Osobitná správa Spravujú sa preferenčné 
obchodné režimy 
primerane?SK 2014  č.  02
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014.
ISBN 978-92-9241-857-1
doi:10.2865/64991
© Európska únia, 2014
V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č. 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  č.  02
Osobitná správa Spravujú sa preferenčné 
obchodné režimy 
primerane?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Skratky
 Glosár
I – V Zhrnutie
1 – 19 Úvod
1 – 6 Preferenčné obchodné režimy
7 – 14 Posúdenie vplyvu preferenčných obchodných režimov Komisiou
15 – 19 Dohľad a kontroly preferenčných obchodných režimov
20 – 25 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 – 22 Posúdenie hospodárskeho vplyvu preferenčných obchodných režimov
23 – 25 Dohľad a kontroly preferenčných obchodných režimov
26 – 106 Pripomienky
26 – 53 Napriek doposiaľ dosiahnutým zlepšeniam Komisia neposúdila primerane všetky hospodárske 
vplyvy preferenčných obchodných  režimov
27 – 31 Komisia nevykonala vždy posúdenie všetkých hospodárskych vplyvov preferenčných obchodných 
režimov
32 – 53 Vykonané posúdenia obsahovali vo väčšine prípadov nepresnosti a neboli dostatočne užitočné a úplné, 
no vykonali sa zlepšenia
54 – 55 Z priebežného hodnotenia VSP vyplýva, že politika doposiaľ nepriniesla všetky plánované výhody
56 – 80 Colné kontroly, ktoré vykonávajú orgány vybraných členských štátov, sú nedostatočné
58 – 67 Nedostatky v stratégii kontroly a riadení rizík
68 – 73 Nedostatky v riadení administratívnej spolupráce orgánmi vybraných členských štátov
03  
74 – 75 Systémy riadenia rizík členských štátov nezahŕňajú vždy oznámenia o vzájomnej pomoci
76 – 80 Chyby v postupoch vymáhania v troch vybraných členských štátoch
81 – 99 Dohľad Komisie nad členskými štátmi a prijímateľskými/partnerskými krajinami v oblasti 
preferenčných obchodných režimov má nedostatky
82 – 86 Komisia vykonala málo predchádzajúcich hodnotení a nevykonala žiadne monitorovacie kontroly 
v krajinách ťažiacich z preferenčného zaobchádzania
87 – 89 Komisia prijala opatrenia na zabezpečenie plynulého fungovania mechanizmov administratívnej 
spolupráce, problémy však pretrvávajú
90 – 92 Preskúmanie pôvodu úradom OLAF je dôležité, v následných finančných opatrenia sú však nedostatky
93 – 99 Nedostatočné využívanie preventívnych a reaktívnych opatrení na ochranu finančných záujmov EÚ
100 – 106 Právne ustanovenia preferenčných obchodných režimov neobsahujú dostatočné záruky na 
ochranu finančných záujmov EÚ
100 – 103 Zložitosť kumulačných pravidiel
104 – 105 Nahradenie osvedčení pôvodu a sprievodných osvedčení vlastným osvedčením
106 Obmedzené právomoci na boj proti podvodom
107 – 120 Závery a odporúčania
 Príloha I — Štatistické údaje o POR v roku 2011
 Príloha II — Prehľad predbežných hodnotení POR vykonaných Komisiou
 Príloha III —  Prehľad priebežných hodnotení a/alebo následných hodnotení POR vykonaných 
Komisiou
 Príloha IV — Audítorský prístup v členských štátoch
 Príloha V — Obmedzenia modelu VVR
 Odpoveď Komisie
04
 Skratky
AKT : Africké, karibské a tichomorské štáty
AMA : Vzájomná pomoc týkajúca sa poľnohospodárskych produktov a produktov rybného hospodárstva
AS: Administratívna spolupráca
CCC : Colný kódex Spoločenstva (Community Customs Code)
CCIP : Vykonávacie ustanovenia Colného kódexu Spoločenstva (Customs Code Implementing Provisions)
EPA : Dohoda o hospodárskom partnerstve (Economic Partnership Agreement)
EÚ: Európska únia
FAO : Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (Food and Agricultural Organization)
FTA : Dohoda o voľnom obchode (Free Trade Agreement)
GTAP : Projekt analýzy globálneho obchodu (Global Trade Analysis Project)
ILO: Medzinárodná organizácia práce (International Labour Organization)
LPPK : Legislatívny pracovný program Komisie
NH: Následné hodnotenie
OLAF : Európsky úrad pre boj proti podvodom
POR : Preferenčné obchodné režimy
PV: Posúdenie vplyvu
PVU : Posúdenie vplyvu na udržateľnosť
TRIPS :  Dohoda o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (Agreement on Trade‑Related Aspects of 
Intellectual Property Rights)
TVZ : Tradičné vlastné zdroje
VP: Vzájomná pomoc
VSP : Všeobecný systém preferencií
VVR : Model vypočítateľnej všeobecnej rovnováhy
05
 Glosár
Administratívna spolupráca (AS) : výmena informácií medzi prijímateľskými/partnerskými krajinami, Komisiou 
a členskými štátmi, v rámci ktorej prijímateľské/partnerské krajiny oznámia Komisii, ktoré orgány sú zodpovedné za 
vydanie osvedčení o pôvode alebo sprievodných osvedčení a vzory pečiatok platné pre tieto osvedčenia a Komisia 
oznámi tieto informácie členským štátom. Členské štáty zasielajú týmto orgánom žiadosti s cieľom overiť platnosť 
a/alebo pravosť dôkazov preferenčného pôvodu a sprievodných osvedčení.
CARIFORUM : orgán, ktorý pozostáva z karibských štátov AKT na účely podpory a koordinácie politického dialógu, 
spolupráce a regionálnej integrácie, najmä v rámci Dohody z Cotonou medzi štátmi AKT a Európskou úniou 
a v rámci Dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi v skupine CARIFORUM a EÚ.
Colné kontroly : osobitné úkony vykonávané colnými orgánmi s cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie 
colných predpisov; tieto úkony môžu zahŕňať preskúmanie tovaru, overovanie údajov uvedených vo vyhláseniach 
a overovanie existencie a pravosti elektronických alebo písomných dokumentov, preskúmanie účtov podnikov 
a iných záznamov, preskúmanie dopravných prostriedkov, kontrolu batožiny a iné podobné činnosti.
Colné vyhlásenie : úkon, ktorým žiadateľ vyjadrí želanie zaradiť tovar do konkrétneho colného režimu.
Comext : databáza štatistických údajov krajín Európskej únie a medzi týmito krajinami (v rámci a mimo EÚ) 
o obchode s tovarom. Tieto štatistické údaje obsahujú transakcie týkajúce sa viac než 11 000 tovarov klasifikovaných 
v kombinovanej nomenklatúre.
Kumulácia : systém, na základe ktorého je možné, aby sa výrobky s pôvodom v krajine A spracovali alebo 
pridali k výrobkom s pôvodom v krajine B, akoby pochádzali z krajiny B. Výsledný výrobok by mal pôvod 
v krajine B. Opracovanie alebo spracovanie pôvodných výrobkov, ktoré sa vykoná v každej prijímateľskej/partnerskej 
krajine, nemusí byť „dostatočné opracovanie alebo spracovanie“ uvedené v pravidlách.
Miestne colné konanie : zjednodušený postup, v rámci ktorého podnikateľský subjekt prijíma tovar priamo vo 
svojich priestoroch (alebo na určenom mieste), pričom sa zvyčajne podá colné vyhlásenie a tovar sa prepustí na 
základe zápisu do dokladov podnikateľského subjektu.
Model vypočítateľnej všeobecnej rovnováhy (VVR) : kvantitatívny ekonomický model, ktorý sa používa na 
simuláciu reakcie hospodárstva na zmeny politiky v oblastiach, akými sú dane, migrácia a obchodná politika. 
V rámci tohto modelu sa predpokladá, že trhy v hospodárstve smerujú k rovnováhe, pokiaľ nie sú narušené otrasmi, 
a výsledkom je v zásade účinné rozdelenie zdrojov. Prvý model VVR vytvoril Leif Johansen v roku 1960.
06 Glosár
Oznámenie o vzájomnej pomoci : Komisia poskytne členským štátom informácie o operáciách, ktoré predstavujú 
porušenie alebo sa javia ako porušenie colných alebo poľnohospodárskych právnych predpisov, ktoré majú na 
úrovni EÚ mimoriadny význam.
Posúdenie vplyvu na udržateľnosť (PVU) : nezávislá štúdia, ktorú vykonajú externí konzultanti s cieľom poskytnúť 
rokujúcim stranám na dôkazoch založenú analýzu prípadných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych 
vplyvov obchodných dohôd v EÚ aj v partnerských krajinách. Externí konzultanti musia dodržiavať usmernenia 
a právomoci uvedené v príručke Komisie o posúdení vplyvu obchodu na udržateľnosť.
Posúdenie vplyvu : je predbežné hodnotenie, ktoré vypracúva Komisia s cieľom poskytnúť tvorcom politík dôkaz 
o výhodách a nevýhodách prípadných možností politiky prostredníctvom posúdenia ich prípadného vplyvu.
Premlčanie colného dlhu : skutočnosť, že colný dlh už nemožno oznámiť dlžníkovi, keďže odo dňa vzniku colného 
dlhu uplynula trojročná lehota.
Projekt analýzy globálneho obchodu ( Global Trade Analysis Project  – GTAP) : celosvetová sieť výskumných 
pracovníkov a tvorcov politík, ktorí vykonávajú kvantitatívne analýzy v oblasti medzinárodnej politiky. Koordináciu 
GTAP vykonáva Stredisko analýzy svetového obchodu ( Center for Global Trade Analysis ) na Univerzite v Purdue. 
Podnetom na vytvorene projektu GTAP v rokoch 1990 – 1991 bol regionálny jednotný model vypočítateľnej 
všeobecnej rovnováhy, ktorý vytvoril Austrálsky priemyselný výbor. Hlavným prvkom projektu GTAP je celosvetová 
databáza, prostredníctvom ktorej sa opisujú dvojstranné obchodné vzory, výroba, spotreba a medzispotreba 
komodít a služieb.
Režim 4 : poskytnutie služieb v rámci cezhraničného obchodu, ktorý sa vykonáva na území obchodného partnera, 
pričom dodávateľ z EÚ je fyzickou osobou.
Riadenie rizík/analýza rizík : systematické zisťovanie rizík a vykonávanie všetkých opatrení potrebných na 
obmedzenie pôsobenia rizika, najmä prostredníctvom použitia metód automatizovaného spracovania údajov. 
To zahŕňa činnosti, ako sú zber údajov a informácií, analýza a posúdenie rizík, stanovenie a vykonanie opatrení 
a pravidelné monitorovanie a preskúmanie procesu a jeho výstupov na základe medzinárodných, celoeurópskych 
a vnútroštátnych zdrojov a stratégií.
07 Glosár
Rizikový profil : kombinácia kritérií rizika a oblastí kontroly (napr. druh tovaru, krajina pôvodu), z ktorej vyplýva 
existencia rizika a ktorej výsledkom je návrh na vykonanie opatrenia kontroly. V prípade, keď sa tieto kritériá 
vytvoria na úrovni EÚ na základe spoločného rámca riadenia rizík, hovoríme o rizikových profiloch EÚ.
Strata príjmu : clá, ktoré už nemožno vybrať.
Ušlý príjem : príjem, o ktorý príde EÚ z dôvodu colných preferencií poskytnutých prijímateľským/partnerským 
krajinám v rámci preferenčných obchodných režimov.
Všeobecný systém preferencií EÚ (VSP) : jednostranné obchodné opatrenie, prostredníctvom ktorého EÚ 
poskytuje rozvojovým krajinám a územiam preferenčný prístup na svoj trh vo forme znížených ciel na ich tovary pri 
vstupe na trh EÚ. V rámci štandardného VSP sa poskytujú preferencie rozvojovým krajinám a územiam na viac než 
6 200 položiek colného sadzobníka, kým v rámci osobitného VSP v prospech trvalo udržateľného rozvoja a dobrej 
správy vecí verejných, známeho ako VSP+, je možné ďalšie zníženie ciel s cieľom pomôcť zraniteľným rozvojovým 
krajinám pri ratifikácii a uplatňovaní medzinárodných dohôd v týchto oblastiach. V rámci iniciatívy „Všetko okrem 
zbraní“ („Everything but Arms“)  sa najmenej rozvinutým krajinám poskytuje bezcolný a kvótam nepodliehajúci 
prístup pre všetky výrobky.
Zjednodušený colný postup : zjednodušený postup, v rámci ktorého podnikateľský subjekt predloží tovar colným 
orgánom a namiesto podrobného štandardného vyhlásenia predloží zjednodušené colné vyhlásenie alebo 
obchodný doklad (napr. faktúru).
Zóny voľného obchodu a colné únie : preferenčné obchodné režimy, ktoré predstavujú výnimku z pravidla 
o doložke najvyšších výhod v rámci GATT a GATS, na základe ktorej si obchodní partneri poskytnú vzájomný 
preferenčný prístup k svojim výrobkom a službám s cieľom uľahčiť vzájomný obchod. Hoci výsledkom oboch je 
recipročné odstránenie ciel a kvót na príslušných územiach a diskriminácia obchodu s nečlenskými krajinami, 
v druhom prípade ide o vytvorenie spoločného colného sadzobníka medzi týmito krajinami.
Žiadosti REM‑REC : žiadosti o odpustenie/vrátenie colného dlhu alebo o oslobodenie od jeho dodatočného 
zapísania do účtovnej evidencie, ktoré predkladajú colné orgány členských štátov Komisii podľa článkov 871 a 905 
vykonávacích ustanovení colného kódexu (CCIP).
08
I
Obchodní partneri môžu na základe preferenčných 
obchodných režimov poskytovať v súvislosti so svojím 
vzájomným obchodom preferenčné podmienky. 
Preferenčné obchodné režimy môžu byť recipročné 
alebo jednostranné. Prostredníctvom recipročných 
režimov sa obmedzujú colné prekážky s cieľom zvýšiť 
obchod, hospodársky rast, zamestnanosť a výhody pre 
spotrebiteľov, a to pre obe strany. Prostredníctvom 
jednostranných režimov poskytuje EÚ preferencie bez 
reciprocity s cieľom poskytnúť rozvojovým krajinám 
bezcolný prístup na trh EÚ, a prispieť tak k odstraňova -
niu chudoby a podpore trvalo udržateľného rozvoja.
II
Cieľom auditu Dvora audítorov bolo zhodnotiť, či 
Komisia primerane posúdila hospodársky vplyv pre -
ferenčných obchodných režimov a či sú ich kontroly 
účinné, pokiaľ ide o zabezpečenie, aby sa v rámci 
dovozu nevyužívali neoprávnené výhody z preferenč -
ného cla, ktoré by spôsobili stratu príjmov EÚ.
III
Dvor audítorov zistil, že:
a) Komisia primerane neposúdila všetky hospodár -
ske vplyvy preferenčných obchodných režimov. 
Avšak nástroj posúdenia vplyvu sa využíva častej -
šie a v súvislosti s kvalitou vykonanej analýzy sa 
dosiahol pokrok;
b) z priebežného hodnotenia všeobecného systému 
preferencií vyplýva, že prostredníctvom opatrení 
sa doposiaľ nezabezpečil úplne ich plánovaný 
prínos;
c) colné kontroly, ktoré vykonávajú orgány vybra -
ných členských štátov, majú nedostatky;d) dohľad, ktorý vykonáva Komisia nad členskými 
štátmi a prijímajúcimi/partnerskými krajinami v sú -
vislosti s preferenčnými obchodnými režimami, má 
nedostatky;
e) v zákonných ustanoveniach preferenčných ob -
chodných režimov sa neuvádzajú dostatočné 
záruky na ochranu finančných záujmov EÚ.
IV
V záujme zlepšenia posúdenia hospodárskeho vplyvu 
preferenčných obchodných režimov by Komisia mala:
a) okrem riadne zdôvodnených prípadov vykonať 
v prípade každého preferenčného obchodného 
režimu posúdenie vplyvu a posúdenie vplyvu 
na udržateľnosť, ktoré poskytnú hĺbkovú, úplnú 
a kvantitatívnu analýzu očakávaných hospodár -
skych vplyvov vrátane odhadu ušlého príjmu;
b) pravidelne zapájať Eurostat do posúdenia kvality 
zdrojov štatistických údajov používaných pri posú -
dení vplyvu na udržateľnosť a zabezpečiť včasnosť 
analýzy vykonanej pre rokujúce strany;
c) vykonať priebežné a následné hodnotenie s cie -
ľom posúdiť, v akom rozsahu preferenčné obchod -
né režimy s významným dosahom spĺňajú ciele 
politiky a ako možno zlepšiť ich výkonnosť v kľú -
čových hospodárskych odvetviach, pričom tieto 
hodnotenia by mali zahŕňať odhad ušlého príjmu.Zhrnutie
09
 Zhrnutie
V
V záujme zlepšenia ochrany finančných záujmov EÚ by 
Komisia mala:
a) vytvoriť rizikové profily EÚ týkajúce sa preferenč -
ných obchodných režimov, aby členské štáty mali 
spoločný prístup k analýze rizík s cieľom obmedziť 
straty v rozpočte EÚ;
b) overiť, či členské štáty zlepšili účinnosť svojich sys -
témov riadenia rizík a stratégie kontroly s cieľom 
obmedziť straty v rozpočte EÚ;
c) podnietiť členské štáty k prijatiu primeraných pre -
ventívnych opatrení po prijatí oznámenia o vzá -
jomnej pomoci;
d) hodnotiť a vykonávať monitorovacie kontroly zalo -
žené na riziku v krajinách, ktoré ťažia s preferenč -
ného zaobchádzania, najmä pokiaľ ide o pravidlá 
pôvodu a kumulácie;
e) vyžadovať, aby členské štáty zlepšili kvalitu infor -
mácií, ktoré poskytujú v súvislosti s administratív -
nou spoluprácou;
f) zlepšiť následné finančné opatrenia na základe 
preskúmaní, ktoré vykoná OLAF, s cieľom zabrániť 
stratám v rozpočte EÚ z dôvodu premlčania;
g) posilniť postavenie EÚ v recipročných preferenč -
ných obchodných režimoch a lepšie využiť bez -
pečnostné a ochranné opatrenia a začleniť ich do 
všetkých budúcich obchodných dohôd;
h) podporiť nahradenie osvedčenia o pôvode 
a sprievodného osvedčenia vlastným osvedčením 
vývozcov.
10
Úvod
Preferenčné obchodné 
režimy
01 
Na základe preferenčných obchodných 
režimov (POR) môžu obchodní partneri 
v súvislosti so vzájomným obchodnom 
poskytovať preferenčné podmienky. 
Preferenčné obchodné režimy môžu 
byť recipročné alebo jednostranné. 
Prostredníctvom recipročných reži -
mov sa obmedzujú colné prekážky 
s cieľom zvýšiť obchod, hospodársky 
rast, zamestnanosť a výhody pre 
spotrebiteľov, a to pre obe strany. 
Prostredníctvom jednostranných 
režimov poskytuje EÚ preferencie bez 
reciprocity s cieľom poskytnúť rozvo -
jovým krajinám bezcolný prístup na 
trh EÚ, a prispieť tak k odstraňovaniu 
chudoby a podpore trvalo udržateľné -
ho rozvoja.
02 
Koncom roka 2013 sa uplatňovalo 
39 preferenčných obchodných re -
žimov vzťahujúcich sa na obchod 
medzi EÚ a 180 krajinami a územiami. 
V roku 2011 predstavovala hodnota 
tovarov dovezených do EÚ v rámci 
preferenčných obchodných režimov 
viac než 242 mld. EUR, čo predstavuje 
14 % dovozu EÚ. V  prílohe I  sa uvádza 
prehľad údajov desiatich členských 
štátov, ktoré v uvedenom roku doviezli 
v rámci preferenčných obchodných 
režimov najväčší objem tovarov, a de -
siatich prijímateľských/partnerských 
krajín, ktoré vyviezli najväčší objem 
tovarov.03 
V Zmluve o fungovaní Európskej únie1 
sa ustanovuje, že Únia má výlučnú prá -
vomoc v oblasti spoločnej obchodnej 
politiky. V článkoch 206 a 207 ZFEÚ sa 
ustanovuje postup vytvorenia prefe -
renčných obchodných režimov.
04 
Komisia je zodpovedná za rokovania 
o POR, posúdenie a hodnotenie ich 
hospodárskeho, sociálneho a envi -
ronmentálneho vplyvu a za dohľad 
nad ich vykonávaním členskými 
štátmi a prijímateľskými/partnerskými 
krajinami.
05 
Za dohľad nad medzinárodným obcho -
dom EÚ sú zodpovedné najmä colné 
orgány členských štátov. Vykonávajú 
najmä opatrenia na zabezpečenie fi -
nančných záujmov EÚ a na jej ochranu 
pred nekalými alebo nezákonnými 
obchodnými praktikami, a súčasne 
podporujú zákonný obchod.1 Článok 3 ods. 1 písm. e) 
a článok 3 ods. 2 ZFEÚ.
11 Úvod
06 
Orgány prijímateľských/partnerských 
krajín sú zodpovedné za kontrolu do -
držiavania opatrení, a preto zohrávajú 
dôležitú úlohu v počiatočnom určení 
štatútu pôvodu výrobkov.
Posúdenie vplyvu 
preferenčných 
obchodných režimov 
Komisiou
07 
Existujú dva druhy predbežného posú -
denia, ktoré sa používajú na podporu 
rozhodovania v obchodných veciach: 
posúdenie vplyvu a posúdenie vplyvu 
na udržateľnosť. Posúdenia vplyvu sú 
nástrojom používaným v celej Komisii 
na podporu procesu rozhodovania 
o iniciatívach s významným očakáva -
ným vplyvom. Posúdenia vplyvu na 
udržateľnosť sú nástroje špecifické pre 
obchod a poskytujú detailnejšiu analý -
zu prerokúvaných obchodných dohôd.
08 
Komisia zaviedla posúdenie vplyvu 
v roku 20022 s cieľom pomôcť určiť 
hlavné možnosti dosiahnutia plánova -
ných cieľov politiky a analyzovať ich 
prípadný hospodársky, sociálny a en -
vironmentálny vplyv. Prostredníctvom 
posúdenia vplyvu sa takisto stanovuje 
rámec pre monitorovanie a hodnote -
nie. Komisia vykonáva posúdenie vply -
vu predtým, ako sa navrhne prijatie 
rokovacieho mandátu Radou.09 
Od roku 2003 je Komisia povinná vy -
konať predbežné hodnotenia alebo 
posúdenie vplyvu s cieľom splniť zá -
konné povinnosti3 alebo dodržať pra -
vidlá Komisie4, a to z toho dôvodu, že 
preferenčné obchodné režimy súvisia 
so znížením príjmu v rozpočte EÚ (ušlý 
príjem) a predstavujú hlavné návrhy 
politiky, ktoré majú hospodársky vplyv 
v rámci EÚ aj mimo nej (ďalšie informá -
cie pozri v  prílohe II ).
10 
V roku 1999 Komisia „ rozhodla o za ‑
členení trvalo udržateľného rozvoja do 
obchodných rokovaní prostredníctvom 
vytvorenia nového nástroja posúdenia, 
tzv. posúdenia vplyvu obchodu na udr ‑
žateľnosť rozvoja “5.
11 
Komisia po oficiálnom začatí rokovaní, 
ale pred podpísaním preferenčných 
obchodných dohôd poverí externých 
konzultantov vykonaním posúdenia 
vplyvu na udržateľnosť, pričom ide 
o štúdie, ktoré sa použijú ako nástroj 
politiky na predbežné posúdenie hos -
podárskeho, sociálneho a environmen -
tálneho vplyvu obchodných rokovaní.
12 
V rámci priebežného hodnotenia 
a následného hodnotenia sa posúdi 
skutočný vplyv preferenčných obchod -
ných režimov vyplývajúci z ich vyko -
nania. Dvor audítorov sa domnieva, že 
tieto hodnotenia by sa mali vykonať 
v súvislosti so všetkými preferenčnými 
obchodnými režimami so závažným 
hospodárskym, sociálnym a envi -
ronmentálnym vplyvom, v ideálnom 
prípade po troch rokoch odo dňa na -
dobudnutia platnosti. Na základe toho 
môžu tvorcovia politík, zainteresované 
strany a európski daňoví poplatníci po -
súdiť, či preferenčné obchodné režimy 
skutočne spĺňajú svoje ciele.2 KOM(2002) 276 v konečnom 
znení z 5. júna 2002.
3 Podľa článku 21 v časti 
Zásada riadneho finančného 
hospodárenia nariadenia 
Komisie (ES, Euratom) 
č. 2342/2002 z 23. decembra 
2002, ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá na 
vykonávanie nariadenia Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na 
všeobecný rozpočet 
Európskych spoločenstiev, 
v platnosti od 1.1.2003 
(Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, 
s. 1). Od augusta 2006 sa však 
v tomto článku ustanovuje 
v súvislosti s programami 
alebo aktivitami tvoriacimi 
výdavky v rozpočte len 
predbežné hodnotenie.
4 KOM(2002) 276 v konečnom 
znení, v platnosti od roku 
2003, a KOM(2005) 12 
v konečnom znení 
z 26. januára 2005, „Strategické 
ciele 2005 – 2009“.
5 Predhovor P . Mandelsona, 
bývalého európskeho 
komisára pre obchod, 
v príručke k posúdeniu vplyvu 
obchodu na udržateľnosť.
12 Úvod
13 
Komisia vo svojom oznámení s názvom 
„Obchod, rast a svetové záležitosti – 
Obchodná politika ako hlavná súčasť 
stratégie EÚ 2020“6 uvádza, že na mo -
nitorovanie vplyvu existujúcich ob -
chodných dohôd sa bude systematic -
kejšie vykonávať následné hodnotenie 
(ďalšie informácie pozri v  prílohe III ).
14 
Ušlý príjem je príjem, o ktorý EÚ príde 
z dôvodu colných preferencií poskytnu -
tých prijímateľských/partnerským kra -
jinám v rámci preferenčných obchod -
ných režimov. Na základe predbežného 
a následného hodnotenia tohto ušlého 
príjmu môže Komisia zlepšiť riadenie 
rozpočtu EÚ, keďže rozpočtový orgán 
tak má k dispozícii presný ročný odhad 
výberu ciel a výpočet rozpočtových 
nákladov súvisiacich s preferenčnými 
obchodnými režimami.
Dohľad a kontroly 
preferenčných 
obchodných režimov
15 
Colné orgány členských štátov, orgány 
prijímateľských/partnerských krajín 
a Komisia by mali spoločne riadiť 
preferenčné obchodné režimy a spolu -
pracovať s cieľom zabezpečiť splnenie 
podmienok potrebných na získanie 
výhod z preferenčného zaobchá -
dzania. Tieto tri skupiny orgánov sú 
zodpovedné za ochranu finančných 
záujmov EÚ prostredníctvom predchá -
dzania stratám z rozpočtu EÚ z dôvodu 
dovozu tovarov v rámci preferenč -
ných obchodných režimov, ktoré nie 
sú oprávnené na preferenčné colné 
zaobchádzanie.16 
Osvedčenie a overenie preferenčného 
statusu výrobkov je veľmi dôležité 
a v tejto súvislosti sú potrebné dôklad -
né kontroly pôvodu tovaru a účinná 
administratívna spolupráca s vyvážajú -
cimi krajinami.
17 
Na určenie, že výrobky pochádzajú 
z konkrétnej krajiny, ktorá má nárok 
na využívanie preferencií, a teda spĺňa 
kritériá obchodných preferencií, sa 
používajú pravidlá pôvodu7. Tieto pra -
vidlá pozostávajú z troch prvkov :
a) prvok pôvodu8 (prostredníctvom 
ktorého sa výrobky rozdeľujú 
do skupín podľa toho, kde sa 
vyrábajú);
b) nákladný list (prostredníctvom 
ktorého sa zabezpečí, aby sa 
s výrobkami nemanipulovalo tým, 
že sa vyžaduje priama preprava 
medzi krajinou pôvodu a EÚ, alebo 
priamym ustanovením tzv. zásady 
o nemanipulácii);
c) dokumentácia (je nevyhnutné po -
skytnúť primeranú dokumentáciu 
o pôvode výrobku).6 KOM(2010) 612 v konečnom 
znení z 9. novembra 2010.
7 V každej dohode je 
zoznam pracovných alebo 
spracovateľských postupov, 
ktoré sa vykonajú na 
materiáloch bez pôvodu, aby 
výrobok mohol získať štatút 
pôvodu.
8 Pravidlá pôvodu EÚ sú 
založené na kritériách 
spracovania: tovar má 
preferenčný pôvod v krajine, 
pokiaľ sa v celom rozsahu 
získal (napr. vypestoval, 
vyťažil) v tejto krajine 
a v prípade, že to tak nie 
je, prešiel dostatočným 
spracovaním v tejto krajine.
13 Úvod
18 
V grafe 1  sa zobrazuje príklad postu -
pu určenia, či sú výrobky oprávnené 
na preferenčné zaobchádzanie.19 
Na potvrdenie pravosti dôkazov o pô -
vode a štatúte vyvážaných výrobkov 
slúži administratívna spolupráca medzi 
orgánmi členských štátov, prijímateľ -
ských/partnerských krajín a Komisiou. 
Poskytnutie alebo zamietnutie colných 
preferencií, o ktoré dovozca žiada, 
bude vo väčšine prípadov závisieť od 
výsledku tohto postupu. V  grafe 2  sa 
zobrazuje priebeh kontrol preferenč -
ného obchodu.
Postup určenia, či sú výrobky oprávnené na preferenčné colné zaobchádzanie 
v rámci VSP
1) Sú výroky dostatočne opracované
 (zoznam spracovaní)?2) Uplatňujú sa pravidlá  o kumulačnom pôvode?Získali sa výrobky úplne?Vyhovujúci pre formulár A
alebo
fakturačné vyhlásenie
ÁNO
Ktoré pravidlo je na zozname? 
Je výrobok 
v súlade s týmto pravidlom?
Bez preferenčného zaobchádzaniaNie
a výrobok nie je 
v súladeUplatňuje sa všeobecné 
pravidlo tolerancie? 
(môžu sa zahrnúť nepôvodné 
materiály)Áno a výrobok je 
v súlade s ním.ÁNOÁNONIE
NIENIEGraf 1
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
14 Úvod Graf 2Priebeh kontrol preferenčných obchodných režimov
Krajina dovozu (členský štát X)
Dovozca predloží 
colné dovozné vyhlásenie 
s preferenčnými kódmi 2XX, 
3XX alebo 4XX uvedenými 
v rámčeku 36 jednotného 
colného dokladu
Tovar doručia buď 
do priestorov dovozcu, 
alebo do priestorov 
jeho zákazníkovDovozca vedie evidenciu 
a záznamy 
o preferenčnom pôvode, 
a to 3 roky od konca roka, 
v ktorom sa vykoná dovoz
Colné orgány vykonajú 
náhodnú a na riziku 
založenú fyzickú kontrolu 
dokladov s cieľom overiť, 
či sú splnené preferenčné 
podmienkyVývozca požiada 
o osvedčenie 
preferenčného 
pôvodu alebo vydá 
fakturačné vyhlásenie
Tovar sa dopraví 
priamo do ČŠ XDovozcovi sa pošle dôkaz 
o preferenčnom pôvode
Vývoz
 
---------------------------------------------- 
Colné orgány vykonajú 
náhodné a na riziku 
založené kontroly ex post 
a audity, pričom navštívia 
priestory podnikateľských 
subjektov a preskúmajú 
ich záznamy. 
Colné orgány v prípade 
potreby pošlú prijímajúcej 
krajine žiadosť o ASPríslušné orgány 
skontrolujú, či tovar má 
preferenčný pôvod, a v prípade 
potreby vydajú osvedčenie
Príslušné orgány musia 
odpovedať na žiadosť 
v rámci administrat. 
Spolupráce 
v lehote 6 mesiacov od jej 
prijatia alebo najneskôr 
v lehote 4 mesiacov 
od prijatia upomienkyAdministratívna spolupráca (AS) 
Tovar sa uvoľní 
do voľného obehuDovozVyvážajúca prijímajúca krajina (nepatrí do EÚ)
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
15
20 
Cieľom auditu Dvora audítorov bolo 
zhodnotiť, či Komisia primerane posú -
dila hospodársky vplyv preferenčných 
obchodných režimov9 a či sa pros -
tredníctvom ich kontrol zabezpečuje, 
aby sa v rámci dovozu neoprávnene 
nevyužívalo preferenčné clo, ktoré by 
spôsobilo stratu príjmov EÚ.
Posúdenie hospodárskeho 
vplyvu preferenčných 
obchodných režimov
21 
Dvor audítorov preskúmal predbežné 
a následné hodnotenia plánovaného 
alebo realizovaného hospodárskeho 
vplyvu, ktoré vykonala Komisia alebo 
ktoré boli vykonané v jej mene. Dvor 
audítorov preto analyzoval dokumen -
táciu, ktorú mala Komisia k dispozícii 
v súvislosti so vzorkou 44 preferenč -
ných obchodných režimov10, najmä 
všetky správy o posúdení vplyvu, 
štúdie o posúdení vplyvu na udržateľ -
nosť, následné hodnotenia a dohody 
o budúcom monitorovaní. V  prílo -
hách II  a III sa uvádza prehľad týchto 
preferenčných obchodných režimov.
22 
Na posúdenie kvality týchto hod -
notení sa brali do úvahy požiadavky 
vymedzené v usmerneniach k posú -
deniu vplyvu a k posúdeniu vplyvu 
na udržateľnosť, správy výboru pre posudzovanie vplyvu, výkazy o činnos -
ti a výročné správy o činnosti Komisie 
a jej príslušné oznámenia o obchod -
ných veciach. Osobitná pozornosť sa 
venovala otázke, ako Komisia zabezpe -
čila spoľahlivosť zdrojov údajov, ktoré 
sa použili pri týchto hodnoteniach, 
a takisto opatreniam Komisie nadväzu -
júcim na predchádzajúce zistenia a od -
porúčania Dvora audítorov týkajúce sa 
posúdenia vplyvu11 a Európskeho hos -
podárskeho a sociálneho výboru tý -
kajúce sa posúdenia vplyvu na udrža -
teľnosť12. Dvor audítorov takisto overil, 
či z následných hodnotení vyplýva, že 
preferenčné obchodné režimy dosiahli 
svoj plánovaný prínos.
Dohľad a kontroly 
preferenčných 
obchodných režimov
23 
Dvor audítorov preskúmal účinnosť 
mechanizmov dohľadu a kontroly, kto -
ré v súvislosti s preferenčnými obchod -
nými režimami vykonávajú príslušné 
orgány v piatich členských štátoch13, 
ktoré v roku 2011 predstavovali dve 
tretiny celkovej hodnoty dovozu 
v rámci preferenčných obchodných 
režimov využívajúcich preferenčné sa -
dzobné opatrenia, pričom sa vykonala 
kontrola uvedená v  prílohe IV . Audit sa 
vzťahoval na stratégiu kontroly a ria -
denie rizík, fungovanie mechanizmov 
administratívnej spolupráce a postupy 
vymáhania všetkých splatných tradič -
ných vlastných zdrojov.9 Analýze sociálnych 
a environmentálnych vplyvov 
jednostranných preferenčných 
obchodných režimov a dohôd 
o hospodárskom partnerstve, 
ktoré majú jasný obsah 
v súvislosti s udržateľným 
rozvojom, sa venovala náležitá 
pozornosť.
10 Z nich 39 predstavuje 
preferenčné obchodné 
režimy, ktoré sa v čase 
auditu uplatňovali, a päť 
režimov sa v čase auditu ešte 
neuplatňovalo.
11 Osobitná správa Európskeho 
dvora audítorov č. 3/2010, 
„Hodnotenia vplyvu inštitúcií 
EÚ: podporujú proces 
rozhodovania?“  
(http://eca.europa.eu )
12 Stanovisko Európskeho 
hospodárskeho a sociálneho 
výboru č. 818/2011 na 
tému Hodnotenie vplyvu 
udržateľného rozvoja 
a obchodná politika EÚ 
a stanovisko č. 1612/2011 
na tému Úloha občianskej 
spoločnosti v rámci 
dohody o voľnom obchode 
medzi EÚ a Indiou 
(http://www.eesc.europa.eu ).
13 Nemecko, Španielsko, 
Francúzsko, Taliansko 
a Spojené kráľovstvo, t. j. päť 
členských štátov, ktoré mali 
v roku 2010 najväčší objem 
dovozu v rámci preferenčných 
obchodných režimov.Rozsah auditu  
a audítorský prístup
16 Úvod
24 
Dvor audítorov posúdil úlohu Komisie, 
pokiaľ ide o predbežné hodnotenie 
a následné monitorovanie v prijímateľ -
ských/partnerských krajinách, jej úlohu 
v rámci mechanizmov administratívnej 
spolupráce, jej kontroly colných orgá -
nov členských štátov, preskúmanie zis -
ťovania pôvodu, ktoré vykonal OLAF, 
a upustenie od žiadostí o vyberanie 
ciel, a primeranosť platného legisla -
tívneho rámca s cieľom zabezpečiť 
úplnosť výberu príjmov.
25 
Posúdila sa činnosť Komisie týkajúca sa 
dohľadu a kontroly preferenčných ob -
chodných režimov vzhľadom na platné 
právne ustanovenia, príslušné posla -
nie, výkazy o činnosti a oznámenia 
Komisie týkajúce sa pravidiel pôvodu 
a preferenčných obchodných režimov. 
Pozornosť sa venovala opatreniam 
Komisie nadväzujúcim na predchá -
dzajúce zistenia a odporúčania Dvora 
audítorov týkajúce sa preferenčných 
obchodných režimov14.14 Výročná správa Dvora 
audítorov za rozpočtový 
rok 2003, bod 3.30 kapitoly 3 
(Ú. v. EÚ C 293, 30.11.2004, s. 1).
17
 Pripomienky
Napriek doposiaľ 
dosiahnutým zlepšeniam 
Komisia neposúdila 
primerane všetky 
hospodárske vplyvy 
preferenčných 
obchodných režimov
26 
Komisia mala primerane vykonať pred -
bežné i následné posúdenie hospodár -
skeho vplyvu preferenčných obchod -
ných režimov (pozri body 7 až 14).
Komisia nevykonala 
vždy posúdenie všetkých 
hospodárskych vplyvov 
preferenčných obchodných 
režimov
Posúdenie vplyvu alebo 
predbežné hodnotenie
27 
V prípade 7 z 13 preferenčných ob -
chodných režimov nebolo vypracova -
né posúdenie vplyvu alebo predbežné 
hodnotenie, aj keď existovala buď 
zákonná požiadavka alebo formálny 
záväzok na jeho vypracovanie. Ďalšie 
informácie sú uvedené v  prílohe II .
28 
V šiestich posúdeniach vplyvu, ktoré 
Dvor audítorov preskúmal, sa odhad15 
vplyvu rôznych návrhov politík na príj -
my EÚ vykonal len v prípade všeobec -
ného systému preferencií (VSP)16.Posúdenia vplyvu  
na udržateľnosť
29 
V prípade piatich z 28 preferenčných 
obchodných režimov sa nevypracovalo 
posúdenie vplyvu na udržateľnosť, aj 
keď existoval záväzok na jeho vypraco -
vanie (ďalšie informácie pozri v  prílo -
he II ). Odhad ušlých príjmov sa nevy -
konal ani v jednom z posúdení vplyvu 
na udržateľnosť, ktoré preskúmal Dvor 
audítorov.
Priebežné a/alebo následné 
hodnotenia
30 
Aj keď sa podľa záväzku Komisie vy -
konať priebežné hodnotenie a/alebo 
následné hodnotenie a podľa zásady 
riadneho finančného hospodárenia 
a zodpovedania sa verejnosti malo 
v súvislosti s 27 uplatňovanými pre -
ferenčnými obchodnými režimami 
vykonať takéto hodnotenie, v prípade 
16 preferenčných obchodných režimov 
sa nevykonalo17 (ďalšie informácie sú 
uvedené v  prílohe III ).
31 
Z 27 preferenčných obchodných 
režimov, ktoré Dvor audítorov preskú -
mal a pri ktorých sa domnieva, že sa 
malo vykonať následné hodnotenie, 
sa odhad ušlých príjmov vykonal len 
v prípade VSP . Zo štatistickej správy 
Komisie o VSP18 vyplýva, že v období 
rokov 2006 – 2009 predstavoval vplyv 
na rozpočet EÚ 8,6 mld. EUR, čo je 
takmer 14 % ciel vybraných v tomto 
období. Komisia nevysvetlila, ako sa 
táto suma vypočítala.15 V posúdení vplyvu (SEK(2011) 
536 v konečnom znení) 
týkajúcom sa VSP, ktorý 
nadobudol účinnosť 1. januára 
2014, sa odhaduje, že pri 
uprednostnenej možnosti 
v porovnaní s východiskovým 
scenárom kombinovaný vplyv 
zvýšenia cla na vývoz od 
určitých bývalých príjemcov 
a zvýšeného vývozu z tretích 
krajín, na ktoré sa už vzťahuje 
clo, naznačuje, že príjmy z cla 
by sa v krátkej dobe zvýšili 
o 2 mld. EUR (pozri tabuľku 6-4 
v prílohe 6.4), čím by sa 
prispelo k súčasným príjmom 
z cla, ktoré predstavujú 
19 mld. EUR.
16 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 978/2012 z 25. októbra 2012, 
ktorým sa uplatňuje systém 
všeobecných colných 
preferencií a zrušuje 
nariadenie Rady (ES) 
č. 732/2008 (Ú. v. EÚ L 303, 
31.10.2012, s. 1).
17 Preferenčné obchodné 
režimy s Tureckom, EHP, 
Švajčiarskom, FYROM, 
Chorvátskom, Albánskom, 
Čiernou Horou, Bosnou 
a Hercegovinou, Srbskom, 
Libanonom, okupovaným 
palestínskym územím, Sýriou, 
CARIFORUM (karibské krajiny), 
tichomorskými štátmi, ZKÚ 
a Moldavskom.
18 KOM(2011) 272 v konečnom 
znení zo 17. mája 2011.
18 Pripomienky
Vykonané posúdenia 
obsahovali vo väčšine 
prípadov nepresnosti a neboli 
dostatočne užitočné a úplné, 
no vykonali sa zlepšenia
Posúdenie vplyvu alebo 
predbežné hodnotenie
32 
V usmerneniach Komisie pre posudzo -
vanie vplyvu19 sa uvádza, že ak je to 
možné, vplyv by sa mal vyčísliť a fi -
nančne vyjadriť a mal by byť založený 
na dôkladných postupoch a spoľahli -
vých údajoch.
33 
Koncom roka 2006 sa v Komisii vytvoril 
výbor pre posudzovanie vplyvu s cie -
ľom poskytnúť posúdeniu vplyvu kva -
litnú podporu. Okrem toho oddelenie 
vnútorného auditu Generálneho riadi -
teľstva Komisie pre obchod vykonalo 
v roku 2007 audit posúdenia vplyvu 
a posúdenia vplyvu na udržateľnosť.
34 
Dvor audítorov analyzoval šesť posú -
dení vplyvu20, ktoré sa vykonali v sú -
vislosti s preferenčnými obchodnými 
režimami spomedzi tých 13, pri ktorých 
sa domnieval, že posúdenie vplyvu 
bolo povinné (podrobnosti sú uve -
dené v  prílohe II ), a zistil nasledujúce 
nedostatky.Nedostatky týkajúce sa 
spoľahlivosti číselného 
vyjadrenia vplyvu v posúdení 
vplyvu
35 
Spomedzi šiestich preskúmaných po -
súdení vplyvu len jedno, ktoré sa týka -
lo nariadenia č. 978/2012, obsahovalo 
úplnú analýzu hospodárskeho vplyvu 
v prijímateľských krajinách založenú na 
spoľahlivých zdrojoch údajov.
36 
Hospodársky vplyv preferenčného 
obchodného režimu s Kórejskou re -
publikou, ktorý je uvedený v posúdení 
vplyvu21, je založený na štúdii vykona -
nej externými konzultantmi22. V tejto 
štúdii sa ako zdrojové údaje používajú 
model vypočítateľnej všeobecnej 
rovnováhy (VVR) a databáza projektu 
analýzy svetového obchodu (Global 
Trade Analysis Project – GTAP), ktorých 
vlastné obmedzenia a nedostatky sú 
uvedené ďalej v bodoch 44 až 46.
37 
Spomedzi šiestich preskúmaných 
posúdení vplyvu boli dve správy 
o posúdení vplyvu týkajúce sa VSP 
vypracované po začatí činnosti výboru 
pre posudzovanie vplyvu v roku 2007. 
Správy boli výboru predložené na pre -
skúmanie kvality. Komisia vo veľkom 
rozsahu zohľadnila odporúčania tohto 
výboru týkajúce sa zlepšenia kvality 
týchto návrhov správ a nebolo potreb -
né ich znovu predložiť.19 Usmernenia Európskej komisie 
pre posudzovanie vplyvu 
z 15. januára 2009 (SEK(2009) 
92) a predchádzajúce 
usmernenia pre posudzovanie 
vplyvu z 15. júna 2005 
(SEK(2005) 791).
20 Posúdenie vplyvu týkajúce sa 
Strednej Ameriky, Andského 
spoločenstva, Kórejskej 
republiky, Indie, nariadenia 
Rady (ES) č. 732/2008 
z 22. júla 2008, ktorým 
sa uplatňuje systém 
všeobecných colných 
preferencií na obdobie 
od 1. januára 2009 do 
31. decembra 2011 a ktorým 
sa menia a dopĺňajú 
nariadenia (ES) č. 552/97, 
(ES) č. 1933/2006 a nariadenia 
Komisie (ES) č. 1100/2006 
a (ES) č. 964/2007 
(Ú. v. EÚ L 211, 6.8.2008, 
s. 1), a nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 978/2012 
z 25. októbra 2012, 
ktorým sa uplatňuje 
systém všeobecných 
colných preferencií 
a zrušuje nariadenie 
Rady (ES) č. 732/2008 
(Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1).
21 Pracovný dokument 
útvarov Komisie, sprievodný 
dokument k odporúčaniu 
rozhodnutia Rady, ktorým 
sa Komisia splnomocňuje 
na prerokovanie dohody 
o voľnom obchode s Kórejskou 
republikou v mene Európskej 
únie a jej členov, Posúdenie 
vplyvu z 27. novembra 2006 
(SEK(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics 
a prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , marec 2007.
19 Pripomienky
Príklad významu ratifikácie a účinného vykonania medzinárodných dohovorov 
o ľudských a pracovných právach, životnom prostredí a dobrej správe vecí verejných
V Bangladéši sa 24. apríla 2013 zrútila osemposchodová budova, v ktorej sídlilo niekoľko odevných podnikov 
(Rana Plaza), a pri tom zahynulo 1 129 pracovníkov. Táto nehoda podnietila záujem verejnosti o to, aby sa 
v rámci obchodu EÚ s rozvojovými krajinami nielen zabezpečili lacné dodávky odevov do európskych pod -
nikov a spotrebiteľom v EÚ, ale aby tiež pracovné podmienky pri ich výrobe boli v súlade s medzinárodnými 
normami, ako sú základné pracovné normy ILO. Dňa 8. júla 2013 Komisia spustila spolu s bangladéšskou vlá -
dou a ILO spoločnú iniciatívu („Compact“) na zlepšenie pracovných, zdravotných a bezpečnostných podmie -
nok zamestnancov v bangladéšskych odevných závodoch.Rámček 123 KOM(2004) 461 v konečnom 
znení zo 7. júla 2004. Pozri 
takisto Roadmap ( http://
ec.europa.eu/governance/
impact/planned_ia/docs/88_
trade_gsp_regulation_en.pdf ) 
a SEK(2011) 536 v konečnom 
znení z 10. mája 2011 (ktorý 
odkazuje na nariadenie 
č. 978/2012 o VSP).
24 SEK(2011) 536 v konečnom 
znení.
25 Pozri prílohu 6 dokumentu 
SEK(2011) 536 v konečnom 
znení.
26 KOM(2002) 276 v konečnom 
znení a usmernenia 
k posúdeniu vplyvu.
27 Posúdenie vplyvu týkajúce sa 
Strednej Ameriky, Andského 
spoločenstva, Kórejskej 
republiky a Indie.Nedostatky týkajúce sa 
užitočnosti a úplnosti 
posúdenia vplyvu
38 
Ciele VSP sú prispieť k boju proti 
celosvetovej chudobe, podporiť trvalo 
udržateľný rozvoj a zabezpečiť lepšiu 
ochranu finančných a hospodárskych 
záujmov EÚ23. Posúdenie vplyvu týka -
júce sa systému VSP , ktorý sa začína 
1. januára 201424, sa vzťahovalo len na 
všeobecný cieľ VSP zameraný na pod -
poru trvalo udržateľného rozvoja 
a dobrú správu vecí verejných v sú -
vislosti s 10 spomedzi 85 prípadných 
prijímateľských krajín25. Nevyhnutnosť 
ratifikovať a účinne vykonať medzi -
národné dohovory o ľudských a pra -
covných právach, životnom prostredí 
a dobrej správe vecí verejných sa vzala 
do úvahy len v prípade týchto 10 kra -
jín, a nie v súvislosti s ostatnými prijí -
mateľskými krajinami (pozri rámček 1 ).39 
Identifikácia kľúčových ukazovateľov 
monitorovania na prípravu následných 
hodnotení dosiahnutých výsledkov je 
hlavným procedurálnym krokom v po -
stupe posudzovania26.
40 
Všetkých šesť posúdení vplyvu, ktoré 
Dvor audítorov preskúmal, obsahovalo 
opatrenia na monitorovanie. Komisia 
však v štyroch z nich27 nestanovila 
časový plán, rozsah a ukazovatele na 
posúdenie účinnosti uprednostnenej 
možnosti a neurčila subjekty zodpo -
vedné za jej vykonanie.
20 Pripomienky
41 
Európsky hospodársky a sociálny 
výbor zdôraznil nevyhnutnosť takého 
monitorovania v súvislosti s preferenč -
nými obchodnými režimami medzi 
EÚ a Indiou. Európsky hospodársky 
a sociálny výbor28 odporúča „ okamžite 
vypracovať nové štúdie, ktoré vyslove ‑
ne zohľadnia skutočný vplyv dohody 
o voľnom obchode na európsku a indic ‑
kú občiansku spoločnosť (najmä režim 4, 
MSP, pracovné práva, postavenie žien, 
ochrana spotrebiteľov, neformálne 
hospodárstvo, poľnohospodárstvo, chu ‑
doba a vplyv na dostupnosť základných 
produktov, ako napríklad život zachra ‑
ňujúcich liekov) “.
42 
Z posúdenia vplyvu týkajúceho 
sa systému VSP , ktorý sa začína 
1. januára 2014, vyplýva, že jedným 
z cieľov VSP29 je zabezpečiť lepšiu 
ochranu finančných a hospodárskych 
záujmov EÚ. Napriek skutočnosti, že 
väčšina vyšetrovaní podvodov, ktoré 
vykonáva OLAF v oblasti preferenč -
ných obchodných režimov, sa týka 
prijímateľských krajín VSP , ukazovatele 
Komisie na monitorovanie účinnosti 
neposkytujú nijaké prepojenie k pod -
vodom a daňovým únikom. Vzhľadom 
na to zainteresované strany nemajú ni -
jakú možnosť kontrolovať zraniteľnosť 
VSP voči podvodom a merať zlepšenia 
v boji proti podvodom a daňovým 
únikom.Posúdenie vplyvu 
na udržateľnosť
43 
Dvor audítorov analyzoval desať posú -
dení vplyvu na udržateľnosť30 a zistil 
nedostatky uvedené v nasledujúcej 
časti.
Nedostatky týkajúce 
sa spoľahlivosti číselného 
vyjadrenia vplyvu v posúdení 
vplyvu na udržateľnosť
44 
V posúdení vplyvu na udržateľnosť 
externí konzultanti používajú model 
vypočítateľnej všeobecnej rovnováhy 
(VVR) založený na databáze projektu 
analýzy svetového obchodu (GTAP). 
Tento model často používajú medzi -
národné organizácie. Má však určité 
obmedzenia (pozri  prílohu V ).
45 
Dvor audítorov zistil, že GTAP používa 
zastarané údaje31, ktorých jednotnosť 
a spoľahlivosť nie je dostatočné overe -
ná. Výsledkom použitia tejto databázy 
preto môžu byť nesprávne závery 
v posúdení vplyvu na udržateľnosť. 
Komisia má malú istotu, pokiaľ ide 
o konzistentnosť štatistického rámca 
v jednotlivých regiónoch a členských 
štátoch EÚ a prijímateľských/partner -
ských krajinách.28 Stanovisko Európskeho 
hospodárskeho a sociálneho 
výboru č. 1612/2011.
29 Podľa SEK(2011) 536 
v konečnom znení.
30 Posúdenie vplyvu na 
udržateľnosť týkajúce sa 
preferenčných obchodných 
režimov s Čile, šiestich 
dohôd o hospodárskom 
partnerstve s krajinami 
AKT, Strednej Ameriky, 
Andského spoločenstva, 
euro -stredomorských dohôd 
o voľnom obchode s deviatimi 
krajinami, Kórejskej republiky, 
krajín Mercosur, Indie, Kanady 
a prehĺbenej a komplexnej 
dohody o voľnom obchode 
s Marokom.
31 Na účely modelu VVR sa pre 
každý región zostavujú matice 
sociálneho účtovníctva, 
v najnovších verziách GTAP 
je však použitie technických 
koeficientov a štruktúr 
komodít na konečné 
a prechodné používanie 
založené na tabuľkách 
dodávok a použitia pri 
bežných cenách za referenčný 
rok 2000, aj keď Eurostat 
(štatistické oddelenie 
Komisie) má v súčasnosti 
k dispozícii údaje za roky 2007, 
2008  a 2009.
21 Pripomienky
46 
Eurostat a národné štatistické úrady 
majú najlepšie možnosti, aby poskytli 
stanovisko týkajúce sa kvality údajov 
za členské štáty, GR TRADE ich však 
nepožiadalo o stanovisko týkajúce sa 
kvality údajov použitých v rámci GTAP . 
Dvor audítorov vo svojej osobitnej 
správe č. 3/201032 uvádza, že vnútorné 
zdroje, ako je Eurostat, sa nevyužívajú 
aktívne na určenie dostupnosti oso -
bitných údajov členských štátov a na 
poskytnutie takých údajov (napríklad 
v spolupráci s národnými štatistickými 
úradmi).
Nedostatky týkajúce sa 
užitočnosti a úplnosti 
posúdenia vplyvu na 
udržateľnosť
47 
Včasnosť posúdení vplyvu na udržateľ -
nosť je veľmi dôležitá pre zabezpeče -
nie ich užitočnosti pre rokujúce strany. 
Avšak v jednom prípade bol preferenč -
ný obchodný režim s Čile podpísaný už 
pred dokončením posúdenia vplyvu 
na udržateľnosť.
48 
V posúdeniach vplyvu a posúdeniach 
vplyvu na udržateľnosť sa analyzuje 
dosah preferenčných obchodných 
režimov na sektor poľnohospodárstva. 
Vplyv spoločnej poľnohospodárskej 
politiky na miestne hospodárstva 
partnerských krajín sa však posúdil len 
v rámci posúdenia vplyvu regionálne -
ho obchodu s karibskými krajinami na 
udržateľnosť, aj keď sa negatívny vplyv 
uvádza v správach medzinárodných 
organizácií (ILO33, FAO34), najmä v sú -
vislosti s dohodami o hospodárskom 
partnerstve (EPA)35.49 
Okrem toho posúdenia vplyvu trva -
lej udržateľnosti týkajúce sa dohôd 
o hospodárskom partnerstve z roku 
2007 sa nezaoberajú bodmi uvedený -
mi v ostatných posúdeniach vplyvu 
na udržateľnosť, ako je vplyv kapitoly 
o právach duševného vlastníctva na 
verejné zdravie, keďže obmedzenia 
prístupu ku generickým liekom môžu 
mať negatívny vplyv na schopnosť 
vlády zlepšiť podmienky verejného 
zdravia. Vzhľadom na to sa spochyb -
ňuje úplnosť vykonanej analýzy, 
keďže Komisia aj tak zaviedla do textu 
dohody primerané ochranné opatrenia 
v tomto zmysle36.
Priebežné hodnotenie a/alebo 
následné hodnotenie
50 
Dvor audítorov analyzoval všetky ná -
sledné hodnotenia, ktoré sa vykonali 
do konca roka 201237 a ktoré sa týkali 
preferenčných obchodných režimov, 
a dospel k týmto zisteniam:
Vyčíslenie vplyvov v niektorých 
priebežných a/alebo 
následných hodnoteniach
51 
Dvor audítorov zistil, že v rámci ná -
sledného hodnotenia preferenčného 
obchodného režimu s Čile a v stredno -
dobom hodnotení VSP EÚ sa vykonala 
úplná, kvantitatívna a na dôkazoch za -
ložená analýza hospodárskych výsled -
kov. V obidvoch hodnoteniach sa spolu 
s ekonometrickým odhadom používajú 
simulácie VVR (pozri body 44 až 46 
a prílohu III ).32 Pozri bod 70 osobitnej správy 
č. 3/2010.
33 ILO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements , 2006.
35 Preferenčné obchodné režimy, 
ktorými sa vytvárajú dohody 
o voľnom obchode medzi EÚ 
a krajinami AKT.
36 V článku 139 ods. 2 dohody 
o hospodárskom partnerstve 
medzi štátmi v skupine 
CARIFORUM na jednej strane 
a Európskym spoločenstvom 
a jeho členskými štátmi na 
druhej strane sa uvádza: 
„Strana ES a signatárske štáty 
CARIFORUM sa dohodli, že 
na tento oddiel sa uplatňujú 
zásady stanovené v článku 
8 dohody TRIPS. Strany sa 
tiež dohodli, že primerané 
a účinné presadzovanie práv 
duševného vlastníctva by 
malo zohľadňovať rozvojové 
potreby štátov CARIFORUM, 
poskytovať rovnováhu 
práv a povinností medzi 
držiteľmi a používateľmi 
práv a umožňovať strane 
ES a signatárskym štátom 
CARIFORUM chrániť verejné 
zdravie a výživu. Žiadna časť 
tejto dohody sa nevykladá tak, 
že by obmedzovala schopnosť 
strán a signatárskych štátov 
CARIFORUM podporovať 
prístup k liekom.“
37 Strednodobé hodnotenie 
VSP EÚ, správa 
o hospodárskej integrácii 
v euro -stredomorskej oblasti, 
hodnotenie hospodárskeho 
vplyvu obchodného piliera 
dohody o pridružení uzavretej 
medzi EÚ a Čile a následné 
hodnotenie šiestich dohôd EÚ 
o hospodárskom partnerstve.
22 Pripomienky
Nedostatky týkajúce sa 
úplnosti priebežných a/alebo 
následných hodnotení
52 
V následnom hodnotení šiestich pre -
ferenčných obchodných režimov38 sa 
obmedzuje analýza hospodárskeho 
vplyvu na obchodné toky a dôraz sa 
kladie na ich vplyv v partnerských kra -
jinách. Komisia nevykonala žiadnu sek -
torovú analýzu a obchodné toky nie sú 
rozpísané ďalej v texte pod úrovňou 
poľnohospodárskych a priemyselných 
výrobkov.
53 
Správa o následnom hodnotení pre 
euro -stredomorské krajiny39 obsahuje 
dôkladnú analýzu hospodárskych vý -
sledkov liberalizácie obchodu. Neurčila 
sa však pridaná hodnota preferenčné -
ho obchodného režimu k základnému 
scenáru v EÚ. Nevykonala sa analýza 
nákladov a prínosov ani sa nezahr -
nuli opatrenia pre budúce následné 
hodnotenie.
Z priebežného 
hodnotenia VSP vyplýva, 
že politika doposiaľ 
nepriniesla všetky 
plánované výhody
54 
Pokiaľ ide o cieľ VSP prispieť k boju 
proti svetovej chudobe a podporiť 
trvalo udržateľný rast, z priebežné -
ho hodnotenia vyplývajú zmiešané 
výsledky. Na jednej strane poskytuje 
pozitívny dôkaz, že:
a) EÚ poskytuje lepší preferenčný prí -
stup krajinám s väčšou potrebou 
rozvoja;b) z ekonometrického dôkazu vyplý -
va, že preferencie vcelku nemajú 
pozitívny vplyv na obchod ani na 
investície;
c) existuje dôkaz, že vývozcovia 
v najmenej rozvinutých krajinách 
využívajú preferenčné rozpätie 
a že dovozcovia si jednoducho 
neprivlastňujú zisk.
55 
Na druhej strane Komisia sa domnieva, 
že VSP by mal pomôcť rozvojovým 
hospodárstvam zvýšiť ich priemyselný 
vývoz40 a že poskytnutie preferen -
cií na priemyselné výrobky pomôže 
podporiť taký vývoz a prispeje k diver -
zifikácii prostredníctvom rozvoja širšej 
priemyselnej základne. Z priebežného 
hodnotenia VSP však vyplýva, že tento 
systém nebol účinný pri zvýšení diver -
zifikácie41 a že neexistuje jasný dôkaz 
o zvýšení hospodárskeho rastu42 alebo 
o trvalo udržateľnom rozvoji43 v rozvo -
jových krajinách.38 Južná Afrika, Mexiko, Maroko, 
Tunisko, Čile a Jordánsko.
39 Do rozsahu hodnotenia neboli 
zahrnuté Libanon, okupované 
palestínske územie a Sýria.
40 SEK(2011) 536 v konečnom 
znení.
41 V odseku 7.1 strednodobého 
hodnotenia VSP EÚ sa 
uvádza: „Neexistuje dôkaz, 
že výsledkom systémov VSP 
bola nejaká diverzifikácia 
vývozu a posun k novým 
vyvážaným výrobkom na 
strane prijímajúcich krajín.“
42 V odseku 7.1 strednodobého 
hodnotenia VSP EÚ sa uvádza: 
„Dôkazy o rozsahu súvislosti 
preferenčného rozsahu 
s ukazovateľmi rozvoja sú 
veľmi zmiešané a neposkytujú 
jasný obraz, z ktorého by 
vyplývalo, že preferencie sú 
veľmi dobre zamerané na tie 
krajiny, ktoré sú v najväčšej 
núdzi/najzraniteľnejšie […] je 
celkom možné, že režim VSP 
predstavuje dôležitý faktor 
rozvoja príslušných krajín. 
Vcelku však neexistuje pevný 
dôkaz, že je to tak aj v tomto 
prípade.“
43 V odseku 7.1 strednodobého 
hodnotenia VSP EÚ sa uvádza 
táto námietka: „Aj keď existujú 
dôkazy, že systém VSP+ 
môže mať pozitívny vplyv 
na ratifikáciu príslušných 
dohovorov, dôkazy 
o skutočnom aktívnom plnení 
príslušných dohovorov (najmä 
pokiaľ ide o pracovné normy) 
sú oveľa slabšie.“
23 Pripomienky
44 Výber podľa hodnoty 
peňažnej jednotky ( monetary 
unit sample  – MUS), založený 
na colnej hodnote tovarov. 
Závažnosť sa stanovila na 5 %, 
úroveň dôveryhodnosti 95 %.
45 V článku 221 ods. 3 Colného 
kódexu Spoločenstva sa 
uvádza, že oznámenie 
dlžníkovi sa neuskutočňuje po 
uplynutí lehoty troch rokov 
odo dňa, kedy vznikol colný 
dlh. Vzhľadom na to sú splatné 
sumy po uplynutí tejto lehoty 
premlčané.Colné kontroly, ktoré 
vykonávajú orgány 
vybraných členských 
štátov, sú nedostatočné
56 
Prostredníctvom kontrol, ktoré vy -
konávajú príslušné orgány (členské 
štáty, prijímateľské/partnerské krajiny 
a Komisia), ako aj riadenia administra -
tívnej spolupráce by sa malo zabezpe -
čiť správne vykonávanie preferenčných 
obchodných režimov, a tak chrániť zá -
konné hospodárske a finančné záujmy.
57 
Dvor audítorov preskúmal celkovú 
stratégiu kontroly preferenčných 
obchodných režimov, ktorú používajú 
colné orgány v piatich členských štá -
toch (pozri bod 23). Primeraná stra -
tégia kontroly je založená na účinnej 
analýze rizík obsahujúcej náhodný 
prvok s cieľom zaviesť úroveň neistoty.Nedostatky v stratégii 
kontroly a riadení rizík
58 
Kontrolovala sa účinnosť opatrení kon -
troly, pričom sa použili dve náhodné 
vzorky. V každom vybranom členskom 
štáte sa vybrala štatistická44 vzorka 
60 premlčaných45 dovozov z roku 2009 
v rámci preferenčných obchodných 
režimov. Účel tejto vzorky bol dvojaký:
a) overiť, či bol dovoz v súlade so 
všetkými podmienkami stanove -
nými na využitie preferenčných 
sadzobných opatrení a či v rám -
ci colných kontrol bolo možné 
zistiť prípady nesplnenia týchto 
podmienok a vymáhať vzniknutý 
colný dlh pred uplynutím lehoty 
premlčania;
b) a extrapolovať sumu konečných 
strát z rozpočtu EÚ v prípade, keď 
sa colný dlh nevymáhal včas s cie -
ľom zabrániť jeho premlčaniu.
59 
Dvor audítorov zistil nedostatky v stra -
tégii kontroly a riadení rizika v Nemec -
ku, Francúzsku a Spojenom kráľovstve, 
ktoré môžu potenciálne spôsobiť 
straty z rozpočtu EÚ.
24 Pripomienky
60 
V Nemecku sa zistili nedostatky 
v systéme riadenia rizík v súvislosti 
s preferenčnými obchodnými režima -
mi: na posúdenie výsledkov rizikových 
profilov je potrebný manuálny zásah, 
čo je časovo náročné, zložité a pred -
stavuje záťaž; v rokoch 2011 a 2012 sa 
do systému zaviedol len jeden miestny 
rizikový profil46 a pri výbere dovozcov 
na audity po colnom konaní sa dosta -
točne nezohľadňuje špecifické riziko 
premlčania pri preferenčných obchod -
ných režimoch47.
61 
Vo Francúzsku sa preferenčný pôvod 
zohľadňuje v kombinácii s inými krité -
riami. Preferenčný pôvod však nie je 
prioritou v systéme riadenia rizík.
62 
V Spojenom kráľovstve colné orgány 
pri vykonávaní kontroly dokladov 
dovozu v rámci preferenčných ob -
chodných režimov prijímajú kópie 
sprievodných osvedčení a osvedčení 
pôvodu. Len pôvodné osvedčenia 
môžu poskytnúť úplnú záruku pravosti 
týchto osvedčení. Okrem toho frekven -
cia kontroly dokladov dovozu v rámci 
zjednodušeného colného postupu48 
a miestneho colného konania49 bola 
veľmi nízka50. Pokiaľ ide o audity po 
colnom konaní, preferenčné obchodné 
režimy neboli vybrané za tému auditu.63 
Tieto nedostatky potvrdila výška 
potenciálne strateného príjmu v týchto 
troch členských štátoch. Extrapoláciou 
chýb zistených vo vzorke za rok 2009 
Dvor audítorov odhadol, že suma vy -
stavená riziku v týchto štátoch z dôvo -
du premlčania je 655 mil. EUR51. To je 
približne 6 % hrubej sumy dovozných 
ciel, ktorá sa vybrali v piatich členských 
štátoch v príslušnom roku.
64 
V prípade chýbajúcich potrebných 
podporných dôkazov nie je pri tovare 
nárok na preferenčné colné zaobchá -
dzanie. Zistené chyby zahŕňajú chý -
bajúce osvedčenia o pôvode a sprie -
vodné osvedčenia, chýbajúce dôkazy 
o priamej doprave, prípady osvedčení 
bez podpisu alebo pečiatky prísluš -
ných orgánov prijímateľskej/partner -
skej krajiny alebo s pečiatkou, ktorá 
nezodpovedala pôvodnej pečiatke, 
ktorú orgány tejto krajiny oznámili Ko -
misii, a osvedčenia, ktoré nezodpove -
dali podporným dokladom o dovoze. 
Tieto chyby sa vyskytli v 10 % prípadov 
v Nemecku, 11 % vo Francúzsku a 38 % 
v Spojenom kráľovstve.
65 
Dvor audítorov preskúmal vo všet -
kých piatich členských štátoch druhú 
štatistickú vzorku 30 dovozov v rámci 
preferenčných obchodných dohôd 
z roku 2011 s cieľom zistiť:
a) či bol dovoz oprávnený na prefe -
renčné sadzobné opatrenia;
b) a ak nebol, či colné orgány začali 
overovanie po colnom konaní 
v prípadoch nedodržania predpi -
sov a využili pritom administratív -
nu spoluprácu.46 Spojenie rizikových kritérií 
a oblastí kontroly (napr. druh 
tovaru, krajiny pôvodu), 
z ktorého vyplýva existencia 
rizika a ktorého výsledkom je 
návrh na vykonanie opatrenia 
kontroly.
47 Obdobie v trvaní až desať 
mesiacov, ktoré majú 
prijímateľské/partnerské 
krajiny na to, aby odpovedali 
na žiadosti o administratívnu 
spoluprácu, by sa malo 
brať do úvahy, aby sa vyhlo 
premlčaniu.
48 Zjednodušený postup, 
v rámci ktorého podnikateľský 
subjekt predloží tovar 
colným orgánom a namiesto 
podrobného štandardného 
colného vyhlásenia predloží 
buď zjednodušený formulár 
vyhlásenia, alebo obchodný 
doklad (napr. faktúru).
49 Zjednodušený postup, v rámci 
ktorého podnikateľský subjekt 
prijíma tovar priamo vo svojich 
priestoroch (alebo na určenom 
mieste), pričom sa zvyčajne 
podá colné vyhlásenie a tovar 
sa prepustí na základe zápisu 
do účtov podnikateľského 
subjektu.
50 Systém riadenia rizík nevybral 
v rokoch 2009 a 2010 žiadne 
také vyhlásenie týkajúce 
sa dovozu v rámci POR na 
následnú kontrolu dokladov, 
kým v roku 2011 predstavoval 
percentuálny podiel takýchto 
vyhlásení vybraných na 
kontrolu dokladov 0,0209 % 
a v roku 2012 0,0289 %.
51 Z toho suma za Nemecko 
predstavuje 167 mil. EUR, 
za Francúzsko 176 mil. EUR 
a za Spojené kráľovstvo 
312 mil. EUR.
25 Pripomienky
52 Pod podmienkou, že sú 
dodržané všetky podmienky 
stanovené v príslušných 
ustanoveniach a judikatúre, 
najmä v rozsudku Súdneho 
dvora z 9. marca 2006 vo veci 
C-293/04 Beemsterboer, 
Zb. 2006, s. I-2284.66 
Z výsledkov tejto vzorky vyplynuli ne -
dostatky kontrol v Nemecku, Španielsku 
a Spojenom kráľovstve. Zistené chyby 
boli podobné chybám zisteným vo vzor -
ke z roku 2009: chýbajúce osvedčenia 
pôvodu alebo sprievodné osvedčenia, 
prípady osvedčení s pečiatkou, ktorá 
nezodpovedala pôvodnej pečiatke, 
ktorú orgány prijímateľskej/partnerskej 
krajiny oznámili Komisii, a osvedčenia, 
ktoré nezodpovedali podporným dokla -
dom o dovoze. Tieto chyby sa vyskytli 
v 7 % prípadov v Nemecku, 7 % v Špa -
nielsku a 23 % v Spojenom kráľovstve.
67 
Chyby vo vzorke z roku 2011 však budú 
premlčané až od roku 2014 a colné 
orgány členských štátov môžu dovtedy 
poslať prijímateľským/partnerským kra -
jinám sprievodné osvedčenie a osved -
čenie pôvodu na overenie v rámci 
opatrení administratívnej spolupráce. 
Každý výsledný dlh ešte možno vymá -
hať, a vzhľadom na to Dvor audítorov 
nevykonal extrapoláciu zistených chýb.
Nedostatky v riadení 
administratívnej spolupráce 
orgánmi vybraných 
členských štátov
68 
Orgány členských štátov posielajú 
prijímateľským/partnerským krajinám 
žiadosti o administratívnu spoluprácu 
v prípadoch odôvodnených pochyb -
ností o preferenčnom zaobchádzaní 
alebo na základe náhodného výberu. 
V prvom prípade, pokiaľ v lehote desia -
tich mesiacov nedostanú nijakú alebo 
uspokojivú odpoveď, sa preferenčné 
sadzobné zaobchádzanie zamietne 
a začne sa vymáhanie52. V prípade žia -
dostí na základe náhodného výberu sa 
preferenčné sadzobné zaobchádzanie 
zachová, ak orgány členských štátov 
nedostanú odpoveď od prijímateľ -
ských/členských krajín.69 
Opatrenia administratívnej spoluprá -
ce sa kontrolovali prostredníctvom 
ďalších 30 žiadostí, ktoré v roku 2011 
poslal každý vybraný členský štát 
prijímateľským/partnerským krajinám. 
Dvor audítorov zisťoval, či:
a) sa poslala upomienka prijímateľ -
skej/partnerskej krajine po uplynu -
tí počiatočnej lehoty na odpoveď 
(spravidla šesť mesiacov);
b) sa v prípade, keď v ďalšej lehote 
štyroch mesiacov nebola doručená 
nijaká alebo uspokojivá odpoveď, 
začalo vymáhanie.
70 
Dvor audítorov zistil nedostatky 
v riadení administratívnej spolupráce 
v Španielsku, Francúzsku a Taliansku.
71 
Španielske colné orgány poslali Filipí -
nam 11 žiadostí a listy sa vrátili nedo -
ručené. Španielske colné orgány nevy -
konali nijaké opatrenie s cieľom buď 
nájsť iný spôsob nadviazania spojenia 
s príslušnými orgánmi prijímateľskej 
krajiny, alebo začať dodatočné vymá -
hanie colného dlhu.
26 Pripomienky
72 
Talianske colné orgány začali dodatoč -
né vymáhanie colného dlhu až vo feb -
ruári 2013, aj keď prijímateľská krajina 
vo svojej odpovedi na štyri žiadosti 
o administratívnu spoluprácu zamietla 
preferenčné zaobchádzanie. V ďalších 
desiatich prípadoch sa dodatočné vy -
máhanie colného dlhu omeškalo.
73 
Francúzske colné orgány nezačnú 
dodatočné vymáhanie colného dlhu, 
keď prijímateľské/partnerské krajiny 
pošlú odpoveď na náhodnú žiadosť 
o administratívnu spoluprácu neskoro. 
Francúzske colné orgány nevykonajú 
nijaké opatrenia na vymáhanie ani 
v prípadoch, keď sa v týchto omeška -
ných odpovediach potvrdí, že sprie -
vodné osvedčenia alebo osvedčenia 
pôvodu sú skutočne neplatné alebo 
nepravé (pozri bod 68).
Systémy riadenia rizík 
členských štátov nezahŕňajú 
vždy oznámenia o vzájomnej 
pomoci
74 
Vždy, keď sa OLAF dozvie o činnos -
tiach, ktoré predstavujú alebo sa zdá, 
že predstavujú porušenie ustanovení 
preferenčného obchodného režimu, 
pošle členským štátom oznámenie 
o vzájomnej pomoci. S cieľom vyhnúť 
sa stratám z rozpočtu EÚ by členské 
štáty mali uviesť túto informáciu vo 
svojich systémoch riadenia rizík.75 
Dvor audítorov preskúmal v každom 
z piatich vybraných členských štátov 
vzorku 30 dovozov, na ktoré sa vzťa -
hovali oznámenia o vzájomnej pomoci 
vydané úradom OLAF. Zistil, že Nemec -
ko, Španielsko a Francúzsko neuviedli 
príslušné informácie vo svojich systé -
moch riadenia rizík.
Chyby v postupoch 
vymáhania v troch vybraných 
členských štátoch
76 
Dvor audítorov kontroloval, či vybra -
né členské štáty reagovali pohotovo 
na správy úradu OLAF. V týchto sprá -
vach sú zhrnuté výsledky preskúmania 
pôvodu a na ich základe môžu členské 
štáty určiť dovozy, ktoré možno nie sú 
oprávnené na preferenčné sadzobné 
zaobchádzanie, a vymáhať colný dlh. 
Colné orgány členských štátov by mali 
začať toto vymáhanie v lehote troch 
mesiacov53. Akékoľvek omeškanie by 
mohlo spôsobiť, že colný dlh sa premlčí.
77 
Dvor audítorov zistil v Španielsku 
a Spojenom kráľovstve dva prípady 
premlčania colného dlhu vo výške 
viac než 2 mil. EUR z dôvodu neskorej 
reakcie colných orgánov členských 
štátov na správy OLAF. V ďalšom prí -
pade francúzske colné orgány nezačali 
postup vymáhania, aj keď im španiel -
ske colné orgány oznámili neplatnosť 
sprievodného osvedčenia.53 Trojmesačnú lehotu, ktorá 
začína dňom, keď Komisia 
poslala list s cieľom oznámiť 
dlžníkovi zákonne splatné 
dovozné clá, uvádza Súdny 
dvor vo svojom rozsudku 
z 1. júla 2010 vo veci C 442/08, 
Európska komisia proti 
Spolkovej republike Nemecko, 
body 47, 59 a 81.
27 Pripomienky
54 Žiadosť o vrátenie 
a odpustenie následného 
vymáhania podľa článkov 
871 a 905 Vykonávacích 
ustanovení Colného kódexu 
Spoločenstva.
55 Podľa odseku 3.2 
KOM(2005) 100 v konečnom 
znení zo 16. marca 2005.78 
V záujme zabezpečenia jednotného 
uplatňovania právnych predpisov 
EÚ sa colnými právnymi predpismi 
prenáša na Komisiu právomoc pri -
jať rozhodnutie týkajúce sa žiadostí 
REM -REC54. V rozsudku Súdneho dvora 
z 20. novembra 2008 vo veci C-375/07, 
Heuschen a Schrouff, sa ustanovuje, že 
„pokiaľ sa vnútroštátny súd […] počas 
konania začatého pred týmto súdom 
dozvie o začatí konania na Komisii […] 
musí tento súd, ktorý rozhoduje 
o žalobe proti rozhodnutiu o vybraní 
dovozného cla, zabrániť tomu, aby boli 
prijaté rozhodnutia, ktoré sú v rozpore 
s rozhodnutím, ktoré zamýšľa prijať 
Komisia […] To zahŕňa aj skutočnosť, že 
vnútroštátny súd, ktorý vlastným posú -
dením nemôže nahradiť posúdenie zo 
strany Komisie, môže prerušiť konanie 
do času, kým vo veci nerozhodne 
Komisia “.
79 
Podľa tohto rozsudku by vnútroštát -
ny súd nemal rozhodovať o veciach, 
o ktorých ešte nerozhodla Komisia. 
Dvor audítorov však zistil prípad v Špa -
nielsku, keď vnútroštátny súd nepreru -
šil konanie, aj keď bola vec predložená 
Komisii na rozhodnutie. Vzniknutá 
strata v rozpočte EÚ predstavovala viac 
než 600 000 EUR.
80 
Vzhľadom na to existuje riziko, že do -
vozcovia predložia vec súčasne obom 
inštitúciám a vyberú si najvýhodnej -
šiu, čím oslabia užitočnosť a účinnosť 
systému REM -REC.Dohľad Komisie nad 
členskými štátmi 
a prijímateľskými/
partnerskými krajinami 
v oblasti preferenčných 
obchodných režimov má 
nedostatky
81 
Dvor audítorov preskúmal činnosť 
Komisie v oblasti monitorovania a kon -
troly, ktorej cieľom bolo zabezpečiť 
spoľahlivé a jednotné vykonávanie 
preferenčných obchodných režimov 
v členských štátoch a prijímateľských/
partnerských krajinách, a zistil tieto 
nedostatky.
Komisia vykonala málo 
predchádzajúcich 
hodnotení a nevykonala 
žiadne monitorovacie 
kontroly v krajinách 
ťažiacich z preferenčného 
zaobchádzania
82 
Komisia by mala na základe rizika hod -
notiť pretrvávajúcu kapacitu krajiny, 
ktorá ťaží z preferenčného zaobchá -
dzania (alebo skupiny krajín), na správu 
režimu a súvisiacich pravidiel a postu -
pov55. Dvor audítorov zistil, že pred -
chádzajúce hodnotenia sa vykonali len 
v súvislosti s malým počtom krajín.
28 Pripomienky
83 
Podľa príslušného oznámenia Komisie56 
sa v krajinách, ktoré ťažia z preferenč -
ného zaobchádzania, mali uskutočniť 
monitorovacie kontroly. Komisia nevy -
konala nijakú monitorovaciu kontrolu 
s cieľom skontrolovať správne vykoná -
vanie systému.
84 
To mohlo spôsobiť vážne finančné 
následky, keďže monitorovacie kontro -
ly môžu odôvodniť žiadosti dovozcov 
o vrátenie alebo odpustenie colného 
dlhu, ktorý sa vymáha  následne, keď sa 
zistí, že tovar nebol oprávnený na pre -
ferenčné zaobchádzanie57.
85 
Okrem toho v oznámení Komisie sa 
ustanovuje systém periodického po -
dávania správ od prijímateľských krajín 
o ich riadení a kontrole preferenčného 
pôvodu. Dvor audítorov kontroloval, či 
sa v krajinách VSP vytvoril taký systém 
a zistil, že sa nevytvoril.
86 
Dvor audítorov takisto preskúmal čin -
nosť Komisie v oblasti kontroly prefe -
renčných obchodných režimov a zistil, 
že v rámci svojich kontrol tradičných 
vlastných zdrojov v členských štátoch 
sa spravidla zaoberá otázkami prefe -
renčného pôvodu vrátane stratégie 
ich kontroly. V prijímateľských/part -
nerských krajinách nemožno vykonať 
kontroly tradičných vlastných zdrojov.Komisia prijala opatrenia 
na zabezpečenie plynulého 
fungovania mechanizmov 
administratívnej spolupráce, 
problémy však pretrvávajú
87 
V oblasti administratívnej spolupráce 
sa Komisia usiluje zabezpečiť plynulé 
a efektívne oznamovanie nevyhnut -
ných informácií v rámci administratív -
nej spolupráce medzi členskými štát -
mi, prijímateľskými štátmi a Komisiou.
88 
Vybrané členské štáty však oznámili 
Dvoru audítorov, že mali problémy 
s krajinami, ako sú Filipíny, India, Indo -
nézia, Malajzia, Vietnam, Dominikánska 
republika a Spojené arabské emiráty, 
týkajúce sa neskorých odpovedí na žia -
dosti o administratívnu spoluprácu 
a nedostatočnej kvality odpovedí.
89 
Komisia pravidelne žiada členské štáty 
o štatistické údaje týkajúce sa žiadostí 
o administratívnu spoluprácu, ktoré 
poslali prijímateľským/partnerským 
krajinám. Tieto informácie predstavujú 
základ pre plánovanie činností moni -
torovania a výber krajín, ktorým treba 
venovať osobitnú pozornosť. Kvalita 
informácií, ktoré poskytli členské štáty, 
však bola nedostatočná, keďže nebo -
lo možné rozlíšiť žiadosti poslané na 
základe náhodného výberu a žiadosti 
poslané v prípade odôvodnených po -
chybností (pozri bod 68).56 Pozri poznámku pod čiarou 55.
57 Súdny dvor vo svojom 
rozsudku vo veci C-204/07P 
uvádza, že ak Komisia 
v konkrétnom prípade 
nevyužije v plnom rozsahu 
právomoci dohľadu a kontroly, 
ktorými disponuje v zmysle 
dohody o pridružení s cieľom 
zabezpečiť jej správne 
uplatňovanie, nesplnenie 
povinností zo strany Komisie 
predstavuje špeciálnu situáciu 
v zmysle článku 239 Colného 
kódexu Spoločenstva, 
ktorým sa odôvodňovalo 
vrátenie alebo odpustenie 
dovozného cla vybraného 
na základe neplatných alebo 
nepôvodných osvedčení.
29 Pripomienky
58 Prípad dovozu surimi, 
o ktorých sa v colnom 
vyhlásení uvádzalo, že 
pochádzajú z Thajska.
59 Španielsko a Spojené 
kráľovstvo, pozri bod 77.
60 Spojené kráľovstvo.Preskúmanie pôvodu úradom 
OLAF je dôležité,  
v následných finančných 
opatrenia sú však nedostatky
90 
OLAF nielen vydáva oznámenia 
o vzájomnej pomoci určené členským 
štátom s cieľom upozorniť ich na 
podozrivý dovoz súvisiaci s obchádza -
ním podmienok pôvodu, ale v prijí -
mateľských/partnerských krajinách 
takisto vykonáva preskúmanie pôvodu 
s cieľom zistiť v spolupráci s príslušný -
mi orgánmi, či tovar dovezený do EÚ 
je skutočne oprávnený na preferenčné 
sadzobné opatrenia. Dvor audítorov 
preskúmal vzorku desiatich preskú -
maní preferenčného pôvodu s cieľom 
potvrdiť účinnosť úlohy úradu OLAF 
v ochrane finančných záujmov EÚ 
v súvislosti s preferenčnými obchodný -
mi režimami. Dvor audítorov zistil, že 
okrem jedného prípadu vyšetrovania58 
OLAF úspešne preukázal, že dovezený 
tovar nebol oprávnený na preferenčné 
sadzobné opatrenia.
91 
Ukazovatele výkonnosti, ktoré OLAF 
v súčasnosti používa na posúdenie 
efektívnosti a účinnosti svojich vy -
šetrovaní (napr. počet otvorených 
prípadov, na základe ktorých sa začalo 
vyšetrovanie, počet vyšetrovaní, vý -
sledkom ktorých boli odporúčania) ne -
poskytujú prepojenie medzi prípadom, 
príslušnou sumou tradičných vlastných 
zdrojov a skutočne vymoženou sumou.92 
Dvor audítorov zistil prípady premlča -
nia v rámci finančných režimov nadvä -
zujúcich na vyšetrovanie úradom OLAF 
z dôvodu chýbajúceho včasného vy -
máhania členskými štátmi59 alebo keď 
nebolo možné určiť skutočnú sadzbu 
vymáhania nezaplatených ciel, ktorých 
odhad uviedol OLAF vo svoje správe60.
Nedostatočné využívanie 
preventívnych a reaktívnych 
opatrení na ochranu finančných 
záujmov EÚ
93 
Dvor audítorov preskúmal ďalšie 
činnosti Komisie zamerané na ochranu 
finančných záujmov EÚ prostredníc -
tvom zabránenia dovozu neoprávne -
ných tovarov v rámci preferenčných 
sadzobných opatrení a prípadne vymá -
hania splatných tradičných vlastných 
zdrojov.
94 
Členské štáty nie vždy po prijatí 
oznámenia o vzájomnej pomoci prijali 
primerané opatrenia, akým je poskyt -
nutie záruky za dovoz, ktorý je pred -
metom prešetrovania.
30 Pripomienky
95 
Vzhľadom na absenciu takých režimov 
museli členské štáty vyhlásiť sumy za 
nevymáhateľné v prípade, keď sa do -
vozca ocitol v platobnej neschopnosti 
alebo skončil hospodársku činnosť 
(pozri rámček 2 ).
96 
V prípade nedostatočnej kontroly ale -
bo neposkytnutia spolupráce vrátane 
pomoci pri vyšetrovaní zameraných na 
boj proti podvodom by sa mali využí -
vať bezpečnostné a ochranné opatre -
nia. Tieto opatrenia zahŕňajú oznáme -
nia dovozcom61, dočasné pozastavenie 
preferencií62 v prípade predvídania 
alebo prípadnej finančnej zodpoved -
nosti príslušnej krajiny63.
97 
Členské štáty oznámia Komisii64 sumu 
vrátených/odpustených tradičných 
vlastných zdrojov alebo dodatočne 
vymáhané sumy odpustené z dôvo -
du administratívnych chýb orgánov 
prijímateľských/partnerských krajín. 
V období rokov 2007 – 2012 predstavo -
vala suma takto stratených tradičných 
vlastných zdrojov viac než 5 mil. EUR. 
Táto strata pre rozpočet EÚ je trvalá.98 
V záujme riešenia tejto situácie Komisia 
zaviedla do všetkých preferenčných 
obchodných režimov, ktoré sa dohodli 
od roku 2006, doložku o riešení adminis -
tratívneho pochybenia. Ide o pozitívny 
krok na ochranu finančných záujmov EÚ.
99 
V rámčeku 3  sa uvádzajú ďalšie príkla -
dy nedostatočného využitia preventív -
nych a reaktívnych opatrení.
Právne ustanovenia 
preferenčných 
obchodných režimov 
neobsahujú dostatočné 
záruky na ochranu 
finančných záujmov EÚ
Zložitosť kumulačných 
pravidiel
100  
Na základe kumulácie možno výrobky 
pochádzajúce z krajiny A ďalej spraco -
vať alebo pridať k výrobkom pochá -
dzajúcim z krajiny B, akoby pochádzali 
z krajiny B. Výsledný výrobok by mal 
pôvod v krajine B. Opracovanie alebo 
spracovanie pôvodných výrobkov, ktoré 
sa vykonáva v každej prijímateľskej/
partnerskej krajine, nemusí predsta -
vovať „dostatočné opracovanie alebo 
spracovanie“, ako sa stanovuje v jednot -
ných pravidlách pôvodu65.61 V článku 220 ods. 2 písm. b) 
poslednej vete Colného kódexu 
Spoločenstva sa uvádza, že 
dovozca sa vo svojej žiadosti 
o odpustenie následného zapí -
sania do účtovných dokladov 
nesmie odvolávať na dobrú 
vieru, ak Komisia uverejnila 
v Úradnom vestníku Európskej 
únie varovanie, v ktorom sa 
uvádza, že existujú dôvody na 
pochybnosti týkajúce sa správ -
neho používania preferenčných 
režimov prijímajúcou krajinou.
62 Takzvaná doložka o boji proti 
podvodom.
63 Takzvaná doložka o riešení 
administratívneho pochybenia. 
Spravidla sa v nej uvádza: „Ak 
sa príslušné orgány v rám -
ci riadneho uplatňovania 
preferenčného systému pri 
vývoze dopustia pochybenia, 
a to najmä pri uplatňovaní 
ustanovení protokolu k tejto 
dohode týkajúcich sa definície 
produktov príslušného pôvodu 
a metód adinistratívnej spolu -
práce, a toto pochybenie má 
dôsledky na dovozné clo, môže 
strana, ktorá tieto dôsledky 
znáša, požiadať (inštitucionálny 
orgán stanovený v dohode) 
o preskúmanie možnosti prija -
tia všetkých vhodných opatrení 
na vyriešenie tejto situácie “.
64 Podľa článkov 871 a 905 Vyko -
návacích ustanovení Colného 
kódexu Spoločenstva (CCIP) 
(prípady REM -REC); článku 
870 ods. 1 a článku 904a ods. 1 
CCIP (v ktorom sa uvádzajú 
prípady oznámené Generálne -
mu riaditeľstvu pre rozpočet); 
a článku 870 ods. 2 a článku 
904a ods. 2 CCIP (v ktorom sa 
uvádzajú prípady oznámené 
Generálnemu riaditeľstvu pre 
dane a colnú úniu).
65 Zvyčajne sa pridá určitý 
percentuálny podiel konečnej 
hodnoty vyvážaných tovarov.
Príklad ciel, ktoré sa nevybrali z dôvodu chýbajúcich preventívnych a reaktívnych 
opatrení, ktoré mali prijať členské štáty:
V roku 2007 poľské colné orgány konali vo veci výberu ciel z dovozu cesnaku z Turecka, krytého falošnými 
sprievodnými osvedčeniami. Vymáhanie bolo neúspešné z dôvodu platobnej neschopnosti dovozcu. Suma 
0,4 mil. EUR sa vyhlásila za nevymáhateľnú a zaznamenala sa ako strata z rozpočtu EÚ za rok 2012.
Tejto situácii sa dalo predísť poskytnutím záruky.Rámček 2
31 Pripomienky
66 Napr.: Vyšetrovanie OLAF 
týkajúce sa tuniaka na 
Seychelách, v Kolumbii, 
Salvádore, Ekvádore 
a Thajsku. Vyšetrovanie 
na Curacau v súvislosti 
s dovozom trstinového 
cukru pochádzajúceho 
z Holandských Antíl. 
Vyšetrovanie v Kambodži 
v súvislosti s vývozom bicyklov 
do EÚ v rámci systému VSP.101  
Prijímateľské/partnerské krajiny žiadajú 
o uplatňovanie kumulácie počas ob -
chodných rokovaní, aby v rámci svojho 
vývozu mohli úplne využiť preferenč -
né obchodné režimy, najmä v prípade, 
keď im chýba primeraná priemyselná 
infraštruktúra na vykonanie spracova -
nia, ktoré je nevyhnutné podľa jednot -
ných pravidiel pôvodu.102  
Pravidlá kumulácie sú veľmi zložité a je 
nevyhnutné, aby orgány v prijímateľ -
ských/partnerských krajinách mali vy -
sokú úroveň odbornosti a mali znalosti 
o týchto zložitých pravidlách. V rámci 
niektorých vyšetrovaní úradom OLAF66 
sa však zistilo, že v niektorých prijíma -
teľských krajinách chýba administratív -
na kapacita na porozumenie zložitosti 
kumulačných pravidiel VSP .
Dvor audítorov zistil, že Komisia nepoužívala v dostatočnej miere preventívne 
a reaktívne opatrenia na boj proti podvodom a ochranu finančných záujmov EÚ:
a) GR pre dane a colnú úniu uverejnilo oznámenie dovozcom týkajúce sa dovozu tuniaka z Thajska, a to dva 
roky odo dňa, keď úrad OLAF o to požiadal. Okrem toho OLAF uviedol, že „ možno uvažovať o návrhu dočas ‑
ne pozastaviť preferenčný režim, ktorý sa uplatňuje na spracované výrobky z tuniaka […], o ktorých sa vo vyhlá ‑
sení uvádza, že pochádzajú z Thajska“.  Komisia nenavrhla také pozastavenie.
b) Komisia neuverejnila ani v slovenskom ani v maďarskom jazyku oznámenie dovozcom týkajúce sa dovozu 
výrobkov z cukru z Chorvátska67. Keby bolo toto oznámenie uverejnené v uvedených jazykoch, dovozca by sa 
nemohol odvolať na dobrú vieru68, jeden z dôvodov, prečo sa nevymohlo vrátenie sumy vo výške 1 mil. EUR69.
c) Komisia neprijala nijaké opatrenia po uverejnení oznámenia dovozcom týkajúceho sa dovozu tuniaka zo 
Salvádora70. A to aj napriek oznámeniu71, v ktorom sa Komisia vyzýva, aby preskúmala dodatočné overenie 
pôvodu dovezeného tuniaka. Na základe tohto preskúmania mala Komisia rozhodnúť o prípadnom návrhu 
odobrať colné preferencie.
d) Do preferenčného obchodného režimu s Kórejskou republikou sa nezačlenila doložka o boji proti pod -
vodom. OLAF vydal niekoľko oznámení o vzájomnej spolupráci72 týkajúce sa nesprávneho opisu pôvodu 
dovozu z tejto krajiny. 
67 Chorvátsko vstúpilo do Európskej únie 1. júla 2013.
68 Podľa piateho odseku článku 220 ods. 2 písm. b) of the Colného kódexu Spoločenstva.
69 Rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2010, v ktorom sa konštatuje, že nevykonanie dodatočného zapísania dovozného cla do účtovnej evidencie je 
v konkrétnom prípade odôvodnené (REC 03/2010)
70 Ú. v. EÚ C 132, 21.5.2010, s. 15.
71 Ú. v. ES C 348, 5.12.2000, s. 4.
72 Okrem iného MA 2007/002, MA 2007/022, MA 2007/047 a AMA 2010/027.Rámček 3
32 Pripomienky
103  
Okrem toho kumulácia by mala existo -
vať medzi krajinami, ktoré majú totož -
né pravidlá pôvodu, s cieľom zabrániť 
ich obchádzaniu. V súčasnom VSP sa 
však zachovávajú existujúce možnosti 
kumulácie medzi krajinami v tej istej 
regionálnej skupine napriek diferenci -
ácii pravidiel pôvodu v niektorých prí -
padoch medzi najmenej rozvinutými 
krajinami a ostatnými prijímateľskými 
krajinami.
Nahradenie osvedčení pôvodu 
a sprievodných osvedčení 
vlastným osvedčením
104  
Dvor audítorov vo svojej výročnej 
správe za rok 2003 konštatoval, že 
používanie vlastných osvedčení vo 
forme fakturačného vyhlásenia s cie -
ľom osvedčiť pôvod by predstavovalo 
výhody z hľadiska vlastných zdrojov. 
A to preto, lebo v rámci súčasných 
ustanovení dovozcovia nemôžu v prí -
pade použitia fakturačného vyhlásenia 
alebo inej formy vlastného osvedčenia 
požiadať o vrátenie/odpustenie cla 
alebo odpustenie dodatočného vymá -
hania spôsobeného administratívnou 
chybou73 orgánov prijímateľských/
partnerských krajín. Na základe toho 
by sa obmedzili súdne spory podnika -
teľských subjektov týkajúce sa prefe -
renčných obchodných režimov.105  
Používanie osvedčení pôvodu a sprie -
vodných osvedčení je však naďalej 
rozšírené.
Obmedzené právomoci na 
boj proti podvodom
106  
V prípade recipročných preferenčných 
obchodných režimov sú možnosti boja 
proti podvodom obmedzené. V záujme 
vymáhania ciel súvisiacich so zistenia -
mi úradu OLAF členské štáty, v ktorých 
sa zistili nezrovnalosti, ich musia prijať 
a vyhlásiť neplatnosť nesprávne vyda -
ných osvedčení (pozri  rámček 4 ).73 Podľa článku 220 ods. 2 
písm. b) a článku 236 
ods. 1) Colného kódexu 
Spoločenstva.
„Mexický“ cesnak?
Na základe výsledkov laboratórnej kontroly vzorky, o ktorú požiadal OLAF, sa zistilo, že zásielka cesnaku do -
vezeného do Španielska v marci 2012, v súvislosti s ktorým sa vo vyhlásení uvádzala krajina pôvodu Mexiko, 
pochádzala z Číny. Španielske colné orgány nemohli začať dodatočne vymáhať clo z dovozu cesnaku z Číny, 
keďže v auguste 2013 mexické orgány vo svojej odpovedi na žiadosť španielskych orgánov o administratívnu 
spoluprácu potvrdili platnosť osvedčenia pôvodu.
V ďalších členských štátoch (napr. v Spojenom kráľovstve) sa v súčasnosti objavujú ďalšie prípady dovozu 
cesnaku, v súvislosti s ktorým sa uvádza krajina pôvodu Mexiko, existujú však dôkazy, že pochádza z Číny, Ko -
misia však navrhla, aby členské štáty nepozastavili ani nezamietli preferenčné zaobchádzanie bez požiadania 
mexických orgánov o overenie príslušných dôkazov o pôvode.Rámček 4
33
 Závery  
a odporúčania
107  
Dvor audítorov zistil, že Komisia nepo -
súdila primerane všetky hospodárske 
vplyvy preferenčných obchodných 
režimov a že nie je zaručená úplnosť 
vyberania príjmov. Avšak nástroj 
posúdenia vplyvu sa využíva častej -
šie a v súvislosti s kvalitou vykonanej 
analýzy sa dosiahol pokrok.
Posúdenie hospodárskeho 
vplyvu preferenčných 
obchodných režimov
108  
Komisia nevykonávala vždy predbežné 
a následné hodnotenia s cieľom posú -
diť hospodársky vplyv preferenčných 
obchodných režimov. Tvorcovia politík, 
zainteresované strany a európski da -
ňoví poplatníci preto nemajú dostatok 
informácií o hlavných výhodách a ne -
výhodách rozličných možností politiky 
a o tom, či sa vykonanou politikou do -
siahli plánované výsledky. Hodnotenie 
ušlého príjmu sa vykonalo len v súvis -
losti s VSP . Komisia nemá informácie 
o strate príjmu v každom rozpočtovom 
roku z dôvodu uplatňovaných pre -
ferenčných obchodných režimov ani 
o predpokladaných budúcich ušlých 
príjmoch (pozri body 26 až 31).
109  
Dvor audítorov zistil nedostatky týka -
júce sa spoľahlivosti číselného vyjad -
renia vplyvu a jeho zdrojových údajov 
v predbežných a následných hodnote -
niach. Okrem toho užitočnosť a úplnosť 
analýzy vykonanej v posúdení vplyvu 
a posúdení vplyvu na udržateľnosť je 
obmedzená. Tieto nedostatky môžu 
mať vplyv na kvalitu informácií, ktoré 
majú k dispozícii rokujúce strany a tvor -
covia politík (pozri body 32 až 53).Dosahovanie cieľov VSP
110  
Z priebežného hodnotenia VSP vyplý -
va, že prostredníctvom tejto politiky sa 
nedosiahli všetky plánované výhody 
(pozri body 54 a 55).
Odporúčania 1 až 4
V záujme zlepšenia posúdenia hos -
podárskeho vplyvu preferenčných 
obchodných režimov a riadneho 
finančného hospodárenia v rámci 
preferenčných obchodných režimov by 
Komisia mala:
1) okrem riadne zdôvodnených prí -
padov vykonať v prípade každého 
preferenčného obchodného reži -
mu posúdenie vplyvu a posúdenie 
vplyvu na udržateľnosť, ktoré 
poskytnú hĺbkovú, úplnú a kvan -
titatívnu analýzu očakávaných 
hospodárskych vplyvov vrátane 
odhadu ušlého príjmu;
2) pravidelne zapájať Eurostat do po -
súdenia kvality zdrojov štatistických 
údajov, ktoré sa používajú v rámci 
posúdenia vplyvu na udržateľnosť, 
a zabezpečiť včasnosť analýzy vyko -
nanej pre rokujúce strany;
3) vykonať priebežné a následné hod -
notenie s cieľom posúdiť, v akom 
rozsahu preferenčné obchodné 
režimy s významným dosahom 
spĺňajú ciele politiky a ako možno 
zlepšiť ich výkonnosť v kľúčových 
hospodárskych odvetviach, pričom 
tieto hodnotenia by mali zahŕňať 
odhad ušlého príjmu ;
4) a monitorovať systém VSP , ktorý sa 
začína 1. januára 2014, s cieľom za -
bezpečiť, aby sa lepšie splnili jeho 
ciele a aby sa tak prispelo k boju 
proti celosvetovej chudobe a pod -
pore trvalo udržateľného rozvoja.
34 Závery a odporúčania 
Colné kontroly, ktoré 
vykonávajú orgány vybraných 
členských štátov
111 
Výber príjmov je ohrozený, pretože 
colné kontroly preferenčných obchod -
ných režimov vo vybraných členských 
štátoch majú nedostatky a výsled -
kom sú potenciálne straty z rozpočtu 
EÚ, ktoré sa v roku 2009 odhadovali 
na 655 mil. EUR. To predstavuje približ -
ne 6 % hrubej sumy dovozného cla, 
ktoré sa vybralo vo vybraných piatich 
členských štátoch v príslušnom roku 
(pozri body 56 až 73 a 76 až 77).
112  
Systémy riadenia rizík členských štátov 
neobsahujú vždy oznámenia o vzá -
jomnej pomoci, a to bráni členským 
štátom v zabezpečení ekvivalentnej 
úrovne ochrany finančných záujmov 
EÚ (pozri body 74 a 75).
Dohľad Komisie nad členskými 
štátmi a prijímateľskými/
partnerskými krajinami
113  
Systém REM -REC má nedostatky, keďže 
vnútroštátne orgány a Komisia môžu 
v tej istej veci prijať odlišné rozhodnu -
tia (pozri body 78 až 80).114  
Komisia zriedka posudzovala kapacitu 
krajín, ktoré ťažia z preferenčného 
zaobchádzania, spravovať režimy. 
Okrem toho sa nevykonali monito -
rovacie kontroly. Vzhľadom na to 
Komisia nemá záruky, že tieto krajiny 
sú schopné zabezpečiť, aby sa v rámci 
preferenčných obchodných režimov 
vyvážali len oprávnené tovary (pozri 
body 81 až 86).
115  
Komisia prijala opatrenia s cieľom za -
bezpečiť plynulé fungovanie mecha -
nizmov administratívnej spolupráce 
v prijímateľských/partnerských kraji -
nách, problémy však pretrvávajú (pozri 
body 87 až 89).
116  
V niektorých prípadoch neboli finanč -
né opatrenia v nadväznosti na vyšetro -
vania úradu OLAF účinné a ich výsled -
kom sú straty splatných ciel z dôvodu 
ich premlčania (pozri body 90 až 92).
117  
Reaktívne opatrenia na ochranu 
finančných záujmov EÚ sa využívajú 
nedostatočne (pozri body 93 až 99).
Právne ustanovenia
118  
Zložitosť pravidiel kumulácie bráni prijí -
mateľským/partnerským krajinám v ich 
vykonávaní (pozri body 100 až 103).
35 Závery a odporúčania 
119  
Aj keď sú osvedčenia pôvodu a sprie -
vodné osvedčenia náchylné na súdne 
spory, naďalej sa však používajú, a pre -
to je retroaktívny výber ciel problema -
tický (pozri body 104 a 105).
120  
Prostredníctvom postavenia EÚ v re -
cipročných preferenčných obchodných 
režimoch sa nechránia primerane jej 
finančné záujmy (pozri bod 106).
Odporúčania 5 až 13
V záujme zlepšenia ochrany finančných 
záujmov EÚ by Komisia mala:
5) vytvoriť rizikové profily EÚ týkajú -
ce sa preferenčných obchodných 
režimov, aby členské štáty mali 
spoločný prístup k analýze rizík 
s cieľom znížiť straty z rozpočtu EÚ;
6) overiť, či členské štáty zvýšili 
účinnosť svojich systémov riadenia 
rizík a stratégií kontroly s cieľom 
znížiť straty z rozpočtu EÚ ;
7) podnietiť členské štáty k prijatiu 
primeraných preventívnych opat -
rení po prijatí oznámenia o vzá -
jomnej pomoci;
8) hodnotiť a vykonávať monitoro -
vacie kontroly založené na riziku 
v krajinách, ktoré ťažia z preferenč -
ného zaobchádzania, najmä pokiaľ 
ide o pravidlá pôvodu a kumulácie ;9) stanoviť, aby členské štáty zlepšili 
kvalitu poskytovaných informácií 
týkajúcich sa administratívnej 
kontroly;
10) prijať nadväzné opatrenia v sú -
vislosti s tými krajinami ťažiacimi 
z preferenčného zaobchádza -
nia, v ktorých existujú problémy 
týkajúce sa administratívnej 
spolupráce;
11) zlepšiť finančné opatrenia nadvä -
zujúce na vyšetrovania úradu OLAF 
s cieľom zabrániť stratám z rozpoč -
tu EÚ z dôvodu premlčania;
12) posilniť postavenie EÚ v reciproč -
ných preferenčných obchodných 
režimoch a lepšie využiť bez -
pečnostné a ochranné opatrenia 
prostredníctvom ich začlenenia do 
všetkých budúcich obchodných 
dohôd;
13) podporovať nahradenie osved -
čenia pôvodu a sprievodného 
osvedčenia vlastným osvedčením 
vývozcu.
36 Závery a odporúčania 
Túto správu prijala komora IV, ktorej predsedá Louis GALEA, člen Dvora audítorov, 
v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 18. marca 2014.
Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

37
 Prílohy
Štatistické údaje o POR v roku 2011
Zoznam členských štátov s najväčším objemom dovozu v rámci POR v roku 2011
Členský štátHodnota dovozu  
(mld. EUR)Percentuálny podiel
Nemecko 55 23 %
Francúzsko 30 12 %
Taliansko 29 12 %
Spojené kráľovstvo 27 11 %
Holandsko 22 9 %
Španielsko 19 8 %
Belgicko 12 5 %
Švédsko 7 3 %
Rakúsko 7 3 %
Poľsko 5 2 %
Ostatné 30 12 %
Spolu 243 100  %
Zoznam prijímateľských/partnerských krajín s najväčším objemom vývozu v rámci POR 
v roku 2011
Prijímateľská/partnerská 
krajinaHodnota vývozu  
(mld. EUR)Percentuálny podiel
Švajčiarsko 38 16 %
Turecko 37 15 %
India 18 8 %
Nórsko 13 6 %
Bangladéš 8 3 %
Rusko 7 3 %
Tunisko 7 3 %
Južná Afrika 6 3 %
Maroko 6 3 %
Thajsko 6 2 %
Ostatné 97 38 %
Spolu 243 100  %
Zdroj:  Comext.Príloha I
38 Prílohy
Prehľad predbežných hodnotení POR vykonaných komisiou
Štandardy:
Predbežné hodnotenia:  V článku 21 s názvom „Zásada riadneho finančného hospodárenia“ nariadenia Komisie 
č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych 
spoločenstiev sa ustanovuje, že „všetky návrhy na programy alebo aktivity tvoriace výdavky alebo zníženie 
príjmov v rozpočte musia byť predmetom hodnotenia ex ante “. Toto ustanovenie bolo v platnosti od 1. 1. 2003 
do 21. 8. 2006.
Posúdenie vplyvu:  Komisia zaviedla v roku 2003 požiadavku vykonať integrované posúdenie vplyvu všetkých 
svojich najdôležitejších politických iniciatív: „posúdenie vplyvu sa uplatní vo všetkých hlavných iniciatívach, kto -
ré Komisia predloží vo svojej ročnej politickej stratégii alebo vo svojom pracovnom programe, či sú to regulačné 
návrhy, alebo iné návrhy s hospodárskym, sociálnym a environmentálnym vplyvom […], ako sú usmernenia na 
rokovania o medzinárodných dohodách, ktoré majú hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv“1. Od roku 
2005 „odhad dôsledkov, aj s ohľadom na konkurencieschopnosť, pred zavedením legislatívnych iniciatív a počas 
legislatívneho procesu, by mal byť samozrejmosťou “2.
„Posúdenie vplyvu je nevyhnutné pre väčšinu dôležitých iniciatív Komisie a pre iniciatívy, ktoré budú mať 
najďalekosiahlejší vplyv. To sa bude týkať všetkých legislatívnych návrhov predložených v rámci legislatívneho 
pracovného programu Komisie a legislatívnych návrhov mimo legislatívneho pracovného programu, v prípade 
ktorých možno zreteľne určiť hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv, a nelegislatívnych návrhov, ktorý -
mi sa vymedzujú budúce politiky3.“
1 KOM(2002) 276 v konečnom znení.
2 KOM(2005) 12  v konečnom znení. 
3 Usmernenia na posudzovanie vplyvu SEK(2009) 92.Príloha II
39 Prílohy
Prípady, v ktorých sa vyžadovalo posúdenie vplyvu alebo predbežné hodnotenie
Preferenčné obchodné režimy s  krajinou Správa o  posúdení  
vplyvu/predbežnom hodnoteníPrimeranosť tohto hodnotenia
Čierna Hora Žiadne predbežné hodnotenie N/A
Bosna a Hercegovina Žiadne predbežné hodnotenie N/A
Srbsko Žiadne predbežné hodnotenie N/A
Stredná Amerika Posúdenie vplyvu X
Andské spoločenstvo Posúdenie vplyvu X
Kórejská republika Posúdenie vplyvu X
India Posúdenie vplyvu X
Kanada Žiadne posúdenie vplyvu N/A
Maroko (prehĺbená a komplexná dohoda  
o voľnom obchode)Žiadne posúdenie vplyvu N/A
Nariadenie č. 980/2005 o VSP Žiadne predbežné hodnotenie N/A
Nariadenie č. 732/2008 o VSP Posúdenie vplyvu X
Nariadenie č. 978/2012 o VSP Posúdenie vplyvu √
Moldavsko Žiadne posúdenie vplyvu N/A
Vysvetlivky:
N/A = Neuvádza sa √ = Primerané  X = Celkovo neprimerané
Posúdenie vplyvu ani predbežné hodnotenie sa nevyžadovalo v preferenčných obchodných režimoch s týmito 
krajinami:
Andorra, Turecko, San Marino, Faerské ostrovy, Európsky hospodársky priestor (Island, Nórsko a Lichtenštajnsko), 
Švajčiarsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Chorvátsko, Albánsko, Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordán -
sko, Libanon, Maroko, okupované palestínske územie, Sýria, Tunisko, Čile, Mexiko, Južná Afrika, MERCOSUR, kra -
jiny CARIFORUM, Pobrežie Slonoviny, Kamerun, ESA (Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia a Zim -
babwe), Juhoafrické rozvojové spoločenstvo (SADC) (Botswana, Lesotho, Mozambik a Svazijsko), tichomorské 
štáty, nariadenie o prístupe na trh s krajinami AKT, zámorskými krajinami a územiami, Ceutou a Melillou.Príloha II
40 Prílohy
Štandard:
Posúdenie vplyvu na udržateľnosť:  V roku 1999 Európska komisia „rozhodla o začlenení udržateľného rozvoja 
do obchodných rokovaní prostredníctvom vytvorenia nového nástroja na posúdenie, tzv. posúdenia vplyvu 
obchodu na udržateľný rozvoj“4.
Prípady, v ktorých sa vyžadovalo posúdenie vplyvu na udržateľnosť(PVU):
Preferenčné obchodné režimy s  krajinou Primeranosť tohto hodnotenia
Chorvátsko Žiadne PVU N/A
Albánsko Žiadne PVU N/A
Čierna Hora Žiadne PVU N/A
Bosna a Hercegovina Žiadne PVU N/A
Srbsko Žiadne PVU N/A
Alžírsko PVU5 X
Egypt PVU X
Izrael PVU X
Jordánsko PVU X
Libanon PVU X
Maroko PVU X
Okupované palestínske územia PVU X
Sýria PVU X
Tunisko PVU X
Stredná Amerika PVU √
Vysvetlivky:
N/A = Neuvádza sa √ = Primerané  X = Celkovo neprimerané
4 Predhovor P . Mandelsona, bývalého európskeho komisára pre obchod, v príručke Komisie k posúdeniu vplyvu obchodu na udržateľnosť.
5 Posúdenie vplyvu na udržateľnosť týkajúce sa euro -stredomorskej zóny voľného obchodu sa vzťahuje na POR s Alžírskom, Egyptom, Izraelom, 
Jordánskom, Libanonom, Marokom, Okupovanými palestínskymi územiami, Sýriou a Tuniskom.Príloha II
41 Prílohy
Prípady, v ktorých sa vyžadovalo posúdenie vplyvu na udržateľnosť(PVU):
Preferenčné obchodné režimy s  krajinou Primeranosť tohto hodnotenia
Čile PVU X
Andské spoločenstvo PVU X
Kórejská republika PVU √
India PVU X
Kanada PVU √
DCFTA Maroko PVU X
Mercosur PVU X
Krajiny CARIFORUM PVU6 X
Pobrežie Slonoviny PVU X
Kamerun PVU X
ESA  
Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, 
Zambia, ZimbabwePVU X
SADC  
Botswana, Lesotho, Mozambik, SvazijskoPVU X
Tichomorské štáty  
Papua‑Nová Guinea, FidžiPVU X
Vysvetlivky :
N/A = Neuvádza sa √ = Primerané X = Celkovo neprimerané
Posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa nevyžadovalo v prípade týchto preferenčných obchodných režimov:
Andorra, Turecko, San Marino, Faerské ostrovy, Európsky hospodársky priestor (Island, Nórsko a Lichtenštajnsko), 
Švajčiarsko, FYROM, Mexiko, Juhoafrická republika, nariadenie o prístupe na trhy s krajinami AKT, zámorskými 
krajinami a územiami, nariadenie č. 980/2005 o VSP , nariadenie č. 732/2008 o VSP , nariadenie (EÚ) č. 978/2012 
o VSP , jednostranný preferenčný obchodný režim s Moldavskom a Ceutou a Melillou.
6 Posúdenie vplyvu na udržateľnosť týkajúce dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami AKT sa vzťahuje na EPA so štátmi skupiny CARIFORUM, 
s Pobrežím Slonoviny, Kamerunom, ESA (Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia a Zimbabwe), Juhoafrické rozvojové spoločenstvo 
(SADC) (Botswana, Lesotho, Mozambik a Svazijsko), tichomorské štáty (Papua Nová Guinea, Fidži).Príloha II
42 Prílohy
Prehľad priebežných a/alebo následných hodnotení POR vykonaných komisiou
Štandard:
Dvor audítorov sa domnieva, že priebežné a následné hodnotenie by sa malo vykonať v prípade všetkých prefe -
renčných obchodných režimov so závažným hospodárskym, sociálnym a environmentálnym vplyvom po troch 
rokoch odo dňa ich nadobudnutia platnosti. Na základe toho by tvorcovia politík, zainteresované strany a eu -
rópski daňoví poplatníci mohli posúdiť, či preferenčné obchodné režimy skutočne spĺňajú svoje ciele politiky 
v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia a verejnej zodpovednosti.
Komisia vo svojom oznámení s názvom „Obchod, rast a svetové záležitosti – Obchodná politika ako hlavná 
súčasť stratégie Európa 2020“1 uvádza, že s cieľom monitorovať vplyv existujúcich obchodných dohôd sa bude 
systematickejšie vykonávať následné hodnotenie.
Prípady, v ktorých sa vyžaduje priebežné hodnotenie a/alebo následné hodnotenie 
Preferenčné obchodné  
režimy s  krajinou: Priebežné hodnotenie  
a/alebo následné hodnotenie Primeranosť tohto hodnotenia
Turecko Žiadne následné hodnotenie následné N/A
Európsky hospodársky priestor  
(Island, Nórsko, 
Lichtenštajnsko)Žiadne následné hodnotenie N/A
Švajčiarsko Žiadne následné hodnotenie N/A
Bývalá juhoslovanská republika 
MacedónskoŽiadne následné hodnotenie N/A
Chorvátsko Žiadne následné hodnotenie N/A
Albánsko Žiadne následné hodnotenie N/A
1 KOM(2010) 612.Príloha III
43 Prílohy
Prípady, v ktorých sa vyžaduje priebežné hodnotenie a/alebo následné hodnotenie 
Preferenčné obchodné  
režimy s  krajinou: Priebežné hodnotenie  
a/alebo následné hodnotenie Primeranosť tohto hodnotenia
Čierna Hora Žiadne následné hodnotenie N/A
Bosna a Hercegovina Žiadne následné hodnotenie N/A
Srbsko Žiadne následné hodnotenie N/A
Alžírsko Následné hodnotenie2 X
Egypt Následné hodnotenie X
Izrael Následné hodnotenie X
Jordánsko Následné hodnotenie X
Libanon Žiadne následné hodnotenie N/A
Maroko Následné hodnotenie X
Okupované palestínske územie Žiadne následné hodnotenie N/A
Sýria Žiadne následné hodnotenie N/A
Tunisko Následné hodnotenie X
Čile Následné hodnotenie √
Mexiko Následné hodnotenie šiestich dohôd o  voľnom obchode X
Južná Afrika Následné hodnotenie šiestich dohôd o  voľnom obchode X
Štáty CARIFORUM Žiadne následné hodnotenie N/A
Tichomorské štáty  
Papua‑Nová Guinea, FidžiŽiadne následné hodnotenie N/A
Zámorské krajiny a územia Žiadne následné hodnotenie N/A
Nariadenie č. 980/2005 o VSP Priebežné hodnotenie √
Nariadenie č. 732/2008 o VSP Priebežné hodnotenie √
Moldavsko Žiadne následné hodnotenie N/A
Vysvetlivky:
N/A = Neuvádza sa √ = Primerané  X = Celkovo neprimerané
Následné hodnotenie sa nevyžadovalo v týchto prípadoch preferenčných obchodných režimov:
Andorra, San Marino, Faerské ostrovy, Stredná Amerika, Andské spoločenstvo, Kórejská republika, India, Kanada, 
Maroko (prehĺbená a komplexná dohoda o voľnom obchode), MERCOSUR, Pobrežie Slonoviny, Kamerun, ESA 
(Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia a Zimbabwe), SADC (Botswana, Lesotho, Mozambik a Svazij -
sko), nariadenie o prístupe na trhy s krajinami AKT, nariadenie (EÚ) č. 978/2012 o VSP a Ceuta a Melilla.
2 Následné hodnotenie týkajúce sa euro -stredomorskej zóny voľného obchodu sa vzťahuje na POR s Alžírskom, Egyptom, Izraelom, Jordánskom, 
Marokom a Tuniskom.Príloha III
44 Prílohy
Audítorský prístup vo vybraných členských štátoch
Audítori preskúmali vnútroštátne pokyny a postupy, riadenie rizík a rizikové profily, predbežné a následné kon -
troly a administratívnu spoluprácu. Dvor audítorov preskúmal celkovú stratégiu kontroly, ktorú používajú colné 
orgány v piatich členských štátoch v súvislosti s preferenčnými obchodnými režimami. Hodnota ich dovozu 
v rámci preferenčných obchodných režimov predstavovala viac než dve tretiny celkového dovozu, v rámci ktoré -
ho sa využívajú preferenčné sadzobné opatrenia.
Colné kontroly vo vybraných piatich členských štátoch sa hodnotili prostredníctvom kontroly týchto náhodných 
vzoriek:
a) 60 dovozov v rámci preferenčných obchodných režimov, ktoré sa vykonali v premlčanom období v roku 
2009 s cieľom skontrolovať, či tovary boli skutočne oprávnené na preferenčné sadzobné opatrenia, a takisto 
preventívne, ochranné a nápravné opatrenia, ktoré prijali colné orgány s cieľom zabezpečiť toto oprávnenie 
a v prípade jeho nezabezpečenia vybrať splatné clo. Vykonala sa extrapolácia nedoplatkov zistených vo 
vzorke s cieľom získať odhad výšky potenciálnych strát tradičných vlastných zdrojov z rozpočtu EÚ;
b) 30 dovozov v rámci preferenčných obchodných režimov v roku 2011 s cieľom skontrolovať, či tovary boli sku -
točne oprávnené na preferenčné sadzobné opatrenia a takisto preventívne, ochranné a nápravné opatrenia, 
ktoré prijali colné orgány s cieľom zabezpečiť toto oprávnenie a v prípade jeho nezabezpečenia vybrať clo;
c) 30 dovozov v roku 2009, na ktoré sa vzťahovalo oznámenie o vzájomnej pomoci, s cieľom skontrolovať, či 
členské štáty jednotne zaviedli automatizované rizikové profily do svojich systémov riadenia rizík;
d) 30 žiadostí, ktoré v roku 2011 poslali členské štáty prijímateľským/partnerským krajinám v rámci administra -
tívnej spolupráce s cieľom overiť včasný výber splatných ciel v prípadoch, keď tovary neboli oprávnené na 
preferenčné sadzobné opatrenia.Príloha IV
45 Prílohy
Obmedzenia modelu VVR
1 
Podľa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru1 „výsledky simulácie v posúdeniach vplyvu na udržateľ -
nosť (…) nemajú pre rokujúce strany ani zainteresované strany žiadnu skutočnú informatívnu hodnotu, pretože 
neuvádzajú významné alebo dostatočne zamerané vplyvy. V dôsledku chýbajúcich alebo nedostatočných spo -
ľahlivých štatistických údajov v neformálnom sektore sa v posúdení vplyvu na udržateľnosť v dostatočnej miere 
nezohľadňuje možný vplyv na tento sektor“.
2 
Aj Komisia, ako i nezávislí poradcovia poukázali na obmedzenia modelu VVR, ktoré sú mu vlastné:
a) model VVR sa môže použiť len na účely simulácie, a nie na prognózy2, a jeho simulácia dlhotrvajúcich účin -
kov je slabá3;
b) jeho istým spôsobom tautologická štruktúra; to znamená, že všetky výsledky sú nepriamo naviazané na 
predpoklady a kalibráciu4;
c) tovary sú zoskupené do širokej kategórie, takže nie je možné užitočným spôsobom stanoviť vplyv na kon -
krétne produkty v danej širokej kategórii, napr. pšenica strednej kvality v kontexte odhadovaného vplyvu na 
„pšenicu“5;
d) rôznorodé krajiny ako Rusko, Nórsko, Švajčiarsko a Turecko sú zaradené do jednej skupiny, čím sa obmedzu -
je užitočnosť interpretácie odhadov VVR za túto skupinu6;
e) neschpnosť zohľadniť vo formálnom modelovaní vplyv investičnej liberalizácie a opatrení, ktoré uľahčujú 
pohyb odborníkov7;
f) a výsledky modelu VVR nie sú vhodné na posúdenie sociálneho vplyvu v dôsledku toho, ze chýbajú rozčle -
nené informácie na úrovni domácností8.
1 Bod 2 ods. 6 stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru č. 818/2011.
2 Bod 11 ods. 5 prílohy 8 k usmerneniu Komisie k posúdeniu vplyvu.
3 Podľa stanoviska útvarov Komisie k posúdeniu vplyvu v súvislosti s dohodou o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou z marca 2010 „dlhotrvajúce 
účinky patria medzi najslabšie časti modelovania VVR, pretože proces akumulácie kapitálu sa nevyhnutne spolieha na základné predpoklady 
a nezohľadňuje dynamické účinky zlepšenej integrácie a konkurencie“.
4 Bod 11 ods. 5 prílohy 8 k usmerneniu Komisie k posúdeniu vplyvu.
5 Posúdenie vplyvu na udržateľnosť obchodu medzi EÚ a Kanadou, záverečná správa, jún 2011.
6 Tamže.
7 Tamže.
8 Posúdenie vplyvu na udržateľnosť obchodu medzi EÚ a Andským spoločenstvom. Záverečná správa. Október 2009.Príloha V
46
Komisia využila rôzne modelovacie techniky, najmä 
(nie však výhradne) model vypočítateľnej všeobec -
nej rovnováhy (VVR), a vychádzala z údajov z data -
bázy projektu analýzy svetového obchodu (GTAP)3. 
Ide o doteraz najlepšie dostupné nástroje, ktoré 
nám umožňujú kvantifikovať hospodársky vplyv 
zmien obchodnej politiky.
III b)
Všeobecný systém preferencií je jednostranný 
režim, ktorého účelom je riešiť dlhodobé hospo -
dárske, sociálne a iné štrukturálne potreby v rozvo -
jových krajinách prostredníctvom zníženia ciel. Aj 
keď Komisia uznáva túto pripomienku, systém VSP 
je len jedným z prvkov, ktoré prispievajú k plnému 
zabezpečeniu plánovaných výhod.
Nové nariadenie o VSP , ktoré nadobudlo účinnosť 
1. januára 2014, prinieslo zásadné reformy z hľadiska 
lepšieho zamerania na krajiny, ktoré sú v najväčšej 
núdzi.
III c)
Hlavné závery Dvora audítorov sa týkajú jednot -
livých chýb, ako sú chýbajúce dokumenty alebo 
dôkazy, ktoré si mali ponechať dovozcovia.
III d)
Pokiaľ ide o monitorovacie kontroly, Komisia koná 
v rámci platného právneho základu v súlade s prí -
slušnými ustanoveniami vzájomných obchodných 
dohôd, ktoré schválila Rada a členské štáty, a v prí -
pade potreby Európsky parlament.
3 Používanie databázy GTAP v modelovaní vypočítateľnej 
všeobecnej rovnováhy celosvetovo prijali prakticky všetky 
podobné medzinárodné organizácie, ako sú WTO, Svetová banka, 
OECD, OSN, MMF a vláda USA.Zhrnutie
I
Hospodárske výhody spojené s liberalizáciou 
obchodu sú dobre známe a podrobne zdokumen -
tované v celej odbornej ekonomickej literatúre, 
ktorá je k dispozícii. Napríklad bolo preukázané, 
že dokončenie všetkých prebiehajúcich rokovaní 
(kolo rokovaní v Dauhe a dvojstranné dohody) by 
viedlo k zvýšeniu HDP Európskej únie o viac ako 
1 % v porovnaní s iným vývojom. Očakáva sa, že 
spotrebitelia budú mať prínos z prístupu k širšiemu 
sortimentu tovarov a služieb. Nakoniec, v Európe 
existuje viac ako 36 miliónov pracovných miest, 
ktoré priamo alebo nepriamo závisia od našej 
schopnosti obchodovať so zvyškom sveta1.
Okrem toho, všeobecný systém colných preferencií 
(VSP) v skutočnosti predstavuje páku pre rozvoj EÚ 
prostredníctvom obchodovania; po prvé, prostred -
níctvom schémy „Všetko okrem zbraní“ (Everything 
But Arms, EBA) poskytuje bezcolný a bezkvótový 
prístup na trh EÚ pre všetky výrobky (okrem zbraní) 
z 50 najchudobnejších krajín sveta; po druhé, pro -
stredníctvom ďalších výhod v rámci podsystému 
VSP+ motivuje rozvojové krajiny, aby presadzovali 
ciele udržateľného rozvoja.
III a)
Od roku 1999 boli všetky hlavné viacstranné a dvoj -
stranné obchodné rokovania doplnené o posúdenie 
vplyvu na udržateľnosť (PVU). Okrem toho, od roku 
2010 až na jednu výnimku2 predchádzalo všetkým 
dôležitým obchodným rokovaniam aj posúdenie 
vplyvu (PV).
Všetky obchodné režimy sa mohli oprieť o vysoko 
kvalitnú analýzu hospodárskeho vplyvu a iných vply -
vov. Komisia sa v tejto súvislosti vždy snažila dodržia -
vať platné normy, ktoré sa postupom času vyvíjajú.
1 „Obchod, rast a svetové záležitosti – Obchodná politika ako 
hlavná súčasť stratégie Európa 2020“
2 V roku 2011 Rada pre zahraničné veci a Európska rada reagovali 
na Arabskú jar tým, že začali rokovania s Marokom, Tuniskom, 
Egyptom a Jordánskom. V dôsledku tohto politického 
rozhodnutia sa PV stalo nadbytočným a viedlo by k prílišnému 
oneskoreniu pri otváraní rokovacieho procesu.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 47
IV a)
Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov 
týkajúce sa vykonávania posúdenia vplyvu a PVU 
pri preferenčných colných režimoch a riadneho 
odôvodnenia situácií, keď to nie je možné. Urobí tak 
v súlade s platnými usmerneniami pre posúdenie 
vplyvu a príručkou o PVU a v najnovšom posúdení 
vplyvu pre Japonsko a USA odhadla ušlé príjmy.
Komisia už vykonáva posúdenie vplyvu a PVU 
v súlade s prijatými záväzkami a osvedčenými 
postupmi. Od roku 1999 sa v prípade všetkých 
významných viacstranných a dvojstranných obchod -
ných rokovaní vykonáva PVU a od roku 2010 (s jed -
nou výnimkou, pozri odpoveď Komisie na bod III 
písm. a)) sa v prípade všetkých dôležitých obchod -
ných rokovaní vykonáva aj posúdenie vplyvu.
IV b)
Pokiaľ ide o včasnosť analýzy, Komisia sa zavia -
zala začať PVU najneskôr do šiestich mesiacov od 
začiatku rokovaní s cieľom zabezpečiť jeho užitočné 
začlenenie do procesu rokovaní a schvaľovania.
Eurostat sa v súčasnosti systematicky vyzýva, aby sa 
stal členom riadiacich skupín, ktoré monitorujú PVU.
Komisia sa snaží o zintenzívnenie spolupráce 
v oblasti kvality zdrojov štatistických údajov v rámci 
prebiehajúcej aktualizácie dohody o úrovni poskyto -
vaných služieb medzi GR pre obchod a Eurostatom.
IV d)
Komisia prijíma odporúčanie Dvora audítorov pre 
preferenčné colné režimy so závažným hospodár -
skym, sociálnym a environmentálnym vplyvom.
Odráža záväzky, ktoré už Komisia prijala so zreteľom 
na vykonávanie hodnotení preferenčných colných 
režimov ex post , ktoré majú závažný hospodársky, 
sociálny a environmentálny vplyv, na systematic -
kejšom základe s cieľom prispieť k monitorovaniu 
vplyvu obchodných dohôd EÚ5.
5 KOM(2010) 612 v konečnom znení, „Obchod, rast a svetové 
záležitosti“ .Zatiaľ čo právny základ na vykonávanie monitorova -
cích kontrol v prijímajúcich krajinách je v platnosti 
len od 1. januára 2011, Komisia už predtým zabez -
pečila niekoľko monitorovacích opatrení a poskytla 
prijímajúcim krajinám vysvetlenia ako súčasť admi -
nistratívnej spolupráce, najmä v kontexte VSP .
Komisia však vypracovala akčný plán o monitoro -
vaní preferenčných pravidiel pôvodu, na základe 
ktorého sú kontroly v prijímajúcej krajine jednou 
z navrhovaných činností. Tento akčný plán sa bude 
vzťahovať na jednostranné opatrenia, ako sú VSP , 
a bilaterálne dohody s partnerskými krajinami.
III e)
Komisia berie na vedomie zistenie Dvora audítorov.
Komisia už v roku 2001 navrhla, aby všetky prefe -
renčné obchodné režimy EÚ, či už autonómne alebo 
zmluvné, zahŕňali možnosť dočasného zrušenia 
preferencií v prípade konkrétnych problémov s ria -
dením preferencií a/alebo iných významných poru -
šení colných právnych predpisov či nespolupráce. 
Komisia sa domnieva, že tieto ochranné opatrenia 
sa ukázali ako dostatočné a bude naďalej navrhovať 
ich začlenenie do všetkých budúcich preferenčných 
obchodných režimov.
Komisia konštatuje, že len v jednom preferenčnom 
colnom režime s Južnou Kóreou napokon schválené 
ochranné opatrenia nezahŕňajú možnosť dočas -
ného zrušenia preferencií, aj keď uvedené opatrenia 
obsahujú povinný mechanizmus konzultácie. Komi -
sia potvrdila mimoriadny charakter kompromisného 
znenia ochranných opatrení dohodnutých s Juž -
nou Kóreou v čase rozhodnutia Rady o podpísaní 
dohody4.
4 Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 4.
Odpovede Komisie 48
V f)
Komisia poznamenáva, že za vymáhanie finančných 
prostriedkov sú zodpovedné členské štáty.
OLAF bude príslušným orgánom členských štátov 
naďalej poskytovať všetky informácie potrebné na 
uľahčenie vymáhania.
Podľa nových ustanovení zavedených nariade -
ním č. 883/2013 o vyšetrovaniach úradu OLAF6 sú 
členské štáty povinné poskytovať OLAF informácie 
o opatreniach, ktoré prijali na základe odporúčaní 
OLAF, okrem iného o vymáhaní splatných súm. 
Posilňuje sa tým monitorovanie vymáhania člen -
skými štátmi a zlepšujú sa finančné režimy nadväzu -
júce na vyšetrovania, ktoré OLAF vedie.
Komisia systematicky sleduje všetky zistené prípady 
finančnej zodpovednosti členských štátov vyplý -
vajúce z oneskoreného vymáhania. Bude v tom 
pokračovať.
V g)
Komisia už v roku 2001 navrhla, aby všetky pre -
ferenčné obchodné režimy EÚ, či už autonómne, 
alebo zmluvné, zahŕňali možnosť dočasného zruše -
nia preferencií v prípade konkrétnych problémov 
s riadením preferencií a/alebo iných významných 
porušení colných právnych predpisov či nespo -
lupráce. Komisia sa domnieva, že tieto ochranné 
opatrenia sa ukázali ako dostatočné a bude naďalej 
navrhovať ich začlenenie do všetkých budúcich 
preferenčných obchodných režimov.
Koncom roka 2013 bola možnosť dočasného zruše -
nia preferencií zahrnutá do štyroch autonómnych 
dohovorov (vrátane VSP), ktoré sa vzťahujú na 
takmer 200 krajín, ako aj do preferenčných dohôd 
týkajúcich sa viac ako 30 krajín.
6 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných 
Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým 
sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 
č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999, Ú. v. EÚ 
L 248, 18.9.2013.V a)
Komisia okrem toho vyhodnotí, v ktorých konkrét -
nych prípadoch sú tieto rizikové profily užitočné 
a ako by sa mali v rámci preferenčných colných 
režimov uplatňovať v oblasti pravidiel pôvodu.
V b)
Komisia v rámci svojich kontrol vykonaných za 
posledné roky kládla osobitný dôraz na účinnosť 
systémov riadenia rizík členských štátov a na ich 
stratégie v oblasti kontroly. Vypracovala tematické 
správy o svojich kontrolách stratégií colnej kontroly 
(2009), miestnych colných konaniach (2011) a tran -
zite (2012) a tieto správy predložila členským štátom 
v Poradnom výbore pre vlastné zdroje, ako aj v Sku -
pine pre colnú politiku. Naďalej bude overovať, či 
členské štáty zlepšili účinnosť svojich systémov 
riadenia rizík a stratégií v oblasti kontroly.
V c)
Komisia bude naďalej podnecovať členské štáty, aby 
po prevzatí oznámení o vzájomnej pomoci prijali 
všetky vhodné preventívne opatrenia.
V d)
Hodnotenie kapacity prijímajúcej krajiny je neodde -
liteľnou súčasťou procesu rokovania s každým part -
nerom. Neuvádza sa však vo formálnej hodnotiacej 
správe. Komisia zahrnie posúdenie tejto kapacity do 
vymedzenia rozsahu pôsobnosti, ktoré predchádza 
novým rokovaniam.
Všeobecne platí, že rokovania poskytujú Komisii 
primeraný rámec na posúdenie kapacity orgánov 
partnerských krajín správne plniť dohodu.
V e)
Komisia predloží túto problematiku členským štá -
tom (počas monitorovania) s cieľom zlepšiť kvalitu 
informácií, ktoré členské štáty poskytujú o admi -
nistratívnej spolupráci. Zjednoduší sa aj postup 
vykazovania.
Odpovede Komisie 49
10
Záväzok vykonávať PVU prijal v roku 1999 komisár 
pre obchod a za následných komisárov pre obchod 
sa stal zavedenou praxou pre obchodné rokovania.
12
Komisia súhlasí s významom hodnotení pri všet -
kých preferenčných colných režimoch so závažným 
vplyvom.
Pri hodnotení obchodnej dohody musí prejsť dosta -
točný čas, aby bolo možné vyvodiť z dostupných 
údajov spoľahlivé závery.
V obchodných dohodách sa často plánuje postupné 
zavedenie vzájomných záväzkov v horizonte piatich 
až siedmich rokov7. Pri načasovaní hodnotenia by 
sa malo zohľadniť obdobie, počas ktorého sa vplyv 
pociťuje. Komisia sa z tohto dôvodu domnieva, že 
hodnotenie iba tri roky po nadobudnutí platnosti 
dohody, ako to navrhuje Dvor audítorov, je obvykle 
príliš skoro.
14
Komisia sa nedomnieva, že by hodnotenie ušlých 
príjmov ex ante  a ex post  poskytlo rozpočtovým 
orgánom dostatočne presné ročné prognózy vybe -
rania colných poplatkov na zlepšenie finančného 
hospodárenia s rozpočtom EÚ.
Preferenčné colné režimy sú súčasťou legislatívnej 
štruktúry, na základe ktorej sa vyberajú splatné 
colné poplatky, ktoré sa postupujú do rozpočtu EÚ. 
Príjmy sa preto po zavedení preferenčného colného 
režimu nemôžu považovať za ušlé, nedochádza ani 
k rozpočtovým nákladom. Komisia musí pri pláno -
vaní rozpočtu pre tradičné vlastné zdroje v prvom 
rade vychádzať z makroekonomických metód. Táto 
metóda sa však v súčasnosti reviduje a Komisia 
preskúma, do akej miery možno zohľadniť ostatné 
prvky, ako je vplyv nových preferenčných colných 
režimov.
7 Pozri tiež COM(2013) 686 final, „Posilnenie základov inteligentnej 
regulácie  – zlepšenie hodnotenia“.Komisia v súčasnosti rokuje o zahrnutí ustanovení 
o dočasnom zrušení colných preferencií do preferenč -
ných colných režimov s niekoľkými partnermi vrátane 
Japonska, Vietnamu, Maroka, Thajska a Kanady.
Komisia bude naďalej navrhovať zahrnutie doložky 
o riešení administratívneho pochybenia do všet -
kých budúcich obchodných dohôd, v prípade kto -
rých nebolo dohodnuté vlastné osvedčenie.
V h)
Komisia bude naďalej podporovať nahradenie 
osvedčení o pôvode a sprievodných osvedčení 
vlastným osvedčením vývozcov.
Úvod
07
Dvor audítorov správne poukazuje na posúdenia 
vplyvu a na PVU. Nedôveruje však nástrojom, ako sú 
štúdie uskutočniteľnosti a iné hospodárske analýzy, 
ktoré boli v minulosti tiež dôležitým prvkom roz -
hodovania o niektorých dohodách zahrnutých do 
vzorky Dvora audítorov.
08
Hoci bol systém posúdenia vplyvu zavedený v roku 
2002, jeho rozsah pôsobnosti sa postupne vyvíjal, 
pričom preferenčné colné režimy so závažným vply -
vom neboli úplne zahrnuté do rozsahu jeho pôsob -
nosti do roku 2009.
09
Komisia má odlišný výklad zákonnej povinnosti 
týkajúcej sa vykonávania hodnotení preferenčných 
colných režimov ex ante  v rokoch 2002 a 2006.
Požiadavka na vykonávanie posúdení vplyvu bola 
postupne zavádzaná od roku 2003.
Posúdenia vplyvu sa od roku 2005 vyžadovali pre 
všetky iniciatívy stanovené v legislatívnom a pra -
covnom programe Komisie, od roku 2009 pre najdô -
ležitejšie iniciatívy Komisie a iniciatívy s najväčším 
vplyvom.
Odpovede Komisie 50
27
Komisia sa domnieva, že posúdenia vplyvu alebo 
hodnotenia ex ante  nebolo nutné vypracovať 
v prípade siedmich preferenčných colných režimov, 
ktoré Dvor audítorov uvádza. Vo väčšine prípadov 
by posúdenie vplyvu alebo hodnotenie ex ante  
malo nízku pridanú hodnotu a predstavovalo by 
neprimerané využívanie zdrojov, napríklad preto, že 
na najvyššej úrovni boli prijaté politické rozhodnu -
tia plniť dohodu, alebo preto, že plánované opatre -
nia mali obmedzenejší vplyv alebo mali prechodný 
charakter.
28
Komisia urobila odhad ušlých príjmov vo všetkých 
posúdeniach vplyvu, ktoré sa týkali obchodných 
dohôd uzatvorených od roku 2010.
29
Komisia sa nedomnieva, že bola povinná vykonať 
PVU v prípade piatich dohôd, ktoré Dvor audí -
torov uviedol. Povinnosť vykonávať PVU počas 
obchodných rokovaní pôvodne stanovil v roku 1999 
komisár pre obchod a týkala sa tých rokovaní, ktoré 
viedol komisár pre obchod. Všeobecné využíva -
nie PVU pri rokovaniach, ktoré viedli iní komisári 
v mene Komisie, nikdy nepodliehalo rozhodnutiu 
kolégia, čo je aj dôvodom, prečo sa v týchto piatich 
prípadoch PVU nevypracovalo.
30
Komisia od roku 2010 posilňuje svoj systém hod -
notenia právnych predpisov a politík, a zaviazala 
sa vykonávať tieto hodnotenia systematickejším 
spôsobom. Pri vykonávaní programu hodnotení je 
potrebné stanoviť priority, pričom prvou prioritou 
je zásada „najprv hodnotenie“, t. j. hodnotenie 
pred revíziou iniciatívy; ďalej sú to iniciatívy, ktoré 
majú najvýraznejší vplyv, a nakoniec obmedzenosť 
dostupných zdrojov.Odhad ušlých príjmov bol zahrnutý do posúdení 
vplyvu vykonávaných od roku 2011. Takýto výpočet 
ex ante  však môže poskytnúť iba odhad pravdepo -
dobného zníženia vlastných zdrojov vo forme col -
ných poplatkov na základe najpravdepodobnejších 
scenárov vyplývajúcich z konečnej dohody. Pokiaľ 
ide o hospodárske účinky, treba poznamenať, že 
zatiaľ čo preferenčné colné režimy majú nižšie colné 
sadzby, zahŕňajú aj výhody vyplývajúce zo zvýšených 
obchodných tokov, ktoré môžu v praxi dokonca viesť 
k zvýšeniu sumy vyberaných colných poplatkov.
Rozsah auditu a audítorský prístup
21
Dvor audítorov vo svojom závere vychádza z ana -
lýzy obdobia, počas ktorého sa postupne zavádzal 
systém Komisie týkajúci sa posúdenia vplyvu, pri -
čom systematické hodnotenie politík sa ešte malo 
vypracovať. Mnohé dohody zaradené do vzorky tak 
nemohli byť predmetom ani posúdenia vplyvu ani 
PVU vzhľadom na dátum ich návrhu a/alebo nado -
budnutia účinnosti.
22
Pracovné metódy posúdenia vplyvu boli v rámci 
Komisie stanovené postupne prostredníctvom 
usmernení, ktoré boli zavedené v roku 2005 a revi -
dované v roku 2009. Súčasné prísnejšie normy by 
sa nemali používať na hodnotenie predchádzajú -
cich posúdení vplyvu, keď sa tieto režimy ešte len 
rozvíjali. S cieľom nadviazať na skúsenosti z prvých 
piatich rokov sa usmernenia pre PVU zaviedli pro -
stredníctvom príručky PVU, ktorú útvary Komisie 
uverejnili v roku 2006.
Pripomienky
26
Komisia súhlasí s významom primeraného posu -
dzovania hospodárskeho vplyvu a iných vplyvov 
preferenčných colných režimov ex ante  a ex post . 
Domnieva sa, že sa tak deje od roku 1999.
Odpovede Komisie 51
35
Spomedzi šiestich posúdení vplyvu, ktoré Dvor 
audítorov posudzoval, boli štyri vykonané 
v rokoch 2006/2007, keď sa metodika analýzy 
vplyvu obchodných dohôd ešte len vyvíjala. 
Všetky posúdenia vplyvu, ktoré boli vypracované 
od roku 2010, obsahujú komplexnú analýzu hospo -
dárskeho vplyvu v prijímajúcich krajinách.
36
Komisia posudzuje hospodársky vplyv na základe 
najmodernejšieho hospodárskeho modelovania 
a dátových súborov, pričom drží krok s najnovším 
vývojom podľa teoretickej a empirickej odbornej 
literatúry týkajúcej sa účinku dohôd o voľnom 
obchode.
38
Systém VSP sa skladá zo všeobecného režimu 
a dvoch osobitných režimov. Všeobecný režim 
sa udeľuje všetkým rozvojovým krajinám, ktoré 
majú rovnaké rozvojové potreby nachádzajú sa 
na podobnom stupni hospodárskeho rozvoja, bez 
toho, aby bolo nutné ratifikovať alebo vykonávať 
medzinárodné dohovory.
Podsystém EÚ VSP+ bol navrhnutý tak, aby zahŕ -
ňal ďalšie stimuly pre zraniteľné krajiny, ktoré 
sú ochotné prijať ďalšie mimoriadne opatrenia 
v záujme udržateľného rozvoja a dobrej správy vecí 
verejných, takže je na rozhodnutí týchto krajín, či 
sa budú usilovať o dosiahnutie ďalších výhod alebo 
nie. Tento prístup, ktorý podporuje Rada aj Parla -
ment, predstavuje politické rozhodnutie. Potreba 
ratifikácie a účinného vykonávania medzinárod -
ných dohovorov o ľudských a pracovných právach, 
životnom prostredí a dobrej správe vecí verejných, 
sa preto posúdila v prípade týchto 10 krajín, a nie 
pokiaľ ide o ostatné prijímajúce krajiny využívajúce 
všeobecný režim.Komisia v súlade so svojím záväzkom vykonávať 
hodnotenia ex post  systematickejším spôsobom 
vykonala v roku 2012 hodnotenie ex post  obchod -
ného piliera dohody o pridružení medzi EÚ a Čile 
a v roku 2013 začala hodnotenie ex post  vykonáva -
nia dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexi -
kom, ako aj komplexnú revíziu dohody o hospo -
dárskom partnerstve CARIFORUM – EÚ. V roku 2014 
sa plánujú ďalšie dve hodnotenia ex post  (auto -
nómnych obchodných preferencií pre Moldavsko 
a krajiny západného Balkánu).
31
Hodnotenie vplyvu na rozpočet EÚ v štatistickej 
správe VSP na obdobie 2006 – 2009 vychádzalo zo 
štandardného prístupu Komisie8.
Keďže sa výpočet uskutočnil ex post , strata príjmov 
bola vypočítaná na základe skutočných štatistík, 
t. j. preferenčného obchodovania v rámci VSP 
v období rokov 2006 – 2009.
34
Na vysokokvalitné posúdenie vplyvu pomocou 
najlepších dostupných modelov sa vynaložilo 
značné úsilie. Komisia okrem toho poznamenáva, 
že analýza Dvora audítorov je založená na posúde -
niach vplyvu vypracovaných pred niekoľkými rokmi 
v čase, keď sa metodiky posúdenia vplyvu ešte len 
vyvíjali. Z piatich posúdení vplyvu sprevádzajúcich 
obchodnú zmluvu, ktoré Dvor auditorov analyzoval, 
sa podľa najnovších usmernení vykonalo len jedno. 
V dôsledku toho Dvor audítorov neberie na vedo -
mie zásadný vývoj posúdení vplyvu na podporu 
preferenčných colných režimov od roku 2010.
8 Ušlý príjem vyjadruje rozdiel medzi clom podľa doložky najvyšších 
výhod, ktoré by bolo splatné pre všetky obchody v rámci VSP 
v prípade, že by nebol zavedený režim VSP, a skutočne zaplateným 
clom, t. j. (celková suma cla na základe doložky najvyšších výhod 
vypočítaná na základe preferenčného obchodovania v rámci 
VSP) – (celková suma zvýhodneného cla vypočítaného na základe 
preferenčného obchodovania v rámci VSP).
Odpovede Komisie 52
42
V posúdení vplyvu neboli podvod alebo colné úniky 
určené ako hlavné nedostatky dovtedy uplatňo -
vaného systému VSP . V zmenenom režime preto 
nedošlo k žiadnym významným úpravám ustano -
vení týkajúcich sa boja proti podvodom.
Na druhej strane sa v posúdení vplyvu zdôraznilo, 
že ochranné mechanizmy v rámci systému VSP (pri 
ktorých môže dovoz spôsobiť alebo hroziť spôso -
bením vážnych problémov pre výrobcov EÚ) neboli 
funkčné a mohli preferenčný dovoz nechať poškodiť 
finančné a hospodárske záujmy výrobného odvet -
via EÚ. Našli sa možnosti ich nápravy a VSP , ktorý 
vstúpil do platnosti 1. januára 2014, ich posilnil.
Komisia musí do novembra 2017 predložiť Európ -
skemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní 
nariadenia o VSP . Komisia na účely tejto správy 
posúdi otázky týkajúce sa podvodu a colných úni -
kov, a v prípade potreby zváži opatrenia zamerané 
na ich riešenie.
44
Komisia súhlasí, že rovnako ako pri všetkých typoch 
modelovania, aj tu existujú obmedzenia, ale 
domnieva sa, že najlepším dostupným nástrojom je 
vypočítateľná všeobecná rovnováha. Všetky rámce 
modelovania majú nedostatky, ale modely VVR 
sú najvhodnejšie na kvantifikáciu hospodárskeho 
vplyvu preferenčných colných režimov. Cieľom je 
kvantifikovať vplyv zmien obchodnej politiky, cete ‑
ris paribus , na základe najsolídnejších a najrelevant -
nejších metodických prístupov, ktoré sú k dispozícii 
pre analýzu obchodnej politiky v ekonomickej 
oblasti. Takéto hospodárske analýzy nie sú založené 
na jedinom modeli VVR, ale na rôznych modeloch 
VVR, ktoré sú upravené tak, aby čo najlepšie zod -
povedali prejednávanej politickej otázke pre každé 
posúdenie vplyvu a PVU.Rámček 1
Bangladéš je dobrým príkladom toho, ako výhody 
VSP výrazne prispeli k rozvoju tejto krajiny, ktorá 
patrí medzi najmenej rozvinuté krajiny a ktorá 
v dôsledku toho zaznamenala rast, zníženie chu -
doby a väčšie pracovné príležitosti, najmä pre ženy. 
Dostupnosť výhod VSP vytvára pre EÚ politický 
priestor pre ovplyvňovanie vývoja v oblasti ľud -
ských a pracovných práv, ako dokazujú udalosti 
spojené s Rana Plaza. Komisia okrem toho pod -
robne sleduje činnosť Medzinárodnej organizácie 
práce (MOP) v tejto krajine, zameranej na zlepšenie 
pracovných podmienok. Je otázne, či by Bangladéš 
akceptoval podmienky stanovené v pakte, keby 
nebol príjemcom VSP .
40
Komisia uznáva, že vzhľadom na skúsenosti sprís -
nila nároky na účinnosť monitorovania a hodno -
tenia v rámci posúdení vplyvu. Tu sa odzrkadľuje 
postupný vývoj systému posúdenia vplyvu.
Vo všetkých posúdeniach vplyvu vykonávaných od 
roku 2010 v oblasti obchodu boli stanovené jasné 
a kvantifikovateľné ukazovatele, ktoré sú v súlade 
s usmerneniami pre posúdenie vplyvu z roku 2009. 
Potvrdzujú to pozitívne stanoviská výboru pre posu -
dzovanie vplyvu týkajúce sa týchto posúdení vplyvu.
41
Podrobná štúdia, tak ako je navrhnutá v odporú -
čaniach EHSV, by v kontexte Indie pravdepodobne 
neviedla k spoľahlivým zisteniam, keďže väčšina 
zraniteľných sektorov spoločnosti patrí do nefor -
málnej ekonomiky, kde kvantitatívne údaje nie sú 
jednoducho dostupné.
Výsledky PVU pre dohodu o voľnom obchode 
s Indiou sú však relevantné v kontexte odporúčaní 
EHSV. V PVU sa dospelo k záveru, že dohoda o voľ -
nom obchode s Indiou (vo všetkých analyzovaných 
scenároch) by mala viesť k výraznému nárastu 
reálnych miezd kvalifikovaných aj nekvalifikovaných 
pracovníkov, ako aj k mierne pozitívnym účinkom 
v prospech znižovania chudoby. Okrem toho roku -
júce strany viedli pravidelné konzultácie s občian -
skou spoločnosťou, vďaka čomu bolo možné predis -
kutovať záležitosti uvedené v odporúčaniach EHSV.
Odpovede Komisie 53
48
V posúdeniach vplyvu a PVU sa analyzuje prav -
depodobný vplyv samotnej obchodnej dohody 
na príslušné sektory so zohľadnením existencie 
všetkých príslušných politík EÚ. Týmto spôsobom 
sa v nich môže (ako v prípade krajín Karibiku) alebo 
nemusí výslovne uviesť spoločná poľnohospodár -
ska politika (SPP).
49
Komisia uznáva, že PVU týkajúce sa dohôd o hospo -
dárskom partnerstve nemajú rovnakú úroveň krytia 
a hĺbku ako nedávne PVU. Čiastočne sa tu odrazilo 
veľmi široké geografické a tematické pokrytie tohto 
konkrétneho PVU – viac ako 75 krajín. Žiadne PVU 
nemohlo úplne pokryť všetky možné otázky pre 
všetkých potenciálnych signatárov.
52
Štúdia bola ekonometrickým posúdením vplyvu 
6 preferenčných colných režimov na obchod. 
Jej stanoveným cieľom bolo analyzovať, či tieto 
dohody mali merateľný a štatisticky dôležitý vplyv 
na vývoz a dovoz EÚ. Účelom nebolo mať širší roz -
sah alebo poskytnúť plnohodnotné hodnotenie ex 
post . Komisia následne vykonala úplné hodnotenia 
ex post  pre obidve dotknuté krajiny (Mexiko a Čile).
53
Správa o hodnotení ex post  pre euro -stredomorské 
krajiny síce neobsahovala žiadne ustanovenia týka -
júce sa budúceho hodnotenia, ale Komisia môže 
potvrdiť, že takého hodnotenie ex post  sa pravdepo -
dobne vykoná po dokončení rokovaní a po plnom 
vykonávaní dohôd.
55
V nadväznosti na predbežné hodnotenie VSP sa 
v tomto systéme, ktorý vstúpil do platnosti 1. janu -
ára 2014, vykonali zásadné zmeny s cieľom riešiť 
nedostatky zistené v predbežnom hodnotení tohto 
systému.45
Databáza GTAP vychádza z najspoľahlivejších 
medzinárodných zdrojov údajov (vrátane údajov 
Eurostatu pre krajiny EÚ), a podlieha stálej kontrole 
jednotlivých zúčastnených strán (Svetová banka, 
OECD, MMF, WTO, OSN, FAO). Väčšina ekonomických 
údajov, ktoré sa používajú v databáze GTAP (ako sú 
obchodné toky, ochranné vzory, HDP , konečná spot -
reba), sa aktualizuje podľa najnovšieho dostupného 
roka. V tomto prípade sa neaktuálne údaje vzťa -
hujú iba na technické koeficienty tabuliek dodávok 
a použitia EÚ. Z nespracovaných údajov Eurostatu 
vyplýva, že zmena technických koeficientov v tabuľ -
kách dodávok a použitia EÚ je za obdobie rokov 
2000  – 2009 minimálna.
Komisia sa ako súčasť konzorcia GTAP bude sna -
žiť zabezpečiť, aby GTAP používala aktualizované 
tabuľky dodávok a použitia EÚ a tabuľky vstupu 
a výstupu, ak sú k dispozícii, a aby sa v metadátach 
GTAP uvádzali podľa jednotlivých krajín zdroje a rok 
použitých údajov.
Ako vyplýva zo správy GR JRC Európskej komisie 
(Spoločné výskumné centrum) z januára 2014, 
aktualizácia technických koeficientov EÚ podľa 
najnovšieho dostupného roka iba okrajovo zmenila 
simulovaný vplyv dohody o voľnom obchode medzi 
EÚ a Kóreou.
46
Keďže zdrojom väčšiny údajov EÚ v databáze GTAP 
je v prvom rade Eurostat alebo národné štatistické 
úrady, účasť Eurostatu na sekundárnom posúdení 
kvality údajov GTAP môže byť zbytočná.
47
Komisia súhlasí s tým, že včasnosť PVU je veľmi 
dôležitá pre zabezpečenie jeho užitočnosti pre roku -
júce strany. Útvary Komisie sa zaviazali začať PVU 
najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku rokovaní, 
aby sa zabezpečilo ich začlenenie do týchto roko -
vaní. Z 18 posúdení vplyvu na udržateľnosť, ktoré 
sa vykonali od roku 1999, bolo PVU pre Čile jediným 
PVU, v rámci ktorého sa záverečná správa predložila 
až po podpísaní dohody o pridružení.
Odpovede Komisie 54
Komisia ďalej konštatuje, že neextrapolovaná 
potenciálna strata, ktorú Dvor audítorov oznámil 
trom členským štátom v súvislosti so zistenými 
individuálnymi chybami, predstavuje 1  milión  EUR, 
z čoho 91 % pripadá na jeden členský štát.
64
Niektoré chýbajúce dokumenty alebo dôkazy 
možno ešte dodať v dôsledku opatrení Komisie nad -
väzujúcich na zistenia Európskeho dvora audítorov. 
Konečný výsledok preto môže viesť k podstatne 
nižším sadzbám. Kontrolami zjednodušených postu -
pov Komisie v 21 členských štátoch sa nepreukázala 
vyššia miera chybovosti na vzorke kontrolovaných 
vyhlásení o pôvode a finančný vplyv týchto chýb 
bol nízky.
Výsledky skúmania originálnych dokumentov 
o pôvode, ktoré vykonala Komisia v rámci svojich 
kontrol v Spojenom kráľovstve, nezodpovedajú 
zisteniam Dvora audítorov.
66
Chyby, ktoré zistil Dvor audítorov, zahŕňajú pre -
važne chýbajúce podporné doklady alebo dôkazy. 
Ak osvedčenia o pôvode obsahujú pečiatku alebo 
ich vydal úrad, ktorý orgány prijímajúcich/part -
nerských krajín neohlásili Komisii, môžu sa týmto 
orgánom zaslať na overenie.
Komisia aj v súvislosti s vyššie uvedeným bodom 
64 zdôrazňuje, že v súčasnosti vlastnia takmer 
všetky podporné doklady dovozcovia, ktorí by ich 
mali uchovávať tak, aby boli k dispozícii colným 
orgánom v súlade s článkom 77 Colného kódexu EÚ. 
Nie je možné skontrolovať 100 % dokumentov, preto 
by sa kontroly mali vykonávať na základe analýzy 
rizík v súlade s článkom 13 Colného kódexu EÚ.Výrazne sa napríklad znížil počet príjemcov VSP , aby 
bolo možné zamerať sa na výhody pre krajiny, ktoré 
sú v najväčšej núdzi (z viac ako 170 na približne 
90 krajín). Zrušením výhod pre veľmi konkurenčné 
sektory niektorých krajín, ako je textil z Číny a Indie, 
sa okrem toho zväčšili vývozné príležitosti pre chu -
dobnejšie krajiny.
61
Komisia sa domnieva, že zahrnutie pôvodu v kombi -
nácii s ostatnými rizikovými prvkami je ešte účinnej -
šie, pretože je presnejšie zamerané.
62
Množstvo chýb, ktoré zistil Dvor audítorov v dovoz -
ných vyhláseniach, v ktorých boli nárokované prefe -
rencie podľa zjednodušených postupov, bolo nízke 
(tri). Spojené kráľovstvo sa zaviazalo preskúmať 
svoju stratégiu kontroly preferenčného pôvodu. Aj 
keď preferenčné colné režimy neboli v Spojenom 
kráľovstve zvolené za tému auditu, neznamená 
to, že v kontexte ostatných auditov dodatočného 
výberu ciel neboli vykonané kontroly pôvodu. 
Otázky, ktorými sa zaoberal Dvor audítorov, bude 
Komisia ďalej riešiť.
63
Extrapolácia Dvora audítorov sa vykonáva na 
základe individuálnych chýb, medzi ktoré patria 
chýbajúce dokumenty alebo dôkazy, ktorými mali 
v čase auditu Dvorom audítorov disponovať dovoz -
covia. Tieto chyby však automaticky nepotvrdzujú, 
že dovážaný tovar nemal preferenčný pôvod dekla -
rovaný v čase dovozu. Komisia pri riešení prípadov 
jednotlivých chýb, ktoré odhalil Dvor audítorov, 
umožní dotknutým členským štátom dokázať, že 
dokumenty a dôkazy o pôvode boli v čase colného 
konania dostupné a že ich ešte stále možno predlo -
žiť. Len v prípade neposkytnutia dôkazov je prav -
depodobné, že existujú sumy tradičných vlastných 
zdrojov, ktoré majú členské štáty zaplatiť, ak tieto 
sumy vyplývajú z ich administratívnych chýb.
Odpovede Komisie 55
75
Členské štáty vo svojich posúdeniach rizík vo všet -
kých uvedených prípadoch analyzovali a zohľadnili 
tieto informácie. Členské štáty na základe analýzy 
svojej štruktúry obchodu rozhodnú, či informácie 
z oznámení o vzájomnej pomoci vo forme riziko -
vých profilov zadajú do systémov riadenia rizík, 
ale nie je to ich povinnosť. Francúzsko vysvetlilo, 
že vytvorenie rizikového profilu v prípade správy 
o predmetnom oznámení o vzájomnej pomoci by 
bolo neúčinné, pretože tieto informácie nemajú 
na Francúzsko žiadny vplyv. V prípade Španielska 
sa vzorka týkala subjektov, ktoré boli vylúčené 
z kontrolných obvodov „pred prepustením“. Komi -
sia už požiadala španielske orgány o zmenu tohto 
postupu. Komisia sa domnieva, že rizikový profil 
založený na informáciách uvedených v žiadosti 
o oznámenie o vzájomnej pomoci sa musí stanoviť 
len vtedy, ak tieto informácie majú vplyv na členský 
štát.
77
Všetkými týmito prípadmi vymáhania sa zaoberá 
Komisia spolu s orgánmi členských štátov a v prí -
pade, že sumy tradičných vlastných zdrojov treba 
uhradiť v dôsledku administratívnej chyby, budú 
požiadané o sprístupnenie týchto súm vrátane 
prípadných úrokov.
Spojené kráľovstvo bolo požiadané, aby sprístup -
nilo sumu tradičných vlastných zdrojov v súvislosti 
s príslušnými oznámeniami o vzájomnej pomoci, 
ktorá, ako uznalo, sa stala premlčanou z dôvodu 
neúčinných vnútorných kontrol. Francúzsko 
napadlo toto zistenie a Komisia požiadala o ďalšie 
informácie.
78
Komisia zdôrazňuje, že v tomto prípade už dotknutý 
členský štát prijal primerané opatrenia s cieľom 
zabrániť tomu, aby v budúcnosti dochádzalo 
k podobnej situácii.
Pozri odpoveď Komisie na bod 79.67
Chybami, ktoré zistil Dvor audítorov, sa bude za  -
oberať Komisia a ak objaví splatné sumy tradičných 
vlastných zdrojov, požiada členské štáty, aby prijali 
opatrenia na ich vymoženie a platbu splatných 
úrokov.
71
Jedenásť žiadostí, ktoré Španielsko zaslalo Filipínam 
a ktoré sa vrátili nedoručené, boli následne znovu 
zaslané Filipínam na správnu adresu.
72
Komisia tieto prípady dodatočného výberu ciel rieši 
s talianskymi orgánmi. V prípade potreby sa vyúč -
tuje úrok.
73
Komisia bude s francúzskymi orgánmi riešiť prí -
pady, v ktorých nedošlo k dodatočnému výberu ciel 
v dôsledku potvrdenia neplatnosti alebo nepravosti 
osvedčení, a požiada o vymoženie súm tradičných 
vlastných zdrojov a prípadné vyplatenie úrokov.
74
Komisia sa domnieva, že členské štáty by mali vziať 
do úvahy informácie uvedené v jej súhrnnej straté -
gií týkajúcej sa colného rizika a kontroly, a to v roz -
sahu, v akom majú informácie z oznámenia o vzá -
jomnej pomoci vplyv na členské štáty s cieľom prijať 
opatrenia na vymáhanie splatných súm tradičných 
vlastných zdrojov a prijať opatrenia na predchádza -
nie budúcim stratám.
Odpovede Komisie 56
84
V rozsudku ESD, ktorý uviedol Dvor audítorov, sa 
skutočnosť, že Komisia v plnej miere nevyužila 
práva a právomoci, ktoré jej plynú z dohody o pri -
družení s Tureckom, vzťahuje len na konkrétny prí -
pad, a preto nemôže viesť k všeobecnému záveru.
V článku 220 ods. 2 písm. b) a článku 239 colného 
kódexu sa stanovujú výnimky zo všeobecnej zásady 
vymáhania dovozných ciel. V týchto prípadoch aj 
napriek existencii colného dlhu a skutočnosti, že 
podmienky pre preferenčné zaobchádzanie s tova -
rom neboli splnené, žiadateľ (ktorého pri predložení 
spisu na rozhodnutie Komisii podporili vnútroštátne 
orgány) požiada o výnimku zo zásady vymáhania 
alebo neodpustenia/vrátenia dovozných ciel.
Ustanovenia, ktorými sa riadia tieto výnimky, sa 
musia vykladať reštriktívnym spôsobom a posu -
dzujú sa individuálne.
Výnimky zo zásady vymáhania vyžadujú buď 
a) existenciu pochybenia zo strany colného orgánu, 
ktoré daňovník konajúci v dobrej viere a dodržiava -
júci ustanovenia colného vyhlásenia nemohol zistiť, 
alebo b) existenciu konkrétnej situácie, v ktorej dlž -
níka nemožno obviniť z nedbalosti alebo podvodu.
85
Komisia v rámci nového a vylepšeného monitoro -
vania dôkladne zváži takýto systém periodického 
podávania správ.
89
Komisia sa bude touto otázkou zaoberať v rámci 
nového plánovaného monitorovania s cieľom 
zlepšiť kvalitu informácií poskytovaných členskými 
štátmi a zabezpečiť, okrem iného, aby bolo podáva -
nie správ členskými štátmi účinnejšie zamerané na 
nedostatky vyžadujúce nápravné opatrenie.79
Dotknutý členský štát už informoval Komisiu o tom, 
že jeho colné orgány si vo veľkej miere vymieňali 
informácie s vnútroštátnymi súdnymi orgánmi a že 
sa vykonávajú zmeny vnútroštátneho daňového 
zákona s cieľom zabrániť tomu, aby v budúcnosti 
dochádzalo k podobným situáciám.
Komisia sa bude touto problematikou zaoberať so 
španielskymi orgánmi.
80
Pozri odpoveď Komisie na bod 78.
82
Hodnotenie kapacity prijímajúcej krajiny je neodde -
liteľnou súčasťou procesu rokovania s každým part -
nerom vrátane vymedzenia rozsahu pôsobnosti. 
Neuvádza sa však vo formálnej hodnotiacej správe.
Všeobecne platí, že rokovania poskytujú Komisii 
primeraný rámec na posúdenie kapacity orgánov 
partnerských krajín na riadne spravovanie dohody, 
napríklad so zohľadnením skúseností s platnými 
dohodami o colnej spolupráci a ostatnými mecha -
nizmami spolupráce. Podrobnejšie predchádzajúce 
hodnotenia sa vykonali so zreteľom na stabilizačné 
a asociačné dohody s krajinami Balkánu.
83
Komisia vypracovala akčný plán o monitorovaní pre -
ferenčných pravidiel pôvodu, na základe ktorého sú 
kontroly v krajine využívajúcej preferenčné zaob -
chádzanie jednou z navrhovaných činností. Tento 
akčný plán sa bude vzťahovať na jednostranné 
opatrenia, ako sú VSP , a bilaterálne dohody s part -
nerskými krajinami.
Odpovede Komisie 57
94
Hlavnou úlohou oznámenia o vzájomnej pomoci 
je upozorniť členské štáty na zistené riziká pod -
vodu a získať ich spoluprácu pri hľadaní účinných 
a efektívnych riešení týchto rizík. Úrad OLAF v plnej 
miere uplatňuje požiadavky existujúceho nariade -
nia 515/9710 (zmeneného nariadením 766/200811). 
Povinnosťou členských štátov je analyzovať riziko 
týkajúce sa ich územia, a to na základe poskytnu -
tých informácií, a prijať všetky potrebné opatrenia 
v súlade s ustanoveniami colných právnych predpi -
sov EÚ.
95
Sumy, ktoré členské štáty vyhlásili za nevymo -
žiteľné, nemusia nevyhnutne predstavovať pre 
rozpočet EÚ konečnú stratu, keďže Komisia skúma 
dôslednosť členských štátov pri vymáhaní týchto 
súm podľa článku 17 ods. 2 nariadenia 1150/2000 
a v prípade, že sa nepreukáže dôsledné vymáhanie, 
sa jej tieto členské štáty musia zodpovedať.
Rámček 2
V súlade s postupom podľa článku 17 nariadenia 
Rady 1150/2000 Komisia už tento prípad preskúmala 
v roku 2013.
Poľsko bolo následne požiadané o sprístupnenie 
týchto súm, pretože v čase dovozu neboli prijaté 
ochranné opatrenia v súlade s požiadavkami úradu 
OLAF uvedenými v oznámení o vzájomnej pomoci.
10 Nariadenie Rady (ES) č. 515/97 z 13. marca 1997 o vzájomnej 
pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov a o spolupráci 
medzi správnymi orgánmi členských štátov a Komisiou pri 
zabezpečovaní riadneho uplatňovania predpisov o colných 
a poľnohospodárskych záležitostiach (Ú. v. ES L 82, 22.3.1997, s. 1).
11 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 766/2008 
z 9. júla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) 
č. 515/97 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi 
členských štátov a o spolupráci medzi správnymi orgánmi 
členských štátov a Komisiou pri zabezpečovaní riadneho 
uplatňovania predpisov o colných a poľnohospodárskych 
záležitostiach (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 48).90
Komisia víta zistenia Dvora audítorov, že OLAF 
úspešne preukázal, že dovážaný tovar nebol opráv -
nený na preferenčné colné opatrenia s výnimkou 
jedného vyšetrovania.
91
Vymáhanie cla na základe vyšetrovaní úradu OLAF 
je úlohou vnútroštátnych orgánov a presahuje 
rámec kontroly úradu OLAF.
Skutočne vymožená suma tak odráža výkonnosť 
členských štátov a nie výkonnosť úradu OLAF, a túto 
sumu nie je vhodné použiť ako ukazovateľ výkon -
nosti úradu OLAF.
OLAF poskytuje príslušným orgánom členských 
štátov všetky informácie potrebné na uľahčenie 
vymáhania.
Podľa nových ustanovení zavedených nariade -
ním č. 883/2013 o vyšetrovaniach úradu OLAF9 sú 
členské štáty povinné poskytovať OLAF informácie 
o opatreniach, ktoré prijali na základe odporúčaní 
OLAF, okrem iného o vymáhaní splatných súm. 
Posilňuje sa tým monitorovanie vymáhania člen -
skými štátmi a zlepšujú sa finančné režimy nadväzu -
júce na vyšetrovania, ktoré OLAF vedie.
92
Komisia systematicky sleduje všetky zistené prípady 
finančnej zodpovednosti členských štátov vyplýva -
júce z oneskoreného vymáhania. Bude sa venovať 
zisteniam Dvora audítorov a žiadať o vymáhanie 
tradičných vlastných zdrojov a úhradu prípadných 
úrokov. Výška ciel uvedená v správe OLAF je suma, 
ktorú sa odporúča vymôcť. Skutočnú sumu, ktorá 
sa dá vymôcť, možno definitívne určiť až v rámci 
nadväzujúcich opatrení.
9 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných 
Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým 
sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 
č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999, 
Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013.
Odpovede Komisie 58
Rámček 3 c)
Pokiaľ ide o opatrenia nadväzujúce na informovanie 
dovozcov o dovoze tuniaka zo Salvádora, Komi -
sia medzitým reagovala na zistenia auditu Dvora 
audítorov a Salvádoru poslala list s podrobnými 
otázkami.
Rámček 3 d)
Pozri odpoveď na bod III písm. e).
102
Vyšetrovania úradu OLAF, na ktoré odkazuje Dvor 
audítorov, z ktorých vyplýva, že prijímajúce/part -
nerské krajiny nemajú dostatok skúseností na 
uplatňovanie týchto pravidiel, sa týkajú obdobia 
pred reformou pravidiel pôvodu VSP . V rámci tejto 
reformy boli zjednodušené pravidlá regionálnej 
kumulácie VSP , v dôsledku čoho ich partnerské kra -
jiny mohli ľahšie ovládať.
103
Dvor audítorov identifikoval konkrétny problém 
týkajúci sa kumulácie, keď sa pre krajiny v rovnakom 
regióne uplatňujú odlišné pravidlá. Účelom zave -
denia flexibility do pravidiel VSP bolo zjednodušiť 
kumuláciu pôvodu medzi rozvojovými krajinami 
aj v prípade, keď sa uplatňujú odlišné pravidlá 
pôvodu. Je to osobitne dôležité najmä pre najmenej 
rozvinuté krajiny, na ktoré sa v porovnaní s ostat -
nými prijímateľskými krajinami VSP vzťahujú odlišné 
pravidlá. V nariadení o VSP existujú mechanizmy, 
ktorými sa má zabrániť obchádzaniu.
Rámček 4
Preferenčné obchodné vzťahy medzi EÚ a Mexikom 
sú spravované systémom preferencií založeným na 
dohode, podľa ktorej je požadovanie následného 
overenia preferenčného pôvodu v krajine vývozu 
povinné pred zvážením zamietnutia preferencie. 
Komisia zvažuje ďalšie opatrenia, ktoré môžu byť 
v týchto prípadoch potrebné.96
Komisia už od roku 2001 navrhuje, aby všetky 
preferenčné obchodné režimy EÚ, či už autonómne 
alebo zmluvné, zahŕňali možnosť dočasného zruše -
nia preferencií v prípade konkrétnych problémov 
s riadením preferencií a/alebo iných významných 
porušení colných právnych predpisov či nespolu -
práce. Zahŕňajú aj možnosť vydávania oznámení pre 
dovozcov. Komisia bude naďalej navrhovať zahrnu -
tie týchto ochranných opatrení do všetkých budú -
cich preferenčných obchodných režimov.
Komisia navrhuje zahrnúť doložku o riešení admi -
nistratívneho pochybenia do všetkých obchodných 
dohôd, v prípade ktorých nie je dohodnuté vlastné 
osvedčenie, a bude tak naďalej robiť vo všetkých 
budúcich obchodných dohodách, ako aj v tých, 
o ktorých sa znovu rokuje.
97
Pozri odpoveď v bode 84. Prípady oznámené 
Komisii sa týkajú výnimiek zo všeobecnej zásady 
vymáhania dovozných alebo vývozných ciel, pričom 
podmienkou je, že dlžník konajúci v dobrej viere 
a dodržiavajúci platné ustanovenia nemôže zis -
tiť pochybenia colného orgánu alebo existenciu 
osobitnej situácie, pričom zo strany dlžníka nejde 
o nedbalosť. O tom, či tieto podmienky boli spl -
nené, rozhoduje príslušný colný orgán.
98
Komisia bude naďalej navrhovať zahrnutie doložky 
o riešení administratívneho pochybenia do všet -
kých obchodných dohôd, v prípade ktorých nie je 
dohodnuté vlastné osvedčenie.
Rámček 3 b)
Nezverejnenie bolo spojené s problémami súvisia -
cimi s prekladom v nadväznosti na pristúpenie.
Odpovede Komisie 59
Odporúčania 1 až 4
1) Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audíto -
rov týkajúce sa vykonávania posúdenia vplyvu 
a PVU pre preferenčné colné režimy, a riadneho 
odôvodnenia situácie, keď to nie je možné. Urobí 
tak v súlade s platnými usmerneniami pre posú -
denie vplyvu a príručkou o PVU a v najnovšom 
posúdení vplyvu pre Japonsko a USA odhadla 
ušlé príjmy.
2) Pokiaľ ide o včasnosť analýzy, Komisia sa zaviazala 
začať PVU najneskôr do 6 mesiacov od začiatku ro -
kovaní s cieľom zabezpečiť, aby sa mohlo užitočne 
začleniť do procesu rokovaní a schvaľovania.
Eurostat sa v súčasnosti systematicky vyzýva, aby 
sa stal členom riadiacich skupín, ktoré monito -
rujú PVU.
Komisia sa snaží o zintenzívnenie spoluprá -
ce v oblasti kvality zdrojov štatistických úda -
jov v rámci prebiehajúcej aktualizácie dohody 
o úrovni poskytovaných služieb medzi GR pre 
obchod a Eurostatom.
3) Komisia prijíma odporúčanie Dvora audítorov pre 
preferenčné colné režimy so závažným hospodár -
skym, sociálnym a environmentálnym vplyvom.
Odráža záväzky, ktoré už Komisia prijala so zre -
teľom na vykonávanie hodnotení preferenčných 
colných režimov ex post , ktoré majú závažný hos -
podársky, sociálny a environmentálny vplyv, na 
systematickejšom základe s cieľom prispieť k mo -
nitorovaniu vplyvu obchodných dohôd EÚ12.
12 KOM(2010) 612 v konečnom znení „Obchod, rast a svetové 
záležitosti“.Závery a odporúčania
108
Aj keď sa hodnotenia Komisie ex ante  a ex post  na 
posúdenie hospodárskeho vplyvu a iných vplyvov 
preferenčných colných režimov postupne vyvíjali, 
Komisia sa domnieva, že politici, zúčastnené strany 
a európski daňoví poplatníci sú v súčasnosti plne 
informovaní o hlavných výhodách a nevýhodách 
rôznych možností obchodnej politiky.
Od roku 1999 sprevádzalo všetky hlavné viacstranné 
a dvojstranné obchodné rokovania PVU, v ktorom sa 
podrobne analyzoval očakávaný hospodársky (ale 
aj sociálny a environmentálny) vplyv preferenčného 
colného režimu. Od roku 2010 [až na jednu výnimku, 
pozri odpoveď Komisie na bod III písm. a)] predchá -
dzalo všetkým dôležitým obchodným rokovaniam 
ešte pred ich začatím posúdenie vplyvu, v ktorom 
sa posudzoval pravdepodobný hospodársky vplyv 
preferenčného colného režimu vrátane hodnotenia 
pravdepodobnosti ušlého príjmu.
109
Aj keď Komisia uznáva, že je tu priestor na zlepšenie, 
celkom nesúhlasí s hodnotením Dvora audítorov. 
Vypracovaniu posúdení vplyvu a PVU vysokej kva -
lity sa bude v budúcnosti naďalej venovať značné 
úsilie. Komisia berie na vedomie výber vzorky Dvora 
audítorov, ktorá zahŕňala len jedno posúdenie 
vplyvu vypracované podľa nových usmernení pre 
posúdenie vplyvu vydaných v roku 2009. V analýze 
Dvora audítorov sa preto dostatočne nezohľadňuje 
výrazný pokrok týkajúci sa posúdení vplyvu na pod -
poru preferenčných colných režimov od roku 2010.
Pokiaľ ide o hodnotenia ex post , len relatívne 
málo z nich bolo dokončených, čo svedčí o dĺžke 
obdobia, ktoré predchádza vstupu preferenčných 
colných režimov do úplnej platnosti. Komisia však 
v tejto súvislosti zaraďuje vyššiu rýchlosť.
110
Systém ako VSP je iba jedným z nástrojov na riešenie 
potrieb rozvojových krajín a nemala by sa preceňo -
vať jeho kapacita riešiť problémy rozvojových krajín. 
Tento systém prešiel v rámci práva WTO reformou, 
ktorá vychádzala z predbežných zistení analýzy.
Odpovede Komisie 60
112
Informácie z oznámení o vzájomnej pomoci nevedú 
zakaždým k vytvoreniu rizikového profilu, keďže 
tieto informácie nemusia mať vplyv na členský štát.
Členské štáty vo svojich posúdeniach rizík vo všet -
kých uvedených prípadoch analyzovali a zohľadnili 
tieto informácie.
113
Dvor audítorov opiera svoje závery o nedostat -
koch systému REM -REC o jeden konkrétny prípad 
v Španielsku. Dotknutý členský štát už informoval 
Komisiu o tom, že jeho colné orgány si vo veľkej 
miere vymieňali informácie s vnútroštátnymi súd -
nymi orgánmi a že sa vykonávajú zmeny vnútroštát -
neho daňového zákona s cieľom zabrániť tomu, aby 
v budúcnosti dochádzalo k podobným situáciám.
Komisia sa bude touto problematikou zaoberať so 
španielskymi orgánmi.
114
Existujú aj iné prostriedky než formálne hodnotiace 
správy, prostredníctvom ktorých sa možno presved -
čiť o kapacite tretej krajiny náležite spravovať pre -
ferenčné colné režimy. Hodnotenie prebieha počas 
procesu rokovania o dvojstranných dohodách.
Pokiaľ ide o monitorovanie, Komisia používa rôzne 
nástroje, ako sú oznámenia dovozcom, poskytova -
nie poradenstva prijímajúcim krajinám atď., najmä 
v kontexte VSP . Komisia vypracovala akčný plán 
o monitorovaní preferenčných pravidiel pôvodu, na 
základe ktorého sú kontroly v prijímajúcej krajine 
jednou z navrhovaných činností. Tento akčný plán sa 
bude vzťahovať na jednostranné opatrenia, ako sú 
VSP , a bilaterálne dohody s partnerskými krajinami.
Komisia okrem toho odkazuje aj na svoje odpovede 
v bodoch 81 až 86.
115
Komisia sa bude zaoberať prípadmi, ktoré uviedol 
Dvor audítorov, a problémy bude riešiť v spolupráci 
s členskými štátmi a krajinami využívajúcimi prefe -
rencie v kontexte jednostranných opatrení, ako aj 
dvojstranných dohôd.4) Komisia akceptuje odporúčanie Dvora audítorov.
Pozri odpoveď na bod 55. Na základe priebež -
ného hodnotenia VSP prešiel systém výraznými 
zmenami v snahe odstrániť tieto nedostatky. Ke -
ďže colné preferencie sa podľa nového nariade -
nia o VSP (nariadenie č. 978/2012) uplatňujú až 
od 1. januára 2014, Komisia tento systém preskú -
ma a do roku 2016 predloží Európskemu parla -
mentu a členským štátom správu o účinku tohto 
systému a do roku 2017 o celkovom fungovaní 
nového nariadenia.
111
Extrapolácia Dvora audítorov sa vykonáva na 
základe individuálnych chýb, medzi ktoré patria 
chýbajúce dokumenty alebo dôkazy, ktorými mali 
v čase auditu Dvorom audítorov disponovať dovoz -
covia. Tieto chyby však automaticky nepotvrdzujú, 
že dovážaný tovar nemal preferenčný pôvod dekla -
rovaný v čase dovozu. Komisia pri riešení prípadov 
jednotlivých chýb, ktoré Dvor audítorov odhalil, 
umožní dotknutým členským štátom dokázať, že 
dokumenty a dôkazy o pôvode boli v čase colného 
konania dostupné a že ich ešte stále možno predlo -
žiť. Len v prípade neposkytnutia dôkazov je prav -
depodobné, že existujú sumy tradičných vlastných 
zdrojov, ktoré majú členské štáty zaplatiť, ak tieto 
sumy vyplývajú z ich administratívnych chýb.
Komisia zdôrazňuje, že v súčasnosti vlastnia takmer 
všetky podporné doklady dovozcovia, ktorí by ich 
mali uchovávať tak, aby boli k dispozícii colným 
orgánom v súlade s článkom 77 Colného kódexu 
EÚ. Nie je možné skontrolovať 100 % dokumentov, 
preto by sa kontroly mali vykonávať na základe ana -
lýzy rizík v súlade s článkom 13 Colného kódexu EÚ.
Komisia ďalej konštatuje, že neextrapolovaná 
potenciálna strata, ktorú Dvor audítorov oznámil 
trom členským štátom v súvislosti so zistenými 
individuálnymi chybami, predstavuje 1  milión  EUR, 
z čoho 91 % pripadá na jeden členský štát.
Odpovede Komisie 61
7) Komisia bude naďalej podnecovať členské štáty, 
aby po prevzatí oznámení o vzájomnej pomoci 
prijali všetky vhodné preventívne opatrenia.
8) Hodnotenie kapacity krajiny využívajúcej prefe -
renčné zaobchádzanie je neoddeliteľnou súčas -
ťou procesu rokovania s každým partnerom. Ne -
uvádza sa však vo formálnej hodnotiacej správe. 
Komisia zahrnie posúdenie tejto kapacity do vy -
medzenia rozsahu pôsobnosti, ktoré predchádza 
novým rokovaniam.
Všeobecne platí, že rokovania poskytujú Komisii 
primeraný rámec na posúdenie kapacity orgánov 
partnerských krajín správne plniť dohodu.
9) Komisia predloží túto problematiku členským 
štátom (počas monitorovania) s cieľom zlepšiť 
kvalitu informácií, ktoré členské štáty poskytujú 
o administratívnej spolupráci. Zjednoduší sa aj 
postup vykazovania.
10) Komisia bude overovať krajiny využívajúce pre -
ferenčné zaobchádzanie, v ktorých na základe 
auditu, ktorý vykonal Dvor audítorov, existujú 
problémy týkajúce sa administratívnej spoluprá -
ce. Komisia vypracovala akčný plán o monitoro -
vaní preferenčných pravidiel pôvodu, v ktorom 
navrhuje rôzne nápravné opatrenia.
11) Komisia poznamenáva, že za vymáhanie finanč -
ných prostriedkov sú zodpovedné členské štáty.
OLAF bude príslušným orgánom členských štátov 
naďalej poskytovať všetky informácie potrebné 
na uľahčenie vymáhania.116
Aj keď Komisia uznáva, že premlčanie predstavuje 
pre vymáhanie problém, pripomína, že je povinnos -
ťou členských štátov prijať primerané opatrenia na 
zabezpečenie včasného vymáhania dovozných ciel 
v maximálnej možnej miere.
Komisia systematicky sleduje všetky zistené prípady 
finančnej zodpovednosti členských štátov vyplýva -
júce z oneskoreného vymáhania. Nadviaže na zis -
tenia Dvora audítorov a v prípade, že splatné sumy 
sú výsledkom administratívnych chýb, bude žiadať 
o platbu tradičných vlastných zdrojov a úrokov.
117
Pozri odpovede na body 96 a 99.
Komisia bude naďalej navrhovať zahrnutie doložky 
o riešení administratívneho pochybenia do všet -
kých obchodných dohôd, v prípade ktorých nie je 
dohodnuté vlastné osvedčenie.
120.
Pozri odpovede na bod III písm. d) a e), bod V písm. 
d) a g), body 82, 83, 96, 99 písm. d), body 106 a 114, 
a na odporúčanie 12.
Odporúčania 5 až 13
5) Komisia okrem toho vyhodnotí, v ktorých kon -
krétnych prípadoch sú tieto rizikové profily uži -
točné a ako by sa mali v rámci preferenčných 
colných režimov uplatňovať v oblasti pravidiel 
pôvodu.
6) Komisia v rámci svojich kontrol vykonaných za 
posledné roky kládla osobitný dôraz na účinnosť 
systémov riadenia rizík členských štátov a na ich 
stratégie v oblasti kontroly. Vypracovala tema -
tické správy o svojich kontrolách stratégií colnej 
kontroly (2009), miestnych colných konaniach 
(2011) a tranzite (2012) a tieto správy predložila 
členským štátom v Poradnom výbore pre vlast -
né zdroje, ako aj v Skupine pre colnú politiku. 
Naďalej bude overovať, či členské štáty zlepšili 
účinnosť svojich systémov riadenia rizík a stra -
tégií v oblasti kontroly.
Odpovede Komisie 62
13) Komisia bude naďalej podporovať nahradenie 
osvedčení o pôvode a sprievodných osvedčení 
vlastným osvedčením vývozcov.
Odpoveď na prílohu
1
Modely VVR sú najmodernejšie nástroje a v porov -
naní s ostatnými dostupnými modelmi sú najvhod -
nejšie na meranie vplyvu zmien obchodnej politiky 
v rámci celého hospodárstva a ich výsledkom je 
široká škála odvetvových sociálno -ekonomických 
ukazovateľov (colné príjmy, dovoz, vývoz, výrobné 
ceny, mzdy, emisie CO2 atď.). Má to mimoriadny 
význam pre rokovania a zúčastnené strany. Posúde -
nia vplyvu na udržateľnosť dopĺňajú výsledky VVR 
o kvalitatívne a odvetvové analýzy vrátane tých, 
ktoré sa týkajú neformálneho sektora, ak to umož -
ňujú údaje. Údaje o neformálnom sektore neboli 
doteraz dostatočne spoľahlivé na to, aby sa mohli 
použiť.
2
a) Dlhodobý účinok zmien obchodnej politiky po -
súdili mnohí akademickí pracovníci a medziná -
rodné organizácie, pričom vlády tieto výsledky 
vo veľkej miere využívajú a akceptujú.
b) Modely VVR sa používajú na účely stimulácie, nie 
na prognózy. Sú založené na silných teoretických 
základoch a zároveň vychádzajú z reálnych eko -
nomických údajov, ktoré kopírujú správanie hos -
podárskych subjektov.
c) O zoskupení komodít a krajín do širších kategórií 
sa rozhoduje na základe špecifík posudzovaných 
hospodárstiev. V prípade, že sa to považuje za 
užitočné, sa výsledky VVR dopĺňajú o analýzy 
čiastkovej rovnováhy, ktoré môžu rozlišovať napr. 
medzi rôznymi kategóriami pšenice.Podľa nových ustanovení zavedených nariade -
ním č. 883/2013 o vyšetrovaniach úradu OLAF13 
sú členské štáty povinné poskytovať OLAF in -
formácie o opatreniach, ktoré prijali na zákla -
de odporúčaní OLAF, okrem iného o vymáhaní 
splatných súm. Posilňuje sa tak monitorovanie 
vymáhania členskými štátmi a ďalej sa zlepšujú 
finančné režimy nadväzujúce na vyšetrovania, 
ktoré OLAF vedie.
Komisia systematicky sleduje všetky zistené prí -
pady finančnej zodpovednosti členských štátov 
vyplývajúce z oneskoreného vymáhania. Bude 
v tom pokračovať.
12) Komisia už od roku 2001 navrhuje, aby všetky pre -
ferenčné obchodné režimy EÚ, či už autonómne 
alebo zmluvné, zahŕňali možnosť dočasného zruše -
nia preferencií v prípade konkrétnych problémov 
s riadením preferencií a/alebo iných významných 
porušení colných právnych predpisov či nespo -
lupráce. Komisia sa domnieva, že tieto ochranné 
opatrenia sa ukázali ako dostatočné a bude naďa -
lej navrhovať ich začlenenie do všetkých budúcich 
preferenčných obchodných režimov.
Koncom roka 2013 bola možnosť dočasného zru -
šenia preferencií zahrnutá do štyroch autonóm -
nych dohovorov (vrátane VSP), ktoré sa vzťahujú 
na takmer 200 krajín, ako aj do preferenčných 
dohôd týkajúcich sa viac ako 30 krajín.
Komisia v súčasnosti rokuje o zahrnutí ustano -
vení o dočasnom zrušení colných preferencií 
do preferenčných colných režimov s niekoľkými 
partnermi vrátane Japonska, Vietnamu, Maroka, 
Thajska a Kanady.
Komisia bude naďalej navrhovať zahrnutie do -
ložky o riešení administratívneho pochybenia do 
všetkých budúcich obchodných dohôd, v prípade 
ktorých nebolo dohodnuté vlastné osvedčenie.
13 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných 
Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým 
sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 
(ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999, 
Ú. v. EÚ L248, 18.9.2013.
Odpovede Komisie 63
d) Tak ako v prípade zoskupenia komodít sa zosku -
penie regiónov prispôsobuje konkrétnej situácii 
každého posúdenia vplyvu/PVU a vykonáva sa 
s cieľom zamerať sa na to, čo sa považuje za hlav -
ný záujem.
e) V posledných rokoch sa v týchto oblastiach do -
siahol výrazný pokrok. Komisia financovala vy -
budovanie globálnej databázy priamych zahra -
ničných investícií, ktorá sa v súčasnosti používa 
v modeloch VVR, a ako člen rady GTAP podporuje 
novú globálnu databázu o migrácii.
f) Model VVR je doplnený aj o ďalší kvantitatívny 
model (najmä sociálneho a environmentálneho 
vplyvu) a o podrobnejšie odvetvové analýzy.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm ); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm ); kontaktovaním služby 
Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm );  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
 automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm ).
QJ-AB-14-002-SK-C  ISSN 1831-0931
Preferenčné obchodné režimy sú kľúčovým 
nástrojom obchodnej politiky EÚ. Obchod 
prináša ekonomické výhody EÚ i jej 
partnerským krajinám a podporuje 
udržateľný rozvoj a prispieva k odstraňovaniu 
chudoby v  rozvojových krajinách. V tejto 
správe sa hodnotí, či Komisia a členské štáty 
riadia preferenčné obchodné režimy 
vhodným spôsobom. Zistilo sa, že Komisia 
neposudzuje primerane všetky hospodárske 
vplyvy preferenčných obchodných režimov 
a nie je zaručená úplnosť vyberania príjmov, 
pretože colné kontroly, ktoré uplatňujú 
členské štáty, sú nedostatočné a dohľad 
Komisie má tiež nedostatky.
EURÓPSKY
DVORAUDÍTOROV