EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 4. 2017 COM(2017) 167 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície z roku 2017







1.ÚVOD „Efektívne justičné systémy sú oporou hospodárskeho rastu a ochraňujú dodržiavanie základných práv. A to je dôvod, prečo Európa presadzuje a bráni právny štát.“ Táto úloha justičných systémov členských štátov, ktorú zdôraznil predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker, je rozhodujúca na zabezpečenie toho, aby jednotlivci a podniky mohli v plnej miere uplatňovať svoje práva, ako aj na posilnenie vzájomnej dôvery a vytvorenie priaznivého podnikateľského a investičného prostredia na jednotnom trhu. Okrem toho, ako zdôraznil prvý podpredseda Európskej komisie Frans Timmermans, účinné justičné systémy takisto podporujú uplatňovanie práva EÚ: „Európska únia je založená na spoločnom súbore hodnôt zakotvených v zmluve. K týmto hodnotám patrí dodržiavanie zásad právneho štátu. Takto funguje táto organizácia, takto zabezpečujú naše členské štáty rovnaké uplatňovanie práva EÚ v celej Európskej únii.“ Z tohto dôvodu je zvýšenie účinnosti vnútroštátnych justičných systémov etablovanou prioritou európskeho semestra – ročného cyklu koordinácie hospodárskych politík EÚ. Hlavnými prvkami účinného justičného systému sú nezávislosť, kvalita a efektívnosť. Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície z roku 2017 (ďalej len „porovnávací prehľad“) pomáha členským štátom dosiahnuť túto prioritu tým, že poskytuje ročné porovnateľné údaje o nezávislosti, kvalite a efektívnosti vnútroštátnych justičných systémov. Takýto porovnávací prehľad pomáha členským štátom identifikovať možné nedostatky, zlepšenia a osvedčené postupy, ako aj trendy vo fungovaní vnútroštátnych justičných systémov v priebehu času. Má zásadný význam aj pre účinnosť právnych predpisov EÚ. Pri uplatňovaní práva EÚ konajú vnútroštátne súdy ako súdy Únie a zabezpečujú účinné presadzovanie práv a povinností stanovených v právnych predpisoch EÚ. Preto sa porovnávací prehľad bližšie zameriava na fungovanie súdov pri uplatňovaní práva EÚ v špecifických oblastiach. Vo vydaní z roku 2017 je tento prehľad podrobnejšie rozpracovaný a skúmajú sa v ňom nové aspekty fungovania justičných systémov: na lepšie porozumenie prístupu spotrebiteľov k justičnému systému sa v ňom skúma, ktoré kanály sa používajú na podávanie sťažností voči spoločnostiam (napr. súdy alebo mimosúdne mechanizmy), aký vplyv má právna pomoc a súdne poplatky na prístup k spravodlivosti – najmä v prípade osôb ohrozených chudobou, dĺžka konaní na súdoch a pred orgánmi na ochranu spotrebiteľa a koľko spotrebiteľov používa platformu na riešenie sporov online, ktorá začala fungovať v roku 2016, na sledovanie situácie týkajúcej sa nezávislosti súdnictva v členských štátoch sa v tomto vydaní prezentujú výsledky nového prieskumu vnímania nezávislosti súdnictva občanmi a podnikmi a uvádzajú sa nové údaje o zárukách na ochranu nezávislosti súdnictva. v tomto vydaní sa ďalej skúma, ako fungujú vnútroštátne justičné systémy v špecifických oblastiach práva EÚ súvisiacich s jednotným trhom a prostredím priaznivým pre investície. Obsahuje prvý prehľad fungovania vnútroštátnych justičných systémov pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí v oblasti trestného súdnictva. Skúma sa v ňom aj dĺžka konaní o predbežných opatreniach na zabránenie bezprostredným škodám v určitých oblastiach práva, na získanie jasnejšej predstavy o súčasnom využívaní informačných a komunikačných technológií (IKT) v justičných systémoch sa v tomto vydaní predkladajú výsledky prieskumu, ako advokáti komunikujú so súdmi a v ktorých prípadoch používajú IKT, vzhľadom na to, že normy týkajúce sa fungovania súdov môžu zvýšiť kvalitu justičných systémov, v tomto vydaní sa podrobnejšie skúmajú normy zamerané na zlepšenie riadenia súdov a informovania strán o pokroku v ich veci. Keďže ide o piate vydanie, v tomto porovnávacom prehľade sa aj hodnotí pokrok, ktorý sa medzičasom dosiahol. Aj keď ešte stále nie sú k dispozícii údaje o určitých členských štátoch, chýbajúcich údajov je stále menej, najmä pokiaľ ide o ukazovatele týkajúce sa efektívnosti justičných systémov. Prínosná spolupráca s kontaktnými miestami členských štátov pre vnútroštátne justičné systémy a s rôznymi výbormi a Európskou justičnou sieťou viedla k výraznému obohateniu údajov. Pretrvávajúce ťažkosti pri zhromažďovaní údajov sú často spôsobené nedostatočnými štatistickými kapacitami alebo skutočnosťou, že vnútroštátne kategórie používané pri zhromažďovaní údajov nezodpovedajú tým, ktoré sa používajú v porovnávacom prehľade. V malom počte prípadov je dôvodom chýbajúcich údajov neochota určitých vnútroštátnych orgánov spolupracovať. Komisia bude aj naďalej nabádať členské štáty, aby počet chýbajúcich údajov ďalej znižovali. Čo je porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície? Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície je komparatívny informačný nástroj, ktorého cieľom je pomôcť EÚ a členským štátom zlepšiť účinnosť ich vnútroštátnych justičných systémov poskytovaním objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných údajov o kvalite, nezávislosti a efektívnosti justičných systémov vo všetkých členských štátoch. Nepredstavuje celkový rebríček krajín, ale prehľad fungovania všetkých justičných systémov na základe rozličných ukazovateľov, ktoré sú v spoločnom záujme všetkých členských štátov. V porovnávacom prehľade sa nepresadzuje žiadny konkrétny typ justičného systému a ku všetkým členským štátom sa v ňom pristupuje rovnako. Bez ohľadu na model vnútroštátneho justičného systému alebo právnu tradíciu, z ktorej vychádza, medzi základné parametre účinného justičného systému patrí včasnosť, nezávislosť, cenová dostupnosť a jednoduchý prístup. Porovnávací prehľad sa zameriava najmä na občianske a obchodné sporové konania, ako aj na správne konania s cieľom pomôcť členským štátom v ich úsilí o vytvorenie predpokladov na zvýšenie investícií, podnikateľskej činnosti a tvorbu prostredia orientovaného na občanov. Porovnávací prehľad je komparatívny nástroj, ktorý sa vyvíja v dialógu s členskými štátmi a Európskym parlamentom, s cieľom určiť základné parametre účinného justičného systému. Aká je metodika porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície? Porovnávací prehľad vychádza z viacerých zdrojov informácií. Väčšinu kvantitatívnych údajov poskytuje Európska komisia pre efektívnosť súdnictva (CEPEJ), s ktorou Komisia uzatvorila zmluvu o vypracovaní osobitnej každoročnej štúdie. Tieto údaje sú z rokov 2010 – 2015 a poskytli ich členské štáty podľa metodiky CEPEJ. V štúdii sú uvedené aj podrobné komentáre a informačné hárky o jednotlivých krajinách, ktoré poskytujú širšie súvislosti. Mali by sa vykladať spoločne s uvedenými údajmi.

Údaje o dĺžke konaní, ktoré zhromaždila Európska komisia pre efektívnosť súdnictva, ukazujú „čas rozsúdenia“, čo je vypočítaná dĺžka súdnych konaní (na základe pomeru medzi nevyriešenými a vyriešenými prípadmi). Údaje o efektívnosti súdov pri uplatňovaní práva EÚ v špecifických oblastiach uvádzajú priemernú dĺžku konaní odvodenú od skutočnej dĺžky súdnych konaní. Treba poznamenať, že dĺžka súdnych konaní sa môže výrazne líšiť v jednotlivých geografických oblastiach členského štátu, a to najmä v mestských oblastiach, kde obchodné činnosti môžu viesť k vyššej zaťaženosti. Ďalšími zdrojmi údajov sú skupiny kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy, Európska sieť súdnych rád (ENCJ), Sieť predsedov najvyšších súdov EÚ (NPSJC), Združenie štátnych rád a najvyšších správnych súdov EÚ (ACA-Europe), Európska sieť pre hospodársku súťaž (ESHS), Komunikačný výbor (COCOM), Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva, Sieť spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa (CPC), skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (EGMLTF), Eurostat, Európska sieť odbornej justičnej prípravy (EJTN), Rada advokátskych komôr a združení právnikov Európy (CCBE) a Svetové ekonomické fórum (SEF). Metodika na vypracovanie porovnávacieho prehľadu sa ďalej rozvíjala v úzkej spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy, najmä prostredníctvom dotazníka a zhromažďovania údajov o určitých aspektoch fungovania justičných systémov. Porovnávací prehľad obsahuje číselné údaje o troch hlavných prvkoch účinného justičného systému: kvalite, nezávislosti a efektívnosti. Mali by sa vykladať spoločne, keďže všetky tri prvky sú nutné na dosiahnutie účinnosti justičného systému a sú často vzájomne prepojené (iniciatívy zamerané na zlepšenie jedného z nich môžu mať vplyv na ostatné). Ako prispieva porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície k príprave európskeho semestra? Porovnávací prehľad poskytuje komparatívne údaje o kvalite, nezávislosti a účinnosti vnútroštátnych justičných systémov a pomáha členským štátom zlepšovať účinnosť týchto systémov. Uľahčuje sa tak identifikácia nedostatkov a najlepších postupov a sledovanie výziev a dosiahnutého pokroku. V rámci európskeho semestra sa hodnotenie jednotlivých krajín vykonáva prostredníctvom dvojstranného dialógu s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi a zainteresovanými stranami. Pri tomto hodnotení sa zohľadňujú osobitnosti právneho systému a podmienky v dotknutých členských štátoch. Môže to viesť k tomu, že Komisia navrhne Rade prijať odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa zlepšenia vnútroštátnych justičných systémov. 2.KONTEXT: REFORMY SÚDNICTVA SÚ AJ NAĎALEJ JEDNOU Z PRIORÍT – Vývoj na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ – V roku 2016 mnohé členské štáty vyvinuli úsilie o zlepšenie účinnosti svojich vnútroštátnych justičných systémov. Reformy súdnictva si vyžadujú určitý čas a niekedy od prvého ohlásenia nových reforiem cez prijatie legislatívnych a regulačných opatrení až po samotné vykonávanie prijatých opatrení uplynie aj niekoľko rokov. Graf 1 obsahuje prehľad prijatých a plánovaných reforiem súdnictva. Znázorňuje súhrn faktov „kto čo robí“ bez akéhokoľvek kvalitatívneho hodnotenia. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že každá reforma súdnictva by mala byť v súlade so zásadami právneho štátu a s európskymi normami týkajúcimi sa nezávislosti súdnictva. Z grafu 1 vyplýva, že procesné právo zostáva vo viacerých členských štátoch oblasťou, ktorej sa venuje osobitná pozornosť, a že bol oznámený značný počet nových reforiem týkajúcich sa právnej pomoci, alternatívnych metód riešenia sporov (ARS), špecializácie súdov a máp súdnictva. Z porovnania s predchádzajúcim prehľadom z roku 2015 vyplýva, že úroveň činnosti vo všeobecnosti zostala stabilná, a to pokiaľ ide o ohlásené reformy aj prerokúvané opatrenia. Graf 1: Legislatívna a regulačná činnosť týkajúca sa justičných systémov v roku 2016 (prijaté opatrenia/prerokúvané iniciatívy podľa členských štátov) (zdroj: Európska komisia) EÚ nabáda určité členské štáty, aby zvýšili účinnosť svojho justičného systému. V rámci európskeho semestra 2016 Rada na základe návrhu Komisie adresovala odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa tejto oblasti šiestim členským štátom. Dva členské štáty, ktorým boli v roku 2015 adresované odporúčania pre jednotlivé krajiny, v roku 2016 už tieto odporúčania vzhľadom na dosiahnutý pokrok nedostali. Okrem tých členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania pre jednotlivé krajiny, ďalších osem členských štátov čelí osobitným problémom a je dôkladne monitorovaných Komisiou prostredníctvom európskeho semestra a programov makroekonomických úprav. Komisia ďalej podporuje reformy súdnictva v Rumunsku a Bulharsku v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V roku 2016 Komisia prijala na základe rámca EÚ na posilnenie právneho štátu dve odporúčania týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, v ktorých Komisia uviedla svoje obavy a odporučila ich možné riešenia. Komisia sa domnieva, že je potrebné, aby poľský ústavný súd v plnej miere vykonával svoje povinnosti v súlade s ústavou, a najmä zabezpečoval účinné ústavné preskúmanie legislatívnych aktov. Komisia naďalej podporuje reformy súdnictva prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF). Počas súčasného programového obdobia 2014 – 2020 sa z EŠIF poskytne až do 4,2 miliardy EUR na podporu úsilia členských štátov posilniť kapacity svojej verejnej správy vrátane súdnictva. 14 členských štátov určilo justíciu ako prioritnú oblasť, ktorá má byť podporovaná z EŠIF. Komisia zdôrazňuje význam prístupu orientovaného na výsledky pri vykonávaní týchto priorít a vyzýva členské štáty, aby zhodnotili vplyv podpory z EŠIF. V roku 2016 si päť členských štátov vyžiadalo technickú pomoc od služby Komisie na podporu štrukturálnych reforiem, napríklad pri výmene skúseností jednotlivých štátov s reformami máp súdnictva. Pozitívny hospodársky vplyv dobre fungujúcich justičných systémov opodstatňuje toto úsilie. V štúdii Spoločného výskumného centra (JRC) z roku 2017 sa zistili korelácie medzi zlepšením účinnosti súdov a mierou rastu hospodárstva a medzi vnímaním nezávislosti súdnictva podnikmi a rastom produktivity. Keď justičné systémy zaručujú presadzovanie práv, veritelia budú s väčšou pravdepodobnosťou poskytovať úvery, podniky to bude odrádzať od špekulácií, transakčné náklady sa znížia a inovatívne podniky budú s väčšou pravdepodobnosťou investovať. Tento pozitívny vplyv potvrdzujú aj ďalšie prieskumy, napríklad zo strany Medzinárodného menového fondu, Európskej centrálnej banky, OECD, Svetového ekonomického fóra a Svetovej banky. – Vývoj zaťaženosti –

Celkovo možno konštatovať, že v justičných systémoch členských štátov existuje pomerne stabilná, ale vysoká úroveň zaťaženia, aj keď táto úroveň sa medzi jednotlivými členskými štátmi výrazne líši (Graf 2). To poukazuje na význam pokračovania v úsilí o zabezpečenie účinnosti justičného systému. Graf 2: Počet nových občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné nesporové konania, správne konania a iné ako trestné konania. Zmeny metodiky v CZ, HR, MT a FI. Graf 3: Počet nových občianskoprávnych a obchodných sporových konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa občianskoprávne a obchodné sporové konania týkajú sporov medzi stranami, napr. sporov zo zmlúv. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní, v ktorých nedochádza k popretiu uplatneného nároku, napr. podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky v CZ, HR, IT a FI. Údaje pre NL zahŕňajú nesporové konania. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. 3.Hlavné zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície z roku 2017 Základné parametre účinného justičného systému sú efektívnosť, kvalita a nezávislosť a porovnávací prehľad obsahuje ukazovatele týkajúce sa všetkých troch parametrov. 3.1. Efektívnosť justičných systémov V porovnávacom prehľade sa skúma efektívnosť konaní vo všeobecných oblastiach – občianskoprávnych, obchodných a správnych veciach – a v špecifických oblastiach, v ktorých súdy uplatňujú právo EÚ. 3.1.1. Všeobecné údaje o efektívnosti Ukazovatele súvisiace s efektívnosťou konaní vo všeobecných oblastiach, t. j. občianskoprávnych, obchodných a správnych veciach, sú: dĺžka konaní (čas rozsúdenia), miera vyriešenia prípadov a počet prebiehajúcich konaní. 3.1.1.1. Dĺžka konaní Dĺžka konaní predstavuje odhadovaný čas (v dňoch) potrebný na vyriešenie prípadu na súde, čiže čas, ktorý potrebuje súd prvého stupňa na vynesenie rozhodnutia. Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených prípadov vydelený počtom vyriešených prípadov na konci roka a vynásobený 365 (dňami). Všetky grafy sa týkajú konaní na súde prvého stupňa. Ak boli príslušné údaje k dispozícii, porovnávajú sa údaje za roky 2010, 2013, 2014 a 2015. * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a obchodné sporové a nesporové konania, nesporové katastrálne konania a konania vo veciach obchodného registra, iné nesporové konania, správne konania a iné ako trestné konania. Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. Graf 5: Čas potrebný na vyriešenie občianskoprávnych a obchodných sporových konaní*(prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa občianskoprávne a obchodné sporové konania týkajú sporov medzi stranami, napr. sporov zo zmlúv. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania sa týkajú konaní, v ktorých nedochádza k popretiu uplatneného nároku, napr. podaniu odporu proti platobnému rozkazu. Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. Údaje pre NL zahŕňajú nesporové konania. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. Graf 6: Čas potrebný na uzavretie správnych konaní* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva)

* Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva sa správne konania týkajú sporov medzi občanmi a miestnymi, regionálnymi alebo vnútroštátnymi orgánmi. Zmeny metodiky v HR, HU a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. DK, IE a AT nezaznamenávajú správne konania samostatne. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. 3.1.1.2. Miera vyriešenia prípadov Miera vyriešenia prípadov je pomer počtu vyriešených prípadov k počtu nových prípadov. Meria sa ňou, či sa súd stíha zaoberať novými prípadmi. Keď sa miera vyriešenia prípadov približne rovná 100 % alebo je vyššia, znamená to, že justičný systém je schopný vyriešiť prinajmenšom toľko prípadov, koľko bolo predložených nových prípadov. Keď je miera vyriešenia prípadov nižšia ako 100 %, znamená to, že súdy riešia menej prípadov, ako je počet nových prípadov. Graf 7: Miera vyriešenia občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných konaní*(prvý stupeň/v % – hodnoty nad 100 % znamenajú, že sa vyrieši viac prípadov, než bolo predložených nových, a hodnoty pod 100 % znamenajú, že sa vyrieši menej prípadov, než bolo predložených nových) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. Z údajov EE vyplýva 50 % nárast vyriešených katastrálnych konaní. IE: predpokladá sa, že počet vyriešených prípadov je v dôsledku metodiky podhodnotený. Graf 8: Miera uzavretia občianskoprávnych a obchodných sporových konaní* (prvý stupeň/v %) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. IE: predpokladá sa, že počet vyriešených prípadov je v dôsledku metodiky podhodnotený. Údaje pre NL zahŕňajú nesporové konania. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. Graf 9: Miera uzavretia správnych konaní* (prvý stupeň/v %) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v HU a FI. Reorganizácia systému správnych súdov v HR. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. DK, IE a AT nezaznamenávajú správne konania samostatne. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. 3.1.1.3. Prebiehajúce konania Počet prebiehajúcich konaní vyjadruje počet prípadov, ktoré ešte treba riešiť na konci príslušného roka. Tento faktor vplýva aj na čas rozsúdenia. Graf 10: Počet iných prebiehajúcich občianskoprávnych, obchodných a správnych konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. Graf 11: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych a obchodných sporových konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v CZ, HR, IT, HU, MT, PT a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. Údaje pre NL zahŕňajú nesporové konania. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. Graf 12: Počet prebiehajúcich správnych konaní* (prvý stupeň/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Zmeny metodiky v HR, HU a FI. V prípade CZ a SK prebiehajúce konania zahŕňajú všetky stupne súdov. DK, IE a AT nezaznamenávajú správne konania samostatne. DE: údaje sú založené len na štatistikách o výkone spravodlivosti uverejnených nemeckým spolkovým štatistickým úradom. 3.1.2. Efektívnosť v špecifických oblastiach práva EÚ V tomto oddiele sa dopĺňajú všeobecné údaje týkajúce sa efektívnosti justičných systémov a uvádzajú sa v ňom údaje o priemernej dĺžke konaní v konkrétnych oblastiach, v ktorých sa uplatňuje právo EÚ. Porovnávací prehľad z roku 2017 vychádza z predchádzajúcich údajov v oblasti hospodárskej súťaže, elektronických komunikácií, ochrannej známky EÚ a ochrany spotrebiteľa a poskytujú sa v ňom aj údaje o boji proti praniu špinavých peňazí. Tieto oblasti sa vyberajú na základe ich významu pre jednotný trh a podnikateľské prostredie. Vo všeobecnosti môžu mať dlhotrvajúce prieťahy v súdnom konaní negatívne dôsledky na práva vyplývajúce z právnych predpisov EÚ, napr. keď už nie sú dostupné vhodné opravné prostriedky alebo nie je možné vymôcť vážne finančné škody.

– Hospodárska súťaž – Účinné presadzovanie právnych predpisov na ochranu hospodárskej súťaže zabezpečuje rovnaké podmienky pre podniky, a preto je nevyhnutné na zabezpečenie atraktívneho podnikateľského prostredia. V ďalej uvedenom grafe je znázornená priemerná dĺžka trvania prípadov proti rozhodnutiam vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže podľa článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Graf 13 Hospodárska súťaž: Priemerný čas potrebný na súdne preskúmanie* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia s Európskou sieťou pre hospodársku súťaž) * IE a AT: scenár nie je uplatniteľný, keďže orgány nie sú oprávnené prijímať príslušné rozhodnutia. AT: údaje nie sú založené na odvolaniach proti rozhodnutiam vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže. Vo väčšine členských štátov bol počet prípadov v niektorých rokoch obmedzený (menej než 5 za rok), v dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu a mať za následok veľké odchýlky medzi jednotlivými rokmi. DE: údaje sa vzťahujú na prípady pokút, v ktorých súd prvého stupňa vydáva vlastné rozhodnutie a rozhodnutie orgánu na ochranu hospodárskej súťaže slúži ako obžaloba. FR: údaje zahŕňajú dva prípady, ktoré sa týkali preskúmania rozhodnutí o nariadení predbežných opatrení, a boli preto riešené obzvlášť rýchlo. Prázdny stĺpec v príslušnom roku znamená, že BE, CZ, HR, LV, LT, LU, NL, PL, SK, FI, SE a UK neoznámili žiadne prípady a v prípade AT neboli k dispozícii žiadne údaje. Pokiaľ ide o členské štáty, v ktorých neboli oznámené žiadne prípady, dôvodom mohlo byť to, že žiadne rozhodnutia orgánu na ochranu hospodárskej súťaže neboli napadnuté na súde (napr. v LU). DE: priemer je 1 246 dní; CZ: priemer je 2 091 dní; – Elektronické komunikácie – Právne predpisy EÚ v oblasti elektronickej komunikácie sú zamerané na zvýšenie konkurencieschopnosti príslušných trhov, prispievanie k rozvoju vnútorného trhu a na vytváranie investícií, inovácií a rastu. Na dosiahnutie nižších cien pre spotrebiteľov a lepšej kvality služieb je nevyhnutné aj účinné presadzovanie týchto právnych predpisov. Graf nižšie zobrazuje priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania rozhodnutí vnútroštátnych regulačných orgánov podľa právnych predpisov EÚ o elektronickej komunikácii. Vzťahuje sa na široké spektrum prípadov od komplexnejších preskúmaní „analýzy trhu“ až po otázky zamerané na spotrebiteľa. Graf 14 Elektronická komunikácia: Priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia s Komunikačným výborom) * Počet prípadov sa v jednotlivých členských štátoch odlišuje. Prázdny stĺpec znamená, že členský štát neoznámil za daný rok žiadne prípady. V niektorých prípadoch obmedzený počet relevantných prípadov (BE, EE, IE, CY, LT a UK) môže spôsobiť, že ročný údaj závisí od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu a má za následok veľké odchýlky medzi jednotlivými rokmi. DK: kvázi súdny orgán, ktorý má na starosti odvolania prvého stupňa. ES, AT a PL: zodpovedné sú rôzne súdy v závislosti od predmetu konania. PT: priemer je 1706 dní. – Ochranná známka EÚ – Účinné presadzovanie práv duševného vlastníctva je nevyhnutné na podporu investícií do inovácií. Ochranná známka EÚ je najbežnejší titul duševného vlastníctva EÚ. V právnych predpisoch EÚ o ochranných známkach EÚ sa pripisuje významná úloha vnútroštátnym súdom, ktoré konajú ako súdy EÚ a prijímajú rozhodnutia s vplyvom na jednotný trh. V grafe 15 je znázornený priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov porušenia ochrannej známky EÚ v právnych sporoch medzi súkromnými stranami. Graf 15 Ochranná známka EÚ: Priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov porušenia ochrannej známky EÚ* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia s Európskym strediskom pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva) * FR, IT a LT: použila sa vzorka prípadov. PL: pre rok 2015 sa použil odhad súdov. Počet relevantných prípadov bol v niektorých rokoch obmedzený (menej než 5 za rok) v EE, IE, HR, HU, LU a FI, v dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu a mať za následok veľké odchýlky medzi jednotlivými rokmi. IE: jeden mimoriadne náročný prípad trvajúci 2 326 dní výrazne ovplyvnil priemernú dĺžku trvania. MT: údaje sa vzťahujú na cezhraničné prípady presadzovania colných predpisov. DK: údaje sa vzťahujú na uplatňovania práva EÚ aj vnútroštátneho práva týkajúceho sa ochranných známok Námorným a obchodným súdom. AT: metodika sa v porovnaní s rokom 2013 zmenila. Prázdny stĺpec v príslušnom roku znamená, že EE, HR a FI neoznámili žiadne prípady a v prípade CZ, DE, EL, IT, AT, PL a SK neboli k dispozícii žiadne údaje. – Ochrana spotrebiteľa – Účinným presadzovaním právnych predpisov o ochrane spotrebiteľa sa zabezpečuje, že spotrebitelia môžu využívať svoje práva a že spoločnosti porušujúce práva spotrebiteľov nebudú nespravodlivo zvýhodnené. Orgány na ochranu spotrebiteľa a súdy zohrávajú kľúčovú úlohu pri presadzovaní právnych predpisov EÚ na ochranu spotrebiteľa v rámci rôznych vnútroštátnych systémov presadzovania práva. V grafe 16 je znázornený priemerný čas potrebný na vyriešenie prípadov súdneho preskúmania rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa podľa právnych predpisov EÚ. V prípade spotrebiteľov alebo podnikov môže účinné presadzovanie zahŕňať reťazec aktérov vrátane súdov aj správnych orgánov. S cieľom lepšie preskúmať tento reťazec presadzovania sa tohoročné vydanie zaoberá okrem času potrebného na súdne preskúmanie rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa aj dĺžkou konaní pred týmito orgánmi. V grafe 17 je znázornený priemerný čas potrebný na vydanie správneho rozhodnutia orgánov na ochranu spotrebiteľa v rokoch 2014 a 2015 od otvorenia prípadu. Príslušné rozhodnutia zahŕňajú vyhlásenia o porušení hmotnoprávnych pravidiel, predbežné opatrenia, príkazy na zdržanie sa konania a začatie alebo skončenie súdneho konania. Graf 16 Ochrana spotrebiteľa: Priemerný čas potrebný na súdne preskúmanie* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia so Sieťou spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa).

* BE, LU, AT, FI, SE a UK: scenár nie je uplatniteľný, keďže orgány na ochranu spotrebiteľa nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia o porušeniach príslušných pravidiel na ochranu spotrebiteľa. V niektorých z týchto členských štátov (napr. FI a SE) môžu orgány na ochranu spotrebiteľa iniciovať súdne konania alebo sa obrátiť na prokurátora (BE). DE: správne orgány môžu prijímať rozhodnutia len v cezhraničných prípadoch, nevyskytli sa však žiadne relevantné prípady, keďže spolkové ministerstvo spravodlivosti a ochrany spotrebiteľa poverilo iné kvalifikované subjekty, aby prijali opatrenia na presadzovanie. Niektoré členské štáty majú zmiešané systémy (BG, DK, EE, IE, ES a LT), v ktorých žaloby týkajúce sa niektorých pravidiel (napr. nekalých podmienok v spotrebiteľských zmluvách v BG a na CY) musia podávať orgány na ochranu spotrebiteľa. DE, AT: V oblasti práva na ochranu spotrebiteľa ide väčšinou o občianskoprávne presadzovanie prostredníctvom spotrebiteľov alebo súkromných/polosúkromných subjektov. ES: Údaje sa vzťahujú na 4 autonómne spoločenstvá. Počet relevantných prípadov bol v niektorých rokoch obmedzený (menej než 5 za rok) v DK, EE, EL, FR, HR a NL, v dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu a mať za následok veľké odchýlky medzi jednotlivými rokmi. IT, PL a RO poskytli odhad. Prázdny stĺpec v príslušnom roku znamená, že DK a NL neoznámili žiadne prípady a v prípade EL, FR, PT a SK neboli k dispozícii žiadne údaje. Právomoci niektorých orgánov zahŕňajú len časti príslušných právnych predpisov EÚ na ochranu spotrebiteľa. Graf 17 Ochrana spotrebiteľa: Priemerný čas potrebný na vydanie správneho rozhodnutia orgánov na ochranu spotrebiteľa* (v dňoch) (zdroj: Európska komisia so Sieťou spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa). * BE, DE, LU, AT a SE: scenár nie je uplatniteľný. Graf znázorňuje vážený priemer správnych konaní iniciovaných orgánmi na ochranu spotrebiteľa v rokoch 2014 a 2015. DK, EL, CY a LT: poskytli odhady. IE, FI: v údajoch sa uvádza priemer rozmedzí, pričom čas potrebný na vyriešenie sa môže líšiť v závislosti od zložitosti porušenia. NL: údaje sa vzťahujú na rozhodnutia o uložení správnych sankcií za porušenie hmotnoprávnych pravidiel. PT: čas potrebný na vyriešenie môže byť ovplyvnený komplexnými postupmi a v niektorých prípadoch nedostatkom nástrojov IKT na digitalizáciu niektorých procesov. Niektoré členské štáty uviedli aj použitie neformálnych nástrojov na presadzovanie, ktoré bolo vo všeobecnosti úspešné (LU a NL). Právomoci niektorých orgánov zahŕňajú len časti príslušných právnych predpisov EÚ. – Predbežné opatrenia – Predbežné opatrenia prijímané súdmi sú zrýchlené postupy, ktoré zahŕňajú napríklad predbežné súdne príkazy a predbežnú konfiškáciu tovarov, ktorých účelom je odradiť od bezprostredného porušenia práva alebo zabrániť takémuto porušeniu pred konečným rozhodnutím v danej veci. Pri predbežných opatreniach je efektívnosť postupov mimoriadne dôležitá, keďže tieto opatrenia sa často používajú v naliehavých prípadoch, v ktorých by oneskorenia mohli viesť k nenapraviteľnej škode pre navrhovateľa. V grafe 18 je znázornený priemerný čas potrebný na získanie rozhodnutia vnútroštátneho súdu o žiadosti o uplatnenie predbežných opatrení na zastavenie porušovania právnych predpisov EÚ v oblasti ochranných známok a pravidiel elektronickej komunikácie. Graf 18 Predbežné opatrenia – Priemerný čas potrebný na prijatie rozhodnutia o predbežných opatreniach v roku 2015* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia s Európskym strediskom pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva a Komunikačným výborom) * Ochranná známka EÚ: LU, HU a RO neoznámili žiadne prípady; BE, BG, DK, DE, EE, ES, FR, HR, NL, AT a UK neposkytli žiadne údaje o predbežných opatreniach v tejto oblasti. Elektronické komunikácie: BE, DK, EE, IE, LV, NL, AT a UK neoznámili žiadne prípady; LU a RO neposkytli žiadne údaje o predbežných opatreniach v tejto oblasti. Počet prípadov je nízky (menej než 5 za rok) vo väčšine členských štátov v každej oblasti, v dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu. – Pranie špinavých peňazí – Okrem prispievania k boju proti trestnej činnosti je účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí rozhodujúca pre dobrý stav, integritu a stabilitu finančného sektora, dôveru vo finančný systém a spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu. Ako zdôraznil Medzinárodný menový fond, trestné činy legalizácie príjmu z trestnej činnosti môžu odrádzať zahraničných investorov, narúšať medzinárodné kapitálové toky a mať negatívne dôsledky na makroekonomickú výkonnosť krajiny, v dôsledku čoho dochádza k znižovaniu úrovne blahobytu, odčerpávaniu zdrojov z produktívnejších hospodárskych činností a dokonca k destabilizačným účinkom presahovania na hospodárstva iných krajín. V smernici o boji proti praniu špinavých peňazí sa od členských štátov vyžaduje, aby viedli štatistiky o účinnosti systémovgrafe 19 je znázornená priemerná dĺžka prvostupňových súdnych konaní týkajúcich sa trestných činov legalizácie príjmu z trestnej činnosti. Graf 19: Pranie špinavých peňazí: Priemerná dĺžka súdnych konaní* (prvý stupeň/v dňoch) (zdroj: Európska komisia so skupinou expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu) * EL, ES a FR: údaje sa týkajú len počtu prípadov, nie ich dĺžky. IT: výpočet je založený na vzorke rozsudkov vydaných v rokoch 2015 a 2016. SE: výsledok je teoretická maximálna dĺžka konania, nie priemer. CY, RO a SE: údaje sa týkajú len odsudzujúcich rozsudkov. 3.1.3. Závery týkajúce sa efektívnosti justičných systémov Na zabezpečenie bezproblémového fungovania justičného systému je nevyhnutná včasnosť justičných rozhodnutí. Hlavné parametre použité v porovnávacom prehľade na preskúmanie efektívnosti justičných systémov sú dĺžka konaní (odhadovaný čas v dňoch potrebný na vyriešenie prípadu), miera vyriešenia prípadov (pomer počtu vyriešených prípadov k počtu nových prípadov) a počet prebiehajúcich prípadov (ktoré ešte treba vyriešiť na konci roka). Všeobecné údaje o efektívnosti Pokiaľ ide o všeobecné oblasti, t. j. občianskoprávne, obchodné a správne veci, z porovnávacieho prehľadu v roku 2017 vyplýva, že ďalej pokračuje pozitívny vývoj, ktorý sa zaznamenal už minulý rok. Z dostupných údajov takisto vyplýva, že od prvého vydania porovnávacieho prehľadu v roku 2013 vo všeobecnosti viac členských štátov zaznamenalo zlepšenie účinnosti než zhoršenie. Je povzbudzujúce pozorovať pozitívny vývoj najmä v tých členských štátoch, ktoré boli identifikované v rámci európskeho semestra alebo programu makroekonomických úprav ako čeliace výzvam: Dĺžka trvania občianskych a obchodných sporových konaní sa vo viacerých z týchto členských štátov výrazne zlepšila (graf 5). Toto zlepšenie je zreteľnejšie v päťročnej perspektíve (t. j. od roku 2010) než v krátkodobom horizonte. V kategórii „všetky konania“ (graf 4) a ešte viac v kategórii „správne konania“ (graf 6) je však zrejmý pozitívny vývoj v porovnaní s minulým rokom, t. j. stabilita alebo zlepšenie. Vo väčšine členských štátov sa miera vyriešenia prípadov v občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach za posledných päť rokov zlepšila (graf 8). To isté možno v krátkodobej perspektíve s niekoľkými výnimkami konštatovať aj o správnych konaniach (graf 9), kde sa v porovnaní s minulým rokom zaznamenalo výrazné zlepšenie, a aj o širokej kategórii „všetky konania“ (graf 7). To znamená, že členské štáty vo všeobecnosti dokážu zvládnuť nové prípady v analyzovaných oblastiach. Pokiaľ ide o prebiehajúce konania, aj keď pokrok dosiahnutý počas obdobia piatich rokov je menej zrejmý, v posledných dvoch rokoch možno pozorovať určité zlepšenia bez ohľadu na analyzovanú kategóriu. Zatiaľ čo v kategórii „všetky konania“ (graf 10) je situácia celkovo stabilná, zreteľné zlepšenie možno pozorovať v prebiehajúcich občianskoprávnych a obchodných sporových konaniach (graf 11) a v správnych konaniach (graf 12). Napriek týmto pozitívnym zmenám je však vo viacerých členských štátoch počet prebiehajúcich konaní naďalej vysoký. Reformy súdnictva si vyžadujú určitý čas, kým sa prejaví ich účinok. Určité prebiehajúce reformy však už zrejme prispievajú k zlepšovaniu efektívnosti. Jeden členský štát napríklad informoval o výraznom zlepšení v počte vyriešených prípadov a následnom znížení počtu prebiehajúcich prípadov najmä v dôsledku toho, že správne konania sa riešia na jednom súde. Efektívnosť v špecifických oblastiach práva EÚ Grafy týkajúce sa konaní v špecifických oblastiach (grafy 13 – 19) sú zamerané na lepšie znázornenie fungovania justičných systémov v konkrétnych typoch obchodných sporov, na ktoré sa vzťahuje právo EÚ. V prípade občanov aj podnikov môže účinné presadzovanie zahŕňať reťazec aktérov vrátane súdov, ale aj správnych orgánov. S cieľom lepšie preskúmať tento reťazec presadzovania sa tohoročné vydanie zaoberá okrem času potrebného na súdne preskúmanie rozhodnutí orgánov na ochranu spotrebiteľa aj dĺžkou konaní pred týmito orgánmi. Uvádza sa v ňom aj dĺžka konaní o predbežných opatreniach na zabránenie bezprostredným škodám v oblasti elektronickej komunikácie a práv duševného vlastníctva. Z grafov vyplýva, že: konania týkajúce sa hospodárskej súťaže a elektronických komunikácií sú v priemere minimálne o niekoľko mesiacov dlhšie ako prípady v špecifických oblastiach ochrannej známky EÚ a práva na ochranu spotrebiteľa. Možno to vysvetliť zložitosťou a hospodárskym významom konaní týkajúcich sa hospodárskej súťaže a elektronických komunikácií a pravdepodobne aj procesnými pravidlami v niektorých krajinách EÚ. Dĺžka konaní v rámci jedného členského štátu sa môže výrazne odlišovať v závislosti od príslušnej oblasti práva. V oblasti ochrany spotrebiteľa sa poukazuje na význam rôznych aktérov reťazca presadzovania. Grafy 16 – 17 znázorňujú dĺžku správneho konania a súdneho preskúmania. Keď sa uplatnia obe tieto časti reťazca, kombinované konanie by mohlo v závislosti od členského štátu trvať od 160 do 1 200 dní. Údaje však naznačujú, že v mnohých členských štátoch veľká časť správnych rozhodnutí nie je napadnutá na súde, čo vedie k záveru, že mnohé porušenia sa riešia len na správnej úrovni. Súd môže rozhodnúť o predbežných alebo dočasných opatreniach, ktorých účelom je odradiť od porušenia práva alebo takémuto porušeniu zabrániť. Z údajov v oblasti ochranných známok EÚ a elektronickej komunikácie vyplýva, že súdne konania v týchto oblastiach môžu trvať od niekoľkých dní až do ôsmich mesiacov v závislosti od členského štátu (graf 20), ako aj od typu prípadu v rámci tej istej krajiny. Nedostatok konaní o predbežných opatreniach v niektorých členských štátoch môže byť spôsobený aj procesnými pravidlami, ktoré sťažujú ich uplatnenie. Účinný boj proti praniu špinavých peňazí má zásadný význam pre ochranu finančného systému, spravodlivú hospodársku súťaž a zabránenie negatívnym hospodárskym dôsledkom. V tomto vydaní sa v súlade so smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí prezentujú výsledky pilotného zberu údajov o dĺžke súdnych konaní týkajúcich sa trestných činov legalizácie príjmu z trestnej činnosti. Pokiaľ ide o členské štáty, za ktoré sú k dispozícii údaje, možno konštatovať, že existujú výrazné rozdiely v dĺžke konaní – od menej než pol roka až do takmer troch rokov (graf 19). Očakáva sa, že získavanie údajov sa zlepší so začatím vykonávania smernice v júni 2017.





3.2. Kvalita justičných systémov Účinné justičné systémy si vyžadujú nielen včasné, ale aj vysoko kvalitné rozhodnutia. Kvalita je základným faktorom ovplyvňujúcim dôveru občanov a podnikov v justičný systém. Hoci neexistuje jednotný spôsob merania kvality justičných systémov, v porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície sa kladie dôraz na určité parametre, ktoré sú všeobecne uznávané ako dôležité pre zlepšenie kvality súdnictva. Sú zoskupené do štyroch kategórií: 1. dostupnosť spravodlivosti pre občanov a podniky; 2. primerané materiálne a ľudské zdroje; 3. zavedenie nástrojov hodnotenia a 4. používanie noriem kvality. 3.2.1. Dostupnosť Dostupnosť sa vyžaduje v rámci celého justičného reťazca na uľahčenie získania relevantných informácií – o justičnom systéme, spôsobe, ako si uplatniť nárok, a súvisiacich finančných aspektoch, ako aj o stave konania až do jeho konca –, aby bol rozsudok rýchlo dostupný na internete. – Poskytovanie informácií o justičnom systéme – Predpokladom prístupu k spravodlivosti je dobrá informovanosť občanov a podnikov o rôznych aspektoch justičného systému a poskytovanie týchto informácií jednoduchým spôsobom. V grafe 20 je znázornená dostupnosť informácií o justičnom systéme pre širokú verejnosť na internete. Graf 20: Dostupnosť informácií o justičnom systéme pre širokú verejnosť na internete* (zdroj: Európska komisia) * DE: Každá spolková krajina a spolková úroveň rozhoduje o tom, ktoré informácie poskytne na internete. – Právna pomoc a súdne poplatky – Prístup k právnej pomoci je základným právom zakotveným v Charte základných práv. Aby sa zozbierali porovnateľné údaje o rôznych systémoch právnej pomoci a súdnych poplatkov, stanovili sa dva konkrétne scenáre spotrebiteľského sporu prispôsobené príjmom a životným podmienkam v jednotlivých členských štátoch. Údaje v grafe 21 znázorňujú dostupnosť právnej pomoci v týchto dvoch scenároch. Sú založené na dvoch rozličných hodnotách sporu: vysokej hodnote sporu (t. j. 6000 EUR) a nízkej hodnote sporu (t. j. príslušná hranica chudoby podľa Eurostatu pre každý členský štát prevedená na mesačný príjem ).

Väčšina členských štátov poskytuje právnu pomoc na základe príjmu žiadateľa. V grafe 21 sa uvádza porovnanie hraníc príjmu na poskytnutie právnej pomoci v konkrétnej spotrebiteľskej veci s hranicou chudoby podľa Eurostatu v každom členskom štáte v percentuálnom vyjadrení. Ak je napríklad oprávnenosť na poskytnutie právnej pomoci na úrovni 20 %, znamená to, že právnu pomoc môže dostať žiadateľ s príjmom o 20 % vyšším, než je príslušná hranica chudoby podľa Eurostatu. Naopak, ak je oprávnenosť na poskytnutie právnej pomoci na úrovni –20 %, hranica príjmu je o 20 % nižšia než hranica chudoby podľa Eurostatu. Niektoré členské štáty uplatňujú systém právnej pomoci, ktorý zabezpečuje 100 % pokrytie nákladov súvisiacich s právnymi spormi (plná právna pomoc), ktorú dopĺňa systém pokrývajúci časti nákladov (čiastočná právna pomoc). Iné členské štáty uplatňujú iba systém úplnej alebo iba systém čiastočnej právnej pomoci. Graf 21: Hranica príjmu pre právnu pomoc v konkrétnej spotrebiteľskej veci* (rozdiely v % s hranicou chudoby podľa Eurostatu) (zdroj: Európska komisia s CCBE). * V grafe sú zobrazené hranice pre právnu pomoc v rozpätí od 40 % do –30 %. V DK, DE, IE, FR, HR, LT, NL, PT, FI a SE hranice príjmu pre poskytnutie právnej pomoci sú v rozmedzí od 40 % do 154 %. V HU, RO a UK(SC) hranice príjmu pre poskytnutie právnej pomoci sú v rozmedzí od –30 % do –68 %. „Nízka hodnota sporu“ je hodnota, ktorá zodpovedá hranici chudoby podľa Eurostatu pre jednu osobu v každom členskom štáte prevedenej na mesačný príjem (napr. v roku 2014 sa táto hodnota pohybovala od 110 EUR v RO do 1716 EUR v LU). Väčšina členských štátov používa na výpočet oprávnenosti na právnu pomoc disponibilný príjem, s výnimkou DK, LU a NL, ktoré používajú hrubý príjem. V IE, SK a UK (SC) nie je k dispozícii právna pomoc pre hodnotu sporu na úrovni hranice rizika chudoby, keďže daná suma by bola príliš nízka. DE: hranica príjmu vychádza z Prozesskostenhilfebekanntmachung 2016 a z priemerných ročných nákladov na bývanie (SILC). LV: príjmy v rozmedzí od 128,06 EUR do 320 EUR v závislosti od miesta bydliska žiadateľa. Sadzba vychádza z aritmetického priemeru. Väčšina členských štátov vyžaduje, aby strany pri začatí súdneho konania zaplatili súdny poplatok. V grafe 22 sa porovnáva pre uvedené dva scenáre úroveň súdnych poplatkov ako podiel hodnoty sporu. Ak sú napríklad súdne poplatky zobrazené ako 10 % sporu v hodnote 6 000 EUR, spotrebiteľ bude musieť zaplatiť súdny poplatok vo výške 600 EUR na začatie súdneho konania. Nízka hodnota sporu je založená na hranici chudoby podľa Eurostatu pre každý členský štát. Graf 22: Súdny poplatok na začatie súdneho konania v konkrétnej spotrebiteľskej veci (úroveň súdneho poplatku ako podiel hodnoty sporu) (zdroj: Európska komisia s CCBE). * „Nízka hodnota sporu“ – pozri vysvetlenie pod grafom 21. – Elektronické podávanie a sledovanie žalôb – Elektronické podávanie žalôb, možnosť sledovať napredovanie konania online, ako aj elektronická komunikácia medzi súdmi a advokátmi uľahčujú prístup k spravodlivosti a znižujú oneskorenia a náklady. Systémy IKT na súdoch takisto zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v cezhraničnej spolupráci medzi justičnými orgánmi a uľahčujú vykonávanie právnych predpisov EÚ. Graf 23: Dostupnosť elektronických prostriedkov* (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * DK: na webovom sídle sú k dispozícii elektronické formuláre, v súčasnosti sa však môžu predkladať iba elektronickou poštou. LT: určité dokumenty možno predkladať prostredníctvom portálu elektronických služieb súdnictva. PL: možnosť predložiť prípad súdu elektronickými prostriedkami existuje len pre prípady týkajúce sa platobného rozkazu. RO: prípad sa môže predkladať súdom elektronickou poštou. SK: elektronické predkladanie je možné v určitých občianskych konaniach. Občania majú prístup k informáciám o súdnych konaniach prostredníctvom webových sídiel súdov. SI: v osobitných typoch prípadov je možné monitorovanie procesných úkonov. –Výmena informácií medzi súdmi a advokátmi– Frekvencia používania rôznych IKT techník pri výmene informácií medzi súdmi a advokátmi, ako aj základné dôvody na ich používanie alebo nepoužívanie sa medzi jednotlivými členskými štátmi významne odlišujú. Na získanie jasnejšej predstavy o skutočnom používaní IKT sa na grafe 24 predkladajú výsledky prieskumu, ako advokáti komunikujú so súdmi a v ktorých prípadoch používajú IKT.

Graf 24: Používanie IKT medzi súdmi a advokátmi* (zdroj: prieskum CCBE) * Pozitívne skúsenosti zahŕňajú tieto možnosti odpovedí: „elektronické podávanie žalôb“, „elektronické podávanie predvolaní na súd“, „elektronické podávanie dôkazov/doplňujúcich dokumentov“. Graf 25: Dôvody (ne)používania IKT medzi súdmi a advokátmi* (zdroj: prieskum CCBE) * Pozitívne skúsenosti zahŕňajú tieto možnosti odpovedí: „veľmi praktické“, „používateľsky ústretové“ a „iné výhody“. * Negatívne skúsenosti zahŕňajú tieto možnosti odpovedí: „nedostatočne používateľsky ústretové“, „technické problémy“ a „iné prekážky“. Respondenti mohli uviesť najviac dva dôvody, prečo (ne)používajú IKT. –Komunikácia s médiami – Pre širokú verejnosť slúžia médiá ako prostriedok, ktorý prispieva k dostupnosti justičných systémov a činnosti justície. Graf 26: Vzťahy medzi súdmi a tlačou/médiami* (zdroj: Európska komisia) * Za každý z troch stupňov súdov možno udeliť dva body, ak sú zahrnuté občianskoprávne/obchodné aj správne prípady. Ak je pokrytá len jedna kategória prípadov, udelí sa iba jeden bod. Najviac: 7 bodov. DE: každá spolková krajina má vlastné usmernenia pre sudcov v oblasti komunikácie s tlačou a médiami. FI: na všetkých súdoch je jedna osoba, ktorá môže v prípade potreby komunikovať s tlačou, nepatrí to však k jej hlavným povinnostiam. – Prístup k rozsudkom – Poskytovanie rozsudkov na internete prispieva k podpore transparentnosti a pochopeniu justičného systému. Pomáha občanom a podnikom prijímať informované rozhodnutia pri prístupe k spravodlivosti. Mohlo by tiež prispieť k zvýšeniu konzistentnosti judikatúry. Graf 27: Prístup širokej verejnosti k rozsudkom zverejneným na internete* (v občianskoprávnych, obchodných a správnych konaniach, na súdoch všetkých stupňov) (zdroj: Európska komisia) * Za každý stupeň sa udelil jeden bod, ak boli všetky rozsudky v občianskoprávnych/obchodných aj správnych konaniach k dispozícii na internete (0,5 bodu, ak boli k dispozícii len niektoré rozsudky). V prípade členských štátov s dvojstupňovým systémom sa body pridelili za tri stupne tak, že sa zohľadnil výsledok pre príslušný vyšší stupeň neexistujúceho stupňa. V prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi dvoma oblasťami práva, sa rovnaký počet bodov pridelil za obidve oblasti. Najviac: 6 bodov. DK: vo väčšine správnych konaní rozhodujú nezávislé kolégiá kvázi súdnych správnych orgánov pôsobiace mimo súdov. SE: súdy nezverejňujú rozsudky pravidelne na internete (iba významné prípady). Podľa zásady prístupu verejnosti k informáciám majú občania právo prečítať si všetky rozsudky alebo rozhodnutia. DE: každá spolková krajina rozhoduje o dostupnosti rozsudkov prvého stupňa na internete. Graf 28: Mechanizmy pre zverejňovanie rozsudkov na všetkých stupňoch súdov na internete* (občianskoprávne/obchodné aj správne konania na súdoch všetkých stupňov) (zdroj: Európska komisia)

* Za každý z troch stupňov súdov možno udeliť dva body, ak sú zahrnuté občianskoprávne/obchodné aj správne konania. Ak je pokrytá len jedna kategória konaní, udelí sa iba jeden bod za jeden stupeň. Najviac: 30 bodov. DK: vo väčšine správnych konaní rozhodujú nezávislé kolégiá kvázi súdnych správnych orgánov pôsobiace mimo dánskych súdov. NL: ku každému uverejnenému rozsudku je doplnený iba obsah, nie však kľúčové slová. – Sťažnosti na spoločnosti – Prístup k spravodlivosti zahŕňa aj mimosúdne cesty. Graf 29 vychádza z prieskumu postojov maloobchodných predajcov k cezhraničnému obchodu a ochrane spotrebiteľa. Spoločnosti boli požiadané, aby uviedli, či dostávajú sťažnosti od spotrebiteľov z ich vlastnej krajiny a akými kanálmi. Graf 29: Sťažnosti spotrebiteľov doručené kanálmi mimo spoločností* (zdroj: Prieskum postojov maloobchodných predajcov k cezhraničnému obchodu a ochrane spotrebiteľa z roku 2016) * Podiel podnikov, ktoré dostali sťažnosti od spotrebiteľov prostredníctvom príslušných kanálov. Pri pôvodnej otázke boli aj možnosti odpovedí „vnútropodnikové kanály na podávanie sťažností“ a „iné kanály“, ktoré sú vo väčšine členských štátov dvoma najpoužívanejšími kanálmi. Problémy spotrebiteľov v tomto kontexte riešia verejné orgány. – Dostupnosť alternatívnych metód riešenia sporov – Na grafe 30 je znázornené úsilie členských štátov zamerané na podporu a stimuláciu dobrovoľného používania alternatívnych metód riešenia sporov. Na grafe 31 je znázornený počet sťažností podaných prostredníctvom európskej platformy na riešenie sporov online. Tento webový viacjazyčný nástroj je verejnosti k dispozícii od 15. februára 2016. Spotrebitelia a obchodníci, ktorí majú zmluvný spor týkajúci sa výrobkov alebo služieb zakúpených cez internet a ktorí chcú nájsť mimosúdne riešenie, môžu predložiť svoje zmluvné spory online na platformu. Graf 30: Podpora a stimulácia používania metód alternatívneho riešenia sporov* (zdroj: Európska komisia) * Súhrnné údaje založené na ukazovateľoch, ako napríklad: webové sídlo poskytujúce informácie o alternatívnom riešení sporov; osvetové kampane v médiách; brožúry pre širokú verejnosť; súd zabezpečuje na požiadanie osobitné informačné stretnutia o alternatívnom riešení sporov; koordinátor alternatívneho riešenia sporov/mediácie na súdoch; uverejnenie hodnotení týkajúcich sa využívania alternatívneho riešenia sporov; uverejnenie štatistík o využívaní alternatívneho riešenia sporov; právna pomoc pokrýva (čiastočne alebo úplne) náklady spojené s alternatívnym riešením sporov; úplná alebo čiastočná náhrada súdnych poplatkov, vrátane kolkovného, ak je alternatívne riešenie sporov úspešné; pre postup alternatívneho riešenia sporov nie je potrebný advokát; sudca môže vystupovať ako mediátor; iné. Za každý z týchto 12 ukazovateľov sa pridelil jeden bod za každú oblasť práva. IE: podpora a stimuly v občianskoprávnych a obchodných sporoch sa týkajú len konaní v rodinných veciach. PT: v občianskoprávnych a obchodných sporoch sa súdne poplatky preplácajú iba v prípade zmierovacích sudcov. LV: v pracovnoprávnych sporoch sa neúčtujú žiadne súdne poplatky. Graf 31: Počet sťažností od spotrebiteľov podaných prostredníctvom platformy na riešenie sporov online ((na 100 000 obyvateľov) (zdroj: platforma na riešenie sporov online – údaje z 24. marca 2017) * Na grafe je znázornený počet sťažností podaných prostredníctvom platformy na riešenie sporov online, nie počet sporov, ktoré prijali subjekty pre alternatívne riešenie sporov prostredníctvom platformy na riešenie sporov online. Počet prípadov podaných prostredníctvom platformy na riešenie sporov online, ktoré strany následne vyriešili na bilaterálnej báze mimo platformy bez akýchkoľvek ďalších zásahov subjektu pre alternatívne riešenie sporov. 3.2.2. Zdroje Na dobré fungovanie justičného systému sú potrebné primerané zdroje, priaznivé podmienky na súdoch a pracovníci s vhodnou kvalifikáciou. Bez dostatočného počtu pracovníkov s potrebnou kvalifikáciou, zručnosťami a prístupom k priebežnej odbornej príprave je ohrozená kvalita konaní a rozhodnutí. – Finančné zdroje –

Na grafoch uvedených nižšie sú zobrazené skutočne vynaložené rozpočtové prostriedky súdov, najprv podľa obyvateľov (graf 32) a potom ako podiel hrubého domáceho produktu (HDP) (graf 33). Graf 32: Celkové výdavky verejnej správy na súdy* (v EUR na obyvateľa) (zdroj: Eurostat) * Údaje týkajúce sa NL a SK sú provizórne. Graf 33: Celkové výdavky verejnej správy na súdy* (ako percentuálny podiel HDP) (zdroj: Eurostat) * Údaje týkajúce sa NL a SK sú provizórne. Z grafu 34 možno vidieť, ktorá zložka štátnej moci (súdna zákonodarná alebo výkonná) vymedzuje kritériá slúžiace na stanovenie finančných zdrojov pre súdnictvo, a aké kritériá sa používajú. Graf 34: Kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre justíciu* * DK: zohľadňuje sa počet nových a uzavretých prípadov na súde prvého stupňa; DE: uvedené platí len pre rozpočet najvyššieho súdu – pokiaľ ide o súdy prvého a druhého stupňa; justičné systémy jednotlivých spolkových krajín sa líšia; EE: počet nových a uzavretých prípadov na súdoch prvého a druhého stupňa; FR: počet nových a uzavretých prípadov na súdoch prvého a druhého stupňa; IT: ministerstvo spravodlivosti určí kritériá pre občianske a trestné súdy a súdna rada (CPGA) určí kritériá pre správne súdy; HU: podľa zákona sa platy sudcov musia stanoviť v zákone o centrálnom rozpočte takým spôsobom, že ich výška nesmie byť nižšia než v predchádzajúcom roku; NL: do úvahy sa berie počet uzavretých prípadov s ohľadom na hodnotenie nákladov pre súdy. – Ľudské zdroje – Pre kvalitu justičného systému sú zásadné primerané ľudské zdroje. Rozmanitosť sudcov vrátane rodovej rovnováhy zvyšuje doplňujúce vedomosti, zručnosti a skúsenosti a odráža realitu spoločnosti. Graf 35: Počet sudcov* (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva táto kategória pozostáva zo sudcov, ktorí pracujú na plný pracovný čas. Nezahŕňa Rechtspfleger/súdnych úradníkov, ktorí existujú v niektorých členských štátoch. EL: celkový počet sudcov z povolania zahŕňa v jednotlivých rokoch rôzne kategórie, čo čiastočne vysvetľuje zmeny tohto počtu. UK: vážený priemer troch jurisdikcií; údaje za rok 2010 zahŕňajú údaje týkajúce sa UK (NI) za rok 2012. Graf 36: Podiel sudkýň z povolania na súdoch prvého a druhého stupňa a na najvyšších súdoch (zdroj: Európska komisia (najvyššie súdy) a štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva (súdy prvého a druhého stupňa)] * Údaje týkajúce sa PL a UK za rok 2014, pokiaľ ide o súdy prvého a druhého stupňa. Graf 37: Vývoj podielu sudkýň z povolania na súdoch prvého a druhého stupňa v rokoch 2010 – 2015 a na najvyšších súdoch v rokoch 2010 – 2016* (rozdiel v percentuálnych bodoch) [zdroj: Európska komisia (najvyššie súdy) a štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva (súdy prvého a druhého stupňa)] * LU: podiel sudkýň z povolania na najvyššom súde sa znížil zo 100 % v roku 2010 na 0 % v roku 2016. UK: v prípade Anglicka a Walesu sa používa priemer prvého a druhého stupňa. PL a UK: údaje za rok 2010 sú porovnané s údajmi za rok 2014.

Graf 38: Počet advokátov* ( (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Podľa metodiky Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva je advokát osoba kvalifikovaná a oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať súdom podania a konať v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať na súde alebo poskytovať právne rady a zastupovať klientov v právnych záležitostiach [odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2000) 21 o slobodnom výkone profesie advokáta]. – Odborná príprava – Odborná justičná príprava je dôležitá aj preto, že prispieva ku kvalite súdnych rozhodnutí a justičných služieb poskytovaných občanom. Súbor údajov nižšie zahŕňa odbornú justičnú prípravu v širokej škále oblastí vrátane komunikácie so stranami a s tlačovými médiami a justičných zručností. Graf 39: Povinná odborná príprava sudcov* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) * Niektoré členské štáty neposkytujú povinnú odbornú prípravu, môžu však poskytnúť dobrovoľnú odbornú prípravu. Graf 40: Sudcovia, ktorí sa zúčastňujú na priebežnej odbornej príprave v oblasti práva EÚ alebo práva iného členského štátu* (ako percentuálny podiel celkového počtu sudcov) (zdroj: Európska komisia, Správa o Európskej odbornej justičnej príprave 2016) * V niekoľkých členských štátoch pomer účastníkov presahuje 100 %, čo znamená, že niektorí účastníci sa zúčastňujú na viacerých činnostiach odbornej prípravy. Údaje týkajúce sa AT zahŕňajú prokurátorov, údaje týkajúce sa DK zahŕňajú zamestnancov súdu. Graf 41: Podiel sudcov, ktorí sa zúčastňujú na priebežnej odbornej príprave pre rôzne typy zručností* (ako percentuálny podiel celkového počtu sudcov, ktorí sa zúčastňujú na odbornej príprave) (zdroj: Európska komisia) * V tabuľke je zobrazené rozloženie sudcov zúčastňujúcich sa na činnostiach priebežnej odbornej prípravy (t. j. odborná príprava po období úvodnej prípravy na vykonávanie povolania sudcu) v každej zo štyroch identifikovaných oblastí ako percentuálny podiel celkového počtu vyškolených sudcov. Právna odborná príprava nie je zohľadnená. Orgány pre justičnú odbornú prípravu v UK (NI) neposkytovali špecifickú odbornú prípravu pre vybrané zručnosti. Graf 42: Dostupnosť odbornej prípravy pre sudcov týkajúcej sa komunikácie so stranami a s tlačovými médiami (zdroj: Európska komisia) 3.2.3. Hodnotiace nástroje Monitorovanie a hodnotenie činnosti súdov prispievajú k odhaľovaniu nedostatkov a potrieb, a tým pomáhajú justičnému systému lepšie reagovať na súčasné a budúce problémy. Vhodnými nástrojmi IKT možno zabezpečiť systémy správy prípadov v reálnom čase a pomôcť pri poskytovaní celoštátnych štandardizovaných súdnych štatistík. Okrem toho by sa mohli použiť na riadenie nevybavených prípadov a automatizovaných systémov včasného varovania. Prieskumy sú potrebné na posúdenie toho, ako justičné systémy fungujú z perspektívy advokátov a účastníkov konaní. Predpokladom zlepšenia kvality justičných systémov sú opatrenia nadväzujúce na prieskumy. Graf 43: Dostupnosť monitorovania a hodnotenia činnosti súdov* (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva)

Systém hodnotenia sa vzťahuje na výkonnosť súdov, pričom sa používajú ukazovatele a ciele. Všetky členské štáty okrem LV v roku 2015 uviedli, že majú systém, ktorý im umožňuje monitorovať počet nových prípadov, dĺžku konaní a počet vydaných rozhodnutí, vďaka čomu sú tieto kategórie nepodstatné. Podobne hĺbková práca na normách kvality nahradila ich použitie ako kategórie hodnotenia. Údaje o „ostatných prvkoch“ zahŕňajú napríklad počet prípadov, v ktorých bolo podané odvolanie (EE, ES a LV), počet vypočutí (SE) alebo počet prípadov uzavretých v určitých časových rámcoch (DK). Graf 44: Dostupnosť IKT pre správu prípadov štatistiky činnosti súdov*

(0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia Európskej komisie pre efektívnosť súdnictva) Graf 45: Témy prieskumov uskutočnených medzi účastníkmi konaní alebo advokátmi* (zdroj: Európska komisia) * Členské štáty dostali jeden bod za uvedenú tému prieskumu bez ohľadu na úroveň, na ktorej pôsobili. Graf 46: Opatrenia nadväzujúce na prieskumy vykonané medzi účastníkmi konaní alebo advokátmi (zdroj: Európska komisia) 3.2.4. Normy Normy môžu zvýšiť kvalitu justičných systémov. Po zmapovaní noriem kvality v porovnávacom prehľade za rok 2016 sa v tomto vydaní podrobnejšie skúmajú určité normy týkajúce sa načasovania a informovania strán. Na grafoch 47 – 49 je znázornené používanie noriem týkajúcich sa lehôt, časových rámcov a nevybavených prípadov, ako aj prehľad o tom, ktoré členské štáty používajú tieto normy. Lehoty predstavujú kvantitatívne termíny, napríklad čas od zaregistrovania prípadu po prvé vypočutie. Časové rámce sú merateľné ciele/praktiky špecifikujúce napríklad vopred vymedzený podiel prípadov, ktoré majú byť ukončené v priebehu určitého času. Nevybavené prípady sú prípady, ktoré sa vybavujú aj po určitom vopred vymedzenom čase, napríklad po troch mesiacoch alebo dokonca po desiatich rokoch. Na grafe 48 je znázornené, v koľkých oblastiach práva existujú normy týkajúce sa načasovania. Graf 47: Normy týkajúce sa načasovania* (zdroj: Európska komisia) * Členské štáty dostali 1 bod za oblasť práva (občianskoprávneho/obchodného, správneho alebo iného), v ktorom boli vymedzené normy. Na grafe 48 sú znázornené právomoci rôznych orgánov štátnej moci v oblasti stanovovania a monitorovania noriem týkajúcich sa načasovania. Graf 48: Stanovovanie a monitorovanie noriem* (zdroj: Európska komisia) * Členské štáty sú zoradené podľa poradia na grafe 47. Upozorňujeme, že z vymedzenia pojmu „parlamentom (normy stanovené v právnych predpisoch)“ tu vyplýva, že určitá norma je stanovená iba v právnych predpisoch. Aj keď je pri stanovení/monitorovaní noriem týkajúcich sa načasovania uvedených viac orgánov moci, každý orgán by mohol byť plne zodpovedný za jeden typ normy. „Výkonná moc“ zahŕňa inštitúcie pod priamou alebo nepriamou kontrolou vlády. „Súdna moc“ zahŕňa také orgány, ako sú predsedovia súdov, súdne rady, orgány sudcov atď. CY a PT: žiadne informácie o monitorovaní. Na grafe 49 je znázornené, aké opatrenia sa používajú v prípade nedodržania noriem týkajúcich sa načasovania (pozri graf 48). V určitých členských štátoch sa v prípade nedodržania načasovania zvolá osobitné zasadnutie príslušného sudcu a predsedu súdu s cieľom prediskutovať danú situáciu. Ak načasovanie nedodržiava celý súd, mohlo by sa zvolať zasadnutie príslušného predsedu súdu a predsedu vyššieho súdu. Graf 49: Opatrenia nadväzujúce na nedodržiavanie noriem (zdroj: Európska komisia)

– Informovanie strán – Na grafe 50 sú uvedené normy týkajúce sa spôsobu, akým sú strany informované, a typu informácií, ktoré dostávajú o pokroku v ich veci. Niektoré členské štáty majú systém s automatickým oznamovaním elektronickou poštou alebo prostredníctvom SMS, v ktorom sa poskytujú informácie o zdržaniach, harmonogramoch alebo pokroku prípadov vo všeobecnosti. Iné členské štáty jednoducho poskytujú počas konania prístup k informáciám na internete, zatiaľ čo niektoré členské štáty ponechávajú túto otázku v diskrečnej právomoci súdov. Graf 50: Normy týkajúce sa informovania o pokroku prípadov * (zdroj: Európska komisia) * Členské štáty dostali body v závislosti od metódy používanej na poskytovanie každého typu informácií. 1,5 bodu za automatické oznamovanie elektronickou poštou alebo prostredníctvom SMS, 1 bod za prístup na internete počas celého konania, 0,5 bodu za informáciu na žiadosť strán, diskrečnú právomoc súdu alebo akúkoľvek inú použitú metódu. 3.2.5. Závery týkajúce sa kvality justičných systémov V porovnávacom prehľade EÚ v oblasti justície z roku 2017 sa skúmajú faktory, ktoré prispievajú ku kvalite justičných systémov: ľahký prístup, primerané zdroje, účinné hodnotiace nástroje a primerané normy. Dostupnosť Toto vydanie sa podrobnejšie zameriava na to, ako sú dostupné justičné systémy z pohľadu účastníkov konaní, t. j. občanov, spotrebiteľov alebo podnikov. Väčšina členských štátov poskytuje informácie o svojom justičnom systéme na internete (graf 20). Je tu však priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o to, či sú tieto informácie používateľsky ústretové, napríklad webové stránky, ktoré sú k dispozícii zrakovo postihnutým osobám alebo ktoré poskytujú občanom interaktívne nástroje umožňujúce zistiť, či sú oprávnení na právnu pomoc. Dostupnosť súdnych rozsudkov v občianskoprávnych/obchodných aj správnych konaniach by sa mohla zlepšiť na súdoch všetkých stupňov (graf 27). Iba 17 členských štátov uverejňuje všetky občianskoprávne/obchodné aj správne rozsudky najvyšších súdov. Dostupnosť právnej pomoci a úroveň súdnych poplatkov majú kľúčový vplyv na prístup k spravodlivosti, najmä pre chudobných občanov. V tomto vydaní sa skúma, do akej miery právne systémy podporujú spotrebiteľov v sporoch so spoločnosťou, a to v prípade sporov s vysokou hodnotou (t. j. 6 000 EUR) alebo s nízkou hodnotou (t. j. hodnota sporu zodpovedajúca hranici chudoby podľa Eurostatu). Z grafu 21 vyplýva, že v niektorých členských štátoch by spotrebitelia, ktorých príjem je nižší ako hranica chudoby podľa Eurostatu, právnu pomoc nedostali. Ťažkosti v súvislosti s čerpaním právnej pomoci by mohli byť odrádzajúce, ak súdne poplatky predstavujú významný podiel hodnoty sporu (graf 22). Riadne používanie IKT na súdoch prispieva k zrýchleniu konaní a zníženiu nákladov. Napríklad vďaka reforme, ktorá umožnila súdom v členskom štáte doručovať dokumenty stranám elektronicky a zostávajúcu papierovú poštu doručovať prostredníctvom centralizovaného poštového systému, sa v roku 2016 ušetrilo viac ako 4,5 milióna EUR (viac než 2 % rozpočtu súdov). Z porovnávacieho prehľadu vidieť, že ani elektronické podávanie žalôb (graf 23) ani spôsoby sledovania pokroku v súdnych konaniach na internete nie sú zavedené vo všetkých členských štátoch. Z prieskumu aktuálneho používania IKT medzi súdmi a advokátmi vyplynulo, že nástroje IKT sa intenzívne používajú v 10 z 20 členských štátov zahrnutých do prieskumu (graf 24). Najčastejšie sa používajú na bežnú komunikáciu so súdmi, zatiaľ čo podpisy dokumentov a podávanie žalôb, predvolaní a dôkazov sa elektronickými prostriedkami uskutočňuje o niečo zriedkavejšie. V 8 z 10 členských štátov, v ktorých advokáti oveľa menej používali IKT pri vypracúvaní správ, sa ako najčastejší dôvod uvádza, že nástroje nie sú k dispozícii, a v menšej miere zlé skúsenosti s používaním IKT. Pri pozornejšom pohľade na kanály, ktoré používajú spotrebitelia na podávanie sťažností voči spoločnosti (t. j. či sťažnosť prichádza prostredníctvom súdov, verejných orgánov, mimosúdnych mechanizmov alebo spotrebiteľských mimovládnych organizácií), sa zdá, že najčastejším kanálom sú verejné orgány, za ktorými nasledujú súdy a mimosúdne mechanizmy (graf 29). V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi sa vo všetkých členských štátoch vo zvýšenej miere podporuje a stimuluje dobrovoľné používanie alternatívnych metód riešenia sporov (graf 30). Z významného počtu sťažností podaných prostredníctvom novo zriadenej platformy na riešenie sporov online vyplýva, že spotrebitelia sú ochotní používať alternatívne metódy riešenia sporov. Vo väčšine členských štátov významný podiel všetkých sporov podaných prostredníctvom platformy na riešenie sporov online predstavujú cezhraničné spory (graf 31). Zdroje Na kvalitnú justíciu je potrebná primeraná úroveň finančných a ľudských zdrojov, vhodná odborná príprava a rozmanitosť sudcov vrátane rodovej rovnováhy. Z porovnávacieho prehľadu vyplývajú tieto skutočnosti: V súvislosti s finančnými zdrojmi z údajov vyplýva, že vo všeobecnosti viac ako polovica členských štátov zvýšila v roku 2015 výdavky na justičný systém na obyvateľa (graf 32). Niekoľko členských štátov, ktoré čelia osobitným problémom, však rozpočet znížilo. Členské štáty väčšinou používajú na určenie finančných zdrojov pre súdnictvo historické alebo skutočné náklady namiesto toho, aby vychádzali zo skutočného pracovného zaťaženia alebo z požiadaviek súdov (graf 34). Úroveň rodovej rovnováhy medzi sudcami súdov prvého a/alebo druhého stupňa je naďalej vo všeobecnosti dobrá, alebo sa zdá, že smeruje k vyváženému zastúpeniu mužov a žien (graf 36). Aj keď väčšina členských štátov smeruje k rodovej rovnováhe, v niektorých členských štátoch je však na najvyšších súdoch opačný trend. (graf 37). Pokiaľ ide o odbornú prípravu sudcov, zatiaľ čo sa zdá, že väčšina členských štátov si uvedomuje význam priebežnej odbornej prípravy (grafy 39 a 40), treba vynaložiť úsilie na diverzifikovanie rozsahu poskytovanej odbornej prípravy. Priebežná odborná príprava v oblasti justičných zručností (spôsobilosť súdiť), IT zručností, riadenia súdov a justičnej etiky neexistuje vo všetkých členských štátoch (graf 41). Niektoré členské štáty navyše neposkytujú žiadnu odbornú prípravu v oblasti komunikácie so stranami a tlačovými médiami (graf 42). V roku 2016 bol v rámci Európskej siete odbornej justičnej prípravy vytvorený krátkodobý výmenný program pre predsedov súdov a vedúcich prokurátorov so zameraním napríklad na zmenu riadenia a IKT. Hodnotiace nástroje Nástroje na monitorovanie a hodnotenie činnosti súdov existujú vo všetkých členských štátoch (graf 43), nie všetky členské štáty však majú úplnú škálu takýchto nástrojov. Úplný potenciál IKT systémov správy prípadov treba stále zlepšovať v mnohých členských štátoch (graf 44) s cieľom zabezpečiť, aby mohli slúžiť na rôzne účely vrátane tvorby štatistík, a aby sa dôsledne zaviedli v rámci celého justičného systému. V niektorých členských štátoch sa napríklad nástroje IKT neposkytujú na riadenie nevybavených prípadov ani na identifikáciu obzvlášť starých prípadov. Naopak, určité členské štáty majú systémy včasného varovania na odhalenie zlyhaní alebo nedodržiavania noriem týkajúcich sa spracovania prípadu, čo uľahčuje nájdenie včasných riešení. V niektorých členských štátoch stále nie je možné zabezpečiť celoštátny zber údajov vo všetkých justičných oblastiach. Pravidelné využívanie prieskumov zostáva ústredným zdrojom pochopenia stanovísk, ktoré majú používatelia a advokáti na justičný systém. Približne polovica členských štátov uskutočnila v roku 2015 prieskumy (graf 45). Aj keď všetky členské štáty, ktoré uskutočnili prieskumy, zabezpečili nadväzujúce opatrenia, ich rozsah v jednotlivých krajinách sa značne odlišuje. Najbežnejším postupom je uvedenie výsledkov prieskumu v ročnej správe na miestnej alebo vnútroštátnej úrovni (graf 46). V niekoľkých členských štátoch súdy uverejnili prieskumy spokojnosti klientov. Normy Normy môžu zvýšiť kvalitu justičných systémov. V tomto vydaní sa podrobnejšie skúmajú určité normy týkajúce sa načasovania a informovania strán. Väčšina členských štátov používa normy týkajúce sa načasovania. Určité členské štáty, ktoré čelia osobitným problémom v oblasti efektívnosti, však v súčasnosti takéto normy nepoužívajú. Najrozšírenejšie sú normy stanovujúce lehoty (napríklad čas od zaregistrovania prípadu po prvé vypočutie), zatiaľ čo normy stanovujúce časové rámce (špecifikujúce napríklad vopred vymedzený podiel prípadov, ktoré majú byť ukončené v priebehu určitého času) a normy týkajúce sa nevybavených prípadov sa používajú v menšej miere (graf 47). Za monitorovanie dodržiavania noriem sú zodpovedné hlavne súdne orgány (graf 48). Nedodržanie noriem môže viesť k rôznym typom nadväzujúcich opatrení. Najbežnejším krokom je požiadať príslušného sudcu, aby podal správu a/alebo prediskutoval problém, k iným dôsledkom však môže patriť zvýšenie ľudských alebo finančných zdrojov určitého súdu, poskytnutie dočasnej pomoci zo strany špeciálnych sudcov alebo reorganizácia postupu riadenia súdov (graf 49). Väčšina členských štátov má normy týkajúce sa toho, ako informovať strany o pokroku dosiahnutom v ich prípade, o harmonograme súdu alebo možných zdržaniach (graf 50). Rozdiely medzi členskými štátmi sa týkajú hlavne používaných metód. Niektoré členské štáty majú systém s automatickým oznamovaním elektronickou poštou alebo prostredníctvom SMS, v ktorom sa poskytujú informácie o zdržaniach, harmonogramoch alebo pokroku prípadov vo všeobecnosti. Iné členské štáty jednoducho poskytujú počas konania prístup k informáciám na internete, zatiaľ čo niektoré členské štáty ponechávajú túto otázku v diskrečnej právomoci súdov. Z pohľadu občiansky ústretového prístupu sa automatické informovanie zo strany súdu uprednostňuje pred informovaním, pri ktorom sa vyžaduje konanie strán.

3.3. Nezávislosť Nezávislosť súdnictva je jednou z požiadaviek, ktorá vychádza z práva na účinný prostriedok nápravy na súde zakotveného v Charte (článok 47). Zaručuje spravodlivosť, predvídateľnosť a istotu právneho systému, ktoré sú dôležitými prvkami atraktívneho investičného prostredia. Popri informáciách o vnímaní nezávislosti súdnictva z rôznych zdrojov je v porovnávacom prehľade znázornené, ako sú justičné systémy organizované v záujme ochrany nezávislosti súdnictva v určitých typoch situácií, keď by mohla byť ohrozená ich nezávislosť. Po pokračovaní spolupráce s európskymi justičnými sieťami, a najmä s Európskou sieťou súdnych rád (ENCJ), sú v porovnávacom prehľade z roku 2017 uvedené aktualizované údaje o štrukturálnej nezávislosti a predkladajú sa aj nové údaje o vymenovaní a hodnotení sudcov. 3.3.1. Vnímanie nezávislosti súdnictva Graf 51: Vnímanie nezávislosti súdov a sudcov širokou verejnosťou (zdroj: Eurobarometer– svetlé farby: 2016, tmavé farby: 2017) Na grafe 52 sa uvádzajú hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti súdov a sudcov. Respondenti zo širokej verejnosti, ktorí nezávislosť justičného súdu vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z troch dôvodov na vysvetlenie svojho hodnotenia. Členské štáty sú v rovnakom poradí ako na grafe 51. Graf 52: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti širokou verejnosťou (podiel všetkých respondentov — vyššia hodnota znamená väčší vplyv) (zdroj: Eurobarometer) Graf 53: Vnímanie nezávislosti súdov a sudcov spoločnosťami (zdroj: Eurobarometer– svetlé farby: 2016, tmavé farby: 2017) Na grafe 54 sa uvádzajú hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti súdov a sudcov. Respondenti spomedzi spoločností, ktorí nezávislosť justičného systému vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z troch dôvodov na vysvetlenie svojho hodnotenia. Členské štáty sú v rovnakom poradí ako na grafe 53.

Graf 54: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti spoločnosťami (podiel všetkých respondentov — vyššia hodnota znamená väčší vplyv) (zdroj: Eurobarometer) Graf 55: SEF: vnímanie nezávislosti súdnictva podnikmi* (vnímanie — vyššia hodnota znamená lepšie vnímanie) (zdroj: Svetové ekonomické fórum) 3.3.2. Štrukturálna nezávislosť V porovnávacom prehľade sa uvádza aj prehľad o tom, ako sú justičné systémy organizované na ochranu nezávislosti súdnictva v určitých typoch situácií, keď môže byť ohrozená ich nezávislosť. Toto vydanie sa zameriava na niektoré z hlavných aspektov statusu sudcov: vymenovanie sudcov (grafy 56 a 57), hodnotenie sudcov (graf 58), prekladanie sudcov bez ich súhlasu (graf 59) a prepúšťanie sudcov (graf 60). V odporúčaní Rady Európy o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť z roku 2010 (ďalej len „odporúčanie“) sú stanovené normy na zabezpečenie rešpektovania nezávislosti súdnictva v týchto situáciách. Grafy predložené v porovnávacom prehľade neposkytujú posúdenie, ani nepredkladajú kvantitatívne údaje o účinnosti záruk. Ich cieľom nie je zobraziť zložitosť a podrobnosti záruk. Existencia viacerých záruk sama osebe nezabezpečuje účinnosť justičného systému. Malo by sa takisto poznamenať, že na zaručenie nezávislosti súdnictva je potrebné aj vykonávanie politík a postupov na podporu integrity a zamedzenie korupcii v justičnom systéme. – Záruky týkajúce sa sudcov – Záruky štrukturálnej nezávislosti vyžadujú pravidlá, a to aj v oblasti vymenovania sudcov. Na grafe 56 sú uvedené úrady a orgány, ktoré navrhujú sudcov v prípade ich prvého vymenovania na súdoch prvého stupňa, a orgány, ktoré ich vymenúvajú. Vidieť z neho aj to, či sa prijímanie sudcov uskutočňuje na základe osobitnej skúšky alebo výberového konania pre sudcov alebo oznámením o voľnom pracovnom mieste bez osobitnej skúšky. Graf 56: Vymenovanie sudcov: navrhujúce a menovacie orgány* * V niekoľkých krajinách môžu alebo by mali o kandidátoch na sudcov uvažovať iné orgány alebo úrady alebo by sa s nimi malo konzultovať (napr. predsedovia súdov, sudcovia) [napr. v BE, CZ, DE, EE, LT, HU, NL, AT, UK (EN+WL) a UK (SC)]; v niektorých krajinách (napr. LT a PL) sú určití kandidáti oslobodení od osobitnej skúšky pre sudcov z dôvodu ich predchádzajúcej kvalifikácie alebo skúseností; CZ: sudcov oficiálne vymenúva prezident, o sudcovi na konkrétnom súde rozhoduje minister spravodlivosti. V praxi kandidátov na sudcov vymenúvajú predsedovia regionálnych rád. Zoznam kandidátov sa potom zašle na ministerstvo spravodlivosti, ktoré ho (po zvážení všetkých okolností) postúpi hlave štátu; DE: konania na úrovni spolkových krajín sa podstatne odlišujú. V polovici zo 16 spolkových krajín sa na prijímaní zúčastňujú súdne výberové komisie. V niektorých spolkových krajinách sa touto záležitosťou zaoberá výlučne spolkový minister spravodlivosti, zatiaľ čo v iných spolkových krajinách sa právomoc rozhodovať o prijímaní a o (prvom) vymenovaní presunula na predsedov vyšších regionálnych súdov. V niektorých spolkových krajinách je stanovená povinná účasť súdnej rady. V iných sa vyžaduje spoločné vymenovanie príslušným ministrom a zmierovacím výborom, ak súdna rada podá námietku. V niektorých spolkových krajinách volia sudcov krajinské parlamenty a musia ich vymenovať orgány štátnej výkonnej moci; IE: poradná rada pre vymenovanie sudcov odporučí vláde, aby vymenovala aspoň siedmych kandidátov. Po rozhodnutí vlády prezident oficiálne vymenuje sudcu a nemôže odmietnuť vymenovať navrhovaného kandidáta; FR: kandidáti na sudcov sú vyberaní na základe osobitnej justičnej skúšky a ich poradie sa stanovuje podľa dosiahnutých výsledkov. Po diskusii medzi kandidátmi a ministrom spravodlivosti o pridelení na konkrétny súd musí najvyššia súdna rada (Conseil Supérieur de la Magistrature) vydať stanovisko k prvému vymenovaniu uvedených kandidátov a minister spravodlivosti potom tento zoznam kandidátov zašle prezidentovi republiky, ktorý musí prezidentským výnosom oficiálne vymenovať kandidátov na sudcov bez toho, aby mal v danej záležitosti diskrečnú právomoc; LV: po troch rokoch rada pre kvalifikáciu sudcov zložená zo sudcov a zvolená sudcami poskytne stanovisko k hodnoteniu profesionálnej práce sudcu; NL: rozhodnutie navrhnúť sudcu na vymenovanie oficiálne prijíma predseda súdu na základe odporúčania nezávislého výboru pre výberové konanie; RO: graf sa týka vymenovania vyšších sudcov; UK (EN+WL): na prvé vymenovanie vyšších sudcov (sudcovia najvyššieho súdu a vyšších súdov), ktorí sú uvedení vyššie, a na vymenovanie sudcov nižších súdov (sudcovia obvodných a nižších súdov) sa uplatňujú rôzne postupy. Graf 57 predstavuje možnú diskrečnú právomoc, ktorú majú orgány výkonnej moci (napr. prezident republiky, vláda) alebo parlament, keď vymenúvajú sudcov do ich prvej funkcie na súdoch prvého stupňa na základe podania navrhujúcich orgánov (napr. súdnej rady, súdu). Výška stĺpca závisí od toho, či orgány výkonnej moci vôbec môžu odmietnuť kandidáta na sudcu, či môžu vybrať iba z navrhovaných kandidátov, alebo či môžu vybrať a vymenovať ktoréhokoľvek iného kandidáta, aj ak ho nenavrhol príslušný orgán. Dôležitou zárukou v prípade nevymenovania je povinnosť uviesť dôvody a možnosť súdneho preskúmania. Na grafe je uvedený súhrn faktov právneho systému a nerobí sa kvalitatívne posúdenie účinnosti záruk. Malo by sa napríklad poznamenať, že v niekoľkých krajinách, v ktorých majú orgány výkonnej moci alebo parlament právomoc odmietnuť kandidáta, k odmietnutiu nikdy nedošlo [napr. v NL, AT, SK, SE, UK (EN+WL) a UK (SC)], alebo sa tak stalo iba vo veľmi malom počte prípadov (napr. v LV, SI a FI). Graf 57: Vymenovanie sudcov: Vymenovanie sudcov: právomoc orgánov výkonnej moci a parlamentu* (vyššia hodnota znamená vyššiu možnú diskrečnú právomoc) * Každý členský štát dostal jeden bod, ak orgány výkonnej moci/parlament môžu odmietnuť navrhovaného kandidáta a vybrať iného kandidáta spomedzi navrhovaných; jeden bod, ak orgány výkonnej moci/parlament nemajú povinnosť uviesť dôvody nevymenovania kandidáta na sudcu; dva body, ak orgány výkonnej moci môžu odmietnuť kandidáta a vybrať ktoréhokoľvek iného kandidáta, a dva body, ak v prípade nevymenovania nenasleduje súdne preskúmanie. DE: žiadne údaje; IE: vláda môže vymenovať osobu, ktorá nie je v zozname zaslanom poradnou radou pre menovanie sudcov, v praxi to však nerobí. Konečné vymenovanie vykonáva prezident, ktorý nemôže odmietnuť vymenovať kandidáta; EL (správ.): konečné vymenovanie vykonáva prezident, ktorý nemôže odmietnuť vymenovať kandidáta; LT: prezident nemôže vymenovať sudcu bez poradenstva súdnej rady; ak dá súdna rada prezidentovi kladné stanovisko, prezident môže prijať konečné rozhodnutie, ak dá súdna rada prezidentovi záporné stanovisko, potom musí prezident pri prijímaní konečného rozhodnutia akceptovať toto poradenstvo; LU: k tejto otázke neexistuje záväzný predpis, doteraz však menovací orgán nikdy neodmietol kandidáta na sudcu, ktorého navrhla na vymenovanie komisia na prijímanie a vzdelávanie advokátov (Commission du recrutement et de la formation des attaches de justice); PL: najvyšší správny súd teraz skúma, či má prezident uviesť dôvody a či má v prípade nevymenovania sudcov nasledovať súdne preskúmanie; RO: prezident môže odmietnuť vymenovať vyššieho sudcu alebo prokurátora iba raz. Odôvodnené odmietnutie pošle najvyššej súdnej rade; SK: prezident by mohol odmietnuť vymenovať kandidáta na sudcu, nikdy sa to však nestalo; FI: ak prezident nevymenuje navrhovaného kandidáta, nemôže vybrať iného kandidáta, iba jeden raz však môže vrátiť vymenovanie na ďalšie spracovanie; SE: ak prezident nevymenuje navrhovaného kandidáta, nemôže vybrať iného kandidáta, iba jeden raz však môže vrátiť vymenovanie na ďalšie spracovanie; UK(EN+WL) a UK(NI): príslušným menovacím orgánom je lord kancelár (UK minister spravodlivosti), ktorý odporučí kandidáta na sudcu kráľovnej, aby ho oficiálne vymenovala; UK(SC): príslušným menovacím orgánom je predsedníčka vlády Škótska, ktorá odporučí kandidáta na sudcu kráľovnej, aby ho oficiálne vymenovala. Ak predsedníčka vlády Škótska kandidáta na sudcu odmietne, navrhujúci orgán (Rada pre menovanie sudcov Škótska) môže tohto kandidáta na sudcu opäť navrhnúť predsedníčke vlády. Na grafe 58 sa uvádza, kto rozhoduje o hodnotení sudcov a aké kritériá sa používajú (napr. kvantitatívne, kvalitatívne). V odporúčaní sa uvádza, že ak súdne orgány stanovia systémy na posudzovanie sudcov, takéto systémy by mali byť založené na objektívnych kritériách. Graf 58: Individuálne hodnotenie sudcov*