Odporúčanie Európskeho parlamentu Európskej rade a Rade o ochrane najdôležitejšej infraštruktúry v rámci boja proti terorizmu (2005/2044(INI))



Úradný vestník 124 E , 15/05/2006 S. 0250 - 0253



P6_TA(2005)0221 Ochrana najdôležitejšej infraštruktúry Odporúčanie Európskeho parlamentu Európskej rade a Rade o ochrane najdôležitejšej infraštruktúry v rámci boja proti terorizmu (2005/2044(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na návrh odporúčania Rade, predložený Stavrosom Lambrinidisom v mene Socialistickej skupiny v Európskom parlamente, o ochrane najdôležitejšej infraštruktúry v rámci boja proti terorizmu (B6-0085/2005), - so zreteľom na ústavnú zmluvu, a najmä na jej článok III-284 o civilnej ochrane a článok I-43, ktorý ustanovuje, že "Únia a jej členské štáty konajú spoločne v duchu solidarity, ak sa niektorý členský štát stane cieľom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudským faktorom", - so zreteľom na Vyhlásenie o solidarite v boji proti terorizmu, ktoré prijali 25. marca 2004 hlavy členských štátov a predsedovia vlád, - so zreteľom na "haagsky program" [1] schválený 5. novembra 2004, podľa ktorého "… efektívne riadenie cezhraničných kríz v rámci EÚ si vyžaduje nielen posilnenie súčasných činností civilnej ochrany a hlavnej infraštruktúry, ale aj účinné zameranie sa na aspekty verejného poriadku a bezpečnosti v takýchto krízach … Z tohto dôvodu Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby vytvorili … integrované opatrenia EÚ pre krízové riadenie …, ktoré sa implementujú najneskôr do 1. júla 2006. Tieto opatrenia by sa mali zaoberať aspoň týmito otázkami: ďalšie hodnotenie kapacít, rezerv, vzdelávania, spoločných cvičení a operačných plánov pre riadenie občianskych kríz členských štátov", - so zreteľom na oznámenia Komisie: a) Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov nazvané Posilnenie kapacity civilnej ochrany Európskej únie (KOM(2004)0200), ktoré hodnotí doteraz dosiahnuté výsledky, slabé stránky a možné zlepšenia kapacity civilnej ochrany EÚ, predovšetkým ako prvého nástroja na zasahovanie v rámci krízy, ktorý je založený na dobrovoľnosti, b) Rade a Európskemu parlamentu nazvané Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky (KOM(2004)0698), v ktorom sa zdôrazňuje potreba integrovaného prístupu Spoločenstva, ktorý by sa mal sústrediť okrem iného na dobrú komunikáciu orgánov s verejnosťou v prípade krízy, na úlohu EUROPOL-u pri tvorbe výstražného mechanizmu na presadzovanie práva pre boj proti terorizmu a zavádzanie Európskeho programu na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP), na bezpečnostný výskum a integrovanie príslušných zložiek súkromného sektora, c) Rade a Európskemu parlamentu nazvané Pripravenosť a zvládnutie dôsledkov v boji proti terorizmu (KOM(2004)0701), v ktorom sa navrhuje konsolidovanie pohotovostných systémov, ktoré riadi Komisia prostredníctvom bezpečného všeobecného systému rýchleho varovania (ARGUS) spojeného s centrálnym krízovým centrom, ktoré má spájať zástupcov všetkých príslušných útvarov Komisie a poskytovať by stále spojenie medzi členskými štátmi a európskymi orgánmi, d) Rade a Európskemu parlamentu nazvané Ochrana najdôležitejšej infraštruktúry v boji proti terorizmu (KOM(2004)0702), v ktorom sa navrhuje zavedenie EPCIP v spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zložkami súkromného sektora, ktorý bude určovať možné nedostatky a nápravné opatrenia (právne alebo iné), ktoré sa majú prijať, - so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2003 o vplyve letných horúčav [2], ktoré obsahuje výzvu na vytvorenie európskych jednotiek civilnej ochrany, - so zreteľom na príslušné právne základy v zmluvách, ktoré oprávňujú Spoločenstvo a Úniu definovať a uskutočňovať politiky na podporu činnosti členských štátov v rámci ochrany zdravia, bezpečnosti a bezpečnosti európskych občanov, - so zreteľom na článok 114 ods. 3 a článok 94 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0161/2005), A. uvedomujúc si stálu potrebu ochrany európskych občanov pred rizikami v súvislosti s teroristickými útokmi (napr. jadrovými, radiačnými, chemickými a biologickými, útokmi na verejné priestory atď.) ale aj s prírodnými katastrofami (napr. zemetraseniami, záplavami, požiarmi, lesnými požiarmi), technologickými haváriami (napr. Seveso, havárie znečisťujúce moria, dopravné nehody), ako aj s krízami spojenými s chorobami a inými krízami (napr. pandémie), v rámci integrovanej európskej stratégie vzhľadom na to, že takéto prípady majú na európskej úrovni nie len často značné cezhraničné následky, ale nevyhnutne sú aj dôvodom prejavu solidarity členských štátov medzi sebou, a že z tohto dôvodu sa musí vytvoriť konzistentný a interoperabilný systém reakcie, B. podotýkajúc, že účinná stratégia by sa mala zameriavať na pripravenosť (hodnotenie rizika a ohrozenia najdôležitejších infraštruktúr, zvýšenie bezpečnostných opatrení, podporu noriem bezpečnosti a výmenu poznatkov, podporu koordinácie a spolupráce v rámci EÚ) a na zvládnutie dôsledkov útokov a pohrôm (výmenu know-how a skúseností, vytváranie scenárov a opatrenia v rámci vzdelávania a zavedenie príslušného krízového riadenia, mechanizmu rýchleho varovania a civilnej ochrany), C. keďže najmä v prípade terorizmu pri nedodržaní prevencie a odstrašovania, ak dôjde k útokom, môže len dobre organizovaný a účinný systém reakcie zaručiť rýchly návrat do normálneho stavu; ak dôjde ku katastrofe v rámci a mimo Únie, so skutočnými alebo hroziacimi následkami pre občanov EÚ, členské štáty a EÚ môžu byť lepšie pripravení na ochranu občanov len zlepšením odborných znalostí, prostredníctvom užšej spolupráce, rezerv prostriedkov, zaručeného riadenia rizík, informácií, vzdelávania, komunikácie, preventívnej analýzy a analýzy nasledujúcej po katastrofe, zaručením rýchleho návratu k normálnemu životu a napokon zvýšením finančných prostriedkov a poskytnutím potrebnej pomoci na ochranu obetí, D. podotýkajúc, že najdôležitejšia infraštruktúra v EÚ je čoraz viac prepojená a vzájomne závislá, čo zvyšuje možnosť jej narušenia a zničenia, E. uznávajúc, že ochrana najdôležitejšej infraštruktúry si vyžaduje konzistentné, kooperatívne partnerstvo vlastníkov a prevádzkovateľov tejto infraštruktúry a orgánov členských štátov; pripomínajúc, že analýza a riadenie rizika v každej infraštruktúre musia byť založené na striktne predpísaných postupoch a štandardoch stanovených EÚ; pripomínajúc, že zodpovednosť za riadenie rizika v rámci hmotných zariadení, dodávateľských reťazcov, informačných technológií a komunikačných sietí v konečnom dôsledku spočíva na vlastníkoch a prevádzkovateľoch, ktorí vykonávajú bežnú prevádzku týchto infraštruktúr; berúc však na vedomie, že EÚ a členské štáty by mali pomáhať priemyslu a inštruovať, podporovať a monitorovať ho na všetkých úrovniach orgánov verejnej moci, a to v prípade potreby aj prostredníctvom finančných a iných podnetov na plnenie svojich záväzkov; v tejto súvislosti pripomínajúc, že prevádzkovatelia by mali byť schopní poskytnúť existujúce informácie orgánom a že orgány sú zodpovedné za analýzu informácií a navrhnutie vhodných bezpečnostných riešení v súčinnosti s prevádzkovateľmi; keďže je nevyhnutné, aby základné právo na ochranu údajov bolo zabezpečené na európskej a vnútroštátnej úrovni v každom jednotlivom prípade súvisiacom s týmito činnosťami, F. je presvedčený, že vzhľadom na čoraz komplexnejšiu hrozbu, pri ktorej sa využívajú špičkové technológie elektronického spracovania údajov, je potrebné zdokonaliť obranné systémy riadené počítačmi v spolupráci s príslušnými európskymi (napr. ENISA) a národnými orgánmi; 1. predkladá Európskej rade a Rade nasledujúce odporúčania: a) plne uplatňovať návrh Európskej rady na zavedenie "integrovaných opatrení EÚ pre krízové riadenie" ako základného prvku upevnenia vzťahov medzi občanmi a orgánmi EÚ a posilnenia vzájomnej závislosti a solidarity medzi členskými štátmi; b) zabezpečiť, aby sa integrovaná európska stratégia zameriavala hlavne na ohrozenie najdôležitejšej infraštruktúry, vrátane počítačových zariadení, ktorej narušenie alebo zničenie by malo vážny vplyv na zdravie, bezpečnosť alebo hospodársky prospech občanov, a zaviesť harmonizovaný postup EÚ, aby mohli členské štáty a prevádzkovatelia prostredníctvom jednotných noriem a organizácií a osôb poverených bezpečnosťou identifikovať najdôležitejšiu infraštruktúru, analyzovať jej ohrozenie a vzájomnú závislosť a cezhraničný vplyv kríz a vypracovať príslušné vyhodnotenie možnosti ohrozenia; a navrhovať riešenia na ochranu tejto infraštruktúry pred všetkými druhmi nebezpečenstva a na jej pripravenosť na ne a v prípade útoku alebo katastrofy na ne primerane reagovať; c) zaviesť na návrh Komisie a po schválení Parlamentom Európsky program na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP); ktorý musí byť financovaný členskými štátmi, pričom zúčastnené členské štáty by mali zabezpečovať celkovú spoluprácu vrátane spolupráce verejného a súkromného sektora, informačné a ľudské a logistické zdroje potrebné na úspešný priebeh jednotlivých fáz projektu, čím by sa vyhovelo požiadavke týkajúcej sa zásady proporcionality, subsidiarity a rovnováhy, najmä vzhľadom na občianske práva, ochranu údajov a policajné záujmy; d) dbať na skutočnosť, že EPCIP by mal dopĺňať agentúry na presadzovanie práva členských štátov a agentúry zodpovedné za vnútroštátny mechanizmus civilnej ochrany v rámci vnútroštátnej informovanosti a plánovania; že úspešnosť EPCIP by mala byť hodnotená nezávisle a podľa špecifických noriem; a že Rada by mala po predložení návrhu Komisie zaviesť EPCIP na základe prehľadného a uskutočniteľného kalendára postupného uskutočňovania špecifických a presne stanovených krokov a cieľov; a uznať, že aby bola európska informačná sieť rýchleho varovania pre najdôležitejšiu infraštruktúru úspešná, pomáhať pri posilňovaní výmeny informácií o rovnakých ohrozeniach a vzájomnej zraniteľnosti a navrhovať príslušné opatrenia a stratégie na zníženie rizík a podporovať ochranu najdôležitejšej infraštruktúry; e) vziať do úvahy, že: - európsky systém analýzy rizík by mal byť vytvorený pri zohľadnení požiadaviek ochrany údajov na európskej úrovni a úrovni jednotlivých členských štátov v spolupráci s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov tak, aby zabezpečoval interoperabilitu; - všetky príslušné orgány na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni, ktoré poskytujú najdôležitejšie informácie, by mali byť dostatočne koordinované, pričom by na príslušnej úrovni mal byť zapojený úrad na ochranu údajov; - s dôležitými informáciami by sa malo zaobchádzať primerane, spoľahlivo a, ak je to nevyhnutné, dôverne bez ohľadu na ich zdroj (vojenská alebo civilná spravodajská služba, policajná spolupráca), pričom by sa mala zabezpečiť primeraná parlamentná kontrola prostredníctvom osobitnej medziinštitucionálnej dohody na tento účel v prípadoch, ktoré sa týkajú európskej vnútornej bezpečnosti; - v rámci Komisie je potrebné vytvoriť európsky systém rýchleho varovania pre krízy, ktorý by v sebe spájal existujúce európske, vnútroštátne a medzinárodné špecializované pohotovostné systémy rýchleho varovania takým spôsobom, aby na európskej úrovni bolo možné účinne vymieňať prostredníctvom centrálnej siete (ARGUS) všetky relevantné informácie, ktoré by si mohli vyžadovať reakciu; - sa odporúča prizvať Európsky výbor pre normalizáciu (CEN), ak neexistujú sektorové normy, alebo ak ešte neboli vytvorené medzinárodné normy; f) zabezpečiť, aby EPCIP bol: - na európskej a vnútroštátnej úrovni pod stálou parlamentnou kontrolou; - základným prvkom budúceho vývoja na európskej a svetovej úrovni [3]; g) zlepšiť, ako doplňujúce opatrenie, fungovanie Európskeho fondu solidarity (pre zásahy v rámci Únie) a ECHO (pre vonkajšie zásahy); h) prevziať zo svojho horeuvedeného uznesenia návrh na zriadenie európskych jednotiek civilnej ochrany, ktoré budú schopné monitorovať rizikové oblasti v súvislosti s prírodnými pohromami, aby zabránili katastrofám, pri ktorých prichádza o život nespočetné množstvo ľudí, a ktorých jednotlivé oddiely by zasahovali v prípadoch akými boli napríklad nedávne záplavy v juhovýchodnej Ázii, ktoré by mali typické označenie zvýrazňujúce viditeľnosť európskej solidarity; i) upevniť sociálne partnerstvo prostredníctvom koordinácie mimovládnych organizácií, občianskej spoločnosti a miestnych orgánov; j) zabezpečiť, aby varovania, výstrahy a informácie poskytnuté na pomoc verejným a súkromným aktérom na ochranu najdôležitejších systémov infraštruktúry, ako aj všetky varovania a výstrahy adresované širokej verejnosti v súvislosti s pohotovostnou civilnou ochranou, boli prispôsobené tak, aby boli vydané len v prípade absolútnej potreby, a aby boli vhodné a tým veľmi nenarušovali všedný život občanov a podnikov, alebo nepodnecovali zbytočné obavy alebo neistotu obyvateľstva; k) zabezpečiť rešpektovanie práva na súkromie, aby si spotrebitelia a prevádzkovatelia mohli byť istí, že s informáciami sa bude zaobchádzať dôverne, primerane a spoľahlivo, a že obchodné dôverné informácie budú riadne spracované a chránené pred nepovoleným použitím a zverejnením; l) zabezpečiť, aby boli pre európsky rámec pre ochranu a uchovávanie údajov súčasne čo najskôr navrhnuté relevantné pravidlá, ktoré sa budú prísne uplatňovať vo všetkých oblastiach, a aby bola zabezpečená ochrana základných práv občanov; m) zabezpečiť, že opatrenia v oblasti vzdelávania na zvýšenie potenciálu Únie v rámci civilnej ochrany a ochrany najdôležitejšej infraštruktúry budú zamerané na realistické a aktuálne scenáre, ktoré sa zakladajú na skúsenosti a znalostiach odborníkov príslušných členských štátov pre oblasť civilnej ochrany a ochrany najdôležitejšej infraštruktúry (napr. odborníci a scenáre v oblasti civilnej ochrany a ochrany najdôležitejšej infraštruktúry vzťahujúce sa na olympijské hry v Aténach v roku 2004); 2. poveruje predsedu Parlamentu, aby postúpil toto odporúčanie Európskej rade, Rade a na vedomie Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy a OSN a jej špecializovaným agentúram. [1] Doplnený 17. decembra 2004 o špecifické otázky boja proti terorizmu. [2] Ú. v. EÚ C 76 E, 25. 3. 2004, s. 382. [3] Pozri návrh reformy stratégie pre civilnú ochranu a chemické, biologické, rádiologické a jadrové hrozby, o ktorých sa rokuje na úrovni OSN. --------------------------------------------------