EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 12. 2017 COM(2017) 737 final SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU v súlade s čl. 21 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 258/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa vykonáva článok 10 Protokolu Organizácie Spojených národov proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ich súčasťami a komponentmi a strelivom doplňujúceho Dohovor Organizácie spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (protokol OSN o strelných zbraniach) a ktorým sa ustanovujú vývozné povolenia a opatrenia týkajúce sa dovozu a tranzitu strelných zbraní, ich súčastí a častí a streliva {SWD(2017) 442 final}



1.Úvod 1.1.Súvislosti (1) Legálne vyrobené strelné zbrane sa môžu používať veľa rokov. Bez vhodných opatrení sa však môžu ľahko dostať z legálneho obehu a možno ich pašovať z jedného miesta konfliktu do druhého alebo môžu skončiť v rukách organizovaných zločineckých skupín a teroristov. Ich používanie patrí teda medzi základné prvky teroristickej činnosti, a vo všeobecnosti je často charakteristickým znakom väčšiny trestnej činnosti. (2) Úplná vysledovateľnosť legálneho obchodovania je podmienkou boja proti obchodovaniu so strelnými zbraňami, čo si vyžaduje úzku spoluprácu príslušných orgánov na medzinárodnej úrovni. S týmto cieľom sa protokol k Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (protokol o strelných zbraniach) zameriava na prevenciu nezákonnej výroby a obchodovania so strelnými zbraňami, s ich súčasťami, komponentmi a strelivom. Účelom článku 10 je najmä podporovať, uľahčovať a posilňovať spoluprácu na celosvetovej úrovni s cieľom vykoreniť obchodovanie so zbraňami a zaviesť administratívne opatrenia s účinnou kontrolou výroby, označovania, dovozu a vývozu strelných zbraní. (3) Pokiaľ ide o ľahké a ručné zbrane vojenského charakteru, všeobecná politika Európskej únie vychádza zo stratégie prijatej Európskou radou v roku 2005. V prípade strelných zbraní na civilné použitie prijala Európska únia smernicu 91/477/EHS o kontrole získavania a vlastnenia zbraní s cieľom stanoviť spoločné pravidlá o vlastníctve a používaní strelných zbraní na legitímne civilné účely v rámci jednotného trhu . Únia má preto výlučnú právomoc uzatvárať medzinárodné dohody o záležitostiach, ktoré sa týkajú jej vnútornej právomoci. Z tohto dôvodu, aby bolo možné ratifikovať protokol o strelných zbraniach a zabezpečiť ich vysledovateľnosť na vonkajších hraniciach Európskej únie, bolo potrebné prijať nariadenie (EÚ) č. 258/2012. (4) Všeobecný strategický cieľ boja proti obchodovaniu so strelnými zbraňami na civilné účely sa konkretizoval vo forme konkrétnych cieľov: ·zaručiť harmonizované uplatňovanie ustanovení nariadenia vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 10 protokolu o strelných zbraniach, ·prispieť k lepšej vysledovateľnosti strelných zbraní v medzinárodnom obchode (to znamená medzi miestom vývozu a miestom dovozu) s cieľom zlepšiť informovanosť vnútroštátnych orgánov a umožniť im efektívnejšie bojovať proti obchodovaniu prostredníctvom zlepšenia prevencie a presadzovania práva, ·zlepšiť výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom uľahčiť spoluprácu pri sledovaní a kontrole strelných zbraní, predchádzať prípadným zneužitiam legálneho trhu a vyšetrovať ich. (5) K týmto trom cieľom patrí ešte štvrtý, menej explicitný, ktorý sa týka potenciálneho vplyvu, aký by nariadenie (EÚ) č. 258/2012 mohlo mať na uľahčenie legálnych medzinárodných transakcií. V tomto ohľade stojí za zmienku stabilný nárast výroby zbraní (najmä streliva) a ich vývozu na vysoko koncentrovanom trhu (veľké podniky predstavujú 4,8 % z celkového počtu podnikov a 78,8 % z celkového obratu). Podiel európskeho vývozu zbraní na trhu sa naopak znížil, tento pokles však nesúvisí s nadobudnutím účinnosti nariadenia. 1.2.Hlavné ustanovenia nariadenia (6) V záujme dosiahnutia týchto cieľov podlieha v nariadení vývoz civilných strelných zbraní zásade vývozného povolenia. Štáty môžu použiť jednotný postup pri vývoze, ktorého súčasťou sú vojenské zbrane aj civilné strelné zbrane. Na zaslanie odpovede na žiadosti majú príslušné orgány lehotu najviac 60 pracovných dní.

(7) Pritom musia overiť, či má žiadateľ dovozné povolenie v tretej krajine určenia a v prípade potreby aj v tranzitných tretích krajinách (v prípade tranzitu majú štáty možnosť uspokojiť sa s tichým súhlasom). (8) Členské štáty musia zabezpečiť primeranú administratívnu spoluprácu pri zamietnutí, pozastavení alebo zmene povolení s cieľom vyhnúť sa obchádzaniu a rozdielnemu zaobchádzaniu. (9) Vývozca musí poskytnúť príslušnému orgánu členského štátu všetky požadované podporné dokumenty, ktoré musia byť v prípade potreby preložené. (10) Na dočasné vývozy sa môžu vzťahovať zjednodušené postupy, najmä v prípade poľovníkov alebo športových strelcov. (11) Spracované údaje týkajúce sa strelných zbraní, vývozných povolení a ich príjemcov sa musia uchovávať po dobu najmenej 20 rokov. (12) Sankcie uplatniteľné pri porušení nariadenia musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. 1.3.Ciele hodnotenia a metodológia (13) Na základe hodnotenia sa má určiť, či súčasné postupy a ustanovenia nariadenia priniesli očakávané výsledky účinným spôsobom a či sú stále aktuálne. Toto hodnotenie môže v prípade potreby viesť k identifikácii možností reagovania na zistené problémy, v závislosti od záverov následného posúdenia vplyvu. (14) Hodnotenie sa opieralo o výmeny informácií a konzultácie s rôznymi aktérmi, medzi ktorých patria: príslušné vnútroštátne orgány (najmä koordinačná skupina pre vývoz strelných zbraní zriadená podľa článku 20 nariadenia), zástupcovia odvetvia, zástupcovia používateľov strelných zbraní a ďalší odborníci. Komisia okrem toho zorganizovala na internete verejnú konzultáciu od 1. marca do 26. mája 2017. (15) V hodnotiacej štúdii od externého poskytovateľa sa vychádzalo z dokumentárnych zdrojov (štatistické údaje, právne predpisy, voľne prístupné súkromné údaje, správy a štúdie dostupné na internete a informácie poskytnuté príslušnými aktérmi v rámci konzultácie), podrobného prieskumu online a 48 hĺbkových rozhovorov. Na základe prípadových štúdií týkajúcich sa desiatich reprezentatívnych členských štátov bola možná podrobnejšia analýza niektorých kľúčových otázok. Závery štúdie sa konzultovali s členskými štátmi s cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek vecným chybám, ktoré by sa ich mohli týkať. 2.Vykonávanie nariadenia

(16) Nariadenie (EÚ) č. 258/2012 je priamo uplatniteľné v členských štátoch odo dňa jeho uverejnenia a nevyžaduje si transpozíciu. Na základe zozbieraných informácií možno uviesť, že členské štáty pri vykonávaní uplatňovali rôzne prístupy. Zatiaľ čo niektoré členské štáty zmenili svoje vnútroštátne právne predpisy tak, aby priamo odkazovali na nariadenie, iné nezmenili existujúce právne predpisy, ale iba prijali postupy a metódy vo forme administratívnych aktov. (17) Členské štáty vo všeobecnosti uplatňujú vymedzenia pojmov podľa nariadenia prevažne správne, zväčša preto, lebo zodpovedajú vymedzeniam pojmov podľa smernice 91/477/EHS o strelných zbraniach, ktoré už boli transponované. (18) Zdá sa, že žiadny štát neuplatňuje pravidlá a postupy nariadenia v prípade transakcií, zbraní alebo osôb mimo rozsahu jeho pôsobnosti. Naopak, postupy sa môžu líšiť najmä v súvislosti s deaktivovanými zbraňami alebo poplašnými zbraňami . Príslušné orgány navyše čelia značným ťažkostiam pri určovaní civilného alebo vojenského charakteru strelných zbraní (najmä čo sa týka zbraní kategórie ML1) na základe ich technických vlastností. (19) Orgány zodpovedné za vydávanie vývozných povolení v jednotlivých členských štátoch sa značne líšia. V 12 členských štátoch sa do procesu udeľovania vývozných licencií v zásade zapája viacero orgánov . (20) V nariadení sa voľba spôsobov podávania žiadostí o povolenie ponecháva štátom, a preto sa tieto spôsoby líšia. Používanie elektronických dokumentov prináša rôzne výsledky. Zatiaľ čo v niektorých krajinách sa vykonávanie postupov pomocou elektronických prostriedkov zdá byť úspešné , v iných naopak časté zmeny v elektronickom systéme povolení predstavujú pre podniky značnú záťaž. (21) 14 členských štátov a región Valónsko si zvolili jednotný postup na vydávanie vývozných povolení, ktorých podrobnosti sa medzi jednotlivými štátmi značne líšia. (22) Takmer všetky členské štáty uplatňujú zjednodušené postupy v prípade poľovníkov a športových strelcov, od ktorých sa nevyžaduje, aby v prípadoch uvedených v nariadení predložili vývozné povolenie. Podľa externého hodnotiteľa sa však ustanovenia nariadenia týkajúce sa zjednodušených postupov systematicky nedodržiavajú, najmä pokiaľ ide o opätovný vývoz po dočasnom použití alebo dočasnom uskladnení a v prípadoch, keď poľovníci alebo športoví strelci podliehajú vývozným povoleniam ustanoveným v nariadení. (23) V nariadení sa umožňuje členským štátom uspokojiť sa s tichým súhlasom tranzitnej tretej krajiny s cieľom zjednodušiť veľmi striktný postup stanovený v protokole (písomné oznámenie o nevznesení námietky). 13 členských štátov uplatňuje zásadu tichého súhlasu a rovnaký počet štátov vyžaduje písomnú dohodu. (24) Existencia trestného činu zaznamenaného do registra trestov vo všeobecnosti predstavuje dôvod na odmietnutie udelenia vývozného povolenia. Výpis z registra sa však systematicky nevyžaduje a nič nenaznačuje, že by sa existencia takéhoto trestného činu vždy overovala vo vnútroštátnom registri trestov, či v registroch trestov iných členských štátov. (25) 14 % konzultovaných vnútroštátnych orgánov uvádza, že už odmietli udeliť vývozné povolenie (pre veľmi malú časť z celkového ročného počtu žiadostí). V prípade výmeny informácií o zamietnutiach povolení 21 vnútroštátnych orgánov uvádza, že používajú online systém pracovnej skupiny pre vývoz konvenčných zbraní COARM, viac však na konzultácie o zamietnutiach vydaných inými členskými štátmi, než na oznamovanie svojich zamietnutí. Všeobecnejšie možno uviesť, že komunikácia a výmena informácií medzi členskými štátmi je založená na využití veľmi rôznorodých kanálov.

(26) Spôsoby uchovávania údajov sú veľmi rôznorodé, pretože minimálna doba uschovávania niekedy nedosahuje dĺžku 20 rokov, ktorá sa vyžaduje v nariadení. (27) V nariadení sa ustanovuje, že v prípade podozrenia členské štáty požiadajú dovážajúcu tretiu krajinu, aby potvrdila prijatie vyvážaných strelných zbraní. Jedenásť členských štátov vrátane dvoch hlavných vývozcov (Francúzska a Spojeného kráľovstva) však takéto potvrdenie nepožaduje nikdy. Ďalší veľkí vývozcovia ho naopak požadujú v 100 % prípadov. Tieto dva typy systematických postupov vyvolávajú otázky týkajúce sa posudzovania žiadostí od prípadu k prípadu. (28) Zatiaľ čo pri dovoze takmer všetky členské štáty zabezpečujú označenie v súlade s protokolom umožňujúce identifikáciu prvej krajiny dovozu v rámci Európskej únie popri jednotnom označovaní požadovanom v smernici 91/477/EHS, iba jeden z nich (Holandsko) uplatňuje menej reštriktívny prístup a uspokojuje sa s jednotným označením pri uvedení na trh, v ktorom sa uvádza iba krajina výroby, ako to umožňuje nariadenie. (29) Komisia na záver uvádza, že si je vedomá ťažkostí vyskytujúcich sa pri zhromažďovaní informácií a často obmedzeného charakteru informácií, ktoré oznamujú členské štáty, a to aj na účely vypracovania tejto správy. 3.Hodnotiace závery 3.1.Relevantnosť (30) Z hodnotenia vyplýva, že ciele a opatrenia ustanovené v nariadení sú vo všeobecnosti relevantné. Medzinárodné obchodovanie so strelnými zbraňami je naďalej vážnym problémom. Harmonizovaná kontrola dovozu strelných zbraní na colné územie je naďalej prioritou s cieľom regulovať podmienky legálneho obchodovania. Čo sa týka vývozu, toto nariadenie je rovnako relevantné, v súčasnosti nepochybne ešte viac než v čase jeho prijatia, a to vzhľadom na politickú nestabilitu a ozbrojené konflikty v mnohých krajinách v blízkosti Európskej únii. (31) Len nariadením EÚ možno zaručiť harmonizované zavedenie pravidiel vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 10 protokolu o strelných zbraniach. Zainteresované strany súhlasia s tým, že neharmonizovaný prístup bráni orgánom presadzovania práva v účinnom boji proti obchodovaniu so zbraňami. Navyše, viac ako kedykoľvek predtým sú potrebné pravidlá v oblasti výmeny informácií medzi orgánmi na účely spravodajskej služby, analýzy rizík a na zabezpečenie jednotného výkladu pravidiel dovozu a vývozu strelných zbraní na colnom území Európskej únie. (32) Vymedzenia pojmov podľa nariadenia (EÚ) č. 258/2012 považujú rôzne zúčastnené strany za všeobecne relevantné. Podobne aj spôsoby postupov pri kontrole vývozu sa javia ako adekvátne z hľadiska účelu a citlivého charakteru predmetných tovarov. (33) Ustanovenia, v ktorých sa príslušným orgánom ponecháva možnosť výberu, však predstavujú slabé miesto nariadenia, ktorého vykonávanie a výklad musia byť v zásade jednotné. (34) Čo sa týka dovozu, v nariadení sa neustanovuje harmonizovaný systém dovozných licencií, preto je v tomto ohľade len málo relevantné. To isté platí pre spôsoby tranzitu v rámci Európskej únie, na ktorý sa vzťahujú colné právne predpisy. 3.2.Európska pridaná hodnota a udržateľnosť zásahu

(35) Nariadením sa umožnilo Európskej únii ako celku ratifikovať protokol Organizácie Spojených národov o strelných zbraniach. Tým sa vyplnili existujúce právne medzery, ktoré by mohli zneužiť zločinci. Hoci väčšina zainteresovaných strán predpokladá, že zrušenie nariadenia by malo len malý vplyv, žiadna z nich ho nepovažuje za žiaduce. Komisia sa domnieva, že prípadné zrušenie nariadenia by malo za následok dereguláciu vývozu civilných strelných zbraní a viedlo by k zvýšeniu rôznorodosti vnútroštátnych postupov a pravidiel v oblasti dovozných a vývozných licencií. (36) Na druhej strane, regulačné a administratívne prostredie je naďalej poznačené veľkou rôznorodosťou v dôsledku nedostatočnej jasnosti niektorých ustanovení, zložitého prepojenia s inými nástrojmi, diskrečných právomocí členských štátov týkajúcich sa administratívnych postupov, pri posudzovaní žiadostí o povolenie, pri uznávaní alebo neuznávaní tichého súhlasu tranzitných tretích krajín alebo vo všeobecnosti v oblasti ustanovení o výmene informácií a administratívnej spolupráci. Keďže Komisia nie je zahrnutá do výmeny informácií o zamietnutiach povolení, nie je spôsobilá viesť monitorovanie na európskej úrovni a upozorniť príslušné orgány v prípade, že ich prístupy sú rozdielne. V dôsledku toho vývozcovia stále nepoužívajú skutočne jednotný systém kontroly vývozu. (37) Z hodnotenia takisto vyplýva, že pri prijatí nariadenia už existovali mnohé pravidlá a že v mnohých členských štátoch sa vnútroštátne postupy podstatne nezmenili. (38) Vo veci dovozu a tranzitu sa na pravidlá, postupy a spôsoby výkonu týkajúce sa kontrol vzťahujú colné predpisy, a nie nariadenie ; tým sa vysvetľuje, prečo nariadenie v tejto súvislosti neprinieslo pridanú hodnotu. 3.3.Účinnosť (39) Z porovnania situácie v roku 2010 a súčasnej situácie vyplýva, že všetky členské štáty pokročili v jednotnom uplatňovaní protokolu. Ustanovenia nariadenia sa osvedčili pri monitorovaní pohybu strelných zbraní cez vonkajšie hranice EÚ. (40) Harmonizácia je však stále iba čiastočná. (41) Nariadenie malo za cieľ najmä jasne rozlíšiť vojenské zbrane od zbraní civilného charakteru pri vývozných, dovozných alebo tranzitných postupoch. Veľká časť členských štátov sa však domnieva, že jednotný postup im povoľuje uplatňovať rovnaký postup a rovnaké kritériá na všetky vývozy zbraní, civilných aj vojenských, a nie, ako je účelom postupu, výnimočne uplatniť jednotný administratívny postup pri rovnakej operácii vývozu civilných a vojenských zbraní. (42) Keďže neexistuje ustanovenie o označovaní vývozu pri deaktivovaných zbraniach alebo poplašných zbraniach, znemožňuje to ich vysledovateľnosť. Na druhej strane, nie je zaručená vysledovateľnosť nákladov počas tranzitných operácií na colnom území Európskej únie (vzťahujú sa na ne colné predpisy a nie nariadenie). (43) Pokiaľ ide o obdobie uchovávania údajov, podľa externého hodnotiteľa deväť členských štátov nedodržiava minimálnu dĺžku trvania 20 rokov, čo zabraňuje vytváranie podrobných záznamov o pohybe strelných zbraní. Okrem toho rôznorodé postupy uplatňované v národných registroch (absencia jednotného národného registra) ovplyvňujú kvalitu vysledovateľnosti. Možnosť celkovej rekonštrukcie pohybov zbraní sťažuje aj chýbajúce prepojenie medzi registrami prevodov v rámci EÚ a registrami vývozných licencií.

(44) Pokiaľ ide o výmenu informácií, zatiaľ čo pôvodný návrh Komisie obsahoval podrobné ustanovenia, spoluzákonodarca sa rozhodol pre všeobecnejšie pravidlá. Tieto ustanovenia sa ukázali ako nedostatočné na splnenie sledovaného cieľa. Na jednej strane, členské štáty systematicky nekontrolujú, či bolo žiadateľovi zamietnuté alebo odňaté povolenie v iných členských štátoch. Na druhej strane, kontroly sa vykonávajú hlavne v systéme COARM, hoci tento sa používa na oznamovanie zamietnutí a odňatí povolení iba v obmedzenom počte štátov. Z toho vyplýva, že 43 % vnútroštátnych orgánov uvádza, že už udelili vývozcom vývozné povolenie na v podstate také isté operácie, na ktoré iný členský štát odmietol udeliť povolenie. (45) Na záver, zatiaľ čo nadobudnutie účinnosti nariadenia neovplyvnilo trvalý rast európskeho vývozu strelných zbraní, väčšina vývozcov sa domnieva, že čas potrebný na spracovanie žiadostí, hoci je v súlade s nariadením, je stále významným faktorom. Diskrečné právomoci členských štátov pri postupoch udeľovania povolení vedú k rôznorodosti, ktorú odborníci jednohlasne kritizujú vzhľadom na vznik dodatočných poplatkov. 3.4.Efektívnosť (46) Ak sa hospodárske subjekty domnievajú, že náklady prevažujú nad prínosmi, nezakladá sa to na objektívnom posúdení, ale na pocite, ktorý nemusí nevyhnutne súvisieť so samotným nariadením. Podľa Komisie sa nepreukázalo, že by ciele nariadenia boli dosiahnuté za cenu neprimeraných nákladov alebo ťažkostí. Väčšina nákladov vznikajúcich na základe nariadenia má administratívny charakter a súvisí so záväzkami týkajúcimi sa dodržiavania predpisov a súladu, čo je priamy dôsledok rôznorodých postupov v jednotlivých štátoch. Verejné orgány znášajú náklady na kontrolu a vykonávanie (vrátane presadzovania) nariadenia. (47) Zatiaľ čo pôvodný návrh Komisie bol zameraný na riešenie problémov s administratívnymi nákladmi spôsobenými rôznorodosťou vnútroštátnych postupov a právnych predpisov, hodnotenie nepreukázalo pozitívny vplyv nariadenia prijatého zákonodarcom, a to najmä z dôvodu neúplnej harmonizácie. Keďže 76 % prevádzkovateľov sú mikropodniky, je to tým viac znepokojujúce. (48) Dôvernosť a fragmentácia obchodných údajov alebo údajov vládnych orgánov sťažujú podrobnú analýzu finančného vplyvu nariadenia. Zatiaľ čo hospodárske subjekty usudzujú, že pomer nákladov a prínosov nariadenia je negatívny, zástupcovia verejných orgánov konštatujú mierne pozitívne výsledky. 3.5.Súlad a komplementárnosť (49) Ak bol pôvodne zaručený súlad nariadenia s rôznymi inými právnymi predpismi, najmä súlad vymedzení pojmov a rozsahu pôsobnosti nariadenia a smernice 91/477/EHS, ktoré umožnili priradiť rovnaký význam rôznym pojmom, ovplyvnili ju zmeny smernice z mája 2017, ktorými sa významne zmenil vecný rozsah (kategórie zakázaných zbraní, požiadavka na označovanie deaktivovaných zbraní a poplašných zbraní alebo akustických zbraní, pojem „hlavná časť“) a subjekty (zberatelia, múzeá). (50) Existuje niekoľko oblastí, v ktorých sa prekrýva nariadenie (EÚ) č. 258/2012 a príslušný spoločný zoznam vojenského materiálu podľa spoločnej pozície EÚ 2008/944/SZBP. Výklad rozsahu týchto prekrývaní sa líši medzi jednotlivými štátmi, čo má vplyv na rovnaké zaobchádzanie pri v podstate rovnakých operáciách. Na druhej strane, hodnotenie potvrdilo dobré prepojenie s Colným kódexom EÚ. 4.Závery a ďalšie kroky (51) Odôvodnenie pre existenciu nariadenia sa nezmenilo. Nestabilita medzinárodného politického prostredia v mnohých častiach sveta a posilnenie vnútorných pravidiel Európskej únie stále viac odôvodňujú jeho existenciu s cieľom zabezpečiť primeranú kontrolu civilného obchodu so strelnými zbraňami smerujúcimi do a z Európskej únie. Zatiaľ čo väčšina prípadov zneužitia zbraní sa týka vojenskej výzbroje, silný rámec pre civilné zbrane je naďalej dôležitý z dôvodu šedých zón a s cieľom predchádzať tomu, aby používanie flexibilnejších postupov v súvisiacej oblasti uľahčovalo zneužívanie zbraní. (52) V hodnotení Komisie sa však poukazuje na neisté závery o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 258/2012. Hoci sa stanovené ciele do značnej miery dosiahli, negatívom je neurčitosť a zložité prepojenie s inými normami európskeho práva.

(53) Pravidelné výmeny informácií s vnútroštátnymi orgánmi, vykonaná štúdia a verejná konzultácia umožnili identifikáciu nápadov, ktoré by mohli byť reakciou na priebežne zistené výzvy. (54) Komisia má v úmysle v plnej miere zodpovedať za poskytovanie pomoci členským štátom a zabezpečiť úplné vykonávanie nariadenia, a to aj prostredníctvom formálnej komunikácie, ak by z analýzy vyplynulo, že niektoré postupy nie sú v súlade s nariadením. (55) Komisia v rámci svojej právomoci prijímať delegované akty môže aktualizovať prílohu 1 k nariadeniu a prispôsobiť tabuľku kategóriám strelných zbraní a kódom kombinovanej nomenklatúry, aby sa zohľadnila revízia smernice 91/477/EHS (bez vplyvu na rozsah pôsobnosti nariadenia alebo vymedzenia pojmov). (56) Na druhej strane sa v externej hodnotiacej štúdii odporučilo niekoľko nelegislatívnych opatrení na zlepšenie výmeny osvedčených postupov, vypracovanie usmernení na vykonávanie nariadenia a lepšie využitie koordinačnej skupiny pre vývoz strelných zbraní. (57) Čo sa týka výmeny informácií, zaujímavé možnosti predstavuje zlepšenie systému COARM pre výmeny týkajúce sa nariadenia (EÚ) č. 258/2012 a zásada priameho prístupu príslušných orgánov. Pravidlá zapojenia colných orgánov zostávajú nevyriešené, či už ide o vonkajší tranzit v rámci Európskej únie, medzi úradom pre colné odbavenie a colným úradom výstupu alebo medzi colným úradom vstupu a úradom pre colné odbavenie. (58) Okrem možných objasnení, ktoré sú potrebné na zlepšenie uplatňovanie nariadenia, si niektoré z existujúcich ťažkostí vyžadujú preskúmanie potreby revízie v súlade so zásadami lepšej tvorby práva. S výhradou konečných rozhodnutí Komisie, a v prípade potreby aj po riadnom posúdení vplyvu, je už teraz možné naznačiť smer uvažovania. (59) Z hodnotenia vyplýva, že je potrebné posilniť súlad určitých definícií nariadenia s inými právnymi ustanoveniami („súčasti“, „hlavné časti“, „dočasný vývoz“, „deaktivované strelné zbran“e„iach“ atď.). (60) Bolo by vhodné objasniť spôsoby uplatňovania zjednodušených postupov. Ak sa usmernenia ukážu ako nedostatočné, medzi zvažované možnosti by mala patriť najmä podpora používania globálnych povolení alebo prepojenie so štatútom schváleného hospodárskeho subjektu pre oblasť bezpečnosti a ochrany. (61) S cieľom zabezpečiť spoľahlivú analýzu rizík by bolo vhodné zvážiť zosúladenie metód spracovania žiadostí o vývozné licencie, a to najmä prostredníctvom systematického nahliadania do registrov trestov v členských štátoch (nielen v krajine podania žiadosti). (62) S cieľom uľahčiť administratívne postupy, ako je napríklad vnútorný režim smernice 91/477/EHS o strelných zbraniach, je potrebné, aby Komisia a členské štáty zvážili použitie elektronických prostriedkov v systéme podávania žiadostí, čo by uľahčilo aj výmenu informácií o odmietnutiach, umožnilo interoperabilitu rôznych systémov a spoľahlivé zhromažďovanie štatistických údajov. Takýto interoperabilný elektronický systém riadenia žiadostí môže takisto uľahčiť zabezpečovanie prekladov dokumentov vo vzťahu k príslušným orgánom iného členského štátu.