C 271/43

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ

(2019/C 271/02)

Obsah

Čomu má toto usmernenie slúžiť? 44

Právny rámec 45

1. Prístup uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trh verejného obstarávania v EÚ 46

1.1. Medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní a nástroj medzinárodného obstarávania 46

1.2. Pravidlá a dohody týkajúce sa jednotlivých odvetví a projektov 47

1.2.1. Obstarávanie organizované na základe medzivládnych dohôd 48

1.2.2. Opatrenia v sektore verejných služieb 48

1.2.3. Nákupy v oblasti obrany a bezpečnosti 49

1.3. Praktické aspekty 50

2. Ponuky s neobvykle nízkou cenou 51

2.1. Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou 52

2.2. Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou 52

2.3. Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou 53

2.4. Praktické aspekty 54

3. Normy kvality – strategický prístup k verejnému obstarávaniu 54

3.1. Plánovanie investícií 56

3.2. Vymedzenie kritérií kvality v postupe verejného obstarávania 58

3.3. Monitorovanie plnenia zákazky 61

3.4. Praktické aspekty 62

4. Praktická pomoc Európskej komisie 62

5. V skratke 63

ZOZNAM SKRATIEK

Skratka Vymedzenie SDEÚ Súdny dvor Európskej únie EHP Európsky hospodársky priestor EMAS Schéma pre environmentálne manažérstvo a audit EÚ Európska únia FTA Dohoda o voľnom obchode GPP Zelené verejné obstarávanie GPA Dohoda o vládnom obstarávaní Svetovej obchodnej organizácie ILO Medzinárodná organizácia práce IPI Nástroj medzinárodného obstarávania OECD Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj Výskum a vývoj Výskum a vývoj ZFEÚ Zmluva o fungovaní Európskej únie WTO Svetová obchodná organizácia

Čomu má toto usmernenie slúžiť?

Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v marci 2019 prijali spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade, v ktorom stanovili strategickú víziu vzťahov medzi EÚ a Čínou (oznámenie „EÚ – Čína: strategická vízia“ (1)) a vyzvali na „aktívny prístup na posilnenie svojej hospodárskej konkurencieschopnosti a zabezpečenie rovnakých podmienok“.

EÚ by sa mala naďalej usilovať o dosiahnutie vyváženejších a recipročných podmienok vo svojich hospodárskych vzťahoch. V tejto súvislosti je verejné obstarávanie, ktoré predstavuje približne 14 % hrubého domáceho produktu EÚ, významným prvkom.

Vytvorenie jednotného trhu pre verejné obstarávanie je jedným z kľúčových úspechov vnútorného trhu. Uverejňovanie výziev na predkladanie ponúk v celej EÚ zabezpečuje transparentnosť a vytvára príležitosti pre podniky v celej Únii. Lepšie vykonávanie pravidiel v prípade zahraničných uchádzačov je zamerané na zabezpečenie najvyšších noriem kvality vo všetkých fázach postupu, hodnoty za peniaze, udržateľnosti projektov a rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ a tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na postupoch verejného obstarávania.

Komisia sa preto zaviazala, že „uverejní usmernenia k právnemu rámcu o účasti zahraničných uchádzačov a tovaru na trhu EÚ zohľadňujúce pravidlá EÚ a medzinárodné pravidlá verejného obstarávania vrátane pravidiel o ponukách s neobvykle nízkou cenou, ako aj o dodržiavaní bezpečnostných, pracovných a environmentálnych noriem“ (opatrenie č. 7).

Európska rada podporila prístup Komisie a vyzvala Úniu, aby konala s cieľom „chrániť svoje záujmy pred nekalými praktikami tretích krajín, pričom by mala naplno využívať nástroje na ochranu obchodu a naše pravidlá verejného obstarávania, ako aj zabezpečiť účinnú reciprocitu s tretími krajinami v oblasti verejného obstarávania“. Takisto zdôraznila, že „v súlade s dlhodobými strategickými záujmami Únie by sa mala zabezpečiť spravodlivá hospodárska súťaž v rámci jednotného trhu aj globálne, a to na ochranu spotrebiteľov aj na posilnenie hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti“ (2).

Komisia spolu s členskými štátmi sa okrem toho zaviazala zostaviť do konca roka 2019 prehľad o vykonávaní súčasného rámca s cieľom zistiť nedostatky. Každý nedostatok zistený v rámci tohto postupu sa dôkladne posúdi, a to najmä vzhľadom na potenciálne nedostatky znemožňujúce rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ a tretích krajín pri ich účasti na postupoch verejného obstarávania.

Tovar, služby a ani uchádzači z tretích krajín nie sú vždy viazaní rovnakými alebo rovnocennými environmentálnymi, sociálnymi alebo pracovnými normami, ako sú normy, ktoré sa vzťahujú na hospodárske subjekty z EÚ. Podobne sa na uchádzačov z tretích krajín nemusia vzťahovať prísne pravidlá pre štátnu pomoc podobné pravidlám uplatňovaným v EÚ. Tým sa môžu uchádzači, tovar a služby z EÚ dostať do nevýhody. Na to, aby sa zabezpečilo uplatňovanie rovnakých alebo rovnocenných noriem a požiadaviek na uchádzačov z EÚ a tretích krajín, treba uplatňovať pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania.

Riešenie narušení na európskych trhoch verejného obstarávania spôsobených dotáciami alebo inými formami štátom podporovaného financovania si pravdepodobne bude vyžadovať zásahy na viacerých úrovniach. V tejto súvislosti je kľúčové uplatňovanie ustanovení týkajúcich sa ponúk s neobvykle nízkou cenou, hoci nemusí postačovať a bude treba vykonať ďalšiu analýzu.

V oznámení sa takisto pripomína záväzok Komisie zabezpečiť reciprocitu v prístupe na zahraničné trhy verejného obstarávania. EÚ v posledných rokoch do veľkej miery otvorila svoje trhy verejného obstarávania tretím krajinám, ale spoločnosti z EÚ sa na niektorých zahraničných trhoch často stretávajú s ťažkosťami pri získavaní prístupu k príležitostiam v oblasti verejného obstarávania. Komisia v roku 2016 vydala revidovaný návrh nástroja medzinárodného obstarávania (NMO) (3), ktorým sa v prípade jeho prijatia otvoria dvere pre všetky spoločnosti a umožní sa im súťažiť so spoločnosťami z tretích krajín za rovnakých podmienok.

Komisia tým, že sa zaviazala plniť opatrenia uvedené v oznámení, potvrdila význam, ktorý prikladá podpore spravodlivej hospodárskej súťaže a rovnakých podmienok na vnútornom trhu v oblasti verejného obstarávania.

Zámerom tohto usmernenia je v súlade s cieľmi uvedenými v oznámení „EÚ – Čína: strategická vízia“ ponúknuť verejným obstarávateľom pomoc, aby mohli lepšie pochopiť niektoré praktické aspekty postupov verejného obstarávania stanovené v príslušných právnych predpisoch EÚ, keď musia riešiť účasť tretích krajín na verejných súťažiach. Jeho cieľom je takisto podporiť zásadu, že pri postupoch verejného obstarávania nerozhoduje len cena, ale zohľadňovať sa majú aj prísne európske normy najmä v oblasti práce, životného prostredia a bezpečnosti. Pomáha tak zabezpečiť rovnaké podmienky pre uchádzačov, tovar a služby z EÚ. Toto usmernenie vychádza z oznámenia „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ (4), ktorým sa stanovilo široké partnerstvo s členskými štátmi s cieľom zvýšiť účinnosť verejného obstarávania. Poznanie a využívanie príležitostí, ktoré poskytuje súčasný právny rámec, prispejú k posilneniu jednotného trhu a vytvoreniu rovnakých podmienok na trhu verejného obstarávania v EÚ.

Právny rámec

Rámec pre verejné obstarávanie je stanovený vo viacerých právnych predpisoch. Podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (5) sa na verejné obstarávanie v EÚ vzťahujú základné zásady transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. V smerniciach o verejnom obstarávaní sa stanovujú minimálne harmonizované pravidlá verejného obstarávania. Týmito pravidlami sa upravuje spôsob, akým verejné orgány a niektorí poskytovatelia verejných služieb nakupujú tovar, práce a služby. Tieto pravidlá sú transponované do vnútroštátnych právnych predpisov a uplatňujú sa na postupy verejného obstarávania, ktorých peňažná hodnota presahuje určitú sumu. Procesné pravidlá sa vzťahujú na každé jednotlivé obstarávanie bez ohľadu na pôvod uchádzača.

Kto má prístup k trhu verejného obstarávania v EÚ je v medzinárodnom kontexte vymedzené v zmluvách, ktoré uzavrela EÚ. Najrelevantnejšou zmluvou je Dohoda o vládnom obstarávaní (GPA) (6), ktorou sa trh verejného obstarávania v EÚ otvára ostatným zmluvným stranám tejto dohody. Okrem toho viaceré z dohôd EÚ o voľnom obchode (FTA) obsahujú kapitoly o verejnom obstarávaní. Týmto usmernením sa nenahrádzajú príslušné právne predpisy v oblasti verejného obstarávania a ani by sa nemalo chápať ako príručka o tom „ako splniť požiadavky stanovené v právnych predpisoch“. Konečný a záväzný výklad práva EÚ je oprávnený poskytovať len Súdny dvor Európskej únie (7). Týmto usmernením nie sú dotknuté medzinárodné záväzky EÚ vo vzťahu k jej obchodným partnerom.

1. Prístup uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trh verejného obstarávania v EÚ

Článok 25 smernice 2014/24/EÚ Pokiaľ sa na práce, tovar, služby a hospodárske subjekty vzťahujú prílohy 1, 2, 4 a 5 (8) a všeobecné poznámky k dodatku I Európskej únie ku GPA, ako aj iné medzinárodné dohody, ktorými je Únia viazaná, verejní obstarávatelia uplatňujú v súvislosti s týmito prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi signatárov týchto dohôd zaobchádzanie, ktoré nesmie byť nepriaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré uplatňujú v súvislosti s prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi Únie.

Obhajovaním recipročného otvorenia trhov verejného obstarávania tretích krajín EÚ aktívne presadzuje sprístupnenie príležitostí v oblasti verejného obstarávania pre európske spoločnosti. EÚ v rámci medzinárodných rokovaní podporuje všeobecné zavádzanie kritérií kvality vrátane environmentálnych, sociálnych, pracovných a inovačných aspektov, ako aj ambiciózne otváranie medzinárodných trhov verejného obstarávania.

V rámci viacerých medzinárodných dohôd (napríklad Dohody o vládnom obstarávaní a dvojstranných dohôd o voľnom obchode s kapitolami o verejnom obstarávaní) sa EÚ zaviazala, že pre niektoré práce, tovar, služby a hospodárske subjekty z viacerých tretích krajín poskytne prístup na svoj trh verejného obstarávania.

V súlade s tým sa v smerniciach o verejnom obstarávaní stanovuje, že verejní obstarávatelia v EÚ uplatňujú v súvislosti s týmito prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi signatárov týchto dohôd zaobchádzanie, ktoré nie je nepriaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré uplatňujú v súvislosti s prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi EÚ, pokiaľ sa na tieto práce, tovar a hospodárske subjekty vzťahujú dané dohody (9).

Okrem tejto povinnosti hospodárske subjekty z tretích krajín, ktoré nemajú žiadnu dohodu o otvorení trhu verejného obstarávania v EÚ, alebo ktorých tovar, služby a práce nie sú predmetom takejto dohody, nemajú zabezpečený prístup k postupom verejného obstarávania v EÚ a môžu byť vylúčené.

1.1 Medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní a medzinárodný nástroj obstarávania

Dohoda o vládnom obstarávaní (GPA) Podľa Dohody o vládnom obstarávaní uzavretej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) môžu hospodárske subjekty z ostatných 19 zúčastnených partnerských krajín WTO predkladať ponuky na niektoré verejné zákazky v EÚ a spoločnosti z EÚ môžu predkladať ponuky na zákazky ostatných 19 partnerských krajín WTO.

Dvojstranné dohody o voľnom obchode EÚ uzavrela dohody o voľnom obchode s krajinami na celom svete, ktoré spoločnostiam poskytujú lepší prístup na trhy verejného obstarávania druhej strany. Týka sa to napríklad nedávno uzavretých obchodných dohôd s Kanadou a Japonskom.

Ak verejní obstarávatelia dostanú ponuku od hospodárskeho subjektu tretej krajiny, mali by overiť, či sa na ponuku vzťahujú medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní podpísané zo strany EÚ, ako napríklad GPA a dohody o voľnom obchode, aby určili, či má uchádzač zabezpečený prístup k tomuto obstarávaniu.

V súčasnosti má dohoda o vládnom obstarávaní 20 zmluvných strán: EÚ so svojimi 28 členskými štátmi, Arménsko, Austrália, Kanada, Taiwan Hongkong (Čína), Island, Izrael, Japonsko, Lichtenštajnsko, Čierna Hora, Moldavsko, Nórsko, Nový Zéland, Južná Kórea, Singapur, Švajčiarsko, Ukrajina, Spojené štáty americké, a Holandsko (spolu s Arubou).

GPA a kapitoly o vládnom obstarávaní v rámci dohôd o voľnom obchode sa automaticky neuplatňujú na všetky vládne obstarávania zmluvných strán. GPA a dohody o voľnom obchode pozostávajú z dvoch častí:

a) právneho predpisu s pravidlami, ktoré sa týkajú zásad a postupov, a

b) zoznamov zmluvných záväzkov každej zmluvnej strany.

V zoznamoch zmluvných záväzkov sa určuje, ktoré verejné subjekty musia spĺňať dohodnuté pravidlá a v akom rozsahu je ich obstarávanie tovaru a služieb otvorené účasti hospodárskych subjektov (a ich tovaru a služieb) ostatných zmluvných strán GPA a partnerov v rámci dohôd o voľnom obchode.

Týka sa to len obstarávaní, ktoré prekračujú stanovené prahové hodnoty uvedené v zoznamoch zmluvných záväzkov druhej strany.

Zoznamy záväzkov pre trh EÚ sú stanovené v prílohách k dodatku I ku GPA a v príslušných prílohách zodpovedajúcich dohôd o voľnom obchode. Verejný obstarávateľ môže po overení v týchto prameňoch určiť, či má uchádzač (a jeho tovar a služby) prístup k jeho obstarávaniu.

EÚ prostredníctvom svojich dohôd o voľnom obchode podporuje používanie environmentálnych, sociálnych a pracovných hľadísk za predpokladu, že sa uplatňujú nediskriminačne. Uvedené dohody prispievajú k ďalšiemu otváraniu trhov verejného obstarávania v EÚ a tretích krajinách.

V prípade dohôd o voľnom obchode musia verejní obstarávatelia dodržiavať podobný postup overovania, pokiaľ ide o rozsah plánovaného obstarávania. Pravidlá týkajúce sa záväzkov v oblasti verejného obstarávania a prístupu na trh začlenila EÚ do mnohých svojich dohôd o voľnom obchode. Vo väčšine prípadoch dohody o voľnom obchode vychádzajú zo štruktúry GPA.

Nástroj medzinárodného obstarávania Komisia navrhla nástroj medzinárodného obstarávania na podporu (NMO) (10) s cieľom posilniť reciprocitu a zabezpečiť vplyv pri rokovaniach s tretími krajinami s cieľom, aby otvorili svoje trhy obstarávania podnikom z EÚ. Takýto vplyv je očividne potrebný na to, aby sa zabránilo diskriminačným opatreniam a priamemu zatvoreniu trhov. Preto Európska rada 21. marca 2019 vo svojich záveroch vyzvala „[…] na obnovenie rokovaní o nástroji EÚ pre medzinárodné verejné obstarávanie“ (11).

1.2 Pravidlá a dohody týkajúce sa jednotlivých odvetví a projektov

Medzivládne dohody Medzinárodné dohody s tretími krajinami môžu obsahovať konkrétne pravidlá o obstarávaní za predpokladu, že sú v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve.

Sektor verejných služieb V sektore verejných služieb môžu verejní obstarávatelia zamietnuť ponuky na zákazky na dodanie tovaru, ak viac než 50 % produktov pochádza z určitých tretích krajín.

Obrana a bezpečnosť V prípade verejných obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti členské štáty slobodne rozhodujú o tom, či verejným obstarávateľom povolia, aby poskytli prístup zahraničným uchádzačom.

1.2.1 Obstarávanie organizované na základe medzivládnych dohôd

V osobitných prípadoch a pri konkrétnych projektoch môžu členské štáty plánovať zadanie zákaziek na základe medzinárodných dohôd s tretími krajinami, ktoré majú v porovnaní s európskym rámcom odlišné postupy verejného obstarávania.

Na postupy verejného obstarávania na základe takýchto dohôd sa nevzťahujú právne predpisy EÚ v oblasti vereného obstarávania za podmienok stanovených v smerniciach a pokiaľ sú osobitné pravidlá verejného obstarávania uvedené v medzinárodnej dohode plne v súlade so zmluvou, najmä so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. Takéto dohody sa musia oznámiť Komisii.

Obstarávania organizované na základe takýchto medzinárodných dohôd musia byť v súlade so zásadami Zmluvy o EÚ vrátane náležitého a otvoreného uverejnenia, pričom všetkým spoločnostiam bez ohľadu na ich sídlo alebo krajinu pôvodu sa umožní na nich účasť. Priame zadanie zákazky, ktoré svojou samotnou povahou nie je zárukou transparentnosti a hospodárskej súťaže, nie je zlučiteľné s týmito základnými zásadami.

V medzinárodnom kontexte nemôže žiadna medzinárodná dohoda uzatvorená medzi členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami tvoriť základ pre zadávanie zákaziek priamo tretím krajinám alebo ich hospodárskym subjektom. To by bolo nezlučiteľné s výlučnou právomocou EÚ v oblasti spoločnej obchodnej politiky a so základnými zásadami zmlúv EÚ v oblasti verejného obstarávania. Výhodné podmienky financovania projektu nemôžu tvoriť základ pre priame zadanie zákazky.

1.2.2 Opatrenia v sektore verejných služieb

Článok 85 smernice 2014/25/EÚ – Ponuky zahŕňajúce produkty pochádzajúce z tretích krajín 1. Tento článok sa vzťahuje na ponuky, ktoré zahŕňajú produkty pochádzajúce z tretích krajín, s ktorými Únia neuzatvorila ani mnohostrannú, ani dvojstrannú dohodu, ktorá podnikom Únie zabezpečuje porovnateľný a skutočný prístup na trhy týchto tretích krajín. Tým nie sú dotknuté záväzky Únie ani jej členských štátov voči tretím krajinám. 2. Každá ponuka predložená na účely zadania zákazky na dodanie tovaru môže byť zamietnutá, ak podiel produktov pochádzajúcich z tretích krajín určený podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 prevyšuje 50 % celkovej hodnoty produktov, ktoré tvoria ponuku. Na účely tohto článku sa softvér, ktorý sa používa v zariadeniach telekomunikačných sietí, považuje za produkt. 3. Ak sú dve alebo viaceré ponuky rovnocenné v zmysle kritérií na vyhodnotenie ponúk vymedzených v článku 82, s výhradou druhého pododseku tohto odseku sa uprednostnia tie ponuky, ktoré sa nemôžu zamietnuť podľa odseku 2 tohto článku. Ceny týchto ponúk sa považujú za rovnocenné na účely tohto článku, ak cenový rozdiel nepresiahne 3 %. Žiadna ponuka sa však podľa prvého pododseku neuprednostní pred inou ponukou, ak by jej prijatie zaväzovalo obstarávateľa nadobudnúť zariadenie s inými technickými parametrami, ako sú parametre existujúceho zariadenia, čo by malo za následok nezlučiteľnosť, technické ťažkosti pri prevádzke a údržbe alebo neprimerané náklady. 4. Na účely tohto článku sa pri určovaní podielu produktov pochádzajúcich z tretích krajín podľa odseku 2 nezohľadnia tie tretie krajiny, na ktoré sa rozhodnutím Rady rozšíri uplatňovanie výhod vyplývajúcich z tejto smernice v súlade s odsekom 1.

V článku 43 smernice 2014/25/EÚ sa prístup na trh verejného obstarávania v EÚ nezaručuje všetkým hospodárskym subjektom z tretích krajín. Okrem toho sa v nej stanovuje osobitný režim pre ponuky zahŕňajúce produkty pochádzajúce z tretích krajín. Je to stanovené v článku 85 smernice 2014/25/EÚ.

Verejní obstarávatelia pôsobiaci v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb môžu zamietnuť ponuky na zákazky na dodanie tovaru, ak podiel produktov pochádzajúci z tretej krajiny prekračuje 50 % celkovej hodnoty produktov, ktoré sú predmetom obstarávania.

Tento režim sa uplatňuje len na produkty pochádzajúce z tretích krajín, na ktoré sa nevzťahuje dohoda zabezpečujúca porovnateľný a účinný prístup podnikov z EÚ na trhy týchto tretích krajín.

Ak verejný obstarávateľ namiesto zamietnutia takejto ponuky povolí jej účasť na postupe verejného obstarávania, musí uprednostniť rovnocenné ponuky s menej ako 50 % produktov pochádzajúcich z tretích krajín (12). Verejný obstarávateľ ich nemusí uprednostniť, ak by to obstarávateľa zaväzovalo nadobudnúť zariadenie s inými technickými parametrami, ako sú parametre existujúceho zariadenia, čo by malo za následok nezlučiteľnosť, technické ťažkosti pri prevádzke a údržbe alebo neprimerané náklady.

Nedávno verejný obstarávateľ využil flexibilitu uvedenú v článku 85 smernice o verejných službách na to, aby uchádzača požiadal o vyhlásenia o pôvode jeho produktov. Keďže viac ako 50 % produktov pochádzalo z tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie, príslušnú ponuku zamietol.

1.2.3 Obstarávania v oblasti obrany a bezpečnosti

Odôvodnenie 18 smernice 2009/81/EÚ: Zákazky na zbrane, muníciu a vojenský materiál, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pôsobiaci v oblasti obrany, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Ostatné zákazky upravené touto smernicou sú tiež vyňaté z uplatňovania GPA na základe jej článku XXIII (13). […] Toto vyňatie tiež znamená, že v špecifickom kontexte obranných a bezpečnostných trhov si členské štáty ponechávajú právomoc rozhodovať o tom, či ich verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu umožniť hospodárskym subjektom z tretích krajín zapojiť sa do postupov zadávania zákazky. Toto rozhodnutie by mali prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej technologickej a priemyselnej základne obrany, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a získavanie vzájomných výhod. Členské štáty by sa mali usilovať o čoraz otvorenejšie trhy. Ich partneri by na základe medzinárodných dohôd takisto mali preukázať otvorenosť, najmä pokiaľ ide o otvorenú a spravodlivú súťaž.

Obstarávania tovaru a služieb v sektoroch obrany a bezpečnosti majú často citlivý charakter. Osobitné požiadavky na takéto obstarávania sú stanovené v smernici 2009/81/ES (14) v kontexte potreby členských štátov zabezpečiť bezpečnosť dodávok, ako aj ochranu utajovaných skutočností.

V prípade obstarávaní uskutočňovaných na základe smernice o obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti je úlohou každého členského štátu vymedziť si svoje vnútroštátne pravidlá (15) o tom, či verejní obstarávatelia môžu alebo nemôžu povoliť hospodárskym subjektom z tretích krajín zúčastniť sa na postupoch zadávania zákaziek (16). Ak sa verejní obstarávatelia rozhodnú nepovoliť hospodárske subjekty alebo tovar z tretích krajín, môžu takéto všeobecné obmedzenie uviesť už v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania a súťažných podkladoch. Alternatívne si môžu vybrať, že tieto ponuky zamietnu jednotlivo v rozhodnutí o zadaní zákazky. V tomto prípade by verejní obstarávatelia mali v súťažných podkladoch uviesť, že si vyhradzujú právo zamietnuť ponuky z obranných a bezpečnostných dôvodov.

Verejní obstarávatelia môžu v záujme ochrany svojich bezpečnostných záujmov prijať aj iné opatrenia:

— Môžu od uchádzačov vyžadovať, aby predložili národné bezpečnostné previerky a prijali zahraničné bezpečnostné previerky, len ak sú uznávané za rovnocenné, na základe úrovne spolupráce spravodajských služieb medzi dotknutými krajinami.

— Môžu od zahraničných uchádzačov požadovať osvedčenia, ktorými sa zabezpečí povolenie dopravy zariadenia vrátane dodatočného dodania v krízových situáciách.

— Môžu takisto od uchádzačov požadovať, aby prijali záväzky týkajúce sa prístupu k utajovaným skutočnostiam a ich dôvernosti.

— Takisto môžu vyžadovať, aby poskytovatelia a riešenia spĺňali dodatočné požiadavky vyplývajúce z osobitných bezpečnostných právnych predpisov. Napríklad v oblasti kybernetickej bezpečnosti obsahuje smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov (17) opatrenia, ktoré zaisťujú vysokú všeobecnú úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v celej Únii.

Verejní obstarávatelia môžu od dodávateľov požadovať, aby svoj dodávateľský reťazec otvorili verejnej súťaži. Na základe toho sa do dodávateľského reťazca môžu zapojiť nové subjekty (18).

V prípade niektorých výnimočných obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti ide o záujmy národnej bezpečnosti. Niektoré zákazky si vyžadujú také mimoriadne náročné požiadavky z hľadiska bezpečnosti dodávok alebo sú natoľko dôverné a dôležité pre národnú zvrchovanosť, že osobitné ustanovenia smernice 2009/81/ES nemusia postačovať na to, aby sa zaručili základné bezpečnostné záujmy daného členského štátu.

V prípade takýchto obstarávaní sa v článku 346 ZFEÚ stanovuje výnimka, na základe ktorej môžu členské štáty zadávať zákazky bez toho, aby uplatnili pravidlá tejto smernice (19). Členské štáty musia v jednotlivých prípadoch posúdiť, či možno toto vylúčenie uplatniť, pričom pomenujú dotknuté základné bezpečnostné záujmy a zhodnotia nevyhnutnosť osobitného opatrenia pri zohľadnení zásady proporcionality a potreby reštriktívneho výkladu takejto výnimky (20).

1.3 Praktické aspekty

Medzinárodné dohody o obstarávaní — Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či sa na uchádzača z tretej krajiny vzťahuje GPA alebo dvojstranná dohoda. Ak sa na nich nevzťahuje, nemajú zabezpečený prístup k postupom verejného obstarávania v EÚ. Obstarávania na základe medzivládnych dohôd — Obstarávania musia byť v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve. — Podľa týchto dohôd sa nemôžu zákazky zadávať priamo. Obstarávania na základe smernice o verejných službách — Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či viac ako 50 % produktov ponúkaných v rámci zákazky na dodanie tovaru pochádza z tretích krajín. — Ak sa na tieto tretie krajiny nevzťahuje GPA ani dvojstranná dohoda, ponuku možno zamietnuť. Obstarávania v oblasti obrany a bezpečnosti — Tieto obstarávania nie sú zahrnuté v GPA ani v existujúcich dvojstranných dohodách. — Verejní obstarávatelia nemusia poskytovať prístup hospodárskym subjektom z tretích krajín.

2. Ponuky s neobvykle nízkou cenou

Článok 69 smernice 2014/24/EÚ 1. Verejní obstarávatelia od hospodárskych subjektov požadujú, aby vysvetlili cenu alebo náklady, ktoré sa v ponuke navrhujú, ak sa zdá, že ponuky sú vzhľadom na dané práce, tovar alebo služby neobvykle nízke. 2. Vysvetlenia uvedené v odseku 1 sa môžu vzťahovať najmä na: a) hospodárnosť výrobného procesu, poskytovaných služieb alebo stavebných postupov; b) zvolené technické riešenia alebo akékoľvek výnimočne priaznivé podmienky, ktoré má uchádzač k dispozícii na dodávku výrobkov alebo služieb na uskutočnenie práce; c) originalitu práce, tovaru alebo služieb, ktoré uchádzač navrhuje; d) dodržiavanie povinností uvedených v článku 18 ods. 2; e) dodržiavanie povinností uvedených v článku 71; f) možnosť uchádzača získať štátnu pomoc. 3. Verejný obstarávateľ posúdi poskytnuté informácie konzultáciou s uchádzačom. Ponuku môže zamietnuť len v prípade, ak poskytnuté dôkazy uspokojivo nedokladujú nízku úroveň navrhovaných cien alebo nákladov, pričom sa zohľadnia prvky uvedené v odseku 2. Verejní obstarávatelia zamietnu ponuku, ak zistia, že ponuka je neobvykle nízka preto, lebo nie je v súlade s uplatniteľnými povinnosťami uvedenými v článku 18 ods. 2

Zistenie, preskúmanie a zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou je pre verejných obstarávateľov jedným z prostriedkov, ako zabezpečiť rovnaké podmienky.

Verejní obstarávatelia by pri vypracovaní špecifikácií obstarávania mali venovať náležitú pozornosť očakávanej cene alebo nákladom na tovar alebo služby. V odhade verejného obstarávateľa sa budú musieť zohľadniť všetky kritériá stanovené v súťažných podkladoch vrátane požiadaviek na plnenie zákazky, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk.

Podrobným výpočtom pred začatím postupu verejného obstarávania sa predíde ťažkostiam v neskoršej fáze. Informácie v súťažných podkladoch o rozsahu, ktorý verejný obstarávateľ očakáva, aj v peňažnom vyjadrení, môžu uchádzačom poskytnúť dobrý prehľad o očakávanej úrovni kvality a zabránia doručeniu nevhodných ponúk.

Po doručení ponúk bude musieť verejný obstarávateľ posúdiť, či sa zdajú ponuky primerane vypočítané. Napríklad cena alebo náklady ponúkané v jednej ponuke sa môžu líšiť od ceny alebo nákladov ponúknutých inými uchádzačmi alebo od vlastného odhadu verejného obstarávateľa, pričom v porovnaní s ostatnými ponukami neboli predložené žiadne zvláštnosti, ktoré by jasne odôvodňovali rozdiel. Verejní obstarávatelia môžu mať pochybnosti o tom, či je ponuka ekonomicky udržateľná a či ju možno vykonať v súlade s požiadavkami verejného obstarávania a príslušnými právnymi záväzkami, alebo či ide o ponuku s neobvykle nízkou cenou.

Poznajte cenu — Znalosť trhu je kľúčová — Poznajte cenu predchádzajúcich obstarávaní — Poraďte sa s odborníkmi a inými obstarávateľmi

2.1 Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou

V smerniciach sa nevymedzuje, čo predstavuje ponuku s neobvykle nízkou cenou ani sa neuvádza konkrétna metóda výpočtu prahovej hodnoty neobvyklej ponuky. Niektoré členské štáty zaviedli dobrovoľné alebo povinné metódy. Členské štáty môžu stanoviť vnútroštátne pravidlá alebo metódy, ktoré sa použijú na identifikáciu ponúk, pri ktorých je podozrenie na neobvykle nízku cenu, za predpokladu, že sú tieto pravidlá objektívne a nediskriminačné (21). Môžu uplatniť metódy aritmetického priemeru založené na posúdení odchýlky ponuky od priemernej ceny všetkých ponúk (22) alebo od vlastnej odhadovanej hodnoty verejného obstarávania stanovenej verejným obstarávateľom. Prípustnou metódou môže byť aj uvedenie rozdielu medzi ponukou s najnižšou cenou a ponukou s druhou najnižšou cenou. Takéto pravidlá môžu zahŕňať osobitné percentuálne prahové hodnoty, ktoré sa použijú na identifikáciu ponúk s neobvykle nízkou cenou. Ak sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch nestanovuje žiadna metóda, verejní obstarávatelia si môžu vytvoriť transparentné a nediskriminačné metódy sami.

Ponuky sa môžu javiť neobvykle nízke v porovnaní s ktorýmkoľvek z príslušných parametrov a kritériami na vyhodnotenie ponúk. Toto môže nastať napríklad vtedy, ak je vzťah medzi ponúkanou kvalitou a cenou podozrivý.

Ak je verejnému obstarávateľovi doručená ponuka, pri ktorej má podozrenie z neobvykle nízkej ceny, má zákonnú povinnosť požiadať dotknutý hospodársky subjekt o vysvetlenie ponúknutej ceny (23). Verejný obstarávateľ nesmie zamietnuť ponuku bez toho, aby dal hospodárskemu subjektu príležitosť vysvetliť a odôvodniť danú cenu. Rovnako sa to vzťahuje na metódy aritmetického priemeru používané na identifikáciu podozrivých ponúk. Takéto metódy neumožňujú okamžité odmietnutie bez preskúmania.

Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou PRESKÚMAJTE VŠETKY PARAMETRE PONUKY — Zdá sa, že je ponuka primerane vypočítaná? — Môže uchádzač vykonať, čo navrhuje, za cenu, ktorú navrhuje? — Je v našej krajine k dispozícii metóda, na základe ktorej to možno identifikovať, posúdiť a vyhodnotiť? Nie ste presvedčení o dôveryhodnosti ponuky?

2.2 Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou

Verejní obstarávatelia by spravidla mali požiadať hospodársky subjekt, aby preukázal dôveryhodnosť technických, ekonomických alebo právnych predpokladov alebo postupov, na ktorých je táto ponuka založená. Aby mohli verejní obstarávatelia posúdiť vysvetlenia poskytnuté uchádzačom, mali by si vyžiadať všetky podrobné informácie, ktoré považujú za vhodné (24). Konkrétne, v judikatúre sa od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby písomne požiadali o podrobné informácie o prvkoch ponuky, o ktorých sa domnievajú, že sú neobvyklé, a z ktorých plynú pochybnosti na strane verejného obstarávateľa v konkrétnom prípade (25). Predovšetkým by mali venovať pozornosť schopnosti uchádzača splniť všetky požiadavky súťažných podkladov vrátane požiadaviek na sociálne zodpovedné a zelené verejné obstarávanie za ponúknutú cenu.

Verejní obstarávatelia môžu v zásade požadovať informácie o všetkých otázkach, ktoré považujú za relevantné na posúdenie úrovne navrhnutej ceny alebo navrhnutých nákladov. Podľa smernice môžu tieto otázky zahŕňať aspekty týkajúce sa hospodárnosti výrobného procesu vrátane základu ponúkaných nákladov počas celého životného cyklu, technických riešení alebo originality ponuky (26). Zoznam takýchto aspektov nie je úplný.

Verejní obstarávatelia sa takisto vyzývajú (27), aby preskúmali, či je ponuka v súlade s uplatniteľnými povinnosťami v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva stanovenými v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych dohodách, alebo s ustanoveniami medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedenými v prílohe X (28). Tieto povinnosti sa uplatňujú priamo bez ohľadu na ich zahrnutie do súťažných podkladov.

Vysvetlenia požadované od uchádzača sa môžu týkať aj potenciálne nekalých obchodných praktík, ako je existencia zahraničných subvencií alebo dumpingu, ktoré narúšajú vnútorný trh. Keď verejní obstarávatelia prešetrujú nekalé obchodné praktiky, mali by venovať osobitnú pozornosť ponukám ponúkajúcim tovar alebo služby z tretích krajín, ktorých ceny a náklady môžu byť skreslené v dôsledku financovania podporovaného štátom. Existencia finančnej podpory zo strany cudzieho štátu by mohla byť súčasťou celkového posúdenia uskutočniteľnosti ponuky.

Uchádzač bude musieť predložiť všetky dôkazy potrebné na poskytnutie dostatočného vysvetlenia. Môžu zahŕňať podrobné informácie spolu s príslušnou dokumentáciou o výrobnom procese, zariadenia, sociálne podmienky, osvedčenia, environmentálne normy atď. Dôvody, ktoré uchádzač poskytne na odôvodnenie životaschopnosti ponuky, musia byť v súlade s podmienkami pôvodnej ponuky (29). V tejto súvislosti by sa verejní obstarávatelia nemali obmedziť na to, že budú od uchádzača požadovať čestné vyhlásenia o jeho úmysle uvedené povinnosti splniť.

Verejný obstarávateľ môže v rámci postupu vyšetrovania položiť dodatočné otázky, najmä s cieľom posúdiť, či sú poskytnuté informácie pravé. Od uchádzača možno takisto požadovať, aby poskytol ďalšie podrobnosti o otázkach a aspektoch, ktoré verejný obstarávateľ neuviedol vo svojej pôvodnej žiadosti, ale ktoré vyplynuli z posúdenia poskytnutých informácií.

Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou POŽADUJTE INFORMÁCIE OD UCHÁDZAČA PRÍKLADY: — Ako uchádzač vypočítal ceny a náklady dovedna? — Ako uchádzač určil konkrétnu cenu za konkrétnu položku? — Umožňuje cena splnenie všetkých zákonných a zmluvných požiadaviek? — Umožňuje cena splnenie všetkých požadovaných pracovných a environmentálnych noriem? — Ako je ponuka financovaná? Je výpočet správny? — Neváhajte požiadať o akékoľvek informácie, ktoré považujete za relevantné. — Požiadajte o konkrétny dôkaz. Vysvetlenie uchádzača vás nepresvedčilo?

2.3 Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou

Verejný obstarávateľ môže zamietnuť ponuku bez toho, aby to musel preukázať, keď aj napriek zozbieraným dôkazom nie je presvedčený, že uchádzač bude schopný realizovať zákazku pri ponúknutej cene alebo ponúknutých nákladoch a v súlade so súťažnými podkladmi a všetkými uplatniteľnými zákonnými povinnosťami.

Rozhodnutie môže byť založené na jednom prvku alebo na kombinácii činiteľov vrátane súladu s pracovnými a environmentálnymi normami a na tom, či bola alebo nebola poskytnutá štátna pomoc, ktoré sa zohľadnia v konečnom posúdení verejného obstarávateľa.

Podľa článku 69 ods. 3 smernice 2014/24/EÚ sú verejní obstarávatelia povinní zamietnuť ponuku, ak zistia, že ponúknutá neobvykle nízka cena alebo náklady sú dôsledkom toho, že uchádzač nesplnil povinné právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy, kolektívne dohody alebo medzinárodné ustanovenia v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva (článok 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ v spojení s prílohou X k smernici – pozri vyššie v odseku 2).

Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou PONUKA VÁS MUSÍ PRESVEDČIŤ — Uchádzač musí preukázať správnosť svojej ponuky. — Urobil tak uchádzač vo všetkých aspektoch, ktoré ste požadovali? — Domnievate sa, že je uchádzač schopný splniť VŠETKY ZMLUVNÉ požiadavky za navrhovanú cenu? — Ak máte naďalej opodstatnené pochybnosti, môžete ponuku zamietnuť. — Ak ste zistili, že ponuka je neobvykle nízka, pretože nie je v súlade s právnymi povinnosťami podľa článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ, musí sa zamietnuť.

2.4 Praktické aspekty

Ponuky s neobvykle nízkou cenou — Verejní obstarávatelia musia skontrolovať, či je ponuka finančne spoľahlivá alebo či nie je neobvykle nízka. — Verejní obstarávatelia sa musia informovať u uchádzača. Môžu mu položiť všetky otázky, ktoré pokladajú za relevantné. — Ak nie sú presvedčení o finančnej uskutočniteľnosti ponuky, môžu ju zamietnuť.

3. Normy kvality – strategický prístup k verejnému obstarávaniu

Komisia uznala význam verejného obstarávania ako účinného nástroja na to, aby sa verejné finančné prostriedky vynakladali efektívnym, udržateľným a strategickým spôsobom. Vo svojom oznámení „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ (30) zdôraznila, že uplatňovanie noriem vysokej kvality je rozhodujúce na úrovni ústrednej štátnej správy a miestnej samosprávy pri reagovaní na sociálne, environmentálne a hospodárske výzvy. Komisia sa poukázaním na dôležitosť strategického obstarávania zameriava na zvýšenie informovanosti o význame strategického obstarávania v členských štátoch, a to v rámci Únie, ako aj pri posudzovaní ponúk hospodárskych subjektov z tretích krajín.

Strategické obstarávanie umožňuje zodpovednejší a strategickejší spôsob vynakladania verejných finančných prostriedkov, podporuje investície v rámci EÚ a môže prispieť k vyrovnaniu podmienok tak, že zaručí dodržiavanie rovnakých noriem všetkými uchádzačmi bez ohľadu na ich pôvod.

Príležitosti, ktoré strategické obstarávanie ponúka, sa v súčasnosti nevyužívajú v dostatočnej miere. Najnižšia cena sa stále uplatňuje vo vyše polovici postupov verejného obstarávania ako jediné kritérium na vyhodnotenie ponúk napriek tomu, že smernice o verejnom obstarávaní ponechávajú verejným obstarávateľom úplnú voľnosť rozhodnúť sa radšej pre obstarávanie na základe kritérií nákladovej efektívnosti a kvality.

Uplatnenie kvalitatívnych aspektov pri verejných obstarávaniach umožní verejným obstarávateľom obstarávať udržateľnejšie a inovatívnejšie produkty a služby. Kvalitatívne aspekty môžu takisto zaručiť dodržiavanie prísnych environmentálnych, sociálnych a pracovných noriem zo strany hospodárskych subjektov a tovaru z EÚ aj tretích krajín.

Na uchádzačov, tovar a služby z tretích krajín sa vždy nevzťahujú rovnako prísne normy ako na ich obdobu z EÚ. V súčasnom rámci EÚ pre verejné obstarávanie sa však stanovujú pravidlá, ktoré sa môžu a mali by sa uplatňovať, aby uchádzači, tovar a služby z tretích krajín spĺňali tie isté normy ako uchádzači z EÚ. Strategický prístup k verejnému obstarávaniu vedie k zmenám v správaní sa trhu, verejných zainteresovaných strán a spoločnosti ako celku.

Jasné normy kvality by mali umožniť účasť čo najširšiemu spektru uchádzačov za rovnakých podmienok. Všetci uchádzači a všetok tovar by mali spĺňať tie isté kvalitatívne normy, kritériá a požiadavky bez ohľadu na miesto ich pôvodu, Jasne definované normy kvality pomôžu verejným obstarávateľom vytvoriť vhodné podmienky pre všetkých uchádzačov, aby mohli súťažiť otvorene a za rovnakých podmienok.

Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie, zelené verejné obstarávanie (GPP) a obstarávanie inovácií pomáhajú verejným obstarávateľom začleniť udržateľnosť a inovácie do ich verejných súťaží.

Cieľom sociálne zodpovedného verejného obstarávania je zaistiť sociálny vplyv na spoločenstvá začlenením sociálnych aspektov do postupov verejného obstarávania. Môže podporiť trvalo udržateľný rozvoj, prispieť k úsiliu vlády o dosiahnutie medzinárodných cieľov udržateľnosti (31), podporiť etické trhy a dodávateľské reťazce a podporovať kladné sociálne výstupy na vnútroštátnej a miestnej úrovni. Komisia v roku 2020 uverejní komplexnú príručku o začlenení sociálnych aspektov do verejného obstarávania a bude šíriť súbor osvedčených postupov v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania.

Vďaka zelenému verejnému obstarávaniu môžu verejní obstarávatelia začleniť environmentálne požiadavky do všetkých fáz svojich obstarávacích postupov. Zelené verejné obstarávanie povzbudzuje k nákupu tovarov, služieb a prác so zníženým vplyvom na životné prostredie počas celého ich životného cyklu. Podporuje teda rozvoj ekologických technológií a produktov. Verejní obstarávatelia môžu využívaním GPP prispieť k cieľom environmentálnej politiky, ktoré sa týkajú zmeny klímy, účinného využívania zdrojov, udržateľnej spotreby a obehového hospodárstva. Zelené verejné obstarávanie takisto nabáda k tomu, aby zohľadňovali úplne náklady na životný cyklus zákazky a nie len obstarávaciu cenu.

Podľa smernice o ekologických vozidlách musia členské štáty splniť minimálne ciele pre obstarávanie ekologických vozidiel s cieľom podporovať a stimulovať trh s ekologickými a energeticky úspornými vozidlami. V smernici sa od členských štátov vyžaduje, aby zaručili, že verejní obstarávatelia pri obstarávaní určitých vozidiel cestnej dopravy zohľadňovali energetické a environmentálne vplyvy počas ich životnosti vrátane spotreby energie a emisií CO2 a určitých znečisťujúcich látok (32).

Komisia v súčasnosti ponúka súbory kritérií GPP pre 19 skupín produktov (33), ktoré možno priamo zahrnúť do súťažných podkladov. Komisia navyše vypracovala príručku o zelenom verejnom obstarávaní (34), ako aj vzdelávacie nástroje v oblasti GPP (35) pre verejných obstarávateľov, ktoré sú určené na školenia a semináre. Komisia organizuje vzdelávacie programy v oblasti GPP pre verejných obstarávateľov v EÚ, vypracúva rad nástrojov na výpočet nákladov na životných cyklus v jednotlivých odvetviach a vytvorila databázu skúseností s osvedčenými postupmi v oblasti GPP (36).

Obstarávanie inovácií sa môže vzťahovať buď na obstarávanie inovačných postupov (obstarávanie výskumu a vývoja) alebo obstarávania inovačných výstupov (obstarávanie inovačných riešení). Ak verejní obstarávatelia navrhujú svoje postupy verejného obstarávania tak, aby podporovali inovácie, zvyšujú možnosti získania modernejších, lepšie prispôsobených a univerzálnejších riešení, ktoré sú často lacnejšie, ekologickejšie alebo sociálne zodpovednejšie. Komisia v roku 2018 uverejnila usmernenie k inovačnému obstarávaniu určené verejným obstarávateľom (37).

SOCIÁLNE ZODPOVEDNÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE Švédske regionálne samosprávy – Náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci v prípade chirurgických nástrojov Mimovládna organizácia Swedwatch informovala o existencii detskej práce, rizikovom pracovnom prostredí a porušovaní medzinárodných pracovno-právnych záväzkov pri výrobe chirurgických nástrojov v tretích krajinách. Švédske regionálne samosprávy sa na základe tohto rozhodli zaviesť do svojich zákaziek osobitné podmienky plnenia. Podľa nich musí každý dodávateľ súhlasiť s uplatňovaním náležitej starostlivosti vo svojom dodávateľskom reťazci a s tým, že sa bude usilovať o dodržiavanie medzinárodných sociálnych a pracovno-právnych záväzkov. Regionálne samosprávy zabezpečujú úspešné sledovanie plnenia podmienok používaním dotazníkov, vykonávaním auditov a budovaním úzkych vzťahov s dodávateľom. Prispieva to aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre hospodárske subjekty z EÚ a tretích krajín.

ZELENÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE Mesto Hamburg – Kvalita recyklovaného cestného asfaltu Mesto Hamburg, ktoré si kladie za cieľ recyklovať 100 % pôvodných stavebných materiálov pri rekonštrukcii a opravách cestných povrchov, umožnilo skupine súkromných spoločností, ktoré vyvinuli recyklačnú technológiu, aby svoj produkt otestovali na verejných cestách. Kontrolami sa potvrdila kvalita technológií a mesto prikročilo k vyhláseniu užšej súťaže. Spoločnosti, ktoré sa uchádzali o zákazku, sa museli riadiť určitými krokmi pri výrobe a dodávke recyklovaného asfaltu. V porovnaní s nákladmi na tradičnú opravu cestných povrchov Hamburg ušetril 30 % a realizácia opráv bola rýchlejšia. Ekologický asfalt má rovnaké vlastnosti a trvanlivosť ako bežný asfalt.

INOVATÍVNE VEREJNÉ OBSTARÁVANIE Strategická spolupráca v oblasti obstarávania v celej EÚ v záujme energeticky účinnejšej výpočtovej techniky Vysokovýkonná výpočtová technika (HCP) má v Európe strategický význam v mnohých oblastiach verejného sektora vrátane kybernetickej bezpečnosti, energetiky, zmeny klímy a zdravia. Umožňuje vyvíjať, testovať a realizovať mimoriadne zložité aplikácie. V roku 2014 sa vedúce superpočítačové strediská z Nemecka, Francúzska, Talianska, Spojeného kráľovstva a Fínska spojili v rámci obstarávania vo fáze pred komerčným využitím PRACE3IP, aby si spoločne obstarali výskum a vývoj energeticky účinnejších superpočítačov. Uplatnením podmienok na miesto plnenia zákazky sa zabezpečilo, že dodávatelia uskutočnili výskum a vývoj v celom rozsahu v Európe. Od roku 2017 superpočítačové strediská začali verejné obstarávania inovačných riešení na základe predchádzajúceho výskumu.

Rozhodujúce pre maximalizáciu vplyvu postupu verejného obstarávania je stanovenie kvalitatívnych cieľov s cieľom splniť prísne sociálne, environmentálne a moderné technologické normy kvality. Strategické rozhodnutia, ktoré verejní nákupcovia prijmú na začiatku postupu, sa premietnu do nasledujúcich krokov, z ktorých každý musí zodpovedať všeobecnej stratégii verejného obstarávateľa v oblasti obstarávania.

Verejní obstarávatelia majú k dispozícii široké spektrum nástrojov na začlenenie sociálnych, inovačných a environmentálnych aspektov do verejných zákaziek. Môžu využívať rôzne riešenia, aby našli najlepšiu kombináciu technických špecifikácií, podmienok účasti, kritérií na vyhodnotenie ponúk a doložiek o plnení zákazky.

3.1 Plánovanie investícií

— Určiť potreby a potenciálne riešenia — Otvorená a transparentná účasť na trhu — Analýza nákladov a prínosov a posudzovanie rizika — Budovanie kapacít a zdrojov

Pred tým, než verejní obstarávatelia prijmú rozhodnutie o obstarávaní, mali by uskutočniť dôkladnú analýzu nákladov a prínosov a zabezpečiť potrebné kapacity a zdroje na riadenie obstarávania. Včasný prieskum trhu je nevyhnutný na identifikáciu potenciálnych riešení, ktoré môže trh ponúknuť, ako aj na informovanie potenciálnych uchádzačov o štruktúre postupu verejného obstarávania a zákaziek. Takéto konzultácie môžu byť príležitosťou na preklenutie vzdialenosti medzi potrebami verejných obstarávateľov a riešeniami, ktoré môžu potenciálni dodávatelia ponúknuť, a to aj menší poskytovatelia alebo sociálne podniky. Dialógom s potenciálnymi dodávateľmi možno zistiť, že existujú inovačné možnosti, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu alebo ľahko uplatniteľné. Okrem toho môže verejným obstarávateľom pomôcť overiť uskutočniteľnosť určitých technických a procesných riešení a dostupnosť tovaru, prác a služieb s požadovanými vlastnosťami na trhu. Verejní obstarávatelia môžu vykonať predbežné trhové konzultácie, pokiaľ sa tým nenarúša hospodárska súťaž a pokiaľ postupujú otvorene, transparentne a nediskriminačne a so všetkými hospodárskymi subjektmi zaobchádzajú rovnako (38).

Na získanie informácií o podobných projektoch a obstarávaniach je vhodné konzultovať aj s inými verejnými obstarávateľmi.

Verejní obstarávatelia by mali na začiatku postupu identifikovať potenciálne riziká v dodávateľskom reťazci vrátane etických otázok vo výrobnom procese. Riziká sa môžu výrazne líšiť v závislosti od geografického umiestnenia dodávateľov, najmä v hlavných vyvážajúcich krajinách. Môžu sa týkať rôznych prvkov, ako napríklad:

— odvetvie a kategória obstarávania a následne typ príslušného výrobného procesu (napr. stavebné práce sa môžu týkať osobitných rizík pre zdravie a bezpečnosť; výroba textilu sa môže týkať porušovania pracovno-právnych predpisov, vystavenie pracovníkov nebezpečným látkam atď.),

— geografické umiestnenie výrobného procesu (podmienky pracovníkov sa môžu výrazne líšiť v hlavných vyvážajúcich krajinách na trhu),

— zložitosť dodávateľského reťazca (čím je dodávateľský reťazec zložitejší a geograficky rozdrobenejší a menej transparentný, tým pravdepodobnejšie sú neprípustné postupy a porušovanie ľudských práv),

— rešpektovanie súkromia, ochrana údajov, dôvernosť informácií, práva duševného vlastníctva (vrátane autorského práva) a povinnosti otvoreného prístupu.

Výber správneho postupu je kľúčom k úspechu verejného obstarávania. Verejní obstarávatelia by mali starostlivo zvážiť všetky procedurálne možnosti právneho rámca.

Inovačné postupy sa napríklad najčastejšie obstarávajú formou služieb v oblasti vývoja a výskumu. Služby v oblasti výskumu a vývoja možno obstarávať samostatne alebo spolu s komerčným rozsahom dodávok konečného riešenia použitého v praxi.

EÚ vylúčila z rozsahu pôsobnosti smerníc verejné obstarávanie služieb v oblasti výskumu a vývoja, v rámci ktorých si verejný obstarávateľ nevyhradzuje všetky prínosy, ktoré plynú z výskumu a vývoja, výlučne na svoje použitie (39). Medzinárodné záväzky EÚ na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni sa všeobecne nevzťahujú na tieto služby. Ak sa služby v oblasti výskumu a vývoja obstarávajú samostatne a vlastníkom práv duševného vlastníctva plynúcich z výskumu a vývoja je dodávateľ – ako je to v prípade obstarávania vo fáze pred komerčným využitím – hospodárske subjekty z tretích krajín nemajú k nemu prístup. Môžu sa na nich vzťahovať podmienky na miesto plnenia zákazky.

Ak sa obstarávajú inovačné výstupy, verejní obstarávatelia musia zabezpečiť, aby ich obstarávacie postupy boli navrhnuté tak, aby inovačné aj tradičné riešenia mohli súťažiť za rovnakých podmienok. Dá sa to dosiahnuť tým, že optimálne využijú špecifikácie založené na funkčnosti a výkonnosti a dodávateľom sa umožní predložiť variantné ponuky.

Osvedčené postupy — Poznanie a prieskum trhu — Otvorená a transparentná účasť — Zabezpečenie podpory zo strany politických činiteľov prijímajúcich rozhodnutia — Spolupráca s inými verejnými obstarávateľmi — Výber vhodného postupu verejného obstarávania

3.2 Vymedzenie kritérií kvality v postupe verejného obstarávania

— Jasné vymedzenie kritérií kvality v súťažných podkladoch — Stanovenie noriem kvality na základe kritérií vylúčenia, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk — Stanovenie prísnych požiadaviek na overenie súladu s kritériami kvality (použitím štandardov a značiek) — Plnenie požiadaviek na kvalitu v doložkách o plnení zákazky

Je dôležité mať na pamäti, že technické špecifikácie, požiadavky a kritériá vo fáze výberu a vyhodnotenia, ako aj doložky o plnení zákazky musia byť vždy spojené s predmetom zákazky.

V technických špecifikáciách by sa mal jasne vymedziť predmet zákazky, pričom by sa mali zohľadniť všetky požiadavky na kvalitu stanovené v procese plánovania. Technické špecifikácie môžu zahŕňať konkrétny proces výroby alebo poskytovania alebo dodania požadovaných prác, tovaru alebo služieb v každej fáze ich životného cyklu (40). Pri predvídavom návrhu technických špecifikácií sa už zohľadňujú požadované dôkazné prostriedky.

Verejní obstarávatelia môžu napríklad požadovať, aby bol obstaraný tovar vyrobený z konkrétneho materiálu alebo aby obsahoval určité percento recyklovaných alebo opätovne použitých materiálov. Môžu sa zahrnúť aj požiadavky týkajúce sa obmedzenia nebezpečných látok vo výrobku. Podľa právnych predpisov EÚ majú verejní obstarávatelia povinnosť v technických špecifikáciách zohľadniť minimálne požiadavky na prístupnosť výrobkov, služieb a zastavaného prostredia, ktoré obstarávajú a ktoré sú určené na používanie fyzickými osobami (41).

Článok 18 smernice 2014/24/EÚ […] 2. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení verejných zákaziek plnili uplatniteľné povinnosti v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v prílohe X.

Článok 57 smernice 2014/24/EÚ […] 4. Verejní obstarávatelia môžu z účasti na postupe obstarávania vylúčiť každý hospodárky subjekt alebo od nich môžu členské štáty požadovať, aby z účasti na postupe obstarávania vylúčili ktorýkoľvek hospodárky subjekt, a to v ktorejkoľvek z týchto situácií: a) ak verejný obstarávateľ môže akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať porušenie uplatniteľných povinností uvedených v článku 18 ods. 2

Kritériá vylúčenia zaisťujú, že sa verejný obstarávateľ môže spoľahnúť na dôveryhodné hospodárske subjekty. V smerniciach sú uvedené dôvody na vylúčenie. Korupcia, podvod, pranie špinavých peňazí, detská práca a teroristické trestné činy alebo záväzné rozhodnutie dosvedčujúce neschopnosť platiť dane alebo sociálne odvody musia viesť k vylúčeniu z postupu verejného obstarávania (42).

V ostatných prípadoch si verejní obstarávatelia môžu vybrať alebo ich členské štáty môžu požadovať vylúčenie uchádzača v situácii, ktorá ohrozuje ich dôveryhodnosť (43). Týka sa to napríklad porušenia povinností v oblasti sociálneho, pracovného a environmentálneho práva, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ. V smernici sa uvádzajú povinné medzinárodné environmentálne a pracovné normy, ktoré sa majú dodržiavať, najmä normy zakotvené v „základných“ dohovoroch MOP (44). V článku 71 ods. 1 smernice 2014/24/EÚ sa požiadavky rozširujú na subdodávateľov. Vo vnútroštátnych predpisoch vo viacerých členských štátoch sa stanovuje povinné vylúčenie uchádzačov, ktorí nespĺňajú uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva.

Ak má verejný obstarávateľ pochybnosti o platnosti alebo pravosti požadovaného dokumentu týkajúceho sa overenia dôvodov na vylúčenie, môže požiadať o dodatočné vysvetlenie. Mal by požadovať dokumentáciu z tretej krajiny v úradnom jazyku Európskej únie s overeným prekladom. Môže požadovať iné prostriedky na overenie pravosti.

Zabezpečenie dodržiavania povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva — Vylúčenie uchádzačov z dôvodu predchádzajúceho porušenia – dobrovoľné alebo povinné — Povinnosť odmietnuť uchádzačov, ak porušenie vedie k ponuke s neobvykle nízkou cenou — Povinnosť zaistiť dodržanie plnenia zákazky, a to aj pre subdodávateľov

Stanovenie a presadzovanie prísnych sociálnych, environmentálnych a pracovných noriem — Vymedzenie podmienok účasti — Vymedzenie požiadaviek na plnenie zákazky (napr. zákaz používania určitých chemických látok) — Vymedzenie primeraných mechanizmov nahlasovania a monitorovania — Stanovenie sankcií alebo iných dôsledkov porušenia — Rozšírenie povinností na subdodávateľov a dodávateľov — Spolupráca zameraná na vybudovanie udržateľných a zodpovedných dodávateľských reťazcov a dodržiavanie pracovno-právnych povinností by sa mala vyžadovať a dôkladne kontrolovať v celom dodávateľskom reťazci, a to aj na úrovni subdodávateľov.

Stanovenie vhodných podmienok účasti je nevyhnutné, aby sa zabezpečilo, že uchádzači majú kapacitu na splnenie zákazky. V rámci užšej súťaže a rokovacieho konania, ako aj súťažných dialógov, sa používajú na vypracovanie užšieho zoznamu uchádzačov, ktorí sa vyzvú na predloženie ponúk. V smerniciach (45) je uvedený úplný zoznam kategórií kritérií, ktoré sa môžu vyžadovať v súvislosti s finančnou kapacitou uchádzača, ako aj ich odbornou vhodnosťou, technickou schopnosťou a skúsenosťami.

Podmienky účasti sa môžu týkať osobitného vzdelania alebo zručností tímu, ktorý plní zákazku (napr. nakladanie s nebezpečným materiálom alebo inštalácia zložitej technológie), odborných kvalifikácií alebo dostupnosti potrebného vybavenia. Verejní obstarávatelia môžu vyžadovať aj dôkaz o skúsenostiach uchádzačov s uskutočňovaním podobných alebo súvisiacich projektov. Podmienky výberu, ktoré treba dôkladne a špecificky prispôsobiť charakteristikám potrebným na plnenie zákazky, môžu veľmi účinne zaručiť záujem verejného obstarávateľa, pokiaľ nie sú diskriminačné.

V prípade viac než polovice postupov verejného obstarávania sa ako jediné kritérium na vyhodnotenie ponúk stále používa najnižšia cena. Kvalitatívne kritériá sú stále nedostatočne využívané, hoci smernice o verejnom obstarávaní poskytujú verejným obstarávateľom veľkú flexibilitu pri obstarávaní na základe kritérií nákladovej efektívnosti a kvality. Verejní obstarávatelia môžu a vyzývajú sa, aby pri hodnotení ekonomicky najvýhodnejšej ponuky zohľadňovali najlepší pomer ceny a kvality.

Ak sa verejní obstarávatelia rozhodnú použiť najlepší pomer ceny a kvality namiesto najnižšej ceny alebo najnižších nákladov, v hodnotení sa zohľadnia rôzne kritériá vrátane sociálnych a environmentálnych aspektov, kvality a ceny alebo nákladov.

Verejní obstarávatelia môžu napríklad uprednostniť uchádzačov, ktorí:

— ponúkajú lepšie pracovné podmienky pri plnení zákazky,

— uprednostňujú začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a znevýhodnených pracovníkov,

— Inteligentne využívajú inovácie s cieľom ponúknuť kvalitnejšie alebo lacnejšie riešenia a

— ponúkajú udržateľne vyrábané výrobky.

A to bez ohľadu na existenciu právnych povinností ponúkať takéto pracovné podmienky alebo plniť kritériá udržateľnosti.

Kalkulácia nákladov na životný cyklus umožňuje aj posúdenie environmentálneho vplyvu výrobkov. Zadávanie zákaziek, ktoré je založené len kritériu ceny, neumožňuje verejným obstarávateľom zohľadniť dlhodobé náklady a prínosy projektov, v dôsledku čoho získavajú nižšiu hodnotu za peniaze. Výpočet celkových nákladov na životný cyklus obstarávania je mimoriadne dôležitý pre dlhodobé infraštruktúrne projekty, ktoré zvyčajne mávajú vysoké kapitálové a prevádzkové náklady. Komisia v tomto zmysle už v roku 2013 (46) odporučila členským štátom, aby pri meraní životného cyklu používali metódu environmentálnej stopy výrobku alebo metódu environmentálnej stopy organizácie. Do kalkulácie nákladov na životný cyklus možno napríklad zahrnúť ťažbu a spracovanie surovín, výrobu a ďalšie fázy výroby až po fázu využívania a likvidácie.

Verejní obstarávatelia by si mali vybrať kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré im najlepšie umožnia nadobudnúť výkon práce, tovar alebo služby vhodné podľa ich potrieb (47). Inteligentné nastavenie kritérií na vyhodnotenie ponúk, pri ktorých sa oceňuje kvalita aj cena, predstavuje pre verejných obstarávateľov dôležitý potenciál, že budú môcť stimulovať hospodársku súťaž medzi uchádzačmi a získať najlepšiu hodnotu za peniaze a zároveň sledovať strategické politické ciele.

Používanie noriem, značiek alebo osvedčení vo verejnom obstarávaní je praktickým a spoľahlivým spôsobom, ako si môžu verejní obstarávatelia overiť súlad uchádzačov s osobitnými odvetvovými alebo kvalitatívnym požiadavkami. Normy alebo značky, ktoré sa používajú v rámci postupov verejného obstarávania, sa zvyčajne vzťahujú na zabezpečenie kvality, environmentálnu certifikáciu, environmentálne značky, systémy environmentálneho riadenia a výrobky spravodlivého obchodu. Značky a požiadavky na označovanie sa môžu používať na stanovenie minimálnych noriem kvality v technických špecifikáciách alebo na ocenenie ambicióznejších ponúk prostredníctvom kritérií na vyhodnotenie ponúk. Uchádzači, ktorí spĺňajú požiadavky na označovanie, ale nezískali značku, musia mať možnosť preukázať súlad alternatívnym spôsobom.

Verejní obstarávatelia by mali odkazovať len na normy vypracované nezávislými orgánmi, prednostne na úrovni EÚ alebo medzinárodnej úrovni, ako je napríklad environmentálna značka EÚ (48), schéma pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), environmentálna stopa výrobku/environmentálna stopa organizácie alebo osvedčenia vydávané na úrovni EÚ, ako napríklad značka CE, alebo Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu (ISO). Používanie európskych noriem, označení alebo osvedčení zabezpečuje súlad riešení s európskymi právnymi predpismi v oblasti bezpečnosti, ochrany verejného zdravia, životného prostredia atď. Ak si verejní obstarávatelia vyžadujú vnútroštátnu alebo regionálnu certifikáciu, musia akceptovať rovnocenné osvedčenia od iných členských štátov EÚ alebo iné dôkazy, ktoré preukazujú, že táto požiadavka je splnená. Jasné a jednoznačné požiadavky, ako poskytnúť dôkazy o rovnocennosti noriem kvality, bezpečnosti a ochrany verejného zdravia, môžu účinne prispieť k dodržiavaniu prísnych environmentálnych a iných noriem.

Zahrnutie príslušných doložiek o plnení zákazky je často účinným a vhodným spôsobom, ako podporiť normy týkajúce sa vysokej kvality. Môžu sa vzťahovať na kvalitatívne aspekty plnenia zákazky vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych, zamestnaneckých alebo inovačných prvkov. Doložky o plnení zákazky musia súvisieť s predmetom zákazky a nemôžu sa nimi požadovať všeobecné politiky spoločnosti.

Od dodávateľov sa môže vyžadovať, aby zabezpečili, že všetok ponúkaný tovar bez ohľadu na svoj pôvod spĺňa vysokú úroveň kvality, sociálne a environmentálne normy, teda normy, ktoré musia byť jasne definované v súťažných podkladoch.

Od dodávateľa možno napríklad vyžadovať, aby:

— zamestnal pracovníkov z určitého znevýhodneného prostredia,

— pre zamestnancov zabezpečil odbornú alebo bezpečnostnú prípravu týkajúcu sa konkrétneho plnenia zákazky,

— informoval o emisiách alebo opatreniach na identifikáciu porušovania ľudských práv a jeho predchádzanie,

— prijal konkrétne opatrenie na likvidáciu odpadu.

Osobitné doložky o plnení uvedené v zmluve sa môžu používať na to, aby sa od hospodárskych subjektov vyžadovalo dodržiavanie kódexu správania, podľa ktorého musia zverejniť informácie o svojich dodávateľoch a ich dodržiavaní pracovných podmienok, ako aj na to, aby identifikovali riziko porušenia ľudských práv, predchádzali mu a zmierňovali ho, a to v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernením OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného podnikania. Verejní obstarávatelia môžu takisto vyžadovať, aby uchádzači pri plnení zákazky dodržiavali základné medzinárodné pracovné normy bez ohľadu na právne povinnosti uchádzača alebo miesto výroby. Ak sa zistí ich porušovanie, od dodávateľov sa môže vyžadovať, aby prijali opatrenia na presadzovanie noriem a dodávateľovi uložili sankcie až po zastavenie dodávok.

Od dodávateľov možno výslovne požadovať, aby dodržiavali environmentálne a sociálne normy, ktoré nepredstavujú právne povinnosti uložené na základ práva EÚ ani vnútroštátneho práva. Od zahraničných dodávateľov sa rovnako môže požadovať, aby pri plnení zákazky dodržiavali právne požiadavky vzťahujúce sa na hospodársky subjekt z EÚ bez ohľadu na to, či podliehajú alebo nepodliehajú tým istým právnym povinnostiam. Takéto požiadavky sa môžu uplatňovať aj na výrobu tovaru, ktorý je predmetom zákazky.

Nesplnenie týchto podmienok v ponuke vedie k zamietnutiu ponuky. Takéto požiadavky prispievajú k zabezpečeniu rovnakých podmienok, ktoré môžu byť nespravodlivé v dôsledku rozdielnych právnych požiadaviek v krajine pôvodu uchádzača, respektíve služieb alebo tovaru, ktoré ponúka.

Osvedčené postupy — Používanie celej škály nástrojov – vylúčenie, výber, zadanie zákazky, plnenie zákazky — Prispôsobenie vašich kritérií pre každé konkrétne obstarávanie — Zabezpečiť, aby boli všetci uchádzači a dodávatelia povinní spĺňať tie isté požiadavky

3.3 Monitorovanie plnenia zákazky

— Presadzovať normy kvality na úrovni plnenia zákazky — Požiadavky na nahlasovanie — Jasne vymedzené sankcie

Používanie kritérií kvality vo verejnom obstarávaní je účinné len vtedy, keď verejný obstarávateľ zabezpečí vysokú úroveň odborných znalostí pri príprave ponúk a výberových konaní a keď monitoruje plnenie zákazky nepretržite a účinne, a zabezpečí, že dodávateľ počas plnenia zákazky naďalej spĺňa požiadavky verejného obstarávania.

Monitorovanie plnenia zákaziek môže mať rôzne formy a môže si od verejného obstarávateľa vyžadovať rôzne stupne zapojenia: Podmienky zákazky môžu byť doplnené o požiadavky týkajúce sa:

— pravidelného oznamovania informácií o určitých aspektoch plnenia zákazky,

— vypĺňania dotazníkov týkajúcich sa dodržiavania zmluvných ustanovení,

— poskytovania listinných dôkazov o súlade alebo

— umožnenia auditov alebo inšpekcií na mieste.

Uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva by sa mali vždy dôkladne kontrolovať aj na úrovni subdodávateľov a v prípade potreby v celom dodávateľskom reťazci. Aj prostredníctvom sankcií a systémov postupného presadzovania podmienok majú verejní obstarávatelia možnosť prinútiť dodávateľa počas fázy plnenia zákazky, aby dodržiaval zmluvné podmienky.

Stanovením spôsobov spolupráce s dodávateľom – napr. vyžadovaním vysvetlení, stanovením lehôt na nápravu situácie alebo vydávaním upozornení – sa výrazne zvyšuje vyjednávacia sila verejného obstarávateľa.

Vďaka realistickým zmluvným podmienkam a monitorovacím metódam sa zvyšujú šance na riadne plnenie zákazky a zabezpečí sa, že rovnaké podmienky vytvorené v čase začatia obstarávania, sa zachovajú počas celého plnenia zákazky.

Osvedčené postupy — Len monitorovaním zabezpečíte, aby dodávatelia dodržiavali VAŠE podmienky — Vytvorte účinné a jednoduché monitorovacie mechanizmy — Využívajte úplnú škálu moderných komunikačných nástrojov na monitorovanie na diaľku — Začnite spoluprácu s MVO alebo špecializovanými orgánmi v oblasti nezávislého monitorovania plnenia zákaziek

3.4 Praktické aspekty

Zabezpečenie vysokých noriem kvality a rovnakých podmienok — Verejní obstarávatelia sa vyzývajú, aby obstarávanie využívali ako strategický nástroj na podporu celospoločenských plánov, medzi ktoré patria sociálne, ekologické a inovačné ciele. — Verejní obstarávatelia by pri navrhovaní svojich obstarávaní mali zabezpečiť, aby sa na uchádzačov z EÚ a tretích krajín vzťahovali tie isté normy, čím sa prispeje k zaisteniu rovnakých podmienok. — Pri definovaní svojich požiadaviek na verejné obstarávanie by mali použiť technické špecifikácie, kritériá vylúčenia, podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk tak, aby nastavili vysoké normy kvality pre všetkých uchádzačov bez ohľadu na ich pôvod. — Mali by používať doložky o plnení zákazky na to, aby sa zabezpečilo účinné plnenie noriem kvality všetkými hospodárskymi subjektmi pri plnení zákazky, a to bez ohľadu na miesto výroby. — Mali by zaviesť a uplatňovať účinné monitorovacie mechanizmy, aby zaistilo dodržiavanie noriem. — Viaceré usmernenia Komisie poskytujú verejným obstarávateľom podporu pri začleňovaní požiadaviek na kvalitu.

4. Praktická pomoc Európskej komisie

Európska komisia poskytuje praktickú pomoc verejným obstarávateľom a členským štátom v niekoľkých formách (49). Je to prvok partnerstva vytvoreného na základe oznámenia Komisie „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“. Komisia takto podporuje výmenu informácií, poznatkov a skúseností. Toto oznámenie bolo základom širokého politického dialógu, ako aj spolupráce s vnútroštátnymi a miestnymi orgánmi, inštitúciami EÚ a inými zainteresovanými stranami, pričom Komisia tu vystupuje ako prostredník.

V prípade jednotlivých veľkých projektov v oblasti infraštruktúry Komisia ponúka pomoc prostredníctvom asistenčného pracoviska a mechanizmu oznamovania v kontexte „ex ante posúdenia aspektov týkajúcich sa verejného obstarávania v súvislosti s veľkými projektmi v oblasti infraštruktúry“ (50). Verejní obstarávatelia v rámci takýchto projektov čelia väčšiemu riziku, že hlavné infraštruktúrne projekty sa nedokončia včas alebo nesprístupnia podľa plánu, že ich náklady sa počas realizačnej fázy zvýšia z najrôznejších dôvodov alebo že sa riziká presunú na verejných obstarávateľov. Verejné finančné prostriedky by sa mohli vynakladať takým spôsobom, ktorým sa nie vždy zabezpečí najvyššia možná pridaná hodnota pre občanov a spoločnosť. Preto sa verejní obstarávatelia vyzývajú, aby využili všetku dostupnú pomoc.

Ďalej nasleduje prehľad rôznych mechanizmov, ktoré ponúkajú vysvetlenia a pomoc (51).

Prehľad praktickej pomoci — Asistenčné pracovisko a postup oznamovania pre veľké infraštruktúrne projekty — Siete zainteresovaných strán vrátane seminárov najmä o zelenom a sociálnom obstarávaní a profesionalizácia — Pravidelné konferencie na vysokej úrovni o rôznych tematických otázkach vrátane kritérií na vyhodnotenie ponúk, strategického obstarávania, transparentnosti, profesionalizácie a veľkej infraštruktúry, zlepšovania prístupu k obstarávaniu, digitálnej transformácie, ako aj nových projektov a výziev — Centrum elektronických kompetencií – „podporné nástroje pre verejných obstarávateľov“ — Vydávanie usmernení, a to aj o obstarávaní inovácií, zelenom verejnom obstarávaní, sociálnom obstarávaní, verejnom obstarávaní v oblasti obrany, a pre odborníkov z praxe, ktorí sa zaoberajú európskymi fondmi

5. V skratke

Právny rámec a jeho možnosti Súčasný legislatívny rámec EÚ pre verejné obstarávanie zahŕňa smernice, ktorými sa upravujú verejné zákazky, verejné služby, koncesie a verejné obstarávanie v oblasti obrany a bezpečnosti, ako aj prístup k preskúmaniu. Pravidlá stanovené v týchto právnych nástrojoch ponúkajú verejným obstarávateľom v celej EÚ väčšiu flexibilitu pri obstarávaní tovaru, služieb a prác: — Ponúkajú možnosť používať kritériá kvality a zadávať zákazky na základe najlepšieho pomeru ceny a kvality a nákladov na životný cyklus. — Umožňujú im vybrať si najvhodnejší a najúčinnejší postup verejného obstarávania. — Umožňujú im takisto vybrať si, ktoré požiadavky na kvalitu zahrnú do súťažných podkladov. — Ponúkajú mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva. — Poskytujú im veľkú flexibilitu pri príprave postupu verejného obstarávania prostredníctvom spolupráce s aktérmi na trhu a príslušnými zainteresovanými stranami. — Dávajú im k dispozícii nástroje na riešenie ponúk s neobvykle nízkou cenou. — Stanovuje sa v nich, ktorí uchádzači z tretích krajín majú zabezpečený prístup na trh verejného obstarávania v EÚ. Celkovo smernice verejným obstarávateľom ponúkajú širokú mieru flexibility, aby si mohli svoje verejné obstarávania prispôsobiť svojím potrebám.

Otázky a odpovede — Môže verejný obstarávateľ požadovať dodržiavanie pracovných, sociálnych a environmentálnych noriem, ktoré idú nad rámec právnych požiadaviek v mieste plnenia zákazky? Áno, verejný obstarávateľ môže stanoviť takéto požiadavky, pokiaľ sú nediskriminačné, súvisia s predmetom zákazky a sú v súlade s právom Únie. — Nie je nespravodlivé vyžadovať od uchádzačov, aby dodržiavali pracovné, sociálne a environmentálne normy, ktoré idú nad rámec ich právnych povinností? Nie, právne povinnosti sa môžu veľmi líšiť v závislosti od miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta výroby tovaru. Ak by sa vyžadovalo len dodržiavanie miestnych právnych predpisov, mohlo by to narušiť hospodársku súťaž. Prispôsobené požiadavky, ktoré sa vzťahujú na všetkých uchádzačov a tovar, prispievajú k vytvoreniu rovnakých podmienok. — Ako by mal verejný obstarávateľ pripraviť verejné obstarávanie, v rámci ktorého plánuje použiť kritériá kvality? Verejní obstarávatelia by mali začať s posúdením svojich vlastných potrieb a potenciálnych riešení. Môžu sa poradiť s účastníkmi trhu a inými zainteresovanými stranami. Možno použiť každý užitočný nástroj, pokiaľ je verejný obstarávateľ transparentný a zaobchádza so všetkými potenciálnymi uchádzačmi rovnako. — Spôsobuje stanovenie viacerých kritérií kvality a ich uplatňovanie na všetkých uchádzačov len administratívne zaťaženie? Stanovenie požiadaviek na kvalitu umožňuje obstarávateľovi investovať do udržateľnejších, sociálne zodpovednejších a inovatívnejších produktov a služieb a zabezpečiť spravodlivú hospodársku v prospech občanov. Závisí od každého verejného obstarávateľa, či sa rozhodne, ktorý je najúčinnejší spôsob vynakladania verejných finančných prostriedkov na dosiahnutie želaného výsledku. Táto flexibilita je spojená s určitými povinnosťami, ako je napríklad zabezpečenie primeraného monitorovania. — Ako sa môžu kritériá kvality a udržateľnosti zahrnúť do súťažných podkladov? Verejní obstarávatelia majú pri tom veľkú flexibilitu. Môžu zahrnúť také aspekty, ako podmienky účasti, technické špecifikácie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a doložky o plnení zákazky, pokiaľ súvisia s predmetom zákazky. Musia byť jasne vymedzené, objektívne a nesmú diskriminovať potenciálnych uchádzačov, aby sa vytvorili rovnaké podmienky, za ktorých môžu uchádzači súťažiť na základe rovnakých kvalitatívnych noriem. — Môže porušovanie povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva viesť k vylúčeniu uchádzača? Áno, verejní obstarávatelia majú možnosť vylúčiť uchádzača, ktorý nesplní uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva. — Má verejný obstarávateľ možnosť overiť si splnenie právnych a prispôsobených podmienok vzťahujúcich sa na uchádzačov a tovar? Verejný obstarávateľ má viac možností, ako si overí splnenie týchto podmienok. Môže si vyžiadať napríklad správy od uchádzača alebo od nezávislých orgánov kontroly kvality či mimovládnych organizácií. — Majú všetky hospodárske subjekty z celého sveta právo prístupu na trhy verejného obstarávania v EÚ? Nie, len hospodárske subjekty, na ktoré sa vzťahujú mnohostranné a dvojstranné obchodné zmluvy, majú zabezpečený prístup na trhy verejného obstarávania v EÚ. — Ako má verejný obstarávateľ postupovať, ak má podozrenie, že cena ponúkaná uchádzačom z tretej krajiny je príliš nízka? Je ďalšie preskúmanie možné? Áno, nie je to len možné, ale vhodné ďalej skúmať, aby tak verejný obstarávateľ mohol zabezpečiť spoľahlivosť ponuky a rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov verejného obstarávania. — Aký typ informácií možno požadovať, aby sa dalo skontrolovať, či je ide o ponuku s neobvykle nízkou cenou? Všetky informácie, na základe ktorých môže verejný obstarávateľ posúdiť spoľahlivosť ponuky. — Kedy možno ponuku zamietnuť ako neobvykle nízku? Ponuku možno zamietnuť, keď verejný obstarávateľ nepovažuje vysvetlenie podané uchádzačom za presvedčivé.

Podporné nástroje a usmernenia Komisie v oblasti verejného obstarávania — Oznámenie Komisie: Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017DC0572&from=EN: — Webové sídlo Komisie venované verejnému obstarávaniu: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk — Centrum elektronických kompetencií – Podporné nástroje pre verejných obstarávateľov: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sk — Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1805 z 3. októbra 2017 k profesionalizácii verejného obstarávania – Budovanie architektúry profesionalizácie verejného obstarávania (Ú. v. EÚ L 259, 7.10.2017, s. 28) — Oznámenie Komisie: Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0614&from=EN — Verejné obstarávanie pre obehové hospodárstvo (osvedčené postupy a usmernenie): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf — Zelené nakupovanie! – Príručka zeleného verejného obstarávania: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf — Kritériá EÚ pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm — Osvedčené postupy pri GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm — Asistenčná služba pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm — Vzdelávacie nástroje v oblasti GPP pre verejných obstarávateľov: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm — Vzdelávací program v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm — Kalkulácia nákladov na životný cyklus v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm — Metóda environmentálnej stopy produktu/organizácie: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm — Semináre o obstarávaní so sociálnym vplyvom: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html — Sociálne nakupovanie – Príručka na zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní: \\NET1.cec.eu.int\homes\083\lupilaa\Social\Buying Social guide EMPL-MARKT.pdf — Usmernenie Komisie o obstarávaní inovácií: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F — Súbor nástrojov na obstarávanie inovácií, Európska pomoc pri obstarávaní inovácií: http://www.eafip.eu/ — Európska sieť kompetenčných centier pre obstarávanie inovácií: http://www.procure2innovate.eu/ — Verejné obstarávanie – Usmernenie pre odborníkov z praxe: https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners — Oznámenie Komisie o usmerneniach o kooperatívnom obstarávaní v oblastiach obrany a bezpečnosti https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK — Usmernenie k zadávaniu zákaziek medzi vládami v oblasti obrany a bezpečnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK — Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/624 z 20. apríla 2018 o cezhraničnom prístupe na trh pre subdodávateľov a MSP v sektore obrany (Ú. v. EÚ L 102, 23.4.2018, s. 87)

(1) JOIN(2019) 5.

(2) Zasadnutie Európskej rady v dňoch 21. – 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(3) Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín, COM(2016) 34 final.

(4) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“, COM(2017) 572 final.

(5) Konsolidované znenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 1).

(6) https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7) Tento dokument nie je právne záväzný. Aj keď sa v dokumente príležitostne parafrázujú ustanovenia právnych predpisov EÚ, neznamená to, že sa ním majú dopĺňať alebo obmedzovať práva a povinnosti stanovené v daných právnych predpisoch. Vzhľadom na to, že dokument by sa mohol chápať ako výklad právnych predpisov EÚ, treba zdôrazniť, že na vydávanie právne záväzného výkladu práva EÚ je príslušný len Súdny dvor Európskej únie. Príklady uvedené v tomto dokumente neboli overené, pokiaľ ide o súlad s právnymi predpismi EÚ.

(8) V aktuálnom texte GPA zodpovedajú príslušné prílohy uvedené v článku 25 prílohám 1, 2, 4, 5, 6 a 7.

(9) V tejto súvislosti pozri článok 25 smernice 2014/24/EÚ, článok 43 smernice 2014/25/EÚ.

(10) Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín, COM(2016) 34 final.

(11) Zasadnutie Európskej rady 21. – 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(12) Výklad článku 85 ods. 1 v spojení s ods. 2 smernice 2014/25/EÚ.

(13) Podľa aktuálneho znenia GPA príslušné ustanovenia už nie sú zahrnuté do článku XXIII, ale do článku III.

(14) Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76.

(15) Členské štáty by mali toto rozhodnutie prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a cieľ získavania vzájomných výhod. Toto rozhodnutie by mohlo byť aj selektívnej povahy, t. j. povolili by sa len hospodárske subjekty zo všetkých alebo z niektorých krajín GPA, ale nie z iných tretích krajín (krajín, ktoré nie sú členmi EHP ani zmluvnými stranami GPA a s ktorými EÚ nemá dvojstranné dohody o otvorení trhov verejného obstarávania).

(16) Pozri odôvodnenie 18 druhý odsek smernice 2009/81/ES.

(17) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii.

(18) Článok 21 smernice 2009/81/ES.

(19) Členské štáty majú výlučnú zodpovednosť za vymedzenie svojich základných bezpečnostných záujmov, ako je uvedené v odôvodnení 16 smernice (pozri aj rozsudok z 30. septembra 2003 vo veci T-26/01.

(20) Pozri rozsudok SDEÚ z 13. decembra 2007 vo veci C-337/06 Bayerischer Rundfunk, bod 64.

(21) Pozri bod 68 rozsudku v spojených veciach C-285/99 a C-286/99, Impresa Lombardini SpA.

(22) Takéto „relatívne“ porovnanie (vrátane všetkých predložených ponúk) môže byť vhodnejšie v prípadoch, keď je počet doručených ponúk dostatočný, pretože takéto porovnanie pravdepodobne najlepšie odráža trhové podmienky.

(23) SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 43 a 73.

(24) SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 43 a 55.

(25) SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 51.

(26) Článok 69 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ.

(27) Článok 69 ods. 2 písm. d) a článok 69 ods. 3.

(28) Článok 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ.

(29) Všeobecný súd, vec T-422/11, Computer Resources International, bod 87.

(30) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“, COM(2017) 572 final.

(31) Napríklad, ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a najmä cieľ udržateľného rozvoja 12.7 (Podpora postupov verejného obstarávania, ktoré sú udržateľné a v súlade s vnútroštátnymi politikami a prioritami). V uznesení valného zhromaždenia OSN pre životné prostredie z marca 2019 sa všetky členské štáty vyzývajú, aby pracovali na dosiahnutí udržateľnej spotreby a výroby, rozvíjali politiky udržateľného verejného obstarávania a modernizovali svoje rámce v oblasti verejného obstarávania v súlade s svojím záväzkom dosiahnuť cieľ udržateľného rozvoja 12.7; pozri uznesenie:

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y.

(32) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 z 20. júna 2019, ktorou sa mení smernica 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 116).

(33) http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

V medzinárodnom kontexte sú relevantné najmä tieto skupiny produktov: Kritériá GPP pre počítače a monitory (2016), v oblasti cestnej dopravy (2019), pre elektrické a elektronické zariadenia používané v odvetví zdravotnej starostlivosti (2014). V súbore kritérií GPP EÚ sa pre každé kritérium stanovuje, či sa má použiť ako podmienka účasti, technická špecifikácia, kritérium na vyhodnotenie ponuky alebo doložka o plnení zákazky. Kritériá v oblasti GPP sú založené na údajoch z dôkazov o existujúcich kritériách environmentálnej značky a na údajoch získaných od zainteresovaných strán v priemysle, občianskej spoločnosti a členských štátov. Ako dôkazy sa využívajú dostupné vedecké informácie a údaje, osvojuje sa prístup životného cyklu a zapájajú sa zainteresované strany, ktoré sa stretávajú, aby diskutovali o problematike a dospeli k zhode.

(34) http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

(35) http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36) http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37) Ďalšie informácie: Usmernenie k inovačnému obstarávaniu C(2018) 3051 final uverejnené 15.5.2018, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/29261.

(38) V článku 40 smernice 24/2014/EÚ a článku 58 smernice 25/2014/EÚ sú uvedené ustanovenia o predbežných trhových konzultáciách.

(39) KOM(2007) 799 v konečnom znení a súvisiaci pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2007) 1668 „Obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím: podpora inovácií s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné verejné služby vysokej kvality v Európe“.

(40) Článok 42 smernice 2014/24/EÚ.

(41) Európsky parlament 13. marca 2019 prijal európsky akt o prístupnosti (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb). V tomto akte sa stanovujú povinné európske požiadavky na určité výrobky a služby vrátane zadávania verejných zákaziek.

(42) Článok 57 ods. 1 a 2 smernice 2014/24/EÚ. Pozri takisto článok 80 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ.

(43) V článku 57 ods. 4 smernice 2014/24/EÚ je uvedený úplný zoznam kategórií.

(44) Dohovor MOP (č. 87) o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať, dohovor (č. 98) o vykonávaní zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať, dohovor (č. 29) o nútenej alebo povinnej práci, dohovor (č. 105) o zrušení nútenej práce, dohovor (č. 138) o minimálnom veku na prijatie do zamestnania, dohovor (č. 111) o diskriminácii v zamestnaní a povolaní, dohovor (č. 100) o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty, dohovor (č. 182) o zákaze a o okamžitých opatreniach na odstránenie najhorších foriem detskej práce.

(45) Článok 58 smernice 2014/24/EÚ. Pozri takisto článok 80 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ.

(46) Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1). Pozri takisto vývoj v rámci pilotnej fázy EÚ a prechodnej fázy: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm.

(47) Pozri odôvodnenie 92 smernice 2014/24/ES.

(48) www.ecolabel.eu

(49) https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk

(50) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Napomáhanie investovaniu prostredníctvom dobrovoľného ex ante posúdenia aspektov týkajúcich sa verejného obstarávania v súvislosti s veľkými projektmi v oblasti infraštruktúry“ COM(2017)573 final.

(51) Všetky príslušné referencie a odkazy sú uvedené v oddiele „5. V skratke“.