SK Úradný vestník Európskej únie C 232/7

Stanovisko Výboru regiónov „Riešenie otázky vplyvu starnutia obyvateľstva v EÚ (Správa o starnutí obyvateľstva 2009)“

(2010/C 232/02)

I. ÚVOD

VÝBOR REGIÓNOV

1. Oceňuje oznámenie Komisie na tému „Riešenie vplyvu starnutia obyvateľstva v EÚ“, v ktorom sa uvádza, že starnutie má značný dosah na starobné dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť. V oznámení sa zdôrazňuje, že orgány správy majú obmedzené časové možnosti, lebo ostáva už len menej ako 10 rokov, kým populačne silné ročníky pôjdu do dôchodku. Výzvy a príležitosti, ako aj naliehavosť situácie si vyžadujú cielené politické zásahy. Kroky, ktoré budú podniknuté v záujme riešenia otázky starnutia tejto generácie, musia byť úzko späté s politikou rovnosti medzi ženami a mužmi, aby sa zlepšila súčasná situácia starších žien, ktoré žijú vo väčšej chudobe alebo horších sociálno-ekonomických podmienkach a okrem toho majú nižšiu kvalitu života, pretože sa dožívajú vyššieho veku a často sú v závislom postavení, ktoré vyplýva z rodových faktorov.

2. Ďakuje miestnym a regionálnym samosprávam, mimovládnym organizáciám a ďalším partnerom Výboru regiónov za ich aktívny príspevok k vypracovaniu tohto stanoviska počas schôdze komisie ECOS 4. septembra 2009, stretnutia pri okrúhlom stole 18. novembra 2009 a schôdze pracovnej skupiny 14. decembra 2009.

3. Zdôrazňuje, že starnutie obyvateľstva nie je ojedinelým javom, ale súčasťou rozsiahlej demografickej zmeny. V dôsledku tejto zmeny sa na miestnej a regionálnej úrovni výrazne zmenil počet obyvateľov a zloženie obyvateľstva. Na presný vývoj a dosah uvedenej demografickej zmeny vplýva mnoho rôznych faktorov (pôrodnosť, úmrtnosť, ochota sťahovať sa a prisťahovalectvo). Starnutie obyvateľstva je nezávislý proces. Uvedomenie si a uznanie tohto nezávislého procesu je podmienkou úspešného riešenia dôsledkov starnutia.

4. Konštatuje, že pomer štyri osoby v produktívnom veku na jednu osobu staršiu ako 65 rokov sa v budúcnosti zmení na pomer 2:1. Ide o dlhodobú prognózu, a hoci je dobré sledovať takéto prognózy, demografická zmena nie je otázkou, ktorú možno odložiť na zajtra, či na pozajtra. Túto otázku treba riešiť už dnes. Už vo viac ako 60 regiónoch dosiahol podiel závislej populácie starobných dôchodcov viac ako 29 % a viac ako 70 regiónov je postihnutých poklesom obyvateľstva (pričom niekoľko regiónov poklesom o viac ako 1 % ročne).

5. Poznamenáva, že pre staršie ženy, osoby so zdravotným postihnutím a prisťahovalcov môže byť ťažšie dožiť sa vyššieho veku v dobrom zdravotnom stave, a preto sa treba zaoberať ich špecifickými problémami.

6. Vníma starnutie obyvateľstva ako tému, ktorou sa treba zaoberať v rámci stratégie Európa 2020. Zameriava sa na využitie príležitostí na posilnenie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti, ktoré starnutie prináša. Stratégia Európa 2020 vychádza z predpokladu, že každý obyvateľ a každý región prispieva k sile Únie podľa svojich špecifických kvalít a vlastností. Občania Európy, ktorí sú aj v staršom veku aktívni a udržiavajú si dobrý zdravotný stav, sú do značnej miery nevyužitým potenciálom. Preto je potrebná nielen politika zameraná na staršie osoby, ale politika zameraná na všetkých občanov Európy vo všetkých etapách ich života.

7. Konštatoval už v minulosti, že dôsledky starnutia obyvateľstva sa v prvom rade prejavujú na decentralizovanej úrovni. Miestne a regionálne orgány správy majú dôležité úlohy v oblasti zdravia, telesnej i duševnej pohody, platenej i bezplatnej starostlivosti, trhu práce a ponuky služieb a zariadení súvisiacich s bývaním, (verejnej) dopravy a vzdelávania. Nesú zodpovednosť za tvorivé a inovatívne riešenie dôsledkov starnutia populácie vo svojom regióne v rámci stratégie Európa 2020. Podmienkou je solidarita medzi generáciami, medzi oblasťami, ktoré zaznamenávajú rast, a oblasťami, v ktorých počet obyvateľov klesá, medzi vidiekom a mestom, ako aj medzi regiónmi a členskými štátmi.

II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

8. Vyzýva na prijatie „novej dohody“ vo forme troch kľúčových pilierov riešenia dôsledkov starnutia obyvateľstva v EÚ, ktoré je potrebné uplatniť v praxi prostredníctvom medziregionálnych a nadregionálnych pilotných projektov. Tieto piliere sa opierajú o ciele Komisie, pričom dôraz sa kladie na primárne miestne a regionálne právomoci v oblasti zdravia a starostlivosti, trhu práce a ponuky zariadení:

— starnutie v zdraví: cieľom je podnietiť obyvateľov Európy k tomu, aby čo najdlhšie ostali aktívni a zachovali si dobrý zdravotný stav,

— účasť na trhu práce a produktivita práce: zameriava sa na podporu európskeho spolužitia, v rámci ktorého sa každý môže celoživotne vzdelávať, zapájať sa do diania v spoločnosti a prispievať k jej rozvoju, vrátane platenej alebo neplatenej práce,

— dostupnosť služieb a zariadení: orientuje sa na prispôsobenie ponuky zariadení pre starnúce obyvateľstvo.

9. Upozorňuje na spojitosť týchto troch pilierov a žiada preto horizontálny prístup. Ľudia, ktorí si v staršom veku zachovajú lepší zdravotný stav, môžu vo väčšej miere využívať služby a zariadenia a majú väčšie možnosti uplatnenia na trhu práce. Na zvýšenie produktivity práce je nevyhnutný dobrý zdravotný stav populácie v produktívnom veku a dobrá ponuka služieb a zariadení. Služby a zariadenia môžu navyše prispieť k zachovaniu lepšieho zdravotného stavu v staršom veku, a tým k zvýšeniu účasti občanov na trhu práce a ich produktivity práce. Takisto sa zasadzuje za prístup v duchu rovnosti pohlaví, ktorý podporuje starnutie v zdraví a v rovnakých podmienkach pre ženy aj pre mužov.

10. Vidí v rámci uvedených troch pilierov jednoznačne sociálny program. Spôsob zaobchádzania so staršími osobami je obrazom solidarity európskej spoločnosti. Ide okrem iného o predchádzanie rôznym formám diskriminácie (predovšetkým diskriminácie na základe veku), odstránenie prekážok, ktoré starším osobám bránia v zapájaní sa do spoločnosti, a poskytovanie cielenej sociálnej záchrannej siete. S ľuďmi, ktorí túto sieť využívajú, by sa navyše malo dôstojne zaobchádzať. Tento sociálny program je spoločnou zodpovednosťou orgánov správy a ich (sociálnych) partnerov.

11. Pripája sa k iniciatíve vyhlásiť jeden z rokov nadchádzajúceho funkčného obdobia Komisie za „rok solidarity medzi generáciami, dobrého zdravotného stavu a aktívneho života vo vyššom veku“ s plnou účasťou detí, pričom spomínané piliere a navrhované pilotné projekty považuje za jeho dôležitú súčasť.

12. Uvádza, že ako inšpirácia môžu slúžiť miestni aktéri, ktorí sa snažia o aktívne zapojenie občanov do diania v spoločnosti, pričom v rámci tohto stanoviska ide hlavne o staršie osoby. Na zmiernenie dôsledkov starnutia obyvateľstva je potrebná spolupráca celej občianskej spoločnosti. Ide o aktívnu účasť občanov, organizácií občianskej spoločnosti, odborných inštitúcií a súkromných organizácií. Iniciatíva a účasť týchto subjektov má veľký význam a nezastupiteľnú úlohu pri vytváraní a realizácii navrhovaných pilotných projektov.

STARNUTIE V ZDRAVÍ

„Čo najdlhšie zdraví a aktívni“

13. Rozumie pod pojmom starnutie v zdraví všetko úsilie zamerané na predchádzanie negatívnym vplyvom telesného, duševného a sociálneho starnutia. Starnutie v zdraví si vyžaduje celistvý prístup k priebehu života, ktorý by začínal v detstve. Pozornosť sa sústreďuje na príčiny zdravotných problémov, ktoré sa v priebehu ľudského života rozvíjajú. Zároveň sa hľadajú možnosti cielenej prevencie, aj pokiaľ ide o faktory okolitého prostredia, ktoré majú vplyv na zdravie jednotlivca.

14. Vníma starnutie európskeho obyvateľstva jednoznačne ako pozitívny (autonómny) vývoj a znak blahobytu. Koncepcia starnutia v zdraví sa orientuje na otázku, ako si obyvateľstvo môže čo najdlhšie zachovať dobré zdravie, telesnú i duševnú pohodu a ďalej sa aktívne zapájať do života spoločnosti, pričom sa dôraz kladie na spoločenský a hospodársky prínos. Nezameriava sa na (biologický) vek, ale na životnú situáciu.

15. Poukazuje na to, že starnutie v zdraví ponúka možnosť ako obmedziť rast nákladov v dôsledku starnutia populácie. Čím viac ľudí si v staršom veku zachová dobrý zdravotný stav, tým viac sa môžu spoločensky a hospodársky zapájať do života spoločnosti. Na podnietenie zachovávania si dobrého zdravotného stavu vo vyššom veku sú nevyhnutné nové sociálnopolitické koncepcie, inovácie, výskum (jednotlivých druhov starostlivosti a iných oblastí, ako napríklad technická pomoc), pričom osobitná pozornosť sa musí venovať mestu vhodnému pre starých ľudí, či prostrediu so zodpovedajúcou ponukou výrobkov. Takisto treba podporovať kompetentných odborníkov, najmä v oblasti sociálnej a zdravotnej starostlivosti, rozšírením vzdelávacích programov zameraných na problematiku starnutia v rámci rôznych študijných odborov univerzitného alebo iného typu, aby sme mohli počítať s vyškolenými a kvalifikovanými odborníkmi v rôznych oblastiach problematiky starnutia, pričom treba propagovať najmä odborné profily zamerané na starostlivosť, závislosť a podporu zdravia. Starnutie v zdraví je teda jednoznačným prínosom k stratégii Európa 2020.

16. Aby sa znížili náklady súvisiace so starnutím populácie, príslušné orgány by mali uplatniť také stratégie, ktoré by starších ľudí motivovali čo najdlhšie zostať doma.

CIELE

17. Snaží sa o to, aby regióny aktívne hľadali spoločné prvky v rámci svojich politík súvisiacich so starnutím. Spoločne môžeme hľadať najlepší spôsob ako podporiť inováciu a výskum v oblasti starnutia v zdraví a monitorovať dosiahnutý pokrok. Nevyhnutným predpokladom úspechu tohto prístupu je politika orientovaná na inovácie. Orgány správy musia spolu so svojimi partnermi (v oblasti výskumu) prebrať vedenie v podpore starnutia v zdraví.

18. Vyzýva na spoluprácu tak v rámci jednotlivých regiónov, ako aj medzi nimi a stanovuje tieto hlavné úlohy v oblasti starnutia v zdraví (dôraz sa pritom kladie na zdravie, pričom ďalšie priority sa zameriavajú na účasť na hospodárstve a ponuku služieb a zariadení):

— už v mladosti vybudovať základy dobrého zdravotného stavu. Dobrý začiatok je podmienkou udržania si dobrého zdravotného stavu v staršom veku. Čím skôr sa budeme zaoberať zdravotnými rizikami ako je nadváha, zlé stravovacie návyky a životný štýl, tým lepšia bude ďalšia perspektíva;

— adekvátna starostlivosť a rýchla reintegrácia. Ak sa v priebehu života náhle objavia zdravotné problémy, je dôležité ich riešiť rýchlo a cielene, čiže nákladovo účinne. Postihnutým jednotlivcom to umožní zaradiť sa naspäť do spoločnosti a zapájať sa do diania v nej, čo významne prispeje okrem iného k zvýšeniu účasti na trhu práce a spoločenskej podpory;

— (dlhodobá) starostlivosť o starších občanov. Starostlivosť o starších si vyžaduje osobitný prístup. Starší ľudia sú v prvom rade zraniteľnejší, čo môže do veľkej miery ovplyvniť úspech poskytovanej starostlivosti. Okrem toho sú zdravotné problémy starších ľudí často výsledkom kombinácie viacerých ochorení. Pri poskytovaní (dlhodobej) starostlivosti starším ľuďom je dôležité, aby pracovníkom v príslušných zariadeniach bola poskytnutá dostatočná doplnková odborná príprava v oblasti moderných a špecificky zameraných ošetrovateľských postupov, ako aj v oblasti ďalších aspektov týkajúcich sa zdravia (ako napríklad rehabilitácia).

ÚČASŤ NA TRHU PRÁCE A PRODUKTIVITA

„Celoživotné vzdelávanie, práca a účasť pre všetkých“

19. Zdôrazňuje, že starší ľudia musia mať právo na starobný príjem nad hranicou chudoby, aby mohli dôstojne žiť. Mnohí starší ľudia, predovšetkým ženy, žijú v chudobe alebo im chudoba hrozí.

20. Konštatuje, že zapojenie (do spoločnosti) výrazne prispieva k pocitu telesnej i duševnej pohody starších. Dôležitým predpokladom je pritom zapojenie vo forme účasti na trhu práce. Zvyšovanie účasti na trhu práce a produktivity práce je okrem toho v kontexte starnutia obyvateľstva dôležitou podmienkou zachovania dobrého stavu hospodárstva, verejných financií a sústav sociálneho zabezpečenia. Účasť na dianí v spoločnosti je právom a vzhľadom na to, čo prinesie blízka budúcnosť aj povinnosťou každého občana. Od zamestnávateľov i zamestnancov sa preto vyžaduje potrebná flexibilita. Pre sociálnych partnerov a orgány správy to jednoznačne znamená povinnosť umožniť účasť na trhu práce bez obmedzení. Výbor regiónov týmto podporuje nediskriminačnú smernicu so širokou pôsobnosťou zameranú na dostupnosť rôznych tovarov a služieb, ktorej súčasťou by malo byť potláčanie diskriminácie na základe veku. Medzi jednotlivými regiónmi a cieľovými skupinami v súčasnosti ešte existujú stále výrazné rozdiely v miere účasti na pracovnom procese. Moderná (starnúca) spoločnosť musí optimálne využívať a uplatňovať schopnosti starších ľudí. Ak sa im poskytnú kvalitné a adekvátne pracovné miesta, starší občania budú môcť dlhšie pracovať. Nejde tu však len o samotné pracovné podmienky, ale aj o rozmanitosť pracovných úloh, atď. Obmedzovanie pracovníkov v prístupe na trh práce resp. v kariérnom postupe na základe veku alebo napríklad pohlavia a (etnického) pôvodu alebo zdravotného postihnutia je neprijateľné.

21. Zdôrazňuje, že vzdelávanie a odborná príprava zohrávajú dôležitú úlohu pri zvyšovaní produktivity práce a účasti na pracovnom trhu. Je čas preorientovať sa na vzdelávanie, prácu, kde by cieľom bolo dosiahnutie celoživotnej zamestnanosti, a účasť na dianí (v spoločnosti) so zameraním na celoživotné nadobúdanie schopností. Znamená to, že sa musí zaručiť prístup k službám a zariadeniam poskytujúcim kurzy, školenia a vzdelávanie. Je to spoločná zodpovednosť občanov, orgánov správy, zamestnávateľov, zamestnancov a odborných inštitúcií.

22. Domnieva sa, že myšlienka celoživotného vzdelávania zameraného na získavanie schopností a práce môže byť odrazovým mostíkom k obdobiu starobného dôchodku, ktoré by časom získalo povahu obdobia „s upraveným pracovným režimom“. „Strieborná ekonomika“ ponúka mnoho príležitostí na posilnenie hospodárstva. Dobrovoľnícka práca a poskytovanie starostlivosti sú určite hodnotným spôsobom, ako naplniť toto obdobie „s upraveným pracovným režimom“. Najdôležitejšie je, aby občania ostali celý svoj život aktívni.

23. Zastáva názor, že aj (selektívna) migrácia za prácou môže prispieť k riešeniu nedostatku pracovných síl na trhu. V tejto súvislosti Komisia uvádza, že dobre zorganizovaná politika v oblasti zákonného prisťahovalectva zohráva dôležitú úlohu pri zapĺňaní medzier v ponuke pracovných síl. Zároveň treba venovať pozornosť uznávaniu diplomov a zjednodušeniu administratívnych postupov (pričom netreba zabúdať na hrozbu možných negatívnych dôsledkov úniku mozgov v domovskej krajine).

CIELE

24. Usiluje sa o zlepšenie zamestnateľnosti celej populácie v produktívnom veku. Schopnosti a zručnosti každého jednotlivca, a teda aj starších osôb, sa musia optimálne využiť. Dobrý zdravotný stav a pracovné podmienky berúce ohľad na zdravie sú kľúčovými faktormi, ktoré ovplyvňujú zamestnateľnosť obyvateľov. Lepšie využitie jestvujúcich schopností je v prvom rade na zodpovednosti sociálnych partnerov. Na občanov, a to mužov i ženy, by sa pritom malo apelovať, aby sa celý život vzdelávali, vďaka čomu by sa pri neustále sa meniacich požiadavkách a výzvach dokázali zmysluplne zapájať do hospodárstva a spoločnosti a našli si v nej svoje miesto. Úlohou verejnej správy je tento proces stimulovať a uľahčovať. Tvorivosť a podnikavosť občanov a súkromných subjektov treba využiť v maximálnej miere. Inštitúcie vzdelávania a ďalšieho vzdelávania musia svoje programy prispôsobiť potrebám starších ľudí, aby im umožnili rozvíjať vedomosti a zručnosti, ktoré sú na to potrebné. Osobitne dôležité je povzbudzovať starších občanov a pomáhať im pri uznávaní a zhodnocovaní ich odborných schopností.

25. Vyzýva na podporu produktivity práce a účasti na trhu práce prostredníctvom vhodného súboru politických opatrení prispôsobených jednotlivým regiónom a cieľovým skupinám. Konkrétnejšie ide o:

— investície do vzdelávania, odbornej prípravy a získavania zručností s cieľom podporiť vzostupnú mobilitu mladých ľudí;

— stimulovanie opatrení na lepšie zosúladenie pracovného a súkromného života, v rámci čoho by išlo o. i. o zariadenia starostlivosti o deti, rodičovskú dovolenku, dovolenku na ošetrovanie člena rodiny a technologické inovácie (práca z domu);

— podpora udržiavania dobrého zdravotného stavu na pracovisku. Stredná dĺžka života pri narodení v EÚ stúpa, avšak vek, do ktorého si ľudia zachovávajú dobrý zdravotný stav, sa nezvyšuje. Je potrebné prispôsobiť trh práce tak, aby sa ľudia do neho mohli zapájať aj napriek svojim prípadným obmedzeniam a zdravotným problémom. Predpokladom sú dobré resp. lepšie pracovné podmienky z hľadiska ochrany zdravia a lepšie vybavenie;

— uznávanie a zhodnocovanie odborných schopností a pracovných skúseností starších občanov;

— hľadanie možností na rozumnejšie umožňovanie prístupu pracovníkov z krajín mimo EÚ na európsky trh práce v oblastiach, v ktorých vládne nedostatok pracovných síl (ako v súčasnosti v určitých častiach sektoru poskytovania starostlivosti a niektorých znalostných odvetviach, avšak v budúcnosti pravdepodobne aj v iných sektoroch).

26. Zdôrazňuje, že dôvodom, prečo starší pracovníci prestávajú byť aktívni, býva často riziko straty časti alebo všetkých dôchodkových nárokov za to, že po dosiahnutí dôchodkového veku si k dôchodku privyrábajú. V tejto súvislosti je potrebné preskúmať možnosti prijatia flexibilnejších pravidiel na príslušných úrovniach.

27. Podčiarkuje význam zvyšovania povedomia podnikov, hlavne vedúcich pracovníkov zodpovedných za ľudské zdroje a nábor pracovníkov, o tom, že je potrebné prijímať pracovníkov vyššieho veku, predovšetkým ženy. Je potrebné podporovať podniky, ktoré vyvíjajú osobitné úsilie, aby zabezpečili internú mobilitu pracovníkov vo vyššom veku a poskytovali im flexibilné pracovné podmienky, alebo ktoré zameriavajú odbornú prípravu alebo stratégiu rozvoja na špecifické potreby pracovníkov vo vyššom veku. Európska komisia by mala zhromažďovať a šíriť osvedčené postupy z tejto oblasti. Veľmi dôležité je tiež zvyšovať povedomie a informovať o týchto veciach samotných starších pracovníkov

DOSTUPNOSŤ SLUŽIEB A ZARIADENÍ

„Prispôsobenie ponuky zariadení“

28. Vníma ponuku služieb a zariadení ako rozsiahlu sociálnu, hospodársku a územnú (fyzickú) infraštruktúru, ktorá prispieva ku kvalite spolužitia na miestnej a regionálnej úrovni. Pritom je vhodné rozlišovať medzi regionálnymi a miestnymi službami a zariadeniami (ako verejná hromadná doprava, poskytovanie starostlivosti, vzdelávanie, stretávanie sa, opatera) a štátnymi sociálnymi systémami (ako starobné dôchodky, atď.). Ponuka služieb a zariadení si vyžaduje celistvý a koherentný prístup, aby bolo možné využiť sociálne, hospodárske a územné príležitosti.

29. Konštatuje, že aktuálna ponuka služieb a zariadení nie je v súlade s dopytom, ktorí sa mení pod vplyvom starnutia obyvateľstva. Zámerom politických opatrení musí byť, aby ľudia mohli optimálne využívať služby a zariadenia, a vďaka tomu mohli pokračovať v aktívnej účasti na dianí v spoločnosti. Vzhľadom na zvyšujúci sa dopyt a nedostačujúce množstvo verejných financií sa musí prispôsobiť ponuka služieb a zariadení. Inovačný potenciál treba v plnej miere využiť alebo ho nasadiť iným spôsobom. Starnutie obyvateľstva predstavuje okrem toho ďalšiu výzvu pri hľadaní dostatočného počtu kvalifikovaných pracovníkov, ktorí sú kľúčom k udržaniu dostupnosti služieb a zariadení. V tejto oblasti bude prínosom zvýšenie produktivity práce a účasti na trhu práce, avšak popri tom sú potrebné aj iné prístupy.

30. Zdôrazňuje, že v oblastiach, v ktorých došlo k výrazným demografickým zmenám, už nie je vždy možné poskytovať služby a zariadenia tradičným spôsobom. Je potrebné podporovať iné stabilné spôsoby zaručenia ich dostupnosti, okrem iného aj zameraním na tzv. digitálne začlenenie. Ide tu o digitálne služby ako elektronické zdravotníctvo, elektronické vzdelávanie, elektronickú starostlivosť a elektronickú asistenciu. Tradičný a často s vekom súvisiaci rozdiel medzi fyzickými zariadeniami a elektronickými službami postupne zaniká. V budúcnosti bude potrebný nový prístup zameraný na konkrétne oblasti. Takýto inovatívny prístup by mal viesť k vytvoreniu regionálne prispôsobenej sieti fyzicky, ale aj digitálne dostupných služieb a zariadení. Príkladom tu môžu byť telefonické reťazce.

31. Zdôrazňuje ďalej, že cielený a kvalitný systém verejnej dopravy do značnej miery prispieva k zabezpečeniu dostupnosti služieb a zariadení, najmä keď sú zariadenia umiestnené centrálne, a teda môžu byť vďaka dobrému systému (verejnej) dopravy ľahšie dostupné. Platí to rovnako pri (opatrovateľských) zariadeniach pre starších, ako aj pri školách a odborných inštitúciách pre mladých a dospelých. Preto je dôležité prispôsobiť systém (verejnej) dopravy jednotlivým regiónom.

32. Odkazuje na iniciatívu Svetovej zdravotníckej organizácie zameranú na podporu „zdravých miest“, v ktorých sa zariadenia a služby spolu s fyzickou infraštruktúrou prispôsobujú starnúcemu obyvateľstvu. Aktívna účasť (starších) zohráva dôležitú úlohu pri príprave tejto iniciatívy. Tento prístup úzko súvisí s dostupnosťou služieb a zariadení, ktoré výbor presadzuje.

CIELE

33. Usiluje sa o to, aby čo najviac ľudí mohlo optimálne využívať služby a zariadenia, a vďaka tomu pokračovať v aktívnej účasti na dianí v spoločnosti. Ponuka regionálnych a miestnych služieb a zariadení sa v nasledujúcich rokoch musí prispôsobiť na základe meniaceho sa dopytu. Pritom však platí, že dopyt nemôže vychádzať iba z veku, ale práve zo životného štýlu. Ľudia so zdravým životným štýlom predsa vyžadujú menej zariadení a zariadenia iného druhu ako ľudia s nezdravým štýlom života.

34. Vyzýva na prehlbovanie znalostí a výmenu skúseností so službami a zariadeniami (v rámci regiónov i medzi nimi). Hlavnou úlohou je:

— zlepšiť spoluprácu: na zabezpečenie dobrej ponuky služieb a zariadení je potrebná dobrá spolupráca. Spolupráca na regionálnej a miestnej úrovni medzi orgánmi správy, odbornými inštitúciami, občianskymi organizáciami (predovšetkým mimovládnymi organizáciami) a podnikateľskou sférou má dôležitý vplyv na poskytovanú podporu (z hľadiska kvality i kvantity);

— podporovať tvorivé podnikanie, inováciu a digitálne začlenenie tým, že starnutie európskej populácie sa bude vnímať ako veľká príležitosť na zvýšenie konkurencieschopnosti hospodárskych subjektov: verejné i súkromné subjekty na regionálnej a miestnej úrovni treba podnecovať k tomu, aby využívali nové koncepcie a technológie, a tak optimálnejšie riadili a financovali ponuku služieb a zariadení. Príkladmi v tejto oblasti sú širokopásmové pripojenie a digitálne začlenenie (automatizácia domácností, poskytovanie starostlivosti cez internet, nakupovanie cez internet a výučba cez internet), ako aj vývoj nových regionálnych dopravných systémov a ďalší rozvoj existujúcich systémov verejnej hromadnej dopravy;

— zmeniť ponuku: ponuka služieb a zariadení, a to tak elektronických služieb, ako aj neformálnych služieb starostlivosti, sa prispôsobuje meniacemu sa dopytu občanov;

— podporovať využívanie IKT: podpora v záujme lepšieho sociálneho a územného začlenenia starších osôb.

ZÁVERY

35. Žiada zvoliť regionálne orientovaný prístup k riešeniu dôsledkov starnutia obyvateľstva založený na týchto prvkoch: 1) starnutie v zdraví; 2) účasť na trhu práce a produktivita práce a 3) dostupnosť služieb a zariadení. Výbor regiónov sa týmto zasadzuje za celistvý prístup k starnutiu obyvateľstva ako súčasti širokej demografickej zmeny. Táto koncepcia vychádza z celoživotného prístupu, maximálneho využívania príležitostí a regionálnej diferenciácie. Vznikne tak „nová dohoda“, čiže prístup k riešeniu dôsledkov starnutia obyvateľstva v EÚ, ktorý zohľadní zodpovednosť miestnych a regionálnych orgánov správy poskytovať vo svojom regióne tvorivé a inovatívne riešenia.

36. Žiada pritom Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť:

— podpore všetkých aktérov v rámci EÚ (mimovládnych organizácií, súkromných subjektov a orgánov správy) pri ďalšom zvyšovaní povedomia, výmeny znalostí, technologických inovácií, rozvoji osvedčených postupov a intervenčných stratégií;

— monitorovaniu a prognózovaniu na regionálnej úrovni, ktoré sú nenahraditeľným zdrojom znalostí potrebných pri vypracovávaní a realizácii politiky. Existujúce veľké regionálne rozdiely ostávajú nepovšimnuté pri monitorovaní jednotlivých krajín, avšak je nevyhnutné zohľadniť ich v prognóze dôsledkov starnutia obyvateľstva;

— zaradeniu témy starnutia populácie ako súčasti rozsiahlej demografickej zmeny do rôznych programov EÚ v záujme podpory regionálnych, oblastných, integrálnych a inovatívnych prístupov. Regióny v tejto súvislosti žiadajú úzku a priamu spoluprácu s Komisiou.

37. Navrhuje Komisii spoločne rozbehnúť rôzne nadregionálne a/alebo medziregionálne pilotné projekty zamerané na tri uvádzané piliere. Účelom pilotných projektov je predovšetkým výmena skúseností a osvedčených postupov, pričom nejde len o zvyšovanie povedomia. V rámci týchto projektov sa konkrétne prístupy môžu uplatňovať resp. vymieňať. Vzhľadom na komplexnú povahu problematiky starnutia obyvateľstva kladie výbor dôraz na to, aby sa skúsenosti nevymieňali iba v rámci jednotlivých pilierov, ale určite aj horizontálne medzi jednotlivými piliermi. Pilotné programy by mali podporovať rozvoj znalostí. Pri realizácii rozsiahlych programov môžu partneri na financovanie pilotných projektov nezávisle využívať rôzne zdroje EÚ. V brožúre „Ako podporovať dôstojné starnutie v Európe: nástroje dostupné miestnym a regionálnym aktérom“ výbor spolu so združením AGE ponúka prehľad dostupných zdrojov financovania (Výbor regiónov, 2009). Brožúra je hodnotným nástrojom pri rozbiehaní pilotných projektov. Členovia výboru vypracujú v tejto súvislosti niekoľko návrhov.

38. Stanovuje rámec pre pilotné projekty. Projekty sa majú zameriavať na nadobúdanie praktických skúseností a vedeckých poznatkov (tak základných, ako aplikovaných), ktoré prispievajú k riešeniu dôsledkov starnutia populácie EÚ. Základný výskum musí z dlhodobého hľadiska prispievať k obmedzeniu budúcej odkázanosti na opateru. V tejto súvislosti sú dôležitým zdrojom informácií skupinové štúdie a biobanky. Na to, aby sme sa dozvedeli, ako môžu ľudia starnúť v zdraví, a tým oddialiť poskytovanie starostlivosti, musíme vedieť, na akých (bunkových) procesoch je starnutie založené. V rámci medziregionálnych a nadregionálnych partnerstiev odborných inštitúcií, (decentralizovaných) orgánov správy a súkromných subjektov, ktoré sa budú vytvárať, bude potrebné rozvíjať a v praxi overovať inovatívne prístupy zamerané na konkrétne oblasti. Dôležitú úlohu môžu pritom zohrávať sociálni partneri, inštitúcie poskytujúce starostlivosť a opateru a ďalšie mimovládne organizácie. Regionálne partnerstvá sa môžu vytvárať na základe konkrétnych znalostných kompetencií alebo reťazcov združení pre spoluprácu, ktoré sú v danom regióne dostupné, ako aj na základe určitého typu problémov spojených so starnutím obyvateľstva, ktoré sa v danom regióne vyskytujú. Jednou z možností je v tomto prípade aj zapájať sa do existujúcich programov INTERREG. Popri uvedených úlohách vyplývajúcich z jednotlivých pilierov, je potrebné vyzdvihnúť aj:

— starnutie v zdraví: posilnenie systému poskytovania starostlivosti (poskytovanie starostlivosti, v rámci ktorého spolupracujú rôzni partneri z tohto odvetvia, ktorí aktívne pôsobia počas celého života občana, a dopyt občanov po starostlivosti) zhodnotením výsledkov výskumu v nových výrobkoch, technológiách a službách a využitím skúseností z praxe vo výskumných programoch;

— účasť na trhu práce a produktivita: zameriava sa na podporu európskeho spolužitia, v rámci ktorého sa každý môže celoživotne vzdelávať, zapájať sa do diania v spoločnosti a prispievať k jej rozvoju, vrátane platenej alebo neplatenej práce;

— dostupnosť služieb a zariadení: rozvíjanie prístupov zameraných na určité oblasti v záujme prispôsobenia ponuky zariadení.

39. Žiada Európsky parlament, aby podporil výzvu Výboru regiónov riešiť naliehavú a aktuálnu tému starnutia populácie (ako súčasť širokej demografickej zmeny) na regionálnej úrovni prostredníctvom medziregionálnych a nadregionálnych pilotných projektov, a pomohol tieto projekty iniciovať.