EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli25. 11. 2021 COM(2021) 720 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Únia kapitálových trhov – rok po akčnom pláne



OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Únia kapitálových trhov – rok po akčnom pláne Úvod Kapitálové trhy zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní finančných prostriedkov spoločnostiam EÚ na investovanie a rozširovanie. Je to dôležité aj preto, lebo hospodárstvo EÚ sa postupne zotavuje z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Kapitálové trhy EÚ však zostávajú roztrieštené, čo obmedzuje schopnosť spoločností získavať kapitál v celej EÚ. Integrovaný kapitálový trh EÚ by významne prispel k trvalej obnove, udržateľnému rastu a nákladovo efektívnej zelenej a digitálnej transformácii. Únia kapitálových trhov (CMU) poskytuje príležitosť riešiť fragmentáciu trhu v EÚ. Pokrok vo vykonávaní akčného plánu únie kapitálových trhov z roku 2020 preto musí zostať kľúčovou politickou prioritou EÚ. Predsedníčka von der Leyenová preto vo svojom vyhlásení o zámere zo septembra 2021 zdôraznila potrebu vykonávať akčný plán únie kapitálových trhov z roku 2020, a preto sa v pracovnom programe Komisie zdôrazňuje potreba plne rozvinutých a integrovaných európskych kapitálových trhov. Rok po prijatí akčného plánu únie kapitálových trhov z roku 2020 Európska komisia teraz plní svoje záväzky a predkladá súbor štyroch legislatívnych návrhov. Všetky tieto návrhy sú skoncipované tak, aby prispeli k dosiahnutiu cieľov únie kapitálových trhov. Pokrok v ďalších opatreniach únie kapitálových trhov pokračuje, čím sa vytvárajú podmienky pre ďalšie ambiciózne ciele v roku 2022. 1.Ešte oprávnenejší dôvod pre úniu kapitálových trhov 2.Politický význam únie kapitálových trhov Hospodársky rast po pandémii COVID-19. Hospodárska obnova po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 je pre EÚ bezprostrednou prioritou. Hoci hospodárska produkcia klesla v roku 2020 o 6,3 %, predpokladá sa, že sa oživí rýchlejšie, než sa pôvodne očakávalo, pričom miera rastu dosiahne 5,0 % v tomto roku a 4,3 % v roku 2022 . Vďaka účinným stratégiám na zamedzenie šírenia vírusu a významnému pokroku v očkovaní boli členské štáty schopné postupne znovu otvoriť svoje hospodárstva . Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF) významne prispeje k obnove prostredníctvom štrukturálnych reforiem a verejne financovaných investičných projektov, pričom silné a dobre integrované kapitálové trhy budú mať zásadný význam pre podporu budúceho hospodárskeho rastu. Zelená únia kapitálových trhov. Pre zelenú transformáciu je nevyhnutné súkromné financovanie. V rámci Európskej zelenej dohody si EÚ stanovila právne záväzný cieľ stať sa do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. Zameriava sa aj na posilnenie svojej odolnosti proti zmene klímy, ako aj zvrátenie straty biodiverzity a rozsiahlejšieho zhoršovania životného prostredia. EÚ sa za pomoci stratégie Komisie o financovaní prechodu na udržateľné hospodárstvo stala svetovým lídrom v rozvoji zelených kapitálových trhov v snahe nasmerovať súkromné investície do ambicióznych cieľov v oblasti klímy a životného prostredia. EÚ je dnes miestom výberu pre emisiu zelených dlhopisov s približne 50 % všetkých zelených dlhopisov emitovaných v EÚ v roku 2020 . Okrem toho približne polovica zelených dlhopisov emitovaných na celom svete v roku 2020 bola denominovaná v eurách , čím sa euro stalo hlavnou globálnou menou zeleného financovania. Trh EÚ so zelenými dlhopismi bude pravdepodobne ďalej posilnený cieľom Komisie získať do konca roku 2026 až 30 % finančných prostriedkov z nástroja NextGenerationEU, čo predstavuje 240 miliárd EUR, prostredníctvom emisie zelených dlhopisov. Vedúce postavenie EÚ v tejto oblasti ponúka jedinečnú príležitosť vybudovať skutočne integrovaný zelený kapitálový trh, zelenú úniu kapitálových trhov, čo môže výrazne napomôcť integrácii kapitálových trhov EÚ vo všeobecnosti. Na to, aby sa zelená únia kapitálových trhov rozvíjala a prosperovala, je však potrebné odstrániť štrukturálne prekážky, ktoré naďalej rozdeľujú kapitálové trhy na vnútroštátnej úrovni a brzdia úniu kapitálových trhov vo všeobecnosti. Digitálna transformácia. EÚ si takisto stanovila ambiciózne ciele v oblasti digitalizácie svojho hospodárstva. Táto digitálna transformácia si vyžaduje značné súkromné investície. Na vytvorenie týchto investícií je nevyhnutný rozsiahly, integrovaný a efektívny kapitálový trh – únia kapitálových trhov. Nové technológie majú zároveň potenciál podporiť integráciu kapitálových trhov, zlepšiť poskytovanie finančných služieb a zefektívniť ich v prospech spoločností a občanov. Digitalizácia už podnietila vznik nových obchodných modelov vrátane modelov pre retailových investorov, v rámci ktorých je distribúcia finančných nástrojov prostredníctvom sprostredkovateľov, ako sú banky, doplnená o priamejší prístup prostredníctvom špecializovaných platforiem alebo firiem v oblasti finančných technológií (FinTechs). Otvorená strategická autonómia. Silný, konkurencieschopný a integrovaný finančný systém je základom silného a dynamického hospodárstva. Financuje nielen etablované spoločnosti. Otvorená strategická autonómia je tiež nevyhnutná na financovanie budúcich spoločností, tzv. jednorožcov (unicorns) a startupov EÚ pôsobiacich v oblastiach kľúčového strategického záujmu EÚ, ako sú kvantové inžinierstvo, polovodiče, vodíková energia, farmaceutický priemysel a biotechnologický priemysel a umelá inteligencia. Hoci sú hlboké a likvidné kapitálové trhy EÚ podporované konkurencieschopnými a nákladovo efektívnymi trhovými infraštruktúrami, ako sú centrálne protistrany, naďalej otvorené globálnym finančným trhom, sú kľúčom k zníženiu nadmerného spoliehania sa EÚ na poskytovateľov z tretích krajín, pokiaľ ide o kritické finančné služby. Únia kapitálových trhov spolu s bankovou úniou posilní otvorenú strategickú autonómiu EÚ a globálnu hospodársku úlohu a posilní dôveru v euro. 3.Ciele únie kapitálových trhov V akčnom pláne únie kapitálových trhov z roku 2020 boli identifikované tri hlavné ciele únie kapitálových trhov so zámerom poskytnúť podnikom a občanom v celej EÚ konkrétne prínosy. Cieľ 1: zlepšiť dostupnosť financovania pre spoločnosti v EÚ Únia kapitálových trhov je potrebná na to, aby spoločnostiam v EÚ poskytla diverzifikovanejšie možnosti financovania a znížila ich nadmerné spoliehanie sa na financovanie prostredníctvom bánk. Význam tohto cieľa sa od roku 2020 zvýšil, pretože spoločnosti, ktoré sa dostávajú z krízy spôsobenej ochorením COVID-19, potrebujú navýšenie kapitálu, najmä vlastného kapitálu. Vytvorením integrovanejších a rozvinutejších kapitálových trhov poskytuje únia kapitálových trhov spoločnostiam príležitosti na prístup k väčším a likvidnejším zdrojom finančných prostriedkov priamo od investorov. Cieľ 2: dosiahnuť, aby bola EÚ pre ľudí ešte bezpečnejším miestom na dlhodobé sporenie a investovanie

Sporitelia by mali mať možnosť investovať do finančných produktov, ktoré najviac vyhovujú ich investíciám a rizikovým preferenciám, vrátane rastúceho počtu environmentálnych, sociálnych a riadiacich produktov. Mnohí sporitelia však nevyužívajú kapitálové trhy buď preto, že im nedôverujú, alebo preto, že si neuvedomujú príležitosti, ktoré sú k dispozícii, čím znižujú potenciálny tok financovania z kapitálového trhu do spoločností. Vzhľadom na to je nevyhnutné umožniť retailovým investorom využívať tieto príležitosti a zároveň im poskytovať primeranú úroveň ochrany. Cieľom nadchádzajúcej retailovej investičnej stratégie, ktorej prijatie je naplánované na rok 2022, je dostať záujmy retailových investorov do centra pozornosti. Cieľ 3: integrovať národné kapitálové trhy do skutočného jednotného trhu Globálnu konkurencieschopnosť EÚ oslabuje fragmentácia jej kapitálových trhov. Cieľom opatrení únie kapitálových trhov je odstrániť prekážky brániace cezhraničným investíciám vrátane hlboko zakorenených prekážok, ako sú rozdielne a neúčinné rámce pre platobnú neschopnosť alebo pravidlá zrážkovej dane, a posilniť celoeurópske pasy na poskytovanie služieb. To zase pomôže spoločnostiam využívať väčšie zdroje kapitálu, ktoré vlastnia inštitucionálni a retailoví investori v celej EÚ. 4.Dnešný balík legislatívnych opatrení – únia kapitálových trhov po roku Vzhľadom na tieto ciele sú dnes prijaté legislatívne návrhy dôležitým krokom pri vykonávaní akčného plánu Komisie pre úniu kapitálových trhov z roku 2020. Riešia otázky v rámci širokého spektra služieb kapitálového trhu a pomáhajú dosiahnuť hlavné ciele únie kapitálových trhov. 5.Jednotné európske miesto prístupu (ESAP) na vytvorenie väčšieho objemu finančných prostriedkov a podnikateľských príležitostí pre spoločnosti V súčasnosti sú informácie o spoločnostiach týkajúce sa financií a udržateľnosti a informácie o finančných produktoch rozptýlené medzi členskými štátmi, na mnohých miestach prístupu, v rôznych jazykoch a v rôznych digitálnych formátoch. Táto fragmentácia je prekážkou pre investície, a to najmä cezhraničné. Komisia navrhuje nariadenie o vytvorení jednotného európskeho miesta prístupu (ESAP), ktoré zriadi Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) . ESAP bude spoločným zdrojom verejných a bezplatných informácií o spoločnostiach a investičných produktoch EÚ bez ohľadu na to, kde v EÚ sa nachádzajú alebo odkiaľ pochádzajú. Postupným zavádzaním sa zabezpečí, aby jednotné európske miesto prístupu začalo fungovať od roku 2024. Vďaka jednotnému európskemu miestu prístupu sa investičné príležitosti tak pre investorov z EÚ, ako aj pre medzinárodných investorov viac zviditeľnia. Tým sa financovanie stane dostupnejším pre spoločnosti v EÚ, najmä pre menšie spoločnosti a tie, ktoré sa nachádzajú na menších kapitálových trhoch. Investorom sa ušetrí čas a zdroje pri hľadaní informácií, čím sa prispeje k dosiahnutiu cieľa únie kapitálových trhov, ktorým je ľahšie a bezpečnejšie investovanie pre občanov. Jednotné európske miesto prístupu bude užitočné aj pre podnikateľov, pretože im ponúkne nástroj na vyhľadávanie podnikateľských príležitostí v celej EÚ. ESAP je tiež základom stratégie digitálneho financovania. Časom by sa ESAP malo stať jediným miestom prístupu na vyhľadávanie informácií v oblasti financií a udržateľnosti a údajov o výrobkoch spoločností, čím by sa vyriešila fragmentácia údajov podľa štátnych hraníc a umožnilo by sa lepšie digitálne využívanie a opätovné využívanie informácií. Je však dôležité, že ESAP môže značne prispieť aj k zelenej transformácii. Poskytnutím jednoduchšieho, centralizovaného prístupu k údajom ESG spoločností EÚ a informáciám o finančných produktoch ESG sa bude riešiť rastúci dopyt hospodárskych subjektov a subjektov občianskej spoločnosti po informáciách týkajúcich sa udržateľnosti, čím sa prispeje k spravodlivému prechodu na udržateľnosť. 6.Podpora dlhodobých investícií prostredníctvom európskych dlhodobých investičných fondov (ELTIF) Cieľom európskych dlhodobých investičných fondov je nasmerovať dlhodobé financovanie do kótovaných a nekótovaných malých a stredných podnikov (MSP), ako aj do dlhodobých infraštruktúrnych projektov v širokej škále odvetví, ako sú energeticky efektívnejšia dopravná infraštruktúra, generovanie zelenej energie, inovácie vďaka čistým technológiám a projekty sociálnej infraštruktúry. Na splnenie týchto cieľov sa musí využiť plný potenciál európskych dlhodobých investičných fondov. V súčasnosti je ich počet stále nízky: k októbru 2021 bolo v štyroch členských štátoch vydaných len približne 57 povolení. Účastníci trhu sa vo všeobecnosti domnievajú, že existujúce pravidlá týkajúce sa udeľovania povolení, investičných politík, prevádzkových podmienok a uvádzania európskych dlhodobých investičných fondov na trh nie sú dostatočne prispôsobené dlhodobým investíciám. V kombinácii s prekážkami vstupu pre retailových investorov sa preto európske dlhodobé investičné fondy stávajú menej atraktívnymi pre správcov fondov aj investorov. Vďaka navrhovaným zmenám rámca európskych dlhodobých investičných fondov budú tieto fondy atraktívnejšie. Posilní sa tým ich úloha ako doplnkového zdroja financovania reálnej ekonomiky a umožní sa im lepšie nasmerovať dlhodobé úspory do dlhodobých investičných projektov. Revidovanými pravidlami sa po prijatí rozšíri škála aktív oprávnených pre investície európskych dlhodobých investičných fondov a ich správcom sa poskytne dodatočná flexibilita, pokiaľ ide o ich zriaďovanie, prevádzku a uvádzanie na trh. Takisto sa nimi zatraktívnia ELTIF, pretože niektoré požiadavky na ELTIF, ktoré sa uvádzajú na trh len pre profesionálnych investorov, budú menej prísne. V súlade s cieľom únie kapitálových trhov zvýšiť úlohu retailových investorov navrhované zmeny odstránia aj niektoré prahové hodnoty, ktoré pôsobia ako prekážky prístupu retailových investorov k ELTIF, a zároveň budú naďalej chrániť investorov. Prepracované pravidlá prispejú k vybudovaniu integrovanejšej únie kapitálových trhov, čím sa hospodárstvo EÚ stane konkurencieschopnejším a odolnejším. Podporia aj Európsku zelenú dohodu a Európsku energetickú úniu, pričom nasmerujú dlhodobé investície potrebné na projekty zelenej a energetickej infraštruktúry. ELTIF majú dobrú pozíciu aj na financovanie technologických inovácií a podporu digitálnej transformácie. Vzhľadom na to, že EÚ čelí demografickým výzvam, ELTIF by mohli ďalej pomôcť financovať projekty sociálnej infraštruktúry, ako sú nemocnice alebo sociálne bývanie. 7.Diverzifikácia financovania pre spoločnosti preskúmaním smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov (smernica AIFMD)

Čoraz viac investícií sa uskutočňuje prostredníctvom finančných sprostredkovateľov na kapitálových trhoch. Najmä alternatívne investičné fondy (AIF) zohrávajú čoraz významnejšiu úlohu pri finančnom sprostredkovaní. Smernica o správcoch alternatívnych investičných fondov od svojho prijatia v roku 2011 podporuje vytvorenie efektívneho jednotného trhu s alternatívnymi investičnými fondmi a zavádza silný regulačný rámec a rámec dohľadu pre ich správcov v EÚ. Komisia navrhuje cielené zmeny rámca smernice AIFMD, aby sa trh alternatívnych investičných fondov stal ešte efektívnejším a integrovanejším. Tieto zmeny uľahčia spoločnostiam v EÚ prístup k financiám prostredníctvom harmonizácie regulačného rámca pre fondy, ktoré spoločnostiam poskytujú úvery. Fondy, z ktorých pochádzajú úvery, poskytujú spoločnostiam EÚ finančné prostriedky ako životaschopnú alternatívu k bankovým úverom, najmä keď sa tradiční veritelia v ťažkej situácii na trhu stiahnu. Tieto fondy fungujú podľa súboru rozdielnych vnútroštátnych pravidiel. Tým sa rozdeľuje jednotný trh a obmedzuje sa hospodárska súťaž medzi účastníkmi trhu. Nové pravidlá umožnia spoločnostiam rásť, financovať inovácie a dosiahnuť zelené a digitálne ciele za všetkých trhových podmienok, a to rozšírením škály možností financovania pre spoločnosti. Revidované pravidlá takisto poskytnú investorom lepšiu ochranu. Po prvé, ich záujmy budú lepšie chránené tým, že sa zabezpečí, aby správcovia fondov, ktorí delegujú svoje funkcie na tretie strany, dodržiavali rovnaké prísne normy platné v celej EÚ. Návrh objasňuje existujúce pravidlá a prispieva ku konvergencii dohľadu, pričom uznáva, že delegovanie umožňuje efektívne riadiť investičné portfóliá a získavať potrebné odborné znalosti na konkrétnom geografickom trhu alebo triede aktív. Pravidlá preto prispejú k celosvetovému úspechu sektora investičných fondov EÚ. Po druhé, zmenené pravidlá podporia správne používanie harmonizovaných nástrojov riadenia likvidity správcami AIF otvoreného typu alebo podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), čím im pomôžu účinne riadiť riziká likvidity s cieľom zachovať hodnotu investícií v čase napätia na trhu. To by malo posilniť dôveru investorov v tieto investičné nástroje a zvýšiť pravdepodobnosť investícií retailových investorov. 8.Zvýšenie transparentnosti trhu prostredníctvom preskúmania nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR) Efektívna trhová infraštruktúra je základom riadne fungujúceho jednotného kapitálového trhu. Spôsob fungovania obchodovania v EÚ upravuje nariadenie o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR). Nariadenie MiFIR bolo za posledné desaťročie vylepšené a dnešný návrh ďalej prispeje ku konkurencieschopnejšiemu, transparentnejšiemu a integrovanejšiemu prostrediu obchodovania za spravodlivejších podmienok. Návrhom sa zabezpečí, aby finančné trhy EÚ naďalej prosperovali v neustále sa meniacich podmienkach globálneho obchodu. Finančné trhy sa spoliehajú na kvalitné údaje o trhu. Dobre nastavené požiadavky na transparentnosť týkajúce sa informácií, ako sú ceny a objemy transakcií, sú preto nevyhnutné a prispievajú k tvorbe cien. Navrhovanými upravenými pravidlami sa zvýši transparentnosť trhu obmedzením používania výnimiek z uverejňovania údajov o obchodovaní. Prostredie obchodovania sa tiež neustále vyvíja, pričom burzy v súčasnosti konkurujú investičným bankám. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky medzi burzami a investičnými bankami navrhované zmeny ďalej zosúlaďujú požiadavky na transparentnosť a obchodné praktiky medzi rôznymi aktérmi. Takisto sa budú snažiť zastaviť kontroverznú prax obchodníkov, ktorí ponúkajú stimuly sprostredkovateľom za to, aby im nasmerovali pokyny klientov, bez ohľadu na to, či je to v najlepšom záujme ich klientov („platba za tok pokynov“). Po prijatí revidovaných pravidiel sa včas poskytne aj komplexný prehľad podmienok obchodovania na burzách cenných papierov a iných obchodných miestach v EÚ . Týmito pravidlami sa zriadi konsolidovaný dátový informačný systém, pričom sa budú primerane odmeňovať burzy, najmä menšie, za prispievanie údajov o akciách. Všetci investori, či už veľkí alebo malí, budú mať prístup k údajom o trhu s cieľom získať konsolidovaný prehľad o obchodných podmienkach na trhoch EÚ a v rámci rôznych finančných nástrojov, ako sú akcie, fondy obchodované na burze a dlhopisy. Tým sa zníži informačná výhoda najväčších účastníkov trhu v porovnaní s ostatnými účastníkmi trhu, najmä menšími správcami aktív, bankami a retailovými sprostredkovateľmi, ktorí si možno nemôžu dovoliť drahé služby predajcov údajov. Väčšou transparentnosťou podmienok obchodovania medzi obchodnými subjektmi sa takisto znížia riziká realizácie obchodu. Informačný systém bude dostupný aj pre retailových investorov, čím sa prispeje k demokratizácii obchodovania v EÚ. 9.Budúcnosť únie kapitálových trhov – ciele do roku 2022 Dnes prijaté legislatívne návrhy sú popri legislatívnych návrhoch týkajúcich sa preskúmania smernice Solventnosť II a balíka opatrení v oblasti bankovníctva , ktoré boli prijaté začiatkom tohto roka , významnými míľnikmi na ceste k vytvoreniu únie kapitálových trhov. Tam sa však práca Komisie samozrejme nekončí. Pokračuje sa v príprave ďalších opatrení v rámci akčného plánu únie kapitálových trhov z roku 2020 a cieľom je dokončiť ich v tomto funkčnom období Komisie. V tejto časti sa uvádzajú niektoré opatrenia únie kapitálových trhov naplánované na rok 2022. Stav vykonávania iných opatrení je opísaný v prílohe k tomuto oznámeniu. 3.1. Preskúmanie kótovania s cieľom pomôcť spoločnostiam získavať finančné prostriedky na verejných trhoch Získavanie kapitálu na verejných trhoch EÚ, najmä pre MSP, zostáva nákladné a zložité. Z tohto dôvodu sa v akčnom pláne únie kapitálových trhov z roku 2020 oznámilo, že Komisia zjednoduší pravidlá EÚ týkajúce sa kótovania. V máji 2021 uverejnila skupina odborníkov pre MSP 12 odporúčaní o tom, ako uľahčiť prístup MSP na verejné trhy . Na základe týchto odporúčaní a na základe zákona o kótovaní MSP a opatrení prijatých spoluzákonodarcami v rámci balíka opatrení na obnovu kapitálových trhov Komisia teraz plánuje prijať v druhej polovici roka 2022 legislatívny návrh, ktorým sa zníži byrokracia pre spoločnosti, ktoré chcú získať finančné prostriedky na verejných trhoch EÚ, a zároveň sa zachová integrita trhu a ochrana investorov. V návrhu sa kriticky posúdia pravidlá uplatniteľné na spoločnosti, ktoré prechádzajú procesom kótovania , a na spoločnosti, ktoré sú už kótované na verejných trhoch EÚ. Táto iniciatíva prispeje k tomu, aby sa verejné trhy EÚ stali väčšími, efektívnejšími a likvidnejšími, a teda konkurencieschopnejšími na celosvetovej úrovni, a umožní lepšie prideľovanie kapitálu udržateľným a inovatívnym spoločnostiam. 3.2. Otvorený finančný rámec na podporu kapitálových trhov a tvorbu pridanej hodnoty pre spotrebiteľov a spoločnosti V nadväznosti na akčný plán únie kapitálových trhov z roku 2020 a stratégiu digitálneho financovania Komisia urýchli svoju prácu s cieľom čo najlepšie využiť hospodárstvo založené na údajoch pre kapitálové trhy, spotrebiteľov a podniky EÚ. V súlade s pripravovaným návrhom aktu o údajoch a vychádzajúc z hodnotenia smernice o platobných službách II je cieľom „otvoreného finančného rámca“ umožniť, aby finančné inštitúcie spoločne a opätovne využívali údaje na vytváranie nových služieb za predpokladu, že zákazníci s tým súhlasia a dodržiavajú sa pravidlá ochrany údajov a jasné bezpečnostné záruky. Tým sa zabezpečí, aby sa pre inovatívne finančné služby sprístupnilo viac údajov. Spotrebiteľom sa takisto poskytne väčší výber, čo im pomôže nájsť produkty, ktoré najlepšie vyhovujú ich investičným preferenciám, a to aj pokiaľ ide o udržateľnosť, a zároveň im to umožní zachovať si kontrolu nad svojimi údajmi a aj nad tým, kto k nim má prístup. To by malo priamo prispieť k väčšej účasti retailových investorov. Otvorené financovanie môže mať pozitívny vplyv aj na prístup MSP k financovaniu. Vďaka tomu by MSP mali prospech z posúdenia svojho ekonomického profilu a ponuky finančných riešení, ktoré najlepšie vyhovujú ich potrebám, zo strany viacerých poskytovateľov finančných služieb. Rámec „otvorené financie“ bude založený na zásade rovnakých podmienok pre existujúcich a nových účastníkov. Výhody spoločného využívania údajov sa neobmedzujú len na financovanie. Otvorené financie preto doplnia širšie iniciatívy Komisie v oblasti údajov. S cieľom vybudovať otvorené financie nad rámec rozsahu pôsobnosti smernice o platobných službách II Komisia uplatní prístup zdola nahor, pričom bude vychádzať zo spolupráce so zainteresovanými stranami na prvom súbore konkrétnych prípadov použitia a získa vstupné informácie od nedávno vytvorenej expertnej skupiny pre európsky priestor pre finančné údaje. V druhom kroku predloží legislatívny návrh nového rámca otvorených financií, ktorý bude vychádzať z iniciatív v oblasti širšieho prístupu k údajom, ako sa uvádza v stratégii digitálneho financovania, a v plnom súlade s nimi.