ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

v tejto súvislosti vyslovuje svoj súhlas so vznikom Amsterdamského paktu na konkrétne vykonávanie mestskej agendy EÚ, pretože v tematických partnerstvách zohráva významnú úlohu aspekt lepšej tvorby právnych predpisov. V tomto kontexte bola vypracovaná správa s názvom „Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities“„Most – lepšia tvorba právnych predpisov EÚ pre miestne a regionálne samosprávy“. Obsahovala príklady konkrétnych situácií, v ktorých v miestnej a regionálnej praxi vznikajú ťažkosti s európskymi právnymi predpismi;
21.

súhlasí so zásadou, podľa ktorej by si orgány verejnej správy mali vymieňať informácie a údaje navzájom aj s občanmi a podnikmi transparentným a inkluzívnym spôsobom. Súčasne zdôrazňuje, že jednotlivé inštitúcie musia disponovať určitou mierou poznatkov potrebnou na to, aby boli schopné rozhodnúť, ktoré informácie budú voľne prístupné a ktoré by mali byť chránené;
27.

Domnieva sa, že v tejto súvislosti je vhodným prístupom ekologická stopa výrobkov, poukazuje však na to, že na jej metodický rozvoj je potrebné vynaložiť ešte značné úsilie a že ekologická stopa výrobkov môže až potom účinne čeliť rozmanitosti označení a s tým súvisiacej netransparentnosti, keď bude všeobecne záväzná. Na tento účel musí byť dostupná pre výrobcov produktov bez toho, aby to malo vplyv na hodnovernosť a kontrolovateľnosť a so zreteľom na ich konkurencieschopnosť a zásadu proporcionality. K tomu by prispelo aj vytvorenie európskej ochrannej známky, pomocou ktorej by sa mohol vytvoriť jasný a pozitívny imidž otvárajúci dvere obehovému hospodárstvu. Je potrebná stratégia pre túto známku a príslušná komunikačná stratégia, ako aj plán na uvedenie stratégie do praxe, napríklad vrátane programov zlepšovania a celoeurópskych reklamných kampaní.
16.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia v tejto stratégii nevenovala pozornosť úlohe a významu regionálnych letísk pre rozvoj leteckej dopravy. V rámci vyváženého prístupu, ktorý chce Komisia uplatňovať v súlade s Usmerneniami EÚ o štátnej pomoci letiskám a leteckým spoločnostiam (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3), by sa mala vziať do úvahy požiadavka na regionálny rozvoj a prepojenie všetkých európskych regiónov, najmä riedko osídlených, okrajových a najvzdialenejších regiónoch, pretože zjavne existuje riziko, že trh tieto požiadavky nezohľadní. VR zdôrazňuje, že všeobecná prepravná povinnosť je z regionálneho hľadiska otázkou rozhodujúceho významu. Zároveň však treba vziať do úvahy, že regionálne letiská musia mať možnosť získať podporu na dosiahnutie dlhodobého a udržateľného prahu rentability. Pre najvzdialenejšie regióny, odľahlé a riedko osídlené oblasti, ako aj regióny, ktoré majú v súčasnosti zlé prepojenie z iných dôvodov, sú spojenia s národnými hospodárskymi a administratívnymi centrami a hlavnými uzlami leteckej dopravy, ktoré umožňujú prepravu ďalej, z dlhodobého hľadiska životne dôležité. Ak sa majú vytvoriť primerané podmienky na rozvoj týchto regiónov, je v mnohých prípadoch potrebné verejné obstarávanie, investičné a prevádzkové dotácie pre letiská, ako aj zabezpečenie prevádzkových intervalov pre odlety a pristátia počas intervalov, kedy sú hlavné letecké uzly, ktoré umožňujú letieť ďalej do európskych a interkontinentálnych destinácií, najvyťaženejšie. To je nevyhnutným predpokladom územnej súdržnosti v EÚ, a VR sa preto domnieva, že toto sa musí jednoznačne odzrkadliť v stratégii v oblasti letectva. Výbor regiónov potvrdzuje svoj skorší postoj, že Komisia by sa mala sústrediť na veľké letiská a že opatrenia pomoci pre malé letiská s priemerným rozsahom prepravy nie väčším ako 300 000 cestujúcich za rok by nemali podliehať rozsahu pôsobnosti predpisov o štátnej pomoci, keďže nemôžu významne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, nie sú zo štrukturálneho hľadiska schopné pokryť kapitálové a prevádzkové náklady (1) a štátna pomoc je určená na rozvoj bezpečnej a hospodársky únosnej infraštruktúry leteckej dopravy v regiónoch so slabými spojeniami (2). Toto ustanovenie by samozrejme znamenalo, že sa zároveň musí výrazne zvýšiť prahová hodnota pre výnimky, pokiaľ ide o pomoc letiskám poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu (v súčasnosti stanovená na 200 000 cestujúcich ročne), ktorá by sa prinavrátila na úroveň pred prijatím tzv. Almuniovho balíka o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. na jeden milión cestujúcich ročne. Predpokladom takéhoto opatrenia by však malo byť, že sa primerané spojenie nedá zabezpečiť žiadnym iným spôsobom;
31.

poukazuje na to, že priemysel má značný potenciál z hľadiska úspor energie na základe myšlienky priemyselnej symbiózy, ktorá je dôležitou súčasťou koncepcie prechodu na obehové hospodárstvo. Konštatuje, že na mnohých miestach vznikajú toky prebytočného tepla a chladu, ktoré sa odvádzajú jednoducho do okolitého prostredia a súhlasí s tým, že zavedením odpadového tepla a chladu do sústav diaľkového vykurovania a chladenia by sa znížila primárna energetická spotreba a znamenalo by to výhodu tak z hospodárskeho, ako aj ekologického hľadiska. Miestne a regionálne orgány zohrávajú v tomto ohľade dôležitú úlohu, pretože sú zodpovedné za plánovanie vykurovacích systémov;
44.

zásada 19 a (Kapitola III) by mala znieť: „Prístup k sociálnemu bývaniu alebo pomoc v oblasti bývania sa v prvom rade poskytuje znevýhodneným alebo sociálne zraniteľným osobám vrátane bezdomovcov, ako aj obyvateľom zdravie ohrozujúcich, nevhodných a preplnených bytov. Zruší sa subštandardné bývanie. Zraniteľné osoby, ktorým nie je poskytnuté náhradné ubytovanie, sú chránené pred vysťahovaním.“ (1) Ako sa uvádza v predchádzajúcich stanoviskách, VR navrhuje rozšíriť definíciu sociálneho bývania tak, aby odrážala väčší manévrovací priestor pre členské štáty, pokiaľ ide o poskytovanie, prideľovanie, financovanie a organizovanie sociálneho bývania, demokratickú slobodu rozhodovania a uprednostňovanie práva na primerané a finančne dostupné bývanie, vzhľadom na neschopnosť súčasných trhov s bývaním vyhovieť dopytu po bývaní. (2) Pokiaľ ide o vysťahovania, tie by nemali byť zakázané globálne, keďže by to porušovalo vlastnícke práva a zásadu subsidiarity. Ochrana proti vysťahovaniu by preto mala byť obmedzená na zraniteľné osoby a doplnená o požiadavku poskytnúť náhradné ubytovanie. (3) Rodiny s nízkymi a strednými príjmami by nemali mať právny nárok na podporu prístupu k bytovému vlastníctvu (a nie je to stanovené ani v Charte základných práv EÚ), okrem toho hospodárska a sociálna zmysluplnosť závisí od globálnych, regionálnych a miestnych súvislostí, ako aj od stanovených politických priorít, ktoré sa v súlade so zásadou subsidiarity určujú na celoštátnej resp. regionálnej a miestnej úrovni;
22.

preto víta návrh, že súčasná sociálno-ekonomická podpora pre obce pozdĺž migračnej trasy by sa mohla posilniť, pričom by boli zapojené do implementácie stratégií umožňujúcich vytvoriť lepšie životné podmienky pre miestne obyvateľstvo a následne aj lepšie vyhliadky do budúcnosti na ich území;
36.

žiada väčšiu ambicióznosť, pokiaľ ide o podiel verejne prístupných nabíjacích staníc. Podľa akčného plánu by mal každý členský štát zabezpečiť, aby bol do konca roka k dispozícii určitý minimálny počet nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, z toho najmenej 10 % musí byť verejne prístupných; Rozvoj verejne prístupných nabíjacích staníc musí zohľadňovať miestne a regionálne podmienky a dopyt. Odhaduje sa, že v roku 2025 budú v Európe potrebné 2 milióny verejne prístupných nabíjacích miest pre elektrické vozidlá, z toho 70 % v mestských oblastiach. Prioritou by mali byť koridory základnej siete TEN-T, ktoré by mali do roku 2025 disponovať úplnou sieťou infraštruktúry pre alternatívne palivá. Očakáva sa, že vybavenie aspoň mestských uzlov základnej a súhrnnej siete TEN-T dostatočným množstvom verejne prístupných (rýchlych) nabíjacích a čerpacích staníc posilní dôveru investorov a spotrebiteľov. Na medzinárodnej úrovni treba vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých, s otvorenými protokolmi a interoperabilitou, aby vodiči elektrických vozidiel mohli medzinárodne využívať nabíjaciu infraštruktúru bez problémov. Potrebné je tiež dostatočné množstvo čerpacích staníc LNG pre nákladnú a lodnú dopravu. Výbor žiada, aby sa stanovil ambiciózny cieľ dosiahnuť v Európe počet 2 000 čerpacích staníc LNG, a to podľa miestnych a regionálnych potrieb;
Cieľom tejto smernice je riešiť zostávajúce prekážky brániace dokončeniu vnútorného trhu so zemným plynom vyplývajúce z neuplatňovania pravidiel trhu Únie na plynovody do tretích krajín a z nich. Zmenami zavedenými touto smernicou sa zabezpečí, aby sa pravidlá uplatniteľné na plynovody spájajúce dva alebo viac členských štátov vzťahovali aj na plynovody do tretích krajín a z nich v rámci Únie. Tým sa vytvorí konzistentnosť právneho rámca v rámci Únie a zároveň sa zabráni narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu s energiou v Únii. Takisto sa zvýši transparentnosť a účastníkom trhu, najmä investorom do plynárenskej infraštruktúry a užívateľom siete, sa poskytne právna istota, pokiaľ ide o uplatniteľný právny režim.

Cieľom tejto smernice je riešiť prípadné zostávajúce prekážky brániace dokončeniu vnútorného trhu so zemným plynom vyplývajúce z neuplatňovania pravidiel trhu Únie na plynovody do tretích krajín a z nich. Zmenami zavedenými touto smernicou sa zabezpečí, aby sa pravidlá uplatniteľné na plynovody spájajúce dva alebo viac členských štátov vzťahovali aj na plynovody do tretích krajín a z nich v rámci Únie , vrátane výsostných vôd a výhradných hospodárskych zón členských štátov . Tým sa vytvorí konzistentnosť právneho rámca v rámci Únie a zároveň sa zabráni narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu s energiou v Únii. Takisto sa zvýši transparentnosť a účastníkom trhu, najmä investorom do plynárenskej infraštruktúry a užívateľom siete, sa poskytne právna istota, pokiaľ ide o uplatniteľný právny režim.
(2) Aby sa prispelo k zvýšeniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie, mal by sa ustanoviť európsky program rozvoja obranného priemyslu (ďalej len „program“). Program by mal byť zameraný na posilnenie konkurencieschopnosti obranného priemyslu Únie, okrem iného kybernetickej obrany, a to podporou spolupráce medzi podnikmi vo fáze vývoja obranných produktov a technológií. Fáza vývoja, ktorá nasleduje po fáze výskumu a technológie, zahŕňa značné riziká a náklady, ktoré bránia ďalšiemu využívaniu výsledkov výskumu a nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť obranného priemyslu Únie. Podporovaním fázy vývoja by program prispel k lepšiemu využívaniu výsledkov výskumu v oblasti obrany, pomohol by užšie prepojiť výskum s výrobou, ako aj podporiť inovácie každého druhu. Program by mal dopĺňať činnosti vykonávané v súlade s článkom 182 ZFEÚ a nezahŕňa výrobu obranných produktov a technológií.

(2) Aby sa prispelo k zvýšeniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie, ako aj k väčšej účinnosti celkových výdavkov na obranu v Únii, a tým k posilneniu strategickej autonómie EÚ, mal by sa ustanoviť európsky program rozvoja obranného priemyslu (ďalej len „program“). Program by mal zaručiť posilnenie konkurencieschopnosti obranného priemyslu Únie, okrem iného kybernetickej obrany, a to podporou spolupráce medzi podnikmi viacerých štátov, najmä malými a strednými podnikmi, vo fáze vývoja obranných produktov a technológií. Fáza vývoja, ktorá nasleduje po fáze výskumu a technológie, zahŕňa značné riziká a náklady, ktoré bránia ďalšiemu využívaniu výsledkov výskumu a nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť obranného priemyslu Únie. Podporovaním fázy vývoja by program prispel k lepšiemu využívaniu výsledkov výskumu v oblasti obrany, pomohol by užšie prepojiť výskum s výrobou, ako aj podporiť inovácie každého druhu. Program by mal dopĺňať činnosti vykonávané v súlade s článkom 182 ZFEÚ a nezahŕňa výrobu obranných produktov a technológií.
26.

pripomína návrh na vytvorenie regionálnych alebo medziregionálnych platforiem modrého hospodárstva, ktorý je predložený v stanovisku CdR 6622/2016. Zdôrazňuje, že viaceré územia v oblasti Stredozemia by mohli byť vhodnými kandidátmi na vytvorenie platforiem takéhoto typu, ktoré by mohli slúžiť ako nástroj na vytypovanie projektov, podporu ich realizácie a mobilizáciu finančných nástrojov na miestnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Tieto platformy by boli riadené regiónmi a projekty, ktoré by vybrali, by boli financované v rámci Junckerovho plánu 2.0;
32.

navrhuje, pokiaľ je to možné, zaviesť jednotné pravidlá pre túto kategóriu vozidiel, čím by sa obmedzila flexibilita pôsobnosti členských štátov, ale tiež uznala skutočnosť, že ľahké nákladné vozidlá by sa mali riadiť jednoduchším rámcom;
7.

žiada, aby sa prijal nový spoločný strategický rámec, ktorý sa bude vzťahovať na všetky politiky a fondy EÚ s územným rozmerom, a podporuje cieľ spoločných horizontálnych pravidiel, aby sa uľahčila interakcia medzi fondmi EŠIF (jednotný súbor pravidiel). Zdôrazňuje, že ak sa rámec vzťahuje len na fondy EŠIF, ale nie na iné fondy s územným rozmerom, ako je tomu v súčasnosti, implementácia koncovými používateľmi je náročnejšia a tento rámec nie je užitočný do takej miery, do akej by mohol byť. Finančné prostriedky vyčlenené na obmedzený zoznam oblastí politiky by sa mali vyberať v rámci spoločnej európskej ponuky, ktorá sa môže líšiť podľa regiónu v závislosti od potrieb jeho rozvoja a cieľov EÚ;
23.

zdôrazňuje nevyhnutnosť investícií do ekologickejších druhov dopravy. So zreteľom na sociálnu a územnú súdržnosť sa príjmy z mýta môžu takisto investovať do ekologickejších druhov dopravy a rozšírenia verejnej dopravy do regiónov, ktoré nie sú ľahko dostupné;
33.

upozorňuje na to, že pri vytváraní politík zameraných na zmenu správania obyvateľov v spojitosti so separovaním odpadu v mieste jeho vzniku treba prihliadať na kultúrne a ekonomické rozdiely medzi členskými štátmi a regiónmi. Takisto by sa malo vziať do úvahy, že ostrovné a vidiecke samosprávy majú osobitné geografické potreby a problémy z hľadiska plnenia cieľov;
6.

Podporuje zmenu v prístupe, pre ktorý sa Komisia v súvislosti so svojím návrhom z roku 2013 rozhodla, a na základe ktorého si Komisia ďalej nepraje, aby sa všeobecne odkazy na regulačný postup s kontrolou uvedené v základných aktoch považovali za odkazy na článok 290 alebo článok 291 V rámci tohto postupu by sa potom každý jednotlivý právny akt musel vykladať spolu s príslušným nariadením, ak by sa toto nariadenie prijalo. Je vhodnejšie, aby sa zmenil každý jeden príslušný základný akt.
16.

domnieva sa, že posilnenie účasti európskych občanov na voľbách do miestnych samospráv si nevyhnutne vyžaduje – v úzkej spolupráci s miestnymi orgánmi – prijatie rôznych opatrení (šírenie informácií, kampane na zvyšovanie povedomia, zjednodušenie formalít na zápis do zoznamu voličov atď.). Zároveň s posilňovaním účasti európskych občanov na miestnych voľbách by sa malo bezodkladne prehodnotiť právo na plnú politickú účasť ľudí so zdravotným postihnutím a mali by sa úplne odstrániť všetky súčasné prekážky ich účasti v členských štátoch, ktoré ich obmedzujú. Touto problematikou, ktorá presahuje právomoci miestnych a regionálnych orgánov, by sa mala zaoberať Komisia v rámci svojich návrhov;
V záujme uľahčenia návratu do práce po rodičovskej dovolenke by sa pracovníci a zamestnávatelia mali podporovať v tom, aby v priebehu rodičovskej dovolenky zostali v kontakte a aby sa zúčastnené strany dohodli na vhodných opatreniach zameraných na opätovné zapojenie pracovníka do pracovného procesu s prihliadnutím na vnútroštátne právne predpisy, kolektívne zmluvy a zaužívanú prax.

V záujme uľahčenia návratu do práce po rodičovskej dovolenke by sa pracovníci a zamestnávatelia mali podporovať v tom, aby v priebehu rodičovskej dovolenky zostali v kontakte, pričom tým nesmie byť dotknuté právo pracovníkov na odpojenie , a aby sa zúčastnené strany dohodli na vhodných opatreniach zameraných na opätovné zapojenie pracovníka do pracovného procesu s prihliadnutím na vnútroštátne právne predpisy, kolektívne zmluvy a zaužívanú prax.
14.

Pripomína, že vplyv modrého hospodárstva na regionálnej a miestnej úrovni nebol doteraz meraný v celom rozsahu, pretože je ešte potrebné vytvoriť systém ukazovateľov založený na spoľahlivých údajoch na meranie presných účinkov činností, pri ktorých sa priamo alebo nepriamo využíva more; to si bude vyžadovať značnú úroveň spolupráce medzi Európskou komisiou a rôznymi členskými štátmi (4). VR v tejto súvislosti pripomína prácu komisie COTER v oblasti navrhovaných zmien nariadenia o NUTS, najmä pokiaľ ide o výzvu zahrnúť „pobrežný“ a „ostrovný“ typ do budúcich územných typológií. To by uľahčilo vytváranie príslušných ukazovateľov (okrem HDP) na meranie „modrej“ hospodárskej činnosti.
10.

konštatuje, že v jednotlivých členských štátoch EÚ sa v celom rade zákonov a politických dokumentov v rôznej miere stanovuje, že osoby so zdravotným postihnutím by mali mať možnosť aktívne sa zapájať do diania v spoločnosti a viesť život ako všetci ostatní. Napriek tomu je možné pozorovať tiché a sčasti aj otvorene odmietavé postoje spoločnosti voči ľuďom so zdravotným postihnutím. Stigmatizované skupiny sa často v spoločnosti stretávajú s nepriateľskými reakciami, strachom a sú považované za menejcenné a za záťaž. Z viacerých štúdií vyplýva, že ľudia s psychickými chorobami sú stigmatizovaní (7). Takáto stigmatizácia vedie potom k diskriminácii príslušných osôb. To sa môže prejaviť napríklad nedostatočnou ponukou starostlivosti alebo sociálnym vylúčením, čo ešte zhoršuje psychický zdravotný stav postihnutých. Tento začarovaný kruh sa stále opakuje a prehlbuje. Pri deinštitucionalizácii ide o viac než len o zatvorenie veľkých zariadení a vytvorenie alternatívnych foriem starostlivosti. Ide aj o to bojovať proti predsudkom, spochybňovať stereotypy a dosiahnuť zmenu v spôsobe myslenia. Osoby so zdravotným postihnutím by sa nemali vnímať predovšetkým ako objekt a pasívni príjemcovia dávok a starostlivosti, ale ako plnoprávni členovia spoločnosti, ktorí požívajú všetky ľudské práva. VR zastáva názor, že všetky členské štáty musia v rámci procesu deinštitucionalizácie pôsobiť aj proti stigmatizácii a diskriminácii. V súlade s dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (články 4 – 6) to znamená, že členské štáty musia prijať pozitívne a preventívne opatrenia na boj proti akejkoľvek diskriminácii a zaručenie dodržiavania všetkých ľudských práv. VR poukazuje na to, že existujú početné dobré príklady národných kampaní tak v členských štátoch, ako aj v tretích krajinách, ktoré môžu poslúžiť ako inšpirácia;
8.

domnieva sa, že proces EIR by mal všade tam, kde je to možné a vhodné nadväzovať na už existujúce mechanizmy hodnotenia, ktoré sa tiež zameriavajú na pokrok v implementácii európskych právnych predpisov, ako je o. i. projekt Make it Work, činnosť siete IMPEL a program REFIT;
53.

je presvedčený, že na to, aby sa zabezpečilo, že politiky a globálne dohody budú v plnej miere využívať záväzky prijaté a skúsenosti nadobudnuté na miestnej úrovni, miestne a regionálne orgány musia byť súčasťou štruktúrovaného dialógu a neoddeliteľnou súčasťou riadenia, a nielen zainteresovaným subjektom. Úsilie miestnych a regionálnych orgánov organizovať a poskytovať informované vstupy by malo byť uznané ako súčasť rozhodovacieho procesu, a to aj prostredníctvom opatrení, akými sú napríklad: a) zahrnutie organizovaných sietí miestnych a regionálnych orgánov do riadiacich orgánov medzinárodných inštitúcií pre rozvoj; b) posilnenie finančných nástrojov a preskúmanie politík v týkajúcich sa miestneho udržateľného rozvoja; c) podpora decentralizovanej spolupráce, a to aj s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, výmena poznatkov a znalostí s cieľom stimulovať inovácie;
Všetci spotrebitelia by mali mať možnosť priamo sa zúčastňovať na trhu, najmä úpravou svojej spotreby v závislosti od trhových signálov, a následne ťažiť z nižších cien elektriny alebo iných stimulačných platieb. Prínosy takejto aktívnej účasti sa pravdepodobne prehĺbia časom, keď vzrastie konkurencieschopnosť elektrických vozidiel, tepelných čerpadiel a iných flexibilných zdrojov odberu. Spotrebiteľom by sa mala umožniť účasť na všetkých formách riadenia spotreby, a preto by mali mať možnosť rozhodnúť sa pre inteligentný merací systém, ako aj zmluvu o dodávke elektriny s dynamickou cenotvorbou. To by im malo umožniť prispôsobenie spotreby v závislosti od cenových signálov v reálnom čase, ktoré odrážajú hodnotu elektriny a náklady na jej výrobu a prenos v rôznych časových obdobiach, pričom členské štáty by mali zabezpečiť primerané vystavenie spotrebiteľov riziku veľkoobchodných cien. Členské štáty by zároveň mali zabezpečiť, aby spotrebitelia, ktorí sa rozhodnú aktívne nezúčastňovať na trhu, neboli penalizovaní, ale aby sa ich informované rozhodovanie o dostupných možnostiach uľahčilo spôsobom, ktorý je najvhodnejší vzhľadom na domáce trhové podmienky.

Všetci spotrebitelia by mali mať možnosť priamo sa zúčastňovať na trhu, najmä úpravou svojej spotreby v závislosti od trhových signálov, a následne ťažiť z nižších cien elektriny alebo iných stimulačných platieb. Prínosy takejto aktívnej účasti sa pravdepodobne prehĺbia časom, keď vzrastie konkurencieschopnosť elektrických vozidiel, tepelných čerpadiel a iných flexibilných zdrojov odberu. Spotrebiteľom by sa mala umožniť účasť na všetkých formách riadenia spotreby, a preto by mali mať možnosť rozhodnúť sa pre inteligentný merací systém, ako aj zmluvu o dodávke elektriny s dynamickou cenotvorbou. To by im malo umožniť prispôsobenie spotreby v závislosti od cenových signálov v reálnom čase, ktoré odrážajú hodnotu elektriny a náklady na jej výrobu a prenos v rôznych časových obdobiach, pričom členské štáty by mali zabezpečiť primerané vystavenie spotrebiteľov riziku veľkoobchodných cien. Členské štáty by zároveň mali zabezpečiť, aby spotrebitelia, ktorí sa rozhodnú aktívne nezúčastňovať na trhu, neboli penalizovaní, ale aby sa ich informované rozhodovanie o dostupných možnostiach uľahčilo spôsobom, ktorý je najvhodnejší vzhľadom na domáce trhové podmienky. Vnútroštátne, regionálne a miestne orgány musia vytvoriť potrebné rámcové podmienky, aby mali spotrebitelia prístup k podrobným informáciám o podmienkach a možnostiach zúčastňovania sa na trhu. Členské štáty by tiež mali zaistiť špecifické opatrenia zamerané na spotrebiteľov, ktorí sú najviac vystavení riziku energetickej chudoby, aby sa zabezpečila ich aktívna účasť na trhu, chránili ich práva na prístup k energii a umožnilo sa im profitovať z inovačných technológií, ktoré znižujú spotrebu energie.
8.

ľutuje, že návrh Komisie obsahuje obmedzený počet územných typológií a nezohľadňuje ďalšie typológie týkajúce sa území so špecifickými zemepisnými, hospodárskymi, sociálnymi a demografickými danosťami, ktoré už boli vytvorené a používajú sa, konkrétne typológie ostrovných regiónov, horských regiónov, pohraničných regiónov a riedko osídlených regiónov či najvzdialenejších regiónov. Prijatie územných typológií, ktoré štatisticky preukážu túto územnú rozmanitosť a komplexnosť týchto regiónov, má preto veľký význam v záujme lepšieho zachytenia týchto území. Preto odporúča začleniť odkazy na uvedené územné typológie do zmeneného nariadenia Tercet, a to so zapojením členských štátov a regiónov.
38.

sa domnieva, že navrhované nariadenie nevyvoláva žiadne obavy v súvislosti s jeho súladom so zásadou subsidiarity. Vyvoláva však znepokojenie, pokiaľ ide o jeho súlad so zásadou proporcionality, pretože navrhovaný systém správy sa považuje za príliš zložitý a podrobný a ukladá príliš krátke lehoty na podávanie správ. VR by uprednostnil zavedenie systému správy skôr prostredníctvom smernice ako nariadením, čo by umožnilo náležité zapojenie regionálnych orgánov vo federálnych krajinách.