EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 14.6.2010 
SEK(2010) 716 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Akčný plán pre aplikácie globálneho naviga čného satelitného systému (GNSS) 
 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
 
SK 2   SK 2
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU : V ČOM PRESNE SPO ČÍVA PROBLÉM , KOHO SA NAJVIAC 
TÝKA A PRE ČO JE POTREBNÁ VE REJNÁ INTERVENCIA ? 
V roku 2000 bola celému svetu sprístupnená nová  technológia, ktorú dlhé roky mohli 
používať len USA na vojenské ú čely: určovanie polohy a času pomocou satelitu. USA ju dali 
k dispozícii na civilné použiti e tým, že umožnili prístup ku svojmu signálu GPS, síce 
bezplatne, ale bez záruky prevádzky. V ďaka tomu vznikol nový trh s výrobkami a službami 
GNSS, tzv. nadväzujúcimi aplikáciami GN SS, ktorý v roku 2008 dosiahol hodnotu 124 
miliárd EUR. 
Základ tohto trhu tvoria najmä jednoduché signály s údajmi o polohe a čase, očakáva sa však, 
že nové impulzy by mohli vychádza ť aj z plánovaného zavedenia  overovania pravosti a 
kódovania signálov. Pod ľa prognóz odborníkov budú 75 % tohto trhu predstavova ť produkty 
a služby v oblasti mobilnýc h telekomunikácií a osobných mi krotelefónov, 20 % inteligentné 
cestné dopravné systémy a zvyš ných 5 % iné oblasti použitia. 
Keďže GPS neposkytoval žiadnu zár uku kvality fungovania alebo spo ľahlivosti, rozhodli sa 
členské štáty EÚ v roku 2001 za čať projekt GNSS Európskej únie zah ŕňajúci dva systémy, 
ktoré by so zárukou poskytovali si gnály na civilné použitie: E GNOS a GALILEO. Iné krajiny 
(Rusko, Čína, India a Japonsko) uznali strategi ckú hodnotu GNSS a oznámili svoj úmysel 
využiť možnosti GNSS na civilné použitie a okrem toho necha ť domáce výrobné odvetvie 
vyvíjať aplikácie založené na ich vlastnom systéme. 
Hoci Európa investovala do svojej infraštr uktúry GNSS a do prístupu k systému EGNOS, 
podiel európskeho odvetvia na celosvetovom tr hu s aplikáciami GNSS je malý v porovnaní s 
tým, aký podiel je možné dosiahnu ť v iných sektoroch vyspelých technológií, čo je 
problematické z týchto dôvodov: 
– Aplikácie založené na systémoch GALILEO a EGNOS by rozhodujúcim spôsobom 
prispeli k rozvoju znalostnej spolo čnosti a k tvorbe hodnotných pracovných miest v rámci 
EÚ. Ak si Európa nezabezpe čí zodpovedajúci podiel ekonom ického prínosu, ktorý majú 
aplikácie GNSS prinies ť, ujde jej obrovská príležitos ť. Rovnako ak sa GALILEO a 
EGNOS nestanú základnou normou GNSS v Eu rópe, mohli by mnohé oblasti použitia 
zostať blokované technológiami, ktoré br ánia využitiu pridanej hodnoty nových 
vyspelejších služieb. 
– Obmedzené využitie aplikácií založených na systémoch EGNOS a GALILEO vedie 
k vážnej závislosti, ke ďže technológie GNSS sú mnohostranne použite ľné a poskytujú 
navigačné informácie a informácie o polohe a čase, od ktorých závisí celý rad 
každodenných činností, ako aj bezpe čnosť a sociálno-ekonomický rozvoj Európy. V 
prípade závislosti od aplikácií založ ených na GPS by EÚ musela po čítať s dôsledkami 
nedostupnosti signálu GPS, na čo nemá žiadny vplyv, ke ďže systém slúži najmä na 
podporu vojenských operácií v tretej krajine. 
Preto ide o problém, ktorý rôznymi spôsobmi ovplyv ňuje európsku spolo čnosť vo 
všeobecnosti. 
 
SK 3   SK 3
Neistota v súvislosti s európskym GNSS medzitý m viedla k tomu, že sa oslabila dôvera v 
potenciálne podnikate ľské možnosti v oblasti nadväzujúceho  odvetvia. V dôsledku rastúcej 
„konkurencie“ zo strany tretích krajín (Spojené štáty, Rusko, Čína, India) sa pre európske 
subjekty zhoršili aj podmienky na rozvoj aplikácií GNSS, ke ďže tieto systémy by sa mohli 
uviesť do prevádzky sú časne so systémom GALILEO. Okre m toho v prípade GNSS však nie 
je možné hovori ť o tradičnom trhu, ke ďže americké, ruské a čínske systémy sú pod vojenskou 
kontrolou a ich špecifikácie ovplyv ňujú skôr vojenské ako obchodné faktory: domáce 
priemyselné subjekty týchto krajín majú možnos ť získať priamu podporu z programov 
financovaných armádou, aby sa ap likácie a služby vyvíjali na úrove ň, ktorá je taká vysoká, že 
sa môžu uvies ť na civilný trh.  
Z tohto dôvodu je potrebné kompenzova ť nedostatok takýchto zdrojov, aby systémy EGNOS 
a GALILEO predstavovali v Európe rovnaký celkový prínos ako napríklad GPS v USA. 
Z tohto h ľadiska sú časné plány zah ŕňajú len tieto opatrenia: zv yšovanie informovanosti 
odborných kruhov v leteckom odvetví o zavádzaní  systémov EGNOS a GALILEO v prípade 
aplikácií súvisiacich s bezpe čnosťou a ochranou zdravi a (najmä na ú čely navigácie po čas letu 
a postupov pri pristávaní); re alizácia prieskumov trhu a poskytovanie informácií aktérom v 
ostatných segmentoch trhu, ktorí by mohli ma ť záujem o využívanie verejne prístupného 
signálu alebo komer čnej služby systémov EGNOS a GALILEO (napr. presné 
poľnohospodárstvo, výber poplatkov za používanie pozemných komunikácií, sledovanie 
majetku, vedecké aplikácie, ropný a plynárens ký priemysel, geodézia, kartografia) alebo 
budúcej pátracej a záchrannej služby systému GALILEO (najmä na ú čely rybolovu a 
námornej dopravy); poskytnutie 38 miliónov EUR, ktoré sú ešte k dispozícii na financovanie 
výskumu a vývoja v oblasti aplikácií GNSS, a sle dovanie už rozbehnutýc h projektov v tejto 
oblasti, na ktoré bolo pos kytnutých asi 50 miliónov EUR.  
Ako vyplýva z tohto posúdenia vpl yvu, je potrebný rozsiahlejší ak čný plán. Na tento ú čel sa 
bude analyzova ť rad politických možností, ktorými by sa mal podpori ť vývoj nadväzujúcich 
aplikácií systémov EGNOS a GALILEO a dosiahnu ť čo najrýchlejší, najdôkladnejší a 
najrozsiahlejší vývoj aplik ácií vo všetkých oblastiach. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY : SÚ OPATRENIA NA ÚROVNI EÚ POTREBNÉ ? A PRINESÚ 
NEJAKÚ PRIDANÚ HODNOTU ? 
Právo EÚ kona ť je zakotvené najmä v článku 172 Zmluvy o fungovaní  Európskej únie a v 
nasledujúcich nariadeniach o systémoch GALILEO a EGNOS1. 
Používanie satelitných naviga čných systémov EÚ môže ma ť ďalekosiahly/hlboký 
ekonomický, sociálny a environmentálny vplyv; podpora GNSS Európskej únie priamo 
prispieva k plneniu strategických priorít EÚ, ak o je napr. lisabonská agenda. Ide o opatrenie 
nadnárodnej povahy vz ťahujúce sa na nieko ľké oblasti politiky, ktoré je potrebné koordinova ť 
na úrovni EÚ. 
Aby sa mohli signály GNSS Európskej únie používa ť v rôznych oblastiach – napríklad v 
odvetví leteckej alebo námornej dopravy – je potrebné dodržiavanie medzinárodných noriem 
                                                 
1 Nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej 
navigácie a nariadenie Eur ópskeho parlamentu a Rady č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokra čovaní 
v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo). 
 
SK 4   SK 4
a certifikácia. Opatrenia na úrovni  EÚ by zabránili duplicite a zbyto čnému úsiliu na úrovni 
členských štátov.  
Ak by EÚ neprijala žiadne opatrenie na  úrovni EÚ alebo ak by sa nejednotne a 
nekoordinovane postupovalo len na úrovni členských štátov, zhoršila by sa predajnos ť 
príslušných aplikácií (napr. z dôvodu rozdiel nych noriem v prípade systémov na výber 
poplatkov za používanie pozemných komunikácií založených na GNSS) a vytvorili by sa 
prekážky vo ľnému pohybu tovaru a služieb a spôsob ilo by to nerovné zaobchádzanie s 
európskymi ob čanmi. 
3. C IELE INICIATÍVY EÚ:  AKÉ SÚ HLAVNÉ POLITICKÉ CIELE ?  
Cieľom opatrení EÚ je odstráni ť prekážky, ktoré bránia tomu, aby systémy EGNOS 
a GALILEO mali pre ob čanov a odvetvie členských štátov Európskej únie maximálny možný 
prínos tým, že sa: 
(1) zabezpečí, aby sa technológie EGNOS a GALILEO používali a čo najskôr zaviedli v 
oblastiach súvisiacich aj nesúvisi acich s odvetvím dopravy, kde môže by ť ich 
používanie prínosné; 
(2) zabezpečí, aby európske odvetvie (najmä malé a stredné podniky) získali na trhu s 
nadväzujúcimi aplikáciami GNSS rastúci podiel (aspo ň 33 %2). 
4. P OLITICKÉ MOŽNOSTI : O KTORÝCH MOŽNOSTIACH SA UVAŽOVALO A KTORÉ BOLI 
PODROBNE POSÚDENÉ ? 
Posudzovali sa tieto politické možnosti: 
Možnosť 1: Bez zmeny politiky (t. j. základný scenár). 
Komisia by nerealizovala žiadne ďalšie opatrenia nad rámec toho, čo už je naplánované; 
neboli by potrebné ani ďalšie finan čné prostriedky alebo zdroje. 
Možnosť 2: Prerušenie sú časných opatrení EÚ (napr. obmedzenie finan čných prostriedkov na 
výskum a vývoj). 
Európska komisia by sa mohla rozhodnú ť prerušiť akúkoľvek činnosť zameranú na podporu 
vývoja nadväzujúcich aplikácií. 
Možnosť 3: Zavedenie povinného používania systémov EGNOS a GALILEO na základe 
regulačného opatrenia pre vš etky oblasti použitia. 
                                                 
2 Ve ľkosť podielu na svetovom trhu, aký je Európa schopná dosiahnu ť v iných odvetviach vyspelých 
technológií, sa pohybuje rádovo okolo jednej tretiny. Napríklad v oblasti telekomunikácií dosahuje 38 
% podiel na trhu (zdroj: Správa poradnej skupiny pre technológie informa čnej spoločnosti (ISTAG) pre 
Európsku komisiu: „Shaping Europe's Future through ICT“, 2006). Tento cie ľ je v súlade aj s 
lisabonským cie ľom, aby sa EÚ stala najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou 
ekonomikou na svete. 
 
SK 5   SK 5
Európska komisia navrhne Rade a Parlamentu rozsiahle regula čné opatrenia s cie ľom 
zaviesť povinné používanie GNSS v čo najväčšom počte najdôležitejších oblastí použitia. 
Možnosť 4a:  Zlepšenie rámcových podmienok pr e fungujúci trh prostredníctvom 
komplexného ak čného plánu. 
Európska komisia by prostredníctvom 70 opatren í riešila všetky problémy (týkajúce sa viac 
ako desiatich oblastí súvisiacich aj nesúvisi acich s odvetvím dopravy), na ktoré sa poukázalo 
v priebehu konzultácií zainte resovaných strán iniciova ných zelenou knihou z roku 2006. 
Možnosť 4b: Zlepšenie rámcových podmienok pre funguj úci trh prostredníctvom cieleného 
akčného plánu.  
Európska komisia by z opatrení plánovaných v rámci možnosti 4a vybrala len niektoré. Prvý 
krok by v prípade možnosti 4b spo číval v obmedzení špecifických opatrení na malý po čet 
najsľubnejších oblastí a zárove ň vo vytvorení dostato čných podmienok priaznivých pre 
inovácie vo všetkých oblastiach a pre zavád zanie služieb GNSS vychádzajúce z potrieb 
používate ľov. Európska komisia by r ealizovala 24 opatrení. 
Možnosť 5: Prijatie prístupu orientovaného na konz ultácie (t. j. koordi novanie a vyzývanie 
všetkých zainteresovaných strán, ab y realizovali potrebné opatrenia). 
Európska komisia by zo všetkých príslu šných zainteresovaných strán z verejného a 
súkromného sektoru vytvorila stály poradný orgán zriadený ad hoc , ktorého úlohou by bolo 
pozorne sledova ť zavádzanie nadväzujúcich aplikácií systémov EGNOS a GALILEO a 
usilovať sa o odstránenie prí čin základného problému s cie ľom uľahčiť fungovanie trhových 
síl. 
5. P OSÚDENIE VPLYVOV : S AKÝMI HLAVNÝMI EKONOMICKÝMI , 
ENVIRONMENTÁLNYMI A SOCIÁLNYMI VPLYVMI JE POTREBNÉ PO ČÍTAŤ, POKIAĽ IDE 
O PRÍNOSY A NÁKLADY ? 
Realizácia cie ľov bude spojená s významnými ekonomickými, sociálnymi a 
environmentálnymi vplyvmi v celej EÚ-27 aj mimo nej. GNSS Európskej únie sa môže sta ť 
aj spoľahlivým nástrojom na podporu internýc h a externých politických opatrení. 
Ako sa preukázalo v prípade viacerých skúšok, testov a výskumných projektov, používanie 
systémov EGNOS a GALILEO môže zvýši ť účinnosť a bezpečnosť leteckej, železni čnej a 
námornej dopravy. Môže umožni ť aj zavedenie nových syst émov stanovenia cien za 
používanie pozemných komunikácií v úplnom súlade  s plánmi na zníženie emisií CO2, a je 
kľúčovým faktorom pre nové stratégie a služby na zlepšenie cestnej dopravy. Zvýši sa 
mobilita osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb a zo služieb založených na ur čení 
presnej geografickej polohy, ako sú napr. informácie v reálnom čase o hromadnej doprave, o 
službách poskytovaných v blízkom okolí alebo o záchrannej službe, budú ma ť prospech všetci 
občania. 
V prípade nadväzujúcich aplikácií satelitných naviga čných systémov ide o podnikate ľskú 
činnosť náročnú na znalosti, v ďaka ktorej môžu vznika ť pracovné miesta s vysokou pridanou 
hodnotou v celej d ĺžke hodnotového re ťazca (t. j. od výroby hardvéru a softvéru až po 
 
SK 6   SK 6
poskytovanie služieb). Trh s nadv äzujúcimi aplikáciami GNSS má pod ľa prognóz v priebehu 
budúcich 11 rokov rás ť ročne v priemere o 22 %3. 
Niektoré aplikácie zvyšujú kvalitu infraštruktúry, a majú tak nieko ľkonásobné pozitívne 
vedľajšie účinky na celú ekonomiku. Zvyšujúca sa kapac ita existujúcej infr aštruktúry a jej 
účinnejšie využívanie prispeje aj k zníženiu jej pre ťaženia, k zmierneniu zne čistenia a iných 
škôd na životnom prostredí4. 
Rôzne politické možnosti si od roku 2010 vyžiadajú finan čné prostriedky v rozpätí od 3 do 50 
miliónov EUR ro čne vrátane finan čných prostriedkov na výskum a vývoj. V tomto štádiu sa 
nepredpokladá žiadny výrazný nárast administratívneho za ťaženia ani žiadne významné 
náklady na splnenie požiadaviek, ke ďže cieľom navrhovaného politického opatrenia je 
vytvoriť lepšie rámcové podmienky pre fungovanie tr hových síl. Celkovo sa dá skonštatova ť, 
že úsilie, ktoré bude potrebné vynaloži ť na realizáciu týchto opatren í, je nepatrné v porovnaní 
s očakávanými výsledkami. 
6. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ : KTORÁ MOŽNOS Ť SA UPREDNOST ŇUJE A NA ZÁKLADE 
KTORÝCH KRITÉRIÍ ALEBO DÔVODOV ?  
Politická možnos ť 1 neprináša žiadnu zmenu sú časného stavu. Jej najvä čšia prednos ť spočíva 
v tom, že Európska komisia nemusí rieši ť žiadne nové úlohy, nemusí realizova ť žiadne nové 
činnosti ani h ľadať nové zdroje. Budú sa realizova ť existujúce opatrenia (okrem oblasti 
výskumu a vývoja, pre ktorú po roku  2011 nebudú k dispozícii finan čné prostriedky), to však 
nebude sta čiť na vyriešenie problému pomalého roz voja nadväzujúcich aplikácií. Odvetvie 
GNSS Európskej únie nakoniec ani nezísk a sebavedomie ani nebude schopné prekona ť 
súčasný stav neistoty. 
Jedinou výhodou politickej možnosti 2  je nepatrné zníženie finan čných prostriedkov, ktorých 
je už aj tak v sú časnom období venovaných na vývoj na dväzujúcich aplikácií GNSS ve ľmi 
málo. Táto možnos ť však so sebou prináša, dokon ca ešte viac ako politická možnos ť 1, veľmi 
negatívny vplyv na odvetvie GNSS Európskej únie, na členské štáty a ob čanov EÚ. 
Politická možnos ť 3 bezprostredne vysiela odvetviu GNSS Európskej únie pozitívny signál a 
mohla by dokonca vzbudi ť potrebnú pozornos ť, aby sa aplikácie GNSS zavádzali v ur čitých 
oblastiach. Treba však po čítať so silným odporom zo strany niektorých členských štátov a 
niektorých zainteresovaných strán, ktoré považujú regula čné opatrenia za násilné a nevhodné 
riešenie. Ani náklady spojené so zavádzaním regula čných opatrení a ich dodržiavanie, ktoré 
by Európska komisia musela znáša ť, nie sú zanedbate ľné. 
Politická možnos ť 4a má ďalekosiahly vplyv na mnoho segmentov trhu a ponúka vyvážený 
súbor regula čných a podporných opatrení pre trh s nadväzujúcimi aplikáciami. Ľudské zdroje 
potrebné na realizáciu tejto možnosti ju môžu dos ť predražiť, čo podstatne zhorší pomer 
prínosov a nákladov v porovna ní s nasledujúcou možnos ťou. Táto politika by síce mohla 
                                                 
3 Len Jacobson, na základe rôznych zdrojov (2007). 
4 Nieko ľko príkladov: Výskum spolo čnosti Navteq z roku 2009 preukázal, že naviga čné systémy 
automobilov znižujú spotrebu paliva o 12 %; pri pristávaní lietadiel s podporou systému EGNOS 
dochádza k zníženiu spotreby paliva aj hlu čnosti (čo je prínosné najmä nad obývanými oblas ťami), je 
možné optimalizova ť železničné siete. 
 
SK 7   SK 7
umožniť dosiahnutie všetkých našich cie ľov, ale vyžiadala by si podstatne viac zdrojov ako 
sa môže Európskej komisii poskytnú ť. 
V prípade politickej možnosti 4b  sa obmedzené zdroje sústredia na prioritné segmenty 
aplikácií, čo vytvorí pozitívne impulzy pre odvetvie nadväzujúcich aplikácií pôsobiace na 
najsľubnejších trhoch, ktoré zasa môžu podpori ť ďalšie úsilie nad rámec vlastného ak čného 
plánu. Náklady sa z vä čšej časti vykompenzujú výsledkami, ktoré má tento ak čný plán 
priniesť. Táto politika si vyžiada menej zdrojov ako možnos ť 4a a ich využitie sa sústredí tak, 
aby sa dosiahla vä čšina našich cie ľov. Táto možnos ť je v pomerne dobrom súlade so 
stanoviskami vyjadrenými  v rámci konzultácií. 
Politická možnos ť 5 by mohla by ť atraktívna pre niektoré zainteresované strany v rámci 
programov GNSS Európskej úni e, a mohla by tak zabezpe čiť, aby systémy EGNOS a 
GALILEO boli pozitívne vnímané. V prípade te jto politickej možnosti sa však dajú o čakávať 
len skromné výsledky, ak sa neponúknu ďalšie stimuly, a ke ďže koordinova ť takýto po čet 
aktérov by bolo príliš náro čné a zdĺhavé, nebolo by možné rieši ť neliehavý problém 
dostatočne rýchlo. V dlhodobom horizonte by však táto možnos ť mohla prinies ť výsledky, 
napr. v podobe zlepšenia požiadaviek používate ľov na GNSS. 
S ohľadom na výsledky tohto posúdenia vpl yvu navrhuje Európska komisia Rade a 
Európskemu parlamentu odstráni ť problém spôsobený obmedzeným a pomalým vývojom a 
zavádzaním nadväzných aplikác ií využívajúcich systémy EGNOS a GALILEO prijatím 
cieleného ak čného plánu uvedeného v rámci politickej možnosti 4b.  
 
SK 8   SK 8
Tabuľka: Výhody a nevýhody posudzov aných piatich možností a kritéri a výberu navrhovanej možnosti:  
 Efektívnos ť 
s ohľadom na 
dosiahnutie cie ľov Efektívnos ť s ohľadom 
na množstvo použitých zdrojov Súlad s cie ľmi, 
stratégiami a prioritami EÚ 
Možnosť 1 S ve ľkou 
pravdepodobnos ťou 
neefektívna:  úsilie je 
príliš obmedzené Bude použité len 
obmedzené množstvo zdrojov Je v súlade 
Možnosť 2  Veľmi neefektívna : 
vyšle nesprávne signály odvetviu GNSS a zainteresovaným stranám Úspory finan čných 
prostriedkov na výskum a vývoj, zameranie opatrení na iné problémy Nie je v súlade 
Možnosť 3 Neefektívna , najmä z 
dôvodu silnému odporu členských 
štátov a odvetvia proti násilnej regulácii Obmedzené úsilie, 
vysoké administratívne zaťaženie členských 
štátov/súkromného sektora Nie je v úplnom 
súlade 
Možnosť 4a S ve ľkou 
pravdepodobnos ťou 
neefektívna , keďže 
možnosť sa 
zameriava na príliš mnoho oblastí a vyžaduje si použitie zdrojov, ktoré nie je možné poskytnú ť Značné úsilie z h ľadiska 
administratívy, riadenia a financií Je v súlade 
Možnosť 4b Efektívne: 
zameranie rozumného množstva zdrojov na vybrané priority Koncentrácia zdrojov 
v oblasti administratívy/riadenia a primeraná finan čná 
náročnosť Je v súlade 
Možnosť 5 Veľmi neefektívna : 
chýba orientácia na cieľ, slabá rezistencia 
voči neúspechu, ani v 
najlepšom prípade časový plán 
neumožňuje kona ť 
dostatočne rýchlo, 
kým na to ešte je Časovo náro čné, úspora 
finančných prostriedkov 
na výskum a vývoj Je v súlade 
 
SK 9   SK 9
príležitosť 
 
SK 10   SK 10
7. M ONITOROVANIE A  HODNOTENIE : AKÉ SÚ MOŽNOSTI ZISTI Ť SKUTO ČNÉ 
NÁKLADY A PRÍNOSY A DOSIAHNUTIE POŽADOVANÉHO Ú ČINKU ? 
Časový rámec navrhovaných polit ických opatrení síce prekra čuje horizont roku 2020, ale 
pôvodne je zameraný na obdobie 2010 – 2013. Je možné, že ak čný plán bude výrazne 
prepracovaný s oh ľadom na plány prevádzky systém ov EGNOS a GALILEO, ktoré majú by ť 
predložené ešte v roku 2010. Na vrhované opatrenia bude realizova ť Európska komisia a 
príslušné agentúry; zap ojené budú aj orgány členských štátov na celoštátnej a regionálnej 
úrovni a v prípade potreby ďalšie zainteresované strany. 
Komisia bude sledova ť trendy na trhoch a bude neustále hodnoti ť vplyv realizovaných 
opatrení. V dôsledku toho je možné, že dôjde k pr avidelnej aktualizácii niektorých aspektov 
akčného plánu, ktorá sa možno bude realizova ť každoro čne ako v prípade priebežného 
programu. 
V prípade uprednost ňovanej politickej možnosti spo číva ťažisko najmä na rozvoji trhu. 
Hlavným ukazovate ľom pokroku preto bude podiel na tr hu, ktorý budú systémy GALILEO a 
EGNOS schopné dosiahnu ť v každej oblasti, ktorej sa ak čný plán týka, a tiež rýchlos ť 
rozvíjania nových nadväzujúcich trhov s t echnológiami GNSS, ktoré vznikli v dôsledku 
zavedenia systémov GALILEO/EGNOS. 
Ostatné ukazovatele sa budú líši ť podľa jednotlivých oblastí. Napr íklad v odvetví cestnej 
dopravy sa bude úspešnos ť merať aj podľa miery zníženia po čtu osôb usmrtených alebo 
zranených pri dopravných nehodách v dôsledku zavedenia opatrení. V odvetví leteckej dopravy budú ukazovatele zah ŕňať počet lietadiel vybavených systémom EGNOS a po čet 
letísk, ktoré prijali a nechali si certifikova ť postupy EGNOS. Pokia ľ ide o aplikácie ur čené 
pre osoby so zdravotným postihnutím ale bo staršie osoby, mohol by ako ukazovate ľ slúžiť
 
podiel európskych ob čanov, ktorí takéto služby využívajú. 
Počas celého obdobia realizácie ak čného plánu sa bude sledova ť predaj, investície, 
zamestnanos ť a inovačné činnosti v rámci odvetvia GNSS Európskej únie v absolútnych aj 
relatívnych číslach, pod ľa možnosti s podporou Eurostatu. Ro zvoj nadväzujúcich aplikácií 
GNSS v Európe sa bude porovnáva ť s rozvojom v iných krajinách, a to v rámci pracovných 
skupín už zriadených v súvislosti s osobit nými medzinárodnými dohodami týkajúcimi sa 
GNSS, sledovaním medzinárodných sú ťaží, ako napr. Galileo Masters, a podporou 
informačných centier v Ázii, v Latinskej Am erike a v stredomorských krajinách. 
Do konca roku 2010 bude k dispozícií makroe konomický model, pomocou ktorého sa bude 
sledovať niekoľko aspektov vplyvu zavádzania aplikácií GNSS. Bude slúži ť na sledovanie 
účinkov tejto politiky Európskej komisie. Posudzovanie pokroku pri realizácii ak čného plánu 
umožní tabu ľka výsledkov, ktorá bude široko dostupná zainteresovaným stranám. Rade 
Európske únie a Európskemu parlamentu sa budú predklada ť správy.