Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Vykonávanie, výsledky a celkové hodnotenie Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) {SEC(2009)781} /* KOM/2009/0269 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.6.2009 KOM(2009) 269 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Vykonávanie, výsledky a celkové hodnotenie Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) {SEC(2009)781} OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Aký je účel tohto oznámenia? 3 1.2. Prečo ERRP a aké ciele sa v rámci neho stanovili? 3 2. Vykonávanie 4 2.1. Vykonávanie ERRP na vnútroštátnej úrovni 5 2.2. Vykonávanie ERRP na úrovni EÚ 7 3. Odkaz a udržateľnosť 9 3.1. V zúčastnených krajinách 9 3.2. Na úrovni EÚ 10 4. Záver 12 1. ÚVOD 1.1. Aký je účel tohto oznámenia? V roku 2006 Rada a Európsky parlament opätovne potvrdili svoje presvedčenie, že nediskriminácia je základnou zásadou Európskej únie tým, že rok 2007 určili za Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých (ďalej len „ERRP“). ERRP bol navrhnutý s cieľom zvýšiť informovanosť o práve na život bez diskriminácie, ktoré má každý, vychádzajúc z rozsiahleho súboru ustanovení o právach a povinnostiach stanovených v smerniciach ES a z potreby rozvíjať nástroje EÚ a členských štátov na presadzovanie skutočnej rovnosti. V súlade s rozhodnutím o ustanovení ERRP[1] v toto oznámení sa podáva správa o dosiahnutých výsledkoch a úspechoch, hodnotí sa rozsah, v akom boli splnené jeho ciele, a skúmajú sa jeho výsledky s cieľom zistiť, či sú udržateľné. Zameriava sa na: - zdôraznenie výziev a príslušných cieľov, ktoré sa mali dosiahnuť v rámci ERRP, - vykonávanie ERRP z praktického a finančného hľadiska, pričom sa vychádza z nezávislej hodnotiacej správy[2] a zohľadňujú sa požiadavky stanovené v rozhodnutí, a - udržateľné výsledky v rámci ERRP dosiahnuté na úrovni členských štátov a EÚ s cieľom posúdiť, akým spôsobom ich možno uplatňovať pri riešení silnejúcich výziev, ktorým čelí EÚ. 1.2. Prečo ERRP a aké ciele sa v rámci neho stanovili? a) Výzvy Myšlienku ERRP po prvýkrát predložila Komisia ako súčasť rámcovej stratégie[3] na boj proti diskriminácii, čím sa upriamila pozornosť na výzvy v súvislosti s ďalším vývojom prístupu EÚ, ktorý sa spomína ďalej. Právne predpisy Zatiaľ čo smernice[4] prijaté od roku 2000 na základe článku 13 zmluvy[5] sa považujú za významné opatrenia, ktoré priniesli pokrok, len málo ľudí si je vedomých svojich práv a povinností. Okrem toho, zúčastnené strany, ako napríklad právnici, MVO a sociálni partneri, ktorí zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri poskytovaní pomoci obetiam a vykonávaní smerníc v praxi, častokrát nemali potrebné znalosti a kapacitu. Politika Okrem zabezpečenia formálneho práva na nediskrimináciu zostalo nedoriešených mnoho štrukturálnych prekážok: tieto zahŕňali hlboko zakorenené stereotypy týkajúce sa skupín ohrozených diskrimináciou a nedostatočnú účasť týchto skupín. Navyše, pri prekonávaní týchto bariér sa prístup obmedzil na každý konkrétny dôvod diskriminácie, aj napriek tomu, že rástlo presvedčenie, že toto neodrážalo skutočný stav, pokiaľ ide o skúsenosti jednotlivcov. Keďže mnohé výzvy a prístupy, ktoré bolo potrebné riešiť, boli spoločné pre rôzne dôvody diskriminácie, veľkým prínosom mohol byť prierezový prístup založený na spoločnej analýze a dialógu. V neposlednom rade bolo citeľné, že EÚ by mohla zohrávať významnejšiu úlohu pri zhromažďovaní a prezentovaní prenosných osvedčených postupov na prekonávanie týchto zložitých štrukturálnych bariér. b) ERRP ako spôsob reakcie na výzvy V rozhodnutí o ERRO sa stanovuje riešenie výziev prostredníctvom štyroch cieľov: boli to konkrétne „Práva“ (ktoré zodpovedajú výzvam súvisiacim s právnymi predpismi), „Zastúpenie“, „Uznávanie“ a „Rešpektovanie“ (ktoré zodpovedajú výzvam súvisiacim s touto politikou). Spoluzákonodarcovia takisto stanovili tieto tri zásady vykonávania, ktoré sa podrobnejšie opisujú v ďalšom oddiele: - vyvážený prístup ku všetkým dôvodom diskriminácie so zameraním sa na viacnásobnú diskrimináciu a povinnosť uplatňovať rodové hľadisko vo všetkých činnostiach, - decentralizované vykonávanie prostredníctvom národných plánov a opatrení zohľadňujúcich vnútroštátne, regionálne a miestne rozdiely a - úzka spolupráca s občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi. Výsledky ERRP sa preto musia zhodnotiť v súvislosti s týmito cieľmi a zásadami (oddiel II) a z hľadiska ich udržateľnosti (oddiel III). 2. VYKONÁVANIE V tomto oddiele sa uvádza vykonávanie ERRP na úrovni členských štátov a EÚ, pričom sa vychádza z externého hodnotenia[6]. Doplňujúce údaje a čísla sa uvádzajú v prílohe. 2.1. Vykonávanie ERRP na vnútroštátnej úrovni a) ERRP v číslach Uskutočnené akcie V 30 zúčastnených krajinách[7] sa uskutočnilo 434 akcií. Ich počet a rozsah sa značne líšil, v rozsahu od troch v prípade Belgicka[8] až po 49 v prípade Francúzska[9]. Akcie priniesli približne 1 600 výstupov[10] , z ktorých viac ako 1000 predstavovali stretnutia a podujatia, približne 440 z nich boli kampane na vnútroštátnej úrovni a 120 sa uskutočnilo vo forme štúdií a prieskumov. Najčastejšie sa pozornosť, pokiaľ ide o dôvody diskriminácie, venovala rase/etnickému pôvodu (61 % všetkých akcií) a pohlaviu (62 %). Okrem toho, viac ako 1 700 doplnkových činností, ktoré boli v súlade s cieľmi ERRP, získalo „morálnu“ podporu[11]. Skutočnosť, že záujem o používanie loga a ďalších materiálov súvisiacich s ERRP bol veľmi veľký, je jasným ukazovateľom jeho pridanej hodnoty. Takmer vo všetkých záverečných správach o činnosti sa spomenul význam týchto akcií, ktoré získali morálnu podporu, a Cyprus, Taliansko, Malta, Poľsko, Portugalsko a Rumunsko ich osobitne zdôraznili. | Hlavní organizátori akcií a partneri Na realizácii 434 ústredných akcií sa celkovo podieľalo približne 1000 hlavných organizátorov a vedľajších partnerov[12], z ktorých väčšinu predstavovali vnútroštátne orgány (42 %), MVO (25 %) alebo iné organizácie[13] (20 %). Úroveň vykonávania a cieľové skupiny Akcie (75 %) sa vykonávali najmä na vnútroštátnej úrovni a menej často na regionálnej a miestnej úrovni (približne 30 % pri každej z úrovní)[14]. Približne 80 % zo 434 akcií bolo zameraných na širokú verejnosť, približne 50 % z nich na občiansku spoločnosť, správne orgány a mediálne organizácie a 33 % na vedúcich predstaviteľov podnikov. Finančné plánovanie a vykonávanie Spoluzákonodarcovia stanovili celkový rozpočet pre ERRP vo výške 15 miliónov EUR , z ktorých 7,65 milióna EUR bolo vyčlenených na činnosti na vnútroštátnej úrovni. Zúčastnené krajiny museli doplniť sumu získanú z EÚ prostriedkami z verejných alebo súkromných zdrojov, čím celkový odhadovaný rozpočet pre 27 členských štátov dosiahol 15,3 milióna EUR. Zatiaľ čo 30 zúčastnených krajín sa rozhodlo doplniť 50 % spolufinancovania, ktoré poskytla Komisia, niektoré krajiny plánovali zabezpečiť dokonca viac ako potrebných 50 %, čo viedlo ku kombinovanému odhadovanému rozpočtu vo výške približne 18,5 milióna EUR. Napokon konečné výdavky na 434 akcií vykonaných na vnútroštátnej úrovni dosiahli 15,9 milióna EUR alebo 86 % pôvodného odhadovaného rozpočtu. Všetkých 30 zúčastnených krajín prinajmenšom doplnilo grant EÚ pre svoju krajinu s celkovým percentuálnym podielom viac ako 57 %. Vzhľadom na nadhodnotenie nákladov v spojitosti s oneskorením vo fáze plánovania, oneskorením začiatku akcií a oneskoreným získaním financií, niektoré krajiny využili menšiu sumu, ako bola suma plánovaného rozpočtu: celkovo sa to nahradilo dodatočnými zdrojmi, ktoré poskytlo sedem krajín. | b) Plnenie kľúčových zásad vykonávania Decentralizácia a vyvážený prístup ku všetkým dôvodom diskriminácie, ktoré patrili medzi zásady, ktorými sa riadilo vykonávanie ERRP podľa rozhodnutia o jeho ustanovení, boli kľúčovými faktormi na dosiahnutie úspechu ERRP. Decentralizácia V rozhodnutí sa stanovilo, že prevažná časť akcií v rámci ERRP má byť decentralizovaná. V tejto súvislosti mala každá z 30 zúčastnených krajín určiť vnútroštátny vykonávací orgán (VVO), ktorým bolo najčastejšie ministerstvo. V malom počte prípadov bol úlohou poverený vnútroštátny orgán pre rovnosť alebo kancelária ombudsmana. Počet pracovníkov bol rôzny, od 15 v Portugalsku po jedného v Belgicku a Nórsku; celkovo bolo za vykonávanie ERRP na vnútroštátnej úrovni poverených približne 100 pracovníkov. Každý VVO mal za úlohu vypracovať vnútroštátnu stratégiu na vykonávanie ERRP v úzkej spolupráci s občianskou spoločnosťou . Členské štáty boli po prvýkrát vyzvané, aby uviedli výzvy, ktoré musia riešiť v súvislosti s každým zo šiestich dôvodov diskriminácie, na ktoré sa vzťahuje článok 13 Zmluvy o ES, svoje vnútroštátne priority v tejto súvislosti a so zreteľom na štyri hlavné ciele uvedené vyššie a stanovené v rozhodnutí o ERRP a zoznam konkrétnych akcií vybraných na spolufinancovanie EÚ. Podľa všeobecného názoru sa decentralizáciou vykonávania ERRP posilnila jeho relevantnosť tým, že sa umožnilo opätovné zameranie na všeobecné ciele (spomínané 4 ciele) a ich prispôsobenie vnútroštátnej situácii. Okrem toho, organizátori akcií sa mohli obracať priamo na VVO s dobrou znalosťou vnútroštátnej situácie, a mohli byť zahrnuté zúčastnené strany, ktoré mali možnosť zabezpečiť akcie iba v národnom jazyku. Zo správ predložených Dánskom, Írskom, Litvou, Rumunskom, Španielskom a Slovenskom, ktoré vychádzali z prípadových štúdií, vyplýva, že decentralizovaný prístup uľahčil: - akcie, ktoré mali blízko k občanovi a preto odrážali sociálnu realitu, - príležitosti na komunikáciu a spoluprácu v rámci skupiny pozostávajúcej z viacerých organizácií, ktoré sa zameriavali na rôzne dôvody diskriminácie, - identifikáciu menších MVO a posilňovanie ich účasti. | Vyvážený prístup ku všetkým dôvodom diskriminácie V rozhodnutí sa vyzývalo, aby sa ku všetkým dôvodom diskriminácie pristupovalo, pokiaľ je to možné, vyváženým spôsobom. Toto sa vo väčšine zúčastnených krajín zohľadňovalo vo výzvach na predloženie návrhov, ktoré by sa zaoberali súčasne najmenej dvomi alebo tromi dôvodmi. Prostredníctvom tohto prierezového prístupu alebo prístupu zameraného súčasne na viacero dôvodov diskriminácie sa posilnila spolupráca medzi: - vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi zodpovednými za jednotlivé dôvody diskriminácie a - MVO zastupujúcimi rozličné diskriminované skupiny na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. ERRP bol prvou iniciatívou, v rámci ktorej sa k rodovým otázkam nepristupovalo samostatne ale v súvislosti s ďalšími piatimi dôvodmi diskriminácie uvedenými v článku 13 Zmluvy o ES. V určitých krajinách to viedlo k podpore akcií zameraných na ženy, ktoré musia čeliť viacnásobnej diskriminácii , ako napríklad ženy pochádzajúce z menšín (najmä rómske ženy) a staršie ženy so zdravotným postihnutím, u ktorých je v porovnaní s mužmi vyššia pravdepodobnosť, že budú obeťami diskriminácie. 2.2. Vykonávanie ERRP na úrovni EÚ Zahrnutie kľúčových zúčastnených strán V rozhodnutí o ERRP sa ustanovuje poradný výbor , ktorý má pozostávať z členov zastupujúcich všetkých 30 zúčastnených krajín. V období od 2006 do júla 2008 výbor zasadal sedemkrát. Svojou osvetou a činnosťou na zvyšovanie informovanosti zohrávajú organizácie, ktoré zastupujú a obhajujú ľudí vystavených diskriminácii, rozhodujúcu úlohu pri účinnom presadzovaní antidiskriminačných práv. Preto bolo rozhodujúce zapojiť občiansku spoločnosť do navrhovania a vykonávania činností v rámci ERRP. Komisia organizovala pravidelné diskusie s MVO a sociálnymi partnermi v rámci poradnej skupiny , ktorá v období od júna 2006 do júla 2008 zasadala šesťkrát. Otváracia a záverečná konferencia pri príležitosti ERRP Na otváracej konferencii pri príležitosti ERRP pod záštitou nemeckého predsedníctva v Rade a na vôbec prvom samite o rovnosti[15], ktorý sa konal koncom januára v Berlíne, sa zúčastnilo celkovo 530 účastníkov. Na záverečnej konferencii ERRP v Lisabone, ktorá sa konala 19. a 20. novembra a na ktorej sa diskutovalo o úspechoch a odkaze ERRP, sa zúčastnilo takmer 700 účastníkov. Diskusia sa stala východiskom pre závery Rady týkajúce sa ERRP (pozri ďalej). Účastníci otváracej aj záverečnej konferencie zastupovali širokú škálu subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia, a zúčastnených strán zo všetkých 30 zúčastnených krajín a boli medzi nimi aj významní zástupcovia európskych inštitúcií a občianskej spoločnosti. „Európsky parlament rovnakých príležitostí“ Významnú úlohu počas ERRP zohrávali tak Európsky parlament ako aj jednotliví poslanci EP z niekoľkých výborov a politických skupín. Parlament spolu s Komisiou zorganizovali fórum Európsky parlament rovnakých príležitostí pre všetkých, ktoré vytvorilo priestor na diskusiu s občianskou spoločnosťou o odstraňovaní diskriminácie a presadzovaní rovnakých príležitostí pre všetkých v zamestnaní a mimo neho a ktoré sa konalo v Bruseli v priestoroch Parlamentu 11. a 12. októbra. Obidve inštitúcie opätovne potvrdili svoj záväzok zavádzať opatrenia s cieľom zlepšiť vykonávanie a rozšíriť rozsah pôsobnosti existujúcich právnych predpisov EÚ, ktorými sa ustanovuje ochrana pred diskrimináciou na základe všetkých dôvodov uvedených v článku 13 Zmluvy o ES. Poslanci EP sa zúčastňovali na celoeurópskych aj vnútroštátnych činnostiach, ako napríklad turné na podporu rozmanitosti („diversity truck tour“), ktoré sa odštartovalo v apríli 2007 v Štrasburgu. Prieskumy Eurobarometra Tri podrobné prieskumy Eurobarometra[16] zamerané na zisťovanie toho, ako verejnosť vníma diskrimináciu, rovnosť a rozmanitosť, poskytli faktografickú základňu debatu a činnosti v rámci ERRP. Vnútroštátne prehľady vypracované v 22 jazykoch EÚ prispeli k určeniu výziev na vnútroštátnej úrovni. Jedna otázka týkajúca sa informovanosti o ERRP vo všetkých 27 členských štátoch poskytla dobrý obraz o dosahu európskych a vnútroštátnych kampaní a podujatí: 37 % z 27 147 respondentov , ktorí sa zúčastnili na bleskovom prieskume č. 232[17], počulo o ERRP . Celoeurópska informačná a vzdelávacia kampaň Celoeurópska informačná a propagačná kampaň využívala rozličné nástroje: - oficiálna internetová stránka ERRP [18] : keďže väčšina sekcií tejto stránky bola preložená do 22 jazykov EÚ, bola ľahko dostupná; navštívilo ju v priemere 74 578 ľudí za mesiac, čo bolo celkovo 894 934 ľudí, - materiál na celoeurópsku kampaň bol vypracovaný v 22 jazykoch: obsahoval leták, pohľadnicu, plagát „Európa – to sme my“ a propagačné stánky pre každý VVO a Komisiu, a - VVO, vnútroštátnym korešpondentom, MVO a verejným orgánom bolo doručených viac ako 700 zásielok tlačených informácií , propagačných materiálov a stánkov. Zastúpenia a delegácie Komisie prispeli významným spôsobom formou účasti na vnútroštátnych podujatiach na vysokej úrovni a organizáciou podujatí vo svojich priestoroch. Na Cypre, vo Fínsku a v Rumunsku sa zapojila takisto sieť Europe Direct . 3. ODKAZ A UDRžATEľNOSť Budú sa výsledky dosiahnuté v rámci ERRP ďalej rozvíjať a budú udržateľné? 3.1. V zúčastnených krajinách Napriek tomu, že európsky rok môže prirodzene trvať iba 12 mesiacov, môže mať dlhodobejší vplyv na vnútroštátnej úrovni, najmä v troch hlavných oblastiach. a) Konsolidácia vnútroštátnych politík/aktivít 25 z 30 VVO bolo presvedčených, že keby sa nevyhlásil ERRP, vnútroštátne stratégie by sa nevypracovali, a 23 sa domnievalo, že ich vnútroštátne stratégie priniesli omnoho viac činností a iniciatív v oblasti antidiskriminácie, rovnakých príležitostí a rozmanitosti, ako by tomu bolo za iných okolností. Po skončení ERRP 72 % organizátorov činností očakávalo, že ich činnosti budú aj po skončení ERRP pokračovať alebo sa zopakujú. 338 organizátorov činností uviedlo, že vďaka akciám uskutočneným v rámci ERRP zaviedli nové formy spolupráce alebo posilnili existujúce štruktúry spolupráce. Okrem toho 88 % organizátorov akcií, ktorí vypracovali koncepty a materiály, očakávalo, že sa budú používať aj po skončení ERRP. b) Väčšia spolupráca s občianskou spoločnosťou Vypracovanie vnútroštátnych stratégií nebolo úspechom iba samé osebe, ale takisto jasne prispelo k posilneniu spolupráce v rámci vládnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti a medzi nimi. 18 VVO (Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Švédsko a Taliansko) sa domnievalo, že ERRP viedol k novým alebo kvalitnejším formám spolupráce s MVO a medzi nimi, s občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi a medzi skupinami a inštitúciami, ktoré by v súčasnosti nespolupracovali, keby nedostali podnet v podobe činností v rámci ERRP. Ako priamy dôsledok ERRP bolo vytvorených viac ako 140 sietí, ktoré zahŕňali rozličné vládne sektory, orgány pre rovnosť, organizácie a občiansku spoločnosť. Očakávalo sa, že väčšina z nich (95) bude pokračovať v nasledujúcich rokoch. c) Nové otázky V niektorých krajinách ERRP priniesol možnosť zamerať sa na tie dôvody diskriminácie, ktoré sa nikdy predtým neriešili alebo ktorým sa nevenovala taká pozornosť ako iným dôvodom diskriminácie. Vďaka ERRP sa odstránili nedostatky súvisiace s informovanosťou po tom, ako 21 krajín uskutočnilo štúdie konkrétne zamerané na diskrimináciu z dôvodu veku . Predstavitelia Európskej platformy starších ľudí (AGE) uviedli, že ERRP „priniesol úspechy, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti o relatívne novom dôvode diskriminácie — veku“[19]: ERRP bol prelomovým obdobím v niekoľkých krajinách, v ktorých sa o diskriminácii z dôvodu veku verejne diskutovalo po prvýkrát. Mnoho akcií bolo venovaných rasovej a etnickej diskriminácii : ERRP bol veľmi užitočným pri riešení najzávažnejších otázok a potrieb zistených v tejto oblasti na úrovni členských štátov a EÚ. Takisto prispel k tomu, aby sa pozornosť upriamila na výzvy, ktorým čelia Rómovia : 12 akcií uskutočnených v 10 zúčastnených krajinách, ktoré zahŕňali rozsiahlu zložku venovanú Rómom, prispelo k zlepšeniu informovanosti o ich situácii v celej Európe. Požiadavka bojovať proti všetkým dôvodom diskriminácie vyváženým spôsobom, stanovená v rozhodnutí o ERRP, neznamenala iba to, že mnoho akcií bolo venovaných diskriminácii z dôvodu sexuálnej orientácie a že niektoré krajiny venovali tejto otázke väčšiu pozornosť, ale takisto to, že v niektorých krajinách sa tento typ diskriminácie riešil po prvýkrát. Vďaka ERRP sa otázky týkajúce sa transsexuálov zaradili do politického programu. 3.2. Na úrovni EÚ a) Silný, praktický politický záväzok V decembri 2007 Rada EPSCO prijala všeobecnú rezolúciu[20] o pokračovaní ERRP, v ktorej uvítala začaté iniciatívy a stanovila priority do budúcnosti. Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2007 schválila výsledky ERRP a dodatočne sa osobitne zamerala na potrebu EÚ a členských štátov urýchliť činnosť na podporu začleňovania Rómov. Dňa 2. júla 2008 Komisia prijala súbor opatrení na boj proti diskriminácii ako súčasť obnovenej sociálnej agendy[21], ktorá zahŕňa: - nový návrh smernice o rovnakom zaobchádzaní, ktorým sa zakazuje diskriminácia z dôvodu veku, zdravotného postihnutia, sexuálnej orientácie a náboženského vyznania alebo viery mimo oblasti zamestnania, - oznámenie „Nediskriminácia a rovnaké príležitosti: obnovený záväzok“, v ktorom sa stanovuje komplexný prístup k urýchleniu akcie na boj proti diskriminácii, ktorý zahŕňa: - účinnejšie využívanie dostupných nástrojov, ako napríklad zohľadňovanie hľadiska nediskriminácie, pozitívne opatrenia, opatrenia na meranie diskriminácie a hodnotenie pokroku, zvyšovanie informovanosti a odborná príprava a činnosti, ktorými sa podporuje rozmanitosť na pracovisku, - poskytnutie nového podnetu pre dialóg o politike nediskriminácie zameraný na vnútroštátne orgány aj občiansku spoločnosť, - rozhodnutie Komisie, ktorým sa stanovuje skupina vládnych expertov pre nediskrimináciu [22], ktorá má preskúmať vplyv nediskriminačných opatrení na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, potvrdiť osvedčené postupy partnerského učenia sa a vypracovať referenčné hodnoty na hodnotenie účinnosti politík nediskriminácie, - pracovný dokument útvarov Komisie o nástrojoch a politikách Spoločenstva na začlenenie Rómov. Tento súbor opatrení v značnom rozsahu vychádzal zo získaných skúseností a požiadaviek predložených počas ERRP a najmä z vnútroštátnych stratégií a akcií, ktoré zahŕňali, z diskusie počas otváracej a záverečnej konferencie ERRP a zo záverov prijatých na týchto konferenciách, a z mnohých vnútroštátnych podujatí. Návrh novej smernice týkajúcej sa článku 13 bol predložený na základe podrobného hodnotenia vplyvu, v ktorom sa vo významnej miere zohľadnila debata a podujatia, ktoré sa uskutočnili v rámci ERRP. b) Využitie podnetu, ktorý priniesol ERRP, v čase krízy S rastúcou nezamestnanosťou a zvyšujúcou sa hrozbou chudoby a vylúčenia v súčasnom období hospodárskej recesie, EÚ a členské štáty musia plniť a posilňovať svoje záväzky týkajúce sa rovnosti a nediskriminácie. História nám ukázala, ako sa môžu zneužiť strach a nedostatok a ako môžu viesť k prenasledovaniu menšinových skupín a porušovaniu základných práv. Porozumenie situácii Prvým krokom, ktorý musia EÚ a členské štáty urobiť s cieľom zabrániť tomu, aby súčasná situácia viedla k porušovaniu práv a k väčším štrukturálnym prekážkam, je zabezpečenie prístupu k presným informáciám o tom, čo sa v praxi deje. Nedostatok porovnateľných údajov v celej EÚ o situácii skupín ohrozených diskrimináciou bráni správnemu pochopeniu a náležitému monitorovaniu situácie. Komisia uskutoční v polovici roku 2009 prieskum Eurobarometra o vnímaní diskriminácie s cieľom porovnať trendy vyplývajúce z prieskumov uskutočnených pred ERRP a priamo po ňom. Tento prieskum doplní komplexnú činnosť zameranú na zber údajov Agentúry pre základné práva. Komisia v spolupráci s vnútroštátnymi štatistickými orgánmi takisto skúma možnosť pravidelného zberu štatistických údajov o rozsahu a dosahu diskriminácie a (alebo) vypracovania prieskumného modulu EÚ o skúsenostiach s diskrimináciou. Prebiehajúci dialóg s európskymi sieťami, ktoré zastrešujú občiansku spoločnosť[23] o rôznych dôvodoch diskriminácie, na ktoré sa vzťahuje článok 13, a sieťou Equinet (Európska sieť orgánov pre rovnosť), ktorá bola ustanovená počas ERRP, pomôže Komisii získať aktuálne správy o porušovaní práv. Podobne dialóg, ktorý Komisia zaviedla s členskými štátmi v priamej súvislosti s ERRP, umožní priame vzájomné výmeny informácií v súvislosti s vývojom v celej EÚ. Odpovede na porušovanie práv a hľadanie riešení V nedávnej minulosti Komisia rázne odsúdila akékoľvek porušovanie základných práv vrátane rasovo alebo homofóbne motivovaných trestných činov a vyjadrovanie rasistických alebo homofóbnych postojov. Komisia ako strážkyňa zmlúv podrobne monitoruje dodržiavanie práv a s veľkou pozornosťou pristupuje k akémukoľvek porušovaniu právnych predpisov Spoločenstva. Skoré prijatie návrhu smernice týkajúcej sa článku 13 Radou by preto vyslalo silný signál, pokiaľ ide o záväzok EÚ presadzovať základné práva a rovnosť. Prebiehajúci dialóg s členskými štátmi a občianskou spoločnosťou, ktorý vychádza zo skúseností počas ERRP takisto prispeje k určeniu politických reakcií a osvedčených postupov pri predchádzaní diskriminácii a boji proti nej v súčasnej hospodárskej a sociálnej situácii. Samit o rovnosti, ktorý má na jeseň 2009 organizovať švédske predsedníctvo, by mal byť venovaný opatreniam na boj proti diskriminácii v kontexte súčasnej krízy a členským štátom a zúčastneným stranám by mal poskytnúť jasné usmernenia v súvislosti s otázkami, ktoré si v tomto zložitom období vyžadujú neodkladné riešenie. Vďaka ERRP sa akcia na zvyšovanie informovanosti o existujúcich pravidlách a povinnostiach a na boj proti stereotypom zintenzívnila prostredníctvom kampane na úrovni EÚ a početných vnútroštátnych činností. Na základe získaných skúseností a v úzkej spolupráci so zúčastnenými stranami na úrovni EÚ a členských štátov Komisia urýchľuje svoje činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti[24] s cieľom zabezpečiť prístup k presným informáciám a vyslať jasný signál, že diskriminácia a presadzovanie stereotypov sú neprijateľné, ako aj signál o pripravenosti na oživenie hospodárstva. Osobitné riešenie začleňovania Rómov Zdá sa, že v čase hospodárskej krízy sú Rómovia vystavení väčšej diskriminácii. Podrobná správa o nástrojoch Spoločenstva, ktorú Komisia predložila v júli 2008 ako reakciu na požiadavku vyjadrenú na zasadnutí Európskej rady v decembri 2007, bola podkladom pre rómsky samit, ktorý zorganizovala Komisia a ktorý sa konal v septembri 2008. Samit a správa, ktoré vyvolali živú debatu, viedli k dohode medzi zúčastnenými stranami o urýchlení činnosti na posilnenie začleňovania Rómov. Napriek tomu, že Komisia mala v tomto procese vedúce postavenie, bola potrebná akcia na úrovni vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, aby sa dosiahol skutočný pokrok v praxi. Európska rada na svojom decembrovom zasadnutí v roku 2008 schválila podrobné závery zo stretnutia Rady pre všeobecné záležitosti[25], v ktorých sa potvrdzuje záväzok členských štátov využívať dostupné nástroje, akými sú napríklad štrukturálne fondy, na podporu začleňovania Rómov a prijalo sa rozhodnutie o zorganizovaní druhého rómskeho samitu pod záštitou španielskeho predsedníctva, ktorý sa bude konať 8. apríla 2010, ktorý je zároveň Medzinárodným dňom Rómov. S cieľom pripraviť podujatie a zabezpečiť živú debatu sa príspevky všetkých zúčastnených strán prednesú v rámci rómskej platformy. Podrobnú správu predloženú pred konaním samitu bude dopĺňať rozsiahla štúdia o úspešných politikách a programoch, ktorú má uskutočniť Komisia v nadväznosti na ERRP. Prvé stretnutie v rámci platformy, ktoré zorganizovalo české predsedníctvo a Komisia, sa konalo v apríli 2009. 4. ZÁVER V ambicióznom a na budúcnosť zameranom rozhodnutí o ustanovení ERRP sa stanovujú prísne požiadavky na zabezpečenie toho, aby finančné a ľudské zdroje vyčlenené na ERRP priniesli udržateľnú pridanú hodnotu. Napriek relatívne krátkemu prípravnému obdobiu od prijatia rozhodnutia v máji 2006 do začiatku ERRP sa podarilo splniť požiadavky stanovené pre ERRP z hľadiska plnenia rozpočtu a konkrétnych zásad vykonávania (vyvážený prístup k dôvodom diskriminácie, decentralizácia, zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov a zameranie na viacnásobnú diskrimináciu a uplatňovanie rodového hľadiska) a uskutočnilo sa pozoruhodné množstvo finančne a morálne podporovaných akcií. Najdôležitejším faktorom, ktorý rozhodol o úspechu ERRP, bol politický záväzok členských štátov, európskych inštitúcií a občianskej spoločnosti. Členské štáty nielenže vyčlenili značné zdroje na praktické vykonávanie, ale takisto, a v niektorých prípadoch po prvýkrát, otvorene diskutovali o situácii v súvislosti so šiestimi dôvodmi diskriminácie vo svojich krajinách a následne vypracovali verejné stratégie na riešenie určených výziev. Komisia splnila svoju úlohu, ktorá spočívala v zabezpečení rámca na vykonávanie, s politickou podporou Európskeho parlamentu a Rady. Občianska spoločnosť na úrovni EÚ a členských štátov tento projekt s nadšením prijala a na jeho uskutočnenie vyčlenila významný podiel svojich vzácnych zdrojov. Okrem toho, že sa splnil hlavný cieľ ERRP, teda zvýšenie informovanosti o právach a povinnostiach v súčasnom právnom rámci, ERRP rozprúdil diskusiu o odstránení izolovaných prístupov k šiestim dôvodom diskriminácie. Debata viedla k rozhodnutiu Komisie prijať nový návrh smernice týkajúcej sa článku 13 s cieľom zosúladiť ochranu zaručenú vo vzťahu k jednotlivým dôvodom diskriminácie a takisto sa vďaka nej posilnil dialóg s členskými štátmi a zúčastnenými stranami, ktorý EÚ pomôže rozvíjať politiku s cieľom dosiahnuť rovnosť a umožniť každému jednotlivcovi, aby mohol v plnej miere uplatniť svoj potenciál. Tieto úspechy prispejú k odstráneniu strachu a predsudkov, ktoré môže priniesť finančná a hospodárska kríza, a k pomôžu zabrániť vytváraniu nových diskriminačných prekážok, ktoré by mohli priniesť väčšie vylúčenie a spomaľovať oživenie hospodárstva. [1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 771/2006/ES zo 17. mája 2006 o ustanovení Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – na ceste k spravodlivej spoločnosti (Text s významom pre EHP), Ú. v. EÚ L 146, 31.5.2006, s. 1. [2] Priebežné hodnotenie Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých – http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=483&furtherNews=yes. [3] „Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých: rámcová stratégia“ - KOM(2005) 224. [4] Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22), smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16) a smernica Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37). [5] V článku 13 Zmluvy o ES, ktorý bol do Zmluvy o ES vložený Amsterdamskou zmluvou, sa stanovuje právomoc Spoločenstva prijať potrebné opatrenia na boj proti akejkoľvek diskriminácii založenej na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženskom vyznaní alebo viere, postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii. [6] Hodnotenie, ktoré uskutočnila spoločnosť Rambøll Management SA, zahŕňalo 10 prípadových štúdií v 10 krajinách: v Belgicku, Dánsku, Fínsku, Írsku, Litve, Poľsku, Rumunsku, na Slovensku, v Španielsku a Spojenom kráľovstve, ako aj štyri tematické správy zamerané na to, akým spôsobom sa v rámci všetkých akcií a činností počas ERRP pristupovalo k riešeniu troch dôvodov diskriminácie (vek, rasa/etnický pôvod a sexuálna orientácia) a k uplatňovaniu rodového hľadiska. [7] Keďže krajiny EHP (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) sa takisto rozhodli zúčastniť sa na ERRP (a byť teda v súlade s pravidlami), celkovo sa tak zúčastnilo 30 krajín. [8] Mediálna kampaň plánovaná v Belgicku bola najrozsiahlejšou akciou, aká sa uskutočnila v rámci ERRP. Rozpočet na túto akciu predstavoval 465 300 EUR a akcia bola zameraná na všetkých šesť vymedzených dôvodov diskriminácie pre ERRP v súvislosti s témami Práva, Uznávanie a Rešpektovanie. [9] Vo Francúzsku sa uskutočnil najväčší počet akcií pod vedením rozličných zúčastnených strán (predovšetkým MVO) a viac ako polovica z nich sa uskutočnila na miestnej alebo regionálnej úrovni. [10] Zdroj: Dotazník pre VVO (záverečná hodnotiaca správa). [11] Akcie oprávnené používať logo ERRP, ktoré však neboli financované zo zdrojov EÚ. [12] Niektoré akcie zahŕňali viac ako jedného partnera, teda väčší počet partnerov. [13] Najmä univerzity, regionálne a miestne orgány, podniky a sociálni partneri. [14] Súčet nepredstavuje 100 %, pretože niektoré akcie sa vykonávali na viacerých úrovniach. [15] KOM(2005) 224. [16] Osobitný Eurobarometer 263 „Diskriminácia v Európskej únii“ uverejnený v januári 2007, osobitný Eurobarometer 296 „Diskriminácia v Európskej únii – vnímanie, skúsenosti a postoje“ uverejnený v júli 2008 a Euroflash 232 uverejnený vo februári 2008. [17] http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf. [18] http://equality2007.europa.eu. [19] http://www.age-platform.org/EN/IMG/AGE_assessment_of_European_Year.pdf. [20] Rezolúcia Rady o pokračovaní Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007), http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15383.en07.pdf. [21] „Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storočia“ - KOM(2008) 412 v konečnom znení. [22] Rozhodnutie K(2008) 3261. [23] AGE, EDF, ENAR, ERIO, EWL, ILGA a YFJ. [24] http://www.stop-discrimination.info. [25] Dokument Rady 15976/1/08 REV 1, odseky 10 - 14.