SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 v kone čnom znení 
  
ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„ZLEPŠENIE VÝKONNOSTI DOP RAVY NA TRANSEURÓPSKYCH 
ŽELEZNI ČNÝCH OSIACH: BOLI I NVESTÍCIE DO ŽELEZNI ČNEJ 
INFRAŠTRUKTÚRY EÚ EFEKTÍVNE?“ 
SK 2   SK ODPOVE Ď KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU  
„ZLEPŠENIE VÝKONNOSTI DOPRAVY NA TRANSEURÓPSKYCH ŽELEZNI ČNÝCH 
OSIACH: BOLI INVESTÍCIE DO ŽELEZNI ČNEJ INFRAŠTRUKTÚRY EÚ EFEKTÍVNE?“  
ZHRNUTIE  
II. Prvá zarážka. Komisia súhlasí, že vymedzen ie prioritných projek tov nebolo založené na 
analýze skuto čných a očakávaných dopravných tokov. Je však dôležité poznamena ť, že hoci 
sa takéto štúdie vykonali pre jednotlivé projekty i sie ť, ešte neviedli ku kone čným záverom 
a preto sa nemohli ako také použi ť.  
Komisia sa domnieva, že dosiahnutie defi nitívneho popisu hlavných transeurópskych 
železničných osí bude pravdepodobne zvláš ť ťažké, pretože tieto osi sa ustavi čne menia 
v závislosti od migrácie, obchodných modelov a geopolitických súvislostí. Komisia však 
takisto zastáva názor, že vymedzenie hlavnej siete by sa malo zaklada ť na objektívnych 
kritériách. Prioritné projekty  by preto v budúcnosti mali na ďalej vychádza ť z politickej 
dohody Rady a Európskeho parlamentu, av šak ešte viac by sa mali opiera ť o najlepšie 
dostupné dôkazy.  
II. Druhá zarážka. Komisia víta, že Dvor audítorov uznal zlepšenia vyplývajúce 
z koncentrácie spolufinancovania TEN-T v cezhrani čných miestach a prácu koordinátorov. 
Súhlasí s tým, že je potrebná ďalšia práca na vymedzení zúžených profilov a bude sa tomu 
ďalej venova ť.  
Komisia sa domnieva, že postupy schva ľovania projektov sú primerané, najmä po ich 
dôkladnej revízii na programové obdobie 2007 – 2013. Tieto postupy boli zna čne posilnené 
začlenením Kohézneho fondu do programovania a osobitnými opatreniami zameranými na 
zlepšenie prípravy projektov, súvisiacej dokum entácie a kvality ich hodnotenia Komisiou.  
II. Tretia zarážka. Komisia víta pozitívne hodnotenie prínosu projek tov spolufinancovaných 
v rámci TEN-T a Kohézneho f ondu. Komisia by chcela zdôrazni ť, že – ako uvádza Dvor 
audítorov v odseku 47 – zvýšenie nákladov nemá vplyv na rozpo čet EÚ pretože príspevok EÚ 
sa stanovuje na za čiatku projektu.  
II. Štvrtá zarážka. Komisia súhlas í s analýzou Dvora audítorov o merate ľných zlepšeniach na 
tratiach zameraných na služby vysokorýchlos tných osobných vlakov. Komisia pracuje na 
zlepšení situácie na tratiach pre štan dardné zmiešané a nákladné vlaky.  
III. Prvá zarážka. Komisia už má úzke kontakty s členským štátmi a železni čnými 
inštitúciami. Bude s nimi ďalej úzko spolupracova ť. V rámci prebiehajúcich konzultácií so 
zainteresovanými stranami k usmerneniam t ýkajúcim sa TEN-T Komisia okrem toho h ľadá 
podnety, ako možno čo najlepšie od ľahčiť transeurópske koridory, po ktorých je v sú časnosti 
alebo sa v budúcnosti o čakáva zna čný dopyt.  
III. Druhá zarážka. Komisia súhlasí s tým, že k oordinátori zohrávajú dôležitú úlohu a 8. júna 
2010 vymenovala troch nových koordinátorov, čím sa ich po čet zvýšil na devä ť.  
Komisia súhlasí s tým, že je potrebné ďalej sa venova ť vymedzeniu zúžených profilov a bude 
na tom ďalej pracova ť. Európski koordinátori analyzov ali zúžené profily prioritných 
SK 3   SK projektov, za ktoré sú zodpovední. Komisia takisto predložila informácie o zúžených 
profiloch vo svojich ro čných správach.  
III. Tretia zarážka. Komisia sa domnieva, že postupy schva ľovania projektov v rámci politiky 
súdržnosti na programové obdobie 2007 – 2013 sú primerané. Komisia ďalej pracuje na ich 
vylepšení a investuje zna čné zdroje, aby prispela k zl epšeniu prípravy projektov.  
Komisia víta, že Dvor audítorov uznal zlep šenia dosiahnuté pri výberových konaniach TEN-
T; uznáva však, že existuje priestor na zlepšenie, pokia ľ ide o používanie analýzy nákladov 
a prínosov. Výkonná agentúra pre TEN-T pracuje na jej ďalšom rozpracovaní; avšak 
vzhľadom na to, že v rámci financovania TEN-T  sa spolufinancuje iba obmedzená suma 
z každého projektu v porovnaní s tým, čo financujú členské štáty, je logické, že posudzova ť 
náklady a prínosy by mali členské štáty najmä preto, že takm er všetky údaje a predpoklady 
pochádzajú od nich.  
III. Štvrtá zarážka. Komisia uznáva výz nam výmeny informácií medzi navrhovate ľmi 
projektov. Výkonná agentúra pre TEN-T u ľahčí túto výmenu organizovaním rozhovorov na 
jej pravidelných seminároch so sú časnými a potenciálnymi príjemcami o najlepších 
postupoch a výmene informácií medzi všetkými predkladate ľmi projektov, najmä v sektore 
železničnej dopravy.  
III. Piata zarážka. Komisia prijatím technickýc h špecifikácií pre interoperabilitu pracovala 
a bude ďalej pracova ť na týchto „praktických obmedzenia ch“. Európski koordinátori takisto 
venovali osobitné úsilie týmto záležitostiam.  
ÚVOD  
11. Poznámka pod čiarou č. 6. Komisia pri uvádzaní údajov týka júcich sa investícií vo svojich 
dokumentoch vychádzala z informácií, ktoré poskytli členské štáty. Ke ďže Komisia uznáva, 
že kvalita finan čných údajov by sa mala zlepši ť, vynaložila zna čné úsilie, ktoré viedlo k tomu, 
že informácie v správe Komisie z júna 2010 boli podstatne lepšie ako v predchádzajúcich 
správach.  
14. Komisia zdôraz ňuje, že pred rokom 2007 sa projekty  v rámci Kohézneho fondu prijímali 
v závislosti od jednotlivýc h projektov a v súlade s dostupnými rozpo čtovými prostriedkami. 
Právny základ na prior itné projekty sa uplat ňoval až po roku 2004. 
PRIPOMIENKY  
22. Komisia chápe, že Dvor audítorov tvrd ením, že „prioritné projekty nepredstavujú 
definitívny popis hlavných transeurópskych železni čných osí“, má na mysli, že je potrebná 
všeobecná dohoda o tom, ktoré sú hla vné osi a že táto dohoda by mala by ť z časového 
hľadiska čo najstálejšia. 
Komisia sa domnieva, že dosiahnutie defi nitívneho popisu hlavných transeurópskych 
železničných osí bude pravdepodobne ťažké, pretože tieto osi sa stále menia v dôsledku 
migrácie, obchodných modelov a geopolitických s úvislostí. Komisia však takisto zastáva 
názor, že vymedzenie hlavnej siete by sa malo zaklada ť na objektívnych kritériách. Prioritné 
projekty by sa preto mali v budúcnosti na ďalej zaklada ť na politickej dohode Rady 
a Európskeho parlamentu, mali by sa však ešte vä čšmi opiera ť o najlepšie dostupné dôkazy.  
SK 4   SK 22. Tretia zarážka. Hoci Komisia uznáva, že spojenia do niektorých významných námorných 
prístavov nie sú za členené do prioritných projektov, zdôraz ňuje, že mnohé z nich medzi 
prioritné projekty patria. Ko misia predložila 4. mája 2010 v rámci prieskumu siete TEN-T 
pracovný dokument, v ktorom sa stanovuje metodi ka na vymedzenie budúcej siete TEN-T. To 
by malo v budúcnosti zabráni ť vzniku situácií, ktoré opísal Dvor audítorov.  
Rámček 4 
Komisia uznáva, že koridory ERTMS sa na 100 % nezhodujú s prioritnými projektmi. Systém 
ERTMS má požiadavky, ktoré musí sp ĺňať infraštruktúra aj železni čný park. Proces revízie 
siete TEN-T je navrhnutý tak, aby rieš il aj túto otázku a zvažuje sa možnos ť začlenenia 
koridorov ERTMS priamo do prioritných projektov.  
Komisia vyrozumela, že po ľské orgány predložia koncom roku 2010 žiados ť o financovanie 
na časť poľskej severo-južnej osi z Varš avy do Gdyne, ktorá bude zah ŕňať ERTMS, a že 
orientačné celkové náklady budú predstavova ť 386 miliónov EUR.  
23. Komisia súhlasí s tým, že existuje priestor na zlepšenie vymedzenia prioritných projektov. 
Ide o záležitos ť, ktorá sa rieši v rámci procesu revízie TEN-T.  
24. Komisia súhlasí s tým, že prioritné pr ojekty neboli založen é na analýze skuto čných 
a očakávaných dopravných tokov. Je však dôležité poznamena ť, že hoci sa takéto štúdie 
vykonali pre jednotlivé projekty aj pre sie ť, ešte neviedli ku kone čným záverom, a preto sa 
v danom štádiu nemohli použi ť. 
Komisia uznáva konštatovanie Dvora audítorov o potrebe preskúmania politiky TEN-T. Toto 
preskúmanie sa v sú časnosti vykonáva a zah ŕňa aj preskúmanie metodiky na vymedzenie 
budúcej siete TEN-T.  
29. Komisia sa domnieva, že financovanie EÚ malo podstatný vplyv na všetky úseky TEN-T, 
ktoré Dvor audítorov pri to mto audite preskúmal. Zah ŕňalo to zlepšenie pr ojektov, ktoré sa 
pôvodne plánovali, alebo zníženie ich rizika.  
30. Komisia sa domnieva, že v krajinách, na ktoré sa vz ťahuje Kohézny fond, by sa mnohé 
projekty v oblasti železni čnej dopravy jednoducho neuskuto čnili bez podstatného 
spolufinancovania EÚ z Kohézneho fondu alebo EFRR vrátane cezhrani čných úsekov, čím sa 
zlepšuje prístupnos ť a výkonnos ť pre všetkých užívate ľov. Požiadavkou je uprednostni ť 
technicky a ekonomicky pripravené  projekty, ktoré sú realizovate ľné v rámci programového 
obdobia, inak môžu príjemcovia o finan čné prostriedky prís ť.  
Vymedzenie ve ľkých projektov v článku 39 nariadenia (ES) č. 1083/2006 sa zmenilo 
a doplnilo s cie ľom uľahčiť členským štátom predklada ť významné cezhrani čné projekty.  
33. Komisia súhlasí s tým, že je potrebné ďalej pracova ť na vymedzení zúžených profilov 
a bude v tom pokra čovať. Európski koordinátori  analyzovali zúžené pr ofily pri prioritných 
projektoch, za ktoré sú zodpovední . Komisia informovala o zúženýc h profiloch aj vo svojich 
ročných správach.  
34. Komisia zlepšila svoje schva ľovacie postupy na obdobie rokov 2007 – 2013 pre 
významné projekty spolufinanco vané z EFRR a Kohézneho fondu. Ve ľké projekty 
spolufinancované z Kohézneho f ondu v období rokov 2000 – 2006 sa z rozpo čtových 
SK 5   SK dôvodov často schva ľovali po jednotlivých úsekoch. Kvalita prípravy jednotlivých úsekov 
v tomto smere nemôže odzrkad ľovať kvalitu prípravy a rozvoja celkovej osi.  
35. Interná konzultácia príslušných útvarov Komisie („konzultácia medzi útvarmi“) bola 
a stále zostáva dôležitým prvko m v procese hodnotenia a schva ľovania.  
Komisia v programovom období 2007 – 2013 zriadila program JASPE RS, v rámci ktorého sa 
poskytuje technická pomoc novým členským štátom s cie ľom prispie ť k zlepšeniu kvality 
projektov v za čiatočnom štádiu. Komisia uzavrela aj zmluvu s externými expertmi na 
technické poradens tvo pri hodnotení ve ľkých projektov.  
V rámci spolo čného riadenia je predkladate ľ projektu zodpovedný za vhodný návrh 
technických špecifikácií projekt u. Prijatie technických špecifik ácií (pozri prílohu I) významne 
prispieva k zlepšeniu technickej kvality železni čnej infraštruktúry. Projekt Madrid – Levante 
bol schválený vo fázach – úsek po úseku – z rozpo čtových dôvodov, a nie vo svojej 
celistvosti, pretože sie ť celkove zah ŕňa 940 km vysokorýchlostnej železnice. Pri tomto 
projekte sa konzultovala EIB a jej odporú čania sa postupne zoh ľadnili. EIB považovala 
financovanie tohto projektu za oprávnené a sama poskytuje na tento projekt zna čné pôžičky 
dodatočne k podpore z Kohézneho fondu.  
Komisia nesúhlasí s tvrdením, že následné zvyš ovanie nákladov bolo spojené s obavami EIB. 
Komisia sa domnieva, ako objasnila v odpovedi na bod 46, že dôvodom boli iné faktory.  
37. Prvá zarážka. Komisia by rada zdôraznila, že externí experti bo li pri výberovom procese 
projektov TEN-T. Existuje aj externý pozorovate ľ, ktorý poskytuje súhrnnú spätnú väzbu 
výkonnej agentúre pre TEN-T o celom procese externého hodnotenia.  
38. Hoci Komisia víta, že Dvor audítorov uzna l zlepšenie, ktoré sa  dosiahlo pri výberových 
konaniach, pripúš ťa, že existuje priestor na zlepšenie, pokia ľ ide o používanie analýzy 
nákladov a prínosov. Výkonná agentúra pre TEN-T v budúcnosti navrhne systematickejší 
prístup k analýze nákladov a prínosov, pri čom zohľadní doterajšiu prácu. S týmto cie ľom 
bude pracova ť s projektmi vybranými v rámci priority 3 pri ro čnej výzve na predkladanie 
projektov v roku 2010, aby došlo k zlepšeniu prípravy projektov, a to aj vytvorením 
jednotných prístupov k analýze nákladov a prínosov.  
Vzhľadom na to, že v rámci financovania TEN-T sa spolufinancuje iba obmedzená suma 
z každého projektu v porovnaní s tým, čo financujú členské štáty, je logické, že posudzova ť 
náklady a prínosy by mali členské štáty najmä preto, že takm er všetky údaje a predpoklady 
pochádzajú od nich. 
Pokiaľ ide o koherentný model európskej železni čnej dopravy, Komisia ešte nie je 
presvedčená, či by dodato čné informácie, ktoré by poskytol, odôvodnili možnú zna čnú úroveň 
zdrojov potrebných na  jeho realizáciu.  
44. Memorandum o porozumení bolo prija té 8. júna 2010, vymedzili sa v ňom kroky na 
nápravu tejto situácie.  Podpísali ho tri členské štáty, ktorých sa  PP3 týka (Francúzsko, 
Španielsko a Portugalsko).  
45. Komisia by chcela zdôrazni ť, že zvýšenie nákladov je pre ve ľké infraštrukturálne projekty 
typické.  
SK 6   SK 46. Komisia súhlasí s prínosmi dôkladnej a pod robnej prípravy projekto v; avšak, ako uvádza 
Dvor audítorov v predchádzajúcom odseku, zv ýšenie nákladov v posúdených prípadoch vo 
všeobecnosti vyplýva z dôvodov spojených s nepredvídate ľnými faktormi.  
Pokiaľ ide o úsek Madrid – Levante (avšak aj iné rovnako zložité projekty), zvýšenie 
nákladov, ktoré uvádza Dvor audítorov, by mohlo by ť spôsobené rôznymi faktormi, z ktorých 
niektoré sú nepredvídate ľné. Napríklad na projekt Madrid  Levante, ktorý spomína Dvor 
audítorov, mala podstatný vplyv vysoká inflác ia pri stavebných projektoch v Španielsku 
a nepredvídate ľné zvýšenie nákladov pre ťažké geologické podmienky.  
47. – 48. Komisia súhlasí s názorom Dvora aud ítorov, že zvýšenia nákladov nemali priamy 
vplyv na rozpo čet EÚ, a poznamenáva, že Dvor audí torov nezdokumentoval ani nepriamy 
vplyv.  
Komisia by chcela zdôrazni ť, že podľa nového modelu finan čných rozhodnutí pre fondy 
TEN-T na obdobie rokov 2007 – 2013 musia príjemc ovia a predkladatelia  projektov predloži ť 
strategický ak čný plán (SAP), v ktorom sa uvádzajú podrobnosti o tom, ako sa projekt bude 
realizovať aj z hľadiska plánovania projektu, plánu ri adenia rizík a riadenia projektu. 
Výkonná agentúra pre TEN-T už vypracovala us mernenia k týmto otázkam a pracuje na 
výmene osved čených postupov medzi príjemcami.  
Rámček 8 
Druhá fáza projektu Varšava – Gdynia čelila mnohým problémom, kt oré sú nezávislé od 
schvaľovacích postupov Komi sie, ako sú zna čné oneskorenia pri výberových konaniach, 
problémy s kúpou pozemkov a zabezpe čením prístupu na stav enisko, ako aj spory 
s dodávate ľmi. Komisia opakovane na stolila otázku prekro čenia nákladov pri druhej fáze 
projektu Varšava – Gdynia a po ľské orgány oznámili, že predložia jej upravený návrh. 
Komisia objasnila, že túto úpra vu nespracuje bez toho, aby po ľské orgány predložili 
horizontálnu analýzu prekro čenia nákladov v sektore železni čnej dopravy a návrh, ako ich 
budú rieši ť.  
54. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov,  že celkový pokrok transeurópskej železni čnej 
dopravy závisí od dosiahnutia synergie medzi vpl yvom legislatívnych opatrení, ktoré majú 
vplyv na trhy a interoperabilitu, a opat reniami politiky spolufinancovania.  
Rámček 11 
Komisia pozorne monitoruje túto situáciu v rámci koridoru A ERTMS. Prijala pre ERTMS 
európsky plán rozvoja, ako aj návr h nariadenia pre nákladné železni čné koridory, ktorý 
Európsky parlament a Rada schválili 15. júna  2010. Komisia vymenovala aj koordinátorov 
TEN-T.  
Rámček 12 
Komisia si je vedomá toho, že na vysokorýchlos tných a vysokokapacitných tratiach Rím – 
Neapol a Bologna – Florencia sa v sú časnosti nevyužívajú nákladné vlaky. V ďaka zavedeniu 
týchto vysokorýchlostných a vysokokap acitných tratí je k dispozícii vä čšia kapacita pre 
nákladnú dopravu na existujúcich b ežných tratiach. V každom prípade vä čšina očakávaných 
prínosov úsekov financovaných z EFRR súvisí s lepším prístupom cestujúcich k železni čnej 
sieti, a nie s nákladnou dopravou.  
SK 7   SK 57. Komisia uznáva, že pokrok smerom k interope rabilite je pomalý. Radikálna harmonizácia 
nie je možná vzh ľadom na to, že železni čná infraštruktúra a železni čný park majú dlhú 
životnosť a investičné náklady sektora musia zosta ť realistické.  
Množstvo interoperabilnej infraštruktúry a železni čného parku sa však zvyšuje a po čet 
výnimiek z vykonávacích právnych pre dpisov Komisie, ktoré požadujú členské štáty 
a ktorými sa ustanovujú technické špecifikácie pr e interoperabilitu (TSI), je obmedzený. To 
ukazuje, že existujúce TSI sa úspešne zavádzajú. Pokia ľ ide o sieť TEN-T, o čakáva sa, že TSI 
sa ukončia v roku 2010. To bude prínosom pre proj ekty financované v rámci TEN-T aj 
z Kohézneho fondu.  
Komisia bude pokra čovať vo svojom úsilí tým, že sa zameria na implementáciu TSI, ktoré 
v krátkodobom a strednodobom horizonte  poskytnú významné prínosy v podobe 
telematických systémov pre signalizáciu, nákladnú a osobnú dopravu. Zriadila tiež 
usporiadania koridorov s cie ľom vymedzi ť a vyrieši ť všetky problémy, ktoré bránia 
konkurencieschopnosti nákladnej železni čnej dopravy na transeurópskych osách.  
Pokiaľ ide o opatrenia uvedené v odseku 8 prílohy V II, Komisia sa domnieva, že na európskej 
úrovni sa podnikajú kroky zamerané na zlepšenie situácie:  
1) v rámci smernice 2008/57 prebiehajú činnosti zamerané na klasifikáciu všetkých 
vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa železni čnej dopravy, na posúdenie tých pravidiel, ktoré 
sú rovnocenné, a tým na zabránenie duplic ity kontrol, najmä na hraniciach; 
2) v rámci koridorov ERTMS pracovné skupiny zis ťujú všetky existujúce prekážky – najmä 
meškania na hraniciach – skúmaním pr ekážok špecifických pre každú hranicu.  
60. Európski koordinátori vynaložili úsilie  na odstránenie systémových prekážok na 
koridoroch, ktoré budú rozšírené v dôsledku na vrhovaného nariadenia o nákladnej železni čnej 
doprave.  
V tomto smere je takisto význam ný návrh nariadenia Komisie, kt orým sa vytvorí štruktúra pre 
každý nákladný železni čný koridor z novembra 2008. Na základe neho sa rozvinie užšia 
spolupráca medzi správcami infraštruktúr pr i riadení dopravy (prevádzkové opatrenia) 
a investíciami (najmä na odstránenie zú žených profilov a harmonizáciu technických 
podmienok). Návrh vychádza zo skúseností s koridormi Rotterdam – Janov a Antverpy – 
Lyon/Bazilej.  
ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
62. Komisia oce ňuje prácu Dvora audítorov, ktorá je zvláš ť dobre na časovaná vzh ľadom na 
nadchádzajúcu revíziu sietí TEN-T.  
63. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že prio ritné projekty sú hlavným mechanizmom pre 
koordináciu a koncentráciu finan čných zdrojov pre siete TEN-T a na ďalej sleduje tento smer, 
pričom zabezpe čuje doplnkovos ť s regionálnymi rozvojovými cie ľmi a kohéznou politikou. 
Komisia preto chápe, pre čo Dvor audítorov požaduje, aby sa prioritné projekty definovali na 
základe analýzy sú časných a o čakávaných dopravných tokov. Je však dôležité poznamena ť, 
že hoci sa takéto štúdie vykonali pre jednotlivé projekty aj sie ť, ešte neviedli ku kone čným 
výsledkom a ako také sa v sú časnosti nemôžu použi ť.  
SK 8   SK Komisia sa domnieva, že dosiahnutie defi nitívneho popisu hlavných transeurópskych 
železničných osí bude pravdepodobne zvláš ť ťažké, pretože tieto osi sa ustavi čne menia 
v závislosti od migrácie, obchodných modelov a geopolitických súvislostí. Komisia však 
takisto zastáva názor, že vymedzenie hlavnej siete by sa malo na ďalej zaklada ť na politickej 
dohode Rady a Európskeho parlamentu, ma lo by sa však ešte viac opiera ť o najlepšie 
dostupné dôkazy.  
Odporúčanie 1 
Odporúčanie 1 prvá zarážka. Komi sia už má úzke kontakty s členskými štátmi a železni čnými 
inštitúciami. Bude s nimi ďalej úzko spolupracova ť v záležitostiach v oblasti železni čnej 
dopravy.  
Odporúčanie 1 druhá zarážka. Komisia v rámci prebiehajúcej konzultácie so 
zainteresovanými stranami k usmerneniam o TEN-T h ľadá podnety, ako to možno čo 
najlepšie realizova ť.  
64. Komisia víta, že Dvor audítorov uzna l zlepšenia vyplývajúce zo sústredenia 
spolufinancovania z TEN-T na cezhrani čné miesta a z práce koordinátorov. Súhlasí s tým, že 
je potrebné ďalej sa venova ť vymedzeniu zúžených profilov a bude na tom pracova ť.  
Komisia poznamenáva, že postupy schva ľovania projektov v rámci Kohézneho fondu sa od 
roku 2007 podstatne zmenili.  
Komisia víta, že Dvor audítorov uznal zlepšeni a, ktoré sa dosiahli pri výberových postupoch 
TEN-T; uznáva však, že existuje priestor na zlepšenie, pokia ľ ide o používanie analýzy 
nákladov a prínosov.  
Odporúčanie 2 
Odporúčanie 2 prvá zarážka. Komisia súhlasí s tým, že je potrebná ďalšia práca pri 
vymedzení zúžených profilov a bude sa tým ďalej zaobera ť. Európski koordinátori 
analyzovali zúžené profily pr ioritných projektov, za ktoré sú zodpovední. Komisia tiež 
informovala o zúžených profiloch vo svojich ro čných správach.  
Odporúčanie 2 druhá zarážka. Komisia súhlasí s tým, že koordinátori zohrávajú významnú 
úlohu a 8. júna 2010 vymenovala troch ďalších koordinátorov.  
Odporúčanie 2 tretia zarážka. Komisia sa domnieva, že postupy schva ľovania projektov sú 
primerané, najmä po ich podstatnom pre hodnotení pre program ové obdobie 2007 – 2013. 
Komisia ďalej pracuje na ich zlepšení a investuje zna čné zdroje, aby prispela k zlepšeniu 
prípravy projektov a ich hodnotenia. Pokia ľ ide o technické charak teristiky projektov, ich 
revízia sa podstatne zlepšila pros tredníctvom stáleho rozvoja TSI.  
Odporúčanie 2 štvrtá zarážka. Komisia uznáva, že existuje priestor na zlepšenie, pokia ľ ide 
o používanie analýzy nákladov a prínos ov. Výkonná agentúra pre TEN-T v budúcnosti 
navrhne systematickejší prístup k analýze nákladov a príjmov. S cie ľom navrhnú ť tento 
prístup bude pracova ť s projektmi vybranými v priorite 3 v rámci výzvy na predkladanie 
projektov z roku 2010 s cie ľom zlepši ť prípravu projektov vr átane návrhu jednotných 
prístupov k analýze nákladov a prínosov.  
SK 9   SK Avšak vzh ľadom na to, že v rámci financovania TEN -T sa spolufinancuje iba obmedzená 
suma z každého projektu v porovnaní s tým, čo financujú členské štáty, je logické, že 
posudzova ť náklady a prínosy by mali členské štáty najmä preto, že takmer všetky údaje 
a predpoklady pochádzajú od nich. 
Odporúčanie 3 
Komisia uznáva dôležitos ť výmeny informácií medzi predkladate ľmi projektov. Výkonná 
agentúra pre TEN-T ju u ľahčí organizovaním diskusií na jej pravidelných seminároch so 
súčasnými a potenciálnymi príjemcami o najlepších postupoch a výmene informácií medzi 
všetkými predkladate ľmi projektov, najmä v sektore železni čnej dopravy. 
66. Komisia súhlasí s analýzou Dvora audítorov merate ľných zlepšení na tratiach 
vyčlenených pre služby vysokorýchlos tných osobných vlakov. Pracuje  na zlepšení situácie na 
tratiach pre štandardné zm iešané a nákladné vlaky.  
Odporúčanie 4 
Odporúčanie 4 prvá zarážka. Komisia prijatím tec hnických špecifikácií pre interoperabilitu 
pracovala na týchto „praktických obmedzeniach“ a bude v tom aj na ďalej pokra čovať. 
Európski koordinátori takisto venov ali úsilie týmto záležitostiam.  
Odporúčanie 4 druhá zarážka. Komisia v novembri  2008 navrhla nariadenie, ktorým sa 
vytvorí štruktúra pre každý nákladný železni čný koridor, čím sa posilní spolupráca medzi 
správcami infraštruktúr (pod doh ľadom členských štátov) v príp ade riadenia premávky 
(prevádzkové opatrenia) a investícií (najmä pri odstra ňovaní zúžených profilov 
a harmonizácii technických podmienok). Návrh vychádza zo skúseností na koridoroch 
Rotterdam – Janov a Antverpy – Lyon/Bazilej.