[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 2.6.2005 KOM(2005) 234 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Ku globálnemu partnerstvu v informačnej spoločnosti:Prínos Európskej únie k druhej fázeSvetového samitu o informačnej spoločnosti (SSIS) OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Ku globálnemu partnerstvu v informačnej spoločnosti: Prínos Európskej únie k druhej fáze Svetového samitu o informačnej spoločnosti (SSIS) (Text s významom pre EHP) 1. ÚVOD Proces vedúci k druhému zasadnutiu Svetového samitu o informačnej spoločnosti (ďalej len „SSIS“) (Tunis 16. – 18. novembra 2005) vstúpil po druhom zasadnutí prípravného výboru (PrepCom-2) do rozhodujúcej fázy. Mal by viesť k dohode o konečných dokumentoch, v ktorých sa stanovia závery k dvom nevyriešeným otázkam prvej fázy, a to správa internetu a finančné mechanizmy, a mal by stanoviť, akú formu má mať vykonávanie záverov SSIS a postup do budúcnosti. Tak ako proces SSIS, aj samotná Európska únia (EÚ) sa ocitla na dôležitej križovatke, čo sa týka politiky informačnej spoločnosti. Komisia nedávno odštartovala kľúčovú iniciatívu na posilnenie Lisabonskej agendy a podporu vyššieho rastu, väčšieho počtu pracovných príležitostí a širšej inklúzie. V súvislosti s tým hrajú významnú úlohu politiky v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), obsahu a výskumu a vývoja. Komisia sa preto pripravuje na predloženie i2010 , novej iniciatívy na využitie hospodárskeho potenciálu IKT na zabezpečenie rastu v Európe. Komisia okrem toho práve predložila dva zásadné návrhy na posilnenie pozície Európy v IKT: Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj ( ďalej len „ 7RP “ ) a Program konkurencieschopnosti a inovácie ( ďalej len „ PKI “ ) .[1] EÚ ďalej vyhodnotila svoj prínos k procesu plnenia miléniových rozvojových cieľov.[2] EÚ navyše formuluje svoje stanovisko k prebiehajúcim rokovaniam WTO a k pripravovanej Konferencii splnomocnencov Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) v roku 2006. EÚ by mala využiť uvedené príležitosti a proces SSIS s cieľom posilňovať informačnú spoločnosť v členských štátoch a s partnerskými krajinami, najmä v nových a rozvojových regiónoch. Toto oznámenie má byť základom pre rokovania na zasadnutí Telekomunikačnej rady v júni 2005 a má pripraviť všeobecné stanoviská EÚ pred tretím zasadnutím prípravného výboru (PrepCom-3, 19. – 30. septembra 2005) a samotným samitom v Tunise. 2. PRIORITY EÚ PRE TUNIS Cieľom EÚ je podpora informačnej spoločnosti pre všetkých, založenej na dodržiavaní ľudských práv, na slobode vyjadrovania a na kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ako sa uvádza v Deklarácii princípov prijatej počas prvej fázy samitu.[3] Toto je vízia, ktorú bude EÚ presadzovať v druhej fáze SSIS s cieľom upevniť dobré základy, ktoré sa položili pre globálnu informačnú spoločnosť. Je preto vhodnejšie nezačínať opäť diskusiu o záležitostiach, ktoré sa dohodli v Ženeve. EÚ sa domnieva, že hlavným cieľom tuniskej fázy je premietnuť princípy do činov a iniciovať široké hnutie všetkých zainteresovaných strán smerujúce k vykonávaniu , ktoré sa sústreďuje na obmedzený počet priorít s cieľom dosiahnuť hmatateľné výsledky . Tento prístup potvrdili závery posledného zasadnutia Telekomunikačnej rady.[4] V súlade s týmito závermi by EÚ mala svoj prínos do druhej fázy SSIS zakladať na prioritách a skúsenostiach s politikami EÚ, ktoré sa opisujú v nasledujúcom oddiele. Komisia preto považuje za vhodné vyhodnotiť pozitívne zmeny od prvej fázy SSIS a podporiť ďalšie akcie v oblastiach, v ktorých sa dosiahol pokrok. Ak existujú podmienky na koordináciu stanovísk v medzinárodných orgánoch, napríklad v SSIS, EÚ spolupracuje na tento účel s tretími krajinami (napr. s Ruskom, Ukrajinou). 2.1. Zachovať acquis dosiahnuté v Ženeve Zasadnutie PrepCom-2 ukázalo riziká nového otvorenia diskusie o dohodnutých princípoch. EÚ nie je priaznivo naklonená takémuto smeru. Ak by sa však takáto diskusia opäť začala, EÚ by mala zdôrazňovať význam, ktorý prikladá rozhodujúcej úlohe ľudských práv v informačnej spoločnosti. Táto úloha je zakotvená v širokej škále nástrojov prijatých medzinárodným spoločenstvom, pokiaľ ide o slobodu vyjadrovania a názoru a slobodu prijímať informácie, medzi ktoré patrí Všeobecná deklarácia ľudských práv a Medzinárodná dohoda o občianskych a politických právach. Vstup nových médií by nemal slúžiť ako zámienka pre narušenie dodržiavania týchto práv. Pri presadzovaní týchto cieľov by EÚ mohla stavať aj na súčasných činnostiach Rady Európy[5] a na opatreniach, ktoré sama prijala v oblasti ľudských práv vrátane Charty základných práv. Pokiaľ ide o výber miesta zasadnutia druhého samitu v Tunisku, EÚ konštatuje, že ešte existujú viaceré oblasti, ktoré sú v rozpore s dodržiavaním ľudských práv, najmä čo sa týka slobody prejavu a slobody združovania . Tieto slobody sú rozhodujúce pre demokratický proces a sú stimulujúce pre hospodársky a sociálny rozvoj. Tunisko ako hostiteľská krajina má príležitosť dať dobrý príklad uplatňovaním ženevskej Deklarácie princípov a akčného plánu. EÚ prikladá veľkú dôležitosť úplnej účasti mimovládnych organizácií (vrátane z rozvojových krajín) na SSIS.[6] Pokiaľ ide o konečné tuniské dokumenty, EÚ môže zvážiť nadnesenie určitých záležitostí, v ktorých sa zaznamenal pokrok, ktorý možno ešte prehĺbiť. Od prvej fázy SSIS možno hmatateľný pokrok pozorovať v nových hospodárstvach ako dôsledok nastolenia priaznivého prostredia. EÚ sa domnieva, že toto úsilie by sa v oblasti rozvoja prístupu malo zdokonaliť novými komplexnými stratégiami rozvoja informačnej spoločnosti vrátane rozvoja kreatívneho obsahu a aplikácií. Prioritu je potrebné udeliť inklúzii a lepšiemu životu občanov zapojením IKT v prospech demokracie, dobrej správy a lepšej ochrany pri katastrofách (systémy včasnej výstrahy na pomoc pri katastrofách). Napokon je potrebné zdôrazniť úlohu aktívnej inovačnej politiky pri podpore rozvoja IKT. 2.2. Podporovať prijatie komplexných stratégií informačnej spoločnosti EÚ má v úmysle dať nové stimuly rozvoju informačnej spoločnosti pre všetkých. To by sa malo jasne odraziť v politických rozhodnutiach a malo by byť vyjadrené v prijímaní komplexných stratégií informačnej spoločnosti na národnej úrovni a regionálnej úrovni vo všetkých členských štátoch Organizácie Spojených národov. Tieto stratégie by sa mali vypracúvať v rámci otvoreného procesu a mali by v ňom byť zahrnuté všetky zainteresované strany. EÚ môže ponúknuť široké skúsenosti v oblasti stratégií a záležitostí regulácie. Stratégie rozvoja informačnej spoločnosti: V rámci nadchádzajúcej iniciatívy i2010 by EÚ mala využiť impulzy prameniace z dvoch oblastí vývoja: na jednej strane IKT vstupujú do obdobia masového využívania; na druhej strane prichádza nová vlna technologického pokroku na základe zbližovania počítačovej techniky so spotrebnou elektronikou. Iniciatíva i2010 by sa mala zameriavať na tri ciele: budovanie jednotného európskeho informačného priestoru; podporu inovácií a investícií do IKT; a zabezpečenie inklúzie, lepších verejných služieb a kvality života. Táto iniciatíva by sa mala opierať o mechanizmus implementácie, ktorý sa zakladá na benchmarkingu, výmene najlepších postupov a na koordinácii politiky so zainteresovanými subjektmi. Prostredie regulácie: Európsky rámec regulácie elektronických komunikácií nadobudol účinnosť v roku 2002. Tam, kde sa implementoval dôsledne a účinne, otvoril cestu hospodárskej súťaži. Pri prehodnotení plánovanom na rok 2006 možno v prípade potreby zohľadniť nový technologický rozvoj. Tento rámec budú za hranicami EÚ implementovať kandidátske krajiny a slúži ako východiskový bod pre mnohé tretie krajiny. EÚ bude uplatňovať svoje skúsenosti s iniciatívou i2010 a s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie pri pravidelnom externom dialógu , ktorý vedie s určitými krajinami, najmä s latinskoamerickými krajinami, krajinami karibskej oblasti a skupinou stredomorských krajín. 2.3. Zužitkovať dynamiku a vplyv výskumu a vývoja Európske rámcové programy pre výskum a vývoj podporovali IKT projekty od 80. rokov. V rámci súčasného šiesteho rámcového programu (2002 – 2006), bolo IKT pridelených 3,6 mld. eur v rámci prioritných „technológií informačnej spoločnosti (ďalej len „TIS“)“. Keďže medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a vývoja má tiež vysokú prioritu v európskom výskume, celkovo je na podporu medzinárodnej spolupráce vyčlenených 315 mil. eur. Komisia nedávno prijala svoj návrh pre 7RP (2007 – 2013).[7] Je potrebné ďalej klásť silný dôraz na IKT s cieľom umožniť Európe zdokonaľovať a formovať budúci vývoj IKT, aby pomáhali plniť požiadavky spoločnosti a občanov. Na tento účel by sa na IKT malo prideliť ročne 1,8 mld. eur. Nová priorita v oblasti TIS by sa mala priznať technológiám, novým perspektívam IKT (napr. vzťahy so spoločenskými vedami), multidisciplinárnej integrácii a budúcim a novým technológiám. Ďalším cieľom návrhu je posilniť medzinárodnú spoluprácu vo výskumných a vývojových projektoch v tematických oblastiach prostredníctvom a) otvorenia všetkých činností výskumníkom z tretích krajín a b) vyhradených koordinačných akcií zameraných na konkrétne krajiny alebo skupiny krajín (napr. priemyselne vyspelé krajiny, nové a rozvojové krajiny, kandidátske krajiny). Toto úsilie by malo byť spojené s horizontálnymi akciami na podporu medzinárodnej spolupráce v iných častiach RP, najmä v zložkách „kapacity“ a „ľudia“. To by malo otvoriť nové príležitosti pre medzinárodnú spoluprácu. 2.4. Vyvíjať e-aplikácie a obsah EÚ od začiatku procesu SSIS uprednostňovala zameranie pozornosti na niekoľko prioritných aplikácií, pričom zohľadňovala ako ich hodnotu pre občanov, tak aj priame zapojenie orgánov verejnej moci do ich využívania. Týmito prioritnými aplikáciami sú e-vzdelávanie, e-verejná správa, e-zdravotníctvo a rámec pre e-business. Tieto predstavovali priority v rámci akčného plánu e Europe 2005, so zodpovedajúcimi politickými cieľmi, a venovala sa im pozornosť v projektoch financovaných v rámci RP pre výskum a vývoj, a v medzinárodnej spolupráci v oblasti IKT medzi EÚ a tretími krajinami. V rámci Euro-stredomorského partnerstva (EuroMED) sa realizujú regionálne pilotné projekty v zdravotníctve, inovácii a vzdelávaní, e-obchode, turizme a kultúre. Zriadili sa dve siete: EUMEDIS na financovanie vytvorenia spojenia medzi európskymi a stredomorskými výskumnými centrami a EUMEDCONNECT na uľahčenie prepojenia medzi stredomorskými univerzitami a výskumnými centrami. Program EÚ pre latinskoamerické krajiny , @LIS (Aliancia pre informačnú spoločnosť) podporuje devätnásť IKT aplikácií v štyroch prioritných sektoroch: e-miestna samospráva, e-vzdelávanie a kultúrna rozmanitosť, e-zdravotníctvo a e-inklúzia. V rámci programu @LIS sa vytvorili aj tri siete, a to sieť regulátorov, výskumníkov a zainteresovaných subjektov. Okrem toho podporuje otvorené a medzinárodné normy. Pokiaľ ide o ázijské krajiny , EÚ zriadila program Asi@IKT , ktorý zahŕňa šesť oblastí: poľnohospodárstvo, vzdelávanie, e-správa, ochrana životného prostredia, zdravotníctvo a doprava. Snaží sa vytvoriť široké a trvalé technologické a ekonomické vzťahy medzi Áziou a Európou. Okrem toho sa uzavreli bilaterálne dohody s Čínou a Indiou. V roku 2003 sa utvoril „EÚ-čínsky týždeň informačnej spoločnosti“, následne za širším „Dialógom o informačnej spoločnosti medzi EÚ a Čínou“. Európska komisia po podpise Jednotnej pozície AKT-EÚ k informačnej spoločnosti v záujme rozvoja zvýšila svoj finančný príspevok pre projekty rozvojovej pomoci súvisiace s IKT. Približne 111 mil. eur z Európskeho rozvojového fondu je venovaných na široké spektrum činností, od projektu e-obchod v rámci Spoločného trhu pre východnú a južnú Afriku po kontinentálny program na zabezpečenie Afrického monitorovania prostredia trvale udržateľného rozvoja (AMESD). Okrem toho Investičná facilita , ktorá predstavuje fond vo výške 2,2 mld. eur riadený Európskou investičnou bankou ( ďalej len „ EIB “ ) na rozvoj súkromného sektora, bude v rokoch 2003 – 2008 poskytovať finančné zdroje vrátane rizikového kapitálu na pomoc pri podpore rastu v súkromnom sektore a na pomoc pri mobilizácii domáceho a zahraničného kapitálu na tento účel. EIB pridá k tejto sume 1,7 mld. eur z vlastných zdrojov. Navyše program partnerstva Pro€Invest EÚ-AKT , ktorý predstavuje program vo výške 110 mil. eur, podporuje investičné a technologické toky pre malé a stredné podniky pôsobiace v kľúčových sektoroch vrátane IKT. Tento program vykonáva Stredisko pre rozvoj podnikov, ktoré predstavuje inštitúciu skupiny štátov AKT a EÚ v rámci dohody z Cotonou. 2.5. Zužitkovať potenciál IKT v prospech rozvoja Celkovým cieľom rozvojovej politiky EÚ, ktorý predstavuje súčasť miléniových rozvojových cieľov (ďalej len „MRC“), je čo najviac znížiť chudobu. To vysvetľuje dôležitosť, ktorú EÚ prikladá prekonaniu digitálnej priepasti a zužitkovaniu potenciálu IKT ako nástroja rozvojovej politiky. Situácia krajín subsaharskej Afriky si zasluhuje osobitnú pozornosť. Meškanie v rozvoji infraštruktúry (chrbticové siete a lokálne okruhy) vytvára riziko, že celé regióny afrického kontinentu budú izolované. Trhové sily samotné nie sú dostatočné na naštartovanie procesu rastu, ktorý je trvale udržateľný, ako aj celoplošný. Mohol by byť preto potrebný zásah verejného sektora. EÚ so svojimi africkými partnermi – najmä Novým partnerstvom pre rozvoj Afriky (NEPAD)[8] – a v spolupráci s rozvojovými bankami a súkromným sektorom naďalej venuje pozitívnu pozornosť iniciatíve zameranej na vybudovanie infraštruktúry na africkom kontinente. Okrem toho je potrebné úsilie v oblasti vzdelávania s cieľom poskytnúť potrebné zručnosti v IKT pracovníkom a širokému obyvateľstvu. To by sa mohlo zabezpečiť v partnerstve so súkromným sektorom a sektorom IKT. Na druhej strane sa v súvislosti s IKT a rozvojom často zanedbávala obsahová stránka IKT. Budovanie a zdokonaľovanie priemyslu obsahu v rozvojových krajinách prináša výrazné výhody: sociálne , keďže obsah pre spoločnosť prinášajú subjekty, ktoré sú v úzkom kontakte s ňou, s jej potrebami, očakávaniami a požiadavkami; kultúrne , keďže pomáha udržať pri živote miestne kultúry a umožňuje im predstaviť sa zvyšku sveta, čo chráni a obohacuje kultúrnu rozmanitosť; hospodárske , keďže podporuje tvorbu pracovných príležitostí na miestnej úrovni, zakladá sa na vlastných udržateľných zdrojoch a predstavuje zdroj príjmov pri vývoze. 3. NÁZOR EÚ NA NEVYRIEšENÉ OTÁZKY Hlavnými bodmi prerokúvanými v druhej fáze SSIS sú dve záležitosti, ktoré zostali nevyriešené po ženevskom samite: finančné mechanizmy na prekonanie digitálnej priepasti a správa internetu. 3.1. Finančné mechanizmy Finančné mechanizmy na prekonanie digitálnej priepasti v rozvojových krajinách boli jednou z najkontroverznejších otázok prvej fázy SSIS. Keďže sa nepodarilo dospieť k dohode, rozhodlo sa utvoriť zvláštnu pracovnú skupinu pre finančné mechanizmy (ďalej len „TFFM“) s právomocou „dôkladne prehodnotiť ich primeranosť pri plnení výziev, ktoré stoja pred IKT v oblasti rozvoja“. Prezident Senegalu pán Wade súčasne podporil vytvorenie dobrovoľného Fondu digitálnej solidarity (ďalej len „DSF“). Jeho iniciatívu privítali africké krajiny, ako aj rozvojové krajiny všeobecne. DSF začal pôsobiť 14. marca 2005 v Ženeve. Bol založený ako nadácia pôsobiaca podľa švajčiarskeho práva, zriadená v Ženeve, a podporovaná mnohými miestnymi/regionálnymi komunitami (mesto Ženeva, mesto Lyon, baskická vláda).[9] Na základe záverov správy TFFM sa na zasadnutí Rady EÚ prijali 17. februára závery o finančných mechanizmoch[10], kde sa uvádza „že nový fond Organizácie Spojených národov zrejme nebude predstavovať účinný nástroj pre preklenutie digitálnej priepasti“ a že „na mobilizáciu ľudských, finančných a technologických zdrojov je potrebný holistickejší prístup“. Stanovisko EÚ k dobrovoľnému DSF sa zakladá na štyroch hlavných kritériách: fond má sídlo v Ženeve, je dobrovoľný, dopĺňa existujúce mechanizmy a je ústretový pre mnohé zainteresované subjekty. PrepCom-2 prijal dohodnuté znenie záverov k správe TFFM, ktoré sú v súlade so stanoviskom EÚ.[11] Ak by sa rokovania neskôr opäť začali, EÚ by mala vysvetliť svoje názory svojim partnerom, s osobitným dôrazom na závery správy TFFM – fond nemôže byť odpoveďou na finančné potreby; naopak, jasný záväzok na používanie existujúcich mechanizmov by mal viesť ku konkrétnym a hmatateľným výsledkom. Okrem toho bude EÚ v súlade so závermi februárového zasadnutia Európskej rady informovať svojich partnerov o možných opatreniach, projektoch a programoch. Komisia a členské štáty na tento účel plánujú uverejniť leták, v ktorom vysvetlia, ako môžu rozvojové krajiny lepšie integrovať IKT do svojich rozvojových politík. 3.2. Správa internetu Generálny tajomník OSN zriadil v súlade so ženevským akčným plánom pracovnú skupinu pre správu internetu (ďalej len „WGIG), ktorá má mandát a) vypracovať pracovnú definíciu správy internetu , b) určiť otázky verejnej politiky, ktoré sú s ňou spojené, c) zvyšovať všeobecné chápanie príslušných úloh a povinností vlád, medzivládnych a medzinárodných organizácií a iných fór, ako aj súkromného sektora a občianskej spoločnosti a d) vypracovať správu o výsledkoch tejto činnosti, ktorá sa predloží počas druhej fázy SSIS. Ako sa uvádza v predchádzajúcom oznámení[12], Komisia teraz ťaží z práce generálnych tajomníkov členských štátov, ktorí sa pravidelne stretávajú za predsedníctva Komisie. Od svojho prvého zasadnutia 17. marca 2004 sa stretli osemkrát. Z priorít, ktoré stanovila skupina generálnych tajomníkov, je podľa všetkého jednou z hlavných otázok, ktoré sa v súčasnosti prerokúvajú, otázka internacionalizácie riadenia hlavných prostriedkov internetu, a to systému názvov domén, IP adries a systému smerovacích (rootovacích) serverov. EÚ sa domnieva, že je potrebný nový model spolupráce, ktorý by dodal obsah ustanoveniam Deklarácie princípov SSIS ohľadom rozhodujúcej úlohy všetkých zainteresovaných subjektov v správe internetu vrátane vlád, súkromného sektora, občianskej spoločnosti a medzinárodných organizácií. Existujúce mechanizmy správy internetu by sa mali zakladať na dokonalejšom demokratickom, transparentnom a mnohostrannom základe, so silnejším dôrazom na verejnopolitický záujem všetkých vlád. Tento nový model by sa mal zakladať na týchto princípoch: (1) Nemal by nahradiť súčasné mechanizmy alebo inštitúcie, ale mal by stavať na súčasných štruktúrach správy internetu, s osobitným dôrazom na komplementárnosť medzi zainteresovanými subjektmi zúčastňujúcimi sa na tomto procese: vládami, súkromným sektorom, občianskou spoločnosťou a medzinárodnými organizáciami. (2) Nový model spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom by mal prispievať k trvale udržateľnej stabilite a spoľahlivosti internetu primeraným riešením otázok spojených so základnými aspektmi správy internetu. EÚ sa domnieva, že vlády majú osobitné poslanie a zodpovednosť voči svojim občanom a ich úloha v tomto novom modele spolupráce by sa mala v zásade sústrediť najmä na otázky verejnej politiky a nemala by zahŕňať účasť na každodennej činnosti. EÚ by mala ďalej dôrazne potvrdiť svoju zodpovednosť za princípy architektúry internetu vrátane medzioperability, otvorenosti a princípu end-to-end. Spoločný prístup členov EÚ vo WGIG k príslušným otázkam ohľadom jej mandátu je zabezpečený usmernením o správe internetu, ktoré prijal Výbor stálych zástupcov 13. októbra 2004.[13] Stanovujú sa v ňom hlavné otázky, ktoré sa majú riešiť z hľadiska EÚ, a vyzýva na koordináciu v Rade v prípade potreby. 4. CESTA VPRED Začala sa diskusia o možnom mechanizme zabezpečenia správneho vykonávania ženevského akčného plánu a politického pokračovania samitu. Mechanizmus vykonávania sa týka technického pokračovania z hľadiska monitorovania prebiehajúcich činností, kým politické pokračovanie samitu sa týka potenciálneho procesu po SSIS v rámci systému OSN. 4.1. Mechanizmus vykonávania Na procese SSIS sa aktívne zúčastňovali významné agentúry OSN a mali by v ňom zostať zúčastnené aj naďalej. ITU ako nosná agentúra sa bude zaoberať väčšinou záležitostí týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí, rozvoja prístupu a interkonektivity. Ostatné agentúry budú vyvíjať iniciatívy vo svojich oblastiach právomoci (pozri prílohu 2). Odporúčania WTO pre liberalizáciu telekomunikácií a súvisiacich sektorov a činnosti Svetovej banky sa tiež ukázali byť účinné pri podpore širšieho využívania IKT, preto sú priamo uplatniteľné pre prácu SSIS. Hlavní adresáti akčného plánu, ktorí budú vyvíjať činnosť, sú vlády, súkromný sektor a občianska spoločnosť. Akčný plán a konečné dokumenty, ktoré sa prijmú v Tunise, budú predstavovať referenčný rámec, ale otázkou je, ako koordinovať a zlepšovať synergiu medzi rôznymi iniciatívami. EÚ vysvetlila, že takýto mechanizmus by mal byť jednoduchý, účinný a založený na decentralizovaných činnostiach v rámci existujúceho rámca systému OSN. Mal by fungovať na základe otvorenej metódy koordinácie[14] a podporovať synergiu medzi iniciatívami s cieľom v plnej miere využiť potenciál IKT. 4.2. Projekt hodnotenia Tento projekt inicioval výkonný sekretariát SSIS na hodnotenie činností týkajúcich sa akčného plánu, ktoré vykonávajú rôzne zainteresované subjekty. EÚ prispela dokumentom, v ktorom opisuje širokú oblasť činností prebiehajúcich na úrovni EÚ a akcie vykonávané členskými štátmi. Tento príspevok EÚ sa nachádza v databáze ITU/SSIS a možno ho elektronicky stiahnuť.[15] Tento projekt je prvým krokom v procese vykonávania a mal by sa realizovať aj po samite v Tunise, ako plánuje sekretariát SSIS. Môže však byť potrebné zlepšiť štruktúru databázy a súvisiacich publikácií. Okrem toho by sa do konečnej hodnotiacej správy mala zahrnúť podrobná analýza vplyvu, ktorý táto databáza môže mať ako etalón pre politiky zainteresovaných subjektov. 4.3. Pokračovanie SSIS Na nasledujúcom zasadnutí prípravného výboru sa okrem mechanizmu vykonávania bude riešiť pokračovanie samitov SSIS v Ženeve a Tunise. Komisia v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami EÚ nie je priaznivo naklonená automatickému konaniu nadväzného samitu po piatich alebo desiatich rokoch, ale skôr by uprednostnila ad hoc projekty hodnotenia, ktoré sa uskutočnia podľa potreby vrátane správy internetu. Domnieva sa, že problém digitálnej priepasti by mal byť úzko spojený s MRC. Táto dimenzia by sa preto mala stať súčasťou ustanoveného širšieho procesu MRC. EÚ by mala pozorne monitorovať rozhodnutia, ktoré v tomto smere prijíma generálny tajomník OSN, a podľa potreby koordinovať svoje stanovisko. 5. ZÁVERY EÚ bude tak ako v predchádzajúcej fáze schopná hovoriť jedným hlasom a bude schopná ovplyvňovať diskusiu počas prípravného procesu a zasadnutia SSIS. Súčasnou úlohou je presvedčiť našich partnerov, že informačná spoločnosť nie je len fixný pojem a že musíme byť pripravení na ďalší vývoj smerom k znalostnej spoločnosti. V súvislosti s tým je potrebné priznať prioritu prenosu už dohodnutých princípov do reality, aby občania mohli zužitkovať výhody IKT a boli pripravení na budúce výzvy, ktoré prinášajú hospodárske, technologické a sociálne zmeny a ľudská kreativita. Príloha 1 Hlavné udalosti pred druhým zasadnutím Svetového samitu o informačnej spoločnosti (SSIS) 18. – 20. apríl 2005 | Tretie zasadnutie pracovnej skupiny pre správu internetu (WGIG), Ženeva | máj 2005 | Očakávaný začiatok činností medzi schôdzami (skupina priateľov predsedu, rokovania o mechanizme vykonávania záverov SSIS), Ženeva | 14. – 17. jún 2005 | Posledné zasadnutie pracovnej skupiny pre správu internetu (WGIG), Ženeva | 1. júl 2005 | Očakávané uverejnenie správy WGIG | 18. júl 2005 | Oficiálne uverejnenie správy WGIG | 15. august 2005 | Konečný termín na zasielanie pripomienok zainteresovaných subjektov k správe WGIG | 19. – 30. september 2005 | PrepCom-3, Ženeva | 16. – 18. november 2005 | Druhá fáza Svetového samitu o informačnej spoločnosti (SSIS), Tunis | Príloha 2Orgány OSN, ktoré sa zúčastňujú na procese SSIS , a ich možná úloha na implementácii SSIS Orgán/agentúra OSN | Úplný názov | Možná oblasť právomoci[16] | UN SG | Generálny tajomník OSN | Celková právomoc pre Svetový samit o informačnej spoločnosti (SSIS) | UN GA | Valné zhromaždenie OSN | Rezolúcia 56/183 (21. december 2001) schválila konanie SSIS | UNDESA | Odbor hospodárskych a sociálnych záležitostí Organizácie Spojených národov | Celková koordinácia; e-verejná správa | ITU | Medzinárodná telekomunikačná únia | Infraštruktúra IKT; rozvoj kapacity; dôvera a bezpečnosť; medzinárodná a regionálna spolupráca | UNESCO | Organizácia Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru | Prístup k informáciám a poznatkom; rozvoj kapacity; e-veda; kultúrna a jazyková rozmanitosť; médiá; etická rozmanitosť informačnej spoločnosti | WGIG | Pracovná skupina pre správu internetu | Ad-hoc skupina zriadená generálnym tajomníkom OSN pre rozvoj všeobecného chápania správy internetu | TFFM | Zvláštna pracovná skupina pre finančné mechanizmy | Ad-hoc skupina zriadená generálnym tajomníkom OSN na skúmanie finančných mechanizmov IKT | UNDP | Rozvojový program Organizácie Spojených národov | Miléniové rozvojové ciele; medzinárodná a regionálna spolupráca | UN IKT TF | Zvláštna pracovná skupina pre IKT Organizácie Spojených národov Pozn.: Jej mandát končí na konci roku 2005. Prebiehajú diskusie o vytvorení Globálnej aliancie pre IKT a rozvoj, ktorá by pokračovala v práci zvláštnej pracovnej skupiny | Miléniové rozvojové ciele; medzinárodná a regionálna spolupráca | FAO | Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo | e-poľnohospodárstvo | ILO | Medzinárodná organizácia práce | e-zamestnanosť | WHO | Svetová zdravotnícka organizácia | e-zdravotníctvo; e-životné prostredie | WIPO | Svetová organizácia duševného vlastníctva | Dôvera a bezpečnosť | WMO | Svetová meteorologická organizácia | Pomoc pri katastrofách | UNCTAD | Konferencia pre obchod a rozvoj Organizácie Spojených národov | Koordinácia rozvoja | UNITAR | Inštitút odbornej prípravy a výskumu Organizácie Spojených národov | Spolupráca s orgánmi miestnej samosprávy | UNEP | Program ochrany životného prostredia Organizácie Spojených národov | e-životné prostredie | [1] Pokiaľ ide o i2010 a 7RP, pozri nižšie . V osobitnom programe PKI týkajúcom sa politiky IKT sa navrhuje 800 miliónov EUR na roky 2007 – 2013 na podporu začlenenia a využívania IKT (porovnaj oznámenie pre tlač IP/05/391 zo 7. apríla 2005). [2] Urýchlenie pokroku smerom k splneniu miléniových rozvojových cieľov – Prínos Európskej únie, KOM(2005) 132 konečná verzia; Urýchlenie pokroku smerom k splneniu miléniových rozvojových cieľov – Financovanie rozvoja a účinnosť pomoci, KOM(2005) 133 konečná verzia; Koherencia rozvojových politík – Urýchlenie pokroku smerom k splneniu miléniových rozvojových cieľov, KOM(2005) 134 konečná verzia; všetky z 12. apríla 2005. [3] www.itu.int/SSIS/index.html. [4] Zasadnutie Telekomunikačnej rady z 9. decembra 2004; www.eu2004.nl/default.asp?CMS_TCP=tcp Asset&id=B44C0E30C17A46DA81E62332EA6C2B7AX1X51359X3 s. 16ss. [5] Ad-hoc výbor expertov pre informačnú spoločnosť (CAHSI), www.coe.int/t/e/integrated_projects/democracy/02_Activities/00_CAHSI/. [6] Porovnaj konečné vyhlásenie EÚ pri príležitosti 5. zasadnutia Asociačnej rady EÚ-Tunisko z 31. januára 2005. [7] Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013), KOM(2005)119 konečná verzia, 6. apríla 2005. [8] Strategický rámec obnovy Afriky iniciovaný na 37. samite Organizácie africkej jednoty v júli 2001, pozri www.nepad.org. [9] Pozri www.dsf-fsn.org/eu/15c-en.htm. [10] www.eu2005.lu/en/actualites/conseil/2005/02/17ecofin/17ecofin.pdf, s. 19ss. [11] Pozri www.itu.int/SSIS/preparatory2/pc2/index.html. [12] Ku globálnemu partnerstvu v informačnej spoločnosti – Pokračovanie ženevského samitu SSIS, KOM(2004) 111 konečná verzia, 17. februára 2004. [13] Dokument 13085/04 TELECOM 148. [14] Takýto mechanizmus v EÚ zaviedlo Lisabonské zasadnutie Európskej rady v marci 2002 ako prostriedok šírenia najlepších postupov a dosahovania konvergencie smerom k vopred stanoveným strategickým cieľom. Pozri závery Lisabonskej rady, ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/00100-r1.en0.htm. [15] www.itu.int/SSIS/stocktaking/index.html. [16] Toto je len indikatívny zoznam a neanticipuje žiadne stanovisko EÚ k štruktúre mechanizmu vykonávania záverov SSIS.