Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskom štatistickom programe na roky 2013 – 2017 /* KOM/2011/0928 v konečnom znení - 2011/0459 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU 1.1. Dôvody a ciele návrhu Vykonávanie politík EÚ si vyžaduje porovnateľné a spoľahlivé štatistické informácie o hospodárskej, sociálnej a environmentálnej situácii v EÚ a jej súčastiach na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Európska štatistika je nevyhnutná aj preto, aby široká verejnosť porozumela Európe a aby sa občania zapojili do demokratického procesu a diskutovali o súčasnosti a budúcnosti EÚ. Európsky štatistický systém (EŠS) musel v ostatných rokoch riešiť mnohé problémy. Po prvé, trvale rastie potreba európskej štatistiky a tento vývoj sa v budúcnosti pravdepodobne nezmení. Po druhé, povaha štatistiky sa zmenila: rozhodovanie vychádzajúce z overených poznatkov si vyžaduje, aby štatistika spĺňala kritériá kvality súvisiace s konkrétnymi cieľmi, ktorým slúži, a neustále rastie potreba komplexnej viacrozmernej štatistiky podporujúcej zložené politické oblasti. Po tretie, keďže na informačnom trhu sa objavili noví účastníci, a to aj takí, ktorí poskytujú informácie takmer v reálnom čase, prioritou EŠS sa v budúcnosti stane kvalita a v prípade krátkodobých štatistík najmä včasnosť. Po štvrté, situáciu ešte viac komplikujú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej a európskej úrovni, ako aj potreba ďalšieho zníženia zaťaženia podnikov a občanov. Na všetky uvedené problémy reaguje Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce desaťročie[1], ako aj stratégia realizácie Európskeho štatistického systému[2] a zameriavajú sa na presadenie nových spôsobov práce v rámci EŠS s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť a flexibilitu. Vykonávanie oznámenia a spoločnej stratégie EŠS tvoria základ európskeho štatistického programu (EŠP). V návrhu európskeho štatistického programu je na základe uvedených skutočností stanovený cieľ vytvoriť komplexný program poskytujúci celkový rámec na rozvoj, tvorbu a zverejňovanie európskych štatistík na roky 2013 až 2017 a zaviesť novú metódu tvorby európskej štatistiky opísanú v uvedenom oznámení. 1.2. Všeobecný kontext Právnym základom vytvorenia viacročného európskeho štatistického programu je článok 13 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike[3]. Podľa tohto nariadenia musí európsky štatistický program stanoviť rámec na rozvoj, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na obdobie najviac piatich rokov. Program má stanoviť priority v oblasti informačných potrieb na účely vykonávania opatrení Európskej únie. Tieto potreby sa majú posudzovať so zreteľom na zdroje, ktoré sú na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni potrebné na vytvorenie požadovanej štatistiky, ako aj so zreteľom na zaťaženie respondentov a náklady, ktoré im v tejto súvislosti vznikli. Ciele EŠP sa podrobne rozpracujú v ročných pracovných programoch v súlade s nariadením 223/20093. Vypracuje sa priebežná správa o pokroku pri plnení programu a po ukončení programového obdobia taktiež záverečná hodnotiaca správa. 1.3. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Súčasný štatistický program Spoločenstva prijatý rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady, ktorý pokrýva roky 2008 – 2012[4], je v poradí siedmym štatistickým programom. 1.4. Súlad s inými politikami Únie Hlavným cieľom európskej štatistiky je podporiť rozvoj, sledovanie a hodnotenie európskych politík pomocou dôveryhodných, objektívnych, porovnateľných a koherentných vecných informácií. Predkladaný návrh je v súlade s prioritami Únie, keďže štatistika, ktorá sa bude vyvíjať, zostavovať a zverejňovať v rámci tohto programu, prispeje k uplatňovaniu prioritných politík EÚ, ako je napríklad stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[5], ako aj ďalších politík na roky 2010 – 2014[6] (t. j. posilnená a integrovaná správa hospodárskych záležitostí, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov a globalizácia). 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 2.1. Konzultácie so zainteresovanými stranami Konzultačné metódy, hlavné cieľové oblasti a všeobecný profil respondentov V júli 2010 sa pred prípravou tohto návrhu uskutočnili konzultácie s používateľmi európskej štatistiky, t. j. generálnymi riaditeľstvami Komisie, Európskou centrálnou bankou a Európskym poradným výborom pre štatistiku[7] o ich potrebách súvisiacich s európskou štatistikou v rokoch 2013 – 2017. Do prípravy návrhu boli priamo zapojené členské štáty, krajiny EZVO a kandidátske krajiny. Konzultácie sa uskutočnili týmto spôsobom: Po prvé, v júli 2010 sa uskutočnili konzultácie so skupinami riaditeľov v jednotlivých štatistických oblastiach zastupujúcich tvorcov európskej štatistiky v rôznych štatistických oblastiach o ich potrebách na roky 2013 – 2017. Po druhé, v rámci zasadnutia konferencie generálnych riaditeľov národných štatistických úradov (DGINS)[8] v dňoch 29. – 30. septembra 2010 sa uskutočnili konzultácie o prioritách na roky 2013 – 2017. Na základe výsledku konzultácií Európskeho štatistického systému so zúčastnenými stranami o ich štatistických potrebách na roky 2013 – 2017 sa pripravil prvý návrh európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017 určený na interné a externé konzultácie. Návrh bol v máji 2011 predstavený Výboru pre Európsky štatistický systém (ESSC). Zároveň sa uskutočnili konzultácie s Európskym poradným výborom pre štatistiku (ESAC), Výborom pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB) a pracovnou skupinou EŠS pre programovanie a koordináciu. Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa zohľadnili Zhrnutie odpovedí používateľov európskej štatistiky Na žiadosť Eurostatu o informácie o potrebe európskej štatistiky na roky 2013 – 2017 odpovedalo spolu 14 generálnych riaditeľstiev Komisie a Európska centrálna banka. Väčšina z nich uviedla podrobné požiadavky na štatistiku potrebnú ako východisko pre európske politiky, za ktoré zodpovedajú. Hoci nie všetky tieto požiadavky sú výslovne uvedené v návrhu, Eurostat ich dôkladne zanalyzoval a zohľadnil pri navrhovaní cieľov programu. Zhrnutie odpovedí tvorcov európskej štatistiky Na žiadosť Eurostatu o poskytnutie informácií o potrebách na roky 2013 – 2017 odpovedalo spolu šesť skupín riaditeľov (skupina riaditeľov pre oblasť metodológie, skupina riaditeľov pre oblasť informačných technológií, skupina riaditeľov pre oblasť sociálnej štatistiky, zasadnutie riaditeľov pre problematiku regionálnej, územnej a environmentálnej štatistiky a environmentálnych účtov, Stály výbor pre poľnohospodársku štatistiku a skupina riaditeľov pre podnikovú štatistiku). Skupiny riaditeľov poukázali na to, že treba vyvážiť rastúci dopyt po novej štatistike so znižovaním dostupných financií. V tejto súvislosti odporúčali namiesto nových zberov údajov maximálne využiť existujúce údaje, spojiť sa s ďalšími poskytovateľmi údajov s cieľom optimalizovať využitie dostupných informácií, obmedziť úroveň požadovaných údajov, zvýšiť efektívnosť zberu údajov prostredníctvom nových informačných a komunikačných technológií, analyzovať konzistentnosť rôznych právnych aktov a oddeliť štatistické nástroje od používateľov stanovením samostatných zisťovaní na jednotlivé účely. Skupiny riaditeľov taktiež uviedli potrebu posilniť úlohu Eurostatu ako koordinátora tvorby štatistiky. Tieto a ďalšie pripomienky sa podľa možností zohľadnili pri navrhovaní cieľov európskeho štatistického programu. Konferencia DGINS, ktorá sa uskutočnila v dňoch 29. – 30. septembra 2010, podporila navrhovaný prístup k európskemu štatistickému programu a jeho prioritným oblastiam a zdôraznila potrebu dostatočne flexibilného EŠP umožňujúceho zahrnutie konkrétnych opatrení do ročného programového cyklu. Konferencia poukázala na skutočnosť, že z dôvodu zásadného obmedzenia financií na vnútroštátnej aj európskej úrovni a potreby ďalšieho zníženia administratívneho zaťaženia je dôležité, aby sa v nasledujúcom viacročnom programe stanovili priority na základe strategicky orientovaného prístupu. Zhrnutie hlavných pripomienok k prvému návrhu európskeho štatistického programu na roky 2013–2017 Schôdza Výboru pre Európsky štatistický systém v máji 2011 vo všeobecnosti podporila koncepčný prístup. Viacero delegácií poukázalo na stupeň ambícií EŠP a vyjadrilo znepokojenie nad rozporom medzi obmedzením financií na vnútroštátnej úrovni a počtom nových iniciatív uvedených v európskom štatistickom programe. Niektoré delegácie síce uznali potrebu flexibilného programu, spochybnili však jeho celkovú povahu a nedostatok podrobných informácií v EŠP a poukázali na to, že je potrebné prepojiť európsky štatistický program s budúcimi ročnými pracovnými programami. Niektoré delegácie vyjadrili pochybnosti nad tým, či sú plány na financovanie nových iniciatív z prostriedkov ušetrených vďaka zvýšeniu efektívnosti s novou metódou tvorby európskej štatistiky realistické. Niektorí delegáti poukázali na to, že treba uvažovať o ďalších spôsoboch zvýšenia efektívnosti (napr. zlepšiť stanovenie priorít, zvýšiť efektívnosť, zlepšiť využívanie administratívnych údajov, rozšíriť používanie technológií a informovať sa o osvedčených postupoch). Niektoré delegácie zreteľnejšie podčiarkli potrebu znížiť zaťaženie respondentov a jedna delegácia navrhla posilniť časť týkajúcu sa stanovenia priorít uvedením konkrétnych opatrení. Mnohé delegácie vyjadrili potrebu opatrného prístupu k označovaniu kvality a požadovali podrobnú diskusiu. Niekoľko delegácií uvítalo posilnenie partnerstva v rámci Európskeho štatistického systému aj mimo neho a zdôraznilo význam rozšírenia spolupráce v rámci EŠS, ako aj spolupráce s Európskym systémom centrálnych bánk a medzinárodnými organizáciami. Uvedené body tvorili hlavnú časť záverov konzultácie s pracovnou skupinou pre programovanie a koordináciu. Všeobecnú podporu európskemu štatistickému programu vyjadrila väčšina národných štatistických úradov, predniesli však určité výhrady k formulovaniu cieľa novej metódy tvorby európskej štatistiky a k legislatívnej politike. Na konferencii zazneli pripomienky ku konkrétnym štatistickým oblastiam alebo žiadosti o vysvetlenie určitých častí EŠP. Eurostat všetky pripomienky k návrhu EŠP dôkladne zanalyzoval a zohľadnil pri príprave revidovaného znenia európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017. Európsky štatistický program všeobecne opisuje strategické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, a výstupy, ktoré sa majú vytvoriť pre nasledujúce programové obdobie, s cieľom slúžiť ako všeobecný a pružný nástroj plánovania umožňujúci zohľadnenie nového vývoja. Európsky štatistický program odráža záväzok Eurostatu zaujať strategicky orientovaný prístup určovania priorít. Podľa tohto prístupu tvorí neoddeliteľnú súčasť príprav ročných pracovných programov skúmanie otázky negatívnych priorít, a uskutoční sa teda pre obdobie zahrnuté do EŠP. Európsky štatistický program vytvára všeobecný rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky tak, že stanovuje hlavné oblasti a ciele opatrení naplánovaných na nasledujúcich päť rokov. Uvedené ciele sa podrobnejšie sformulujú a naplánujú v ročných pracovných programoch. Týmto spôsobom sa nadviaže jasné prepojenie medzi EŠP a ročnými pracovnými programami. Európsky štatistický program je v úplnom súlade so spoločnou stratégiou Európskeho štatistického systému týkajúcou sa nového systému tvorby, ktorý už prijal Výbor pre Európsky štatistický systém. Nezaviedli sa žiadne nové prvky a európsky štatistický program odráža uplatňovanie stratégie. 2.2. Získavanie a využívanie expertízy V rámci prípravy európskeho štatistického programu sa uskutočnili aj konzultácie s externými odborníkmi. O vyjadrenie stanoviska k návrhu programu bol požiadaný Európsky poradný výbor pre štatistiku (ESAC) a Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB). Európsky poradný výbor pre štatistiku sa vo svojom stanovisku venoval otázke obmedzenia financií a potrebe pokračovať v práci na stanovení priorít s cieľom vymedziť negatívne priority. Výbor ESAC v tejto súvislosti poukázal na potrebu zvýšiť efektívnosť prostredníctvom širšieho využitia technológií a využitia údajov zozbieraných na iné účely, pričom uznal, že problémy spôsobuje rôzny stupeň vyspelosti štatistických systémov jednotlivých členských štátov. Výbor ESAC taktiež zdôraznil význam výmeny poznatkov a požadoval, aby táto výmena zahrnula rozvojové činnosti s cieľom znížiť náklady na nový výskum. Výbor ESAC okrem toho upozornil na význam maximálneho využitia údajov, hlbšej integrácie a využívania existujúcich údajov. Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie vo svojom stanovisku vyjadril všeobecnú podporu európskemu štatistickému programu, ako aj hlavným prioritám a cieľom v oblasti rozvoja a koordinácie menovej a finančnej štatistiky a štatistiky platobnej bilancie. Výbor poukázal na význam integrácie v rámci jednotlivých štatistických oblastí a Európskeho štatistického systému v záujme vytvárania viacúčelových štatistík a zdôraznil potrebu zamerať sa na rozvoj štatistických informácií týkajúcich sa globalizácie, ako aj význam širšieho využitia administratívnych údajov a podrobnejšieho štúdia tých častí hospodárstva, ktoré sa najviac rozširujú. Výbor CMFB navyše uvítal širšie využitie techník štatistickej zhody a prepojenia údajov, ako aj štandardných nástrojov informačných technológií. Výbor napokon zdôraznil význam posilnenia spolupráce s Európskym systémom centrálnych bánk a európskymi a medzinárodnými organizáciami prostredníctvom spoločných projektov a koordinovaného rozvoja. Eurostat dôkladne zanalyzoval všetky pripomienky externých odborníkov k návrhu európskeho štatistického programu a zohľadnil ich pri príprave jeho revidovaného znenia. 2.3. Analýza vplyvu a dôsledkov V súlade so zásadou správneho finančného hospodárenia sa pripravilo hodnotenie ex ante s cieľom zamerať program na potrebu efektívnosti pri dosahovaní cieľov a zohľadniť rozpočtové obmedzenia už vo fáze návrhu programu. V súvislosti s hodnotením ex ante boli vymedzené štyri možnosti: Prvá možnosť, o ktorej sa v súvislosti s európskym štatistickým programom uvažovalo, bola navrhnúť prijatie ďalšieho päťročného programu, ktorý by trval od roku 2013 do roku 2017. Súčasný štatistický program Spoločenstva na roky 2008 – 2012 zahŕňa osobitné ustanovenie týkajúce sa trvania nasledujúceho viacročného programu, podľa ktorého by pokryté obdobie malo zohľadniť funkčné obdobie Európskeho parlamentu. Súčasné funkčné obdobie Európskeho parlamentu trvá od júla 2009 do júna 2014, nasledujúce obdobie začne v júli 2014 a skončí v júni 2019. Keďže súčasný štatistický program Spoločenstva na roky 2008 – 2012 platí do konca roka 2012, znamenalo by to, že by bolo potrebné pripraviť nový prechodný EŠP na dva roky (2013 – 2014) alebo predĺžiť súčasný štatistický program Spoločenstva na roky 2008 – 2012 do roku 2014. Ďalšie možnosti, o ktorých by sa dalo uvažovať, sú (po tretie) tzv. nulová možnosť, t. j. nepripraví sa ani neprijme žiadny európsky štatistický program na roky 2013 – 2017 a (po štvrté) možnosť, že by informácie nevyhnutne neposkytoval Európsky štatistický systém, ale iní tvorcovia. Po dôkladnom zvážení a analýze rôznych scenárov a vypracovaní posúdenia vplyvu sa počet možností znížil na tri a následne sa podrobne preskúmal ich vplyv a dôsledky. Ide o tieto tri možnosti a ich odhadovaný vplyv: Možnosť č. 1: tzv. nulová možnosť, teda žiadny európsky štatistický program Bez právneho rámca európskeho štatistického programu budú európsku štatistiku nezávisle zberať a/alebo zostavovať rôzne útvary Komisie s vlastnými zdrojmi, s pomocou inštitucionálnych poskytovateľov Európskeho štatistického systému a/alebo súkromných poskytovateľov. Ak nebude existovať žiadny päťročný štatistický program na európskej úrovni, nebude existovať ani dlhodobé plánovanie, ktoré je nevyhnutným predpokladom vyvíjania, tvorby a zverejňovania štatistických informácií. Ak by neexistoval európsky štatistický program, dosiahnutie stanovených cieľov by bolo málo pravdepodobné. Neexistoval by ani žiadny právny rámec pre tvorbu európskej štatistiky a nebol by vyčlenený žiadny prevádzkový rozpočet. Používatelia štatistiky (Komisia, generálne riaditeľstvá, ECB atď.) by si museli štatistiku zostavovať alebo vyhľadávať sami, a to nekoordinovaným a neúčinným spôsobom, a neexistovalo by žiadne spoločne schválené zabezpečenie kvality európskej štatistiky. Bez Európskeho štatistického programu by sa nevyčlenili žiadne financie na tvorbu štatistík a neexistovalo by celkové plánovanie tejto tvorby. To by zvýšilo zaťaženie respondentov v prípade jednotlivých osôb, domácností, podnikov a inštitucionálnych poskytovateľov štatistických údajov pre Európsky štatistický systém. Možnosť č. 2: európsky štatistický program na roky 2013 – 2017 zopakuje štatistický program Spoločenstva na roky 2008 – 2012 Táto možnosť znamená, že z hľadiska štatistiky pokrytej v platnom štatistickom programe Spoločenstva sa nič nezmení. To by sa dalo považovať za základný scenár, s ktorým sa porovnajú ostatné možnosti. Poskytovaná štatistika by zodpovedala politickým potrebám v rokoch 2008 – 2012 a nezohľadňovala by nový vývoj a potreby prioritných politík Európskej únie, ako je napríklad Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a ďalšie politiky zahrnuté do strategických priorít Komisie na roky 2010 – 2014. Navyše by sa takáto štatistika tvorila podľa modelu nezávislého spracovania jednotlivých úloh[9], t. j. nezužitkovala by výhody novej metódy tvorby európskej štatistiky zameranej na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality. Možnosť č. 3: vypracovanie nového päťročného európskeho štatistického programu Navrhlo by sa prijatie nového európskeho štatistického programu na obdobie piatich rokov, t. j. od roku 2013 do roku 2017. V takom prípade bude európska štatistika lepšie zodpovedať potrebám používateľov. Dohodne sa spôsob zabezpečenia kvality a vďaka novej metóde bude tvorba štatistiky úspornejšia z hľadiska vynaložených nákladov. Ciele vymedzené pre európsky štatistický program na roky 2013 – 2017 budú v súlade so strategickými prioritami Komisie a budú reagovať na problémy, ktoré bude Európsky štatistický systém musieť riešiť v najbližších rokoch. 2.3.4. Zhrnutie rizík Riziká súvisiace s možnosťou č. 1 sú vysoké, keďže v tomto prípade by neexistoval žiadny právny rámec pre tvorbu európskej štatistiky, takže by nebola zabezpečená kvalita a efektívnosť tvorby. Štatistiku by nekoordinovane tvorili rôzni tvorcovia. Riziká, ktoré zahŕňa možnosť č. 2, súvisia so skutočnosťou, že poskytnutá štatistika by zodpovedala čiastočne zastaraným politickým prioritám, ktoré by sa vytvorili tradičnou metódou, t. j. nezužitkovali by sa výhody novej metódy tvorby európskej štatistiky zameranej na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality. Náklady na neadekvátnu štatistiku by boli značné. Riziká súvisiace s možnosťou č. 3 sa pokladajú za pomerne nízke, keďže v tomto prípade by sa európska štatistika zostavovala vo vymedzenom právnom rámci, t. j. bola by zabezpečená kvalita štatistiky a efektívnosť jej tvorby, keďže vyvíjanie, zber a zverejňovanie by prebiehali koordinovane. 2.3.5. Uprednostňovaná možnosť Ako najvhodnejšia voľba sa javí možnosť č. 3 – vypracovanie nového päťročného európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017, keďže ide o jedinú možnosť, ktorá zabezpečí dosiahnutie všetkých vymedzených cieľov: i) poskytovať kvalitnú štatistiku, ktorá zodpovedá potrebám používateľov z hľadiska pokrytia, včasnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti; ii) zostavovať štatistické informácie úsporne z hľadiska vynaložených nákladov a iii) znížiť spravodajské a administratívne zaťaženie respondentov. Preto ide o jedinú z troch možností, ktorá dokáže uspokojivo reagovať na všetky výzvy pre Európsky štatistický systém. Podľa tohto scenára sa začne nasledujúci európsky štatistický program 1. januára 2013 a skončí sa 31. decembra 2017. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia V návrhu sa stanovuje európsky štatistický program na roky 2013 až 2017. Program poskytuje rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na programové obdobie. 3.2 Právny základ Právnym základom pre európsku štatistiku je článok 338 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Európsky parlament a Rada prijmú v súlade s riadnym legislatívnym postupom opatrenia na tvorbu štatistiky, ak je to potrebné na výkon činností Únie. V tomto článku sa stanovujú požiadavky na tvorbu európskej štatistiky, ktorá musí byť v súlade s normami nestrannosti, spoľahlivosti, objektivity, vedeckej nezávislosti, nákladovej efektívnosti a ochrany dôverných štatistických údajov. 3.3 Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ návrh nepatrí do výlučnej právomoci EÚ. Členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť cieľ navrhovaného opatrenia, ktorým je vyvíjanie, tvorba a zverejňovanie európskej štatistiky v rámci európskeho štatistického programu na roky 2013 až 2017, a preto ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ, na základe právneho aktu Európskej únie, keďže len Komisia môže koordinovať potrebnú harmonizáciu štatistických informácií vo všetkých štatistických oblastiach na európskej úrovni pokrytých týmto aktom, pričom členské štáty môžu zabezpečovať zber údajov. Z toho vyplýva, že Európska únia môže prijímať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 zmluvy. 3.4 Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: V súlade so zásadou proporcionality sa toto nariadenie obmedzuje na minimum potrebné na dosiahnutie svojho cieľa a neprekračuje rámec nevyhnutný na tento účel. V návrhu sa určujú ciele na päťročné obdobie. Tieto ciele sa podrobnejšie vymedzujú a plánujú v ročných štatistických pracovných programoch Komisie, ktoré sa pripravujú v úzkej spolupráci s členskými štátmi a prijímajú so zreteľom na stanovisko Výboru pre Európsky štatistický systém. Okrem toho, nové štatistické požiadavky budú podliehať osobitným právnym predpisom, ktoré sa pripravia s včasným a priamym zapojením členských štátov. 3.5 Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie Iné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov: Vzhľadom na ciele a obsah návrhu je nariadenie najvhodnejší nástroj. 4. VPLYV NA ROZPOČET Celková suma, ktorá by sa mala vynaložiť z rozpočtu EÚ, je 299,4 mil. EUR (v bežných cenách) na celé programové obdobie 2013 až 2017, z toho 57,3 mil. EUR je pokrytých z programového obdobia 2007 až 2013 a 242,1 mil. EUR z programového obdobia 2014 až 2017. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o preskúmaní a ukončení platnosti. Európsky hospodársky priestor Navrhované nariadenie sa týka záležitostí EHP, a malo by sa preto rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. 2011/0459 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskom štatistickom programe na roky 2013 – 2017 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike[10] sa stanovuje viacročný európsky štatistický program poskytujúci rámec pre financovanie opatrení EÚ. (2) Podľa uvedeného nariadenia by mal európsky štatistický program poskytnúť rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na obdobie najviac piatich rokov. V programe sa majú stanoviť priority, ktoré sa týkajú informačných potrieb na účely vykonávania činností Európskej únie. Tieto potreby by sa mali posudzovať so zreteľom na zdroje, ktoré sú na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni potrebné na tvorbu požadovanej štatistiky, ako aj so zreteľom na spravodajské zaťaženie a náklady, ktoré v tejto súvislosti vznikli respondentom. (3) Vyvíjanie, tvorba a zverejňovanie európskej štatistiky v legislatívnom rámci viacročného programu by sa mali uskutočňovať formou úzkej a koordinovanej spolupráce medzi štatistickým úradom Európskej únie, ktorým je Komisia (Eurostat), národnými štatistickými úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi v rámci Európskeho štatistického systému[11]. (4) Štatistika, ktorá sa vyvíja, tvorí a zverejňuje v rámci tohto programu, by mala prispieť k vykonávaniu politík Európskej únie, ako je uvedené napríklad v Zmluve o fungovaní Európskej únie, stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[12], ako aj ďalších politík, ktoré zahŕňajú strategické priority Komisie na roky 2010 – 2014 (t. j. posilnená a integrovaná správa hospodárskych záležitostí, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov a globalizácia[13]) a treba ich podporiť prostredníctvom opatrení financovaných v rámci tohto programu tam, kde Európska únia môže priniesť jasnú pridanú hodnotu. (5) Európsky štatistický systém musel v ostatných rokoch riešiť viaceré problémy: – Po prvé, trvale rastie potreba európskej štatistiky a tento vývoj sa v budúcnosti pravdepodobne nezmení. – Po druhé, povaha štatistiky sa zmenila: rozhodovanie vychádzajúce z overených poznatkov si vyžaduje, aby štatistika spĺňala kritériá kvality súvisiace s konkrétnymi cieľmi, ktorým slúži, a neustále rastie potreba komplexnej viacrozmernej štatistiky podporujúcej zložené politické oblasti. – Po tretie, keďže na informačnom trhu sa objavili noví účastníci, a to aj takí, ktorí poskytujú informácie takmer v reálnom čase, prioritou EŠS sa v budúcnosti stane kvalita a v prípade krátkodobých štatistík najmä včasnosť. – Po štvrté, situáciu ešte viac komplikujú rozpočtové škrty na vnútroštátnej a európskej úrovni, ako aj potreba ďalšieho zníženia zaťaženia podnikov a občanov. Na všetky uvedené problémy reaguje Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce desaťročie[14], ako aj stratégia realizácie Európskeho štatistického systému[15] a zameriavajú sa na presadenie nových spôsobov práce v rámci EŠS s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť a flexibilitu. Vykonávanie tohto oznámenia tvorí základ európskeho štatistického programu. (6) So zreteľom na lepšie zosúladenie obmedzených financií vnútroštátnych a európskych tvorcov, ktoré sú k dispozícii na tvorbu európskej štatistiky, s rastúcou potrebou štatistiky by príprava ročného pracovného štatistického programu (ktorý podrobne rozpracúva viacročný program) mala na strane Komisie zahŕňať dôkladnú revíziu štatistických priorít, ktorá odstráni menej významné požiadavky, zjednoduší existujúce procesy a zároveň zachová vysoký štandard kvality oficiálnej štatistiky. Taktiež by sa malo zohľadniť zaťaženie respondentov, či už ide o podniky, inštitúcie ústrednej štátnej správy alebo regionálnej či miestnej samosprávy, domácnosti alebo jednotlivcov. (7) V tejto súvislosti by sa malo dosiahnuť rozumné rozdelenie finančného zaťaženia medzi rozpočtom Európskej únie a rozpočtami členských štátov. Okrem financií vyčlenených na základe tohto nariadenia by mali národné štatistické úrady a ďalšie vnútroštátne orgány dostať primerané financie na úrovni členských štátov na vykonávanie individuálnych štatistických činností, o ktorých sa rozhodlo v záujme vykonávania tohto programu. (8) Vnútroštátne a európske štatistické úrady by pri vyvíjaní, tvorbe a zverejňovaní európskej štatistiky podľa tohto nariadenia mali zohľadniť zásady stanovené v Kódexe postupov pre európsku štatistiku priloženom k odporúčaniu Komisie z 25. mája 2005 o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva, ako aj oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 15. apríla 2011 o spoľahlivom riadení kvality európskej štatistiky[16]. (9) Podľa článku 15 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike by sa mala vytvoriť primeraná finančná štruktúra na podporu sietí kolektívnej spolupráce. (10) Treba prijať ustanovenie, ktoré umožní účasť v programe krajinám Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sa podieľajú na Európskom hospodárskom priestore (ďalej ako krajiny EZVO/EHP). Malo by sa tiež stanoviť, že na programe sa môžu zúčastniť aj iné krajiny, najmä krajiny, ktoré susedia s Európskou úniou, a krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii. (11) Pri vykonávaní programu by sa mala podľa možnosti podporovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré sa na programe nezúčastňujú, pričom by sa zohľadnili všetky príslušné dohody medzi týmito krajinami a Úniou. (12) Aby sa mohli považovať za rozhodnutia o financovaní podľa článku [] nariadenia [...] o rozpočtových pravidlách uplatniteľných na všeobecný rozpočet Európskej únie [Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách], musia ročné pracovné programy prijaté Komisiou na realizáciu programu obsahovať sledované ciele, očakávané výsledky, metódu realizácie a celkovú sumu programu. Mali by zahŕňať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, údaje o výške sumy vyčlenenej na každé opatrenie a orientačný harmonogram realizácie. Pokiaľ ide o granty, zahŕňajú priority, základné hodnotiace kritériá a maximálnu mieru spolufinancovania. (13) Keďže cieľ tohto nariadenia, konkrétne stanovenie európskeho štatistického programu na roky 2013 až 2017, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa. (14) V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia sa uskutočnilo hodnotenie ex ante s cieľom zamerať program ustanovený týmto nariadením na potrebu účinnosti pri dosahovaní cieľov a zohľadniť rozpočtové obmedzenia už vo fáze návrhu programu. Hodnota a vplyv opatrení prijatých v rámci programu by sa mali pravidelne monitorovať a posudzovať okrem iného nezávislými externými hodnotiacimi subjektmi. Na účely hodnotenia programu sa stanovili merateľné ciele a vypracovali sa ukazovatele. (15) Týmto nariadením sa vyčleňujú finančné prostriedky na celé obdobie trvania programu, ktoré pre rozpočtový orgán predstavujú základný odkaz v priebehu ročného rozpočtového postupu v zmysle bodu 37 medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[17]. (16) Finančné záujmy Európskej únie by sa mali chrániť pomocou proporčných opatrení počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam a ich odhaľovania a preskúmavania, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne využitých finančných prostriedkov a podľa potreby udeľovania pokút. (17) V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 bol návrh európskeho štatistického programu predložený na predbežné preskúmanie Výboru pre Európsky štatistický systém, Európskemu poradnému výboru pre štatistiku zriadenému rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2008/ES[18] a Výboru pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie zriadenému rozhodnutím Rady č. 2006/856/ES[19]. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Stanovenie európskeho štatistického programu Týmto sa ustanovuje európsky štatistický program na roky 2013 až 2017 (ďalej len „program“). Článok 2 Pridaná hodnota Pridaná hodnota programu spočíva v zabezpečení toho, že európska štatistika sa zameriava na informácie potrebné na tvorbu, realizáciu, monitorovanie a hodnotenie politiky Únie. Okrem toho prispieva k účinnému využívaniu zdrojov, keďže sa podporujú opatrenia, ktoré významne prispievajú k vyvíjaniu, tvorbe a zverejňovaniu harmonizovaných, porovnateľných a spoľahlivých štatistických informácií. Článok 3 Rozsah pôsobnosti 1. Toto nariadenie predstavuje programový rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na roky 2013 až 2017, v súlade s článkami 13 a 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike. 2. Program nezahŕňa opatrenia podporované Programom modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky [20] (ďalej ako program MEETS) do ukončenia programu MEETS dňa 31. decembra 2013, zahŕňa však ciele v oblasti podnikovej a obchodnej štatistiky, ktorých realizácia sa plánuje v rokoch 2014 až 2017. Článok 4 Ciele 1. Všeobecným cieľom tohto programu je, aby bol Európsky štatistický systém vedúcim poskytovateľom vysokokvalitnej štatistiky o Európe. 2. Vo všetkých štatistických opatreniach na účely realizácie tohto programu sa sledujú tieto špecifické ciele: – Cieľ 1: poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu rozvoja, sledovania a hodnotenia politík Európskej únie, ktoré správne zohľadňujú priority. – Cieľ 2: zaviesť nové metódy tvorby európskej štatistiky zamerané na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality. – Cieľ 3: posilniť partnerstvo v rámci Európskeho štatistického systému aj mimo neho s cieľom ešte viac zvýšiť jeho produktivitu a posilniť vedúce postavenie pri poskytovaní oficiálnej celosvetovej štatistiky. 3. Ciele uvedené v tomto článku sú spolu s ukazovateľmi používanými na monitorovanie realizácie programu podrobnejšie vysvetlené v prílohe. V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 sa týchto cieľov týka podrobné ročné plánovanie, ktoré bude zahŕňať mechanizmus stanovenia priorít ako neoddeliteľnú súčasť postupu. Uvedené ciele sa dosiahnu úzkou a koordinovanou spoluprácou v rámci Európskeho štatistického systému, ktorý predstavuje partnerstvo medzi štatistickým úradom Európskej únie, národnými štatistickými úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi. Článok 5 Správa a kvalita štatistiky Program sa realizuje v súlade so zásadami Kódexu postupov európskej štatistiky s cieľom zostavovať a zverejňovať vysokokvalitnú, harmonizovanú európsku štatistiku a zabezpečiť riadne fungovanie Európskeho štatistického systému ako celku. Prijmú sa príslušné opatrenia na zaistenie dobrej koordinácie a účinného stanovenia priorít v rámci Európskeho štatistického systému s cieľom prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia respondentov. Úrady členských štátov a štatistický úrad Únie zabezpečujú, aby bola európska štatistika v súlade s európskymi normami kvality a slúžili potrebám inštitucionálnych používateľov Európskej únie, vlád, regionálnych orgánov, výskumných ústavov, organizácií občianskej spoločnosti, podnikov a verejnosti. Článok 6 Financovanie 1. Finančné krytie realizácie tohto programu sa stanovuje na 299,4 mil. EUR vrátane 57,3 mil. EUR pokrytých programovým obdobím 2007 až 2013 a 242,1 mil. EUR pokrytých programovým obdobím 2014 až 2017. 2. Komisia realizuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením XX/2012 o rozpočtových pravidlách uplatniteľných na všeobecný rozpočet Európskej únie. 3. Okrem finančného krytia vyčleneného na základe tohto nariadenia by mali jednotlivé štatistické opatrenia, o ktorých sa rozhodlo v záujme vykonávania tohto programu, konkrétne formou dohody medzi národnými štatistickými úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou (Eurostatom), dostať primerané financie na úrovni členských štátov. Článok 7 Administratívna a technická pomoc Z finančných príspevkov na program sa môžu financovať aj náklady na činnosti v rámci prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov, a to predovšetkým na štúdie, stretnutia odborníkov, náklady súvisiace s uhradením odmien pre štatistických odborníkov, informačné a propagačné akcie, výdavky spojené s informačno-technologickými sieťami určenými na spracovanie a výmenu informácií, ako aj výdavky Komisie na administratívnu a technickú pomoc pri riadení programu. Článok 8 Ročné pracovné programy V záujme realizácie programu Komisia prijíma ročné pracovné programy, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 17 nariadenia (ES) č. 223/2009 a v ktorých sa stanovujú sledované ciele a očakávané výsledky. Článok 9 Formy financovania Finančné príspevky Únie môžu mať formu grantov alebo zmlúv o verejnom obstarávaní, prípadne iné formy financovania, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 2. Článok 10 Oprávnené činnosti 1. Finančné príspevky Únie podporujú opatrenia na vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky potrebné na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3. Uprednostňujú sa opatrenia s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu v súlade s článkom 2. 2. Finančný príspevok na podporu sietí kolektívnej spolupráce v súlade s článkom 15 nariadenia (ES) č. 223/2009 môže mať formu grantov vyčlenených na opatrenie a môže pokrývať až 95 % oprávnených nákladov. 3. Ak je to vhodné, môžu sa vyčleniť prevádzkové granty na fungovanie organizácií uvedených v článku 11 ods. 3, ak neprekračujú 50 % oprávnených nákladov. 4. Ako príspevok k výdavkom členských štátov na realizáciu opatrení vychádzajúcich zo zisťovaní je možné zaplatiť jednorazovú sumu za súbor údajov, v rámci ktorého sa úplné výsledky zisťovania odošlú Komisii, a to až v maximálnej výške stanovenej pre každé zisťovanie. Sumy stanovuje Komisia, pričom primerane zohľadňuje zložitosť zisťovania. Článok 11 Príjemcovia oprávnení na udelenie grantu 1. V súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 223/2009 sa príjemcom uvedeným v nariadení môžu granty udeliť bez výzvy na predkladanie návrhov. 2. Siete kolektívnej spolupráce môžu zahŕňať príjemcov uvedených v odseku 1 a ďalšie orgány bez výzvy na predkladanie návrhov v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. 3. Prevádzkové granty uvedené v článku 10 ods. 3 sa môžu udeliť organizáciám, ktoré spĺňajú všetky nasledujúce kritériá: (a) Sú neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iného konfliktu záujmov a medzi ich primárne ciele alebo činnosti patrí podpora realizácie kódexu postupov pre európsku štatistiku a používanie nových metód tvorby v záujme zvýšenia efektívnosti a zlepšenia kvality na európskej úrovni. (b) Poskytli Komisii uspokojivé informácie o svojom členstve, interných pravidlách a zdrojoch financovania. Článok 12 Ochrana finančných záujmov Európskej únie 1. Komisia primeraným spôsobom zabezpečí, aby pri vykonávaní opatrení financovaných podľa tohto nariadenia boli finančné záujmy Únie chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam prostredníctvom účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a podľa potreby prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. 2. Komisia alebo jej predstavitelia a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audit na základe dokladov a kontroly na mieste u všetkých príjemcov grantu, u zmluvných dodávateľov alebo subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky v rámci tohto nariadenia. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže uskutočniť kontrolu na mieste a inšpekcie u hospodárskych subjektov, ktorých sa toto financovanie priamo alebo nepriamo týka v súlade s postupmi stanovenými v nariadení 2185/96 na účely zistenia, či došlo k podvodu, korupcii alebo inej nezákonnej činnosti ovplyvňujúcej finančné záujmy Európskej únie v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou na základe tohto nariadenia. Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody a rozhodnutia o grantoch a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF, aby vykonávali audity, kontroly na mieste a inšpekcie. Článok 13 Účasť tretích krajín na programe Na európskom štatistickom programe sa môžu zúčastniť: (a) krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP; (b) krajiny, na ktoré sa uplatňuje Európska susedská politika, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii, krajiny západného Balkánu, ktoré sú súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia, v súlade s podmienkami ustanovenými v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách s týmito krajinami, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady ich účasti v programoch Európskej únie. Článok 14 Správy 1. Komisia po porade s Výborom pre Európsky štatistický systém predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr v júni 2015 predbežnú správu o pokroku. 2. Komisia po konzultácii s Výborom pre Európsky štatistický systém do konca roku 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú hodnotiacu správu o realizácii programu. Článok 15 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Štatistická infraštruktúra a ciele európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017 Úvod Vykonávanie politík EÚ si vyžaduje porovnateľné a spoľahlivé štatistické informácie o hospodárskej, sociálnej a environmentálnej situácii v EÚ a jej súčastiach na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Európska štatistika je nevyhnutná aj preto, aby široká verejnosť porozumela Európe a aby sa občania zapojili do demokratického procesu a diskutovali o súčasnosti a budúcnosti EÚ. Európsky štatistický program poskytuje právny rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky na roky 2013 – 2017. Európska štatistika sa vyvíja, zostavuje a zverejňuje podľa tohto právneho rámca prostredníctvom úzkej a koordinovanej spolupráce v rámci Európskeho štatistického systému. Štatistika vyvíjaná, zostavovaná a zverejňovaná podľa tohto programu prispieva k vykonávaniu politík EÚ, ako je uvedené v Zmluve o fungovaní Európskej únie, stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a jej príslušných modelových projektoch a ďalších politikách zahrnutých v strategických prioritách Komisie. Vzhľadom na skutočnosť, že EŠP na roky 2013 – 2017 je viacročný program zahŕňajúci obdobie piatich rokov a že Európsky štatistický systém je zameraný na dosiahnutie a udržanie svojej úlohy kľúčového hráča v oblasti štatistiky, je EŠP na roky 2013 – 2017 ambiciózny v zmysle rozsahu a cieľov, zatiaľ čo jeho vykonávanie bude prebiehať postupne. Štatistická infraštruktúra EŠP stanoví infraštruktúru štatistických informácií. Táto infraštruktúra musí byť pripravená na široké a intenzívne využitie na rôzne účely. Tvorcovia politík rozhodujú o tvorbe európskej štatistiky, ale táto štatistika by mala byť k dispozícii aj pre iné rozhodovacie orgány, výskumných pracovníkov, podniky a európskych občanov vo všeobecnosti, keďže predstavujú verejné statky a platia ich občania a podniky, ktoré by mali mať rovnaký úžitok z poskytovaných služieb. Aby infraštruktúra plnila túto úlohu, musí byť navrhnutá podľa spoľahlivého koncepčného rámca, ktorý na jednej strane zaistí vhodnosť na celý rozsah účelov a na druhej strane umožní pružné prispôsobenie vyvíjajúcim sa potrebám používateľov v ďalších rokoch. Infraštruktúra štatistických informácií je zobrazená nižšie: INFRAŠTRUKTÚRA ŠTATISTICKÝCH INFORMÁCIÍ Vysvetlivky: Údaje: informácie zbierané štatistickými úradmi prostredníctvom tradičných štatistických činností (výberové zisťovania, sčítania atď.)/údaje z iných zdrojov opätovne využité na štatistické účely. Tieto informácie sú prispôsobené tak, aby slúžili potrebám v konkrétnych politických oblastiach, napr. v oblasti trhu práce, migrácie alebo poľnohospodárstva. Tento pojem zahŕňa aj údaje zbierané na administratívne účely, ktoré však používajú štatistické úrady na účely štatistiky (zvyčajne sa označujú ako údaje z administratívnych zdrojov). Systémy účtovníctva: koherentné a integrované účty, súvahy a tabuľky založené na súbore medzinárodne dohodnutých pravidiel. Účtovný rámec zaisťuje vysokú mieru konzistencie a porovnateľnosti; štatistické údaje sa môžu zostavovať a predkladať vo formáte vytvorenom na účely analýzy a tvorby politiky. Ukazovatele: ukazovateľ je súhrnné kritérium týkajúce sa kľúčového problému alebo javu a odvodené z radu pozorovaných skutočností. Ukazovatele sa môžu použiť na odhalenie relatívnych pozícií alebo zobrazenie pozitívnej či negatívnej zmeny. Zvyčajne vstupujú priamo do európskych a globálnych politík. V strategických politických oblastiach sú dôležité na určovanie cieľov a sledovanie ich dosahovania. V rámci tejto všeobecnej schémy bude EŠP ďalej rozlišovať tri skupiny štatistických informácií: podnikanie; Európa občanov a geopriestorová, environmentálna, poľnohospodárska a iná sektorová štatistika. Európske a príslušné globálne politiky predstavujú nástroje určujúce štatistické požiadavky, na ktoré bude EŠP odpovedať prostredníctvom prepracovanej štruktúry a zodpovedajúcich procesov tvorby. Preto sa každá jednotlivá európska aj globálna politika odráža v rôznych zložkách štatistickej infraštruktúry a je zahrnutá do osobitných činností v rámci EŠP. Pre nové politiky stanovené v ďalších rokoch sa určia nové spôsoby odvodenia ukazovateľov a účtov na základe štatistických informácií vytvorených v rámci uvedených troch pilierov. ŠTATISTICKÉ INFORMÁCIE – ŠTRUKTÚRA A DYNAMIKA Ciele Všeobecným cieľom programu je, aby bol Európsky štatistický systém vedúcim poskytovateľom vysokokvalitnej štatistiky o Európe, čo sa dosiahne prostredníctvom týchto špecifických cieľov: – Cieľ 1: poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu rozvoja, sledovania a hodnotenia politík Európskej únie, ktoré správne odrážajú priority; – Cieľ 2: zaviesť nové metódy tvorby európskej štatistiky zamerané na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality; – Cieľ 3: posilniť partnerstvo v rámci Európskeho štatistického systému aj mimo neho s cieľom ešte viac zvýšiť jeho produktivitu a posilniť vedúce postavenie pri poskytovaní celosvetovej oficiálnej štatistiky. Tieto špecifické ciele sú rozdelené na rôzne prioritné oblasti popísané nižšie. Cieľ 1 je opísaný v časti I. Štatistické výstupy, cieľ 2 v časti II. Metódy tvorby štatistiky EÚ a cieľ 3 je opísaný v časti III. Partnerstvo. I. ŠTATISTICKÉ VÝSTUPY UKAZOVATELE 1.1. EURÓPA 2020 Schválenie stratégie Európa 2020 na zabezpečenie „inteligentného, udržateľného a inkluzívneho“ rastu Európskou radou v júni 2010 do veľkej miery formovalo strategický program pre Európsku úniu a vnútroštátne politiky v nasledujúcich rokoch. Tento program stanovuje niekoľko hlavných cieľov a modelových iniciatív, pre ktoré musí EŠS dodať štatistické ukazovatele v niekoľkých oblastiach (napr. zlepšenie podmienok pre inováciu, výskum a vývoj, podpora zamestnanosti, plnenie cieľov EÚ v oblasti zmeny klímy a energetiky, efektívne využívanie zdrojov, zlepšenie úrovní vzdelávania vrátane vzdelávacej mobility, aktívne a zdravé starnutie a podpora sociálneho začlenenia prostredníctvom znižovania chudoby). Cieľ: Poskytovať kvalitné štatistické informácie na sledovanie vykonávania politiky Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · aktualizovaných hlavných cieľových ukazovateľov pre stratégiu Európa 2020 (v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, inovácií, energetiky/zmeny klímy, vzdelávania, životného prostredia, sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia) dostupných na internetovej stránke Eurostatu; · dostupnej štatistiky na podporu sledovania realizácie modelových iniciatív stratégie Európa 2020; · ďalších dostupných ukazovateľov, ktoré tvoria vstup pre hodnotenie ex ante a ex post hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politiky Európskej únie. 1.2. HOSPODÁRSKE RIADENIE Kríza a napätie na finančných trhoch zvýraznili potrebu posilnenia hospodárskeho riadenia Únie. EÚ už prijala rozhodujúce opatrenia v hospodárskom riadení a koordinácii, z ktorých niektoré budú mať významné dôsledky pre štatistiku navyše k prebiehajúcim štatistickým činnostiam. Cieľ: Vypracovať nové a zlepšiť existujúce štatistické informácie dôležité pre rozhodovacie orgány EÚ a širokú verejnosť v súvislosti s posilneným a integrovaným hospodárskym riadením EÚ a cyklom dohľadu so zahrnutím Paktu stability a rastu a hospodárskej politiky. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · štatistického vstupu pre tabuľku makroekonomickej nerovnováhy a podkladovú analýzu; · štatistického vstupu pre posilnený Pakt stability a rastu; · vývoja a tvorby súboru ukazovateľov na meranie konkurencieschopnosti; · zavedenia rozsiahleho riadenia kvality vo výrobnom reťazci, ktoré zahŕňa aj dodávané údaje o verejnom financovaní a podkladové pracovné procesy v členských štátoch. Cieľ: Poskytovať európskym rozhodovacím orgánom spoľahlivú štatistiku a ukazovatele na administratívne a regulačné účely a na sledovanie konkrétnych politických záväzkov EÚ. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · rozsahu štatistiky na administratívne a regulačné účely určeného a dohodnutého používateľmi vrátane sledovania štatistiky pre vlastné zdroje HND a DPH, štrukturálnych fondov a požiadaviek na odmeny a dôchodky, ako aj dvojročných výpočtov služobných ciest podľa služobného poriadku EÚ; · určenia, zavedenia a vysvetlenia rozsiahleho rámca riadenia kvality pre tieto ukazovatele. 1.3 HOSPODÁRSKA GLOBALIZÁCIA Účinky finančnej krízy, zvýšenie cezhraničných tokov a rozdrobenie výrobných procesov zvýraznili potrebu súdržnejšieho rámca a posilneného merania globalizovanej produkcie. Cieľ: Zlepšiť ukazovatele a štatistické informácie o hospodárskej globalizácii a globálnych hodnotových reťazcoch dostupné pre rozhodovacie orgány EÚ a širokú verejnosť. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · aktualizácie existujúcich a vývoja nových ukazovateľov o hospodárskej globalizácii a globálnych hodnotových reťazcoch vrátane tokov a závislosti od prírodných zdrojov, ktoré sú dostupné na internetovej stránke Eurostatu; · analýzy globálnych hodnotových reťazcov, možno prostredníctvom vhodných tabuliek vstupov/výstupov a štatistiky zahraničného obchodu a podnikania vrátane prepojenia mikroúdajov. ÚČTOVNÉ RÁMCE Oznámenie Komisie Viac ako HDP a uverejnenie správy profesorov Stiglitza, Sena a Fitoussiho dodali nový impulz pre hlavnú výzvu štatistického systému, ktorou je spôsob dosiahnutia lepšej štatistiky o prierezových problémoch a integrovanejšej štatistiky na popísanie zložitých sociálnych, environmentálnych a hospodárskych javov nad rámec tradičných meraní hospodárskeho výstupu. Európsky systém účtov ponúka integrovaný a konzistentný rámec pre všetky hospodárske štatistiky, ktorý by sa mal doplniť o ďalšie ukazovatele, aby mohol poskytovať komplexnejšie informácie pre tvorbu politiky a rozhodovanie. 2.1 HOSPODÁRSKA A SOCIÁLNA VÝKONNOSŤ Hospodárska kríza posilnila potrebu mať súbor vysokokvalitných makroekonomických ukazovateľov na lepšie porozumenie a analýzu hospodárskych výkyvov, čo by uľahčilo proces rozhodovania. Čoraz globalizovanejšia výroba vyvoláva potrebu vytvoriť konzistentný rámec, ktorý uľahčí interpretáciu a zahrnutie štatistík z rôznych oblastí. Cieľ: Doplniť meranie hospodárskej výkonnosti rôznymi rozmermi globalizácie, kvality života, environmentálnej udržateľnosti, zdravia, blahobytu a sociálnej súdržnosti. Vytvoriť rámec pre analýzu globalizovanej výroby. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · vytvorenia ukazovateľov o rozdelení príjmu/spotreby v domácnostiach (zosúladením agregátov národných účtov s údajmi zo zisťovania domácností); · zavedenia a zostavovania ročných, štvrťročných a regionálnych národných účtov v súlade s Európskym systémom účtov 1995/2010; · zostavovania včasnej a kvalitnej cenovej štatistiky, najmä harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien; · vytvorenia satelitných účtov aspoň pre dve nové oblasti (napr. výskum a vývoj, zdravie, sociálne účty); · vytvorenia databázy na meranie rastu a produktivity; · vytvorenia koncepčného rámca na analýzu globalizovanej výroby. Cieľ: Poskytnúť kľúčové makroekonomické a sociálne ukazovatele a ukazovatele PEEI (hlavné európske ekonomické ukazovatele) ako súvislý súbor ukazovateľov, ktoré spĺňajú požiadavky na európske a globálne štatistické údaje, a prispôsobiť ukazovatele PEEI tak, aby spĺňali vyvíjajúce sa potreby používateľov. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · koordinovaného vyvíjania prehľadu kľúčových makroekonomických a sociálnych ukazovateľov a ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja; · harmonizovanej metodiky pre kľúčové makroekonomické a sociálne ukazovatele a ukazovatele PEEI; · lepšej medzinárodnej porovnateľnosti ukazovateľov; · vylepšených nástrojov na uľahčenie interpretácie a komunikácie ukazovateľov; · harmonizovanej štatistiky o bývaní a súvisiacej štatistiky dostupnej pre všetky členské štáty. 2.2 ENVIRONMENTÁLNA UDRŽATEĽNOSŤ Ochrana, zachovanie a zlepšenie životného prostredia pre súčasné a budúce generácie, ako aj boj proti účinkom zmeny klímy, sú veľmi vysoko na európskom programe a zároveň sú cieľom zmlúv EÚ. Účinné politiky v týchto sférach si vyžadujú štatistické informácie naprieč rôznymi oblasťami. Cieľ: Poskytnúť environmentálne účty a štatistiku o zmene klímy s prihliadnutím na medzinárodný vývoj v tejto oblasti. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · súvislého systému environmentálnych účtov vytvorených ako „satelitné účty“ k hlavným národným účtom, ktorý bude poskytovať informácie o atmosférických emisiách, spotrebe energie, tokoch a zásobách prírodných zdrojov a vody, obchodovaní so základnými a dôležitými surovinami, environmentálnom zdaňovaní a výdavkoch na ochranu životného prostredia, podľa možnosti vrátane ekologického rastu/obstarávania; · aktualizáciou, vyvíjaním, tvorbou a zverejňovaním ukazovateľov, ktoré opisujú sekundárny tlak a vplyv zmeny klímy aj pokiaľ ide o zdravie, zraniteľné miesta a pokrok pri adaptácii. ÚDAJE 3.1 PODNIKANIE Na európske podniky sa zameriava veľké množstvo politík EÚ. Navyše sú zodpovedné za poskytovanie základných údajov. Obdobne existuje obrovský dopyt po podnikovej štatistike v širšom zmysle s cieľom podporiť rozhodovací proces, ale aj pomôcť európskym občanom a podnikom pochopiť vplyv týchto politík rozlišujúcich medzi veľkými podnikmi, podnikmi so strednou kapitalizáciou a malými a strednými podnikmi, ktoré väčšmi potrebujú podrobnú a harmonizovanú štatistiku. Zároveň je potrebné znížiť administratívne a spravodajské zaťaženie. Cieľ: Zvýšiť efektívnosť a účinnosť výrobných procesov. Poskytovať kvalitnú štatistiku pre kľúčové oblasti, v ktorých sú stredom záujmu podniky, ako sú napríklad podniková štatistika, krátkodobé ukazovatele, ich investície do ľudského kapitálu a zručností, medzinárodné transakcie, globalizácia, sledovanie spoločného trhu, výskum a vývoj, inovácie a cestovný ruch. Osobitná pozornosť by sa mala venovať dostupnosti údajov v priemyselných odvetviach alebo odvetviach služieb s vysokou pridanou hodnotou. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · opätovného použitia údajov dostupných v štatistickom systéme alebo v spoločnosti a vytvorenia spoločnej infraštruktúry a nástrojov; · poskytovania štatistických informácií a ukazovateľov o podnikaní na ročnom a kratšom ako ročnom základe; · poskytovania štatistických informácií popisujúcich miesto Európy vo svete a vzťahy EÚ so zahraničím; · poskytovania štatistických informácií na analýzu globálnych hodnotových reťazcov a vytvorenia Registra Euroskupiny, ktorý by tvoril hlavnú sieť pre zber informácií o globalizácii pochádzajúcich z viacerých oblastí; · opätovného zosúladenia obchodu s tovarom a službami s lepšou dostupnosťou údajov o službách a opatreniach na opätovné zosúladenie štatistických informácií o službách a výrobkoch; · vypracovania nástrojov na sledovanie spoločného trhu, ako sú napríklad nástroj na sledovanie cien potravín a súvisiace ukazovatele; · poskytovania kvalitnej štatistiky o kľúčových oblastiach inovácií a výkonnosti výskumu a vývoja prostredníctvom rozšíreného využívania patentových registrov a rozšíreného výskumu a štatistického využitia individuálnych mikroúdajov; · poskytovania kvalitnej štatistiky o ponuke a dopyte v oblasti cestovného ruchu prostredníctvom optimalizovaného zberu údajov a lepšej integrácie údajov z cestovného ruchu s inými oblasťami; · zjednodušeného zberu údajov o ďalšej odbornej príprave v podnikoch. 3.2 EURÓPA OBČANOV Európski občania sú v centre záujmu veľkého množstva politík EÚ. Preto existuje obrovský dopyt po sociálnej štatistike v širšom zmysle s cieľom podporiť rozhodovací proces, ale aj pomôcť európskym občanom posúdiť vplyv týchto politík na ich život. Cieľ: Poskytovať kvalitnú štatistiku o kľúčových oblastiach sociálnej politiky, kde je občan v centre záujmu, ako je napríklad sociálna súdržnosť, chudoba, demografické problémy (najmä starší ľudia a migrácia), trh práce, vzdelávanie a odborná príprava vrátane vzdelávacej mobility mladých ľudí, kultúra, fyzická aktivita, kvalita života, bezpečnosť, zdravie, zdravotné postihnutie, spotreba, voľný pohyb a jednotný trh, mobilita mladých ľudí, technologická inovácia a výber nových životných štýlov. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · konsolidovanej základnej infraštruktúry pre európsku sociálnu štatistiku vrátane celého rozsahu existujúcich zisťovaní a zberu administratívnych údajov; · modernizovaných zisťovaní pracovných síl (LFS) a príjmoch a životných podmienkach (SILC), v súvislosti s ktorými sa preskúmajú aspekty obsahu, návrhu a zberu údajov (najmä spôsob zberu údajov) všetkých sociálnych zisťovaní, a to najmä zisťovaní LFS a SILC; · poskytnutia štatistiky o vzdelávaní a odbornej príprave vrátane racionalizácie a modernizácie zisťovania o vzdelávaní dospelých (AES) v jednotných moduloch zodpovedajúcich potrebám údajov o vzdelávaní a odbornej príprave; · poskytovania štatistiky o fyzickej aktivite a kultúre; · poskytovania štatistiky o bezpečnosti[21], zdraví[22] a zdravotnom postihnutí; · zavádzania opatrení týkajúcich sa pracovného programu o uplatňovaní migračnej štatistiky; · poskytovania ukazovateľov kvality života na meranie pokroku spoločností. 3.3 GEOPRIESTOROVÁ, ENVIRONMENTÁLNA, POĽNOHOSPODÁRSKA A INÁ SEKTOROVÁ ŠTATISTIKA Kombinácia štatistiky s priestorovo rozdelenými údajmi a geopriestorovou analýzou ponúkne nové a ďalekosiahle príležitosti, ktoré bude EŠS ďalej skúmať. Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať špecifickým otázkam, ako je napríklad dôvernosť a štatistická platnosť odhadov pre malé oblasti. Kvalitná štatistika o energii a doprave na podporu stratégie EÚ 2020 a politiky v oblasti zmeny klímy bude mať v budúcnosti veľký význam. Význam poľnohospodárstva medzi európskymi politikami zostane počas rokov 2013 – 2017 zachovaný. Štatistickú prácu bude silne ovplyvňovať výsledok hodnotenia spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013. Dôraz sa bude klásť na rozmery súvisiace so životným prostredím, biodiverzitou/ekosystémom, hospodárstvom, ľudským zdravím a bezpečnosťou a na sociálne rozmery. Cieľ: Podporovať tvorbu politiky založenú na faktoch pružnejším a intenzívnejším využívaním územných informácií v kombinácii so sociálnymi, hospodárskymi a environmentálnymi štatistickými informáciami. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · infraštruktúry pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) a najmä prostredníctvom ďalšieho rozvoja, údržby a prevádzky geoportálu EÚ; · celého radu dostupných geografických informácií získaných prostredníctvom spolupráce s programami EÚ pre zisťovanie v oblasti využívania pôdy a diaľkový prieskum; · vhodnej integrácie štatistických údajov, čím sa vytvorí pružná viaczdrojová infraštruktúra na poskytovanie cielených časopriestorových analýz. Cieľ: Poskytovať kvalitnú environmentálnu štatistiku na podporu procesu tvorby politiky EÚ. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · súboru kľúčových environmentálnych štatistík o zdrojoch, napríklad o odpade a recyklácii, vode, ložiskách surovín, ekosystémových službách a biodiverzite na vnútroštátnej a v prípade potreby na regionálnej úrovni a súboru kľúčových štatistík súvisiacich so zmenou klímy na podporu opatrení a politík zameraných na zmiernenie tejto zmeny a prispôsobenie sa tejto zmene na všetkých príslušných úrovniach od miestnej až po úroveň EÚ. Cieľ: Poskytovať kvalitné štatistiky o energii a doprave na podporu politík EÚ. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · tvorby a zverejňovania štatistiky o obnoviteľnej energii; · tvorby a zverejňovania štatistiky o úspore energie/energetickej účinnosti; · tvorby a zverejňovania štatistiky o bezpečnosti dopravy, mobilite pasažierov, meraní cestnej premávky a intermodálnej nákladnej doprave. Cieľ: Poskytovať kvalitnú štatistiku v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a lesného hospodárstva pre rozvoj a sledovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky rybného hospodárstva, ktorá odráža kľúčové európske strategické ciele týkajúce sa trvalej udržateľnosti, ako aj rozvoja vidieka, vykonávaním bežných činností týkajúcich sa vyvíjania, tvorby a zverejňovania štatistiky. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · revízie a zjednodušenia zberu údajov v poľnohospodárstve v súlade s revíziou spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013; · prepracovania procesov zberu údajov v poľnohospodárstve, najmä s cieľom zlepšiť kvalitu a včasnosť poskytovaných údajov; · vypracovania a zavedenia systému riadenia údajov v oblasti využívania pôdy/krajinnej pokrývky; · zavedenia systému zberu údajov pre súvislé agroenvironmentálne ukazovatele; · poskytovania vhodného rozdelenia podľa regiónov; · zavedenia a zverejňovania súboru kľúčových údajov v oblasti lesného hospodárstva z integrovaného environmentálneho a ekonomického účtovníctva pre lesné hospodárstvo (IEEAF), ako sú napríklad zalesnené oblasti, množstvo a hodnota dreva na pni a ekonomické účty pre lesné hospodárstvo a ťažbu dreva. II. METÓDY TVORBY ŠTATISTIKY EÚ EŠS v súčasnosti čelí mnohým výzvam: zvýšenému dopytu po vysokokvalitnej štatistike, rastúcej potrebe zložitej viacrozmernej štatistiky, vstúpeniu nových subjektov na informačný trh, obmedzeným zdrojom, potrebe ešte viac znížiť štatistické zaťaženie respondentov, ako aj diverzifikácii komunikačných nástrojov. To znamená, že treba prijať pokrokové metódy tvorby a zverejňovania oficiálnej európskej štatistiky. 1. RIADENIE KVALITY EŠS Ciele: Zaviesť v rámci EŠS systém riadenia kvality založený na revidovanom Európskom kódexe štatistických postupov, ktorý zavádza nové mechanizmy sledovania na posúdenie súladu s kódexom postupov na základe záväzkov o spoľahlivosti štatistiky dohodnutých s členskými štátmi. Posilniť výmenu osvedčených postupov pri vykonávaní kódexu postupov a zaistiť, aby bolo kvalitné podávanie správ zamerané na rôzne potreby používateľov. Tieto ciele budú realizované prostredníctvom: · úplného zavedenia kódexu postupov; · dohodnutia záväzkov o spoľahlivosti štatistiky s členskými štátmi; · zosúladenia rámcov zabezpečenia kvality EŠS a ESCB; · uspokojenia potrieb používateľov dostávať kvalitné správy. 2. URČOVANIE PRIORÍT A ZJEDNODUŠENIE Európsky štatistický systém čelí veľkej výzve: ako poskytovať vysokokvalitnú európsku štatistiku a uspokojiť rastúce potreby štatistiky v kontexte výrazne znížených rozpočtov členských štátov a politiky nezvyšovania ľudských zdrojov v Komisii a v členských štátoch. Vzhľadom na tieto obmedzenia zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni je dôležité posilniť opatrenia na určovanie priorít a zjednodušenie, čo si vyžaduje zapojenie všetkých partnerov EŠS. Mechanizmus určovania priorít bol zavedený ako integrovaná súčasť prípravy ročných pracovných programov a bude sa vykonávať počas trvania EŠP na roky 2013 – 2017. Jeho súčasťou je, okrem iného, ročná revízia existujúcich štatistických požiadaviek, ktorá nahrádza administratívny mechanizmus strategickým prístupom zohľadňujúcim záujmy používateľov, tvorcov a respondentov. Cieľ: Zaviesť mechanizmus určovania priorít pre EŠS s cieľom zjednodušiť spravodajské požiadavky a zvýšiť pružnosť EŠS pri prispôsobovaní sa novým potrebám štatistík a súčasne zohľadniť obmedzenia tvorcov a zaťaženie respondentov. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · určenia priorít a zodpovedajúceho priradenia zdrojov; · určenia priorít pre EŠS ako súčasť ročného pracovného programu; · zohľadnenia výsledkov konzultácii s používateľmi a tvorcami v ročných pracovných programoch; · zjednodušenia štatistických oblastí a obmedzenia/prerušenia zberu údajov oznamovaného používateľom. 3. VIACÚČELOVÁ ŠTATISTIKA A ZVÝŠENIE ÚČINNOSTI PRI TVORBE ŠTATISTIKY Ciele: Postupne zaviesť podnikovú architektúru EŠS, ktorá umožní ucelenejšiu tvorbu štatistiky EÚ; harmonizovať a štandardizovať metódy tvorby štatistiky a metaúdaje; posilniť horizontálnu (medzi štatistickými oblasťami) a vertikálnu (medzi partnermi EŠS) integráciu procesu tvorby štatistiky v rámci EŠS v súlade so zásadou subsidiarity; používať a začleniť viac zdrojov údajov; vytvárať viacúčelovú štatistiku. Tieto ciele budú realizované prostredníctvom: · rozsiahlejšieho využívania vhodných administratívnych údajov vo všetkých štatistických oblastiach; · určenia a používania nových zdrojov údajov pre európsku štatistiku; · rozsiahlejšieho zapojenia európskych a národných štatistických úradov do návrhu administratívnych záznamov; · širšieho využívania štatistických techník na porovnávanie a spájanie údajov s cieľom zvýšiť ponuku štatistiky EÚ; · používania európskeho prístupu k štatistike na rýchlu politickú odpoveď; · väčšej integrácie procesov tvorby štatistiky EÚ prostredníctvom koordinovaných opatrení EŠS; · ďalšej harmonizácie štatistických pojmov v rámci štatistických oblastí; · vytvorenia a zavedenia pružnej referenčnej infraštruktúry IT a technických noriem na zlepšenie interoperability, výmeny údajov a metaúdajov a spoločného modelovania údajov; · štandardných nástrojov IT v procesoch štatistického podniku; · rozsiahlejšieho využívania a väčšej dostupnosti harmonizovaných metodík (vrátane zmiešaného spôsobu prístupov k zberu údajov) a harmonizovaných metaúdajov; · posilnenej úlohy štatistických registrov podnikov ako miest, kde sa uchovávajú štatistické jednotky pre všetky štatistiky súvisiace s podnikaním a používajú sa ako zdroj pre odvetvia národných účtov. Cieľ: Zaistiť správne fungovanie a súdržnosť EŠS prostredníctvom účinnej spolupráce a komunikácie. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · účinnej a efektívnej podpory partnerstva v rámci EŠS; · určenia a zavedenia procesov na rozdelenie zaťaženia a práce v rámci EŠS; · ďalšieho rozvoja a sprevádzkovania sietí spolupráce. 4. ZVEREJŇOVANIE A KOMUNIKÁCIA Ciele: Urobiť z EŠS prvý zdroj údajov o štatistike EÚ pre všetkých používateľov a najmä pre verejné a súkromné rozhodovacie orgány, a to poskytovaním kvalitných štatistických informačných služieb založených na zásadách voľného prístupu k európskej štatistike. Zintenzívnenie a rozšírenie dialógu medzi používateľmi a tvorcami štatistiky s cieľom vyhovieť používateľom, ktorí potrebujú kvalitnú štatistiku. Včasné zapojenie používateľov do nového vývoja je kľúčové pre zlepšenie účinnosti a efektívnosti EŠS. Rozšíriť a racionalizovať celý rad produktov zverejňovania štatistiky s cieľom uspokojiť potreby používateľov pomocou nových technológií. Zriadiť v rámci EŠS nákladovo efektívnu a integrovanú bezpečnú infraštruktúru na prístup k dôverným údajom oficiálnych štatistík na vedecké účely. Začať vytvárať súbory na verejné použitie. Tieto ciele budú realizované prostredníctvom: · uznania EŠS za prvý referenčný bod pre používateľov európskej štatistiky; · zavedenia integrovanej bezpečnej infraštruktúry na prístup k mikroúdajom EÚ; · zavedenia systému na riešenie požiadaviek používateľov na okamžitý prístup a poradenstvo pri interpretácii štatistických informácií; · prispôsobenia produktov zverejňovania štatistiky potrebám používateľov pomocou nových technológií; · zvýšeného počtu štatistických výstupov o prierezových otázkach; · intenzívnejšieho používania nových komunikačných technológií a technológií na zverejňovanie štatistiky (napr. na základe technológie SDMX); · zvýšenej ponuky súborov mikroúdajov na účely štatistického výskumu. 5. ODBORNÁ PRÍPRAVA, INOVÁCIE A VÝSKUM Ciele: Uspokojiť potreby vzdelávania a rozvoja v rámci EŠS na základe kombinácie kurzov odbornej prípravy a príležitostí na vzdelávanie a rozvoj. Zlepšiť spoluprácu medzi členmi EŠS pri prenose poznatkov a výmene a zavádzaní osvedčených postupov a spoločných inovačných prístupov v tvorbe štatistiky. Organizovať aktivity, účasť a príspevok výskumných komunít pri zlepšovaní štatistických výrobných reťazcov a kvality oficiálnych štatistických informácií. Tieto ciele budú realizované prostredníctvom: · vytvorenia vyššieho stupňa vysokoškolského vzdelania (napr. magister v odbore oficiálna štatistika); · ponuky programov odbornej prípravy, ktoré zodpovedajú potrebám používateľov; · aplikovania výsledkov výskumných projektov v tvorbe a zverejňovaní štatistiky; · uznania EŠS za referenčný bod pre výskumné komunity v oblasti štatistiky; · rozsiahleho zapojenia výskumných komunít do výskumných aktivít v oblasti oficiálnej štatistiky; · používania vhodných nástrojov na výmenu postupov a zavedenie spoločných riešení v rámci EŠS. III. PARTNERSTVO PARTNERSTVO V RÁMCI EŠS A MIMO NEHO Cieľ: Zaviesť vylepšený rámec riadenia EŠS. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · vykonávania revidovaného štatistického zákona, rozhodnutia o úlohe Eurostatu; · prijatia rámcových nariadení týkajúcich sa celých štatistických oblastí. Cieľ: Posilniť koordinačnú úlohu Eurostatu ako štatistického úradu Európskej únie. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · priradenia Eurostatu v skorom štádiu ku všetkým iniciatívam Komisie v súvislosti so štatistickými aspektmi; · organizovania pravidelných dialógov zainteresovaných strán na najvyššej riadiacej úrovni. Cieľ: Posilniť spoluprácu s Európskym systémom centrálnych bánk a európskymi a medzinárodnými organizáciami zapojenými do zostavovania údajov na štatistické alebo administratívne účely prostredníctvom spoločných projektov a koordinovaného rozvoja. Zaistiť súlad medzi európskymi a medzinárodnými normami. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · zavedenia spoločného rámca kvality pre EŠS a ESCB; · čoraz väčšieho zapojenia Eurostatu do medzinárodných poradných skupín; · nájdenia a zavedenia nových spôsobov spolupráce; · zavedenia nových príručiek účtov SNA[23]/ESA[24], SEEA[25]/EEEA[26] a platobnej bilancie. Cieľ: Podporovať a zavádzať činnosti v oblasti štatistického poradenstva a štatistickej pomoci v krajinách mimo EÚ v súlade s prioritami zahraničnej politiky EÚ s osobitným dôrazom na rozširovanie a európsku susedskú politiku. Tento cieľ bude realizovaný prostredníctvom: · uplatňovania vedenia EŠS v medzinárodnom priestore; · dodávania kvalitných údajov na účely zahraničnej politiky EÚ; · podpory útvarov Komisie pri zavádzaní politík v oblasti rozvoja a medzinárodnej spolupráce, v ich vzťahoch s medzinárodnými organizáciami a v záležitostiach spoločného štatistického záujmu s neeurópskymi regiónmi alebo krajinami; · zverejňovania súvisiacich štatistických údajov na podporu procesu rozširovania a príslušných rokovaní; · minimalizovania žiadostí o výnimky od nových členských štátov, ktoré vedú k nedostupnosti údajov; · podpísania dohôd/memoránd o porozumení s krajinami mimo EÚ; · vypracovania a realizácie programov technickej spolupráce; · technickej pomoci zameranej na zosúladenie a dodávanie údajov. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Cieľ (ciele) 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob riadenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom štatistickom programe na roky 2013 – 2017 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[27] Štatistika (3403 – Tvorba štatistických informácií, 3480 – Administratívna podpora Eurostatu, 3481 – Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu) 1.3. Druh návrhu/iniciatívy þ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[28] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Návrh je v súlade s prioritami Európskej únie, keďže štatistika vyvíjaná, tvorená a zverejňovaná podľa tohto programu prispeje k vykonávaniu politík Európskej únie, ako je napríklad stratégia Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a ďalších politík uvedených v strategických prioritách Komisie na roky 2010 – 2014 (napr. posilnené a integrované hospodárske riadenie, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov a globalizácia). 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1: poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu rozvoja, sledovania a hodnotenia politík Európskej únie. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 3403 – Zostavovanie štatistických informácií Konkrétny cieľ č. 2: zaviesť novú metódu tvorby európskej štatistiky. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 3403 – Tvorba štatistických informácií, 3480 – Administratívna podpora Eurostatu, 3481 – Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu Konkrétny cieľ č. 3: posilniť partnerstvo v rámci EŠS a mimo neho. 3481 – Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu Podrobnejšie ciele budú uvedené v ročných štatistických pracovných programoch Komisie. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Účinky na Európsky parlament a Radu: pozitívne, keďže EŠP je v súlade so zmluvami, finančnými výhľadmi a politickými prioritami Európskej únie; potreby štatistických informácií na podporu politík EÚ sa odrážajú v EŠP; EŠP obsahuje mechanizmus na zlepšenie určovania priorít a zníženie spravodajského zaťaženia podnikov a občanov. Členské štáty sú zapojené do prípravy EŠP. Zásada subsidiarity bude pri vykonávaní EŠP dodržaná. Účinky na kolégium komisárov a útvary Komisie: pozitívne, keďže EŠP je v súlade so zmluvami a finančnými výhľadmi; potreby štatistických informácií na podporu politík EÚ sa odrážajú v EŠP a ako súčasť EŠP bude zavedený obsiahly systém riadenia kvality. EŠP bude predmetom účinného hodnotenia a rámca ABB pre rozdeľovanie zdrojov. Účinky na národné štatistické úrady (vrátane DGINS, Výboru pre EŠS, partnerskej skupiny, skupín riaditeľov) a iných vnútroštátnych tvorcov: pozitívne, keďže EŠP obsahuje mechanizmus na zlepšenie určovania priorít a zníženie spravodajského zaťaženia podnikov a občanov. Odráža spoločnú stratégiu EŠS pre vykonávanie oznámenia. Členské štáty sú zapojené do prípravy EŠP. Zásada subsidiarity bude pri vykonávaní EŠP dodržaná. Účinky na výbor ESAC, Európsku centrálnu banku, Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB) a iných neinštitucionálnych používateľov: pozitívne, keďže potreby štatistických informácií na podporu politík EÚ sa odrážajú v EŠP, používatelia budú mať istotu, že štatistiky budú spĺňať svoj účel (budú dodané včas a v súlade s ich politickými potrebami a požiadavkami). Účinky na Eurostat: pozitívne, keďže EŠP odráža oznámenie o metóde tvorby štatistiky EÚ; ako súčasť EŠP bude zavedený obsiahly systém riadenia kvality; EŠP bude poskytovať stabilný rámec pre súdržné, štruktúrované ročné plánovanie a prideľovanie zdrojov, ako aj jasný pohľad na smer vývoja Eurostatu; EŠP bude predmetom účinného hodnotenia. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Pre všetky ciele uvedené v EŠP na roky 2013 – 2017 sú uvedené hlavné opatrenia a ukazovatele. Ciele EŠP na roky 2013 – 2017 sú predmetom podrobnejšieho plánovania v rámci ročných pracovných programov a výsledky sa budú sledovať počas celého programového obdobia. Všeobecný cieľ spojený s úsilím o dosiahnutie postavenia vedúceho poskytovateľa vysokokvalitnej štatistiky o Európe sa bude sledovať prostredníctvom: – prieskumu spokojnosti používateľov Eurostatu a najmä percentuálneho podielu používateľov, ktorí ohodnotili celkovú kvalitu európskej štatistiky ako „veľmi dobrú“ alebo „dobrú“. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Zriadenie viacročného Európskeho štatistického programu vyplýva z článku 13 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike3, ktoré stanovuje, že európsky štatistický program musí poskytovať rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky, hlavné oblasti a ciele opatrení naplánovaných na obdobie, ktoré nie je dlhšie ako päť rokov. Program musí stanoviť priority, ktoré sa týkajú informačných potrieb na účely vykonávania činností Európskej únie. Cieľovými príjemcami návrhu sú používatelia a tvorcovia európskej štatistiky, t. j. Európsky parlament a Rada, generálne riaditeľstvá Komisie, Európska centrálna banka, národné štatistické úrady a ďalší vnútroštátni tvorcovia európskej štatistiky, výbor ESAC, Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB) a iní neinštitucionálni používatelia a, samozrejme, široká verejnosť. 1.5.2. Prínos zapojenia EÚ Aby mohli politické rozhodovacie orgány a aktéri na trhu prijímať rozhodnutia a sledovať a hodnotiť ich realizáciu, neustále potrebujú štatistické informácie. Štatistika poskytuje základnú infraštruktúru, vďaka ktorej môžu demokratické krajiny a moderné hospodárstva zdravo a efektívne fungovať. Aby mohla Európska únia plniť svoju úlohu, potrebuje vysokokvalitné štatistické informačné služby. Európska štatistika musí byť spoľahlivá, nezávislá od politických vplyvov a včas a vhodnou formou dostupná pre používateľov. Okrem toho by jej príprava nemala respondentov neúmerne zaťažovať a jej zber sa musí uskutočňovať v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. Eurostat spolu s národnými štatistickými úradmi a inými vnútroštátnymi úradmi zodpovednými v každom členskom štáte za vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky vytvoril partnerstvo, ktoré sa súhrnne označuje ako EŠS. Súčasťou tohto partnerstva sú aj krajiny EHP. Členské štáty zbierajú údaje a zostavujú štatistiku na vnútroštátne a európske účely. EŠS pracuje ako sieť, v ktorej úlohou Eurostatu je stáť na čele úsilia o zosúladenie štatistiky v úzkej spolupráci s národnými štatistickými úradmi. Práca EŠS sa sústreďuje najmä na politické oblasti EÚ – a spolu s rozširovaním politík EÚ sa rozširuje aj harmonizácia na takmer všetky štatistické oblasti. EŠS uľahčuje výmenu znalostí a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a vývoj nových technológií, spoločných nástrojov a sietí spolupráce s cieľom využiť výhody možných synergií a vyhnúť sa zdvojeniu úsilia a tým vydláždiť cestu pre moderný systém tvorby, ktorý bude pripravený čeliť budúcim výzvam. Úsilie o harmonizáciu, zefektívnenie a regulovanie je možné najlepšie iniciovať na úrovni Európskej únie, na ktorej sa takéto projekty môžu realizovať najefektívnejšie. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Najväčšie obmedzenie, ktorému čelíme so súčasným štatistickým programom Spoločenstva na roky 2008 – 20124, predstavuje skutočnosť, že štruktúra je pevne daná na obdobie piatich rokov a ciele sú podrobne opísané. Od prijatia súčasného programu došlo k niekoľkým významným zmenám. Zmenil sa základný právny rámec pre tvorbu európskej štatistiky. Bolo prijaté oznámenie o metóde tvorby štatistiky EÚ a po ňom spoločná stratégia EŠS; Lisabonská zmluva nadobudla účinnosť; úradu sa ujala nová Európska komisia (od januára 2010 do decembra 2014); začalo niekoľko nových politických iniciatív (napríklad Európa 20205) a bola posilnená riadiaca štruktúra EŠS. Súčasný program nezohľadňuje žiadnu z týchto skutočností; niektoré jeho časti sú zastarané a existujú rozdiely medzi plánovanými a skutočnými činnosťami. To zmenšuje význam podávania správ o vykonávaní programu, keďže mnohé súvisiace činnosti nie sú v programe zohľadnené, pričom musíme podávať správy o niektorých činnostiach, ktoré uvedené sú, ale už sa nevykonávajú. Pokiaľ ide o proces prípravy európskeho štatistického programu, 3. pracovná skupina partnerskej skupiny[29] navrhla viacročný plánovací cyklus na roky 2013 – 2017. Bol predložený návrh, aby sa posilnila úloha partnerov EŠS (Výbor pre EŠS, DGINS, skupina riaditeľov a výbor ESAC) v procese prípravy programu. Je potrebné tiež spomenúť, že správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení ex post ŠPS na roky 2003 – 2007[30] obsahovala odporúčania týkajúce sa budúcich viacročných programov, konkrétne: Zlepšiť prepojenie medzi ŠPS a ročnými pracovnými programami. ŠPS má byť rámcovým programom, ktorý vyjadruje strategickú víziu na päť rokov a spolu s ročnými pracovnými programami zabezpečuje flexibilnosť a relevantnosť ŠPS počas celého obdobia. Pri využívaní ŠPS ako referenčného ukazovateľa by ročné pracovné programy mali výslovne uvádzať príslušný ŠPS a mali by z neho vychádzať. Zlepšiť sledovanie vykonávania ŠPS. Celkové sledovanie ŠPS by sa malo realizovať vymedzením kľúčového súboru ukazovateľov, ktoré poskytujú dostatočné informácie o dosahovaní operačných a strategických cieľov počas celého programového obdobia. Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o strednodobom hodnotení ŠPS na roky 2008 – 2012 zdôraznila tieto body, ktoré sa majú v budúcnosti zohľadniť: – Vymedzenie nových potrieb, pokiaľ ide o štatistické informácie. Vyžaduje sa ucelenejší prístup, ktorý využíva viaceré a kombinované zdroje údajov spolu s harmonizáciou metodiky, pojmov a definícií. – Posilnenie partnerstva v EŠS. Zdôraznené bolo zavedenie viacerých a rôznych modelov integračnej spolupráce s členskými štátmi. – Za potrebné sa považovalo hodnotenie koncepčného prístupu k prehodnocovaniu priorít činností a dostupnosť zdrojov na vykonávanie ŠPS s cieľom znížiť zaťaženie respondentov a náklady tvorcov. Oplatí sa poznamenať, že súčasný ŠPS na roky 2008 – 2012 bol jedným z predmetov audítorskej správy oddelenia vnútorného auditu Eurostatu, ktorá sa zaoberala funkciou hodnotenia[31] a ktorá si všimla absenciu hodnotenia ex ante pre aktuálny program a odporúčala, aby sa pre budúce programy vykonávalo takéto hodnotenie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách[32] (článok 27) a jeho vykonávacími pravidlami[33] (článok 21). S cieľom vyhnúť sa obmedzeniam príliš podrobného programu a môcť sa tak prispôsobovať novým alebo zmeneným politickým prioritám a vývoju, je EŠP na roky 2013 – 2017 navrhnutý ako všeobecný plánovací nástroj, ktorý všeobecne popisuje ciele a opatrenia, ktoré sa majú prijať, a tak poskytuje celkový rámec pre prípravu ročných pracovných programov v oblasti štatistiky s podrobnými cieľmi a opatreniami. Vývoj v rámci EŠS, ako aj vykonávanie oznámenia o metóde tvorby štatistiky EÚ, si vyžadujú osobitné zameranie európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017 na riešenie budúcich výziev a vyváženie dopytu a zdrojov. Nevyhnutné je silné partnerstvo v rámci EŠS, a preto boli do plánu prípravy tohto programu zaradené rozsiahlejšie konzultácie zainteresovaných strán. Na základe minulých skúseností boli zavedené mechanizmy na zaistenie konzistentnosti v procese plánovania a podávania správ lepším prepojením cieľov programu s ročnými pracovnými programami a zlepšením sledovania a hodnotenia vykonávania programu. Pri navrhovaní cieľov a ukazovateľov EŠP na roky 2013 – 2017 boli zohľadnené odporúčania strednodobého hodnotenia ŠPS na roky 2008 – 2012. Najmä vzhľadom na prehodnotenie priorít štatistických požiadaviek zameraných na zníženie zaťaženia respondentov a nákladov tvorcov bolo naplánované zavedenie mechanizmu na určovanie priorít, ktorý bol Výboru pre EŠS predložený 18. novembra 2010[34]. Napokon bolo vypracované hodnotenie ex ante v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách [35] (článok 27) a jeho vykonávacími pravidlami[36] (článok 21). 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Spolu so súčasným ŠPS na roky 2008 – 2012 sa od roku 2009 do roku 2013 vykonáva iný viacročný program, konkrétne Program modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky (MEETS). Na zlepšenie efektívnosti riadenia týchto programov sa Eurostat rozhodol mať v budúcnosti namiesto dvoch iba jeden viacročný program. To znamená, že ciele v oblasti podnikovej a obchodnej štatistiky po roku 2013 a opatrenia súvisiace s modernizáciou sociálnej štatistiky budú súčasťou EŠP na roky 2013 – 2017. Eurostat má navyše koordinačnú úlohu v oblasti tvorby európskej štatistiky v súlade s rozhodnutím Komisie 97/281/ES z 21. apríla 1997. Generálne riaditeľstvá Komisie a ďalšie útvary zapájajú Eurostat už v počiatočnom štádiu do prípravy vlastných programov týkajúcich sa štatistiky. 1.6. Trvanie opatrenia a jeho finančného vplyvu þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – þ Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [1.1.] 2013 do [31.12.] 2017 – þ Finančný vplyv na viazané rozpočtové prostriedky od roku 2013 do roku 2017 a na platobné rozpočtové prostriedky od roku 2013 do roku 2021. ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie postupovať bežným tempom. 1.7. Plánované metódy riadenia[37] þ Priame centralizované riadenie Komisie ¨ Nepriame centralizované riadenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ výkonné agentúry – ¨ subjekty zriadené Spoločenstvami[38] – ¨ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené vykonávaním osobitných opatrení podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Spoločné riadenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované riadenie s tretími krajinami þ Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami, najmä s OECD, Organizáciou Spojených národov a Svetovou bankou. V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky Na základe získaných skúseností so štatistickým programom Spoločenstva na roky 2008 – 2012 sa zváži obmedzené použitie spoločného riadenia s medzinárodnými organizáciami s cieľom podporiť plnenie cieľov európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Hodnotenie ex ante EŠP na roky 2013 – 2017 vykonalo na základe ustanovení nariadení o rozpočtových pravidlách pre výdavkové programy od októbra 2010 do apríla 2011 oddelenie strategického plánovania Eurostatu s pomocou finančného oddelenia a oddelenia právnych záležitostí. Toto hodnotenie bolo prekonzultované s internou pracovnou skupinou Eurostatu pre prípravu EŠP na roky 2013 – 2017 zloženou zo zástupcov na úrovni vedúcich oddelení zo všetkých riaditeľstiev Eurostatu a potom bolo schválené na zasadnutí riaditeľov Eurostatu, ktoré sa uskutočnilo 12. apríla 2011. Hlavné zistenia hodnotenia ex ante boli zapracované do dôvodovej správy a legislatívneho finančného výkazu. Poznatky získané z minulých skúseností, ktoré boli zohľadnené pri zostavovaní EŠP, sú uvedené v legislatívnom finančnom výkaze, v časti 1.5.3 Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti. Ciele EŠP sú uvedené v samotnom návrhu. Výsledky hodnotenia konzultácií so zainteresovanými stranami, alternatívne mechanizmy realizácie, analýza efektívnosti vynaložených nákladov a rizík sú uvedené v dôvodovej správe, v 2. časti Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdení vplyvu. V článku 2 návrhu sa stanovuje, že EŠP bude predmetom ročného plánovania prostredníctvom ročných štatistických pracovných programov v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009. Tieto programy a ich zodpovedajúce financovanie budú predmetom rozhodnutí Komisie, ktoré budú upresňovať výstupy a výsledky (ciele a ukazovatele), ktoré sa majú dosiahnuť počas referenčného obdobia. Sledovanie sa zabezpečí prostredníctvom pravidelných správ o spotrebovanom objeme zdrojov a o dosiahnutom pokroku pri plnení cieľov. Pokiaľ ide o podávanie správ, plánuje sa, že v súlade s nariadením o európskej štatistike bude vypracovaná predbežná správa o pokroku a po konzultácii s Výborom pre EŠS bude predložená Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do júna 2015. Na konci obdobia, na ktoré sa program vzťahuje, bude EŠP predmetom hodnotenia ex post. Správa z hodnotenia bude prekonzultovaná s Výborom pre EŠS a predložená Európskemu parlamentu a Rade do konca roka 2018. 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Spôsobom riadenia navrhovaného programu je priame centralizované riadenie Komisie a v obmedzenom rozsahu spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami. Z finančného hľadiska sa program bude realizovať zadávaním zákaziek, a to najmä firmám, ktoré sa špecializujú na služby v oblasti štatistiky alebo informatiky, a prostredníctvom grantov financujúcich najmä národné štatistické úrady. Nariadenie (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike umožňuje priame prideľovanie grantov týmto úradom. Hlavné zistené riziká pre realizáciu programu patria najmä do oblasti riadenia postupov udeľovania grantov. Ako sa zdá zo skúseností pri vykonávaní štatistického programu Spoločenstva na roky 2008 – 2012, niektorí príjemcovia sa neustále stretávali s ťažkosťami pri predkladaní požadovanej dokumentácie na určenie oprávnenosti vzniknutých nákladov. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Hlavné prvky interného kontrolného systému: Overenie ex ante prevádzkových a finančných aspektov každej finančnej transakcie (zákonnosť, regulárnosť a správne finančné riadenie) podľa článku 47 ods. 3 vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách. Kontroly ex ante sa týkajú celého životného cyklu výdavkov od plánovania a tvorby programov až po záväzky a platby. Preto musí každý účastník v rámci finančných obehov používať pre každú finančnú transakciu kontroly podľa osobitných kontrolných zoznamov. Nielen finančné obehy, ale aj primeraný dohľad, podávanie správ o financiách a výkonnosti, audit a hodnotenie prispievajú k vykonávaniu programového rozpočtu v súlade so zásadami správneho finančného riadenia a zaisteniu toho, aby boli dodržané požiadavky zákonnosti a regulárnosti. Medzi zdrojmi zaistenia uvedenými vyššie bude zabezpečené ich vzájomné dopĺňanie s cieľom zabrániť duplicite úsilia a umožniť nákladovú efektívnosť kontrol. V podmienkach komplexných a povinných kontrol uplatňovaných na každú finančnú transakciu, ktorá bude v rámci programu povolená, sa na riadenie postupov prideľovania grantov budú používať tieto dodatočné kontrolné opatrenia. Okrem kontrol ex ante popísaných vyššie a založených na ročnej analýze rizík sa bude vykonávať posilnené overovanie ex ante a ex post. Posilnené overovania ex ante sa budú vykonávať na základe vzoriek, t. j. hĺbkových kontrol dodatočnej podpornej dokumentácie pred konečnými platbami pre opatrenia spolufinancované prostredníctvom grantov. Okrem toho na základe skúseností získaných od roku 2005 sa budú vykonávať kontroly ex post s cieľom skontrolovať, či sa činnosti financované z rozpočtu správne realizujú a najmä, či sa dodržiavajú kritériá stanovené pre overovanie ex ante. Osobitný dôraz sa bude klásť na zníženie administratívnej zložitosti a tým aj pravdepodobnosti chýb spojených s riadením grantov. Dosiahne sa to najmä zameraním sa na väčšie projekty (a obmedzením malých grantov), požiadavkami špeciálnych osvedčení o audite a v neposlednom rade zavedením alternatívnych možností platieb založených na skutočných nákladoch, t. j. grantov založených na paušálnych sadzbách a sadzobníkoch jednotkových nákladov. Náklady a výhody kontrol: Stratégia kontroly programu má obmedziť riziko nedodržania požiadaviek na menej ako 2 %, čo je v súlade s posúdením vykonaným v rámci výročnej správy o činnosti za rok 2010. Vzhľadom na to, že cieľom internej kontroly pre nový program je neprekročiť priemernú zostatkovú chybovosť 2 % za celé plánovacie obdobie 2013 – 2017, systém internej kontroly, ako aj jeho náklady, sa považujú za primerané na dosiahnutie tohto cieľa. GR ESTAT sa domnieva, že náklady dodatočných posilnených kontrol ex ante a ex post uvedených vyššie zostanú na hodnote približne 1 % z programového rozpočtu, čo je približne rovnaký pomer ako v predchádzajúcom programe. Pokiaľ ide o povahu a intenzitu kontrol, 100 % finančných transakcií (a teda 100 % rozpočtu) bude podliehať povinným kontrolám ex ante v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Ako sa uvádza vyššie, kontroly založené na hĺbkovej analýze podkladovej dokumentácie sa budú vykonávať podľa ročnej analýzy rizík. Môžu sa týkať 4 až 6 % rozpočtu. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Okrem uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov bude vytvorená stratégia na boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie zameranou na boj proti podvodom (CAFS) prijatou 24. júna 2011 s cieľom zaistiť, okrem iného, aby boli vnútorné kontroly zamerané na boj proti podvodom v súlade so stratégiou CAFS a aby bol prístup riadenia rizika podvodu zameraný na zisťovanie rizikových oblastí pre podvod a primerané reakcie. V prípade potreby budú zriadené sieťové skupiny a primerané nástroje informačných technológií zamerané na analyzovanie prípadov podvodu týkajúcich sa európskeho štatistického programu. Eurostat stanovil stratégiu kontroly na roky 2013 – 2017, ktorá je súčasťou vykonávania EŠP. Cieľom zníženia zložitosti, použitia nákladovo efektívnych postupov sledovania, ako aj vykonávania kontrol ex ante a ex post na základe rizík, bude znížiť pravdepodobnosť a prispieť k prevencii podvodu. Súčasťou stratégie kontroly sú konkrétne opatrenia na zvýšenie informovanosti a súvisiaca odborná príprava týkajúca sa prevencie podvodu. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov – Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto okruhoch. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Opis ………………………...……….] || DRP/NRP ([39]) || krajín EZVO[40] || kandidátskych krajín[41] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách || || DRP/NRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE – Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto okruhoch. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Okruh ……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A. || 29.0205 Európsky štatistický program na roky 2013 – 2017 || DRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE 1A. || 29.010405 Štatistická informačná politika — Výdavky na administratívne riadenie || Nedif. || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta). Všetky sumy sú uvedené v bežných cenách. Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || OKRUH 1A – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (2013) OKRUH 1 – Inteligentný a inkluzívny rast (do roka 2014) GR: ESTAT || || || Rok 2013[42] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || 29.0205 || Záväzky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Rozpočtové prostriedky pre GR ESTAT SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1a viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 57,.300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta). Všetky sumy sú uvedené v bežných cenách. || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU GR: ESTAT ||  Ľudské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Ostatné administratívne výdavky || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 GR ESTAT SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || OKRUH 1A – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (2013) OKRUH 1 – Inteligentný a inkluzívny rast (do roka 2014) GR: ESTAT || || || Rok 2013[44] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || 29.0205 || Záväzky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určenýc