EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli10. 9. 2020 COM(2020) 492 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Desiata správa o stave vykonávania a o programoch určených na vykonávanie (podľa článku 17 smernice Rady 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd) {SWD(2020) 145 final}



Obsah Zhrnutie 1.Politický kontext 2.Miera súladu v EÚ 2.1.Trendy v oblasti súladu 3.Stav vykonávania – vzdialenosť od cieľa 3.1.Zber odpadovej vody 3.1.1.Individuálne alebo iné primerané systémy 3.2.Sekundárne alebo biologické čistenie 3.3.Náročnejšie alebo terciárne čistenie 3.3.1.Určenie citlivých oblastí členskými štátmi 4.Národné programy na realizáciu 5.Podpora súladu so smernicou 5.1.Financovanie a finančné investície 5.1.1.Stratégie financovania 5.1.2.Financovanie z prostriedkov EÚ 5.2.Presadzovanie právnych predpisov 6.Vplyv na vodné prostredie

7.Závery

Zhrnutie Pri zabezpečovaní smerovania EÚ k ambícii nulového znečistenia, ktorá bola vyhlásená v európskej zelenej dohode, zohráva úlohu aj smernica o čistení komunálnych odpadových vôd . Od členských štátov sa v nej vyžaduje, aby vo všetkých aglomeráciách (vo veľkých a v malých mestách, ako aj mestských sídlach) zabezpečili riadny zber a čistenie odpadových vôd, ktoré by inak znečisťovali rieky, jazerá a moria. Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd tak zohráva kľúčovú úlohu v oblasti ochrany zdravia ľudí a udržaní celkovej odolnosti vodných ekosystémov. Významnú úlohu zohráva aj v obehovom hospodárstve, a to prostredníctvom opätovného využívania očistenej odpadovej vody a čistiarenského kalu, výroby energie z obnoviteľných zdrojov a recyklácie živín. Toto je 10. dvojročná správa o vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd členskými štátmi a o ich investičných programoch. Vzťahuje sa na rok 2016 a zahŕňa viac ako 23 600 aglomerácií, v ktorých ľudia (a do istej miery aj priemysel) vytvárajú odpadové vody v objeme 612 miliónov populačných koeficientov (p. k.). Zber a čistenie komunálnych odpadových vôd sa za posledné desaťročie v EÚ zlepšili, pričom zber dosahuje mieru súladu so smernicou na úrovni 95 %, sekundárne (biologické) čistenie na úrovni 88 % a náročnejšie čistenie (odstraňovanie fosforu a dusíka) na úrovni 86 %. Úplný súlad so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd však zatiaľ nedosahujeme. V prípade niektorých členských štátov je vzdialenosť od cieľa stále výrazná. nezbiera sa 6,6 milióna p. k. (1 %) komunálnych odpadových vôd, viac ako 37 miliónov p. k. (6 %) zozbieraných odpadových vôd sa nečistí dostatočne dobre a nespĺňa normy na sekundárne čistenie a takmer 32 miliónov p. k. (8 %) nespĺňa normy na náročnejšie čistenie. Znamená to, že v EÚ existujú aglomerácie, v ktorých je potrebné vybudovať alebo zlepšiť infraštruktúru. Prípady porušovania smernice sa pri zistení nesúladu systematicky riešia. Najväčšie výzvy pre odvetvie vodohospodárskych služieb predstavujú financovanie a plánovanie. Celkové investície potrebné na zabezpečenie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd dosahujú podľa odhadov z roku 2016 na úrovni všetkých členských štátov (v tom čase vrátane Spojeného kráľovstva) výšku takmer 229 miliárd EUR. Podobne aj OECD odhaduje, že krajiny EÚ a Spojené kráľovstvo budú musieť v rokoch 2020 až 2030 vynaložiť ďalších 253 miliárd EUR na dosiahnutie a udržanie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd. Súčasné výdavky boli v množstve členských štátov vyhodnotené ako príliš nízke na dosiahnutie a udržanie dlhodobého súladu. Údaje z 10. správy sa použili nielen na analýzu vykonávania smernice, ale aj na jej hodnotenie. Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd bola hodnotená na základe programu REFIT. Výsledky boli zverejnené v roku 2019. V nadväznosti na výsledky hodnotenia začala Komisia posúdenie vplyvu, v rámci ktorého sa posúdia možnosti politiky s cieľom upraviť smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd tak, aby bola vhodná pre budúcnosť.

1.Politický kontext Pri zabezpečovaní smerovania EÚ k ambícii nulového znečistenia, ktorá bola vyhlásená v európskej zelenej dohode, zohráva úlohu aj smernica o čistení komunálnych odpadových vôd . Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd predstavuje podľa rámcovej smernice o vode „základné opatrenie“. Zohráva významnú úlohu pri zlepšovaní stavu vodných útvarov v EÚ, čím prispieva k zlepšovaniu odolnosti ekosystémov a ochrane biodiverzity. V záujme splnenia náročnej výzvy spočívajúcej v dosiahnutí dobrého stavu vodných útvarov v EÚ najneskôr do roku 2027 sú veľmi dôležité účinný zber a čistenie komunálnych odpadových vôd. Dôležitá je aj pre ochranu zdravia ľudí. Na základe sledovania stavu odpadových vôd sa napríklad zisťoval výskyt ochorenia COVID-19 pred vypuknutím pandémie aj počas nej, pričom týmto postupom sa môže zabezpečovať aj včasné varovanie pre zdravotnícke orgány. Odvetvie vodohospodárskych služieb je pre európsku zelenú dohodu dôležité, pretože prostredníctvom neho sa plnia ambície EÚ v oblasti dosahovania klimatickej neutrality a odstraňovania znečistenia, pričom sa zároveň vytvárajú udržateľný rast a udržateľné pracovné miesta. Odvetvie odpadových vôd môže prispievať aj k obehovému hospodárstvu, a to prostredníctvom opätovného využívania očistenej odpadovej vody a čistiarenského kalu, výroby energie z obnoviteľných zdrojov a recyklácie živín. Smernica o čistení komunálnych odpadových vôd predstavuje aj krok smerom k dosahovaniu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, a to najmä cieľa č. 6 týkajúceho sa zabezpečenia dostupnosti vody a sanitárnych opatrení pre všetkých. Na celom svete nemá 2,4 miliardy ľudí (z toho približne 10 miliónov žijúcich v EÚ) prístup ku kvalitným sanitárnym zariadeniam. Z EÚ pochádza množstvo ekologických technológií a inovačných riešení pre odvetvie vodohospodárskych služieb na celom svete; 8 z 15 najväčších vodárenských spoločností na svete sídli v EÚ. V roku 2020 Komisia začala posúdenie vplyvu na účely posúdenia možností politiky s cieľom upraviť smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd tak, aby bola vhodná pre budúcnosť. Uskutočňuje sa v nadväznosti na hodnotenie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, ktoré sa vykonávalo súčasne s kontrolou vhodnosti rámcovej smernice o vode, jej dcérskych smerníc a smernice o povodniach v roku 2019. 2.Miera súladu v EÚ Toto je 10. dvojročná správa o vykonávaní smernice o čistení komunálnych odpadových vôd členskými štátmi a o ich investičných programoch. Obsahuje zhrnutie posúdenia údajov za rok 2016 na základe požiadaviek článkov 15 a 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Zber a čistenie komunálnych odpadových vôd sa zlepšili. Úplný súlad so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd na úrovni celej EÚ sa však ešte nedosiahol. EÚ dosiahla v roku 2016 vysokú mieru súladu: ·na úrovni 95 % v prípade zberu (prostredníctvom zberných systémov a individuálnych alebo iných primeraných systémov – IAS), ·na úrovni 88 % v prípade sekundárneho čistenia (biologického),

·na úrovni 86 % v prípade čistenia, ktoré je náročnejšie ako sekundárne (najmä odstraňovanie dusíka a/alebo fosforu v aglomeráciách nad 10 000 p. k., ktoré vypúšťajú odpadovú vodu do citlivých oblastí a ich povodí). Ako vyplýva z obrázka ďalej, všetku odpadovú vodu nie je potrebné čistiť podľa rovnakých noriem alebo požiadaviek článkov 4 a 5. Požadovaná úroveň čistenia závisí od veľkosti aglomerácie a citlivosti vody, do ktorej sa výtok vypúšťa. Obr. 1 – Miera súladu s článkami 3, 4 a 5 v EÚ v roku 2016 [percentuálny podiel záťaže odpadovou vodou v aglomeráciách, ktoré dosahovali súlad s daným článkom] Zatiaľ nespracované údaje (označené sivou farbou) predstavujú prechodné obdobia uplatňované na odpadovú vodu, ktorá bola vytvorená v nedávno určených citlivých oblastiach. Miera súladu s článkom 5 obsahuje údaje z členských štátov, ktoré uplatňujú článok 5 ods. 4. V roku 2016 členské štáty oznámili viac ako 23 600 aglomerácií s populačným koeficientom (p. k.) 2 000 a viac. Tieto aglomerácie vytvorili záťaž odpadovou vodou v objeme 612 miliónov p. k., a to najmä z domácností. Do tohto objemu je však zahrnutá aj priemyselná odpadová voda a dažďová voda. Hoci je podiel priemyslu obmedzený, odpadová voda môže obsahovať znečisťujúce látky, ktoré sa nedajú účinne odstrániť v čistiarňach komunálnych odpadových vôd. V porovnaní s rokom 2014 sa objem vytvorených odpadových vôd zvýšil o 1,5 %. Čistiaca kapacita existujúcich čistiarní (783 miliónov p. k.) je vyššia ako záťaž odpadovou vodou, ktorá sa vytvára v súčasnosti, aby zvládali rôzne objemy záťaže prichádzajúce do čistiarní a aby sa prispôsobili na zvládanie väčších objemov v budúcnosti. Takmer 90 % záťaže odpadovou vodou na úrovni EÚ vzniká v aglomeráciách nad 10 000 p. e.; polovica pochádza z veľkých miest (52 % z aglomerácií nad 100 000 p. e.). Pre členské štáty to môže znamenať, že je potrebné zacieliť investície na infraštruktúru odpadových vôd vo väčších aglomeráciách (nad 10 000 p. e.), ktorá nedosahuje súlad so smernicou. 2.1.Trendy v oblasti súladu Od prijatia smernice o čistení komunálnych odpadových vôd sa dosiahol významný pokrok pri jej vykonávaní a v miere súladu s článkami 3, 4 a 5. Obr. 2 – Historické trendy v miere súladu s článkami 3, 4 a 5 (1998 – 2016) V posledných rokoch sa úroveň súladu stabilizovala. V roku 2016 sa miera súladu s článkom 3 udržala na rovnakej úrovni ako v roku 2014, zatiaľ čo miera súladu s článkom 4 sa o 1 % znížila a miera súladu s článkom 5 sa o 1 % zvýšila. Údaje za rok 2016 poskytujú komplexnejší prehľad ako údaje za rok 2014, pretože viaceré členské štáty (napr. Poľsko, Maďarsko a Slovinsko) mali v roku 2016 konečné lehoty na dosiahnutie súladu. Pri výpočte miery súladu sa teda zohľadňovali viaceré údaje. Hodnoty mier súladu s článkami 3, 4 a 5 sú skombinované tak, aby tvorili jediné číslo. Celková miera súladu v EÚ sa zvýšila a v roku 2016 dosiahla úroveň 81 %. Obr. 3 – Miera súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd v EÚ, 2012 – 2016 [percentuálny podiel záťaže odpadovou vodou v aglomeráciách, ktoré v dotknutom roku spĺňali normy]. *V stĺpci za rok 2012 sa uvádzajú údaje za roky 2010 – 2012. 3.Stav vykonávania – vzdialenosť od cieľa „Vzdialenosť od cieľa“ je ukazovateľ miery úsilia, ktoré je ešte potrebné na splnenie noriem stanovených v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd. 3.1.Zber odpadovej vody

·Zostáva odviesť 1 % záťaže odpadovou vodou (približne 6,6 milióna p. k.). V roku 2016 sa v EÚ neodvádzalo takmer 6 605 000 p. k. odpadových vôd vytvorených v aglomeráciách, ktoré dosahujú súlad so smernicou, a aj v tých, ktoré ho nedosahujú. Z nasledujúceho obrázka vyplýva, že vzdialenosť od cieľa je pomerne malá. Obr. 4 – Vzdialenosť od cieľa v prípade zberu odpadových vôd v EÚ v rokoch 2012 – 2016 [percentuálny podiel záťaže odpadovou vodou vo všetkých aglomeráciách; táto záťaž nespĺňala v dotknutom roku kritériá súladu] Na obr. 4 nie je znázornený celý prehľad, pretože do výpočtu vzdialenosti od cieľa zberu nebolo zahrnutých viac ako 8 300 000 p. k., teda objem záťaže odpadovou vodou s lehotami stanovenými na rok 2016. 3.1.1.Individuálne alebo iné primerané systémy Z hodnotenia REFIT a z údajov vykázaných členskými štátmi podľa rámcovej smernice o vode vyplýva, že v mnohých oblastiach vyvíjajú necentralizované sanitačné systémy (známe ako IAS) veľký tlak na vodné útvary. Komisia vyšetruje, či sú v členských štátoch, ktoré tieto systémy intenzívne využívajú, splnené podmienky na ich prevádzku (registrácia, povolenia, monitorovanie a inšpekcie). Na nasledujúcom obrázku je znázornené, ktoré členské štáty využívajú IAS: ·Poľsko, Maďarsko, Slovensko, Slovinsko, Grécko, Bulharsko, Česko a Lotyšsko oznámili, že systémami IAS sa zbiera a/alebo čistí viac ako 5 % odpadových vôd, ·Poľsko, Maďarsko, Grécko, Taliansko a Nemecko oznámili, že záťaž, ktorá sa zbiera a/alebo čistí systémami IAS, prekračuje 1 milión p. k. Obr. 5 – Využívanie IAS v členských štátoch v roku 2016 [záťaž odpadovou vodou zo všetkých aglomerácií v jednotlivých členských štátoch, vyjadrená v miliónoch p. k. a v percentách celkovej vytvorenej záťaže] 3.2.Sekundárne alebo biologické čistenie ·6 % zozbieranej záťaže odpadovou vodou (približne 37 miliónov p. k.) musí ešte prejsť sekundárnym čistením v súlade s požiadavkami smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Členské štáty musia vykonávať sekundárne čistenie v prípade všetkých aglomerácií nad 10 000 p. k. a aglomerácií nad 2 000 p. k., ktoré vypúšťajú odpadovú vodu do sladkých vôd a estuárov. V roku 2016 nebolo v EÚ sekundárne vyčistených a/alebo stále nespĺňalo požiadavky na vypúšťanie stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd takmer 37 116 000 p. k. odpadových vôd zozbieraných aglomeráciami dosahujúcimi súlad so smernicou a aglomeráciami, ktoré súlad so smernicou nedosahujú. Obr. 6 – Vzdialenosť od cieľa v prípade sekundárneho čistenia v EÚ na roky 2012 – 2016 [percentuálny podiel záťaže odpadovou vodou zo všetkých aglomerácií; táto záťaž nespĺňala v dotknutom roku kritériá súladu] Do výpočtu vzdialenosti od cieľa nie je započítaných 300 000 p. k., ktoré mali stanovenú lehotu na rok 2016. Okrem toho nezozbieraná odpadová voda nebola vyčistená ani zahrnutá do výpočtu vzdialenosti od cieľa týkajúceho sa sekundárneho čistenia. 3.3.Náročnejšie alebo terciárne čistenie ·8 % zozbieranej záťaže odpadovou vodou (takmer 32 miliónov p. k.) musí ešte prejsť náročnejším čistením v súlade s požiadavkami smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.

Vo všeobecnosti musia členské štáty zabezpečovať náročnejšie čistenie v prípade aglomerácií nad 10 000 p. k., ktoré vypúšťajú odpadovú vodu do určených citlivých oblastí a ich povodí. V roku 2016 nebolo v EÚ náročnejšie vyčistených a/alebo nespĺňalo požiadavky na vypúšťanie stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd takmer 31 780 000 p. k. záťaže odpadovou vodou zozbieranej všetkými aglomeráciami. Obr. 7 – Vzdialenosť od cieľa v prípade náročnejšieho čistenia v EÚ na roky 2012 – 2016 [percentuálny podiel záťaže odpadovou vodou zo všetkých aglomerácií; táto záťaž nespĺňala v dotknutom roku kritériá súladu] Vzdialenosť od cieľa neposkytuje úplný prehľad, pretože do výpočtu nebolo zahrnutých takmer 6 300 000 p. k., ktorým ešte neuplynula lehota. Okrem toho nebola zozbieraná odpadová voda vyčistená ani zahrnutá do výpočtu vzdialenosti od cieľa týkajúceho sa náročnejšieho čistenia. 3.3.1.Určenie citlivých oblastí členskými štátmi Na štvrtine územia EÚ (24 %) sa náročnejšie čistenie nevyžaduje. Potreba náročnejšieho čistenia (t. j. v prípade citlivej oblasti) sa určuje na vnútroštátnej úrovni. V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa stanovuje, že požadovaná úroveň čistenia závisí od citlivosti vodného útvaru, do ktorého sa odpadová voda vypúšťa. Ako je znázornené na mape uvedenej ďalej, niektoré krajiny určili ako citlivú oblasť celé svoje územie (na mape označené zelenou, modrou a fialovou farbou) a ďalšie určili len niekoľko oblastí (zelené časti v žltých oblastiach na mape). Obr. 8 – Prehľad citlivých oblastí a povodí citlivých oblastí v EÚ v roku 2016. Článok 5 ods. 2 – 3: náročnejšie čistenie v aglomeráciách nad 10 000 p. k. Článok 5 ods. 4: 75 % odstraňovanie dusíka a fosforu Článok 5 ods. 8: náročnejšie čistenie sa uplatňuje v celej krajine 4.Národné programy na realizáciu Tento oddiel obsahuje zhrnutie informácií oznámených členskými štátmi podľa článku 17 smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, ktoré sa týkajú odhadovaných investičných nákladov na dosiahnutie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd a očakávaných investičných nákladov na inštaláciu a obnovu infraštruktúry na zber a čistenie odpadovej vody. Vnútroštátne orgány odhadujú potrebné investície na dosiahnutie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, ktoré tvoria súčasť ich národných plánov, na celkových takmer 229 miliárd EUR. Pozostávajú z prác na čistiarňach (odhadované náklady vo výške viac ako 166 miliárd EUR) a zberných systémoch (odhadované náklady vo výške takmer 63 miliárd EUR). Na porovnanie, OECD odhaduje, že krajiny EÚ budú musieť v rokoch 2020 až 2030 vynaložiť ďalších 253 miliárd EUR na dosiahnutie úplného súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd a na jeho udržanie. „Potrebné investície“ sa už zo svojej podstaty týkajú iba aglomerácií, ktoré nedosahujú súlad so smernicou, pričom sa v nich nezohľadňujú prevádzkové náklady ani náklady na udržiavanie infraštruktúry v dobrom stave tak, aby zostala v súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd. Počet rokov, na ktoré sa tento odhad vzťahuje, sa v jednotlivých krajinách líši. Na rozdiel od už opísaných „potrebných investícií“ sú „očakávané investičné náklady“ zo svojej podstaty odhadom budúcich investícií a zahŕňajú očakávané náklady na udržiavanie infraštruktúry v dobrom stave tak, aby zostala v súlade so smernicou. Počet rokov, na ktoré sa tento odhad vzťahuje, sa v jednotlivých krajinách líši. Z obrázka 7 vyplýva, že iba dve krajiny očakávajú investície vo výške viac ako 100 EUR ročne na obyvateľa. Väčšina krajín uvádza, že očakáva investície vo výške do 40 EUR ročne na obyvateľa. Údaje z obrázka 7 treba brať s rezervou, keďže všetky členské štáty neuvádzajú v správach podľa článku 17 všetky investičné náklady a náklady na údržbu. Okrem toho sa líši obdobie, za ktoré jednotlivé krajiny uvádzajú odhady. Belgicko ich uviedlo za roky 2009 – 2017 a Česko za roky 2016 – 2017. Na údaje na obrázku 7 môže mať vplyv aj veľkosť krajiny: Luxembursko sa tu javí ako krajina s najvyššími investíciami, ide však o jednu veľkú plánovanú investíciu v malej krajine. Obr. 9 – Programy členských štátov na realizáciu – očakávané ročné investičné náklady na obyvateľa v oblasti inštalácie a obnovy zberných systémov a čistiarní odpadových vôd [v EUR na obyvateľa ročne] Poznámka: Nemecko a Maďarsko nepredložili žiadne údaje o očakávaných investíciách.

Oranžová čiara v grafe predstavuje očakávané priemerné ročné investičné náklady v EÚ. 5.Podpora súladu so smernicou 5.1.Financovanie a finančné investície Komisia zaviedla niekoľko iniciatív na podporu úsilia o dosiahnutie úplného súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd. Patria k nim iniciatívy na zlepšenie plánovania investícií (napr. štúdia OECD, v ktorej sa uvádzajú porovnateľné údaje o stratégiách financovania a potrebných investíciách) a iniciatívy týkajúce sa financovania politiky súdržnosti EÚ (navrhovaná politika súdržnosti na roky 2021 – 2027 úzko súvisí s plánovaním vnútroštátnych investícií do udržateľného hospodárenia s vodami). 5.1.1.Stratégie financovania OECD vydalo odporúčania na riešenie finančných výziev v členských štátoch s obmedzenými kapacitami financovania, v ktorých sú potrebné veľké investície. Rieši sa v nich lepšie využívanie existujúcich aktív a finančných zdrojov, minimalizovanie potrebných investícií a využívanie dodatočných zdrojov financovania. OECD navrhlo celkové investície potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd. Ďalej sa nachádza porovnávací prehľad kumulatívnych dodatočných výdavkov do roku 2030 na zásobovanie vodou a sanitáciu na obyvateľa, ktorý je kombináciou troch scenárov: ·bezo zmien (stimulovanie urbanizáciou), ·súlad so smernicou o pitnej vode a so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd a ·účinnosť (zníženie únikov pri zásobovaní vodou). Investície potrebné v rokoch 2020 až 2030 na dosiahnutie úplného súladu 27 členských štátov a Spojeného kráľovstva so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd predstavujú celkovú kumulatívnu výšku 253 miliárd EUR. BZ + súlad + účinnosť (v EUR) Zdroj: analýza OECD vychádzajúca z údajov Európskej komisie a Eurostatu. Vysvetlenie scenárov: ·scenár BZ (bezo zmien) sa týka výdavkov do roku 2030 v dôsledku populačného rastu, ·scenár ZV (zásobovanie vodou) sa týka výdavkov do roku 2030 na plnenie požiadaviek prepracovaného znenia smernice o pitnej vode, ·scenár OV (odpadová voda) sa týka výdavkov do roku 2030 na plnenie požiadaviek smernice o čistení komunálnych odpadových vôd.