V komplexnom posúdení sa na základe identifikácie týchto výziev a medzier potvrdzuje viacero politických iniciatív, ktoré Komisia nedávno začala, a vyzýva sa v ňom na ďalšie opatrenia. Komisia nadviaže na tieto zistenia v súlade so zásadami lepšej tvorby práva.

V kontexte právnych predpisov EÚ sa v komplexnom posúdení poukazuje na to, že vo všeobecnosti sú zainteresované strany spokojné s rámcom EÚ pre oblasť vnútornej bezpečnosti a právnou istotou, ktorú prináša. Právny rámec EÚ pre politiku vnútornej bezpečnosti sa vyvíjal postupne v priebehu času a ukázalo sa, že je schopný prispôsobiť sa vyvíjajúcim sa hrozbám. Hoci neboli zistené žiadne významné medzery v právnych predpisoch, v komplexnom posúdení je naznačená potreba cielených zmien a doplnení rámca EÚ s cieľom riešiť vyvíjajúce sa hrozby alebo zjednodušiť existujúce pravidlá a znížiť ich zložitosť pre každého, kto ich uplatňuje v praxi (pozri časť II.2 ďalej vrátane záverov Komisie z týchto zistení).

V komplexnom posúdení sa zdôrazňuje najmä pridaná hodnota opatrení EÚ pri uľahčovaní výmeny informácií a operačnej spolupráce. Nástroje, ako sú Schengenský informačný systém, spoločné vyšetrovacie tímy, európsky zatýkací rozkaz alebo vzájomná právna pomoc, podporujú vnútroštátne orgány pri zbere a výmene informácií a dôkazov, umožňujú im vykonávať koordinované operačné činnosti a pomáhajú im potrestať páchateľov. Okrem toho z celkového hodnotenia vyplýva, že opatrenia EÚ prispeli k zlepšeniu vnútroštátnych kapacít na boj proti terorizmu, závažnej a organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminalite, a to aj prostredníctvom odbornej prípravy, výmeny najlepších postupov a cezhraničnej spolupráce. Rámce pre spoluprácu, ako napríklad cyklus politík EÚ na boj proti organizovanej a závažnej medzinárodnej trestnej činnosti, pomáhajú pri vymedzovaní spoločných priorít pre operačné opatrenia orgánov členských štátov na vnútroštátnej úrovni a cezhranične. Agentúry EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa stali ústrednými hráčmi v príslušných oblastiach ich zodpovednosti, čo dokazuje podpora, ktorú Europol poskytuje prostredníctvom svojich špecializovaných stredísk, alebo úloha Eurojustu pri uľahčovaní vykonávania európskeho zatýkacieho rozkazu a európskeho vyšetrovacieho príkazu.

V tejto správe sa uvádzajú závery, ku ktorým Komisia dospela na základe komplexného posúdenia činností Únie v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktoré bolo uverejnené spolu s touto správou. V rámci posúdenia, ktoré sa začalo vykonávať v decembri 2016, sa preskúmala relevantnosť a účinnosť politík a nástrojov EÚ na podporu členských štátov v boji proti terorizmu a pri predchádzaní radikalizácii, narušovaní organizovanej trestnej činnosti a boji proti počítačovej kriminalite. Z hľadiska opatrení prijatých na úrovni EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti sa posúdenie zakladá na internej analýze útvarov Komisie, preskúmaniach vykonaných spolu s orgánmi členských štátov a agentúrami EÚ a inkluzívnom dialógu so širokým záberom zainteresovaných strán vrátane Európskeho parlamentu, parlamentov jednotlivých krajín, občianskej spoločnosti, odborných skupín (think tankov), akademickej obce a predstaviteľov priemyslu.

Z komplexného posúdenia vyplýva, že pri viacerých kľúčových politikách a nástrojoch EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti nedochádza k ich úplnému vykonávaniu zo strany členských štátov na vnútroštátnej úrovni. Príklady tejto situácie sú právne predpisy v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo prümský rámec na výmenu údajov týkajúcich sa DNA, odtlačkov prstov a evidencie vozidiel. Neúplné vykonávanie týchto nástrojov brzdí ich účinnosť a bráni všetkým členským štátom, aby v plnej miere využili ich potenciál.

Komisia bude aj naďalej podporovať členské štáty pri zavádzaní právnych predpisov EÚ počas obdobia transpozície. Príkladom je podpora vykonávania smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich (PNR), ktorú je potrebné vykonať do 25. mája 2018. Komisia predložila plán vykonávania, poskytla dodatočné finančné prostriedky a organizuje pravidelné stretnutia s odborníkmi z členských štátov s cieľom podeliť sa o príslušné poznatky, odborné znalosti a najlepšie postupy (pozri časť III.1 ďalej). Ďalším príkladom je prebiehajúce vykonávanie smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS), ktorú je potrebné vykonať do 9. mája 2018. V súlade so zisteniami z komplexného posúdenia bude Komisia venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu smernice o boji proti terorizmu a nedávno prijatým právnym predpisom týkajúcim sa financovania terorizmu, keďže z komplexného posúdenia vyplýva, že niektoré zainteresované strany zdôraznili riziká alebo ťažkosti pri vykonávaní týchto nástrojov.

Komisia bude takisto naďalej vykonávať svoju úlohu ako strážkyňa zmlúv a začne postup v prípade nesplnenia povinnosti vždy, keď bude potrebné zabezpečiť úplné uplatňovanie práva Únie v oblasti vnútornej bezpečnosti. V súlade so zisteniami v komplexnom posúdení bude Komisia pokračovať v uplatňovaní týchto právomocí v oblasti presadzovania práva spolu s opatreniami na spoločné využívanie poznatkov a odborných znalostí s dotknutými členskými štátmi. Ako príklad je možné uviesť technickú podporu, ktorú Komisia poskytuje súbežne s postupom v prípade nesplnenia povinností voči tým niekoľkým členským štátom, ktoré ešte nezaviedli prümský rámec (pozri časť III.1 ďalej).

Orgány členských štátov poukázali na nedostatok technických odborných znalostí a finančných zdrojov ako na významný dôvod pre omeškania v procese zavádzania, predovšetkým v prípade nových alebo aktualizovaných informácií. Komisia konštatuje, že finančné prostriedky EÚ sú dostupné v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia, je však potrebné zlepšiť absorpciu zo strany členských štátov, pričom miera vykonávania k 15. júnu 2017 predstavovala 26 % (pozri aj časť III.2 ďalej). Komisia bude aj naďalej podporovať členské štáty pri čo najvýhodnejšom využívaní dostupných finančných prostriedkov.

Znižovanie zložitosti nástrojov EÚ

V komplexnom posúdení sa uvádza, že pri niektorých nástrojoch EÚ zložitosť právnych predpisov EÚ, ktorými sa tieto nástroje riadia, brzdí ich účinné využívanie vnútroštátnymi orgánmi. Ako príklad možno uviesť súbor odlišných pravidiel EÚ o prístupe k informačným systémom EÚ zo strany orgánov presadzovania práva alebo súčasné právne rámce na získanie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom, v ktorých sa odrážajú tradičné prístupy teritoriality a v ktorých je skutočnosť, že elektronické služby a toky údajov podliehajú viacerým jurisdikciám, príčinou problémov. Dôvodom je čiastočne aj to, že tieto rôzne nástroje boli vytvorené v priebehu dlhšieho časového obdobia, čo v niektorých prípadoch viedlo k zložitej spleti nástrojov, ktorej používanie je pre vnútroštátne orgány náročné. Okrem toho právne predpisy EÚ nie vždy poskytujú potrebnú jednoznačnosť, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov, čo vedie k odlišným pravidlám v členských štátoch a obmedzuje to operačnú spoluprácu. Takto to bolo najmä v prípade oblasti boja proti terorizmu pred prijatím smernice o boji proti terorizmu , na základe ktorej sa kriminalizujú činy ako financovanie terorizmu, uskutočňovanie odbornej prípravy alebo cestovania na účely terorizmu, ako aj organizácia alebo umožňovanie takéhoto cestovania.

Komisia už prijala opatrenia na riešenie zložitosti právnych predpisov EÚ, ktoré boli zdôraznené v komplexnom posúdení. V oblasti výmeny informácií Komisia zistila, že zložitá situácia tvorená rôzne spravovanými informačnými systémami predstavuje prekážku, ktorá bráni v práci vnútroštátnym orgánom, a navrhla spôsob, ako prekonať túto prekážku prostredníctvom interoperability informačných systémov vrátane zjednodušených pravidiel pre prístup orgánov presadzovania práva rešpektujúci základné práva, predovšetkým ochranu údajov. Komisia ďalej preskúmala mechanizmus získavania cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom. Na základe toho Komisia vykonáva praktické opatrenia na zlepšenie takéhoto prístupu v rámci súčasného legislatívneho rámca a zároveň pracuje na posúdení vplyvu, ktoré by mohlo tvoriť základ pre možné budúce legislatívne opatrenia.

Komisia okrem toho preskúma legislatívne akty, ktoré na základe komplexného posúdenia môžu byť zastarané alebo neplatné. Komisia v novembri 2014 navrhla zrušiť 24 aktov v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach. Spoluzákonodarcovia prijali tieto návrhy 20. januára 2016 a celkovo bolo zrušených 26 aktov.

V komplexnom posúdení sa ďalej poukazuje na význam odbornej prípravy na zvyšovanie vedomostí koncových používateľov o existujúcich nástrojoch EÚ a ich schopnosti účinne ich využívať. Zainteresované strany okrem toho poukázali na pridanú hodnotu výmenných programov a programov na vysielanie vnútroštátnych úradníkov, ktoré predstavujú spôsob spoločného využívania najlepších postupov pri využívaní nástrojov EÚ. Komisia úzko spolupracuje s Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) na zabezpečení toho, aby jej programy odbornej prípravy boli v súlade s prioritami Únie v oblasti bezpečnosti a aby agentúra prispievala k poskytovaniu vedomostí a znalostí pre vnútroštátnych úradníkov, ktoré potrebujú na účinnú spoluprácu s partnermi v iných členských štátoch, pri plnom rozsahu využitia nového mandátu agentúry od 1. júla 2016. Komisia podporuje viacero programov odbornej prípravy vytvorených Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy (EJTN) pre prokurátorov a sudcov uplatňujúcich právne predpisy Únie v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach.

Budovanie kapacít na úrovni EÚ prostredníctvom združovania zdrojov a odborných znalostí a využívania synergií

Z komplexného posúdenia vyplýva, že existuje priestor na ďalšie združovanie zdrojov na úrovni EÚ. V prípadoch, keď jednotlivým členským štátom EÚ chýbajú konkrétne odborné znalosti alebo zdroje, existuje potenciál vytvorenia spoločnej kapacity na úrovni EÚ. Zainteresované strany poukázali najmä na technologicky náročné oblasti, ako je kybernetická bezpečnosť, chemické, biologické, rádiologické alebo jadrové (CBRN) materiály alebo analýza veľkých dát (big data) či otvorené zdroje. Agentúry EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní spoločných zdrojov jednotlivým členským štátom. Napríklad Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) Europolu podporuje vnútroštátne orgány v boji proti počítačovej kriminalite a orgány presadzovania práva pri reakcii na veľkoplošné kybernetické útoky, a to prostredníctvom forenzných odborných znalostí alebo informácií týkajúcich sa počítačovej kriminality z verejných, súkromných a otvorených zdrojov. Európske centrum pre boj proti terorizmu a Európske stredisko pre boj proti prevádzačstvu v rámci Europolu vykonávajú podobné podporné funkcie vo svojich príslušných oblastiach. Ďalším príkladom je úloha, ktorú zohráva Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) pri podporovaní spolupráce medzi členskými štátmi v prípade smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS). Z komplexného posúdenia vyplýva, že zainteresované strany považujú podporu, ktorú poskytujú agentúry EÚ, za veľmi cennú. Komisia sa usiluje o to, aby agentúry EÚ mali na plnenie tejto podpornej funkcie potrebné prostriedky.

Siete na úrovni EÚ predstavujú ďalší spôsob združovania odborných znalostí v konkrétnych oblastiach vnútornej bezpečnosti. V komplexnom posúdení sa zdôrazňuje pridaná hodnota európskych sietí alebo štruktúr pre spoluprácu, ktoré dopĺňajú prácu agentúr EÚ a podporujú operačnú spoluprácu. Patria sem siete špecializované na trestné činy proti životnému prostrediu (EnviCrimeNet), obchodovanie s drogami (Námorné centrum analýz a operácií — narkotiká), predchádzanie trestnej činnosti (Európska sieť na predchádzanie trestnej činnosti), špeciálne zásahové jednotky (sieť ATLAS), chemické, biologické, rádiologické a jadrové (CBRN) látky (poradná skupina pre CBRN) alebo bezpečnosť dopravy (Airpol a Railpol). V potrebných prípadoch bude Komisia naďalej využívať tento prístup založený na sieťach, ako je to v prípade nedávno zriadenej skupiny EÚ pre politiku ochrany mäkkých cieľov, čo umožňuje štruktúrovanejšiu výmenu informácií a spoločné využívanie najlepších postupov v oblasti operačných opatrení na ochranu mäkkých cieľov.

Z komplexného posúdenia vyplýva, že vzhľadom na prierezový charakter výziev spojených s terorizmom, závažnou trestnou činnosťou a počítačovou kriminalitou existuje priestor na ďalšie využívanie synergií na úrovni EÚ medzi bezpečnostnou politikou a súvisiacimi oblasťami politík. Patrí sem napríklad potreba posilnenej spolupráce medzi policajnými orgánmi, pohraničnou strážou a colnými orgánmi, alebo prepojenie bezpečnostnej politiky a dopravnej politiky v oblastiach, ako je bezpečnostná ochrana letectva alebo ochrana námornej dopravy. Komisia reagovala na túto potrebu prierezových opatrení vytvorením konkrétneho portfólia komisára pre bezpečnostnú úniu za pomoci prierezovej osobitnej skupiny využívajúcej odborné znalosti celej Komisie.

V komplexnom posúdení sa ďalej zdôrazňuje, že na úrovni EÚ sa poskytuje pridaná hodnota pre vnútroštátne orgány tým, že sa spájajú rôzni aktéri z oblasti mimo verejného sektora. Zainteresované strany poukazujú na význam spolupráce medzi orgánmi verejnej moci a priemyslom v boji proti počítačovej kriminalite alebo online radikalizácii, alebo na význam zapájania miestnych subjektov z praxe, akademickej obce a výskumu v snahe predchádzať násilnej radikalizácii v komunitách. Komisia bude naďalej podporovať túto prácu so subjektmi, ako sú internetové fórum EÚ alebo centrum excelentnosti siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii. Komisia okrem toho zváži organizovanie pravidelných strategických dialógov o bezpečnostnej politike so širokou škálou zainteresovaných strán.

Riešenie vyvíjajúcich sa hrozieb

Všeobecnou výzvou pre bezpečnostnú politiku EÚ je potreba zabezpečiť aktuálne nástroje na riešenie vyvíjajúcich sa bezpečnostných hrozieb. V komplexnom posúdení sa poukazuje na skutočnosť, že nové a vznikajúce hrozby si opakovane vyžadovali cielenú revíziu existujúcich nástrojov alebo právnych predpisov EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti. V oblasti boja proti terorizmu je naďalej platný všeobecný koncepčný rámec pre opatrenia EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktorý umožňuje prispôsobenie jednotlivých nástrojov v reakcii na rýchlo sa meniace bezpečnostné podmienky.

Komisia bude pokračovať v posudzovaní potreby cielených zmien existujúcich nástrojov v oblasti vnútornej bezpečnosti. Medzi nedávne príklady patrí zriadenie odbornej skupiny na vysokej úrovni v oblasti radikalizácie na uľahčenie ďalšieho rozvoja politík EÚ v reakcii na bezprecedentnú mieru radikalizácie a nadchádzajúce preskúmanie stratégie kybernetickej bezpečnosti z roku 2013 na zabezpečenie aktuálnej a účinnej reakcie na rastúcu hrozbu počítačovej kriminality.

Pripravovaný osobitný výbor Európskeho parlamentu pre terorizmusposkytuje dodatočnú možnosť na ďalšiu analýzu toho, či existujúce opatrenia EÚ v oblasti boja proti terorizmu sú primerané na reakciu na vyvíjajúcu sa hrozbu terorizmu v Európe a na identifikáciu praktických a právnych prekážok, ktoré je potrebné riešiť. Komisia bude k práci osobitného výboru aktívne prispievať a usilovať sa o dosiahnutie výsledku, ktorý bude tvoriť základ pre ďalšie spoločné opatrenia s Výborom Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) a Radou.

III. VYKONÁVANIE PRIORITNÝCH DOKUMENTOV V OBLASTI BEZPEČNOSTI

1. Legislatívne iniciatívy