Osobitná správa Účinnosť podpory 
z Európskeho fondu 
pre rybné hospodárstvo 
na akvakultúruSK 2014  Č. 10
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-872-0682-4
doi:10.2865/36015
© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené pod podmienkou uvedenia zdroja.  
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 10
Osobitná správa Účinnosť podpory 
z Európskeho fondu pre 
rybné hospodárstvo na 
akvakultúru
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Glosár a skratky
I – IX Zhrnutie
1 – 14 Úvod
1 – 5 Akvakultúra v Európskej únii
6 – 14 Politika EÚ v oblasti akvakultúry
6 Akvakultúra a spoločná rybárska politika (SRP)
7 – 8 Stratégia Komisie v oblasti akvakultúry
9 – 14 Európsky fond pre rybné hospodárstvo
15 – 17 Rozsah auditu a audítorský prístup
18 – 69 Pripomienky
18 – 36 Na úrovni EÚ neboli opatrenia na podporu udržateľného rozvoja akvakultúry vždy dobre 
navrhnuté ani monitorované
18 – 19 SRP a EFRH neposkytovali dostatočné detaily o obsahu opatrení na podporu udržateľného rozvoja 
akvakultúry
20 – 22 Komisia sa prostredníctvom preskúmania národných strategických plánov a operačných programov 
systematicky neuisťovala, že tieto dokumenty boli navrhnuté tak, aby maximalizovali účinnosť politiky 
v oblasti akvakultúry
23 – 25 Komisia neposkytla komplexné usmernenie k environmentálnym záležitostiam týkajúcim sa akvakultúry
26 – 30 Komisia dostatočne nezabezpečila porovnateľnosť údajov o celkovom pokroku pri dosahovaní cieľov 
politiky v oblasti akvakultúry
31 – 34 Komisia vykonala malý počet relevantných auditov a hodnotení a jej monitorovanie bolo obmedzené
35 – 36 Výsledky výskumných projektov financovaných z verejných zdrojov neboli plne využité
37 – 54 Opatrenia na podporu udržateľného rozvoja akvakultúry neboli členskými štátmi dobre 
navrhnuté a vykonávané
37 – 38 V kontrolovaných členských štátoch bol nedostatok iniciatív na podporu akvakultúry
39 – 40 Postupy týkajúce sa priestorového plánovania a udeľovania licencií boli slabé
03 Obsah
41 – 42 Finančná a hospodárska kríza mala značný dosah na odvetvie akvakultúry
43 – 45 V národných strategických plánoch sa nestanovovali jasné ciele pre akvakultúru
46 – 48 Operačné programy mali rôzne nedostatky
49 – 52 Členské štáty neposúdili dostatočne politiky v oblasti životného prostredia a zdravia
53 – 54 Vo vykazovaní výsledkov niektorými členskými štátmi sa vyskytli závažné nepresnosti
55 – 69 Opatrenia EFRH v súvislosti s udržateľným rozvojom akvakultúry doteraz nezabezpečili 
maximálnu hodnotu za vynaložené prostriedky
55 – 56 Celkové ciele na úrovni EÚ neboli splnené
57 – 58 Ciele na úrovni členských štátov neboli splnené
59 – 69 Pri výraznom počte kontrolovaných projektov nebolo pravdepodobné, že nákladovo účinným spôsobom 
prispejú k dosiahnutiu cieľov
60 – 64 Podpora pre udržateľný rozvoj bola obmedzená a zameranie bolo slabé
65 – 66 Očakávané výsledky projektov sa nedosiahli alebo neboli overené
67 – 69 Za vynaložené prostriedky sa doteraz nedosiahla dostatočná hodnota
70 – 71 Nová spoločná rybárska politika a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF)  
(od roku 2014)
72 – 78 Závery a odporúčania
 Príloha I — Obrat v odvetví akvakultúry a podpora z EFRH
 Príloha II — Vzorka kontrolovaných projektov
 Príloha III  — Výsledky kontrolovaných projektov
 Odpovede Komisie
04
 Glosár a skratky
Akvakultúra : Pojem akvakultúra pomenúva všetky typy chovu alebo kultivácie vodných organizmov pomocou 
techník vytvorených na zvýšenie produkcie príslušných organizmov nad prirodzenú kapacitu životného prostredia. 
Vodné organizmy ostávajú vo vlastníctve fyzickej alebo právnickej osoby počas celej fázy chovu a kultivácie vrátane 
ich výlovu.
SRP : Spoločná rybárska politika. Témou tejto správy je SRP v období do roku 2013.
Cieľ Konvergencia : Regionálny cieľ týkajúci sa rozvoja regiónov EÚ, ktorých hrubý domáci produkt na obyvateľa 
nedosahuje 75 % priemeru EÚ.
Mŕtva váha : Situácia, keď sa dotovala operácia, ktorá by sa v plnej miere alebo čiastočne vykonala aj bez grantovej 
pomoci.
EFRH : Európsky fond pre rybné hospodárstvo
EMAS : Schéma EÚ pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) je nástrojom riadenia vytvoreným Európskou 
komisiou pre firmy a iné organizácie na hodnotenie, vykazovanie a zlepšovanie environmentálnej výkonnosti 
(http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
ENRF : Európsky námorný a rybársky fond
FAO : Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (Food and Agriculture Organisation of the United Nations)
Ryby : Na účely tejto správy pojem ryby zahŕňa kostnaté ryby, kôrovce a mäkkýše.
RP: Rámcový program
Integrovaný manažment pobrežnej zóny : Jeho účelom je koordinovať uplatňovanie rôznych politík  
(napr. v odvetviach akvakultúry, turizmu a veternej energie) v pobrežných oblastiach s cieľom prispieť k ich 
udržateľnému rozvoju.
LIFE : Finančný nástroj pre životné prostredie (L’Instrument Financier pour l’Environnement)
NSP : Národný strategický plán
OP: Operačný program
STECF : Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (Scientific, Technical and Economic 
Committee for Fisheries)
SWOT : Analýza silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb (z angl. strengths, weaknesses, opportunities, threats )
Priestorové plánovanie,  a konkrétne námorné priestorové plánovanie, je verejným procesom na analýzu 
a naplánovanie priestorového a časového rozloženia ľudských aktivít v morských oblastiach s cieľom dosiahnuť 
hospodárske, environmentálne a sociálne ciele. Zohráva kľúčovú úlohu v usmerňovaní a poskytovaní údajov pre 
umiestnenie hospodárskej činnosti  – vrátane akvakultúry  –, pričom sa investorom poskytuje istota, zabraňuje sa 
konfliktom a hľadá sa synergia medzi aktivitami a životným prostredím s hlavným cieľom zabezpečiť udržateľný 
rozvoj.
05
 Zhrnutie
I
EÚ produkuje v rámci akvakultúry každoročne pri -
bližne 1,3 milióna ton rýb a obrat v tomto odvetví 
dosahuje 4 mld. EUR. Jedným z cieľov spoločnej 
rybárskej politiky (SRP) v období do roku 2013 a jej 
finančného nástroja, Európskeho fondu pre rybné 
hospodárstvo (EFRH), bola podpora udržateľného 
rozvoja akvakultúry. Z EFRH sa následne do mája 2013 
poskytlo vyše 400 mil. EUR na financovanie opatrení 
na výrobné investície do akvakultúry, ako aj na opatre -
nia v oblasti životného prostredia a zdravia.
II
Dvor audítorov preskúmal, či boli opatrenia finan -
cované z EFRH dobre navrhnuté a zrealizované a či 
zabezpečili maximálnu hodnotu za vynaložené pro -
striedky. To znamená, že sa vykonal audit koncepcie 
a vykonávania opatrení podpory Komisiou a členskými 
štátmi, ako aj audit projektov v členských štátoch.
III
Dvor audítorov zistil, že celkovo EFRH neposkytol 
účinnú podporu pre udržateľný rozvoj akvakultúry.
IV
Dvor audítorov zistil, že na úrovni EÚ neboli opatrenia 
na podporu udržateľného rozvoja akvakultúry dobre 
navrhnuté ani monitorované. SRP a EFRH netvorili 
dosť jasný rámec pre rozvoj akvakultúry v období do 
roku 2013. Pokiaľ ide o usmernenie k environmentál -
nej udržateľnosti, Dvor audítorov zistil, že primerané 
usmernenie bolo poskytnuté v súvislosti s programom 
Natura 2000, nie však k záležitostiam vyplývajúcim 
z rámcovej smernice o vode, rámcovej smernice 
o stratégii pre oblasť mora a zo smernice o posúdení 
vplyvov na životné prostredie. Prispelo to k tomu, že 
členské štáty neprijali dostatok opatrení na riešenie 
tejto dôležitej problematiky. Údaje o akvakultúre 
z rôznych zdrojov v rámci EÚ neboli v dostatočnej 
miere porovnateľné, a preto je ťažké posúdiť výsledky 
opatrení v tomto odvetví. Monitorovacie výbory EFRH 
nezohrávali významnú úlohu v monitorovaní akvakul -
túry, informácie o riadení mali nedostatky a výsledky 
súvisiacich výskumných projektov financovaných 
z verejných zdrojov neboli plne využité.V
Na úrovni členských štátov neboli opatrenia na 
podporu udržateľného rozvoja akvakultúry dobre 
navrhnuté a vykonané. Národné strategické plány 
a operačné programy členských štátov neposkytovali 
dostatočne jasný základ pre podporu akvakultúry 
a pre toto odvetvie neexistovala ucelená stratégia. 
Absencia primeraného priestorového plánovania 
spolu so zložitými postupmi udeľovania licencií brzdili 
udržateľný rozvoj. Údaje o produkcii v niektorých 
výročných správach o vykonávaní obsahovali nepres -
nosti a vyskytli sa pri nich metodické nedostatky.
VI
Dvor audítorov zistil, že hlavné ciele stanovené pre 
odvetvie akvakultúry doteraz neboli splnené a odvet -
vie už mnohé roky stagnuje. Finančná a hospodárska 
kríza nepochybne výrazne prispela k tejto stagnácii, 
najmä v hlavných producentských štátoch. Dvor 
audítorov tiež zistil, že kontrolované projekty v navští -
vených členských štátoch často neboli dobre vybrané. 
Až na niektoré výnimky projekty často nezabezpečili 
očakávané výsledky či maximálnu hodnotu za vyna -
ložené prostriedky a len v malej miere prispeli k rastu 
a zamestnanosti.
VII
Záverom je, že v období do roku 2013 nebol rámec na 
úrovni EÚ a členských štátov dostatočný na to, aby sa 
ciele EÚ týkajúce sa udržateľného rozvoja akvakultúry 
preniesli do reality, a prijaté opatrenia nepriniesli oča -
kávané výsledky.
VIII
Dvor audítorov preto odporúča, aby Komisia pri 
vykonávaní opatrení na podporu akvakultúry v rámci 
nového Európskeho námorného a rybárskeho fondu:
a) pri schvaľovaní operačných programov členských 
štátov zvážila, či sú ciele pre udržateľný rozvoj ak -
vakultúry reálne a vhodné a či je podpora zamera -
ná na opatrenia, pri ktorých je pravdepodobnosť, 
že sa prostredníctvom nich tieto ciele splnia;
Zhrnutie 06
b) vypracovala usmernenia k posúdeniu relevantných 
environmentálnych faktorov pri rozhodovaní o ve -
rejnom financovaní;
c) kde je to relevantné, zabezpečila, aby boli operač -
né programy členských štátov schválené, len ak 
sa vypracujú primerané národné stratégie rozvoja 
odvetvia akvakultúry;
d) členské štáty podnietila k realizácii relevantného 
priestorového plánovania a k zjednodušeniu ude -
ľovania licencií a administratívnych postupov na 
podporu rozvoja odvetvia akvakultúry;
e) zlepšila porovnateľnosť štatistických údajov o ak -
vakultúre zozbieran z rôznych zdrojov s cieľom 
zaistiť ich správnosť a úplnosť.IX
Dvor audítorov odporúča, aby členské štáty pri 
vykonávaní opatrení na podporu akvakultúry v rámci 
nového Európskeho námorného a rybárskeho fondu:
a) vypracovali a uplatňovali ucelené národné straté -
gie na rozvoj odvetvia akvakultúry;
b) zrealizovali relevantné priestorové plánovanie 
a zjednodušili udeľovanie licencií a administratívne 
postupy na podporu rozvoja odvetvia akvakultúry;
c) zabezpečili, aby sa financovanie z verejných zdro -
jov prioritne prideľovalo na projekty, ktoré najviac 
prispievajú k udržateľnému rozvoju akvakultúry 
a zaisťujú maximálnu hodnotu za vynaložené 
prostriedky;
d) dôslednejšie monitorovali výsledky projektov pro -
stredníctvom stanovenia a uplatňovania relevant -
ných ukazovateľov.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
07
 Úvod
Akvakultúra v Európskej 
únii
01 
Akvakultúra znamená všetky typy 
chovu alebo kultivácie vodných orga -
nizmov pomocou techník vytvorených 
na zvýšenie produkcie príslušných 
organizmov nad prirodzenú kapacitu 
životného prostredia. Vodné organiz -
my ostávajú vo vlastníctve fyzickej ale -
bo právnickej osoby počas celej fázy 
chovu a kultivácie vrátane ich výlovu1.02 
Akvakultúra je jedným zo spôso -
bov produkcie rýb2, pričom druhým 
je lov voľne žijúcich rýb. EÚ v roku 
2011 (posledný rok, za ktorý sú údaje 
k dispozícii) vyprodukovala približne 6 
miliónov ton rýb, z ktorých 1,3 milióna 
pochádzalo z akvakultúry. Ako vyplýva 
z grafu 1 , ročná produkcia rýb v EÚ sa 
už mnohé roky znižuje, a to v dôsledku 
poklesu rybolovu a stagnácie akvakul -
túry. 65 % rýb skonzumovaných v EÚ 
sa dováža.1 Článok 3 písm. d) nariadenia 
Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 
2006 o Európskom fonde pre 
rybné hospodárstvo (Ú. v. EÚ 
L 223, 15.8.2006, s. 1).
2 V tejto správe „produkcia rýb“ 
znamená produkciu rýb, 
kôrovcov a mäkkýšov.
Produkcia rýb v EÚ (v tonách)
Zdroj:  Eurostat.Graf 1 10 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Rybolov
Akvakultúra
08 Úvod
03 
Kostnaté ryby tvoria tri štvrtiny hod -
noty produkcie akvakultúry v EÚ3. 
Odvetvie zabezpečuje zhruba 80 000 
pracovných miest a ročný obrat pred -
stavuje 4 mld. EUR4. V jednotlivých 
krajinách Európy sa názory spotrebite -
ľov na ryby z farmových chovov líšia, 
pričom mnohí z nich uprednostňujú 
voľne žijúce ulovené ryby, ktorých 
trhové ceny sú vyššie.
04 
Hoci sa na farmách v EÚ chová mnoho 
druhov, väčšinu produkcie akvakultú -
ry tvorí len niekoľko z nich. Hlavnými 
producentmi sú Francúzsko, Spojené 
kráľovstvo, Grécko, Španielsko a Talian -
sko, ktoré spolu dosahujú 77 % výšky 
obratu, ako to vyplýva aj z  tabuľky 1 .05 
Akvakultúra vo svete sa na rozdiel 
od stagnujúcej akvakultúry v EÚ už 
mnohé roky zvyšuje. V období od 
roku 2000 do roku 2011 sa celosvetová 
produkcia takmer zdvojnásobila z 32 
miliónov ton na 63 miliónov (pozri 
graf 2 ), pričom takmer 90 % produkcie 
je sústredenej v Ázii. Akvakultúra už 
zabezpečuje približne 40 % svetovej 
dodávky rýb na ľudskú spotrebu5.3 FAO, The State of World Fisheries 
and Aquaculture  (Situácia  
vo svetovom rybnom 
hospodárstve a akvakultúre), 
Rím, 2012.
4 Spoločné výskumné stredisko 
Európskej komisie, The 
Economic Performance of the 
EU Aquaculture Sector  
(Hospodárska výkonnosť 
odvetvia akvakultúry v EÚ) 
(STECF-13-29), Brusel, 2013 
(údaje za rok 2011).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics  (Štatistické 
údaje o celosvetovej produkcii 
akvakultúry), 2011 (ftp://ftp.
fao.org/fi/news/
GlobalAquaculture  
ProductionStatistics2011.pdf).Tabuľka 1Členské štáty, ktoré sú hlavnými producentmi v odvetví akvakultúry, a príslušné druhy
Výška obratu (mil. EUR) v roku 2011
Členský štát Spolu  Pražma 
a morský 
okúň  Losos  Pstruh  Ustrica  Slávka  Mušľa  Kapor  Ostatné 
druhy
Francúzsko 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Spojené kráľovstvo 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Grécko 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Španielsko 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Taliansko 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Spolu 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Ostatné členské štáty 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
EÚ spolu 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Zdroj:  Správa Spoločného výskumného strediska,  The Economic Performance of the EU Aquaculture Sector  (Hospodárska výkonnosť odvetvia 
akvakultúry v EÚ) (STECF-13-29), 2013. (Rozdiely z dôvodu zaokrúhlenia.)
09 Úvod
Celosvetový vývoj produkcie v rámci akvakultúry
Zdroj:  Eurostat (EÚ-27); FAO (svet).
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Graf 2 Produkcia akvakultúry EÚ v porovnaní so svetovou produkciou (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Svet
EÚ-27

10 Úvod
Politika EÚ v oblasti 
akvakultúry
Akvakultúra a spoločná 
rybárska politika (SRP)
06 
Ciele pre SRP na obdobie 2002 – 2013 
boli stanovené v nariadení Rady 
č. 2371/20026. Hlavným cieľom SRP , 
ktorý sa vzťahuje aj na akvakultúru, je 
vyjadrený v článku 2 tohto nariadenia. 
SPR má zabezpečiť „také využívanie 
živých vodných zdrojov, ktoré umožní 
trvalo udržateľné ekonomické, envi -
ronmentálne a sociálne podmienky“.
Stratégia Komisie v oblasti 
akvakultúry
07 
V septembri 2002 Komisia uverejnila 
stratégiu na udržateľný rozvoj európ -
skej akvakultúry7. Stanovovali sa v nej 
tri hlavné ciele:
a) vytvoriť bezpečné dlhodobé pra -
covné miesta a zabezpečiť udrža -
teľný rast;
b) poskytovať spotrebiteľom kvalitné 
produkty a presadzovať vysoký 
štandard zdravia zvierat a ich život -
ných podmienok;
c) zabezpečiť priemysel šetrný k ži -
votnému prostrediu.08 
Komisia v roku 2009 uznala8, že akva -
kultúra EÚ od roku 2002 stagnuje, čo je 
v ostrom kontraste s vysokou mierou 
rastu vo svete, a že je potrebné prijať 
dôležité opatrenia na zlepšenie kon -
kurencieschopnosti a podporu udrža -
teľného rastu a správy. Svoju stratégiu 
teda prepracovala, zachovala však 
podobné ciele, ako boli tie z roku 2002:
a) podporiť hospodársku 
životaschopnosť;
b) zaručiť bezpečnosť potravín, 
zdravie zvierat a ich dobré životné 
podmienky;
c) riešiť environmentálny vplyv 
akvakultúry.
Európsky fond pre rybné 
hospodárstvo
09 
Európsky fond pre rybné hospodárstvo 
(EFRH)9 bol finančným nástrojom SRP 
na obdobie 2007 – 2013. EFRH mal päť 
prioritných osí a jeho celkový rozpočet 
predstavoval 4,3 mld. EUR. Každá os 
zahŕňala niekoľko opatrení. Rozdelenie 
financovania z EFRH bolo nasledovné:
 οprioritná os 1: prispôsobenie flotily 
Spoločenstva (1,2 mld. EUR);
 οprioritná os 2: akvakultúra , vnút -
rozemský rybolov, spracovanie 
a uvádzanie produktov na trh 
(1,2 mld. EUR);
 οprioritná os 3: opatrenia spoločné -
ho záujmu (1,1 mld. EUR);
 οprioritná os 4: opatrenia na trvalo 
udržateľný rozvoj rybolovných 
oblastí (0,6 mld. EUR);
 οprioritná os 5: technická pomoc 
(0,2 mld. EUR).6 Nariadenie Rady (ES) 
č. 2371/2002 z 20. decembra 
2002 o ochrane a trvalo 
udržateľnom využívaní 
zdrojov rybného 
hospodárstva v rámci 
spoločnej politiky v oblasti 
rybolovu (Ú. v. ES L 358, 
31.12.2002, s. 59).
7 KOM(2002) 511 v konečnom 
znení z 19. septembra 2002.
8 KOM(2009) 162 v konečnom 
znení z 8. apríla 2009.
9 Nariadenie (ES) č. 1198/2006. 
EFRH nahradil finančný nástoj 
na usmerňovanie rybného 
hospodárstva (FNURH).
11 Úvod
10 
Na akvakultúru teda nie je výhradne 
určená ani jedna prioritná os. V rám -
ci osí 2 a 3 sa však poskytujú určité 
finančné prostriedky na akvakultúru 
a v osi 2 sa opatrenie týkajúce sa akva -
kultúry (opatrenie 2.1) zameriava kon -
krétne na hospodársku, environmen -
tálnu a sociálnu udržateľnosť odvetvia 
a mohlo by sa využiť na podporu 
konkurencieschopnosti. V  prílohe I  sa 
uvádzajú plánované výdavky na os 2 
a záväzky EFRH vo výške 438 mil. EUR 
na opatrenie 2.1 (akvakultúra) do mája 
2013 vyčlenené na 5 826 projektov 
v rámci opatrenia 2.1. Tieto sumy sú 
založené na údajoch, ktoré Komisii 
predložili členské štáty.
11 
Maximálny podiel z EFRH na schválený 
projekt predstavoval 75 % celkových 
verejných výdavkov v regiónoch, na 
ktoré sa vzťahuje cieľ Konvergencia10, 
a 50 % v ostatných regiónoch. Fi -
nančné prostriedky z EÚ teda muselo 
dopĺňať financovanie z iných zdrojov 
z členských štátov. Podiel verejného 
príspevku (EÚ a členských štátov) pre 
mikro, malé a stredné podniky v prí -
slušných odvetviach mohol v regió -
noch, na ktoré sa vzťahuje cieľ Konver -
gencia, dosiahnuť 60 % investičných 
nákladov a v regiónoch, na ktoré sa 
tento cieľ nevzťahuje, 40 %11.12 
Z EFRH sa poskytla podpora na tieto 
opatrenia týkajúce sa akvakultúry12:
a) opatrenia na výrobné investície do 
akvakultúry;
b) akvaenvironmentálne opatrenia;
c) opatrenia týkajúce sa verejného 
zdravia;
d) opatrenia týkajúce sa zdravia 
zvierat.
13 
Za EFRH ako celok členské štáty de -
finovali priority osí a opatrení v ná -
rodných strategických plánoch po 
procese dialógu a konzultácie s Komi -
siou. Členské štáty následne predložili 
Komisii národné operačné programy 
vypracované na základe týchto plá -
nov na preskúmanie a schválenie vo 
forme rozhodnutia Komisie. Pre každý 
operačný program sa zriaďuje moni -
torovací výbor, ktorý monitoruje jeho 
vykonávanie.
14 
Členské štáty boli tiež povinné na 
základe nariadenia o vykonávaní EFRH 
zaznamenávať tieto štatistické údaje 
týkajúce sa akvakultúry podporenej 
v rámci osi 2:
 — tonáž vyprodukovanú prostred -
níctvom akvakultúry, spracovania 
a vnútrozemského rybolovu,
 — percentuálny podiel projektov 
s produkciou, ktorá je šetrná k ži -
votnému prostrediu (obmedzenie 
negatívnych vplyvov alebo zvýše -
nie pozitívnych účinkov),
 — nárast obratu (mil. EUR).10 Regióny, ktorých HDP na 
obyvateľa je nižší ako 75 % 
priemeru EÚ.
11 Príloha II k nariadeniu (ES) 
č. 1198/2006.
12 Článok 28 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.
12
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.15 
Cieľom auditu bolo zodpovedať 
otázku: „Poskytla sa prostredníctvom 
Európskeho fondu pre rybné hospodár -
stvo účinná podpora na udržateľný roz -
voj akvakultúry?“  Podotázky sa týkali 
koncepcie a vykonávania opatrení EÚ 
na podporu akvakultúry a výsledkov 
dosiahnutých vďaka financovaniu z ve -
rejných zdrojov:
a) Boli opatrenia EFRH na podporu 
udržateľného rozvoja akvakultúry 
dobre navrhnuté a monitorované 
na úrovni EÚ?  S cieľom zodpovedať 
túto otázku Dvor audítorov preskú -
mal, do akej miery boli opatrenia 
dobre navrhnuté a aká bola úloha 
Komisie pri ich vykonávaní.
b) Boli opatrenia EFRH na podporu udr -
žateľného rozvoja akvakultúry dobre 
navrhnuté a vykonané členskými 
štátmi? S cieľom zodpovedať túto 
otázku Dvor audítorov preskúmal 
národné strategické plány a ope -
račné programy členských štátov, 
ako aj súvisiace záležitosti (vrátane 
priestorového plánovania a udeľo -
vania licencií) a spôsob vykonáva -
nia opatrení.
c) Zabezpečil EFRH maximálnu hodno -
tu za vynaložené prostriedky a bol 
prostredníctvom neho podporený 
udržateľný rozvoj akvakultúry? 
S cieľom zodpovedať túto otázku 
Dvor audítorov posudzoval, či sa 
dosiahli celkové ciele; preskúmal 
príspevok vybraných projektov 
k udržateľnému rozvoju, ako aj 
ich zameranie; posudzoval rast, 
zamestnanosť a skutočné výsledky 
a preskúmal dôkazy týkajúce sa 
dosiahnutej hodnoty vo vzťahu 
k vynaloženým prostriedkom.16 
Audit bol zameraný na projekty 
financované v rokoch 2007 až 2011. 
Vykonával sa v príslušných útvaroch 
Komisie a v šiestich členských štátoch 
(Španielsko, Francúzsko, Taliansko, 
Poľsko, Portugalsko a Rumunsko), ktoré 
tvoria vyše 50 % produkcie akvakultúry 
EÚ a na ktoré sa vzťahuje súvisiaca roz -
počtová podpora EFRH (pozri prílohu 
I).
17 
V členských štátoch sa preskúmala 
dokumentácia k 60 projektom (pozri 
prílohu II ) a 31 projektov bolo skontrolo -
vaných na mieste. Preskúmali sa postupy 
výberu projektov a dosiahnuté projek -
tové výsledky a porovnali sa s cieľmi 
EFRH. Osobitná pozornosť sa venovala 
postupom členských štátov na zabezpe -
čenie maximálnej hodnoty za vynalože -
né prostriedky pri vynakladaní financií 
z verejných zdrojov a na zabezpečenie 
udržateľného rozvoja akvakultúry.

13
 Pripomienky
Na úrovni EÚ neboli  
opatrenia na podporu 
udržateľného rozvoja 
akvakultúry vždy  
dobre navrhnuté  
ani monitorované
SRP a EFRH neposkytovali 
dostatočné detaily o obsahu 
opatrení na podporu udrža -
teľného rozvoja akvakultúry
18 
Zo ZFEÚ vyplýva pre EÚ výhradná 
právomoc v súvislosti s politikou 
v oblasti rybného hospodárstva, nie 
však konkrétne v oblasti akvakultúry. 
Napriek tomu je jedným z cieľov SRP 
ustanoviť zosúladené opatrenia na 
podporu akvakultúry13. EFRH má za cieľ 
„podporu spoločnej politiky v oblasti 
rybného hospodárstva, aby sa za -
bezpečilo využívanie živých vodných 
zdrojov, a podporu akvakultúry, aby sa 
zabezpečila trvalá udržateľnosť z hos -
podárskeho, environmentálneho aso -
ciálneho hľadiska“14. V rámci prioritnej 
osi 2 EFRH sa poskytol finančný balík 
na akvakultúru, vnútrozemský rybolov 
a spracovanie a uvádzanie rybích pro -
duktov a produktov akvakultúry na trh.
19 
V nariadeniach o SRP a EFRH sa neu -
vádzali bližšie informácie o obsahu 
zosúladených opatrení pre akvakultú -
ru. Predovšetkým sa všeobecné ciele 
pre akvakultúru neodrážali v konkrét -
nych opatreniach; členské štáty neboli 
povinné vypracovať špecifické plány, 
v ktorých by sa podrobne opísal spô -
sob, ako čo najlepšie využiť dostupné 
financovanie na udržateľný rozvoj ak -
vakultúry, a chýbal rámec dôsledného 
monitorovania a hodnotenia pomocou 
spoločných ukazovateľov na monitoro -
vanie vývoja výkonnosti.Ani v týchto nariadeniach ani v národ -
ných strategických plánoch a operač -
ných programoch, o ktorých sa hovorí 
v nasledujúcej časti (pozri body 43 
až 48), sa nestanovoval dostatočne 
jasný rámec pre udržateľný rozvoj ak -
vakultúry v období do roku 2013.
Komisia sa prostredníctvom 
preskúmania národných 
strategických plánov a ope -
račných programov syste -
maticky neuisťovala, že tieto 
dokumenty boli navrhnuté 
tak, aby maximalizovali 
účinnosť politiky v oblasti 
akvakultúry
20 
NSP sa vzťahujú na celé odvetvie 
rybného hospodárstva a obsahu -
jú súhrnný opis všetkých aspektov 
spoločnej rybárskej politiky vrátane 
priorít a cieľov. V prípadoch, keď je 
to relevantné pre príslušný členský 
štát, musí teda NSP obsahovať priori -
ty, ciele a odhad potrebných zdrojov 
verejného financovania s osobitným 
zreteľom na stratégiu udržateľného 
rozvoja odvetvia akvakultúry15. Komi -
sia musela vyhodnotiť16 navrhované 
operačné programy (OP) členských 
štátov, aby zistila, či sú v súlade s NSP 
a s požiadavkami EFRH vrátane zreteľa 
na akvakultúru.
21 
Dvor audítorov zistil, že Komisia vy -
konala podrobné hodnotenie súladu 
OP , NSP a požiadaviek EFRH vrátane 
požiadaviek týkajúcich sa akvakultúry. 
Vo všeobecnosti bolo toto hodnotenie 
dôsledné a slúžilo ako základ pre roko -
vania s členskými štátmi, ktoré viedli 
ku konečnému prijatiu OP .13 Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) 
č. 2371/2002.
14 Článok 4 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.
15 Článok 15 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.
16 Článok 17 ods. 5 nariadenia 
(ES) č. 1198/2006.
14 Pripomienky
22 
Dvor audítorov však v členských štá -
toch zistil nedostatky týkajúce sa kon -
cepcie NSP a OP (pozri body 43 až 47).
Hoci Dvor audítorov uznáva, že v rámci 
zdieľaného hospodárenia majú Komi -
sia a členské štáty špecifické povin -
nosti, Komisia prostredníctvom svojho 
preskúmania NSP a OP nereagovala 
na tieto nedostatky sčasti v dôsledku 
všeobecného charakteru NSP .
Komisia neposkytla kom -
plexné usmernenie k envi -
ronmentálnym záležitostiam 
týkajúcim sa akvakultúry
23 
Environmentálna udržateľnosť je 
jedným z cieľov financovania z EFRH 
určeného na opatrenia týkajúce sa 
akvakultúry a je tiež cieľom stratégie 
Komisie pre oblasť akvakultúry. Akva -
environmentálne opatrenia sú uvede -
né v zozname opatrení oprávnených 
na financovanie z EFRH (pozri bod 12). 
Okrem SRP a EFRH sa environmentál -
na udržateľnosť opatrení na podporu 
akvakultúry meria aj prostredníctvom 
súladu s politikou EÚ v oblasti životné -
ho prostredia. Príslušné hlavné oblasti 
politiky sa stanovujú v rámcovej smer -
nici EÚ o vode17, rámcovej smernici 
o stratégii pre oblasť mora18, smernici 
o posúdení vplyvov na životné pros -
tredie19 a smernici o biotopoch (Natura 
2000)20. V kontexte právnych predpisov 
EÚ s takým širokým záberom by bolo 
usmernenie pre členské štáty a toto 
odvetvie dôležité.24 
Členské štáty sú na základe smerni -
ce o biotopoch napríklad povinné 
podniknúť primerané kroky na to, aby 
sa na osobitne chránených oblastiach 
Natura 2000 predišlo poškodeniu 
prirodzených biotopov a biotopov 
konkrétnych druhov, ako aj rušeniu 
druhov, pre ktoré boli územia označe -
né za chránené.
25 
Dvor audítorov zistil, že Komisia 
skutočne vypracovala usmernenia, 
ktoré mali členské štáty uplatňovať 
pri podpore akvakultúry v oblastiach 
Natura 2000. Podobné usmernenia 
však neboli vypracované k ostatným 
smerniciam spomenutým v bode 23. 
Komisia okrem toho neposkytla žiadne 
usmernenie k akvaenvironmentálnym 
opatreniam v rámci EFRH. Chýbajúce 
usmernenie bolo v rozpore s cieľom 
EFRH týkajúcim sa environmentálnej 
udržateľnosti a pri audite sa okrem 
toho zistilo, že v praxi sa na environ -
mentálnu udržateľnosť z EFRH ne -
poskytla významná podpora (pozri 
body 50 a 51).
Komisia dostatočne nezabez -
pečila porovnateľnosť úda -
jov o celkovom pokroku pri 
dosahovaní cieľov politiky 
v oblasti akvakultúry
26 
Členské štáty sú povinné každoroč -
ne zasielať Komisii21 štatistické údaje 
o produkcii (objem a hodnota) v od -
vetví akvakultúry. Štatistické údaje 
o štruktúre odvetvia akvakultúry sa za -
sielajú každé tri roky. Tieto údaje zhro -
mažďuje a kontroluje Eurostat. Komisia 
ich skôr monitoruje ako potvrdzuje.17 Smernica 2000/60/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady z 23. októbra 2000, 
ktorou sa stanovuje rámec 
pôsobnosti pre opatrenia 
Spoločenstva v oblasti 
vodného hospodárstva  
(Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
18 Smernica 2008/56/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady zo 17. júna 2008, ktorou 
sa ustanovuje rámec pre 
činnosť Spoločenstva v oblasti 
morskej environmentálnej 
politiky (Ú. v. EÚ L 164, 
25.6.2008, s. 19).
19 Smernica Rady 85/337/EHS 
z 27. júna 1985 o posudzovaní 
vplyvov určitých verejných 
a súkromných projektov  
na životné prostredie 
(Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40). 
V článku 28 nariadenia o EFRH 
sa stanovuje, že pomoc sa 
udelí len v prípade, keď budú 
splnené určité pravidlá 
týkajúce sa hodnotenia vplyvu 
na životné prostredie.
20 Smernica Rady 92/43/EHS 
z 21. mája 1992 o ochrane 
prirodzených biotopov a voľne 
žijúcich živočíchov a rastlín 
(Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).
21 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 762/2008 z 9. júla 2008 
o predkladaní štatistiky 
o akvakultúre členskými štáty 
a o zrušení nariadenia Rady 
(ES) č. 788/96 (Ú. v. EÚ L 218, 
13.8.2008, s. 1).
15 Pripomienky
22 Článok 6 nariadenia (ES) 
č. 762/2008.
23 Grécko, Francúzsko a Rakúsko.27 
Komisia považuje vypracúvanie štatis -
tických údajov vo všeobecnosti za spo -
ľahlivé. V súvislosti s údajmi o štruktúre 
odvetvia akvakultúry predloženými 
členskými štátmi však existujú ne -
zrovnalosti. Celková veľkosť zariadení 
sa vykazuje v hektároch a kubických 
metroch. Potreba vykazovať údaje 
v kubických metroch spôsobuje podľa 
Eurostatu niektorým krajinám ťažkosti 
a môže obmedziť porovnateľnosť šta -
tistických údajov vyjadrených v tejto 
jednotke. Napríklad dvaja najväčší 
producenti v odvetví akvakultúry z hľa -
diska objemu, Francúzsko a Španielsko, 
vykázali v roku 2011 celkovú veľkosť 
svojich akvakultúrnych zariadení ako 
2 532 m3 a 10 611 m3 a objem obratu 
(pozri prílohu I ) ako 283 a 277 tisíc ton 
(v danom poradí za tieto dve krajiny). 
Portugalsko s obratom osem tisíc ton 
vykázalo celkovú veľkosť 22 529 m3.
28 
Členské štáty sú povinné22 každoročne 
zaslať Komisii správu o metodike zberu 
údajov. Dvor audítorov zaznamenal, že 
väčšina členských štátov tieto správy 
nezaslala každý rok. To spôsobuje 
oneskorenie potvrdenia štatistických 
údajov Eurostatom a vyvoláva neisto -
tu v súvislosti s kvalitou príslušných 
údajov. Okrem toho tri členské štáty23 
predložili údaje za rok 2011 s onesko -
rením v dĺžke tri až päť mesiacov po 
uplynutí lehoty stanovenej na 31. de -
cembra 2012.29 
Niektoré členské štáty pokladajú údaje 
o produkcii konkrétnych druhov rýb za 
„dôverné“ v dôsledku koncentrácie od -
vetvia akvakultúry a možnosti identi -
fikovať pri konkrétnych producentoch 
trhovo citlivé informácie. Z nasledujú -
cej tabuľky vyplýva, že osem členských 
štátov predložilo údaje o produkcii 
akvakultúry (okrem liahní a odchov -
ných zariadení) za rok 2011 v utajenej 
forme a niektoré členské štáty doposiaľ 
neposkytli údaje. Táto situácia Euro -
statu neumožňuje uverejniť súhrnné 
údaje za EÚ-27 a znižuje tak množstvo 
verejne dostupných informácií o tren -
doch a vývoji v tomto odvetví (pozri 
tabuľku 2 ).
16 Pripomienky
Hodnota produkcie akvakultúry v EÚ
EUR
KRAJINA/ROK 2008 2009 2010 2011
EÚ-27 3 407 134 614 3 219 102 127 Nie je k dispozícii Nie je k dispozícii
EÚ-25 3 372 465 092 3 182 599 297 Nie je k dispozícii Nie je k dispozícii
EÚ-15 3 114 534 138 2 988 571 787 Nie je k dispozícii Nie je k dispozícii
Belgicko 667 767 4 034 596 Utajený údaj Utajený údaj
Bulharsko 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Česká republika 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Dánsko 98 276  272 88 240 305 Utajený údaj Utajený údaj
Nemecko 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Utajený údaj
Estónsko 1 771 650 2 235 436 2 028 836 1 684 752
Írsko 92 442 829 104 271  122 113 132 438 124 900 818
Grécko 369 913 151 397 790 833 Nie je k dispozícii 453 062 003
Španielsko 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Francúzsko 691 603 892 697 964 760 Utajený údaj Nie je k dispozícii
Taliansko 465 600 684 474 862 750 333 238 932 402 822 356
Cyprus 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Nie je k dispozícii
Lotyšsko 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Litva 6 635 949 6 654 996 Utajený údaj Utajený údaj
Maďarsko 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Holandsko 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959 895
Rakúsko 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Utajený údaj
Poľsko 73 284 926 76 372  905 Nie je k dispozícii Utajený údaj
Portugalsko 40 175 003 34 063 945 47 264 269 58 278 930
Rumunsko 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovinsko 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Utajený údaj
Slovensko 2 749  143 1 765  838 Utajený údaj 2 420 531
Fínsko 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Utajený údaj
Švédsko 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442 468
Spojené kráľovstvo 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Zdroj:  Eurostat.Tabuľka 2
17 Pripomienky Tabuľka 324 Rozhodnutie Komisie 
2005/629/ES z 26. augusta 
2005, ktorým sa zriaďuje 
Vedecký, technický 
a hospodársky výbor pre 
rybné hospodárstvo (Ú. v. EÚ 
L 225, 31.8.2005, s. 18).30 
Okrem Eurostatu preskúmava údaje 
o akvakultúre aj Vedecký, technický 
a hospodársky výbor pre rybné hospo -
dárstvo (STECF)24, a to na základe rám -
ca pre zber údajov, v ktorom členské 
štáty zhromažďujú socio -ekonomické 
informácie o spoločnostiach v odvetví 
akvakultúry. Medzi údajmi Eurostatu 
a STECF o produkcii v rámci akvakul -
túry sú výrazné rozdiely. To vyplýva aj 
z tabuľky 3 , v ktorej sa porovnávajú 
sumy vykázané za kontrolované člen -
ské štáty za rok 2009. Tieto rozdiely 
možno vysvetliť rozličnými metodic -
kými prístupmi k zberu údajov vyplý -
vajúcimi z rôznych súborov právnych 
predpisov, no Eurostat ani STECF ich 
plne neodsúhlasili.
Porovnanie údajov Eurostatu a STECF za rok 2009
Produkcia akvakultúry v roku 2009
 EUROSTAT Správa STECF Rozdiel Rozdiel %
000 EUR ton 000 EUR ton 000 EUR ton 000 EUR ton
Španielsko 396 337 268 457 440  028 268 600 - 43 691 - 143 - 11 % 0 %
Francúzsko 697 965 236 439 760 067 265 399 - 62 102 - 28 960 - 9 % - 12 %
Taliansko 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Poľsko 76 373 36 503 88 356 38 854 - 11 983 - 2 351 - 16 % - 6 %
Portugalsko 34 064 6 727 37 250 6 208 - 3 186 519 - 9 % 8 %
Rumunsko 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Zdroje: Štatistické údaje Eurostatu o produkcii akvakultúry. Správa Spoločného výskumného centra: Economic Performance of the EU Aquacultu -
re Sector  (Hospodárska výkonnosť odvetvia akvakultúry v EÚ) (STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Pripomienky
Komisia vykonala malý počet 
relevantných auditov a hod -
notení a jej monitorovanie 
bolo obmedzené
31 
V nariadení o EFRH sa vyžaduje, aby 
členské štáty zasielali Komisii priebež -
né hodnotenia25 svojich operačných 
programov. Tieto hodnotenia by mohli 
poskytnúť užitočné informácie o vyko -
návaní opatrení týkajúcich sa akva -
kultúry a umožniť prijatie nápravných 
opatrení. Dvor audítorov však zistil, že 
v praxi sa konkrétne v súvislosti s akva -
kultúrou poskytlo málo informácií.
32 
V čase auditu Dvora audítorov bolo 
medzi audity Komisie na mieste, kto -
rých vykonanie sa vyžaduje na základe 
nariadenia o EFRH26, zaradených spolu 
len sedem projektov akvakultúry. Taká 
nízka miera projektov akvakultúry 
vybraných do vzorky neumožňuje 
vyvodenie záverov o účinnom fun -
govaní systémov na úrovni členských 
štátov ani EÚ. Tieto audity boli auditmi 
zhody a ich účelom nebolo poskytnúť 
informácie o dosahu podpory EÚ na 
udržateľný rozvoj akvakultúry.
33 
Priebežné hodnotenia OP vypracované 
členskými štátmi boli zaslané Komisii, 
ktorá si najala experta, aby zostavil 
konsolidovaný súhrn. Hoci sa tieto 
priebežné hodnotenia a konsolidovaný 
súhrn týkajú akvakultúry, Komisia ne -
vykonala ďalšie posúdenie hodnotení, 
aby zistila, či boli opatrenia na podpo -
ru akvakultúry primerané.34 
Zástupca Komisie sa zúčastňuje na prá -
ci monitorovacích výborov členských 
štátov pre EFRH ako poradca. Tieto 
výbory však záležitostiam spojeným 
s akvakultúrou mohli venovať len málo 
času.
Výsledky výskumných pro -
jektov financovaných z verej -
ných zdrojov neboli plne 
využité
35 
V časti 3.1 stratégie Komisie pre 
akvakultúru na rok 200927 sa uvádza, 
že udržateľný rozvoj akvakultúry by 
mal byť podporený excelentnosťou 
výskumu a inovácií a že je nevyhnutné 
pokračovať v tejto podpore a posilňo -
vať ju.
36 
Hoci sa na opatrenia v rámci nástroja 
LIFE28 a výskumné opatrenia vyčlenili 
značné finančné prostriedky, ako je 
uvedené rámčeku 1 , pri audite sa 
zistilo, že Komisia v dostatočnej miere 
nevyužila ich výsledky na vypraco -
vanie cieľov a usmernení v súvislosti 
s akvakultúrou (k záležitostiam, ako 
je vypúšťanie filtrátu a chemikálií, 
umiestnenie fariem a vplyv úniku rýb) 
(pozri body 23 až 25).25 Článok 49 ods. 3 nariadenia 
(ES) č. 1198/2006.
26 Článok 72 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.
27 KOM(2009) 162.
28 LIFE je finančný nástroj EÚ pre 
životné prostredie. V rámci 
priameho hospodárenia 
Komisie sa z neho financujú 
demonštračné 
environmentálne projekty 
v rôznych odvetviach činnosti. 
Rovnako sa prostredníctvom 
neho financuje ochrana 
prírody.
19 Pripomienky
Relevantné výskumné projekty a projekty LIFE
Dvor audítorov zaznamenal, že v oblasti akvakultúry sa na 18 projektov LIFE rozdelilo 14 mil. EUR. Hlavnými 
témami projektov bola správa pobrežných oblastí, ekosystémy, územia Natura 2000 a udržateľná morská 
akvakultúra.
Dvor audítorov tiež zaznamenal, že 77 výskumných projektov súvisiacich s akvakultúrou získalo v rámci 6. rám -
cového programu (RP) financovanie vo výške 158 mil. EUR. Hlavnými témami boli prevencia chorôb, výživa 
rýb, šľachtenie, dobré životné podmienky rýb, biologický potenciál nových možných druhov, bezpečnosť 
a kvalita produktov akvakultúry a ochrana životného prostredia.
Projekty týkajúce sa priestorového plánovania v rámci akvakultúry
Jeden projekt LIFE sa týkal priestorového plánovania prostredníctvom geografického informačného systému 
(GIS) (financovanie vo výške 350 000 EUR). Jeden projekt financovaný z RP sa tiež zaoberal touto problemati -
kou (financovanie vo výške 705 000 EUR), a to konkrétne v súvislosti s hlbinnou akvakultúrou.
Projekty týkajúce sa kontroly a eradikácie chorôb v akvakultúre
Tejto otázke sa venovalo osem projektov financovaných z RP (celkové financovanie vo výške 12 mil. EUR). Hlav -
ným zameraním týchto projektov bola kontrola patogénov a parazitov a predchádzanie chorobám.
Projekty týkajúce sa systémov monitorovania životného prostredia a akvaenvironmentálnych opatrení
Na túto oblasť boli zamerané dva projekty LIFE (celkové financovanie vo výške 584 000 EUR), pričom sa sústre -
dili na vypracovanie odporúčaní pre hospodárenie s vodou, rozvoj akvakultúry a zníženie vplyvu akvakultúry. 
V rámci ôsmich projektov financovaných z RP (celkové financovanie vo výške 5 mil. EUR) sa skúmali problémy 
zapríčinené intenzívnym hospodárením na farmách, ochrana a čistenie vody a degradácia biotopov.Rámček 1
20 Pripomienky
Opatrenia na podporu 
udržateľného rozvoja 
akvakultúry neboli  
členskými štátmi dobre 
navrhnuté a vykonávané
V kontrolovaných člen -
ských štátoch bol nedosta -
tok iniciatív na podporu 
akvakultúry
37 
Komisia vo svojom oznámení o vy -
tvorení udržateľnej budúcnosti pre 
akvakultúru uznala, že členské štáty 
by mali prijať opatrenia na umožnenie 
rozvoja podnikania a zníženie admi -
nistratívnej záťaže, ktorú spôsobujú 
vnútroštátne ustanovenia, a to najmä 
zjednodušením postupov udeľovania 
licencií v akvakultúre29.Opatrenia na zjednodušenie by sa mali 
zaoberať povinnosťami a koordináciou 
orgánov zodpovedných za udeľovanie 
licencií a monitorovanie dodržiavania 
pravidiel v akvakultúre (napr. v súvis -
losti s prevádzkovaním akvakultúrnych 
fariem a platnými environmentálnymi 
a veterinárnymi požiadavkami).
38 
Dvor audítorov kontroloval, či navští -
vené členské štáty vypracovali stra -
tégiu rozvoja akvakultúry, v ktorej sa 
brali do úvahy takéto opatrenia. Zistil, 
že ucelená stratégia rozvoja odvetvia 
akvakultúry chýbala vo všetkých kon -
trolovaných krajinách. Rozvoju bránili 
aj zložité administratívne postupy na 
úrovni členských štátov vrátane zainte -
resovanosti viacerých orgánov na ude -
ľovaní licencií a dohľade nad odvetvím 
(napríklad vo Francúzsku a v Taliansku). 
Našli sa však aj príklady osvedčených 
postupov, ako vyplýva z  rámčeka 2 .29 Časť 5.2 dokumentu 
KOM(2009) 162 v konečnom 
znení.
Príklady rôznych administratívnych postupov týkajúcich sa priestorového plánova -
nia a udeľovania licencií
V Taliansku je pomalý a zložitý proces udeľovania licencií a nepresné kritériá pre udeľovanie nových povole -
ní prekážkou rozvoju akvakultúry. V dôsledku toho, hoci by postup udeľovania námorných povolení a iných 
oprávnení pre akvakultúru na Sicílii mal trvať 150 dní, v praxi môže trvať niekoľko rokov a v prípade dvoch 
kontrolovaných projektov trval dokonca päť rokov. Všeobecný problém v súvislosti s prístupom k námorným 
povoleniam viedol k tomu, že Komisia iniciovala proti Taliansku postup v súvislosti s porušením pravidiel na 
základe skutočnosti, že držitelia povolení boli oproti novým žiadateľom nespravodlivo zvýhodnení.
Vo Francúzsku je prijímanie rozhodnutí zdĺhavé z dôvodu zložitosti prípravy súborov. Pri kontrolovaných pro -
jektoch rozhodovanie trvalo viac než rok, v jednom z prípadov takmer dva roky.
Farmárska zóna pre mäkkýše v Portugalsku sa využívala len čiastočne, a keďže chýbali podmienky, ktoré by ich 
nútili k inému postupu, držitelia si zachovávali licencie bez toho, aby povolenia skutočne využívali. To bránilo 
rozvoju týchto zón.
V Andalúzii (Španielsko) úrady zriadili „kontaktné miesto“ pre firmy pôsobiace v oblasti akvakultúry. Navrhova -
teľom projektov bolo poskytnuté poradenstvo v procese uchádzania sa o financovanie z EFRH a pri získavaní 
licencií od rôznych národných a miestnych agentúr. Pri projektoch vo vzorke prijatie rozhodnutí trvalo v prie -
mere päť mesiacov.Rámček 2
21 Pripomienky
Postupy týkajúce sa priesto -
rového plánovania a udeľo -
vania licencií boli slabé
39 
Akvakultúra sa vykonáva v pobrežných 
a vnútrozemských vodách v celej EÚ. 
Tieto vodné útvary zvyčajne vlastnia 
verejné orgány a prevádzkovateľom 
v oblasti akvakultúry udeľujú povo -
lenia a licencie. Vo využívaní týchto 
vodných oblastí si veľmi často konku -
rujú s ostatnými užívateľmi, napríklad 
s turizmom a odvetvím tradičného ry -
bolovu. Analýza a plánovanie využíva -
nia morských oblastí sú nevyhnutné na 
dosiahnutie hospodárskych, environ -
mentálnych a sociálnych cieľov. Otázky 
vhodného priestorového plánovania 
a udeľovania licencií, ktoré sú v zodpo -
vednosti členských štátov, sú teda kľú -
čovým faktorom pre udržateľný rozvoj 
akvakultúry, ako aj pre účinnosť výdav -
kov z EFRH na podporu tohto rozvoja. 
Komisia to uznala vo svojej stratégii 
pre odvetvie akvakultúry z roku 2009 
a v strategických usmerneniach30 
k udržateľnému rozvoju akvakultúry 
a vyzvala členské štáty, aby vytvorili 
systémy námorného priestorového 
plánovania, v ktorých plne uznajú 
strategickú dôležitosť akvakultúry. Ta -
kéto systémy by navrhovateľom mohli 
potenciálne pomôcť pri vypracúvaní 
projektov. V licenciách, ktoré orgány 
členských štátov udeľujú prevádzkova -
teľom v oblasti akvakultúry, sa špecifi -
kujú tieto dôležité parametre:
 — príslušná vodná oblasť,
 — platnosť a držiteľ licencie,
 — aký druh akvakultúrnej aktivity sa 
povoľuje (druhy rýb, typ inštalova -
ných zariadení), — obmedzenia týkajúce sa životné -
ho prostredia a verejného zdravia 
(maximálna hustota osádzania 
násad, obmedzenia kŕmenia 
a podávania veterinárnych liekov, 
požiadavky na kvalitu vody).
40 
Dvor audítorov zistil, že v kontrolova -
ných členských štátoch a regiónoch 
nebolo v čase auditu priestorové 
plánovanie na účely akvakultúry 
dostatočné. Námorné priestorové 
plánovanie na podporu akvakultúry sa 
nevykonávalo v Rumunsku ani Poľsku 
a v Galícii (Španielsko) a Portugalsku sa 
stále vytváralo. Chýbajúce plánovanie 
dostupnosti priestoru vedie k obme -
dzeniu príležitostí pre rozvoj podnika -
nia a neprispieva k riešeniu konfliktu 
s ostatnými aktivitami. Slabé priestoro -
vé plánovanie, najmä v kombinácii so 
zložitými postupmi udeľovania licencií, 
bráni udržateľnému rozvoju akvakul -
túry. V  rámčeku 2  sa uvádzali príklady 
niektorých dôsledkov.30 COM(2013) 229 final z 29. apríla 
2013.
22 Pripomienky
31 Odôvodnenie 17 nariadenia 
(ES) č. 1198/2006.
32 Článok 15 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.Finančná a hospodárska 
kríza mala značný dosah  
na odvetvie akvakultúry
41 
Národné strategické plány a operačné 
programy členských štátov sa vypra -
covali ešte predtým, ako finančná 
a hospodárska kríza vážne zasiahla 
prostredie európskeho obchodu. 
Rovnako ako pri ostatných podnikateľ -
ských aktivitách (podľa správ orgá -
nov a navrhovateľov projektov) mala 
kríza významný dosah aj na investície 
a rozhodnutia o financovaní v odvet -
ví akvakultúry. Keďže potenciálnymi 
príjemcami z EFRH sú často malé pod -
niky, ktoré musia zabezpečiť 40 % až 
60 % celkových investičných nákladov, 
problémy pri získavaní financovania 
a bankových záruk komplikovali vývoj 
projektov (spomedzi členských štátov 
vybraných na audit boli zasiahnuté 
najmä Španielsko, Portugalsko a Ru -
munsko). S jednou charakteristickou 
črtou odvetvia akvakultúry sa spája 
potreba dodatočného financovania: 
zvyčajne je veľký dopyt po pracovnom 
kapitále na financovanie obstarania 
zásob mladých rýb a následne nákla -
dov na kŕmenie a starostlivosť pred -
tým, ako ryby dosiahnu veľkosť, keď sú 
vhodné na predaj.42 
Finančná kríza mohla zhoršiť tendenciu 
členských štátov nasmerovať pomoc 
z EFRH na existujúce podniky v oblasti 
akvakultúry a na projekty, ktoré sa re -
alizovali už pred prijatím rozhodnutia 
o udelení pomoci (napríklad v Talian -
sku a Poľsku) (pozri bod 62). Takéto 
projekty majú väčšiu šancu na úspech, 
čo pre príslušný členský štát minima -
lizuje riziko zrušenia viazanosti finan -
covania EÚ. Týmto postupom sa však 
zabezpečuje obmedzené financovanie 
na nové alebo inovatívne projekty.
V národných strategických 
plánoch sa nestanovovali 
jasné ciele pre akvakultúru
43 
V národných strategických plánoch 
(NSP) členských štátov sa stanovujú 
priority a ciele EFRH pre vykonávanie 
SRP31. Každý NSP by mal obsahovať 
odhad zdrojov verejných financií po -
trebných alebo predpokladaných v sú -
vislosti s týmito cieľmi, ktoré zahŕňajú 
aj udržateľný rozvoj odvetvia akvakul -
túry32. Podľa názoru Dvora audítorov 
by NSP s jasnými cieľmi a uvedením 
potrebných zdrojov financovania 
zabezpečili dobrý základ pre opatrenia 
na podporu akvakultúry.
44 
Avšak žiaden z kontrolovaných NSP 
neobsahoval odhad verejných zdrojov 
financovania potrebných na opatrenia 
na podporu akvakultúry.
23 Pripomienky
45 
Dvor audítorov zistil, že NSP zahŕňali 
opis odvetvia akvakultúry v danom 
členskom štáte a súbor cieľov na jeho 
rozvoj. V jednotlivých členských štá -
toch sa tieto ciele líšili, mali však vše -
obecný charakter a zahŕňali ciele ako 
diverzifikácia a zvýšenie produkcie, 
ochrana životného prostredia a verej -
ného zdravia a rozvoj trhu. Kombiná -
cia nedostatočne konkrétnych cieľov 
a chýbajúceho odhadu potrebných 
verejných zdrojov viedla k nejasným 
stratégiám pre akvakultúru v kontrolo -
v a nýc h  N SP.Operačné programy mali 
rôzne nedostatky
46 
V operačných programoch (OP) člen -
ských štátov sa finančné zdroje z EFRH 
rozdelili na prioritné osi a opísali sa 
(detailnejšie ako v NSP) opatrenia, kto -
ré sa mali vykonať na splnenie cieľov. 
Stanovili sa plány vrátane konkrétnych 
cieľov pre rozvoj odvetvia akvakultúry. 
Členské štáty mohli navrhnúť zmeny 
OP , aby sa ciele upravili s ohľadom na 
meniace sa okolnosti v odvetví ryb -
ného hospodárstva alebo akvakultúry 
(pozri bod 58, v ktorom sa analyzujú 
problémy spojené s týmito plánmi).
47 
Hoci OP poskytovali rámec pre celko -
vé vykonávanie EFRH, Dvor audítorov 
našiel vo všetkých kontrolovaných 
členských štátoch nedostatky týkajúce 
sa opatrení na podporu akvakultúry 
(príklady sa uvádzajú v  rámčeku 3 ).
Príklady nedostatkov v operačných programoch súvisiacich s akvakultúrou
V Rumunsku nebola morská akvakultúra súčasťou vykonávania OP , hoci sa v NSP stanovila za prioritu. Hoci 
boli teda problémy spojené s morskou akvakultúrou známe už pred vypracovaním OP , počas programového 
obdobia sa neriešili. Medzi opatreniami na podporu akvakultúry sa navyše nestanovili priority.
Hoci sa v talianskom NSP a OP identifikovali dôležité prekážky pre rozvoj akvakultúry (vrátane chýbajúcich 
plánov správy pobrežných oblastí a neistoty v súvislosti s povoleniami), v OP sa nekonkretizovali žiadne 
opatrenia na ich odstránenie. Nestanovujú sa v nich ciele na zlepšenie kvality produktov z hľadiska životného 
prostredia, bezpečnosti potravín a obchodu, napríklad environmentálne osvedčovanie a registrácia EMAS, 
podpora nových trhových odbytísk a uľahčenie konsolidácie a rozvoja mikropodnikov a malých podnikov.
Hoci v Poľsku bol operačný program zrevidovaný v roku 2011, ukazovatele neboli zmenené. Vedelo sa však, 
že žiadne z cieľov pre akvakultúru stanovených v OP neboli dosiahnuté, napriek tomu OP nebol upravený tak, 
aby príliš optimistické odhady zodpovedali realite.Rámček 3
24 Pripomienky
48 
Hoci existovali konkrétne ciele týka -
júce sa zamestnanosti a produkcie, 
iné ciele EFRH sa niekedy neriešili. 
Okrem toho sa nevyvíjali snahy o sta -
novenie priorít v rámci výdavkov ani 
o zabezpečenie maximálnej hodnoty 
za vynaložené prostriedky na úrovni 
projektov. Systémy na monitorovanie 
účinkov výdavkov a nápravu akýchkoľ -
vek negatívnych trendov boli minimál -
ne. Niekedy bolo hlavným finančným 
opatrením jednoducho len rozdelenie 
finančných prostriedkov.
Členské štáty neposúdili 
dostatočne politiky v oblasti 
životného prostredia 
a zdravia
49 
S akvakultúrou sa spája riziko chorôb 
a infekcií živočíchov a interakcie s mor -
ským prostredím. Ryby držané v uzav -
retej zóne sa musia kŕmiť, čo môže 
viesť k vypúšťaniu nadbytočného 
krmiva a filtrátu. Skutočnosť, že ryby sa 
udržiavajú v relatívnej vzájomnej blíz -
kosti zvyšuje výskyt infekcií a chorôb 
a potrebu veterinárnej liečby. Rozšíre -
nie infekcií alebo chorôb môže zaprí -
činiť úbytok populácie rýb na farme, 
a tiež ohroziť voľne žijúce ryby. Úbytok 
rýb na farme spôsobuje aj ich únik 
a následné množenie s voľne žijúcimi 
rybami spôsobuje prenos genetickej 
výbavy, ktorá môže zmeniť charakte -
ristické črty voľne žijúcej populácie.50 
Tieto riziká je potrebné posúdiť 
a zvládnuť, aby sa akvakultúra vyvíja -
la udržateľným spôsobom a zároveň 
aby sa chránilo morské prostredie. Na 
veterinárnu kontrolu akvakultúrnych 
činností sa vzťahujú podrobné požia -
davky právnych predpisov33. Hoci je 
možné z EFRH financovať opatrenia na 
ochranu životného prostredia a ve -
rejného zdravia a zdravia živočíchov, 
okrem Poľska ani jeden z kontrolo -
vaných členských štátov neschválil 
projekty v týchto oblastiach. K envi -
ronmentálnym záležitostiam okrem 
toho chýba usmernenie (pozri body 23 
až 25).
51 
Členské štáty sú na základe nariadenia 
o vykonávaní EFRH34 povinné zazna -
menávať percentuálny podiel projek -
tov s produkciou šetrnou k životnému 
prostrediu (obmedzenie negatívnych 
vplyvov alebo zvýšenie pozitívnych 
účinkov). Dvor audítorov zistil, že 
opatrenia akvakultúry financované 
z EFRH v kontrolovaných členských 
štátoch dostatočne nezohľadňovali tie -
to aspekty. Väčšina financovania bola 
zameraná na opatrenia na zachovanie 
produkcie. Výberové kritériá týkajúce 
sa rizík pre životné prostredie a zdravie 
sa využili len v malej miere na to, aby 
boli oprávnené na získanie financo -
vania. Okrem toho chýbali primerané 
merateľné ukazovatele (týkajúce sa na -
príklad vypúšťania filtrátu a chemikálií, 
umiestnenia fariem a vplyvu úniku rýb) 
vychádzajúce zo spoľahlivých údajov 
o vplyve konkrétnych postupov v ak -
vakultúre na vodné prostredie.
52 
V dôsledku toho nebolo možné zistiť, 
či boli environmentálne vplyvy skutoč -
né a významné vo vzťahu k príslušným 
verejným investíciám (pozri rámček 4 ).33 Napríklad smernica Rady 
2006/88/ES z 24. októbra 2006 
o zdravotných požiadavkách 
na živočíchy a produkty 
akvakultúry a o prevencii 
a kontrole niektorých chorôb 
vodných živočíchov (Ú. v. EÚ 
L 328, 24.11.2006, s. 14).
34 Nariadenie Komisie (ES) 
č. 498/2007 z 26. marca 2007, 
ktorým sa stanovujú 
podrobné vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1198/2006 o Európskom 
fonde pre rybné hospodárstvo 
(Ú. v. EÚ L 120, 10.5.2007, s. 1).
25 Pripomienky
Vo vykazovaní výsledkov nie -
ktorými členskými štátmi sa 
vyskytli závažné nepresnosti
53 
Výročné správy o vykonávaní EFRH 
vypracované členskými štátmi mali 
obsahovať štatistické údaje o monito -
rovaní, ktoré mali byť prediskutované 
a schválené monitorovacím výborom35 
predtým, ako sa predložia Komisii. 
Obsahovali najnovšie finančné údaje 
o vykonávaní projektov a zvyčajne aj 
ukazovatele produkcie a zamestna -
nosti. Na získanie spoľahlivého obrazu 
o výsledkoch opatrení na podporu 
akvakultúry financovaných z EFRH na 
úrovni členských štátov a EÚ bolo po -
trebné, aby boli tieto správy presné.54 
Dvor audítorov našiel v niektorých vý -
ročných správach o vykonávaní značné 
nepresnosti a metodické nedostatky, 
čo zabránilo tomu, aby sa vykonáva -
nie podpory z EFRH na akvakultúru 
mohlo spoľahlivo vyhodnotiť (pozri 
rámček 5 ).35 Článok 59 písm. i) nariadenia 
(ES) č. 1198/2006.Príklady chýbajúceho zamerania na environmentálne záležitosti
Podľa španielskej správy o vykonávaní EFRH za rok 2011 sa len v štyroch zo 604 projektov schválených v rámci 
opatrenia 2.1 používali osvedčené systémy environmentálneho riadenia. Navrhovatelia vypracovali štúdie 
o vplyve na životné prostredie alebo jednoducho vyhlásenia o absencii vplyvu, ktoré preskúmali príslušné 
orgány. Vzhľadom na nízky počet žiadostí však environmentálne riadenie nebolo pri rozhodovaní o udelení 
financovania z EFRH súčasťou výberových kritérií.
Medzi cieľmi talianskeho OP bolo aj uplatňovanie postupov environmentálneho osvedčovania a registrácie 
EMAS. Výberový postup sa však nezameriaval na environmentálne osvedčovanie a vplyvy na životné pros -
tredie neboli vopred riadne posúdené. V monitorovaní skutočného vplyvu projektov na životné prostredie 
sa navyše vyskytli nedostatky. Na Sicílii nebolo vykonanie hodnotenia vplyvu na životné prostredie v súlade 
s požiadavkami podmienkou schválenia financovania z EFRH.
V Rumunsku sa vo fáze výberu projektov pridelili environmentálnemu kritériu len tri body zo 100. Celých 
32,5 % projektov financovaných z EFRH sa považovalo za projekty, ktorých produkcia je šetrná k životnému 
prostrediu. Definícia projektu „šetrného k životnému prostrediu“ však neexistovala. Projekty, v rámci ktorých 
sa uplatňovali „zvyčajné osvedčené postupy pre akvakultúru“ sa tiež považovali za šetrné k životnému pros -
trediu. Okrem projektov ekologických producentov sa navyše žiadne z projektov neuchádzali o environmen -
tálne osvedčenie.Rámček 4
26 Pripomienky
Nepresnosti a metodické nedostatky vo výročných správach o vykonávaní 
a v ostatných štatistických zdrojoch
Vo Francúzsku sa orgány zameriavajú na mieru odpovedí podnikov v oblasti akvakultúry na štatistické 
prieskumy o akvakultúre (60 %), a to bez toho, aby sa v súlade s požiadavkou príslušného nariadenia36 uistili, 
že tieto podniky predstavujú aspoň 90 % celkového objemu produkcie. To malo vplyv na presnosť ukazovate -
ľov ročnej produkcie. Hlavným ukazovateľom vykonávania opatrení na podporu akvakultúry, ktorý používali 
francúzske orgány, bolo využitie prideleného rozpočtu, a nie dosiahnuté výsledky.
V Španielsku a Rumunsku boli údaje o produkcii akvakultúry uvedené v správach o vykonávaní založené na 
prognózach príjemcov v čase pôvodných žiadostí o podporu. Množstvá vykázané ako skutočné údaje o výstu -
pe neboli založené na žiadnom meraní produkcie a neboli teda spoľahlivé.
V Taliansku sa vo výročnej správe o vykonávaní po prvýkrát uviedli skutočné údaje až v roku 2012. Okrem toho 
boli veľké rozdiely medzi produkciou akvakultúry vykázanou v správach o vykonávaní EFRH a údajmi Euros -
tatu. Napríklad za rok 2011 bola vo výročnej správe o vykonávaní vykázaná produkcia akvakultúry v objeme 
424 905 ton, pričom podľa údajov Eurostatu produkcia predstavovala 164 127 ton.
V Poľsku vnútroštátne orgány nemonitorovali ukazovatele výsledkov, ktoré príjemcovia zahrnuli do záve -
rečných výročných správ o vykonávaní. Ukazovatele výsledkov v oblasti akvakultúry uvedené vo výročných 
správach o vykonávaní EFRH preto neboli dostatočne overené.
36 Článok 3 nariadenia (ES) č. 762/2008.Rámček 5
27 Pripomienky
Opatrenia EFRH v súvis -
losti s udržateľným rozvo -
jom akvakultúry doteraz 
nezabezpečili maximálnu 
hodnotu za vynaložené 
prostriedky
Celkové ciele na úrovni EÚ 
neboli splnené
55 
Stratégia Komisie z roku 200237 
mala za cieľ zaistiť bezpečné dlho -
dobé zamestnanie (dodatočných 
8 000 až 10 000 pracovných miest) 
v období rokov 2003 až 2008, a to 
najmä v oblastiach, ktoré závisia od 
rybného hospodárstva. Tento cieľ 
pozostával zo štyroch hlavných prv -
kov: zvýšenie miery rastu produkcie 
akvakultúry na 4 % ročne, zlepšenie 
priestorového plánovania, podpora 
rozvoja trhu a zlepšenie správy.
56 
Dvor audítorov zistil, že tieto ciele 
zväčša neboli do roku 2012 splnené. 
Produkcia EÚ ostala po mnohé roky na 
úrovni zhruba 1,3 milióna ton, pričom 
svetová produkcia akvakultúry naďa -
lej rastie (pozri graf 2 ). Presné údaje 
o zamestnanosti nie sú k dispozícii, 
no Komisia ich tiež odhaduje ako 
stabilné38. Hoci v súvislosti s priesto -
rovým plánovaním a správou neboli 
stanovené vyčíslené ciele, pri audite 
v členských štátoch sa zistili výrazné 
problémy v oboch oblastiach (pozri 
body 37 až 40).Ciele na úrovni členských 
štátov neboli splnené
57 
Všetky kontrolované členské štáty 
stanovili vo svojich OP konkrétne 
ciele týkajúce sa produkcie a pracov -
ných miest, ako aj všeobecnejšie ciele 
z hľadiska environmentálnej ochrany, 
zdravia živočíchov, diverzifikácie atď.39 
Dvor audítorov zistil, že hlavné ciele 
pre akvakultúru neboli v kontrolova -
ných členských štátoch splnené a že sa 
neodôvodnene stanovili veľmi vysoké 
ciele. V posúdení vplyvov, ktoré vy -
konala Komisia v roku 2009, boli ciele 
súvisiace s rastom tiež identifikované 
ako jeden z nedostatkov stratégie pre 
akvakultúru40.
58 
V šiestich kontrolovaných členských 
štátoch bol celkový priebežný41 plán 
produkcie stanovený na 683 000 ton. 
Avšak podľa výročných správ o vyko -
návaní a odhliadnuc od problémov 
spojených so spoľahlivosťou údajov 
(pozri bod 54) bola skutočne vyká -
zaná produkcia v priebežnej fáze len 
485 000 ton. Finančná kríza mala, 
podobne ako v ostatných odvetviach, 
výrazný dosah na akvakultúru (pozri 
body 41 a 42) a prispela k nižšej pro -
dukcii, ako sa plánovalo. Hoci členské 
štáty operačné programy zrevidovali, 
ciele neboli aktualizované tak, aby 
zohľadnili skutočný pokles produkcie 
od vypracovania operačného progra -
mu. Ciele týkajúce sa produkcie sú 
porovnané so skutočnými výsledkami 
v rámčeku 6 .37 KOM(2002) 511 v konečnom 
znení.
38 COM(2012) 747 final 
z 12. decembra 2012.
39 Článok 20 ods. 1 písm. c) 
nariadenia (ES) č. 1198/2006.
40 SEK(2009) 453 z 8. apríla 2009, 
časť 2.4.2.
41 Členské štáty stanovili 
priebežné ciele produkcie za 
roky 2010 a 2011.
28 Pripomienky
Riziko, že ciele operačných programov nebudú splnené
Členský štát000 ton
Východisková 
produkciaReferenčný 
rokPlánovaná 
produkciaSkutočná 
priebežná 
produkciaReferenčný 
rokRozdiel medzi 
plánovanou 
a skutočnou 
produkciouPlánovaná 
produkcia  
na konci  
programu 
EFRH
Francúzsko 242 2007 253 209 2010 - 44 264
Taliansko 242 2006 254 165 2011 - 89 278
Poľsko 35 2006 43 29 2010 - 14 52
Portugalsko 7 2005 10 9 2010 - 1 15
Rumunsko 7 2005 10 9 2010 - 1 14
Španielsko 63 2005 113 64 2010 - 49 80
Spolu 596 683 485 - 198 703
Zdroj:  Operačné programy, výročné správy o vykonávaní, EUROSTAT.
Súčasťou produkcie vo Francúzsku sú aj ustrice. V OP sa odhadovalo, že produkcia ustríc sa zvýši zo 115 000 
ton na začiatku programu na 121 000 ton do roku 2010 a na 127 000 ton na konci programu. V roku 2010 pro -
dukcia ustríc klesla na 84 000 ton v dôsledku krízy mortality. OP bol naposledy revidovaný v roku 2012, no cieľ 
pre produkciu ustríc nebol zmenený, hoci už v tom čase bol nereálny.
Pri revízii talianskeho OP v roku 2011 bol zachovaný cieľ pre produkciu v objeme 278 000 ton na konci progra -
mu, hoci podľa Eurostatu skutočná produkcia v tom čase dosahovala 165 000 ton.
Pri poslednej revízii poľského OP v roku 2011 bol zachovaný cieľ pre produkciu v objeme 52 000 ton na konci 
programu, hoci skutočná produkcia v roku 2010 dosahovala len 29 000 ton.
Ciele Portugalska týkajúce sa produkcie akvakultúry na konci programu boli tiež nereálne. V OP sa odhado -
valo, že produkcia sa zvýši zo 7 000 ton v roku 2005 na 15 000 ton v roku 2013 (+ 214 %). Skutočná vykázaná 
produkcia v roku 2011 bola však len 9 000 ton.
Pri poslednej revízii rumunského OP v roku 2012 bol cieľ pre produkciu zvýšený na viac než 14 000 ton na kon -
ci programu, hoci skutočná produkcia v roku 2010 predstavovala len 9 000 ton.
Ciele týkajúce sa produkcie na konci programu v rámci španielskeho OP neboli reálne. V roku 2012 boli zníže -
né zo 113 000 ton na 80 000 ton (s výnimkou slávok) oproti skutočne vykázanej produkcii za rok 2010 v obje -
me 64 000 ton.Rámček 6
29 Pripomienky
Pri výraznom počte kontro -
lovaných projektov nebolo 
pravdepodobné, že nákla -
dovo účinným spôsobom 
prispejú k dosiahnutiu cieľov
59 
V období 2007 – 2013 sa na približne 
5 800 projektov v rámci opatrenia 2.1 
týkajúceho sa udržateľného rozvoja 
akvakultúry z EFRH vynaložilo vyše  
400 mil. EUR. Pri audite sa skúmalo, či 
vybrané projekty účinne prispeli k to -
muto cieľu. To zahŕňalo posúdenie, či 
boli projekty vybrané tak, aby zabez -
pečili udržateľný rozvoj a či boli dobre 
zamerané, najmä pokiaľ ide o do -
siahnutie rastu a zamestnanosti; či sa 
skutočne dosiahli plánované výsledky 
a či sa zabezpečila maximálna hodnota 
za vynaložené prostriedky.Podpora pre udržateľný rozvoj 
bola obmedzená a zameranie 
bolo slabé
60 
V nariadení o EFRH sa vymedzovalo 
niekoľko cieľov pre financovanie pro -
jektov v oblasti akvakultúry. Financo -
vanie sa mohlo určiť na projekty tý -
kajúce sa tradičných činností v oblasti 
akvakultúry alebo činnosti, ktoré viedli 
k zlepšeniu životného prostredia42, 
na diverzifikáciu druhov s dobrými 
vyhliadkami na trhu43 a na udržateľný 
rozvoj zamestnanosti a trhu44.
61 
V praxi sa veľká časť financovania 
venovala na existujúce a tradičné čin -
nosti v oblasti akvakultúry. To umožnili 
výberové kritériá stanovené v operač -
ných programoch členských štátov 
a vnútroštátnych pravidlách, ako aj 
kontroly týkajúce sa prístupu k lokali -
tám, ktoré sú vhodné na akvakultúru. 
Výsledkom bolo, že na nové alebo 
inovatívne projekty, ktoré mohli viesť 
k vysokej pridanej hodnote alebo zvý -
šeniu celkovej produkcie so zameraním 
na udržateľný rozvoj akvakultúry, sa 
určilo len obmedzené financovanie 
(pozri rámček 7 ).42 Článok 29 ods. 1 nariadenia 
(ES) č. 1198/2006.
43 Článok 10 nariadenia (ES) 
č. 498/2007.
44 Článok 19 nariadenia (ES) 
č. 1198/2006.
Príklady obmedzení pre udržateľný rozvoj akvakultúry
V Galícii (Španielsko) neboli od roku 1985 udelené žiadne nové povolenia na prístup k morským lokalitám na 
rozvoj akvakultúry, a to napriek záujmu zo strany žiadateľov. Hoci námorné priestorové plánovanie v čase 
auditu neexistovalo a galícijské orgány si vyžiadali vykonanie prieskumu týkajúceho sa vhodnosti iných 
morských lokalít na rozvoj akvakultúry, v praxi bola možnosť udelenia nových povolení na prístup veľmi 
obmedzená.
V Taliansku lehoty na predloženie ponúk spolu s dĺžkou procesu udeľovania licencií a špeciálnych bodov pri -
deľovaných v rámci výberového postupu existujúcim projektom viedlo k tomu, že sa prevažná časť podpory 
pridelila už existujúcim podnikom v oblasti akvakultúry.Rámček 7
30 Pripomienky
Príklady slabého zamerania
Keďže disponibilný rozpočet na opatrenia na podporu akvakultúry bol v Španielsku (Andalúzia a Galícia) a vo 
Francúzsku vyšší ako celková hodnota prijatých žiadostí, financovanie bolo udelené na všetky projekty, ktoré 
spĺňali základné kritériá oprávnenosti. Medzi projektmi teda neboli stanovené priority, čo zvyšovalo riziko, 
že sa nedosiahne maximálna hodnota za vynaložené prostriedky. Pri audite v Španielsku sa zistilo, že v prí -
pade šiestich z desiatich preskúmaných projektov sa prejavovali nedostatky, ktoré poukazovali na to, že boli 
nevhodne vybrané. Päť z týchto prípadov sa napríklad týka obstarania služobných plavidiel bez toho, aby sa 
vykonali zlepšenia v súvislosti s produkciou alebo zamestnanosťou.
Hoci sa v Poľsku stanovili výberové kritériá, netýkali sa cieľov opatrenia na podporu akvakultúry. Ak boli v pra -
xi splnené základné kritériá oprávnenosti vrátane predloženia trojročného podnikateľského plánu, žiadosti 
o financovanie sa schvaľovali automaticky v poradí, v akom boli žiadosti predložené. V dôsledku toho nebola 
pomoc nevyhnutne nasmerovaná na najlepšie projekty a projekty predložené neskôr v programovom období 
boli ihneď zamietnuté, pretože rozpočet bol vyčerpaný. Pri audite sa zistilo, že tri z desiatich preskúmaných 
projektov boli nevhodne vybrané.
V Rumunsku mali výberové kritériá odkazujúce na ciele stanovené v nariadení o EFRH nízku váhu, nezohľadnili 
sa v dostatočnej miere a sčasti sa prekrývali. Pri audite sa zistilo, že niekoľko z desiatich preskúmaných projek -
tov bolo nevhodne vybraných.
V Poľsku, Portugalsku a Taliansku sa v rámci výberového postupu nezohľadňovalo, v akej fáze realizácie bol 
daný projekt v čase žiadosti, a niektoré projekty boli v čase rozhodnutia o udelení pomoci už ukončené. 
Z toho vyplýva, že neboli zabezpečené dostatočné kontroly zamerané na mŕtvu váhu projektov. Pri audite sa 
zistilo, že v prípade 30 kontrolovaných projektov v týchto členských štátoch sa prejavovali nedostatky, ktoré 
poukazovali na to, že boli nevhodne vybrané.Rámček 862 
Výber dobrých projektov si vyžaduje 
stanovenie priorít medzi oprávnený -
mi projektmi a využitie výberových 
kritérií zameraných na ciele operač -
ného programu. Dvor audítorov zistil, 
že projekty kontrolované v členských 
štátoch boli často vybrané nevhodne, 
a pomoc bola udelená na projekty, 
ktoré už v čase výberu začali svoju 
realizáciu (pozri rámček 8 ). Pri zhruba 
tretine zo 60 preskúmaných projektov 
sa zistili nedostatky, z ktorých vyplýva, 
že projekty boli slabo zamerané.63 
V operačných programoch členských 
štátov sa stanovovali priebežné a ko -
nečné ciele pre produkciu akvakultúry 
na dané programové obdobie, pričom 
so všetkými sa spájal nárast produkcie. 
Na to, aby sa splnili ciele týkajúce sa 
nárastu produkcie a zamestnanosti 
v oblasti akvakultúry (pozri bod 55), je 
potrebné jasne prepojiť výber pro -
jektov na financovanie z EFRH s cel -
kovým cieľom týkajúcim sa zvýšenia 
produkcie.
31 Pripomienky
64 
Dvor audítorov zistil, že hoci boli ope -
račné programy zamerané na zvýšenie 
produkcie, vo výberových postupoch 
členských štátov nebola týmto cieľom 
priradená potrebná priorita (pozri 
rámček 9 ).
Očakávané výsledky projektov 
sa nedosiahli alebo neboli 
overené
65 
S cieľom účinne prispieť k dosahu fi -
nancovaných opatrení by projekty mali 
z veľkej časti splniť ciele stanovené pri 
schválení pomoci. Príslušné orgány by 
mali monitorovať realizáciu projektov 
a výsledky a v prípade potreby prijať 
nápravné opatrenia (pozri tiež body 53 
a 54).
Príklady projektov, ktoré sa nezameriavali na rast
V Španielsku, vo Francúzsku a v Poľsku vybrané projekty neboli osobitne zamerané na zvýšenie zamestnanosti 
alebo produkcie, ale väčšina z nich sa sústredila na modernizáciu existujúcich aktivít, o ktorých sa členské štá -
ty domnievali, že majú priaznivý vplyv na zamestnanosť a produkciu. Keďže však projektom chýbalo zamera -
nie, nesústredili sa na dosiahnutie rastu (pozri bod 66).
Na Sicílii (Taliansko) sa projekty vyberali na základe vážených výberových kritérií. Toto skóre zahŕňalo maxi -
málne 20 bodov za zachovanie pracovných miest, 10 bodov za zvýšenie zamestnanosti na zamestnanca 
prijatého s maximálne 30 bodmi a 10 bodov za prijatie aspoň jednej ženy. Pri audite sa zistilo, že navrhovatelia 
projektov často deklarovali splnenie minimálnych požiadaviek, aby optimalizovali výberové skóre. Napríklad 
jeden navrhovateľ projektu vyhlásil, že pre projekt bude potrebné prijať do zamestnania jednu ženu, čím 
sa pre prijatie ženy zvýši počet pracovných miest z 90 na 91, a následne získal za toto opatrenie 20 bodov 
(10 + 10) a ďalších 20 za zachovanie dvoch pracovných miest.Rámček 9
32 Pripomienky
66 
Z 31 projektov kontrolovaných na 
mieste, z ktorých sa v prípade 2545 
predpokladalo zvýšenie zamestnanos -
ti a/alebo produkcie, sa len pri troch 
projektoch našli v čase auditu dôkazy 
o splnení týchto cieľov (pozri prílo -
hu III ). Hoci niekoľko projektov ešte 
stále prebieha, miera dosiahnutia tých -
to cieľov je nízka. Príklady sa uvádzajú 
v rámčeku 10 .
Za vynaložené prostriedky sa 
doteraz nedosiahla dostatočná 
hodnota
67 
Finančné prostriedky z verejných 
zdrojov pridelené na projekty v ob -
lasti akvakultúry by mali zabezpečiť 
maximálnu hodnotu za vynaložené 
prostriedky. To znamená, že verejné 
financovanie by malo byť úmerné 
očakávaným výsledkom a malo by 
sa predísť financovaniu nadmerných 
investícií a mŕtvej váhe projektov. 
Okrem toho by finančné prostriedky 
mali zabezpečiť skutočný stimul pre in -
vestície a malo by sa vyhnúť prideleniu 
pomoci na také investície, ktoré by sa 
vykonali aj bez verejných finančných 
prostriedkov.Pri niektorých kontrolovaných 
projektoch sa preukázal 
skutočný potenciál a osvedčené 
postupy...
68 
Dvor audítorov identifikoval tri úspeš -
né projekty, ktoré prispeli k udrža -
teľnému rozvoju akvakultúry (pozri 
rámček 1 1 ).45 Z týchto 25 prípadov nebolo 
11 pri výberovom postupe 
osobitne zameraných na 
zvýšenie.
Príklady nedosiahnutia alebo neoverenia výsledkov projektov
Hoci všetci piati príjemcovia v Poľsku kontrolovaní počas auditu vo svojich záverečných správach o vykonáva -
ní projektov predložených vnútroštátnym orgánom uviedli, že splnili vyčíslené ciele produkcie, štyria Dvoru 
audítorov potvrdili, že v skutočnosti sa ciele nesplnili. Príjemcovia vykázali značný úbytok rýb (v niektorých 
prípadoch takmer až 80 %) v dôsledku napadnutia dravcami.
Vo Francúzsku všetci kontrolovaní príjemcovia uviedli, že stanovené ciele produkcie neboli splnené. Príslušné 
orgány neskontrolovali nezrovnalosti v súvislosti s vykázanými množstvami.
V Taliansku sa činnosti začali monitorovať v roku 2012 a správy o ich výsledkoch sa začali vypracúvať 
v roku 2013.Rámček 10
33 Pripomienky
Príklady úspechov
V Poľsku získal projekt v hodnote 7,8 mil. EUR financovanie z EFRH vo výške 3,4 mil. EUR na vytvorenie udr -
žateľnej farmy pre tilapie chované v uzavretom systéme nádrží s použitím technológií, ktoré chránili okolité 
prostredie. Projekt mal za cieľ ročne vyprodukovať 200 ton rýb a vytvoriť 13 pracovných miest. Pri ukončení 
však projekt produkoval 1 000 ton ročne a vytvoril 19 pracovných miest.
V Španielsku získal projekt financovanie z EFRH vo výške 742 000 EUR na výstavbu rybníkov na chov morského 
okúňa a pražmy na ploche 600 ha. Príjemca mal značné skúsenosti v oblasti akvakultúry, ako aj prístup k finan -
covaniu a pracovnému kapitálu. Celá oblasť sa v súčasnosti rozvinula vďaka niekoľkým projektom financova -
ným EÚ. Do rybníkov boli v roku 2011 vypustené malé ryby a pri období rastu trvajúcom tri roky sa v roku 2014 
očakávala plná produkcia v objeme zhruba 600 ton. Schopnosť príjemcu financovať značný pracovný kapitál, 
ktorý si takéto dlhé obdobie rastu vyžaduje (vyše 5 mil. EUR), bola kľúčová pre úspech projektu. Predpoklada -
lo sa, že zamestnanosť sa do roku 2014 zvýši z 30 na 50 pracovných miest, no už v roku 2013 bolo vytvorených 
52 pracovných miest.
V Portugalsku získal projekt financovanie z EFRH vo výške 35 000 EUR na modernizáciu a rozšírenie farmy 
s ustricami. Projektový manažér mal univerzitný diplom v odbore chov ustríc. Cieľom projektu bolo zvýšiť pro -
dukciu zo 120 ton v roku 2011 na 150 ton v roku 2013, znížiť mortalitu ustríc a zvýšiť pracovnú silu zo štyroch 
na deväť zamestnancov. V čase návštevy Dvora audítorov v roku 2013 projekt ešte nebol úplne ukončený, no 
produkcia už dosiahla 135 ton a na farme bolo zamestnaných osem ľudí.Rámček 11
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
34 Pripomienky
... pri mnohých však nie
69 
Spomedzi 31 kontrolovaných projek -
tov sa v priebehu auditu identifikovalo 
16 prípadov, keď sa nenašli dostatočné 
dôkazy o zabezpečení hodnoty za 
vynaložené prostriedky.
 — V 11 prípadoch, všetky v Taliansku 
a Poľsku, príjemca začal realizovať 
investíciu predtým, ako sa prijalo 
rozhodnutie o udelení pomoci. 
V týchto členských štátoch príjem -
covia zrealizovali väčšiu časť in -
vestícií spojených s projektmi EFRH 
už pred schválením financovania. 
Poskytnuté finančné prostried -
ky tak znížili skutočný investičný 
stimul a ukazuje sa, že verejné 
financie boli pridelené príjemcom, 
ktorí ich nepotrebovali. Odhado -
vané investičné náklady, ktoré sa 
mali financovať, okrem toho neboli 
zdôvodnené očakávanými výsled -
kami projektov. — V piatich prípadoch nebola miera 
verejného financovania v porovna -
ní s výsledkami riadne zdôvodnená 
a nenašli sa dostatočné dôkazy 
o tom, že sa dosiahla maximálna 
hodnota za vynaložené prostried -
ky (pozri rámček 12 ).
Príklady projektov financovaných z EFRH, ktoré predstavovali nedostatočnú hod -
notu za vynaložené prostriedky
V Andalúzii (Španielsko) získal projekt týkajúci sa chovu garnátov v ohrievanej vode zabezpečovanej miest -
nou energetickou spoločnosťou financovanie z EFRH vo výške 358 000 EUR. Hoci sa očakávalo, že sa v rámci 
projektu vytvorí osem nových pracovných miest, príslušné orgány nezohľadnili skutočnosť, že podobný počet 
pracovných miest sa ukončil, keď príjemca presunul činnosť z iných dvoch lokalít na miesto projektu.
Vo Francúzsku sa vyplatilo financovanie vo výške 108 000 EUR na projekt, ktorý sa týkal výstavby dvojposcho -
dovej budovy na začatie podnikania v oblasti chovu mäkkýšov. Jedno z poschodí budovy sa nevyužívalo na 
plánovanú aktivitu, ale na služby súvisiace s turizmom.
V Portugalsku sa na projekt týkajúci sa odchytu, chovu a kŕmenia rýb vrátane tuniaka na účely ich následného 
predaja vyplatili finančné prostriedky vo výške 838 000 EUR. V čase auditu, keď bol tuniak medzičasom odchy -
tený a predaný, sa nenašli dostatočné dôkazy o tom, že bol chovaný a kŕmený v tomto zariadení predtým, ako 
ho predali. Proces teda viac pripomínal tradičný rybolov ako akvakultúru.Rámček 12
35
 Nová spoločná rybárska politika 
a európsky námorný a rybársky  
fond (ENRF) (od roku 2014)
70 
Európsky parlament a Rada prijali v de -
cembri 2013 nariadenie46, ktorým sa 
od 1. januára 2014 vykonáva reforma 
spoločnej rybárskej politiky. Na rozdiel 
od nariadenia o SRP na obdobie, ktoré 
skončilo v roku 2013, obsahuje toto 
nové nariadenie samostatnú časť 
o akvakultúre. Od členských štátov sa 
v ňom vyžaduje, aby vypracovali viac -
ročné národné strategické plány zalo -
žené na strategických usmerneniach 
EÚ s cieľom odstrániť administratívne 
prekážky (napr. vo vzťahu k udeľo -
vaniu licencií), uľahčiť prístup k vode 
a priestoru a uplatňovať v oblasti 
akvakultúry environmentálne, sociálne 
a hospodárske ukazovatele. Operačné 
programy musia byť v súlade s týmito 
strategickými plánmi. Na poskytovanie 
poradenstva o riadení tohto odvetvia 
bude zriadená nová poradná rada pre 
akvakultúru.
71 
Nová politika akvakultúry sa bude 
vykonávať prostredníctvom Európ -
skeho námorného a rybárskeho fondu 
(ENRF)47. Na rozdiel od EFRH zahŕňa 
ENRF samostatnú časť o tom, ako 
sa financovanie využije na podporu 
udržateľného rozvoja akvakultúry. 
Oproti EFRH poskytuje jasnejší rámec 
pre financovanie akvakultúry vrátane 
možnosti financovať environmentálne 
opatrenia a opatrenia týkajúce sa zdra -
via, rozvoj priestorového plánovania, 
podnikateľské inovácie, podnikanie 
a poistenie zásob. Financovanie bude 
zodpovedať viacročným národným 
strategickým plánom členských štátov.46 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1380/2013 z 11. decembra 
2013 o spoločnej rybárskej 
politike, ktorým sa menia 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1954/2003 a (ES) 
č. 1224/2009 a zrušujú 
nariadenia Rady (ES) 
č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 
a rozhodnutie Rady 
2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 
28.12.2013, s. 22).
47 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady z 15. mája 
2014 č. 508/2014 o Európskom 
námornom a rybárskom 
fonde, ktorým sa zrušujú 
nariadenia Rady (ES) č. 
2328/2003, (ES) č. 861/2006, 
(ES) č. 1198/2006 a (ES) 
č. 791/2007 a nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1255/2011  
(Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1).
36
 Závery  
a odporúčania
72 
V kontexte poklesu produkcie EÚ z tra -
dičných rybolovných lovísk a výrazné -
ho nárastu produkcie akvakultúry vo 
svete je zámerom zreformovanej SRP 
ďalej rozvíjať opatrenia na podporu ak -
vakultúry od roku 2014. Dvor audítorov 
skúmal, či financovanie z EFRH v pred -
chádzajúcom období zaistilo účinnú 
podporu pre udržateľný rozvoj odvet -
via akvakultúry, aby sa mohli získať 
poznatky, ktoré sa využijú pri nových 
opatreniach.
73 
Pri audite sa posudzovalo, či boli 
opatrenia na podporu akvakultúry 
dobre navrhnuté a vykonávané na 
úrovni EÚ a členských štátov a či sa 
prostredníctvom EFRH zabezpečila 
maximálna hodnota za vynaložené 
prostriedky a podporil udržateľný roz -
voj akvakultúry.
74 
Dvor audítorov zistil, že celkovo EFRH 
neposkytol účinnú podporu pre udrža -
teľný rozvoj akvakultúry. Na úrovni EÚ 
neboli opatrenia na podporu udržateľ -
ného rozvoja akvakultúry dobre navrh -
nuté ani monitorované. SRP a EFRH ne -
tvorili adekvátny rámec pre udržateľný 
rozvoj akvakultúry v období do roku 
2013 (body 18 a 19) a preskúmanie 
NSP a OP členských štátov Komisiou 
neviedlo k oprave určitých problémov 
s koncepciou (body 20 až 22). Environ -
mentálna udržateľnosť rozvoja akva -
kultúry je cieľom EFRH. Dvor audítorov 
zistil, že primerané usmernenie bolo 
poskytnuté v súvislosti s programom 
Natura 2000, nie však k záležitostiam 
vyplývajúcim z rámcovej smernice 
o vode, rámcovej smernice o stratégii 
pre oblasť mora a zo smernice o po -
súdení vplyvov na životné prostredie 
(body 23 až 25).V súvislosti s údajmi o produkcii 
akvakultúry vykázanými členskými 
štátmi a zozbieranými na úrovni EÚ sa 
vyskytli problémy týkajúce sa nedosta -
točnej úplnosti a spoľahlivosti (body 
26 až 30), a preto je ťažké posúdiť 
výsledky opatrení v tomto odvetví. 
Monitorovacie výbory EFRH a priebež -
né hodnotenia, ako aj kontroly Komisie 
mali malý vplyv (body 31 až 34) z hľa -
diska vykonávania opatrení v oblasti 
akvakultúry. Výsledky výskumných 
projektov financovaných z verejných 
zdrojov a projektov LIFE neboli plne 
využité (body 35 a 36).
75 
Na úrovni členských štátov neboli 
opatrenia na podporu udržateľného 
rozvoja akvakultúry dobre navrhnuté 
a vykonané. V súvislosti s priestorovým 
plánovaním a zložitými požiadavka -
mi na udeľovanie licencií sa vyskytli 
problémy (body 39 a 40) a finančná 
kríza mala na odvetvie výrazný vplyv 
(body 41 a 42). Národné strategické 
plány a operačné programy kontro -
lovaných členských štátov, ktoré sa 
vyžadujú na získanie podpory z EFRH, 
vo všeobecnosti netvorili dostatočne 
jasný základ pre udržateľný rozvoj 
akvakultúry (body 43 až 48). Člen -
ské štáty okrem toho neuplatňovali 
ucelenú stratégiu rozvoja odvetvia 
akvakultúry (body 37 a 38). Konkrétne 
politikám v oblasti životného prostre -
dia a zdravia sa nevenovala dostatočná 
pozornosť (body 49 až 52). Pri každo -
ročnom vykazovaní údajov o produkcii 
sa vyskytli nepresnosti a metodické 
nedostatky (body 53 a 54).
37 Závery a odporúčania 
76 
Pokiaľ ide o maximálnu hodnotu 
dosiahnutú za vynaložené prostried -
ky vo forme podpory akvakultúry 
z EFRH, Dvor audítorov konštatuje, že 
ciele týkajúce sa udržateľného rozvo -
ja akvakultúry neboli dosiahnuté ani 
na úrovni EÚ ani na úrovni členských 
štátov (body 55 až 58).
77 
Dvor audítorov zistil, že mnohé projek -
ty financované z EFRH nezabezpečili 
maximálnu hodnotu za vynaložené 
prostriedky a nepodporili udržateľný 
rozvoj akvakultúry. Projekty boli často 
nedostatočne zamerané, len v malej 
miere prispeli k rastu a zamestnanosti 
a nedosiahli očakávané výsledky (body 
59 až 66). Hoci sa pri audite zistili aj 
príklady úspešných projektov, našli 
sa tiež značné dôkazy o mŕtvej váhe 
projektov a nedostatočnej hodnote 
za vynaložené prostriedky, nedosta -
točnom financovaní nových trendov 
a nízkej návratnosti verejných investícií 
(body 67 až 69).
78 
Záverom je, že v období do roku 2013 
nebol rámec na úrovni EÚ a členských 
štátov dostatočný na to, aby sa ciele 
EÚ týkajúce sa udržateľného rozvo -
ja akvakultúry preniesli do reality, 
a prijaté opatrenia nepriniesli očaká -
vané výsledky. Vzhľadom na uvedené 
pripomienky a na reformu SRP a za -
vedenie ENRF od roku 2014 (body 70 
až 71) Dvor audítorov predkladá tieto 
odporúčania.Odporúčanie 1
Pri vykonávaní opatrení na podpo -
ru akvakultúry v rámci Európskeho 
námorného a rybárskeho fondu by 
Komisia mala:
a) pri schvaľovaní operačných progra -
mov členských štátov zvážiť, či sú 
ciele pre udržateľný rozvoj ak -
vakultúry reálne a vhodné a či je 
podpora zameraná na opatrenia, 
pri ktorých je pravdepodobnosť, že 
sa prostredníctvom nich tieto ciele 
splnia;
b) vypracovať usmernenia k posú -
deniu relevantných environmen -
tálnych faktorov pri rozhodovaní 
o verejnom financovaní;
c) kde je to relevantné, zabezpečiť, 
aby boli operačné programy člen -
ských štátov schválené, len ak sa 
vypracujú primerané národné stra -
tégie rozvoja odvetvia akvakultúry;
d) podnietiť členské štáty k realizá -
cii relevantného priestorového 
plánovania a k zjednodušeniu 
udeľovania licencií a administratív -
nych postupov na podporu rozvoja 
odvetvia akvakultúry;
e) zlepšiť porovnateľnosť štatistic -
kých údajov o akvakultúre zozbie -
raných z rôznych zdrojov s cieľom 
zaistiť ich správnosť a úplnosť.
38 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2
Pri vykonávaní opatrení na podpo -
ru akvakultúry v rámci Európskeho 
námorného a rybárskeho fondu by 
členské štáty mali:
a) vypracovať a uplatňovať ucelené 
národné stratégie na rozvoj odvet -
via akvakultúry;
b) zrealizovať relevantné priestorové 
plánovanie a zjednodušiť udeľova -
nie licencií a administratívne po -
stupy na podporu rozvoja odvetvia 
akvakultúry;
c) zabezpečiť, aby sa financovanie 
z verejných zdrojov prioritne 
prideľovalo na projekty, ktoré 
najviac prispievajú k udržateľné -
mu rozvoju akvakultúry a zaisťujú 
maximálnu hodnotu za vynaložené 
prostriedky;
d) dôslednejšie monitorovať výsledky 
projektov prostredníctvom stano -
venia a uplatňovania relevantných 
ukazovateľov.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. mája 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

39
 Prílohy Príloha IObrat v odvetví akvakultúry a podpora z EFRH
Členský štátObrat (2011)  Podpora EFRH (mil. EUR)
Hodnota (mil. EUR) Objem (000 ton)Os 2 EFRH 
(plánovaná)Opatrenie 2.1  EFRH 
(skutočná)Počet projektov 
v rámci opatrenia 2.1
Belgicko 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulharsko 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Česká republika 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Dánsko (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Nemecko 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estónsko 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Írsko 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Grécko 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Španielsko 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Francúzsko 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Taliansko 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Cyprus 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Lotyšsko (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Litva (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Maďarsko 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Holandsko 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Rakúsko 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Poľsko 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugalsko 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Rumunsko 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovinsko 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovensko 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Fínsko 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Švédsko 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Spojené kráľovstvo 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EÚ-27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Zdroje:
Obrat v odvetví akvakultúry:  The Economic Performance of the EU Aquaculture Sector (Hospodárska výkonnosť odvetvia akvakultúry v EÚ)  
(STECF-13-29), november 2013.
Os 2 EFRH (plánovaná):  schválené operačné programy.
Opatrenie 2.1 EFRH (skutočná):  údaje do mája 2013 a do júla 2012 pri členských štátoch označených (*) poskytnuté útvarmi Komisie.
Počet projektov:  údaje do mája 2013 a do júla 2012 pri členských štátoch označených (*) poskytnuté útvarmi Komisie.
40 Prílohy Príloha IIVzorka kontrolovaných projektov
Členský 
štát  Región  Opis projektu  Typ produkcie  Audit 
na 
mieste  Oprávnené 
náklady 
v rámci  
projektu  
(000 EUR)  Celkový 
verejný 
príspevok 
(000 EUR)  Celkový 
príspevok 
z EFRH 
(000  EUR)
ŠpanielskoGalíciaInštalácia člnov a modernizácia 
služobných plavidiel  Slávky  Áno 401 241 180 
Obstaranie služobných plavidiel  Slávky  Áno 523 314 235 
Obstaranie služobných plavidiel  Slávky 523 314 235 
Obstaranie služobných plavidiel  Slávky 447 268 201 
Obstaranie služobných plavidiel  Slávky 380 228 171 
AndalúziaInštalácia člnov a kanálov  Pražma, morský okúň  Áno 1 978 989 742 
Inštalácia člnov  Slávky  Áno 1 807 904 678 
Modernizácia liahní  Garnát  Áno 954 477 358 
Akvaenvironmentálne opatrenia  Pražma, morský okúň 2 493 1 247 935 
Modernizácia klietok  Pražma, morský okúň 2 495 1 247 935 
FrancúzskoAkvitánskoVybudovanie liahní pre jesetery  Jeseter  Áno 927 187 93 
Vybudovanie nádrží pre ustrice  Ustrice  Áno 90 31 16 
Languedoc -
-RoussillonRozšírenie a modernizácia procesu 
produkcie a zásobovania  Ustrice, slávky  Áno 4 071 1 009 303 
Languedoc -
-RoussillonRozšírenie a modernizácia procesu 
produkcie a zásobovania  Ustrice, slávky  Áno 1 589 397 191 
Rozšírenie a modernizácia procesu 
produkcie a zásobovania  Ustrice, slávky  Áno 717 215 108 
AkvitánskoProdukčné materiály  Ustrice, slávky 110 30 15 
Produkčné materiály  Ustrice, slávky 85 26 13 
Languedoc -
-RoussillonRozšírenie a modernizácia procesu 
produkcie a zásobovania  Ustrice, slávky 297 89 45 
Rozšírenie a modernizácia procesu 
produkcie a zásobovania  Ustrice, slávky 639 160 38 
Akvitánsko Produkčné materiály  Ustrice, slávky 69 21 10 
41 Prílohy Príloha II Členský 
štát  Región  Opis projektu  Typ produkcie  Audit 
na 
mieste  Oprávnené 
náklady 
v rámci  
projektu  
(000 EUR)  Celkový 
verejný 
príspevok 
(000 EUR)  Celkový 
príspevok 
z EFRH 
(000  EUR)
TalianskoAutonómna 
Provincia 
TrentoInštalácia liahní a nádrží  Pstruh  Áno 1 327 531 265 
Rozšírenie a modernizácia nádrží pre 
ryby  Pstruh  Áno 280 113 56 
Práce na infraštruktúre existujúcich 
priestorov  Pstruh 155 62 31 
Práce na infraštruktúre existujúcich 
priestorov  Pstruh 183 73 37 
Emilia 
RomagnaNákup služobných plavidiel (zvýšenie 
populácie mušlí) a nákup služobnej 
plošiny  Mušle  Áno 281 112 56 
Obstaranie služobných plavidiel  Mušle 220 88 44 
Obstaranie služobných plavidiel  Mušle 250 100 50 
SicíliaModernizácia a rozšírenie priestorov  Pražma, morský okúň  Áno 1 987 1 192 1 132 
Modernizácia a rozšírenie priestorov  Pstruh  Áno 28 17 16 
Obstaranie služobných plavidiel a 
modernizácia  Slávky  Áno 667 400 380 
PoľskoMasoviaModernizácia rybníkov na šľachtenie  Kapor  Áno 775 465 349 
Modernizácia rybníkov   Kapor  Áno 478 287 215 
Výstavba novej inštalácie  Tilapia  Áno 7 744 4 519 3 389 
Modernizácia inštalácie Kapor, pstruh a iné 
ryby516 309 232 
Modernizácie inštalácie  Kapor 224 134 101 
PoznaňVýstvaba novej inštalácie  Jeseter  Áno 2 780 1 644 1 233 
Modernizácia a výstavba rybníkov  Kapor, pstruh  Áno 1 220 732 549 
Modernizácia rybníkov  Jeseter 725 435 326 
Modernizácia rybníkov a nákup 
zariadenia  Iné ryby 382 229 172 
Modernizácia rybníkov a nákup 
zariadenia  Kapor, iné ryby 881 528 396 
42 Prílohy Príloha II Členský 
štát  Región  Opis projektu  Typ produkcie  Audit 
na 
mieste  Oprávnené 
náklady 
v rámci  
projektu  
(000 EUR)  Celkový 
verejný 
príspevok 
(000 EUR)  Celkový 
príspevok 
z EFRH 
(000  EUR)
PortugalskoAlgarveModernizácia produkcie Morský okúň, pražma, 
ustrice, mušle  Áno 2 502 1 501 1 126 
Inštalácia priestorov pre produkciu 
mäkkýšov Ustrice, hrebenatky 
svätojakubské, slávky1 893 1 136 852 
Inštalácia klietok pre tuniaky Tuniak 2 032 1 117 838 
Inštalácia klietok pre tuniaky Tuniak  Áno 2 032 1 117 838 
Inštalácia priestorov pre produkciu 
mäkkýšov Ustrice, hrebenatky, 
slávky  Áno 1 572 943 708 
Stredné 
PortugalskoInštalácia priestorov pre produkciu 
úhorov Úhor 7 941 3 970 2 978 
Modernizácia inštalácie Jazyk morský, 
kambala3 507 1 754 1 315 
Modernizácia inštalácie Jazyk morský, 
kambala  Áno 2 217 1 109 831 
Modernizácia inštalácie Morský okúň, pražma, 
úhor, jazyk morský193 87 65 
Modernizácia inštalácie Ustrice  Áno 84 46 35 
43 Prílohy
Členský 
štát  Región  Opis projektu  Typ produkcie  Audit 
na 
mieste  Oprávnené 
náklady 
v rámci  
projektu  
(000 EUR)  Celkový 
verejný 
príspevok 
(000 EUR)  Celkový 
príspevok 
z EFRH 
(000  EUR)
Rumunsko  Constanta Výstavba novej inštalácie Kambala  Áno 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Modernizácia priestorov Kapor, iné ryby  Áno 2 444 1 466 1 100 
Vrancea Modernizácia a rozšírenie priestorov Kapor, iné ryby 1 916 1 150 862 
TulceaOrganická transformácia akvakultúr -
nej farmy Kapor 548 548 411 
Braila Modernizácia priestorov Kapor, pstruh a iné 
ryby1 237 742 557 
GiurgiuDiverzifikácia produkcie a modernizá -
cia súčasnej činnosti Kapor, iné ryby  Áno 2 424 1 454 1 091 
Calarasi Farma na intenzívny chov jesetera Jeseter  Áno 3 946 2 367 1 776 
IalomitaOrganická transformácia akvakultúr -
nej farmy Kapor, iné ryby  Áno 1 000 1 000 750 
Prahova Modernizácia inštalácie Kapor, iné ryby 1 036 622 466 
Arges Výstavba novej inštalácie Pstruh 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Príloha II
44 Prílohy Príloha IIIVýsledky kontrolovaných projektov
Členský 
štátTypRočná 
produk -
cia pred 
projek -
tom (t)Ročná plá -
novaná 
produkcia 
po projek -
te (t)Skutočná 
ročná 
produk -
cia (t)Počet 
pracovných 
miest pred 
projektomPlánovaný 
počet 
pracovných 
miest po 
projekteSkutoč -
ný počet 
pracov -
ných 
miestCiele 
zatiaľ 
neboli 
dosiah -
nutéInvestícia 
začala 
pred roz -
hodnutím 
o granteNedostatočné 
dôkazy o  zabez -
pečení maxi -
málnej hodnoty 
za vynaložené 
prostriedkyPríklad 
úspeš -
ného 
projektu
ŠpanielskoModernizácia 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Modernizácia 70 70 70 16 16 16
Nové 0 200 200 30 50 52
Nové 0 900 600 0 15 8
Modernizácia 41 45 30 17 25 22
FrancúzskoNové 0 90 000 90 000 0 2 1
Nové 0 15 15 1 1 0
Modernizácia 120 500 170 35 50 47
ModernizáciaNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozícii80 15 30 26
Modernizácia 80 160 99Nie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozícii
TalianskoModernizácia 830 1 240 1 000 6 6 6
Modernizácia 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Modernizácia 10 468 10 733 10 5005 zamestnancov
570 členov 
družstva5 zamestnancov
570 členov 
družstva
Modernizácia 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Modernizácia 5 11 8 2 2 2
Modernizácia 540 1 120 1 000 23 24 24
PoľskoModernizácia 0 40 - 2 4 -
Rekonštrukcia 0 10 - 1 1 1
Nové 0 200 1 000 0 13 19
Nové 0 32 0 0 1 3
Modernizácia 5 7 5 10 10 10
45 Prílohy Príloha III
Členský 
štátTypRočná 
produk -
cia pred 
projek -
tom (t)Ročná plá -
novaná 
produkcia 
po projek -
te (t)Skutočná 
ročná 
produk -
cia (t)Počet 
pracovných 
miest pred 
projektomPlánovaný 
počet 
pracovných 
miest po 
projekteSkutoč -
ný počet 
pracov -
ných 
miestCiele 
zatiaľ 
neboli 
dosiah -
nutéInvestícia 
začala 
pred roz -
hodnutím 
o granteNedostatočné 
dôkazy o  zabez -
pečení maxi -
málnej hodnoty 
za vynaložené 
prostriedkyPríklad 
úspeš -
ného 
projektu
PortugalskoModernizácia 120 150 135 4 9 8
Modernizácia 120 392 20 7 9 14
Nové 0 1 555 0 0 3 8
Nové 0 2 380 10 0 16 21
Modernizácia 175 810 50 6 6 6
RumunskoNové 0 150 0 2 7Nie je 
k dispozícii
Modernizácia 112 467 400Nie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozícii
Modernizácia 100 428Nie je 
k dispozícii10 22Nie je 
k dispozícii
Modernizácia 6 132 0 2 9Nie je 
k dispozícii
EkologickéNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozíciiNie je 
k dispozícii
Neplánovalo sa zvýšenie produkcie ani počtu pracovných miest Plánované zvýšenie nebolo dosiahnuté Splnené ciele
46
Zhrnutie
I
Členské štáty budú môcť čerpať finančné prostriedky 
z EFRH do konca roka 2015. Celková výška finanč -
ných prostriedkov vyčlenených z EFRH na opatrenia 
v oblasti akvakultúry na obdobie rokov 2007 – 2013 
preto ešte nie je známa.
III
Komisia uznáva, že do konca roka 2013 sa pomocou 
podpory z EFRH na udržateľný rozvoj akvakultúry 
nemuseli dosiahnuť všetky očakávané alebo želané 
výsledky. Komisia by však aj napriek finančnej 
a hospodárskej kríze chcela zdôrazniť, že z hľadiska 
objemu bola produkcia stabilná a zaznamenala 
mierny nárast z hľadiska hodnoty. Úroveň zamestna -
nosti sa v tomto odvetví udržala. Poznatky získané za 
obdobie rokov 2007 – 2013 boli zahrnuté do nového 
Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) 
na obdobie rokov 2014 – 2020.
IV
Komisia sa domnieva, že niektoré, ale nie všetky 
opatrenia financované z EFRH na podporu udrža -
teľného rozvoja akvakultúry boli dobre navrhnuté 
a monitorované bez ohľadu na problémy s posudzo -
vaním účinnosti týchto opatrení.
Komisia uznáva, že spoločná rybárska politika (SRP) 
neposkytla v predchádzajúcom programovom 
období dosť jasný rámec pre rozvoj akvakultúry. Táto 
problematika sa riešila prijatím reformovanej spoloč -
nej rybárskej politiky a nových strategických usmer -
není o akvakultúre v roku 2013.
Nástup prvej palivovej krízy v roku 2008 a následne 
celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy však zna -
menal, že podniky v odvetví akvakultúry čelili úplne 
novým výzvam, ktoré na začiatku programového 
obdobia 2007 – 2013 nebolo možné predvídať. Do 
veľkej miery to ovplyvnilo zámery a ciele stanovené 
v opatreniach v oblasti akvakultúry financovaných 
z EFRH na začiatku programového obdobia.Odpovede  
Komisie
Komisia vypracovala komplexnú príručku a usmer -
nenia týkajúce sa monitorovania a najmä využívania 
ukazovateľov v EFRH: ( http://ec.europa.eu/fisheries/
cfp/eff/official_documents/updated_eff_workingpa -
per_on_indicators_en.pdf ). Členské štáty v žiadnej 
fáze nenaznačili nedostatočné usmernenie zo strany 
Komisie.
Komisia berie na vedomie, že údaje o akvakultúre 
pochádzajúce z rôznych zdrojov EÚ neboli dosta -
točne porovnateľné. Čiastočne sa tak stalo z toho 
dôvodu, že údaje o akvakultúre pochádzajú z rôz -
nych zdrojov na úrovni EÚ, ktoré zodpovedajú 
rôznemu využitiu (výrobné trendy a sociálno -hos-
podárska výkonnosť). Tieto databázy sú v podstate 
zharmonizované, ale z dôvodu rôzneho pokrytia, 
chýbajúcich údajov alebo z dôvodu zachovania 
dôvernosti dochádza k rozdielom. Nadchádzajúca 
revízia rámca pre zber údajov poskytne Komisii príle -
žitosť na odstránenie týchto nedostatkov týkajúcich 
sa údajov.
Monitorovací výbor, v ktorom má Komisia iba štatút 
pozorovateľa, sleduje vykonávanie celého operač -
ného programu (OP), nielen akvakultúru. Treba pri -
pomenúť, že operačné programy obsahovali šestnásť 
opatrení a akvakultúra nebola z hľadiska zdrojov 
EFRH najdôležitejšia. Komisia sa domnieva, že čas, 
ktorý monitorovací výbor venoval akvakultúre, bol 
z hľadiska významu týchto opatrení primeraný.
V
Komisia do budúcna zaviedla v rámci reformy SRP 
otvorenú metódu koordinácie s cieľom podporiť 
úsilie členských štátov o rozvoj udržateľnej akvakul -
túry a dôrazne ich povzbudiť, aby upevnili prepo -
jenie medzi politickými cieľmi a prioritami v oblasti 
financovania. Každý členský štát musí v rámci ENRF 
a novej SRP prijať viacročnú národnú stratégiu pre 
akvakultúru s cieľom podporovať akvakultúru v rámci 
OP ENRF.
Odpovede Komisie 47
VIII b)
Komisia vypracovala usmernenia pre rozvoj udr -
žateľnej akvakultúry vrátane relevantných envi -
ronmentálnych faktorov: http://ec.europa.eu/
fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf
Vypracovala aj príručku týkajúcu sa plnenia kondicio -
nality ex ante  pre viacročný národný strategický plán 
pre akvakultúru: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/
emff/doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komisia vypracovala pokyny – ako prílohu príručky 
o hodnoteniach ex ante  – týkajúce sa spôsobu 
zahrnutia záverov strategických environmentál -
nych hodnotení do návrhu operačných progra -
mov: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisia tiež vypracovala príručku o charaktere výni -
miek schválenú podľa článku 9 smernice o ochrane 
voľne žijúceho vtáctva. Tento dokument sa zame -
riava na objasnenie kľúčových pojmov v rámci 
článku 9 smernice o vtáctve, ktoré sa týkajú predchá -
dzania vážnym škodám spôsobeným kormoránmi 
alebo ochrany fauny a flóry, a poskytuje praktické 
rady týkajúce sa uplatňovania týchto pojmov: http://
ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/files/
guidance_cormorants.pdf
Komisia okrem toho v súčasnosti podporuje 
vypracovanie osobitnej príručky pre vykonávanie 
rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice 
o námornej stratégii, ktorá sa pripravuje. Všetky 
dokumenty týkajúce sa tohto projektu sa nachá -
dzajú na stránke: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
Táto úloha vychádza z príručky o udržateľnej akva -
kultúre v kontexte sústavy Natura 2000: http://ec.e -
uropa.eu/environment/nature/natura2000/manage -
ment/docs/Aqua -N2000 %20guide.pdf
VIII c)
Komisia v súlade s kondicionalitou ex ante  týkajúcou 
sa viacročného národného strategického plánu pre 
akvakultúru neprijme operačné programy ENRF, 
pokiaľ členské štáty nepredložia v relevantných 
prípadoch primerané viacročné národné strategické 
plány na podporu udržateľnej akvakultúry.VI
Komisia zdôrazňuje, že vplyv hospodárskej a finanč -
nej krízy do veľkej miery ovplyvnil dosiahnutie cieľov 
pre rast a zamestnanosť v odvetví akvakultúry.
Prostredníctvom zásady zdieľaného hospodárenia, 
na ktorej je EFRH založený, prebieha výber projek -
tov na úrovni členských štátov. Členské štáty tak 
z dôvodu zhoršenia ekonomických podmienok 
čelili neustálemu poklesu počtu projektov v tomto 
odvetví.
VII
Aj keď Komisia uznáva, že regulačný rámec a najmä 
monitorovanie opatrení financovaných z EFRH 
neviedli k očakávaným výsledkom, treba pozname -
nať, že palivová kríza z roku 2008 a následná hospo -
dárska a finančná kríza mali na toto odvetvie výrazný 
vplyv.
Nový Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) 
poskytuje jasnejší politický rámec, ktorý je založený 
na stanovení šiestich priorít Únie a na súbore osobit -
ných cieľov. ENRF tak má silnejšiu intervenčnú logiku, 
posilnené zameranie na výsledky a posilnený systém 
monitorovania a hodnotenia, ktorý do väčšej miery 
prispeje k dosiahnutiu cieľov SRP , konkrétne k udrža -
teľnému rozvoju akvakultúry EÚ.
VIII a)
Komisia dôkladne zanalyzuje odôvodnenie podpory 
navrhovanej pre akvakultúru v nových operačných 
programoch (OP) ENRF, ktoré majú byť predložené 
v druhej polovici roka 2014. Komisia bude takisto 
dôkladne analyzovať súlad medzi opatreniami OP 
a opatreniami uvedenými v rámci viacročného 
národného strategického plánu pre akvakultúru.
Takisto možno očakávať, že stanovenie kvantifikova -
teľných cieľov, míľnikov a postupov pre monitorova -
nie a zhromažďovanie údajov potrebných na vyko -
návanie hodnotení uľahčí kontrolu plnenia týchto 
cieľov.
Odpovede Komisie 48
IX b)
Komisia berie na vedomie toto odporúčanie, na ktoré 
sa v rámci súčasných iniciatív Komisie o námornom 
a priestorovom plánovaní kladie hlavný dôraz. Pozri 
pripomienku v bode VIII písm. d).
IX c)
Komisia zdôrazňuje, že ENRF zahŕňa niekoľko nových 
prvkov, ktorých účelom je pomôcť vyčleniť finančné 
prostriedky z ENRF na tie projekty, ktoré najlepšie 
prispievajú k udržateľnému rozvoju akvakultúry 
a zabezpečujú najlepší pomer medzi kvalitou 
a cenou. Tieto prvky zahŕňajú: 1) posilnený systém 
monitorovania s ročným podávaním správ o finan -
covaných opatreniach; 2) komplexnejšiu výročnú 
správu o vykonávaní; 3) lepšie zameranie na výsledky 
vrátane nového výkonnostného rámca; 4) kondicio -
nality ex ante  s cieľom zabezpečiť, aby opatrenia, 
ktoré sa majú financovať v rámci akvakultúry, boli 
v súlade s viacročným národným strategickým plá -
nom pre akvakultúru.
IX d)
ENRF podporí v rokoch 2014 – 2020 väčšie zamera -
nie na výsledky (využívanie spoločných ukazova -
teľov výsledkov) vrátane uplatňovania výkonnost -
ného rámca (využívanie spoločných ukazovateľov 
výstupu) než predchádzajúci EFRH. V nariadení 
o ENRF sa predpokladá delegovaný akt o spoločných 
ukazovateľoch.
Nový systém monitorovania v návrhu ENRF bude 
zložený z týchto prvkov:
 — databázy na úrovni členských štátov (INFOSYS), 
do ktorej sa ukladajú informácie o každej operá -
cii na základe spoločnej štruktúry a využívania 
spoločných ukazovateľov.
 — správy zasielanej Komisii, v ktorej sa budú v sú -
hrnnej podobe nachádzať kľúčové informácie. 
Tieto informácie by mali mať súhrnný charakter, 
aby odrážali vývoj vykonávania.
Spoločné ukazovatele ENRF budú slúžiť ako základ 
pre monitorovanie a hodnotenie, ako aj na preskú -
manie výkonnosti programov. Umožnia agregáciu 
údajov na úrovni EÚ a meranie pokroku v oblasti 
dosahovania cieľov stratégie Európa 2020.Časť tohto odporúčania má byť určená členským 
štátom, pretože podľa zásady zdieľaného hospodá -
renia sú členské štáty povinné vypracovať a uplat -
ňovať ucelené národné stratégie na rozvoj odvetvia 
akvakultúry. V prípade, že členské štáty nevypracujú 
alebo neuplatnia tieto stratégie podľa usmernení 
Komisie, Komisia nemôže uplatňovať žiadne sankcie 
ani začať konanie o porušení povinnosti.
VIII d)
Aj keď administratívne zjednodušenie a priestorové 
plánovanie zostávajú v zásade v právomoci členských 
štátov, Komisia v strategických usmerneniach pre 
akvakultúru [COM(2013) 229] identifikovala v rámci 
cieľov, ktoré sa majú presadzovať, nedostatočné 
priestorové plánovanie a potrebu administratívneho 
zjednodušenia. Komisia takisto podporí členské štáty, 
aby uplatňovali nedávno prijatú smernicu o námor -
nom priestorovom plánovaní s cieľom zlepšiť rozvoj 
akvakultúry.
VIII e)
Komisia zdôrazňuje, že od roku 1996 bol stanovený 
právny rámec zahŕňajúci štatistické údaje o produkcii 
akvakultúry (nariadenie č. 788/96, zrušené nariade -
ním č. 762/2008). Komisia bude pokračovať v riešení 
týchto otázok týkajúcich sa údajov na príslušných 
fórach a v príslušných postupoch (napr. rozšírením 
zhromažďovania údajov DCF na sladkovodnú akva -
kultúru a harmonizáciou metodík).
IX a)
Členské štáty začali v nadväznosti na prijatie stra -
tegických usmernení EÚ o akvakultúre v apríli 2013 
vypracúvať svoje viacročné národné strategické 
plány na podporu udržateľnej akvakultúry. Komisia 
bude monitorovať vykonávanie týchto plánov, ktoré 
budú obsahovať ciele členských štátov a opatrenia 
na ich dosiahnutie. Budú zahŕňať najmä dodržia -
vanie kondicionality ex ante  pre viacročný národný 
strategický plán pre akvakultúru, bez ktorej Komisia 
nebude môcť schváliť operačný program ENRF.
Odpovede Komisie 49
14
Komisia zdôrazňuje, že tieto štatistiky sa týkajú len 
projektov akvakultúry financovaných z EFRH.
Pripomienky
21
Komisia poskytla spätnú väzbu k opatreniam zahr -
nutým do národného strategického plánu (NSP) pri 
rokovaní o operačných programoch (OP) s členskými 
štátmi podľa článkov 15 a 17 nariadenia o EFRH 
(č. 1198/2006).
Týmto zistením sa potvrdzuje, že útvary Komisie 
vypracovali potrebné hodnotenie OP , najmä pokiaľ 
ide o udržateľný rozvoj akvakultúry a súlad s NSP .
22
Komisia sa domnieva, že splnila svoje regulačné 
povinnosti týkajúce sa preskúmania NSP a OP . Úče -
lom NSP bolo zabezpečiť celkový rámec pre ciele 
členských štátov. Ich účelom nemal byť taký pod -
robný opis ako v prípade OP členských štátov.
23
Komisia v záujme podpory uplatňovania smernice 
o EIA (smernica o posudzovaní vplyvov na životné 
prostredie) uverejnila niekoľko štúdií, správ a usmer -
ňovacích dokumentov1. Sú prínosom pre širokú škálu 
zainteresovaných strán, ako sú vnútroštátne orgány, 
investori, poradcovia, výskumní pracovníci, mimo -
vládne organizácie a verejnosť. Komisia zabezpečí, 
aby sa tieto dokumenty aktualizovali so zohľadnením 
judikatúry Súdneho dvora.
Pozri tiež odpoveď Komisie týkajúcu sa odporúča -
nia 1 písm. b).
24
Táto odpoveď sa vzťahuje na body 24 a 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmÚvod
02
Dovoz rýb do veľkej miery závisí od rybných lovísk, 
a nie od akvakultúry. Pokiaľ ide o dovážané produkty 
akvakultúry, v zásade ide o tropické druhy, ktoré v EÚ 
nemožno produkovať vo významných množstvách.
03
Komisia využíva ako zdroje údajov rámec pre zber 
údajov a Eurostat, čo v porovnaní s údajmi z FAO 
môže viesť k rozdielom, čo Dvor audítorov uviedol 
v bode 3.
06
Aj keď bola akvakultúra zahrnutá do rozsahu pôsob -
nosti nariadenia č. 2371/2002 a boli na ňu zamerané 
aj oznámenia z roku 2002 a 2009 o stratégii pre 
udržateľný rozvoj akvakultúry, treba zdôrazniť, že EÚ 
nemá v tejto oblasti výlučné právomoci.
07
Ide o spojenú odpoveď na body 7 až 8 písm. c).
Prioritné opatrenia v oznámeniach z roku 2002 
a 2009 boli stanovené prostredníctvom konzultá -
cií a posúdenia vplyvu. Vykonali sa takmer všetky 
opatrenia uvedené v týchto dvoch doplňujúcich 
oznámeniach.
Komisia spolu so zúčastnenými stranami a členskými 
štátmi počas prípravy usmernení pre akvakultúru 
z roku 2013 uznala, že v rámci tých istých prioritných 
činností sú potrebné ďalšie opatrenia. Hlavný rozdiel 
od dvoch predchádzajúcich oznámení spočíva 
v zavedení nového mechanizmu riadenia, v rámci 
ktorého bude Komisia koordinovať úsilie členských 
štátov a zjednoduší výmenu najlepších postupov.
Odpovede Komisie 50
Ako sa uvádza v článku 6 nariadenia 762/2008, 
členské štáty musia Komisii poskytnúť ročnú správu 
o kvalite predložených údajov. V predloženej pod -
robnej metodickej správe sa musí uviesť spôsob, 
akým boli tieto údaje zhromaždené a zostavené. 
Komisia tieto údaje a správy preskúma a prerokuje 
ich na bilaterálnej úrovni a/alebo v príslušnej pracov -
nej skupine pre rybolovnú štatistiku Stáleho výboru 
pre poľnohospodársku štatistiku.
Keďže údaje o veľkosti akvakultúrnych zariadení 
uvedené v m3 nemusia byť v prípade niektorých člen -
ských štátov úplne spoľahlivé, Eurostat priebežne 
skúma možnosti zlepšenia postupov overovania. 
V prípade sporných údajov sa od členských štátov 
vyžiada spätná väzba a v prípade potreby aj oprava.
Medzi celkovou veľkosťou zariadení v m3 a celkovou 
produkciou v tonách neexistuje jasný vzťah: pro -
duktivita v kg/m3 sa môže značne líšiť v závislosti od 
spôsobu produkcie (klietky, nádrže atď.), prostredia 
(sladká a slaná voda) a druhov rýb. Pokiaľ ide o nie -
ktoré druhy rýb a spôsoby produkcie, krajiny v súlade 
s nariadením 762/2008 predkladajú správy o veľkosti 
svojich zariadení v hektároch namiesto m3.
Členské štáty sú povinné zasielať údaje spolu s pod -
robnými metodickými správami, v ktorých opíšu spô -
sob zhromažďovania a zostavovania údajov a uvedú 
potrebné prvky, ktoré Komisii umožnia náležite posú -
diť kvalitu údajov.Komisia poskytla členským štátom ďalšie usmerne -
nia prostredníctvom príručky o EFRH a niekoľkých 
vysvetľujúcich poznámok o akvaenvironmentálnych 
opatreniach v EFRH. Komisia okrem usmerňovacieho 
dokumentu o sústave Natura 2000 vypracovala 
aj usmernenia o povahe výnimiek typických pre 
akvakultúru podľa článku 9 smernice o voľne žijúcich 
vtákoch, ktoré sa týkajú predchádzania vážnemu 
ohrozeniu kormoránmi alebo ochrany flóry a fauny: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Pokiaľ ide o smernicu o posudzovaní vplyvov na 
životné prostredie, pozri odpovede Komisie v odpo -
rúčaní 1 písm. b). Podrobné usmernenia týkajúce sa 
jej vykonávania sú dostupné aj online2.
Komisia a členské štáty spustili spoločnú stratégiu 
vykonávania pre rámcovú smernicu o vode. Odvetvie 
akvakultúry sa aktívne zapojilo do vykonávania rám -
covej smernice o vode a v roku 2010 bolo zahrnuté 
do spoločnej stratégie vykonávania (prostredníc -
tvom priemyselných združení FEAP a EMPA). Pokiaľ 
ide o akvakultúru, Komisia v súčasnosti podporuje 
rozvoj usmernení k vykonávaniu rámcovej smernice 
o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii.
26
Táto odpoveď sa vzťahuje na body 26 až 30.
Aj keď overovanie údajov a ich kvalita patria predo -
všetkým do pôsobnosti členských štátov, Komisia 
prijala rad opatrení na zlepšenie harmonizácie a roz -
sahu údajov o akvakultúre, a to v kontexte vykonáva -
nia existujúcich právnych rámcov, ako aj v kontexte 
revízie rámca pre zber údajov. Komisia v dôsledku 
toho poukazuje na uverejnenie výročnej vedeckej 
hospodárskej správy o akvakultúre EÚ.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Odpovede Komisie 51
Komisia prijíma opatrenia na obmedzenie týchto 
rozdielov v kontexte revízie rámca pre zber údajov 
a vykonávania akčného plánu o štatistike rybolovu 
a akvakultúry, ktorý zahŕňa zosúladenie štatistických 
pojmov medzi oboma súbormi údajov.
31
Aj keď hodnotenie EFRH v polovici trvania vykonané 
Komisiou zahŕňalo preskúmanie opatrení týkajúcich 
sa akvakultúry, na akvakultúru je vyčlenená pomerne 
malá časť rozpočtu EFRH. Komisia sa domnieva, že 
hodnotenie úsilia v oblasti akvakultúry zodpovedá 
tejto úrovni podpory.
32
Komisia vyberá členské štáty pre svoje „opakované“ 
audity na základe posúdenia rizika, a operácie, 
ktoré sa majú kontrolovať, vyberá z reprezentatív -
nej vzorky prípadov, ktoré už vybral a kontroloval 
orgán auditu členského štátu. Komisia zostavuje 
svoju vzorku z čo najväčšieho počtu osí; to, či budú 
projekty akvakultúry vybrané na preskúmanie, bude 
do veľkej miery závisieť od ich počtu a pridelenia 
finančných prostriedkov v rámci daného operačného 
programu.
Závery oboch strán sa následne v každom prípade 
porovnajú. Zistenia sa náležite sledujú; v daných sied -
mich prípadoch akvakultúry neboli zistené žiadne 
problémy týkajúce sa udržateľnosti.
33
Právny rámec EFRH nezahŕňa takéto ďalšie posúdenie 
pre žiadnu z 5 prioritných osí EFRH. Komisia napriek 
tomu vykonala podobné posúdenie prostredníctvom 
konzultácií so zúčastnenými stranami a členskými 
štátmi v rámci reformy SRP a prípravy usmernení pre 
akvakultúru.Metodická správa je v súčasnosti plne zahrnutá do 
údajov Eurostatu týkajúcich sa predkladania správ 
o životnom prostredí a jeho monitorovania (eDAMIS) 
podobne ako v prípade súborov údajov. Členské 
štáty v súčasnosti predkladajú svoju správu každý 
rok. Overovanie údajov možno vykonávať nezávisle 
od dostupnosti týchto správ.
Komisia si je tejto situácie vedomá a prijala zod -
povedajúce kroky. Členské štáty boli v súčasnosti 
požiadané, aby odôvodnili zachovanie dôvernosti, 
a Eurostat začal pracovať na charte dôverného prí -
stupu, ktorej cieľom je ešte viac obmedziť využívanie 
zachovania dôvernosti zo strany členských štátov.
Pokiaľ ide o oneskorené poskytovanie údajov, Komi -
sia zintenzívnila monitorovanie dodržiavania súladu 
a nadväzujúce opatrenia týkajúce sa nesúladu. Člen -
ské štáty, ktoré nepredložili správne údaje včas, budú 
upozornené na svoje zákonné povinnosti, pričom sa 
použije prístup stupňovania, ktorý môže potenciálne 
viesť ku konaniu o porušení povinnosti.  Komisia si 
je vedomá rozdielov v údajoch, ku ktorým do veľkej 
miery dochádza z dôvodu rozdielnych právnych 
rámcov. V hodnotení ex post  rámca pre zber údajov 
sa zistili rozdiely a prekrývanie rôznych právnych 
predpisov, pričom výbor STECF3 tieto súbory údajov 
podrobnejšie analyzoval. K týmto rozdielom dochá -
dza z dôvodu odlišného pokrytia, chýbajúcich údajov 
alebo z dôvodu zachovania dôvernosti.
3 Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné 
hospodárstvo (STECF) – Správa o hospodárskej výkonnosti 
odvetvia akvakultúry EÚ (STECF-13-29), 2013. Úrad pre publikácie 
Európskej únie, Luxembursko, EUR 26336 EN, JRC 86671, s. 383 
a nasl.
Odpovede Komisie 52
Komisia použila aj relevantné výsledky projektov 
podporených v rámci iných programov financovania 
EÚ, ako sú EFRR, ESP a CIP , napr. na prípravu strate -
gických usmernení pre udržateľný rozvoj akvakultúry 
EÚ [COM(2013) 229]. Výsledky projektov boli rozší -
rené a oznámené zainteresovaným stranám vrátane 
poradných orgánov, priemyselného odvetvia [napr. 
Európska platforma pre technológie a inovácie 
v oblasti akvakultúry (EATIP)] a politických činiteľov.
Rámček 1
Komisia poznamenáva, že len malá časť zo 14  milió -
nov EUR predstavujúcich celkovú sumu rozdelenú na 
18 projektov, ktoré identifikoval Dvor audítorov, sa 
týkala akvakultúry. Väčšina projektov programu LIFE, 
v ktorých sa uvádza akvakultúra, sa ňou zaoberá len 
vo všeobecnejšom kontexte (typický príklad: LIFE97 
ENV IRL 209 – Rozvoj konsenzu na základe stratégie 
integrovaného riadenia pobrežných oblastí pre záliv 
Bantry Bay, ktorá zahŕňala rozvoj existujúcej akvakul -
túry ako súčasť strategického plánovania, ale len ako 
veľmi malú súčasť oveľa väčšieho projektu).
Spomedzi 77 výskumných projektov týkajúcich sa 
akvakultúry financovanej v kontexte 6. rámcového 
programu sa dva projekty zaoberali otázkou komu -
nikácie, šírenia a prenosu technológií a mali veľký 
vplyv na zainteresované strany a širokú verejnosť:
1) V rámci projektu PROFET POLICY: európska platfor -
ma pre oznamovanie európskych výsledkov výsku -
mu a technologického rozvoja zainteresovaným 
stranám v oblasti poľnohospodárstva a akvakultúry 
(financovanie EÚ vo výške 764 144 EUR) bola vytvo -
rená platforma pre oznamovanie a šírenie výsledkov 
projektov v oblasti výskumu financovaných EÚ v od -
vetví rybolovu a akvakultúry v kontexte 5. a 6. vý -
skumného rámcového programu. Zaviedla sa webo -
vá štruktúra pre vydávanie technických prospektov 
a pre tematické a regionálne semináre zamerané na 
producentov akvakultúry, rybárov, vedeckých pra -
covníkov, vnútroštátnych a európskych politických 
činiteľov a ďalších zainteresovaných strán. Zorgani -
zovali sa semináre na prezentáciu projektov 6. rám -
cového programu v oblasti vedeckej podpory politi -
ky s cieľom zabezpečiť hodnotnú expozíciu politicky 
orientovaných zainteresovaných strán a organizácií 
a sietí pre rybolov a akvakultúru.34
Monitorovací výbor sleduje vykonávanie celého ope -
račného programu (OP), nielen v súvislosti s akvakul -
túrou. Treba pripomenúť, že OP obsahovali šestnásť 
opatrení a akvakultúra nebola z hľadiska zdrojov 
EFRH najdôležitejšia.
Komisia sa domnieva, že čas, ktorý monitorovací 
výbor venoval akvakultúre, bol z hľadiska významu 
týchto opatrení primeraný.
35
Projekty v oblasti výskumu, ktoré boli financované 
v kontexte 6. rámcového programu na podporu 
akvakultúry, boli zamerané na tri hlavné ciele:
i) riešenie politických problémov prostredníctvom 
pragmatického a aplikovaného výskumu (vedecká 
podpora pre politiku);
ii) podporu excelentnosti vo vede v oblasti kvality 
a bezpečnosti potravín (priorita 5);
iii) rozvoj osobitných výskumných činností pre MSP .
36
Cieľ č. 4 stratégie EÚ 2020 v oblasti biodiverzity, 
Lepšie riadenie populácie rýb, bol prevedený do 
nového nariadenia týkajúceho sa programu LIFE 
na obdobie rokov 2014 – 2020. Keďže tento cieľ 
je v rámci oblasti prírody a biodiverzity tematic -
kou prioritou, v tejto stratégii boli stanovené ciele 
týkajúce sa akvakultúry, ktoré boli okrem iného 
založené na výsledkoch projektov programu LIFE. 
Medzi hlavné témy výskumných projektov patrili 
prevencia chorôb, výživa rýb, selekčné šľachtenie, 
dobré životné podmienky rýb, biologický poten -
ciál nových možných druhov, bezpečnosť a kvalita 
produktov akvakultúry a ochrana životného prostre -
dia. Odrážajú hlavné potreby odvetvia akvakultúry 
a výsledky majú priame použitie najmä pre akvakul -
túrnych chovateľov. Výskumné projekty financované 
v kontexte 6. rámcového programu tak významnou 
mierou prispeli k problematike životného prostre -
dia, genomiky, výživy rýb, chorôb rýb a verejného 
zdravia. Aj keď výsledky projektov boli určené 
prevažne pre potreby chovateľov, použili sa aj na 
prípravu právnych predpisov a usmernení týkajúcich 
sa akvakultúry.
Odpovede Komisie 53
Rámček 2
Komisia si je dobre vedomá skutočnosti, že postupy 
týkajúce sa priestorového plánovania a udeľovania 
licencií sa v EÚ výrazne líšia. Je to však oblasť, v kto -
rých majú právomoc najmä členské štáty. Komisia 
z tohto dôvodu, ako už bolo uvedené v návrhu 
Komisie týkajúcom sa nového nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike 
z roku 2011, podporuje „výmenu know -how a najlep -
ších postupov“.
Tieto výmeny budú zjednodušené uverejnením 
viacročných strategických plánov pre akvakultúru 
členskými štátmi.
Okrem toho by sa tieto viacročné strategické plány 
mali zaoberať výlučne aspektmi, ako čas potrebný na 
udelenie koncesií.
Pokiaľ ide o uvedené konkrétne príklady, Komisia 
bude informovať príslušné členské štáty o zisteniach 
Dvora audítorov.
Ide o spoločnú odpoveď na body 39 
a 40
Nová smernica o námornom priestorovom plánovaní 
prispeje k lepšej integrácii v tejto oblasti.
Komisia v strategických usmerneniach 
(COM 2013/229) uviedla ako jeden z prekážajúcich 
faktorov, ktoré bránia ďalšiemu rozvoju akvakultúry, 
nedostatočné priestorové plánovanie a potrebu 
administratívneho zjednodušenia. Keďže administra -
tívne zjednodušenie a priestorové plánovanie naďa -
lej patria do právomoci členských štátov, Komisia sa 
týmito otázkami bude zaoberať prostredníctvom 
seminárov o výmene najlepších postupov v kon -
texte otvorenej metódy koordinácie. Nová smernica 
o námornom priestorovom plánovaní a integro -
vanom manažmente pobrežnej zóny okrem toho 
poskytuje členským štátom rámec pre uplatňovanie 
komplexného a koordinovaného procesu plánovania 
v rámci odvetví a medzi členskými štátmi.2) V rámci projektu FEUFAR: budúcnosť európskeho 
výskumu rybolovu a akvakultúry (financovanie EÚ 
vo výške 499 680  EUR) sa uskutočnila prognostic -
ká analýza a poskytli sa odporúčania pre budúce 
smerovania, ktoré mali významný vplyv na konku -
rencieschopnosť EÚ v odvetví akvakultúry, ako aj 
na ochranu životného prostredia. Jeho cieľom bolo 
stanoviť budúce potreby v oblasti výskumu, najmä 
pre akvakultúru, vychádzajúce z komplexnej a in -
teraktívnej prognostickej metodiky vrátane: i) opi -
su systému; ii) detekcie stimulov v rámci systému 
a iii) vytvorenia hypotézy o stimuloch, ktoré vedú 
k potenciálnym scenárom týkajúcim sa budúcnosti. 
Tieto rôzne scenáre poskytli základ, najmä pokiaľ ide 
o akvakultúru, pre vymedzenie problémov z hospo -
dárskeho, ekologického, spoločenského a prevádz -
kového (riadiaceho) hľadiska. Na základe tejto analý -
zy boli stanovené niektoré kľúčové budúce potreby 
pre výskum v oblasti rybných lovísk a akvakultúry.
37
Komisia sa okrem iného bude zaoberať témami uve -
denými v pripomienkach Dvora audítorov, a to pro -
stredníctvom výmeny najlepších postupov v rámci 
otvorenej metódy koordinácie. Komisia podporí aj 
úsilie členských štátov o riešenie administratívneho 
zjednodušenia s pomocou skupiny na vysokej úrovni 
pre administratívne zjednodušenie.
38
Komisia zdôrazňuje, že členským štátom nevyplývala 
v rámci relevantných právnych predpisov EÚ (SRP 
a EFRH) žiadna takáto povinnosť. Viacročné národné 
plány pre akvakultúru túto potrebu v súčasnosti 
zahŕňajú (článok 34 základného nariadenia o SRP 
z roku 2013 a jedna z kondicionalít ex ante ). Budú 
sa musieť poslať Komisii najneskôr do dňa predlo -
ženia operačného programu. Členské štáty by sa 
pri príprave viacročného národného strategického 
plánu mali riadiť usmerneniami, ktoré Komisia prijala 
29. apríla 2013 [COM(2013) 229].
Odpovede Komisie 54
45
Členské štáty sa rozhodli predložiť finančné zdroje 
len na úrovni operačného programu, a to vo 
finančných tabuľkách požadovaných v časti B prí -
lohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 498/2007, podľa 
ktorého sú členské štáty povinné poskytnúť finančné 
prostriedky na jednotlivé osi, a nie na opatrenia 
(a akvakultúra je len opatrenie).
46
Komisia v súčasnosti podporila prístup v rámci 
operačného programu ENRF zameraný na výsledky 
a na riešenie zistených nedostatkov odporúča použiť 
spoločné ukazovatele s reálnymi cieľmi.
Počiatočné ciele boli stanovené pred siedmimi rokmi 
v čase celkom odlišnej hospodárskej situácie. Komisia 
sa domnieva, že zmena týchto cieľov by mala viesť 
k prerozdeleniu rozpočtov.
Podľa skúseností Komisie by členské štáty mohli tieto 
zámery alebo ciele pri ich stanovovaní preceniť alebo 
podceniť. Tento nedostatok sa rieši v rámci ENRF tak, 
že sa okrem iného stanovujú spoločné ukazovatele 
a kladie sa väčší dôraz na hodnotenie a monitoro -
vanie, vrátane plánu hodnotenia, pomocou ktorého 
sa zabezpečí, že členské štáty sa zaviažu priebežne 
vykonávať hodnotiace činnosti na monitorovanie 
pokroku a výkonnosti.
47
Pozri odpoveď Komisie uvedenú v rámčeku 3.
48
V niektorých členských štátoch bolo bežnou praxou 
vyžiadať si od potenciálnych príjemcov okrem iných 
dokumentov aj podnikateľský plán, čo umožní vylúčiť 
hospodársky jasne nerealizovateľné projekty a pod -
poriť najlepší pomer medzi kvalitou a cenou.41
Komisia uznáva, že finančná a hospodárska kríza 
mala významný vplyv na odvetvie akvakultúry ako 
celok, a najmä na financovanie opatrení akvakul -
túry prostredníctvom EFRH. Mala vplyv na dopyt 
spotrebiteľov, čím sa znížila miera podstupovaného 
investičného rizika výrobcov. Okrem toho zníže -
nie verejných výdavkov vo väčšine členských štá -
tov takisto výrazne oslabilo schopnosť verejného 
spolufinancovania.
V prípade Rumunska spôsobila finančná kríza príjem -
com vážne problémy s realizáciou projektov finan -
covaných z EFRH. Premietlo sa to aj do intenzívneho 
využívania záručného fondu, ktorý do konca roka 
2013 poskytol finančné záruky vo výške približne 
7,5 milióna EUR. Hlavnými príjemcami boli projekty 
súvisiace s investíciami do podnikov pôsobiacich 
v oblasti akvakultúry.
42
Komisia poznamenáva, že:
 — finančná kríza takmer znemožnila nájdenie 
zvyšných prostriedkov potrebných na rozbeh -
nutie nového podniku v tomto odvetví,
 — táto kríza vážne ovplyvnila stranu dopytu, čím 
sa značne zvýšili finančné riziká pre nových 
prevádzkovateľov.
Komisia sa domnieva, že riziko zrušenia viazanosti 
mohlo potenciálne podnietiť prijatie rozhodnutí, ale 
je len jedným z mnohých ďalších faktorov.
44
V článku 15 ods. 2 nariadenia o EFRH č. 1198/2006 sa 
uvádza, že národný strategický plán obsahuje, ak je 
to v prípade členského štátu relevantné, súhrnný opis 
všetkých aspektov spoločnej politiky v oblasti ryb -
ného hospodárstva a stanovuje priority, ciele, odhad 
potrebných verejných finančných zdrojov a lehoty. 
Členské štáty preto nie sú povinné tak urobiť za kaž -
dých okolností.
Odpovede Komisie 55
50
Projekty predkladajú súkromní prevádzkovatelia 
a z EFRH sa financuje iba časť investície. V čase krízy 
tak súkromní prevádzkovatelia nemali vždy dostatok 
stimulov na prekročenie rámca právne záväzných 
požiadaviek. Boli predložené usmernenia týkajúce sa 
environmentálnych záležitostí (pozri odpoveď Komi -
sie na body 23 až 25).
51
Súkromní prevádzkovatelia predložili z dôvodu 
finančnej a hospodárskej krízy menej projektov. Aj 
keď bola ako výberové kritérium stanovená produk -
cia šetrná k životnému prostrediu, tento stimul nepo -
stačoval na zabezpečenie vysokého počtu projektov 
v tejto oblasti. Problémom je skôr zaistiť, aby spotre -
bitelia vnímali pridanú hodnotu produkcie, ktorá je 
šetrná k životnému prostrediu.
Rámček 4
Skutočnosť, že všetky projekty v Španielsku dodr -
žiavali právne predpisy a že len niekoľko projektov 
používalo osvedčené dobrovoľné systémy environ -
mentálneho riadenia, neznamená, že členské štáty 
nedostatočne zohľadnili otázky týkajúce sa život -
ného prostredia a zdravia. Dokazuje to však, že v kon -
texte finančnej a hospodárskej krízy príjemcovia 
často nebrali do úvahy, že používanie dobrovoľných 
certifikovaných systémov environmentálneho riade -
nia im poskytne konkurenčnú výhodu. Predložených 
bolo len niekoľko takýchto projektov, a preto bol 
schválený len obmedzený počet týchto projektov.
Uvedená skutočnosť je relevantná aj pre Taliansko.
Treba zdôrazniť, že výberové kritériá pre projekty 
v Rumunsku financované z EFRH schválil moni -
torovací výbor, v ktorom GR MARE pôsobí ako 
pozorovateľ.Rámček 3
Rumunsko má obmedzený potenciál morskej akva -
kultúry v Čiernom mori, ktorý sa väčšinou vzťahuje 
na akvakultúru slávok. V súlade so smernicou 79/923/
EHS o kvalite vôd mäkkýšov boli ako oblasti vhodné 
pre chov slávok určené štyri oblasti Čierneho mora 
pozdĺž rumunského pobrežia. Rumunský operačný 
program preto neobsahuje žiadne obmedzenie pod -
pory morskej akvakultúry.
Opatrenia na zlepšenie manažmentu pobrežnej zóny 
a talianske právne predpisy týkajúce sa povolení pre 
akvakultúru nepatria do rozsahu pôsobnosti EFRH 
a nemohli byť zahrnuté do OP .
Komisia bude dôrazne podporovať členské štáty, 
aby využívali príležitosti, ktoré ponúka ENRF, s cie -
ľom pomôcť verejným orgánom určiť najvhodnejšie 
oblasti na rozvoj akvakultúry v kontexte procesu 
priestorového plánovania.
V záujme zjednodušenia cieľových ukazovateľov sa 
za relevantné pre dosiahnutie cieľa OP považovalo 
len niekoľko súhrnných ukazovateľov. Komisia pre OP 
ENRF navrhuje osobitné ukazovatele, pomocou kto -
rých sa lepšie zohľadnia environmentálne a trhové 
otázky.
Poľský OP bol revidovaný v roku 2011, pričom Poľsko 
nepožiadalo o zmenu ukazovateľov akvakultúry. Toto 
zistenie nie je príkladom nedostatku v súvislosti s OP .
49
Akvakultúra EÚ musí dodržiavať najvyššie environ -
mentálne a zdravotné normy. Komisia monitoruje 
dodržiavanie právnych predpisov EÚ a kontroluje ich 
správne vykonávanie.
V usmerneniach k sústave Natura 2000 sa strate -
gické priestorové plánovanie odporúča ako účinný 
prostriedok na riešenie a zmiernenie počiatočných 
potenciálnych vplyvov na miestnej úrovni.
Odpovede Komisie 56
OP EFRH sa v Španielsku a Rumunsku začal de facto  
v roku 2010 a mnohé projekty týkajúce sa akva -
kultúry boli vybrané v rokoch 2010 – 2011, pričom 
sa začali vykonávať v rokoch 2011 – 2012. Podniky 
v oblasti akvakultúry v tejto súvislosti a v závislosti 
od druhov rýb nezačínajú s produkciou pre trh ihneď 
po dokončení investície. Zvyčajne musí prejsť obdo -
bie šľachtenia a chovu, ktoré môže v niektorých prí -
padoch trvať až päť rokov po investícii (napr. jeseter).
Uvedené úvahy platia aj pre Taliansko. Takisto treba 
vziať do úvahy, že počiatočné číselné údaje vyká -
zané vo výročnej správe o vykonávaní do roku 2011 
odkazovali na plánovanú produkciu. Komisia už 
zistila tento rozdiel v porovnaní s údajmi poskytnu -
tými Eurostatom, ktoré sa týkajú súčasnej produkcie. 
Na túto záležitosť bol upozornený taliansky riadiaci 
orgán, ktorý výročnú správu o vykonávaní a OP upra -
vil tak, aby vykazovali súčasnú produkciu s použitím 
rovnakej metodiky, ktorú použil Eurostat.
Správu o vykonávaní projektu vypracoval príjemca. 
Vnútroštátne orgány nekontrolujú uvedené údaje 
o skutočnej produkcii. Úlohou riadiaceho orgánu je 
overiť poskytovanie spolufinancovaných produktov 
a služieb; nepatria sem výsledky dosiahnuté v rámci 
projektov. Riadiaci orgán zhromažďuje všetky údaje, 
agreguje ich a používa vo výročných správach 
o vykonávaní. Ak je výsledky potrebné v neskoršej 
fáze aktualizovať, riadiaci orgán o tom informuje 
Komisiu v následných výročných správach o vykoná -
vaní a urobí tak aj v záverečnej správe, ktorá sa má 
predložiť v marci 2017.
55
V oznámení Komisie s názvom Stratégia pre udrža -
teľný rozvoj európskej akvakultúry boli stanovené 
mnohé ciele. Zdôraznila sa v ňom skutočnosť, že 
v záujme dlhodobej konkurencieschopnosti a udr -
žateľnosti tohto odvetvia je potrebná aktívna účasť 
a vedenie súkromného sektora. Stanovuje sa v ňom 
niekoľko priorít pre verejnú podporu v odvetví 
akvakultúry, ale rozsah pôsobnosti tohto oznámenia 
sa nevzťahuje na posúdenie národných strategických 
plánov v rámci EFRH.Komisia na základe svojho štatútu pozorovateľa pou -
kázala vždy, keď to bolo potrebné, v monitorovacích 
výboroch v Rumunsku na význam stanovenia jasne 
definovaného výberového procesu a monitorovania 
projektov šetrných voči životnému prostrediu (napr. 
vrátane potreby väčšej prehľadnosti súvisiacej s orga -
nickou akvakultúrou, predchádzania nadmerným 
kompenzáciám pre podniky v oblasti akvakultúry 
v rámci sústavy Natura 2000, povinnosti predchádzať 
podvodom prostredníctvom schvaľovania neopráv -
nených výdavkov atď.).
54
Komisia uznáva, že aj keď v OP EFRH existovali ukazo -
vatele na meranie pokroku, tieto ukazovatele neboli 
v rámci členských štátov spoločné ani porovnateľné. 
V rámci OP boli v tejto súvislosti použité rôzne druhy 
ukazovateľov a ich agregácia na úrovni EÚ nebola 
možná. V ENRF sa preto predpokladá využívanie 
obmedzeného počtu spoločných ukazovateľov na 
hodnotenie pokroku vykonávania programu smerom 
k dosiahnutiu cieľov. Tieto spoločné ukazovatele 
budú každoročne vykazované vo výročných správach 
o vykonávaní ENRF.
Komisia berie na vedomie toto zistenie a pracuje 
na stanovení súboru spoločných ukazovateľov pre 
nadchádzajúce programy na roky 2014 – 2020, 
ktoré budú vychádzať zo spoľahlivých štatistických 
zdrojov.
Rámček 5
Táto poznámka sa týka dvoch nesúvisiacich záleži -
tostí, pričom jedným je kvalita štatistiky a druhým 
výber ukazovateľov na monitorovanie EFRH.
Pokiaľ ide o ukazovateľ na monitorovanie EFRH, 
Komisia berie túto pripomienku na vedomie 
a súhlasí, že ukazovatele výsledkov sú primeranejšie. 
Táto problematika sa rieši s členským štátom.
Malo by sa zohľadniť pomerne dlhé obdobie 
potrebné medzi schválením projektu a skutočným 
nárastom produkcie.
Odpovede Komisie 57
Rámček 6
Z rámčeka 6 vyplýva, že ciele pre odvetvie, ktoré boli 
zahrnuté do operačného programu (OP) s cieľom 
poukázať na všeobecný kontext, v ktorom sa vykoná -
vajú opatrenia EFRH, nie je možné dosiahnuť. Komisia 
sa domnieva, že pri hodnotení dosahovania cieľov je 
potrebné rozlišovať medzi záležitosťami, nad ktorými 
majú členské štáty kontrolu, a záležitosťami, ktoré 
sú mimo rámca ich kontroly. Medzi zásadné faktory, 
ktoré sú nad rámec kontroly členských štátov, patrí 
vplyv hospodárskej a finančnej krízy, a najmä v prí -
pade Francúzska výskyt vírusu, ktorý viedol k prud -
kému zvýšeniu úmrtnosti ustríc.
Objem produkcie ustríc bude v nadchádzajúcich 
rokoch závisieť najmä od schopnosti riešiť problém 
zvýšenej úmrtnosti. V roku 2008 sa dosiahla pra -
hová hodnota vo výške 120 000 ton, potom však 
došlo k poklesu produkcie. Pokiaľ ide o ciele celkovej 
produkcie pre toto programové obdobie, francúzske 
orgány si zachovali optimizmus.
Ciele v oblasti produkcie boli stanovené na začiatku 
programového obdobia. V roku 2011 ešte zostávali 
štyri roky na vykonávanie opatrení v oblasti akva -
kultúry. Okrem toho bolo vzhľadom na investičný 
charakter projektov v roku 2011 rozhodne ešte príliš 
skoro na prognózu konečnej výkonnosti opatrení. 
V poslednom návrhu na úpravu OP z roku 2013 bol 
tento cieľ upravený na 208 068 a vypočítal sa pomo -
cou metodiky, ktorú použil Eurostat.
V prípade Poľska boli pôvodné ciele ovplyvnené:
 — neskorým prijatím operačného programu (až 
v októbri 2008), čím sa skrátil čas na dosiahnutie 
cieľov (na účel porovnaní by sa mal zohľadniť 
rok 2015),
 — časovým intervalom medzi investovaním a zvý -
šením produkcie (minimálne tri roky), 
 — rastom populácie chránených predátorských 
druhov, napríklad kormoránov (v niekto -
rých prípadoch sa škody vyhodnotili na 80 % 
produkcie),
 — opakujúcimi sa problémami s nedostatkom 
vody alebo vodou nízkej kvality,
 — zvýšením cien krmív,
 — nedostatočnou kontrolou niektorých chorôb,56
Aj keď sa akvakultúra v EÚ nerozvíjala tak ako 
v iných regiónoch, aktivita a zamestnanosť zostali 
zachované.
Komisia zdôrazňuje, že porovnávanie miery rastu 
akvakultúry v EÚ a v ostatných častiach sveta by 
malo byť opatrné vzhľadom na veľmi rozdielne pod -
mienky, za ktorých musia firmy pracovať, napr. pokiaľ 
ide o úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany.
Výbor STECF vzhľadom na najnovšie dostupné údaje4 
zdôrazňuje, že akvakultúra EÚ po vplyve finančnej 
a hospodárskej krízy najnovšie vykazuje hospodárske 
zlepšenie.
57
Komisia zdôrazňuje, že pôvodné ciele boli stanovené 
vo veľmi odlišnom hospodárskom kontexte. Aj keď 
sa objem akvakultúry EÚ nezvýšil, činnosť a zamest -
nanosť v tomto odvetví zostali zachované. Najnovšie 
dostupné údaje poukazujú na zlepšenie hospodár -
skej výkonnosti odvetvia akvakultúry v niekoľkých 
členských štátoch.
Tak ako sa uvádza v bode 46, pôvodné ciele boli sta -
novené pred siedmimi rokmi, keď bola hospodárska 
situácia úplne odlišná.
Podpora EFRH je len jedným prvkom zameraným 
na zvýšenie dlhodobej produkcie. Ostatné prvky 
majú oveľa väčší vplyv. Hospodárska a finančná kríza 
viedla k zníženiu dopytu spotrebiteľov, zvýšeniu hos -
podárskej súťaže z tretích krajín a negatívne ovplyv -
nila dôveru spotrebiteľov v produkty akvakultúry.
4 Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné 
hospodárstvo (STECF) – Správa o hospodárskej výkonnosti 
odvetvia akvakultúry EÚ (STECF-13-29). 2013. Úrad pre publikácie 
Európskej únie, Luxembursko, EUR 26336 EN, JRC 86671, s. 383 
a nasl.
Odpovede Komisie 58
Väčšina finančných prostriedkov bola vyčlenená na 
tradičné činnosti, ktoré sú relatívne menej rizikové.
Rámček 7
Prístup k priestoru je známy problém, preto Komisia 
prijala niekoľko iniciatív zameraných na jeho rieše -
nie, najmä tým, že navrhla smernicu o námornom 
priestorovom plánovaní (ktorá bola v súčasnosti 
prijatá) a požiadala členské štáty o vypracovanie 
viacročných národných plánov pre rozvoj udržateľnej 
akvakultúry.
Ako Dvor audítorov uviedol v bode 41, vplyv hospo -
dárskej a finančnej krízy na toto odvetvie zabránil 
novým investíciám. Udržanie konkurencieschopnosti 
európskeho odvetvia akvakultúry schopného zabez -
pečiť zamestnanosť a produkciu aj v náročných pod -
mienkach by sa takisto malo považovať za úspech.
62
Komisia pripomína, že financovanie projektov, ktoré 
už boli spustené, je plne v súlade s platnými práv -
nymi predpismi.
Rámček 8
Z dôvodu hospodárskej a finančnej krízy požiadalo 
o financovanie menej žiadateľov, než sa v čase pláno -
vania očakávalo na základe intenzívnych konzultácií 
zainteresovaných strán.
Príslušné orgány následne overili, či boli splnené 
všetky kritériá vrátane ekonomickej a finančnej 
spôsobilosti. Pokiaľ ide o výber šiestich projektov 
v Španielsku, španielske orgány potvrdili, že všetky 
tieto projekty splnili výberové kritériá.
Pokiaľ ide o obstaranie služobných plavidiel, ktoré 
nevedú k zvýšeniu produkcie alebo zamestnanosti, 
mohli podmieniť pokračovanie činností v oblasti 
akvakultúry v čase, keď by hospodárska neistota 
neumožnila takéto investície.
V prípade výberu poľských projektov: je potrebné 
vypracovať trojročný podnikateľský plán. Umožňuje 
vyberať len hospodársky udržateľné projekty.
V Rumunsku schvaľuje výberové kritériá monito -
rovací výbor, v ktorom Komisia vystupuje iba ako 
pozorovateľ. — zameraním projektov na modernizáciu existujú -
cich podnikov v oblasti akvakultúry,
 — pomerne nízkym dopytom na poľskom trhu aj 
napriek propagačným kampaniam a zahrnutiu 
nových druhov do ponuky.
V prípade Portugalska sa v rámci cieľov pre produkciu 
akvakultúry zohľadňoval potenciálny nárast produk -
cie, ktorý bol vyvolaný hlavným projektom realizo -
vaným v roku 2009 za podpory finančného nástroja 
na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH). 
V rámci tohto projektu sa z dôvodu technických prob -
lémov nikdy nepodarilo dosiahnuť očakávanú produk -
ciu. Rozdiel medzi plánovanou a skutočnou produk -
ciou je najmä výsledkom zlyhania jedného projektu.
Zvýšenie produkcie súviselo so skutočnosťou, že 
Rumunsko vyčlenilo na os 2 ďalších 25 miliónov EUR. 
GR MARE požiadalo riadiaci orgán o revíziu ukazo -
vateľov výstupov v súlade s novými, dodatočnými 
pridelenými prostriedkami.
Ciele španielskeho OP v oblasti produkcie boli stano -
vené v roku 2007, keď španielske hospodárstvo rástlo 
vysoko nad priemerom EÚ. Aj keď sa tieto pôvodné 
ciele môžu v roku 2014 zdať nereálne, v roku 2007 
nereálne neboli.
59
Komisia sa domnieva, že hospodárska a finančná kríza 
zabránila v prípade mnohých projektov dosiahnutiu 
cieľov nákladovo efektívnym spôsobom.
60
Komisia sa domnieva, že k obmedzenej podpore udr -
žateľného rozvoja akvakultúry a slabému zacieleniu 
dochádza predovšetkým vzhľadom na oneskorenie 
a veľmi odlišný hospodársky kontext medzi pôvod -
ným zameraním na podporu pre rozvoj akvakultúry 
a časom realizácie príslušného projektu.
61
Súkromní prevádzkovatelia predložili z dôvodu 
finančnej a hospodárskej krízy menej projektov. 
Okrem toho bola realizácia inovačných projektov 
(ktoré spravidla zahŕňajú vyššie riziko ako tradičné 
projekty v oblasti akvakultúry) obmedzená vzhľadom 
na riziko negatívnych rozhodnutí prevádzkovateľov 
po začatí hospodárskej a finančnej krízy.
Odpovede Komisie 59
65
Pozri odpoveď Komisie na rámček 9: Plnenie EFRH sa 
uskutočnilo v kontexte vážnej hospodárskej a finanč -
nej krízy, pre ktorú je logické, že v rámci projektov, 
ktoré boli často navrhnuté pred krízou, sa nepodarilo 
dosiahnuť všetky stanovené ciele.
Pred realizáciou prostrednej alebo konečnej platby je 
potrebné overiť kritériá oprávnenosti (vrátane kon -
trol na mieste) v súlade s postupmi, ktoré sú vyme -
dzené na vnútroštátnej úrovni.
V prípade Poľska boli sprostredkovateľské orgány 
na základe príslušných vnútroštátnych predpisov 
povinné vykonať v prípade projektov akvakultúry 
100 % kontrol na mieste pred realizovaním koneč -
ných platieb. Tieto vnútroštátne predpisy však boli 
v novembri 2011 upravené a postup výberu vzoriek 
bol prijatý s mierou overovania 20 %. Okrem toho 
možno u prijímateľa vykonať kontrolu až do piatich 
rokov od dátumu konečnej platby a v prípade ziste -
nia nezrovnalostí prijať nápravné opatrenia.
Rámček 10
Písomné záverečné správy o vykonávaní podpísané 
prijímateľmi tvoria základ pre hodnotenie výsled -
kov projektov. Pri hodnotení úspechov výsledkov 
projektov sa musia zohľadniť všetky faktory vrátane 
faktorov, ktoré sú nad rámec kontroly príjemcu, 
najmä vplyv predátorov a iných prirodzených príčin, 
ako aj finančnej a hospodárskej krízy.
Ako už bolo uvedené v odpovedi Komisie na rám -
ček 9, plnenie EFRH sa uskutočnilo v kontexte vážnej 
hospodárskej a finančnej krízy, pre ktorú je logické, 
že v rámci projektov, ktoré boli často navrhnuté pred 
krízou, sa nepodarilo dosiahnuť všetky stanovené 
ciele.
67
V praxi je potrebné nájsť medzi týmito kritériami 
správnu rovnováhu. Platí to najmä pokiaľ ide 
o zabezpečenie toho, že projekty potrebujú verejnú 
podporu na prekonanie finančných a technických 
problémov, a o zabezpečenie technickej a finančnej 
životaschopnosti projektov. Toto posledné kritérium 
je so zreteľom na zvýšenú zreteľnosť vplyvu krízy 
čoraz dôležitejšie.V prípade projektov, keď rumunský orgán auditu 
zistil vo výberovom postupe nedostatky, Komisia 
použila nástroj, ktorý mala k dispozícii na zabezpe -
čenie súladu. V tejto súvislosti boli platby určené 
Rumunsku prerušené v januári 2012 do polovice roka 
2013, keď bolo dostatočne potvrdené, že nedostatky 
systému riadenia a kontroly boli odstránené.
Miera vykonávania projektu nie je výberovým krité -
riom. Vzhľadom na nestabilné hospodárske prostre -
die by sa projekty realizované pred podaním žiadosti, 
ale počas obdobia oprávnenosti, ktoré spĺňajú 
pravidlá oprávnenosti, mali považovať za postup 
minimalizácie rizika pre rozpočet EÚ a vnútroštátny 
rozpočet.
V nasledujúcom programovom období sa plánuje 
zlepšenie, keďže v článku 65 ods. 6 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach 1303/2013 sa uvádza, že 
podpora z európskych investičných a štrukturálnych 
fondov (EŠIF) sa neudelí na operácie, ktoré sa fyzicky 
skončili alebo plne realizovali ešte pred predlože -
ním žiadosti o financovanie prijímateľom v rámci 
programu riadiacemu orgánu bez ohľadu na to, či 
prijímateľ uhradil všetky súvisiace platby.
Rámček 9
Komisia uznáva, že v súvislosti s hodnotením ex ante  
vplyvu projektov a analýzou ex post  dosiahnutého 
vplyvu je možné dosiahnuť zlepšenie. Komisia by 
však chcela pripomenúť, že EFRH sa realizoval v kon -
texte vážnej hospodárskej a finančnej krízy. V tomto 
kontexte je logické, že v rámci projektov, ktoré boli 
často navrhnuté ešte pred vypuknutím krízy, sa 
nepodarilo dosiahnuť všetky stanovené ciele.
Cieľom mnohých poľských projektov bola moderni -
zácia akvakultúry z dôvodu zastaranej infraštruktúry.
Odpovede Komisie 60
70
Formulovanie týchto návrhov odráža vysokú úro -
veň priority, ktorú Komisia prikladá udržateľnému 
rozvoju akvakultúry. V strategických usmerneniach 
boli uvedené hlavné prekážky, ktoré v súčasnosti 
bránia rozvoju akvakultúry v EÚ, a účelom otvorenej 
metódy koordinácie je pomôcť členským štátom pri 
ich odstraňovaní. Celková súdržnosť tohto prístupu 
sa zabezpečí konzistentnosťou medzi operačnými 
programami ENRF a viacročnými národnými plánmi 
(kondicionalita ex ante ).
71
Komisia zdôrazňuje, že ENRF zahŕňa možnosť 
financovania projektov zameraných na vymedzenie 
a zmapovanie najvhodnejších oblastí na rozvoj akva -
kultúry, ako aj na vymedzenie a zmapovanie oblastí, 
z ktorých by akvakultúra mala byť vylúčená.
Závery a odporúčania
74
Empirickými dôkazmi z vykonávania programov 
EFRH sa preukázalo, že vplyv finančnej krízy a hos -
podárskeho poklesu v hlavných producentských 
krajinách EÚ bol výrazný. Mala vplyv na dopyt 
spotrebiteľov, čím sa znížila miera podstupova -
ného investičného rizika výrobcov. Okrem toho 
zníženie verejných výdavkov vo väčšine členských 
štátov takisto výrazne oslabilo schopnosť verejného 
spolufinancovania.
Komisia však uznáva, že podporou z EFRH pre udr -
žateľný rozvoj akvakultúry sa doteraz nepodarilo 
v plnej miere dosiahnuť očakávané výsledky. Získané 
skúsenosti boli zahrnuté do návrhov Komisie na revi -
dovanú SRP a nový ENRF, ktoré boli prijaté v rokoch 
2013  a 2014.69
Pozri odpoveď Komisie na rámček 8.
Projekty, ktoré sa začali realizovať pred podaním 
žiadosti, sú oprávnené za predpokladu, že výdavky 
patria do obdobia oprávnenosti a že sú splnené 
výberové kritériá a pravidlá oprávnenosti.
Prijímatelia boli informovaní o možnostiach financo -
vania v rámci EFRH od roku 2007, ale s prihlásením 
sa na výzvu na predkladanie žiadostí o opatrenia 
v oblasti akvakultúry museli čakať až do konca 
roka 2009.
V nasledujúcom programovom období sa plánuje 
zlepšenie, keďže v článku 65 ods. 6 nariadenia 
o spoločných ustanoveniach 1303/2013 sa uvádza, že 
podpora z fondov EŠIF sa neudelí na operácie, ktoré 
sa fyzicky skončili alebo plne realizovali ešte pred 
predložením žiadosti o financovanie prijímateľom 
v rámci programu riadiacemu orgánu bez ohľadu na 
to, či prijímateľ uhradil všetky súvisiace platby.
Niektorí z nich však vzali na seba riziko začať s inves -
tovaním skôr.
Komisia túto skutočnosť berie na vedomie a zabez -
pečí vhodné následné opatrenia.
Rámček 12
Komisia prijme následné opatrenia spolu s členskými 
štátmi.
Komisia poznamenáva, že niektoré projekty, aj keď 
vyzerali sľubne, nemohli dosiahnuť pôvodné ciele. 
Tieto projekty negatívne ovplyvnila hospodárska 
a finančná kríza, ako aj ostatné faktory, čo sa od 
začiatku nedalo predpokladať. Komisia pozname -
náva, že dosiahnutie rovnováhy medzi rizikom finan -
covania projektov, ktoré nedosiahnu očakávané ciele, 
a projektov, ktoré by boli úspešné aj bez podpory EÚ, 
je zložité. Tento problém ešte prehlbuje hospodárska 
a finančná kríza.
Komisia prijme následné opatrenia spolu s člen -
skými štátmi a overí najmä splnenie podmienok 
oprávnenosti.
Odpovede Komisie 61
76
Komisia berie na vedomie pripomienku Dvora 
audítorov, ale zdôrazňuje, že hospodárska a finančná 
kríza zabránila na úrovni EÚ dosiahnuť ciele pre 
rast a zamestnanosť v odvetví akvakultúry. Okrem 
toho boli ciele na úrovni členských štátov stano -
vené v období s veľmi odlišným hospodárskym 
kontextom.
Komisia zdôrazňuje, že aj keď sa objem akvakultúry 
EÚ nezvýšil, činnosť a zamestnanosť v tomto odvetví 
zostali zachované. Najnovšie dostupné údaje a ana -
lýzy5 navyše poukazujú na zlepšenie hospodárskej 
výkonnosti akvakultúry v EÚ.
77
Komisia však uznáva, že podporou z EFRH pre udr -
žateľný rozvoj akvakultúry sa doteraz nepodarilo 
v plnej miere dosiahnuť očakávané výsledky a z tohto 
dôvodu už prijala primerané opatrenia.
78
Komisia zdôrazňuje, že nová SRP a nový ENRF 
poskytnú jasnejší rámec pre podporu udržateľného 
rozvoja akvakultúry EÚ.
Odporúčanie 1 a)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Komisia dôkladne zanalyzuje odôvodnenie podpory 
navrhovanej pre akvakultúru v nových operačných 
programoch (OP) ENRF, ktoré majú byť predložené 
v druhej polovici roka 2014. Komisia bude takisto 
dôkladne analyzovať súlad medzi opatreniami OP 
a opatreniami uvedenými v rámci viacročného 
národného strategického plánu pre akvakultúru.
Nový mechanizmus ENRF týkajúci sa programovania 
a monitorovania umožní prijať reálnejšie a vhodnej -
šie ciele a zároveň zjednoduší predkladanie správ 
obsahujúcich presné a porovnateľné ukazovatele 
týkajúce sa udržateľného rozvoja akvakultúry EÚ.
5 Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné 
hospodárstvo (STECF) – Správa o hospodárskej výkonnosti 
odvetvia akvakultúry EÚ (STECF-13-29), 2013. Úrad pre publikácie 
Európskej únie, Luxembursko, EUR 26336 EN, JRC 86671, s. 383 
a nasl.Komisia aj napriek ťažkostiam s hodnotením opat -
rení v oblasti akvakultúry, ktoré uznal Dvor audí -
torov, uznáva, že SRP neposkytla v období do roku 
2013 dostatočne jasný rámec pre rozvoj udržateľnej 
akvakultúry. Tento problém sa rieši v novej spoloč -
nej rybárskej politike a strategických usmerneniach 
o akvakultúre, ktoré boli prijaté v roku 2013.
Prostredníctvom výboru EFRH bola vydaná príručka 
EFRH, ako aj početné usmerňujúce dokumenty. Pravi -
delné kontakty s členskými štátmi boli udržiavané aj 
prostredníctvom výročných hodnotiacich zasadnutí 
alebo výboru EFRH. Komisia počas programového 
obdobia nedostala od členských štátov žiadnu 
spätnú väzbu o tom, že by tieto usmernenia neboli 
dostatočné.
Komisia uznáva, že rozdielne zdroje údajov na úrovni 
EÚ sa do veľkej miery riešia vďaka prebiehajúcej reví -
zii rámca pre zber údajov.
75
Toto odporúčanie je určené členským štátom.
Hospodárska a finančná kríza mala značný vplyv 
na čerpanie zdrojov EFRH pre udržateľný rozvoj 
akvakultúry v EÚ. Kríza bránila dosiahnutiu cieľov 
a viedla k zníženiu dopytu po inovačných projektov 
v prospech relatívne menej rizikových projektov 
akvakultúry.
Komisia uznáva, že pri každoročnom vykazovaní 
ukazovateľov členskými štátmi sa vyskytli metodické 
nedostatky. V ENRF sa preto predpokladá využívanie 
obmedzeného počtu spoločných a porovnateľných 
ukazovateľov založených na spoločných metodikách 
na hodnotenie pokroku vykonávania programu sme -
rom k dosiahnutiu cieľov.
Odpovede Komisie 62
Odporúčanie 1 c)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Komisia v súlade s kondicionalitou ex ante  týkajúcou 
sa viacročného národného strategického plánu pre 
akvakultúru neprijme operačné programy ENRF, 
pokiaľ členské štáty v prípade potreby nepredložia 
primerané viacročné národné strategické plány na 
podporu udržateľnej akvakultúry.
Časť tohto odporúčania má byť určená členským 
štátom, pretože podľa zásady zdieľaného hospodá -
renia sú členské štáty povinné vypracovať a uplat -
ňovať ucelené národné stratégie na rozvoj odvetvia 
akvakultúry. V prípade, že členské štáty nevypracujú 
alebo neuplatnia tieto stratégie podľa usmernení 
Komisie, Komisia nemôže uplatňovať žiadne sankcie 
ani začať konanie vo veci porušenia.
Odporúčanie 1 d)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Aj keď administratívne zjednodušenie a priestorové 
plánovanie zostávajú v zásade v právomoci členských 
štátov, Komisia v strategických usmerneniach pre 
akvakultúru (COM(2013) 229) identifikovala v rámci 
cieľov, ktoré sa majú presadzovať, nedostatočné 
priestorové plánovanie a potrebu administratívneho 
zjednodušenia. Komisia takisto podporí členské štáty, 
aby uplatňovali nedávno prijatú smernicu o námor -
nom priestorovom plánovaní s cieľom zlepšiť rozvoj 
akvakultúry.Odporúčanie 1 b)
Komisia toto odporúčanie prijíma a domnieva sa, že 
táto časť odporúčania už bola do veľkej miery imple -
mentovaná prostredníctvom týchto usmernení:
Komisia vypracovala usmernenia pre rozvoj udr -
žateľnej akvakultúry vrátane relevantných envi -
ronmentálnych faktorov: http://ec.europa.eu/
fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf
Vypracovala aj príručku týkajúcu sa plnenia kondicio -
nality ex ante  pre viacročný národný strategický plán 
pre akvakultúru: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/
emff/doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komisia vypracovala pokyny – ako prílohu príručky 
o hodnoteniach ex ante  – týkajúce sa spôsobu 
zahrnutia záverov strategických environmentál -
nych hodnotení do návrhu operačných progra -
mov: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisia tiež vypracovala príručku o charaktere výni -
miek schválenú podľa článku 9 smernice o ochrane 
voľne žijúceho vtáctva. Tento dokument sa zame -
riava na objasnenie kľúčových pojmov v rámci článku 
9 smernice o vtáctve, ktoré sa týkajú predchádzania 
vážnym škodám spôsobeným kormoránmi alebo 
ochrany fauny a flóry, a poskytuje praktické rady 
týkajúce sa uplatňovania týchto pojmov: http://
ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/files/
guidance_cormorants.pdf
Komisia okrem toho v súčasnosti podporuje vypraco -
vanie osobitnej príručky pre vykonávanie rámcovej 
smernice o vode a rámcovej smernice o námornej 
stratégii, ktorá sa pripravuje. Všetky dokumenty 
týkajúce sa tohto projektu sa nachádzajú na stránke: 
https://circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-2b76-
4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . Táto úloha vychádza 
z príručky o udržateľnej akvakultúre v kontexte 
sústavy Natura 2000: http://ec.europa.eu/envi -
ronment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000 %20guide.pdf
Odpovede Komisie 63
Odporúčanie 2 d)
ENRF podporí v rokoch 2014 – 2020 väčšie zamera -
nie na výsledky (využívanie spoločných ukazova -
teľov výsledkov) vrátane uplatňovania výkonnost -
ného rámca (využívanie spoločných ukazovateľov 
výstupu) než predchádzajúci EFRH. V nariadení 
o ENRF sa predpokladá delegovaný akt o spoločných 
ukazovateľoch.
Nový systém monitorovania v rámci ENRF bude zlo -
žený z týchto prvkov:
 — databázy na úrovni členských štátov (INFOSYS), 
do ktorej sa ukladajú informácie o každej operá -
cii na základe spoločnej štruktúry a využívania 
spoločných ukazovateľov.
 — správy zasielanej Komisii, v ktorej sa budú v sú -
hrnnej podobe nachádzať kľúčové informácie. 
Tieto informácie by mali mať súhrnný charakter, 
aby odrážali vývoj vykonávania.
Spoločné ukazovatele ENRF budú slúžiť ako základ 
pre monitorovanie a hodnotenie, ako aj na preskú -
manie výkonnosti programov. Umožnia agregáciu 
údajov na úrovni EÚ a meranie pokroku v oblasti 
dosahovania cieľov stratégie Európa 2020.Odporúčanie 1 e)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Komisia zdôrazňuje, že od roku 1996 bol stanovený 
právny rámec zahŕňajúci štatistické údaje o produkcii 
akvakultúry (nariadenie č. 788/96, zrušené nariade -
ním č. 762/2008). Komisia bude pokračovať v riešení 
týchto otázok týkajúcich sa údajov na príslušných 
fórach a v príslušných postupoch (napr. rozšírením 
zhromažďovania údajov DCF na sladkovodnú akva -
kultúru a harmonizáciou metodík).
Odporúčanie 2
Toto odporúčanie [od písmena a) až po písmeno d)] 
je určené výlučne členským štátom.
Odporúčanie 2 a)
Členské štáty začali v nadväznosti na prijatie stra -
tegických usmernení EÚ o akvakultúre v apríli 2013 
vypracúvať svoje viacročné národné strategické 
plány na podporu udržateľnej akvakultúry. Komisia 
bude monitorovať vykonávanie týchto plánov, ktoré 
budú obsahovať ciele členských štátov a opatrenia 
na ich dosiahnutie. Budú zahŕňať najmä dodržia -
vanie kondicionality ex ante  pre viacročný národný 
strategický plán pre akvakultúru, bez ktorej Komisia 
nebude môcť schváliť operačný program ENRF.
Odporúčanie 2 b)
Komisia berie na vedomie toto odporúčanie, na ktoré 
sa v rámci súčasných iniciatív Komisie o námornom 
a priestorovom plánovaní kladie hlavný dôraz.
Odporúčanie 2 c)
Komisia zdôrazňuje, že ENRF zahŕňa niekoľko nových 
prvkov, ktorých účelom je pomôcť vyčleniť finančné 
prostriedky z ENRF na tie projekty, ktoré najlepšie 
prispievajú k udržateľnému rozvoju akvakultúry 
a zabezpečujú najlepší pomer medzi kvalitou 
a cenou. Tieto prvky zahŕňajú: 1) posilnený systém 
monitorovania s ročným podávaním správ o finan -
covaných opatreniach; 2) komplexnejšiu výročnú 
správu o vykonávaní; 3) lepšie zameranie na výsledky 
vrátane nového výkonnostného rámca a 4) kondi -
cionality ex ante  s cieľom zabezpečiť, aby opatrenia, 
ktoré sa majú financovať v rámci akvakultúry, boli 
v súlade s viacročným národným strategickým plá -
nom pre akvakultúru.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ-AB-14-010-SK-C  ISSN 1831-0931
Jedným z cieľov spoločnej rybárskej politiky 
(SRP) v období do roku 2013 a jej finančného 
nástroja, Európskeho fondu pre rybné 
hospodárstvo (EFRH), bola podpora 
udržateľného rozvoja akvakultúry. Dvor 
audítorov preskúmal, či boli opatrenia 
financované z EFRH na rozvoj akvakultúry dobre 
navrhnuté a  zrealizované a  či zabezpečili 
maximálnu hodnotu za vynaložené prostriedky. 
Dvor audítorov zistil, že celkovo nebola 
poskytnutá účinná podpora, keďže rámec pre 
rozvoj akvakultúry na úrovni EÚ a členských 
štátov bol pomerne slabý a prijaté opatrenia 
nepriniesli dostatočné výsledky.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV