SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2012 O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI /* COM/2013/0565 final */





VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2012 O VZŤAHOCH MEDZI EURÓPSKOU KOMISIOU A NÁRODNÝMI PARLAMENTMI 1. Úvod Podobne ako v dvoch predchádzajúcich rokoch aj v roku 2012 sa vzťahy medzi Európskou komisiou a národnými parlamentmi naďalej vyvíjali v dvoch smeroch: na jednej strane v súvislosti s mechanizmom kontroly uplatňovania zásady subsidiarity vyplývajúcej zo zmluvy, na základe ktorej národné parlamenty kontrolujú Komisiu prostredníctvom systematických kontrol uplatňovania zásady subsidiarity v nových prijatých legislatívnych návrhoch Komisie, a na druhej strane v súvislosti s politickým dialógom, ktorý zahŕňa výmeny informácií a stanovísk k rôznym politickým otázkam počas legislatívnej i nelegislatívnej fázy a ktorý prebieha nad rámec zásady subsidiarity. Táto ôsma výročná správa o vzťahoch medzi Komisiou a národnými parlamentmi je zameraná na politický dialóg. Konkrétnymi aspektmi týkajúcimi sa mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity vrátane prvej „žltej karty“, ktorú národné parlamenty udelili Komisii za jej návrh na nariadenie o výkone práva uskutočniť kolektívnu akciu v rámci slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby (Monti II), sa zaoberá Výročná správa za rok 2012 o subsidiarite a proporcionalite, ktorá sa uverejňuje súbežne s touto správou, a preto by sa mala vnímať ako doplňujúca správa k tejto správe. Prvá „žltá karta“ bola určite kľúčovou črtou vzťahov Komisie s národnými parlamentmi v roku 2012. Širší dialóg o podstate politík a návrhov Komisie nad rámec kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, ktorý národným parlamentom ponúka možnosť aktívne sa zúčastňovať na tvorbe politiky na úrovni EÚ, sa však takisto stal kľúčovou črtou prostredia v EÚ, najmä v kontexte prehlbovania hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Dialóg sa ešte viac zintenzívnil, vďaka čomu sa výrazne obohatili vzťahy medzi Komisiou a národnými parlamentmi. V roku 2012 mal politický dialóg podobu i) všeobecných dvojstranných a viacstranných debát a diskusií, ktoré sa často začali prípadne konali v kontexte medziparlamentných stretnutí (pozri kapitolu 2), ii) výmeny písomných stanovísk národných parlamentov a odpovedí Komisie (pozri kapitolu 3) a iii) viacerých ďalších kontaktov a stretnutí v priebehu roku (pozri kapitolu 4). 2. Hlavné výzvy: Fiškálna konsolidácia podporujúca rast a demokratická legitímnosť V roku 2011 národné parlamenty nielen predložili stanoviská a vymenili si názory o škále legislatívnych opatrení navrhovaných v reakcii na hospodársku a finančnú krízu, ale takisto sa aktívne zapojili do debaty o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020 vo všeobecnosti a konkrétne o sektorových návrhoch. V roku 2012 v kontexte hospodárskej krehkosti sa národné parlamenty zamerali ešte viac na európsku reakciu na krízu a podporili úsilie Komisie v tomto ohľade. Konferencia výborov národných parlamentov Európskej únie pre komunitárne a európske záležitosti (COSAC), na ktorej sa zúčastňujú i zástupcovia Európskeho parlamentu, aj naďalej poskytovala dôležitý priestor na diskusie s národnými parlamentmi. Dánske predsedníctvo konferencie COSAC podporilo parlamentnú činnosť v prípade 12 kľúčových opatrení v Akte o jednotnom trhu a pomohlo zvýšiť povedomie o dôležitosti Digitálnej agendy pre Európu, vykonávania smernice o službách a Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje. Cyperské predsedníctvo konferencie COSAC pokračovalo v tomto úsilí tým, že riadenie jednotného trhu a transeurópsku energetickú infraštruktúru ponechalo na poprednom mieste svojho programu. V ročnom prieskume rastu na rok 2013, ktorý bol uverejnený v novembri 2012[1], Komisia potvrdila, že prioritou je pokračovať v diferencovanej fiškálnej konsolidácii prispôsobenej jednotlivým krajinám; zastaviť turbulencie na trhu so štátnymi cennými papiermi tak, aby sa obnovila finančná stabilita a poskytovanie úverov; vykonávať štrukturálne reformy, predovšetkým na trhu práce, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť a zvýšia flexibilitu cien; ako aj zabezpečiť efektívnu verejnú správu. V priebehu roku Komisia naďalej povzbudzovala národné parlamenty k tomu, aby sa zapojili do európskeho semestra tak, aby mohli prispievať k formovaniu debaty o hlavných líniách politiky EÚ, ktoré boli sformulované v stratégii Európa 2020. V rámci odpovede na výzvu konferencie COSAC, ktorá sa uskutočnila v apríli 2012 v Kodani, posilniť politický dialóg počas európskeho semestra sa Komisia zaviazala zintenzívniť dialóg s národnými parlamentmi v dvoch momentoch, a to:[2] prvýkrát na začiatku daného roku po uverejnení ročného prieskumu rastu a druhýkrát po tom, ako Európska rada schváli odporúčania pre jednotlivé krajiny. Malo by to pomôcť zvýšiť povedomie v národných parlamentoch a uľahčiť ich zapojenie do včasnej prípravy národných rozpočtových plánov (v rámci programov stability alebo konvergenčných programov) a národných programov reforiem. Malo by sa tým takisto zlepšiť porozumenie odôvodnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny, keďže ich vykonávanie v konečnom dôsledku závisí od vnútroštátnej tvorby politík. Politický dialóg medzi Komisiou a národnými parlamentmi sa v roku 2012 zároveň viedol na pozadí vznikajúceho konsenzu v EÚ, že makroekonomické a rozpočtové politiky členských štátov EÚ musia byť podrobnejšie koordinované, ak má HMÚ naďalej fungovať, ale takisto, že akékoľvek ďalšie prehlbovanie HMÚ musí zabezpečiť aj silnú demokratickú kontrolu, do ktorej sa zapoja národné parlamenty a Európsky parlament. Komisia vo svojej Koncepcii rozsiahlej a skutočnej hospodárskej a menovej únie: spustenie celoeurópskej diskusie[3], ktorá obsahuje jej názor na to, čo by sa malo uskutočniť, aby došlo k ďalšej integrácii európskych politík v oblasti bankovníctva a fiškálnych a hospodárskych záležitostí, takisto poukázala na to, že demokratická zodpovednosť sa môže zaručiť len v systéme s jasnými mechanizmami povinností a zodpovednosti. Cieľom uvedenej koncepcie je začať širšiu verejnú a inštitucionálnu debatu o týchto otázkach, pričom Komisia opakovanie uviedla, že sa teší na stanoviská a názory národných parlamentov. Komisia zdôraznila, že demokratická zodpovednosť by spravidla mala byť zaručená na tej úrovni, na ktorej sa prijíma výkonné rozhodnutie, pričom by sa mala náležite zohľadniť úroveň, na ktorej bude mať dané rozhodnutie vplyv. Hlbšia integrácia tvorby politiky a väčšie zhromažďovanie kompetencií na európskej úrovni by sa preto mali odraziť vo väčšom zapojení Európskeho parlamentu. Preskúmať by sa mohli aj nové mechanizmy na zvýšenie miery spolupráce medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom, pričom by si však poslanci všetkých parlamentov mali byť plne vedomí vzájomnej závislosti ich rozhodnutí. Úlohy parlamentov na oboch úrovniach majú špecifický a doplňujúci charakter. Na oboch úrovniach sa musia posilniť ich kontrolné právomoci a medziparlamentná spolupráca by sa mohla prehĺbiť. Presnú podobu, akou by sa to malo uskutočniť, by mal určiť Európsky parlament spolu s národnými parlamentmi. Za uvedených okolností sa otázka demokratickej legitímnosti európskeho semestra začala objavovať ako kľúčová črta medziparlamentného dialógu ako takého a dialógu národných parlamentov s Komisiou. Patrili sem neformálne[4] a formálnejšie iniciatívy na posilnenie parlamentnej kontroly a medziparlamentnej spolupráce v kontexte posilnenej správy ekonomických záležitostí, buď vo všeobecnosti prostredníctvom medziparlamentnej spolupráce vymedzenej v článku 9 protokolu č. 1 pripojenom k zmluvám, alebo na základe článku 13 Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, schválenej na zasadnutí Európskej rady v marci 2012 (konferencia zástupcov príslušných parlamentných výborov) (pozri aj kapitolu 5). 3. Písomné stanoviská národných parlamentov Účasť a rozsah Celkový počet doručených stanovísk národných parlamentov vzrástol v roku 2012 na 663[5]; čo predstavuje zvýšenie o 7 % v porovnaní s rokom 2011 (622), t. j. oveľa nižšie zvýšenie ako v predchádzajúcich rokoch (55 % v roku 2010, 60 % v roku 2011). Ak sa pozrieme na najaktívnejšie komory[6], počet doručených stanovísk portugalského zhromaždenia Assembleia da República sa výrazne zvýšil (zo 184 na 227) a predstavoval viac ako 30 % všetkých stanovísk doručených Komisii v roku 2012. Taliansky senát Senato della Repubblica (zvýšenie zo 76 na 96 príspevkov), nemecká spolková rada Bundesrat (zvýšenie z 33 na 59 príspevkov), francúzsky senát Sénat (zvýšenie zo 4 na 19 príspevkov), rakúska spolková rada Bundesrat (zvýšenie z 3 na 12 príspevkov), poľský senát Senat (zvýšenie zo 4 na 11 príspevkov), česká Poslanecká snĕmovna (zvýšenie z 5 na 10 príspevkov), írske komory Houses of the Oireachtas (zvýšenie z 1 na 7 príspevkov) a dve španielske komory Congreso de los Diputados a Senado spoločne (zvýšenie z 2 na 7 príspevkov) takisto zintenzívnili svoju účasť na politickom dialógu s Komisiou. Na druhej strane došlo k jasnému zníženiu počtu príspevkov viacerých komôr, a to rumunskej komory Camera Deputaţilor (zo 40 na 26 príspevkov), talianskej komory Camera dei Deputati (z 28 na 15 príspevkov), bulharského zhromaždenia Narodno Sabranie (z 19 na 13 príspevkov), dánskej komory Folketing (zo 14 na 8 príspevkov), luxemburskej komory Chambre des Députés (zo 14 na 6 príspevkov) a rumunského senátu Senat (z 33 na 2 príspevky). Celkovo 15 komôr zintenzívnilo svoju činnosť v kontexte politického dialógu v priebehu roku 2012, 15 komôr bolo menej aktívnych a sedem komôr zaslalo rovnaký počet stanovísk ako v roku 2011. Stojí za zmienku, že švédska rada Riksdag, ktorá takmer zdvojnásobila počet odôvodnených stanovísk (z 11 na 20), zaslala o 60 % menej stanovísk týkajúcich sa obsahu návrhov a iniciatív Komisie. Desať komôr, ktoré sa najaktívnejšie zapojili do politického dialógu, zaslalo viac ako 80 % celkového počtu doručených stanovísk. Šesť komôr nezaslalo Komisii žiadne stanovisko a päť komôr zaslalo len po jednom stanovisku. V roku 2012 sa 663 stanovísk národných parlamentov týkalo až 354 rôznych (legislatívnych i nelegislatívnych) dokumentov Komisie[7]. Najviac pripomienok, t. j. päť alebo viac stanovísk, prišlo k 23 dokumentom Komisie, ktoré predstavujú len 25 % zo všetkých doručených stanovísk. K väčšine dokumentov Komisie, ku ktorým národné parlamenty zaslali svoje pripomienky, prišlo jedno stanovisko až tri stanoviská, čo odráža rôznorodú škálu tém, ktoré priťahujú pozornosť a záujem národných parlamentov. Postup udelenia „žltej karty“[8], ktorý predstavuje dôležitý vývoj vo vzťahoch medzi Komisiou a národnými parlamentmi, uplatnili prvýkrát niektoré národné parlamenty, ktoré vyjadrili obavy v súvislosti s uplatňovaním zásady subsidiarity v návrhu Komisie na nariadenie o výkone práva uskutočniť kolektívnu akciu v rámci slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby (Monti II)[9]. Touto otázkou sa podrobne zaoberá Výročná správa za rok 2012 o subsidiarite a proporcionalite, na ktorú sa odkazuje. Národné parlamenty zaslali najväčší počet stanovísk k týmto návrhom a iniciatívam Komisie: nariadenie Monti II[10] (17 stanovísk), smernica o ochrane údajov[11] (13), nariadenie o ochrane údajov[12] (12), smernica o udeľovaní koncesií[13] (11), smernica o autorskom práve a udeľovaní licencií[14] (10), nariadenie o spôsobilosti automobilov[15], usmernenia o transeurópskej dopravnej sieti[16] (9), Fond európskej pomoci najodkázanejším osobám[17] (8), smernica o ozdravení a riešení krízových situácií úverových inštitúcií[18] (8), nariadenie o dohľade nad úverovými inštitúciami[19] (8), nariadenie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách[20] (7), smernica o spôsobilosti automobilov[21] (6), smernice o transparentnosti[22] (6), smernica o liekoch viazaných na lekársky predpis[23] (6), nariadenie o liekoch viazaných na lekársky predpis[24] (6) a legislatívny balík o politike súdržnosti na roky 2014 – 2020[25] (5). Podobne ako v roku 2011 medzi návrhmi, ku ktorým národné parlamenty zaslali celkovo najviac stanovísk[26], boli tie, ku ktorým bol predložený najväčší počet odôvodnených stanovísk v rámci mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity. V roku 2012 sa viac ako polovica stanovísk doručených v kontexte politického dialógu (334) týkala týchto šiestich oblastí politiky (v roku 2011 ich bolo päť): vnútorný trh a služby, spravodlivosť, vnútorné záležitosti, mobilita a doprava, zamestnanosť a zdravie. Vzhľadom na zameranie stanovísk v predchádzajúcich rokoch sa zdá, že oblasti ako vnútorný trh a služby, spravodlivosť a vnútorné záležitosti sú trvalými a kľúčovými oblasťami záujmu národných parlamentov. V roku 2012 naďalej pokračoval trend, ktorý sa začal po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy a v rámci ktorého národné parlamenty čoraz viac zameriavajú svoj politický dialóg s Komisiou skôr na legislatívne ako nelegislatívne dokumenty. Len zanedbateľný podiel dokumentov, ku ktorým národné parlamenty predložili svoje stanoviská, sa v skutočnosti týkal nelegislatívnych dokumentov. Z 23 návrhov, ku ktorým bolo doručených najviac stanovísk národných parlamentov (t. j. päť alebo viac), len jeden bol nelegislatívny, a to Oznámenie Komisie o Pláne postupu v energetike do roku 2050. Navzdory uvedenému trendu sa 13 politických stanovísk švédskej rady Riksdag týkalo výlučne nelegislatívnych dokumentov, zatiaľ čo 20 stanovísk k legislatívnym dokumentom boli všetky odôvodnené stanoviská. Hlavné témy politického dialógu[27] Tieto iniciatívy a návrhy boli medzi tými, ktoré pritiahli osobitnú pozornosť národných parlamentov v roku 2012: · Návrh nariadenia o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov[28] Z ôsmich návrhov Komisie, ku ktorým boli doručené tri odôvodnené stanoviská, to bol návrh nariadenia o ochrane údajov, ktorý bol kritizovaný jednak z hľadiska subsidiarity a jednak z hľadiska proporcionality[29]. · Návrh smernice o kolektívnej správe autorských práv a súvisiacich práv a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na využívanie hudobných diel online na vnútornom trhu[30] Komisii bolo doručených desať stanovísk, ktoré tento návrh vo všeobecnosti hodnotili pozitívne. Medzi nimi sa však nachádzali tri odôvodnené stanoviská, v ktorých boli vyjadrené obavy v súvislosti s uplatňovaním zásady subsidiarity v uvedenom návrhu, a ďalšie stanovisko, v ktorom boli vyjadrené vážne obavy týkajúce sa subsidiarity, hoci toto stanovisko bolo doručené po termíne ôsmich týždňov. · Návrh smernice o udeľovaní koncesií[31] Z 11 stanovísk doručených Komisii boli tri odôvodnenými stanoviskami, v ktorých boli vyjadrené obavy týkajúce sa zásady subsidiarity, a jedno, v ktorom bolo spochybnené uplatňovanie zásady subsidiarity v uvedenom návrhu, hoci toto stanovisko bolo doručené po osemtýždňovom termíne. · Návrh nariadenia o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete[32] Komisii bolo k tomuto návrhu doručených deväť stanovísk vrátane jedného, v ktorom boli vyjadrené obavy v súvislosti s uplatňovaním zásady subsidiarity v uvedenom návrhu, hoci toto stanovisko bolo doručené po termíne. 4. Kontakty a návštevy Politický dialóg medzi Komisiou a národnými parlamentmi prebiehal aj formou stretnutí a kontaktov na politickej a administratívnej úrovni. Všetky národné parlamenty priebežne usporadúvajú stretnutia s členmi Komisie v Bruseli, ako aj v príslušných členských štátoch. Podpredseda Komisie pre medziinštitucionálne vzťahy Maroš Šefčovič navštívil v roku 2012 šesť národných parlamentov a v hlavnom sídle Komisie v Bruseli prijal veľký počet parlamentných delegácií. V priebehu diskusií o konkrétnych legislatívnych návrhoch a politických iniciatívach na poprednom mieste programu často figurovali otázky týkajúce sa novej štruktúry správy ekonomických záležitostí, demokratickej legitímnosti a európskej reakcie na krízu vo všetkých jej aspektoch. Komisia bola na politickej úrovni zastúpená na všetkých významných medziparlamentných stretnutiach, ktoré sa konali v roku 2012. Konkrétne, predseda Barroso sa zúčastnil na plenárnom zasadnutí konferencie COSAC v apríli 2012 v Kodani spolu s podpredsedníčkou Kroesovou a komisármi Potočnikom a Barnierom, zatiaľ čo na ostatných troch zasadnutiach konferencie COSAC sa zúčastnil podpredseda Šefčovič, komisári Hedegaardová a Oettinger a zástupca GR MARKT. Podpredsedníčka Komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku barónka Ashtonová sa zúčastnila na prvom zasadnutí novo vzniknutej medziparlamentnej konferencie pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku, tak ako bolo dohodnuté na konferencii predsedov parlamentov 21. – 22. apríla 2012 vo Varšave. Predstavitelia Komisie sa zúčastnili na zasadnutiach výborov národných parlamentov, keď o to boli požiadaní, a zástupcovia desiatich rôznych GR (MARKT, SG, JUST, RTD, JRC, ECFIN, ENTR, COMM, HOME a REGIO) sa zúčastnili na 17 stretnutiach so stálymi predstaviteľmi národných parlamentov so sídlom v Bruseli s cieľom prediskutovať rôzne pripravované iniciatívy či otvorené spisy. Stáli predstavitelia národných parlamentov sa raz stretli s podpredsedom Šefčovičom a raz s komisárkou Geogheganovou-Quinnovou, ako aj s členmi kabinetu predsedu Barrosa, podpredsedu Šefčoviča a komisárov Malmströmovej a Andora. 5. Vyhliadky Na začiatku roku 2013 sa uskutočnilo niekoľko kľúčových podujatí, na ktorých národné parlamenty a Európsky parlament opakovane vyjadrili svoje želanie väčšmi sa zapojiť do prehĺbenej HMÚ a európskeho semestra. Týmto sa jasne potvrdilo, že debata o demokratickej legitímnosti bude v tomto roku aj naďalej na poprednom mieste programu medziinštitucionálneho dialógu, ako aj dialógu medzi Komisiou a národnými parlamentmi. Diskusie o demokratickej legitímnosti a zodpovednosti sa v nadchádzajúcich mesiacoch pravdepodobne zintenzívnia. Potreba posilňovať demokratickú legitímnosť a zodpovednosť procesu európskeho semestra, ako aj zodpovednosť parlamentov v tomto procese bola takisto jedným z kľúčových horizontálnych odkazov zasadnutia predsedov parlamentov v rámci konferencie COSAC 27. – 28. januára 2013 v Dubline a počas prvého Európskeho parlamentného týždňa o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík, ktorý sa konal od 28. do 30. januára 2013 v Bruseli a na ktorom sa zúčastnil predseda Barroso a podpredseda Šefčovič. Na tomto zasadnutí sa takisto potvrdilo široké povedomie o naliehavosti riešenia sociálnych, politických a inštitucionálnych dôsledkov krízy. Na neformálnom zasadnutí 11. januára 2013 v Luxemburgu predsedovia národných parlamentov zakladajúcich členských štátov EÚ a predseda Európskeho parlamentu zdôraznili, že akékoľvek nové kroky vedúce k posilneniu HMÚ budú musieť byť sprevádzané ďalšími konkrétnymi opatreniami na zabezpečenie silnejšej legitímnosti a zodpovednosti, a to prostredníctvom úlohy parlamentov v tomto ohľade[33]. Komisia sa preto zameria na účinné uplatňovanie posilneného politického dialógu, ktorý národným parlamentom ponúka v dvoch dôležitých momentoch počas procesu európskeho semestra, a dôrazne nabáda národné parlamenty, aby využili príležitosť vstúpiť do širšej diskusie s ňou o prioritách určených v ročnom prieskume rastu a o najefektívnejších spôsoboch, akými sa v rámci vnútroštátnej tvorby politiky môžu implementovať odporúčania pre jednotlivé krajiny. Toto je mimoriadne dôležité, keďže európsky semester sa stáva významným nástrojom, ktorý podporuje a sprevádza štrukturálne reformy v členských štátoch. Komisia napríklad do európskeho semestra začlenila Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Komisia takisto s obrovským záujmom vzala na vedomie a v plnej miere podporuje návrh predložený počas prvého Európskeho parlamentného týždňa, aby národné parlamenty pravidelne usporadúvali „Deň Európy“ s cieľom zvýšiť povedomie o európskych záležitostiach. Spolu s existujúcim politickým dialógom medzi národnými parlamentmi a Komisiou by sa takáto iniciatíva mohla stať katalyzátorom prebiehajúceho úsilia o posilnenie „zodpovednosti“ národných parlamentov v oblasti tvorby politiky na úrovni EÚ vo všeobecnosti a väčšieho zapojenia do spoločného úsilia inštitúcií o zabezpečenie pokračovania v štrukturálnych reformách a o pokračovanie reformného procesu. Národné parlamenty by tak mohli prispievať k riešeniu problémov, ktoré boli príčinami vzniku krízy, a pomáhať pri nasmerovaní Európy späť na cestu vedúcu k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Príloha 1 Celkový počet stanovísk doručených v roku 2012 podľa národného parlamentu/komory (politický dialóg a mechanizmus kontroly uplatňovania zásady subsidiarity) Členský štát || Komora || Celkový počet stanovísk[34] || Odôvodnené stanoviská (protokol č. 2) Portugalsko || Assembleia da República || 227 || 1 Taliansko || Senato della Repubblica || 96 || 1 Nemecko || Bundesrat || 59 || 5 Česká republika || Senát || 46 || 0 Švédsko || Riksdag || 33 || 20 Rumunsko || Camera Deputaților || 26 || 0 Francúzsko || Sénat || 19 || 7 Spojené kráľovstvo || House of Lords || 16 || 1 Taliansko || Camera dei Deputati || 15 || 0 Bulharsko || Narodno Sabranie || 13 || 0 Rakúsko || Bundesrat || 12 || 3 Poľsko || Senat || 11 || 1 Česká republika || Poslanecká sněmovna || 10 || 0 Belgicko || Chambre des Représentants || 9 || 3 Dánsko || Folketing || 8 || 3 Írsko || Oireachtas || 7 || 0 Španielsko || Congreso de los Diputados a Senado || 7 || 2 Holandsko || Eerste Kamer || 7 || 2 Grécko || Vouli ton Ellinon || 6 || 0 Luxembursko || Chambre des Députés || 6 || 3 Spojené kráľovstvo || House of Commons || 6 || 3 Rakúsko || Nationalrat || 3 || 1 Poľsko || Sejm || 3 || 3 Holandsko || Tweede Kamer || 3 || 3 Cyprus || Vouli ton Antiprosopon || 2 || 1 Estónsko || Riigikogu || 2 || 0 Nemecko || Bundestag || 2 || 1 Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 1 Rumunsko || Senatul || 2 || 0 Fínsko || Eduskunta || 1 || 1 Lotyšsko || Saeima || 1 || 1 Litva || Seimas || 1 || 1 Slovensko || Národná rada || 1 || 1 Holandsko || Tweede Kamer a Eerste Kamer || 1 || 1 Belgicko || Sénat || 0 || 0 Francúzsko || Assemblée Nationale || 0 || 0 Maďarsko || Országgyűlés || 0 || 0 Írsko || Dail Eireann || 0 || 0 Slovinsko || Državni svet || 0 || 0 Slovinsko || Državni zbor || 0 || 0 || Spolu || 663 || 70 Príloha 2 Návrhy a iniciatívy Komisie, ku ktorým bol v roku 2012 v rámci politického dialógu predložený najvyšší počet stanovísk[35] Dokument Komisie || Názov || Celkový počet stanovísk || Odôvodnené stanoviská (protokol č. 2) COM(2012) 130 || Návrh NARIADENIA RADY o výkone práva uskutočniť kolektívnu akciu v rámci slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby (Monti II) || 17 || 12 COM(2012) 10 || Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov || 13 || 3 COM(2012) 11 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) || 12 || 4 KOM(2011) 897 || Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o udeľovaní koncesií || 11 || 3 COM(2012) 372 || Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o kolektívnej správe autorských práv a súvisiacich práv a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na využívanie hudobných diel online na vnútornom trhu || 10 || 3 COM(2012) 380 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o pravidelných kontrolách technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a o zrušení smernice 2009/40/ES || 9 || 5 KOM(2011) 650 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete || 9 || 1 COM(2012) 617 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby || 8 || 5 COM(2012) 280 || Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 || 8 || 1 COM(2012) 511 || Návrh NARIADENIA RADY, ktorým sa Európskej centrálnej banke udeľujú osobitné úlohy, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami || 8 || 1 COM(2012) 238 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu || 7 || COM(2012) 382 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o cestnej technickej kontrole spôsobilosti úžitkových automobilov prevádzkovaných v Únii a o zrušení smernice 2000/30/ES || 6 || 3 COM(2012) 84 || Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poistenia || 6 || 2 COM(2012) 49 || Upravený návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 726/2004, pokiaľ ide o informácie určené širokej verejnosti o liekoch na humánne použitie viazaných na lekársky predpis || 6 || 2 COM(2012) 48 || Upravený návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES, pokiaľ ide o informácie určené širokej verejnosti o liekoch viazaných na lekársky predpis ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch, pokiaľ ide o informácie určené širokej verejnosti o liekoch viazaných na lekársky predpis || 6 || 2 COM(2012) 512 || Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), pokiaľ ide o jeho vzájomné pôsobenie s nariadením Rady (EÚ) č..../..., ktorým sa Európskej centrálnej banke udeľujú osobitné úlohy, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami || 6 || Príloha 3 Počet stanovísk doručených v roku 2012 podľa oblasti politiky/útvaru Komisie Vnútorný trh a služby || 112 Spravodlivosť || 52 Mobilita a doprava || 45 Vnútorné záležitosti || 43 Zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie || 42 Zdravie a spotrebitelia || 40 Životné prostredie || 28 Generálny sekretariát || 28 Komunikačné siete, obsah a technológie || 27 Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka || 25 Podnikanie a priemysel || 25 Vzdelávanie a kultúra || 22 Obchod || 22 Energetika || 19 Dane a colná únia || 18 Hospodárske a finančné záležitosti || 17 Oblasť klímy || 14 Námorné záležitosti a rybárstvo || 12 Výskum a inovácie || 12 EuropeAid Rozvoj a spolupráca || 11 Humanitárna pomoc a civilná ochrana || 9 Regionálna politika || 9 Eurostat || 8 Rozpočet || 7 Právny servis || 4 Hospodárska súťaž || 3 Rozšírenie || 3 Európsky úrad pre boj proti podvodom || 3 Komunikácia || 2 Služba pre vonkajšiu činnosť || 1 Spolu || 663 [1] COM(2012) 750. [2] Odpoveď Komisie na Príspevok XLVII. konferencie COSAC: http://www.cosac.eu/denmark2012/plenary-meeting-of-the-xlvii-cosac-22-24-april-2012/. [3] COM(2012) 777 final/2. [4] V liste adresovanom predsedovi Európskej rady zo 7. decembra 2012 predsedovia výborov pre európske záležitosti 11 národných parlamentov vyjadrili svoje obavy týkajúce sa „znepokojujúceho nedostatku návrhov na to, ako by bolo možné konkrétnejšie posilniť úlohu národných parlamentov“. Išlo o nadviazanie na stretnutie, ktoré sa uskutočnilo 26. novembra 2012 v Kodani a na ktorom bola diskusia zameraná na spôsoby, akými by integrovanejšia finančná, rozpočtová a hospodárska únia mohla byť sprevádzaná silnými mechanizmami demokratickej legitímnosti a zodpovednosti. [5] Patrí sem aj 70 odôvodnených stanovísk doručených v rámci mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity. [6] Pozri prílohu 1. [7] Zo 663 doručených stanovísk sa 509 týkalo legislatívnych dokumentov (návrhov nariadení, smerníc, odporúčaní, rozhodnutí atď.), zatiaľ čo 147 sa týkalo konzultačných dokumentov (oznámení, bielych alebo zelených kníh alebo správ). V prípade siedmich stanovísk išlo o správy z vlastnej iniciatívy národných parlamentov. [8] Pozri článok 7 ods. 2 protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality. [9] COM(2012) 131. [10] COM(2012) 130. [11] COM(2012) 10. [12] COM(2012) 11. [13] KOM(2011) 897. [14] COM(2012) 372. [15] COM(2012) 380. [16] KOM(2011) 650. [17] COM(2012) 617. [18] COM(2012) 280. [19] COM(2012) 511. [20] COM(2012) 238. [21] COM(2012) 382. [22] COM(2012) 84. [23] COM(2012) 49. [24] COM(2012) 48. [25] KOM(2011) 610, KOM(2011) 611, KOM(2011) 612, KOM(2011) 614 a KOM(2011) 615. Malo by sa poznamenať, že ďalších 15 stanovísk bolo doručených do konca roku 2011, čím sa celkový počet vyšplhal na 20 stanovísk. [26] Pozri prílohu 2. [27] Stanoviská národných parlamentov a odpovede Komisie možno nájsť na tento stránke: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/index_en.htm. [28] COM(2012) 11. [29] Na viac podrobností týkajúcich sa stanovísk vydaných národnými parlamentmi k uvedenému návrhu sa odkazuje vo Výročnej správe za rok 2012 o subsidiarite a proporcionalite (COM(2013) 566), s. 8. [30] COM(2012) 372. [31] KOM(2011) 897. [32] KOM(2011) 650. [33] Navrhli aj, aby bola „Konferencia podľa článku 13“ ustanovená v Zmluve o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii porovnateľná z hľadiska štruktúry a zloženia s novo vzniknutou medziparlamentnou konferenciou pre SZBP/SBOP. Navrhlo sa, aby sa o týchto otázkach ďalej diskutovalo na konferencii predsedov národných parlamentov členských štátov EÚ v apríli 2013 na Cypre. [34] Počet zahŕňa doručené stanoviská aj odôvodnené stanoviská národných parlamentov. [35] V tabuľke sú uvedené všetky návrhy, ku ktorým bolo predložených aspoň šesť stanovísk národných parlamentov.