Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Vykonávanie Parížskej dohody prostredníctvom inovačnej a udržateľnej transformácie energetiky na regionálnej a miestnej úrovni

(2020/C 39/16)

Spravodajca : Witold STĘPIEŃ, poslanec snemu Lodžského vojvodstva Referenčné dokumenty : stanovisko z vlastnej iniciatívy

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Vykonávanie Parížskej dohody prostredníctvom rýchlej, účinnej a viacúrovňovej transformácie energetiky

1. Poukazuje na to, že inovatívna a udržateľná transformácia energetiky si vyžaduje dôkladnú zmenu v celej energetickej sústave – vo výrobe, v prenose a spotrebe – s priamym vplyvom na infraštruktúru, trh, životné prostredie a spoločnosť. Ide o príležitosť vybudovať bezpečnejší, spravodlivejší a transparentnejší energetický trh, vytvoriť cezhraničné siete, zlepšiť dostupnosť a distribúciu energie z obnoviteľných zdrojov, odstrániť energetickú chudobu a chrániť práva spotrebiteľov a výrobcov-spotrebiteľov v energetickej sústave.

2. Uznáva zistenia uvedené v osobitnej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) a jednoznačne súhlasí s tým, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 °C oproti predindustriálnej úrovni si vyžaduje okamžité konanie a rozsiahlu transformáciu na udržateľnú nízkoemisnú energetickú sústavu vo všetkých odvetviach ( 1 ) . Rozsah tejto transformácie si vyžaduje integrované riešenia a úzku spoluprácu všetkých úrovní verejnej správy a občianskej spoločnosti, aby sa dosiahli ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja aj ciele Parížskej dohody.

3. Víta, že Európsky parlament ( 2 ) uznáva potrebu predvídavého prístupu s cieľom zabezpečiť pre občanov EÚ spravodlivý prechod a podporu pre regióny, ktoré sú dekarbonizáciou postihnuté najviac, pretože prechodom na klimaticky neutrálnu Európu sa zvyšuje konkurencieschopnosť hospodárstva, chráni sa planéta a zlepšuje zdravie a blahobyt našich občanov.

4. Víta návrh zvolenej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen týkajúci sa Európskeho ekologického dohovoru s prvým európskym zákonom v oblasti klímy, v ktorom sa stanovuje cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a najmä vytvorenie nového fondu pre spravodlivú transformáciu, ktorý uhoľným regiónom pomôže prejsť na čistú energiu a zároveň podporí konkurencieschopnosť Európy.

5. Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali dôsledný strednodobý cieľ v súlade so zámermi energetickej únie ako hlavný odrazový mostík smerom k nulovej bilancii emisií skleníkových plynov do roku 2050 ( 3 ) a zvýšili úroveň ambícií pri vnútroštátne stanovených príspevkoch EÚ ( 4 ) v snahe znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 50 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Zároveň sa treba osobitne zamerať na odvetvia mimo ETS, pretože ich emisie ešte nie sú obmedzené fungovaním systému EÚ na obchodovanie s emisiami. Opakuje svoju výzvu stanoviť na úrovni EÚ ambicióznejšie a zároveň realistické ciele v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie, ktorých podiel by do roku 2030 mal stúpnuť na 40 %, a v širokej miere podporovať vývoj inovačných technológií umožňujúcich ďalší pokrok.

6. Vyzýva na primerané zapojenie a posilnenie postavenia všetkých úrovní verejnej správy v oblasti rozvoja, vykonávania a monitorovania účinných a cielených klimatických a energetických opatrení. Zdôrazňuje veľkú zodpovednosť, ktorú nesú členské štáty a EÚ, keďže vymedzujú rámcové podmienky. Domnieva sa, že miestne a regionálne samosprávy majú najvhodnejšie postavenie na to, aby zapojili svoje spoločenstvá, prilákali súkromných investorov a uplatňovali ambiciózne a včasné opatrenia nielen ako správcovia, ale aj ako poskytovatelia energetických služieb a ich významní odberatelia (napr. elektrizačné sústavy, vykurovanie, verejná doprava, osvetlenie). Okrem toho zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy môžu byť príkladom a inšpirovať svoje spoločenstvá.

Transfer poznatkov a podpora súdržnosti s cieľom umožniť jednorýchlostnú transformáciu energetiky v Európe: podpora regiónov s intenzívnym využívaním uhlia a vysokými emisiami oxidu uhličitého, ako aj ostrovov

7. Poznamenáva, že zmena klímy je globálnou výzvou a že pokrok, ktorý EÚ dosiahla smerom ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu do roku 2050, musia sprevádzať podobné záväzky tretích krajín. V tejto súvislosti zdôrazňuje riziká pre globálnu konkurencieschopnosť EÚ, ktoré sú spôsobené tým, že tretie krajiny nesledujú rovnako ambiciózne klimatické ciele. Vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby zachovali zmenu klímy ako strategickú diplomatickú prioritu v snahe dosiahnuť rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni.

8. Zdôrazňuje, že je potrebné usmerňovať transformáciu energetiky tak, aby vychádzala z úrovne najbližšej občanom a zohľadňovať miestne a regionálne charakteristiky a finančné, historické, zemepisné a geopolitické obmedzenia a potreby. Vyzýva členské štáty, aby s podporou inštitúcií EÚ preukázali väčšiu solidaritu a rozvíjali jednorýchlostnú, udržateľnú transformáciu energetiky a zároveň podporovali hospodársky rozvoj a sociálnu súdržnosť v Európe. Osobitnú pozornosť a podporu treba venovať uhoľným regiónom, regiónoch s vysokými emisiami CO 2 a ostrovom, ktoré sužuje vyľudňovanie a na ktoré bude mať vážny dosah rušenie pracovných miest v dôsledku tejto transformácie.

9. Víta iniciatívy Komisie vrátane iniciatívy pre uhoľné regióny a regióny s vysokými emisiami oxidu uhličitého v procese transformácie a iniciatívy Čistá energia pre ostrovy EÚ zamerané na podporu a poskytovanie technickej pomoci regiónom, ktoré sú zraniteľnejšie voči hospodárskym a sociálnym hrozbám a pre ktoré je táto transformácia vzhľadom na ich charakteristiky zložitejšia a jej správne naplánovanie naliehavejšie.

10. Poukazuje na to, že v súčasnosti je v 12 krajinách EÚ (vrátane Spojeného kráľovstva) 41 uhoľných regiónov na úrovni NUTS 2 a uhoľný sektor poskytuje približne 240 000 pracovných miest priamo v uhoľných baniach a uhoľných elektrárňach, ako aj približne 215 000 nepriamych pracovných miest. Okrem toho existujú regióny, ktoré sú do veľkej miery závislé od činností spojených s vysokými emisiami CO 2 vrátane sektora výroby železa, oceliarstva a ťažby rašeliny. Vyzýva preto EÚ a členské štáty, aby poskytli finančnú a technickú podporu s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok v regiónoch postihnutých systémovými zmenami a zmierniť negatívne sociálne a hospodárske aspekty prechodu.

11. Konštatuje, že transformácia energetiky osobitne postihuje viac ako 200 obývaných európskych ostrovov, ktoré sú domovom 12 miliónov ľudí, keďže čelia kombinácii vysokých cien energie a veľkej závislosti na fosílnych palivách. Ostrovy však môžu byť cennými „laboratóriami“ na skúšanie rozšíriteľných udržateľných energetických riešení otázky prechodu na systém bez fosílnych palív a ukončenia dotovania fosílnych palív.

12. Podporuje rozvoj regionálnych inovačných centier s cieľom spájať výskum, akademickú obec a priemysel. Konštatuje, že tieto centrá by mali slúžiť ako fóra, ktoré by poskytovali informácie občanom a miestnymi spoločenstvám a zvyšovali ich povedomie, a zároveň interaktívnym spôsobom poskytovali priestor na navrhovanie a vykonávanie regionálnych inovačných stratégií.

13. Keďže prechod na čistú energiu už vytvoril dva milióny pracovných miest v celej EÚ, výbor žiada, aby sa v kontexte transformácie energetiky zriadili regionálne strediská odbornej prípravy, v ktorých by bolo možné nadobúdať schopnosti (vrátane digitálnych zručností) a absolvovať preškolenia pracovných zručností tak, aby boli vhodné pre udržateľnejšie odvetvia.

14. Takisto žiada, aby sa v rámci programu Erasmus a Erasmus+ kládol väčší dôraz na zvyšovanie povedomia a poskytnutie dodatočných príležitostí jednotlivcom postihnutým transformáciou s cieľom zlepšiť ich možnosti, a to prostredníctvom výmenných pobytov a výmeny odborných vedomostí. Opätovne zdôrazňuje svoju podporu „strategickým partnerstvám“ ( 5 ) v rámci decentralizovaného riadenia s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov v oblasti energetických inovácií medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami prostredníctvom cezhraničných a nadnárodných projektov.

15. Zdôrazňuje, že regióny s intenzívnym využívaním uhlia a vysokými emisiami oxidu uhličitého si vďaka svojim dejinám zaslúžia uznanie vzhľadom na svoj vlastný hospodársky rozvoj a význam energie pre rozvoj civilizácie. Mnohé z nich si vybudovali odbornú vedomostnú bázu a kultúrne povedomie, pokiaľ ide o význam meniacich sa modelov výroby energie, pričom sú takisto otvorené inováciám a hospodárskemu a sociálnemu rozvoju v energetike. Tieto tradície (zdroje) a možnosti sa musia využiť na rozvoj regionálnych stratégií vrátane transferu poznatkov, rekvalifikácie a nasmerovania odborných znalostí a práce na nízkouhlíkové technológie a inovácie.

Investície do nadčasovej transformácie energetiky v Európe

16. Konštatuje, že transformácia energetiky poskytuje veľkú príležitosť investovať do nadčasovej infraštruktúry a stimulovať takú transformáciu, ktorá by bola prínosom ku kvalite života všetkých Európanov. Vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby na urýchlenie transformácie energetiky v celej Európe poskytli miestnym a regionálnym samosprávam primerané zdroje, právomoci a podporu.

17. V tejto súvislosti víta oznámenie zvolenej predsedníčky Ursuly von der Leyen o vytvorení nového fondu pre spravodlivú transformáciu a žiada, aby boli finančné prostriedky úzko prepojené s politikou súdržnosti na roky 2021 – 2027 s cieľom umožniť postihnutým regiónom na úrovni NUTS 2 posilniť svoje operačné programy, keďže čelia najväčším výzvam pri ekologizácii svojich hospodárstiev a zabezpečení spravodlivej transformácie energetiky pre svojich občanov. Táto alokácia by sa nemala počítať v rámci navrhovaných obmedzení stanovených v prílohe XXII, ale mala by sa poskytnúť ako dodatočné financovanie. Tieto dodatočné finančné prostriedky by sa potom mohli v nasledujúcich 7 rokoch použiť na posilnenie programov EFRR a ESF pre tieto regióny NUTS 2, čím by sa aktívne podporila pridaná hodnota EÚ.

18. Požaduje, aby sa okrem lepšieho zohľadňovania problematiky zmeny klímy v rozpočte prijali efektívne opatrenia na postupné ukončenie priamych a nepriamych dotácií fosílnych palív (napríklad existujúce daňové výnimky pre letecké palivo), vďaka čomu by sa vytvorili rovnaké podmienky pre obnoviteľné zdroje energie, podporila zmena správania a vytvorili potrebné zdroje na podporu spravodlivej transformácie. Víta v tejto súvislosti diskusiu, ktorú otvorila zvolená predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka a cezhraničné tarify uhlíka.

19. Zdôrazňuje význam miery spolufinancovania pri fondoch EÚ, pokiaľ ide o zlepšenie ich dostupnosti pre malé a ostrovné spoločenstvá. Vyzýva na posilnenie ich schopnosti byť využívané ako „laboratóriá“ transformácie energetiky tým, že sa navrhnú inovatívne riešenia a koordinované politické opatrenia zamerané na politické rámce, regulačné opatrenia, financovanie, spoluprácu a zapojenie zainteresovaných subjektov.

20. Víta návrh viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, ktorý je zameraný na udržateľný rozvoj, a opakuje svoju výzvu, aby sa viac ako 30 % rozpočtu vyčlenilo na zohľadňovanie klimatickej politiky. Žiada zvýšiť podporu rozvoja stratégií inteligentnej špecializácie s cieľom rozšíriť a uviesť na európsky trh inovatívne výrobky a postupy ( 6 ) . Víta, že podľa programu Horizont Európa sa má výskum zameriavať na klimaticky neutrálne a inteligentné mestá, aby sa tak v celej EÚ podporil výskum a inovácie.

21. V podprograme LIFE, ktorý sa týka prechodu na čistú energiu, odporúča zvýšiť mieru financovania ziskových organizácií zo 60 % na 70 % a verejných orgánov a neziskových organizácií na 100 %. Zároveň odporúča, aby sa pokračovalo v snahách prilákať miestne a regionálne samosprávy a menšie organizácie, akými sú miestne energetické agentúry. Víta zriadenie fondu InvestEU a navrhuje využiť túto príležitosť na uľahčenie transformácie energetiky, najmä v zraniteľných regiónoch. Navrhuje, aby sa v rámci týchto programov uprednostňovali projekty vypracované v prechodných regiónoch s dodatočným bodovým hodnotením.

22. So zreteľom na rámec štátnej pomoci po roku 2020 požaduje zvýšenie úrovne povolenej štátnej pomoci, ako aj dostatočnú flexibilitu pre projekty súvisiace s transformáciou energetiky v uhoľných regiónoch, regiónoch s vysokými emisiami oxidu uhličitého a na ostrovoch, ako aj v miestnych komunitách s cieľom podporovať podnikateľské investície.

23. Požaduje, aby sa vytvorili mechanizmy intenzívnejšej podpory a financovania projektov v oblasti transformácie energetiky v regiónoch, ktoré sú klasifikované ako uhoľné regióny a regióny s vysokými emisiami oxidu uhličitého, a to z viacerých dôvodov: 1) nesmieme čakať, kým dôsledky transformácie nezvratne poznačia tieto regióny; 2) treba umožniť zvýšenie maximálnej úrovne podpory všetkým podnikom, najmä veľkým, vzhľadom na ich schopnosť investovať v daných oblastiach a ich potenciál podnietiť zmeny; 3) treba umožniť vykonať ďalšie opatrenia na zmiernenie účinkov vyplývajúcich z prechodu, ako je zvýšenie úrovne financovania z EFRR; 4) uhoľné regióny by sa mali určiť za oblasti, ktorým sa má poskytovať pomoc v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie a pravidlá EÚ pre poskytovanie štátnej pomoci by sa mali zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť.

24. Opakuje svoju požiadavku, aby sa zmenšila byrokracia a zjednodušili mechanizmy súvisiace s prípravou projektov a budovaním kapacít miestnych a regionálnych samospráv. Zároveň opätovne žiada, aby sa ďalej poskytovala prispôsobená technická pomoc mestám a regiónom na zabezpečenie investícii do ambicióznych projektov, tak získaním prístupu k programom JASPERS a ELENA Európskej investičnej banky, ako aj prípravou projektov financovateľných bankami, vrátane projektov menšieho rozsahu. V tejto súvislosti so záujmom očakáva návrhy, ktoré ohlásila zvolená predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen, pokiaľ ide o Európsku klimatickú banku.

25. Požaduje viac synergií medzi rôznymi zdrojmi financovania na úrovni EÚ a na národnej a regionálnej úrovni, ako aj lepšie synergie medzi verejným a súkromným financovaním s cieľom zvýšiť účinnosť transformácie na čistú energiu.

26. Podporuje vytvorenie finančného nástroja pre regióny s intenzívnym využívaním uhlia a vysokými emisiami oxidu uhličitého, ktorým by sa poskytovala finančná a technická pomoc už od raného štádia vývoja projektov. Odporúča prepojiť novovytvorené regionálne stratégie s komplexnými plánmi upustenia od používania fosílnych palív a neudržateľných praktík, a zároveň vytvárať príležitosti na veľmi kvalitné zamestnanie.

Strategická podpora inovácií a uplatňovania technológií

27. Poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy už pôsobia ako sprostredkovatelia a katalyzátory sociálnych, vládnych a technologických inovácií tým, že poskytujú zainteresovaným subjektom organizačné a inštitucionálne platformy na zapojenie a spoločné vypracovávanie stratégií na spravodlivú, udržateľnú a inovatívnu transformáciu energetiky.

28. 2 až o 86 % Poukazuje na to, že na trhu je už k dispozícii množstvo technických riešení pre nákladovo efektívnu a klimaticky neutrálnu Európu a že so súčasnými technológiami je vo vzájomne prepojenej energetickej sústave možné znížiť emisie COaž o 86 % ( 7 )

29. Zdôrazňuje, že je potrebné podporovať vypracovávanie novátorských riešení v oblasti skladovania energie, ktoré by nezáviseli od vzácnych alebo výrazne geograficky koncentrovaných surovín, a dosiahnuť pokrok v oblasti technológií a komerčných postupov zachytávania, využívania a ukladania CO 2 v priemyselných procesoch, ktoré sa na základe súčasných poznatkov nedajú v plnej miere dekarbonizovať (napríklad integrálne odvetvie ocele).

30. Zdôrazňuje, že hlavné prekážky rýchlej implementácie nízkouhlíkových technológií súvisia s nedostatkom finančných a ľudských zdrojov, existujúcimi politikami, predpismi a organizačnými štruktúrami, ktoré sú stále závislé od hodnotových reťazcov založených na fosílnych palivách, ako aj so sociálno-kultúrnymi činiteľmi, napríklad s nedostatočnou spoločenskou akceptáciou, pretože v uhoľných regiónoch to by mohlo viesť k rušeniu pracovných miest a úbytku obyvateľstva. Súhlasí preto s tým, že inovácie by mali vychádzať z osobitných miestnych podmienok a okamžite riešiť vplyv na celú sústavu a celé spoločenstvo, pričom by tiež mali zabrániť procesom vyvolávajúcim nedostatočnú spoločenskú akceptáciu.

31. Vyzýva na ďalšie administratívne zjednodušenie a zníženie regulačných prekážok, pokiaľ ide o vývoj a zavádzanie nových a inovačných technológií a obchodných modelov.

32. Vyzýva na zlepšenie integrity a fungovania systému EÚ na obchodovanie s emisiami pri súčasnom poskytovaní podpory pre zraniteľné regióny a skupiny, aj so spoľahlivými a cenovo dostupnými udržateľnými energetickými dodávkami.

Zložité výzvy si vyžadujú spoločné riešenia: umožnenie príspevkov na splnenie Parížskej dohody na všetkých úrovniach

33. Zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť všetkých aktérov (občanov, priemysel, súkromné osoby) a hlavne otáľajúcich účastníkov tohto procesu tým, že sa vyzdvihnú všetky spoločné prínosy transformácie energetiky: lepšia kvalita ovzdušia, zdravie, životné prostredie, zeleň, biodiverzita, lacnejšia energia atď.

34. Víta prijatie súboru predpisov Čistá energia pre všetkých ( 8 ) a zdôrazňuje význam skutočnej účasti verejnosti a regionálnej spolupráce pri príprave a vykonávaní národných energetických a klimatických plánov ( 9 ) . Vyzýva členské štáty, aby zaviedli trvalý viacúrovňový klimatický a energetický dialóg s miestnymi a regionálnymi samosprávami a ostatnými subjektmi zainteresovanými na transformácii energetiky ( 10 ) a posilnili systematickú horizontálnu a vertikálnu koordináciu politického a technického rozhodovania, pretože tento dialóg s regionálnymi a miestnymi samosprávami a energetickými agentúrami je veľmi dôležitý z hľadiska ich dôkladného oboznámenia sa so situáciou v danej oblasti.

35. Zdôrazňuje naliehavú potrebu plne využiť doplnkovosť medzi vnútroštátne stanovenými príspevkami a miestne/regionálne stanovenými príspevkami podporou dobrovoľných miestnych a regionálnych integrovaných plánov ( 11 ) , zosúladením vykazovacích požiadaviek a maximalizovaním vplyvov vo všetkých odvetviach ( 12 ) a na všetkých úrovniach verejnej správy.

36. Zdôrazňuje, že viac ako 9 000 miestnych a regionálnych samospráv v celej Európe sa zaviazalo k ambicióznym cieľom znižovania emisií skleníkových plynov a potláčania zmeny klímy účasťou na takých iniciatívach, akou je Európsky dohovor primátorov a starostov, a prípravou stratégií a akčných plánov v priamej reakcii na potreby svojich spoločenstiev a víziu udržateľnej budúcnosti.

Návrh transformácie energetiky zameranej na ľudí

37. Uznáva, že občania a energetické spoločenstvá majú v súčasnosti nebývalé príležitosti stať sa výrobcami-spotrebiteľmi (aktívnymi účastníkmi trhu), víta formálne zriadenie miestnych energetických komunít v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie a žiada poskytnutie jasného súboru práv a povinností a stanovenie požiadaviek týkajúcich sa úrovne národnej podpory na úplné zmobilizovanie potenciálu takýchto štruktúr.

38. Opakuje svoju požiadavku, aby sa na dosiahnutie väčšej nezávislosti a zodpovednosti spotrebiteľov za vlastnú spotrebu energie zaviedli inteligentné siete a merače (pod podmienkou, že to bude v ekonomickom záujme konečného spotrebiteľa), ktoré budú cenovo dostupné, nákladovo efektívne, účinné, vhodné na obmedzovanie podvodov, ľahko použiteľné, bezpečné a prispôsobené potrebám a očakávaniam spotrebiteľov z hľadiska informácií, regulácie ich spotreby a zníženia faktúry za energiu.

39. Nabáda Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere využili potenciál decentralizovanej výroby výrobcami-spotrebiteľmi podporou rozvoja energetických sietí a zabezpečením právnej istoty od malých až po veľké investície do energetiky, zlepšením prístupu k digitalizovaným systémom prenosu a distribúcie, spotrebiteľským službám a platformám.

40. Zdôrazňuje, že na urýchlenie transformácie energetiky sú potrebné jasné trhové pravidlá, stabilné politiky, zjednodušené a flexibilné administratívne postupy a cielené systémy finančnej podpory.

Posilnenie synergií na systematický posun vo všetkých odvetviach

41. 2 a takmer 75 % z neho sa považuje za energeticky neefektívnych Uznáva, že tepelný sektor je dôležitou zložkou odvetvového prepojenia a nákladovo najefektívnejším riešením, ktoré s doteraz dostupnými technológiami umožňuje integráciu podielov energie z premenlivých obnoviteľných zdrojov na 87 % a viac a zároveň poskytuje flexibilitu a zabezpečuje stabilitu celkovo integrovanej udržateľnej energetickej sústavy ( 13 ) . Konštatuje, že v súčasnosti dochádza k obrovským stratám energie, napríklad stratám prebytku tepla pri výrobe elektrickej energie, ktorým by sa v Európe teoreticky mohol zásobovať celý fond budov ( 14 ) . Z fondu budov priamo pochádza 36 % emisií COa takmer 75 % z neho sa považuje za energeticky neefektívnych ( 15 )

42. Zdôrazňuje, že pri udržateľnej transformácii energetiky sa energetická sústava musí zohľadňovať ako celok so vzájomne prepojenou výrobou, dodávkou, distribúciou a spotrebou. Plne podporuje primárnu požiadavku efektívnosti a záväzok zvýšiť do roku 2030 stanovený cieľ podielu energie z obnoviteľných zdrojov z 32 % na 40 %, aby sa do roku 2050 znížilo tempo globálneho otepľovania spôsobeného ľudskou činnosťou a dosiahla klimatická neutralita, a požaduje integrovaný a medziodvetvový energetický trh, na ktorom sa energetická strata reguluje a energia z obnoviteľných zdrojov sa môže dodávať efektívne.

43. Upozorňuje na výzvy, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny pri realizácii udržateľnej transformácie energetiky. V tejto súvislosti vyzýva Európsku komisiu, aby uznala obmedzenia, ktoré sú vlastné týmto regiónom, a aby prijala právne predpisy s cieľom zabezpečiť prinajmenšom ich rovnocenné postavenie s ostatnými európskymi regiónmi.

44. Zdôrazňuje, že transformácia energetiky ponúka príležitosť vytvoriť bezpečnejšiu a odolnejšiu energetickú sústavu zvyšovaním energetickej efektívnosti a znižovaním spotreby, rozširovaním obnoviteľných zdrojov energie a budovaním infraštruktúry a prepojení v celej Európe s cieľom rýchlo reagovať na prerušenia dodávok. Podporuje preto rozvoj synergií medzi mestskými a vidieckymi oblasťami s cieľom skombinovať ich potenciál v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov a nakladania s energetickým odpadom pri využívaní optimalizovaných a odolnejších energetických infraštruktúr s nízkymi stratami.

45. Vyzdvihuje význam obehového hospodárstva ako súčasti udržateľnej transformácie energetiky, v ktorom sa pri dopyte a ponuke infraštruktúr, výrobkov a služieb využívajú koncepcie životného cyklu. Verejné obstarávanie ponúka veľké príležitosti pre ochranu klímy. To sa musí podporiť prijatím požiadaviek týkajúcich sa ekodizajnu, noriem a informačných systémov pre údaje o životnom cykle tak zo strany EÚ, ako aj zo strany členských štátov. Zdôrazňuje, že verejné obstarávanie inovácií je strategickým nástrojom podpory tohto integrovaného prístupu, pri ktorom môžu miestne a regionálne samosprávy zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní vykonávania a šírenia v rôznych odvetviach.

46. Zdôrazňuje, že na dosiahnutie viacúrovňového prechodu, pokiaľ ide o regióny aj obce, by miestne a regionálne samosprávy mohli vymenovať energetických manažérov, aby účinne koordinovali politiky v oblasti klímy a energetiky na rôznych úrovniach.

47. Nabáda svojich členov, aby vytvorili medziskupinu, ktorá by združovala zástupcov uhoľných regiónov a regiónov s vysokými emisiami oxidu uhličitého, ako aj odborníkov a príslušné zainteresované strany, aby pracovali na konkrétnych návrhoch pre inovatívnu a udržateľnú transformáciu energetiky a vymieňali si najlepšie postupy v celej EÚ.

V Bruseli 9. októbra 2019 Predseda Európskeho výboru regiónov Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Podľa globálneho scenára v súlade s Parížskou dohodou by sa požadovalo, aby 70 – 85 % elektrickej energie pochádzalo do roku 2050 z obnoviteľných zdrojov. Podľa štatistiky z roku 2017, ktorú uverejnila Európska environmentálna agentúra, odvetvie dodávok energie prispieva k priamym emisiám skleníkových plynov v EÚ v najväčšej miere (28 %).

(2) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou [2019/2582(RSP)].

(3) COM(2018) 773 final.

(4) Vo vnútroštátne stanovených príspevkoch sa EÚ a jej členské štáty zaviazali splniť cieľ znížiť do roku 2030 domáce emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990.

(5) CDR 3950/2018 (Ú. v. EÚ C 168, 16.5.2019, s. 49).

(6) COM/2018/374 final.

(7) Scenár podľa štúdie Heat Roadmap Europe 2050 v porovnaní s rokom 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps.

(8) V súbore predpisov „Čistá energia pre všetkých“ sa stanovujú ciele na rok 2030: záväzný cieľ dodávok energie z obnoviteľných zdrojov aspoň 32 % a cieľ energetickej efektívnosti aspoň 32,5 %, s možnou úpravou týchto cieľov v roku 2023, a to smerom nahor.

(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (Ú. v. EÚ L 328, 31.12.2018, s. 1).

(10) CDR 830/2017 (Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 111).

(11) Napríklad SECAP v rámci Dohovoru primátorov a starostov.

(12) Vrátane elektroenergetiky, odvetvia vykurovania a chladenia, dopravy, odvetvia nakladania s odpadmi, poľnohospodárstva a ich pododvetví.

(13) Scenár podľa štúdie Heat Roadmap Europe 2050 v porovnaní s rokom 1990, Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (dostupné v angličtine).

(14) Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective (dostupné v angličtine).

(15) Výkonná agentúra pre malé a stredné podniky (EASME), High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.