20. víta finan čnú podporu zo strany EÚ na ur čité projekty odstavovania jadrových elektrární v nových
členských štátoch, ak sú splnené ur čité základné podmienky;
21. podporuje stanovisko Komisie, že pri hodnotení výnosnosti akejko ľvek jadrovej elektrárne je potrebné
zohľadniťaj náklady na jej odstavenie, medzi ktoré patria okrem iného i ďalšie externé náklady a dotácie pre
iné druhy výroby elektrickej energie, a to tak, aby nebola naru šená hospodárska sú ťaž;
22. poznamenáva, že prevádzkovate ľjadrovej elektrárne je zodpovedný za uzavretie poistenia
oo b čianskoprávnej zodpovednosti po celú dobu odstavovania proti neo čakávaným udalostiam alebo neho-
dám v súlade s medzinárodnými dohovormi o zodpovednosti;
23. berie na vedomie, že Parí žsky dohovor z 29. júla 1960 o ob čianskoprávnej zodpovednosti v oblasti
jadrovej energie a Doplnkový dohovor z 31. januára 1963 k Parí žskemu dohovoru z 29. júla 1960 v znení
Dodatokového protokolu z 28. januára 1964 a Protokolu zo 16. novembra 1982 sú stále platné a nemô žu
byťjednostranne ukon čené zo strany EÚ; kon štatuje ďalej, že Európsky parlament vo svojom uznesení
z 26. februára 2004 o ob čianskoprávnej zodpovednosti v oblasti jadrovej energie (1) udelil súhlas
s návrhom rozhodnutia Rady opráv ňujúcim členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Parí žskeho doho-
voru z 29. júla 1960 ratifikova ť, v záujme Európskeho spolo čenstva, protokol o zmene tohto dohovoru
alebo k nemu pristúpi ť;
*
**
24. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam členských štátov.
(1) Ú. v. EÚ C 98 E, 23.4.2004, s. 123.
P6_TA(2005)0433
Víťazstvo v zápase s globálnymi klimatickými zmenami
Uznesenie Európskeho parlamentu o ví ťazstve v zápase s globálnymi klimatickými zmenami
(2005/2049(INI))
Európsky parlament ,
— so zrete ľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Ví ťazne v zápase s globálnymi klimatickými zmenami
(KOM(2005)0035),
— so zrete ľom na Kjótsky protokol k Rámcovému dohovoru OSN o klimatických zmenách (UNFCCC)
a na postupy pre jeho vykonávanie prijaté na konferencii zmluvných strán v Bonne (júl 2001), Maraké ši
(november 2001), Novom Dillí (október a november 2002), Miláne (december 2003) a Buenos Aires(december 2004),
— so zrete ľom na svoje predchádzajúce uznesenia týkajúce sa klimatických zmien, a najmä na uznesenie
z 13. januára 2005 o výsledku Konferencie o klimatických zmenách v Buenos Aires (
1) a uznesenie
z 12. mája 2005 o seminári vládnych expertov o klimatických zmenách (2),
— so zrete ľom na vyhlásenia, ktoré 24 lídrov medzinárodného obchodu reprezentujúcich Svetové ekono-
mické fórum vyslovilo na summite krajín G8 v Gleneagles, napríklad vyhlásenia o potrebe prija ťdlho-
dobé ciele klimatickej stabilizácie,
(1) Ú. v. EÚ C 247 E, 6.10.2005, s. 144.
(2) Prijaté texty, P6_TA(2005)0177.C 280 E/120 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
— so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
— so zrete ľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpe čnosťpotravín a stanovi-
ská Výboru pre rozvoj a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A6-0312/2005),
A. ke ďže klimatické zmeny sú pre svoje výrazne negatívne globálne environmentálne, hospodárske a spo-
ločenské vplyvy s potenciálne katastrofickými dôsledkami jednou z najvä čších výziev 21. storo čia
ak eďžes al í šia od iných problémov životného prostredia, ktorým svet čelí,
B. ke ďžes ú časné prejavy klimatických zmien zah ŕňajú napr. roztápanie polárnych ľadovcov a trvalo
zamrznutej pôdy a najpravdepodobnej šiečoraz vy šší výskyt a intenzitu extrémnych podmienok po časia;
keďže hospodárske straty v dôsledku prírodných katastrof súvisiacich s po časím sa za posledné desa ť-
ročie v porovnaní so šesťdesiatymi rokmi šesťnásobne zvý šili,
C. ke ďže vyspelé krajiny nesú hlavnú zodpovednos ťza nárast emisií skleníkových plynov (GHG)
v atmosfére, čiužv prítomnosti alebo v minulosti; ke ďže na nestabilnej šie podnebie pravdepodobne
najviac doplácajú rozvojové krajiny a ke ďže zodpovednos ťza technologickú a finan čnú pomoc krajinám
s nízkym národným dôchodkom pri vyrovnávaní sa s klimatickými zmenami musia prevzia ťv prvom
rade vyspelé krajiny,
D. ke ďže Kjótsky protokol nadobudol platnos ť16. februára 2005 po ratifikácii 152 krajinami a regionál-
nymi organizáciami hospodárskej integrácie, zastupujúcimi 61,6 % emisií GHG z Prílohy I z roku 1990a takmer 90 % svetovej populácie,
E. ke ďže úplná implementácia Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách a Kjótskeho protokolu
všetkými stranami má zásadný význam pre rie šenie otázky klimatických zmien, hoci tieto opatrenia
nebudú úplne ú činné, a žkým sa nenájde globálne rie šenie, ktoré zahrnie ve ľké ekonomické bloky,
ktoré sú zodpovedné za ve ľkúčasťznečisťujúcich emisií,
F. ke ďže Kjótsky protokol stanovuje, že rokovania o záväzkoch na zní ženie emisií v období po roku 2012
sa za čnú v roku 2005; ke ďže v dôsledku toho by jedenásta konferencia strán (COP-11) a prvé stretnutie
strán protokolu (COP/MOP1) v Montreale malo tejto úlohe da ťnajvy ššiu prioritu,
G. ke ďže je potrebné v doh ľadnej dobe stanovi ťďalšie ciele na zabezpe čenie investi čnej istoty pre nízko-
uhlíkové energetické zdroje, technológie produkujúce nízky obsah emisií skleníkových plynov a obno-viteľnú energiu a ciele na zabránenie investovania do nekompatibilnej energetickej infra štruktúry,
H. ke ďže hlavným cie ľom UNFCCC je vyhnú ťsa nebezpe čným klimatickým zmenám, si pod ľa najnov ších
vedeckých informácií mô žev y žadova ťudržanie koncentrácie GHG pod úrov ňou 500 ppm CO
2ekv. –
mierne nad sú časnou úrov ňou–čo si v blízkej budúcnosti vynúti výrazné obmedzenie mno žstva emi-
sií,
I. ke ďže investovanie do energetickej ú činnosti je najs ľubnej ším spôsobom zní ženia uhlíkových emisií
ak eďže potenciál pre nákladovo efektívne úspory energie je v EÚ ťažiskový,
J. ke ďže klimatický ú činok mô žeb y ťvýrazne zní žený prostredníctvom lep šieho spolo čenského plánova-
nia,
K. ke ďže skôr, ne žsa sú časné dojednania o obchodovaní s emisiami roz šíria aj do iných oblastí (napríklad
do letectva), je potrebné prostredníctvom analýzy preukáza ť,že takéto roz šírenie napomô že boju proti
klimatickým zmenám a že bohaté krajiny/oblasti nezískajú privilégiá na úkor krajín a podnikov prechá-
dzajúcich vývojovými zmenami,
L. ke ďže zvý šená ú časťobčanov na celkovom úsilí o obmedzenie emisií a rozvoj udr žateľnejšieho život-
ného štýlu je ve ľmižiaduca,18.11.2006 SK C 280 E/121 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
M. ke ďže emisie GHG v mnohých členských štátoch na ďalej narastajú, čo dokazuje, že ak chce EÚ splni ť
svoje kjótske záväzky, musí pohotovo kona ť,
N. ke ďže náklady na opatrenia na zní ženie emisií GHG budú vyvá žené prínosmi, ktoré vyplynú
z obmedzenia zvy šovania teploty Zeme maximálne o 2 °C, ke ďže sa predíde škodám a stratám, ktoré
by mohli inak spôsobi ťklimatické zmeny na celom svete,
O. ke ďže odpútanie sa od hospodárstva zalo ženého na vyu žívaní fosílnych palív predstavuje historickú
obchodnú príle žitosť;k eďže táto príle žitosťjeťažiskovou aj pre rozvojové krajiny bohaté na obnovite ľné
zdroje energie, ale ktorým v sú časnosti chýbajú technológie na ich vyu žívanie,
1. zdôraz ňuje, že stratégia EÚ na zmiernenie klimatických zmien by mala vychádza ťzo sedemfázového
postupu:
— nadviazanie na k ľúčové prvky Kjótskeho protokolu –záväzné ciele pre emisie skleníkových plynov,
globálny systém zalo žený na stanovení limitov a obchodovaní (tzv. cap and trade system) a pru žné
nástroje,
— uskuto čnenie výrazného zni žovania emisií o 30 % do roku 2020 s vyu žitím kombinácie trhových
stimulov a právnych predpisov s cie ľom stimulova ťinvestície do technológií s ú činným vyu žívaním
energie a/alebo technológií s nulovým a nízkym obsahom uhlíka,
— aktívnej šie úsilie o zapojenie ďalších dôle žitých aktérov, predov šetkým USA,
— rozvíjanie strategických partnerstiev s krajinami ako Čína, Ju žná Afrika, Brazília a India s cie ľom pomá-
haťim pri vypracúvaní stratégií pre trvalo udr žateľnú energetiku a zabezpe čiťich ú časťv procese zmier-
ňovania klimatických zmien,
— dôrazná podpora výskumu a inovácie technológií pre trvalo udr žateľnú energiu a odstránenie „zvráte-
ných “stimulov, akými sú dotovanie fosílnych palív, ako aj internalizácia externých nákladov, vrátane
nákladov súvisiacich s klimatickými zmenami, do ceny výrobnej energie,
— využitie európskej a vnútro štátnej legislatívy na stimuláiu vä čšej energetickej ú činnosti zní ženie ceny
technológie, ktorá zmier ňuje klimatické zmeny,
— podpora ove ľaširšieho priameho zapojenia sa európskych ob čanov do procesu zmier ňovania klimatic-
kých zmien, pri čom nevyhnutnou podmienkou je poskytovanie podrobných informácií o obsahu uhlíka
vo výrobkoch a v súvislosti so slu žbami a mo žnosťou pre budúcnos ťje systém individuálnych obcho-
dovate ľných kvót;
2. vyzýva EÚ, aby zabezpe čila, že sa na konferencii COP-11 a COP/MOP1 v Montreale rozhodne
očasovom pláne rokovaní o budúcich klimatických záväzkoch tak, aby bol termínom dosiahnutia dohody
koniec roku 2008;
3. vyzýva EÚ, aby na konferencii COP-11 a COP/MOP1 predlo žila návrhy na budúci klimatický re žim,
ktorého hlavným cie ľom bude obmedzi ťrast priemernej svetovej teploty na 2 °C v porovnaní
s predindustriálnym obdobím;
4. je presved čený, že budúci re žim by mal by ťzaložený na spolo čných, ale diferencovaných zodpovedno-
stiach, ktoré budú zamerané na zní ženie a vyrovnanie úrovne spotreby fosílnych palív, na nepretr žitom
a rastúcom zni žovaní emisií a zaanga žovaní sa viacerých krajín do úsilia o zni žovanie emisií; zdôraz ňuje,
ževšetky ciele zní ženia emisií by mali by ťzaložené na najnov ších vedeckých poznatkoch a zamerané na
neprekro čenie rastu globálnej priemernej teploty o 2 °C s dostato čnou istotou; ďalej zdôraz ňuje, že základ-
nou črtou v šetkých zva žovaných opatrení by mala by ťnákladová efektívnos ť, preto by dlhodobým cie ľom
mal by ťrozvoj svetového trhu s uhlíkom, zalo ženého na stanovení limitov a následnom obchodovaní
s emisiami (tzv. cap and trade system); ďalej poznamenáva, že kalkulácia efektívnosti nákladov musí zah ŕňať
náklady, ktoré vznikajú ne činnos ťou, o čakávané ekonomické prínosy v časnej činnosti a inovácií, ako aj
vzdelávania v oblasti technológií, čo zní ži náklady na zmiernenie klimatických zmien;C 280 E/122 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
5. víta závery zasadania Európskej rady v Bruseli z 23. marca 2005, najmä úsilie o zní ženie emisií vo
vyspelých krajinách do roku 2020 o 15 a ž30 %; trvá v šak na tom, že potrebné sú taktie ždlhodobé ciele
a do roku 2050 navrhuje zní žiťemisie o 60 –80 %;
6. odsudzuje skuto čnosť,žes účasná vláda USA nevykonáva záväzky pod ľa dohovoru UNFCCC, ktorými
sú návrat k úrovni emisií z roku 1990 a vyhnutie sa nebezpe čným klimatickým zmenám, a ľutuje jej roz-
hodnutie nepokra čovaťv ratifikácii Kjótskeho protokolu; vyzýva EÚ, aby zabezpe čila, aby jednotlivé krajiny
neochromili tento viacstranný proces;
7. pripomína, žeE Úm áa ž40 % potenciál na úspory energie, ale na dosiahnutie tohto zámeru je
potrebné stanovi ťzáväzné ciele;
8. kon štatuje, že pri vyu žití systémového prístupu by mohli obnovite ľné energie do roku 2020 pokry ť
25 % spotreby energie v EÚ;
9. zdôraz ňuje, že efektívne zmiernenie klimatických zmien si bude vy žadova ťvýznamnú transformáciu
energetických a dopravných systémov a tepelného rie šenia budov, a že táto transformácia by sa mala sta ť
hnacou silou v rámci Lisabonskej stratégie na zvý šenie rastu a konkurencieschopnosti; vyzýva EÚ, aby
vyvinula stratégiu, pomocou ktorej sa Európa stane energeticky najefektívnej šou ekonomikou vo svete, a to
stanovením cie ľov ro čných obmedzení energetickej náro čnosti o 2,5 –3% ;
10. v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby zriadili trvalé monitorovacie systémy na posúdenie mno ž-
stiev materiálov a energie vyu žívaných v ka ždom hospodárskom odvetví s cie ľom podporova ťzodpoveda-
júce politiky zni žovania emisií;
11. uvedomuje si, že oneskorenie činnosti zvý ši riziko negatívnych vplyvov na životné prostredie
av yžiada si vy ššie náklady; ďalej zastáva názor, že zni žovanie globálnych emisií nesmie vies ťk iným hroz-
bám;
12. zastáva názor, že boj proti klimatickým zmenám je prínosom pre spolo čnosťajživotné prostredie
a prispieva k dosiahnutiu lisabonských cie ľov a rozvojových cie ľov milénia OSN; je presved čený, že investo-
vanie do obnovite ľných energií a ich rozvoj vedú k otvoreniu nových mo žností pre po ľnohospodárstvo
a lesníctvo, k vä čšiemu po čtu pracovných miest, lep šiemu zdraviu, zvý šenému regionálnemu rastu, lep šiemu
využitiu miestnych a regionálnych zdrojov a existujúcej pokrokovej technológie a obmedzeniu chudoby;
13. žiada, aby EÚ vyvinula vä čšie úsilie, čo sa týka vývoja s ľubných technologických rie šení v spolupráci
sďalšími globálnymi skupinami;
14. zdôraz ňuje, žeužexistujú mnohé technológie na zni žovanie emisií GHG; poznamenáva v šak,žei c h
vstupu na trh bránia po četné preká žky, v neposlednom rade aj „zvrátené “stimuly, ako napríklad dotovanie
fosílnych palív; preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrh právnych predpisov na zru šenie v šetkých
takýchto dotácií a namiesto nich zaviedla systém pozitívnych stimulov na zvý šené pou žívanie energeticky
účinných technológií s nízkym a nulovým obsahom uhlíka a žiada, aby systém verejného obstarávania
v rámci EÚ pomohol zní žiťnáklady na tieto technológie; navy še, okrem zamerania sa Siedmeho rámcového
programu na výskum v oblastiach súvisiacich so zmiernením klimatických zmien, po žaduje intenzívny pro-
gram na posilnenie výskumu a inovácie v úsilí o podporu trvalo udr žateľnej energie a riadenia vyu žívania
krajiny, podobný americkému programu Apollo zo šesťdesiatych rokov;
15. vyzýva Komisiu, aby vo svetle skuto čnosti, žev e ľkúčasť, ak nie vä čšinu energetickej infra štruktúry
EÚ bude potrebné v priebehu nasledujúcich desa ťročí vymeni ť, predlo žila návrhy, ktoré zabezpe čia pou žitie
najvýhodnej ších technológií z h ľadiska emisií s nízkym alebo nulovým obsahom fosílnych palív vo v šetkých
investíciách do energetickej infra štruktúry v rámci EÚ;18.11.2006 SK C 280 E/123 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
16. poznamenáva, že investície do ú činného vyu žívania energií a obnovite ľných technológií sú hlavnými
alternatívami pri zmier ňovaní klimatických zmien; sú časne poukazuje na to, že dôle žitý je vývoj technológií
na zachytávanie a skladovanie uhlíka –a to nielen v oblastiach s rozsiahlymi zásobami uhlia;
17. žiada Komisiu a členské štáty, aby priniesli jasné a konkrétne vstupy do mo žnej reformy Mechanizmu
čistého rozvoja a jeho in štitúcií so zámerom posilni ťjeho implementáciu a podpori ťširšie zapojenie aktérov
súkromného sektora, čím sa vytvorí hybná sila na činnos ťpo roku 2012;
18. poukazuje na potrebu podporova ťnové technológie pre vesmírne systémy, ktoré umo žnia analyzova ť
prírodné katastrofy z vesmíru a týmto spôsobom predvída ťa obmedzi ťich ni čivé následky;
19. domnieva sa, že vzh ľadom na zlo žitosťvýskumu a technologického rozvoja, ktoré sú potrebné kvôli
klimatickým zmenám a prevencii prírodných katastrof, ako aj ich cezhrani čnú dimenziu, je potrebné h ľadať
európske rie šenie, ktoré bude presahova ťzásadu regionálnej a národnej subsidiarity;
20. uznáva, že na to, aby sa spolo čnosťmohla pripravi ťna dôsledky klimatických zmien budú potrebné
zmeny v prístupe a fyzické úpravy;
21. žiada členské štáty EÚ, ktoré tak e šte neurobili, aby prispeli finan čnými prostriedkami do doplnko-
vého fondu, čím zabezpe čia,že výkonná rada Mechanizmu čistého rozvoja bude vykonáva ťsvoj mandát tak,
aby vytvorila dobre fungujúci a efektívny mechanizmus;
22. zdôraz ňuje, že vývoj v rámci sektora dopravy je vá žny, ke ďže tento sektor zodpovedá pribli žne za
30 % celkového objemu emisií CO2Spolo čenstva, z čoho pribli žne 85 % pripadá na cestnú dopravu; pod-
čiarkuje, žeželezni čná doprava je energeticky ove ľa efektívnej šia ako cestná doprava; ľutuje skuto čnosť,že
automobilový priemysel pravdepodobne nedosiahne cie ľna úrovni 140 g/km v rámci lehoty stanovenej
vs ú časnej dobrovo ľnej dohode; po žaduje preto politiku dôrazných opatrení na zní ženie emisií v doprave,
ktorej sú časťou budú povinné limity na emisie CO 2pre nové vozidlá na úrovni 80 –100 g/km, ktoré sa
v strednodobom horizonte dosiahnu prostredníctvom obchodovania s emisiami medzi výrobcami automo-bilov a prostredníctvom ďalších opatrení, napríklad rýchlostných limitov platných v celej EÚ, dopravných
poplatkov a da ňových ú ľav, ako aj podporovaním železni čnej a verejnej hromadnej dopravy vo v šeobecnosti;
nalieha ďalej na Komisiu, aby vypracovala inovatívne metódy, ktorými by ozrejmila zne čistenie CO
2spôso-
bené dopravou a predlo žila návrhy s cie ľom stabilizova ťalebo zní žiťobjem dopravy v EÚ oproti sú časnému
stavu do roku 2010;
23. so znepokojením zaznamenáva nárast nákladnej dopravy a vyzýva Komisiu, aby vytvorila odhad
objemu emisií CO 2pochádzajúcich z nákladnej dopravy a vypracovala návrhy na prevod ve ľkejčasti cestnej
nákladnej dopravy na spôsoby dopravy priaznivej šie pre životné prostredie; žiada Komisiu, aby v rámci
revízie Európskeho programu klimatických zmien (ECCP) predlo žila návrhy na zalo ženie „transeurópskej
rýchlostnej nákladnej železni čnej siete “, ktorá by vyrie šila fragmentáciu nákladnej siete a odstránila zostáva-
júce nepriechodnosti v infra štruktúre; žiada tie žaby zvá žila posúdenie povinných limitov emisií CO2pre
nákladné vozidlá; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, aký prínos pre zmiernenie klimatických zmien by pred-stavovalo udelenie povolenia pou žívaťnákladné vozidlá švédskej/fínskej d ĺžky vo v šetkých členských štátoch;
a aby o svojich zisteniach predlo žila správu v čo najkrat šomčase;
24. pripomína svoju po žiadavku, aby emisie medzinárodnej osobnej a nákladnej leteckej dopravy boli od
roku 2012 zahrnuté do cie ľov na zní ženie emisií;
25. podporuje zavedenie ekologických daní na úrovni Spolo čenstva; zdôraz ňuje, že sú nevyhnutné, rov-
nako ako iné trhové nástroje, pre efektívnu politiku zni žovania zne čistenia; vyzýva Komisiu, aby predlo žila
návrhy, a členské štáty, aby prijali prvú európsku ekologickú da ňnajneskôr do roku 2009;C 280 E/124 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
26. podporuje návrh Komisie na tematickú stratégiu oh ľadne mestského životného prostredia, ktorej
zámerom je zlep šiťkvalitu mestských oblastí, najmä čo sa týka kvality ovzdu šia; v súvislosti
s klimatickými zmenami zastáva názor, že prioritný význam by mal by ťdaný dvom oblastiam politiky:
rozvoj slu žieb verejnej dopravy, v ktorých sa vyu žívajú čisté alebo menej zne čisťujúce technológie, a pod-
pora udr žateľných, vysoko kvalitných stavebných metód vhodných pre životné prostredie (HEQ);
27. zastáva názor, že EÚ a jej členské štáty musia preskúma ťa zrevidova ťsvoje nástroje komunitného
plánovania, aby tak mohli zní žiťvplyv na podnebie, najmä pokia ľide o plánovanie dopravných systémov,
nových obytných a priemyselných oblastí a investovanie do nich;
28. na dôkaz jasného vedúceho postavenia EÚ pred za čatím rokovaní v roku 2012 žiada Komisiu, aby
predlo žila konkrétne legislatívne návrhy na roz šírenie rozsahu smernice o budovách a aktualizáciu smernice
o biopalivách tak, aby obsahovala aj najnov šie technológie viaczlo žkových biopalív (ako napr. MTHF, etyl
levulinát, at ď.) a aby zaviedla povinné spolo čné normy v rámci EÚ pre tieto nové palivá a aby vytvorila
stimuly pre vozové parky vyu žívajúce biopalivá a stanovila ich minimálne zmie šavacie pomery, preskúma-
ním ú činku po žiadavky na obsah 10 % zmesi biopalív v pohonných hmotách na životné prostredie, ako
súčasťrevízie ECCP;
29. žiada EÚ, aby zabezpe čila,žeštrukturálne fondy sa budú prioritne zameriava ťna trvalo udr žateľný
rozvoj;
30. poznamenáva, že letecká doprava je zodpovedná za 4 –9 % celkového objemu emisií GHG
v celosvetovom meradle, pri čom emisie z leteckej dopravy sa ka ždoro čne zvy šujú o 3 %; zdôraz ňuje dôle ži-
tosťcieľov výrazného zní ženia emisií pre sektor leteckej dopravy; dôrazne žiada Komisiu, aby podnikla
urýchlené kroky na zní ženie klimatického vplyvu leteckej dopravy prostredníctvom vytvorenia pilotného
systému obchodovania s emisiami z leteckej dopravy na obdobie 2008 –2012, ktorý sa bude vz ťahova ť
na v šetky lety z letísk a na letiská v EÚ, a zaistila, žes as ú časne zavedú nástroje na rie šenie celkového
klimatického vplyvu leteckej dopravy; po žaduje obdobné úsilie aj v súvislosti s emisiami lodnej dopravy;
31. žiada Komisiu, aby jasne stanovila cestu k ekonomike zalo ženej na nízkom obsahu CO2prostredníc-
tvom vytvorenia plánu, ktorý by, okrem iného, poskytoval lep šiu predstavu o tom, čom o žno o čakáva ťod
vodíkovej a obnovite ľnej energie; zárove ňžiada Komisiu, aby identifikovala akéko ľvek preká žky vývoja
a pou žitia nových a čistých technológií;
32. zdôraz ňuje, že na rozdiel od odvetví elektrickej energie a palív nemá EÚ žiadny systematický prístup
na podporu energie z obnovite ľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia, a to i napriek skuto čnosti,
že závislos ťna dovoze plynu a ropy je v tomto odvetví zvlá šťvysoká a náklady na zvý šenie podielu energie
z obnovite ľných zdrojov sú pomerne nízke; žiada preto stratégiu, ktorá prostredníctvom zvý šenej výroby
podporí konkurencieschopnos ťobnovite ľných vykurovacích a chladiacich jednotiek; v tejto súvislosti pozna-
menáva, že byrokratické nariadenia na úrovni EÚ, týkajúce sa majite ľov a stavite ľov budov, nie sú najvhod-
nejšie a mala by sa uprednostni ťsmernica, ktorá ustanovuje realistické, av šak cti žiadostivé ciele a koordinuje
opatrenia členských štátov, zalo žené na časovo obmedzených stimuloch pre prístup na trh;
33. v tejto súvislosti sa domnieva, že Komisia by mala predlo žiťnávrh smernice o vykurovaní a chladení,
ktorý by bol podobný návrhu smernice o biopalivách;
34. zastáva názor, že urýchlený rozvoj pou žívania biomasy a podporovanie výroby energie
zp o ľnohospodárskych obnovite ľných zdrojov musia by ťnajvy ššou prioritou pri zmene zamerania Spolo čnej
poľnohospodárskej politiky spolu s vyvá ženým prístupom k výrobe potravín; zdôraz ňuje skuto čnosť,že
výroba energie z biomasy musí prebieha ťspôsobmi, ktoré sú ú činné z h ľadiska konverzie energie a tie ž
ekologicky udr žateľné; v tejto súvislosti víta zámer Komisie predlo žiťakčný plán na vyu žitie biomasy
ažiada Komisiu, aby do svojho návrhu zaradila právne záväzné opatrenia;18.11.2006 SK C 280 E/125 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
35. poukazuje na potrebu diverzifikovania línií výskumu a preventívnych opatrení na predchádzanie
poškodeniu ľudského zdravia a bezpe čnosti, záplavám, suchám, po žiarom –predov šetkým v lesoch a chrá-
nených oblastiach –úpadku biodiverzity a hospodárskym stratám; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vzali
do úvahy význam lesov a fariem pre absorpciu uhlíka, spoma ľovanie procesu erózie, poskytovanie zdrojov
a v kone čnom dôsledku pre ovplyv ňovanie klímy;
36. z dôvodu zabezpe čenia medzinárodnej úrovne, vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ako doplnok
k záväzným emisným cie ľom pre vyspelé krajiny zvá žili navrhnutie sektorových cie ľov pre exportný prie-
mysel náro čný na spotrebu energie v krajinách bez prijatých záväzkov na zní ženie emisií; navy šežiada
Komisiu, aby preskúmala mo žnosťprepojenia systému EÚ pre obchodovanie s emisnými kvótami s tretími
krajinami; žiada Komisiu, aby aktívne prispela k dialógu s podnikmi v ka ždom sektore priemyslu s cie ľom
posúdi ť, aké zmeny vo výrobe, spotrebe a doprave mô žu a musia by ťstimulované na zní ženie emisií GHG
vE Ú ;
37. vyzýva Komisiu, aby sa v oblasti zmier ňovania klimatických zmien vá žne zaoberala problémom para-
zitovania (tzv. free-rider problem); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali mo žnosťprija ťhrani čné
vyrovnávacie opatrenia pre obchod, s cie ľom vyvá žiťvšetky krátkodobé výhody, ktoré by v rámci hospodár-
skej sú ťaže mohli ma ťvýrobcovia vo vyspelých krajinách neuplat ňujúcich obmedzenia na emisie uhlíka;
zdôraz ňuje, že medzinárodné obchodné modely výrazne vplývajú na klimatické zmeny; vyzýva preto
WTO, aby do svojej práce za členila mechanizmus trvalo udr žateľného rozvoja;
38. domnieva sa, že pri revízii sú časného systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových ply-
nov a jeho mo žného roz šírenia by sa mala z dôvodu vá žnych nedostatkov starostlivo prehodnoti ťtzv.
metóda vy ňatia a spätne by sa mali preskúma ťalternatívy, napr. benchmarking a auctioning; pova žuje
navy še za potrebné v dôsledku vzostupu cezhrani čného obchodu, najmä s elektrickou energiou, prehodnoti ť
aj národné emisné kvóty;
39. odporú ča, aby EÚ vypracovala konkrétnu politiku spolupráce v súvislosti s klimatickými zmenami,
zameranú na rozvojové krajiny; podotýka, že zapracovanie úvah o klimatických zmenách do širších roz-
vojových politík si vy žaduje vyvinutie a zavedenie mnohých nástrojov; poznamenáva, že prioritami v tejto
oblasti sú po ľnohospodárstvo a bezpe čnosťpotravín, čo sú dve oblasti, ktoré sú na zmeny klímy najcitlivej-
šie;ďalej je presved čený, že vzh ľadom na to, že mnohé rozvojové štáty v Asociácii malých ostrovných štátov
(AOSIS) vo ve ľkej miere závisia od odvetvia cestovného ruchu, je ďalším k ľúčovým faktorom hospodárska
diverzifikácia; pripomína, že doprava, sociálne plánovanie a otázky energie sú rozhodujúce pri pôsobení
proti klimatickým zmenám; poznamenáva, žeďalšími prioritami sú predchádzanie katastrofám a priprave-
nosťna ne;
40. víta vytvorenie informa čného systému o životnom prostredí a trvalo udr žateľnom rozvoji Afriky zo
strany Komisie, zalo ženého na technológiách satelitného a po čítačového mapovania, ktorý pomô že rozvo-
jovým činnostiam Úradu Európskej komisie pre humanitárnu pomoc (ECHO); odporú ča, aby sa preskúmalo,
čij em o žné vyvinú ťa roz šíriťštruktúru Komisie tak, aby zah ŕňala sie ťpre pozorovanie klimatických zmien;
41. zdôraz ňuje, že so zrete ľom na ú časťrozvojových štátov na budúcom klimatickom systéme musí EÚ
uzna ť,že prioritou týchto štátov je rozvoj; zastáva v šak názor, že rozvojové ciele milénia OSN sa nikdy
nedosiahnu, ak sa environmentálnym otázkam, ako sú klimatické zmeny, nebude venova ťnáležitá pozor-
nosť; trvalo udr žateľný rozvoj a boj proti chudobe by mali zosta ťvšeobecným rámcom, ktorý by rozvojové
štáty podnecoval v úsilí prijíma ťpolitiky a opatrenia zaoberajúce sa klimatickými zmenami, čiužza ú čelom
prispôsobenia sa im alebo zmiernenia ich vplyvu;
42. podporuje preto vytvorenie nového jednotného politického rie šenia na zlep šenie životných podmie-
nok u žaj tak zranite ľného obyvate ľstva prostredníctvom globálnej stratégie rozvoja s primeranou hospodár-
skou pomocou; odporú ča, aby bola táto nová stratégia zalo žená na prepojení medzi klimatickými zmenami,
riadením prírodných zdrojov, predchádzaním katastrofám a odstránením chudoby;C 280 E/126 SK 18.11.2006 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005
43. zdôraz ňuje, ževšetky rozvojové krajiny majú právo na hospodársky rozvoj; zdôraz ňuje, že EÚ musí
spolu s ďalšími vyspelými krajinami pomáha ťrozvojovým krajinám pri vývoji trvalo udr žateľných technoló-
gií; zdôraz ňuje v šak, že rozvojové krajiny by nemali napodobni ťznečisťujúcu prax vyspelých krajín
v súvislosti; je presved čený o tom, že pravidlá Mechanizmu čistého rozvoja je potrebné reformova ť,a b y
ich výsledkom bol trvalo udr žateľný rozvoj; navrhuje, aby sa priority medzinárodných finan čných in štitúcií
v oblasti poskytovania pô žičiek, ako aj úsilie EÚ o pomoc presunuli smerom k podpore obnovite ľnej energie
a energetickej ú činnosti; navrhuje preto za čaťaj multilaterálnu iniciatívu za trvalo udr žateľnú energiu za
účasti EÚ, krajín ako Čína, India, Brazília, Ju žná Afrika, at ď. a niektorých významných energetických spolo č-
ností, pri čom jej cie ľom by mala by ťintenzívna podpora technologickej spolupráce so zacielením sa najmä
na energetiku a dopravu, pod ľa vzoru nedávno vzniknutého partnerstva medzi EÚ a Čínou v oblasti klima-
tických zmien;
44. vyzýva Komisiu, aby v rámci technologickej spolupráce s krajinami uvedenými v prílohe B a v rámci
revízie Dohody z Cotonou pomáhala vládam týchto krajín pri prijímaní národných energetických stratégiís cie ľom zní ži
ťich závislos ťna dovoze fosílnych palív na minimum, podpori ťtechnologické napredovanie,
najmä v oblasti obnovite ľnej energie, a to predov šetkým biomasy, a pomôc ťim dosiahnu ťrozvojové ciele
milénia OSN;
45. trvá na potrebe zvý šenia finan čnej pomoci pre najmenej rozvinuté krajiny v rámci prispôsobovania
sa klimatickým zmenám; v tejto súvislosti sa domnieva, že dôle žitým prvkom pri prispôsobovaní sa klima-
tickým zmenám a ich zmier ňovaní je doh ľad nad trvalo udr žateľným lesným hospodárstvom, najmä tropic-
kými lesmi, a preto dôrazne vyzýva Komisiu, aby v rámci činností v oblasti rozvojovej spolupráce pova žo-
vala tento prvok za prioritu;
46. vyzýva Komisiu, aby pre študovala realizovate ľnosťa prínos vytvorenia systému individuálnych obcho-
dovate ľných kvót, čím by zapojila ob čanov a ovplyvnila modely súkromnej spotreby;
47. vyzýva in štitúcie EÚ, aby dávali pozitívny príklad obmedzovaním emisií GHG v rôznych oblastiach
svojej činnosti, prostredníctvom zvy šovania energetickej ú činnosti administratívnych budov a v súvislosti so
všetkým pou žívaným zariadením, vyu žívaním dopravy s minimálnymi emisiami uhlíka, at ď.; verí, že oso-
bitné úsilie by bolo potrebné vyvinú ťv súvislosti s cestovaním poslancov, a teda prehodnoti ťexistenciu
viacerých miest výkonu práce Európskeho parlamentu, mo žnosti vyu žitia vozidiel s nízkymi emisiami uhlíka
pre dopravnú slu žbu, at ď.;
48. vyzýva Komisiu, aby za čala iniciatívu na úrovni EÚ s cie ľom zvý šiťinformovanos ťobčanov o vplyve
nadbyto čnej spotreby a výroby na klimatické zmeny;
49. uznáva a podporuje rie šenia vychádzajúce z informa čných a komunika čných technológií (ICT), kto-
rých cie ľom je oddeli ťhospodársky rast od energetickej spotreby a spotreby surovín, ako dopravy, a tak
prispieva ťk udr žateľnejšej spolo čnosti; vyzýva Komisiu, aby navrhla politické opatrenia, ktoré by pretrans-
formovali zlep šenia ICT v oblasti energetickej ú činnosti do bytovej výstavby, dematerializácie, dopravy
a posunu od výroby k slu žbám;
50. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom člen-
ských štátov, sekretariátu UNFCCC a WTO, spolu so žiados ťou o zaslanie uznesenia zmluvným stranám,
ktoré nie sú členmi EÚ.18.11.2006 SK C 280 E/127 Úradný vestník Európskej únie
Streda 16. novembra 2005