PRÍLOHA K UZNESENIU:

ODPORÚČANIA PRE KOMISIU K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU O BOJI PROTI RODOVO MOTIVOVANÉMU NÁSILIU: KYBERNETICKÉMU NÁSILIU

Odporúčanie 1 o cieli legislatívneho návrhu

Cieľom je zahrnúť do nadchádzajúcej smernice o boji proti všetkým formám rodovo motivovaného násilia ako harmonizovanú politickú reakciu minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestného činu rodovo motivovaného kybernetického násilia a súvisiacich sankcií, opatrenia na presadzovanie a podporu činností členských štátov v oblasti predchádzania tomuto trestnému činu a opatrenia na ochranu, podporu a zabezpečenie odškodnenia obetí.

Okrem toho je podľa stratégie pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 cieľom zahrnúť do pripravovaného návrhu vymedzenie trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov online, ak sú zamerané na LGBTIQ osoby.

Tento návrh by nemal oslabiť žiadne úsilie o identifikáciu všetkých foriem rodovo motivovaného násilia ako novej oblasti obzvlášť závažnej trestnej činnosti.

Odporúčanie 2 o rozsahu pôsobnosti a vymedzení pojmov

Vo vymedzení rodovo motivovaného kybernetického násilia by sa mali stanoviť pôsobnosť, rozsah a rodová a prierezová povaha kybernetického násilia, pričom by sa malo zdôrazniť, že rodovo motivované kybernetické násilie je súčasťou nepretržitého rodovo motivovaného násilia.

Návrh by mal obsahovať vymedzenia, ktoré by vychádzali z vymedzení pojmov v existujúcich nástrojoch, ako je Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite alebo Istanbulský dohovor, vymedzení pojmov vypracovaných Výborom pre Dohovor o počítačovej kriminalite, Poradným výborom Komisie pre rovnosť príležitostí pre ženy a mužov a osobitnou spravodajkyňou OSN pre násilie páchané na ženách, jeho príčiny a následky a vymedzení pojmov formulovaných v kontexte počítačovej kriminality alebo kybernetického násilia páchaných na deťoch alebo násilia páchaného na ženách.

Na základe existujúcich nástrojov by bolo možné takéto vymedzenie: „Rodovo motivované kybernetické násilie je forma rodovo motivovaného násilia a akýkoľvek čin rodovo motivovaného násilia, ktorý bol úplne alebo sčasti spáchaný s použitím IKT, ako sú mobilné telefóny a smartfóny, internet, platformy sociálnych médií alebo e-mail, alebo ktorý IKT podporili alebo zhoršili a ktorý bol namierený proti žene, pretože je ženou, alebo zasahuje ženy neprimerane, alebo proti LGBTIQ osobám z dôvodu ich rodovej identity, rodového vyjadrenia alebo pohlavných znakov a ktorý vedie alebo môže viesť k fyzickej, sexuálnej, psychologickej alebo ekonomickej ujme vrátane vyhrážania sa takýmito činmi, nátlaku alebo svojvoľného pozbavenia slobody, a to vo verejnom alebo v súkromnom živote“.

— aké trestné činy?

Zahrnutie pojmu „počítačová kriminalita“ do článku 83 ods. 1 ZFEÚ sa tiež môže vzťahovať na trestné činy spáchané proti elektronickým komunikačným sieťam alebo informačným systémom alebo s ich použitím a závažné formy rodovo motivovaného násilia online s cezhraničným rozmerom môžu patriť do rozsahu pôsobnosti pojmu „počítačová kriminalita“ v zmysle článku 83 ods. 1 ZFEÚ.

Opatrenia zamerané na predchádzanie rodovo motivovanému kybernetickému násiliu a pomoc obetiam by sa navyše mohli stanoviť na základe článku 83 ods. 1 ZFEÚ, pretože dopĺňajú hlavný cieľ legislatívneho návrhu.

Rozsah pôsobnosti legislatívneho návrhu by sa mal vzťahovať na všetky formy rodovo motivovaného násilia, ktoré bolo sčasti alebo úplne spáchané s použitím IKT, ako sú mobilné telefóny a smartfóny, internet, platformy sociálnych médií alebo e-mail, alebo ktoré IKT podporili alebo zhoršili a ktoré bolo namierené proti žene, pretože je ženou, alebo zasahuje ženy neprimerane alebo proti LGBTIQ osobám z dôvodu ich rodovej identity, rodového vyjadrenia alebo pohlavných znakov.

Hoci nie je možné poskytnúť úplnú typológiu rôznych foriem rodovo motivovaného kybernetického násilia, pretože sa neustále vyvíja a vznikajú nové formy, mali by sa spomenúť a vymedziť aspoň tieto druhy:

— kybernetické obťažovanie vrátane kybernetického šikanovania, sexuálneho obťažovania online, nevyžiadaného doručovania sexuálne explicitného materiálu, mobingu a deadnamingu;

— kybernetické prenasledovanie;

— porušovanie práva na súkromie súvisiace s IKT vrátane prístupu k súkromným údajom alebo snímkam, zaznamenávania, zdieľania a vytvárania takýchto údajov alebo snímok a manipulácie s nimi, konkrétne vrátane sexuálneho zneužívania na základe obrazu, vytvárania alebo šírenia súkromných snímok sexuálnej povahy bez súhlasu danej osoby, doxingu a krádeže totožnosti;

— zaznamenávanie a zdieľanie snímok zachytávajúcich znásilňovanie alebo iné formy sexuálneho útoku;

— kontrola alebo sledovanie na diaľku aj prostredníctvom špionážnych aplikácií v mobilných zariadeniach;

— hrozby vrátane priamych hrozieb, hrozieb násilia a výziev na jeho páchanie, ako sú hrozby znásilnenia, vydieranie, sexuálne vydieranie, vydieranie namierené proti obeti, jej deťom alebo príbuzným alebo iným osobám, ktoré obeť podporujú a ktoré sú nepriamo zasiahnuté;

— sexistické nenávistné prejavy vrátane umiestňovania a zdieľania obsahu podnecujúceho násilie alebo nenávisť voči ženám alebo LGBTIQ osobám na základe ich rodovej identity, rodového vyjadrenia alebo pohlavných znakov;

— podnecovanie k páchaniu násilia na sebe samom, ako je samovražda alebo anorexia a psychická ujma;

— počítačové poškodenie súborov, programov, zariadení, útoky na webové sídla a iné digitálne komunikačné kanály;

— neoprávnený prístup k mobilným telefónom, e-mailovým správam, správam v rámci služieb rýchlych správ alebo účtom na sociálnych sieťach;

— porušovanie obmedzení komunikácie uložených prostredníctvom súdnych príkazov;

— využívanie technologických prostriedkov na obchodovanie s ľuďmi, a to aj na účely sexuálneho vykorisťovania žien a dievčat.

— aké obete?

Osobný rozsah pôsobnosti návrhu by sa mal vzťahovať na všetky obete rodovo motivovaného kybernetického násilia s osobitným uznaním prierezových foriem diskriminácie a obetí, ktoré sa zúčastňujú na verejnom živote, ku ktorým patria:

— ženy a dievčatá v celej svojej rozmanitosti a

— LGBTIQ osoby na základe svojej rodovej identity, rodového vyjadrenia alebo pohlavných znakov.

Odporúčanie 3 o preventívnych opatreniach

Členské štáty by mali zaviesť súbor opatrení na predchádzanie rodovo motivovanému kybernetickému násiliu, pričom všetky tieto opatrenia by mali brániť opätovnej traumatizácii a stigmatizácii obetí rodovo motivovaného kybernetického násilia, mali by byť sústredené na obete a mal by sa v rámci nich uplatňovať prierezový prístup. Medzi uvedené opatrenia by mali patriť aj tieto opatrenia:

— programy na zvyšovanie informovanosti a vzdelávacie programy vrátane programov určených pre chlapcov a mužov, ako aj kampane so zapojením všetkých príslušných aktérov a zainteresovaných strán na účely riešenia základných príčin rodovo motivovaného kybernetického násilia vo všeobecnom kontexte rodovo motivovaného násilia s cieľom zmeniť sociálne a kultúrne postoje a odstrániť rodové normy a stereotypy a zároveň presadzovať rešpektovanie základných práv v online priestore s osobitným prihliadnutím na platformy sociálnych médií a zvyšovať gramotnosť, pokiaľ ide o bezpečné používanie internetu;

— výskum rodovo motivovaného kybernetického násilia (vrátane aspektov, ako sú príčiny, výskyt, vplyv; obete, páchatelia, prejavy, kanály a potreba služieb podpory); takýto výskum by mal zahŕňať štúdie a úpravu štatistík o trestnej činnosti v oblasti rodovo motivovaného kybernetického násilia s cieľom identifikovať legislatívne a nelegislatívne potreby; takýto výskum by mal byť podporený zberom rozčlenených, prierezových a komplexných údajov;

— bežné digitálne vzdelávanie, gramotnosť a zručnosti, ako je kybernetická hygiena a netiketa, a to aj v rámci učebných osnov, s cieľom podporiť lepšie chápanie digitálnych technológií najmä s cieľom zabrániť zneužívaniu sociálnych médií a posilniť postavenie používateľov, zlepšiť digitálne začlenenie, zabezpečiť rešpektovanie základných práv, odstrániť akékoľvek rodové rozdiely a predsudky v prístupe k technológiám a zabezpečiť rodovú rozmanitosť v odvetví technológií, a najmä pokiaľ ide o vývoj nových technológií, vrátane odbornej prípravy pre učiteľov;

— uľahčenie prístupu žien k vzdelávaniu a akademickej obci v oblastiach digitálnych technológií s cieľom odstrániť rodové rozdiely vrátane digitálnych rodových rozdielov a zabezpečiť rodovú rozmanitosť v technologických odvetviach, ako sú IKT a STEM, najmä pri vývoji nových technológií vrátane umelej inteligencie a predovšetkým na rozhodovacích pozíciách;

— podpora a výmena najlepších postupov v oblasti prístupu k spravodlivosti, vynášania rozsudkov a prostriedkov nápravy, pri ktorých sa uplatňuje rodovo responzívny prístup;

— podpora integrovaných a komplexných vzdelávacích a liečebných programov zameraných na predchádzanie opakovaniu trestnej činnosti páchateľov, ako aj na odklon správania a zmýšľania od násilia, a to v spolupráci s príslušnými inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti s prihliadnutím na komunitné postupy a transformačné justičné prístupy, ktoré majú kľúčový význam pre zastavenie cyklu škôd;

— rozvoj spolupráce medzi členskými štátmi na účely výmeny informácií, odborných znalostí a najlepších postupov, najmä prostredníctvom Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti v koordinácii s Európskym centrom boja proti počítačovej kriminalite Europolu, ako aj s inými príbuznými orgánmi, úradmi a agentúrami, ako je Eurojust, v súlade so základnými právami;

— v prípade online platforiem, ktoré sa používajú v prvom rade na šírenie pornografického obsahu vytvoreného používateľmi, zabezpečenie, aby platformy prijali potrebné technické a organizačné opatrenia, ktorými sa zaručí, že používatelia, ktorí obsah šíria, sa overili prostredníctvom dvojitej registrácie e-mailom a mobilným telefónom;

— uznávanie, podpora a poskytovanie informácií o organizáciách občianskej spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti rodovo motivovaného násilia a prevencie, a to aj zabezpečením ich finančnej podpory;

— podpora cielenej a nepretržitej odbornej prípravy pre pracovníkov a iných odborníkov vrátane zamestnancov sociálnych služieb, predstaviteľov orgánov presadzovania práva, súdnych úradníkov a ďalších relevantných aktérov s cieľom zabezpečiť, aby sa príčiny a vplyv rodovo motivovaného kybernetického násilia chápali a aby sa s obeťami zaobchádzalo primerane a aby sa v odbornej príprave pre všetkých pracovníkov uplatňoval rodovo responzívny prístup;

— zváženie regulácie vývoja softvéru monitorovacích aplikácií s cieľom zvážiť možné zneužitie týchto aplikácií a poskytnúť primerané záruky na ochranu základných práv a zabezpečenie súladu s platnými právnymi predpismi o ochrane údajov; zákaz Komisie uvádzať na trh akýkoľvek monitorovací softvér, ktorý vykonáva dohľad bez súhlasu používateľa a bez jasného uvedenia jeho činnosti;

— zváženie kódexu postupov pre online platformy s prihliadnutím na jeho možné dôsledky alebo úlohu v kontexte rodovo motivovaného kybernetického násilia a zabezpečenie toho, aby sa organizácie občianskej spoločnosti mohli zúčastňovať na hodnotení a preskúmavaní kódexu správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom online; prijatie opatrení, ktorými sa spoločnostiam IT uloží povinnosť zlepšiť spätnú väzbu, ktorú poskytujú používateľom prostredníctvom oznámení, čo by im umožnilo rýchlo a účinne reagovať, pokiaľ ide o obsah označený ako nezákonný;

— uznanie digitálneho rozmeru rodovo motivovaného násilia vo vnútroštátnych stratégiách, programoch a akčných plánoch ako súčasť holistickej reakcie na všetky formy rodovo motivovaného násilia;

— podpora spolupráce medzi členskými štátmi, internetovými sprostredkovateľmi a mimovládnymi organizáciami, ktoré na tejto záležitosti pracujú, napríklad prostredníctvom podujatí zameraných na partnerské učenie a verejných konferencií;

— multidisciplinárna spolupráca a spolupráca zainteresovaných strán, a to aj s technologickými spoločnosťami, poskytovateľmi hostingových služieb a príslušnými orgánmi, na vypracúvaní najlepších postupov na boj proti rodovo motivovanému násiliu v súlade so základnými právami.

Odporúčanie 4 o ochrane, podpore a odškodnení obetí

Komisia a členské štáty by mali prijať tieto opatrenia, ktoré by mali byť zamerané na obete a mal by sa v rámci nich uplatňovať prierezový prístup:

— presadzovať povinnú špecifickú a kontinuálnu odbornú prípravu pre pracovníkov a odborníkov pracujúcich s obeťami rodovo motivovaného kybernetického násilia vrátane orgánov presadzovania práva, zamestnancov v sociálnych a zdravotníckych službách a službách starostlivosti o deti, predstaviteľov trestnej justície a členov súdnictva; celoúnijné programy odbornej prípravy by sa mohli vykonávať v rámci programov Spravodlivosť a Občania, rovnosť, práva a hodnoty, a to spolu s Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) a Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy; dôraz by sa mal klásť najmä na druhotnú viktimizáciu a spôsob, ako sa jej vyhnúť, dvojaký rozmer rodovo motivovaného násilia (online/offline) a prierezovú diskrimináciu, ako aj na pomoc poskytovanú obetiam s osobitnými potrebami;

— zabezpečiť, aby sa v rámci každej odbornej prípravy pracovníkov uplatňoval rodovo responzívny prístup a aby program zahŕňal opatrenia na zabezpečenie toho, aby obeť nebola počas trestného konania opätovne viktimizovaná (reviktimizácia a stigmatizácia);

— v prípade online platforiem, ktoré sa používajú v prvom rade na šírenie pornografického obsahu vytvoreného používateľmi, zabezpečiť, aby platformy prijali potrebné technické a organizačné opatrenia na zaručenie dostupnosti kvalifikovaného oznamovacieho postupu v takej forme, aby jednotlivci mohli platforme oznámiť tvrdenie, že obrazový materiál, ktorý ich zobrazuje alebo ktorý ich údajne zobrazuje, sa šíri bez ich súhlasu, a poskytnúť platforme evidentný dôkaz o svojej fyzickej identite, a aby obsah oznámený týmto postupom bol do 48 hodín pozastavený;

— v prípade online platforiem, ktoré sa používajú v prvom rade na šírenie pornografického obsahu vytvoreného používateľmi, zabezpečiť, aby platformy prijali potrebné technické a organizačné opatrenia na zaručenie profesionálneho moderovania obsahu človekom, a to v prípade kontroly obsahu, v prípade ktorého existuje vysoká pravdepodobnosť toho, že je nezákonný, napríklad obsah prezentovaný ako voyeurský alebo zobrazujúci scény znásilnenia;

— zriadiť národné kontaktné miesta v rámci sociálnych služieb a orgánov presadzovania práva s osobitným personálom vyškoleným v oblasti rodovo motivovaného kybernetického násilia, kde by obete mohli nahlasovať rodovo motivované kybernetické násilie v bezpečnom prostredí; kontaktné miesta by sa mali koordinovať prostredníctvom siete; tieto opatrenia by prispeli k riešeniu nedostatočného nahlasovania a reviktimizácie a vytváraniu bezpečnejšieho prostredia pre obete rodovo motivovaného násilia;

— uľahčiť prístup obetí k informáciám v jednoduchom a prístupnom jazyku, ktorému obeť rozumie, najmä pokiaľ ide o právnu pomoc a opatrenia, ako aj služby podpory, a vytvoriť špecifické služby pre obete kybernetického násilia (linky pomoci, útulky, právna a psychologická pomoc); uľahčiť obetiam nahlasovanie tým, že sa im umožní získavať príkazy na ochranu, a vyvíjať mechanizmy nápravy s primeranými opatreniami na nápravu a odškodnenie;

— poskytnúť národným telefonickým linkám pomoci potrebné zdroje a odborné znalosti, aby mohli reagovať na digitálny rozmer rodovo motivovaného násilia;

— zriadiť telefonickú linku pomoci pre celú Úniu ako kontaktné miesto pre obete a zabezpečiť, aby ju obete mohli ľahko a slobodne používať; vytvoriť zoznam služieb podpory vrátane liniek pomoci a mechanizmov nahlasovania, ktoré sú k dispozícii v jednotlivých prípadoch kybernetického násilia;

— zabezpečiť, aby obete rodovo motivovaného kybernetického násilia v členských štátoch mali prístup k špecializovaným službám podpory a k spravodlivosti, prostriedkom nápravy a bezpečným a prístupným postupom a mechanizmom nahlasovania nezávisle od podania sťažnosti; odstrániť všetky prekážky, s ktorými sa môžu stretnúť obete, ktoré sa rozhodnú podať sťažnosť, a vytvoriť mechanizmy na podávanie sťažností, ktoré budú pre obete ľahko a okamžite prístupné, a to aj digitálnymi prostriedkami;

— vyvíjať mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi, internetovými sprostredkovateľmi a mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v tejto oblasti, ako aj medzi príslušnými aktérmi, ako sú súdnictvo, prokurátori, orgány presadzovania práva, miestne a regionálne orgány a organizácie občianskej spoločnosti;

— podporovať organizácie občianskej spoločnosti, najmä tie, ktoré poskytujú služby podpory obetí, a to aj poskytovaním finančnej podpory;

— presadzovať etický vývoj a využívanie technologických riešení, ktoré podporujú obete a pomáhajú identifikovať páchateľov, pri súčasnom zabezpečení plného súladu so základnými právami.

Komisia by mala vypracovať hlavné zásady pre predstaviteľov orgánov presadzovania práva pri zaobchádzaní s obeťami, ktoré nahlasujú rodovo motivované kybernetické násilie, ktoré by ich mali vybaviť potrebnými mäkkými zručnosťami v oblasti starostlivého vypočutia, pochopenia a rešpektovania všetkých obetí rodovo motivovaného kybernetického násilia; tieto hlavné zásady by sa mali zakladať na rodovo responzívnom prístupe.

Členské štáty by mali rozvíjať špecializované služby ochrany a podpory, ktoré sú prístupné všetkým obetiam bezplatne, vrátane núdzovej a dlhodobej podpory, ako je psychologická, lekárska, právna, praktická a sociálno-ekonomická podpora, so zreteľom na osobitné potreby obetí, a venovať osobitnú pozornosť obetiam patriacim do skupín, ktoré sú mimoriadne ohrozené alebo zraniteľné. Komisia by mala v tejto súvislosti členské štáty podporovať.

Odporúčanie 5 o stíhaní a kriminalizácii rodovo motivovaného kybernetického násilia

Na základe vymedzenia uvedeného v odporúčaní 2 a vzhľadom na to, že kriminalizácia rodovo motivovaného kybernetického násilia by mohla mať odrádzajúci účinok na páchateľov, by sa pri kriminalizácii rodovo motivovaného kybernetického násilia mali zohľadniť tieto kritériá:

— formy rodovo motivovaného kybernetického násilia, ktoré majú členské štáty kriminalizovať (vrátane skorších fáz počítačovej kriminality – podnecovania, napomáhania, navádzania a pokusu);

— minimálne a maximálne tresty (väzenie a pokuty);

— cezhraničné vyšetrovanie a stíhanie;

— osobitné ustanovenia uvádzajúce usmernenia pre vyšetrovanie a trestné stíhanie určené najmä orgánom presadzovania práva a prokurátorom, ktoré by mali obsahovať aj konkrétne pokyny pre orgány presadzovania práva v oblasti získavania dôkazov;

— účinná spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva a technologickými spoločnosťami a poskytovateľmi služieb, najmä pokiaľ ide o identifikáciu páchateľov a zhromažďovanie dôkazov, ktorá by mala byť v úplnom súlade so základnými právami a slobodami a pravidlami v oblasti ochrany údajov;

— všetky dôkazy by sa mali zhromažďovať spôsobom, ktorý nespôsobí druhotnú viktimizáciu a opätovnú traumatizáciu obete;

— priťažujúce okolnosti v závislosti od profilu žien, dievčat a LGBTIQ osôb, ktoré sú obeťami, ako je využívanie osobitných charakteristík alebo zraniteľných miest žien, dievčat a LGBTIQ osôb online;

— hodnotenie rizík by malo zahŕňať a zohľadňovať modely správania a rodové aspekty incidentu, ako sú stereotypy, diskriminácia, sexualizované hrozby a zastrašovanie; Tieto informácie by sa mali použiť na určenie následných opatrení a na zlepšenie zberu údajov týkajúcich sa rôznych prejavov rodovo motivovaného kybernetického násilia.

— poskytovanie dôkazov by nemalo predstavovať záťaž pre obete ani prispievať k ďalšej viktimizácii.

Všetky opatrenia by sa mali zameriavať na obete a mal by sa v rámci nich uplatňovať prierezový prístup.

Odporúčanie 6 o zbere údajov a podávaní správ

Komisia a členské štáty by mali pravidelne zbierať a uverejňovať komplexné rozčlenené a porovnateľné údaje o rôznych formách rodovo motivovaného kybernetického násilia, a to nie len na základe správ orgánov presadzovania práva alebo organizácií občianskej spoločnosti, ale aj na základe skúseností obetí. Na tieto údaje by mohli nadviazať komplexné štúdie. Údaje členských štátov o rodovo motivovanom kybernetickom násilí by sa mali zhromažďovať a sprístupňovať prostredníctvom štatistických databáz inštitútu EIGE, agentúry FRA a Eurostatu a členské štáty by mali zabezpečiť, aby čo najlepšie využívali kapacity a zdroje inštitútu EIGE. Agentúra FRA by mala uskutočniť nový rozsiahly celoeurópsky výskum všetkých foriem rodovo motivovaného kybernetického násilia, ktorý by mal vychádzať z najnovších údajov Únie, s cieľom zabezpečiť presnú reakciu.

Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade pravidelne predkladať správy, ktoré by mali obsahovať posúdenie toho, do akej miery členské štáty prijali opatrenia podľa tohto odporúčania. Komisia by tiež mala zlepšiť údaje rozčlenené podľa pohlavia o výskyte a škodlivých následkoch rodovo motivovaného kybernetického násilia na úrovni Únie.

Komisia a členské štáty by mali vypracovať ukazovatele na meranie účinnosti svojich zásahov do riešenia rodovo motivovaného kybernetického násilia.

Ďalšie odporúčania by mohli zahŕňať:

— tvorbu štatistiky o výskyte a formách kybernetického násilia, čím sa zároveň podporí jednotnosť a porovnateľnosť údajov zhromažďovaných členskými štátmi,

— celoúnijný program zberu údajov,

— pravidelné zhromažďovanie údajov s cieľom nadobudnúť znalosti a držať krok s nepretržitým vývojom nástrojov a technológií, ktoré možno použiť na šírenie kybernetického násilia,