dôstojnosti obyvateľov štátov, ktoré nie sú členmi EÚ a postihla ich humanitárna kríza. GR ECHO sa zaviazalo poskytovať túto pomoc iba na základe potrieb a nedať sa ovplyvniť politickými faktormi. Rok 2004 sa v pamäti ľudí pravdepodobne bude spájať s hroznými cunami, ktoré 26. decembra za krátky čas na pobreží Indického oceánu pripravili o život takmer 280 000 ľudí. V roku 2004 však tisíce ďalších ľudí zomrelo v iných krízach a v iných častiach sveta a verejnosť sa pritom často o ich situácii ani nedozvedela. Európska komisia nazýva tieto krízy „zabudnutými“, pretože nie sú, alebo už nie sú, v centre pozornosti médií. Jedným z cieľov GR ECHO je byť v takých situáciách na mieste a zmierniť utrpenie obetí takýchto niekedy vleklých kríz. Zároveň so zameraním sa na vývoj potrieb sveta v humanitárnej oblasti GR ECHO naďalej venuje osobitnú pozornosť otázkam presahujúcim rámec sektora, napríklad prepojeniu okamžitej a rozvojovej pomoci, pripravenosti na katastrofy, problému HIV/AIDS a deťom. V tejto výročnej správe GR ECHO uvádza súbor svojich hlavných činností v roku 2004. Podrobnejšie informácie o činnosti, vrátane prehľadu humanitárnych operácií s podporou GR ECHO podľa jednotlivých krajín, sú uvedené v prílohe. 2. VšEOBECNÉ ASPEKTY POLITIKY Reakcia GR ECHO na krízové humanitárne situácie sa vyvíjala v súlade s celosvetovými zmenami humanitárnych potrieb v roku 2004, čo je zrejmé z rozdelenia systémov finančných prostriedkov GR v jednotlivých oblastiach, s osobitným dôrazom na „zabudnuté krízy“. Aby sa zabezpečilo, že operácie GR ECHO sa budú uskutočnovať na základe potrieb, program práce GR ECHO sa zakladá na metodike určovania potrieb sveta (UPS). Jej súčasťou je určovanie potrieb jednotlivých krajín, pri ktorom sa porovnáva situácia asi v 130 rozvojových krajinách na základe deviatich humanitárnych kritérií (vývoj obyvateľstva, chudoba, riziko prírodných katastrof, konflikty, utečenci, osoby vysídlené v rámci štátu, podvýživa, úmrtnoť a príspevky iných darcov). Podľa klasifikácie UPS sa prvých 25% krajín na zozname považuje za krajiny s najväčšími potrebami, nasledujúcich 50% krajín v strede zoznamu má potreby na strednej úrovni a zvyšných 25% tvoria krajiny s najmenšími potrebami. Určovanie potrieb sveta umožňuje GR ECHO z celosvetového hľadiska overiť, do akej miery je implementácia jeho stratégie založenej na potrebách úspešná. Na základe uplatnenia tejto metodiky na stav z roku 2004 (k 31. decembru 2004) 62 % (alebo 353 miliónov eur) z 570 miliónov eur, viazaných v rozpočtovej kapitole 23 02 a ERF, bolo pridelených oblastiam s najväčšími potrebami, 30 % (alebo 172 miliónov eur) oblastiam s potrebami na strednej úrovni a menej ako 1,0 % (alebo 4 milióny eur) oblastiam s najmenšími potrebami (aktuálne potreby). Zvyšok (41 miliónov eur alebo 7 %) bol venovaný poskytovaniu účelových finančných prostriedkov, technickej pomoci a vedľajším výdavkom. Z geografického hľadiska sa hodnotili operácie financované GR ECHO v Kórejskej ľudovodemokratickej republike, na Srí Lanke, v Zimbabwe, Demokratickej republike Kongo a na Blízkom východe, ako aj činnosti v súvislosti s pripravenosťou na prírodné katastrofy v karibskej oblasti. Pri celkovom vyhodnotení sa konštatovalo, že opatreniami financovanými GR ECHO v týchto štátoch a oblastiach sa splnili kľúčové humanitárne ciele. Stratégia pomoci GR ECHO sa naďalej zameriavala na zabudnuté krízy. Ide o humanitárne krízy, na ktoré sa sústreďuje iba malý záujem politikov a verejnosti alebo im vôbec nevenujú pozornosť, a v ktorých poskytlo pomoc iba málo darcov, pričom ďalší váhajú pre vysoké riziko. Metodika a analýza GR ECHO na určenie zabudnutých kríz sa zakladajú jednak na kvantitatívnych údajoch (chýbajúce mediálne spravodajstvo alebo malá pomoc darcov súčasne s naliehavými potrebami), jednak na kvalitatívnych faktoroch (na mieste ich určujú experti a administratívni pracovníci GR ECHO). V roku 2004 boli za najviac zabudnuté označené krízy v týchto štátoch a oblastiach: Alžírsko (Západná Sahara), Demokratická republika Kongo, Guinea, Haiti, India, Mjanmarsko, Nepál, Severný Kaukaz (Čečensko), Thajsko (utečenci z Mjanmarska), Somálsko, Sudán, Uganda a Jemen. Počas tohto roka bola na tieto najviac zabudnuté krízy pridelená pomoc v celkovej výške 239 miliónov eur, t. j. 42% z 570 miliónov eur viazaných v rozpočtovej kapitole 23 02 a ERF. GR ECHO, ako aj humanitárne združenia a organizácie, považujú za najvýznamnejšiu schopnosť získať bezpečný, nerušený a trvalý prístup k oblasti humanitárneho pôsobenia. Počas roka 2004 GR ECHO pokračovalo v bdelom a aktívnom prístupe, aby zabezpečilo, že humanitárne princípy nestrannosti, neutrálnosti a nezávislosti ostanú jednou z priorít ako v inštitúciách EÚ, tak na medzinárodnom fóre. Najmä vďaka tomuto prístupu bolo do návrhu ústavnej zmluvy vložené osobitné ustanovenie na dodržiavanie humanitárnych zásad. 3. PREHľAD HUMANITÁRNYCH OPERÁCIÍ GR ECHO Napriek pozitívnym trendom zaznamenaným v niektorých oblastiach celková humanitárna situácia nedovoľuje prílišný optimizmus, pretože potrebných zásahov naďalej pribúdalo. Počet utečencov sa znížil z 10,6 milióna v roku 2002 na 9,67 milióna na konci roka 2003[1]. Ako však vyplýva zo skúseností, ak sa utečenci stanú repatriantmi, naďalej, aspoň v období bezprostredne po repatriácii, potrebujú humanitárnu pomoc. Počet osôb vysídlených v rámci štátov sa odhaduje na 25 miliónov[2]. Oprávnene sa označujú ako „najväčšia skupina zraniteľných obyvateľov na svete“[3]. Zo Správy o svetových katastrofách v roku 2004, ktorú vypracovala Medzinárodná federácia spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca, vyplýva, že počet mŕtvych pri katastrofách sa znížil, počet ľudí, ktorých tieto katastrofy zasiahli, sa však zvýšil. Humanitárna kríza, ktorú v Ázii 26. decembra vyvolalo zemetrasenie a následné cunami, tragickým spôsobom odhalila čoraz väčšiu zraniteľnosť obyvateľstva pri prírodných katastrofách. V roku 2004 sa reakcia GR ECHO na humanitárne katastrofy uskutočňovala prostredníctvom 102 rozhodnutí o financovaní v celkovej výške 570,4 milióna eur. Z toho 518,2 milióna bolo financovaných z rozpočtu Komisie a 52,2 milióna sa čerpalo z ERF. Intenzita čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov dosiahla 100%. Najväčšími príjemcami pomoci boli krajiny AKT (301,6 milióna), za nimi nasledovala Ázia (111,1 milióna). Uvedená tabuľka poskytuje prehľad o rozdelení humanitárnej pomoci z geografického hľadiska na základe rozhodnutí prijatých v roku 2004 (objem pomoci je vyjadrený v tisícoch eur): Útvar/Oblasť | Suma | % | GR ECHO – 1: Afrika, karibská oblasť, Tichomorie | 301 555 | 53% | Somálsky polostrov | 139 618 | Veľké jazerá v Afrike | 76 360 | Západná Afrika | 37 300 | karibská oblasť, Tichomorie, Indický oceán | 19 477 | Južná Afrika | 28 800 | GR ECHO – 2: východná Európa, Ruská federácia, južný Kaukaz, Stredná Ázia (vrátane Mongolska), Blízky východ, Stredozemie | 90 705 | 16% | Ruská federácia, Južný Kaukaz a Stredná Ázia (vrátane Mongolska) | 41 850 | Stredozemie a Blízky východ | 48 855 | GR ECHO – 3: Ázia, Irak, Stredná a Južná Amerika | 123 322 | 22% | Ázia | 111 122 | Irak | - | Stredná a Južná Amerika | 12 200 | Pripravenosť na katastrofy | 13 700 | 2% | Účelové financovanie | 19 430 | 3% | Technická pomoc (experti a zálohové účty) | 15 300 | 3% | Vedľajšie výdavky (audit, vyhodnocovanie, informácie a komunikácie, atď.) | 6 400 | 1% | SPOLU 2004 | 570 412 | 100% | Najvýznamnejšie operácie GR ECHO v roku 2004 V Afrike sa najrozsiahlejšie operácie uskutočnili v Sudánskom/Darfúre . Občianska vojna, ktorá v Darfúre vypukla v roku 2003, sa v roku 2004 drasticky zintenzívnila, čo podnietilo OSN vyhlásiť ju za „najväčšiu svetovú humanitárnu krízu“, pri ktorej bolo vyše milión ľudí vyhnaných zo svojich domovov a dve tretiny obyvateľstva boli ťažko postihnuté jej dôsledkami. Okrem 20 miliónov eur, ktoré boli v rozpočte pôvodne vyčlenené pre Sudán, bola prijatá séria rýchlych rozhodnutí, na základe ktorých bolo na pomoc obetiam stupňujúceho sa konfliktu v širšej oblasti Darfúru a utečencom v Čade poskytnutých spolu 83 miliónov eur. GR ECHO sa tiež zapojilo do medzinárodného úsilia o podporu, napríklad ako spolupredsedajúci skupiny informovaných poskytovateľov pomoci, ktorá zasadala v júni v Ženeve. Celková humanitárna situácia v strednej Afrike a v oblasti veľkých jazier (Burundi, Demokratická republika Kongo, Kongo s hlavným mestom Brazaville, Stredoafrická republika a Tanzánia) bola aj v roku 2004 povážlivá. V rozličných mierových procesoch v tejto oblasti sa dosiahli iba chabé pokroky, ktoré prerušovali šarvátky v Burundi a pokračujúce boje vo východnej časti Demokratickej republiky Kongo. Projekty financované GR ECHO priniesli úžitok miliónom obyvateľov. Niektoré časti západnej Afriky ako subregiónu v roku 2004 tiež trpeli dôsledkami pokračujúcich ozbrojených konfliktov a prírodných katastrof. GR ECHO aj naďalej financovalo krízové projekty, najmä pokiaľ ide o epidémie nákazlivých chorôb v západnej Afrike, kde je ohrozených asi 200 miliónov ľudí. V oblasti s everného Kaukazu bola vleklá a zabudnutá humanitárna kríza v Čečensku v roku 2004 naďalej jednou z operačných priorít GR ECHO, pričom pre obete tohto konfliktu bolo vyčlenených spolu 28,5 milióna eur. GR ECHO poskytlo značné finančné prostriedky na zabezpečenie potrieb vyše 450 000 ľudí postihnutých touto krízou, a to jednak v Čečensku, jednak v susednom Ingušsku a Dagestane. V roku 2004 sa naďalej zhoršili podmienky na okupovaných palestínskych územiach , keďže mierový proces bol zablokovaný. Z odhadovaného počtu 3,8 milióna obyvateľov nemalo 70% zabezpečenú potravu alebo bolo nedostatkom potravy ohrozených a takmer dva milióny žili v chudobe. GR ECHO dalo v roku 2004 k dispozícii 37,35 milióna eur na humanitné operácie medzi Palestínčanmi na okupovaných palestínskych územiach a palestínskymi utečencami v Jordánsku, Libanone a Sýrii, ako aj utečencom z Iraku ubytovaných v táboroch v Jordánsku a na území nikoho medzi Jordánskom a Irakom. Od skončenia hlavných vojenských operácií v roku 2002 v Afganistane sa vyše tri milióny utečencov a osôb vysídlených v rámci štátu vrátili z Pakistanu a Iránu do oblastí svojho pôvodného bydliska. Tento štát má však aj naďalej obrovskú potrebu pomoci. GR ECHO poskytlo v roku 2004 v rámci celosvetového plánu stanoveného na celý rok na humanitárnu pomoc v Afganistane sumu 35 miliónov eur. GR ECHO pokračovalo v pomoci najzraniteľnejším skupinám, najmä pri podpore návratu a reintegrácie utečencov a osôb vysídlených v rámci štátu. Napokon to boli cunami , ktoré 26. decembra zasiahli pobrežné oblasti okolo Indického oceánu, vyžiadali si životy až 280 000 tisíc ľudí a spôsobili jednu z najhorších katastrof, aká bola dovtedy zaznamenaná. Milióny ľudí prišli o svoje domovy a obživu. GR ECHO bolo prvým darcom, keďže poskytlo finančné prostriedky organizáciám a združeniam, ktoré už pracovali na mieste. Pre Medzinárodnú federáciu Červeného kríža a Červeného polmesiaca (IFRC) bolo 26. decembra 2004 vyčlenených 3 milióny eur. Ďalšie dve rozhodnutia boli prijaté 30. a 31. decembra. Na ich základe sa Srí Lanke, Maldivám a Indonézii poskytlo 10 miliónov eur. Európska komisia v januári 2005 požiadala rozpočtový orgán (Parlament a Radu) až o 100 miliónov eur na ďalšiu pomoc v postihnutej oblasti a 9. februára 2005 bolo prijaté rozhodnutie poskytnúť 80 miliónov eur na pomoc a podporu obyvateľov zasiahnutej oblasti, vrátane rýchlej obnovy. Podrobné informácie o operáciách v jednotlivých krajinách sú uvedené v prílohe k tejto správe. 4. NAJVÝZNAMNEJšIE HORIZONTÁLNE OTÁZKY 4.1. Rámcové dohody o partnerstve - FPA Komisia prijala 30. apríla 2004 rozhodnutie o vedľajších výdavkoch na administratívu v roku 2004, vrátane príspevkov na granty (rozpočtová položka pokrývajúca malé, jednorazové granty na odborné vzdelávanie, štúdium a vzájomnú spoluprácu v humanitárnej oblasti). V októbri 2004 boli poskytnuté tri granty v celkovej výške asi 300 000 eur. Prvá fáza prípravných prác zmluvného nástroja, ktorý sa vzťahuje na špecializované agentúry členských štátov, bola ukončená. Jej súčasťou bolo vytipovanie viacerých subjektov, ktoré by mohli využívať tieto nové postupy, a druhu zásahu, ktorý by bolo možné pripraviť. 4.2. Vzťahy s najvýznamnejšími partnermi v oblasti humanitárnej spolupráce, darcami z nečlenských štátov EÚ a s inými inštitúciami Spoločenstva V oblasti medzinárodnej spolupráce sa GR ECHO zúčastnilo na viacerých stretnutiach, na ktorých sa s ďalšími významnými darcami dôkladne prediskutovali otázky ako napríklad narušenie humanitárneho priestoru, humanitárne zásady, najmä riziko, že ich spoločné misie OSN nebudú rešpektovať, ako aj problém prístupu humanitárnych pracovníkov do niektorých krajín. Koncom roka 2004 sa v rámci Strategického programového dialógu (SPD) uskutočnili štyri výročné stretnutia s najvýznamnejšími partnermi (Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí, UNICEF, WHO a Svetový program potravinovej pomoci). Na úrovni inštitúcií Spoločenstva GR svojím neustálym záujmom a aktívnym prístupom po celý rok 2004 zabezpečovalo, že humanitárne princípy mali jasnú prioritu jednak v programe inštitúcií EÚ, jednak na medzinárodnom fóre. GR ECHO sa tiež zúčastnilo na rozličných stretnutiach Rady s inými útvarmi Komisie, napr. s GR pre životné prostredie (v otázkach civilnej ochrany) a s GR pre vonkajšie vzťahy (v otázkach krízového manažmentu), aby trvalo na presadzovaní humanitárnych princípov ako neoddeliteľnej súčasti ich práce. V roku 2004 sa konalo jedenásť stretnutí s Výborom pre humanitárnu pomoc (VHP) so zástupcami členských štátov. Írsko a Holandsko okrem toho v rámci svojho predsedníctva zvolali dve neformálne stretnutia VHP. Na jednom sa rokovalo o humanitárnych zásadách, na druhom sa riešili vzťahy medzi civilnými a vojenskými zásahmi. 4.3. Strategické plánovanie a otázky presahujúce rámec sektora V roku 2004 GR ECHO stanovilo svoju stratégiu na rok 2005, ktorá sa zakladá na určovaní celosvetových potrieb a analýze zabudnutých kríz. - Spájanie pomoci v postihnutej oblasti, obnovy a rozvoja: V tejto otázke GR ECHO naďalej pracovalo v rámci skupiny pre vzťahy medzi útvarmi Komisie. V mnohých z 15 štátov a oblastí vybraných v roku 2003 ako pilotné sa dosiahol výrazný pokrok. V tejto oblasti boli naďalej trvalou prioritou stratégie spájania pomoci, pričom sa významný pokrok dosiahol v takých štátoch ako Angola, Tadžikistan a Kambodža. Podrobnosti sú uvedené v prílohe k tejto správe. - Deti: GR ECHO zvýraznilo význam tejto otázky presahujúcej rámec sektora. V roku 2004 bolo 66 zo 102 rozhodnutí o financovaní a 79 zmlúv celkove alebo čiastočne zameraných na činnosti týkajúce sa detí (napr. terapeutický príjem potravy, očkovanie, reintegrácia detí, ktoré sa zúčastnili bojov) a na tieto činnosti sa vynaložilo spolu 46 miliónov eur (26 miliónov v roku 2003). GR ECHO pripravilo aj návrh usmernení pre vnútornú politiku voči deťom zasiahnutých humanitárnou krízou a mechanizmus podávania správ na presnejší odhad rozsahu a dosahu činností GR ECHO zameraných na pomoc týmto deťom. - Predchádzanie katastrofám a príprava na ne: GR ECHO prijalo spolu 16 rozhodnutí o financovaní, ktoré boli zamerané na podporu činností súvisiacich s prípravou na katastrofy. Na základe týchto rozhodnutí bola poskytnutá pomoc v celkovej výške 360 000 eur určená pre Svetovú konferenciu o zmiernení následkov katastrof, ktorá sa konala v Kobe a ktorá bola významným medzníkom celosvetového úsilia o zmiernenie následkov katastrof. V roku 2004 GR ECHO vyvinulo tiež významné úsilie na posilnenie medzinárodných iniciatív pri zmiernení následkov katastrof, a to najmä spoluprácou s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a Spoločným výskumným centrom ES pri rozvoji globálneho poplašného systému pri katastrofách (420 000 eur). - Voda: Do pracovného programu GR ECHO na rok 2004 bola zaradená ako priorita aj voda. Z tohto dôvodu GR ECHO vyhlásilo užšiu súťaž na preskúmanie otázok súvisiacich s vodou a hygienou v súvislosti s humanitárnou pomocou. Táto činnosť je naplánovaná na rok 2005. Nad rámec pôvodného rozsahu tejto úlohy GR ECHO tiež dokončilo presúmanie svojho prístupu k HIV/AIDS. 4.4. Poskytovanie účelových finančných prostriedkov Poskytovanie účelových finančných prostriedkov je novým spôsobom spolupráce s medzinárodnými organizáciami a je potvrdením záväzku GR ECHO úzko spolupracovať s agentúrami OSN a organizáciami Červeného kríža pri zlepšovaní poskytovania humanitárnej pomoci. V roku 2004 GR ECHO uzavrelo účelové zmluvy s OCHA (4 milióny eur) na zdokonalenie riadenia informácií, s WHO (3,5 milióna eur) na pomoc opatreniam v krízových oblastiach súvisiacim so zdravotníctvom a v rámci Svetového programu potravinovej pomoci (4,5 milióna eur) a na posilnenie schopnosti primerane stanoviť humanitárne potreby v potravinovom sektore. GR ECHO okrem toho podporilo činnosť UNICEF-u zameranú na ochranu detí (2 milióny eur) a zvýšenie kapacít UNICEF-u pri reakciách na krízové situácie (5,4 milióna eur) prostredníctvom súboru opatrení, ako je napríklad príprava zásob základných liekov a materiálu na okamžité zmiernenie následkov katastrof. 4.5. Odborné vzdelávanie a štúdium, komunikácie a informácie Novému právnemu rámcu, ktorý upravuje vzťahy GR ECHO s jeho partnermi, bolo venovaných spolu 42 vzdelávacích stretnutí. Boli rozvrhnuté spolu na 77 dní a zúčastnilo sa ich 904 osôb. GR ECHO naďalej aktívne podporovalo sieť humanitárnej pomoci (NOHA), v rámci ktorej možno získať diplom na základe jednoročného multidisciplinárneho postgraduálneho štúdia na niektorej zo siedmich zúčastnených univerzít. V roku 2004 GR ECHO rozvinul škálu činností s cieľom predstaviť hodnoty, zásady a praktické výsledky humanitárnej pomoci, ktorú poskytuje EU, a to prostredníctvom širokého výberu publikácií a pútavého obrazového materiálu, ako aj vysielaním audiovizuálneho materiálu o práci GR ECHO. Jedným z najvýznamnejších informačných podujatí uvedeného roka bol úspešný „Deň solidarity mládeže“ usporiadaný v Európskom parlamente pre 540 mladých ľudí. 4.6. Rozpočtové a ľudské zdroje, audit a vyhodnotenie Na pravidelné monitorovanie informácií o financovaní a poskytovanie vhodných riadiacich informácií GR ECHO využíva formálne systémy. Do celkovej tabuľky hodnotenia boli zaradené aj osobitné finančné ukazovatele. Vykonávajú sa finančné audity humanitárnych činností, a to jednak v ústredí, jednak v teréne. Za rok 2004 bolo v centrálach humanitárnych organizácií dokončených alebo rozpracovaných spolu 145 auditov, vykonalo sa aj 32 auditov v teréne. V roku 2004 ľudské zdroje v centrálach dosiahli počet 172 zamestnancov, z ktorých bolo 146 interných a 26 externých pracovníkov. GR ECHO prijalo viaceré opatrenia zamerané na implementáciu politík v oblasti ľudských zdrojov v súlade s reformou Komisie. Administratívny rozpočet GR ECHO dosiahol v roku 2004 výšku 2,2 milióna eur. Tieto prostriedky boli využité na získanie externých spolupracovníkov, pokrytie administratívnych výdavkov na misie, vzdelávanie, konferencie a stretnutia, ako aj na zaplatenie odborníkov a štúdií. GR ECHO každoročne vykonáva asi 10 vyhodnotení svojich operácií. V roku 2004 sa vyhodnotenie týkalo Kórejskej ľudovodemokratickej republiky, Srí Lanky, Zimbabwe, Demokratickej republiky Kongo, Blízkeho východu a pripravenosti na katastrofy v karibskej oblasti. Začali sa pripravovať tematické vyhodnotenia otázok týkajúcich sa osôb vysídlených v rámci štátu, bezpečnosti, vody a hygieny. Objednaný bol aj návrh koncepcie týkajúcej sa HIV/AIDS. GR ECHO okrem toho pripravil vyhodnotenie akcie „Action contre la faim“, ktorú zorganizovala Medzinárodná federácia Červeného kríža a Červeného polmesiaca. Ako súčasť inicatívy „Dobré humanitárne darcovstvo“ GR ECHO preskúmal bezpečnostnú situáciu humanitárnych organizácií. Na základe tohto preskúmania boli vypracované základné pravidlá bezpečnosti, zoznam možností odborného vzdelávania v otázkach bezpečnosti a správa o bezpečnostnej situácii. Sú určené na pomoc humanitárnym organizáciám pri plnení ich úloh v oblasti zabezpečovania ochrany zahraničných i miestnych pracovníkov. Podrobnosti všetkých horizontálnych činností sú uvedené v prílohe k tejto správe. 5. BUDÚCNOSť GR ECHO v roku 2004 naďalej presadzovalo politiku, ktorá prísne dodržiavala základné zásady a rešpektovala hodnoty humanitárnej pomoci ako neutralita, nestrannosť a nezávislosť. Dnes je prísne dodržiavanie týchto princípov dôležitejšie ako v minulosti, pretože sa vyskytli obavy vzbudzujúce tendencie, a to jednak v kontexte inštitúcií, kde majú isté politické kruhy sklon posudzovať humanitárnu pomoc ako nástroj zahraničnej politiky alebo krízového manažmentu, a jednak v čoraz nebezpečnejšej realite, v ktorej sa samotné humanitárne organizácie stávajú terčom bojujúcich strán. Najlepší spôsob, akým môže GR ECHO zachovať „humanitárny priestor“, je udržať vysokú úroveň dodržiavania Zásad dobrého darcovstva, ktoré boli prijaté 16.–17. júna 2003 v Štokholme a potvrdené v októbri 2004 v Ottawe (napr. poskytovať pomoc na základe potrieb), naďalej presadzovať pomoc vysokej kvality a udržiavať transparentný dialóg s ďalšími významnými poskytovateľmi pomoci, a to ako na bilaterálnej úrovni, tak aj na multilaterálnych humanitných fórach. Skúsenosť z nedávnych kríz v Afganistane, na Blízkom východe, v Iraku, Darfúre a v iných oblastiach ukazuje, že uvedené zásady sú kľúčovými požiadavkami efektívneho poskytovania pomoci, udržania si prístupu k obyvateľom v núdzi a ochrany životov a bezpečnosti humanitárnych pracovníkov. [1] UNHCR: Utečenci v číslach (vydanie 2004) http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/ [2] Svetový projekt pre osoby vysídlené v rámci štátu: Vysídlenie v rámci štátu – celkový prehľad trendov a vývinu situácie v roku 2003 možno nájsť na internetovej stránke http://www.idpproject.org/press/2004/Global_Overview.pdf [3] UNHCR: Osoby vysídlené v rámci štátu, otázky a odpovede (2004)http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/