Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska, 2005-2010 /* SEK/2006/0022 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 22 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska, 2005-2010 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. Pakt bol zmenený a doplnený po prvýkrát v roku 2005. Reforma uznala užitočnosť paktu v oblasti zavedenia finančnej disciplíny, ale žiadala zvýšiť jeho efektívnosť a hospodárske posilnenie, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými stavmi a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], čo je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Dánska bol predložený v októbri 1998. V súlade s nariadením, Rada predložila stanovisko 1. decembra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. V súlade s tým istým postupom, aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, ktoré môže tiež preskúmať Rada. V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty uviedli strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. Na základe reformy paktu strednodobý cieľ by mal byť odstupňovaný pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú heterogénnosť v Únii, vrátane hľadiska finančného rizika udržateľnosti.. K ďalším prvkom reformy patrí dosiahnutie symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas stanoveného obdobia, prostredníctvom zlepšenej rozpočtovej disciplíny v hospodárky dobrých časoch, zatiaľ čo „veľké štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť by sa mali vziať do úvahy ako dočasné odchýlenie od strednodobého cieľa alebo proces prispôsobovania sa tomuto cieľu. Berúc do úvahy predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné usmernenia hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu Dánska a na základe nižšie uvedeného hodnotenia, schválila odporúčanie pre stanovisko Rady k tomuto programu. Hodnotenie 1. Aktualizácia konvergenčného programu Dánska z roku 2005, zahŕňajúca obdobie do roku 2010, bola predložená 30. novembra 2005. Program vychádza zo zákona o rozpočte na rok 2006 prijatý parlamentom 14. decembra. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje rastu HDP v EÚ a vo svete na niektoré roky). Program Dánska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 2. Za posledné desaťročie bol priemerný rast HDP okolo 2 percent, zatiaľ čo inflácia vo veľkej miere sledovala infláciu v eurozóne. Rast zamestnanosti v posledných rokoch stúpol a nezamestnanosť sa blíži k najnižšej úrovni za posledné desaťročie. Hodnoty reálneho rastu HDP sa očakávajú vo výške 2,4 % na roky 2005 a 2006, keďže sa predpokladá, že domáci dopyt a najmä súkromná spotreba budú aj naďalej prudko narastať. Na roky 2007-2008 je rast HDP stanovený výrazne nižšie ako formálny dohad na základe rastu vo výške asi 2 % ročne počas zvyšku programového obdobia. Makroekonomický scenár, na ktorom sa aktualizácia zakladá je všeobecne v súlade s hodnotením útvarov Komisie z jesene 2005 predpovede na obdobie až do roku 2006 a odráža vcelku opatrné prognózy. Obzvlášť na roky 2007 a 2008 predpoveď rastu je skôr opatrnejšia, s prognózami rastu pod úrovňou odhadov útvarov Komisie pre potencionálny rast. Aktualizácia očakáva, že inflačné tlaky zostanú pomerne mierne, čo sa javí realistickým. 3. Od začiatku mechanizmu ERM II 1. januára 1999 výmenný kurz dánskej koruny neovplyvňovali žiadne tlaky. Odchýlky výmenného kurzu od centrálnej parity boli oveľa menšie ako oficiálne rozpätie a diferenciál krátkodobej úrokovej miery vo vzťahu k eurozóne bol i naďalej nízky. Toto odzrkadľuje dôveru voči režimu fixného výmenného kurzu. Makroekonomický rámec politiky aj naďalej zabezpečuje nízke dlhodobé výnosy obligácií. Rozdiel výnosov medzi dlhodobými štátnymi obligáciami v Dánsku a eurozónou poklesol na takmer nulový bázický bod a na nejakú dobu bol aj mierne negatívny. 4. 17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Dánska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 2,2 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácii sa predpovedá 3,6 % prebytok pre podobnú predpoveď rastu HDP. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, vrátane príjmov z dane z výnosu z dôchodkového fondu ako aj využívania ropy a zemného plynu ale stabilizoval sa aj vývoj výdavkov. 5. Strednodobá rozpočtová stratégia sa zameriava na udržanie vysokých primárnych prebytkov počas programového obdobia, aby sa umožnil prudký pokles miery zadlženia. Stratégia sa zakladá na obmedzení výdavkov s cieľom udržať ročný nárast reálnej verejnej spotreby na úrovni 0,5 %, udržiavanie zmrazenia daní a požiadavky vyrovnaného rozpočtu pre miestne správy. V tejto aktualizácii sa predpovedá zníženie všeobecného prebytku verejných financií zo svojej najvyššej úrovne 3,6 % HDP v roku 2005 (zapríčinenej výnimočnými faktormi, vrátane výdavkov z výnosu z dane z dôchodkového fondu a činnosti spojené s ropou a zemným plynom) na úroveň o niečo vyššiu ako 3 % v roku 2006 ako aj v roku 2007 a potom mierne klesajúcu až na úroveň 2,9 % HDP na konci programového obdobia. Časové hľadisko primárneho prebytku je podobné, so znížením o dva percentuálne body HDP počas programového obdobia (o jeden percentuálny bod ak sa na porovnanie vynechá výnimočne vysoký prebytok roku 2005). Podiel výdavkov ako aj príjmov majú postupne klesajúci trend počas obdobia predpovede. Toto odráža pokles v príjmoch z daní (sčasti kvôli daňovému zmrazeniu), obmedzenie výdavkov založené na obmedzení rastu reálnej verejnej spotreby na 0,5 % ročne a poklese daňového zaťaženia. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia prekračuje plánované úpravy salda verejných financií vzhľadom na nezmenený makroekonomický scenár. Dánsko využíva prechodné obdobie na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2 marca 2004 týkajúce sa klasifikácie financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému, odhadovaným dosahom implemetácie tohto rozhodnutia je znížiť saldo verejných financií asi o 1 % HDP ročne. 6. Výpočty útvarov Komisie na základe programu podľa spoločne dohodnutej metodiky ukazujú, že štrukturálny prebytok (t. j. cyklicky upravený prebytok bez jednorazových a dočasných opatrení) klesá zo svojej najvyššej úrovne 3½ % HDP v roku 2005 na asi 2¾ % HDP v roku 2006 predtým, ako potom stúpne na 3¼ % HDP. Pokles v štrukturálnej pozícii medzi rokom 2005 a 2006, keď sa produkčná medzera zlepšuje z mierne negatívnej v roku 2005 na nepatrne pozitívnu v roku 2006, do veľkej miery odráža výnimočne vysoké príjmy v roku 2005, ktoré bude nasledovať očakávaná normalizácia týchto príjmov v roku 2006. 7. Cieľom programu je štrukturálne saldo (berúc do úvahy využitie uvedeného rozhodnutia Eurostatu pre prechodné obdobie) medzi hodnotami 1½ % a 2½ % HDP počas programového obdobia. Na účely tohto hodnotenia, sa toto berie ako SDC programu. 8. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2% HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. V programe sa vysvetľuje, že SDC je stanovený o niečo náročnejšie ako vyžaduje pakt, aby umožnil stabilný základ pre dlhodobú fiškálnu udržateľnosť počas prudkého zníženia dlhu. 9. Pokiaľ ide o saldo, riziká spojené s rozpočtovými prognózami sa v aktualizácii javia ako pozitívne najmä preto, že rast HDP môže byť vyšší ako sa očakávalo, najmä kvôli formálne očakávanému nízkemu rastu HDP v roku 2007 a 2008. Z tohto dôvodu nárast HDP a rozpočtový výsledok na tieto roky by mohol byť lepší ako sa v programe očakávalo. Rizikom negatívneho výsledku je súlad s cieľom obmedziť rast reálnej verejnej spotreby vzhľadom na variujúce výsledky. 10. Berúc do úvahy vyváženie rizík v súvislosti s rozpočtovými cieľmi, rozpočtová stratégia načrtnutá v programe sa zdá byť dostatočnou na zabezpečenie SDC uvedeného v programe a jeho dodržiavanie s veľkou rezervou počas programového obdobia. Aj v prípade bežných makroekonomických výkyvov poskytuje v každom roku dostatočné bezpečnostné rozpätie na to, aby nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP. Pokiaľ ide o požiadavku pre krajiny, ktoré už splnili svoj SDC, aby sa vyhli procyklickým fiškálnym politikám v hospodársky dobrých časoch, štrukturálne saldo sa zhoršuje o 0,3 percentuálneho bodu HDP v rozmedzí rokov 2005 až 2010, s poklesom o 0,8 % percentuálneho bodu medzi rokmi 2005 a 2006, keď sa produkčná medzera zmení z mierne negatívnej na mierne pozitívnu. Berúc do úvahy výnimočné príjmy zaznamenané v roku 2005, rozpočtový balík na rok 2006 a neurčitosti spojené s výpočtami produkčnej medzery, dánsku fiškálnu politiku pravdepodobne nemožno charakterizovať ako procyklickú. 11. Preklasifikovanie financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému z jari 2007 (keď končí prechodné obdobie pre implementáciu rozhodnutia Eurostatu z marca 2004) by v podstatnej miere nezmenila toto hodnotenie. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 12. Na úrovni 36 % HDP v roku 2005 je hrubý dlh už dostatočne nízko pod referenčnou úrovňou 60% HDP stanovenou v zmluve. Podľa aktualizácie sa očakáva, že miera zadlženia bude naďalej klesať aj po skončení programového obdobia a zastaví sa na úrovni 21½ % HDP v roku 2010. Najmä kvôli väčším primárnym saldám, toto je oveľa prudšie znižovanie dlhu, ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii. 13. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Dánska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadĺženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas obdobia, ktorého sa prognóza týka. Táto stratégia, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane zahrnutia výdavkov na dôchodok a zahrnutia akumulácie aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti veľmi priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou a strednodobé rozpočtové plány sú zlučiteľné s malými rizikami voči udržateľnosti verejných financií. 14. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Dánsko dodržiava svoj SDC. Avšak nešpecifikovali sa nové opatrenia na dosiahnutie očakávaného nárastu v zamestnanosti, ktorý sa približuje k 2 % pracovnej sily do roku 2010. 15. Národný reformný program Dánska, predložený 26. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, uvádza tieto náročné úlohy so značnými dosahmi na verejné financie: (i) zlepšenie ponuky práce na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a (ii) zlepšenie efektívnosti verejného sektora. Rozpočtové dosahy akcií načrtnutých v národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových predpovediach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v konvergenčnom programe sú v súlade s akciami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska, 2005-2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[3], najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 16. Dňa 24. januára 2006 Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Dánska na obdobie 2005 až 2010. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje rastu HDP v EÚ a vo svete na niektoré roky). Program Dánska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 17. Za posledné desaťročie bol priemerný rast HDP okolo 2 percent, zatiaľ čo inflácia vo veľkej miere sledovala infláciu v eurozóne. Rast zamestnanosti v posledných rokoch stúpol a nezamestnanosť sa blíži k najnižšej úrovni za posledné desaťročie. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP dosiahne v roku 2006 úroveň 2,4 % a počas zvyšnej časti programového obdobia sa stabilizuje na priemernej úrovni asi 1,6 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pomerne opatrné predpoklady, najmä pokiaľ ide o roky 2007 a 2008. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými. 18. 17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Dánska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 2,2 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácia sa predpovedá 3,6 % prebytok pre podobnú predpoveď rastu HDP. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, vrátane príjmov z dane z výnosu z dôchodkového fondu ako aj využívania ropy a zemného plynu ale stabilizoval sa aj vývoj výdavkov. 19. Rozpočtová stratégia sa zameriava na udržanie štrukturálnych prebytkov v priemere medzi 1½ % a 2½ % počas programového obdobia, naznačujúc výrazné zníženie miery zadlženia verejných financií s cieľom zabezpečiť stabilný základ pre starnutie populácie. Stratégia sa zakladá na obmedzení výdavkov s cieľom udržať ročný nárast reálnej verejnej spotreby na úrovni 0,5 %, udržiavanie zmrazenia daní a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre miestne správy. Aktualizácia predpokladá zníženie prebytku verejných financií z 3,6 % HDP v roku 2005 na 3,1 % v roku 2006 a 3,2 % v roku 2007, potom postupné klesanie na úroveň 2,9 % HDP na konci programového obdobia. Očakávané prebytky verejných financií v súčasnej aktualizácii sú výrazne vyššie ako v predchádzajúcej aktualizácii, zatiaľ čo očakávaný rast HDP je podobný. 20. Cieľom programu je štrukturálne saldo (berúc do úvahy využitie uvedeného rozhodnutia Eurostatu pre prechodné obdobie) medzi hodnotami 1½ % a 2½ % HDP počas programového obdobia. Na účely tohto hodnotenia, sa toto berie ako SDC programu. Zo štrukturálneho hľadiska (t. j. v cyklicky upravených podmienkach bez jednorazových a dočasných opatrení) prebytok klesá zo svojej najvyššej úrovne 3,6 % HDP v roku 2005 na asi 2¾ % HDP v roku 2006 predtým, ako potom stúpne na 3¼ % HDP. Avšak vypočítané klesanie v roku 2006 o 0,8 percentuálneho bodu HDP odráža normalizáciu v očakávaných príjmoch z výberu daní z dôchodkových fondov, ktoré boli výnimočne vysoké v roku 2005. 21. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. V programe sa vysvetľuje, že SDC je stanovený o niečo náročnejšie ako vyžaduje pakt, aby umožnil stabilný základ pre dlhodobú fiškálnu udržateľnosť počas prudkého zníženia dlhu.. 22. Pokiaľ ide o saldo, riziká spojené s rozpočtovými prognózami sa v aktualizácii javia ako pozitívne najmä preto, že rast HDP môže byť vyšší ako sa očakávalo, najmä kvôli formálne očakávanému nízkemu rastu HDP v roku 2007 a 2008. Z tohto dôvodu nárast HDP a rozpočtový výsledok na tieto roky by mohol byť lepší ako sa v programe očakávalo. Rizikom negatívneho výsledku je súlad s cieľom obmedziť rast reálnej verejnej spotreby vzhľadom na variujúce výsledky. 23. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa rozpočtová pozícia obsiahnutá v programe zdá byť dostatočnou na dodržanie SDC programu počas programového obdobia. V prípade bežných makroekonomických výkyvov tiež poskytuje v každom roku dostatočné bezpečnostné rozpätie na to, aby nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP. Berúc do úvahy aj výnimočný rozsah očakávaného prebytku na rok 2005, pozícia fiškálnej politiky naznačená programom je tiež v súlade s Paktom stability a rastu v zmysle, že nie je procyklickou v dobrých hospodárskych časoch. Preklasifikovanie financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému z jari 2007 (keď končí prechodné obdobie pre implementáciu rozhodnutia Eurostatu z marca 2004) zníži prebytky Dánska o približne 1 % HDP v každom roku ale v podstatnej miere by nezmenila toto hodnotenie. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 24. Miera zadlženia sa odhaduje na 36% HDP v roku 2005, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia pokles miery zadlženia o 14 percentuálnych bodov. 25. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Dánska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadlženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas obdobia, ktorého sa prognóza týka. Táto stratégia, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane zahrnutia výdavkov na dôchodok a zahrnutia akumulácie aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti veľmi priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou a strednodobé rozpočtové plány sú zlučiteľné s malými rizikami voči udržateľnosti verejných financií[4]. 26. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2010. Dánsko rešpektuje svoj SDC. Avšak nešpecifikovali sa nové opatrenia na dosiahnutie očakávaného nárastu v zamestnanosti, ktorý sa približuje k 2 % pracovnej sily do roku 2010. 27. Národný reformný program Dánska, predložený 26. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, kladie dôraz na zlepšenie ponuky práce na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a zlepšenie efektívnosti verejného sektoru. Rozpočtové dosahy akcií načrtnutých v národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových predpovediach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v konvergenčnom programe sú vo v súlade s akciami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 | Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 | KOM nov. 2005 | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 | inflácia podľa HICP (%) | KP nov. 2005 | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | KOM nov. 2005 | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | neuv. | 1.6 | Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | KP nov. 20052 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 | KOM nov. 20056 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | neuv. | neuv. | KP nov. 20042 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | neuv. | -0.4 | Celkové saldo verejných financií (% z HDP) | KP nov. 2005 | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 | KOM Nov. 2005 | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 | Primárne saldo (% z HDP) | KP nov. 2005 | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 | KOM Nov. 2005 | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | neuv. | 4.4 | Cyklicky upravené saldo (% z HDP) | KP nov. 20052 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 | KOM nov. 2005 | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | neuv. | neuv. | KP nov. 20042 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | neuv. | 2.3 | Štrukturálne saldo3 (% z HDP) | KP nov. 20054 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 | KOM nov. 20055 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP nov. 2005 | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 | KOM nov. 2005 | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | neuv. | neuv. | KP nov. 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 | Poznámky: 1Rozpočtové prognózy bez dosahu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových schém, ktoré je potrebné implementovať do predloženia oznámenia na jar v roku 2007. Vrátane tohto dosahu, saldo verejných financií by bolo 1,3% HDP v roku 2004, 2,7 % v roku 2005, 2,1 % v roku 2006, 2,2% v roku 2007, 1,7 % v roku 2008 a 1,9 % v roku 2009, zatiaľ čo hrubý dlh by bol 43,5 % HDP v roku 2004, 36,8% v roku 2005, 32,9 % v roku 2006, 30,1 % v roku 2007, 27,7 % v roku 2008 a 22,7% v roku 2010. 2Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorázových a iných dočasných opatrení. 4Jednorázové a iné dočasné opatrenia z programu (0,2 % HDP v roku 2004 a 2005 a 0,3 % v roku 2006 a 2007, všetko znižovanie deficitu). 5Jednorázové a iné dočasné opatrenia z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (0,2 % HDP v roku 2004 a 2005 a 0,3 % v roku 2006 a 2007, všetko znižovanie deficitu). 6Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 1,9 % v roku 2004, 2,1% v roku 2005, 2,1 % v roku 2006 a 2,1 % v roku 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Ekonomického a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra 2005. [3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na internetovej stránke. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm