Poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb, na ktoré sa vzťahuje táto iniciatíva, v zásade zahŕňajú online trhoviská elektronického obchodu, online obchody so softvérovými aplikáciami a online sociálne médiá. Všetky tieto jednotlivé typy online sprostredkovateľských služieb sú zamerané na uľahčenie začatia priamych transakcií medzi zmluvne viazanými komerčnými používateľmi a spotrebiteľmi prostredníctvom poskytovania služieb informačnej spoločnosti bez ohľadu na to, či sú konečné transakcie uskutočnené online alebo offline. S cieľom uľahčiť takéto priame transakcie všetky tieto online sprostredkovateľské služby v zásade umožňujú online prítomnosť komerčných používateľov, ktorí ponúkajú tovar alebo služby spotrebiteľom, bez toho, aby sa od uvedených komerčných používateľov v zásade vyžadovalo prevádzkovanie samostatného webového sídla. Okrem umožnenia online prítomnosti komerčných používateľov online sprostredkovateľské služby často uľahčujú priamu komunikáciu medzi jednotlivými komerčnými používateľmi a spotrebiteľmi prostredníctvom zabudovaného online komunikačného rozhrania. Pokiaľ ide o online sociálne médiá, treba poznamenať, že určití poskytovatelia v tejto kategórii poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb v skutočnosti začleňujú rôzne online sprostredkovateľské služby do jedného a toho istého digitálneho prostredia, pričom na všetky sa môže vzťahovať táto iniciatíva. Komerčné stránky napríklad umožňujú spotrebiteľom nájsť miestne podniky a poskytovateľov služieb a sú dôležitým nástrojom na podporu transakcií podnik-zákazník (business-to-consumer – B2C). Takéto komerčné stránky sa čoraz viac integrujú s funkciou priamej rezervácie alebo nákupu, čím sa takéto služby menia na online trhoviská elektronického obchodu.

V správe o kontrole vhodnosti v oblasti spotrebiteľského a marketingového práva sa dospelo k záveru, že existuje potreba uvažovať o zmenách smernice o klamlivej a porovnávacej reklame v súvislosti so vzťahmi B2B, čo z veľkej časti potvrdzuje zistenia uvedené v oznámení Komisie z roku 2012, ktorým sa oznamuje zámer revidovať uvedenú smernicu. V úvodnom posúdení vplyvu o cielenej revízii smerníc EÚ v oblasti spotrebiteľského práva sa však zdôraznilo, že zistenia kontroly vhodnosti by skôr poskytli tejto iniciatíve informácie o vzťahoch platforma-podnik osobitne v kontexte digitálneho jednotného trhu. Táto iniciatíva sa preto opiera o zistenia získané počas najnovšej kontroly vhodnosti v oblasti spotrebiteľského a marketingového práva.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Obmedzenie opatrenia Únie iba na presadzovanie dobrovoľných krokov odvetvia a určitých sprievodných opatrení je možné, ale pravdepodobne by nebolo účinné, keďže by sa v zásade opieralo o vlastné stimuly odvetvia a ochotu zmeniť status quo. Hoci poskytovatelia služieb aj ich komerční používatelia majú záujem o maximalizáciu kontaktov a transakcií so spotrebiteľmi na platformách, ich krátkodobé záujmy o boj proti problémom vznikajúcim v ich obchodných vzťahoch sú len nedokonale zosúladené. Predchádzajúce skúsenosti s Iniciatívou dodávateľského reťazca v potravinárskom sektore takisto naznačujú, že čisto dobrovoľné iniciatívy nie sú vhodné na vytvorenie funkčného nezávislého mechanizmu nápravy a spravodlivých pravidiel, ktoré sú príťažlivé a dôveryhodné pre obe strany na trhu. Napriek určitému pokroku (vypracovanie zásad osvedčených postupov a zriadenie skupiny pre riadenie) poľnohospodárski poskytovatelia – hlavní predpokladaní príjemcovia systému – neprijali systém z obáv týkajúcich sa dôvernosti a jeho presadzovania. Medzičasom 21 členských štátov už prijalo vnútroštátne právne predpisy a iniciatívy na boj proti potenciálne škodlivým obchodným praktikám v potravinovom dodávateľskom reťazci.

Prirodzená cezhraničná povaha predmetných online služieb naznačuje, že ciele nie je možné účinne dosiahnuť samotnými členskými štátmi. Vedúci poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb majú sídlo v jednom členskom štáte, ale poskytujú prístup takmer všetkým obyvateľom EÚ, a to z ich miesta obvyklého pobytu, ako aj počas ich cestovania po Únii. Počas prieskumu Komisie o vzťahoch platforma-podnik uviedlo 90 % respondentov, že určité typy online služieb zároveň využívajú na obchodnú komunikáciu, a to prostredníctvom prítomnosti na internete.

Únia sa zaväzuje k vysokým normám ochrany základných práv. Konkrétny cieľ včasnej a účinnej nápravy pre komerčných používateľov prispieva k posilneniu práva komerčných používateľov na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47 Charty základných práv Európskej únie), pokiaľ by sa to vzťahovalo na lepší prístup k súdnictvu.

Optimálnou voľbou politiky je preto stanovenie právne záväzných povinností transparentnosti a nápravy v súvislosti s celou škálou potenciálne škodlivých praktík identifikovaných ako súčasť tejto iniciatívy vrátane transparentnosti v otázke určovania poradia pri všeobecnom vyhľadávaní na internete (na ktorú by sa v záujme zabezpečenia proporcionality vzťahovalo len ustanovenie o kolektívnom presadzovaní nápravy, a nie aj ostatné ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa nápravy). Odhaduje sa, že okrem ochrany potenciálu ekonomiky online platforiem pre jednotný trh bude návrh schopný zvrátiť tlmiaci účinok na ekonomiku online platforiem vyplývajúci z nedostatočnej dôvery komerčných používateľov, ktorý sa bude pohybovať minimálne od 0,81 miliardy EUR do 4,05 miliardy EUR. Bude mať takisto pozitívny sociálny vplyv, keďže navrhované nariadenie bude viesť k zvýšeniu obratu pre rastúci počet podnikov EÚ využívajúcich online sprostredkovateľské služby, od čoho sa zasa očakáva vytvorenie ďalších pracovných príležitostí.

Usúdilo sa, že možnosť politiky, pri ktorej sa predpokladali zákonné povinnosti transparentnosti v súvislosti s obmedzenejším počtom potenciálne škodlivých obchodných praktík, má obmedzenú účinnosť. Hoci by sa zvýšila právna istota prostredníctvom zákonnej transparentnosti a opatrení nápravy, významné riziko priamej škody pre podniky a fragmentácie by zostalo zachované, keďže sa usúdilo, že niektoré obchodné praktiky s vysokým vplyvom (určovanie poradia, údaje, diskriminácia, DNV) by sa pravdepodobne dostatočne nevyriešili samoreguláciou.

Komisia preskúmala rôzne alternatívy politiky na dosiahnutie všeobecného cieľa tejto iniciatívy, ktorým je vytvoriť spravodlivé, predvídateľné, udržateľné a dôveryhodné podnikateľské prostredie na internete a zároveň zachovať a ďalej podporovať inovačne orientovaný ekosystém v oblasti online platforiem v celej EÚ. V takomto podnikateľskom prostredí by mali mať obchodníci podnikatelia potrebné záruky na zabraňovanie škodám spôsobeným nekalými obchodnými praktikami a schopnosť požadovať účinnú nápravu v prípade potreby. Malo by tiež pôsobiť proti regulačnej fragmentácii v celej EÚ a predchádzať jej. V rámci uprednostňovanej koregulačnej štruktúry potrebnej na zabezpečenie právnej istoty a predvídateľnosti pre komerčných používateľov a pri zaistení inovačného potenciálu poskytovateľov online služieb boli napokon ponechané štyri možnosti politiky. V rámci všetkých týchto možností politiky sa predpokladali pomerne všeobecné, zákonné povinnosti transparentnosti a nápravy založené na zásadách, ktoré sa mali stanoviť pre poskytovateľov, odlišovali sa však z hľadiska rozsahu potenciálne škodlivých obchodných praktík, na ktoré sa vzťahovali. Okrem toho sa pri dvoch zo štyroch zachovaných možností rozšírilo uplatňovanie zákonnej povinnosti transparentnosti v súvislosti s určovaním poradia o poskytovateľov všeobecných internetových vyhľadávačov s cieľom maximalizovať efektívnosť a zaistiť rovnaké zaobchádzanie. Napokon jedna z týchto dvoch uvedených možností obsahovala jednotnú a rozsiahlejšiu povinnosť pre poskytovateľov spočívajúcu v poskytnutí možnosti komerčným používateľom požiadať v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov o súhlas zákazníkov so získaním a spracovaním ich e-mailových adries po dokončení transakcie s pomocou týchto služieb.

Mnohí národní experti zo správnych orgánov členských štátov sú toho názoru, že riešenie otázok týkajúcich sa obchodných podmienok je kľúčové pre všetky otázky online vzťahu podnik-podnik. Takisto sa domnievajú, že proporcionalita povinnosti transparentnosti by závisela od presnej formulácie a od veľkosti poskytovateľa. V prípade otázok, ako sú napríklad lehoty na oznamovanie, sa názory líšia v závislosti od skúseností na vnútroštátnej úrovni, a siahajú od žiadnej potreby regulácie až po povinne určené lehoty na oznamovanie. Niektorí národní experti takisto zastávajú názor, že obchodné podmienky by sa mali zjednodušiť v záujme ich väčšej transparentnosti a väčšej používateľskej ústretovosti pre podniky. Národní experti, s ktorými sa viedli konzultácie, podporujú zákonnú povinnosť transparentnosti spočívajúcu v poskytnutí odôvodnenia vyradenia. Zdieľajú všeobecný názor, že požiadavky týkajúce sa vyradenia by sa mali zosúladiť s postupmi týkajúcimi sa nezákonného obsahu/postupmi oznamovania a prijímania opatrení. Povinnosť transparentnosti v súvislosti s kritériami určovania poradia sa celkovo považuje za primeranú a oprávnenú. Experti, ktorí majú viac skúseností s otázkami určovania poradia, podporujú opatrenia, ktorými by sa riešili zistené problémy včas, hoci niektorí argumentujú, že táto otázka by sa mala ponechať na obchodné právo a právo hospodárskej súťaže. Široká zhoda panuje v súvislosti so všeobecnou preferenciou i) zvoliť si povinnosť transparentnosti vzťahujúcu sa na postupy určovania poradia vo všeobecnosti a ii) pracovať na stanovení najlepších postupov určovania poradia. Pokiaľ ide o údaje, experti v oblasti nediskriminácie a DNV upozornili na potrebu podrobnejšieho zváženia. Medzi expertmi však panuje celková zhoda, pokiaľ ide o dôležitosť nápravy. Existujú určité obavy, že vnútorné systémy vybavovania sťažností by mohli byť pre malé a stredné podniky (MSP) zaťažujúce. Niektorí národní experti súhlasia s presadzovaním existujúcich najlepších postupov (prípadne ako súčasti samoregulačného opatrenia). Experti zastupujúci vnútroštátne orgány vo všeobecnosti uznávajú záujem týkajúci sa vykonávania monitorovania. Vo všeobecnosti sú však proti vytvoreniu nového orgánu alebo európskej agentúry na uvedený účel.

V článku 10 sa stanovuje požiadavka, aby poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb zaradili do svojich obchodných podmienok zoznam s jedným alebo viacerými mediátormi, ktorých je poskytovateľ ochotný zapojiť s cieľom dosiahnuť mimosúdnu dohodu v súvislosti so sporom, napríklad keď problém nebol vyriešený v rámci vnútorného systému vybavovania sťažností (zriadeného podľa článku 9). Okrem toho sa v ňom stanovujú určité požiadavky pre mediátorov vrátane nestrannosti, prístupnosti, spôsobilosti a zdrojov, ako aj povinnosť pre poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb zapojiť sa do mediácie v dobrej viere. Požiadavkami uvedenými v článku nie je dotknuté právo ktorejkoľvek strany začať súdne konanie.

Komisia bude monitorovať trhové ukazovatele v ekonomike online platforiem, a to najmä prostredníctvom Strediska EÚ pre monitorovanie ekonomiky online platforiem a na základe práce skupiny odborníkov. Táto analýza zahŕňa údaje, ako napríklad počet a typy podnikov obchodujúcich prostredníctvom online sprostredkovateľských služieb, počet a typ sťažností vybavovaných s použitím vnútorných a vonkajších prostriedkov nápravy, počet úspešne vyriešených prípadov, čas potrebný na vyriešenie prípadu, miesto usadenia podniku, veľkosť poskytovateľov obchodujúcich v EÚ vrátane obratu uskutočneného na trhu EÚ ako online sprostredkovateľ. Do dvoch rokov od začatia činnosti monitorovacieho strediska EÚ útvary Komisie vypracujú správu založenú na jeho činnosti a zohľadňujúcu aktuálny stav, pokrok dosiahnutý pri dosahovaní cieľov politiky a prípadné nevyriešené otázky.

(3)Podobne môžu byť internetové vyhľadávače dôležitými zdrojmi internetovej prevádzky pre podniky, ktoré ponúkajú tovar alebo služby spotrebiteľom cez webové sídla, a môžu mať preto značný vplyv na obchodný úspech takýchto používateľov s vlastnými webovými sídlami ponúkajúcich svoj tovar alebo služby na internete na vnútornom trhu. Z tohto hľadiska má určovanie poradia webových sídiel poskytovateľmi internetových vyhľadávačov vrátane tých webových sídiel, cez ktoré používatelia s vlastnými webovými sídlami ponúkajú svoj tovar a služby spotrebiteľom, významný vplyv na rozhodnutia spotrebiteľov a obchodný úspech používateľov s vlastnými webovými sídlami. Preto sa poskytovatelia internetových vyhľadávačov dokonca aj v prípade neexistencie zmluvného vzťahu s používateľmi s vlastnými webovými sídlami môžu správať účinne jednostranne spôsobom, ktorý môže byť nespravodlivý a ktorý môže poškodzovať oprávnené záujmy používateľov s vlastnými webovými sídlami a nepriamo aj spotrebiteľov v Únii.

(4)Závislosť komerčných používateľov od online sprostredkovateľských služieb takisto vedie k situácii, v ktorej komerční používatelia majú často obmedzené možnosti požadovania nápravy v prípadoch, keď jednostranné konanie poskytovateľov uvedených služieb vedie k sporu. V mnohých prípadoch uvedení poskytovatelia neponúkajú prístupné a účinné vnútorné systémy vybavovania sťažností. Existujúce alternatívne mechanizmy mimosúdneho riešenia sporov môžu byť takisto neúčinné z rôznych dôvodov vrátane nedostatku špecializovaných mediátorov a strachu komerčných používateľov z odplaty.

(5)Online sprostredkovateľské služby a internetové vyhľadávače, ako aj obchodné transakcie podporované uvedenými službami majú prirodzený cezhraničný potenciál a sú mimoriadne dôležité pre riadne fungovanie vnútorného trhu Únie v dnešnom hospodárstve. Potenciálne nekalé a škodlivé obchodné praktiky určitých poskytovateľov uvedených služieb používané voči komerčným používateľom a používateľom s vlastnými webovými sídlami bránia úplnému naplneniu uvedeného potenciálu a majú negatívny vplyv na riadne fungovanie vnútorného trhu. Okrem toho úplnému naplneniu uvedeného potenciálu bránia a riadne fungovanie vnútorného trhu negatívne ovplyvňujú rozdielne právne predpisy určitých členských štátov, ktoré s rôznym stupňom účinnosti regulujú uvedené služby, pričom o prijatí takýchto právnych predpisov uvažujú ďalšie členské štáty.

(6)Na úrovni Únie by sa preto mal stanoviť jednotný a cielený súbor povinných pravidiel, ktorý by zaistil spravodlivé, predvídateľné, udržateľné a dôveryhodné podnikateľské prostredie na internete v rámci vnútorného trhu, najmä zabezpečením toho, aby komerční používatelia online sprostredkovateľských služieb mali zaistenú primeranú transparentnosť, ako aj možnosti účinnej nápravy v celej Únii. Uvedenými pravidlami by sa mala stanoviť aj primeraná transparentnosť v súvislosti s poradím používateľov s vlastnými webovými sídlami vo výsledkoch vyhľadávania generovaných internetovými vyhľadávačmi. Zároveň by uvedené pravidlá mali chrániť dôležitý inovačný potenciál širšieho ekonomického prostredia online platforiem.

(7)Keďže online sprostredkovateľské služby a internetové vyhľadávače majú spravidla globálny rozmer, toto nariadenie by sa malo vzťahovať na poskytovateľov uvedených služieb bez ohľadu na to, či majú sídlo v členskom štáte alebo mimo Únie, za predpokladu, že sú splnené dve kumulatívne podmienky. Po prvé, komerční používatelia alebo používatelia s vlastnými webovými sídlami by mali mať sídlo v Únii. Po druhé, komerční používatelia alebo používatelia s vlastnými webovými sídlami by mali prostredníctvom poskytovania uvedených služieb ponúkať svoj tovar alebo služby spotrebiteľom nachádzajúcim sa v Únii aspoň v prípade časti transakcie. Takíto spotrebitelia by sa mali nachádzať v Únii, ale nemusia mať miesto pobytu v Únii ani nemusia mať štátnu príslušnosť niektorého členského štátu. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať, keď komerční používatelia alebo používatelia s vlastnými webovými sídlami nemajú sídlo v Únii alebo keď majú sídlo v Únii, ale využívajú online sprostredkovateľské služby alebo internetové vyhľadávače na ponúkanie tovaru alebo služieb výlučne spotrebiteľom nachádzajúcim sa mimo Únie alebo osobám, ktoré nie sú spotrebiteľmi.

(8)Širokú škálu obchodných vzťahov podnik-zákazník sprostredkúvajú na internete poskytovatelia prevádzkujúci viacstranné služby, ktoré sú v zásade založené na tom istom obchodnom modeli tvoriacom ekosystém. S cieľom zachytiť príslušné služby by sa mali online sprostredkovateľské služby vymedziť presným a technologicky neutrálnym spôsobom. Tieto služby by mali pozostávať najmä zo služieb informačnej spoločnosti, ktoré charakterizuje skutočnosť, že ich cieľom je uľahčiť nadviazanie priamych transakcií medzi komerčnými používateľmi a spotrebiteľmi bez ohľadu na to, či sú tieto transakcie nakoniec uzavreté buď online na online portáli predmetného poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb, alebo na portáli komerčného používateľa či mimo internetu. Okrem toho by sa mali služby poskytovať na základe zmluvného vzťahu medzi poskytovateľmi a komerčnými používateľmi, ako aj medzi poskytovateľmi a spotrebiteľmi. Malo by sa predpokladať, že takýto zmluvný vzťah existuje, keď obe dotknuté strany vyjadria svoj úmysel byť viazané jednoznačným a overiteľným spôsobom bez toho, aby sa nevyhnutne vyžadovala výslovná písomná dohoda.

(9)Príklady online sprostredkovateľských služieb, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by preto mali zahŕňať online trhoviská elektronického obchodu vrátane kolaboratívnych trhovísk, na ktorých komerční používatelia pôsobia, ďalej online služby týkajúce sa softvérových aplikácií a online služby týkajúce sa sociálnych médií. Toto nariadenie by sa však nemalo vzťahovať na online nástroje umiestňovania reklamy ani na online reklamné burzy, ktoré nie sú poskytované s cieľom uľahčiť nadviazanie priamych transakcií a ktoré nezahŕňajú zmluvný vzťah so spotrebiteľmi. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať ani na online platobné služby, keďže tie samé osebe nespĺňajú uplatniteľné požiadavky, ale sú skôr prirodzeným pomocným nástrojom pri transakcii dodávky tovaru a poskytovania služieb dotknutým spotrebiteľom.

(10)V súlade s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Únie a vzhľadom na skutočnosť, že závislé postavenie komerčných používateľov bolo v zásade pozorované v súvislosti s online sprostredkovateľskými službami, ktoré slúžia ako vstupná brána k spotrebiteľom ako fyzickým osobám, pojem spotrebiteľ používaný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia sa má chápať výlučne na označenie fyzických osôb, keď konajú na účely, ktoré sú mimo rámca ich obchodu, podnikania, remesla alebo profesie.

(11)Z dôvodu konzistentnosti by sa vymedzenie pojmu internetového vyhľadávača používané v tomto nariadení malo zosúladiť s vymedzením pojmu používaným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148.

(12)Aby sa v prípade potreby účinne chránili komerční používatelia, malo by sa toto nariadenie uplatňovať tam, kde podmienky zmluvného vzťahu bez ohľadu na ich názov alebo formu nie sú individuálne dohodnuté zmluvnými stranami takýchto obchodných podmienok. To, či obchodné podmienky boli alebo neboli dohodnuté individuálne, by sa malo určiť na základe celkového posúdenia, pričom to, že ich určité ustanovenia mohli byť dohodnuté individuálne, nie je sama osebe rozhodujúca.

(13)Aby sa zabezpečilo, že všeobecné obchodné podmienky zmluvného vzťahu umožňujú komerčným používateľom určiť obchodné podmienky používania, ukončenia a pozastavenia online sprostredkovateľských služieb a zabezpečiť predvídateľnosť v súvislosti s ich obchodným vzťahom, by uvedené obchodné podmienky mali byť vypracované v jasnom a jednoznačnom jazyku ľahko zrozumiteľnom pre priemerného komerčného používateľa. Ak sú obchodné podmienky nejasné, nešpecifické alebo v nich nie sú podrobne uvedené dôležité obchodné záležitosti, a tým neposkytujú komerčným používateľom primeraný stupeň predvídateľnosti v súvislosti s najdôležitejšími aspektmi zmluvného vzťahu, nemali by sa považovať za obchodné podmienky vypracované v jasnom a jednoznačnom jazyku.

(14)Zabezpečenie transparentnosti vo všeobecných obchodných podmienkach môže byť kľúčové na presadzovanie udržateľných obchodných vzťahov a na predchádzanie nespravodlivému správaniu na úkor komerčných používateľov. Poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb by preto mali takisto zabezpečiť, aby boli obchodné podmienky ľahko dostupné vo všetkých štádiách zmluvného vzťahu, a to aj perspektívnym komerčným používateľom vo fáze pred uzatvorením zmluvy, a aby akékoľvek zmeny uvedených obchodných podmienok boli oznámené komerčným používateľom v stanovenej lehote na oznamovanie, ktorá je rozumná a primeraná vzhľadom na konkrétne okolnosti a ktorá je najmenej 15 dní. Uvedená lehota na oznamovanie by sa nemala uplatňovať, ak a v rozsahu, v akom sa jej dotknutý komerčný používateľ jednoznačne vzdá, a ak a v rozsahu, v akom potreba vykonať zmenu bez dodržania lehoty na oznamovanie pramení z právnej povinnosti uloženej poskytovateľovi služieb podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva.

(15)V záujme ochrany komerčných používateľov by malo byť možné, aby príslušný súd ustanovil, že obchodné podmienky, ktoré nie sú v súlade s predpismi, nie sú pre dotknutého komerčného používateľa záväzné, s účinkami ex nunc. Akýkoľvek takýto nález súdu by sa však mal týkať len konkrétnych ustanovení obchodných podmienok, ktoré nie sú v súlade s predpismi. Ostatné ustanovenia by mali zostať platné a vykonateľné, pokiaľ ich možno oddeliť od ustanovení, ktoré nie sú v súlade s predpismi. Náhle zmeny existujúcich obchodných podmienok môžu značne narušiť činnosti komerčných používateľov. S cieľom obmedziť takéto negatívne účinky na komerčných používateľov a odradiť od takéhoto správania by preto zmeny vykonané v rozpore s povinnosťou dodržať stanovenú lehotu na oznamovanie mali byť neplatné, t. j. mali by sa považovať za neexistujúce, s účinkami erga omnes a ex tunc.

(16)Poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb môže mať oprávnené dôvody rozhodnúť sa úplne alebo čiastočne pozastaviť alebo ukončiť poskytovanie svojich služieb danému komerčnému používateľovi vrátane vyradenia určitého tovaru alebo služieb daných komerčných používateľov alebo účinného odstránenia výsledkov vyhľadávania. Vzhľadom na to, že takéto rozhodnutia môžu mať značný vplyv na záujmy dotknutého komerčného používateľa, by však komerční používatelia mali byť náležite informovaní o dôvodoch takéhoto rozhodnutia. Odôvodnenie by malo umožniť komerčným používateľom zistiť, či existuje priestor na napadnutie rozhodnutia, čím sa pre komerčných používateľov v prípade potreby zlepšia možnosti požadovania účinnej nápravy. Okrem toho by požiadavka odôvodnenia mala prispieť k predchádzaniu alebo náprave akéhokoľvek neúmyselného odstránenia online obsahu poskytnutého komerčnými používateľmi, ktorý poskytovateľ nesprávne považuje za nezákonný obsah v súlade s odporúčaním Komisie (EÚ) 2018/334. V odôvodnení by sa mal určiť objektívny dôvod alebo dôvody rozhodnutia vychádzajúce z dôvodov, ktoré poskytovateľ vopred stanovil vo svojich obchodných podmienkach, a mali by v ňom byť primeraným spôsobom uvedené relevantné konkrétne okolnosti, ktoré viedli k uvedenému rozhodnutiu.

(17)Určovanie poradia tovaru a služieb zo strany poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb má významný vplyv na rozhodnutia spotrebiteľov, a tým na obchodný úspech komerčných používateľov ponúkajúcich uvedený tovar a služby spotrebiteľom. Poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb by preto mali vopred načrtnúť hlavné parametre určujúce poradie, aby sa zvýšila predvídateľnosť pre komerčných používateľov a aby mohli lepšie rozumieť fungovaniu mechanizmu určovania poradia a porovnať postupy určovania poradia rôznych poskytovateľov. Pojem hlavného parametra by sa mal chápať ako akékoľvek všeobecné kritérium, procesy, osobitné signály zahrnuté do algoritmov alebo iné mechanizmy úpravy alebo zníženia poradia. Opis hlavných parametrov určujúcich poradie by mal zahŕňať aj vysvetlenie akejkoľvek možnosti pre komerčných používateľov aktívne ovplyvňovať poradie za odplatu, ako aj relatívne účinky takéhoto ovplyvňovania. Tento opis by mal komerčným používateľom zabezpečiť primerané pochopenie spôsobu, akým mechanizmus určovania poradia zohľadňuje charakteristiky skutočného tovaru alebo služieb, ktoré ponúka komerčný používateľ, a ich význam pre spotrebiteľov konkrétnych online sprostredkovateľských služieb.

(18)Podobne aj poradie webových sídiel určené internetovými vyhľadávačmi, a to najmä tých webových sídiel, cez ktoré podniky ponúkajú tovar a služby spotrebiteľom, má významný vplyv na rozhodnutia spotrebiteľov a obchodný úspech používateľov s vlastnými webovými sídlami. Poskytovatelia internetových vyhľadávačov by preto mali poskytnúť opis hlavných parametrov určujúcich poradie všetkých indexovaných webových sídiel vrátane webových sídiel používateľov s vlastnými webovými sídlami, ako aj iných webových sídiel. Okrem charakteristík tovaru a služieb a ich významu pre spotrebiteľov by mal tento opis v prípade internetových vyhľadávačov takisto zabezpečiť používateľom s vlastnými webovými sídlami primerané pochopenie toho, či je zohľadnené použitie určitých prvkov dizajnu webového sídla, ako je napríklad ich optimalizované zobrazovanie na mobilných telekomunikačných zariadeniach, a ak áno, ako a v akom rozsahu. Ak neexistuje zmluvný vzťah medzi poskytovateľmi internetových vyhľadávačov a používateľmi s vlastnými webovými sídlami, uvedený opis by mal byť k dispozícii verejnosti na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste v príslušnom internetovom vyhľadávači. Na zabezpečenie predvídateľnosti pre používateľov s vlastnými webovými sídlami by sa mal opis takisto aktualizovať a mal by umožňovať, aby sa akékoľvek zmeny v hlavných parametroch dali ľahko identifikovať. Hoci sa od poskytovateľov pri dodržiavaní tejto požiadavky zverejňovať hlavné parametre určovania poradia za žiadnych okolností nevyžaduje zverejňovanie obchodného tajomstva v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943, daný opis by mal prinajmenšom vychádzať zo skutočných údajov o relevantnosti použitých parametrov určovania poradia.

(19)Keď poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb sám ponúka určitý tovar alebo služby spotrebiteľom prostredníctvom svojich vlastných online sprostredkovateľských služieb alebo tak robí prostredníctvom komerčného používateľa, ktorého kontroluje, uvedený poskytovateľ môže priamo súťažiť s ostatnými komerčnými používateľmi jeho online sprostredkovateľských služieb, ktorých nekontroluje. Najmä v takýchto situáciách je dôležité, aby poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb konal transparentne a poskytol opis akéhokoľvek rozdielneho zaobchádzania, či už právnymi, obchodnými, alebo technickými prostriedkami, ku ktorému by mohol pristúpiť v súvislosti s tovarom alebo službami, ktoré sám ponúka, v porovnaní s tými, ktoré ponúkajú komerční používatelia. Na zabezpečenie proporcionality by sa táto povinnosť mala uplatňovať na úrovni celkových online sprostredkovateľských služieb, a nie na úrovni jednotlivých tovarov alebo služieb ponúkaných uvedenými službami.

(20)Schopnosť prístupu k údajom a ich používania vrátane osobných údajov môže umožniť vytvorenie dôležitej hodnoty v ekonomike online platforiem. V súlade s tým je dôležité, aby poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb poskytli komerčným používateľom jasný opis rozsahu, povahy a podmienok ich prístupu k určitým kategóriám údajov a ich používania. Tento opis by mal byť primeraný a mohol by odkazovať skôr na všeobecné podmienky prístupu, než obsahovať vyčerpávajúci zoznam skutočných údajov alebo kategórií údajov, s cieľom umožniť komerčným používateľom pochopiť, či môžu používať údaje na zlepšenie tvorby hodnoty, podľa možnosti aj zachovaním služieb týkajúcich sa údajov tretích strán. Spracovanie osobných údajov by malo byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679.

(21)Poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb by v určitých prípadoch mohli v obchodných podmienkach obmedziť schopnosť komerčných používateľov ponúkať tovar alebo služby spotrebiteľom za výhodnejších podmienok inými prostriedkami než prostredníctvom uvedených online sprostredkovateľských služieb. V uvedených prípadoch by mali dotknutí poskytovatelia stanoviť dôvody takéhoto konania, najmä s uvedením hlavných hospodárskych, obchodných alebo právnych aspektov obmedzení. Táto povinnosť transparentnosti by sa však nemala chápať tak, že má vplyv na posúdenie zákonnosti takýchto obmedzení podľa iných aktov práva Únie alebo práva členských štátov v súlade s právom Únie vrátane právnych aktov v oblasti hospodárskej súťaže a nekalých obchodných praktík, a na uplatňovanie takýchto právnych predpisov.

(22)S cieľom umožniť komerčným používateľom vrátane tých, ktorí môžu mať pozastavené alebo ukončené využívanie príslušných online sprostredkovateľských služieb, prístup k okamžitým, vhodným a účinným možnostiam nápravy, by mali poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb zriadiť vnútorný systém vybavovania sťažností. Cieľom tohto vnútorného systému vybavovania sťažností by malo byť zabezpečenie toho, aby mohol byť značný podiel sťažností vyriešený dvojstranne medzi poskytovateľom online sprostredkovateľských služieb a príslušným komerčným používateľom. Okrem toho uverejnenie informácií o fungovaní a účinnosti vnútorného systému vybavovania poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb by malo pomôcť komerčným používateľom pochopiť druhy problémov, ktoré môžu vzniknúť pri poskytovaní rôznych online sprostredkovateľských služieb, a možnosť dospieť k rýchlemu a účinnému dvojstrannému riešeniu.