P9_TA(2021)0007

Posilnenie jednotného trhu: budúcnosť voľného pohybu služieb

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. januára 2021 o posilňovaní jednotného trhu: budúcnosť voľného pohybu služieb (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Európsky parlament,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (1) (smernica o službách),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (2) (smernica o odborných kvalifikáciách),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (nariadenie o IMI) (3),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/957 z 28. júna 2018, ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (4),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/958 z 28. júna 2018 o teste proporcionality pred prijatím novej regulácie povolaní (5) (smernica o teste proporcionality),

— so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (nariadenie o jednotnej digitálnej bráne) (6),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (7) (smernica o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2018 o balíku pre jednotný trh (8),

— so zreteľom na štúdiu s názvom Príspevok k rastu: Jednotný trh so službami – Poskytovanie ekonomických výhod občanom a podnikom, ktorej vypracovanie vo februári 2019 zadal Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2018 s názvom Európsky maloobchodný sektor pripravený na 21. storočie (COM(2018)0219),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o identifikácii a odstraňovaní prekážok jednotného trhu (COM(2020)0093),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o dlhodobom akčnom pláne na lepšie vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu (COM(2020)0094),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2020 s názvom COVID-19: Smerom k fázovému a koordinovanému prístupu k obnoveniu slobody pohybu a rušeniu kontrol na vnútorných hraniciach (C(2020)3250),

— so zreteľom na odporúčanie Rady z 26. novembra 2018 týkajúcim sa podpory automatického vzájomného uznávania kvalifikácií získaných v rámci vysokoškolského vzdelávania, vyššieho sekundárneho vzdelávania a odbornej prípravy a výsledkov študijných pobytov v zahraničí (9),

— so zreteľom na list predsedov vlád členských štátov predsedovi Európskej rady z 26. februára 2019 o budúcom rozvoji jednotného trhu,

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov zo 14. marca 2016 s názvom Zabezpečila Komisia účinné vykonávanie smernice o službách?,

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

— so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0250/2020),

A. keďže smernica o službách a smernica o uznávaní odborných kvalifikácií sú kľúčovými nástrojmi na zabezpečenie voľného pohybu služieb v rámci Európskej únie, ale časť potenciálu jednotného trhu so službami ostáva nevyužitá;

B. keďže služby vytvárajú 73 % HDP EÚ a prispievajú k 74 % (10) zamestnanosti, na čo upozorňuje skutočnosť, že v Európskej únii vzniká v tomto odvetví až 9 z 10 nových pracovných príležitostí, pričom služby v obchode v rámci EÚ predstavujú len približne 20 % a vytvárajú len 6,5 % HDP EÚ; keďže podľa štúdií by potenciálne prínosy spojené s prehĺbením jednotného trhu so službami účinným vykonávaním a lepšou harmonizáciou právnych predpisov mohli byť až 297 miliárd EUR, čo zodpovedá 2 % HDP EÚ; keďže 27 % (11) pridanej hodnoty tovarov vyrobených v EÚ vytvárajú služby a 14 miliónov pracovných príležitostí na podporu výroby sa nachádza v sektore služieb; keďže viacero služieb má zložité dodávateľské reťazce, a preto sú menej vystavené obchodu;

C. keďže pre rámec jednotného trhu je nevyhnutné dosiahnuť rovnováhu medzi hospodárskymi slobodami, sociálnymi právami, záujmami spotrebiteľov, pracujúcich a podnikov a všeobecným záujmom; keďže pre hodnotenie rozvoja jednotného trhu má zosúladenie hospodárskeho rastu s kvalitatívnymi aspektmi rozvoja, akými sú zvyšovanie kvality a bezpečnosti ľudského života a kvalitných služieb, zásadný význam a malo by priniesť ďalšie zlepšenia z hľadiska práv spotrebiteľov a pracujúcich;

D. keďže kvalitné služby sú v záujme spotrebiteľov a keďže fragmentácia jednotného trhu neopodstatnenou vnútroštátnou reguláciou a určitými obchodnými praktikami, ktoré okrem iného vedú k slabšej hospodárskej súťaži, brzdí nielen podniky, ale aj spotrebiteľov, ktorí majú menší výber a vyššie ceny;

E. keďže z pôsobnosti smernice o službách, ktorá sa vzťahuje na približne dve tretiny činností v oblasti služieb, sú v súlade s osobitnými regulačnými rámcami vo verejnom záujme, článkom 2 Protokolu č. 26 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 14 ZFEÚ úplne alebo čiastočne vyňaté sociálne služby, služby zdravotnej starostlivosti a ďalšie verejné služby; keďže je možné, že členské štáty budú musieť poskytovať, obstarávať a organizovať služby všeobecného záujmu podľa miestnych požiadaviek a okolností s cieľom uspokojiť potreby používateľov na čo najnižšej miestnej úrovni;

F. keďže EÚ je v súčasnosti v recesii a jej nezamestnanosť vyvolaná pandémiou COVID-19 rastie, a keďže prehlbovanie jednotného trhu so službami je významným postupom na zvýšenie obchodných tokov EÚ a skvalitnenie hodnotových reťazcov, čím sa prispieva k hospodárskemu rastu;

G. keďže zamestnanci v sektore služieb, ktorí neúnavne pracujú počas celej pandémie COVID-19 v Európskej únii, sú nepriaznivo ovplyvnení, a to buď z dôvodu vážnej hospodárskej neistoty alebo expozície v prvej línii; keďže túto otázku treba riešiť na úrovni EÚ;

H. keďže členské štáty by mali správne a včas implementovať a monitorovali revidovanú smernicu o vysielaní pracovníkov (12) na ochranu vyslaných pracovníkov počas ich vyslania a vyvarovať sa akýchkoľvek nadmerných obmedzení slobody poskytovať služby z hľadiska pracovných podmienok a ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci;

I. keďže na realizáciu európskeho piliera sociálnych práv, riešenie zmeny klímy, vybudovanie udržateľného hospodárstva vrátane digitálneho obchodu a plné využitie potenciálu Európskej zelenej dohody je potrebný integrovanejší a lepšie prepojený trh so službami;

J. keďže odlišné regulačné rozhodnutia na úrovni EÚ a členských štátov a nedokonalá a neprimeraná transpozícia a vykonávanie súčasných právnych predpisov spôsobujú rozdiely v presadzovaní právnych predpisov, pretože ustanovenia, ktoré nie sú vykonávané riadne, nie je možné presadzovať účinne; keďže koherentné a jednoznačné právne predpisy sú predpokladom odstránenia prekážok voľného pohybu služieb; keďže porušovanie právnych predpisov v oblasti služieb môže byť ťažké zistiť a riešiť súčasnými mechanizmami presadzovania, najmä na miestnej úrovni;

K. keďže administratívne postupy, rozdielne vnútroštátne predpisy, a najmä prekážky prístupu k potrebným informáciám skomplikovali cezhraničný obchod, najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP); keďže by sa mali viac propagovať súčasné nástroje na podporu potrieb menších podnikov, ako je portál Vaša Európa – podnikanie, centrá pre vybavovanie prípadov SOLVIT, portály elektronickej verejnej správy s miestami jednotného kontaktu, jednotná digitálna brána a ďalšie nástroje s cieľom posilniť cezhraničný obchod so službami;

L. keďže neexistuje celoeurópske systematické zhromažďovania údajov s cieľom poskytovať adekvátne údaje o mobilných pracovníkoch alebo umožniť im zistiť si stav vlastného sociálneho zabezpečenia a uplatniť si jednotlivé nadobudnuté nároky; keďže prístup k informáciám o príslušných pravidlách, ako aj účinné dodržiavanie, monitorovanie a presadzovanie sú nevyhnutnými predpokladmi spravodlivej mobility a boja proti zneužívaniu systému; keďže digitálne technológie, ktoré môžu uľahčiť dohľad nad právnymi predpismi na zabezpečenie práv mobilných pracovníkov a ich presadzovanie, by sa preto mali podporovať a používať v súlade s pravidlami ochrany údajov;

M. keďže chýbajúce nástroje automatického uznávania dosiahnutého vzdelania, kvalifikácií, zručností a kompetencií medzi členskými štátmi brzdia mobilitu študentov, učňov, absolventov a kvalifikovaných pracovníkov, čo prekáža toku myšlienok v rámci EÚ, a inovačnému potenciálu hospodárstva EÚ a skutočne integrovanému európskemu jednotnému trhu;

Odstraňovať prekážky na jednotnom trhu

1. zdôrazňuje, že pre riešenie hospodárskej krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 je rozhodujúca podpora jednotného trhu vrátane voľného, poctivého a bezpečného pohybu služieb a osôb, ochrany spotrebiteľa a striktného presadzovania acquis EÚ; naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby čo najskôr zmiernili neodôvodnené a neprimerané obmedzenia voľného pohybu v rámci jednotného trhu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že plán obnovy, ktorý navrhla Komisia, nezabezpečuje žiadne špecifické financovanie súvisiace s pohybom služieb uznaním jeho významu ako nástroja na obnovu hospodárstva;

2. vyzdvihuje, že v celej Európskej únii by podniky a pracovníci mali mať možnosť voľného pohybu, aby poskytovali svoje služby, ale nedostatočné vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu, nevhodné elektronické postupy, neodôvodnené regulačné obmedzenia pre poskytovateľov služieb a prekážky prístupu k regulovaným povolaniam naďalej vytvárajú prekážky, ktoré občanov pripravujú o pracovné príležitosti, spotrebiteľov o možnosti výberu a podnikateľov, najmä MSP, mikropodniky a samostatne zárobkovo činné osoby; vyzýva členské štáty, aby obmedzili zbytočné požiadavky a digitalizovali postup dokumentácie pre cezhraničné poskytovanie služieb; zdôrazňuje rastúci význam služieb vo výrobnom sektore a to, že prekážky obchodu so službami sa čoraz viac stávajú prekážkami výroby; zdôrazňuje, že úplné vykonávanie a presadzovanie smernice o službách má potenciál zredukovať prekážky obchodu a zvýšiť obchod so službami v rámci EÚ; vyzýva Komisiu, aby vymedzila harmonogram konkrétnych opatrení týkajúcich sa záverov oznámení Komisie z 10. marca 2020 o identifikácii a odstraňovaní prekážok jednotného trhu (COM(2020)0093) a dlhodobý akčný plán na lepšie vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu (COM(2020)0094);

3. víta skutočnosť, že harmonizácia kvalifikácií na základe vzájomného uznávania inšpirovaná smernicou o uznávaní odborných kvalifikácií bola pre viacero povolaní úspešná a členským štátom odporúča, aby prehodnotili a koordinovali pravidlá upravujúce požiadavky na začatie a výkon konkrétnych činností alebo povolaní; zdôrazňuje potrebu zlepšiť porovnateľnosť úrovne odborných kvalifikácií s cieľom zabezpečiť ľahší prechod k vzájomnému uznávaniu kvalifikácií nadobudnutých vzdelávaním a odbornou prípravou pre odvetvie služieb v celej Únii;

4. zdôrazňuje, že európsky profesijný preukaz sa používa len pre päť regulovaných povolaní, a preto sa nevyužíva v plnej miere; naliehavo preto vyzýva Komisiu, aby zvýšila počet povolaní, na ktoré sa vzťahuje profesijný preukaz, a to najmä v inžinierstve;

5. pripomína osobitné postavenie, ktoré majú regulované povolania na jednotnom trhu, a ich úlohu pri ochrane verejného záujmu; zdôrazňuje, že toto osobitné postavenie by nemalo slúžiť na zachovanie vnútroštátnych monopolov v oblasti služieb, čo vedie k roztrieštenosti jednotného trhu;

6. poukazuje na to, že automatické vzájomné uznávanie dosiahnutého vzdelania, kvalifikácií, zručností a kompetencií medzi jednotlivými členskými štátmi bude malo tiež pozitívny vplyv na vnútorný trh pracovnej sily a služieb; víta ochotu členských štátov podporovať automatické vzájomné uznávanie kvalifikácií získaných v zahraničí a výsledkov študijných pobytov v zahraničí; vyzýva však členské štáty, aby vzájomné uznávanie rozšírili na všetky úrovne vzdelávania a čo najskôr potrebné postupy zlepšili alebo ich zaviedli;

7. žiada tiež o podporu európskeho kvalifikačného rámca a propagáciu jeho uplatňovania v celej Európskej únii, aby sa stal zabezpečila jeho všeobecná akceptácia ako nástroja uznávania; víta úsilie Komisie odstrániť neprimerané obmedzenia odborných kvalifikácií a domnieva sa, že pri vykonávaní politiky v oblasti porušovania právnych predpisov v prípadoch, keď členské štáty nedodržiavajú právne predpisy EÚ o uznávaní kvalifikácií, by mala zostať aktívna a ostražitá;

8. vyjadruje poľutovanie nad tým, že neodôvodnené komplexné právne aspekty a administratívne prekážky verejného obstarávania v oblasti služieb v EÚ z dôvodu rozdielneho vykonávania smernice 2014/24/EÚ ( 13 ) na vnútroštátnej úrovni naďalej pretrvávajú; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a podporovala ďalšiu odvetvovú harmonizáciu postupov verejného obstarávania a usmernenia k nim s konečným cieľom priniesť potenciálne výhody a znížiť náklady na cezhraničné obstarávanie pre MSP, mikropodniky a samostatne zárobkovo činné osoby; zdôrazňuje význam služieb, ktoré uľahčujú merateľné zníženie environmentálnej stopy EÚ (zelené služby), a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvýšili informovanosť a lepšie využívali súčasné systémy na podporu udržateľných služieb vo verejnom obstarávaní s cieľom dosiahnuť obehové a udržateľné hospodárstvo;

9. pripomína, že cieľom smernice o službách je zabezpečiť služby vysokej kvality, znížiť roztrieštenosť vnútorného trhu, prehĺbiť integráciu jednotného trhu založeného na transparentnosti a spravodlivej hospodárskej súťaži a posilniť ho, a podnikom, ako aj spotrebiteľom tak umožniť dosiahnuť ich plný potenciál a prispieť k rastu konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ;

10. domnieva sa, že rozvoj služieb spojených s prelomovými alebo vznikajúcimi technológiami si vyžaduje trh primeraného rozsahu na odôvodnenie investícií a na podporu rastu príslušných podnikov; konštatuje, že fragmentácia vnútorného trhu často od takýchto investícií odrádza;

11. vyslovuje poľutovanie nad tým, že mnohé inovačné alebo rastúce spoločnosti sa po dosiahnutí určitej veľkosti snažia zriadiť si sídlo mimo EÚ, pričom budú naďalej pôsobiť na jednotnom trhu; domnieva sa, že docielenie slobody poskytovať služby môže prispieť k návratu výroby do Európskej únie a ku konkurencieschopnosti podnikov EÚ na svetových trhoch;

12. konštatuje, že dve tretiny činností v oblasti služieb spadajú do pôsobnosti smernice o službách, a Komisii odporúča, aby vyhodnotila a zlepšila jej vykonávanie s cieľom posilniť právny rámec jednotného trhu;

13. pripomína, že pokiaľ sa uznáva osobitná povaha zdravotníckych služieb a verejné zdravie sa ochraňuje, podľa smernice o uznávaní odborných kvalifikácií, smernice o teste proporcionality a judikatúry Súdneho dvora sú služby cezhraničnej zdravotnej starostlivosti súčasťou slobody poskytovania služieb; konštatuje, že aj smernica o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti bola prijatá na základe článku 114 ZFEÚ; zdôrazňuje, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, ktorá uplatňuje ustanovenia zmluvy o voľnom pohybe služieb, sa v porovnaní so smernicou o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti nesmú vnútroštátnymi predpismi vytvárať ďalšie prekážky pri poskytovaní cezhraničných služieb zdravotnej starostlivosti; zdôrazňuje potrebu odstrániť aj neopodstatnené a neprimerané prekážky na vnútroštátnej úrovni a zároveň zabezpečiť vysokú úroveň zdravotnej starostlivosti pre všetkých občanov EÚ;

14. pripomína, že zásady smernice o službách a smernice o uznávaní odborných kvalifikácií napomáhajú voľný pohyb služieb; vyzýva Komisiu, aby vydala aktualizované usmernenia k smernici o službách s cieľom posilniť presadzovanie, harmonizáciu a dodržiavanie vo všetkých členských štátoch a u všetkých poskytovateľov služieb;

15. pripúšťa osobitné postavenie služieb všeobecného záujmu a potrebu ich zaručenia vo verejnom záujme podľa rozhodnutia Súdneho dvora pri súčasnom zohľadnení zásady subsidiarity a proporcionality podľa protokolu č. 26 ZFEÚ o službách všeobecného záujmu; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty naďalej bezdôvodne využívajú verejný záujem na izoláciu svojho domáceho trhu so službami, ktoré sa nemožno považovať za služby všeobecného záujmu alebo služby všeobecného hospodárskeho záujmu;

16. zdôrazňuje, že požiadavky ako neodôvodnené územné obmedzenia, bezdôvodné jazykové požiadavky a testy hospodárskych potrieb môžu pri nadmernom uplatňovaní vytvárať neodôvodnené prekážky cezhraničného obchodu;

17. upozorňuje na to, aby sa COVID-19 neuvádzal ako dôvod obmedzovania voľného pohybu služieb na jednotnom trhu, ak to nie je primerane odôvodnené, a poveruje Komisiu, aby pri každom zneužití tohto odôvodnenia ostala ostražitá;

18. hoci uznáva osobitné postavenie verejných služieb a potrebu ich zaručenia vo verejnom záujme, s poľutovaním konštatuje, že členské štáty niekedy využívajú pojem služieb všeobecného záujmu, ktoré majú iný ako hospodársky charakter, na vylúčenie určitých odvetví z pôsobnosti pravidiel vnútorného trhu, a to aj napriek tomu, že všeobecný záujem na to neoprávňuje; zdôrazňuje potrebu tento pojem ďalej vymedziť, aby sa zabránilo fragmentácii na vnútroštátnej úrovni a rozdielnym výkladom;

19. víta usmernenia Komisie o sezónnych pracovníkoch zo 16. júla 2020 týkajúce sa uplatňovania voľného pohybu cezhraničných, vyslaných a sezónnych pracovníkov v kontexte pandémie COVID-19 v EÚ a vyzýva členské štáty, aby pri súčasnom zaistení bezpečných pracovných podmienok zabezpečili, že cezhraniční pracovníci a sezónni pracovníci budú môcť prekračovať hranice;

20. poznamenáva, že Komisia sa rozhodla stiahnuť svoj návrh postupu pri oznamovaní služieb; vyjadruje poľutovanie nad tým, že na základe pozície Európskeho parlamentu, ktorá mala za cieľ zabrániť zavedeniu zbytočných regulačných prekážok v sektore služieb partnerským prístupom medzi členskými štátmi a Komisiou, nebolo možné dospieť k legislatívnemu výsledku;

21. poznamenáva, že Komisia sa nedávno rozhodla stiahnuť svoj návrh postupu pri oznamovaní služieb; pripomína, že Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa zamietol uvedené návrhy, ktoré mali riešiť zložité administratívne požiadavky na cezhraničných poskytovateľov služieb, ktorá zostávajú v platnosti; požaduje nové posúdenie situácie s cieľom vyriešiť súčasné administratívne problémy pri súčasnom dodržaní smernice o službách, ako aj zásad proporcionality a subsidiarity;

22. naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili riadne vykonávanie aktuálnych právnych predpisov, podľa článku 15 ods. 7 smernice o službách informovali Komisiu o všetkých nových a pripravovaných zákonoch, ďalších právnych predpisoch alebo správnych opatreniach, ktoré stanovujú požiadavky podľa článku 15 ods. 6 smernice o službách, ako aj o dôvodoch uvedených požiadaviek, aby sa vyvarovali nadmernej regulácie a zaviedli jednoduché elektronické postupy pre obstaranie dokumentov potrebných pre cezhraničné poskytovanie služieb, a tak pri súčasnom zaručení maximálnej úrovne ochrany spotrebiteľa zabezpečili rovnaké podmienky;

23. zdôrazňuje, že zvýšenú cezhraničnú mobilitu možno dosiahnuť uplatňovaním zásady vzájomného uznávania, ako aj harmonizáciou pravidiel vo všetkých členských štátoch; zdôrazňuje, že Európska únia podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov v oblasti sociálnej politiky podľa článku 153 ZFEÚ, v ktorom sa výslovne uvádza, že pravidlá EÚ prijaté podľa článku 153 sa nesmú dotknúť práva členských štátov vymedzovať hlavné zásady svojho systému sociálneho zabezpečenia, nesmú mať významný vplyv na ich finančnú rovnováhu a nesmú žiadnemu členskému štátu brániť ponechať v platnosti alebo zaviesť prísnejšie ochranné opatrenia zlučiteľné so zmluvami;

24. zdôrazňuje, že osoby so zdravotným postihnutím naďalej zápasia s početnými prekážkami, ktoré sťažujú alebo znemožňujú v plnej miere profitovať z voľného pohybu služieb; vyzýva členské štáty, aby bezodkladne implementovali Európsky akt o prístupnosti s cieľom efektívne odstrániť prekážky pre osoby so zdravotným postihnutím a zabezpečiť, aby boli k dispozícii prístupné služby, ako aj vhodné podmienky ich poskytovania; zdôrazňuje maximálny význam dosiahnutia plne prístupného jednotného trhu, ktorý osobám so zdravotným postihnutím zabezpečí rovnaké zaobchádzanie a integráciu;

25. vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytla štruktúrovanú pomoc a vydala pre ne usmernenia pre vypracovanie ex ante posúdenie proporcionality nových vnútroštátnych predpisov o službách podľa smernice o teste proporcionality;

26. vyzýva národné parlamenty, aby sa aktívne zapojili do podpory presadzovania súčasných pravidiel a svoje kontrolné právomoci využívali voči vnútroštátnym orgánom;

27. naliehavo vyzýva zainteresované strany, podnikateľskú komunitu a sociálnych partnerov, aby v záujme úsilia o vzájomne prepojené cezhraničné služby neprestali naliehať na vlády s cieľom oživiť sektor služieb EÚ a posilniť interoperabilitu v rámci jednotlivých odvetví, ako je životné prostredie, doprava a zdravotníctvo, i medzi nimi; zdôrazňuje, že všetky zainteresované strany by mali podporovať udržateľný, regulárny jednotný trh so službami podľa pravidiel, pričom všetky zainteresované strany by mali pomáhať presadzovať náročné sociálne a environmentálne normy, kvalitné služby a spravodlivú hospodársku súťaž;

Zabezpečiť presadzovanie súčasných právnych predpisov

28. poznamenáva, že voľný pohyb služieb je ťažiskom jednotného trhu a mohol by zaistiť značné hospodárske prínosy, ako aj náročné normy ochrany životného prostredia, spotrebiteľa a pracujúcich, ak sa zachová rovnováha trhového hospodárstva a sociálneho rozmeru Európskej únie, ako sa stanovuje v článku 3 Zmluvy o Európskej únii, za predpokladu, že zodpovedné orgány, vnútroštátne súdy a Komisia budú dostatočne a aktívne presadzovať dodržiavanie vnútroštátnych predpisov a predpisov EÚ zo strany podnikov; zdôrazňuje, že na zaručenie hlavných zásad EÚ by hranice medzi členskými štátmi mali zostať otvorené; zdôrazňuje, že každé dočasné obnovenie kontrol na vnútorných hraniciach počas krízovej situácie, akou je napríklad zdravotná kríza, musí byť uvážlivé a použité len v krajnom prípade na základe dôkladnej koordinácie medzi členskými štátmi, keďže uzavretie hraníc ohrozuje základné zásady EÚ, a zdôrazňuje tiež, že po zvoľnení vnútroštátnych pravidiel o obmedzení pohybu sa treba okamžite zamerať na odstránenie hraničných kontrol;

29. poukazuje na to, že z primeraného vykonávania a presadzovania súčasných právnych predpisov majú osoh podniky a spotrebitelia v celej Európskej únii; odporúča Komisii, aby využila všetky použiteľné prostriedky na plné presadzovanie súčasných pravidiel a aby urýchlene rozhodla o sťažnostiach s cieľom zabezpečiť efektívne riešenie relevantných otázok z hľadiska koncového používateľa; požaduje, aby posudzovanie mechanizmov alternatívneho riešenia krízových situácií a postupov v prípade nesplnenia povinnosti bolo prísne a bez zbytočného odkladu vždy, keď sa zistia porušenia príslušných právnych predpisov, ktoré sú v rozpore s riadnym fungovaním vnútorného trhu, a keď sa zavedie neprimeraná záťaž;

30. zdôrazňuje, že členské štáty sa môžu odvolávať na závažné dôvody verejného záujmu len vtedy, ak sú legitímne; zdôrazňuje však právo členských štátov regulovať sektor služieb vo všeobecnom verejnom záujme s cieľom ochrany spotrebiteľa a kvality služieb;

31. vyzýva Komisiu, aby sa zlepšilo monitorovanie výsledkov a zvýšila kvalita transpozície, vykonávania a presadzovania právnych predpisov zo strany členských štátov vrátane výročnej správy o týchto otázkach a aby spolu s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami vypracovala transparentné a participatívne hodnotenia na základe kvantitatívnych, ako aj kvalitatívnych kritérií;

32. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že až dvadsať členských štátov transponovalo smernicu o službách do vnútroštátneho práva oneskorene; pripomína, že škála nástrojov, ako sú jednotné kontaktné miesta, ostáva obmedzená a že poskytovatelia služieb nie sú dostatočne informovaní o všetkých využiteľných možnostiach; vyzýva preto Komisiu, aby zainteresované strany aj formou internetovej reklamy informovala o možnostiach, ktoré smernica poskytuje;

33. zdôrazňuje, že vybudovanie dynamického trhu pre cezhraničné poskytovanie služieb v Únii je rozhodujúcou súčasťou budúcej konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zostávajúce prekážky cezhraničného poskytovania služieb informačnej spoločnosti riešili v legislatívnom balíku o digitálnych službách;

34. vyzýva Komisiu, aby dôslednejšie zabezpečila účinnú koordináciu a výmenu informácií medzi členskými štátmi s cieľom zabrániť duplicite postupov a kontrol cezhraničného poskytovania služieb;

35. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vymedzili štruktúru a spôsob fungovania novovytvorenej pracovnej skupiny pre presadzovanie jednotného trhu (SMET) vrátane jej praktického rozmeru a aby dodali harmonogram konkrétnych opatrení v súlade s prioritami podľa SMET ( 14 ) stanovením nového dlhodobého akčného plánu na lepšie vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu s cieľom dosiahnuť maximálny potenciál jednotného trhu so službami; domnieva sa, že nástroj SMET môže priniesť pridanú hodnotu tým, že zabezpečí konzistentné vykonávanie všetkých stratégií jednotného trhu a výmenu údajov a ukazovateľov dosiahnutých výsledkov; odporúča, aby SMET zriadila otvorenú a transparentnú databázu osobitných vnútroštátnych necolných prekážok a súčasných konaní o porušení povinnosti;

36. zdôrazňuje význam prejudiciálnych rozhodnutí pri tvorbe práva EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek značnému skráteniu rozhodovacieho procesu je priemer 14,4 mesiaca ( 15 ) ešte stále vysoký; vyzýva Súdny dvor, aby posúdil, ako trvanie ešte skrátiť, a tak sa na jednotnom trhu vyvarovať problémov zo strany poskytovateľov služieb a príjemcov; zdôrazňuje, že prejudiciálne rozhodnutia majú významný vplyv na rozvoj jednotného trhu a na znižovanie neodôvodnených prekážok na ňom;

Pokrok v regulačných informáciách a ich jednoznačnosti posilnením úlohy jednotných kontaktných miest

37. konštatuje, že kríza COVID-19 poukázala na neprehľadnosť právnych predpisov a absenciu účinnej komunikácie medzi členskými štátmi o častých zmenách právnych predpisov; zdôrazňuje rozhodujúci význam jednotnej digitálnej brány a jednotných kontaktných miest ako online prístupového bodu pre EÚ a vnútroštátne informácie, postupy a asistenčné služby na jednotnom trhu, ako sa stanovuje v smernici o službách;

38. odporúča, aby členské štáty realizovali jednotnú digitálnu bránu spôsobom priaznivým pre spotrebiteľa a MSP a svoje jednotné kontaktné miesta premenili z jednoduchých regulačných portálov na plnohodnotné funkčné portály; je presvedčený, že toto by sa malo dosiahnuť poskytovaním informácií zameraných na používateľa, asistenčných služieb a zjednodušených postupov na bráne a prepojením jednotnej digitálnej brány s jednotnými kontaktnými miestami tak, aby sa v maximálnej miere stala virtuálnym jednotným kontaktným miestom a aby sa zabezpečilo maximálne zameranie na používateľa; navrhuje, aby sa prijali normy dizajnu pre príručku Europa Web Guide s cieľom zaručiť používateľsky ústretové a rozpoznateľné rozhranie pre všetky miesta jednotného kontaktu;

39. odporúča, aby Komisia a členské štáty cez jednotnú digitálnu bránu systematicky poskytovali užívateľsky ústretové informácie o všetkých nových právnych predpisoch EÚ, ktorými vznikajú práva alebo povinnosti pre spotrebiteľov a podniky; odporúča, aby sa Komisia a členské štáty na tento účel často radili so zainteresovanými stranami; zdôrazňuje, že transparentnosť, rovnaké zaobchádzanie a nediskriminácia majú pre voľný pohyb služieb zásadný význam;

40. konštatuje, že členské štáty musia zabezpečiť, aby sa všetky prípustné administratívne postupy týkajúce sa zakladania podnikov a slobody poskytovať služby mohli dokončiť v digitálnom prostredí podľa nariadenia o jednotnej digitálnej bráne; naliehavo vyzýva členské štáty, aby urýchlili digitalizáciu, a to najmä v súvislosti s postupmi, ktoré podnikom a spotrebiteľom umožnia vykonávať administratívne postupy na diaľku a online; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zdvojnásobila úsilie zúčastnených strán, a najmä aby aktívne podporovala členské štáty s nedostatočnými výsledkami;

41. odporúča, aby Komisia pomohla vnútroštátnym orgánom v každom členskom štáte skvalitniť jednotné kontaktné miesta s cieľom uľahčiť komunikáciu v anglickom jazyku medzi zúčastnenými orgánmi, okrem ich domáceho jazyka, a aby v prípade nedodržania lehôt alebo nezodpovedania otázok pôsobila ako sprostredkovateľ; zdôrazňuje, že jednotné kontaktné miesto by pri súčasnom dodržiavaní expresných lehôt malo spotrebiteľom, zamestnancom a podnikom poskytovať tieto informácie a podporu: — o vnútroštátnych pravidlách a pravidlách EÚ, podľa ktorých sú podniky povinné postupovať v príslušnom členskom štáte, a informácie pre zamestnancov vrátane pracovnoprávnych, protokolov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti, o príslušných kolektívnych zmluvách, organizáciách sociálnych partnerov a poradných štruktúrach pre pracovníkov a zamestnancov, u ktorých sa môžu informovať o svojich právach a nahlasovať ich porušovanie; — o krokoch, ktoré musia podniky vykonať v súlade s týmito pravidlami, zhrnutých podľa daného postupu, s podrobnými usmerneniami; — o dokumentácii, ktorú musia podniky mať k dispozícii, a v akom časovom rámci; — o orgánoch, na ktoré sú podniky povinné sa obrátiť, aby získali potrebné povolenie atď.;

42. zdôrazňuje, že jednotné kontaktné miesta by podnikom v príslušnom členskom štáte mali poskytovať všetky potrebné informácie o všetkých náležitostiach súvisiacich s podnikaním; konštatuje, že k vyššie uvedených príkladom patria požiadavky na odbornú kvalifikáciu, DPH (sadzby, náležitosti registrácie, ohlasovacie povinnosti atď.), daň z príjmu, povinnosti v oblasti sociálneho zabezpečenia a pracovnoprávne povinnosti; zdôrazňuje, že všetky relevantné legislatívne a administratívne informácie, ako aj všetky príslušné podklady, ktoré poskytuje každý vnútroštátny informačný portál, by okrem miestneho jazyka mali byť k dispozícii aj v angličtine;

43. odporúča, aby boli jednotné kontaktné miesta lepšie prepojené a vymieňali si informácie o požiadavkách a postupoch, ktoré sú podniky povinné splniť vo svojich členských štátoch, ako aj odvetvové informácie o odborných kvalifikáciách; odporúča tiež, aby jednotné kontaktné miesta pomáhali zahraničným podnikom, ktoré si želajú podnikať v príslušnom členskom štáte, ako aj miestnym podnikom, ktoré mienia vyvážať služby a tovary do iných členských štátov, formou získaných informácií a potrebných kontaktných údajov; v tejto súvislosti odporúča Komisii, aby preskúmala ďalšiu synergiu napríklad s Európskym orgánom práce (ELA) s cieľom podporiť túto výmenu informácií; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi posúdila, či na vykonávanie týchto úloh budú jednotné kontaktné miesta potrebovať ďalšie zdroje;

44. naliehavo vyzýva na spoluprácu medzi jednotnými kontaktnými miestami členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby podniky, zamestnanci a ďalšie zainteresované strany dostávali promptné, správne, komplexné a aktuálne informácie v domácom a anglickom jazyku;

45. vyzýva Komisiu, aby zohrávala úlohu koordinátora pri výmene informácií medzi jednotnými kontaktnými miestami a v prípade potreby poskytla členským štátom usmernenia na uľahčenie postupov, a to najmä pre MSP; zdôrazňuje, že takáto spolupráca by mala zabezpečiť aj výmenu poznatkov medzi všetkými členskými štátmi aj o mobilných pracovníkoch, a to tak o odporúčaných komunikačných postupoch, ako aj administratívnych a zbytočných požiadavkách jednotného trhu;

46. zdôrazňuje, že všetky jednotné kontaktné miesta by mali byť ľahko prístupné cez jednotnú digitálnu bránu a mali by poskytovať informácie a administratívne služby členských štátov v zrozumiteľnom jazyku pri plnej dostupnosti prostredníctvom vyškolených pracovníkov asistenčnej služby, ktorí budú poskytovať efektívnu a používateľsky ústretovú podporu;

47. naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa v plnej miere zaviazali k digitalizácii verejných služieb a k uplatňovaniu všetkých zložiek systému elektronickej výmeny informácií o sociálnom zabezpečení s cieľom posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi a inštitúciami sociálneho zabezpečenia a uľahčiť slobodnú a regulárnu mobilitu pracujúcich EÚ; vyzýva členské štáty, aby zlepšili spoluprácu a výmenu informácií súvisiacich so systémami sociálneho zabezpečenia;

48. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali používanie digitálnych nástrojov, a členské štáty, aby inšpektoráty práce vybavili dostatočnými prostriedkami na riešenie všetkých foriem zneužívania; vyzýva Komisiu, aby navrhla iniciatívu za číslo sociálneho zabezpečenia EÚ, ktoré pracujúcim a podnikom poskytne právnu istotu, pri súčasnej účinnej kontrole subdodávateľských postupov a boji proti sociálnym podvodom, ako je fiktívna samostatná zárobková činnosť, vysielanie a schránkové firmy; okrem toho vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primeranosť, odôvodnenosť a nediskriminačnú povahu vykonávaných kontrol; naliehavo vyzýva Komisiu, aby čo najskôr plne sfunkčnila Európsky orgán práce na zabezpečenie lepšej koordinácie medzi vnútroštátnymi inšpektorátmi práce a riešenie cezhraničného sociálneho dampingu;

49. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky nové smernice, nariadenia alebo odporúčania týkajúce sa jednotného trhu so službami budú obsahovať požiadavku na posilnenie úloh jednotných kontaktných miest a aby vyčlenila primerané zdroje na plnenie prípadných ďalších úloh v rámci smernice o službách bez toho, aby bolo dotknuté rozdelenie funkcií a právomocí medzi orgány v rámci vnútroštátnych systémov;

Hodnotenia: hodnotiaca tabuľka jednotného trhu a ukazovatele reštriktívnosti

50. podporuje prípravnú iniciatívu Komisie zameranú na aktualizáciu hodnotiacej tabuľky jednotného trhu s novým súborom ukazovateľov na hodnotenie implementácie príslušných právnych predpisov v oblasti jednotného trhu zo strany členských štátov; odporúča Komisii, aby zverejnené údaje doplnila o relevantné údaje zo systémov IMI, SOLVIT, ústredného registra sťažností CHAP a ďalších relevantných zdrojov; zdôrazňuje, že by sa mal klásť dôraz na kvalitu implementácie;

51. odporúča, aby sa v aktualizovanej hodnotiacej tabuľke jednotného trhu zdôraznilo oznamovanie záležitostí relevantných z pohľadu koncového používateľa, pričom by sa posúdilo, či sa obavy a sťažnosti riešia napríklad v rámci siete SOLVIT alebo siete európskych spotrebiteľských centier; ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že nástroj SOLVIT sa v mnohých členských štátoch takmer nevyužíva a často chýbajú aktuálne digitálne spôsobilosti; zdôrazňuje, že v súvislosti s porušovaním slobody poskytovať služby je potrebná väčšia transparentnosť; domnieva sa, že hodnotiaca tabuľka jednotného trhu by mala obsahovať primerané informácie vrátane počtu sťažností, počtu otvorených prípadov, v ktorom odvetví došlo k porušeniu, počtu uzavretých prípadov a výsledku či dôvodu uzavretia prípadu;

52. vyzýva Komisiu, aby prijala kvantitatívnu a kvalitatívnu metódu hodnotenia, ktorého sa zúčastnia všetky príslušné zainteresované strany a ktorá bude obsahovať najmä ciele všeobecného záujmu a kvalitu poskytovaných služieb; zdôrazňuje, že metóda s použitím ukazovateľov kvality by mala byť transparentná a posudzovať rozdiely regulácie ex ante a ex post; konštatuje, že je dôležité posúdiť, či sa príslušné smernice EÚ implementujú včas a podľa zámerov spoluzákonodarcov EÚ;

53. odporúča prepojiť kvalitu implementácie so súčasnými ukazovateľmi obmedzení v aktualizovanej hodnotiacej tabuľke jednotného trhu a zmapovať obmedzenia služieb v nových a súčasných oblastiach politík s rozdielnou úrovňou vykonávania a presadzovania právnych predpisov EÚ; ďalej odporúča, aby sa európsky semester využíval aj na posilňovanie jednotného trhu, keďže odstraňovanie najproblematickejšej regulačnej a administratívnej záťaže ako problém pretrváva; odporúča Komisii, aby do prezentácie odporúčaní pre jednotlivé krajiny zaradila strednodobé činnosti členských štátov, ktorých cieľom bude ďalšie odstraňovanie pretrvávajúcich administratívnych a regulačných prekážok na jednotnom trhu so službami;

54. domnieva sa, že Komisia by pri posudzovaní pokroku členských štátov pri realizácii štrukturálnych reforiem mala analyzovať ich výsledky využívania potenciálu jednotného trhu a úsilie o udržateľnejšie hospodárstvo;

55. vyzýva Komisiu, aby aktualizovala súčasné ukazovatele a zaviedla nové, ktoré členským štátom pomôžu zistiť, kam by mali smerovať úsilie na zlepšenie výsledkov svojich politík, a ich úsilie o redukciu obmedzení monitorovať;

56. vyzýva členské štáty, aby si stanovili ročné národné ciele v oblasti otvárania obchodu so službami a v tejto súvislosti vypracovali hodnotenia; odporúča, aby Komisia využila hodnotiacu tabuľku jednotného trhu na preukázanie otvorenosti členských štátov v oblasti obchodu, čoho príkladom je európska hodnotiaca tabuľka v oblasti inovácií, keďže toto by členským štátom umožnilo prijímať dôveryhodné, konkrétne a merateľné záväzky dosahovať lepšie výsledky vo vykonávaní a presadzovaní práva v oblasti obchodu so službami v rámci EÚ;

o

o o

57. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2) Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3) Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11.

(4) Ú. v. EÚ L 173, 9.7.2018, s. 16.

(5) Ú. v. EÚ L 173, 9.7.2018, s. 25.

(6) Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.

(8) Ú. v. EÚ C 388, 13.11.2020, s. 39.

(9) Ú. v. EÚ C 444, 10.12.2018, s. 1.

(10) Eurostat, The European economy since the start of the millennium (Európske hospodárstvo od začiatku milénia), Európska únia, Brusel 2018.

(11) Eva Rytter Synesen a Martin Hvidt Thelle, Copenhagen Economics, Making EU Trade in Services Work for All (Aby obchod so službami fungoval v prospech všetkých), Kodaň 2018.

(12) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1).

(13) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávanía o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

(14) Oznámenie Komisie o identifikácii a odstraňovaní prekážok jednotného trhu (COM(2020)0093).

(15) Súdny dvor Európskej únie, The Year in Review (Rok v prehľade): Výročná správa za rok 2019.