EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 12. 2017 COM(2017) 815 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Prvá správa v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti





{SWD(2017) 480 final}



I. Úvod Liberalizácia vízového režimu je jedným z najsilnejších nástrojov Únie na podporu medziľudských kontaktov a posilnenie vzťahov medzi občanmi tretích krajín a Úniou. Táto správa vyplýva z povinnosti Komisie monitorovať nepretržité plnenie požiadaviek na liberalizáciu vízového režimu tretími krajinami a aspoň raz ročne podať Európskemu parlamentu a Rade správu o týchto záležitostiach v súlade s článkom 1a ods. 2b nariadenia (ES) č. 539/2001 a podľa vyhlásenia Komisie zo 17. februára 2017. Hodnotenie kritérií na liberalizáciu vízového režimu sa týka krajín, ktoré podľa príslušných akčných plánov a plánov postupu úspešne ukončili dialóg o liberalizácii vízového režimu. Ide teda o krajiny západného Balkánu a krajiny Východného partnerstva. Pri jednotlivých krajinách sa správa zameriava na konkrétne oblasti, v ktorých je potrebné ďalšie monitorovanie a opatrenia s cieľom zabezpečiť kontinuitu a udržateľnosť dosiahnutého pokroku v rámci procesu liberalizácie vízového režimu. V správe sa preto neuvádzajú tie kritériá a záväzky, pri ktorých sa zaznamenáva stabilný pokrok pri vykonávaní. Komisia podrobne informuje o širšom kontexte situácie v oblasti vnútorných vecí a spravodlivosti, čo je pre krajiny západného Balkánu relevantné aj z hľadiska plnenia záväzkov týkajúcich sa liberalizácie vízového režimu v rámci balíka pre rozširovanie a pre krajiny Východného partnerstva v rámci vykonávania príslušných dohôd o pridružení. Hodnotiace obdobie tejto správy začína dátumom prijatia posledných príslušných správ: t. j. v prípade krajín západného Balkánu ide o Piatu správu o monitorovaní po liberalizácii vízového režimu, ktorá bola prijatá vo februári 2015 a v prípade krajín Východného partnerstva o Konečné správy o pokroku pri liberalizácii vízového režimu prijaté pre Moldavskú republiku v decembri 2013 a pre Ukrajinu a Gruzínsko v decembri 2015. Štatistická časť správy zahŕňa členské štáty a pridružené krajiny: konkrétne 26 členských štátov, ktoré uplatňujú nariadenie (ES) č. 539/2001, a štyri krajiny pridružené k schengenskému priestoru. Hodnotenie jednotlivých oblastí je založené predovšetkým na: informáciách poskytovaných Eurostatu krajinami pridruženými k schengenskému priestoru, agentúrami EÚ [Europol, eu-LISA, Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex)] a na výmene informácií medzi Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a krajinami, v ktorých sa uplatňuje bezvízový režim. K tejto správe je priložený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa uvádzajú podrobnejšie súvislosti o vývoji v rámci jednotlivých oblastí. II. Posúdenie konkrétnych oblastí v súlade s kritériami na liberalizáciu vízového režimu II.1 Západný Balkán Albánsko Nelegálna migrácia vrátane readmisie Pokiaľ ide o výzvy v oblasti nelegálnej migrácie, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 sa značne zvýšil počet odopretí vstupu a mierne klesol počet nelegálnych pobytov. Hoci počet žiadostí o azyl, ktoré predložili albánski štátni príslušníci v EÚ, je spomedzi krajín s bezvízovým režimom stále absolútne najvyšší, v porovnaní s druhou polovicou predchádzajúceho roka sa v prvom polroku 2017 znížil o 28 % (zo 17 165 na 12 440). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet odopretí vstupu zvýšil o 91 % (z 15 835 na 30 305) a počet nelegálnych pobytov sa znížil o 30 % (zo 47 755 na 33 445), zatiaľ čo počet žiadostí o azyl sa znížil o 54 % (zo 66 715 na 30 840). Miera uznaných žiadostí o azyl je nízka (1,84 % v roku 2015 a 2,61 % v roku 2016). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet rozhodnutí o návrate znížil o 19 % z 39 310 na 31 975. Readmisia funguje dobre; krajina rýchlo reaguje na žiadosti členských štátov o readmisiu a pri miere návratu sa zaznamenal výrazný nárast: z 86 % v roku 2015 na 129 % v roku 2016. Albánsko v posledných mesiacoch podniklo niekoľko krokov na riešenie problému neopodstatnených žiadostí o azyl predložených albánskymi štátnymi príslušníkmi, vykonávanie však musí pokračovať nezmeneným tempom. Albánsko dosiahlo prvé výsledky pri vykonávaní akčného plánu proti nelegálnej migrácii, ktorý sa zameriava na operačnú spoluprácu pri riadení nelegálnej migrácie, identifikáciu a ochranu maloletých osôb bez sprievodu a boj proti podvodom v oblasti dokladov. Albánsko zintenzívnilo výmenu informácií s členskými štátmi o zákazoch vstupu do schengenského priestoru. Posilnilo aj kontrolu dokumentov na niektorých hraničných priechodoch vrátane letiska Rinas, malo by však zlepšiť kontrolu hraníc na všetkých hraničných priechodoch. Albánsko zintenzívnilo aj operačnú spoluprácu s členskými štátmi, ktoré sú najviac postihnuté nelegálnou migráciou. Najnovší postup „výstupných pohovorov“, ktoré Albánsko vykonáva na hraničných priechodoch, je účinným, ale dočasným opatrením, ktoré by sa malo vykonávať spôsobom rešpektujúcim základné práva cestujúcich. Albánsko vyvinulo aj úsilie s cieľom zvýšenia svojej kapacity na prijímanie žiadateľov o azyl prostredníctvom výstavby nového otvoreného prijímacieho zariadenia v Babrru, ako aj na účely zlepšenia podmienok prijímania na hraniciach s Gréckom.

Verejný poriadok a bezpečnosť Albánsky hovoriace organizované zločinecké skupiny sú mimoriadne aktívne v širokom spektre trestných činností v EÚ. Tieto skupiny sa zvyčajne podieľajú na rôznych druhoch trestnej činnosti vrátane obchodovania s drogami (najmä s kanabisom, kokaínom a heroínom), prevádzačstva migrantov a obchodovania s ľuďmi, organizovanej majetkovej trestnej činnosti, vymáhania peňazí alebo inej výhody a vydierania. Albánsko podniklo kroky na zlepšenie účinnosti presadzovania práva v boji proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti. Medzi rokmi 2015 až 2017 sa významne zvýšili zachytenia nelegálnych drog, najmä kanabisu, a počas celého vegetačného obdobia 2017 sa zaznamenalo výrazné zníženie pestovania kanabisu. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania, najmä pokiaľ ide o riešenie problémov spojených s nelegálnou migráciou. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·zlepšiť hraničné kontroly, a to aj prostredníctvom „výstupných pohovorov“ na hraničných priechodoch vykonávaných spôsobom, ktorý plne rešpektuje základné práva cestujúcich, ·pokračovať v účinnom vykonávaní readmisnej dohody, v prípade potreby prostredníctvom uzatvorenia vykonávacích protokolov s ďalšími členskými štátmi, ·pokračovať vo vykonávaní opatrení bilaterálne dohodnutých s členskými štátmi s cieľom znížiť nelegálne migračné toky, ·zorganizovať výraznú informačnú kampaň o právach a povinnostiach v rámci bezvízového styku zameranú na oblasti, ktoré sú najviac postihnuté nelegálnou migráciou, ·zintenzívniť pomoc zraniteľným skupinám obyvateľstva, u ktorých je väčšia pravdepodobnosť, že opustia krajinu nelegálnym spôsobom a posilniť tak ich dlhodobú sociálno-ekonomickú integráciu, a to aj poskytovaním podpory pre reintegráciu albánskych navrátilcov, ·ďalej zlepšovať účinnosť presadzovania práva v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, prevádzačstvu, obchodovaniu s drogami a organizovanej majetkovej trestnej činnosti, ·zintenzívniť vyšetrovanie a trestné stíhanie organizovaných zločineckých skupín, najmä tých, ktoré sa zaoberajú obchodovaním s drogami a prevádzačstvom, ·vymenovaním styčného dôstojníka Europolu ďalej prispieť k posilneniu spolupráce v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko Nelegálna migrácia vrátane readmisie

Pokiaľ ide o výzvy v oblasti nelegálnej migrácie, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 zostal počet odopretí vstupu stabilný, kým počet nelegálnych pobytov sa zvýšil. V rovnakom období klesol počet žiadostí o azyl podaných štátnymi príslušníkmi bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko v EÚ o 28 % (z 5 240 na 3 755). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet odopretí vstupu znížil o 2 % (z 2 555 na 2 495), počet nelegálnych pobytov sa znížil o 13 % (z 5 265 na 4 595) a počet žiadostí o azyl klesol o 44 % (zo 16 110 na 9 100). Miera uznaných žiadostí o azyl je nízka (1,34 % v roku 2015 a 0,80 % v roku 2016). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet rozhodnutí o návrate zvýšil o 6,8 % z 5 700 na 6 085. Readmisia funguje dobre; krajina rýchlo reaguje na žiadosti o readmisiu od členských štátov EÚ a má vynikajúcu mieru návratu, ktorá v roku 2016 dosiahla 127 %. Prijali sa vykonávacie protokoly s piatimi členskými štátmi, čoskoro sa má zaviesť ďalších šesť takýchto nástrojov. Macedónsko začalo rokovania s Komisiou s cieľom umožniť rozmiestnenie členov tímu agentúry Frontex na svojom území. Zároveň zmenilo svoj zákon o cudzincoch s cieľom zosúladiť ho s normami EÚ v oblasti legálnej migrácie. Verejný poriadok a bezpečnosť Pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, organizované zločinecké skupiny z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko aktívne pôsobia v oblasti obchodovania s drogami a distribúcie drog, najmä heroínu. Z tejto krajiny naďalej pochádzajú archeologické predmety, náboženské predmety a kultúrne predmety, ktoré sa nezákonne predávajú do EÚ. Niektoré zločinecké skupiny sa podieľajú aj na korupcii v oblasti športu, najmä na stávkových podvodoch. Rizikom je aj návrat zahraničných teroristických bojovníkov, ktorí prechádzajú územím bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko vyvinula vlastný systém posúdenia hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti, ako aj regionálny systém v spolupráci so Srbskom a Čiernou Horou. Pokiaľ ide o presadzovanie práva, snahy potlačiť obchodovanie s drogami vyústili do zvýšených počtov zachytení drog, najmä kanabisu a syntetických drog, a rozbitia niekoľkých gangov zaoberajúcich sa obchodovaním s drogami. Bol vymenovaný národný koordinátor, ktorý dohliada na činnosť v boji proti terorizmu. Zlepšila sa spolupráca v oblasti presadzovania práva s partnermi zo západného Balkánu, Talianskom a Slovinskom rovnako ako operačná spolupráca s Europolom. Hoci je dohoda o spolupráci s Eurojustom účinná, spolupráca je veľmi obmedzená a nové kontaktné miesto nebolo stanovené. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·pokračovať v účinnom vykonávaní readmisnej dohody medzi EÚ a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, v prípade potreby prostredníctvom uzatvorenia vykonávacích protokolov s ďalšími členskými štátmi EÚ, ·posilniť hraničné kontroly spôsobom, ktorý plne rešpektuje základné práva cestujúcich, ·zorganizovať výraznú informačnú kampaň o právach a povinnostiach v rámci bezvízového styku zameranú na oblasti, ktoré sú najviac postihnuté nelegálnou migráciou, ·zabezpečiť pomoc zraniteľným skupinám obyvateľstva s cieľom posilniť ich dlhodobú sociálno-ekonomickú integráciu, ·zlepšiť účinnosť presadzovania práva v boji proti obchodovaniu s drogami (najmä s heroínom), obchodovaniu s archeologickými predmetmi, korupcii v oblasti športu, ako aj iným nezákonným činnostiam, ·zintenzívniť vyšetrovanie a trestné stíhanie organizovaných zločineckých skupín, najmä tých, ktoré sa zaoberajú obchodovaním s drogami, ·urýchlene stanoviť kontaktné miesto pre Eurojust a zabezpečiť plné vykonávanie prijatej dohody o spolupráci. Bosna a Hercegovina Nelegálna migrácia vrátane readmisie



Pokiaľ ide o výzvy v oblasti nelegálnej migrácie, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 zostali trendy týkajúce sa odopretí vstupu a nelegálnych pobytov stabilné. Pri žiadostiach o azyl podaných štátnymi príslušníkmi Bosny a Hercegoviny v EÚ sa medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 zaznamenal klesajúci trend, došlo k poklesu o 38 % (z 2 340 na 1 440). Počet odopretí vstupu bol stabilný už medzi rokmi 2015 a 2016 (5 185 prípadov v roku 2015 v porovnaní s 5 150 prípadmi v roku 2016) rovnako ako počet nelegálnych pobytov (3 585 prípadov v roku 2015 v porovnaní s 3 645 prípadmi v roku 2016). Počet žiadostí o azyl sa už medzi rokmi 2015 a 2016 znížil o 51 % (z 9 100 na 4 495). Miera uznaných žiadostí o azyl bola 3,50 % v roku 2015 a 4,20 % v roku 2016. Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet rozhodnutí o návrate znížil o 10 % z 5 675 na 5 080. V tomto období bola miera návratu stabilná na úrovni približne 73 %. Spolupráca s členskými štátmi v oblasti readmisie je hladká a uspokojivá, pričom je potrebné toto úsilie zachovať.

Bosna a Hercegovina prijala v marci 2016 stratégiu a akčný plán v oblasti migrácie a azylu na obdobie rokov 2016 – 2020 s cieľom zlepšiť svoj strategický rámec riadenia migrácie. Nový zákon o azyle nadobudol účinnosť vo februári 2016. Jeho cieľom je harmonizovať azylovú politiku krajiny s medzinárodnými normami a acquis Únie, a to najmä pokiaľ ide o práva žiadateľov o azyl a osôb, ktorým sa poskytla medzinárodná ochrana, na prácu, vzdelanie, sociálnu a zdravotnú starostlivosť, zlúčenie rodiny a zásadu non-refoulement. Verejný poriadok a bezpečnosť



Pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, štátni príslušníci Bosny a Hercegoviny patria k najčastejšie uvádzaným pôvodcom organizovanej majetkovej trestnej činnosti v EÚ. Organizované zločinecké skupiny z tejto krajiny sa podieľajú na bytových krádežiach, násilných vlámaniach a tzv. rip-deals (zločinoch, pri ktorých jedna strana oberie druhú o zisk z krádeže), ako aj na obchodovaní s ľuďmi a obchodovaní s drogami na západobalkánskej trase. Táto krajina je aj cieľovou krajinou pre vozidlá ukradnuté v rôznych členských štátoch. V Bosne a Hercegovine zostávajú významné zásoby zbraní, čo predstavuje riziko v rámci obchodovania so strelnými zbraňami. V auguste 2016 bola podpísaná dohoda o operačnej spolupráci s Europolom, ktorej cieľom je podporiť krajinu v prevencii organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a iných foriem medzinárodnej trestnej činnosti a boji proti nim. Následne bola v máji 2017 podpísaná dohoda o vyslaní styčného dôstojníka do ústredia Europolu. V súčasnosti sa pripravuje stanovenie národného kontaktného miesta Europolu. Treba zintenzívniť opatrenia na riešenie problému obchodovania s ľuďmi. Naďalej je potrebné vyvinúť komplexný, multidisciplinárny a na obete orientovaný prístup k obchodovaniu s ľuďmi a zlepšiť identifikáciu obetí. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·pokračovať v účinnom vykonávaní readmisnej dohody medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou, v prípade potreby prostredníctvom uzatvorenia vykonávacích protokolov so zostávajúcimi členskými štátmi EÚ, je potrebné venovať ďalšiu pozornosť dodržiavaniu lehôt a zlepšeniu procesov identifikácie, ·posilniť hraničné kontroly spôsobom, ktorý plne rešpektuje základné práva cestujúcich, ·zorganizovať výraznú informačnú kampaň o právach a povinnostiach v rámci bezvízového styku zameranú na oblasti, ktoré sú najviac postihnuté nelegálnou migráciou, ·zintenzívniť pomoc zraniteľným skupinám obyvateľstva s cieľom posilniť ich dlhodobú sociálno-ekonomickú integráciu, ·vynaložiť ďalšie úsilie na riešenie problému obchodovania s ľuďmi, ·zintenzívniť využívanie finančných vyšetrovaní prípadov korupcie a organizovanej trestnej činnosti. Čierna Hora Nelegálna migrácia vrátane readmisie Pokiaľ ide o výzvy v oblasti nelegálnej migrácie, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 pokračovali trendy týkajúce sa odopretí vstupu a nelegálnych pobytov. V absolútnych číslach však ide o malé počty. Medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 sa zaznamenal 36 % pokles žiadostí o azyl zo strany štátnych príslušníkov Čiernej Hory (zo 795 na 510). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet odopretí vstupu znížil o 13 % z 385 na 335 rovnako ako počet nelegálnych pobytov, ktorý klesol o 26 % zo 770 na 570. Celkový počet žiadostí o azyl sa medzi rokmi 2015 a 2016 výrazne znížil (zo 4 115 na 1 830, čo predstavuje pokles o 56 %). Miera uznaných žiadostí o azyl je nízka (1,63 % v roku 2015 a 1,75 % v roku 2016). Medzi rokmi 2015 a 2016 zostal počet rozhodnutí o návrate občanov Čiernej Hory stabilný (1 565 v roku 2015 a 1 500 v roku 2016). Členské štáty informovali o veľmi dobrej spolupráci v oblasti readmisie, pričom v roku 2016 bola miera návratu do Čiernej Hory najvyššia zo všetkých tretích krajín, ktoré po splnení kritérií na liberalizáciu vízového režimu využívajú bezvízový styk (160 %). Miera schválenia žiadostí o readmisiu podaných členskými štátmi vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín je však naďalej nízka. V roku 2016 bola prijatá stratégia reintegrácie osôb vrátených na základe readmisných dohôd na obdobie rokov 2016 – 2020. Po prijatí stratégie integrovaného riadenia migrácie na obdobie rokov 2017 – 2020 sa zaviedol celkový strategický rámec a pokročilo zosúladenie s acquis Únie v tejto oblasti. Vykonávanie tejto stratégie monitoruje spoločná ministerská pracovná skupina zriadená v auguste 2017. Verejný poriadok a bezpečnosť



Pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, Čierna Hora je centrum nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami do EÚ. Organizované zločinecké skupiny pochádzajúce z krajiny sú aktívne najmä v oblasti obchodovania s kokaínom. Organizované zločinecké skupiny z Čiernej Hory sú známe pre pranie špinavých peňazí a opätovné investovanie príjmov zo závažnej a organizovanej trestnej činnosti.

Čierna Hora ďalej posilnila svoje inštitucionálne nastavenie boja proti organizovanej trestnej činnosti. Na špeciálnej policajnej jednotke je v súčasnosti 20 pracovných miest tak, ako sa predpokladalo, na uspokojenie potrieb je však nevyhnutné ďalšie zvyšovanie počtu zamestnancov. V posledných rokoch Čierna Hora prijala vlastný systém posudzovania hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti, na základe ktorého si stanovuje svoje priority v oblasti bezpečnosti. Boli prijaté zmeny trestného zákona umožňujúce vykonanie protokolu k Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu týkajúceho sa prevádzačstva migrantov. Operačná dohoda s Eurojustom nadobudla účinnosť v júni a v septembri bol vymenovaný styčný prokurátor Eurojustu. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·pokračovať v účinnom vykonávaní readmisnej dohody medzi EÚ a Čiernou Horou, v prípade potreby prostredníctvom uzatvorenia vykonávacích protokolov s členskými štátmi EÚ, ·zorganizovať rozsiahlu informačnú kampaň o právach a povinnostiach v rámci bezvízového styku zameranú na oblasti postihnuté najmä nelegálnou migráciou, ·ďalej rozvíjať výsledky v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, ·zabezpečiť pomoc zraniteľným skupinám obyvateľstva s cieľom posilniť ich dlhodobú sociálno-ekonomickú integráciu. Srbsko Nelegálna migrácia vrátane readmisie Pokiaľ ide o problémy spojené s nelegálnou migráciou, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 došlo k miernemu nárastu počtu odopretí vstupu, ako aj počtu nelegálnych pobytov. Medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 výrazne klesol počet žiadostí o azyl podaných srbskými štátnymi príslušníkmi v EÚ o 41 % (zo 7 140 na 4 225). Počet srbských štátnych príslušníkov, ktorým bol v roku 2016 odopretý vstup, dosiahol 7 910, čo je zhruba rovnaký počet ako v roku 2015, keď bolo hlásených 7 850 prípadov. Počet nelegálnych pobytov sa medzi rokmi 2015 a 2016 znížil o 19 % (z 13 785 na 11 180). V období rokov 2015 až 2016 došlo k výraznému zníženiu počtu žiadostí o azyl o 55 % (z viac ako 30 325 na 13 515). Miera uznaných žiadostí o azyl je nízka (1,86 % v roku 2015 a 1,95 % v roku 2016). Počet rozhodnutí o návrate srbských občanov klesol o 7 % zo 14 985 v roku 2015 na 13 870 v roku 2016. Spolupráca Srbska pri readmisii vlastných štátnych príslušníkov je veľmi dobrá s mierou návratu vo výške 86,65 % v roku 2015 a 89,04 % v roku 2016. Readmisia štátnych príslušníkov tretích krajín je problematická (najmä pokiaľ ide o readmisie z Bulharska, Maďarska a z Rumunska). Srbsko sa 3. októbra 2017 na spoločnom readmisnom výbore zaviazalo plne vykonávať ustanovenia o štátnych príslušníkoch tretích krajín obsiahnuté v readmisnej dohode medzi EÚ a Srbskom. Počas nasledujúcich mesiacov prebehne dôsledné monitorovanie. Nedávne rozhodnutie Srbska o udelení bezvízového styku iránskym občanom vyvoláva obavy a treba ho pozorne sledovať. Na konci roka 2016 Srbsko revidovalo svoj plán reakcie na zvýšený počet migrantov, ktorý sa týka obdobia do decembra 2017. Vo februári 2017 Srbsko začalo pracovať na novej stratégii a akčnom pláne na boj proti nelegálnej migrácii na obdobie rokov 2017 – 2020. Prijatie nového zákona o azyle sa oneskorilo a doposiaľ nebol prijatý nový zákon o cudzincoch. Srbsko neustále monitoruje trendy, pokiaľ ide o počet žiadateľov o azyl a počet navrátilcov v rámci readmisných dohôd, a to aj prostredníctvom aktualizácie štatistických údajov a vytvárania migračných profilov. Srbsko sa usiluje o podporu reintegrácie navrátilcov, a to aj na úrovni miestnych spoločenstiev. Srbsko takisto finančne podporuje organizácie občianskej spoločnosti pri vykonávaní informačných kampaní o readmisných postupoch a rizikách zneužívania bezvízového režimu, a to aj smerom k osobitným skupinám obyvateľstva, ktoré sú náchylnejšie k nelegálnemu opusteniu krajiny. Verejný poriadok a bezpečnosť Pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, štátni príslušníci Srbska patria k najčastejšie uvádzaným pôvodcom organizovanej majetkovej trestnej činnosti v EÚ, najmä v Belgicku, Francúzsku, Nemecku a v Taliansku. Z oblasti západného Balkánu sú občania Srbska aj medzi najčastejšie identifikovanými obeťami obchodovania s ľuďmi. Pri zločincoch zo Srbska sa uvádza, že sa podieľajú na obchodovaní s kokaínom na západobalkánskej trase, pričom nezákonný obchod s tabakovými výrobkami sa často vykonáva cez Srbsko do EÚ. V Srbsku zostávajú významné zásoby zbraní, čo predstavuje riziko v rámci obchodovania so strelnými zbraňami. V záujme zintenzívnenia boja proti organizovanej trestnej činnosti sa v zákone o organizácii a právomoci vládnych orgánov pri potláčaní organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a korupcie (ktorý nadobudne účinnosť v marci 2018) predpokladá vytvorenie špecializovaných orgánov pre vyšetrovanie, trestné stíhanie a rozhodovanie vecí v uvedených oblastiach. Srbsko posilnilo spoluprácu s Europolom; srbský styčný dôstojník bol do ústredia Europolu vyslaný v marci 2017. V septembri 2017 bol do Belehradu vyslaný regionálny styčný dôstojník agentúry Frontex. V tom istom mesiaci Srbsko podpísalo pracovnú dohodu s agentúrou CEPOL. Doposiaľ nebola prijatá nová stratégia finančného vyšetrovania a vo finančných vyšetrovaniach vo všeobecnosti chýba aktívny prístup. V roku 2016 bola zriadená stála pracovná skupina pre prevádzačstvo. V auguste 2017 Srbsko prijalo novú stratégiu na predchádzanie a potláčanie obchodovania s ľuďmi na obdobie rokov 2017 – 2022 spolu so sprievodným akčným plánom. Na základe tejto stratégie musí Srbsko podniknúť kroky smerujúce k aktívnej identifikácii a náležitej ochrane obetí obchodovania s ľuďmi. Srbsko ešte nezačalo rokovania o operačnej dohode s Eurojustom, pretože nový zákon o ochrane údajov, ktorý by bol v súlade s acquis Únie, zatiaľ nebol prijatý.

Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·pokračovať v účinnom vykonávaní readmisnej dohody medzi EÚ a Srbskom, v prípade potreby prostredníctvom uzatvorenia vykonávacích protokolov s členskými štátmi EÚ, venovať ďalšiu pozornosť readmisii štátnych príslušníkov tretích krajín, ·zorganizovať rozsiahlu informačnú kampaň o právach a povinnostiach v rámci bezvízového styku zameranú na oblasti postihnuté najmä nelegálnou migráciou, ·pokračovať v posilňovaní vyšetrovaní založených na spravodajstve s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľné výsledky, pokiaľ ide o konečné odsúdenia a rozloženie sietí zapojených do organizovanej trestnej činnosti, prania špinavých peňazí, prevádzačstva migrantov a obchodovania s ľuďmi, ·zabezpečiť pomoc zraniteľným skupinám obyvateľstva s cieľom posilniť ich dlhodobú sociálno-ekonomickú integráciu. II.2 Východné partnerstvo Moldavsko Nelegálna migrácia vrátane readmisie Pokiaľ ide o výzvy v oblasti nelegálnej migrácie, medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 sa mierne zvýšil počet odopretí vstupu, kým počet nelegálnych pobytov klesol. Počet žiadostí o azyl podaných moldavskými štátnymi príslušníkmi v EÚ dosiahol vrchol na jar roku 2016 a trend žiadostí o azyl medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roku 2017 vykazuje výrazný pokles o 58 % (z 1 730 na 720). Pri počte vstupov odopretých na hraniciach sa medzi rokmi 2015 a 2016 zaznamenal nárast o 71 % (z 2 725 na 4 660), pričom počet nelegálnych pobytov sa v tomto období dramaticky zvýšil, a to o 89 % (z 4 050 na 7 660). Medzi rokmi 2015 a 2016 sa počet žiadostí o azyl výrazne zvýšil, a to o 99 % (z 1 850 na 3 675). Miera uznaných žiadostí o azyl bola v roku 2015 na úrovni 10,81 %, ale v roku 2016 klesla na 2,07 %. Počet rozhodnutí o návrate občanov Moldavska sa medzi rokmi 2015 a 2016 výrazne zvýšil – o 178 % (z 1 810 na 5 035). Miera návratu sa znížila zo 67,13 % v roku 2015 na 48,16 % v roku 2016. Členské štáty EÚ veľmi oceňujú kvalitu spolupráce v oblasti readmisie, čo dokazuje aj vysoká miera kladných odpovedí na žiadosti o readmisiu. Posledný spoločný readmisný výbor, ktorý sa konal 6. októbra 2017, zhodnotil spoluprácu s Moldavskom ako vo všeobecnosti pozitívnu. V oblasti riadenia migrácie Moldavsko vykonáva akčný plán na obdobie rokov 2016 – 2020 zameraný na vykonávanie Národnej stratégie pre migráciu a azyl na obdobie rokov 2011 – 2020. Prostredníctvom projektov, ako je informačná platforma NEXUS, ktorá je dostupná online a má zastúpenia v rôznych mestách v Moldavsku, ako aj jedno zastúpenie v Paríži, sa moldavským občanom poskytujú informácie o výhodách a rizikách rôznych aspektov migrácie. Verejný poriadok a bezpečnosť Moldavské organizované zločinecké skupiny sú mimoriadne aktívne vo Francúzsku, Lotyšsku, Nemecku, Poľsku a v Rakúsku a sú naďalej zapojené najmä do rôznych typov organizovanej trestnej činnosti, ako je organizovaná majetková trestná činnosť, nezákonný obchod s tabakovými výrobkami, obchodovanie s drogami (významným problémom je heroín), podvody s platobnou kartou a pranie špinavých peňazí. Najmä rusky hovoriace organizované zločinecké skupiny využívajú Moldavsko ako tranzitnú krajinu na pranie špinavých peňazí a ich dovoz do EÚ. Moldavsko zostáva zdrojovou krajinou obchodovania s ľuďmi. S cieľom zlepšiť justičnú spoluprácu Moldavsko v polovici roku 2014 podpísalo dohodu s Eurojustom, ktorá nadobudla účinnosť v októbri 2016. Spolupráca v oblasti presadzovania práva sa posilnila podpísaním dohody s Europolom v decembri 2014.

Od konečnej správy o liberalizácii vízového režimu Moldavsko prijalo zákony na posilnenie inštitucionálneho rámca na boj proti korupcii (najmä korupcii na vysokej úrovni) a praniu špinavých peňazí. Vykonávanie však značne zaostáva. Pretrvávajú obavy týkajúce sa politického vplyvu na boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí. Pokusy o oslabenie rámca boja proti korupcii (napr. prostredníctvom takzvaného „zákona o liberalizácii kapitálu“ a takzvaného „obchodného balíka“ zameraného okrem iného aj na zmenu inštitucionálneho usporiadania orgánov na boj proti korupcii) majú negatívny vplyv na dôveryhodnosť politického odhodlania bojovať proti korupcii. Hoci sa v poslednej správe o liberalizácii vízového režimu plánovalo zriadenie úradu na vymáhanie majetku, úrad bol založený až v roku 2017 a jeho pôsobnosť sa v súčasnosti obmedzuje na prípady korupcie a prania špinavých peňazí. Oneskorenia pri vykonávaní zákona o národnom orgáne pre integritu spôsobili od augusta 2016 zastavenie overovania majetkových priznaní a konfliktov záujmov. Pokrok v oblasti právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí (zosúladenie so štvrtou smernicou EÚ proti praniu špinavých peňazí) stagnuje. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Napriek tomu je možné, že bude ohrozené dodržiavanie kritérií v oblasti boja proti korupcii a proti praniu špinavých peňazí, ak sa neprijmú okamžité opatrenia na zabezpečenie nepretržitého a trvalo udržateľného vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·zintenzívniť boj proti organizovanej trestnej činnosti prijatím nových právnych predpisov proti praniu špinavých peňazí, ·zabezpečiť plnú nezávislosť, účinnosť a efektívnosť špecializovaných inštitúcií na boj proti korupcii, zabezpečiť, aby budúci právny rámec tzv. „obchodného balíka“ negatívne neovplyvnil boj proti korupcii a vyšetrovanie bankových podvodov, ·zabezpečiť prioritu fungovania národného úradu pre integritu tým, že sa vymenuje vyšší manažment a inšpektori, ·zabezpečiť riadne fungovanie agentúry na vymáhanie majetku nadobudnutého z trestnej činnosti tým, že sa zabezpečí prístup k všetkým potrebným informáciám (vrátane databáz), vyčlení sa dostatočný rozpočet a personál a jej pôsobnosť sa rozšíri na príjmy z akéhokoľvek druhu trestnej činnosti, ·zintenzívniť úsilie s cieľom dosiahnuť dobré výsledky v boji proti korupcii na najvyššej úrovni, ·zintenzívniť cielené informačné kampane, prostredníctvom ktorých sa objasňujú práva a povinnosti spojené s bezvízovým cestovaním. Gruzínsko Integrované riadenie hraníc, riadenie migrácie a azyl Pokiaľ ide o problémy spojené s nelegálnou migráciou, medzi druhou polovicou roku 2016 a polovicou roka 2017 zostali trendy týkajúce sa nelegálnych pobytov a odopretí vstupu stabilné. Počty žiadostí o azyl zo strany gruzínskych štátnych príslušníkov v EÚ nevykazujú medzi druhým polrokom 2016 (4 750) a polovicou roka 2017 (4 630) ďalší nárast. Počet odopretí vstupu sa znížil o 39 % z 1 330 v roku 2015 na 810 v roku 2016 a počet nelegálnych pobytov o 3 % z 5 405 v roku 2015 na 5 240 v roku 2016, počet žiadostí o azyl sa zvýšil o 7,2 % (z 8 110 v roku 2015 na 8 700 v roku 2016). Medzi prvou a druhou polovicou roka 2016 sa zaznamenal nárast o 22 % (z 3 905 na 4 750). Miera uznaných žiadostí o azyl zostala takmer rovnaká (6,62 % v roku 2015 a 6,48 % v roku 2016). Počet gruzínskych občanov, ktorým bolo vydané rozhodnutie o odchode, sa znížil o 12 % zo 6 415 v roku 2015 na 5 635 v roku 2016, pričom miera návratu sa zvýšila zo 45,13 % v roku 2015 na 55,90 % v roku 2016. Hoci miera návratu zostáva relatívne nízka, členské štáty považujú spoluprácu v oblasti readmisie za vynikajúcu a veľká väčšina žiadostí o readmisiu podaných v roku 2016 bola gruzínskymi orgánmi schválená. Gruzínsko dosiahlo ďalší pokrok pri vykonávaní migračnej stratégie a jej akčného plánu na obdobie rokov 2016 – 2020 , okrem iného pri vytvorení jednotného analytického systému migrácie (testovanie sa začalo v októbri 2016), jednotného systému analýzy rizík a hrozieb na hraniciach, metodiky analýzy migračného rizika, aktualizácii migračného profilu z roku 2015, čo znamená, že trvalo vykonáva kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Gruzínsko uskutočňuje tri fázy celoštátnych kampaní a školení o pravidlách bezvízového cestovania a monitoruje cesty do schengenského priestoru.

Pokiaľ ide o azylové konania, značný počet žiadostí o azyl v Gruzínsku zamietnutých v prvej polovici roka 2017 z dôvodu národnej bezpečnosti je problémom, ktorý bol spomínaný v tretej a štvrtej správe o pokroku pri vykonávaní akčného plánu Gruzínska na liberalizáciu vízového režimu a ktorý je potrebné riešiť. Verejný poriadok a bezpečnosť Od poslednej správy o liberalizácii vízového režimu sa organizované zločinecké skupiny z Gruzínska naďalej uvádzajú ako jedna z najčastejšie zastúpených štátnych príslušností tretích krajín podieľajúcich na závažnej a organizovanej trestnej činnosti v EÚ. Gruzínske organizované zločinecké skupiny sú vysoko mobilné a podieľajú sa najmä na organizovanej majetkovej trestnej činnosti (najmä organizovaných vlámaniach a krádežiach), a to najmä vo Francúzsku, Grécku, Nemecku, Taliansku a v Španielsku. Tieto organizované zločinecké skupiny sú pre EÚ mimoriadne nebezpečné, pretože ich aktivity sa často považujú za kriminalitu s nízkou intenzitou, ich kontrola nad zločineckými trhmi sa postupne zvyšuje a spolupracujú s inými organizovanými zločineckými skupinami z krajín mimo EÚ. Gruzínsko naďalej zostáva tranzitnou krajinou, cez ktorú sa pašujú rôzne nezákonné komodity smerujúce do EÚ, a to najmä drogy. Gruzínsko sa čoraz viac využíva na legalizáciu nezákonných príjmov, ktoré generujú rozličné organizované zločinecké skupiny v EÚ a mimo nej a stáva sa tranzitnou krajinou pre legalizované príjmy z trestnej činnosti. Gruzínsko zabezpečilo nepretržité vykonávanie a preukázalo vážny záväzok v oblasti prevencie organizovanej trestnej činnosti a boja proti nej. Posilnilo spoluprácu na medzinárodnej úrovni. Je potrebné toto úsilie udržať a konsolidovať, najmä na strane presadzovania práva. Národné stratégie a akčné plány, ako aj právne predpisy sa pravidelne aktualizujú. Nová národná stratégia na boj proti organizovanej trestnej činnosti na obdobie rokov 2017 – 2020 a akčný plán na roky 2017 – 2018 sa zameriavajú na tieto kľúčové oblasti: organizované zločinecké skupiny („zlodejov zo zákona“), drogy, počítačová kriminalita, moderná policajná činnosť a medzinárodná spolupráca. V najbližších mesiacoch je potrebné zabezpečiť ich včasné a účinné vykonávanie. Policajné reformy sa začali v roku 2015 vďaka pokroku v oblasti policajnej práce založenej na spravodajstve a spolupráce polície s obyvateľstvom a takisto vďaka vytvoreniu jednotného systému analýzy kriminality. Majú zásadný význam pre pochopenie a analýzu trestnej činnosti a cielené presadzovanie práva a opatrenia v oblasti trestnej justície. Do kľúčových členských štátov sú vysielaní policajní pridelenci a uzatvárajú sa nové dohody o presadzovaní práva. V apríli 2017 Gruzínsko podpísalo dohodu o operačnej a strategickej spolupráci s Europolom, ktorá nadobudla účinnosť v júli 2017. Vykonávajú sa prípravné kroky k rokovaniu o dohode o spolupráci s Eurojustom a rokovania sa plánujú na január 2018. Hoci Gruzínsko dosahuje celkovo dobré výsledky pri vykonávaní protikorupčných reforiem, osobitná pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu mechanizmu overovania majetkových priznaní zavedenému v januári 2017. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Očakáva sa ďalšie zlepšenie vykonávania. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: ·pokračovať v kampaniach týkajúcich sa pravidiel bezvízového cestovania, dokončiť analytické systémy a systémy na analýzu rizík v oblasti migrácie, zintenzívniť úsilie pri riešení zistených základných príčin migrácie. ·prioritne sfunkčniť dohodu o spolupráci uzavretú s Europolom a uzatvoriť dohodu o spolupráci s Eurojustom, ·dokončiť reformu policajnej práce založenej na spravodajstve a prioritne vytvoriť jednotný systém analýzy trestnej činnosti, ·pokračovať v cezhraničnom presadzovaní práva a justičnej spolupráci a ďalej ich posilňovať, ·zintenzívniť úsilie v oblasti presadzovania právnych predpisov týkajúcich sa prania špinavých peňazí, sledovania, zmrazenia a konfiškácie aktív pochádzajúcich z trestnej činnosti vrátane cezhraničných činností, zriadiť národný úrad na vymáhanie majetku, zosúladiť právne predpisy so štvrtou smernicou EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí, ·prijať zmeny antidiskriminačného zákona s cieľom zlepšiť jeho vykonávanie. Ukrajina

Integrované riadenie hraníc, riadenie migrácie a azyl Pokiaľ ide o problémy spojené s nelegálnou migráciou, medzi druhou polovicou roka 2016 a polovicou roka 2017 vykázali trendy týkajúce sa nelegálnych pobytov a odmietnutí vstupu mierny nárast. Počet žiadostí o azyl podaných ukrajinskými štátnymi príslušníkmi v EÚ zostal medzi druhou polovicou roka 2016 a prvou polovicou roka 2017 stabilný (5 435 a 5 380). Počet odopretí vstupu mierne klesol: o 5 % z 23 795 v roku 2015 na 22 495 v roku 2016, zatiaľ čo sa nelegálne pobyty zvýšili o 26 % z 23 480 v roku 2015 na 29 565 v roku 2016. Pri žiadostiach o azyl došlo k podstatnému poklesu: o 44 % z 22 100 žiadostí o azyl v roku 2015 na 12 460 v roku 2016. Miera uznaných žiadostí o azyl bola 30,12 % v roku 2015 a 24,61 % v roku 2016. Počet ukrajinských občanov, ktorým bolo vydané rozhodnutie o odchode, sa zvýšil z 19 200 v roku 2015 na 26 865 v roku 2016, kým miera návratu sa zvýšila zo 76,41 % v roku 2015 na 82,58 % v roku 2016. Spolupráca s Ukrajinou v oblasti readmisie zostáva veľmi dobrá, čo dokazujú kvalitatívne posúdenia EÚ, ako aj členských štátov. Pokiaľ ide o riadenie migrácie, 12. júla 2017 bola prijatá štátna migračná politika Ukrajiny do roku 2025. V rokoch 2015 – 2017 sa uskutočnili cielené národné preventívne operácie na monitorovanie vykonávania právnych predpisov v oblasti migrácie. V máji 2017 Ukrajina spustila celoštátnu informačnú kampaň s cieľom vysvetliť práva a povinnosti bezvízového režimu. Verejný poriadok a bezpečnosť Pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, Ukrajina je ešte stále tranzitnou krajinou, cez ktorú sa pašujú rôzne nezákonné komodity smerujúce do EÚ. Heroín sa vo veľkých množstvách pašuje do EÚ po trase cez Kaukaz, ktorá popri iných krajinách Východného partnerstva prechádza aj cez Ukrajinu. Organizované zločinecké skupiny pochádzajúce z Ukrajiny sú zapojené do podvodov v oblasti spotrebnej dane, najmä nezákonnej výroby tabakových výrobkov a ich obchodovania do EÚ. Páchatelia počítačovej kriminality pôsobiaci na Ukrajine sú vysoko sofistikovaní. Pokiaľ ide o nezákonný obchod so strelnými zbraňami, aj keď sa zdá, že úroveň obchodovania je v súčasnosti nízka, Ukrajina je potenciálnou zdrojovou krajinou pre nezákonné obchodovanie strelných zbraní do EÚ. Bývalá jednotka národnej polície, ktorá sa zaoberala vyšetrovaním organizovanej trestnej činnosti, bola rozpustená v roku 2015 bez plánov na jej nahradenie. Ukrajina ratifikovala dohodu o operačnej a strategickej spolupráci s Europolom. V septembri 2017 nadobudla účinnosť dohoda o spolupráci s Eurojustom o boji proti cezhraničnej trestnej činnosti a terorizmu. Prvým krokom k vytvoreniu systému kybernetickej bezpečnosti bol zákon o kybernetickej bezpečnosti, ktorý parlament prijal v októbri 2017 s cieľom začať tvorbu štátnej politiky v tejto oblasti a vytvoriť podmienky na zabezpečenie kybernetickej ochrany informačnej infraštruktúry krajiny. Od konečnej správy o liberalizácii vízového režimu došlo k pokroku pri vykonávaní reformy v oblasti boja proti korupcii, najmä pokiaľ ide o účinné fungovanie novovytvoreného národného úradu na boj proti korupcii (NABU) a špecializovanej prokuratúry na boj proti korupcii (SAP), udržateľnosť reforiem však zostáva výzvou. Zachovanie a posilnenie nezávislosti, ako aj účinné fungovanie úradu NABU, prokuratúry SAP a národnej agentúry na prevenciu korupcie (NAPC) by mali byť kľúčovými prioritami. Nedávne opatrenia, ako napríklad zavedenie prísnych lehôt na prípravné vyšetrovanie, ako aj zverejnenie tajných vyšetrovaní úradu NABU kanceláriou generálneho prokurátora, ku ktorému došlo na konci novembra, vážne narúšajú schopnosť úradu NABU účinne vykonávať vyšetrovanie a oslabujú dôveru verejnosti v inštitúcie, ktoré sa zaoberajú bojom proti korupcii. Návrh zákona predložený v parlamente na začiatku decembra 2017, ktorým by sa neprípustným spôsobom zjednodušilo prepúšťanie vedúcich pracovníkov inštitúcií na boj proti korupcii, zostáva naďalej registrovaný, hoci je v súčasnosti stiahnutý z programu rokovania. Vážnym problémom sú aj neexistujúce odsúdenia v prípadoch, ktoré patria do právomoci úradu NABU a prokuratúry SAP. K riešeniu týchto nedostatkov by prispelo vytvorenie nezávislého špecializovaného najvyššieho protikorupčného súdu v plnom súlade so stanoviskom Benátskej komisie. Pokiaľ ide o agentúru NAPC, po úspešnom spustení systému elektronických vyhlásení v septembri 2016 účinnému overovaniu elektronických vyhlásení významne bráni niekoľko problémov. Obavy sa týkajú riadenia agentúry, ťažkopádneho regulačného rámca, nezavedenia automatizovaného verifikačného softvéru, absencie priameho a automatického prístupu k príslušným databázam a registrom, ako aj trvalo chýbajúcej spolupráce s inými štátnymi inštitúciami. Nedávny prípad oznamovateľa proti vedeniu agentúry NAPC vyvoláva ďalšie obavy týkajúce sa dôveryhodnosti tejto inštitúcie a jej schopnosti dosahovať výsledky. Ďalším znepokojujúcim vývojom je zvyšujúci sa tlak na občiansku spoločnosť vrátane vyšetrovaní a fyzických útokov. Vážne obavy vyvolávajú legislatívne zmeny prijaté v marci 2017, na základe ktorých sa vyžaduje, aby aktivisti proti korupcii predkladali majetkové priznania. Celkovo sa naďalej plnia kritériá na liberalizáciu vízového režimu. Vzhľadom na nedávny vývoj je však potrebné prijať okamžité opatrenia s cieľom zabezpečiť úplné vykonávanie a udržateľnosť predchádzajúcich reforiem, najmä pokiaľ ide o kritérium boja proti korupcii. Je potrebné venovať pozornosť týmto oblastiam: