SK    SK SK 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 17.6.2008 
SEK(2008) 2027 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný materiál k dokumentu 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
o spoločných zásadách ďalšieho rozvoja spolo čnej prisťahovaleckej politiky: platforma 
pre nový európsky prístup 
 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
{KOM(2008) 359 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2026} 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Túto správu vypracovalo Generálne riadite ľstvo pre spravodlivos ť, slobodu a bezpe čnosť na 
základe informácií, ktoré poskytli viaceré ďalšie útvary Komisie. Je  to zjednodušená verzia 
hodnotenia vplyvu, pretože pozostáva iba z vymedzenia problémov, v ktorom sa zoh ľadňuje 
existujúce acquis , z prehľadu hlavných smerov (dôvodová správa) a nahliadnutia do budúcej 
metodiky. Opatrenia uvedené ďalej v texte, ktorým i sa vykonávajú spolo čné zásady, budú 
podrobené úplnému hodnoteniu vplyvu. 
Prisťahovalectvo je komplexnou otázkou a stalo sa jednou z najvidite ľnejších výziev, ktoré 
pred členské štáty EÚ stavia globalizácia.  Lídri EÚ, ktorí si uvedomujú nevyhnutnos ť nového 
prístupu k riadeniu pris ťahovalectva, stanovili prvky spolo čnej prisťahovaleckej politiky EÚ 
na zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999, pri čom vychádzali z nových 
ustanovení prijatých Amsterdamskou zmluvou. Prístup dohodnutý v Tampere v roku 1999 bol 
potvrdený Haagskym programom (2004 – 2009). Európska rada žiadala v decembri 2007 
zabezpečiť ďalší rozvoj politiky a rýchly postup k jednotnej pris ťahovaleckej politike EÚ na 
základe obnoveného politického záväzku.  
2. PROBLÉMY  A VÝZVY,  KTORÉ  JE POTREBNÉ  RIEŠIŤ (VYMEDZENIE 
PROBLÉMOV ) 
2.1. ZNIŽUJÚCI SA PO ČET OBYVATE ĽOV EÚ A DEMOGRAFICKÉ 
STARNUTIE 
V dôsledku rôznych zmien demografických znakov obyvate ľstva EÚ a po odchode generácie 
tzv. baby boomu z pracovného trhu dôj de v nasledujúcich rokoch k cite ľnému poklesu 
obyvateľstva v produktívnom veku. Predpokladá sa z dvojnásobenie miery záv islosti starších 
osôb, rastúci tlak na systém zdravotnej starost livosti a systém dlhodobej starostlivosti, ako aj 
na výdavky na dôchodky a klesajúci ro čný priemerný potenciálny rast HDP v EÚ-25. V tejto 
súvislosti sa migr ácia stala hlavným činiteľom demografického vývoja v EÚ, pretože 
v posledných rokoch prevážila vplyv prirodzenej zmeny. 
2.2. NEDOSTATOK PRACOVNÝCH SÍL A ODBORNOSTÍ 
Viaceré členské štáty sa už teraz stretávajú s nedostatkom pr acovných síl a odborností, ktorý 
sa ešte viac zhoršuje nízkou m obilitou pracovníkov v rámci EÚ. Pod ľa nedávnych 
strednodobých prognóz bude na ďalej rásť dopyt po pracovných silách pre ve ľký počet 
vysokokvalifikovaných nemanuálnych pracovných mies t, ale aj po niektorých kategóriách 
s nižšou kvalifikáciou. Štátni prís lušníci krajín mimo EÚ už teraz zohrávajú dôležitú úlohu 
v uspokojovaní dopytu na trhu práce, pretože v štruktúre pris ťahovalcov z tretích krajín 
v produktívnom veku bada ť mierny prebytok na najvyšších úrovniach kvalifikácie 
a výraznejší prebytok na najnižších úrovniach  kvalifikácie. Aby sa zmiernil nedostatok 
pracovných síl na trhu práce, je potrebné zlepši ť zastúpenie obyvate ľov z krajín mimo EÚ na 
trhu práce a v krátkodobom horizonte ur čiť stratégie zamerané na prilákanie nových 
pracovných pris ťahovalcov. 
2.3. NEDOSTATO ČNÁ INTEGRÁCIA LEGÁLNYCH PRIS ŤAHOVALCOV 
Hlavnými problémami sú ešte stále ú činné spolo čné využívanie informácií, koordinácia 
s orgánmi a zainteresovanými stranami na  všetkých úrovniach a venovanie primeranej 
pozornosti otázkam rodovej rovno sti a osobitným potrebám pris ťahovaných mladých ľudí 
a detí. Schopnos ť zhromažďovať, analyzova ť a šíriť informácie týkajúce sa integrácie, ako aj 
monitorovanie, hodnotenie integra čných politík a stanovenie osobitných ukazovate ľov, sú 
SK 3   SK zatiaľ nedostato čné. Štrukturálne iniciatívy zameran é na posilnenie  schopnosti hostite ľského 
obyvateľstva prispôsobi ť sa rôznorodosti, ako aj ú časť prisťahovalcov na vypracovaní 
integračných politík sú stále nedostato čne zastúpené vo vnútroštátnych stratégiách. 
Kľúčovými otázkami integra čných politík sú aj zlepšenie možnosti, aby cudzí štátni 
príslušníci dosiahli vzdelanie, ich in tegrácia do trhu práce, informovanos ť o hostite ľskej 
spoločnosti a poznanie jej jazyka, zabezpe čenie toho, aby všetci pris ťahovalci pochopili, 
rešpektovali a mali prospech z úplného spektra hodnôt a práv ustanovených právnymi 
predpismi EÚ a členského štátu, podpora nediskrimi nácie a rovnaké príležitosti. 
2.4. NEPRETRŽITÝ TLAK NELEGÁLNEHO PRIS ŤAHOVALECTVA  
Z hľadiska bezpe čnosti môže by ť nelegálne pris ťahovalectvo spojené s terorizmom, 
obchodovaním s ľuďmi, pašovaním drog a zbraní, vykoris ťovaním, otrockými pracovnými 
podmienkami a ďalšími závažnými zlo činmi. Nelegálne pris ťahovalectvo je okrem toho často 
sprievodným javom humanitárnych tragéd ií, ktoré sú spojené s pokusmi vstúpi ť na územie 
EÚ s pomocou zlo čineckých sietí. Nelegá lny vstup, prechod a pobyt okrem toho podkopávajú 
dôveryhodnos ť politík EÚ a členských štátov v oblasti pris ťahovalectva a majú za následok 
mnohonásobné a rôzne sociálne náklady. Nelegálne pris ťahovalectvo sa udržiava v dôsledku 
nedostato čných opatrení v oblasti návratu, je podporované zlo čineckými sie ťami zapojenými 
do pašovania a nekalého obchodovania a živené možnos ťou nájsť si prácu a vyhliadkou na 
legalizáciu. 
2.5. NEDOSTATO ČNÉ PARTNERSTVO S TRETÍMI KRAJINAMI 
V posledných desa ťročiach sa Európska únia stala cie ľom cesty pris ťahovalcov z rôznych 
častí sveta a miera tohto pris ťahovalectva rástla až do prvých rokov 21. storo čia. Za všetkými 
rozhodnutiami vys ťahovať sa sú ekonomické dôvody; tento proces je však zložitý 
a ovplyvnený mnohými ďalšími faktormi, medzi ktoré patrí h ľadanie lepšieho živobytia, 
nedostato čne fungujúce riadenie, zlá podnikate ľská klíma v dôsledku korupcie a nestability, 
narušené trhy práce, prírodné katastrofy a konflikty, at ď. Zmiernenie prvotných prí čin 
prisťahovalectva je dôležitým prvkom globálneho prístupu.  
2.6. NEDOSTATO ČNÉ PRISPÔSOBENIE RIADENIA HRANÍC A VÍZOVEJ 
POLITIKY POTREBÁM GLOBALIZOVANÉHO SVETA  
Vzhľadom na to, že hrani čné kontroly sú k ľúčovým prvkom boja proti nelegálnemu 
prisťahovalectvu a cezhrani čnej trestnej činnosti, je nevyhnutné zabezpe čiť účinnú a dôkladnú 
hraničnú kontrolu. Osobitný význam pre zabezpe čenie účinnosti hrani čných kontrol majú dve 
oblasti: identifikácia osôb, ktoré prekro čili povolenú d ĺžku pobytu a posilnenie dozoru na 
hraniciach. Zárove ň však väčšina cestujúcich nepredstav uje žiadnu hrozbu pre bezpe čnosť a 
takíto by mali ma ť možnosť prekročiť hranice zjednodušeným a nie príliš za ťažujúcim 
spôsobom. Okrem toho prístup týkajúci sa nár odných víz, ktoré poskyt ujú prístup na celé 
schengenské územie, neumož ňuje úplne rovnaké zaobchádzanie so všetkými žiadate ľmi, ani 
úplne zosúladené uplat ňovanie kritérií pri bezpe čnostných kontrolách. A napokon, v mnohých 
krajinách budú žiadate lia pravdepodobne musie ť precestova ť veľké vzdialenosti, aby sa 
dostali na konzulát členského štátu. 
2.7. NEUSPOKOJIVÉ RI ADENIE MIGRÁCIE 
Je viac ako pravdepodobné, že opatrenia v oblasti azylu a migrácie prijaté jedným členským 
štátom budú ma ť vplyv aj na ostatné členské štáty; je to dôsledok chýbajúcich hrani čných 
kontrol v schengenskej oblasti, spolo čnej vízovej politiky, úzkych hospodárskych 
a sociálnych vz ťahov medzi členskými štátmi EÚ a rozvoja spolo čnej azylovej a migra čnej 
SK 4   SK politiky od nadobudnutia ú činnosti Amsterdamskej zm luvy. V dôsledku medzinárodnej 
povahy problémov týkajúcich sa pris ťahovalectva sa ukazuje, že vnút roštátne opatrenia nie sú 
dostatočné a je potrebné prija ť opatrenia na úrovni EÚ, napríklad stanovi ť spoločné pravidlá 
pre celú Európu, poskytova ť potenciálnym pris ťahovalcom jednotné informácie alebo 
rokovať s tretími krajinami. Je preto potrebný  paralelný a harmonický rozvoj azylovej 
a migračnej politiky na vnútroštátne j úrovni a na úrovni Spolo čenstva. Tomuto rozvoju 
doteraz bránilo mnoho faktorov, vrátane jednomyse ľnosti v Rade, nízkej úrovne vzájomného 
informovania, chýbajúcich porovnate ľných štatistík Spolo čenstva, nerovnomerného 
rozdelenia povinností, nedostato čne komplexného postoja k pris ťahovalectvu a slabých 
monitorovacích a hodnotiacich mechanizmov. 
3. AKÉ  SÚ HLAVNÉ  POLITICKÉ  SMERY  A CIELE? 
Na základe už uvedenej analýzy potrieb a problémov a na základe právneho a politického 
rámca ES v oblasti migra čnej politiky a politiky ochrany hraníc by sa mala stanovi ť skupina 
cieľov pre ďalší rozvoj spolo čnej politiky. Európska rada už rozhodla o mnohých cie ľoch 
a politických možnostiach: v skuto čnosti s dvoma výnimkami – otázkou legalizácie 
a aktívnym zapojením sociálnych partnerov a regionálnych a miestnych orgánov – všetky 
ciele tejto politiky sa už stanovi li na najvyššej po litickej úrovni. 
Komisia zostavila a zhrnula tieto ciele do jedená stich zásad. Každá z týchto zásad by sa mala 
premeniť na konkrétne politické možnosti a prak tické opatrenia, ktoré by mali predstavova ť 
prínos zo strany Komisie k hlavnej po litickej diskusii, ktorá sa má uskuto čniť v roku 2009 
s cieľom vymedzi ť osobitný obsah programu, ktorý má nasledova ť po Haagskom programe 
(2009 – 2014) v oblasti pris ťahovalectva. 
Zásada 1 – Jasné pravidlá  
Vytvorenie zrozumite ľných a transparentných pravidiel je nevyhnutnou podmienkou pre 
vymedzenie efektívnej a ú činnej migra čnej politiky. Pris ťahovalcom by sa preto mali 
poskytnúť objektívne a zrozumite ľné informácie o rôznych existujúcich legálnych cestách 
vstupu do Európy, o ich budúcich právach a povi nnostiach vrátane rešpektovania základných 
hodnôt Európskej únie a v krajinách pôvodu a krajinách cie ľa ich cesty by im mali by ť 
poskytnuté konkrétne a reálne možnosti na  splnenie požiadaviek, ktoré umož ňujú, aby im boli 
vydané víza a povolenie na pobyt. Cie ľ lepšej integrácie bude vyplýva ť aj z rozšíreného 
súboru práv udelených štátnym príslušníkom  tretích krajín, ktorí by mali požíva ť v najväčšej 
možnej miere rovnaké práva ako obyvatelia EÚ.  
Zásada 2 – Hospodárska migrácia  
Prínosy pris ťahovalectva sú maximálne vtedy, ke ď sa zohľadňujú hospodárske potreby 
hostiteľskej spolo čnosti, samozrejme, bez vplyvu na in é formy migrácie, ako je pracovná 
migrácia. Pokia ľ ide o hospodársku migráciu, podmienky prijatia by mali by ť v čo najväčšej 
možnej miere postavené na hodnotení potrieb – k čomu prispeje aj blížiace sa posudzovanie 
budúcich kvalifika čných požiadaviek na pracovnú silu v Európe do roku 2020 –, profiloch 
prisťahovalectva a politikách umiest ňovania pracovných síl, využijúc pod ľa možnosti 
odbornú prípravu v krajinách pôvodu. Táto politik a preto sprevádza politiku zamestnanosti 
a politiku vzdelávania, pri čom sa snaží využi ť existujúci potenciál a zníži ť nezamestnanos ť 
štátnych príslušníkov tretích kr ajín, ktorí už majú legálny pobyt v EÚ, a má sa tiež vykonáva ť 
pri úplnom rešpektovaní zásady preferencie Spolo čenstva. 
SK 5   SK Zásada 3 – Integrácia  
Integrácia štátnych príslušníkov tretích kraj ín je procesom vzájomného prispôsobenia 
hostiteľských spolo čností aj pris ťahovalcov a je základným fakt orom pri uvedomovaní si 
úplných prínosov pris ťahovalectva. Prístup zovšeobec ňovania založený na spolo čnom 
programe pre integráciu sa už uplat ňuje a mal by sa ďalej posil ňovať. Osobitné programy 
integrácie pre nových pris ťahovalcov, prispôsobenie vere jných služieb osobitostiam 
prisťahovalcov, boj proti diskriminácii, podpor a riadenia rozmanitosti na pracovisku 
a zvyšovanie informovanosti medzi všetkými dotknutými subjektmi patria medzi povinnosti hostiteľskej spolo čnosti. Osobitná pozornos ť by sa mala venova ť otázkam rodovej rovnosti. 
Nevyhnutnou podmienkou zlepšenia situácie je aj stanovenie ukazovate ľov a pravidelné 
hodnotenie. 
Zásada 4 – Politická solidarita, vzájomná dôvera, transparentnos ť, spoločná 
zodpovednos ť a výmena informácií  
Aby sa dosiahla ú činnosť a súdržnos ť v migračných politikách na vnútroštátnej úrovni a na 
úrovni EÚ, je nevyhnutné ďalej posil ňovať koordináciu medzi jednotlivými úrov ňami 
kompetencií. Koordinácia si  vyžaduje, aby sa migra čná politika na úrovni členského štátu, 
ako aj na úrovni EÚ navrhla a vykonávala transparentným spôsobom a v úplnom súlade 
s kompetenciami každej úrovne. Na dosiahnutie tohto cie ľa by sa mal ďalej podporova ť 
mechanizmus systému vzájomného informovani a vytvorený v roku 2006, výmena informácií, 
ako aj výmena najlepších postupov, čo by umožnilo vybudova ť vzájomnú dôveru a zasiela ť 
zrozumite ľné a jednozna čné správy. 
Zásada 5 – Solidarita  
Finančná solidarita je cenným nástrojom, ktorý zabezpe čuje rovnaké uplat ňovanie právnych 
predpisov a politík Spolo čenstva bez toho, aby sa jednotlivým členským štátom nariadila 
neprimeraná úloha a podporuje vzájomnú dôve ru prostredníctvom spolupráce, šírenia 
najlepšej praxe a zvýšenia informovanosti. Rámcový program, ktorý je navrhnutý ako flexibilný nástroj, sa musí vykonáva ť v pravidelných interv aloch. Celkové rozpo čtové 
prostriedky programu v zmysle revízie rozpo čtu na rok 2009, ako aj rozde ľovací kľúč na 
pridelenie finan čných zdrojov členským štátom, sa budú skúma ť po zhodnotení 
implementácie s cie ľom prispôsobi ť sa novej situácii v jednotlivých krajinách. 
Zásada 6 – Potreba skuto čného partnerstva s tretími krajinami 
 
Účinné riadenie migra čných tokov si vyžaduje skuto čné partnerstvo s tretími krajinami. To 
znamená, že EÚ musí po čas nadchádzajúcich rokov ove ľa užšie spolupracova ť s partnerskými 
krajinami, pokia ľ ide o možnosti legálnej mobility, budovan ie kapacít pre riadenie migrácie, 
lepšieo zosúladenie trendov na trhu práce s rozvojom ľudského kapitálu, ochranu základných 
práv a boj proti nelegálnym migra čným tokom. Okrem toho sa vi ac zdrojov zameria na súlad 
so štandardnými pracovnými podmienkami a EÚ bude ďalej rozvíja ť politiky etického 
zamestnávania, predchádzania a zmier ňovania odlivu mozgov a plytvania odbornými 
schopnosťami, možností migra čnej cirkulácie, pri čom bude využíva ť rozvojový potenciál 
remitencií a podporova ť podnikate ľskú činnosť navrátencov. Prieskumná práca prebieha 
v rámci partnerstiev v oblasti mobility s vybranými dlhodobými strategickými spojencami, 
ktoré dláždia cestu k trvalým opatren iam v oblasti riadenia pracovného pris ťahovalectva. 
SK 6   SK Zásada 7 – Posilni ť bezpečnosť a uľahčiť vstup cestujúcim bona fide  
Je nevyhnutné budova ť na súčasných úspechoch s vä čšou mierou harmonizácie 
prostredníctvom navrhnutého vízového kóde xu a zintenzívnenej spolupráce medzi členskými 
štátmi. Iba vývoj smerom ku skuto čne európskym krátkodobým vízam zabezpe čí rovnaké 
zaobchádzanie so všetkými žiadate ľmi o víza. Cestu k európskym vízam by mal sprevádza ť 
logický a nevyhnutný vývoj smerom k vybavovaniu žiadostí o víza v spolo čných európskych 
strediskách pre víza. Spájanie zdrojov a úspor y z rozsahu, ktoré by sa dosiahli, by zabezpe čili 
aj ľahký prístup žiadate ľov k miestam, kde by sa takéto víza vydávali. 
Zásada 8 – Integrita schengenského územia  
Sú potrebné rôzne odozvy, vrátan e opatrenia na rozvoj hrani čného dozoru, opatrení na 
posilnenie opera čnej koordinácie medzi členskými štátmi prostredníctvom agentúry 
FRONTEX a zavedenia systému evidencie vstupov a výstupov na zaznamenávanie dátumov vstupov a výstupov každého štátneho príslušník a tretej krajiny, kt orý bol vpustený do 
schengenského priestoru. Je  tiež nevyhnutné zabezpe čiť súlad medzi vnútornými a vonkajšími 
politikami v oblasti riadenia hraníc. Je pot rebný strategickejší prístup pri výbere k ľúčových 
partnerov na tento ú čel, s jasným vymedzením komplexných dlhodobých cie ľov. Neustále sa 
musia zlepšova ť aj mechanizmy na zabezpe čenie spolo čného znášania bremena a vzájomnej 
solidarity medzi členskými štátmi pri riad ení vonkajších hraníc EÚ. 
Zásada 9 – Posilnenie boja proti nezá konnému zamestnávaniu a nelegálnej práci 
 
Iniciatívy v tejto oblasti by sa mali zamera ť na prevenciu, sankcie a presadzovanie zákonov 
a musia by ť do nich zapojené európske inštitúcie, členské štáty a k ľúčové zainteresované 
strany, napríklad sociálni part neri. Dôležitým krokom vpred bude  prijatie návrhu smernice 
stanovujúcej sankcie proti zamestnávate ľom štátnych príslušníkov tret ích krajín bez povolenia 
na pobyt1. Mali by sa podpori ť stimuly podnecujúce oficiálnu prácu a malo by sa vyvinú ť 
ďalšie úsilie o vymáhanie sankc ií, ktoré by sa malo zhmotni ť v ďalších vnútroštátnych 
finančných a ľudských zdrojoch, vrátane zriadenia špecializovaných kontrolných orgánov, 
analýzy rizika, posilnenej koordinácie a le pšieho hodnotenia kontrol. Právne predpisy, 
systémy monitorovania a sankcií sa okrem toho musia prispôsobi ť novým druhom podvodov, 
medzi ktoré patria subdodávate ľské práce a nepravá samostatne zárobková činnosť.  
Zásada 10 – Boj proti pašovaniu pris ťahovalcov a obchodovaniu s ľuďmi  
Vnútroštátne právne predpisy  a právne predpisy Spolo čenstva sa musia preskúma ť, aby lepšie 
odrážali nové javy v trestnej činnosti a aby poskytovali zvýšenú ochranu obetiam. Existujúci 
právny rámec týkajúci sa u ľahčenia nelegálneho vstupu a pobytu, ako aj sexuálneho 
vykorisťovania detí by sa mal zo dpovedajúcim spôsobom posilni ť a prispôsobi ť súčasnej 
situácii. Okrem toho by sa malo zabezpe čiť, aby členské štáty zabezpe čili dostato čné zdroje 
na vyšetrovacie metódy, financovanie organizácií ob čianskej spolo čnosti a všeobecnejšie na 
všetky opatrenia týkajúce sa tr estného stíhania a ochrany. Na druhej strane, v dôsledku 
cezhraničnej povahy týchto javov by sa mali zintenzívni ť opatrenia EÚ na regionálnej 
a medzinárodnej úrovni, najmä využívaním me dzinárodných nástrojov proti obchodovaniu 
s ľuďmi.  
                                                 
1 KOM(2007) 249 v kone čnom znení zo 16.5. 2007. 
SK 7   SK Zásada 11 – Trvalo udržate ľná a účinná politika návratu – legalizácia  
Účinná politika readmisie a návratu pri rešpektovaní ľudských práv a základných slobôd 
príslušnej osoby si vy žaduje zlepšenú opera čnú spoluprácu medzi členskými štátmi, posilnenú 
úlohu agentúry FRONTEX v podpore spolo čných návratových operácií, zintenzívnenú 
spoluprácu a partnerstvo s tr etími krajinami a stanovenie jednotných noriem. Okrem toho 
skúsenosti ukázali, že je nevyhnutné ís ť nad rámec rozhodnutia Rady z 5. októbra 2006 
o vytvorení mechanizmu vzájomnej výmeny informácií o opatreniach členských štátov 
v oblasti azylu a pris ťahovalectva, najmä pokia ľ ide o legaliza čné opatrenia, ktoré by mohli 
mať vedľajšie účinky na iné členské štáty. 
4. BUDÚCA  METODIKA:  LEPŠIE  RIADENIE  PRISŤAHOVALECTVA 
Prisťahovalectvo, ktoré je zložitým a mnohostra nným javom, si vyžaduje súbor opatrení 
v oblasti politiky, ktoré by zah ŕňali široké spektrum problém ov a oblastí: demografické 
obmedzenia, hospodárske potreby, sociálne o čakávania, vplyvy na zdravie, obchodné 
záväzky, potreby v oblasti ro zvoja, príležitosti v oblas ti vzdelávania, bezpe čnostný rozmer, 
atď. Okrem toho sa v dôsledku spolo čných právomocí v politickej oblasti musí výrazne 
podporova ť koordinácia medzi EÚ a vnútroštátnou úrov ňou, najmä pokia ľ ide o hospodárske, 
sociálne a rozvojové politiky. Musí sa zabezpe čiť včasná, transparentná a systematická 
konzultácia týkajúca sa ďalšieho rozvoja politiky medzi všetkými príslušnými 
zainteresovanými stranami. 
Pri akomko ľvek ďalšom rozvoji politiky sa bude musie ť zohľadniť situácia v oblasti 
prisťahovalectva v každom členskom štáte v nadväznosti na  údaje o stave a pohyboch. Na 
tento účel by sa pre každý jednotlivý členský štát mali vypracova ť osobitné profily 
prisťahovalectva, aby sa ur čilo kvalifika čné zloženie existujúcej populácie pris ťahovalcov 
a možné budúce potreby v oblasti pracovných  síl. Na základe jednotlivých profilov 
prisťahovalectva by sa mali vymedzi ť viacročné usmernenia a ciele. Je tiež nevyhnutné 
navrhnúť hodnotiace a monitorovacie mechanizmy poskytujúce politickým činiteľom 
pravidelnú spätnú väzbu. Aby bolo možné zlepši ť politiky, mali by sa vytvori ť 
kvantifikovate ľné ukazovatele výkonnosti a referen čné hodnoty. Dostupnos ť štatistiky 
a potrebných analytických kapacít je k ľúčovým prvkom rozvoja akéhoko ľvek systému 
hodnotenia. Európska komisia by mala predklada ť ročné správy o pris ťahovalectve, ktoré by 
poskytovali úplný preh ľad, analyzovali možné potreby trhu práce a umožnili Rade vykona ť 
politické hodnotenie a vyda ť politické odporú čania.