SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o pokroku dosiahnutom v činnostiach spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív v roku 2012 /* COM/2013/0935 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o pokroku dosiahnutom v činnostiach spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív v roku 2012 1. Úvod Spoločné technologické iniciatívy sú verejno-súkromné partnerstvá v oblasti priemyselného výskumu na európskej úrovni, ktoré sa už etablovali a začali naplno fungovať. Boli zriadené v období rokov 2007 – 2008 v rámci siedmeho rámcového programu[1] v piatich strategických oblastiach: aeronautika a letecká doprava, verejné zdravie, technológie palivových článkov a vodíkové technológie, zabudované počítačové systémy a nanoelektronika. V spoločných technologických iniciatívach sa zoskupujú zástupcovia priemyslu, vedecká obec, v niektorých prípadoch regulačné orgány a Európska únia, s cieľom vymedziť spoločné výskumné programy a investovať do rozsiahlych mnohonárodných výskumných činností, pričom pre Európu predstavujú veľmi zaujímavú príležitosť na posilnenie konkurencieschopnosti prostredníctvom zásad vedeckej excelentnosti, otvorenosti a inovácie. Prvé roky činnosti spoločných technologických iniciatív takisto ukazujú, že tieto iniciatívy sú pozitívnou reakciou na potrebu „defragmentácie“ výskumného a inovačného prostredia. Fakty a číselné údaje priložené k tejto správe potvrdzujú, že spoločné technologické iniciatívy dosahujú stanovené ciele v oblasti výskumu. V relatívnom vyjadrení je účasť úspešných MSP vo výzvach na predkladanie ponúk spoločných podnikov v roku 2012 percentuálne oveľa vyššia ako účasť MSP v osobitnom programe Spolupráca 7. rámcového programu. Účastníci spoločných technologických iniciatív pochádzajú z celej Európy a vysoká účasť vo výzvach sprevádzaná vysokou mierou úspešnosti ukazuje, že vedci aj priemyselní výrobcovia vítajú spoločné technologické iniciatívy, oceňujú ich otvorenosť a kontinuitu, ktorú spoločné podniky ponúkajú v oblasti riadenia financovaných činností. Výročná správa o pokroku, ktorý dosiahli spoločné podniky spoločných technologických iniciatív sa pripravuje v súlade s článkom 11 ods. 1 jednotlivých nariadení Rady týkajúcich sa založenia spoločných technologických iniciatív. Uvádza sa v nich: „Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o pokroku dosiahnutom spoločným podnikom [názov spoločnej technologickej iniciatívy]. Táto správa obsahuje podrobnosti o implementácii vrátane počtu predložených návrhov, počtu návrhov vybraných na financovanie, typu účastníkov vrátane MSP a štatistických údajov za jednotlivé krajiny.“ V tejto správe sa analyzujú úspechy spoločných podnikov predovšetkým v porovnaní s výsledkami uverejnenými v predchádzajúcej správe za rok 2011. Cieľom správy je poskytnúť informácie Európskemu parlamentu a Rade a zhrnúť pokrok dosiahnutý jednotlivými spoločnými podnikmi spoločných technologických iniciatív od ich založenia. Správa sa začína stručným úvodom o spoločných podnikoch spoločných technologických iniciatív a zhŕňa ich hlavné pokroky v roku 2012, ktoré sú podrobnejšie spracované v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Správu uzatvára výhľad budúcich výziev. V pracovnom dokumente útvarov Komisie a prílohách, ktoré sú priložené k správe, sa podrobne opisujú činnosti príslušných spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív v roku 2012 a uvádzajú sa výsledky a pokrok výziev na predkladanie návrhov vypísaných v uplynulých rokoch. Do správy je takisto zahrnutý prehľad činností Komisie súvisiacich so spoločnými podnikmi spoločných technologických iniciatív (analýza nákladov a prínosov jednotlivých spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív, konzultácie so zúčastnenými stranami a príprava druhého priebežného hodnotenia). Správa sa predkladá po iniciatívnom návrhu Komisie na predĺženie činnosti spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív v rámci nasledujúceho viacročného finančného rámca (2014 – 2020)[2]. V tejto situácii, keď sa o návrhu Komisie diskutuje v Rade a Európskom parlamente, predstavujú fakty a číselné údaje požadované nariadením Rady o zriadení spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív hlavný zdroj informácií pre zúčastnené strany a strany podieľajúce sa na rozhodovaní. Druhé priebežné hodnotenie expertov spoločných technologických iniciatív je predmetom samostatnej správy. 2. Spoločné podniky spoločných technologických iniciatív Spoločné technologické iniciatívy boli zriadené vo forme spoločných podnikov na základe článku 187 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že „Únia môže zakladať spoločné podniky alebo iné štruktúry potrebné pre účinné vykonanie programov Únie v oblasti výskumných a pilotných programov a programov technologického rozvoja“. Ide o „orgány Únie“, ako sú vymedzené v článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách EÚ. Spoločné podniky spoločných technologických iniciatív, ktorých hlavným cieľom je podporiť kľúčové oblasti, v ktorých výskum a technologický rozvoj môžu prispieť k zvýšeniu európskej konkurencieschopnosti a kvality života, ale kde tradičné nástroje rámcového programu nie sú adekvátne, boli zavedené ako hlavná novinka v rámci siedmeho rámcového programu (RP7). V súlade so osobitným programom „Spolupráca“ RP7 bolo v rokoch 2007 – 2008 zriadených päť spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív na obdobie do 31. decembra 2017: 1. Spoločný podnik v oblasti aeronautiky a leteckej dopravy (Čisté nebo) na zvýšenie konkurencieschopnosti európskej aeronautiky a zníženie emisií a hluku, zriadený nariadením Rady (ES) č. 71/2008 z 20. decembra 2007; 2. Spoločný podnik pre vykonávanie spoločnej technologickej iniciatívy pre inovačné lieky (IIL) na podporu vývoja lepších a bezpečnejších liekov pre pacientov, zriadený nariadením Rady (ES) č. 73/2008 z 20. decembra 2007; 3. Spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH) na urýchlenie vývoja a zavádzania technológií dodávok vodíka a palivových článkov, zriadený nariadením Rady (ES) č. 521/2008 z 30. mája 2008 zmeneným nariadením Rady (EÚ) č. 1183/2011 zo 14. novembra 2011; 4. Spoločný podnik pre zabudované počítačové systémy (ARTEMIS) na pomoc európskemu priemyslu pri konsolidovaní a posilnení svetového prvenstva v oblasti zabudovaných počítačových technológií, zriadený nariadením Rady (ES) č. 74/2008 z 20. decembra 2007; 5. Spoločný podnik pre nanoelektroniku (ENIAC) zameraný na dosiahnutie veľmi vysokej úrovne miniaturizácie požadovanej pre ďalšiu generáciu nanoelektronických komponentov, zriadený nariadením Rady (ES) č. 72/2008 z 20. decembra 2007. Treba takisto spomenúť iniciatívu SESAR[3] (Výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba), keďže je financovaná v rámci RP7 a v rámci nej sa realizujú doplnkové činnosti k činnostiam zahrnutým do strategického výskumného programu Čisté nebo. Európska komisia ako spolufinancujúci člen bola zodpovedná za vytvorenie a počiatočnú prevádzku spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív. Keď si spoločné podniky vytvorili právny a finančný rámec a preukázali svoju schopnosť riadiť vlastný rozpočet, bola im poskytnutá nezávislosť. Spoločné podniky vyberajú projekty prostredníctvom ročných výziev na predkladanie návrhov v rámci otvorenej súťaže s jednostupňovým alebo dvojstupňovým postupom predkladania a hodnotenia. Poskytujú finančné prostriedky na spoločné projekty a zaisťujú koordinačné a podporné činnosti. 3. Pokrok dosiahnutý v roku 2012 3.1. Prvé výsledky a sľubný pokrok Z výsledkov spojenia analýzy letísk a systémov leteckej dopravy vyplýva, že spoločný podnik Čisté nebo úspešne pokračuje v znižovaní hlučnosti, znižovaní emisií CO2 o 50 % a NOX o 80 % a v minimalizácii vplyvu životného cyklu lietadiel na životné prostredie do roku 2020. V posúdení technologickým hodnotiteľom[4] sa poukázalo na výhody úzkeho spojenia pracovných programov s kľúčovými technickými a demonštračnými medzníkmi v rámci integrovaných technologických demonštrátorov. Spoločný podnik IILpodporuje projekt (v súčasnosti vo fáze patentového konania), v rámci ktorého bolo úspešne vyvinuté zariadenie a protokol na rýchlu diagnózu (kratšiu než pol hodinu) druhu infekcie a potrebného spôsobu liečby pacientov. V odvetví palivových článkov a vodíka sa dosiahlo uvedenie na trh niektorých prvých aplikácií, ako sú napríklad vysokozdvižné vozíky a malé záložné energetické jednotky. Pokiaľ ide o uplatnenie v energetike a doprave, dosiahol sa pokrok v oblasti výkonnosti materiálov, trvanlivosti a znižovania nákladov na komponenty a systémy pre dopravné a stacionárne energetické aplikácie. V rámci spoločného podniku FCH vyvinul dánsky MSP dva inovačné výrobky a podporil ich komercializáciu. Ide o H2Station (vodíkové čerpacie stanice pre automobily, autobusy a zariadenia na manipuláciu s materiálmi) a H2Drive (systémy palivových článkov pre vozidlá určené na manipuláciu s materiálom, ako sú napríklad vysokozdvižné vozíky a letiskové ťahacie traktory). Spoločný podnik FCH doteraz predložil 13 patentov. V odvetví zabudovaných systémov vznikli nové partnerstvá a čoraz viac MSP sa zapája do sietí zainteresovaných strán. Rastie záujem o stavbu prototypov a demonštrátorov vrátane skúšok a testovania v praxi. Pokiaľ ide o vplyv na podniky, najzreteľnejšie sa prejavilo zníženie nákladov na vývoj a skrátenie času uvedenia na trh a zároveň sa zvýšila miera opätovného použitia. V odvetví nanoelektronických komponentov sa veľké úsilie venovalo spusteniu, hodnoteniu a výberu 5 pilotných výrobných liniek. Tieto projekty zahŕňajú pokročilé výskumné a vývojové prostredie umožňujúce testovanie a demonštráciu nových technológií v podmienkach blízkych výrobe. Tým sa významne zlepšuje schopnosť Európy preklenúť medzeru medzi vývojom technológií a ich zavedením do výroby. V rámci pilotných liniek sa poskytuje subjektom prístup k vyspelým technológiám, predovšetkým MSP. 3.2. Účasť a geografické pokrytie Účasť z hľadiska počtu projektov vybraných na financovanie je v posledných dvoch rokoch stabilná, zatiaľ čo celková miera úspešnosti sa zvýšila z 35,8 % v roku 2011 na 45 % v roku 2012. To potvrdzuje úspešnosť spoločných podnikov pri financovaní vysoko špecifického výskumu, za ktorým stojí priemysel, a že zainteresované strany sa bližšie zoznamujú so spôsobom fungovania nových nástrojov. Pokiaľ ide o účasť priemyslu v roku 2012, veľké spoločnosti tvorili 31,1 % a MSP 30 % všetkých zúčastnených strán. Účasť MSP sa v posledných dvoch rokoch (2011 a 2012) zvýšila z 28 % na 30 %. Pre porovnanie: účasť MSP v rámci osobitného programu Spolupráca 7. rámcového programu v roku 2012 bola 19 %. Zvýšila sa aj miera úspešnosti MSP z 35 % na 44 %. Pokiaľ ide o podiel účastníkov z členských štátov a pridružených krajín, v roku 2012 sa podobne ako v predchádzajúcom roku do piatich spoločných podnikov spoločných technologických inovácií priemerne zapojilo 20 rôznych krajín v rámci realizácie vlastných výskumných programov. Zlepšil sa prístup 12 krajín EÚ k výskumným činnostiam spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív. Z 12 členských štátov EÚ bolo spolu 11 štátov zastúpených v projektoch vybraných na financovanie. 3.3. Stručný prehľad úspechov v roku 2012 Čisté nebo Strategický výskumný program || Opätovne boli posúdené ciele stanovené v strategickom výskumnom programe Čisté nebo, podobne ako dosiahnutý pokrok a predpoklady platnosti. Výsledkom bol aktualizovaný plán rozvoja a aktualizované predpovede dosiahnuteľných prínosov pre životné prostredie do konca programu. Prvé interrné posúdenie bolo zverejnené v roku 2012. Takisto bolo vypracované posúdenie prvým technologickým hodnotiteľom a výsledky sú dostupné on-line. (http://www.cleansky.eu/sites/default/files/documents/cs-te-assessment-special-edition-2012.pdf) Realizácia výziev || Počet výziev vyhlásených v roku 2012: 3 Počet predložených návrhov: 344 Počet oprávnených návrhov: 317 Počet financovaných návrhov: 120 Globálne portfólio projektov: 347 Úspešné príklady: Testovacie kampane vo veterných tuneloch – V roku 2012 sa uskutočnilo niekoľko kampaní týkajúcich sa testov troch rôznych technológií vo veterných tuneloch. Základom demonštrátora BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe – Demonštrátor prelomových laminárnych lietadiel v Európe) bude skúšobné lietadlo A340 upravené na vonkajšej strane krídel dvomi časťami s prirodzeným laminárnym prúdením, čo je kľúčový technologický prúd v rámci Smart Fixed Wing Aircraft (lietadlo s inteligentne pripevnenými krídlami) spoločného podniku Čisté nebo, s cieľom znížiť odpor lietadla. V rámci spoločného podniku Čisté nebo bol použitý Európsky veterný tunel pre nadzvukové rýchlosti (ETW) s cieľom prispieť k metodike navrhovania tvaru krídel so zameraním na stabilný laminárny výkon s prihliadnutím na rôzne nedostatky povrchu. Spoločnosti Rolls-Royce a SNECMA uskutočnili nezávislé série testov na svojich skúšobných súpravách na posúdenie vlastností svojich vlastných návrhov otvoreného rotora v odmontovanom stave (predovšetkým lopatiek) a následne sa podieľali na testoch výkonnosti a aeroakustických testoch celého modelu spoločne so spoločnosťou Airbus v DNW. Napokon sa skúmali tri systémy na zabránenie vzniku námrazy na krídlach a zaistenie jej rozmrazenia, v ktorých sa už nepoužíva vzduch vypúšťaný z motora, a uskutočnili sa špeciálne testy v zmrazovacom veternom tuneli: dva elektrotermálne systémy, vyvinuté spoločnosťami Liebherr a Zodiac, a jeden elektromechanický systém, vyvinutý spoločnosťou SAAB. Technológia kompozitných opráv pri údržbe lietadiel – Nedávno bol dokončený projekt ADVANCED (Advanced heating system and control mode for homogeneous high temperature curing of large composite repairs – Pokročilý systém zahrievania a kontrolný režim pre homogénne vytvrdzovanie rozsiahlych kompozitných opráv pri vysokej teplote). Týkal sa vývoja inovačných riešení pri rozsiahlych kompozitných opravách, ktoré by sa mali vykonávať mimo autoklávu. Očakáva sa veľký prínos, keďže menej časté používanie autoklávu povedie k priamemu zníženiu celkových nákladov na opravu a zmenšeniu stopy CO2 pri opravách. Zariadenie bolo úspešne testované a schválené pre priemyselné prostredie v extrémne náročných podmienkach použitia. Účasť vrátane MSP || Celkový počet účastníkov: 483 Počet účastníkov financovaných projektov: 245 Počet MSP vo financovaných projektoch: 94 – 38 % počtu účastníkov vo financovaných projektoch, s 50 % mierou úspešnosti. Účastníci vo financovaných projektoch podľa kategórie: 53 výskumné organizácie; 54 vyššie alebo sekundárne vzdelávanie; 44 súkromné ziskové subjekty. Účastníci vo financovaných projektoch podľa krajín: zapojilo sa 17 krajín. V tabuľke sú uvedené krajiny s najlepšími výsledkami v roku 2012 so 178 účastníkmi z celkového počtu 245. Geografické rozdelenie projektov vybraných na financovanie – najúspešnejší účastníci || ES || 47 || UK || 36 || IT || 33 || FR || 33 || DE || 29 || || 178 || IIL Strategický výskumný program || Po aktualizácii strategického výskumného programu v roku 2012 sa dôraz presunul na „mimoriadne ambiciózne“ projekty. V rámci 5. a 6. výzvy sa pozornosť sústredila na platformu European Lead Factory (Európsky vedúci závod) a program antimikrobiálnej rezistencie s názvom New Drugs for Bad Bugs. Realizácia výziev || Počet výziev vyhlásených v roku 2012: 5; boli realizované záverečné fázy výziev 3 a 4. Počet predložených návrhov (vyjadrenie záujmu, návrh v prvej fáze): 37 Počet oprávnených návrhov: 33 Počet financovaných návrhov: 5 Globálne portfólio projektov: 40 Úspešné príklady: Projekt EUROPAIN priniesol dôležité zistenia, ktoré prispejú k lepšiemu pochopeniu mechanizmov chronickej bolesti. V rámci projektu sa napríklad odhalila podobnosť medzi bolesťou spôsobenou chemoterapiou a bolesťou vyvolanou chladom, ktorý spôsobil koncentrovaný mentol, a našla sa molekula, ktorá spôsobuje bolesť pri spálení slnkom, čo dáva nádej na vývoj nových a účinnejších liekov proti bolesti. Novo odhalený mechanizmus bolesti pri spálení slnkom by mohol pomôcť lepšie porozumieť bolesti pri ďalších zápalových stavoch, ako sú artritída alebo cystitída. Výskumníci študovali zobrazenia mozgu (skeny) a zistili, že zmeny fungovania mozgu u pacientov s chronickou bolesťou možno vidieť aj u zdravých dobrovoľníkov pri minimálnej bolesti. V rámci projektu SUMMIT sa vyvíja spôsob určenia rizikových faktorov vzniku chronických komplikácií u pacientov s cukrovkou, ktoré spôsobujú mŕtvicu alebo problémy so srdcom, obličkami či zrakom, výrazne znižujú kvalitu života pacientov a podieľajú sa na viac ako 10 % nákladov na zdravotnú starostlivosť v Európe. V rámci iniciatívy SUMMIT a ďalších iniciatív sa vytvoril najväčší existujúci súbor údajov o skúmaní genómu (Genome Wide Association Studies). V tomto projekte sa spájajú genetické údaje, údaje biomarkerov a údaje zobrazovania s cieľom určiť neinvazívne zobrazovacie markery cievnych komplikácií z vyšetrení karotídy (mohutná tepna v oblasti krku a hrudníka). V rámci projektu boli zostavené počítačové modely, ktoré pomôžu predvídať komplikácie a reakcie na liečbu na základe telesných zmien. V rámci projektu MARCAR boli vyvinuté metódy, ktoré pomáhajú určiť chemické zmeny v genetickom materiáli (chromozómoch) súvisiace s rakovinou (negenotoxická karcinogenéza), a preukázala sa ich účinnosť. Zistenie týchto tzv. epigenetických zmien môže slúžiť ako včasný biologický indikátor (biomarker), ktorý umožní predvídať pravdepodobnosť nežiaducich účinkov (rakovina) vyvíjaných liekov u pacientov. Zistenia tak prispejú k lepšiemu posúdeniu bezpečnosti skúšaných liekov. Okrem toho sa v rámci projektu MARCAR preukázalo, že zobrazovanie magnetickou rezonanciou (MRI) sa môže použiť na spoľahlivé zisťovanie pečeňových nádorov s priemerom len 1 mm u myší. Doposiaľ sa pri zisťovaní zhubných nádorov tejto veľkosti, zachytení nádorov v ranej fáze a monitorovaní ich reverzibility museli používať invazívnejšie techniky. Tieto metódy sa tak stanú neoceniteľným nástrojom pri posudzovaní rizika vyvolania rakoviny potenciálnymi liekmi. Účasť vrátane MSP || Celkový počet účastníkov: 418 (výzvy 5, 6 a 7) Účastníci na financovaných projektoch: 62 Počet MSP vo financovaných projektoch: 16 – 26 % celkového počtu účastníkov vo financovaných projektoch, s mierou úspešnosti 15,3 %. Účastníci vo financovaných projektoch podľa kategórie: 18 výskumné organizácie; 25 vyššie alebo sekundárne vzdelávanie; 3 iné. Účastníci vo financovaných projektoch podľa krajín: 26 zapojených krajín. V tabuľke sú uvedené krajiny s najlepšími výsledkami v roku 2012 vrátane výziev 3 a 4 (začali sa v roku 2011, ale neboli analyzované v správe o pokroku za rok 2011, keďže vtedy neboli k dispozícii). Geografické rozdelenie projektov vybraných na financovanie – najúspešnejší účastníci || DE || 18 || NL || 12 || FR || 10 || UK || 9 || ES || 3 || || 52 || FCH Strategický výskumný program || Viacročný plán realizácie – bolo už dosiahnuté uvedenie niektorých prvých aplikácií na trh, napríklad vysokozdvižných vozíkov a malých záložných energetických jednotiek. Pokiaľ ide o uplatnenie v energetike a doprave, dosiahol sa pokrok predovšetkým v oblasti výkonnosti materiálov, trvanlivosti a znižovania nákladov na komponenty a systémy pre dopravné a stacionárne energetické aplikácie. Realizácia výziev || Počet výziev vyhlásených v roku 2012: 1 Počet predložených návrhov: 72 Počet oprávnených návrhov: 68 Počet financovaných návrhov: 28 Globálne portfólio projektov: 98 Úspešné príklady: FITUP je demonštračný projekt v oblasti „začínajúceho trhu“ so záložnými zdrojmi energie, v rámci ktorého bolo nainštalovaných spolu 19 systémov palivových článkov pripravených na uvedenie na trh od dvoch rôznych dodávateľov, ktoré slúžia ako záložné zdroje energie pre koncových používateľov v Taliansku, vo Švajčiarsku a v Turecku. Tieto systémy založené na palivových článkoch používajú vo svojich prevádzkach skutoční zákazníci z odvetvia telekomunikácií. Tieto jednotky sa testujú s cieľom preukázať takú úroveň technického výkonu, ktorá ich oprávni na uvedenie na trh, čím sa urýchli ich komercializácia vo svete. Ide najmä o tieto vlastnosti: i) vyššia spoľahlivosť ako 95 % a ii) dlhšia výdrž ako 1 500 hodín a viac ako 1 000 cyklov. V projekte je zahrnuté stanovenie limitov a certifikácia jednotiek od oboch dodávateľov palivových článkov podľa skúšobného protokolu pripraveného konzorciom s cieľom uskutočniť rozsiahle testy v rámci skúšaní v praxi v prevádzkach zvolených koncovými používateľmi. Uskutočnilo sa približne 50 % plánovaných testov (spolu približne 1 300 hodín) a z analýzy doterajších údajov vyplýva, že dosiahnutý pokrok umožní dosiahnutie cieľov projektu a že vyvinuté systémy môžu konkurovať súčasnej technológii. Projekt SOFT-PACT (portfólio tzv. stacionárnych aplikácií), ktorý vedie spoločnosť E.ON, je zameraný na zavedenie 100 mikrozariadení s kombinovanou výrobou tepla a elektriny (založených na module Gennex SOFC dodávanom spoločnosťou Ceramic Fuel Cell Limited) v Nemecku, Spojenom kráľovstve, Taliansku a Beneluxe a preukázanie aspoň 60 % elektrickej účinnosti. V rámci projektu sa takisto riešia najzávažnejšie komerčné problémy, a to rozvojom celého dodávateľského reťazca, aspekty hromadnej výroby a dostupnosť výrobných priestorov v Európe a napokon problém certifikačných systémov v jednotlivých členských štátoch, štandardné postupy posudzovania a normy sieťových pripojení. V Spojenom kráľovstve a Nemecku bolo zatiaľ úspešne nainštalovaných viac ako 30 zariadení s dvomi odlišnými konfiguráciami a pri niektorých z nich sa uvádza elektrická účinnosť 62 %. Niektoré problémy, ktoré nesúvisia s technológiou ako takou, ale s rôznymi požiadavkami v členských štátoch, budú vyriešené v záverečnej fáze projektu. Účasť vrátane MSP || Celkový počet účastníkov: 573 Účastníci na financovaných projektoch: 222 Počet MSP vo financovaných projektoch: 55 – 25 % počtu účastníkov financovaných projektov: Účastníci vo financovaných projektoch podľa kategórie: verejné orgány – 3; výskumné organizácie – 59; vyššie alebo sekundárne vzdelávanie – 31; súkromné ziskové subjekty – 68; iné – 6. Účastníci vo financovaných projektoch podľa krajín: 21 zapojených krajín. V tabuľke sú uvedené krajiny s najlepšími výsledkami v roku 2012: Geografické rozdelenie projektov vybraných na financovanie – najúspešnejší účastníci || DE || 50 || FR || 36 || UK || 30 || IT || 20 || BE || 13 || || 149 || ARTEMIS Strategický výskumný program || V roku 2012 boli aktualizované a prijaté viacročné strategické plány so súvisiacimi programami výskumu s cieľom zahrnúť zistenia skupiny ARTEMIS-ITEA Sherpa. Realizácia výziev || Počet výziev vyhlásených v roku 2012: 1 Počet predložených návrhov (návrhy úplných projektov): 25 Počet oprávnených návrhov: 24 Počet financovaných návrhov: 8 Globálne portfólio projektov: 44 Úspešné príklady: Projekt CESAR (Cost-efficient methods and processes for safety relevant embedded systems – Nákladovo efektívne metódy a postupy pre zabudované bezpečnostné systémy) bol ukončený 30. júna 2012. Medzi výsledky projektu CESAR patrí významný počet prelomových objavov a inovácií, a to predovšetkým: medzisektorový vývoj a prekonávanie prekážok pre prístupy navrhovania v oblasti opätovného využívania, referenčná architektúra pre technologické platformy zabudovaných systémov a celkovo nástroje v oblasti zabudovaných systémov. Vplyv technologického rozvoja sa preukázal na veľkom počte pilotných aplikácií. Cieľom projektu POLLUX (Process Oriented Electronic Control Units for Electric Vehicles developed on a multisystem real-time embedded platform – Elektronické riadiace jednotky v elektrických vozidlách orientované na postupy vyvinuté na mnohosystémovej zabudovanej platforme v reálnom čase) je vyvinúť distribuovanú platformu zabudovaných systémov v reálnom čase pre ďalšiu generáciu elektrických vozidiel, a to použitím metodiky návrhov založenej na komponentoch a programovaní. Tento prístup je mimoriadne sľubný pri predpovedaní správania elektrického vozidla pri riadení, ktoré je základom úspešného trhového ocenenia takýchto vozidiel. Projekt okrem iného dosiahol simuláciu dynamiky vozidla Software in the loop (SIL). Pokračuje výskum využiteľnosti ethernetového prístupu ku komunikačným prostriedkom vo vozidle (vrátane komunikácie v kritických situáciách z hľadiska bezpečnosti). Projekt eSONIA (Embedded Service-Oriented Monitoring, Diagnostics and Control: Towards the Asset-Aware and Self-Recovery Factory – Zabudované monitorovanie, diagnostika a kontrola orientované na služby: Smerom k závodu zodpovednému za majetok a vlastnú obnovu) sa zameriava na vybudovanie prevádzky zodpovednej za majetok, ktorá sa sama obnovuje prostredníctvom všadeprítomných heterogénnych vstavaných zariadení založených na protokole IPv6 a prináša vnútorné špecializované služby neoddeliteľne spojené prostredníctvom aplikačného programového prostredia, v ktorom sa zužitkováva prístup založený na službách. Ide o prvé uplatnenie takéhoto prístupu v priemysle s cieľom podporiť nepretržité monitorovanie, diagnostiku, prognostiku a kontrolu majetku bez ohľadu na to, kde sa fyzicky nachádza. V rámci projektu sa znížia náklady na údržbu a predĺži čas bez porúch pri výrobe v špecifikovaných prípadoch použitia, ako aj v iných odvetviach, keďže technológia má generický charakter a riešenia sú navrhnuté spôsobom, ktorý možno uplatniť v súčasných výrobných systémoch. Účasť vrátane MSP || Celkový počet účastníkov (návrhy úplných projektov): 631 Účastníci na financovaných projektoch: 326 Počet MSP vo financovaných projektoch: 106 – 32,5 % počtu účastníkov vo financovaných projektoch, s 47 % mierou úspešnosti. Účastníci vo financovaných projektoch podľa kategórie: výskumné organizácie/vyššie alebo sekundárne vzdelávanie – 108; súkromné ziskové subjekty – 112. Účastníci vo financovaných projektoch podľa krajín: 18 zapojených krajín. V tabuľke sú uvedené krajiny s najlepšími výsledkami v roku 2012. Geografické rozdelenie projektov vybraných na financovanie – najúspešnejší účastníci || ES || 45 || IT || 44 || FR || 38 || DE || 37 || NL || 32 || || 196 || ENIAC Strategický výskumný program || Ročný pracovný program 2012 je založený na projekte s názvom Vision, Mission and Strategy for European Micro- and Nanoelectronics (Vízia, poslanie a stratégia pre európsku mikroelektroniku a nanoelektroniku) spoločne stanovený s projektom CATRENE. Realizácia výziev || Počet výziev vyhlásených v roku 2012: 2 Počet predložených návrhov (návrhy úplných projektov): 17 Počet oprávnených návrhov (návrhy úplných projektov): 17 Počet financovaných návrhov: 11 Globálne portfólio projektov: 50 Úspešné príklady: Partneri projektu IMPROVE vyvinuli výpočtové modely správania a histórie prístrojov, ktoré umožňujú virtuálne meranie, prediktívnu údržbu a adaptívne kontrolné plány na zlepšenie priechodnosti, stability, reprodukovateľnosti a celkovej efektívnosti pri výrobe polovodičových plátov. Slovami koordinátora projektu: „V rámci projektu IMPROVE spolupracovalo šesť výrobcov s prevádzkami v Európe so 14 výskumnými inštitucionálnymi a akademickými laboratóriami a 10 poskytovateľmi priemyselných riešení na urýchlení pokroku v oblasti výrobného inžinierstva a dosiahnutí konkurencieschopnosti na základe efektívnosti a inovácií.“ Hodnotu projektu IMPROVE dokazuje viac ako 90 súvisiacich publikácií, ktoré boli ďalej citované. Vzájomná výmena s ďalšími projektmi spoločného podniku ENIAC umožnila ďalšie prehĺbenie rozvoja a realizáciu dosiahnutých výsledkov. Základnou technológiou výroby polovodičových prvkov je litografia. So znížením veľkosti tvarových masiek sa prudko zvýšila zložitosť a cena prístrojov. 12 partnerov v projekte LENS dosiahlo významný pokrok vo viacerých aspektoch existujúcej technológie imerznej litografie s cieľom priblížiť sa čo najviac k 22 nm uzlu, a to tak, že použili dvojitú expozíciu. Projektom LENS sa úspešne demonštrovala uplatniteľnosť technológie imerznej litografie minimálne pri dvoch ďalších technologických uzloch s využitím techniky dvojitej expozície alebo zdvojnásobenia intenzity, „čo umožňuje včasný a hospodársky efektívny vývoj nasledujúcej generácie polovodičových prvkov“. Účasť vrátane MSP || Celkový počet účastníkov (návrhy úplných projektov): 360 Účastníci na financovaných projektoch: 247 Počet MSP vo financovaných projektoch: 58 – 23 % počtu účastníkov vo financovaných projektoch, s 83 % mierou úspešnosti. Účastníci vo financovaných projektoch podľa kategórie: výskumné organizácie – 39; vyššie alebo sekundárne vzdelávanie – 42; súkromné ziskové subjekty – 108. Účastníci vo financovaných projektoch podľa krajín: 21 zapojených krajín. V tabuľke sú uvedené krajiny s najlepšími výsledkami v roku 2012. Geografické rozdelenie projektov vybraných na financovanie – najúspešnejší účastníci || FR || 30 || NL || 20 || DE || 19 || AT || 15 || IT || 7 || || 91 || 4. Výzvy a výhľad do budúcnosti Komisia, plne si uvedomujúc dôležitosť spoločných technologických iniciatív ako nástrojov na účinnejšiu realizáciu výskumných programov Únie, riešila vo svojich návrhoch spoločných technologických iniciatív v rámci programu Horizont 2020 všetky zistené nedostatky, alebo sa venovala oblastiam, v ktorých je možné dosiahnuť zlepšenie. Niektoré veľké výzvy pre spoločné podniky spoločných technologických iniciatív určili nezávislí odborníci, ktorí sa podieľali na prvých priebežných hodnoteniach. Medzi odporúčania externých expertov patrilo zlepšenie komunikácie s občanmi, stanovenie hlavných ukazovateľov výkonnosti a delegovanie väčšieho rozsahu zodpovednosti správnych rád za každodenné riadiace úlohy na výkonných riaditeľov spoločných podnikov. Odporúčania by sa mali v plnej miere realizovať ešte pred uskutočnením druhého priebežného hodnotenia. Spoločné podniky spoločných technologických iniciatív v roku 2012 značne pokročili v zlepšovaní komunikácie zameranej na zainteresované strany a verejnú viditeľnosť svojej činnosti. Relatívne vysoký podiel verejnosti na otvorených on-line konzultáciách (25 % respondentov v spoločnom podniku Čisté nebo, FCH a IIL) by mohol naznačovať, že sa zvýšila informovanosť o rozsahu pôsobnosti a činnostiach spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív. Zlepšila sa viditeľnosť spoločných podnikov a zvýšil sa štandard ich hlavných komunikačných nástrojov (napr. webových stránok). Spoločné podniky spoločných technologických iniciatív takisto stanovili kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sa trvalo používajú na sledovanie pokroku ich administratívnych štruktúr a kontrolu výkonnosti pri plnení príslušných strategických a inovačných programov. Spoločný podnik IIL stanovil kľúčové ukazovatele výkonnosti a výsledkov pre dve hlavné priority: realizáciu strategického výskumného programu a výkonnosť programovej kancelárie. Ukazovatele súvisia predovšetkým s cieľmi stanovenými v ročných plánoch plnenia a priradenými špecifickými cieľmi. V roku 2012 bol v spoločnom podniku IIL zvyčajný súbor ukazovateľov doplnený o bibliometrickú analýzu prebiehajúcich projektov. Zámerom bolo zhromaždiť doplňujúce informácie o výsledkoch výskumu. Výkonnosť spoločného podniku pri plnení rozpočtu sa monitoruje z hľadiska „času do udelenia grantu“ a „času do vyplatenia“. V roku 2012 sa čas do vyplatenia neskorých platieb za prevádzkové náklady znížil približne o 30 % v porovnaní s rokom 2011. Spoločný podnik Čisté nebo takisto stanovil kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sú predstavené vo výročnej správe o činnosti formou prehľadu výsledkov monitorovania. Uvedené kľúčové ukazovatele výkonnosti sa zameriavajú predovšetkým na posúdenie účasti MSP z hľadiska počtu a pridelenia rozpočtových prostriedkov, mieru úspešnosti výskumných tém vypísaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov, na čas do ukončenia rokovaní o dohodách o grante, na predkladanie správ partnerom a členom, plnenie rozpočtu a plánovanie auditov a následných činností. Zo 17 kľúčových ukazovateľov výkonnosti sledovaných v prehľade za rok 2012 vyplýva, že výkonnosť spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív je celkom dobrá, najmä pokiaľ ide o realizáciu výskumných činností a účasť MSP. Spoločný podnik FCH zaviedol „operatívne ukazovatele“ s cieľom monitorovať pokrok v činnostiach v oblasti výskumu a technologického vývoja. Tieto ukazovatele sú stanovené vo vzťahu k ukazovateľom výsledkov s použitím cieľov a najnovších známych výsledkov. Operatívne ukazovatele sa zameriavajú na: i) posúdenie technologických a netechnologických prekážok komercializácie technológií FCH a ii) sledovanie aspektov šírenia a využitia výsledkov z hľadiska komercializácie. V tejto súvislosti sa podrobne monitoruje miera zapojenia priemyslu a MSP z hľadiska percentuálneho podielu udelených financií. V roku sa výrazne zlepšil „čas do vyplatenia“, predovšetkým čas do vyplatenia pre expertov v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (89 % včasných platieb v roku 2012 v porovnaní s podielom len 62 % v roku 2011). Navyše bolo včas vyplatených 100 % platieb pre dohody o udelení grantu. Spoločný podnik ENIAC zaviedol kľúčové ukazovatele výkonnosti na monitorovanie výskumného programu, ekosystému, etických otázok, záväzkov spoločného podniku a načasovania realizácie (čas od prijatia rozhodnutia rady verejných orgánov o financovaní do prvej platby jednotlivým príjemcom). Posledný uvedený ukazovateľ sa v uplynulých rokoch trvale zlepšoval a v roku 2012 bol stabilný. Spoločný podnik ARTEMIS používa kľúčové ukazovatele výkonnosti v rámci vnútornej kontroly. V roku 2012 spoločné podniky spoločných technologických ukazovateľov prvýkrát merali svoju výkonnosť na základe presne vymedzených organizačných kľúčových ukazovateľov výkonnosti (čas do udelenia grantu, čas do vyplatenia, počet projektových kontrol, počet činností v rámci šírenia a čas do doručenia osvedčení o ukončení projektu/audítorských správ od vnútroštátnych orgánov financovania). Ďalšie opatrenia boli naplánované na rok 2013. Vzhľadom na zrýchlenie a dosiahnutý pokrok pri dokončovaní dohôd o grante spoločné podniky vo všeobecnosti zaznamenali zlepšenie času do udelenia grantu v porovnaní s minulým rokom a preukázali, že hoci nie vždy dosiahli stanovené ciele, sú na dobrej ceste. V rámci spoločného podniku Čisté nebo sa čas do udelenia grantu skrátil o dva mesiace, nedosiahol však ešte normu ôsmich mesiacov stanovenú v ročnom pláne plnenia. Spoločný podnik IIL značne skrátil čas do udelenia grantu medzi výzvami 4 a 6 (t. j. z 360 na 160 dní); čiastočne pri tom pomohla typológia výziev 5 a 6. V spoločnom podniku ENIAC uplynulo od uverejnenia výzvy do dátumu ukončenia v priemere 11 mesiacov pri výzve 2012-1 a 10 mesiacov pri výzve 2012-2. V spoločnom podniku ARTEMIS sa o meraní času do udelenia grantu stále diskutuje s Dvorom audítorov, predovšetkým z dôvodu dvojfázového podania a postupu hodnotenia. Na základe nedávnych rozhodnutí sa pravdepodobne stanoví čas do udelenia grantu tak, aby pokryl obdobie od fázy ukončenia celého návrhu projektu do podpísania dohody o udelení grantu. V súvislosti s týmto opatrením sa spoločný podnik ARTEMIS v roku 2012 zlepšil a priemerný čas do udelenia grantu je 12 mesiacov. To predstavuje skrátenie o viac než 10 %. V súčasnosti nie sú k dispozícii informácie o čase do udelenia grantu pre spoločný podnik FCH. Správnym spôsobom posúdenia vhodnosti a kvality kľúčových ukazovateľov výkonnosti použitých spoločnými podnikmi a pokroku pri dosahovaní stanovených cieľov bude druhé priebežné hodnotenie. Z celkového hľadiska je už možné posúdiť viaceré prínosy, ktoré ovplyvňujú vedecké a priemyselné prostredie v Európe, takto: Pre malé a stredné podniky sú lákadlom výskumné témy spoločných podnikov spoločných technologických inovácií, predovšetkým z dôvodu stability a kontinuity prostredia výskumu a inovácií, mechanizmov financovania a zapojenia rozsiahlejších hodnotových reťazcov. MSP bolo celkovo poskytnutých 170 miliónov EUR, čo predstavuje približne 27 % všetkých finančných prostriedkov EÚ dostupných po hodnotení. Dôvodom zvýšenia je čiastočne úloha, ktorú MSP zohrávajú v jednej z hlavných činností realizovaných spoločným podnikom IIL v roku 2012: platforma European Lead Factory, v rámci ktorej bolo pre MSP vyčlenených 55 miliónov EUR. Ako je uvedené v oddiele 3.2, spoločné technologické inovácie zvládli výzvu stať sa pre MSP príťažlivým spôsobom realizácie výskumu, keďže ich výhodou je účasť v konkrétnych pracovných prostrediach, výskumné témy, ktoré sú jasne zamerané na trh, a spoločné podniky ako nástroj, ktorý lepšie zodpovedá ich potrebám. Odhodlanie priemyslu dosiahnuť všeobecné ciele zostalo stabilné napriek náročnej makroekonomickej situácii v EÚ. Zahŕňa stabilné prideľovanie financií a účasť na prijímaní strategických rozhodnutí. Veľké priemyselné podniky a MSP považujú spoločné podniky spoločných technologických inovácií za uprednostňovaný nástroj na skrátenie času potrebného na uvedenie výrobku na trh, rozšírenie technologických kompetencií a vybudovanie trhovo motivovaných partnerských sietí, ktoré zahŕňajú celý hodnotový reťazec. Zo širšieho hľadiska je možné konštatovať, že celková účasť zainteresovaných strán je dobre vyvážená a všetky strany sa podieľajú na výskumných činnostiach spoločných podnikov spoločných technologických inovácií. Úsilie sa venovalo na pritiahnutie organizácií z menej zastúpených krajín, ktoré tvoria približne 6 % všetkých účastníkov financovaných projektov. Po rozsiahlych aktualizáciách v roku 2011 sa do strategických programov výskumu a inovácií spoločných podnikov spoločných technologických inovácií premietli dlhodobejšie ambiciózne ciele, ktoré v súčasnosti zahŕňajú ambicióznejší prístup k inováciám v súlade s programom Horizont 2020. Prepojením so stratégiou predloženou Komisiou spolu s novým rámcovým programom sa zaistí konzistentnosť a zjednoduší sa zosúladenie činnosti EÚ s celkovým cieľom zvýšenia konkurencieschopnosti v priemysle, excelentnosti vo vede, rastu a vytvárania pracovných miest. Vzhľadom na budúci vývoj a v záujme zosúladenia s klimatickými a energetickými prioritami EÚ sa bude od príslušných spoločných podnikov spoločných technologických inovácií požadovať, aby preukázali kladný vplyv z hľadiska konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva. Predovšetkým v strategických programoch v oblasti výskumu a inovácií pre spoločné podniky FCH a Čisté nebo sa bude musieť zdôrazniť ochrana životného prostredia a príslušným spôsobom merať ich úspechy. Potvrdilo sa, že spoločné podniky spoločných technologických inovácií patria medzi ambiciózne európske iniciatívy s potenciálom získať uznanie ako modely verejno-súkromného partnerstva. Tento potenciál sa uznal aj v rámci viacerých konzultácií, ktoré sa uskutočnili v roku 2012 v rámci príprav na rozšírenie mandátu súčasných spoločných podnikov spoločných technologických iniciatív v programe Horizont 2020. V otvorených konzultáciách so zainteresovanými stranami, ktorých výsledky sú zahrnuté do posúdenia vplyvu pripojeného k obnoveným legislatívnym balíkom, sa dôrazne podporilo pokračovanie spoločných podnikov spoločných technologických inovácií v rámci programu Horizont 2020 a poukázalo sa na viacero pozitívnych výsledkov. Respondenti zdôrazňovali najmä jasnú európsku pridanú hodnotu verejno-súkromných partnerstiev v konkrétnych technologických odvetviach[5]. Pokračovalo sa v administratívnej konsolidácii spoločných podnikov, predovšetkým v rozvoji rámcov ich vnútornej kontroly, so značnými pokrokmi dosiahnutými v príslušných kontrolných mechanizmoch. Dokončil sa súbor auditov ex post príjemcov a pripravujú sa audity nepeňažných príspevkov poskytnutých priemyselnými členmi. V roku 2012 spoločné podniky ENIAC a ARTEMIS pokračovali v spolupráci v rámci plánov auditu s cieľom zhromaždiť informácie o audítorskej praxi na úrovni členských štátov. Všetky spoločné podniky zlepšili svoje IT a logistické funkcie. Predovšetkým spoločný podnik Čisté nebo, FCH a IIL dosiahli veľký pokrok v harmonizácii svojich systémov IT a zaisťovaní plánov na zabezpečenie kontinuity činností. Navyše sa zlepšil prístup k systému CORDA a v priebehu roka sa uskutočnili testy na systémovej úrovni. Pokiaľ ide o budúcnosť, zostáva otvorených niekoľko výziev: 1. Administratívne zaťaženie Ešte stále je veľkou výzvou problém súvisiaci s tým, že spoločné podniky sú relatívne malé, takže prevádzkové náklady sú relatívne vysoké. Európska komisia a spoločné podniky pripravujú riešenia, ktorými sa spoločným podnikom spoločných technologických inovácií v budúcnosti poskytnú nástroje na zvýšenie výkonnosti a umožnia vynaložiť väčšie úsilie na plnenie strategického programu v oblasti výskumu a inovácií (napríklad realizovať návrhy Dvora audítorov na spájanie zdrojov). 2. Udržanie úrovne odhodlanosti priemyslu a členských štátov Odhodlanosť priemyslu a členských štátov je kľúčovým faktorom preukázania úspechu spoločných podnikov spoločných technologických inovácií. Zaistí nielen dosiahnutie cieľov na konci programu, ale aj vhodný pákový efekt spojením financií EÚ, členských štátov a priemyselných investícií. Nezávisle od mechanizmu financovania sa v uplynulých rokoch vyskytli niektoré problémy so zosúladením finančných prostriedkov priemyslu a členských štátov a tento vývoj sa zvrátil až v roku 2012, okrem iného vďaka zvýšeniu flexibility operácií, ako aj skutočnosti, že vznikajúce partnerstvá dozrievajú a posilňuje sa vzájomná dôvera medzi partnermi. 3. Efektívne zahrnutie výsledkov dosiahnutých vo výskumných projektoch do systému Komisie na oznamovanie a šírenie Nadobúda to čoraz väčší význam vzhľadom na pokrok spoločných podnikov pri realizácii výskumných činností a blížiaceho sa ukončenia RP7. Informácie o výsledkoch výskumu, ktorý uskutočnili spoločné podniky spoločných technologických inovácií, by sa mali rozpracovať do príslušných výskumných tém v rámci spolupráce, aby bolo možné posudzovať ich a hodnotiť ako celok. Preto sa musí stať prioritou spolupráca medzi spoločnými podnikmi spoločných technologických inovácií a útvarmi Komisie a technická kompatibilita systémov IT. V záujme posilnenia politiky týkajúcej sa nových režimov riadenia v Európskej komisii budú spoločné podniky pravdepodobne musieť v rámci programu Horizont 2020 prijať nástroje a pracovné opatrenia, ktorými sa všetkým zúčastneným stranám umožní nepretržite posudzovať výsledky a používať ich tak, aby spoločné podniky a výkonné agentúry pokračovali v realizácii programov a Komisia mohla sformulovať vhodné politiky na riešenie výziev. Na základe zhrnutia skúseností získaných počas prvých rokov nezávislosti spoločných podnikov je možné poukázať na nasledujúce úspešné výsledky[6]: Úspechy v roku 2012 zahŕňajú znižovanie výrobných nákladov a nákladov na údržbu v aeronautike, určenie nových modelov interpretácie údajov a biomarkerov vo farmaceutickom priemysle, udelenie patentov na zariadenia, uvedenie nových výrobkov na trh v oblasti palivových článkov a vodíka, otvorenie dôležitých pilotných liniek pre nanoelektronickú výrobu v Európe a otvorenie vzájomne si konkurujúcich spoločností príslušným priemyselným partnerom (napr. prostredníctvom centrálnej databázy výsledkov). To dokazuje, že spoločné podniky spoločných technologických inovácií sú schopné nielen riešiť technické výzvy, ale aj podporovať prostredie priemyslu a výskumu. V rámci spoločných technologických inovácií sa pokračuje nemennou rýchlosťou v dosahovaní ich cieľov, a to nielen vo výskume. Dosahujú sa sľubné výsledky, miera účasti MSP bola vysoká a zaistila sa široká účasť z celej Európy. Okrem toho sa udržiava dobrá účasť vo výzvach. Zvýšila sa rýchlosť spoločných podnikov spoločných technologických inovácií z hľadiska riadenia. V roku 2012 sa vo všeobecnosti skrátil čas do udelenia grantu, ktorý v súčasnosti predstavuje priemerne 11,6 mesiaca (zohľadňujú sa výsledky spoločných podnikov Čisté nebo, IIL, ARTEMIS a ENIAC). Tento výsledok sa veľmi blíži priemernému času do udelenia grantu na GR RTD a GR CNECT, ktorý je približne 12 mesiacov. V roku 2012 sa zvýšila viditeľnosť činností spoločných podnikov spoločných technologických inovácií, a to nielen medzi zúčastnenými stranami. Spoločné podniky sa začínajú prejavovať ako relevantní hráči v príslušných technologických oblastiach na celosvetovej úrovni. Začali sa monitorovať a hodnotiť úspechy spoločných podnikov spoločných technologických inovácií na základe súborov kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré boli sformulované tak, aby odrážali rozmanitosť podnikov. Onedlho sa vypracuje celkové porovnanie. Spoločné podniky spoločných technologických inovácií by si mali zachovať a dokonca zvýšiť jednoduchosť, otvorenosť a prístupnosť pre všetkých potenciálnych príjemcov. Osobitná pozornosť by sa mala naďalej venovať novým členom z menej zastúpených krajín a MSP. Mala by sa posilniť celková stratégia uzatvárania partnerstiev s priemyslom a posúdiť činnosti a úspechy spoločných podnikov spoločných technologických inovácií v celkovom rámci, ktorý zahŕňa európske technologické platformy a zmluvné verejno-súkromné partnerstvá zriadené na základe európskeho plánu na oživenie hospodárstva. Pri posúdení rozsahu vplyvu spoločných podnikov spoločných technologických inovácií na vykonávanie výskumných a inovačných činností na úrovni EÚ sa budúce analýzy budú opierať o kritériá stanovené v programe Horizont 2020. V tejto súvislosti sa budú doterajšie skúsenosti spoločných podnikov spoločných technologických inovácií posudzovať na základe kritérií stanovených pre uzatváranie budúcich verejno-súkromných partnerstiev. Ďalší zaujímavý pohľad na dosiahnutý pokrok poskytne druhé priebežné hodnotenie, v ktorom bude zahrnuté obdobie od založenia do roku 2013 a bude uverejnené ako samostatná správa do novembra 2013. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Pozri oznámenie COM(2013) 494 prijaté 10. júla 2013. [3] V tomto dokumente sa nepodáva správa o spoločnom podniku SESAR. Hoci spoločný podnik SESAR má rovnaký právny základ ako ostatné spoločné podniky, je financovaný v rámci RP7 a v rámci programov transeurópskych dopravných sietí s iným časovým harmonogramom, riadením a mechanizmom podávania správ ako ostatné spoločné podniky. [4] Zoskupuje 12 vedúcich integrovaných technologických demonštrátorov a najväčších aeronautických výskumných organizácií v Európe. [5] Doplňujúce informácie o účasti v otvorených konzultáciách on-line, ktoré začala Európska komisia v júli 2012, sú uvedené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie. [6] Informácie o príslušných spoločných podnikoch spoločných technologických inovácií nájdete v oddiele Realizácia výziev v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie.