Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009 /* SEK/2006/0023 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 23 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. Pakt bol zmenený a doplnený po prvýkrát v roku 2005. Reforma uznala užitočnosť paktu v oblasti zavedenia finančnej disciplíny, ale žiadala zvýšiť jeho efektívnosť a hospodárske posilnenie, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými stavmi a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], čo je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Fínska bol predložený v septembri 1998. V súlade s nariadením, Rada predložila stanovisko 12. októbra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. V súlade s tým istým postupom, aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, ktoré môže tiež preskúmať Rada. V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty uviedli strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. Na základe reformy paktu strednodobý cieľ by mal byť odstupňovaný pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú heterogénnosť v Únii, vrátane hľadiska finančného rizika udržateľnosti. K ďalším prvkom reformy patrí dosiahnutie symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas stanoveného obdobia, prostredníctvom zlepšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky dobrých časoch, zatiaľ čo „veľké štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť by sa mali vziať do úvahy ako dočasná odchýlka od strednodobého cieľa alebo proces prispôsobovania sa tomuto cieľu. Berúc do úvahy predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné usmernenia hospodárskej politiky na obdobie 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Fínska a na základe nižšie uvedeného hodnotenia, schválila odporúčanie pre stanovisko Rady k tejto aktualizácii programu. Hodnotenie 1. Aktualizácia programu stability Fínska bola predložená 24. novembra 2005. Program zahŕňa obdobie od roku 2005 do roku 2009. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o vonkajších predpokladoch na obdobie rokov 2007-2009). Aktualizácia jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 2. Po hospodárskom oživení z výnimočne hlbokej recesie na začiatku deväťdesiatych rokov, sa fínske hospodárstvo počas obdobia 1995-2004 značne rozšírilo, dosahujúc priemernú mieru rastu 3½ percenta ročne, čo predstavuje asi 1½ percentuálneho bodu nad priemerom eurozóny. Silný rast napomohol k zvýšeniu miery zamestnanosti z jej úrovne 60 % po recesii na 68 % v roku 2004. S priemernou ročnou mierou 1½ percenta, inflácia na obdobie 1995-2004 bola ½ percentuálneho bodu pod úrovňou eurozóny. Makroekonomický scenár, na ktorom je program založený, predpokladá spomalenie reálneho rastu HDP z 2,7 % v roku 2005-2006 na priemernú úroveň 2,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Miery rastu HDP na rok 2005 a 2006 sú značne ovplyvnené prerušeniami v papierenskom a celulóznom priemysle spôsobené pracovným sporom, čo vysvetľuje prudký pokles v roku 2005 a následný nárast v roku 2006. Krátkodobé ako aj strednodobé predpovede predložené v programoch sú opatrnejšie ako predpovede útvarov Komisie. Inflácia predpokladaná v programe sa zdá byť realistickou a je v súlade s odhadmi útvarov Komisie. 3. 17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie 2004-2008 rozpočtovú stratégiu predloženú v programe. Podľa predpovede útvarov Komisie, by celkový prebytok verejných financií mal v roku 2005 dosiahnuť 1,9 % HDP, čo výrazne zodpovedá cieľovému prebytku stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu. 4. Hlavnými úlohami vlády v tejto aktualizácii je dosahovanie vyrovnaných verejných financií za normálnych podmienok hospodárskeho rastu a zabezpečovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií v súvislosti s nepriaznivými účinkami starnúcej populácie. Navrhujú sa taktiež opatrenia na zlepšenie finančných výkazov miestnych správ, ktoré by im mali umožniť zaznamenať vyrovnané saldo do konca obdobia programu. Celkový prebytok verejných financií bude mať mierne klesajúcu tendenciu a dosiahne 1,5 % HDP do konca roku programového obdobia. Príjmy ako aj výdavky ako pomer k HDP poklesnú z roku 2005 na rok 2007 (obe hodnoty asi o jeden percentuálny bod HDP), potom bude nasledovať stabilizácia oboch hodnôt, ako aj čistých pôžičiek. Profil primárneho prebytku ukazuje o niečo prudší pokles kvôli predpovedanému poklesu podielu HDP úrokových výdavkov. Pokles v prebytku odráža postupné zavedenie znížení daní. Prostredníctvom stropov rozpočtových výdavkov vlády a znížení úrokových výdavkov sa budú kontrolovať výdavky. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, odhady prebytku na obdobie 2006-2009 boli upravené nadol o asi 0,5 % HDP, kvôli daňovým zníženiam a opatrnejšiemu výhľadu finančných pozícií fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych správ. 5. Zo štrukturálneho hľadiska sa v najbližších troch rokoch predpokladá mierny pokles prebytku z asi 2 % HDP v roku 2005 na 1¾ v období 2006-2008 ale opätovný vzostup v roku 2009. Tento opätovný vzostup je v celom rozsahu kvôli očakávanému rozšíreniu produkčnej medzery na asi -1 % HDP na konci programového obdobia. V programe sa predpokladá, že štrukturálny prebytok poklesne na asi 1½ % HDP do konca programového obdobia (2009)[3]. Na účely tohto hodnotenia sa toto berie ako SDC programu. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit na úrovni asi 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší, ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. Skutočnosť, že SDC je dostatočne nad požadovanou minimálnou úrovňou je stimulovaná v programe cieľom, ktorý zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. 6. Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi v aktualizácii sa javia ako všeobecne vyvážené. Ciele až do roku 2007 sú v súlade s ekonomickými predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005, ktoré sú o niečo optimistickejšie. Viacročné výdavkové stropy pre vládny sektor fungovali dobre do tej miery, že zahŕňajú výdavky, zatiaľ čo daňové predpovede, ako sa zdá, sa zakladajú na opatrnejšom hodnotení. Pokiaľ ide o ekonomický rast, program stability upozorňuje na možno podcenené riziko nepriaznivých účinkov v súvislosti so starnúcou populáciou a ubúdajúcimi pracovnými silami. Berúc do úvahy však, že predpoklady rastu sa javia opatrné v porovnaní s predpoveďami útvarov Komisie, riziká pochádzajúce z výhľadu rastu sa zdajú byť vyváženými. 7. V súlade s vyššie uvedeným hodnotením rizika, rozpočtová stratégia načrtnutá v programe sa zdá byť dostatočnou na zabezpečenie vyvodeného SDC programu a jeho zachovanie počas programového obdobia. Navyše v prípade bežných makroekonomických výkyvov je taktiež zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % stropu pre deficit HDP, počas celého programového obdobia. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 8. Predpokladá sa, že úroveň hrubého dlhu verejných financií zostane dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP počas programového obdobia. Aktualizácia predpokladá pokles miery zadlženia z odhadovaných 42,7 % HDP v roku 2005 na 40,1 % do roku 2009. Pokles miery zadlženia, ktorý by viedol k značným primárnym prebytkom, je zmiernený kapitálovým vyrovnávaním zvyšujúcim zadlženie, ktoré odráža akumuláciu aktív vo fondoch sociálneho zabezpečenia. 9. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Fínska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. V súčasnosti je miera hrubého zadlženia pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny obdobia, ktorého sa prognóza týka a ktoré siaha až do roku 2005. Značné aktíva sociálneho zabezpečenia a súčasná priaznivá rozpočtová pozícia prispievajú k obmedzeniu rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou. Avšak z dlhodobého hľadiska by mohlo vyvstať riziko udržateľnosti verejných financií v súvislosti so stúpajúcimi výdavkami na dôchodkový systém. Hlavnými zložkami pri znižovaní rizík v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií by bolo zahrnutie výdavkov, ktoré sú spojené s vekom, dlhodobo, vrátane úspešnej implementácie nedávnych reformných opatrení zameraných na zvýšenie veku odchodu do dôchodku a pritom zachovať stabilné rozpočtové pozície[4]. 10. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Obzvlášť opatrenia zamerané na zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a na podporu rastu a tvorbu pracovných miest, také ako napríklad rozsiahla dôchodková reforma, ktorá práve prebieha. 11. Národný reformný program Fínska, predložený 14. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, uvádza tieto náročné úlohy so značnými dosahmi na verejné financie: (i) udržateľnosť verejných financií a (ii) fungovanie pracovného trhu. Rozpočtové dosahy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. V programe stability sú načrtnuté najmä opatrenia na zlepšenie efektívnosti ústredných vlád ako aj miestnych správ a potvrdený zámer pokračovať v uplatňovaní rozpočtových výdavkových obmedzení pre ústrednú vládu presahujúc rámec súčasného legislatívneho obdobia. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými stavmi a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 12. Rada 24. januára 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý pokrýva obdobie rokov 2005 až 2009. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o vonkajších predpokladoch na obdobie rokov 2007-2009). Program jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel. 13. Po hospodárskom oživení z výnimočne hlbokej recesie na začiatku deväťdesiatych rokov, sa fínske hospodárstvo počas obdobia 1995-2004 značne rozšírilo, dosahujúc priemernú mieru rastu 3,6 % ročne. Rázne tempo opatrení napomohlo zvýšeniu miery zamestnanosti a aj napriek tomu inflácia zostala pod úrovňou priemeru eurozóny. Makroekonomický scenár, na ktorom je program založený, predpokladá spomalenie reálneho rastu HDP z 2,7 % v roku 2005-2006 na priemernú úroveň 2,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pomerne opatrné predpoklady rastu. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými. 14. 17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie 2004-2008 rozpočtovú stratégiu predloženú v programe. Podľa predpovede útvarov Komisie, by prebytok verejných financií mal v roku 2005 dosiahnuť 1,9 % HDP, čo výrazne zodpovedá cieľovému prebytku stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu. 15. Hlavnými úlohami vlády je dosahovanie vyrovnaných verejných financií za normálnych podmienok hospodárskeho rastu a zabezpečovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Celkový prebytok verejných financií bude mať mierne klesajúcu tendenciu a dosiahne 1,5 % HDP do roku 2008-2009. Pokles primárneho prebytku je o niečo prudší kvôli predpovedanému poklesu úrokových výdavkov. Pokles prebytku je kvôli príjmom, odrážajúcim postupné zavedenie znížení daní. Kontrola výdavkov sa predpokladá prostredníctvom stropov rozpočtových výdavkov vlády a znížení úrokových výdavkov. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, odhady prebytku na obdobie 2006-2009 boli upravené nadol o asi 0,5 % HDP, kvôli daňovým zníženiam a opatrnejšiemu výhľadu finančných pozícií fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych správ 16. Počas programového obdobia sa v nadchádzajúcich troch rokoch očakáva pokles štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky, z asi 2 % HDP v roku 2005 na 1¾ v období 2006-2008, ale potom v roku 2009 sa očakáva jeho opätovný nárast v súvislosti s odhadovaným rozšírením produkčnej medzery. Program do konca programového obdobia predpokladá úroveň štrukturálneho prebytku okolo 1½ % HDP[6], čo je možné považovať za SDC programu, keďže je to v súlade s princípmi pre SDC špecifikovanými v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší, ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. Skutočnosť, že SDC je dostatočne nad požadovanou minimálnou úrovňou je stimulovaná v programe cieľom, ktorý zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. 17. Riziká spojené s rozpočtovými plánmi v programe sa javia ako všeobecne vyrovnané. Zdá sa, že daňové predpovede sa zakladajú na opatrných predpokladoch a rámec výdavkového stropu bol dosiaľ veľmi účinný. Pokiaľ ide o ekonomický rast, program stability upozorňuje na možno podcenené riziko nepriaznivých účinkov v súvislosti so starnúcou populáciou a ubúdajúcimi pracovnými silami, avšak ako sa uvádza vyššie, predpovede hospodárskeho rastu uvedené v aktualizácii je možné považovať za opatrné. 18. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočným na udržanie SDC programu počas programového obdobia, ako sa v programe predpokladá. Navyše, v prípade bežných makroekonomických výkyvov je zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % stropu pre deficit HDP, počas celého programového obdobia. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom. 19. Miera zadlženia sa odhaduje na 42,7 % HDP v roku 2005, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia pokles miery zadlženia o 2,6 percentuálneho bodu. 20. V prípade Fínska sa zdá, že existuje len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. V súčasnosti je miera hrubého dlhu pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny obdobia, ktorého sa prognóza týka, ktoré siaha až do roku 2050. Značné aktíva sociálneho zabezpečenia a súčasná priaznivá rozpočtová pozícia prispievajú k obmedzeniu rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou. Avšak z dlhodobého hľadiska by mohlo vyvstať riziko udržateľnosti verejných financií v súvislosti so stúpajúcimi výdavkami na dôchodkový systém. Hlavnými zložkami pri znižovaní rizík v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií by bolo zahrnutie výdavkov, ktoré sú spojené s vekom, dlhodobo, vrátane úspešnej implementácie nedávnych reformných opatrení zameraných na zvýšenie veku odchodu do dôchodku a pritom zachovať stabilné rozpočtové pozície [7]. 21. Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Obzvlášť opatrenia zamerané na zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a na podporu rastu a tvorbu pracovných miest, také ako napríklad rozsiahla dôchodková reforma, ktorá práve prebieha. 22. Národný reformný program Fínska, predložený 14. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, uvádza tieto náročné úlohy so značnými dosahmi na verejné financie: (i) udržateľnosť verejných financií a (ii) fungovanie pracovného trhu. Rozpočtové dosahy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. V programe stability sú načrtnuté najmä opatrenia na zlepšenie efektívnosti ústredných vlád ako aj miestnych správ a potvrdený zámer pokračovať v uplatňovaní rozpočtových výdavkových obmedzení pre ústrednú vládu presahujúc rámec súčasného legislatívneho obdobia. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2005 | 3.6 | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 | KOM nov. 2005 | 3.6 | 1.9 | 3.5 | 3.1 | neuv. | neuv. | PS dec. 2004 | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 | neuv. | inflácia podľa HICP (%) | PS nov. 2005 | 0.2 | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 | KOM nov. 2005 | 0.1 | 1.0 | 1.4 | 1.3 | neuv. | neuv. | PS Dec. 2004 | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | neuv. | Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | PS nov. 20051 | 0.0 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 | KOM nov. 20055 | -0,2 | -1.2 | -0.7 | -0.5 | neuv. | neuv. | PS dec. 20041 | -0.3 | -0.1 | -0.2 | -0.4 | -0.6 | neuv. | Celkové saldo verejných financií (% z HDP) | PS nov. 2005 | 2.1 | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 | KOM nov. 2005 | 2.1 | 1.9 | 1.9 | 1.8 | neuv. | neuv. | PS dec. 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 | neuv. | Primárne saldo (% z HDP) | PS nov. 2005 | 3.7 | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 | KOM nov. 2005 | 3.8 | 3.8 | 3.7 | 3.6 | neuv. | neuv. | PS dec. 2004 | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 | neuv. | Cyklicky upravené saldo = štrukturálna rovnováha2,3 (% z HDP) | PS nov. 20051 | 2.1 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | KOM nov. 20054 | 2.3 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | neuv. | neuv. | PS dec. 20041 | 2.2 | 1.9 | 2.2 | 2.4 | 2.4 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% z HDP) | PS nov. 2005 | 44.9 | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 | KOM nov. 2005 | 45.1 | 42.8 | 41.5 | 40.6 | neuv. | neuv. | PS dec. 2004 | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 | neuv. | Poznámky: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2Cyklicky upravené saldo bez jednorázových a iných dočasných opatrení. 3Jednorázové a iné dočasné opatrenia z programu. 4Jednorázové a iné dočasné opatrenia z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005. 5 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 2,9% v roku 2004, 2,9% v roku 2005, 2,8% v roku 2006 a 2,7 % v roku 2007. Zdroj: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Ekonomického a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra 2005. [3] Ako bolo vypočítané v programe. Prepočítania útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky uvádzajú štrukturálny prebytok vo výške 2 % HDP v roku 2009. [4] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na tejto internetovej stránke. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Ako bolo vypočítané v programe. Prepočítania útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky uvádzajú štrukturálny prebytok vo výške 2 % HDP v roku 2009. [7] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na internetovej stránke. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm.