Hoci zmena mena osoby môže byť v súlade s právnymi predpismi, tomuto procesu je potrebné venovať zvýšenú pozornosť a zabezpečiť nespochybniteľnosť postupov. Ak v prípade prvej registrácie alebo žiadosti o vydanie cestovného pasu zo strany dospelých (napr. po naturalizácii) nie sú k dispozícii nijaké spoľahlivé údaje z registra, príslušné orgány by mali uskutočniť osobné pohovory, a ak je to vhodné, získať ďalšie dôkazy o tom, že osoba naozaj používa deklarovanú totožnosť, napríklad prostredníctvom zoznamu voličov alebo záznamov o sociálnom zabezpečení.

Pravé doklady vyhotovené na základe falošnej totožnosti sa na hraničných priechodoch alebo v rámci územia členského štátu veľmi ťažko odhaľujú. Totožnosť jednotlivcov by sa mala zisťovať a zdrojové doklady by sa mali vydávať na základe registrov obyvateľstva, ktoré obsahujú relevantné a aktuálne historické, sociálne a geografické údaje. Krajiny s biometrickým registrom obyvateľstva alebo databázou cestovných dokladov si môžu overiť totožnosť osoby pri každej žiadosti o vydanie nového cestovného dokladu, takže nie je možné požiadať o vydanie pravého dokladu pomocou falošného zdrojového dokladu.

Charakter podvodov týkajúcich sa cestovných dokladov sa rýchlo mení. Zločinecké siete zapojené do falšovania a pozmeňovania cestovných dokladov sa teraz väčšmi špecializujú a neprestajne vyvíjajú nové formy falšovania, ako je napríklad manipulácia so zariadeniami proti falšovaniu a metódy na obchádzanie biometrických kontrol, ako aj nový spôsob práce.

Cestovné doklady majú vo väčšine prípadov formu cestovných pasov, ale patria k nim aj národné preukazy totožnosti a povolenia na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín (keď sa používajú v priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach). Občania EÚ môžu vstupovať na územie EÚ, schengenského priestoru a určitých krajín mimo EÚ, ako aj odísť z takéhoto územia s národným preukazom totožnosti, ktorý vydávali členské štáty. To napríklad znamená, že zahraniční teroristickí bojovníci môžu cestovať medzi EÚ a Tureckom len so svojím národným preukazom totožnosti.

Na úrovni EÚ sa prijali usmernenia pre orgány, ktoré zaznamenávajú biometrické identifikačné znaky v cestovných pasoch a povoleniach na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín. Je to veľmi dôležitá úloha, keďže k väčšine prípadov nezhodných výsledkov pri hraničných kontrolách dochádza v dôsledku chybného zaznamenania údajov v čase vydania dokladu. Kvalita biometrických údajov je najdôležitejším parametrom, ktorý ovplyvňuje presnosť automatických biometrických systémov. Mali by sa riešiť aj slabé stránky v súvislosti s biometrickými údajmi, ako napríklad „morfing/premena tvárí“ a „spoofing/falšovanie odtlačkov prstov“.

Komisia predložila dva návrhy na aktualizáciu bezpečnostných prvkov a vytvorenie novej podoby víz a povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín. Rýchle prijatie týchto návrhov by pomohlo obmedziť využívanie falošných dokladov na vstup do priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach.

4. Kontrola dokladov

V Kódexe schengenských hraníc sa stanovujú postupy kontroly štátnych príslušníkov krajín EÚ a tretích krajín na vonkajších hraniciach. Príslušníci pohraničnej stráže musia tieto kontroly vykonávať rýchlo a spoliehať sa pritom na technológie/databázy, školiace nástroje a usmernenia, ktoré im umožňujú overiť cestovné doklady.

4.1 Elektronické kontroly cestovných dokladov štátnych príslušníkov tretích krajín

Elektronické overovanie pravosti cestovných dokladov štátnych príslušníkov tretích krajín je dôležitou súčasťou budúceho systému vstup/výstup; prispieva k bezpečnosti tým, že pomáha odhaľovať prípady krádeže identity a zneužívania cestovných dokladov a bojovať proti nim. Systém bude navyše slúžiť na boj proti krádežiam identity prostredníctvom spravovania súhrnu biometrických údajov štátnych príslušníkov tretích krajín veľmi podobným spôsobom, ako to prebieha vo vízovom informačnom systéme v prípade držiteľov víz. Obidva systémy sú na tieto účely úzko prepojené.

Získavanie certifikátov z krajín mimo EÚ (od podpisujúcich certifikačných autorít jednotlivých krajín) na overenie cestovného dokladu je časovo náročný a citlivý proces, ktorý je však potrebný v záujme uistenia sa o tom, že reťaz dôvery, ktorá vedie od subjektu, ktorý certifikát vydal, až po „spotrebiteľa“ (používateľa), je neprerušená. Komisia začala v roku 2015 pilotný projekt s cieľom preskúmať možnosti zhromažďovania certifikátov pochádzajúcich z krajín mimo EÚ, potvrdzovania ich úrovne dôveryhodnosti a následného poskytnutia týchto certifikátov vo forme hlavného zoznamu spĺňajúceho špecifikácie Medzinárodnej organizácie civilného letectva. Pomocou tohto hlavného zoznamu by sa od roku 2017 mohlo zjednodušiť a vo väčšej miere presadiť elektronické overovanie cestovných dokladov pochádzajúcich z krajín mimo EÚ pre všetky členské štáty.

4.2 Kontroly databáz

Držitelia dokladov by mali ihneď nahlásiť stratu alebo odcudzenie svojich dokladov. Ak členské štáty urýchlene zadajú informácie do Schengenského informačného systému (SIS) a databázy odcudzených a stratených cestovných dokladov Interpolu, ako sa to od nich podľa právnych predpisov vyžaduje, výrazne to znižuje riziko krádeže identity. Ku dňu 24. novembra 2016 bolo v SIS zaznamenaných viac ako 52 miliónov zápisov týkajúcich sa vydaných dokladov a 1 milión zápisov týkajúcich sa prázdnych dokladov. V roku 2015 sa zaznamenalo okolo 18 500 pozitívnych lustrácií v súvislosti s vydanými dokladmi.

Členské štáty by mali Interpolu postupovať aj údaje o stratených, odcudzených alebo zneužitých cestovných dokladoch, ktoré vydali krajiny mimo EÚ, aby mohol tieto údaje podľa možnosti zadať do databázy odcudzených a stratených cestovných dokladov. Je to mimoriadne dôležité najmä v súvislosti so sýrskymi cestovnými dokladmi, ktoré boli získané podvodom. Databáza odcudzených a stratených cestovných dokladov obsahuje viac než 68 miliónov záznamov, v ktorých sa od januára do septembra 2016 uskutočnilo 1 243 miliárd vyhľadávaní, ktorých výsledkom bolo viac ako 115 000 pozitívnych lustrácií.

Prostredníctvom navrhovanej zmeny Kódexu schengenských hraníc by sa zaviedla povinnosť overovať všetky cestovné doklady, bez ohľadu na štátnu príslušnosť držiteľa, v systéme SIS a databáze odcudzených a stratených cestovných dokladov. Uľahčila by sa tak identifikácia stratených, odcudzených, zneužitých alebo neplatných dokladov a ich zaisťovanie alebo uchovávanie ako dôkazov. Navrhovaný európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) by okrem toho mal umožniť overovanie cestovných dokladov štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti v systéme SIS a databáze odcudzených a stratených cestovných dokladov ešte pred príchodom týchto osôb na vonkajšie hranice. Expertná skupina na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu sa zaoberá otázkou, ako by interoperabilita mohla prispieť k zlepšeniu kontroly dokladov a totožnosti.

4.3 Odborná príprava

Členské štáty, príslušné agentúry EÚ a Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (okrem iných) vyvinuli pre príslušníkov pohraničnej stráže odbornú prípravu v oblasti odhaľovania podvodov týkajúcich sa dokladov. Táto príprava si vyžaduje nepretržitú aktualizáciu, najmä so zameraním na nové formy podvodov, ako sú napríklad zneužitia identity dvojníkom, a všetky subjekty zapojené do overovania dokladov, akými sú napríklad dopravcovia, konzulárni zamestnanci a miestni administrátori.

V smernici o zodpovednosti dopravcov sa stanovujú finančné pokuty pre dopravcov prepravujúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú doklady potrebné na vstup do EÚ. Malo by sa podrobne zvážiť začlenenie vhodných ustanovení o odbornej príprave dopravcov s cieľom zlepšiť odhaľovanie podvodov týkajúcich sa dokladov.

4.4 Nástroje

Medzi dostupné nástroje, ktoré pomáhajú príslušníkom polície, príslušníkom pohraničnej stráže a ostatným pri odhaľovaní podvodov týkajúcich sa dokladov, patrí európska online databáza falošných a pravých dokladov (Európsky systém archivácie vyobrazení – FADO), ktorá zahŕňa vyobrazenia so štandardizovanými opismi bezpečnostných prvkov dokladov a metód falšovania v 24 úradných jazykoch EÚ a viaceré funkcie prepojenia poskytujúce priamy prístup k iným databázam súvisiacim s dokladmi, ako aj k vnútroštátnym a komerčným aplikáciám.

Databáza FADO bola zriadená na základe spolupráce medzi členskými štátmi a mala by sa začleniť do právneho rámca EÚ. Členské štáty v súčasnosti nemajú právnu povinnosť nahrávať doklady (či už svoje pravé doklady alebo odhalené falošné doklady), čo spôsobuje veľké odchýlky v množstve príspevkov týkajúcich sa ich vlastných dokladov, ako aj dokladov z krajín mimo EÚ. Samotné používanie databázy je navyše stále obmedzené. Mala by sa vypracovať analýza pridanej hodnoty databázy a potreby ďalších zlepšení.

Okrem policajných a pohraničných orgánov sa na využívanie pravých cestovných dokladov a dokladov totožnosti spoliehajú aj civilné a súkromné subjekty, ktoré musia z rôznych dôvodov vykonávať kontroly totožnosti. Laická komunita by takisto mala mať možnosť spoliehať sa na jednoduché mechanizmy overovania, ktoré nevyžadujú odborné znalosti ani špecializované vybavenie. Laická a široká verejnosť majú prístup k podsystému databázy FADO, ktorý poskytuje menej podrobné informácie. Mali by sa preskúmať spôsoby, akými by sa im mohol poskytnúť širší prístup k zápisom o stratených alebo odcudzených dokladoch, databázam s pravými dokladmi a informáciám o najnovších upozorneniach týkajúcich sa trendov v oblasti podvodov s dokladmi.

4.5 Biometrické údaje v cestovných dokladoch

Biometrické identifikačné znaky sú dôležitým nástrojom na odhaľovanie podvodov. Príslušníci pohraničnej stráže ich môžu použiť na overenie totožnosti, najmä porovnaním údajov na čipe s údajmi v doklade.

Na účely kontroly elektronických komponentov elektronických pasov a elektronických povolení na pobyt musí členský štát, ktorý doklad vydal, poskytnúť orgánom potrebné certifikáty na prístup k odtlačkom prstov uloženým na čipe. Systematické elektronické overovanie údajov na čipe by viedlo k odhaleniu najbežnejších prípadov podvodov týkajúcich sa dokladov, akými sú napríklad manipulácie s fotografiou držiteľa. Nie všetky štáty si však certifikáty vymieňajú.