SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 16.3.2011 
SEK(2011) 316 v kone čnom znení 
. 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument 
   
Návrh  
 
SMERNICA RADY 
 
o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) 
  
{KOM(2011) 121  v konečnom znení} 
{SEK(2011) 315  v konečnom znení}  
SK 3   SK 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Hospodárske prostredie sa pod vplyvom globalizácie zmenilo. Vý razné zmeny nastali nielen v 
zemepisnom rozložení výroby, ale aj v inte rnej organizácii firiem pôsobiacich na 
medzinárodných trhoch. Do rámca postupne na predujúcej integrácie trhov markantne 
nezapadá situácia pri dani z príjmov právnick ých osôb. Na trhu v EÚ súbežne existuje 27 
rozličných daňových systémov, ktoré sú často navzájom v rozpore. Dôsledkom je ve ľká miera 
rozdrobenosti na trhu EÚ. Táto situácia je prí činou nevýhodného postavenia EÚ oproti jej 
hlavným obchodným partnerom, teda Spoje ným štátom a Japonsku, ktoré podniky považujú 
za jednotný trh. 
Spoločnosti v sú časnosti fungujú pomocou schém postavených tak, aby umož ňovali zvýšenú 
mobilitu kapitálu a časté cezhrani čné transakcie medzi združenými spolo čnosťami. Preto 
koncepcie, z ktorých sa vychádza na da ňové účely, ako napríklad štát pôvodu a da ňová 
rezidencia, a pod ľa ktorých sa tradi čne postupovalo pri potrebá ch pomerne uzatvorených 
hospodárstiev, často nie sú vhodné na riešen ie problémov hospodárskej činnosti na 
integrovanom trhu. Predovšetkým s úbežná existencia rôznorodých a často sa meniacich 
daňových pravidiel predstavuje prekážku pre podniky sú ťažiace na medzinárodných trhoch. 
Okrem toho sú vnútroštátne da ňové systémy čoraz zranite ľnejšie vzh ľadom na vyhýbanie sa 
daňovým povinnostiam. V skuto čnosti vysoká mobilita výrobných faktorov prirodzene 
uľahčuje presuny príjmu a existenciu  štruktúr, pri ktorých da ňovníkom plynú výhody z ur čitej 
dohody o zda ňovaní, na ktoré v skuto čnosti nemajú nárok (t reaty shopping).  
V takejto situácii musia spolo čnosti s cezhrani čnou činnosťou v EÚ čeliť celému radu 
prekážok:  
I. Dodato čné náklady na sp ĺňanie právnych predpisov , ktoré vznikajú v dôsledku 
rozličných vnútroštátnych da ňových systémov a pravidiel transferového oce ňovania. 
Podľa zistení, ktoré Komisia uverejnila vo svojej Štúdii o zda ňovaní podnikov z roku 
2001, náklady na sp ĺňanie právnych predpisov v oblasti zda ňovania sa pohybujú vo 
výške 2 – 4 % príjmov z dani z príjmu právnických osôb. V EÚ 27 by tento údaj za rok 2008 zodpovedal priemerne 10 miliardám EUR. 
II. Dvojité zdanenie , ku ktoré mu dochádza, ke ď sa porovnate ľné dane uvalia na jeden 
príjem v dvoch alebo viacerých štátoch.  
III. Nadmerné zdanenie , ku ktorému dochádza, ke ď pri cezhrani čných činnostiach 
vznikne da ňová povinnos ť, ktorá by nevznikla iba na  domácom trhu (napr. združené 
spoločnosti rozli čných členských štátov alebo ich stále prevádzkarne nemajú právo 
spoločne znášať straty, pri čom však spolo čnosti so sídlom len v jednom členskom 
štáte majú v ďaka konsolidácii strát možnos ť znížiť svoje zdanite ľné zisky a da ňové 
bremeno).  
2. A
NALÝZA SUBSIDIARITY  
Súčasný rámec s 27 rozli čnými vnútroštátnymi systémami dane z príjmov právnických osôb 
predstavuje prekážku pre sprá vne fungovanie vnútorného trhu. Členské štáty samotné nemôžu 
zabezpečiť komplexné riešenie tohto problém u. Nekoordinované kroky, ktoré by si 
SK 4   SK naplánovali a rea lizovali jednotlivé členské štáty by opä ť viedli k sú časnej situácii, pretože 
daňovníci by na ďalej museli vybavova ť záležitosti s to ľkými daňovými správami, ko ľko by 
bolo členských štátov, v ktorýc h by boli povinní plati ť daň. Na vytvorenie právneho rámca so 
spoločnými pravidlami sú potrebné kroky na úrovni  Únie. Komisia sa ujala iniciatívy, pri čom 
pamätá na skuto čnosť, že podľa zásady subsidiarity zostáva stanovovanie sadzieb dane z 
príjmu právnických osôb v právomoci členských štátov, a môžu teda samostatne rozhodova ť 
v otázke plánovaného objemu a zloženia svojich da ňových príjmov.  
3. C IELE INICIATÍVY EÚ  
Konkrétnym cie ľom iniciatívy EÚ je odstráni ť načrtnuté zostávajúce da ňové prekážky na 
vnútornom trhu, teda dodato čné náklady na sp ĺňanie právnych predpisov súvisiace 
s medzinárodnou činnosťou, ako aj prípady dvojitého zdanen ia alebo nadmerného zdanenia. 
Vďaka menšej da ňovej deformácii pri investi čných rozhodnutiach a vä čším možnostiam 
cezhraničného investovania by sa dosia hol aj všeobecnejší cie ľ zlepšiť hospodársku 
efektívnos ť pri pride ľovaní produktívneho kapitálu v EÚ. Plánované zjednodušenie, 
zefektívnenie a zlepšenie systému dane z príj mu právnických osôb v EÚ môže teda výraznou 
mierou prispie ť k dosahovaniu cie ľov stratégie EÚ 2020 a k posilneniu vnútorného trhu 
v súlade s iniciatívami uvedeným i v akte o jednotnom trhu.  
Operačným cieľom je vytvori ť spoločný súbor pravidiel výpo čtu základu dane pre príslušné 
spoločnosti v EÚ.  
Treba zdôrazni ť, cieľom politickej iniciatí vy ako takej nie sú ú činky na objem a rozdelenie 
základu dane z príjmu právnických osôb v EÚ. Žiadne ciele sa preto nevyty čujú vzhľadom na 
rozdelenie príjmov alebo neutralitu príjmov v ČŠ.  
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
V správe sa rozoberajú štyri hlavné politické scenáre, ktoré sa porovnávajú so scenárom 
„status quo“ (ak by sa neprija li žiadne opatrenia) – možnos ť 1:  
• Prijatie voliteľného spolo čného základu dane z príjmov právnických osôb  (CCTB), teda 
v prípade relevantných podni kov nahradenie 27 rozli čných kódexov dane z príjmu 
právnických osôb spolo čným základom dane vypo čítaným pod ľa jedného súboru pravidiel 
(možnosť 2).  
• Povinné  zavedenie spoločného základu dane z príjmov právnických osôb  (CCTB) pre 
všetky spolo čnosti so sídlom v EÚ (možnos ť 3). 
• Pri volite ľnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb  (CCCTB) by si 
spoločnosti mohli zvoli ť spoločný (t.j. vypo čítaný na základe jedného súboru pravidiel) 
konsolidovaný základ dane platný pr e celú EÚ, ktorý by nahradil sú časných 27 rozli čných 
kódexov dane z príjmu právnických osôb a mechanizmus oddeleného ú čtovníctva 
(možnosť 4).  
• Všetky spolo čnosti so sídlom v EÚ by pod ľa povinného konsolidovaného základu dane z 
príjmov právnických osôb  (CCCTB) museli dodržiava ť rovnaké pravidlá (možnos ť 5).  
SK 5   SK Pri všetkých uvedených možnosti ach by sa ustanovili spolo čné pravidlá len pri výpo čte 
základu dane. Členské štáty by si zachovali da ňovú suverenitu pri ur čovaní uplatnite ľných 
sadzieb dane.  
5. H ODNOTENIE VPLYVOV  
5.1. Vplyv na objem a rozdelenie základu dane 
Možnosti politík obsahujú aj zmeny objemu a cezhrani čného rozdelenia základu dane 
z príjmu právnických osôb, pri ktorých má cenu kvantifikova ť, napriek tomu, že takýto 
účinok nie je ako taký cie ľom analyzovanej da ňovej reformy. Je ve ľmi dôležité podotknú ť, že 
by sa nemali robi ť žiadne všeobecné závery o kone čnom účinku na príjmy alebo na 
rozpočtovú situáciu rozli čných ČŠ, pretože tie budú nakoniec závisie ť od politických 
rozhodnutí na vnútroštátnej úrovni týkajúci ch sa možného prispôsobenia kombinácie 
rozličných daňových nástrojov alebo uplat ňovaných da ňových sadzieb. 
Zo zistení vyplýva, že zavedenie ustanovení o spolo čnom základe dane nezávisle od 
cezhraničnej konsolidácie strát (CCTB) by mohlo ma ť za následok v priemere a pre vä čšinu 
spoločností so sídlom v EÚ širší základ dane, ako je v sú časnosti. Miera tohto rozšírenia by 
však podľa všetkého do ve ľkej miery závisela od uplat ňovaných pravidiel odpisu. Spolo čný 
základ dane by v každom prípade zmenšil sú časné podstatné rozdiely  medzi základmi dane 
v jednotlivých európskych krajinách. 
Podľa ustanovení o CCCTB by sa umožnila cezhrani čná konsolidácia zi skov a strát. Výpo čty 
na vzorke nadnárodných skupín v EÚ na základe  databáz Amadeus a ORBIS preukázali, že 
každý rok by v priemere približne 50 % nefinan čných a 17 % finan čných nadnárodných 
skupín v príslušnej vzorke mohlo profitova ť z bezodkladnej cezhrani čnej kompenzácie strát. 
Z váženia jednotlivých výsledkov pre rozli čné sektory vyplýva, že základ dane skupín 
uplatňujúcich scenár CCCTB by bol v priemere o pr ibližne 3 % nižší ako pri scenári „status 
quo“1.  
Pri CCCTB sa vynára otázka, ako by sa celkový základ dane mal rozde ľovať medzi členské 
štáty, v ktorých nadnárodná skupina vyvíja svoju činnosť, a je teda potrebné ad hoc 
vymedzenie mechanizmu prisúdenia zákla du dane. Pomocou využitia údajov o finan čných 
účtoch namiesto údajov o zdanite ľných príjmoch nadnárodných s kupín sa zistilo, že vzorec, 
pri ktorom sú náklady na zam estnancov, aktíva a obrat pod ľa miesta ur čenia rovnako vážené, 
by mal za následok zvýšenie základu dane najmä v ČŠ v strednej a východnej Európe, ako aj 
v Nemecku, Španielsku, Francúzsku, Grécku a Taliansku. Z výsledkov prieskumu vyplýva, že 
zmena vo vážení faktorov prisúdenia by mala len malý vplyv na pomerné rozdelenie základu dane medzi krajinami.  
                                                
 
1 Z celkového h ľadiska v použitej vzorke zostáva celkový základ dane pri kombinovanom ú činku nových 
ustanovení o základe dane nezávisle od konsolidácie (ktorá má za následok rozšírenie základu dane) 
a zavedenia bezprostrednej cezhrani čnej konsolidácie strát (ktorá má za následok zúženie základu dane) 
podľa scenárov CCCTB zhruba konštantný v porovnaní so sú časným stavom (pre príslušné 
spoločnosti).  
SK 6   SK 5.2. Vplyv na náklady na sp ĺňanie právnych predpisov  
Podľa výsledkov prieskumu sú hlavné faktory, ktoré zvyšujú nákla dy nadnárodných podnikov 
na dodržiavanie právnych predpisov, priamo al ebo nepriamo spojené s úlohami transferového 
oceňovania (dokumentácia o transferovom oce ňovaní, povolenia a rozhodnutia, ako aj 
postupy dosahovania vzájomných dohôd). Navyše sa bremeno súvisiace s dodržiavaním 
právnych predpisov v dôsledku transferového oce ňovania časom zvä čšilo predovšetkým 
v dôsledku týchto dvoch faktorov: i) náro čnejšie požiadavky da ňových orgánov na 
dokumentáciu spolu s da ňovými kontrolami, ii) prispôsobeni a a zmeny typu a rozsahu 
obchodnej činnosti na celom svete2.  
Podľa štúdie, ktorú vypracovala spolo čnosť Deloitte, sa v ďaka CCCTB v prípade, ak by 
nadnárodná spolo čnosť zriaďovala novú pobo čku v inom členskom štáte, dajú o čakávať 
podstatné úspory vzh ľadom na čas a náklady na dodržiavan ie právnych predpisov. Da ňoví 
odborníci, ktorí sa podie ľali na štúdii, v prieme re odhadovali, že náklady ve ľkého podniku pri 
zriaďovaní novej pobo čky v inom ČŠ súvisiace s da ňami sa pohybujú vo výške 140 000 EUR 
(0,23 % obratu). V ďaka CCCTB by sa tieto náklady znížili o 87 000 EUR alebo 62 %. 
Úspory stredne ve ľkého podniku by boli ešte podstatnejšie, ke ďže v takom prípade sa 
vychádza z poklesu nákladov zo 128 000 EUR (0,55 % obratu) na 42 000 EUR resp. z 
poklesu nákladov o 67 %. Dodato čné dôkazy získané na zák lade vzorky európskych 
nadnárodných spolo čností (štúdia spolo čnosti PWC) poukazujú na miernejšie, ale napriek 
tomu stále výrazné zmiernenie bremena na dodrži avanie predpisov pri opakujúcich sa úlohách 
súvisiacich s da ňami. Úspory o čakávané v súvislosti so zavedením CCCTB by vzh ľadom na 
čas na dodržiavanie právnych predpis ov predstavovali 8 pe rcentuálnych bodov.  
5.3. Celohospodárske vplyvy  
Na posúdenie celohospodárskych vplyvov rozli čných reforiem sa využíva CGE model 
CORTAX. Je navrhnutý na simuláciu zmien da ňových politík v členských štátoch EÚ a na 
účely tohto hodnotenia vplyvu sa zlepšil a rozšíril3. Ako všetky modely všeobecnej 
rovnováhy, aj CORTAX však obsahuje zjednoduš ujúce predpoklady a s porné špecifikácie 
a nemôže eliminova ť neistotu týkajúcu sa sily ur čitých behaviorálnych ú činkov daňových 
politík. Predovšetkým ale nezachytáva dlhodobé dynamické zisky vyplývajúce z ďalšej 
integrácie na vnútornom trhu, napr. z h ľadiska nárastu po čtu medzinárodne činných podnikov. 
Očakáva sa, že odstránenie cezhrani čných daňových prekážok sa premietne do menšieho 
narušenia pri pride ľovaní kapitálu, pretože sa ním jednak zvä čší možnos ť nahradiť domáce 
investície cezhrani čnými a naopak, a jednak zvýši atraktívnos ť EÚ ako celku pre 
nadnárodných investorov. Zvýšená efektívnos ť prideľovania sa zas pod ľa očakávaní má 
prejaviť v náraste produktivity a zamestnanosti, ktorý bude vyplýva ť aj z úspor z rozsahu, 
ktoré možno využi ť na väčšom trhu.  
Štyri rozli čné možnosti politiky – volite ľný CCTB, povinný CCTB, volite ľný CCCTB 
a povinný CCCTB – sa porovnávajú so scenárom „status quo“. Pri voliteľných  scenároch sa 
predpokladá, že si alternatívny da ňový systém zvolia nadnárodné spolo čnosti, ale nie domáce, 
                                                 
2 Prieskum spolo čnosti Ernst & Young o transferovom oce ňovaní. 
3 Rozšírenie sa týka zahrnutia i) daňových rajov , s cieľom podchyti ť možnosti presunu zisku mimo EÚ, 
ii) pravdepodobnosti strát , s cieľom presnej kvantifikácie hospodárskeho vplyvu konsolidácie strát, a 
iii) premenlivý výber miesta investícií, s cieľom vytvori ť modely inframarginálnych rozhodnutí 
spoločností o mieste  investícií pred tým, ako sa urobí rozhodnutie o výške  investícií.  
SK 7   SK zatiaľ čo pri povinných scenároch by nové da ňové ustanovenia museli uplat ňovať aj domáce 
spoločnosti. Tento predpoklad by mohol vies ť k podceneniu zvýšenia prosperity pri 
voliteľných scenároch, pretože sa dá o čakávať, že v praxi by si nadnárodné spolo čnosti zvolili 
nový systém len vtedy, ak neviedol k nižším čistým ziskom v porovnaní so situáciou, ke ď 
musia dodržiava ť rozličné vnútroštátne da ňové systémy. Vo všetkých scenároch sa 
predpokladá, že príjmy z dane z príjmu právni ckých osôb sa pred pr ispôsobením sadzby dane 
udržiavajú na konštantnej úrovni  tak, aby bol štátny rozpo čet vyrovnaný pred tým, ako 
spoločnosti zareagujú na nové politické prostredie. 
Dôležitý hospodársky mechanizmus v CGE analýze CCTB je kompromis medzi málo 
efektívnou hrani čnou sadzbou dane (výsledok nízkeho základu v spojení s vysokou zákonnou 
sadzbou dane), ktorá minimalizuje deformácie in vestícií, a nízkou zákonnou sadzbou dane (v 
spojení so širokým základom dane), ktorá znižuje možnos ť nadnárodného presunu ziskov do 
tretích krajín a zlepšuje atraktívnos ť miesta v prípade premenlivých investi čných rozhodnutí. 
Zistilo sa, že rozšírenie základu dane, ktoré je zahrnuté vo vymedzení spolo čného základu 
dane, a výsledné zníženie sadzby, by mali za následok zníženie celkovej prosperity v EÚ4.  
Na druhej strane, hlavný pozitívny ú činok reformy CCTB vyplýva z predpokladaného 
poklesu nákladov na dodržiavanie prá vnych predpisov. Celkovo sa dá konštatova ť, že pri 
povinnom CCTB by prosperity na európskej úr ovni zostala takmer nezmenená a zavedenie 
voliteľného CCTB pre nadnárodné spolo čnosti by malo za následok mierny nárast prosperity. 
V porovnaní s CCTB sú ú činky oboch možností CCCTB na prosperitu priaznivejšie pri 
všetkých analyzovaných s cenároch. Celkový finan čný vplyv je malý čistý pozitívny nárast 
prosperity o približne 0,02 % HDP celej EÚ, čo predstavuje približne 2,4 miliardy EUR (údaj 
za rok 2009). Pri rozobratí ú činkov rozli čných prvkov reformy sa ukázalo, že:  
• Prevažná časť pozitívnych hospodárskych vplyvov konsolid ácie a prisúdenia základu dane 
súvisí s nižšími nákladmi na dodržiavanie prá vnych predpisov. 
• Prechod z oddeleného ú čtovníctva na prisudzovanie pod ľa vzorca má zanedbate ľný účinok 
na HDP a prosperitu. Ide o výsledok rozli čných účinkov, ktoré sa navzájom kompenzujú: 
menej dôvodov na presun ziskov a kap itálu z krajín s vysokou úrov ňou zdaňovania, ale 
dodatočné deformácie pri pride ľovaní faktorov vzorca hospodárstvam s nižšou úrov ňou 
zdaňovania.  
• Pri konsolidácii strát sa zaznamenala te ndencia zmenšovania základu dane. Vzh ľadom na 
predpoklady v modeli by teda mohla existova ť potreba ur čitého zvýšenia sadzieb dane 
z príjmu, aby sa vyrovnali štátne rozpo čty. Kombinácia nižšieho da ňového bremena 
prostredníctvom konsolidácie strát a vyššieho da ňového bremena v dôsledku vyšších 
sadzieb by mohla vies ť k celkovému nárastu nákladov na kapitál. Tomu by zodpovedalo 
mierne zníženie investícií, ale a rovnako aj nárast zamestnanosti v ďaka nižším nákladom 
                                                 
4 V modeli vedie politika rozšírenia základu danie spolu so znížením sadzby k nárastu prosperity, ak sa 
táto politika uplatní v jednotlivých krajinách, a predovšetkým v krajinách s vysokou úrov ňou 
zdaňovania, ktoré čelia presunom ziskov. Všeobecné zavedenie takejto politiky na európskej úrovni 
redukuje výhody nižších sadzieb dane z príjmu právnických osôb. Porovnate ľná výhoda miesta jednej 
krajiny sa v skuto čnosti nezlepší, ak všetky členské štáty takisto znížia svoje sadzby dane. Vplyv 
výberu miesta sa preukáže len vo či tretím krajinám. Z celkového h ľadiska teda je multilaterálna politika 
rozšírenia základu dane a zníženia sadzieb menej vhodná na zlepšenie prosperity ako unilaterálna 
politika. 
SK 8   SK na pracovnú silu. Celkovo sa dá konštatova ť, že HDP sa mierne zníži a čistý účinok na 
prosperitu je zanedbate ľný. 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Odstránením všetkých troch typov iden tifikovaných prekážok súvisiacich s da ňou z príjmov 
právnických osôb – čo je možné pri možnostiach politiky CCCTB – by sa podnikom 
umožnilo robi ť fundovanejšie hospodárske rozhodnutia, a v ďaka tomu zlepši ť aj celkovú 
efektívnos ť hospodárstva. Na základe kvantifikovaných hospodárskych vplyvov sa vzh ľadom 
na očakávateľné úspory nákladov na dodržiavan ie právnych predpisov uprednost ňuje 
voliteľný CCCTB a povinný CCCTB pred alternatívnymi možnos ťami. Na základe 
makroekonomických dôkazov sa však ako celková uprednost ňovaná možnos ť politiky 
všetkých analyzovaných scenárov ukazuje volite ľný CCCTB.  
Analyzované reformy by mohli z dlhodobého h ľadiska vyvola ť dôležité dynamické ú činky. 
Hlavnou oblas ťou, kde by sa tieto ú činky prejavili, by bolo zníženie neistoty a nákladov 
(skutočných aj vnímaných), ktoré musia znáša ť spoločnosti pôsobiace vo viacerých právnych 
systémoch. Kone čným dôsledkom by bola intenzívnejšia cezhrani čná investi čná aktivita 
v rámci Únie pochádzajúca ako z ďalšej expanzie európskych a zahrani čných nadnárodných 
podnikov, tak aj zo skuto čnosti, že domáce spolo čnosti by za čali investova ť v iných 
členských štátoch. Rovnakou mierou, akou sú časná rozdrobenos ť medzi systémami dane 
z príjmov právnických osôb predstavuje prek ážku vstupu na medzinárodné trhy, môžu 
rovnaké podmienky vytvorené an alyzovanou reformou predstavova ť pre malé a stredné 
podniky (MSP) mimoriadnu výhodu. Schopnos ť MSP expandova ť aj za hranice by posilnilo 
predovšetkým odpadnutie dodato čných nákladov na sp ĺňanie rôznych právnych predpisov 
a zavedenie princípu jednot ného kontaktného miesta.  
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Navrhovaný politický zásah bude ma ť vplyv na celý rad premenných, ktoré by sa mali 
monitorova ť. Na mikroekonomickej úrovni by sa mali posúdi ť účinky možností politík na 
náklady spolo čností na dodržiavanie právnych predpisov a na ich investi čné správanie 
v cezhrani čnom kontexte. Na prekonanie známych ťažkostí so získavaním spo ľahlivých 
odhadov skuto čných a vnímaných nákladov na dodržiavanie  právnych predpisov by sa mali 
zostaviť ad hoc prieskumy a mimoriadna pozornos ť by sa mala venova ť reprezentatívnosti 
vybratých vzoriek. Hodnoverný obraz o o čakávaných dlhodobých vplyv och možností politík 
by sa ukázal predovšetkým na základe tendencie MSP expandova ť do zahrani čia. Takéto 
účinky sa dajú pozorova ť jednak prostredníctvom prieskumov medzi relevantnými 
spoločnosťami a jednak na základe analýzy zaznamenaných zmien v skuto čných investi čných 
rozhodnutiach.  
Na makroekonomickej úrovni v súlade s všeobecnými cie ľmi zlepši ť prideľovanie 
produktívneho kapitálu v EÚ by sa dôkazy mali získava ť na základe zahrani čných priamych 
investičných tokov nasmerovaných do EÚ a medzi krajinami EÚ.  
Hodnotenie dôsledkov uplat ňovania legislatívnych opa trení by sa mohlo vykona ť päť rokov 
po tom, ako nadobudnú ú činnosť legislatívne opatrenia na implementáciu smernice. Komisia 
by potom mohla predloži ť Európskemu parlamentu a Rade  správu o technickom fungovaní 
smernice.  
SK 9   SK Obsah takejto správy by závisel od rozs ahu pôsobnosti smernice, ktorý by v kone čnom 
dôsledku ur čila Rada.  
Tabuľka 1: Poradie možností politík (1 = najlepšia možnos ť) 
 Možnos ť č. 
1: status quo 
 Možnosť č. 
2: Volite ľný 
CCTB 
 
  Možnosť č. 
3: Povinný CCTB
 
 
  
Optional 
CCTB Možnosť č. 
4: Volite ľný 
CCCTB
 
 
Optional Optional 
CCCTB Možnosť č. 
5: Povinný CCCTB
 
Compulsory 
Compulsory 
CCCTB 
Štúdia PWC (náklady na dodržiavanie právnych 
predpisov)  
2 3 
0.00 
1 
0.09 1 
2 
0.00 
Štúdia Deloitte (náklady na dodržiavanie 
právnych predpisov)  
3 2 
0.00 1 
0.09 
Štúdia CORTAX (makroekonomické premenné )  4 3 5 1(2) 2(1)