Existencia rozsiahlych informačných systémov znamená aj potenciálne riziká pre súkromie, ktoré treba predvídať a náležite riešiť. Zber a používanie osobných údajov v rámci týchto systémov má vplyv na právo na súkromie a ochranu osobných údajov, ktoré je zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Všetky systémy musia byť v súlade so zásadami ochrany údajov a s požiadavkami nevyhnutnosti, proporcionality, obmedzenia účelu a kvality údajov. Musia byť zavedené záruky na zabezpečenie práv dotknutých osôb v súvislosti s ochranou ich súkromného života a osobných údajov. Údaje by sa mali uchovávať len tak dlho, ako je potrebné na účely, na ktoré boli zhromaždené. Treba počítať s mechanizmami, ktoré zabezpečujú správne riadenie rizík a účinnú ochranu práv dotknutých osôb.

Zabezpečenie dodržiavania základných práv si vyžaduje primerane navrhnuté a správne používané technologické a informačné systémy. Technologické a informačné systémy môžu pomôcť verejným orgánom pri ochrane základných práv občanov. Biometrické technológie môžu znížiť riziko zámeny totožností, ako aj diskriminácie a rasového profilovania. Ak pôjdu ruka v ruke so zárukami základných práv a ochranných opatrení, môžu zároveň prispieť k riešeniu otázky ochrany detí, napríklad pokiaľ ide o deti, ktoré zmizli alebo sa stali obeťami obchodovania s ľuďmi. Môžu znížiť riziko protiprávneho zadržiavania a väznenia ľudí. Takisto môžu prispieť k zvýšeniu bezpečnosti občanov s pobytom v schengenskom priestore, keďže pomôžu v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti.

Súčasná štruktúra EÚ, pokiaľ ide o správu údajov na účely kontroly hraníc a bezpečnosti, je poznačená fragmentáciou. Je to spôsobené rôznymi inštitucionálnymi, právnymi a politickými súvislosťami, v ktorých boli dané systémy vyvinuté. Informácie sa uchovávajú oddelene v rôznych systémoch, ktoré sú zriedka navzájom prepojené. V rámci príslušných orgánov existuje nesúlad medzi databázami a odlišným prístupom k údajom. Toto môže viesť do slepej uličky, najmä pre orgány presadzovania práva, keďže môže byť veľmi ťažké rozpoznať súvislosti medzi fragmentmi údajov. V záujme zlepšenia dostupnosti údajov na účely riadenia hraníc a bezpečnosti je preto nevyhnutné a naliehavé usilovať sa o integrované riešenia, a to v plnom súlade so základnými právami. Na to je potrebné začať postup zameraný na interoperabilitu existujúcich informačných systémov (oddiel 7).

Príslušníci pohraničnej stráže, a najmä policajní úradníci čelia komplexnej štruktúre odlišne spravovaných informačných systémov na úrovni EÚ. Táto komplexnosť spôsobuje praktické ťažkosti, konkrétne to, v ktorých databázach by sa malo v danej situácii vyhľadávať. Okrem toho nie všetky členské štáty sú napojené na všetky existujúce systémy. Súčasnú komplexnosť, pokiaľ ide o prístup k informačným systémom na úrovni EÚ, by bolo možné zmenšiť zavedením jednotného vyhľadávacieho rozhrania na vnútroštátnej úrovni, ktoré rešpektuje rôzne účely prístupu (oddiel 7.1).

Okrem toho existujú nedostatky v štruktúre správy údajov EÚ. Problémom zostávajú kontroly hraníc týkajúce sa osobitných kategórií cestujúcich, akými sú štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi dlhodobých víz. Okrem toho je tu problém nedostatku informácií pred príchodom na hranice, pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú oslobodení od vízovej povinnosti. Malo by sa prípadne zvážiť, či je potrebné riešiť tieto nedostatky vývojom doplňujúceho informačného systému (oddiel 6).

Existujúce informačné systémy v EÚ pre riadenie hraníc a vnútornú bezpečnosť pokrývajú širokú škálu funkcií. Naďalej však existujú nedostatky vo funkciách existujúcich systémov. Pri pohľade na postupy kontroly hraníc vzťahujúce sa na rôzne kategórie cestujúcich je jasné, že existujú nedostatky v niektorých z týchto postupov a medzi príslušnými informačnými systémami používanými pri kontrolách hraníc. Podobne treba optimalizovať aj výkonnosť existujúcich nástrojov na presadzovanie práva. To si vyžaduje zváženie opatrení na zlepšenie existujúcich informačných systémov (oddiel 5).

Existujú však aj nedostatky súvisiace s informačnými systémami, ktoré bránia práci týchto vnútroštátnych orgánov. Lepšia výmena informácií bola preto v Európskom programe v oblasti bezpečnosti označená za kľúčovú prioritu. Medzi hlavné nedostatky patria: a) neoptimálne funkcie existujúcich informačných systémov, b) nedostatky v štruktúre EÚ, pokiaľ ide o správu údajov, c) komplexná štruktúra odlišne spravovaných informačných systémov a d) roztrieštená štruktúra správy údajov na účely kontroly hraníc a bezpečnosti.

Absencia vnútorných hraníc v rámci schengenského priestoru si vyžaduje silné a spoľahlivé riadenie pohybu osôb cez vonkajšie hranice. Je to nevyhnutný predpoklad na zabezpečenie vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti a voľného pohybu osôb v danej oblasti. Absencia vnútorných hraníc zároveň znamená, že orgány presadzovania práva v členských štátoch takisto majú prístup k príslušným údajom o osobách. Existujú viaceré informačné systémy a databázy na úrovni EÚ, ktoré poskytujú príslušníkom pohraničnej stráže, policajným úradníkom a iným orgánom relevantné informácie o osobách v súlade s ich príslušnými účelmi.

Všetky budúce iniciatívy budú vypracované na základe zásad lepšej právnej regulácie vrátane verejných konzultácií a hodnotenia vplyvov, a to aj pokiaľ ide o základné práva, a najmä právo na ochranu osobných údajov.

Existuje niekoľko informačných systémov na úrovni EÚ, ktoré poskytujú príslušníkom pohraničnej stráže a polície príslušné informácie o osobách, no štruktúra správy údajov EÚ nie je dokonalá. V tomto oznámení sa stanovuje niekoľko možností maximalizácie prínosov existujúcich informačných systémov a v prípade potreby rozvoja nových a doplnkových činností na odstránenie nedostatkov. V oznámení sa takisto zdôrazňuje potreba zlepšiť interoperabilitu informačných systémov ako dlhodobý cieľ, ako to formulovala aj Európska rada a Rada, a prezentuje predstavy, ako možno v budúcnosti vyvinúť informačné systémy s cieľom zabezpečiť, aby príslušníci pohraničnej stráže, colné orgány, policajní úradníci a súdne orgány mali k dispozícii potrebné informácie.

Európske programy v oblasti bezpečnosti a migrácie určili smer rozvoja a vykonávania politiky EÚ s cieľom riešiť paralelné výzvy, ktorými sú riadenie migrácie a boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. Toto oznámenie vychádza zo súčinnosti medzi týmito dvoma programami a slúži ako východisko pre diskusiu o tom, ako by súčasné a budúce informačné systémy mohli zlepšiť riadenie vonkajších hraníc i vnútornú bezpečnosť v EÚ. Táto požiadavka dopĺňa návrh z decembra 2015 týkajúci sa vytvorenia európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a zlepšenia predchádzania krízam a zásahov na vonkajších hraniciach.

Obidva aspekty ešte viac upozornili na potrebu spojiť sa a komplexne posilniť rámec spolupráce a informačné nástroje EÚ v oblasti riadenia hraníc, migrácie a bezpečnosti. Riadenie hraníc, presadzovanie práva a kontrola migrácie sú dynamicky prepojené. Vie sa, že občania EÚ prekračujú vonkajšie hranice, cestujú do konfliktných zón na teroristické účely a po návrate predstavujú riziko. Existuje dôkaz, že teroristi použili pri vstupe do EÚ trasy neregulárnej migrácie, a potom prešli do schengenského priestoru bez toho, aby boli odhalení.

Hraničné kontroly vykonávané pomocou Schengenského informačného systému (SIS) v súčasnosti prebiehajú na základe alfanumerického vyhľadávania (t. j. meno a dátum narodenia). Odtlačky prstov sa môžu použiť len na overenie a potvrdenie totožnosti osoby, ktorá už bola identifikovaná na základe svojho mena. Tento nedostatok v oblasti bezpečnosti umožňuje osobám, na ktoré sa vzťahuje zápis, použiť falošné doklady, a tak sa vyhnúť zisteniu úplnej zhody so zápisom v SIS.

A nakoniec, colné orgány sú takisto kľúčovým aktérom pri spolupráci viacerých orgánov na vonkajších hraniciach. Majú rôzne systémy a databázy, ktoré obsahujú údaje o pohybe tovaru, identifikáciu hospodárskych subjektov a informácie spojené s rizikom, ktoré sa môžu použiť na posilnenie vnútornej bezpečnosti. Tieto systémy majú takisto svoju vlastnú, obmedzenú a bezpečnú infraštruktúru (spoločnú komunikačnú sieť), ktorá preukázala svoju životaschopnosť. Naďalej by sa mali preskúmavať súčinnosť a konvergencia medzi informačnými systémami a ich príslušnými infraštruktúrami na účely riadenia hraníc EÚ a colných operácií.

Europol podporuje výmenu informácií medzi vnútroštátnymi policajnými orgánmi ako informačným centrom o trestnej činnosti v EÚ. Informačný systém Europolu (EIS) poskytuje členským štátom centralizovanú databázu informácií o trestnej činnosti na uchovávanie a vyhľadávanie údajov o závažnej trestnej činnosti a terorizme. Kontaktné miesta Europolu poskytujú tematické analytické pracovné súbory obsahujúce informácie o prebiehajúcich operáciách v členských štátoch. Sieťová aplikácia Europolu na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA) umožňuje členským štátom vymieňať si informácie navzájom, s Europolom alebo s tretími stranami, ktoré uzavreli dohodu o spolupráci s Europolom, a to rýchlo, bezpečne a užívateľsky ústretovo. SIENA zároveň kladie veľký dôraz na interoperabilitu s ostatnými systémami Europolu, napríklad na priamu výmenu údajov s kontaktnými miestami. Poskytuje možnosť dopĺňať do databáz Europolu informácie, ktoré sa vymieňajú medzi jednotlivými členskými štátmi. SIENA by preto mala byť pre členské štáty kanálom na výmenu informácií na účely presadzovania práva v celej EÚ.

Medzi ďalšie existujúce nástroje riadenia hraníc patrí databáza Interpolu s informáciami o odcudzených a stratených cestovných dokladoch (SLTD) a vopred poskytované informácie o cestujúcich (API) – databáza, ktorá zbiera informácie o cestujúcich pred ich príletmi do EÚ. Tieto nástroje sa týkajú občanov EÚ i štátnych príslušníkov tretích krajín.

Okrem týchto existujúcich systémov Komisia navrhuje vytvoriť štvrtý centralizovaný systém riadenia hraníc, systém vstup/výstup (EES), ktorý by sa mal zaviesť do roku 2020 a ktorý je opäť zameraný na štátnych príslušníkov tretích krajín.

Tri hlavné centralizované informačné systémy vyvinuté v EÚ sú i) Schengenský informačný systém (SIS) so širokým spektrom zápisov o osobách a predmetoch, ii) vízový informačný systém (VIS) s údajmi o krátkodobých vízach a iii) systém EURODAC s daktyloskopickými údajmi od žiadateľov o azyl a štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neregulárne prekročili vonkajšie hranice. Tieto tri systémy sa navzájom dopĺňajú a – s výnimkou systému SIS – zamerané predovšetkým na štátnych príslušníkov tretích krajín. Tieto systémy takisto podporujú vnútroštátne orgány v boji proti trestnej činnosti a terorizmu. Platí to najmä pre systém SIS ako v súčasnosti najrozšírenejší nástroj na výmenu informácií. Výmena informácií v rámci týchto systémov sa vykonáva v rámci zabezpečenej špecializovanej komunikačnej infraštruktúry s názvom sTESTA.

Zásadami pravidiel EÚ týkajúcich sa ochrany údajov sú teraz „špecificky navrhnutá ochrana údajov“ a „štandardná ochrana údajov“. Pri vytváraní nových nástrojov, ktoré spočívajú v používaní informačných technológií, sa Komisia bude snažiť uplatňovať tento prístup. To znamená zahrnutie ochrany osobných údajov do technologickej základne navrhovaného nástroja, obmedzenie spracovávania údajov len na operácie, ktoré sú nevyhnutné na navrhovaný účel, a poskytovanie prístupu k týmto údajom iba subjektom, ktoré s nimi musia byť oboznámené.

Obmedzenie účelu je základnou zásadou ochrany údajov zakotvenou v Charte základných práv Európskej únie. Vzhľadom na rôzne inštitucionálne, právne a politické súvislosti, v ktorých boli vyvinuté informačné systémy na úrovni EÚ, bola zásada obmedzenia účelu uplatnená prostredníctvom rozčlenenej štruktúry správy informácií. To je jeden z dôvodov súčasnej fragmentácie štruktúry EÚ, pokiaľ ide o správu údajov na účely kontroly hraníc a vnútornej bezpečnosti. S novým platným komplexným právnym rámcom pre ochranu osobných údajov v EÚ a významným vývojom v oblasti technológií a bezpečnosti IT, možno zásadu obmedzenia účelu ľahšie vykonávať na úrovni prístupu k uchovávaným údajom a ich využívania, a to v plnom súlade s Chartou základných práv Európskej únie a s nedávnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. Záruky ako rozčlenenie údajov v rámci jedného systému a špecifický prístup a pravidlá používania pre každú kategóriu údajov a používateľov by mali zabezpečiť potrebné obmedzenie účelu v integrovaných riešeniach správy údajov. Tým sa otvára cesta k interoperabilite informačných systémov, ktorú sprevádzajú potrebné prísne pravidlá prístupu k údajom a ich využívania bez vplyvu na existujúce obmedzenie účelu.

Pokiaľ ide o možnosti existujúceho právneho rámca pre prístup k údajom VIS na účely presadzovania práva, členské štáty uplatňujú tieto možnosti nerovnako. Členské štáty v tejto súvislosti oznámili praktické problémy v postupoch prístupu orgánov presadzovania práva do VIS. Rovnako aj uplatňovanie prístupu do systému EURODAC na účely presadzovania práva je stále veľmi obmedzené. Komisia preskúma, či treba prehodnotiť právny rámec pre prístup orgánov presadzovania práva do systémov VIS a EURODAC.

zníženia vekovej hranice pre zhromažďovanie odtlačkov prstov detí vo veku od 6 do 12 rokov, pričom poskytne pevné záruky základných práv a ochranné opatrenia;

V súlade so súčasnými osvedčenými postupmi by členské štáty mali takisto zväčšiť pridanú hodnotu vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) zavedením automatizovaného porovnávania týchto údajov so systémom SIS a databázou Interpolu SLTD. Komisia posúdi potrebu revízie právneho základu pre spracovanie údajov API na zabezpečenie rozsiahlejšieho vykonávania tak, aby zahŕňal povinnosť členských štátov požadovať a využívať údaje API týkajúce sa všetkých prichádzajúcich a odchádzajúcich letov. Toto je osobitne dôležité v kontexte vykonávania budúcej smernice o osobných záznamoch o cestujúcich, keďže spoločným využívaním údajov PNR a API sa zvyšuje účinnosť údajov PNR v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti.

Pre účinné riadenie hraníc je mimoriadne dôležité, aby sa cestovné doklady všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín a občanov EÚ overovali s použitím databázy SLTD. Orgány presadzovania práva by mali využívať databázu SLTD aj na vyhľadávanie v rámci schengenského priestoru. Po teroristických útokoch v Paríži 13. novembra 2015 vyzvala Rada na elektronické prepojenie príslušných databáz Interpolu na všetkých hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a automatické kontroly cestovných dokladov do marca 2016. Všetky členské štáty by mali zriadiť príslušné elektronické prepojenie a zaviesť systémy umožňujúce automatickú aktualizáciu údajov o odcudzených alebo stratených cestovných dokladoch v databáze SLTD.

uchovávanie informácií o pozitívnej lustrácii na účely zápisov z diskrétnej a špecifickej kontroly do centrálneho systému SIS;

Táto kritická slabina sa bude riešiť pridaním funkcie vyhľadávania odtlačkov prstov do SIS prostredníctvom automatizovaného systému na identifikáciu odtlačkov prstov (AFIS) podľa existujúceho právneho rámca. Systém AFIS by mal začať fungovať od polovice roka 2017. Prístup k nemu bude mať po jeho dokončení Europol, a doplní tak systémy Europolu na vyšetrovanie trestnej činnosti a boj proti terorizmu, ako aj výmeny údajov o odtlačkoch prstov vykonávané na základe prümského rámca. Komisia a Agentúra EÚ pre rozsiahle informačné systémy (eu-LISA) preskúmajú potenciál rozsiahlejšieho využívania budúceho systému AFIS.

Ako sa uvádza v oznámení „Smerom k reforme spoločného európskeho azylového systému a zlepšeniu možnosti legálnej migrácie do Európy“, Komisia predloží návrh na reformu systému EURODAC s cieľom ďalej posilňovať jeho funkcie týkajúce sa neregulárnej migrácie a návratu. Tento návrh bude riešiť súčasné nedostatky súvisiace so schopnosťou sledovať sekundárne pohyby neregulárnych migrantov medzi členskými štátmi. Okrem toho sa bude usilovať o zvýšenie účinnosti postupov návratu a readmisie zabezpečením prostriedkov na identifikáciu a vystavenie nových dokladov neregulárnych migrantov na účely návratu. V tejto súvislosti sa návrh bude vzťahovať aj na výmenu informácií, ktoré sú obsiahnuté v systéme EURODAC, s tretími krajinami, berúc do úvahy nevyhnutné záruky ochrany údajov.

Europol

EÚ poskytla Europolu prístup do hlavných centrálnych databáz, ale agentúra zatiaľ v plnej miere nevyužila túto príležitosť. Europol má právo priameho prístupu k údajom vloženým do systému SIS o zadržaniach, diskrétnych a špecifických kontrolách a predmetoch na účely zabavenia a tieto údaje priamo vyhľadávať. Europol doteraz vykonal len obmedzený počet vyhľadávaní v systéme SIS. Prístup Europolu do systému VIS na účely nahliadnutia bol z právneho hľadiska možný od septembra 2013. Právny základ systému EURODAC umožňuje prístup Europolu od júla 2015. Agentúra by mala urýchliť prebiehajúcu prácu, aby sa tak vytvorilo prepojenie systémov VIS a EURODAC. Všeobecnejšie povedané, Komisia posúdi, či treba zabezpečiť ďalší prístup k informačným systémom pre iné agentúry EÚ v oblasti vnútorných vecí, najmä pre budúcu európsku pohraničnú a pobrežnú stráž.

Prümský rámec

Prümský rámec sa v súčasnosti nevyužíva v plnej miere. Dôvodom je to, že nie všetky členské štáty vykonali svoje zákonné povinnosti, pokiaľ ide o integráciu siete do svojich vlastných systémov. Členské štáty dostali na vykonávanie prümského rámca značnú finančnú a technickú podporu a mali by ho teraz plne vykonávať. Komisia využíva právomoci, ktoré jej boli zverené, aby zabezpečila, že členské štáty budú plne vykonávať svoje právne záväzky. V januári 2016 začala s dotknutými členskými štátmi štruktúrovaný dialóg (projekt EU Pilot). Ak sa odpovede členských štátov ukážu ako neuspokojivé, Komisia bez váhania začne konanie o nesplnení povinnosti.

Európsky informačný systém registrov trestov (ECRIS)

Európsky informačný systém registrov trestov, ECRIS, umožňuje výmenu informácií o odsúdeniach týkajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti, ale nie je zavedený žiadny postup, ktorý by umožňoval robiť to efektívne. Komisia prijala v januári 2016 legislatívny návrh na riešenie tohto nedostatku. V tejto súvislosti Komisia navrhla, aby sa v záujme bezpečnejšej identifikácie vnútroštátnym orgánom umožnilo vyhľadávanie štátnych príslušníkov tretích krajín na základe odtlačkov prstov. Európsky parlament a Rada by mali prijať legislatívny text v roku 2016.

Horizontálne záležitosti

Všeobecným problémom v súvislosti s informačnými systémami je úroveň vykonávania v členských štátoch. Rozdiely vo vykonávaní prümského rámca a chýbajúce elektronické prepojenia s databázou SLTD sú toho pozoruhodnými príkladmi. S cieľom zvýšiť úroveň vykonávania vo vzťahu k informačným systémom bude Komisia pozorne monitorovať výkonnosť každého členského štátu. Monitorovaním sa nielen preskúma, či si členské štáty plnia právne záväzky v oblasti informačných systémov, ale aj to, ako využívajú existujúce nástroje a či dodržiavajú osvedčené postupy. Komisia bude vychádzať pri monitorovaní a presadzovaní miery vykonávania z rôznych zdrojov vrátane oznámení členských štátov a návštev v rámci schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu.

Ďalším všeobecným problémom v súvislosti s informačnými systémami je kvalita vložených údajov. Ak členské štáty nedodržiavajú požiadavky minimálnej kvality, spoľahlivosť a hodnota uchovávaných údajov sa stane veľmi obmedzenou a riziko nesúladu a negatívnej lustrácie znižuje hodnotu samotných systémov. S cieľom zlepšiť kvalitu vložených údajov vyvinie agentúra eu-LISA pre všetky systémy, ktoré sú v jej právomoci, centrálny mechanizmus pre monitorovanie kvality údajov.

Väčšina informačných systémov v oblasti kontroly hraníc a bezpečnosti pracuje s identifikačnými údajmi pochádzajúcimi z cestovných dokladov a dokladov totožnosti. Na posilnenie hraníc a bezpečnosti je okrem dobre fungujúcich systémov potrebné zabezpečiť ľahké a bezpečné overovanie cestovných dokladov a dokladov totožnosti. Na tento účel Komisia predstaví opatrenia na zlepšenie bezpečnosti elektronických dokladov a správy údajov o totožnosti a na posilnenie boja proti podvodom týkajúcim sa dokladov. Možným prostriedkom na to by mohli byť interoperabilné úrovne bezpečnej identifikácie dosiahnuteľné prostredníctvom nariadenia eIDAS.