SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

O výsledkoch vykonávania plánov riadenia rybolovu úhora vrátane posúdenia opatrení opätovného zarybňovania a vývoja trhových cien úhorov s dĺžkou menej ako 12 cm

Súvislosti

Táto správa sa predkladá Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1100/2007 z 18. septembra 2007 (nariadenie o úhoroch)[1].

V nariadení o úhoroch sa stanovujú opatrenia zamerané na obnovu populácie úhora európskeho, ktorého výskyt bol (podľa pravidelne publikovaných odporúčaní ICES) v rokoch 2000 až 2010 na historicky najnižšej úrovni a vykazoval alarmujúci pokles, pričom miera dopĺňania populácie úhora predstavovala 1 až 5 % miery dopĺňania zaznamenanej v 70. rokoch (t. j. v období, keď sa stav populácie považoval za zdravý). Okrem toho je úhor európsky od roku 2009 zaradený do prílohy II k dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi (CITES), kde sú uvedené druhy, ktorým síce bezprostredne nehrozí vyhynutie, ale obchod s nimi je potrebné regulovať, aby sa predišlo využívaniu nezlučiteľnému s ich prežitím. To sa zohľadnilo aj zaradením úhora do zoznamu v prílohe B k nariadeniu Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín. V decembri 2010 Vedecká kontrolná skupina zriadená podľa uvedeného nariadenia dospela k záveru, že „nemožno konštatovať, že odchyt alebo zber exemplárov úhora európskeho z voľnej prírody alebo jeho vývoz nebude mať negatívny účinok na stav ochrany tohto druhu“[2]. Výkonné orgány CITES v rámci EÚ teda od decembra 2010 prestali mať možnosť povoľovať vývoz úhorov z EÚ.

Na základe nariadenia o úhoroch sú členské štáty, na ktorých území sa nachádzajú povodia, ktoré sú biotopmi úhorov, povinné zaviesť a vykonávať plány riadenia rybolovu úhora (ďalej len „plány riadenia“). Tieto plány by mali obsahovať riadiace opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že do mora unikne aspoň 40 % dospelých úhorov v porovnaní s úrovňou úniku, ktorá by existovala v prípade absencie ľudského vplyvu. Plán riadenia môže obsahovať opatrenia, ako napríklad znižovanie intenzity komerčného rybolovu, obmedzovanie rekreačného rybolovu, opatrenia opätovného zarybňovania, štrukturálne opatrenia na zabezpečenie priechodnosti riek a zlepšenie riečnych biotopov, preprava strieborných úhorov z vnútrozemských vôd, boj proti dravcom, opatrenia súvisiace s turbínami vodných elektrární a akvakultúrou, ako aj všetky ďalšie opatrenia potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa 40 % úniku do mora. Okrem toho členské štáty, ktoré povoľujú rybolov úhorov s dĺžkou menej ako 12 cm (tzv. sklovité úhory), majú povinnosť vyhradiť 60 % svojho úlovku týchto úhorov na účely opätovného zarybňovania[3].

Stav populácie úhora európskeho

Komisia získava od ICES pravidelné vedecké odporúčania k stavu populácie úhora európskeho. ICES od roku 1999 predkladá odporúčania týkajúce sa úhorov, v ktorých poukazuje na dlhodobý pokles výskytu úhora európskeho vo všetkých vývojových štádiách (sklovité, žlté a strieborné), ako aj čoraz nižšiu mieru dopĺňania jeho populácie.

Podľa najnovšieho odporúčania ICES z novembra 2013 je stav populácie úhora naďalej kritický a je nevyhnutné prijať naliehavé opatrenia. Odporúčanie poukazuje na to, že miera ročného dopĺňania populácie sklovitých úhorov sa síce za posledné dva roky zvýšila v Severnom mori z menej ako 1 % na 1,5 % a v iných oblastiach z 5 % na 10 %, no na tento vývoj sa treba pozerať z dlhodobého hľadiska, a vzhľadom na dĺžku životného cyklu úhora nemá v krátkodobom horizonte vplyv na únik dospelých jedincov do mora. Stav populácie sa teda naďalej považuje za kritický.

Dostupné vedecké hodnotenie sa vykonalo na základe neúplných správ a neštandardného zberu údajov a pomocou neštandardnej metodiky. Preto nie je k dispozícii komplexné vyhodnotenie stavu populácie, ktorej životný priestor zasahuje oblasti mimo vôd EÚ.

K dispozícii je aj vedecké hodnotenie Medzinárodnej únie na ochranu prírody (IUCN), ktorá v roku 2014 vyhodnotila úhora ako kriticky ohrozený druh vzhľadom na prudký pokles populácie. IUCN dospela k záveru, že za posledných 45 rokov došlo v rámci celej oblasti zemepisného výskytu úhora európskeho k podstatnému poklesu (90 – 95 %) miery dopĺňania populácie z dôvodu rôznych hrozieb, s ktorými sa úhor stretáva v rôznych štádiách svojho života.

Stav vykonávania nariadenia č. 1100/2007

Vykonávanie nariadenia úhora sa výrazne oneskorilo. Členské štáty predkladali plány riadenia po termíne (pričom meškanie predstavovalo niekoľko mesiacov až dva roky), technické posúdenia si vyžiadali nečakane veľa času, správy sa museli Komisii predkladať na schválenie opakovane a vykonávanie väčšiny plánov, ako aj realizácia opatrení opätovného zarybňovania sa teda adekvátne omeškali.

Plány riadenia predložilo 19 členských štátov. Tieto plány obsahujú rôzne opatrenia na zníženie faktorov úmrtnosti. Ide jednak o obmedzenia rybolovu a jednak o opatrenia, ktoré s rybolovom priamo nesúvisia. Sú zamerané najmä na úpravu alebo odstránenie migračných prekážok, opätovné zarybňovanie, zníženie miery znečistenia a boj proti parazitom. Skôr, ako plány schválila Komisia, boli predložené ICES na preskúmanie.

Šesť členských štátov bolo od povinnosti vypracovať plán riadenia oslobodených, pretože ich územie sa nepovažuje sa významný biotop úhora (článok 3)[4]. Dva členské štáty[5] plán vôbec nepredložili, a teda sa na ne automaticky vzťahuje povinnosť znížiť rybolov úhora o 50 % (článok 4 ods. 2 nariadenia o úhoroch).

Podľa článku 9 ods. 1 nariadenia musia členské štáty každé tri roky podávať správu o pokroku, ktorý dosiahli pri vykonávaní svojich plánov riadenia. Tieto správy musia obsahovať najmä tieto informácie:

a) podiel biomasy strieborných úhorov, ktoré uniknú do mora na neresenie, vo vzťahu k cieľovej miere úniku stanovenej v článku 2 ods. 4, za každý členský štát;

b) úroveň každoročne vynakladaného rybolovného úsilia v prípade úhora a jej zníženie dosiahnuté v súlade s článkom 4 ods. 2 a článkom 5 ods. 4;

c) úroveň úmrtnosti spôsobenej faktormi nesúvisiacimi s rybolovom a jej zníženie dosiahnuté v súlade s článkom 2 ods. 10;

d) počet ulovených sklovitých úhorov a percentuálne rozčlenenie podľa účelov použitia.

Väčšina členských štátov dodržala termín na predloženie prvej správy o pokroku (30. júna 2012)[6]. Do správ o pokroku sa premietlo aj to, že členské štáty prijali svoje prijatia plánov riadenia v rôznom čase (v rozmedzí od júla 2009 do roku 2011). Niektoré vnútroštátne orgány, ako aj niektorí vedci poukázali na nedostatok času na zber údajov a/alebo posúdenie vplyvu vykonávania plánov riadenia.

Štatistické a vedecké posúdenie výsledkov plánov riadenia

Všetky správy o pokroku členských štátov boli posúdené zo štatistického a vedeckého hľadiska. Na základe odborného posúdenia bolo v roku 2013 v nadväznosti na ad hoc žiadosť Komisie o technické posúdenie plánov riadenia predložené vedecké stanovisko[7]. Potvrdilo sa v ňom, že vo väčšine jednotiek riadenia rybolovu úhora (Eel Management Units, jednotky EMU), t. j. v 81 riadiacich jednotkách zriadených členskými štátmi na účely vykonávania ich plánov riadenia, sa dosiahol pokrok pri vykonávaní riadiacich opatrení súvisiacich s rybolovom, no iné opatrenia (napríklad zlepšenie stavu biotopov, boj proti parazitom alebo kontrola dravcov), sa často odkladajú alebo vykonávajú len čiastočne.

Vo všeobecnosti je aj naďalej problematické posúdiť, nakoľko sa vďaka plánom riadenia dá dosiahnuť cieľ 40 % úniku strieborných úhorov do mora, ktorý je stanovený v nariadení o úhoroch.

Vedecké stanovisko zdôrazňuje, že nie vždy možno preukázať účinnosť jednotlivých riadiacich opatrení. Napríklad môžu chýbať potrebné údaje, alebo sa v prípade predmetných opatrení neočakáva okamžitý, resp. krátkodobý účinok. Je napríklad vysoko pravdepodobné, že obmedzenie rybolovu strieborných úhorov prispelo k nárastu miery úniku strieborných úhorov do mora. V prípade opatrení riadenia stavov úhorov v štádiách predchádzajúcich štádiu strieborného úhora (napríklad opätovné zarybňovanie) však nemožno vychádzať z toho, že už prispeli k zvýšeniu miery úniku strieborného úhora, a to z biologických dôvodov (dlhý časový odstup medzi nasadením úhorov a ich únikom do mora, ktorý predstavuje od cca 5 rokov v lagúnach Stredozemia do 25 až 30 rokov v severnej Európe). Takisto je v súčasnosti zložité posúdiť opatrenia nesúvisiace s rybolovom, ktoré sa týkajú vodných elektrární, prečerpávacích staníc a migračných prekážok, najmä preto, že možné účinky sa prejavujú len v konkrétnej lokalite a nie sú k dispozícii údaje o ex post hodnotení. Stanovisko nedospelo k záveru, že tieto riadiace opatrenia nie sú účinné, resp. že nebudú účinné z dlhodobého hľadiska.

Z uvedených dôvodov zatiaľ nemožno určiť príspevok jednotlivých jednotiek EMU k obnove celej populácie. Zo správ členských štátov o pokroku vyplýva, že pokiaľ ide o ciele stanovené pre biomasu, 17 z 81 jednotiek EMU ich plní, 42 jednotiek EMU ich neplní a v prípade 22 jednotiek EMU nie je k dispozícii žiadna správa. Pokiaľ ide o ciele stanovené pre antropogénne faktory úmrtnosti, 24 jednotiek EMU nahlásilo ich plnenie, 19 jednotiek EMU ich neplní a v 38 prípadoch neboli nahlásené všetky ukazovatele potrebné na posúdenie týchto cieľov. Vo vedeckom posúdení sa okrem toho zdôraznil význam hodnotení, ktorými sa zisťuje, v prípade ktorých dodatočných opatrení (okrem obmedzení rybolovu) je najpravdepodobnejšie, že prispejú k dosiahnutiu cieľov v oblasti riadenia[8].

Opätovné zarybňovanie

Podľa nariadenia o úhoroch sú členské štáty, ktoré povoľujú rybolov sklovitých úhorov, povinné v záujme zachovania populácie využiť aspoň 60 % úlovkov na opätovné zarybňovanie v rámci EÚ. Nie je však isté, že sa na účely opätovného zarybňovania skutočne používa 60 % celkových úlovkov, keďže podľa všetkého dopyt nie je dostatočný. Opätovné zarybňovanie je opatrením, ktoré figuruje vo všetkých plánoch riadenia. Z vedeckého preskúmania vyplýva, že svoje ciele v oblasti opätovného zarybňovania dosiahlo len niekoľko jednotiek EMU, kým vo väčšine jednotiek EMU boli tieto ciele dosiahnuté len čiastočne a v niekoľkých jednotkách EMU neboli opatrenia vôbec zavedené.

Vedecké stanovisko k stavu populácie úhora európskeho za rok 2012[9] vyjadrilo pochybnosti ohľadom súčasnej praxe opätovného zarybňovania a poukázalo na to, že nie je jasné, či toto opatrenie reálne prispieva k zabezpečeniu zvýšenia miery úniku strieborných úhorov do mora a zachovaniu udržateľnej úrovne rybolovu úhora v niektorých jednotkách EMU. Vedecké preskúmanie plánov riadenia[10] dospelo k záveru, že v prípade opätovného zarybňovania podľa jednotlivých plánov nemožno vychádzať z toho, že prispeli k zvýšeniu miery úniku strieborných úhorov do mora. Účinnosť opatrenia je aj naďalej sporná a vzhľadom na dlhý časový odstup medzi nasadením úhorov a ich únikom do mora chýbajú aj dôkazy o čistom náraste.

Vedci okrem toho spochybňujú príspevok opätovného zarybňovania k rozmnožovaniu populácie a odporúčajú, „aby sa všetky nasadené úhory označovali, a aby ich teda pri neskoršom odbere vzoriek bolo možné odlíšiť od voľne žijúcich úhorov.“[11] Vzhľadom na dlhý časový odstup medzi nasadením úhorov a ich únikom do mora nemožno účinky opätovného zarybňovania preukázať okamžite, no vo Švédsku nedávno prebehol pokus, v rámci ktorého sa nasadené úhory sledovali, aby sa overilo, či migrujú rovnako ako úhory doplnené prirodzenou cestou[12]. Prvé výsledky naznačujú, že nasadené úhory sa podľa všetkého správajú rovnako ako úhory doplnené prirodzenou cestou.

V prílohe II k tejto správe sa nachádza prehľad vykonávania opatrení opätovného zarybňovania v jednotlivých členských štátoch.

Vývoj trhových cien sklovitých úhorov a nezákonný obchod

Pre prípad, že trhové ceny sklovitých úhorov použitých na opätovné zarybňovanie značne klesnú v porovnaní s cenami sklovitých úhorov použitých na iné účely, sa v článku 7 ods. 6 nariadenia o úhorov stanovuje, že na základe cenových informácií predložených členskými štátmi a na žiadosť dotknutého členského štátu Komisia prijme primerané opatrenia na riešenie danej situácie. K týmto opatreniam môže patriť aj zníženie percentuálneho podielu sklovitých úhorov vyhradených na účely opätovného zarybňovania v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia. K prijatiu takýchto opatrení zatiaľ nedošlo.

Podľa nariadenia o úhoroch (článok 7 ods. 7) má Komisia povinnosť podať do 1. júla 2011 správu Európskemu parlamentu a Rade, v ktorej vyhodnotí účinnosť opatrení opätovného zarybňovania a vývoj trhových cien sklovitých úhorov. Komisia členským štátom pripomenula, že majú v rokoch 2011 a 2012 povinnosť nahlasovať ceny sklovitých úhorov. K júlu 2012, rok po prvom ročnom termíne na nahlasovanie cien sklovitých úhorov, predložilo správu o cenách dvanásť členských štátov; z toho iba deväť správ bolo úplných. Komisia teda nemohla v stanovenom termíne splniť svoju nahlasovaciu povinnosť v zmysle článku 7 ods. 7.

Predbežné posúdenie vývoja trhových cien sklovitých úhorov podľa správ členských štátov je súčasťou tejto správy. V prílohe I sú zhrnuté informácie zaslané členskými štátmi o cenách za kilogram sklovitých úhorov zaplatených subjektmi vykonávajúcimi opätovné zarybňovanie v jednotlivých členských štátoch.

Zaradením úhora európskeho do zoznamu v prílohe II k dohovoru CITES (a transpozíciou daného zoznamu do nariadenia EÚ č. 338/97) je od decembra 2010 zakázaný dovoz úhorov do EÚ, ako aj ich vývoz z EÚ[13]. Sklovité úhory ulovené vo vodách EÚ nemožno predať mimo EÚ. Sklovité úhory, ktoré sa nepoužívajú na opätovné zarybňovanie, možno určiť na ľudskú potrebu (najmä v Španielsku a vo Francúzsku) alebo na účely akvakultúry (najmä v Holandsku a Dánsku, ale aj v Grécku).

Vzhľadom na to, že s úhormi sa medzinárodne neobchoduje a že chýbajú presné a dostatočné informácie o cenách v členských štátoch, je porovnanie cien obchodovaných sklovitých úhorov a úhorov používaných na opätovné zarybňovanie medzičasom nemožné.

Odporúčania na zlepšenie účinnosti nariadenia o úhoroch

Napriek tomu, že sa vykonávajú plány riadenia, je stav populácie úhora európskeho naďalej kritický a až do času, keď dôjde k preukázateľnému nárastu dopĺňania populácie a počtu dospelých jedincov, je potrebné uplatňovať zásadu predbežnej opatrnosti. Vedci neustále odporúčajú znížiť antropogénnu úmrtnosť (t. j. úmrtnosť spôsobenú rybolovom a inými ako rybolovnými ľudskými činnosťami) na úroveň čo možno najbližšiu nule a zdôrazňujú potrebu urýchleného konania. V súlade s týmto vedeckým odporúčaním možno bude potrebné zvážiť dodatočné opatrenia na zníženie súčasných úrovní antropogénnej úmrtnosti.

Vykonávanie plánov riadenia má za následok obmedzenia rybolovu, čo môže v najbližších rokoch viesť k zvýšeniu dopĺňania sklovitých úhorov. Preto je potrebné posúdiť vplyv týchto obmedzení z krátkodobého hľadiska.

K antropogénnym faktorom úmrtnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom, patria vodné elektrárne, prečerpávacie stanice, strata či znehodnotenie biotopov, znečistenie životného prostredia, choroby a parazity. Riadiacim opatreniam zameraným na tieto antropogénne faktory úmrtnosti nesúvisiace s rybolovom by sa mala venovať väčšia pozornosť; väčšinu z nich vykonávajú členské štáty len čiastočne. Cieľom vnútroštátnych plánov riadenia je zabezpečiť splnenie cieľa 40 % úniku stanoveného v článku 2 ods. 4 nariadenia, no v rámci EÚ ani mimo nej zatiaľ nie sú k dispozícii úplné údaje, vďaka ktorým by bolo možné posúdiť plnenie tohto cieľa na úrovni EÚ či na úrovni celosvetovej populácie úhora.

Pokiaľ ide o opätovné zarybňovanie, v prípade ktorého možno vplyv na populáciu úhora európskeho posúdiť len v dlhodobom horizonte, podľa vedeckých odporúčaní existujú isté pochybnosti o súčasnej praxi opätovného zarybňovania úhormi a zatiaľ nemožno preukázať, či sa opätovné zarybňovanie skutočne podieľa na zabezpečovaní vyššej miery úniku strieborných úhorov. Preto je potrebné vytvoriť prostriedky, vďaka ktorým bude možné posúdiť vplyv opätovného zarybňovania na mieru úniku strieborných úhorov a jeho podiel na danej hodnote, ako aj zvážiť, či sú ustanovenia o opätovnom zarybňovaní v nariadení o úhoroch naďalej primerané vzhľadom na problémy pri ich vykonávaní. Útvary Komisie pozorne sledujú vedecké práce o tejto problematike a budú túto otázku riešiť na základe najnovších poznatkov.

Z administratívneho hľadiska ukladá nariadenie o úhoroch členským štátom rozsiahle nahlasovacie povinnosti, keďže stav populácie a účinnosť vykonávania plánov možno úplne vyhodnotiť len v prípade nahlásenia všetkých ukazovateľov. Správy členských štátov však boli častokrát neúplné a členské štáty používali rôzne spôsoby nahlasovania a výpočtu ukazovateľov nahlasovanej populácie. Nahlasovanie by sa zjednodušilo, ak by sa zaviedol jednotný formát tabuliek a metód výpočtu a súčasne by sa dosiahlo zlepšenie posúdenia účinnosti jednotlivých riadiacich opatrení na úrovni jednotiek EMU.

Komisia plánuje požiadať o externé vedecké preskúmanie metodík používaných členskými štátmi a v relevantných prípadoch aj o aktualizáciu alebo nový odhad ukazovateľov populácie úhora. Cieľom je získať pre každú jednotku EMU spoľahlivé odhady parametrov populácie, ktoré budú zodpovedať stavu populácie a stavu jej využívania v Európe, posúdia vplyv nariadenia o úhoroch a potrebu prípadných ďalších opatrení. Na základe tohto odporúčania a tam, kde je to vhodné, Komisia zváži spôsoby a prostriedky na posúdenie účinnosti nariadenia o úhoroch vrátane možnosti preskúmania.

Zdroje

STECF, správa zo 43. plenárneho zasadnutia z 8. – 12. júla 2013 v Kodani, Report EUR 26094.

Odporúčanie ICES k žiadosti EÚ o technické posúdenie pokroku plánu riadenia rybolovu úhora, osobitná žiadosť z júna 2013.

ICES, správa z workshopu o posúdení pokroku plánu riadenia rybolovu úhora 2013, 13. – 15. máj 2013, ústredie ICES, Kodaň. ICES CM/ACOM:32. s. 757.

Odporúčania ICES 2014, úhor európsky, november 2013.

ICES, správa spoločnej pracovnej skupiny EIFAAC/ICES pre úhory (WGEEL), 18. – 22. marec 2013, Sukarietta, Španielsko, a 4. – 10. september 2013, Kodaň, Dánsko.

Správa ICES z workshopu o údajoch DCF k úhorom a lososom (WKESDCF), 3. – 6. júl 2012, ústredie ICES, Kodaň. ICES CM/ACOM: 62.

[1] Ú. v. EÚ L 248, 22.9.2007, s. 17. Stanovisko STECF uvedené v článku 9 ods. 2 nariadenia o úhoroch možno nájsť tu: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594118/2013-07_STECF+PLEN-13-02_JRC83565.pdf (s. 113).

[2] Krátke zhrnutie záverov 54. stretnutia Vedeckej kontrolnej skupiny o obchode s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami z 3. decembra 2010, https://circabc.europa.eu/sd/a/49ab3fc9-646b-4b35-ac42-f0333479ce24/54_summary_srg.pdf.

[3] V súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia o úhoroch členské štáty určia a vymedzia jednotlivé povodia nachádzajúce sa na ich území, ktoré predstavujú prirodzené biotopy úhora európskeho (ďalej len „povodia úhora“), kým podľa článku 7 ods. 1 nariadenia o úhoroch platí, že do 31. júla 2013 sa má 60 % každoročne ulovených úhorov s dĺžkou menej ako 12 cm (sklovitých úhorov) vyhradiť na opätovné zarybňovanie.

[4] Rakúsko, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko, Cyprus, Malta.

[5] Bulharsko, Slovinsko.

[6] Jedinou krajinou, ktorá nepredložila žiadnu správu o pokroku, je Fínsko.

[7] Odporúčanie ICES vypracované na základe žiadosti EÚ o technické posúdenie pokroku plánov riadenia rybolovu úhora, uverejnené v správe poradného výboru ICES, 2013. Odporúčania ICES 2013, zväzok 9, oddiel 9.3.3.3. s. 17.

[8] STECF, správa z 43. plenárneho zasadnutia z 8. – 12. júla 2013 v Kodani, Report EUR 26094.

[9] Odporúčanie ICES pre úhora európskeho, odporúčania ICES 2012, zväzok 9, oddiel 9.4.7: „Vzhľadom na to, že výskyt sklovitých úhorov je v súčasnosti na rekordne nízkej úrovni, si ICES opätovne dovoľuje vyjadruje pochybnosti o tom, že sa programy zarybňovania sklovitými úhormi významne podieľajú na obnove populácie úhora európskeho. Dôkazné bremeno by malo spočívať v tom, že sa vďaka zarybňovaniu podarí dosiahnuť čistý nárast v podobe zvýšenia úniku strieborných úhorov do mora a zvýšenia rozmnožovacieho potenciálu. Pred zarybnením, resp. na účely pokračovania v zarybňovaní, by sa malo vykonať hodnotenie rizika s prihliadnutím na rybolov, chov, prepravu, úmrtnosť po zarybnení a iné faktory, ako prenos chorôb a parazitov. V záujme uľahčenia obnovy populácie by sa všetky úlovky sklovitých úhorov mali používať na zarybňovanie. Zarybňovanie by sa malo vykonávať len v prípade vysokej pravdepodobnosti prežitia do štádia strieborného úhora a dobrých podmienok úniku týchto jedincov do mora. Z toho vyplýva, že v rybolove by sa nemalo pokračovať len na základe argumentu, že sa vykonáva zarybňovanie, a k zarybňovaniu by sa malo pristupovať len v prípade nízkej hodnoty všetkých antropogénnych faktorov úmrtnosti.“

[10] Odporúčanie ICES vypracované na základe žiadosti EÚ o technické posúdenie pokroku plánov riadenia rybolovu úhora, uverejnené v správe poradného výboru ICES, 2013. Odporúčania ICES z roku 2013, zväzok 9, oddiel 9.3.3.3. s. 17.

[11] Správa pracovnej skupiny EIFAAC/ICES pre úhory (2011).

[12] Wickström & Sjöberg, Traceability of stocked eels – the Swedish approach (Vysledovateľnosť nasadených úhorov – švédsky prístup), Ecology of Freshwater Fish 2013, s. 1.

[13] NARIADENIE RADY (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1).

Príloha I – Tabuľka Ceny za kilogram sklovitých úhorov zaplatené subjektmi vykonávajúcimi opätovné zarybňovanie v rôznych členských štátoch, ktoré Komisii nahlásili príslušné vnútroštátne orgány.

|| || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012

|| Poznámky: || Hmotnosť kg || Cena EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg

BE || Podľa FR správy o pokroku 2010 – 2011: 120 kg 2011 – 2012: 160 kg || 125 || 510 || 152 || 425 || 143 || 453 || 160 || 470 – 520 || 206 || 399 – 416

CZ || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 671 kg 2010 – 2011: 620 kg 2011 – 2012: 520 kg || || || 289 || 495 || 640 || 547 || 609 || 547 || 557 || 530

DE || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 2 492 kg 2010 – 2011: 807 kg 2011 – 2012: 1 761 kg || || 400 – 550 || || 400 – 550 || || 400 – 550 || || 400 – 550 || || 400 – 550

DK || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 1 050 kg 2010 – 2011: 600 kg 2011 – 2012: 250 kg || || || || 419 || || 453 || || 421 || ||

EE || || || || || || 63,5 || 480 || 206,5 || 625 || ||

EL || || || || || || || || 285 || 420 || ||

ES || Ceny zaplatené za sklovitých úhorov na zarybňovanie nahlásila len Astúria || 6 || 464 || 8 || 562 || neuvedené || neuvedené || 8 || 578 || 8 || 535

FR || Podľa ústnych informácií sa vo FR predalo 3,6 t za 400 EUR/kg. Údaje o rokoch neboli dodané. || || || || || || || || || ||

IE || Riadi sa odporúčaniami ICES – neverí na prínos opätovného zarybňovania, ale čaká na nové vedecké údaje. || || || 0 || neuvedené || 0 || neuvedené || 0 || neuvedené || 0 || neuvedené

NL || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 2 890 kg 2010 – 2011: 370 kg 2011 – 2012: 2 086 kg || || || || || || 450 (UK) 440 (FR) || || 490 (UK) 550 (FR) || ||

LT || || || || || || || || 1 047 || || ||

LV || Cena vrátane skladovania, prepravy a manažmentu || || || || || || || 100 || 2 917* || ||

PL || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 85 kg 2010 – 2011: 85 kg 2011 – 2012: 90 kg || || || || || 85 || 650 || 85 || 500 || ||

PT || Nevykonáva opätovné zarybňovanie, ale predáva Španielsku (číselné údaje uvedené kurzívou). || || 270 || || 209 || || 275 || 900 || 402 300 || ||

SE || Podľa FR správy o pokroku: 2009 – 2010: 870 kg || || || || || || 575 – 650 || || 575 – 650 || ||

SK || || 100 || 808 || 62 || 565 || 85 || 595 || 79,5 || 600 || ||

UK || Podľa FR správy o pokroku 2009 – 2010: 240 kg 2010 – 2011: 1 487 kg 2011 – 2012: 400 kg || || || 240 || || (865,1) 1 401 || (476) || (948,3) 1 080 || (395) || ||

Poznámka: Tabuľka obsahuje ceny za sklovité úhory za roky 2008 až 2012. Od členských štátov je ťažké získať úplné a relevantné údaje napriek niekoľkým výzvam Komisie o ich predloženie.

Príloha II – vykonávanie opatrení opätovného zarybňovania

BE: V roku 2011 sa vo Valónsku nasadilo 130 000 kusov (40 kg) sklovitých úhorov do prioritných riek ako Ourthe (12 kg), Amblève (8 kg), Aisne (1 kg), Méhaigne (2 kg) v povodí Lesse a Meuse a do rieky Dyle (1 kg) v povodí Scheldt. V roku 2012 sa opätovne nasadilo 50 kg do riek v povodí Meuse: Vesdre (6 kg), Haute Lesse (6 kg), Viroin (4 kg), Haute Sambre (6 kg), Biesme (2 kg), Biesmelle (2 kg), Hantes (2 kg), Thure (2 kg), Eau d'Heure (4 kg) a jazerná oblasť Eau d'Heure (2 kg). V najbližších 4 rokoch sa bude v opätovnom zarybňovaní pokračovať.

CZ: Zarybňovanie prebieha v súlade s plánom riadenia. Vykonáva sa v oblastiach, z ktorých môžu úhory uniknúť do mora. Ide okrem iného o povodie Labe, ktorá sa vlieva do Severného mora (bezproblémová migrácia) a povodie Odry, ktorá sa vlieva do Baltského mora na poľskom pobreží (tu existujú isté prekážky, ktoré sťažujú nerušený únik úhorov do Baltského mora). V rokoch 2012, 2013 a 2014 sa do Českej republiky plánuje ročný dovoz v objeme 950 kg sklovitých úhorov. Z toho sa 700 kg zaplatí z operačného programu Rybné hospodárstvo a 250 kg zo súkromných prostriedkov Českého rybárskeho zväzu.

DK: Opätovné zarybňovanie prebieha v úplnom súlade s dánskym plánom riadenia. Množstvo úhorov, ktoré boli opätovne nasadené do sladkých vôd sa oproti roku 2010, keď boli poskytnuté prostriedky z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, zvýšilo. V dánskom pláne riadenia sa navrhovalo opätovne nasadiť 0,8 milióna kusov úhorov. Reálne množstvo opätovne nasadených úhorov sa v rokoch 2010 a 2011 zvýšilo na 1,2 – 1,4 mil. kusov.

EE: Najdôležitejším bodom plánu riadenia bolo zvýšenie množstva úhorov, ktoré sa každoročne nasadzujú do vodných útvarov povodia rieky Narvy, a rozšírenie opatrení zarybňovania vďaka dodatočným prostriedkom z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (EFRH). Od roku 2011 sa na zarybňovanie úhormi získava dodatočná podpora z EFRH. Bez opatrení zarybňovania by došlo k odstaveniu oblasti s vysokým produkčným potenciálom.

EL: Plánované opatrenie, spočívajúce v opätovnom nasadení 10 % sklovitých úhorov dovezených z iných členských štátov EÚ (dopĺňanie sklovitých úhorov je v Grécku na veľmi nízkej úrovni) sa nerealizovalo z dôvodu chýbajúcich finančných prostriedkov.

ES: Všetky autonómne obce, ktoré mali vo svojich plánoch opätovné zarybňovanie, ho aj uskutočnili, hoci v rôznom rozsahu. Astúria, Kantábria, Katalánsko a Andalúzia svoje plány realizovali v plnom rozsahu, kým Valencia opätovne nasadila len 42 % pôvodne plánovaného množstva. V Baskicku sa opatrenia zarybňovania zrealizujú s oneskorením.

FR: 45 % rybolovnej kvóty na sklovité úhory v rybárskej sezóne 2011 – 2012 bolo pridelených na účely opätovného zarybňovania v rámci EÚ. 5 – 10 % úlovkov sa malo opätovne nasadiť vo Francúzsku, ale vo všetkých rybárskych sezónach v rokoch 2009 až 2012 bol tento podiel podstatne nižší.

2009 – 2010: 0,33 %

2010 – 2011: 1,69 %

2011 – 2012: 8,34 %

Dôvodmi nesplnenia cieľov v oblasti opätovného zarybňovania sú: neskorá realizácia francúzskych plánov pre úhory v roku 2009, zistenie vírusu EVEX u sklovitých úhorov, pochybnosti o reálnosti kolonizácie určitých oblastí, administratívne a finančné ťažkosti, ako aj znečistenie niektorých cieľových oblastí. Miera opätovného zarybňovania sa z roka na rok zlepšuje vďaka skúsenostiam získaným ohľadom lokalít vhodných na zarybňovanie a sanitárnych aspektov.

Úmrtnosť sklovitých úhorov do 15 dní od nasadenia sa v závislosti od oblasti pohybuje v rozmedzí od 6 do 72 %. Nebolo možné presne zistiť mieru prežitia počas prvých 6 mesiacov. V dvoch oblastiach opätovného zarybňovania sa zistilo, že „aspoň niektoré“ úhory prežili. V ďalších dvoch oblastiach opätovného zarybňovania neboli odchytené žiadne označené (t. j. opätovne nasadené) úhory, a teda o ich prežití nemožno vyvodiť žiaden záver.

LT: Zarybňovanie patrí k najdôležitejším opatreniam plánu. Intenzita zarybňovania závisí od dostupnosti sklovitých úhorov. Úhory možno nasadzovať v rôznych štádiách života. Odporúčaná hustota zarybňovania v litovských vodných útvaroch predstavuje 100 sklovitých úhorov alebo 25 kusov úhorov s dĺžkou menej ako 20 cm na hektár.

Za posledné desaťročie sa príležitostne nasadzujú aj plôdiky alebo odchované larvy s telesnou hmotnosťou niekoľkých gramov. Napriek počiatočným ťažkostiam s vykonávaním plánu riadenia začal orgán pre rybárstvo príslušné opatrenia realizovať v polovici roku 2011. Bolo zakúpených 134 000 kusov úhora európskeho s dĺžkou menej ako 20 cm (približne 10 – 11 g). Počas dvoch mesiacov (júl – august 2011) boli všetky zakúpené úhory nasadené do 22 litovských jazier.

NL: S opätovným zarybňovaním sa malo začať v roku 2009, ale reálne sa začalo v roku 2010. Opätovne sa nasadzujú predchované úhory s dĺžkou aspoň 28 cm. Účinnosť súčasného programu zarybňovania sklovitými úhormi je nejasná. Vplyv programu zarybňovania v období rokov 2009 – 2011 nebude badateľný, až kým sklovité úhory nenarastú na dĺžku nad 30 cm a teda budú predmetom programov monitorovania rybolovu a úhorov. V období posudzovanom v tejto správe táto situácia nenastala. Nasadzovaním sklovitých úhorov z Francúzska, Španielska a Anglicka do holandských vôd sa v daných vodách nepochybne dosiahne zvýšenie biomasy strieborných úhorov.

Činnosti v rokoch 2009 – 2012: Opätovne nasadené sklovité úhory a predchované úhory

Opätovne nasadené množstvá || 2010 || 2011

sklovité úhory || 763 || 164

predchované úhory || 0 || 1 395

PL: Intenzita zarybňovania závisí od dostupnosti sklovitých úhorov v máji a júni. Odporúčané množstvá na zarybňovanie predstavujú v povodí Odry 6 miliónov kusov a v povodí Visly 7 miliónov kusov. Možno nasadzovať úhory rôznej veľkosti. Za posledné dve desaťročia sa nasadzovali predchované úhory s hmotnosťou niekoľkých gramov až niekoľkých stoviek gramov.

Z výsledkov štúdií vykonaných odborom rybárstva a bioekonomiky IFI vyplýva, že v Poľsku je aspoň desať veľkých spoločností, ktoré na účely zarybňovania dovážajú plôdiky s absorbovaným žĺtkovým vakom, a jeden výrobca, ktorý sa venuje chovu dovezených sklovitých úhorov, ktorý je prepojený na Poľský rybársky zväz v Suwałki. Väčšina dovozcov získava plôdiky s absorbovaným žĺtkovým vakom od akvakultúrnych spoločností so sídlom v Dánsku, Holandsku, Nemecku, vo Švédsku, v Litve a vo Francúzsku, kde sa vykonáva komerčný výkrm úhorov patriacich do rôznych veľkostných kategórií. Vo väčšine prípadov ide o ryby s hmotnosťou 100 až 1 000 gramov.

PT: V správe sa neuvádza, ako sa plní povinnosť vyhradiť na opätovné zarybňovanie 60 % sklovitých úhorov ulovených v rieke Minho (jediné miesto v Portugalsku, kde je povolený lov sklovitých úhorov). Identifikovali sa potenciálne lokality na opätovné zarybňovanie. Portugalsko by však chcelo opätovné zarybňovanie prehodnotiť, jednak preto, že jeho príspevok k obnove populácie je sporný, a jednak preto, že je z finančného a technického hľadiska ťažko udržateľné.

SE: Podľa plánu riadenia sa intenzívnejšie opätovné zarybňovanie neprejaví zvýšenou mierou úniku strieborných úhorov skôr ako 14 rokov po nasadení jedincov. Sklovité úhory sa nakupujú z Francúzska a/alebo Anglicka, a aby sa zamedzilo rozšíreniu prípadných chorôb vo švédskych vodách, sú zo začiatku vždy umiestnené do karantény. Ciele plánu riadenia ohľadom zvýšenia miery opätovného zarybňovania boli splnené.

V roku 2008 sa do švédskych vôd opätovne nasadilo 1 – 1,2 milióna kusov úhorov. Krátkodobým cieľom plánu riadenia bolo zdvojnásobenie tohto počtu (na 2 – 2,5 milióna kusov) do roku 2010. Tento cieľ bol splnený v prvom roku vykonávania plánu riadenia. Na východnom pobreží sa v rokoch 2010 a 2011 s opätovným zarybňovaním takmer úplne prestalo a zarybňovanie vnútrozemských vôd bolo sústredené na jazerá s odtokom na západ, konkrétne najmä jazerá Vänern a Vombsjön, aby sa zabránilo budúcim antropogénnym vplyvom na program zarybňovania (t. j. úmrtnosť spôsobená rybolovom a vodnými elektrárňami).

Vzhľadom na to, že opätovné zarybňovanie sa ukázalo byť dôležitou súčasťou plánov riadenia a vzhľadom na súčasný nízky výskyt sklovitých úhorov je potrebné zabezpečiť, aby zarybňovanie prinášalo čistý nárast chovnej populácie a aby boli splnené tri podmienky:

– lokality, kde sa lovia sklovité úhory, musia vykazovať prebytok,

– lokality, ktoré sa zarybňujú sklovitými úhormi, by mali vykazovať nízku alebo žiadnu antropogénnu úmrtnosť a

– malo by byť vysoko pravdepodobné, že opätovne nasadené úhory môžu migrovať do Sargasového mora (na sledovanie opätovne nasadených úhorov migrujúcich do svojich neresísk bolo zameraných viacero štúdií, no zatiaľ sa adekvátne nepreukázalo, že tieto úhory sú schopné migráciu úspešne absolvovať).