SK Úradný vestník Európskej únie C 44/118

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zvýšenie účinnosti energetickej politiky Európskej únie v záujme MSP a najmä mikropodnikov“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 44/19

Spravodajca: pán DAVOUST

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Zvýšenie účinnosti energetickej politiky Európskej únie v záujme MSP a najmä mikropodnikov“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 1. júna 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 464. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júla 2010 (schôdza zo 14. júla 2010) prijal 157 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Úroveň Európskej únie:

— pristupovať k energetickej politike v duchu zásady „Think small first“ a dosiahnuť tak, aby sa mohli organizácie malých podnikov a mikropodnikov zapojiť do legislatívneho procesu a aby sa v analýzach dosahu zohľadňovali aj najmenšie podniky, pričom by sa mal uprednostniť sektorový prístup,

— vytvoriť spolu s organizáciami malých a stredných podnikov (MSP) platformu na stály dialóg o vplyve energetickej politiky EÚ na podniky, najmä na najmenšie podniky,

— v spolupráci s príslušnými organizáciami podnikov určiť, aké opatrenia by sa mali zohľadňovať v európskych programoch, aby sa tieto podniky mohli lepšie prispôsobiť usmerneniam Európskej únie,

— analyzovať, ako programy zamerané na environmentálnu efektívnosť ovplyvňujú jednotlivé kategórie MSP a šíriť príručku osvedčených postupov,

— zjednodušiť dostupnosť a využívanie existujúcich programov Európskej únie v oblasti energetickej účinnosti pre MSP,

— prijať plán podpory ekologických inovácií v energetike a vytvoriť finančný nástroj na podporu inovácií, ktorý bude vyhovovať potrebám malých podnikov a mikropodnikov,

— vytvoriť rámec, ktorým sa na národnej úrovni zlepší postavenie a zintenzívni činnosť poskytovateľov energetických služieb (Energy Service Companies – ESCO) v prospech malých podnikov,

— zjednodušiť malým podnikom prístup k štrukturálnym fondom, najmä prostredníctvom ich organizácií,

— vytvoriť priaznivý rámec pre rozširovanie mikrovýroby energie v členských štátoch.

1.2 Členské štáty:

— vytvoriť spolu s organizáciami MSP národnú platformu na dialóg,

— prostredníctvom sektorových kampaní a jednotných kontaktných miest rozvíjať vzdelávacie a informačné programy, prebiehajúce prednostne prostredníctvom príslušných sprostredkovateľských organizácií podnikov,

— podporiť financovanie investícií, znížiť náklady na poistenie a vytvoriť finančné stimuly,

— vytvoriť finančné synergie medzi EÚ, členskými štátmi a organizáciami podnikov, ktorými sa podporí zavedenie rôznych foriem podpory pre malé podniky,

— vytvoriť v sprostredkovateľských organizáciách funkciu poradcu pre environmentálne a energetické otázky a službu nezávislého hodnotenia a poradenstva v oblasti energetiky.

1.3 Úroveň regiónov:

— zahrnúť medzi priority regionálnych programov energetické poradenstvo ako aj vzdelávanie, podporu inovácií a financovanie investícií,

— podporovať mikrovýrobu energie prostredníctvom štrukturálnych fondov.

2. Úvod

2.1 Kontext stanoviska

2.1.1 Európska únia vytvorila politiku na zvýšenie energetickej účinnosti , ktorá je jednou z častí stratégie EÚ 2020. Pre malé a stredné podniky by tieto opatrenia mali znamenať najmä to, že sa pre ne od základu zmení dostupnosť energií a že malé a stredné podniky budú energiu využívať racionálnejšie. Práce uskutočnené v Európskej únii na tému energetickej účinnosti sa doteraz osobitne nezaoberali postavením malých podnikov a mikropodnikov, a nie je preto známe, ako ich ovplyvnia opatrenia v tejto oblasti.

2.1.2 V tejto súvislosti treba pripomenúť, že EHSV vo svojom stanovisku na tému „Podpora politiky a programov zvyšovania energetickej účinnosti na úrovni koncových odberateľov“ z 1. októbra 2009 (1) odporúča zintenzívniť úsilie zamerané na systematické zapájanie koncových odberateľov, hlavne malých podnikov, najmä: 1. zintenzívniť sektorový aspekt politík Európskej únie; 2. zjednodušiť programy Európskej únie v oblasti energetiky; 3. preskúmať vplyv opatrení v oblasti energetickej účinnosti na koncových odberateľov, najmä na MSP a vyhodnotiť ich výsledky; 4. na európskej úrovni vytvoriť skupinu odborníkov a sieť nezávislých organizácií, ktoré by podporovali energetickú účinnosť a boli by zamerané na koncových odberateľov, najmä na MSP a remeselníkov.

2.2 Predmet stanoviska

2.2.1 Podľa EHSV by sa k tejto téme malo pristupovať v duchu „Small Business Act“ a zásady „najskôr myslieť v malom“ (Think small first), z ktorých sa vychádza pri reflexii a príprave politík a programov Európskej únie. Stanovisko sa zameriava na to, ako energetická politika Európskej únie ovplyvní malé podniky a mikropodniky, ktoré tvoria 92 % podnikov v EÚ (2).

2.3 Rámec a obmedzenia stanoviska

2.3.1 Cieľom stanoviska EHSV je predostrieť základné prvky tejto témy a primäť tak európske orgány, aby v budúcnosti pri koncipovaní politík Európskej únie brali ohľad na MSP a osobitne na malé podniky a mikropodniky. Nebude sa venovať tomu, ako znížiť negatívny dopad pracovných miest na životné prostredie, ale zohľadní sprievodné opatrenia týkajúce sa zamestnancov v kontexte prispôsobovania sa podnikov prioritám energetickej politiky.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Celkový vplyv energetickej politiky na malé podniky

EHSV zdôrazňuje, že ciele energetickej politiky EÚ prinášajú značné možnosti pre rozvoj niektorých druhov MSP, a tým aj pre vytváranie nových pracovných miest. V súvislosti s energetickou politikou možno malé podniky a mikropodniky rozdeliť do štyroch skupín:

3.1.1 Podniky, ktoré sú odberateľmi energie : väčšina malých podnikov a mikropodnikov sa stretáva so štyrmi problémami: 1. zatiaľ nepoznajú výhody racionálnejšieho využívania energie; 2. nemerajú, nakoľko šetrenie energiou ovplyvňuje ich činnosť a ich pracovnú silu; 3. nevedia, ako sa v tejto oblasti rozhodnúť a kto by im mohol pomôcť realizovať ich voľbu; 4. nemajú dosť finančných prostriedkov na to, aby investovali do ekologickejšieho využívania energie, pričom takéto investície majú navyše dlhú návratnosť.

3.1.1.1 Tento nedostatok informácií je výsledkom najmä toho, že tieto podniky vzhľadom na svoj rozsah nemajú zamestnancov, ktorí by sa špecializovali na energetické a environmentálne otázky.

3.1.1.2 Problém návratnosti investícií: investície do znižovania spotreby energie môžu dosiahnuť veľmi vysoké sumy, avšak ich krátkodobá návratnosť býva veľmi nízka. Vo väčšine prípadov nie je možné tieto náklady previesť do výrobných aktivít alebo aktivít v oblasti poskytovania služieb a na to, aby sa investície vykompenzovali skutočnými úsporami energie, je potrebný veľmi dlhý čas.

Návratnosť investícií nemožno často očakávať o skôr než päť rokov, čo pre malé podniky predstavuje značnú prekážku.

3.1.2 Podniky, ktoré inštalujú výrobky a systémy umožňujúce racionálnejšie využívanie energie, alebo ktoré ich udržiavajú. Tieto podniky oboznamujú spotrebiteľov s ekologickými technikami v energetike. Týka sa to najmä nasledujúcich aktivít:

3.1.2.1 Stavebníctvo – uplatňovanie ekologických stavebných systémov a využívanie ekologických energetických výrobkov či zavádzanie systémov využívajúcich obnoviteľné zdroje energie. Malé podniky, ktoré využívajú inovatívne výrobky, uvádzajú, že im poisťovne nechcú poskytovať potrebné záruky (napr. na 10 rokov) pod zámienkou, že dlhodobá stabilita a účinnosť týchto výrobkov nie je otestovaná. Takýto prístup poisťovní brzdí spotrebiteľov pri zavádzaní ekologických technológií. EHSV navrhuje: 1. aby sa rozvíjali vzdelávacie programy pre pracovníkov v stavebníctve, prostredníctvom ktorých by sa oboznámili s novými ekologickými stavebnými technikami, s ekologickými materiálmi a s novými postupmi hodnotenia energetickej hospodárnosti budov; 2. aby sa na zníženie nákladov na poistenie zaviedol na úrovni Európskej únie finančný alebo iný nástroj, ktorým by sa znížili náklady na riziká, ktoré na seba preberajú poisťovne.

3.1.2.2 Inštalácia a údržba zariadení na znižovanie spotreby energie u jednotlivcov a v podnikoch: MSP v tomto odvetví sú vystavené priamej konkurencii veľkých výrobcov energie, ktorí prostredníctvom štruktúry, ktorú si vytvorili a ktorú ovládajú, pôsobia na celom území štátu. Tieto MSP plne závisia od veľkých skupín, ktoré ich kontrolujú, a preto je pre ne zaujímavejšie predávať tradičnú energiu než sa usilovať zvýšiť energetickú účinnosť svojich klientov. EHSV sa nazdáva, že na tento trh by mali dozerať európske a vnútroštátne orgány, aby sa zaručila plná transparentnosť trhu a aby sa predišlo zneužívaniu dominantného postavenia. Okrem toho EHSV žiada, aby sa rozvíjali programy školení pre MSP, aby tieto podniky mohli intenzívnejšie a kvalitnejšie šíriť informácie medzi jednotlivcami a podnikmi a poskytovať im poradenstvo.

3.1.3 Malé podniky, ktoré vyvíjajú a vyrábajú výrobky určené na šetrenie energie sú obzvlášť inovatívne, pokiaľ ide o trvalo udržateľné materiály a zariadenia.

3.1.3.1 Inovatívne malé podniky musia v skutočnosti pri vývoji svojho výrobku, jeho patentovaní (európsky patent?) a uvádzaní na trh prekonať množstvo problémov. Často narážajú na takmer monopolné postavenie veľkých skupín alebo veľkých priemyselných laboratórií a na čoraz zložitejšie systémy udeľovania osvedčení, ktoré napokon potláčajú inovácie a prakticky bránia tomu, aby sa inovácie malých podnikov dostali na trh.

3.1.3.2 EHSV navrhuje začať viacero aktivít:

— vytvoriť plán Európskej únie, ktorý by podľa vzoru amerického programu SBIRE pomáhal sprostredkovateľským organizáciám malých podnikov (3) odhaľovať ekologické inovácie v energetike, podporoval by ich pri vývoji, certifikácii a patentovaní týchto inovácií, ako aj pri ich umiestňovaní na trh,

— vytvoriť pružný a ľahko dostupný finančný nástroj, ktorým by sa prostredníctvom nulových alebo veľmi nízkych sadzieb podporovali inovácie v oblasti trvalo udržateľných materiálov a zariadení,

— vytvoriť zjednodušené, neutrálne a prístupné technické postupy v oblasti normalizácie a certifikácie ekologických inovácií malých podnikov v energetike a dohliadať na to, aby sa normalizácia a certifikácia nezneužívali ako prekážky vstupu na trh s energetickou účinnosťou. Tomuto stavu by bolo možné predísť, ak by sa pred definitívnym schválením každej európskej harmonizovanej technickej normy zaviedla povinnosť uskutočniť analýzu jej dosahu.

3.1.4 Malé podniky vyrábajúce energiu – mikrovýroba energie

3.1.4.1 „Mikrovýroba“, teda výroba energie v podnikoch, je zatiaľ nedocenenou alternatívnou metódou, ktorá sa však rozvíja v mnohých členských štátoch. Jednotka vyrábajúca energiu môže využívať miestne obnoviteľné zdroje energie. Táto technika, ktorá je obzvlášť vhodná pre malé podniky, využíva energiu racionálnejšie a 1. znižuje celkové náklady; 2. zaručuje dodávky energie aj v prípade výpadkov; 3. zvyšuje objem energie vyprodukovanej v rámci EÚ; 4. prispieva k boju proti klimatickým zmenám; 5. podporuje vytváranie pracovných miest na miestnej úrovni.

3.1.4.2 EHSV žiada Komisiu, aby vytvorila legislatívny a operačný rámec na šírenie tohto systému a aby zároveň nabádala členské štáty, aby odstraňovali rozličné prekážky, ktoré bránia jeho rozvoju. Komisia by predovšetkým mala 1. vyhodnotiť súčasný stav a šíriť osvedčené postupy; 2. zaradiť mikrovýrobu energie a rozvoj tohto systému medzi opatrenia, ktoré je možné financovať zo štrukturálnych fondov a z rôznych fondov rozvoja vidieka.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Absencia stálej platformy na dialóg medzi európskymi inštitúciami a organizáciami zastupujúcimi jednotlivé kategórie MSP

4.1.1 EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia začala dialóg so zástupcami MSP. Napriek tomu však zatiaľ neexistuje strategický a organizovaný postup, ktorý by bol zameraný konkrétne na malé podniky a mikropodniky (4). Tento nedostatok má za následok tri negatívne účinky:

— nie je možné zistiť, či prebiehajúce a plánované iniciatívy vyhovujú malým podnikom,

— nie je známe, nakoľko sa realizujú a ak sa aj naďalej budeme pridŕžať globálneho politického prístupu, ktorý neposkytuje dostatok informácií o situácii v praxi, úroveň realizácie nespoznáme ani v budúcnosti,

— hoci mnohé členské štáty začali koordinovať svoj postup s organizáciami podnikov, nie je známe, aké opatrenia prijali, a preto nie je možné sa inšpirovať osvedčenými postupmi ani úspechmi či neúspechmi.

4.1.2 EHSV nepopiera, že panely podnikov sú užitočné, no v žiadnom prípade nemôžu nahradiť skúsenosti všeobecných sprostredkovateľských organizácií ako sú remeselnícke a obchodné komory a sektorové organizácie, ktoré pôsobia priamo v podnikoch a poskytujú im jednotlivo vhodné rady. Práve v spolupráci s týmito sprostredkovateľskými organizáciami by mala Komisia stanoviť priority.

4.1.3 Príliš globálny prístup „zhora nadol“ na úrovni Európskej únie povedie k prijímaniu rozhodnutí, ktoré nebude možné uplatňovať v praxi. EHSV odporúča, aby sa vytvorila nová kultúra spolupráce, v ktorej sa uplatní prístup „zdola nahor“, v súlade s európskym „Small Business Act“. Ako jedno z opatrení, ktoré by sa mali čo najskôr prijať, by sa mala na úrovni Európskej únie a v členských štátoch vytvoriť takáto platforma na dialóg medzi inštitúciami a organizáciami podnikov, najmä malých podnikov a mikropodnikov.

4.2 Neexistujúce informácie o účinkoch európskych programov na najmenšie podniky

4.2.1 Na podporu energetickej účinnosti v MSP celkovo existuje viacero programov Európskej únie. EHSV konštatuje, že nie sú dostupné informácie o tom, ako tieto programy ovplyvňujú malé podniky a mikropodniky a že v žiadnej európskej štúdii sa neuvádza, nakoľko sú pre tieto podniky výhodné. Ide o poľutovaniahodný stav – na jednej strane nie sú známe osvedčené postupy a nie je možné vypracovať príručku osvedčených postupov a na druhej strane v takejto situácii Komisia nemôže navrhnúť programy a aktivity, ktoré zodpovedajú realite v malých podnikoch.

4.2.2 EHSV žiada Komisiu, aby 1. čo najskôr vyhodnotila účinok uvedených programov na MSP a aby sa zamerala predovšetkým na malé podniky a mikropodniky a zároveň vypracovala analýzu problémov, ktoré sa vyskytli; 2. vypracovala príručku osvedčených postupov.

4.3 Významná úloha regiónov a územných samospráv

4.3.1 Medzi hlavnými prioritami budúcej politiky územnej súdržnosti by mal byť boj proti klimatickým zmenám a riadené využívanie energie. Územné samosprávy stoja pri zrode územných plánov na ochranu podnebia a aktívne podporujú inovácie, vrátane inovácií v oblasti úspor energie, a to formou regionálnych zoskupení, inovačných stredísk a centier zdrojov, ktoré sa zameriavajú najmä na najmenšie podniky.

4.3.2 Napriek tomu však administratívne orgány a územné samosprávy často nevedia, aké sú obmedzenia a potreby jednotlivých kategórií MSP.

EHSV vyzýva činiteľov na miestnej a regionálnej úrovni, aby začali alebo zintenzívnili konzultácie s hospodárskymi a sociálnymi partnermi na svojich územiach na tému energetickej účinnosti a aby sa pri stanovení priorít štrukturálnych fondov zamerali na opatrenia v oblasti riadenia energie, najmä v najmenších podnikoch. Jednou z priorít Európskeho fondu regionálneho rozvoja by malo byť informovanie a školenie malých podnikov a ich zamestnancov, zavádzanie alebo rozširovanie podporných služieb a poradenstva poskytovaného sprostredkovateľskými a sektorovými organizáciami, vytvorenie ľahko dostupných zdrojov financovania a individuálna či skupinová podpora všetkých foriem inovácie.

4.3.3 EHSV je však znepokojený tým, že štrukturálne fondy sa v malých podnikoch využívajú len veľmi slabo, v niektorých regiónoch ide len o 1 až 2 %, čo je spôsobené najmä nevhodnými administratívnymi a finančnými požiadavkami. Je pravdepodobné, že pri súčasnej organizácii štrukturálnych fondov ich nebudú môcť malé podniky správne využiť. EHSV žiada inštitúcie EÚ a členské štáty, aby v spolupráci s organizáciami MSP (najmä malých podnikov a mikropodnikov) stanovili, ako by sa mali predpisy zjednodušiť.

4.4 Problémy so získavaním prostriedkov na financovanie investícií

4.4.1 Väčšina MSP sa pri hľadaní prostriedkov na investície do racionálnejšieho využívania energie a do ekologickejšej výroby stretáva s vážnymi problémami. Momentálne sa banky k financovaniu takýchto projektov nestavajú ústretovo, nakoľko ide o nízke sumy (20 000 – 25 000 EUR) a nemajú zamestnancov, ktorí by sa špecializovali na hodnotenie týchto projektov, ktoré považujú za rizikové.

4.4.2 Bariéra pri získavaní dotácií z programov EÚ: hoci má EÚ viacero programov zameraných na MSP, v skutočnosti sa k nim malé podniky a mikropodniky nemôžu priamo dostať. Musia sa zapojiť do skupinových aktivít, ktoré riadia sprostredkovateľské organizácie. Aj takéto projekty sú však príliš často zamietané kvôli administratívnym a finančným požiadavkám a kvôli tomu, že zodpovedné oddelenia Komisie často dobre nepoznajú realitu malých podnikov a mikropodnikov.

4.4.2.1 V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že nevyhnutné zabezpečovanie verejných rozpočtov európskych krajín neprospieva hospodárskej a sociálnej aktivite občanov a malých podnikov, ani zamestnanosti v mestách a regiónoch. Želá si, aby sa Komisia pri revízii finančného nariadenia zamyslela nad touto otázkou vo všeobecnosti.

4.4.3 EHSV žiada, aby sa zjednodušilo financovanie investícií a aby sa na všetkých úrovniach zracionalizovali systémy pomoci v oblasti investícií. Mali by sa vytvoriť viaceré iniciatívy:

— uľahčiť vzájomným a miestnym bankám a rozličným finančným inštitúciám prístup k prostriedkom EIB a EIF na financovanie investícií do projektov na racionalizáciu spotreby energie,

— na podporu týchto investícií zefektívniť systémy záruk pre MSP a zaviesť systém záruky za riziká, aby poisťovne mohli pokryť investície do ekologicko-energetických úprav,

— podporovať využívanie mikroúverov na investície malého objemu a vyškoliť zamestnancov miestnych bánk, aby sa naučili objektívne zhodnotiť projekty, ktoré im predložia MSP,

— zmeniť finančné nariadenie Európskej únie tak, aby sa znížili alebo prispôsobili požiadavky a znovu zaviedli ceny za výskum a štúdie uskutočniteľnosti,

— častejšie využívať zmluvy o dodávkach energie s poskytovateľmi energetických služieb, najmä pre mikropodniky.

5. Opatrenia na podporu poradenstva

5.1 Informácie a odborná príprava

5.1.1 Jednou z priorít akčného programu Európskej únie musí byť informovanie všetkých podnikov, no informácie musia byť správne cielené, prispôsobené príslušnému odvetviu a na ich šírenie sa musia využiť všetky možnosti, najmä organizácie podnikov. Verejné orgány a sprostredkovateľské a sektorové organizácie vo viacerých členských štátoch už vedú informačné kampane. Tento cieľ je možné dosiahnuť prostredníctvom nasledujúcich aktivít:

— európska informačná kampaň, na ktorej sa zúčastnia národné a regionálne organizácie a v rámci ktorej vznikne príručka osvedčených postupov,

— podpora sektorových informačných kampaní, ktoré budú viesť profesijné organizácie,

— zavedenie alebo posilnenie jednotných kontaktných miest pre otázky životného prostredia a energetiky na miestnej úrovni čo najbližšej k podnikom,

— podpora regionálneho náboru poradcov pre otázky životného prostredia a energetiky v sprostredkovateľských organizáciách v regiónoch a mestách.

5.1.2 Jednou z priorít pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja je vzdelávanie podnikateľov a „ekologizácia“ pracovných miest. EHSV žiada, aby sa vyčlenila osobitná časť prostriedkov Európskeho sociálneho fondu na vzdelávanie riaditeľov malých podnikov a mikropodnikov a ich zamestnancov v oblasti energetickej účinnosti.

5.2 Poradenstvo pre podniky

5.2.1 Opatrenia na dosiahnutie energetickej účinnosti sa v malých podnikoch a mikropodnikoch môžu uplatňovať prostredníctvom personalizovaného poradenstva. Samosprávy vo viacerých regiónoch priamo alebo s pomocou štrukturálnych fondov podporujú služby nezávislého auditu a energetické poradenstvo pre podniky.

EHSV za prioritu v tejto oblasti považuje vytváranie (alebo podporu vytvárania) služieb nezávislého hodnotenia, energetického poradenstva a auditu, najmä v sprostredkovateľských organizáciách podnikov a sektorových profesijných organizáciách.

5.3 Zaviesť stimulačnú daňovú politiku

5.3.1 EHSV vyzýva členské štáty, aby nabádali malé podniky investovať do zvyšovania energetickej účinnosti svojej činnosti a aby preto: 1. stimulovali investície do materiálov, poradenstva, využívania auditu a do vzdelávania; 2. rozšírili vnútroštátne systémy finančných stimulov, ktoré zatiaľ udeľujú jednotlivcom, aj na malé podniky, ktoré investujú do úspor energie.

V Bruseli 14. júla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 39.

(2) V roku 2007 pôsobilo v EÚ-27 vyše 20,104 miliónov podnikov, z toho: 18,16 miliónov mikropodnikov (menej než 10 zamestnancov), 1,49 miliónov malých podnikov (10 až 25 zamestnancov), 303 400 stredných podnikov (26 až 250 zamestnancov), 159 000 veľkých podnikov s viac než 250 zamestnancami. V mikropodnikoch sa sústreďuje 30 % všetkých pracovných miest, v porovnaní s 21 % v malých podnikoch, 17 % v stredných podnikoch a 33 % vo veľkých podnikoch. Zdroje: EIM Business & Policy Research, EUROSTAT.

(3) Reprezentatívnymi sprostredkovateľskými organizáciami malých podnikov sú v jednotlivých členských štátoch okrem iného: remeselné komory, obchodné komory, sektorové organizácie a združenia podnikov. Ich reprezentatívnosť uznávajú aj orgány verejnej správy. Tieto organizácie pôsobia v mene všetkých podnikov na danom území a podporujú ich prostredníctvom spoločných a kolektívnych aktivít.

(4) Európska rada na svojom zasadnutí 23. a 24. marca 2006 požiadala, aby sa zohľadňovali rôzne typy MSP a aby sa prednostne venovala pozornosť malým podnikom, pričom by sa pri všetkých právnych predpisoch Európskej únie a členských štátov mal ako hlavná zásada uplatňovať princíp „najskôr myslieť v malom“.