·Aktualizovaný online portál ECDC by mal integrovať všetky kľúčové údaje do apríla 2021.

Ústredným bodom pre tok údajov je Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), ktoré potrebuje mať k dispozícii požadované informácie. Jeho dohľad nad situáciou by mal vychádzať z údajov, ktorých zber prebehne na základe spoločných definícií EÚ, aby dokázal lepšie odhaľovať včasné signály a podporovať presnejšie hodnotenia rizík a reakcie na ne. Budúci mesiac Komisia predloží návrhy na zlepšenie dlhodobejšieho rámca v oblasti bezpečnosti verejného zdravia na úrovni EÚ, no medzitým musia členské štáty zintenzívniť vzájomnú výmenu údajov na spoločnom základe a zabezpečiť posilnený a integrovaný systém dohľadu v celej EÚ. Okrem údajov týkajúcich sa samotnej pandémie by sa to malo vzťahovať aj na oblasti, ako sú údaje o hospodárskej situácii a systémoch zdravotnej starostlivosti (dostupnosť nemocničných lôžok a nedostatok liekov). Pre účinnosť a efektívnosť reakcie je rozhodujúca aj výmena poznatkov o vplyve rôznych liečebných postupov. Komisia by mala v úzkej spolupráci s ECDC uľahčovať diskusiu medzi epidemiológmi a inými odborníkmi na úrovni EÚ s cieľom koordinovať vnútroštátne prístupy a vymieňať si najlepšie postupy. Preskúma sa aj využívanie existujúcich sietí alebo vytvorenie novej platformy.

Európska rada v októbri zdôraznila potrebu intenzívnejšej spolupráce: „aby pokračovali v tomto úsilí o celkovú koordináciu na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov, najmä pokiaľ ide o predpisy týkajúce sa karantény, cezhraničné vyhľadávanie kontaktov, stratégie testovania, spoločné posudzovanie testovacích metód, vzájomné uznávanie testov a dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné“. Je to odzrkadlením výraznej túžby občanov po silnej úlohe EÚ. V tomto oznámení sa stanovujú ďalšie kroky v kľúčových oblastiach, zamerané na posilnenie reakcie EÚ.

Hoci sa spolupráca medzi členskými štátmi od začiatku pandémie zlepšila, je naďalej nevyhnutná na to, aby sme dokázali účinne riešiť hrozby, ktorým čelíme. Jednostranné a nekoordinované kroky oslabujú účinok reakcie EÚ i dôveru jej občanov. Uvoľnenie opatrení uplatňovaných počas letných mesiacov nesprevádzali vždy kroky, ktoré by pomohli vybudovať dostatočnú reakcieschopnosť. To znamená, že na vnútroštátnej úrovni i na úrovni EÚ teraz treba naliehavo podniknúť potrebné kroky: ak prijmeme prísnejšie opatrenia teraz, v nadchádzajúcich mesiacoch to môže mať pozitívny vplyv na ľudské životy i hospodársku situáciu.

Od momentu, kedy Svetová zdravotnícka organizácia uznala COVID-19 za závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré si vyžaduje globálne úsilie, uplynulo viac než osem mesiacov. Európa sa prispôsobila bezprecedentnej situácii a je lídrom globálnej reakcie. V nadväznosti na to, ako naša Únia čelí opätovnému nárastu prípadov nákazy, sú členské štáty teraz lepšie pripravené a koordinované než v prvých mesiacoch pandémie. Máme viac poznatkov o tom, ako bojovať proti šíreniu koronavírusu a ako to robiť tak, aby sme nášmu každodennému životu spôsobili čo najmenšiu ujmu. Občania, rodiny a komunity v celej Európe však naďalej čelia bezprecedentnému riziku, ktoré ohrozuje ich zdravie a blahobyt, pričom naše spoločnosti a hospodárstva oslabuje značná miera neistoty. V posledných týždňoch došlo k alarmujúcemu šíreniu vírusu v celej Európe, v dôsledku čoho sa museli začať uplatňovať nové opatrenia. Keďže systémy zdravotnej starostlivosti sa opäť ocitli pod tlakom, treba urobiť viac, aby sme situáciu dokázali dostať pod kontrolu a prekonať tento stav, chrániť životy a živobytie a podporiť európsku solidaritu.

Občania musia tiež vedieť, že očkovacie látky sú bezpečné. To si vyžaduje spoľahlivé údaje, prísne kontroly a úplnú transparentnosť. Okrem rozsiahleho autorizačného postupu pred použitím si to vyžaduje nepretržité pozorovanie v nadväznosti na to, ako sa očkovacie látky zavádzajú, pričom sa bude v reálnom čase posudzovať vplyv očkovacích látok po tom, ako sa začne hromadná vakcinácia. Okrem povolenia pred nasadením Európskou agentúrou pre lieky Komisia podporí aj platformu pre postregistračné štúdie, ktoré budú monitorovať bezpečnosť, účinnosť a vplyv očkovania.

Očkovacie látky samy osebe životy nezachránia, to sa podarí až vďaka vakcinácii. Mať k dispozícii očkovaciu látku nestačí. Táto látka sa musí v čo najväčšej miere aj distribuovať a použiť. Komisia 15. októbra 2020 stanovila kľúčové kroky, ktoré musia členské štáty realizovať, aby boli pripravené. To zahŕňa prípravu všetkých zariadení a infraštruktúry na uskutočnenie imunizácie a jasné vymedzenie prioritných skupín, ktoré budú očkované ako prvé. Členské štáty boli vyzvané, aby vypracovali národné stratégie očkovania s cieľom zabezpečiť úplnú pripravenosť a stanoviť prístup, ktorý sa bude uplatňovať po tom, ako sa očkovať začnú všetci obyvatelia.

Na žiadosť členských štátov Komisia nedávno spustila aj riešenie zamerané na prepojenie vnútroštátnych aplikácií v celej EÚ, a to prostredníctvom European Federation Gateway Service (služba brány Európskej federácie). Prostredníctvom tejto služby sú aktuálne prepojené tri vnútroštátne aplikácie (Nemecko, Írsko a Taliansko), pričom sa očakáva, že v najbližších dňoch sa pripojí ďalších päť členských štátov. To znamená, že napríklad osoba, ktorá si nainštalovala nemeckú aplikáciu, môže dostať varovanie, ak sa ocitla v kontakte s niekým, kto nahlásil pozitívny test na COVID-19 prostredníctvom talianskej aplikácie. Do konca novembra sa k tejto službe plánuje pripojiť ďalších 16 členských štátov. Komisia je pripravená akýmkoľvek spôsobom pomáhať členským štátom pri vývoji a zavádzaní vnútroštátnych aplikácií na sledovanie kontaktov a prepojiť ich prostredníctvom portálu Gateway

Sledovanie kontaktov je jedným z najdôležitejších nástrojov na zabránenie šíreniu vírusu a prerušenie prenosových reťazcov. V nadväznosti na to, ako počet nakazených rastie, sa však manuálne sledovanie kontaktov stáva čoraz zložitejším. Aplikácie na sledovanie kontaktov a varovanie môžu priniesť skutočný prelom tak, že budú na rýchlejšie zasielanie varovaní využívať digitálne technológie. Tieto aplikácie upozornia používateľov, ak sa v určitom čase zdržiavali v blízkosti osoby, ktorá nahlásila pozitívny test na COVID-19: zároveň je zabezpečený úplný súlad s pravidlami ochrany údajov a súkromia. Zo súboru nástrojov EÚ bol podporený vývoj mnohých vnútroštátnych aplikácií, ktoré v súčasnosti spustilo 19 členských štátov a ktoré si stiahlo 50 miliónov Európanov. Je to dobrý začiatok, ale na to, aby aplikácie začali zohrávať významnú úlohu pri kontrole šírenia koronavírusu, je potrebné vykonať oveľa viac. Takúto aplikáciu by mali mať k dispozícii všetky členské štáty a na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni by sa malo vyvinúť nové komunikačné úsilie zamerané na podporu zavádzania takýchto aplikácií.

·Národné stratégie testovania sa majú predložiť do polovice novembra a analýza sa skompletizuje do konca novembra.

Testovanie zohráva dôležitú úlohu pri uľahčovaní voľného pohybu v EÚ. Niektoré členské štáty uplatňujú požiadavky na testovanie pred príchodom, ktoré závisia od schopnosti iných členských štátov vykonávať takéto testy. Cestujúcim, ktorí sa nemôžu nechať takto otestovať napríklad preto, že v členskom štáte odchodu neexistujú testovacie kapacity pre cestujúcich nevykazujúcich symptómy, by mala byť ponúknutá možnosť, aby test absolvovali po príchode. Nevyhnutné je pritom vzájomné uznávanie testov oboch druhov. Ak sa pre nejakú činnosť vyžaduje alebo odporúča negatívny test na COVID-19, predpokladom je dostupnosť takýchto testov a aj to, aby sa všetky testy, ktoré spĺňajú dohodnuté minimálne a dostatočné normy, uznali za platné. Neexistencia takéhoto vzájomného uznávania by sa mohla stať vážnou prekážkou najmä vtedy, ak členské štáty vyžadujú alebo odporúčajú testovanie pred cestou (pozri oddiel 2.6 nižšie). Ako sa uvádza v odporúčaní Rady o koordinovanom prístupe k obmedzovaniu voľného pohybu, členské štáty by mali posilniť spoluprácu v rôznych oblastiach súvisiacich s testovaním vrátane overovania osvedčení o teste, pričom by sa mal zohľadniť výskum a poradenstvo epidemiologických expertov, ako aj najlepšie postupy. Jedným zo spôsobov, ako zmierniť kapacitné nedostatky až dovtedy, kým sa neodstránia, by bola cezhraničná spolupráca v oblasti testovania (napr. v oblasti laboratórneho spracovania výsledkov).

Komisia dnes prijíma odporúčanie Komisie o stratégiách testovania ochorenia COVID-19 vrátane používania rýchlych antigénových testov na podporu účinného testovania. V odporúčaní sa stanovujú kľúčové prvky, ktoré treba zohľadniť v celoštátnych, regionálnych alebo miestnych stratégiách testovania: rozsah stratégií testovania na ochorenie COVID-19, skupiny, ktoré sa majú uprednostniť v prípade kapacitných problémov, a kľúčové body súvisiace s testovacími kapacitami a zdrojmi. EÚ by mala tieto národné stratégie, ktoré ohlásia členské štáty, monitorovať s cieľom umožniť vzájomné učenie a identifikovať nedostatky na základe včasných, presných a porovnateľných údajov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Odporúčanie by malo urýchliť aj výber a nasadzovanie rýchlych a spoľahlivých antigénových testov.

Pre COVID-19 sú v súčasnosti vyvinuté dva druhy testov. Kategória testov „reverzná transkriptázová-polymerázová reťazová reakcia“ sa považuje za „zlatý štandard“, pokiaľ ide o presnosť, no na jej výsledky sa čaká dlhšie a pri testoch sa používajú rôzne reaktanty, ktoré môžu podliehať obmedzeniam na strane dopytu. Rýchle antigénové testy sú novou generáciou rýchlejších a lacnejších testov na COVID-19, ktorá umožňuje získať výsledok testu často do 30 minút. Tieto testy sa postupne dostávajú na trh a členské štáty čoraz viac skúmajú ich širšie využitie. Ponúkajú možnosť rýchleho, lacného a včasného zistenia najinfekčnejších prípadov, no zároveň sa považujú za výrazne menej citlivé. Vzhľadom na to treba starostlivo nastaviť stratégiu ich používania: môžu byť obzvlášť prospešné v situáciách, ako je podozrenie na vypuknutie nákazy COVID-19 vo vzdialených oblastiach alebo pomôcť pri vyšetrovaní prípadov vypuknutia nákazy v uzavretých zariadeniach, ako sú domovy opatrovateľskej starostlivosti, alebo pri rozsiahlom komunitnom šírení.

Je to obzvlášť dôležité vzhľadom na nepravdivé a zavádzajúce informácie, ktoré sa naďalej šíria, ako aj na riešenie rizika „pandemickej únavy“ a rastúcej neochoty dodržiavať preventívne opatrenia, ako je obmedzenie fyzického kontaktu a znížená sociálna interakcia. Malo by sa vynaložiť maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby sa cielená komunikácia dostala k najzraniteľnejším segmentom obyvateľstva a k tým, u ktorých je najväčšia pravdepodobnosť, že budú ochorenie šíriť prostredníctvom sociálnej interakcie. Táto komunikácia musí byť jasná, konzistentná a aktuálna. Osobitnú pozornosť treba venovať monitorovaniu sociálnych médií a reakcii na ne. Očkovanie je osobitnou oblasťou, v ktorej verejné orgány musia zintenzívniť svoje opatrenia na boj proti nepravdivým informáciám, ktoré sú hlavnou príčinou nerozhodnosti, a koordinovať dezinformačné reakcie.

Ďalšie kroky: ·Pokročiť v novom spoločnom obstarávaní v oblasti vakcinačného vybavenia. ·Pozastaviť do konca apríla 2021 clá a DPH na dovážané zdravotnícke vybavenie. ·Komisia vyzýva Radu, aby urýchlene prijala návrh o výnimkách pre testovacie súpravy a vakcíny.

2.7. Ako umožniť bezpečné cestovanie

Voľný pohyb v rámci EÚ a v rámci schengenského priestoru bez hraníc sú kľúčovými úspechmi európskej integrácie. V najhorších obdobiach prvej vlny pandémie mnohé národné vlády a miestne orgány uplatňovali cestovné obmedzenia na miestnej alebo regionálnej úrovni a obnovili kontroly na vnútorných hraniciach v rámci EÚ, pričom povolili len nevyhnutné cesty. Po zlepšení situácie sa kontroly voľného pohybu v rámci členských štátov a medzi nimi zrušili a väčšina členských štátov otvorila svoje hranice aj pre cesty, ktoré nie sú nevyhnutné. Vďaka koordinácii opatrení, ktorá bola odvtedy zlepšená, v súvislosti s osobami, ktoré sa pohybujú v rámci EÚ, sa ešte viac znižuje akákoľvek potreba hraničných kontrol. Všetky zostávajúce opatrenia na kontrolu vnútorných hraníc súvisiace s ochorením COVID-19 by sa preto mali tiež zrušiť.

Väčšina členských štátov napriek tomu požadovala od cestujúcich z iných členských štátov, aby sa podrobili karanténe alebo testovaniu pred vstupom alebo pri vstupe na ich územie, pričom požiadavky sa upravovali podľa aktuálnej epidemiologickej situácie. Takéto obmedzenia síce možno odôvodniť záujmom verejného zdravia, musia však byť primerané a nesmú diskriminovať občanov iných členských štátov, či už de jure alebo de facto. Okrem toho sa vytvorila nesúrodá mozaika rôznych pravidiel, v rámci ktorej existujú rôznorodé obmedzenia, pokiaľ ide o to, na ktoré regióny sa vzťahujú, ako aj o to, aké opatrenia sa vyžadujú pri vstupe (napr. dĺžka karantény alebo úloha testovania). Táto mätúca situácia bola škodlivá tak pre európske hospodárstvo, ako aj pre uplatňovanie práva občanov na slobodu pohybu. Z tohto dôvodu Komisia predložila návrhy na koordinovanejší prístup. Rada prijala odporúčanie, v ktorom sa stanovuje niekoľko dôležitých krokov smerom k jednoznačnosti a konzistentnosti pri vymedzovaní regiónov podľa ich úrovne rizika. ECDC takisto začalo uverejňovať spoločnú mapu, ktorá by mala slúžiť ako základ pre posudzovanie rizikovosti členských štátov. Členské štáty by teraz mali zaviesť tieto opatrenia s cieľom poskytnúť občanom a podnikom jednoznačnosť a predvídateľnosť a EÚ by mala naďalej pracovať na zbližovaní povahy a rozsahu opatrení prostredníctvom spoločného prístupu.

Keďže epidemiologická situácia sa zhoršuje, bude veľmi dôležité zachovať možnosť bezpečného cestovania z profesionálnych a naliehavých rodinných dôvodov. Je dôležité zabezpečiť konzistentné vykonávanie zoznamu cestujúcich, ktorí cestujú z nevyhnutných dôvodov a sú oslobodení od karanténnych požiadaviek. S tým sú spojené významné hospodárske i osobné dôsledky, pričom nášmu hospodárstvu musíme umožniť, aby naďalej fungovalo aj v situácii, keď sa sprísňujú obmedzenia pohybov, ktoré nie sú nevyhnutné, s cieľom spomaliť šírenie ochorenia COVID-19. Komisia bude situáciu naďalej starostlivo monitorovať.

Testovací protokol pre cestujúcich

Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb spolupracujú na usmerneniach o testovaní, ktoré by mohli využívať orgány verejného zdravotníctva, letecké spoločnosti a letiská s cieľom pomôcť pri bezpečnom prílete cestujúcich. Výsledky tejto práce, do ktorej sú plne zapojené vnútroštátne orgány, sa v súčasnosti premietajú do testovacieho protokolu EÚ o bezpečnosti zdravia. Znamenalo by to, že pri každom testovaní by sa mohli uplatňovať spoločné pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na také oblasti, ako je načasovanie testov (pred odletom alebo pri prílete), dôkaz o testoch vykonaných v inom členskom štáte, cieľové skupiny a zdroje a infraštruktúra potrebné na letiskách, ktoré by sa mohli rozšíriť aj na iné potenciálne lokality. Nepretržite by sa pri tom malo prihliadať na hlavné kritérium, ktorým je proporcionalita.

Jednotné pravidlá karantény

Rozvoj stratégií testovania založených na overených technológiách a dostupných kapacitách by mal byť takisto podkladom pre politiku EÚ v oblasti karantény. V súčasnosti sa uplatňuje široká škála opatrení, keďže členské štáty posudzujú rôzne vplyvy na zdravie, obmedzenia slobody a pravdepodobnú mieru dodržiavania predpisov. Napríklad niektoré karanténne opatrenia sa vykonávajú na dobrovoľnom základe, iné sú povinné; niektoré zohľadňujú testovanie; a trvanie izolácie a karantény sa takisto pohybuje od 7 do 14 dní. Komisia poverila Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb, aby k otázke karantény poskytlo vedecké usmernenie, na základe ktorého by členské štáty vypracovali spoločný a primeraný európsky prístup.

Spoločný formulár na vyhľadanie cestujúceho v súvislosti s ochranou verejného zdravia

Formuláre na vyhľadanie cestujúceho v súvislosti s ochranou verejného zdravia pomáhajú členským štátom pri posudzovaní rizika v súvislosti s príchodmi a umožňujú sledovanie kontaktov. Rada sa dohodla, že bude pracovať na spoločnom digitálnom európskom formulári na vyhľadanie cestujúceho v súvislosti s ochranou verejného zdravia, ktorý by pomohol pri rýchlom spracovaní informácií, ako aj pri zlepšení výmeny údajov medzi členskými štátmi. Na vývoji tohto prístupu s cieľom zaviesť spoločný systém sa pracuje od júla. Je potrebné, aby sa v plnej miere dodržiavali požiadavky na ochranu údajov. Každý členský štát EÚ by mal prístup len k svojim vnútroštátnym údajom a výmena osobných údajov na účely sledovania kontaktov by sa uskutočňovala prostredníctvom existujúcich kanálov. Pilotný projekt, ktorý sa začne budúci mesiac, umožní členským štátom pripraviť sa na jeho používanie a vytvoriť podmienky na spustenie európskeho formulára na vyhľadanie cestujúceho v súvislosti s ochranou verejného zdravia v decembri.

Re-open EU

Plánovanie cesty v Európe a jej uskutočnenie sa dnes stáva čoraz zložitejším a občania potrebujú jasné informácie, aby sa minimalizovali riziká a súvisiace náklady. S cieľom poskytnúť včasné a presné informácie o zdravotných opatreniach a obmedzeniach cestovania vo všetkých členských štátoch Komisia v polovici júna spustila online nástroj „Re-open EU“. Od spustenia tejto služby ju využilo takmer 7 miliónov návštevníkov. Keď členské štáty zabezpečia úplný tok informácií do ECDC, systém sa stane jednotným kontaktným miestom pre informácie o stave zdravotných opatrení a možnostiach cestovania v rámci EÚ.

Nástroje, ako je Re-open EU, majú kľúčový význam, pokiaľ ide o pomoc občanom pri prijímaní informovaných rozhodnutí o cestovaní, pričom sa súčasne zachová ich bezpečnosť a zdravie a podporí hospodárstvo. Cestovný ruch tvorí približne 10 % HDP EÚ, pričom v niektorých členských štátoch toto číslo dosahuje až 25 %. Priebežne sa vyvíja mobilná aplikácia Re-open EU, ktorá bude spustená v nadchádzajúcich týždňoch. Jej účinok sa samozrejme znižuje, ak sú informácie poskytnuté neskoro alebo ak sú neúplné – napríklad ak v nich nie sú zohľadnené regionálne rozdiely v zavedených opatreniach. S cieľom maximalizovať prínosy tohto nástroja a zabezpečiť presnosť a aktuálnosť informácií Komisia vyzýva členské štáty, aby:

·poskytovali včasné a časté aktualizované informácie o zdravotných a cestovných opatreniach, keď dôjde k zmene opatrení a pred ich oznámením,

·poskytovali úplné a presné informácie,

·poskytovali regionálne informácie, ak je to možné a relevantné.

Usmernenia týkajúce sa nevyhnutných ciest z krajín mimo EÚ