Európa, ktorá chráni: iniciatíva s cieľom rozšíriť právomoci Európskej prokuratúry na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti A contribution from the European Commission to the Leader's meeting in Salzburg on 19-20 September 2018.

Po rozhodnutí Európskej rady, ktorým sa zmení článok 86 ZFEÚ, by Komisia predložila legislatívny návrh na zmenu nariadenia (EÚ) 2017/1939 tak, aby sa Európskej prokuratúre udelila právomoc a zaviedli sa všetky možné úpravy, ktoré môžu byť nevyhnutné na účinné vykonávanie činností Európskej prokuratúry týkajúcich sa vyšetrovania a trestného stíhania terorizmu. V prípade zmeny nariadenia by nebolo možné mať v rámci Európskej prokuratúry variabilné usporiadanie v takom zmysle, že členské štáty by sa podieľali na rôznych častiach jej právomoci. Rovnakým spôsobom by nezúčastnené členské štáty, ktoré sa k Európskej prokuratúre pripoja neskôr, museli byť jej súčasťou ako celku.

Silnejšia Európa musí chrániť svojich občanov a zabezpečiť, aby boli teroristi urýchlene postavení pred súd. Vo svojej správe o stave Únie v septembri 2017 predseda Juncker stanovil niekoľko opatrení s perspektívou silnejšej, jednotnejšej a demokratickejšej Únie do roku 2025. Komisia v nadväznosti na to predkladá túto iniciatívu s cieľom rozšíriť právomoci Európskej prokuratúry na vyšetrovanie a trestné stíhanie terorizmu.

„Európska únia musí byť zároveň silnejšia v boji proti terorizmu. V posledných troch rokoch sme dosiahli skutočný pokrok. Stále však nemáme prostriedky na to, aby sme mohli konať rýchlo v prípade cezhraničných teroristických hrozieb. (…) Takisto sa zasadzujem za to, aby bola nová európska prokuratúra poverená úlohou stíhať cezhraničné trestné činy terorizmu.“

Trestné činy terorizmu často postihujú niekoľké krajiny. Takisto sa často týkajú podozrivých alebo postihujú obete rôznych národností. Môžu vzniknúť spory o právomoc, napríklad v prípadoch, keď obete trestného činu pochádzajú z rôznych členských štátov, v dôsledku čoho si všetky postihnuté členské štáty želajú uplatniť právomoc v súvislosti s tým istým trestným činom terorizmu. Napríklad pri niekoľkých nedávnych prípadoch terorizmu si dva alebo viaceré členské štáty súbežne nárokovali právomoc na trestné stíhanie toho istého trestného činu na základe rôznych dôvodov, ako sú štátna príslušnosť obete alebo miestna príslušnosť. Takéto súbežné trestné stíhania by vyvolali situácie ne bis in idem.

Hlavne v prípadoch týkajúcich sa terorizmu je podstatné úzko koordinované konanie medzi orgánmi presadzovania práva a orgánmi trestného stíhania. Príkazy na zatknutie alebo domové prehliadky sa musia vykonávať súbežne a povolenia súdu sa musia získať načas. Preto je dôležité, aby spolupráca medzi vyšetrovacími orgánmi a orgánmi trestného stíhania fungovala bezchybne. Dokonca pri spolupráci medzi vnútroštátnymi orgánmi, Europolom a Eurojustom môže dôjsť k tomu, že rôzne vnútroštátne priority alebo citlivé aspekty, či jednoducho dostupnosť resp. nedostatok prostriedkov ovplyvňujú konečný výsledok. Na úrovni Únie neexistuje žiaden centrálny orgán, ktorý by mohol riadiť aspekty vyšetrovania aj trestného stíhania cezhraničných prípadov terorizmu, ktorým by sa tak zabezpečila skutočne bezchybná spolupráca medzi všetkými orgánmi zapojenými na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, a to v rámci prísnych lehôt a obmedzení dôvernosti.

Zabezpečenie toho, aby získané informácie boli prípustné ako dôkaz, je kľúčom k úspešnému trestnému stíhaniu všetkých trestných činov. Obzvlášť to platí pri teroristických prípadoch, v ktorých je trestné stíhanie založené aj na nepriamych dôkazoch (sledovanie, svedecké výpovede, odpočúvania). Zo správ monitora odsúdení za teroristické trestné činy, ktoré vypracúva Eurojust vyplýva, že existujú aj problémy so zhromažďovaním, výmenou a používaním určitých typov informácií, ktoré sa majú použiť ako dôkazy pri trestnom stíhaní prípadov terorizmu. V prípadoch terorizmu zhromažďovanie informácií často závisí predovšetkým od použitia špeciálnych vyšetrovacích techník alebo zahŕňa prácu špecializovaných príslušných orgánov členských štátov. Takéto informácie sa často neposkytujú s cieľom chrániť zdroje informácií, zabezpečiť zachovanie anonymity informátorov alebo zabezpečiť zachovanie dôvernosti metód, prostredníctvom ktorých sa informácie získali.

Opísané nedostatky sú uvedené v tabuľke:

Hypotetický prípad Džihádistická teroristická bunka si v niekoľkých členských štátoch EÚ najme spolupracovníkov, ktorí medzi sebou nesmú komunikovať alebo dokonca ani o sebe navzájom vedieť a prijímajú pokyny len prostredníctvom šifrovaných správ. Každý z nich má rôzne úlohy, ako je prenájom vozidiel, nákup chemických materiálov, zbieranie informácií o potenciálnych cieľoch, získavanie falošných identifikačných dokladov atď., zatiaľ čo vedúci skupiny koná z tretej krajiny. Vďaka informáciám získaným činnosťami orgánov na presadzovanie práva v členskom štáte A príslušné orgány zistia, že boli vytvorené falošné doklady pre fiktívne osoby, a zadržia podozrivého. Nevedia o tom, že tieto doklady sú určené pre väčšiu teroristickú bunku a jej teroristické trestné činy, a danú osobu stíhajú za falšovanie dokladov. Činnosti orgánov na presadzovanie práva v členskom štáte B umožnia príslušným orgánom identifikovať osobu, ktorá nakúpila veľké množstvo pesticídov, údajne na výrobu bomby. Zatknú ju a obžalujú len ako teroristu „osamelého vlka“, keďže nevedia o existencii bunky, ani o ostatných členoch bunky. Vodca teroristickej skupiny v tretej krajine sa dozvie o činnostiach orgánov na presadzovanie práva a súdnych krokoch v členských štátoch A a B a teroristická bunka prispôsobí svoje teroristické plány. Nekoordinované opatrenia v členských štátoch A a B vedú k trestnému stíhaniu a odsúdeniam jednotlivých osôb, ale širšia sieť a jej činnosti zostávajú neodhalené, zatiaľ čo zostávajúce časti teroristickej siete môžu prispôsobiť svoje plány a pokračovať vo svojej teroristickej činnosti.

4.Európska prokuratúra môže riešiť existujúce nedostatky

Ako sa uvádza vyššie, zatiaľ čo pridaná hodnota Eurojustu a Europolu pri podpore vnútroštátnych orgánov a pri uľahčovaní justičnej spolupráce na základe existujúcej vzájomnej pomoci a nástrojov vzájomného uznávania je zásadná, neexistuje žiaden spoločný európsky prístup k vyšetrovaniu a trestnému stíhaniu trestných činov terorizmu a podaniu obžaloby na páchateľov. Europol a Eurojust nemôžu riešiť existujúce nedostatky vyšetrovania a trestného stíhania cezhraničných trestných činov terorizmu, keďže podľa zmluvy nemajú a nemôžu mať potrebné právomoci na rozdiel od Európskej prokuratúry, ktorej to zmluva umožňuje.

V zmysle vyššie zistených nedostatkov je na zabezpečenie jednotného, účinného a efektívneho súdneho sledovania týchto trestných činov v rámci celého európskeho priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti potrebný silnejší európsky rozmer. Trestné činy terorizmu ovplyvňujú všetky členské štáty a Úniu ako celok, preto sa musí zvážiť riešenie na európskej úrovni. V tejto súvislosti existujú presvedčivé argumenty, že Európska prokuratúra by v boji proti trestným činom terorizmu a riešení zistených nedostatkov predstavovala pridanú hodnotu.

Fungovanie Európskej prokuratúry Európska prokuratúra je nezávislý úrad, ktorý koná na úrovni Únie a je poverený vykonávať vyšetrovanie, trestné stíhanie a podanie obžaloby v prípade trestných činov proti finančným záujmom Únie ako celku. Integrovaná štruktúra Európskej prokuratúry pozostáva z hlavného európskeho prokurátora a európskych prokurátorov, ktorí tvoria kolégium Európskej prokuratúry usporiadané do stálych komôr, ktoré budú vykonávať činnosť v ústrednej kancelárii Európskej prokuratúry v Luxemburgu. Ústredný úrad bude riadiť delegovaných európskych prokurátorov sídliacich v zúčastnených členských štátoch, ktorí sú neoddeliteľnou súčasťou Európskej prokuratúry, a vykonávať nad nimi dohľad a bude vyšetrovať, trestne stíhať a podávať obžalobu v prípadoch Európskej prokuratúry na príslušných vnútroštátnych súdoch. Ústredný úrad monitoruje a riadi vyšetrovanie a trestné stíhanie, ktoré uskutočňujú európski delegovaní prokurátori, a vykonáva nad nimi dohľad, a tým zabezpečuje konzistentnú politiku vyšetrovania a trestného stíhania v celej Európe a umožňuje účinné a cielené nadväzujúce opatrenia. Delegovaní európski prokurátori budú viesť činnosť vnútroštátnych orgánov presadzovania práva, najmä polície, colných a finančných vyšetrovacích orgánov. K priamej a okamžitej výmene informácií bude dochádzať v rámci Európskej prokuratúry, ako aj medzi Európskou prokuratúrou a vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a orgánmi EÚ vrátane Eurojustu, Europolu a OLAF. Európska prokuratúra bude pracovať ako jeden úrad v rámci všetkých zúčastnených členských štátov, čo znamená, že v zásade nebudú potrebné ad hoc spoločné vyšetrovacie tímy ani žiadosti o vzájomnú právnu pomoc. Pri svojich činnostiach bude Európska prokuratúra takisto schopná využívať komplexný súbor vyšetrovacích opatrení na získavanie usvedčujúcich aj oslobodzujúcich dôkazov na dôsledné a efektívne trestné stíhania na súdoch.

4.1.Komplexná európska reakcia počas vyšetrovania a trestného stíhania cezhraničných trestných činov terorizmu

Európska prokuratúra by poskytla európsky rozmer súčasnému úsiliu v boji proti trestným činom terorizmu a pri riešení súčasných nedostatkov prostredníctvom preklenutia rozdielov medzi vnútroštátnym úsilím pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní týchto trestných činov. V porovnaní so súčasným prístupom by Európska prokuratúra pri riešení prípadov terorizmu vytvorila priamy vzťah s rôznymi orgánmi členských štátov a subjektmi Únie. Toto by mohlo byť rozhodujúcim kvalitatívnym zlepšením, ktorým sa zefektívni vyšetrovanie a trestné stíhanie trestných činov terorizmu v Únii.

Európska prokuratúra by mala dobrú pozíciu na stíhanie trestných činov terorizmu v Únii pomocou delegovaných európskych prokurátorov začlenených do vnútroštátnych systémov a pracujúcich ruka v ruke s vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva a pomocou kolégia Európskej prokuratúry by vytvorila koherentné trestné stíhanie na úrovni Únie na boj proti trestným činom terorizmu, čím by sa umožnilo účinné a efektívne vyšetrovanie a trestné stíhanie. Predovšetkým by bola schopná nariadiť vyšetrovanie, zabezpečiť včasné získanie ďalších dôkazov, spájať a stíhať prepojené prípady a vyriešiť problémy týkajúce sa právomoci pred podaním prípadu na súd. Takisto by úzko spolupracovala s inými subjektmi Únie, ako sú Eurojust a Europol, a tak by mala strategickú pozíciu na presadzovanie prístupu Únie pri vyšetrovaní a stíhaní trestných činov terorizmu.

4.2.Včasná a dostatočná výmena informácií o trestných činoch terorizmu

Európska prokuratúra by mohla prekonať súčasné ťažkosti s včasnou výmenou informácií. Mohla by nielen získavať informácie o trestných činoch terorizmu od členských štátov, ale aj nariadiť vnútroštátnym orgánom, aby aktívnym a cieleným spôsobom získavali viac informácií. To isté sa týka výmeny informácií s Eurojustom a Europolom.

Zapojenie Európskej prokuratúry by bolo rovnako prínosné, pokiaľ ide o zhromažďovanie, poskytovanie a používanie určitých typov dôkazov. Vzhľadom na skutočnosť, že kolégium Európskej prokuratúry bude pozostávať z európskych prokurátorov pochádzajúcich zo všetkých zúčastnených členských štátov, bude mať Európska prokuratúra dobré predpoklady na zaoberanie sa citlivými a dôvernými informáciami. Európska prokuratúra by to napríklad zabezpečila prostredníctvom delegovaných európskych prokurátorov a európskych prokurátorov vykonávajúcich dozor, spôsoby získavania informácií zostanú dôverné a dohodli by sa jasné manipulačné kódy pre informácie, ktoré Európska prokuratúra používa. Pre Európsku prokuratúru ako úrad by bolo takisto jednoduchšie spolupracovať s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, ako by tomu bolo v prípade jednotlivých členských štátov. V tejto súvislosti by Európska prokuratúra využívala ustanovenia nariadenia (EÚ) 2017/1939 súvisiace s medzinárodnou spoluprácou a právny rámec, ktorý sa vytvorí.

Európska prokuratúra svojím integrovaným prístupom vytvorí nové informačné kanály na úrovni delegovaných európskych prokurátorov a orgánov členských štátov, ako aj na ústrednej úrovni s orgánmi Únie, tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. Uľahčil by sa tok informácií v rámci celej Únie. Tým by sa umožnili rýchle reakcie na nové teroristické trendy a modi operandi.

4.3.Prepojenie fázy vyšetrovania a trestného stíhania

Európska prokuratúra bude spôsobilá na vyšetrovanie aj stíhanie trestných činov poškodzujúcich rozpočet Únie, a bude môcť využívať právomoc na koordinovanie policajných vyšetrovaní, čím sa napríklad umožní rýchle zmrazenie a konfiškácia aktív a nariadenie zatknutia v EÚ. Týmto by sa vyriešili aj existujúce nedostatky vytvorené súbežným a roztriešteným vyšetrovaním a trestným stíhaním prípadov terorizmu.

Európska prokuratúra umožní oveľa lepšie prepojený a koordinovaný prístup týkajúci sa vyšetrovania a trestného stíhania. Vyšetrovania riadené Európskou prokuratúrou zabezpečia, aby všetky zapojené orgány mali vždy včas prístup k informáciám, ktoré potrebujú. Okrem toho bude existovať jasná štruktúra rozhodovania zameraná na dosahovanie optimálnych výsledkov pre všetky dotknuté členské štáty. Táto ústredná riadiaca úloha Európskej prokuratúry by bola na prospech vyšetrovaní trestných činov, na ktoré sa vzťahuje nový mandát Európskej prokuratúry. K týmto vyšetrovaniam by sa tak mohlo pristúpiť dobre koordinovaným spôsobom pri zohľadnení všetkých aspektov vyšetrovania bez ohľadu na to, kde k trestnému činu došlo. Koordinovaným prístupom k vyšetrovaniu a trestnému stíhaniu by sa takisto zabezpečilo, že vyšetrovacie orgány by sa mohli spoľahnúť na právomoc Európskej prokuratúry zabezpečiť to, že kroky vyšetrovania sa uskutočnia v čase a na mieste, ktoré sú najviac efektívne, bez ohľadu na to, na ktorom mieste v Únii sa tieto kroky musia podniknúť.