EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia Rady 
o podpore Únie pre programy pomoci na vyra ďovanie jadrových zari adení z prevádzky 
v Bulharsku, Litve a na Slovensku 
{KOM(2011) 783 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1387 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Tri kandidátske krajiny, a to Bulharsko, Litva a Slovensko, prevzali v rámci rokovaní 
o pristúpení k Európskej únii záväzok uzatvori ť a následne vyradi ť z prevádzky jadrové 
reaktory, ktoré by sa do spolo čne dohodnutého termínu nemoh li za ekonomicky prijate ľné 
náklady modernizova ť tak, aby sp ĺňali minimálne požadované bezpe čnostné normy. Toto 
predčasné uzavretie predstavovalo pre členské štáty mimoriadnu finan čnú záťaž, ktorá nebola 
úmerná hospodárskej sile dotknutýc h krajín. Európska únia s cie ľom zohľadniť túto 
skutočnosť a ako akt solidarity sa zaviazala ďalej poskytova ť adekvátnu dodato čnú finančnú 
pomoc pre vyradenie týchto reaktorov z prev ádzky. Záväzok uzatvorenia elektrární troch 
členských štátov, ako aj záväzok EÚ poskytnú ť finančnú pomoc EÚ, sa predpokladal 
v príslušných zmluvách o pristúpení. 
V súčasnej dobe sa po číta s finan čnou pomocou EÚ do konca roku 2013 v celkovej výške 
2 847,8 miliónov EUR (1 367 miliónov EUR pre Litvu, 613 miliónov EUR pre Slovensko a 867,8 miliónov EUR pre Bulharsko). Táto finan čná pomoc EÚ ú činne zmiernila 
hospodárske dôsledky pred časného uzavretia elektrární a po stup ich vyradenia z prevádzky 
prebieha dobre: demontáž systémov a komponentov nesúvisiacich s bezpe čnosťou 
v jadrových elektrár ňach bola za čatá a výstavba potrebnej infr aštruktúry pre nakladanie 
s odpadom, ako sú zariadenia na uloženie vyh oreného paliva a zariadenia na spracovanie 
a uloženie odpadu, je v pokro čilom štádiu realizácie. Rovnako dôležité činnosti, ktoré sa 
vykonávali, boli príprava všetkých potrebných dokl adov na udelenie licencie a v prípadoch, 
keď to bolo potrebné, aj posúde nie vplyvu na životné prostred ie. Pretože však vyradenie 
jadrových elektrární z prevádzky je dl hodobý proces (20 – 30 rokov), bude pokra čovať aj po 
roku 2013 a významné k ľúčové projekty týkajúce sa bezpe čnosti sa ešte len musia realizova ť. 
Aby bolo možné bezpe čné vyradenie z prevádzky, mali by by ť v prípade potreby k dispozícii 
príslušné finan čné prostriedky1. Aj keď všetky tri členské štáty vytvorili vnútroštátne fondy 
s cieľom vyčleniť finančné prostriedky na vyradenie elektr ární z prevádzky, tieto prostriedky 
nie sú z historických dôvodov dosta čujúce. Preto okamžitý pr oblém, ktorý treba rieši ť, je 
nedostatok finan čných prostriedkov, aby sa pokra čovalo v bezpe čnom vyra ďovaní jadrových 
elektrární z prevádzky s cie ľom zaisti ť, že uzavretie bude nezvratné2, a súčasne stimulova ť 
členské štáty prijímajúce pomoc, aby postupne prevzali zodpovednos ť za úplné finan čné 
krytie a vlastníctvo. Je potrebný verejný zásah, aby sa členským štátom pomohlo s 
dodatočnou finan čnou podporou EÚ. 
Občania EÚ a budúce generácie, ako aj životné prostredie, sú hlavné  skupiny, ktorých sa 
dotýka problém nedostatku finan čných prostriedkov a jadrovej bezpe čnosti. Nedostatok 
finančných prostriedkov by ohrozil bezpe čnú údržbu odstavovaných reaktorov, dokia ľ z nich 
nebude úplne odstránené palivo, a plynulé pokra čovanie bezpe čného vyra ďovania 
z prevádzky z dôvodu rizika, že ďalšie kroky vyra ďovania z prevádzky by boli odložené 
na neurčito a čakalo by sa, až budú k dispozícii finan čné prostriedky, a táto povinnos ť 
a zodpovednos ť by sa presunula na ďalšie generácie. Existuje tiež riziko opätovného 
                                                 
1 Odporú čanie Komisie o správe finan čných prostriedkov na vyra ďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky a nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom. Ú. v. EÚ J L 330, 
28.11.2006, s. 31. 
2 Nezvratné uzatvorenie znamená, že vyra ďovanie z prevádzky na technickej úrovni doteraz pokro čilo 
natoľko, že by už ekonomicky nebolo výhodné uvažova ť o opätovnom otvorení príslušných blokov 
reaktora. 
 
SK 3   SK otvorenia jadrových elektrární. Vo vä čšine blokov reaktorov sa neuskuto čnili hlavné 
nezvratné kroky demontáže. V prípade nejakej mimoriadnej udalosti alebo havárie by to nevyhnutne viedlo aj k zhorše niu životného prostredia. 
2. S
UBSIDIARITA ZÁSAHU EÚ 
Nevyhnutnos ť zásahu EÚ je daná skuto čnosťou, že zodpovedajúce finan čné prostriedky 
potrebné na to, aby sa pokra čovalo v bezpe čnom vyra ďovaní elektrární z prevádzky, nemôžu 
byť včas k dispozícii prostredníctvom prísluš ných vnútroštátnych fondov. Na rozdiel od iných 
členských štátov v podobnej situác ii, ktoré však nemuseli pred časne uzavrie ť svoje elektrárne, 
nemohli tieto štáty akumulova ť dostatočné finančné prostriedky z činnosti elektrární. 
Je preto v záujme Európskej únie zaisti ť, aby príslušné reaktory zostali uzavreté, aby z nich 
bolo odstránené palivo a aby boli demontované s cie ľom znížiť riziko negatívnych dôsledkov 
pre občanov EÚ a pre životné pros tredie. Pridaná hodnota EÚ spo číva v podpore opatrení 
zameraných na dosiahnutie nezvratného stavu v procese vyra ďovania príslušných blokov 
jadrových reaktorov z prevádzky v súlade  so zodpovedajúcimi plánmi ich vyra ďovania 
z prevádzky so sú časným zachovaním najvyššej úrovne bezpe čnosti. Prispeje to k poskytnutiu 
značnej a trvalej podpory pre zdravie pracovní kov a verejnosti, zamedzeniu zhoršenia 
životného prostredia a zaisteniu skuto čného pokroku v jadrovej bezpe čnosti a bezpe čnostnej 
ochrane. 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
3.1. Všeobecné politické ciele 
Všeobecným politickým cie ľom poskytnutia dodato čného financovania EÚ po roku 2013 
na podporu troch členských štátov v ich úsiliach pokra čovať v bezpečnom vyra ďovaní 
elektrární z prevádzky je pokro čiť v odstraňovaní paliva z dotknutých blokov jadrových 
reaktorov a v ich vyra ďovaní z prevádzky a zaisti ť, aby uzavretie bolo nezvratné. 
Aby sa v tejto súvislosti dosiahli vyššie uvedené ciele, bola na obdobie 2014 – 2020 
odhadnutá dodato čná podpora vo výške 500 miliónov EUR na pomoc v bezpe čnom 
vyraďovaní elektrární z prevádzky. 
3.2. Konkrétne ciele 
Tri konkrétne ciele programu dodato čnej podpory EÚ sú 
1. Dosiahnu ť nezvratný stav v procese vyra ďovania elektrární z prevádzky. Hlavné 
očakávané výsledky/výstupy pre dosiahnutie tohto cie ľa sú: 
• jadrové elektrárne sa bezpe čne udržujú v režime po odstavení až do úplného 
odstránenia paliva; 
• licencia na vyradenie z pr evádzky je k dispozícii; 
• projekt demontáže hlavného/primárneho okruhu je dokon čený: 
 
SK 4   SK • demontáž v budove reaktora bola za čatá. 
2. Bezpečne naklada ť s rádioaktívnym odpadom: Hlavné o čakávané výsledky/výstupy pre 
dosiahnutie tohto cie ľa sú: 
• zo všetkých blokov jadrového reaktora je  úplne odstránené palivo a vyhorené 
jadrové palivo je bezpe čne uložené. 
• rádioaktívny odpad z jadr ových zariadení pri ich kone čnom odstavení z prevádzky 
je súčasťou komplexného programu nakladania s odpadom a jeho bezpe čného 
spracovania a uloženia v súlade s pod robným plánom nakladania s odpadom. 
3. Udržať kľúčové odborné znalosti a vedomosti: Je to prospešné pre bezpe čné vyraďovanie 
z prevádzky, ale je to rovnako dôležité pre riešenie sociálnych dôsledkov pred časného 
uzavretia. O čakávaný výsledok dosiahnutia tohto cie ľa je presun pracovníkov elektrární 
na činnosti vyra ďovania z prevádzky. 
Logická rámcová matica uvedená na konci tohto zhrnutia poskytuje preh ľad o hlavných 
aspektoch iniciatívy EÚ (c iele, ukazovatele, zdroje overenia a predpoklady). 
Dodatočná finančná pomoc EÚ na základe vyššie uvedených cie ľov zaisťuje plynulé 
pokračovanie podpory predpokladanej Zmluvou o pristúpení a vy členenej na bezpe čné 
vyraďovanie elektrární z prevádzky. Túto ďalšiu podporu treba jednozna čne chápa ť ako 
vyjadrenie solidarity s tromi dotknutými členskými štátmi. Kone čná zodpovednos ť za jadrovú 
bezpečnosť však zostáva na členských štátoch, čo má tiež za následok kone čnú zodpovednos ť 
za jej financovanie vrátane financ ovania vyradenia z prevádzky. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Boli určené a posúdené tri možnosti politiky: 
Možnosť 1: Základná možnos ť: Žiadna ďalšia finan čná pomoc EÚ; 
Možnosť 2: Nezmenený postup: Finan čný príspevok EÚ na vyradenie z prevádzky 
a následné opatrenia v odvetví energetiky; 
Možnosť 3: Iba čiastočné financovanie vyradenia z prevádzky zo strany EÚ; 
Na základe možnosti 1  by uplat ňovanie ustanovení Zmluvy o pristúpení skon čilo v roku 
2013. Neposkytla by sa žiadna ďalšia finan čná pomoc EÚ a v dôsledku toho by tri členské 
štáty nemali záruku bezpe čného dokon čenia svojho programu vyradenia elektrární 
z prevádzky s vlastnými vnútroštátnymi zdrojmi. 
Možnosť 2 by zahŕňala predĺženie súčasných programov financovania podobných čo 
do výšky financovania (sú časná podpora: 258 miliónov EUR za rok) a rozsahu (vyradenie 
z prevádzky a opatrenia v energetike s cie ľom ďalej zmierni ť ekonomické dôsledky 
predčasného uzavretia). 
Možnosť 3 je jasnou politickou správou, že tri členské štáty by mali preukáza ť vyšší stupe ň 
finančnej zodpovednosti a vlastníctva, a pr eto sa navrhuje , aby suma dodato čného 
financovania bola znížená (asi 71,4 miliónov EUR za rok) a časovo obmedzená (po roku 2020 
 
SK 5   SK už žiadna podpora EÚ). Na základe tejto  možnosti by nebola k dispozícii žiadna ďalšia pomoc 
EÚ na opatrenia v odvetví energetiky s cie ľom zmierni ť ekonomické dôsledky pred časného 
uzavretia. Podpora EÚ by sa zamerala len na k ľúčové otázky, aby sa pokro čilo v bezpe čnom 
vyraďovaní z prevádzky. Podpora EÚ by sa musela doplni ť o značné dodato čné vnútroštátne 
finančné prostriedky, aby sa preklenul  zostávajúci nedostatok finan čných prostriedkov 
na dokončenie vyraďovania elektrární z prevádzky. 
Aby sa doplnili možností politiky, možno zváži ť štyri prípadné nástro je poskytovania pomoci 
na implementáciu možností 2 a 3 (možnos ť 1 si nevyžaduje žiadny nástroj poskytovania 
pomoci). Sú to: 
Mechanizmus A:  Financovanie na základe spolo čného riadenia s EBRD prostredníctvom 
existujúcich medzinárodných fondov viacerých darcov (sú časný mechanizmus pre všetky tri 
členské štáty): Ide o sú časný systém. Dobre fungoval v čase pred pristúpením, ale od tej doby 
sa začali prejavova ť jeho obmedzenia. Treba poznamena ť, že ostatní darcovia už celé roky 
neposkytli žiadnu ďalšiu podporu, takže EÚ sa stala najvä čším a od roku 2004 jediným 
zostávajúcim darcom (viac ako 95 % sú časných finan čných prostriedkov spolu). 
Mechanizmus B : Financovanie v rámci spolo čného riadenia s EBRD, ale prostredníctvom 
vyčlenených fondov ES: Tento systém by ma l výhodu z pôsobnosti EBRD ako finan čnej 
inštitúcie na základe spolo čného riadenia bez nevýhod sy stému fondov viacerých darcov. 
Mechanizmus C : Financovanie v rámci centralizovaného nepriameho riadenia 
prostredníctvom existujúcej národnej Ústredne j agentúry pre riadenie projektov (CPMA) 
vymenovanej Komisiou (sú časný dodato čný mechanizmus iba pre Litvu). S dokon čením 
hlavných projektov investícií do infr aštruktúry a pokrokom v postupe vyra ďovania 
z prevádzky s vlastnými kvalifikovanými zam estnancami v jadrovej elektrárni je 
momentálnym trendom tendencia postupova ť vo smere úplného plnenia rozpo čtu EÚ 
agentúrou CPMA. 
Mechanizmus D : Financovanie za členené do mechanizmu štrukturálnych fondov EÚ: Tento 
nástroj poskytovania pomoci by bol úplne nový a za členil by program podpory vyra ďovania 
elektrární z prevádzky pod všeobecné na riadenie upravujúce štrukturálne fondy. 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
5.1. Hospodársky vplyv: 
• Cena elektrickej energie pre spotrebite ľov:  
Aj keď možno tvrdi ť, že cena elektrickej energie ú čtovaná doteraz nezah ŕňa všetky kone čné 
náklady (s výnimkou Slovenska), došlo k vysokým  zvýšeniam cien elektrickej energie pre 
konečných spotrebite ľov z dôvodov pred časného uzavretia elektrár ní. Možnosti 2 a 3 by 
zmiernili dopad čiastočnou kompenzáciou nákladov na vyradenie elektrární z prevádzky 
a časovým rozložením zvýšenia cien kvôli z výšeným daniam na elektrickú energiu. 
• Obchod s elektrickou energiou:   
Predčasné uzavretie viedlo k zní ženej výrobnej kapacite v troch členských štátoch, a tým aj 
k obmedzeniu obchodu s elektrickou energi ou (Bulharsko) alebo k prechodu od vývozu 
elektrickej energie k jej dovozu (L itva a Slovensko). Treba poznamena ť, že Litva a pobaltské 
 
SK 6   SK štáty všeobecne nie sú napojené na európsku sie ť elektrickej energie, čo spôsobuje ich 
závislosť od veľkých dovozov elektrickej energie z jedi ného zdroja, Ruska. Iba možnos ť 2 by 
mala význam, lebo opatrenia odvetvia en ergetiky by potom boli financované. 
• Konkurencieschopnos ť:  
Zmluvy o pristúpení už uznávajú mimoriadnu zá ťaž kladenú na hospodárstva troch 
dotknutých členských štátov po pred časnom uzatvorení elektrární. Nevyhnutnos ť akumulova ť 
finančné zdroje potrebné pre proces vyra ďovania elektrární z prevád zky najmä v súvislosti 
s predčasným uzavretím by mohla by ť na škodu konkurencieschopnosti troch členských 
štátov počas dlhej doby. Možnos ť 1 by preto zhoršila konkurencieschopnos ť troch dotknutých 
členských štátov. Možnos ť 2 a 3 znovu vytvára vyrovnané podmienky hospodárskej sú ťaže, 
pokiaľ ide o sumy potrebné na vyradeni e elektrární z prevádzky. Ale s oh ľadom na časový 
odstup medzi uzavretím a zmier ňujúcimi opatreniami už zavedenými do sú časnej doby je 
potrebný opatrný prístup, nezachádzajúci príliš ďaleko, najmä čo sa týka náhradnej kapacity 
alebo rovnocenných úspor. Také opatrenie (možnos ť 2) by mohlo spôsobi ť skreslenie v 
prípade iných členských štátov, ktoré musia samé nahradi ť zastaranú výrobu energie, čo je 
stanovisko, ktoré zastáva aj Európsky parlament. 
• Vplyv na HDP:  
Plynulé plnenie sú časných plánov vyra ďovania elektrární z prevádzky (možnos ť 2 a 3) bude 
stimulova ť rast urýchlením postupu činností vyra ďovania z prevádzky, ktoré sa majú 
vykonať. Oneskorenie vyra ďovania z prevádzky z dôvodov nedostato čného financovania 
(možnosť 1) by mala negatívny vplyv na HDP, lebo investície by sa presunuli ďalej 
do budúcnosti. 
• Verejné orgány.   
Možnosť 1 bude ma ť veľký vplyv na rozpo čet prijímajúcich členských štátov. Museli by 
pokryť celé zostávajúce financovanie vyra ďovania elektrární z prevád zky zo svojho štátneho 
rozpočtu. Možnos ť 2 a 3 obmedzí vplyv na štátne rozpo čty. Možnos ť 3 však jednozna čne 
zdôrazňuje, že tri členské štáty musia zaisti ť vyšší stupe ň finančnej zodpovednosti 
a vlastníctva. Poskytovanie obmedzene j podpory po roku 2013 umožní plynulý prechod 
na úplné financovanie vyra ďovania elektrární z prevádzky zo strany členských štátov až 
do konca procesu. 
• Administratívna zá ťaž:  
V prípade uplatnenia možností po litiky (len 2 a 3) závisí zá ťaž od vybraného nástroja 
poskytovania pomoci ur čeného v oddiele 4. 
V prípade mechanizmu A sú systémy rozhodova nia zložité, Európskej únii poskytujú iba 
jeden hlas medzi darcami a vedú k oslabeniu zodpovedností. Tento mechanizmus ukázal svoje 
hranice v možnostiach Komisie zasiahnu ť, ak sa vyskytnú ťažkosti v realizácii projektov. 
V rámci mechanizmu B by bol proces rozhodova nia zjednodušený, monitorovanie tokov by sa 
zlepšilo a administratívna zá ťaž by sa zmenšila. Posilnilo by to možnosti vedenia Komisie 
účinnejšie zasiahnu ť v prípade ťažkostí (oneskorenia a prekro čenia nákladov) v realizácii 
projektu vyra ďovania elektrární z prevádzky príjemcami pomoci. 
 
SK 7   SK Realizácia podpory EÚ prostredníctvom vy členenej národnej agentú ry v rámci nástroja 
poskytovania pomoci C má výhody pre budúci druh  projektov v bezprostrednej blízkosti, 
napríklad v priebehu verejných sú ťaží a každodenného sledovania prác na vyra ďovaní 
elektrární z prevádzky miestnymi spolo čnosťami. Aj ke ď tento mechanizmus v Litve funguje, 
podobná alternatíva sa pre Slovensko a Bulharsko neskúma, lebo v sú časnej dobe neexistujú 
vhodné štruktúry, ktoré by túto úlohu plnili. S oh ľadom na čas potrebný na vytvorenie, 
overenie a akreditovanie týchto nových štruktúr, vzniklo by zna čné riziko oneskorení. 
Začlenenie finan čných prostriedkov na vyradenie elektr ární z prevádzky do štrukturálnych 
fondov (mechanizmus D) by sa zdalo v rozpor e s celkovou koncepciou štrukturálnych fondov, 
ktoré sú zamerané na ciele rastu najmä v súlade s prioritami stratégie EURÓPA 2020. 
Štrukturálne fondy funguj ú na základe spolo čného riadenia. Členské štáty navrhujú, vyberajú, 
vykonávajú a riadia projekty v súlade s prioritnými osami stanovenými v opera čných 
programoch, ktoré podliehajú rozho dnutiu Komisie. Hlavná zodpovednos ť za monitorovanie 
a kontrolu projektov leží na členských štátoch. Komisia je zapojená iba svojou poradenskou 
činnosťou a vykonáva selektívne audity na zákl ade analýzy rizík. Špecifiká programov 
podpory vyra ďovania elektrární z prevádzky nie sú ľahko zlučiteľné so zdie ľaným modulom 
hospodárenia štrukturálnych fondov. 
• Vplyvy na tretie krajiny  
Možnosť 1 by viedla k okamžitému nedostatku finan čných prostriedkov. Mohlo by to ma ť 
potenciálny ve ľký vplyv v EÚ a mimo EÚ, ako sa to zdôraz ňuje vo vymedzení problému 
v oddiele 2. Možnos ť 2 a 3 rieši nedostatok finan čných prostriedkov a bude ma ť pozitívny 
vplyv na ob čanov a životné prostred ie v EÚ a mimo EÚ. 
5.2. Sociálny vplyv: 
• Zamestnanos ť: 
V súčasnej dobe je v dotknutých jadrových elektrár ňach zamestnaný zna čný počet 
kvalifikovaných pracovníkov. Tieto kvalifikované  pracovné sily sú potrebné na bezpe čnú 
údržbu uzavretých reaktorov, na rádiol ogickú charakteristiku a na niektoré činnosti pred 
vyraďovaním z prevádzky vyžadujúce historické  znalosti, ktoré majú z doby prevádzky 
elektrárne. Ak by neboli k dispozícii žiadne finan čné prostriedky (možnos ť 1), vážne by to 
ohrozilo vyplácanie ich miezd3. Dotklo by sa to aj celých miest, kde jadrová elektráre ň je 
všeobecne hlavným zamestnávate ľom. Preto by to ovplyvnilo budúcnos ť oveľa väčšieho 
počtu ľudí a nielen priamych zamestnancov. Ak EÚ bude ďalej financova ť vyraďovanie 
elektrární z prevádzky (možnos ť 2 a 3), udržali by sa k ľúčoví zamestnanci s ich odbornými 
znalosťami, ako aj historická pamä ť, s najvyššou hodnotou pre projekt vyradenia elektrární 
z prevádzky.  
• Bezpečnosť (nehody / terorizmus / zabezpe čenie dodávok energie):  
Bez financovania (možnos ť 1) by pravdepodobne bola menej pr ísna kontrola a menšia údržba, 
čo by viedlo k vä čšiemu riziku zneužitia. Urýchlením procesu vyra ďovania z prevádzky 
(možnosť 2 a najmä 3) sa riziko znižuje. 
                                                 
3 Treba poznamena ť, že v rámci vyra ďovania elektrární z prevádzky by sa nemali vypláca ť mzdy pre 
všetkých zamestnancov. 
 
SK 8   SK • Zdravie:  
Rádiologické riziká pre prac ovníkov, ako aj pre verejnos ť, sú možné v prípade nehôd alebo 
menšej bezpe čnej údržby. Bezpe čné spracovanie, skladovanie a uloženie vyhoreného paliva 
a rádioaktívneho odpadu by malo by ť v súlade s najvyššími bezpe čnostnými normami, 
vyžaduje si to však príslušné financovanie (možnosti 2 a 3). 
5.3. Vplyv na životné prostredie: 
• Životné prostredie:  
V prípade nedostato čnej bezpe čnej údržby, starnúceho mon itorovacieho zariadenia, 
mimoriadnych udalostí alebo havárií sa riziká pre životné prostredie zvýšia. Dôležité je zaisti ť 
transparentné monitorovanie, najmä z h ľadiska prípadných dopa dov na celú EÚ. Riziko 
havárií, zne čistenia, presakovania at ď. sa zvyšuje nedostatkom finan čných prostriedkov 
na bezpečnú údržbu a vyra ďovanie z prevádzky. Možnos ť 1 zahŕňa značné riziko, ktoré je 
v prípade možností 2 a 3 ove ľa menšie. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Neposkytnutie ďalšej podpory EÚ v rámci základnej možnosti by zastavilo programy 
vyraďovania elektrární z prevádzky a následne by ohrozilo jadrovú bezpe čnosť. Možnos ť 
s nezmeneným postupom by mala za následok ove ľa vyššiu finan čnú podporu EÚ 
so zníženou pridanou hodnotou. Ďalšia podpora pre projekty v odvetví energetiky by viedla 
k narušeniu hospodárskej sú ťaže a pokra čujúca vysoká úrove ň finančnej podpory Únie by 
nebola dostato čným stimulom pre členské štáty, aby prevzali úplnú finan čnú zodpovednos ť 
za dokončenie vyraďovania elektrární z prevádzky. 
Za najvhodnejšie riešenie sa považuje iba čiastočné financovanie vyra ďovania elektrární 
z prevádzky Európskou úniou (možnos ť 3) po jasnom vyjadrení politickej vôle. Táto možnos ť 
maximalizuje pridanú hodnotu EÚ a podporuj e prechod na úplné financovanie bezpe čného 
dokončenia vyra ďovania elektrární z prevádzky zo strany členského štátu mimo budúceho 
viacročného finan čného rámca. Možnos ť 3 zaisťuje skuto čné zvýšenie jadrovej bezpe čnosti 
a pomôže v čas dosiahnu ť reálny fyzický pokrok v odstra ňovaní paliva a vyra ďovaní 
z prevádzky a zabezpe čí, aby uzavretie bolo nezvratné. 
Možnosť 3 v spojení s vykonávacím mechanizmom B (pre Bulharsko a Slovensko) a C (pre 
Litvu) poskytne trvalé posilnenie vedenia Komisie pre efektívne, ú činné a hospodárne 
využívanie fondov EÚ. Zistené slabé stránky v rámci sú časného vykonávacieho mechanizmu 
(A) by boli prekonané a posilnilo by to možnosti vedenia Komisie ú činnejšie zasiahnu ť 
v prípade ťažkostí (oneskorenia a prekro čenia nákladov) v realizácii projektu vyra ďovania 
elektrární z prevádzky príjemcami pomo ci. Konkrétne ciele uvedené do súladu 
s navrhovaným rozpo čtom a vychádzajúce z revidova ných/aktualizovaných plánov 
vyraďovania z prevádzky (potreby vyjadrené členskými štátmi) spolu s ú čelnými 
výkonnostnými ukazovate ľmi sú základom pre dosiahnutie o čakávaných prínosov z ďalšej 
finančnej podpory EÚ po roku 2013. Tento prís tup je v úplnom súlade s odporú čaniami 
Európskeho dvora audítorov. 
 
SK 9   SK 7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Aby bolo možné overi ť úspech programu (plnenie všeobecných a konkrétnych cie ľov), boli 
ustanovené INTELIGENTNÉ , objektívne overite ľné ukazovatele (pod robnosti pozri v matici 
dole). Monitorovanie je založené na preskúmaní stanovených ukazovate ľov, ktorými sa meria 
pokrok v plnení cie ľov. 
V súčasnej etape sú tieto ukazovatele všeobecne použite ľné na všetky tri jednotlivé programy 
(program Ignalina, Bohunice a Kozloduj). Na realizáciu sa predpokl adá prijatie jedného 
ročného pracovného programu pre všetky tri je dnotlivé programy, ktoré vymedzujú ciele, 
očakávané výsledky, súvisiace ukazovatele a leho ty pre použitie fondov na základe každého 
ročného finan čného príspevku. 
Na procedurálnej úrovni sa po číta s tým, že najneskôr 31. decembra 2014 budú prijaté 
podrobné vykonávacie postupy na dobu trvania pr ogramu. Uvedené rozhodnutie bude okrem 
iného obsahova ť podrobné požiadavky na monitorova nie a podávanie správ, ako aj 
revidované podrobné plány na vyra ďovanie z prevádzky pre všet ky tri jednotlivé programy, 
ktoré budú slúži ť ako základ pre monitorovanie pokroku a v časné dosahovanie o čakávaných 
výsledkov. 
Organizácia monitorovania, podávani a správ a hodnotenia EÚ bude obsahova ť najmenej: 
– Zasadnutie monitorovacieho výboru s EÚ dvakrát ro čne na mieste s cie ľom overiť 
postup prác na vyra ďovaní z prevádzky. 
– Pravidelné podávanie správ prijímajúcou jadrovou elektrár ňou, ako aj vykonávacími 
subjektmi (EBRD a CPMA ), o stave a pokroku. 
– Ročné kombinované programové dokumenty pripojené k rozhodnutiu Komisie 
o podávaní finan čných správ o pokroku vo vyra ďovaní z prevádzky. 
– Strednodobé hodnotenie programu. 
– Správy o stave pre Európsky parlament a Radu týkajúce sa  plnenia finan čnej pomoci 
EÚ. 
Okrem toho by príjemcovia pomoci mali zavies ť systém monitorovania, ktorý umožní aktívne 
každodenné monitorovanie projektov a úloh  a okamžitú operatívnu spätnú väzbu pre 
plánovanie nápravných opatrení. 
LOGICKÁ RÁMCOVÁ MATICA  
 Logika zásahu  Ukazovatele  Zdroj overenia  Predpoklady  
Celkový 
cieľ Podpora úsilia 
členských štátov 
v bezpečnom 
vyraďovaní 
z prevádzky.  Pokrok pod ľa plánu 
vyraďovania z prevádzky 
(úlohy, náklady, zdroje, 
termíny);  Plán vyra ďovania 
z prevádzky; 
Pravidelné 
monitorovacie 
zasadnutia; 
Podávanie správ 
jadrovou 
elektrárňou Stabilný politický 
a regulačný rámec; 
Vnútroštátne 
financovanie, ktoré je 
k dispozícii na 
preklenutie 
nedostatku 
finančných 
prostriedkov;  
 
SK 10   SK a vnútroštátnymi 
orgánmi;  
Konkrétn
e ciele 
programu  
Účel Dosiahnu ť nezvratný 
stav v procese 
vyraďovania 
elektrární 
z prevádzky; 
Bezpečné nakladanie 
s vyhoretým 
jadrovým palivom 
a rádioaktívnym 
odpadom; 
Udržať kľúčové 
odborné znalosti 
a vedomosti;  Demontáž pod ľa plánu 
vyraďovania z prevádzky; 
 
 
Nakladanie s odpadom 
podľa podrobného plánu 
nakladania s odpadom; 
 
Využitie zamestnancov 
jadrových elektrární;  Plán vyra ďovania 
z prevádzky 
a nakladania 
s odpadom; 
Pravidelné 
podávanie správ a 
monitorovacie 
zasadnutia;  Stabilný politický a regulačný rámec; 
Žiadne zmeny 
v stratégii 
vyraďovania 
z prevádzky;
 
Výstupy 
(očakávan
é 
výsledky)  Bezpečne udržovaná 
jadrová elektráre ň; 
Žiadny vplyv na 
životné prostredie; 
Bezpečne uložené 
vyhoreté palivo; 
Bezpečne uložený 
jadrový odpad; 
Licencia na 
vyradenie 
z prevádzky je k 
dispozícii; 
Projekt na demontáž 
hlavného/primárneho 
okruhu; 
Zamestnanci 
zúčastnení na 
vyraďovaní 
z prevádzky;  Počet mimoriadnych 
udalostí/havárií; 
Údaje o monitorovaní 
životného prostredia; 
Počet uložených 
nevyhorených palivových 
článkov a po čet obalov 
odpadu uložených v súlade 
s plánovaním; 
Licencia vydaná pod ľa 
časového harmonogramu; 
Projekt dokon čený včas; 
Počet zamestnaných 
pracovníkov; 
Analýza získanej hodnoty;  Správy o stave 
a pokroku; 
Pravidelné 
monitorovacie 
zasadnutia; 
Licencia vydaná 
regulačným 
orgánom; 
Evidencia 
pracovníkov;  Vytvorená a plne funkčná efektívna 
štruktúra riadenia 
jadrovej elektrárne 
pre jej vyra ďovanie 
z prevádzky; 
Zavedené plánovanie 
efektívneho 
vyraďovania z 
prevádzky; 
Efektívne využívaná 
operatívna spätná 
väzba; 
Žiadne zmeny 
v stratégii 
vyraďovania 
z prevádzky; 
Zavedená funkcia 
aktívneho 
monitorovania 
projektu;
 
 
SK 11   SK Činnosti  Bezpečná údržba; 
Odstránenie paliva; 
Práce na demontáži; 
Spracovanie a úprava 
rádioaktívneho 
odpadu; 
Dokumenty licencie; 
Konštrukčný plán na 
demontáž 
hlavného/primárneho 
okruhu; 
Odborná príprava 
a presun 
pracovníkov;  Plánovanie bezpe čnej 
údržby; 
Počet nevyhorených 
palivových článkov; 
Množstvo demontovaného 
materiálu / systému 
Množstvo spracovaného 
a upraveného rádioaktívneho 
odpadu; 
Predloženie dokumentu 
licencie; 
Návrh štúdií 
uskutočniteľnosti 
a inžinierskych štúdií; 
Počet vyškolených 
a preložených pracovníkov;  Správy o stave a pokroku; 
Pravidelné 
monitorovacie 
zasadnutia; 
Podrobný 
pracovný plán 
vyraďovania 
z prevádzky; 
Operatívna spätná 
väzba pre odbor 
plánovania 
jadrovej 
elektrárne; 
Plán ľudských 
zdrojov;
 Vytvorená a plne funkčná efektívna 
štruktúra riadenia 
jadrovej elektrárne 
pre jej vyra ďovanie 
z prevádzky; 
Vnútroštátne 
financovanie, ktoré je 
k dispozícii na 
preklenutie 
nedostatku 
finančných 
prostriedkov; 
Ekonomická 
životaschopnos ť pre 
využitie vlastných 
pracovníkov jadrovej 
elektrárne;