Osobitná správa Boj proti eutrofizácii 
v Baltskom mori: potrebné 
sú ďalšie a účinnejšie 
opatreniaSK 2016  Č. 03
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4392-8 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/116379 QJ-AB-16-005-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-4405-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/296858 QJ-AB-16-005-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-4419-2 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/26682 QJ-AB-16-005-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Boj proti eutrofizácii 
v Baltskom mori: potrebné 
sú ďalšie a účinnejšie 
opatrenia
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 03
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, 
aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdav -
kov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen EDA Ville Itälä, pomáhal mu Turo Hen -
tilä, jeho vedúci kabinetu, a Outi Grönlund, atašé; Alain Vansilliette, hlavný manažér; Maria del Carmen Jimenez, vedúca 
úlohy; Krzysztof Zalega, Nils Odins, Zuzana Gullova, Tomasz Plebanowicz, Jean-François Hynderick a Vivi Niemenmaa, 
audítori.
Zľava doprava:  T. Hentilä, V. Niemenmaa, A. Vansilliette, V. Itälä, M. d. C. Jimenez, T. Plebanowicz, K. Zalega,  
J.-F. Hynderick.

03
 Obsah
Body
 Glosár a skratky
I – IX Zhrnutie
1 – 14 Úvod
1 – 5 Baltské more a eutrofizácia
6 – 11 Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami
12 – 14 Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody živinami
15 – 17 Rozsah auditu a audítorský prístup
18 – 112 Pripomienky
18 – 41 Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora v členských štátoch
23 – 25 Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského mora
26 – 31 Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú ambície a primerané ukazovatele
32 – 36 Kontrolované členské štáty vo svojich plánoch alebo v právnom rámci len čiastočne zohľadnili odporúčania 
Helsinskej komisie
37 – 41 Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je zaručená
42 – 69 Účinnosť opatrení na zníženie miery znečistenia živinami pochádzajúceho z komunálnych 
odpadových vôd
46 – 54 Väčšina členských štátov zatiaľ nedodržiava smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd
55 – 57 Čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné, udržateľnosť však nie je vždy 
zaručená
58 – 64 Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nie je dobre načasovaná
65 – 69 Podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku je teoreticky nákladovo efektívna, ale jej rozsah je veľmi obmedzený 
v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho
04 Obsah 
70 – 102 Účinnosť opatrení na zníženie znečisťovania vody živinami z poľnohospodárstva
75 – 83 Smernica o dusičnanoch sa nevykonáva účinne, a to aj napriek pomerne úspešným následným opatreniam 
zo strany Komisie
84 – 90 Mechanizmus krížového plnenia pomáha pri presadzovaní smernice o dusičnanoch a ďalších požiadaviek 
týkajúcich sa hnojenia, ale nie je úplne účinný
91 – 102 Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ v období 2007 – 2013 mali na zníženie 
znečistenia vodných útvarov živinami v kontrolovaných členských štátoch len malý vplyv
103 – 112 Pridaná hodnota stratégie EÚ pre región Baltského mora, pokiaľ ide o zníženie prísunu živín 
do Baltského mora
105 Komplexná sieť riadenia a pridaná hodnota, ktorú je náročné posúdiť
106 – 108 Hlavné projekty pomáhajú rozširovaniu osvedčených postupov, ich vplyv na zníženie obsahu živín však 
nebol preukázaný
109 – 112 Je potrebné, aby sa v operačných programoch viac zohľadnila stratégia EÚ pre región Baltského mora
54 Závery a odporúčania
 Príloha I — Ciele znižovania prísunu živín
 Príloha II — Trendy týkajúce sa prísunu dusíka a fosforu do Baltského mora podľa krajiny
 Príloha III — Dosiahnutie maximálnych hodnôt prívodu podľa čiastkového povodia
 Príloha IV —  Koncentrácia živín v odpadovej vode vytekajúcej z čistiarní odpadových vôd 
vo významných mestách členských štátov EÚ v oblasti Baltského mora (2013)
 Príloha V —  Hlavné projekty a ďalšie projekty s významom pre plnenie stratégie EÚ pre región 
Baltského mora
 Odpovede Komisie
05
 Glosár a skratky
BSAP : Akčný plán pre Baltské more (pozri bod 8)
EUSBSR : Stratégia EÚ pre región Baltského mora (pozri bod 11)
HELCOM : Komisia pre ochranu prostredia Baltského mora (Helsinská komisia) (pozri bod 8)
Povodie : Územie, z ktorého sa všetok povrchový odtok odvádza prostredníctvom sietí potokov, riek, a prípadne 
jazier, do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky. Správne územie je súčasť povodia v konkrétnom 
členskom štáte.
Program opatrení : Súčasť plánu manažmentu povodia, kde sa uvádzajú opatrenia nevyhnutné na obnovenie 
dobrého stavu vodných útvarov so zreteľom na vlastnosti správneho územia povodia. Podobné programy opatrení 
sa musia vypracovať na účely obnovenia kvality morských vôd.
Stav vody : Celkové vyjadrenie stavu útvaru vnútrozemskej povrchovej vody určené jeho ekologickým stavom alebo 
jeho chemickým stavom. V prípade morských vôd stav vody zodpovedá jej environmentálnemu stavu, ktorý je 
založený na iných kritériách ako stav vnútrozemskej povrchovej vody.
Vodný útvar : Vymedziteľný a významný prvok povrchovej vody. Patria sem jazerá, nádrže, potoky, rieka, kanály, 
útvary brakickej vody a pásma pobrežnej vody.
Zásada „znečisťovateľ platí“ : Zásada stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie (článok 191 ods. 2). 
V súvislosti s odpadovými vodami sa touto zásadou predpisuje, že subjekty, ktoré vypúšťajú odpadové vody, 
by mali platiť za spôsobené znečisťovanie (napríklad domácnosti by mali platiť za čistenie odpadových vôd 
prostredníctvom ceny za odpadovú vodu, čistiarne odpadových vôd platia poplatok za znečisťovanie).
Zdroje znečistenia : Existujú dva hlavné typy zdrojov vodného znečistenia:
Difúzne zdroje, v prípade ktorých neexistuje konkrétny vypúšťací bod; najväčším zdrojom difúzneho znečistenia sú 
poľnohospodárske činnosti, činnosti lesného hospodárstva a obydlia, ktoré nie sú napojené na kanalizačnú sieť.
Bodové zdroje, v prípade ktorých existuje konkrétny vypúšťací bod; ide o vypúšťanie z čistiarní komunálnych 
odpadových vôd a z priemyselných podnikov a chovov rýb.
06
 Zhrnutie
I
Baltské more je ohraničené ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Estónskom, Fínskom, Nemeckom, Lotyšskom, 
Litvou, Poľskom a Švédskom) a Ruskom. Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete. Boj proti eutrofizá -
cii sa považuje za značnú výzvu. Účelom rámcovej smernice o morskej stratégii z roku 2008 je dosiahnutie dobrého 
environmentálneho stavu morských vôd EÚ do roku 2020. Podľa tejto smernice musia členské štáty spolupracovať 
v rámci regiónu a subregiónu, aby sa splnili ciele smernice, a ak je to praktické a vhodné, použiť napríklad štruk -
túry, ktoré už boli zavedené v rámci regionálnych morských dohovorov. Príslušným dohovorom pre Baltské more je 
Helsinský dohovor [riadi ho Helsinská komisia (HELCOM)] a jeho akčný plán pre Baltské more, v ktorom sa od signa -
társkych krajín vyžaduje zníženie zaťaženia živinami.
II
Európska rada v roku 2009 prijala makroregionálnu stratégiu, a to stratégiu Európskej únie pre región Baltského 
mora, zameranú predovšetkým na podporu ochrany životného prostredia vrátane zníženia zaťaženia živinami pro -
stredníctvom intenzívnejšej spolupráce medzi susednými krajinami a pomocou inovačných riešení.
III
Hlavné zdroje zaťaženia živinami, ktoré je príčinou eutrofizácie, sú poľnohospodárstvo a komunálne odpadové 
vody. V rokoch 2007 – 2013 dosahoval príspevok EÚ na projekty týkajúce sa zberu a čistenia odpadových vôd 
v piatich členských štátoch ležiacich na brehoch Baltského mora, ktoré čerpali podporu z EÚ v tejto oblasti, sumu 
4,6 mld. EUR. Opatrenia na rozvoj vidieka vrátane ochrany vôd vo všetkých ôsmich členských štátoch na pobreží 
Baltského mora dosiahli hodnotu 9,9 mld. EUR.
IV
Audit Dvora audítorov poskytuje odpoveď na otázku, či opatrenia EÚ účinne pomohli členským štátom znížiť znečis -
tenie Baltského mora živinami. Celkový záver je, že tieto opatrenia viedli k malému pokroku smerom k dosiahnutiu 
zníženia obsahu živín v Baltskom mori.
V
Plány členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín stanovených Helsinskou komisiou vychádzajú z ich 
plánov manažmentu povodí vypracovaných na základe rámcovej smernice o vode. Týmto plánom chýba ambicióz -
nosť, pretože sú zamerané na „základné opatrenia“ na vykonávanie smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnos -
ťami, ktoré spôsobujú znečistenie živinami, najmä s komunálnymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom. 
Menší dôraz sa kladie na opatrenia na kontrolu difúznych zdrojov živín a na „doplnkové opatrenia“, ako je stanovené 
v rámcovej smernici o vode. Opatrenia sa určujú na základe nedostatočných informácií. Chýbajú im aj ciele a vhodné 
ukazovatele na vyhodnotenie úspechov dosiahnutých pri znižovaní zaťaženia vôd živinami.
Zhrnutie 07
VI
Opatrenia na zníženie zaťaženia živinami z mestských aglomerácií viedli k zníženiu množstva živín. V niekoľkých 
aglomeráciách sa komunálne odpadové vody čistia podľa vyšších štandardov, ako sa stanovuje v smernici o čis -
tení komunálnych odpadových vôd. Napriek značnému financovaniu z prostriedkov EÚ sa však vykonávanie tejto 
smernice v členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004, oneskorilo. Navyše nie všetky členské štáty v oblasti 
Baltského mora, ktoré mali povinnosť dosiahnuť súlad so smernicou do roku 2012, túto požiadavku splnili. Kontrola 
vykonávania smernice v členských štátoch zo strany Komisie nebola dobre načasovaná. V Rusku a Bielorusku sú 
opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd teoreticky nákladovo účinné, ale ich rozsah je obmedzený 
v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov trvá veľmi dlho.
VII
Vykonávanie smernice o dusičnanoch členskými štátmi v oblasti Baltského mora nie je celkom účinné. Príslušné 
oblasti nie sú riadne vymedzené a požiadavky, ktoré členské štáty stanovili vo svojich akčných programoch, nie 
sú dostatočne prísne. V súvislosti s požiadavkou týkajúcou sa hnojenia živinami odradzujúci účinok mechanizmu 
krížového plnenia nepostačuje vzhľadom na to, že úroveň neplnenia povinností je naďalej vysoká. Hoci všetky plány 
manažmentu povodí obsahujú doplnkové opatrenia určené na riešenie problému zaťaženia živinami pochádza -
júcimi z poľnohospodárstva, nie sú dostatočne zamerané na oblasti, v ktorých sa zistila potreba týchto opatrení. 
Okrem toho žiaden členský štát nevyužil možnosť podľa právnych predpisov EÚ zaviesť niektoré z týchto opatrení 
ako povinné pre poľnohospodárske podniky nachádzajúce sa v uvedených oblastiach.
VIII
Stratégia Európskej únie pre región Baltského mora zväčšuje politický význam environmentálneho stavu Baltského 
mora a regionálnej spolupráce, ale v súčasnosti je ťažké posúdiť jej pridanú hodnotu pri znižovaní prísunu živín.
IX
Predkladáme niekoľko odporúčaní na zlepšenie účinnosti opatrení na boj proti eutrofizácii v Baltskom mori.
08
 Úvod
Baltské more a eutrofizácia
01 
Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete a eutrofizácia sa pova -
žuje za jeho najväčší problém1. Baltské more je ohraničené deviatimi krajinami: 
ôsmimi členskými štátmi EÚ (Dánskom, Nemeckom, Estónskom, Lotyšskom, 
Litvou, Poľskom, Fínskom a Švédskom) a Ruskom. Bielorusko je ďalšia veľká kraji -
na v úmorí Baltského mora.
02 
Eutrofizácia je proces, ku ktorému dochádza, keď sa nadmerné množstvo živín 
vytvorených zväčša ľudskou činnosťou, hlavne dusíka a fosforu, dostane do vod -
ného útvaru. Vysoké koncentrácie živín majú za následok mohutné, potenciálne 
toxické šírenie rias (pozri obrázok 1 ).1 Európska environmentálna 
agentúra, „Živiny v brakických, 
pobrežných a morských 
vodách (CSI 021)“. Posúdenie 
uverejnené v marci 2013.
Obrázok 1 — Eutrofná morská voda
Zdroj:  HELCOM, autor fotografie Samuli Korpinen.
09 Úvod 
03 
Eutrofizácia môže významne znížiť úžitok z mora ochudobnením biodiverzity, po -
škodením vzhľadu pobrežia a znížením populácií rýb. Najviac postihnuté morské 
podoblasti sú Fínsky záliv, Rižský záliv a centrálna, najhlbšia časť Baltského mora 
nazývaná vlastné Baltské more (pozri graf 1 ).Graf 1Eutrofizácia v Baltskom mori
Zdroj:  HELCOM. „Aký bol stav eutrofizácie Baltského mora v rokoch 2003 – 2007?“ Pyhälä Minna, 
Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther a Norkko Alt (2010).
Swed enFinland
Russia
Norway
PolandBelarusLatvia
Lithuani a
GermanyEstonia
Denmark
HELCOM 2 010Eutrophication status
GOOD
BADGulf of Finland
Gulf of RigaGulf of Riga
Baltic Proper
10 Úvod 
04 
Hlavné zdroje živín v mori sú vodou prenášané živiny pochádzajúce z vnútroze -
mia prostredníctvom riek a priameho vypúšťania z pobrežia. Vodou prenášané ži -
viny zodpovedajú 78 % celkového dusíka a 95 % celkového fosforu, ktoré vtekajú 
do Baltského mora2. Dva najvýznamnejšie zdroje zaťaženia spôsobeného vodou 
prenášanými živinami sú: difúzne zdroje, najmä poľnohospodárstvo (45 % všetké -
ho dusíka a 45 % všetkého fosforu), a bodové zdroje, najmä komunálne odpadové 
vody (12 % všetkého dusíka a 20 % všetkého fosforu)3.
05 
Zmena klímy pridáva ďalšie dva problémy. Po prvé, predpokladá sa, že kratšie 
a vlhkejšie zimy povedú k menšiemu množstvu snehovej a ľadovej pokrývky, čo 
znamená väčší odtok z povodí riek. To povedie k čoraz väčšiemu zaťaženiu živi -
nami vypúšťanými do mora, čím sa zhorší eutrofizácia4. Po druhé, vyššie teploty 
mora poskytnú lepšie podmienky pre rast rias a povedú k dlhším obdobiam rastu.
Právne nástroje EÚ na riešenie znečistenia vody 
živinami
06 
Kvalita morských vôd EÚ sa riadi podľa rámcovej smernice o morskej stratégii 
z roku 20085, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby morské vody EÚ dosiahli do roku 
2020 dobrý environmentálny stav. Vykonávanie smernice je stále v ranom štádiu: 
do októbra 2012 museli členské štáty podávať Komisii správu o ich určení pojmu 
dobrého environmentálneho stavu morských vôd na základe deskriptorov uvede -
ných v smernici (jedným z nich je eutrofizácia), počiatočnom posúdení stavu ich 
morských vôd a ich environmentálnych cieľoch a súvisiacich ukazovateľoch.
07 
Za vykonávanie smernice zodpovedajú členské štáty. Do konca roka 2015 mali 
pripraviť program opatrení na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu. 
Tieto programy sa musia poslať Komisii do marca 2016. Vo všeobecnosti by člen -
ské štáty mali v rámci možností vychádzať z cieľov a činností platných regionál -
nych morských dohovorov.2 HELCOM, aktualizovaný Piaty 
súbor údajov o zaťažení 
Baltského mora znečistením 
(PLC-5.5) – 2015 (údaje z roku 
2010).
3 HELCOM, Piaty súbor údajov 
o zaťažení Baltského mora 
znečistením (PLC-5) – 2011 
(údaje z roku 2006).
4 „Druhé posúdenie zmeny 
klímy pre oblasť Baltského 
mora“, tím autorov štúdie 
BACC II, Regional Climate 
Studies , Springer International 
Publishing, 2015.
5 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2008/56/
ES zo 17. júna 2008, ktorou sa 
ustanovuje rámec pre činnosť 
Spoločenstva v oblasti 
morskej environmentálnej 
politiky (Ú. v. EÚ L 164, 
25.6.2008, s. 19).
11 Úvod 
08 
V prípade Baltského mora bol regionálny dohovor podpísaný už v roku 1974: 
Helsinský dohovor o ochrane morského prostredia oblasti Baltského mora. Súčas -
nými zmluvnými stranami dohovoru sú Dánsko, Estónsko, Európska únia, Fínsko, 
Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rusko a Švédsko. V roku 2007 Helsinská komisia 
(HELCOM), ktorá riadi tento dohovor, navrhla akčný plán pre Baltské more s cie -
ľom obnoviť do roku 2021 dobrý environmentálny stav Baltského mora. Zmluvné 
strany tento plán prijali.
09 
Kľúčom k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu morských vôd je dobrá 
kvalita vody z riek, ktoré sa vlievajú do mora. V rámcovej smernici o vode z roku 
20006 sa ustanovuje rámec pre ochranu brakických a pobrežných vnútrozem -
ských vôd. Jeho cieľom je zabezpečiť dobrý stav povrchových vôd a podzemných 
vôd do roku 2015 alebo v určitých mimoriadnych prípadoch do roku 2021 alebo 
2027. Od členských štátov sa najprv vyžadovalo, aby do decembra 2009 navrhli 
plány manažmentu povodia, kde určili vodné útvary, pri ktorých hrozí, že ne -
dosiahnu stanovený cieľ do roku 2015, a uviedli najvýznamnejšie tlaky, ktoré 
majú vplyv na tieto útvary. Podobne ako rámcová smernica o morskej stratégii 
tieto plány manažmentu povodia obsahujú program opatrení, ktorý má pomôcť 
pri dosahovaní cieľov rámcovej smernice o vode.
10 
Tieto programy musia obsahovať aspoň nevyhnutné opatrenia na plné vykonáva -
nie existujúcich smerníc zameraných na ochranu kvality vody a ďalšie opatrenia, 
ktoré sa stali povinné na základe rámcovej smernice o vode (a najmä opatrenia 
na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia)7. Medzi už existujúce smernice patria 
hlavne:
– smernice o čistení komunálnych odpadových vôd z roku 19918, pokiaľ ide 
o zber a čistenie odpadových vôd v aglomeráciách,
– smernice o dusičnanoch z roku 19919, pokiaľ ide o prijatie opatrení na zabez -
pečenie, aby poľnohospodári na poľnohospodárskych plochách, ktoré sú prí -
činou znečistenia vody dusičnanmi alebo hrozí, že spôsobia toto znečistenie 
(ďalej len „pásma ohrozené dusičnanmi“), dodržiavali minimálne požiadavky 
týkajúce sa používania dusíkatých hnojív.
11 
A napokon, v roku 2009 bola Európskou radou prijatá stratégia Európskej únie 
pre región Baltského mora. Touto stratégiou sa riešia rozličné ciele v rámci troch 
tém: „Záchrana mora“, „Prepojenie regiónu“ a „Zvyšovanie prosperity“. V rámci 
jedného z čiastkových cieľov témy záchrana mora s názvom „Čistá voda v Balt -
skom mori“ boli prijaté ciele uvedené v akčnom pláne pre Baltské more týkajúce 
sa znižovania prísunu živín. Činnosť EÚ je naplánovaná na podporu spolupráce 
medzi susediacimi krajinami, ktorými sú členské štáty EÚ, ako aj krajiny mimo EÚ.6 Smernica 2000/60/ES 
Európskeho parlamentu 
a Rady z 23. októbra 2000, 
ktorou sa stanovuje rámec 
pôsobnosti pre opatrenia 
spoločenstva v oblasti 
vodného hospodárstva 
(Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
7 Článok 11 ods. 3 písm. h) 
rámcovej smernice o vode.
8 Smernica Rady 91/271/EHS 
z 21. mája 1991 o čistení 
komunálnych odpadových 
vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, 
s. 40).
9 Smernica Rady 91/676/EHS 
z 12. decembra 1991 o ochrane 
vôd pred znečistením 
dusičnanmi 
z poľnohospodárskych 
zdrojov (Ú. v. ES L 375, 
31.12.1991, s. 1).
12 Úvod 
Dostupné rozpočtové nástroje EÚ na riešenie 
znečistenia vody živinami
12 
V rámci politiky súdržnosti sa Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny 
fond10 môžu použiť na spolufinancovanie projektov infraštruktúry v oblasti odpa -
dových vôd ako súčasti operačných programov členských štátov. Celkový príspe -
vok EÚ na projekty zberu a čistenia odpadových vôd v členských štátoch ležiacich 
na brehoch Baltského mora11 dosiahol v rokoch 2007 – 2013 sumu 4,6 mld. EUR: 
Poľsko – 3,4 mld. EUR; Lotyšsko – 0,6 mld. EUR; Litva – 0,4 mld. EUR; Estónsko – 
0,2 mld. EUR a Nemecko – 0,04 mld. EUR.
13 
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka12 sa môže použiť na finan -
covanie niekoľkých opatrení v rámci programu rozvoja vidieka, ktoré môžu mať 
buď priamy alebo nepriamy vplyv na kvalitu vody (najmä opatrenia súvisiace 
so „zlepšovaním životného prostredia a krajiny“13. Na tento typ opatrení bola 
na obdobie rokov 2007 – 2013 vyčlenená suma 9,9 mld. EUR pre všetkých osem 
členských štátov na pobreží Baltského mora14. Suma, ktorá bola konkrétne určená 
na riešenie ochrany vôd, nie je k dispozícii.
14 
Pokiaľ ide o krajiny mimo EÚ, európska susedská politika ponúka Rusku a Bie -
lorusku niekoľko možností na spoluprácu v oblasti životného prostredia. Medzi 
tieto možnosti patrí nejadrové hľadisko Environmentálneho partnerstva Severnej 
dimenzie (ďalej len „NDEP“), na ktoré EÚ dosiaľ prispela sumou 44 mil. EUR, dvoj -
stranná alebo regionálna pomoc a cezhraničná spolupráca, na ktoré EÚ prispela 
v období rokov 2003 – 2013 sumou 14,5 mil. EUR a 3,5 mil. EUR, v uvedenom 
poradí15.10 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25); a nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1303/2013 
zo 17. decembra 2013, ktorým 
sa stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde 
a Európskom námornom 
a rybárskom fonde, a ktorým 
sa zrušuje nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
11 Za štyri členské štáty, ktoré 
vstúpili do EÚ v roku 2004 
a nemecké spolkové krajiny 
(Länder ) v úmorí Baltského 
mora. Ďalšie tri členské štáty 
na pobreží Baltského mora 
(Dánsko, Fínsko a Švédsko) 
nečerpali finančné prostriedky 
EÚ na projekty súvisiace 
s odpadovými vodami.
12 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 
o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).
13 Os 2 programov rozvoja vidieka v období 2007 – 2013. V rámci tejto osi by hlavné aspekty, ktoré treba zohľadniť, mali zahŕňať biodiverzitu, správu 
lokalít siete Natura 2000, činnosti spojené s rámcovou smernicou o vode, ochranu vody a pôdy a zmierňovanie zmeny klímy.
14 Poľsko (4,4 mld. EUR), Fínsko (1,5 mld. EUR), Švédsko (1,3 mld. EUR), Nemecko (1,1 mld. EUR), Litva (0,6 mld. EUR), Lotyšsko (0,4 mld. EUR), Dánsko 
(0,3 mld. EUR) a Estónsko (0,3 mld. EUR).
15 Zdroj: Európsky dvor audítorov. Výška finančných prostriedkov pridelených Rusku a Bielorusku prostredníctvom programu TACIS a nástroja ENPI 
do konca roku 2013.
13
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
15 
V rámci tohto auditu Dvor audítorov preskúmal, do akej miery došlo k zníženiu 
znečistenia Baltského mora živinami, a posúdil účinnosť opatrení EÚ vykonáva -
ných členskými štátmi na dosiahnutie zníženia obsahu živín. Zaoberali sme sa 
v ňom týmito audítorskými otázkami:
a) Sú členské štáty vo všeobecnosti úspešné pri znižovaní prísunu živín do Balt -
ského mora?
b) Sú opatrenia EÚ týkajúce sa komunálnych odpadových vôd účinné pri znižo -
vaní znečistenia živinami vypúšťanými do Baltského mora?
c) Sú opatrenia EÚ týkajúce sa poľnohospodárstva účinné pri znižovaní znečis -
tenia živinami vypúšťanými do Baltského mora?
d) Poskytuje stratégia EÚ pre región Baltského mora pridanú hodnotu, pokiaľ 
ide o existujúce opatrenia na zníženie prísunu živín vypúšťaných do Baltské -
ho mora?
16 
Naše otázky boli zodpovedané na základe dôkazov zozbieraných týmito 
prostriedkami:
– Opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z poľnohospodárstva boli preskúmané 
vo Fínsku, v Lotyšsku a Poľsku, kým opatrenia EÚ na zníženie znečistenia z ko -
munálnych odpadových vôd sa preskúmali len v Lotyšsku a Poľsku (najmä tri 
čistiarne v Lotyšsku a sedem v Poľsku), pretože Fínsko nedostalo na tento účel 
žiadne finančné prostriedky z EÚ (pozri poznámku pod čiarou č. 11). Podpora 
EÚ na projekty spojené s odpadovými vodami v Rusku a Bielorusku sa preskú -
mala na základe dokumentov, ktoré mala k dispozícii Komisia.
– Preskúmanie údajov o plnení týkajúcich sa 18 ďalších čistiarní komunálnych 
odpadových vôd vo významných mestách v úmorí Baltského mora.
– Dotazníky sme poslali do piatich členských štátov v oblasti Baltského mora, 
v ktorých sa neuskutočnila kontrola (Dánsko, Nemecko, Estónsko, Litva 
a Švédsko). Dotazníky sa týkali plánov týchto krajín na presadzovanie cieľov 
Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu živín.
– Analýza dokumentov a rozhovorov so zamestnancami Komisie, sekretariátom 
Helsinskej komisie a odborníkmi z inštitútu Baltic Nest Institute16.
– Rozhovory so zástupcami z estónskeho Úradu pre audit, ktorý vykonal po -
dobný audit v Estónsku.
17 
Kritériá, ktoré sme použili na zodpovedanie otázok, boli odvodené z právnych 
predpisov, usmernení Komisie a dohôd Helsinskej komisie, ako aj z našich pred -
chádzajúcich auditov v oblasti ochrany vôd17. Vysvetlenie týchto kritérií sa nachá -
dza ďalej v rôznych častiach tejto správy.16 Baltic Nest Institute je 
medzinárodné výskumné 
partnerstvo Centra pre Baltské 
more Štokholmskej univerzity, 
švédskej Agentúry pre morské 
a vodné hospodárstvo, 
Univerzity v Aarhuse 
a Fínskeho 
environmentálneho inštitútu. 
Spájajú sa v ňom kompetencie 
zo všetkých podstatných 
disciplín potrebných 
pre správu morského 
ekosystému. Jeho produkty sa 
vypracúvajú predovšetkým 
v spolupráci s Helsinskou 
komisiou.
17 Predovšetkým: osobitná 
správa č. 3/2009 o účinnosti 
výdavkov zo štrukturálnych 
opatrení na čistenie 
odpadových vôd 
v programových obdobiach 
1994 – 1999 a 2000 – 2006; 
osobitná správa 
č. 4/2014 s názvom „Integrácia 
cieľov politiky EÚ v oblasti 
vodného hospodárstva 
do SPP: čiastočný úspech“; 
osobitná správa 
č. 2/2015 s názvom 
„Financovanie čistiarní 
komunálnych odpadových 
vôd v povodí rieky Dunaj: 
ďalšie úsilie potrebné 
na pomoc členským štátom 
dosiahnuť ciele politiky EÚ 
v oblasti odpadových vôd“; 
a osobitná správa č. 23/2015 
s názvom „Kvalita vody 
v povodí rieky Dunaj: 
pri vykonávaní rámcovej 
smernice o vode sa dosiahol 
pokrok, stále však je čo robiť“ 
(http://eca.europa.eu ).
14
 Pripomienky
18 SWD(2014) 49 final 
z 20. februára 2014, sprievodný 
dokument k správe Komisie 
Rade a Európskemu 
parlamentu s názvom „Prvá 
etapa vykonávania rámcovej 
smernice o morskej stratégii 
(2008/56/ES) – Posúdenie 
a usmernenia Európskej 
komisie“.
19 Model SANBALT vytvorený 
v rámci výskumného 
programu MARE vo Švédsku 
(profesor Wulff a kol. z Baltic 
Nest Institute, 2007).
20 Vyhlásenie schôdze ministrov 
krajín HELCOM, Kodaň, 
október 2013.
21 Krajiny, ktoré nie sú signatármi 
dohovoru a ktoré významne 
prispievajú k prísunu živín 
do Baltského mora, sú: 
Bielorusko, Česká republika 
a Ukrajina. Očakávané zníženie 
množstva živín vypúšťaných 
týmito krajinami je odvodené 
z Göteborského protokolu.Realizácia znižovania prísunu živín do Baltského mora 
v členských štátoch
18 
Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii musia členské štáty do decembra 
2015 navrhnúť program opatrení. Komisia vo svojom posúdení podávania správ 
vypracovaných členskými štátmi na pobreží Baltského mora18 dospela k záveru, 
že len jeden z nich (Fínsko) vytvoril kvantifikované ciele týkajúce sa zaťaženia 
živinami, ktoré sú hlavnou príčinou eutrofizácie (pozri bod 6). Komisia sa v prí -
pade neexistencie takýchto cieľov domnieva, že použitie cieľov z akčného plánu 
pre Baltské more Helsinskej komisie by predstavovalo osvedčený postup (pozri 
body 7 a 8). Preskúmali sme súčasné štádium vykonávania tohto dohovoru, keďže 
môže byť použitá ako základ pre budúce programy opatrení.
19 
V roku 2007 sa signatárske krajiny dohovoru Helsinskej komisie dohodli na dvoch 
hlavných nástrojoch na boj proti eutrofizácii:
– Akčný plán pre Baltské more, ktorý obsahuje plán znižovania obsahu živín, 
prostredníctvom ktorého sa každej krajine pridelia ciele na zníženie živín vy -
medzené na úrovni čiastkového povodia v súvislosti s ich priemerným vypúš -
ťaním v referenčnom období 1997 – 2003. Každá krajina musela vypracovať 
svoj vlastný plán znižovania živín do konca roku 2009, aby mohla dosiahnuť 
svoje ciele do roku 2021. Číselné údaje, ktoré sa považovali za predbežné, boli 
potvrdené na základe vedeckého modelu19.
– Postupy vykonávania odporúčané Helsinskou komisiou na ochranu vôd 
pred znečisťovaním z rozličných činností vrátane zberu a čistenia od -
padových vôd, používania fosfátov v detergentoch a používania hnojív 
v poľnohospodárstve.
20 
Plán zníženia obsahu živín v rámci akčného plánu pre Baltské more bol v roku 
2013 prepracovaný na základe nového a úplnejšieho súboru údajov, ako aj lepšie -
ho modelovacieho prístupu20. Signatárske krajiny súhlasili so znížením ročného 
prísunu dusíka vypúšťaného do mora o 13 % (118 134 ton ročne) a fosforu o 41 % 
(15 178 ton ročne) v porovnaní s množstvom v referenčnom období (910 344 ton 
ročne v prípade dusíka a 36 894 ton ročne v prípade fosforu). Signatárske krajiny 
súhlasili s tým, že k tomuto cieľu prispejú znížením svojich vlastných ročných prí -
sunov dusíka o 89 260 ton ročne a fosforu o 14 374 ton ročne rozdelených podľa 
čiastkových povodí, pričom k zvyšnému nevyhnutnému zníženiu živín dôjde 
v rámci lodnej dopravy a v krajinách, ktoré nie sú signatármi dohovoru21.
15 Pripomienky 
22 Vyhlásenie schôdze ministrov 
krajín HELCOM z roku 
2013 – „Summary report on the 
development of revised 
Maximum Allowable Inputs and 
updated Country Allocated 
Reduction Targets of BSAP“ 
(Súhrnná správa o vývoji 
revidovaného maximálneho 
povoleného prísunu 
a aktualizovaných cieľoch 
akčného plánu pre Baltské 
more v oblasti znižovania 
obsahu živín pridelených 
krajinám).
23 Údaje predložené 
na 48.  zasadnutí vedúcich 
delegácií Helsinskej komisie, 
10.6.2015 – 11.6.2015 
v Tallinne. Správca údajov sa 
domnieva, že údaje o prísune 
živín za rok 2012 sú 
ovplyvnené neistotou 
(skúšobná hodnota).21 
Miera úsilia vyžadovaného od rôznych krajín veľmi závisí od ich polohy (či susedia 
s podoblasťami Baltského mora, ktoré sú viac-menej postihnuté eutrofizáciou) 
a od objemu zníženia živín dosiahnutého v minulosti22. To znamená, že zníženie 
množstva živín, ktoré sa vyžaduje od Dánska, Fínska a Švédska, bolo obmedze -
né a vo veľkej miere sústredené v čiastkových povodiach s najvyššou potrebou 
zníženia živín, kým veľké zníženie množstva živín sa vyžadovalo od Litvy, Poľska 
a Ruska (pozri prílohu I ).
22 
Preskúmali sme, či členské štáty:
– dosiahli pokrok smerom k obmedzeniu svojho vypúšťania živín do Baltského 
mora,
– prijali primerané plány znižovania množstva živín s príslušnými ukazovateľmi 
na monitorovanie ich dosahovania,
– uplatnili odporúčania Helsinskej komisie týkajúce sa znižovania množstva 
živín,
– pripravili spoľahlivé údaje z monitorovania.
Obmedzený pokrok pri znižovaní prísunu živín do Baltského 
mora
23 
Aktuálne údaje o celkovom ročnom prísune živín do Baltského mora v rokoch 
1995 – 201223 svedčia o zostupnej tendencii týkajúcej sa prísunu dusíka (9 %) a fo -
sforu (14 %). V  grafoch 2 a 3  je znázornené porovnanie prísunu dusíka a fosforu 
v roku 2012 a prísunu v referenčnom období za každú krajinu. V prípade troch 
krajín sa ukazuje klesajúci trend pri oboch živinách (Dánsko, Poľsko a Švédsko), 
kým dve krajiny zvýšili svoj prísun oboch živín (Lotyšsko a Rusko). V prípade 
ostatných krajín bol pozorovaný klesajúci trend len pri jednej zo živín. Podrobné 
údaje sú uvedené v  prílohe II .
16 Pripomienky Graf 2 Graf 3Porovnanie medzi prísunom dusíka v referenčnom období 
a v roku 2012
Porovnanie medzi prísunom fosforu v referenčnom 
období a v roku 2012
Zdroj:  Európsky dvor audítorov na základe údajov predložených na 48. zasadnutí vedúcich delegácií 
Helsinskej komisie, 10.6.2015 – 11.6.2015 v Tallinne.050100150200250
DE DK EE FI LT LV PL RU SEv/uni00A0tisíckach ton
Prísun v/uni00A0roku 2012 Prísun v/uni00A0rokoch 1997 – 2003 (referenčné obdobie)
02468101214
DE DK EE FI LT LV PL RU SEv/uni00A0tisíckach ton
Prísun v/uni00A0roku 2012 Prísun v/uni00A0rokoch 1997 – 2003 (referenčné obdobie)
17 Pripomienky 
24 HELCOM, Piaty súbor údajov 
o zaťažení Baltského mora 
znečistením (PLC-5) – 2011.
25 COM(2013) 683 final 
zo 4. októbra 2013 „Správa 
Komisie Rade a Európskemu 
parlamentu o vykonávaní 
smernice Rady 91/676/EHS 
o ochrane vôd pred 
znečistením dusičnanmi 
z poľnohospodárskych 
zdrojov na základe správ 
členských štátov za obdobie 
rokov 2008 – 2011“.
26 Obsah živín 
poľnohospodárskej pôdy sa 
znížil vo všetkých členských 
štátoch v oblasti Baltského 
mora s výnimkou Nemecka 
a Poľska. Koncentrácie 
dusičnanov v povrchových 
vodách sa znížili alebo ustálili 
vo všetkých členských štátoch 
v oblasti Baltského mora 
okrem Litvy, hoci 
z aktuálnejších údajov 
vyplýva, že k zníženiu došlo 
aj v tomto členskom štáte.
27 Národný program realizácie 
akčného plánu pre Baltské 
more vypracoval Hlavný 
inšpektorát pre ochranu 
životného prostredia v roku 
2010 a aktualizoval ho v roku 
2013, poľská vláda ho však 
zatiaľ neschválila.24 
Údaje Helsinskej komisie z roku 2012 však svedčia o tom, že ani jedna zo signatár -
skych krajín zatiaľ nedosiahla požadované zníženie množstva živín vo všetkých 
morských podoblastiach obzvlášť postihnutých eutrofizáciou (vlastné Baltské 
more, Fínsky záliv a Rižský záliv), kým časť zníženia prísunu živín, ktoré dosiahli, 
sa týka morských podoblastí, v ktorých nebolo potrebné žiadne zníženie (dánske 
úžiny a Botnické more) (pozri prílohu III ).
25 
Podľa poslednej analýzy Helsinskej komisie boli v rokoch 1994 až 2008 pozoro -
vané zostupné tendencie týkajúce obsahu dusíka a fosforu z bodových zdrojov 
znečistenia, kým prísun dusíka a fosforu z poľnohospodárskych činností bol 
v uvedenom období buď stabilný, alebo došlo k jeho zvýšeniu24. V aktuálnejších 
informáciách predložených Európskemu parlamentu a Rade v poslednej správe 
o vykonávaní smernice o dusičnanoch (za roky 2008 – 2011)25 sa prejavuje zníže -
nie živín v poľnohospodárskej pôde a mierne zníženie koncentrácie dusičnanov 
v povrchových vodách26. Zdá sa však, že toto zlepšenie zatiaľ nemalo vplyv na eu -
trofizáciu pobrežných vôd a ešte neviedlo k zníženiu prísunu živín do Baltského 
mora. Je potrebné vziať na vedomie, že obmedzené používanie živín v pôde sa 
môže prejaviť zníženým prísunom živín do mora až po niekoľkých rokoch.
Plánom členských štátov v oblasti znižovania živín chýbajú 
ambície a primerané ukazovatele
26 
Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch bol plán znižovania obsahu 
živín strategickým dokumentom na vysokej úrovni, v ktorom neboli stanovené 
kvantifikované ciele zníženia živín, ktoré by boli rozdelené podľa typu zdroja 
znečistenia, podľa činnosti a podľa zemepisnej oblasti. Ostatných päť členských 
štátov prijalo podobné plány znižovania živín. Poľsko vyjadrilo námietky proti 
svojim cieľom znižovania živín na úrovni krajiny a zatiaľ oficiálne neprijalo kon -
krétny plán27.
27 
Všetky členské štáty v oblasti Baltského mora sa vo svojich plánoch manažmen -
tu povodia vyžadovaných podľa rámcovej smernice o vode opierajú o program 
opatrení ako o hlavný nástroj plánovania s cieľom dosiahnuť ciele Helsinskej 
komisie týkajúce sa zníženia obsahu živín. V skutočnosti si dosiahnutie dobré -
ho stavu vnútrozemských vôd v súlade s rámcovou smernicou o vode vyžaduje 
značné zníženie zaťaženia riek, ktoré sa vlievajú do Baltského mora, živinami, čo 
prispieva k dosiahnutiu cieľov Helsinskej komisie týkajúcich sa zníženia obsahu 
živín.
18 Pripomienky 
28 
V prípade niektorých členských štátov jednoduché dosiahnutie dobrého stavu 
vyžadovaného v rámcovej smernici o vode nestačí na splnenie cieľov Helsinskej 
komisie týkajúcich sa obsahu fosforu. Podľa odborníkov a poľských environmen -
tálnych orgánov28 je na dosiahnutie cieľov Helsinskej komisie pre Poľsko potreb -
né, aby sa znížila koncentrácia fosforu vo vodách Odry a Visly na 0,07 – 0,08 mg/l, 
teda približne na prirodzenú úroveň fosforu, čo znamená, že sa do riek nesmie 
vypúšťať vôbec žiadny fosfor. Podľa vnútroštátnych orgánov sa táto analýza týka 
aj Nemecka a Litvy. Preto bude potrebné zvýšiť úsilie o zníženie množstva fosforu 
vypúšťaného do mora, aby sa splnili ciele Helsinskej komisie.
29 
V súvislosti so zaťažením živinami plány manažmentu povodia z roku 2009 a prí -
slušné programy opatrení29, ktoré preskúmal Dvor audítorov, obsahujú prevažne 
základné opatrenia na vykonávanie smerníc EÚ v prípadoch, keď ešte neboli plne 
vykonané. V čase prijatia plánov manažmentu povodia Estónska, Lotyšska a Poľ -
ska tieto krajiny ešte stále plne nevykonali smernicu o čistení komunálnych odpa -
dových vôd [využili prechodné obdobie (pozri bod 44)]. Tieto plány manažmentu 
povodia obsahujú aj opatrenia na kontrolu difúzneho znečistenia (pozri bod 10), 
ktoré však už boli zavedené pred schválením plánov. Napokon obsahujú do -
plnkové opatrenia, ktoré sa budú zväčša spolufinancovať z rozpočtu EÚ a ktoré 
presahujú rámec požiadaviek týchto smerníc, ktoré sa však takmer výlučne týkajú 
poľnohospodárstva.
30 
Tieto plány manažmentu povodia mali niekoľko nedostatkov:
– Neúplné určenie zdrojov znečistenia a klasifikácia stavu vôd; najmä nedos -
tatočná kvantifikácia prísunu živín na úrovni vodných útvarov alebo čiastko -
vých povodí riek. To znamená, že plány nemajú spoľahlivý základ pre stano -
vovanie cieľov a zameranie opatrení.
– Neschopnosť systematicky opísať nápravné opatrenia na úrovni vodných 
útvarov alebo čiastkových povodí, nedostatok konkrétnych výstupných 
ukazovateľov rôznych opatrení (množstvo hektárov, na ktorých sa opatrenie 
bude uplatňovať) a žiadne rozdelenie celkových odhadovaných nákladov 
na úrovni jednotlivých opatrení. Tieto údaje sú nevyhnutné na zabezpeče -
nie nákladovej účinnosti opatrení pri znižovaní prísunu živín vypúšťaných 
do Baltského mora a pri hospodárení s finančnými zdrojmi, najmä s finančný -
mi prostriedkami z EÚ.
– Nedostatok cieľov a ukazovateľov týkajúcich sa znižovania obsahu živín 
očakávaných v prípade rôznych opatrení a rozdelených podľa typu zdroja 
znečistenia, odvetvia činnosti a zemepisnej oblasti, t. j. podľa povodí, čiastko -
vých povodí a vodných útvarov30.
Komisia31 a Dvor audítorov32 už poukázali na podobné nedostatky v ostatných plá -
noch manažmentu povodia.28 Odra a Visla sú súčasťou 
úmoria Baltského mora 
a predstavujú približne 93 % 
územia Poľska. Odborné 
stanovisko je výsledkom 
štúdie vypracovanej v roku 
2012 na žiadosť Hlavného 
inšpektorátu pre ochranu 
životného prostredia 
s názvom „ Verification of 
thresholds for assessing the 
ecological condition of rivers 
and lakes as regards physical-
chemical elements taking into 
account characteristic 
conditions for particular types 
of water “ (Overenie prahových 
hodnôt pre posúdenie 
ekologického stavu riek 
a jazier, pokiaľ ide o fyzikálno-
chemické prvky, s ohľadom 
na charakteristické podmienky 
konkrétnych druhov vody), 
s. 180, (Garcia a kol., 2012).
29 Kymijoki-Suomenlahti, 
západné správne územie 
povodia (Fínsko), Západná 
Dvina, Lielupe, Venta a Gauja 
(Lotyšsko) a Visla a Odra 
(Poľsko) ústia do morských 
podoblastí Fínskeho zálivu, 
Rižského zálivu a vlastného 
Baltského mora.
30 Ciele a ukazovatele týkajúce sa 
znižovania obsahu živín boli 
stanovené v Dánsku, v jednej 
nemeckej spolkovej krajine 
(Länder ) v oblasti Baltského 
mora a v jednom pláne 
manažmentu povodia 
vo Fínsku. V Lotyšsku sa 
vo všetkých plánoch 
manažmentu povodia uvádza 
očakávané zníženie obsahu 
živín z komunálnych 
odpadových vôd.
31 SWD(2012) 379 final 
zo 14. novembra 2012, 
sprievodný dokument 
k správe Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade 
o vykonávaní plánov 
vodohospodárskeho 
manažmentu povodia 
v kontexte rámcovej smernice 
o vode (2000/60/ES).
32 Osobitná správa Dvora 
audítorov č. 4/2014 a osobitná 
správa č. 23/2015.
19 Pripomienky 
31 
Taktiež sme zaznamenali, že hoci sa od členských štátov vyžaduje, aby posu -
dzovali svoj pokrok smerom k plneniu rámcovej smernice o vode na základe 
percentuálneho podielu vodných útvarov s dobrým stavom vody v každom 
povodí, nemusia určovať základné ciele, ako je zníženie zaťaženia živinami (alebo 
ďalšie ukazovatele, ktoré nie sú podstatné pre tento audit, ako je zníženie ob -
sahu konkrétnych znečisťujúcich látok). Prínos opatrení uvedených v plánoch 
manažmentu povodia pre zníženie obsahu živín vypúšťaných do Baltského mora 
teda nemožno posúdiť.
Kontrolované členské štáty vo svojich plánoch alebo 
v právnom rámci len čiastočne zohľadnili odporúčania 
Helsinskej komisie
32 
V súvislosti s čistením komunálnych odpadových vôd vydala Helsinská komisia 
odporúčania pre svoje signatárske krajiny, ktoré presahujú požiadavky smerníc 
EÚ. Najdôležitejšie odporúčania sú uvedené v  rámčeku 1 .
Odporúčania Helsinskej komisie v oblasti čistenia odpadových vôd presahujúce 
požiadavky smerníc EÚ
Odporúčanie č.  28E/5  (z roku 2007) obsahuje návrhy osvedčených postupov na:
 οvývoj a údržbu kanalizačných systémov a
 οčistenie fosforu v komunálnych odpadových vodách v závislosti od veľkosti čistiarne, napríklad odporúča -
nie maximálnej úrovne 0,5 mg/l v odpadovej vode vypúšťanej z čistiarní odpadových vôd s populačným 
koeficientom (p.k.) vyše 10 000, hoci norma uvedená v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd je 
1 mg/l.
V odporúčaní č.  28E/7  (z roku 2007) sa navrhujú normy používania polyfosfátov v detergentoch, ktoré majú 
signatárske krajiny postupne zaviesť podľa vnútroštátnych harmonogramov. Signatárske krajiny by mali:
 οobmedziť obsah celkového množstva fosforu v pracích detergentoch,
 οpreskúmať možnosť nahradenia polyfosfátov v detergentoch do umývačiek riadu.Rámček 1
20 Pripomienky 
33 
Ani v jednom z troch kontrolovaných členských štátov neboli tieto odporúčania 
Helsinskej komisie včlenené do ich právneho rámca. Konkrétne ani jedna z týchto 
krajín nezaviedla povinné limity týkajúce sa obsahu fosforu v pracích detergen -
toch pred dátumom, keď začali platiť vo všetkých členských štátoch (30. júna 
2013)33. Ani v jednom z týchto štátov sa ešte nezačali uplatňovať limity týkajúce 
sa detergentov do umývačiek riadu (odporúčanie č. 28E/7).
34 
Vo Fínsku sa limity obsahu fosforu v čistiarňach odpadových vôd uplatňujú 
vo veľkej miere prostredníctvom systému environmentálnych povolení. Tieto 
povolenia môžu byť v závislosti od ekologického stavu prijímajúceho vodného 
útvaru prísnejšie, než vyžaduje smernica o čistení komunálnych odpadových vôd, 
pokiaľ ide o koncentrácie dusíka a fosforu v odpadovej vode vytekajúcej z čis -
tiarní odpadových vôd, dokonca môžu prevyšovať rámec odporúčaní Helsinskej 
komisie34. V Lotyšsku a Poľsku neboli odporúčania Helsinskej komisie uvedené 
v environmentálnych povoleniach pre prevádzkovateľov čistiarní. V oboch kraji -
nách sa však počas auditu našli čistiarne, ktoré uplatňujú odporúčania Helsinskej 
komisie (jedna z troch v Lotyšsku a štyri zo siedmich v Poľsku).
35 
Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, Helsinská komisia odporučila, aby sa na poľno -
hospodársku pôdu vzťahoval limit vo výške 25 kg fosforu z hnoja na hektár ročne 
(odporúčanie Helsinskej komisie 28E/4 z roku 2007). Vo všetkých kontrolovaných 
členských štátoch však ani právne predpisy, ani minimálne požiadavky na hno -
jivá a pesticídy35 v určitých opatreniach v oblasti rozvoja vidieka ani opatrenia 
na kontrolu difúzneho znečistenia v plánoch manažmentu povodia nezavádzajú 
takýto limit na používanie fosforu v hnojivách (pozri bod 29). Spomedzi ostat -
ných členských štátov v oblasti Baltského mora len Estónsko, Švédsko a Nemecko 
zaviedli zákony obmedzujúce používanie fosforu v hnojivách, hoci tieto zákony 
nie sú také prísne ako opatrenia odporúčané Helsinskou komisiou36.33 Nariadenie (ES) č. 648/2004 
upravené nariadením 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 259/2012 
zo 14. marca 2012, ktorým sa 
mení a dopĺňa nariadenie (ES) 
č. 648/2004, pokiaľ ide 
o používanie fosfátov a iných 
zlúčenín fosforu 
v spotrebiteľských 
detergentoch určených 
na pranie a spotrebiteľských 
detergentoch pre automatické 
umývačky riadu (Ú. v. EÚ L 94, 
30.3.2012, s. 16).
34 Vo všetkých 
environmentálnych 
povoleniach pre čistiarne 
pre aglomerácie 
s populačným koeficientom 
medzi 160 a 16 900 na juhu 
a juhozápade Fínska vydaných 
v roku 2014 sa stanovujú limity 
pre fosfor, ktoré sú aspoň také 
prísne ako limity v odporúčaní 
Helsinskej komisie 28E/5.
35 Požiadavky určené 
v programoch rozvoja vidieka, 
ktoré musia dodržiavať (popri 
záväzných normách krížového 
plnenia) poľnohospodári 
čerpajúci 
agroenvironmentálne platby.
36 F. Amery (ILVO) a O.F. 
Schoumans (Alterra 
Wageningen UR) „Agricultural 
Phosphorus legislation in 
Europe“  (Právne predpisy 
v Európe týkajúce sa fosforu 
v poľnohospodárstve), 
apríl 2014.
21 Pripomienky 
36 
Tri kontrolované členské štáty odôvodňujú skutočnosť, že neuplatňujú uvedené 
odporúčania pomocou argumentov, že ich pôda je chudobná na fosfor alebo 
že používanie fosforu na poľnohospodárskej pôde je v priemere pomerne nízke. 
Zistili sme však, že údaje o používaní fosforu svedčia o tom, že použité množ -
stvá fosforu môžu na niektorých miestach prevyšovať množstvo odporúčané 
Helsinskou komisiou, že niektoré pôdy sú bohaté na fosfor a že odtok fosforu je 
vysoký37. V odporúčaní Helsinskej komisie 28E/4 sa spomínajú aj environmentálne 
povolenia pre poľnohospodárov s viac ako 40 000 kusmi hydiny, 2 000 ošípaný -
mi, 700 prasnicami alebo 400 kusmi hovädzieho dobytka. Vo všetkých členských 
štátoch v oblasti Baltského mora je environmentálne povolenie povinné pre poľ -
nohospodárske podniky s chovom ošípaných a hydiny, keďže ide aj o požiadavku 
smernice EÚ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostre -
dia38, hoci v Poľsku sa toto povolenie nevyžaduje v prípade poľnohospodárskych 
podnikov zameraných na chov hovädzieho dobytka s viac ako 400 kusmi zvierat. 
Vo Fínsku a v Lotyšsku sa však toto povolenie vyžaduje pre všetky poľnohos -
podárske podniky s chovom hospodárskych zvierat, v ktorých je počet zvierat 
výrazne pod hranicou odporúčaných Helsinskou komisiou.
Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín 
do Baltského mora nie je zaručená
37 
Zaťaženie živinami vypúšťanými do Baltského mora z riek, potokov a prostredníc -
tvom priameho vypúšťania do mora monitorujú vnútroštátne orgány každej sig -
natárskej krajiny a výsledky každoročne oznamujú Helsinskej komisii. Merania sa 
uskutočňujú v ústiach riek, ktoré sa vlievajú do Baltského mora podľa štandardnej 
metodiky vypracovanej Helsinskou komisiou. V týchto výročných údajoch sa 
ukazuje celkové znečistenie morskej vody bez ohľadu na typ zdroja znečistenia 
a na krajinu pôvodu zaťaženia. Cezhraničný prísun dusíka a fosforu pochádzajú -
cich z každej krajiny sa oznamuje každých šesť rokov.
38 
Prísun živín podľa typu zdroja znečistenia a odvetvia činnosti sa takisto oznamuje 
každých šesť rokov39. Tieto údaje sú obzvlášť užitočné pri hodnotení tendencií 
prísunu živín, ktorý vytvárajú rozličné odvetvia činnosti, a sú zásadné pri stano -
vovaní nákladovo účinných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať v každom odvetví.
39 
V rámci auditu sa ukázalo, že na účely cieľov Helsinskej komisie sa odhady difúz -
neho znečistenia vypracúvajú na základe spoločnej metodiky na úrovni krajiny, 
ale nie na nižších úrovniach, ako je úroveň povodia, čiastkového povodia alebo 
vodného útvaru. Zistili sme aj, že číselné údaje Helsinskej komisie nie sú v súla -
de s odhadmi, ktoré stanovil každý členský štát, keď vypracúval svoj plán ma -
nažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode s použitím rôznych metodík.37 Vo Fínsku sa priemerné 
používané množstvo fosforu 
pohybuje okolo 10 kg 
na hektár za rok, hoci 
v niektorých oblastiach 
prevyšuje 25 kg na hektár 
za rok [ Zdroj:  „Správa 
o vykonávaní odporúčaní 
Helsinskej komisie v rámci 
právomocí skupiny LAND 
Helsinskej komisie, prijatá 
po akčnom pláne pre Baltské 
more Helsinskej komisie 
(2007)“, strana 10]. V Poľsku 
malo používanie 
priemyselných fosforečných 
hnojív vzostupnú tendenciu 
a ustálilo sa približne na 25 kg 
na hektár za rok ( Zdroj:  „Správa 
o stave životného prostredia 
v Poľsku v roku 2008“, GIOS 
2010). Aspoň na 20 % 
využívanej poľnohospodárskej 
pôdy sa nachádza pôda 
s vysokým až veľmi vysokým 
priemerným obsahom fosforu 
(Zdroj:  „Monitorovanie 
chemického zloženia poľskej 
ornej pôdy“, Regionálna 
agrochemická stanica 
v Lubline, 2005).
38 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2008/1/ES 
z 15. januára 2008 
o integrovanej prevencii 
a kontrole znečisťovania 
životného prostredia 
(Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8) 
nahradená smernicou 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2010/75/EÚ 
z 24. novembra 2010 
o priemyselných emisiách 
(integrovaná prevencia 
a kontrola znečisťovania 
životného prostredia) 
(Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
39 Toto podrobné hodnotenie 
rozličných zdrojov znečistenia 
je známe ako „prístup 
rozdelenia zdrojov“ (Súbory 
údajov o všeobecnom 
zaťažení vôd znečistením – 
PLC), prostredníctvom ktorého 
sa určuje objem znečisťujúcich 
látok vypúšťaných do vôd 
z bodových zdrojov 
(aglomerácie, priemyselné 
podniky a chovy rýb) 
a z difúznych zdrojov 
znečistenia 
(poľnohospodárstvo, lesné 
hospodárstvo, atmosférická 
depozícia, rozptýlené obydlia 
a dažďová voda), ako 
aj prirodzené základné straty 
vo vnútrozemských 
povrchových vodách.
22 Pripomienky 
40 
Napríklad číselné údaje týkajúce sa difúzneho znečistenia v lotyšských plánoch 
manažmentu povodia sú nižšie ako zodpovedajúce údaje v databáze HELCOM 
uvedené v rovnakom roku. Tieto nezrovnalosti ovplyvňujú aj údaje o cezhra -
ničnom znečistení. Navyše sa v údajoch z monitorovania plánov manažmentu 
povodia prejavuje zlepšenie v súvislosti s koncentráciou živín v povrchových 
vodách v období rokov 2006 – 2013, kým v údajoch Helsinskej komisie sa preja -
vuje vzostupná tendencia týkajúca sa zaťaženia živinami vypúšťanými v Lotyšsku 
do Baltského mora. V prípade Poľska sa v hodnotení stavu pobrežných a brakic -
kých vôd v období 2010 – 2013 na účely plánov manažmentu povodia neukázalo 
žiadne zlepšenie v súvislosti s koncentráciami živín, kým v údajoch predložených 
Helsinskej komisii sa prejavuje pokračujúce znižovanie zaťaženia živinami.
41 
Tieto zjavné nezrovnalosti vyvolávajú otázky o spoľahlivosti údajov z monito -
rovania, najmä pokiaľ ide o číselné údaje týkajúce sa cezhraničného znečistenia 
a difúzneho znečistenia. Túto skutočnosť si všimla skupina expertov Helsinskej 
komisie, ktorá vyzvala členské štáty, aby poskytli informácie o očakávanom zníže -
ní zaťaženia živinami v dôsledku vykonávania rámcovej smernice o vode40.
Účinnosť opatrení na zníženie miery znečistenia 
živinami pochádzajúceho z komunálnych odpadových 
vôd
42 
Komunálne odpadové vody zodpovedajú približne 90 % všetkých zdrojov bodo -
vého znečistenia. Časť tohto znečistenia pochádza z Ruska a Bieloruska, na ktoré 
sa nevzťahuje právo EÚ.
43 
V členských štátoch sa podľa smernice o čistení komunálnych odpadových vôd 
stanovuje, že všetky aglomerácie41 s populačným koeficientom nad 2 00042 musia 
mať zberné systémy alebo v prípadoch, kde nie je vytvorenie zberného systému 
opodstatnené, sa použijú individuálne systémy alebo iné primerané systémy 
dosahujúce rovnakú úroveň ochrany životného prostredia (článok 3). Pred vypus -
tením do vodného útvaru musia odpadové vody prejsť sekundárnym čistením, 
pri ktorom sa zníži koncentrácia organického znečistenia43 na úroveň pod určitým 
limitom (článok 4). Navyše v citlivých oblastiach musia odpadové vody prejsť 
prísnejším čistením. V prípade, že citlivý charakter oblasti vyplýva z eutrofizácie 
alebo z rizika eutrofizácie, členské štáty si môžu vybrať medzi dvomi možnosťami: 
po prvé, dosiahnutie koncentrácií, ktoré sú nižšie ako úrovne dusíka alebo fosforu 
v odpadovej vode vypúšťanej čistiarňami v aglomeráciách s populačným koefi -
cientom vyšším ako 10 000 podľa smernice (článok 5 ods. 2 a 3), alebo po druhé, 
zníženie celkového obsahu dusíka a fosforu vstupujúcich do všetkých čistiarní 
komunálnych odpadových vôd v citlivej oblasti o uvedený percentuálny podiel 
(článok 5 ods. 4).40 LOAD 7-2014, 3-2. Zápisnica 
zo stretnutia skupiny expertov 
o následnej kontrole pokroku 
štátov smerom k dosiahnutiu 
cieľov týkajúcich sa zníženia 
obsahu živín podľa akčného 
plánu pre Baltské more (Riga, 
Lotyšsko, 12. – 14. marca 2014). 
„Na stretnutí sa uznal význam 
informácií o očakávanom 
znížení obsahu živín nielen 
na účely následnej kontroly 
akčného plánu pre Baltské 
more (…), 
ale aj na zabezpečenie lepších 
synergií medzi rámcovou 
smernicou o vode a rámcovou 
smernicou o morskej stratégii.“
41 Oblasť, v ktorej sa osídlenie a/
alebo hospodárska činnosť 
natoľko koncentrujú, 
že komunálne odpadové vody 
sú zhromažďované 
a odvádzané do čistiarne 
komunálnych odpadových 
vôd alebo na miesto ich 
konečného vypúšťania.
42 Populačný koeficient: 
kvantitatívne vyjadrenie 
znečistenia odpadovej vody 
počtom „ekvivalentných“ ľudí, 
ktorí by vytvorili odpad 
rovnakej sily. Populačný 
koeficient s hodnotou jeden 
zodpovedá znečisteniu 
vyprodukovanému jedným 
obyvateľom.
43 Biochemická spotreba kyslíka 
(ďalej len „BSK“), chemická 
spotreba kyslíka (ďalej len 
„ChSK“) a celkové množstvo 
suspendovaných tuhých látok 
(ďalej len „NL“).
23 Pripomienky 
44 
Členským štátom v oblasti Baltského mora, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 (Es -
tónsko, Lotyšsko, Litva a Poľsko), bolo poskytnuté prechodné obdobie na dosiah -
nutie súladu so smernicou. Koncom roku 2012 (t. j. roku, z ktorého pochádzajú 
najaktuálnejšie údaje o súlade) uplynulo toto prechodné obdobie Litve a Estón -
sku, kým Lotyšsko a Poľsko ešte nemuseli plne dodržovať smernicu, pretože ich 
prechodné obdobie sa končí až 31. decembra 2015.
45 
Preskúmali sme, či:
– členské štáty dodržujú smernicu o čistení komunálnych odpadových vôd,
– čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov EÚ sú účinné 
a udržateľné,
– Komisia prijala náležité opatrenia, aby zabezpečila, že členské štáty budú 
dodržiavať smernicu,
– podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku viedla k podstatnému zníženiu obsa -
hu živín z odpadových vôd.
Väčšina členských štátov zatiaľ nedodržiava smernicu 
o čistení komunálnych odpadových vôd
Členské štáty, ktoré boli povinné dosiahnuť súlad so smernicou 
pred rokom 2012
46 
V tabuľke 1  je predstavená úroveň súladu na konci roku 2012 v prípade člen -
ských štátov, ktoré splnili konečný termín na splnenie požiadaviek na sekundárne 
čistenie a na prísnejšie čistenie. Nemecko a Fínsko sa veľmi priblížili k plnému 
súladu s článkami 4 a 5 smernice, ktorou sa stanovujú požiadavky na sekundárne 
a prísnejšie čistenie.
24 Pripomienky 
47 
Pokiaľ ide o požiadavku na zber odpadových vôd, Komisia považuje všetky 
členské štáty za štáty, ktoré dodržujú túto požiadavku bez ohľadu na podiel 
odpadových vôd vyčistených individuálnymi systémami alebo inými primeranými 
systémami. Tento podiel je najvyšší v Litve a Estónsku, kde v uvedenom poradí 
dosahuje 10,2 % a 3,6 % zaťaženia spôsobeného odpadovými vodami z aglome -
rácií s populačným koeficientom viac ako 2 000.
48 
Podmienky vzťahujúce sa na tieto systémy podľa smernice sú nejasné: mala by sa 
nimi dosiahnuť rovnaká úroveň ochrany životného prostredia ako v prípade cen -
tralizovaných zberných systémov. Len nedávno Komisia požiadala členské štáty, 
aby vysvetlili svoje individuálne systémy. Na tento problém predtým poukázal 
aj Dvor audítorov44.Tabuľka 1Hlavné údaje o súlade so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd 
v súvislosti s čistením odpadových vôd
DK DE EE LT FI SE
Celkové zaťaženie v členskom štáte (p.k.) 11 607 945 112 878 422 1 642 766 2 757 900 5 239 700 12 672 633
Sekundárne čistenie1
Celkové zaťaženie, s ktorým musí byť toto čistenie zosúla -
dené (p.k.)11 232 613 112 672 240 1 579 138 2 757 900 5 070 800 12 404 389
Celkové zaťaženie, s  ktorým je čistenie zosúladené (p.k.) 11 153 597 112 561 974 1 510 498 2 757 900 5 054 100 12 095 484
% celkového zaťaženia, s ktorým je čistenie zosúladené 99,3 % 99,9 % 95,7 % 100,0 % 99,7 % 97, 5  %
Prísnejšie čistenie2
Celkové zaťaženie, s ktorým musí byť toto čistenie zosúla -
dené (p.k.)10 358 176V súlade 
s článkom 5 
ods. 431 466 475 2 582 700 4 583 900 11 657 155
Celkové zaťaženie, s  ktorým je čistenie zosúladené (p.k.) 10 235 632 1 310 525 2 497  700 4 567 200 10 366 880
% celkového zaťaženia, s ktorým je čistenie zosúladené 98,8 % 89,4 % 96,7 % 99,6 % 88,9 %
1  Sekundárne čistenie sa nevzťahuje na aglomerácie s populačným koeficientom nižším ako 10 000, ktoré vypúšťajú odpadové vody priamo 
na pobreží.
2  Všetky členské štáty s výnimkou Nemecka uplatňujú prísnejšie čistenie na úrovni aglomerácie podľa článku 5 ods. 2. V tomto prípade sa 
prísnejšie čistenie nevzťahuje na aglomerácie s populačným koeficientom nižším ako 10 000 alebo na aglomerácie, ktoré sa nenachádzajú 
v citlivých oblastiach.
3  Nemecko uplatňuje prísnejšie čistenie podľa článku 5 ods. 4, čo znamená, že celkový objem látok privádzaných do čistiarní komunálnych 
odpadových vôd krajiny je potrebné znížiť o 75 %. V roku 2012 dosiahlo Nemecko 82 % zníženie celkového zaťaženia dusíkom a 90 % zníženie 
celkového zaťaženia fosforom privádzaným do jeho čistiarní komunálnych odpadových vôd.
Zdroj:  Údaje Komisie k decembru 2012.
44 Osobitná správa Dvora 
audítorov č. 2/2015.
25 Pripomienky 
49 
Komisia sa domnieva, že súlad s požiadavkou na zber sa dosiahne, keď sa 98 % 
záťaže každej aglomerácie zozbiera prostredníctvom centralizovaných kanalizač -
ných sietí alebo ak sa spracujú v individuálnych systémoch alebo iných primera -
ných systémoch a zvyšné 2 % predstavujú populačný koeficient nižší ako 2 000. 
V praxi to znamená, že v rámci schvaľovania operačných programov na roky 
2014 – 2020 Komisia podporovala dosahovanie tohto percentuálneho podielu 
investovaním do centralizovaných zberných systémov.
Členské štáty, ktoré musia dokončiť vykonanie smernice do konca 
roku 2015
50 
Dva kontrolované členské štáty, ktoré boli stále v prechodnom období na účely 
dosiahnutia súladu, buď nesplnili svoje prechodné ciele (Lotyšsko) alebo ešte 
neoznámili úplné a spoľahlivé údaje (Poľsko).
51 
Poľsko v roku 2015 nedosiahne súlad so smernicou. Prísnejšie čistenie bolo 
naplánované len v prípade čistiarní odpadových vôd s kapacitou s populačným 
koeficientom viac ako 15 000, pretože tento členský štát sa rozhodol využiť druhú 
možnosť podľa smernice, ktorú predstavuje dosiahnutie priemerného zníženia 
obsahu dusíka a fosforu o 75 % v celkovom objeme látok privádzaných do všet -
kých čistiarní komunálnych odpadových vôd v citlivej oblasti (pozri bod 43). Toto 
rozhodnutie však nebolo vhodné, pretože zmluva o pristúpení s Poľskom mu po -
skytuje prechodné obdobie na účely dosiahnutia súladu len s prvou možnosťou 
(zníženie obsahu živín na štandardnú úroveň vo všetkých aglomeráciách s popu -
lačným koeficientom viac ako 10 000), ale nie s druhou. Komisia na tento problém 
reagovala až v roku 2010 (pozri body 59 a 60).
52 
Do konca roku 2015 Poľsko podľa údajov, ktoré poskytli poľské orgány, prekročí 
svoj rozpočet na zber odpadových vôd o 95 % a svoj rozpočet na čistiarne odpa -
dových vôd o 79 %, pričom tieto rozpočty sa spolufinancujú najmä z prostriedkov 
EÚ. Napriek významným investíciám má však krajina veľmi ďaleko od dosiahnutia 
súladu. Poľské vnútroštátne orgány predpokladajú, že 1 029 aglomerácií z 1 559, 
čo predstavuje 63 % zaťaženia krajiny znečistením odpadových vôd, nedosiahne 
do konca roku 2015 plnú zhodu. Nesprávne vykonanie zmluvy o pristúpení a ne -
presné a meniace sa vymedzenia aglomerácií45 sú dôvodmi tohto významného 
oneskorenia.45 2002: 1 378 aglomerácií 
a populačný koeficient 
vo výške 41 miliónov. 2006: 
počet aglomerácií sa zvýšil 
o 26 % a veľkosť zaťaženia 
o 12 %. 2013: tieto číselné 
údaje sa v porovnaní s rokom 
2006 znížili o 10 % v prípade 
aglomerácií a o 16 % pri záťaži.
26 Pripomienky 
53 
V prípade Lotyšska by sa súlad mohol dosiahnuť do konca roku 2015. Avšak podľa 
očakávaní orgánov na rok 2020, t. j. päť rokov po rozšírení siete, by podľa plánov 
malo byť pokrytých 93 % obyvateľstva, ale len 85 % pripojených. V roku 2014 
lotyšská vláda predložila zákon, ktorý podporí napojenie domácností na kanali -
začnú sieť tým, že obciam umožní poskytovať granty ľuďom, ktorí sa chcú pripojiť 
do siete.
54 
A nakoniec sa v niekoľkých veľkých poľských a lotyšských mestách uskutočnili 
investície do technológií čistenia odpadových vôd, ktoré boli spolufinancované 
z prostriedkov EÚ a ktoré presahujú rámec požiadaviek smernice v súvislosti s od -
stránením fosforu (pozri bod 34). Investície tohto typu boli v lotyšských plánoch 
manažmentu povodia navrhnuté aj pre menšie mestá46 v oblastiach, v ktorých 
vodné útvary nemajú dobrý stav, hoci v čase auditu tieto návrhy neboli vyko -
nané. Do poľských plánov manažmentu povodia nebol začlenený žiaden návrh 
na takéto investície.
Čistiarne odpadových vôd spolufinancované z prostriedkov 
EÚ sú účinné, udržateľnosť však nie je vždy zaručená
55 
Koncom roku 2013 spĺňalo všetkých 10 skúmaných čistiarní odpadových vôd 
(tri v Lotyšsku a sedem v Poľsku) normy EÚ týkajúce sa vytekajúcej vody, okrem 
jednej v Lotyšsku, ktorá mala dosiahnuť súlad pred uplynutím konečnej lehoty 
pre tento členský štát v decembri 2015. Jedna čistiareň v Lotyšsku a štyri v Poľsku 
takisto splnili prísnejšie odporúčania Helsinskej komisie týkajúce sa fosforu (pozri 
odporúčanie 28E/5 v  rámčeku 1 ).
56 
S ohľadom na čistiacu kapacitu kontrolovaných čistiarní sa v prípade jednej 
čistiarne v Lotyšsku (Ogre) zistilo, že je príliš veľká, pretože čistenie organickej 
záťaže predstavovalo len 29 % jej kapacity. Taktiež sme zaznamenali, že požado -
vaná kapacita štyroch poľských čistiarní (Varšava, Lodž, Štetín a Gdyňa) mohla byť 
nižšia, pretože sa v nich čistila aj čistá voda z prienikov podzemnej vody, ktorá 
predstavovala 21 až 26 % celkového objemu. Podobné problémy boli zaznamena -
né aj v našej nedávnej osobitnej správe o povodí rieky Dunaj47.46 Investície do čistenia 
odpadových vôd v 15 mestách 
s vyše 10 000 obyvateľmi 
(povodia riek Západná Dvina 
a Gauja) a v niekoľkých 
aglomeráciách s menej ako 
2 000 obyvateľmi.
47 Pozri osobitnú správu 
č. 2/2015, body 65 až 67.
27 Pripomienky 
57 
Tarify za vodohospodárske služby v príslušných aglomeráciách určovali obce 
v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a na základe súhlasu vnútroštátneho re -
gulačného orgánu. Pri našom audite sme zistili, že tarify v Lotyšsku nepokrývajú 
časť nákladov na odpis aktív. Rovnaký nedostatok sa zistil v jednej zo siedmich 
kontrolovaných čistiarní v Poľsku. Preto v týchto prípadoch vytvorené príjmy 
nepostačovali na výmenu aktív na konci ich životnosti. Tento nedostatok môže 
byť spôsobený aj nedostatočným využívaním čistiarní. Vo všetkých skúmaných 
aglomeráciách bola cena za vodohospodárske služby nižšia ako všeobecne pri -
jímaná cenová dostupnosť pre domácnosti (4 % príjmu domácností, ako uvádza 
Komisia vo svojich usmerneniach)48. Podobné pripomienky už predtým vyjadril 
Dvor audítorov49.
Kontrola vykonávania smernice v členských štátoch zo strany 
Komisie nie je dobre načasovaná
58 
Komisia by najprv pri následnej kontrole mala overiť, že ustanovenia smernice 
o čistení komunálnych odpadových vôd boli správne včlenené do príslušných 
právnych rámcov členských štátov. Toto overenie sa uskutoční na základe štúdií 
o zhode. Tieto kontroly sa začali hneď po prijatí smernice a viedli k žalobe proti 
Dánsku, Nemecku a Švédsku. V prípade členských štátov v oblasti Baltského 
mora, ktoré vstúpili do Únie v roku 2014, tieto kontroly nemali za následok žaloby.
59 
V prípade Poľska štúdia o zhode z roku 2005 neviedla k žiadnym právnym otáz -
kam, jasne sa v nej však uvádza: „Poľsko uplatnilo postup čistenia odlišný od 
postupu v článku 5 ods. 4 smernice 91/271/EHS. Preto sa prechodné ustanove -
nia vyplývajúce zo zmluvy o pristúpení vzťahujú na požiadavku 75 % zníženia 
celkového obsahu dusíka a celkového obsahu fosforu“. Podľa vysvetlenia v bode 
51 však zmluva o pristúpení Poľsku poskytuje prechodné obdobie len na účely 
vykonania článku 5 ods. 2 a ods. 3 (prvá možnosť prísnejšieho čistenia), ale nie 
na účely článku 5 ods. 4 (druhá možnosť).
60 
Komisia na tento problém zareagovala až v roku 2010, keď musela schváliť projek -
tové žiadosti týkajúce sa infraštruktúry komunálnych odpadových vôd, ktoré ne -
boli v súlade so zmluvou o pristúpení krajiny. Domnievame sa, že činnosť Komisie 
nebola dobre načasovaná.48 Nové programové obdobie 
2007 – 2013: Metodické 
pokyny na vykonávanie 
analýzy nákladov a výnosov, 
pracovný dokument č. 4, 
8/2006.
49 Osobitná správa Dvora 
audítorov č. 2/2015.
28 Pripomienky 
61 
V januári 2012 Komisia požiadala členský štát, aby ako podmienku spolufinan -
covania z prostriedkov EÚ preukázal, že všetky projekty týkajúce sa aglomerácií 
s populačným koeficientom viac ako 10 000 boli v súlade s požiadavkami článku 5 
ods. 2 a ods. 3 smernice. Následkom toho musí Poľsko upraviť svoj plán realizácie 
v oblasti komunálnych odpadových vôd tak, aby zahŕňal dodatočné investície, 
a tým sa dosiahla zhoda, hoci to znamená, že Poľsko zmešká lehotu prijatú v jeho 
zmluve o pristúpení.
62 
Druhým krokom Komisie je nepretržite monitorovať pokrok národných plánov 
vykonávania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd na základe infor -
mácií, ktoré každé dva roky poskytujú členské štáty (článok 17). Podľa Komisie 
neboli zozbierané informácie dostatočné, aby mohla uskutočniť účinnú následnú 
kontrolu. Preto Komisia v roku 2014 zaviedla nový formát na podávanie správ50. 
Opatrenia Komisie však v tomto ohľade nepostačujú na prekonanie súčasných ne -
dostatkov, napríklad neobsahujú žiadosť o informácie o výstupoch a výsledkoch 
predpokladaných na základe navrhovaných investícií z hľadiska počtu kilometrov 
kanalizačného potrubia alebo percentuálneho podielu odpadu z kanalizácie 
aglomerácie určeného na zber.
63 
Komisia od členských štátov požaduje aj informácie o dodržiavaní požiadaviek 
súvisiacich so zberom a čistením odpadových vôd (článok 15 ods. 4), ktoré môžu 
viesť ku komunikácii v rámci projektu „EU Pilot“51 a k súdnemu konaniu v neskor -
šej fáze, ak sa potvrdí, že došlo k porušeniu predpisov. Konanie Komisie v tomto 
ohľade však nebolo dobre načasované. S členskými štátmi v oblasti Baltského 
mora začala komunikovať v rámci projektu „EU Pilot“ až dlhý čas po uplynutí 
lehôt stanovených v zmluvách o pristúpení (v prípade Litvy koncom roku 2014 
pri aglomeráciách, pri ktorých lehota uplynula v roku 2008; v prípade Lotyšska 
koncom roku 2014 pri aglomeráciách, pri ktorých lehota uplynula v roku 2010). 
V roku 2002 začala aj konanie o porušení povinnosti proti Švédsku a Fínsku, pre -
tože tieto krajiny sa rozhodli v určitých pobrežných a vnútrozemských oblastiach 
znížiť len obsah fosforu (nie dusíka). Súdny dvor rozhodol v prospech Fínska, 
ale Švédsko muselo znížiť obsah dusíka v odpadových vodách vypúšťaných z 36 
aglomerácií52. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, 8 z týchto aglome -
rácií v roku 2015 stále nevyhovovalo požiadavkám.50 Vykonávacie rozhodnutie 
Komisie z 26. júna 2014 
týkajúce sa formátov 
na podávanie správ 
o národných programoch 
na účely vykonávania 
smernice Rady 91/271/EHS 
(Ú. v. EÚ L 197, 4.7.2014, s. 77).
51 Projekt „EU Pilot“ je prvým 
krokom v úsilí vyriešiť 
problémy tak, aby sa, ak to je 
možné, zabránilo oficiálnym 
konaniam o porušení 
povinnosti.
52 Vec C-438/08 – Prílohy 2 a 3 
k švédskym dokumentom 
obhajoby predloženým 
Súdnemu dvoru.
29 Pripomienky 
64 
A napokon sme si všimli, že ak sa ponechá možnosť vykonávať prísnejšie čistenie, 
vedie to k situácii, keď členské štáty môžu dodržiavať smernicu, súčasne však 
umožnia aglomeráciám rôzne úrovne zníženia obsahu živín. Zistili sme, že kon -
centrácia živín v odpadovej vode vypúšťanej z 28 preskúmaných čistiarní odpa -
dových vôd v okolí Baltského mora sa výrazne líšila (pozri  prílohu IV ). Ak vezme -
me do úvahy čistiarne odpadových vôd, ktoré v roku 2013 dodržiavali smernicu, 
koncentrácia dusíka kolíše od 16,4 mg/l v Espoo po 3,7 mg/l v Helsinkách a kon -
centrácia fosforu kolíše od 0,9 mg/l v Rige po 0,1 mg/l v Štokholme.
Podpora EÚ určená Rusku a Bielorusku je teoreticky 
nákladovo efektívna, ale jej rozsah je veľmi obmedzený 
v porovnaní s tým, čo je potrebné, a vykonávanie projektov 
trvá veľmi dlho
65 
Financovanie projektov v oblasti odpadových vôd v Rusku a Bielorusku z pro -
striedkov EÚ je veľmi obmedzené. V rokoch 2001 – 2014 sa v rámci Fondu 
na podporu environmentálneho partnerstva Severnej dimenzie, medzinárodnej 
iniciatívy na riešenie environmentálnych problémov s cezhraničným dosahom 
v severnej Európe, vyčlenilo 177 mil. EUR na environmentálne projekty v Rusku 
a Bielorusku prostredníctvom jeho nejadrového hľadiska. Európska únia prispela 
sumou 44 mil. EUR. V čase auditu sa v rámci partnerstva schválilo 18 projektov 
zaoberajúcich sa zberom a čistením odpadových vôd a zásobovaním vodou (15 
v Rusku a tri v Bielorusku), ktoré predstavovali 71 % grantov v rámci NDEP .
66 
Podľa odhadu hodnotenia, ktoré v decembri 2013 zhromaždeniu prispievateľov 
predložila Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá je správcom fondu 
partnerstva, by sa projektmi schválenými v rámci partnerstva mohlo dosiah -
nuť zníženie množstva dusíka o viac ako 7 600 ton za rok a fosforu o viac ako 
2 300 ton za rok. To znamená približne 7 % a 27 % vstupov z Ruska a 9 % a 21 % 
z Bieloruska, čo predstavuje zreteľný prínos k požadovanému zníženiu obsahu 
živín v Baltskom mori. Zhromaždeniu však neboli predložené žiadne údaje z mo -
nitorovania o dosiahnutom znížení množstva živín.
30 Pripomienky 
67 
Keďže príspevok EÚ do fondu je pomerne malý a podiel spolufinancovaný or -
gánmi prijímajúcich krajín je značný, pákový efekt finančných prostriedkov EÚ 
je vysoký: za každé 2 eurá príspevkov EÚ sa z iných zdrojov získa 98 EUR. Európ -
ska banka pre obnovu a rozvoj vo svojom hodnotení uvádza náklady vo výške 
462 000 EUR na zníženie zaťaženia spôsobeného fosforom o jednu tonu pro -
stredníctvom projektov partnerstva v oblasti čistenia odpadových vôd v Rusku 
a v Bielorusku, čo predstavuje jednu pätinu nákladov vo Fínsku, Švédsku alebo 
v Nemecku.
68 
Zníženie obsahu živín z Ruska sa do veľkej miery dosiahlo zväčšením a moderni -
záciou systému zberu a čistenia odpadových vôd v Petrohrade. Najnovšie údaje 
od prevádzkovateľa systému ukazujú, že koncentrácie fosforu v 11 z 12 čistiarní 
vyhovujú normám Helsinskej komisie (pozri rámček 1 ) a v ôsmich čistiarňach 
vyhovujú normám Helsinskej komisie pre dusík.
69 
Realizácia projektov však trvá dlho. Zdĺhavé rokovania o úveroch, zmeny práv -
nych predpisov v oblasti životného prostredia a časové rámce na udeľovanie 
zákaziek na vykonanie prác spôsobujú, že projekty sa dokončujú niekoľko rokov 
po schválení projektu. K 31. októbru 2014 boli dokončené štyri projekty z 18 pro -
jektov infraštruktúry na nakladanie s odpadovými vodami, čo predstavovalo po -
lovicu očakávaných výsledkov v Rusku. Významné zdržania ovplyvnili „Komunál -
ny investičný program pre životné prostredie v Leningradskej oblasti“ schválený 
v roku 2002 a „Kaliningradské vodohospodárske a environmentálne služby“ 
schválené v roku 2005, ktoré ešte neboli dokončené. Druhý uvedený projekt má 
veľký význam pre Baltské more, pretože zaťaženie z mesta Kaliningrad je druhým 
najväčším zaťažením po Petrohrade. V Bielorusku ešte neboli dokončené žiadne 
projekty. Preto ostáva ešte veľa práce, aby sa dosiahlo potrebné zníženie obsahu 
živín vypúšťaných v týchto krajinách.
Účinnosť opatrení na zníženie znečisťovania vody 
živinami z poľnohospodárstva
70 
Poľnohospodárstvo je hlavným zdrojom difúzneho znečisťovania vôd živinami 
(pozri bod 4) a v súčasnosti je aj zdrojom celkového znečisťovania živinami, a to 
najmä v krajinách, v ktorých už došlo k podstatnému zníženiu znečistenia ko -
munálnych odpadových vôd. Napríklad poľnohospodárstvo predstavuje približne 
dve tretiny zaťaženia vody dusíkom vo Fínsku, ale len jednu tretinu v Poľsku.
31 Pripomienky 
71 
Európska únia v roku 1991 prijala smernicu o dusičnanoch, ktorej cieľom je ochra -
na vôd pred znečisťovaním spôsobeným dusičnanmi pochádzajúcimi z poľno -
hospodárstva v oblastiach, z ktorých voda odteká do už znečistených vôd alebo 
do vôd ohrozených znečistením, tzv. pásem ohrozených dusičnanmi, v ktorých sa 
musia vykonávať akčné programy týkajúce sa dusičnanov. Členské štáty by mohli 
požiadavky smernice uplatňovať aj na celom svojom území, ak by sa tak rozhodli.
72 
V roku 2005 bol zavedený mechanizmus krížového plnenia, ktorým sa okrem 
iného prepájajú platby pre poľnohospodárov s dodržiavaním environmentálnych 
požiadaviek. Tieto požiadavky na krížové plnenie sa majú overovať systematicky, 
ako sa stanovuje v právnych predpisoch EÚ.
73 
Podľa rámcovej smernice o vode v prípade, keď základné opatrenia [vykonanie 
smernice o dusičnanoch a ďalších opatreniach na kontrolu difúzneho znečistenia 
(pozri bod 29)] nepostačujú na dosiahnutie dobrého stavu vody, ako je to v prípa -
de regiónu Baltského mora, mali by sa v povodí vodných útvarov, ktoré nedosa -
hujú dobrý stav vody, vykonať doplnkové opatrenia. Tieto doplnkové opatrenia 
musia byť uvedené v plánoch manažmentu povodia. V prípade kontrolovaných 
členských štátov tieto opatrenia väčšinou zodpovedajú opatreniam v progra -
moch rozvoja vidieka spolufinancovaných z Európskeho poľnohospodárskeho 
fondu pre rozvoj vidieka.
74 
Preskúmali sme, či:
– vykonávanie požiadaviek smernice o dusičnanoch členskými štátmi je účinné 
a či je následná kontrola Komisie primeraná,
– mechanizmus krížového plnenia je účinný v súvislosti s ochranou vôd,
– opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ zamerané 
na ochranu vôd sú účinné z hľadiska znižovania obsahu živín.
32 Pripomienky 
Smernica o dusičnanoch sa nevykonáva účinne, a to 
aj napriek pomerne úspešným následným opatreniam 
zo strany Komisie
Nedostatky pri určovaní ohrozených pásem
75 
Do pásem ohrozených dusičnanmi by sa mali zahrnúť všetky oblasti, z ktorých 
voda odteká do znečistených vôd (t. j. eutrofných vôd, vôd s koncentráciou 
dusičnanov viac ako 50 mg/l) alebo do vôd ohrozených znečistením a ktoré 
prispievajú k znečisteniu dusičnanmi. Členské štáty tak musia v týchto pásmach 
realizovať akčný program. Nemecko, Dánsko, Fínsko a Litva neurčili konkrétne 
pásma, pretože sa rozhodli uplatňovať akčné programy na celom svojom území. 
Zostávajúce štyri členské štáty, najmä Poľsko, napriek tomu, že takmer všetky 
ich vodné toky patria do úmoria Baltského mora, vymedzili len malú časť svojho 
územia ako pásma ohrozené dusičnanmi (Estónsko 7 %, Lotyšsko 13 %, Poľsko 
4,5 % a Švédsko 22 %). Komisia spochybnila primeranosť vymedzenia ohrozených 
oblastí v týchto krajinách a dokonca Poľsko zažalovala pred Súdnym dvorom EÚ 
(pozri bod 82).
76 
Rozšírenie uplatňovania akčného programu na celé územie, ako to spravilo 
Fínsko, uľahčuje prijatie pravidiel, pretože tieto pravidlá sú rovnaké pre všetkých 
poľnohospodárov. V oblastiach s extenzívnym poľnohospodárstvom, nízkou mie -
rou používania hnojív, dobrým stavom a nízkym rizikom znečistenia prijímajúcich 
vodných útvarov sú však niektoré požiadavky akčného programu nadbytočné, 
pričom sa zvyšujú administratívne náklady a náklady na kontrolu. Na druhej 
strane pri intenzívnom poľnohospodárstve a v oblastiach chovu hospodárskych 
zvierat sa môže stať, že požiadavky nebudú postačovať na zníženie obsahu živín 
potrebné na dosiahnutie dobrého stavu vnútrozemských vôd a vôd Baltského 
mora. Napríklad po 20-ročnom uplatňovaní smernice o dusičnanoch sa veľká časť 
vodných útvarov v južnom Fínsku nachádza v zlom stave. Fínsko takisto v posled -
nom čase neznížilo svoj prísun dusíka do Baltského mora (pozri graf 2 ).
77 
Ešte je potrebné prejsť dlhú cestu, kým sa dosiahnu ciele v oblasti zníženia prísu -
nu fosforu (pozri prílohu III ). Smernica o dusičnanoch je okrem toho zameraná 
na dusičnany a nestanovujú sa v nej limity na používanie fosforu53. Ak je teda 
eutrofizácia spôsobená fosforom, uplatnenie akčného programu týkajúceho sa 
dusičnanov nemusí nevyhnutne viesť k riešeniu problému a môže sa stať, že člen -
ské štáty budú musieť prijať ďalšie opatrenia. Požiadavky na obmedzenie použí -
vania fosforu v pôde neboli v kontrolovaných členských štátoch stanovené (pozri 
bod 35).53 V smernici sa tento problém 
rieši len nepriamo v rámci 
požiadavky na „obmedzenie 
použitia hnojív na pôdu“, 
pretože vo všeobecnosti sa 
dusičnany a fosfor nachádzajú 
v hnojivách spoločne 
(aj s ďalšími živinami). Táto 
požiadavka však nezaručuje, 
že dôjde k obmedzeniu 
používania fosforu, keďže 
podiel rôznych živín 
v predávaných hnojivách je 
premenlivý.
33 Pripomienky 
Rozdiely v obsahu akčných programov týkajúcich sa dusičnanov
78 
Smernica obsahuje povinné aj nepovinné požiadavky, ktoré by poľnohospodá -
ri mali splniť. Presné limity sa v nej však stanovujú len pre niekoľko povinných 
požiadaviek, ktoré sa preto uplatňujú jednotne vo všetkých členských štátoch54. 
Pokiaľ ide o ďalšie povinné požiadavky, presné pravidlá stanovujú členské štáty 
vo svojich akčných programoch týkajúcich sa dusičnanov. V troch kontrolovaných 
členských štátoch sa tieto pravidlá líšili svojou dôslednosťou a boli menej prísne 
ako pravidlá v štúdii vykonanej v mene Komisie, ako sa uvádza v  tabuľke 2 .
79 
V smernici sa stanovuje presný limit na použitie dusíka z hnoja, ale nie na použitie 
dusíka z priemyselných hnojív, ktoré sa zvýšilo55. Obsahuje aj všeobecnú požia -
davku, aby členské štáty stanovili obmedzenia celkového množstva používaných 
dusíkatých hnojív. Účinnosť takejto požiadavky sa najlepšie zabezpečí pomo -
cou plánov na používanie hnojív, ktoré vypracujú nezávislí odborníci a schvália 
príslušné orgány. Podľa smernice o dusičnanoch však plány na používanie hnojív 
a záznamy o používaní hnojív nie sú pre poľnohospodárov povinné. Vo fínskom 
akčnom programe sa od poľnohospodárov nevyžaduje, aby uplatňovali plány 
na používanie hnojív, a Poľsko vyžaduje záznamy o používaní hnojív a súčasne 
požaduje, aby plány na používanie hnojív mali poľnohospodárske podniky, ktoré 
obhospodarujú plochu väčšiu ako 100 ha, t. j. 1 % z celkového množstva poľno -
hospodárskych podnikov v Poľsku. V týchto dvoch krajinách tieto požiadavky nie 
sú povinné, poľnohospodári ich však uplatňujú dobrovoľne, pretože slúžia ako 
podmienky na čerpanie agroenvironmentálnych platieb56. V Lotyšsku sa vyžadujú 
plány na používanie hnojív aj záznamy o ich používaní v prípade poľnohospodár -
skych podnikov väčších ako 20 ha (alebo 3 ha v prípade záhradníckych podni -
kov), ktoré zodpovedajú 85 % poľnohospodárskej pôdy v pásmach ohrozených 
dusičnanmi.
80 
Uplatňovanie určitých požiadaviek, ktoré je náročné kontrolovať, keďže ich 
súčasťou je vyhýbanie sa hnojeniu v určitých dňoch alebo na určitých pásoch 
pôdy (pozri údaje v  prílohe III bode 1 ods. 1, prílohe II časti A bode 2 a prílohe II 
časti A bode 4 v tabuľke 2 ), by sa okrem toho lepšie zabezpečilo, ak by použitie 
záznamov o hnojení bolo povinné. Bez týchto záznamov je sotva možné s istotou 
preukázať porušenie pravidiel (a udeliť sankcie), pokiaľ poľnohospodár nebol 
prichytený priamo pri čine.54 Príloha III bod 2, limit 170 kg 
na hektár za rok týkajúci sa 
používania dusíka z hnoja, 
a príloha II časť A bod 3, zákaz 
aplikácie hnojív na pôdu 
v oblastiach, kde je zem 
presiaknutá vodou, zaplavená, 
zamrznutá alebo pokrytá 
snehom.
55 Podľa Eurostatu sa v rokoch 
2004 až 2012 zvýšilo celkové 
používanie dusíka 
z priemyselných hnojív 
na ročný priemer viac ako 4 % 
v Estónsku, Lotyšsku a Litve 
a menej v Poľsku a vo Švédsku. 
Celkové používanie dusíka 
kleslo na ročný priemer 
vo výške 1 % v Nemecku, 
vo Fínsku a v Dánsku.
56 Vo Fínsku to predstavuje 
približne 90 % fínskych 
poľnohospodárov, čo 
zodpovedá 97 % ornej pôdy. 
Poľsku záznamy musia viesť 
aj poľnohospodári, ktorí 
čerpajú agroenvironmentálne 
platby, ale plány na používanie 
hnojív sa vyžadujú len od 
poľnohospodárov, ktorí 
poberajú platby v rámci 
agroenvironmentálnych 
programov „ekologického 
poľnohospodárstva“ 
a „udržateľného 
poľnohospodárstva“, ktoré 
zodpovedajú 12 % ornej pôdy.
34 Pripomienky 
Požiadavky akčných programov týkajúcich sa dusičnanov platných na konci roka 
2014
 Odkaz na 
prílohy k smernici 
o dusičnanochPovinné požiadavky
Hnojivá Hnoj
III 1.1
Dĺžka obdobia 
zákazu III 1.3
Limit použitia na pôde 
(kg/ha/rok)II.A.2
Pôda na strmom 
svahuII.A.4
Vzdialenosť od 
vodných tokovIII 1.2
Kapacita zariadení 
na uskladnenie 
hnoja
LOTYŠSKO
(v pásmach 
ohrozených 
dusičnanmi)4,5 mesiaca pri hnoji
5 mesiacov pri priemy -
selných hnojiváchZemiaky < 150
Trávne porasty od 50 do 
190
Jarné obilniny a olejnaté 
semená od 110 do 200 Všetky hnojivá sú 
zakázané na svahoch 
> 17 ,6 % (10°) 50 m, ak je svah > 10°
10 m od vody v chráne -
ných oblastiach 6 mesiacov produkcie 
tuhého hnoja
7 mesiacov produkcie 
hnojovice
POĽSKO
(v pásmach 
ohrozených 
dusičnanmi)Od 3,5 do 4,5 mesiaca 
v prípade tuhého hnoja
6,5 mesiaca v prípade 
hnojovice a  priemysel -
ných hnojív Zemiaky od 100 do 200
Trávne porasty a siláž od 
260 do 300
Jarné obilniny a olejnaté 
semená od 100 do 240Niektoré hnojivá sú 
zakázané na svahoch 
> 10 %Od 5 do 20 m 6 mesiacov produkcie 
hnoja 
FÍNSKO
(celá krajina)6 mesiacovZemiaky < 130
Trávne porasty, siláž < 
250
Jarné obilniny a olejnaté 
semená < 170 Hnojivá sú zakázané 
na svahoch > 10 % 5 m
10 m, ak je svah > 2 %12 mesiacov produkcie 
hnoja
Štúdia vykonaná 
v mene KomisieFínsko 8 mesiacov
Lotyšsko a Poľsko 7 
mesiacov
(o 2 mesiace menej 
pri tuhom hnoji bez 
osobitných rizík)Zemiaky < 130 vo Fínsku
< 90 v Lotyšsku a v Poľsku
Všetky hnojivá sú 
zakázané na svahoch 
> 8 % a 100 m dĺžky25 m pozdĺž vodných 
tokov v oblastiach 
s eutrofnými, citlivými 
vodnými útvarmi
50 m v prípade pôdy 
ležiacej na svahu
3 až 10 m pozdĺž jarkov 
a malých potokovFínsko 9 mesiacov 
produkcie hnoja
Lotyšsko a Poľsko 8 
mesiacov Trávne porasty a kukurica 
na siláž < 90 a < 210 vo 
Fínsku
<100 a <250 v Lotyšsku 
a Poľsku
Jarné obilniny a olejnaté 
semená < 70 vo Fínsku
< 60 – 80 v Lotyšsku 
a Poľsku
Rovnaké alebo prísnejšie ako norma v štúdii 
Blízko k norme v štúdii 
Oveľa menej, ako je norma v štúdii 
Výrazne menej, ako je norma v štúdii 
Zdroj:  EDA.
Štúdia vypracovaná v mene Komisie s názvom  „Recommendations for establishing Actions Programmes under Directive 91/676/EEC concerning the 
protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources“  (Odporúčania pre ustanovenie akčných programov podľa smer -
nice 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov) [DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research 
International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia (Derio, Španielsko ), Institute of Technology and Life Sciences  (ITP) (Varšava, Poľsko), Švédsky ústav 
poľnohospodárskeho a environmentálneho inžinierstva (JTI), Uppsala], december 2011.Tabuľka 2
35 Pripomienky 
Následné opatrenia Komisie boli pomerne úspešné, ale časovo 
náročné
81 
Komisia by mala zabezpečiť, aby členské štáty správne vykonávali smernicu 
o dusičnanoch57. Záleží však na členských štátoch, či schvália vymedzenie pásem 
ohrozených dusičnanmi alebo akčné programy týkajúce sa dusičnanov. Členské 
štáty musia každé štyri roky Komisii predložiť správu (správa podľa článku 10), 
ktorá bude obsahovať odôvodnenie pásem ohrozených dusičnanmi, ktoré určili, 
výsledky ich monitorovania znečistenia vôd dusičnanmi a zhrnutie ich akčných 
programov. Ak sa Komisia domnieva, že smernica nebola vykonávaná správne, 
jediným donucovacím nástrojom, ktorý má k dispozícii, je súdne konanie.
82 
Komisia od roku 2010 udržovala dialóg so všetkými členskými štátmi v oblasti 
Baltského mora, čo jej vo všeobecnosti pomohlo dosiahnuť zmeny v právnych 
predpisoch v oblasti hnojenia. Posledné nové akčné programy, v ktorých boli 
sprísnené niektoré požiadavky, boli zavedené vo Fínsku a v Lotyšsku koncom 
roku 2014. V roku 2008 Komisia požiadala Poľsko, aby rozšírilo svoje pásma ohro -
zené dusičnanmi a vylepšilo svoje akčné programy. Poľsko nakoniec na základe 
rozhodnutie Súdneho dvora EÚ (vec C-356/13) v roku 2014 spustilo legislatívne 
postupy s cieľom znovu vymedziť pásma ohrozené dusičnanmi a zmeniť svoje 
zákony v oblasti hnojenia a akčné programy na rok 2016.
83 
Postup Komisie týkajúci sa následných je časovo náročný, čo je čiastočne spôso -
bené skutočnosťou, že požiadavky smernice sú vyjadrené všeobecne a v člen -
ských štátoch sú potrebné podrobné vykonávacie pravidlá. Komisia potrebuje 
aj vedecké odborné znalosti na posúdenie, či sú pravidlá členských štátov 
dostatočne prísne, aby sa nimi zaistila úroveň ochrany vôd zamýšľaná v smernici. 
Na základe štúdie spomenutej v  tabuľke 2  a ďalších vedeckých dôkazov Komisia 
zintenzívnila svoje opatrenia, členské štáty však proti odporúčaniam tejto štúdie 
občas namietajú. V čase konania auditu prebiehali rokovania s Estónskom a Švéd -
skom a v súvislosti s Estónskom bol otvorený prípad porušenia právnych predpi -
sov. Komisia súhlasila s tým, že Lotyšsko namiesto rozšírenia pásem ohrozených 
dusičnanmi zavedie pravidlá používania dusičnanov mimo týchto pásem. Tieto 
dve možnosti však nemusia byť rovnako účinné. Kým požiadavky uplatňované 
v pásmach ohrozených dusičnanmi sa presadzujú prostredníctvom mechanizmu 
EÚ, nie na všetky požiadavky mimo týchto pásem sa vzťahujú podobné kontroly 
(pozri bod 85).57 Podľa článku 258 Lisabonskej 
zmluvy má Komisia zabezpečiť 
uplatňovanie ustanovení 
zmluvy a opatrení prijatých 
inštitúciami v súlade s ňou.
36 Pripomienky 
58 Pestovanie plodín a pasenie sú 
povolené s obmedzeniami, 
napríklad v súvislosti 
s hnojením.
59 Príkladom vnútroštátnych 
požiadaviek na používanie 
hnojív mimo pásem 
ohrozených dusičnanmi je 
obdobie zákazu používania 
hnojív (Poľsko), limit vo výške 
170 kg dusíka z hnoja 
na hektár, zákaz používania 
hnojív na pôde v oblastiach, 
kde je zem presiaknutá vodou, 
zaplavená, zamrznutá 
a pokrytá snehom, a zákaz 
používania hnojív na pôdu 
na strmých svahoch (Poľsko 
a Lotyšsko).Mechanizmus krížového plnenia pomáha pri presadzovaní 
smernice o dusičnanoch a ďalších požiadaviek týkajúcich sa 
hnojenia, ale nie je úplne účinný
Nie všetky požiadavky týkajúce sa používania hnojív spadajú 
do rozsahu krížového plnenia
84 
Smernica o dusičnanoch neobsahovala žiadne konkrétne ustanovenia týkajúce 
sa presadzovania jej požiadaviek. Od zavedenia systému krížového plnenia musia 
byť požiadavky vzťahujúce sa na pásma ohrozené dusičnanmi kontrolované 
v rámci krížového plnenia. To znamená, že v prípade nesplnenia požiadaviek sa 
môže poľnohospodárovi uložiť pokuta. Avšak zatiaľ čo sektorové právne predpi -
sy a mechanizmy presadzovania sú uplatňované na všetkých poľnohospodárov, 
pokutu v rámci krížového plnenia možno uložiť len príjemcom platieb SPP .
85 
Členské štáty navyše musia stanoviť normy známe ako normy dobrého poľno -
hospodárskeho a environmentálneho stavu v prípade záležitostí stanovených 
v právnych predpisoch EÚ, aby sa pôda udržovala v dobrom poľnohospodárskom 
a environmentálnom stave. Relevantné normy dobrého poľnohospodárskeho 
a environmentálneho stavu pre kvalitu vody, keď sa musia určiť požiadavky 
týkajúce sa hnojenia, zahŕňajú „vytvorenie nárazníkových zón pozdĺž vodných 
tokov“ na účely požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho 
stavu58.
86 
Nie na všetky vnútroštátne požiadavky týkajúce sa používania hnojív mimo 
pásem ohrozených dusičnanmi sa však vzťahujú požiadavky dobrého poľnohos -
podárskeho a environmentálneho stavu, a preto nie všetky spadajú do rozsahu 
krížového plnenia59. Požiadavky, ktoré nepatria do rozsahu krížového plnenia, 
overujú vnútroštátne orgány pre ochranu životného prostredia a môžu viesť 
k udeleniu sankcií podľa vnútroštátneho práva. Tieto kontroly však boli ovplyvne -
né nedostatkami v postupoch na určovanie kontrolnej vzorky (Poľsko) a skutoč -
nosťou, že nie všetky platné požiadavky sa kontrolovali (Lotyšsko). V Lotyšsku sa 
dodatočné kontroly vzťahovali len na požiadavky týkajúce sa skladovania hnoja 
a hospodárenia s ním.
87 
Okrem toho sme pri audite zistili, že požiadavky dobrého poľnohospodárskeho 
a environmentálneho stavu týkajúce sa nárazníkových zón boli pomerne nená -
ročné (pozri rámček 2 ).
37 Pripomienky 
60 Bod 69 osobitnej správy 
č. 8/2008 s názvom „Je krížové 
plnenie účinnou politikou?“ 
a bod 136 osobitnej správy 
č. 23/2015.Kontroly krížového plnenia poukazujú na veľkú mieru neplnenia 
povinností vyplývajúcich z požiadaviek na ochranu vôd pred 
živinami
88 
Vo všetkých troch kontrolovaných členských štátoch sa pri výbere vzoriek ne -
zohľadnili osobitné riziká súvisiace so zaťažením živinami (pozri tabuľku 3 ).Rámček 2 Tabuľka 3Príklady požiadaviek dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, 
ktorými sa vytvárajú nárazníkové zóny pozdĺž vodných tokov
Požiadavky dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, ktoré od roku 2013 platia pre všetkých 
poľnohospodárov, musia zodpovedať aspoň požiadavkám vzťahujúcim sa na poľnohospodárov v pásmach 
ohrozených dusičnanmi. Už v tabuľke 2  (požiadavka II.A.4) sa ukazuje veľká rozmanitosť pri vymedzovaní 
požiadaviek.
Vo Fínsku sa v požiadavkách dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu dodatočne stanovilo, 
že pestovanie na páse pôdy nie je povolené až do šírky 0,60 m od hranice vodného toku. Lotyšsko ani Poľsko 
nevyužili možnosť využiť normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, aby požadovali 
pás neobrábanej pôdy.
Faktory súvisiace so zaťažením živinami zohľadnené 
pri výbere vzorky na účely kontrol krížového plnenia
Poľnohospodárske podniky, ktoré predstavujú vyššie 
riziko z hľadiska znečistenia vody živinamiLV PL FI
Podniky v blízkosti vodných tokov NIE ÁNO NIE
Podniky na pôde na svahu NIE ÁNO NIE
Podniky s vysokou hustotou populácie zvierat > 1,7 kusu 
zvieraťa / haNIE NIE NIE
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
89 
Pokyny pre kontroly v členských štátoch nie sú vždy dostatočne podrobné, aby sa 
zabránilo nesprávnemu priebehu niektorých kľúčových kontrol. Pri audite sa 
napríklad zistilo, že v pokynoch sa nevyžaduje potvrdenie spoľahlivosti zázna -
mov o hnojivách porovnaním s faktúrami (Poľsko) a so zásobami hnojív (Poľ -
sko a Lotyšsko). Načasovanie kontrol (najmä od júla do októbra) nie je vhodné 
na overenie požiadaviek týkajúcich sa zimných mesiacov. Dvor audítorov na tento 
problém v minulosti už upozornil60.
38 Pripomienky 
61 Osobitné správy č. 8/2008, 
4/2014 a 23/2015.
62 Článok 36 nariadenia (ES) 
č. 1698/2005.
63 Plány manažmentu povodia 
schválené v roku 2009 sa 
vzťahujú na obdobie 
2010 – 2015, kým programy 
rozvoja vidieka schválené 
v roku 2006 sa týkali obdobia 
2007 – 2013.
64 Plány manažmentu povodia 
v Lotyšsku obsahujú návrh 
dvoch opatrení, ktoré sa majú 
financovať z vnútroštátnych 
finančných prostriedkov 
(„pastvinové nárazníkové 
zóny“ a „príprava plánov 
na používanie hnojív“), 
ale tieto opatrenia mali 
obmedzený rozsah alebo sa 
nevykonali.90 
V troch kontrolovaných krajinách sa vyskytuje vysoká miera neplnenia povinností 
v súvislosti s tým, ako uplatňujú požiadavky v pásmach ohrozených dusičnanmi. 
Táto miera sa pohybuje od 17 % do 32 % kontrolovaných poľnohospodárov v roku 
2013. Väčšina prípadov nesúladu sa týkala priestorov na skladovanie maštaľného 
hnoja, ktoré buď chýbali, alebo boli nevyhovujúce, a problémov s analýzou obsa -
hu dusíka v hnoji (Fínsko), nesúladu s limitom na použitie dusíka v hnoji (Poľsko), 
nedostatočných plánov na používanie hnojív a nedostatku záznamov o používaní 
hnojív (Lotyšsko). To svedčí o tom, že kontrolný systém má obmedzený odradzu -
júci účinok, na čo už Dvor audítorov poukázal v prechádzajúcich správach61.
Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov 
EÚ v období 2007 – 2013 mali na zníženie znečistenia 
vodných útvarov živinami v kontrolovaných členských 
štátoch len malý vplyv
91 
Doplnkové opatrenia v plánoch manažmentu povodia z roku 2009 boli zamerané 
na zníženie znečistenia živinami z poľnohospodárstva a zväčša mali rovnakú po -
vahu ako opatrenia stanovené v programoch rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013, 
t. j. išlo o investície do poľnohospodárskych podnikov súvisiace s uskladnením 
hnoja a opatrenia na zlepšenie životného prostredia a krajiny62. Tieto opatrenia 
však boli v programoch rozvoja vidieka zamerané na dosiahnutie viacerých envi -
ronmentálnych cieľov a vo všeobecnosti ich všetci poľnohospodári mohli uplat -
ňovať dobrovoľne bez ohľadu na lokalitu poľnohospodárskeho podniku, kým 
v plánoch manažmentu povodia sa prezentujú ako hlavný nástroj na zlepšenie 
stavu vody a majú sa uplatňovať v konkrétnych oblastiach.
92 
Keď boli navyše plány manažmentu povodia prijaté63, významný podiel finanč -
ných prostriedkov na rozvoj vidieka už bol vyčlenený, najmä na agroenvironmen -
tálne programy, nie však nutne v oblastiach uvedených v plánoch manažmentu 
povodia. Na vykonanie týchto plánov v konkrétnych oblastiach by bola potrebná 
lepšia koordinácia medzi rozvojom vidieka a vodnými orgánmi a/alebo dodatoč -
né finančné prostriedky. To sa však stávalo len zriedka64.
39 Pripomienky 
65 V Lotyšsku predstavovali 
investície do priestorov 
na skladovanie hnoja 50 % 
poľnohospodárskych 
podnikov s 80 % dobytčích 
jednotiek v pásmach 
ohrozených dusičnanmi. 
Podpora priestorov 
na skladovanie hnoja mala 
v Poľsku malý úspech.Investície spolufinancované z prostriedkov EÚ pomohli 
poľnohospodárom lepšie hospodáriť s hnojom, ale len 
čiastočne riešili poľnohospodárske podniky, ktoré sú najväčšími 
znečisťovateľmi.
93 
Nedostatok vhodných skladových priestorov pre hnoj bol uznaný ako veľký prob -
lém, ktorý sa týka takmer všetkých poľnohospodárskych podnikov v pásmach 
ohrozených dusičnanmi v Poľsku. Tento nedostatok sa považoval za závažný 
aj v Lotyšsku. Tento problém sa riešil s rozličnou mierou úspechu v prvých poľ -
ských a lotyšských programoch rozvoja vidieka (2004 – 2006)65. Okrem toho boli 
plány manažmentu povodia z roku 2009 vypracované na základe toho, že bolo 
stále nevyhnutné zlepšenie skladových priestorov pre hnoj v pásmach ohro -
zených dusičnanmi a v niektorých povodiach vodných útvarov. Aj fínske plány 
manažmentu povodia obsahujú toto opatrenie.
94 
Jednako však pri vykonávaní svojich programov rozvoja vidieka v období 2007 – 
2013 ani jeden z troch kontrolovaných členských štátov neuprednostnil granty 
na zlepšenie priestorov na skladovanie hnoja v poľnohospodárskych podnikoch, 
ktoré sa nachádzajú v pásmach ohrozených dusičnanmi alebo ktoré predstavujú 
vyššie riziko pre ochranu vôd, ako sú podniky s vysokou hustotou populácie hos -
podárskych zvierat a podniky nachádzajúce sa v povodí vodných útvarov so zlým 
stavom vôd.
Niekoľko faktorov obmedzilo účinnosť opatrení na rozvoj vidieka 
zameraných na ochranu vôd
95 
Najvýznamnejšie agroenvironmentálne programy z hľadiska znižovania znečiste -
nia vôd živinami neboli zemepisne zamerané na problémové oblasti určené v plá -
noch manažmentu povodia. Často išlo o oblasti s intenzívnou poľnohospodár -
skou činnosťou alebo o pásma ohrozené dusičnanmi, ako aj o oblasti ohrozené 
eróziou, a teda s veľkým odtokom živín do vôd. Hoci zopár agroenvironmentál -
nych programov a opatrení týkajúcich sa zalesňovania bolo náležite zacielených, 
poľnohospodári o ne prejavili len malý záujem. Napríklad vo Fínsku sa v rámci 
programov „vytvorenie nárazníkových zón (pobrežné zóny)“ a „účinné zníženie 
zaťaženia živinami (fosfor)“ dosiahlo len 57 % a 15 % ich príslušných cieľov (počet 
hektárov). V Lotyšsku sa v rámci programu „strnisko v zimnom období“ percento 
dosiahnutých cieľov blížilo k 59 % a v Poľsku sa v rámci opatrenia týkajúceho sa 
zalesňovania dosiahlo 50 %. Podľa vnútroštátnych orgánov tieto nízke číselné 
údaje boli spôsobené zložitosťou opatrení a nízkou sumou dotácií, najmä v prípa -
de poľnohospodárskych podnikov s intenzívnym hospodárením, ktoré sa vo vše -
obecnosti nachádzajú v týchto oblastiach.
40 Pripomienky 
66 Minimálne požiadavky 
týkajúce sa hnojív a pesticídov 
musia vymedziť členské štáty 
a vzťahujú sa na určité 
opatrenia v rámci programov 
rozvoja vidieka. V troch 
kontrolovaných členských 
štátoch nepresahujú rámec 
požiadaviek krížového plnenia 
týkajúcich sa hnojív 
a neobsahujú limity 
na používanie fosforu, okrem 
Fínska, v ktorom je však limit 
pomerne voľný.96 
V dôsledku toho sa najdôležitejšie agroenvironmentálne programy v oblastiach 
ohrozených znečistením živinami uplatňovali nedostatočne v kontrolovaných 
členských štátoch. Napríklad v Lotyšsku a Poľsku predstavuje väčšinu plochy, 
ktorej sa týkajú „ekologické poľnohospodárstvo“, „ochrana pôd a vôd“ a „náraz -
níkové trávnaté zóny“, poľnohospodárska pôda nachádzajúca sa mimo pásem 
ohrozených dusičnanmi (pozri tabuľku 4 ).Tabuľka 4Vykonávanie agroenvironmentálnych programov 
podstatných pre ochranu vôd v pásmach ohrozených 
dusičnanmi
% podporovanej pôdy nachádzajúcej 
sa v  pásmach ohrozených dusičnanmi
Agroenvironmentálne programy s významom pre 
ochranu vôd LV PL
Ekologické poľnohospodárstvo 5,2 1,6
Integrované/udržateľné poľnohospodárstvo 28,8 11,6
Ochrana pôdy a vody 10,9 7, 5
Nárazníková trávnatá zóna 0,0 2,4
Poznámka:  Fínsko v tabuľke nie je uvedené, pretože celá krajina je označená ako pásmo ohrozené 
dusičnanmi.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
97 
Niektoré požiadavky agroenvironmentálnych programov okrem toho nebo -
li dostatočne náročné, v niektorých prípadoch boli len o niečo prísnejšie ako 
základné požiadavky, t. j. požiadavky krížového plnenia a minimálne požiadavky 
týkajúce sa hnojív a pesticídov66. Napríklad v rámci poľského agroenvironmen -
tálneho programu na vytvorenie pásu neobrábanej pôdy pozdĺž vodných tokov, 
na ktorej sa nachádza trávnatý porast a pôvodné krovie, sa vyžaduje šírka pásu 
5 m, hoci požadovaná minimálna šírka je v ostatných členských štátoch oveľa 
väčšia, napr. 15 m. Vo Fínsku mohli byť požiadavky týkajúce sa plánov na používa -
nie hnojív a vzťahujúce sa na pôdy s vegetáciou v zime zaradené medzi základné 
požiadavky. Obe požiadavky boli zaradené medzi základné požiadavky v Lotyš -
sku (pozri bod 79) a v Poľsku tam bola zaradená druhá požiadavka (pozri bod 86 
a poznámku pod čiarou č. 59).
41 Pripomienky 
67 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1305/2013 
zo 17. decembra 2013 
o podpore rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
a o zrušení nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005.
68 Napríklad v lotyšskom 
programe rozvoja vidieka 
Komisia požiadala, aby sa 
využívali zmierňujúce 
opatrenia pri každej 
spolufinancovanej investícii 
do odvodnenia 
poľnohospodárskej a lesnej 
pôdy, ako sa uvádza v plánoch 
manažmentu povodia.
69 Poľnohospodári, ktorí sú 
oprávnení čerpať platbu 
na plochu, musia vo svojich 
poľnohospodárskych 
podnikoch uplatniť súbor 
„ekologických“ postupov 
prospešných pre životné 
prostredie a klímu. Tieto 
postupy môžu mať podobu 
diverzifikácie plodín, 
udržiavania trvalého trávneho 
porastu a vyhradenia piatich 
percent ornej pôdy 
na ekologicky prospešné 
prvky. Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1307/2013 zo 17. decembra 
2013, ktorým sa ustanovujú 
pravidlá priamych platieb 
pre poľnohospodárov 
na základe režimov podpory 
v rámci spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
a ktorým sa zrušuje nariadenie 
Rady (ES) č. 637/2008 
a nariadenie Rady (ES) 
č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 608).
70 Vo fínskom programe rozvoja 
vidieka bolo zemepisné 
zameranie zdokonalené 
prostredníctvom rozličných 
mechanizmov. V poľskom 
programe rozvoja vidieka sa 
požiadavka týkajúca sa plánu 
na používanie hnojív rozšírila 
na niekoľko 
agroenvironmentálnych 
programov. V lotyšskom 
programe rozvoja vidieka sa 
v porovnaní 
s predchádzajúcim 
programom sprísnili 
požiadavky týkajúce sa 
programov „strnisko“ 
a „integrované záhradníctvo“.98 
V audite sa ukázalo aj to, že žiaden z členských štátov v oblasti Baltského mora 
nezahrnul opatrenie „platby spojené s rámcovou smernicou o vode“ do svojich 
programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 a 2014 – 2020 (okrem Dánska 
v období 2007 – 2013). Dôvodom je skutočnosť, že týmto opatrením sa môžu 
podporiť len činnosti, ktoré presahujú rámec základných požiadaviek a ktoré sú 
povinné pre poľnohospodárov v oblastiach určených v plánoch manažmentu po -
vodia. Takéto opatrenia neboli zahrnuté v prvých plánoch manažmentu povodia 
vo väčšine členských štátov v oblasti Baltského mora.
99 
Na jednej strane najviac znečisťujúce poľnohospodárske podniky nedostatočne 
využívajú agroenvironmentálne programy, pretože programy ponúkajú malé 
náhrady, a na druhej strane členské štáty neudeľujú týmto podnikom pokuty 
vyžadované na účely ochrany vôd. Osobitná správa č. 23/2015 (body 154 až 161) 
obsahuje podrobný opis ťažkostí týkajúcich sa uplatňovania zásady „znečisťova -
teľ platí“ v poľnohospodárstve v praxi.
V programovom období 2014 – 2020 sú k dispozícii nástroje 
na zvýšenie účinnosti opatrení na rozvoj vidieka v oblasti ochrany 
vôd, zatiaľ sa však nevyužívajú v plnej miere
100  
V nariadení (EÚ) č. 1305/201367 sa stanovuje osobitná priorita v oblasti ochrany 
vôd v programoch rozvoja vidieka a stanovujú sa predbežné podmienky, ktoré 
sa musia splniť v súvislosti s vykonávaním rámcovej smernice o vode a právnych 
predpisov v oblasti životného prostredia vzťahujúcich na poľnohospodárstvo.
101  
Pri posudzovaní programov rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 ešte pred 
ich schválením Komisia naliehala, aby členské štáty primerane zamerali opatre -
nia na najpotrebnejšie oblasti. Požadovala aj väčšiu jednotnosť medzi plánmi 
manažmentu povodia (návrhy musia byť pripravené na schválenie do konca roku 
2015) a programami rozvoja vidieka, najmä pokiaľ ide o zemepisné zameranie68. 
Okrem toho požadovala aj prísnejšie základné požiadavky, ako aj náročnejšie 
požiadavky pre jednotlivé agroenvironmentálne programy, a tiež, aby sa pred -
chádzalo akémukoľvek prekrývaniu medzi opatreniami na rozvoj vidieka a novo 
zavedenými ekologickými postupmi69. V praxi rokovania s Komisiou viedli k ur -
čitým zlepšeniam týkajúcim sa opatrení programov rozvoja vidieka zameraných 
na ochranu kvality vody70.
42 Pripomienky 
71 „Makroregionálna stratégia“ je 
integrovaný rámec, ktorý 
schválila Európska rada, 
určený na riešenie spoločných 
výziev, ktorým čelí určená 
geografická oblasť zahŕňajúca 
členské štáty a tretie krajiny 
nachádzajúce sa v rovnakej 
geografickej oblasti, ktoré 
majú v dôsledku toho 
prospech z posilnenej 
spolupráce, čím prispievajú 
k dosiahnutiu hospodárskej, 
sociálnej a územnej súdržnosti 
(Zdroj:  InfoRegio).
72 SWD(2013) 233 final z 27. júna 
2013, sprievodný dokument 
k správe Komisie o pridanej 
hodnote makroregionálnych 
stratégií. Pozri aj COM(2014) 
284 final z 20. júna 2014, 
Správa Komisie o riadení 
makroregionálnych stratégií.102  
Z tohto dôvodu boli niektoré programy rozvoja vidieka v období 2014 – 2020 
čiastočne alebo podmienečne schválené, pretože v čase ich schvaľovania členské 
štáty boli stále vo fáze navrhovania plánov manažmentu povodia na rok 2015, 
navrhovania zmien právnych predpisov týkajúcich sa ich základných požiadaviek 
alebo ustanovovania ekologizačných postupov. To bude znamenať oneskorenie 
vykonávania určitých opatrení.
Pridaná hodnota stratégie EÚ pre región Baltského 
mora, pokiaľ ide o zníženie prísunu živín do Baltského 
mora
103  
Stratégia EÚ pre región Baltského mora sa začala v roku 2009 ako priekopnícka 
akcia zaviesť makroregionálny prístup71 k regionálnemu rozvoju a okrem iné -
ho vytvoriť prepojenia medzi orgánmi v oblasti ochrany životného prostredia 
a poľnohospodárstva. V rámci čiastkového cieľa stratégie EÚ pre región Baltského 
mora s názvom „Čistá voda v Baltskom mori“ boli prijaté ciele uvedené v akčnom 
pláne pre Baltské more Helsinskej komisie týkajúce sa znižovania prísunu živín. 
Preto jeho pridanou hodnotou v tejto oblasti by mala byť podpora a zrýchlenie 
vykonávania akčného plánu pre Baltské more Helsinskej komisie prostredníctvom 
nového riadenia, v ktorom sa spájajú rozličné odvetvové politiky a zdroje, zapája 
sa široké spektrum zainteresovaných strán (verejné, súkromné, občianska spoloč -
nosť) a posilňuje sa medzinárodná spolupráca72.
104  
Preskúmali sme, či:
– stratégia EÚ pre región Baltského mora má výrazný vplyv v oblasti znižovania 
zaťaženia živinami,
– boli vypracované inovačné projekty a či sa výsledné najlepšie postupy 
rozšírili,
– Komisia konala tak, aby zabezpečila, že operačné programy a programy 
rozvoja vidieka budú v súlade s cieľom znižovania obsahu živín stratégie EÚ 
pre región Baltského mora.
43 Pripomienky 
Komplexná sieť riadenia a pridaná hodnota, ktorú je náročné 
posúdiť
105  
Stratégia EÚ pre región Baltského mora je založená na zásade „trikrát žiadne“: 
žiadne nové právne predpisy, žiadne nové financovanie a žiadne nové inštitúcie. 
Hoci zámerom nebolo vytvoriť nové inštitúcie, v skutočnosti stratégia EÚ pre re -
gión Baltského mora pozostáva z veľkej siete skupín a subjektov. Skupiny a sub -
jekty sa pridali k veľkému počtu subjektov, ktoré už pôsobia v regióne Baltského 
mora. Z praktického hľadiska je však ťažké posúdiť pridanú hodnotu stratégie 
EÚ pre región Baltského mora pre opatrenia členského štátu na zníženie prísu -
nu živín, pretože neexistuje žiaden rámec monitorovania, ktorým by sa rozlíšili 
výsledky stratégie od výsledkov už existujúcich opatrení.
Hlavné projekty pomáhajú rozširovaniu osvedčených 
postupov, ich vplyv na zníženie obsahu živín však nebol 
preukázaný
106  
Predpokladalo sa, že zainteresované strany, ako sú orgány členských štátov, 
obchodní partneri, univerzity, MVO, vypracujú inovačné projekty, pričom využijú 
a ďalej rozpracujú osvedčené postupy. Najvýznamnejšie hlavné projekty stratégie 
EÚ pre región Baltského mora, ich ciele, náklady a zdroje financovania sú uvede -
né v  prílohe V .
107  
Hlavné projekty Baltic Manure  (Pobaltské hnojivo) a  Baltic Deal  (Pobaltská doho -
da) pomohli rozširovať osvedčené postupy v oblasti poľnohospodárstva. Niektoré 
hlavné projekty však predstavujú veľmi málo priamych investícií do znižovania 
zaťaženia živinami. Ďalšie projekty, ktoré nedosiahli také uznanie ako hlavné pro -
jekty, sú rovnako dôležité v oblasti znižovania obsahu živín, napríklad projekty 
Baltic Compass  a Baltic Compact , ktoré sú zamerané na poľnohospodárske znečis -
tenie, a PURE zameraný na čistenie fosforu z komunálnych odpadových vôd.
108  
Prínos hlavných projektov a ďalších projektov financovaných v rámci programu 
pre región Baltského mora na zníženie živín je ťažké určiť. Väčšina hlavných pro -
jektov sama osebe nevedie k okamžitým hmatateľným výsledkom, pretože často 
slúži ako pilotný príklad pre požadované všeobecnejšie opatrenie v danej oblasti. 
V niektorých prípadoch sú čiastočne nadbytočné, pričom výsledky sa získavajú 
prostredníctvom ďalších výskumných projektov financovaných z prostriedkov EÚ 
a prostredníctvom hodnotení, ktoré už vykonala Komisia.
44 Pripomienky 
73 Pozri nariadenie (EÚ) 
č. 1303/2013, článok 15 (Obsah 
partnerskej dohody), 
článok 96 ods. 3 písm. d) 
(požiadavka, aby sa 
v operačných programoch 
určili mechanizmy 
pre medziregionálne 
a nadnárodné opatrenia) 
a článok 70 ods. 2 (povolenie 
spolufinancovať operácie 
mimo oblasti programu).
74 Preskúmali sa partnerské 
dohody a operačné programy 
vo Švédsku, Fínsku, Lotyšsku 
a Poľsku.
75 To je zreteľne stanovené 
v poľskom vnútroštátnom 
operačnom programe 
s názvom Infraštruktúry 
a životné prostredie 
a vo švédskych operačných 
programoch a všeobecne sa 
to uvádza vo fínskom 
vnútroštátnom operačnom 
programe.Je potrebné, aby sa v operačných programoch viac 
zohľadnila stratégia EÚ pre región Baltského mora
109  
Jednou z troch zásad stratégie EÚ pre región Baltského mora je žiadne nové 
financovanie. Namiesto sa predpokladá, že prostriedky z Kohézneho fondu EÚ 
a vnútroštátne finančné prostriedky budú lepšie zamerané na podporu makro -
regionálnych cieľov a že sa budú používať efektívnejšie. Pretože stratégia EÚ 
pre región Baltského mora bola vytvorená v roku 2009, uprostred programového 
obdobia 2007 – 2013, možnosť makroregionálnej stratégie ovplyvniť rozdeľo -
vanie finančných prostriedkov medzi priority operačných programov bola od 
začiatku obmedzená.
110  
V programovom období 2014 – 2020 sa možnosti stratégie EÚ pre región Balt -
ského mora ovplyvniť štruktúru politiky súdržnosti a rozvoja vidieka rozšírili73. Pri 
audite sa ukázalo, že programové dokumenty na roky 2014 – 2020 (partnerské 
dohody a operačné programy) Komisia posúdila štruktúrovaným a štandardným 
spôsobom, pričom venovala veľkú pozornosť prepojeniam medzi stratégiou EÚ 
pre región Baltského mora a prioritami v programoch, ako aj mechanizmom koor -
dinácie medzi štruktúrami správy fondov EÚ a stratégiou EÚ pre región Baltského 
mora.
111 
Zistili sme však tiež, že v súvislosti s čiastkovým cieľom „Čistá voda v Baltskom 
mori“ mala stratégia EÚ pre región Baltského mora len malý vplyv na priority 
členských štátov74. Napríklad švédske a fínske operačné programy tento konkrét -
ny čiastkový cieľ stratégie EÚ pre región Baltského mora sotva spomínajú a prí -
slušné lotyšské a poľské opatrenia sa zaoberajú infraštruktúrami na nakladanie 
s odpadovými vodami, ktoré sú aj tak potrebné na dodržanie smerníc EÚ bez 
ohľadu na existenciu stratégie EÚ pre región Baltského mora. Členské štáty majú 
len malú možnosť navýšiť vyčlenené finančné prostriedky EÚ na účely ochrany 
vôd v programovom období 2014 – 2020, pretože 50 % prostriedkov z fondu EFRR 
v konvergenčných regiónoch a 80 % v ostatných regiónoch je vyčlenených len 
na tri tematické ciele. Ochrana životného prostredia nie je jedným z týchto troch 
cieľov.
112  
Na základe odporúčaní Komisie v troch zo štyroch skúmaných vnútroštátnych 
operačných programov bola osobitná priorita pridelená projektom súvisiacim 
so stratégiou EÚ pre región Baltského mora75. Ani v jednom z týchto projektov sa 
však nenavrhujú cieľové hodnoty alebo ukazovatele zníženia prísunu živín, v dô -
sledku čoho je náročné posúdiť ich prínos k čiastkovému cieľu stratégie EÚ pre re -
gión Baltského mora týkajúcemu sa čistej vody. Vo všetkých štyroch operačných 
programoch boli vnútroštátne štruktúry stratégie EÚ pre región Baltského mora 
začlenené do ich monitorovacích výborov.
45
 Závery a odporúčania
113  
Vykonávanie opatrení EÚ členskými štátmi viedlo k malému pokroku smerom 
k zníženiu prísunu živín do Baltského mora. Investície do infraštruktúry na nakla -
danie s odpadovými vodami boli účinné len čiastočne, opatrenia v oblasti poľ -
nohospodárstva nie sú primerané rozsahu tlaku a dostatočne cielené a pridanú 
hodnotu stratégie EÚ pre región Baltského mora je ťažké posúdiť.
Plánom členských štátov chýba ambicióznosť a vhodné 
ukazovatele a dosiahol sa len malý pokrok, pokiaľ ide 
o zníženie obsahu živín
114  
Koncom roku 2012 sa dosiahol malý pokrok pri znižovaní prísunu živín s cie -
ľom bojovať proti eutrofizácii v Baltskom mori. Zaťaženie živinami z mestských 
aglomerácií sa znížilo, ale v prípade živín z poľnohospodárstva ostalo na rovnakej 
úrovni, či sa dokonca zvýšilo (pozri bod 25).
115  
Plány znižovania množstva živín členských štátov na dosiahnutie cieľov Helsinskej 
komisie boli obmedzené na realizáciu plánov manažmentu povodia ustanove -
ných podľa rámcovej smernice o vode. To nie vždy stačilo na dosiahnutie potreb -
ného zníženia obsahu živín v Baltskom mori. Plány manažmentu povodia navyše 
nie sú postačujúce, keďže väčšina ich opatrení sa týka prevažne vykonávania 
smerníc príznačných pre EÚ (pozri body 26 až 30).
116  
Ciele plánov manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode sú vyjadrené 
prostredníctvom ukazovateľa vplyvu, ktorým je percentuálny podiel vôd v dob -
rom stave. To sa však neprenieslo do žiadnych základných cieľov, ako je ročné 
množstvo zaťaženia živinami. Rovnaký problém sa zistil v prípravných dokumen -
toch programov opatrení podľa rámcovej smernice o morskej stratégii. Odporú -
čania Helsinskej komisie, ktoré presahujú rámec noriem stanovených v smerni -
ciach EÚ pre konkrétne činnosti, sa uplatnili len čiastočne (pozri body 31 až 36).
117  
Spoľahlivosť údajov z monitorovania o prísune živín do Baltského mora nie je 
zaručená. To platí najmä v prípade údajov o cezhraničnom a difúznom znečistení, 
čo je rozhodujúce pre spravodlivé rozdelenie cieľov týkajúcich sa zníženia podľa 
krajín a pre vytvorenie vhodných opatrení (pozri body 37 až 41).
46 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 1
Komisia by mala:
a) požadovať, aby členské štáty stanovili programy opatrení, ktoré umožnia 
dosiahnuť merateľné ciele na zníženie zaťaženia živinami, aby bolo možné 
dosiahnuť ciele rámcovej smernice o morskej stratégii a rámcovej smernice 
o vode;
b) požadovať, aby členské štáty spoľahlivo a jednotne posudzovali a monitoro -
vali zaťaženie živinami v ich povodiach a prísun živín do Baltského mora.
Členské štáty by mali:
c) zhromažďovať informácie o nákladovej účinnosti opatrení na znižovania 
zaťaženia živinami s cieľom vytvoriť spoľahlivú analýzu na tvorbu budúcich 
programov opatrení.
Opatrenia na zníženie znečistenia živinami 
z komunálnych odpadových vôd sú čiastočne účinné
118  
Nie všetky členské štáty v oblasti Baltského mora, ktoré mali povinnosť dosiahnuť 
súlad so smernicou do roku 2012, túto požiadavku splnili. Len Nemecko a Fínsko 
sa veľmi priblížili k plnému súladu s článkami 4 a 5 smernice, ktorou sa stanovujú 
požiadavky na sekundárne a prísnejšie čistenie. Pokiaľ ide o členské štáty, ktoré 
musia dokončiť vykonávanie smernice do konca roku 2015, aj napriek význam -
ných investíciám spolufinancovaným z prostriedkov EÚ, Poľsko nedosiahne súlad 
so smernicou a miera chýbajúceho pripojenia na zberné systémy je stále vysoká 
(pozri body 46 až 54).
119  
Kontrolované čistiarne odpadových vôd sú účinné a v súlade s ustanoveniami 
smernice o čistení komunálnych odpadových vôd. Len niektoré z nich však spĺňa -
jú prísnejšie odporúčanie vydané Helsinskou komisiou v súvislosti s fosforom. Ich 
finančná udržateľnosť nie je vždy zaručená (pozri body 55 až 57).
47 Závery a odporúčania 
120  
Následná kontrola súladu členských štátov s ustanoveniami ich zmlúv o pristú -
pení zo strany Komisie nebola dobre načasovaná. Komisia nevenuje dostatočnú 
pozornosť vykonávaniu týchto plánov, pretože jej činnosť je založená na neposta -
čujúcich údajoch. Komisia konala pomaly s cieľom odhaľovať porušenia a stíhať 
prípady neplnenia povinností v členských štátoch (pozri body 58 až 64).
121  
Podpora EÚ určená na infraštruktúru na zber odpadových vôd a ich čistenie 
v Rusku a Bielorusku môže viesť k nákladovo efektívnemu zníženiu obsahu živín 
vo vypúšťaných odpadových vodách. Vykonávanie však trvá veľmi dlho a rozsah 
podpory je v porovnaní s požiadavkami veľmi obmedzený. Osobitný problém 
je znečistenie z oblasti Kaliningradu v Rusku (pozri body 65 až 69).
Odporúčanie 2
Komisia by mala:
a) vyzvať členské štáty, aby stanovili a presadzovali právne záväzky domácností 
týkajúce sa pripojenia k existujúcim kanalizačným sieťam;
b) požadovať, aby členské štáty realizovali udržateľnú politiku sadzieb za od -
padové vody s cieľom umožniť správnu údržbu a obnovovanie aktív. V tejto 
politike by sa mala zohľadniť zásada „znečisťovateľ platí“ a cenová dostup -
nosť vodohospodárskych služieb;
c) skrátiť čas potrebný na posúdenie zhody so smernicou o čistení komunálnych 
odpadových vôd;
d) ďalej podporovať projekty zamerané na znižovanie zaťaženia živinami vypúš -
ťanými do Baltského mora z Ruska a Bieloruska dôslednejším zameraním sa 
na hlavných znečisťovateľov, ktorých určila Helsinská komisia (ako je oblasť 
Kaliningradu).
Členské štáty by mali:
e) plánovať a budovať svoju infraštruktúru na nakladanie s odpadovými vodami 
čo najefektívnejšie a v prípade potreby zvážiť poskytovanie finančnej podpo -
ry domácnostiam, ktoré by si inak nemohli dovoliť pripojenie ku kanalizačnej 
sieti;
f) určiť prísnejšie normy týkajúce sa živín vo vodách vytekajúcich z čistiarní, 
ako sú normy stanovené v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd, 
pre oblasti, z ktorých voda odteká do vôd, ktoré nedosahujú živinové pod -
mienky, ktoré by boli v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice 
o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii.
48 Závery a odporúčania 
Neochota členských štátov v plnej miere využívať 
možné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva 
a nedostatočné zameriavanie sa na oblasti v núdzi
122  
Povinné opatrenia v rámci smernice o dusičnanoch sa v niektorých členských 
štátoch neuplatňujú na dostatočnej ploche. Akčné programy sa líšia svojou prís -
nosťou a nie vždy sú také prísne, ako odporúča Komisia. V smernici sa jednoznač -
ne nevyžaduje, aby poľnohospodárske podniky vypracúvali plány na používanie 
hnojív, ani aby viedli záznamy o použitých hnojivách. Oba nástroje by mohli 
pomôcť vykonať a kontrolovať niekoľko požiadaviek smernice o dusičnanoch. 
Komisia poskytla členským štátom usmernenia a vykonáva nepretržitú následnú 
kontrolu vykonávania smernice o dusičnanoch. To viedlo k zlepšeniam pri určova -
ní pásem ohrozených dusičnanmi a v rámci akčných programov, tento proces je 
však časovo náročný (pozri body 75 až 83).
123  
Mechanizmus krížového plnenia napomáha presadzovanie požiadaviek týkajú -
cich sa dusičnanov a ostatných požiadaviek na hnojivá, nie je však úplne efektív -
ny, pretože niektoré požiadavky nie sú veľmi náročné. Systém kontrol a sankcií 
krížového plnenia ovplyvňujú nedostatky, pokiaľ ide o výber vzoriek a pokyny. 
Existuje vysoká miera neplnenia povinností v súvislosti s uplatňovaním požiada -
viek v pásmach ohrozených dusičnanmi, čo svedčí o tom, že kontrolné systémy 
majú v súčasnosti obmedzený odradzujúci účinok. Vyskytujú sa nedostatky týka -
júce sa vnútroštátnych kontrol požiadaviek mimo rámca krížového plnenia (pozri 
body 84 až 90).
124  
Opatrenia na rozvoj vidieka spolufinancované z prostriedkov EÚ mali na zníženie 
znečistenia vôd živinami len malý vplyv. Investície určené na pomoc poľnohos -
podárom, aby mohli zlepšiť uskladnenie hnoja a hospodárenie s ním, oslovili prís -
lušné poľnohospodárske podniky len čiastočne. Agroenvironmentálne programy 
neboli zemepisne zamerané na oblasti, kde vodné útvary neboli v dobrom stave. 
Konkrétne opatrenie týkajúce sa vykonávania činností spojených s rámcovou 
smernicou o vode bolo vykonané iba niekedy. Zásada „znečisťovateľ platí“ sa 
na poľnohospodárske činnosti neuplatňuje v dostatočnej miere (pozri body 91 až 
99).
49 Závery a odporúčania 
125  
Komisia využila príležitosť, ktorú poskytli nové nástroje platné na programové 
obdobie 2014 – 2020, a požaduje prísnejšie základné požiadavky a náročnej -
šie agroenvironmentálne opatrenia. Požaduje aj lepšie zemepisné zameranie 
opatrení na rozvoj vidieka a väčšiu súdržnosť medzi programami rozvoja vidieka 
a plánmi manažmentu povodia. Rokovania s členskými štátmi viedli k zlepšeniam. 
Niekoľko opatrení sa však stále bude musieť znovu vymedziť, keď budú prijaté 
všetky zodpovedajúce časti vnútroštátnych právnych predpisov a plány. Preto 
sa vykonávanie určitých opatrení oneskorí a zvýši sa administratívne zaťaženie 
vyplývajúce z programov (pozri body 100 až 102).
Odporúčanie 3
Komisia by mala:
a) požadovať, aby členské štáty vymedzili primerané pásma ohrozené dusičnan -
mi. Zároveň by členské štáty mali zohľadniť informácie o tlakoch znečisťova -
nia živinami z poľnohospodárstva zistených v plánoch manažmentu povodia 
rámcovej smernice o vode.
Členské štáty by mali:
b) nastaviť primerané limity používania fosforu v poľnohospodárstve, keď fosfor 
ohrozuje dobrý stav vôd;
c) na základe najnovších vedeckých dôkazov vytvoriť vlastné pravidlá akčných 
programov týkajúcich sa dusičnanov;
d) vytvoriť povinné opatrenia, ktoré presahujú rámec existujúcich požiadaviek 
na znečisťujúce poľnohospodárske podniky v povodiach odtekajúcich do eu -
trofných vôd;
e) uplatniť najvhodnejšie agroenvironmentálne programy v súvislosti so znižo -
vaním znečistenia vôd živinami a zacieliť tieto programy a opatrenia týkajúce 
sa zalesňovania na oblasti, v ktorých bude ich vplyv na znižovanie zaťaženia 
živinami najvyšší.
50 Závery a odporúčania 
Pridanú hodnotu makroregionálnej stratégie EÚ 
pre región Baltského mora v oblasti znižovania obsahu 
živín je ťažké vyhodnotiť
126  
Štruktúra správy a riadenia stratégie EÚ pre región Baltského mora je zložitá a pri -
dáva nové vrstvy k existujúcim regionálnym vládnym inštitúciám. Vplyv stratégie 
EÚ pre región Baltského mora na opatrenia členských štátov na zníženie prísunu 
živín do Baltského mora je ťažké posúdiť (pozri bod 105).
127  
Hlavné projekty, ktoré sa vykonávajú v spolupráci medzi niekoľkými krajinami EÚ 
a mimo EÚ, sú zamerané na vytvorenie najlepších postupov, ktoré sa majú vyko -
návať všeobecne. Občas však ich výsledky nepresahujú rámec toho, čo už bolo 
k dispozícii, a ich vplyv je z praktického hľadiska pomerne nízky (pozri body 106 
a 108).
128  
Navyše predpokladaný výsledok zosúladenia priorít programov spolufinanco -
vaných z prostriedkov EÚ s čiastkovým cieľom „Čistá voda v Baltskom mori“ bol 
veľmi skromný (pozri body 109 až 112).
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 27. januára 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda
51
 Prílohy
Ciele znižovania prísunu živín
KrajinaPriemerný 
prísun dusíka 
v rokoch  
1997 – 2003Priemerný 
prísun 
fosforu 
v rokoch  
1997 – 20032021 Cieľ 
týkajúci sa 
zníženia 
obsahu N2021 Cieľ 
týkajúci sa 
zníženia 
obsahu  PZníženie 
obsahu N v %Zníženie 
obsahu P v %
tony/rok tony/rok tony/rok tony/rok
Dánsko 70 490 1 928 2 890 38 4 2
Estónsko 27 684 804 1 800 320 7 40
Fínsko 88 005 3 609 3 030 356 3 10
Nemecko 65 672 627 7 670 170 12 27
Lotyšsko 61 164 829 1 670 220 3 27
Litva 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60
Poľsko 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63
Rusko 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53
Švédsko 130 279 3 639 9 240 530 7 15
Prísun živín pochádzajúcich z krajín 
HELCOM791  517 32 828 89 260 14 374 11 44
Prísun živín z krajín, ktoré nie sú 
signatármi1 21 421 1 979
Zaťaženie živinami vypúšťanými 
do Baltského mora cez krajiny 
HELCOM812  938 34 807
Živiny z iných zdrojov297 405 2 087
Spolu pre  Baltské more 910  343 36 894 118  134 15 178 13 41
1 Cezhraničný riečny prísun živín z Českej republiky, Ukrajiny a Bieloruska.
2 Prívod z lodnej dopravy a zo znečistenia atmosféry s pôvodom vo všetkých krajinách EÚ, ktoré nepatria do úmoria Baltského mora.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov, na základe údajov z dokumentu „ Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs 
(MAI) and updated Country Allocated Reduction Targets (CART) of the Baltic Sea Action Plan“ (Súhrnná správa o vývoji revidovaného maximálneho 
povoleného prísunu a aktualizovaných cieľoch akčného plánu pre Baltské more v oblasti znižovania obsahu živín pridelených krajinám). Schôdza 
ministrov krajín HELCOM, 2013.Príloha I
52 Prílohy 
Trendy týkajúce sa prísunu dusíka a fosforu do Baltského mora podľa krajiny
(tony/rok)
DE DK EE FI LT LV PL RU SE
NPrísun v rokoch 1997 – 2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279
Prísun v roku 2012 vrátane 
neistoty (skúšobná hodnota)55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723
DE DK EE FI LT LV PL RU SE
PPrísun v rokoch 1997 – 2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639
Prísun v roku 2012 vrátane 
neistoty (skúšobná hodnota)630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509
Zdroj:  Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART)  (Predbežné 
posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze 
ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015 ). Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the HELCOM Nutrient Reduction Scheme . 
(Posúdenie splnenia cieľov v oblasti znižovania obsahu živín v rámci plánu HELCOM týkajúceho sa zníženia obsahu živín). Online. http://helcom.
fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-messagePríloha II
53 Prílohy 
Dosiahnutie maximálnych hodnôt prísunu podľa čiastkového povodia
(tony/rok)
Botnický 
zálivBotnické 
moreStredná časť 
Baltského 
moraFínsky 
zálivRižský 
zálivDánske 
úžinyKattegat Spolu
Maximálna hodnota prísunu dusíka 
s ohľadom na cieľ znižovania 
Helsinskej komisie57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792  211
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty 
(skúšobná hodnota)60 484 74 794 375 760 119 687 97 106 51 495 65 801 845  127
Mimoriadne zníženie 4 578 14 503 8 200 27 281
Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov 
HELCOM pre rok 20212 862 50 760 17 887 8 688 80 197
Maximálna hodnota prísunu 
fosforu s ohľadom na cieľ 
znižovania Helsinskej komisie2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716
Prísun v roku 2012 vrátane neistoty 
(skúšobná hodnota)2 787 2 490 15 145 7 536 2 775 1 418 1 591 33 742
Mimoriadne zníženie 283 183 96 562
Nedostatočné zníženie na splnenie cieľov 
HELCOM pre rok 2021112 7 785 3 936 755 12 588
Zdroj:  Preliminary assessment for following-up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART)  (Predbežné 
posúdenie pre následnú kontrolu pokroku smerom k cieľom v oblasti znižovania obsahu živín prideleným krajinám) prijaté vo vyhlásení schôdze 
ministrov krajín HELCOM, Kodaň, 2013.
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M: (2015). Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the HELCOM Nutrient Reduction Scheme . 
(Posúdenie splnenia cieľov v oblasti znižovania obsahu živín v rámci plánu HELCOM týkajúceho sa zníženia obsahu živín) Online. http://helcom.fi/
baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-messagePríloha III
54 Prílohy 
Koncentrácia živín v odpadovej vode vytekajúcej z čistiarní odpadových vôd 
vo významných mestách členských štátov EÚ v oblasti Baltského mora (2013)Príloha IV
Uppsala
N: 10.52 (mg/l)
P: 0.13 (mg/l)Turku
N: 14.18 (mg/l)
P: 0.15 (mg/l)
Gdansk
N: 8.30 (mg/l)
P: 0.38 (mg/l)Štokholm
N: 9.47 (mg/l)
P: 0.14 (mg/l)Espoo
N: 16.38 (mg/l)
P: 0.31 (mg/l)
Tallinn
N: 7.52 (mg/l)
P: 0.45 (mg/l)Helsinki
N: 3.69 (mg/l)
P: 0.22 (mg/l)
Gdynia
N: 8.40 (mg/l)
P: 0.64 (mg/l)Copenhagen
N: 5.43 (mg/l)
P: 1.81 (mg/l)Malmö
N: 9.30 (mg/l)
P: 0.27 (mg/l)
Kiel
N: 5.79 (mg/l)
P: 0.11 (mg/l)
Lübeck
N: 7.38 (mg/l)
P: 0.18 (mg/l)Rostock
N: 11.62 (mg/l)
P: 0.18 (mg/l)
Štetín
N: 6.64 (mg/l)
P: 0.43 (mg/l)
Poznaň
N: 7.92 (mg/l)
P: 0.45 (mg/l)
Vroclav
N: 9.50 (mg/l)
P: 0.50 (mg/l)Varšava
N: 8.52 (mg/l)
P: 0.52 (mg/l) Lodž
N: 9.72 (mg/l)
P: 0.78 (mg/l)26 262500 0001 000 0001 500 0002 000 0002 666 000
Riga
N: 11.16 (mg/l)
P: 0.88 (mg/l)
Jelgava
N: 6.35 (mg/l)
P: 0.37 (mg/l)Ogre
N: 33.89 (mg/l)
P: 5.91 (mg/l)
Daugavpils
N: 5.55 (mg/l)
P: 0.61 (mg/l)
Vilnius
N: 9.52 (mg/l)
P: 0.66 (mg/l)Klaipėda
N: 9.99 (mg/l)
P: 0.33 (mg/l)
Kaunas
N: 8.50 (mg/l)
P: 0.34 (mg/l)Jūrmala
N: 8.67 (mg/l)
P: 0.27 (mg/l)
Zdroj:  Európsky dvor audítorov, na základe údajov z konca roku 2013, ktoré poskytli členské štáty. Hodnoty za Kodaň a Štokholm sú odvodené 
z priemerov dvoch čistiarní odpadových vôd v každom z týchto miest.
55 Prílohy 
Hlavné projekty a ďalšie projekty s významom pre plnenie stratégie EÚ pre región 
Baltského mora
(v mil. EUR)
Hlavné projekty stratégie EÚ pre región Baltského mora zaoberajúce sa eutrofizáciou
Prioritná oblasti AGRI Zdroj a  výška financovania
BALTIC MANURECieľom tohto projektu je vytvoriť odborné znalosti v súvislosti 
s inovačnými riešeniami hospodárenia s hnojom, ako je výroba energie 
z obnoviteľných zdrojov a ekologických hnojívOperačný program pre región Baltského 
mora (OP RBM)
Spolu: 3,7
EFRR: 2,8
Recyklácia fosforuCieľom tohto projektu je znovu získavať fosfor z hlavných zdrojov 
v regióne Baltského mora, ako je hnoj, čistiarenský kal a telá zvierat 
a vyrobiť recyklované hnojivá. Je zameraný aj na vytvorenie stratégií 
hnojenia pre jednotlivé lokality, aby sa región Baltského mora premenil 
na prvý sebestačný región z hľadiska prísunu priemyselného fosforové -
ho hnojiva.
Prioritná oblasť NUTRI Financovanie
Odstránenie fosfátov 
z detergentovCieľom tohto projektu bolo podporiť pobaltské štáty pri vykonávaní od -
porúčania Helsinskej komisie č. 28E/7 (t. j. vnútroštátnych legislatívnych 
opatrení na obmedzenie používania fosfátov v pracích detergentoch 
a detergentoch pre automatické umývačky riadu) vytvorením infor -
mačných materiálov pre tvorcov politík. Celoeurópsky zákaz fosfátov 
v pracích detergentoch bol prijatý v roku 2011.Malý rozpočet projektu financovala 
Švédska chemická agentúra.
PRESTOCieľom projektu je zníženie zaťaženia živinami v Baltskom mori 
prostredníctvom vzdelávacích programov pre prevádzkový perso -
nál, projektantov a akademických školiteľov zapojených do čistenia 
odpadových vôd, ako aj prostredníctvom technických štúdií a investícií 
vo vybraných bieloruských čistiarňach odpadových vôd (Baranaviči, 
Hrodna, Molodečno, Vitebsk).OP RBM
Spolu: 4,6
EFRR: 1,1
ENPI: 2,8
BALTIC DEALTento projekt je zameraný na boj proti odtoku a úniku živín z poľno -
hospodárskych podnikov: začal sa ako dobrovoľná iniciatíva piatich 
poľnohospodárskych združení.OP RBM
Spolu: 3,8
EFRR: 3,0
Posúdenie regionálneho 
zaťaženia znečistením živinami 
a určenie prioritných projektov 
na zníženie prísunu živín 
z Bieloruska do  Baltského mora.Cieľom tohto projektu je určiť prioritné investície a vybudovať miestne 
kapacity na znižovanie prísunu živín do Baltského mora v kontexte Envi -
ronmentálneho partnerstva Severnej dimenzie s  osobitným zameraním 
na poľnohospodárstvo, komunálne odpadové vody a priemysel vrátane 
výroby a používania detergentov s obsahom fosforu.Financovaný z prostriedkov fondu akčné -
ho plánu pre Baltské more spravovaného 
NIB/NEFCO, pričom investormi sú Švédsko 
a Fínsko: 0,25
Horizontálne opatrenie Susedia
Hospodársky 
a environmentálne udržateľná 
oblasť Čudského jazeraTento projekt je zameraný na zlepšenie environmentálnej situácie po -
vodia Čudského jazera prostredníctvom renovácie existujúcich zariadení 
na čistenie odpadových vôd v Pskovskej oblasti a vytvorením novej 
infraštruktúry v malých prístavoch na estónskej strane Čudského jazera.OP Estónsko-Lotyšsko-RuskoPríloha V
56 Prílohy 
Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciou
(v mil. EUR)
Projekty OP RBM (iné ako hlavné) zaoberajúce sa eutrofizáciouZdroj a  výška financovania 
(OP RBM)
Baltic CompassTento projekt sa týka práce s odvetvím poľnohospodárstva a životného 
prostredia na riešení potreby nadnárodného prístupu k znižovaniu eutrofizácie 
v Baltskom mori.Spolu: 6,6
EFRR: 4,6
ENPI: 0,5
Baltic Compact Tento projekt sa zaoberá agroenvironmentálnymi opatreniami.Spolu: 1,9
EFRR: 1,5
BERAS (Pobaltské ekologické 
recyklačné poľnohospodárstvo 
a spoločnosť)Cieľom tohto projektu je znížiť eutrofizáciu, zastaviť používanie pesticídov 
a znížiť vplyv potravinárskeho odvetvia na globálne otepľovanie.Spolu: 4,4
EFRR: 3,4
ENPI: 0,05
WaterpraxisCieľom tohto projektu je zlepšenie stavu Baltského mora podporou praktického 
vykonávania plánov manažmentu povodia v regióne.Spolu: 2,0
EFRR: 1,5
PURE (Projekt na znižovanie 
eutrofizácie v  mestách)Cieľom projektu je príprava a realizácia investícií v obciach prostredníctvom 
nadnárodnej spolupráce.Spolu: 3,2
EFRR: 2,0
ENPI: 0,5Príloha V
57 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
V
Komisia poukázala na tieto problémy v posúdení 1. plánov manažmentu povodia1 a prvých programov opatrení2 ako 
na významný priestor na zlepšenie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby prijali opatrenia v tejto oblasti v rámci 2. plánov 
manažmentu povodia.
VI
Komisia sa domnieva, že jej postup je primeraný. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že 
Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade 
so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnej -
šie ako konanie o porušení povinnosti.
Komisia však má preukázateľné výsledky pri dosahovaní súladu so smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd, 
a to vďaka využívaniu nástroja konania o porušení povinnosti.
VII
Vykonávanie smernice o dusičnanoch v členských štátoch narazilo v niektorých prípadoch na množstvo problémov, zatiaľ 
čo v iných prípadoch bolo účinné. Napriek tomu sa však zlepšuje celkový trend priemernej koncentrácie dusičnanov vo 
vodách EÚ a v Baltskom mori.
Politika krížového plnenia nemá slúžiť ako opatrenie na presadzovanie vykonávania európskych právnych predpisov 
v členských štátoch. Osvedčeným prostriedkom boja proti zanedbaniu vykonávania predpisov je konanie o porušení 
povinnosti.
Počet prípadov nesúladu a sankcií uplatnených v rámci mechanizmu krížového plnenia je skôr známkou fungovania než 
nedostatočnosti mechanizmu. Krížové plnenie sa vzťahuje len na poľnohospodárov, ktorí dostávajú priame platby alebo 
sa podieľajú na niektorých opatreniach rozvoja vidieka, napríklad na agroenvironmentálnych opatreniach.
VIII
Komisia sa domnieva, že stratégia Európskej únie pre región Baltského mora prispela k podpore ochrany životného 
prostredia Baltského mora. Vo všeobecnosti platí, že nový makroregionálny prístup sa môže vnímať ako cenný nástroj na 
riešenie regionálnych problémov a zlepšenie spolupráce medzi krajinami, ktoré ležia na pobreží Baltského mora.
1 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf
2 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1453930001556&uri=CELEX:52015DC0120
Odpovede Komisie 58
Úvod
09
Programy opatrení vypracované na základe rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii boli 
zjednodušené tak, aby umožňovali spoločné oznamovanie v marci 2016. V programe opatrení vypracovanom na základe 
rámcovej smernice o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii, ktorý bol oznámený členskými štátmi, by sa mali 
zohľadňovať záväzky stanovené komisiou HELCOM a v integračných dohodách.
13
V Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka sa v oboch programových obdobiach 2007 – 2013 a 2014 – 2020 
definuje vodné hospodárstvo ako jeden z hlavných cieľov rozvoja vidieka. Tieto ciele možno dosiahnuť prostredníctvom 
rôznych opatrení vrátane opatrení, ktoré sa netýkajú poľnohospodárskej plochy, ako sú investície a odborná príprava.
Za roky 2007 – 2013 sú informácie o pridelených finančných prostriedkoch dostupné len na úrovni osí a opatrení. Za roky 
2014 – 2020 sú tieto informácie dostupné na úrovni opatrení a oblastí záujmu (alebo priorít, ako je to v prípade priority 
súvisiacej s vodným hospodárstvom), čo umožní získavanie údajov, ktoré priamo súvisia s cieľmi.
Pripomienky
18
Komisia poznamenáva, že hoci sa ciele znižovania živín odporúčané komisiou HELCOM považujú za osvedčený postup, 
nebolo možné oprávnene očakávať, že pobaltské členské štáty zahrnú do správ vypracovaných podľa rámcovej smernice 
o morskej stratégii z októbra 2012 svoje ciele znižovania prísunu živín odporúčané Helsinskou komisiou, ktoré boli schvá -
lené na zasadnutí ministrov krajín HELCOM v októbri 2013. Komisia by však v praxi privítala, keby aj programy opatrení 
členských štátov vypracované na základe rámcovej smernice o morskej stratégii, ktoré majú byť predložené v marci 2016, 
prispeli k dosiahnutiu záväzkov stanovených Helsinskou komisiou.
28
Rámcová smernica o vode a komisia HELCOM sledujú rovnaký cieľ – Baltské more, ktoré nebude eutrofné. Dosiahnutie 
dobrého stavu podľa rámcovej smernice o vode by malo stačiť na dosiahnutie cieľa stanoveného Helsinskou komisiou. Je 
nutné, aby Poľsko prijalo dodatočné opatrenia, pričom tieto opatrenia sú potrebné nielen na dosiahnutie cieľov Helsinskej 
komisie, ale aj na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode.
Poľsko v 1. plánoch manažmentu povodia nestanovilo dostatočne prísne normy na plnenie požiadaviek rámcovej smer -
nice o vode týkajúcich sa fosfátov, ktoré by boli v súlade s dobrým ekologickým stavom podľa rámcovej smernice o vode 
(použilo existujúce staršie normy), a preto sa môže zdať, že ciele stanovené Helsinskou komisiou sú prísnejšie. Poľsko by 
malo napraviť túto zjavnú anomáliu, stanoviť normy týkajúce sa fosfátov v súlade s rámcovou smernicou o vode a použiť 
tieto normy na vymedzenie programov opatrení v 2. plánoch manažmentu povodia, ktorými sa zníži úroveň fosfátov vo 
vnútrozemských a morských vodách.
31
Správy členských štátov o 2. plánoch manažmentu povodia si vyžadujú vypracovanie analýzy rozdielov v obsahu živín, 
čím by sa na strane Komisie malo zlepšiť sledovanie znižovania obsahu živín, ktoré dosiahnu členské štáty v nadchádzajú -
cich dvoch obdobiach podávania správ.
Členské štáty musia v 2. plánoch manažmentu povodia oznámiť, do akej miery bude vykonávanie smernice o dusič -
nanoch dostatočné na vyriešenie problému znečisťovania poľnohospodárskymi živinami a aké dodatočné základné 
a doplnkové opatrenia podľa rámcovej smernice o vode sa naplánujú na vyriešenie tohto problému. To pomôže členským 
štátom a Komisii zistiť, ktoré oblasti si vyžadujú prijatie ďalších opatrení.
Odpovede Komisie 59
34
Komisia očakáva, že v rámci opatrení zahrnutých do plánu manažmentu povodia sa podľa potreby preskúmajú a prehod -
notia existujúce povolenia na čistenie komunálnych odpadových vôd s cieľom zabezpečiť, aby sa komunálne znečisťova -
nie znížilo na takú úroveň, ktorá umožní dosiahnutie dobrého stavu vo všetkých vodných útvaroch. V niektorých vodách 
to môže byť 1 mg/l P , v iných oblastiach môžu byť potrebné prísnejšie normy, napríklad 0,5 mg/l alebo menej – ak je 
vysoká hustota obyvateľstva alebo menšia miera zriedenia.
41
Plánom členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín, ktoré sú založené na príslušných plánoch manažmentu 
povodia, chýba ambicióznosť, keďže väčšinou sú v nich predstavené len „základné opatrenia“, ktoré už boli prijaté v rámci 
vykonávania smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami spôsobujúcimi znečistenie živinami, hlavne komunál -
nymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom, a nestanovuje sa v nich spôsob posilnenia týchto opatrení v záujme 
dosiahnutia súladu hladiny živín s dobrým stavom. Zahrnulo sa niekoľko nových opatrení podľa článku 11. ods. 3 písm. h) 
rámcovej smernice o vode na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia (konkrétne chýbajú kontroly difúznych zdrojov 
fosfátov) a „doplňujúce opatrenia“ sú neurčité, pokiaľ ide o ich celkový očakávaný prínos. Komisia poukázala na tento 
problém v posúdení 1. plánov manažmentu povodia3 a prvých programov opatrení4 ako na významný priestor na zlepše -
nie a dôrazne vyzvala členské štáty, aby v 2. plánoch manažmentu povodia prijali opatrenia v tejto súvislosti.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 30.
46
Komisia sa domnieva, že Nemecko a Fínsko podľa jej metodiky hodnotenia súladu spĺňajú požiadavky smernice, keďže 
dosiahli mieru súladu 99 % alebo vyššiu. Štyri ďalšie pobaltské členské štáty, od ktorých sa vyžadovalo, aby dosiahli úplný 
súlad so smernicou v roku 2012, vykazujú vysokú mieru súladu 89 % a vyššiu.
47
Používanie individuálnych alebo iných primeraných systémov Komisia skutočne automaticky nepovažuje za porušenie, 
keďže smernica ponúka túto možnosť. Vysoká miera používania individuálnych alebo iných primeraných systémov však 
môže naznačovať problémy so zbernými systémami a Komisia bude sledovať/vyšetrovať takéto situácie (pre podrobnej -
šie informácie pozri odpoveď na bod 48).
3 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf
4 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0120&from=EN
Odpovede Komisie 60
48
Komisia vyšetruje používanie individuálnych a primeraných systémov prostredníctvom tzv. pilotného nástroja (napr. typy 
individuálnych a iných primeraných systémov existujúce v členských štátoch, registrácia, povolenie a kontroly individu -
álnych a iných primeraných systémov). Komisia sleduje individuálne a iné primerané systémy už dlhší čas, a to tak, že ich 
zahŕňa do tabuľky na oznamovanie údajov podľa článku 15. Okrem toho usmernenia s názvom „Terms and Definitions of 
the Urban Waste Water Treatment Directive“ (Podmienky a definície v smernici o čistení komunálnych odpadových vôd), 
ktoré existujú od roku 2007, obsahujú oddiel o individuálnych a iných primeraných systémoch.
49
Komisia sa rozhodla akceptovať skutočnosť, že 100 % súlad nie je pravdepodobný ani realistický, takže zaviedla nižšiu 
hraničnú hodnotu pre začatie konania o porušení povinnosti tým, že zaviedla dve normy, o ktorých sa zmienil Dvor audí -
torov. Túto metodiku akceptoval Súdny dvor Európskej únie (pozri rozsudok Komisia/Belgicko , C-395/13, body 33 až 38).
51
Komisia poukazuje na to, že o voľbe Poľska vedela pred rokom 2010, nemala však také právne postavenie, aby mohla 
túto voľbu spochybniť alebo predvídať úroveň nesúladu v Poľsku pred rokom 2010. Smernica jasne ponecháva členským 
štátom tieto dve uvedené možnosti a poľské rozhodnutie o použití článku 5 ods. 4 predstavovalo jednou zo zákonných 
možností, aj keď bola nerealistická, vzhľadom na to, že Poľsko nemohlo využiť dodatočný čas, ktorý táto voľba na základe 
prístupovej zmluvy poskytuje.
52
Komisia sledovala vykonávanie smernice v Poľsku s rastúcimi obavami a pozornosťou, keďže postupne bolo zjavné, že 
tu neexistoval a stále neexistuje jasný plán vykonávania. Voľba právneho základu je otázka, ktorá vzbudzuje najmenšie 
obavy Komisie a nepredstavuje opodstatnené ospravedlnenie chýbajúcich koordinovaných opatrení na vnútroštátnej 
úrovni.
Komisia od roku 2011 pravidelne upozorňovala, že plánované investície nepovedú k dosiahnutiu súladu v Poľsku. Okrem 
toho Poľsko predložilo len predbežné investičné plány (hlavný plán) a doteraz nepripravilo relevantný národný program 
čistenia komunálnych odpadových vôd [Krajowy program oczyszczania ścieków komunalnych, KPOSK) (2010)]. Komisia 
zatiaľ neschválila ani predbežný hlavný plán z februára 2014, ani konečnú verziu z mája 2015.
56
Čistiarne odpadových vôd sú infraštruktúry. ktoré majú dlhú životnosť, a je ťažké určiť ich primeranú veľkosť v krátkodo -
bom horizonte. Vo všeobecnosti môže byť veľkosť čistiarne určená niekoľkými faktormi, ako je napríklad bezpečnostná 
rezerva, schopnosť zvládnuť sezónne činnosti/odchýlky, napríklad v dôsledku cestovného ruchu, silného prítoku dažďo -
vej vody alebo prípravy na prípadné budúce pripojenia z dôvodu zvyšovania počtu obyvateľov.
Okrem toho minimálna miera čistej vody nie je škodlivá, keďže bráni tomu, aby sa odpadová voda stala septickou a vytvá -
ral sa sírovodík, ktorý je nebezpečný pre ľudské zdravie.
Odpovede Komisie 61
58
Posúdenie právnych predpisov sa v prípade pristupujúcich krajín uskutočnilo pred pristúpením a v súlade s požiadavkami 
platnými pred pristúpením v súvislosti s existujúcim acquis  EÚ, najmä so smernicou 91/271/EHS, boli predpisy označené 
za úplné.
59
Je na členských štátoch, aby si vybrali medzi článkom 5 ods. 2 a článkom 5 ods. 4 a pri tejto voľbe ich neobmedzujú usta -
novenia zmluvy o pristúpení.
60
Komisia po pristúpení Poľska začala postupne zisťovať, aké problémy Poľsko malo pri vykonávaní smernice o čistení 
komunálnych odpadových vôd a od roku 2007 začala pravidelné rozšírené vyhodnocovanie projektových žiadostí o spo -
lufinancovanie zo strany EÚ. Od roku 2010, keď Komisia získala dostatok informácií o tom, že existujú vážne problémy 
s vykonávaním, začala oficiálne komunikovať o tejto otázke s poľskými orgánmi. Treba pripomenúť, že problémy, ktoré 
Poľsko malo, boli oveľa rozsiahlejšie a závažnejšie než voľba medzi uplatňovaním článku 5 ods. 2 alebo článku 5 ods. 4 
a týkali sa nesprávneho vymedzenia aglomerácií, chýbajúcich alebo nekonzistentne oznamovaných údajov o súlade, chý -
bajúceho jasného a súdržného plánovania a svojvoľného zastavenia investícií zameraných len na čistiarne, ktoré zvládnu 
záťaž väčšiu ako 15 000 p. e.
61
Napriek viacerým oznámeniam Komisie, v ktorých sa od Poľska požadovalo predloženie súvislých údajov o stave vykoná -
vania a budúcom plánovaní vykonávania smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (vrátane údajov, ktoré by pre -
ukazovali dodržiavanie článku 5 ods. 2 alebo článku 5 ods. 4), Poľsko nepredložilo požadované údaje. Komisia by chcela 
zdôrazniť, že Poľsko sa na základe komunikácie s Komisiou samo rozhodlo uplatňovať článok 5 ods. 2. V roku 2012, počas 
rokovaní o programovom období 2014 – 2020, Komisia požiadala Poľsko, aby pripravilo hlavný plán vykonávania smernice 
o čistení komunálnych odpadových vôd, ktorý by bol podrobený kontrole zo strany Komisie s cieľom zabezpečiť, aby 
spolufinancovanie EÚ v programovom období 2014 – 2020 bolo poskytnuté na projekty, ktoré sú v súlade so smernicou 
o čistení komunálnych odpadových vôd a ktoré najviac prispievajú k odstraňovaniu nedostatkov pri vykonávaní.
62
Komisia opätovne aktivovala podávanie správ podľa článku 17 s cieľom zistiť, kedy budú konkrétne aglomerácie spĺňať 
požiadavky smernice, pokiaľ ich ešte nespĺňajú.
Pomocou nového vzoru podľa článku 17 sa Komisia snažila dosiahnuť skvalitnenie poznatkov o situácii členských štátov 
bez zvýšenia administratívneho zaťaženia. Väčšina členských štátov reagovala kladne a predložila informácie v novom 
formáte. Členské štáty môžu okrem toho opísať každý projekt v tabuľke na oznamovanie údajov. Podľa článku 15 Komisia 
pozná percentuálny podiel zaťaženia, ktoré sa vypúšťa bez čistenia, a teda aj to, ako sme „ďaleko od dosiahnutia súladu 
so smernicou“. Potom je na členských štátoch, aby vymedzili prispôsobený projekt v záujme čo najskoršieho dosiahnutia 
súladu. Komisia nemá v úmysle zvýšiť zaťaženie členských štátov, pokiaľ ide o podávanie správ, keďže nie je potrebné 
poznať na úrovni EÚ podrobné informácie o kilometroch kanalizácie na jednu aglomeráciu.
Odpovede Komisie 62
63
Komisia má v tejto oblasti značný priestor na voľné uváženie a musí vybrať najvhodnejšie nástroje. V tomto prípade si 
zvolila stretnutia s členskými štátmi na tému čistenia komunálnych odpadových vôd a uprednostnila možnosť vyčkať so 
začatím formálnejších konaní až do uplynutia dostatočného počtu lehôt pre dostatočný počet členských štátov. Konania 
v rámci projektu EU Pilot, ktoré sa začali na základe pôvodnej posudzovanej lehoty (od roka 2004 do konca roka 2006) by 
sa týkali len troch členských štátov vrátane Poľska. Z dôvodu efektívnosti sa Komisia rozhodla počkať na výsledky ďal -
šieho predkladania správ, ktoré by bolo komplexnejšie z hľadiska dotknutých členských štátov a aglomerácii.
Komisia preto zastáva názor, že jej opatrenia boli primerané. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne 
stanovené, že Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povin -
nosti, v súlade so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický 
dialóg účinnejšie ako konanie o porušení povinnosti.
Pokiaľ ide o začatie konaní v rámci projektu EU Pilot a konaní o porušení povinnosti, Komisia zohľadnila odlišné obdobia 
vykonávania (14 rokov pre členské štáty EÚ-15 v porovnaní s obdobím 3 až 11 rokov pre členské štáty EÚ-10, ktoré pristú -
pili k EÚ v roku 2004).
Komisia však má rozsiahle a preukázané výsledky, pokiaľ ide o dosahovanie súladu so smernicou o čistení komunálnych 
odpadových vôd, ktoré dosiahla s použitím nástroja konania o porušení povinnosti (napr. Francúzsko, Belgicko, Spojené 
kráľovstvo atď.).
64
V tabuľke 2 uvedenej v prílohe k smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa stanovujú minimálne normy, ktoré 
sa majú dosiahnuť, členským štátom sa však ponecháva možnosť uplatňovať prísnejšie normy. Prísnejšie normy môžu byť 
nutné z právneho hľadiska na zabezpečenie súladu s rámcovou smernicou o vode.
69
Komisia by chcela spresniť, že úplné zavedenie projektu Kaliningradské vodohospodárske a environmentálne služby 
(pokiaľ ide o jeho vodné prvky) sa očakáva v roku 2016.
76
Aj vody v oblastiach s extenzívnym poľnohospodárstvom a s nízkou mierou používania hnojív môžu byť znečistené 
živinami. Podľa smernice o dusičnanoch sa osobitné opatrenia musia týkať aj vodných útvarov, ktoré sú ohrozené 
znečistením.
V niektorých oblastiach sú potrebné opatrenia podľa smernice o dusičnanoch aj rámcovej smernice o vode v záujme 
zníženia obsahu živín, ktoré je nutné na dosiahnutie dobrého stavu vôd.
79
Používanie dusíka z priemyselných hnojív nemožno samo osebe uplatniť ako ukazovateľ nedostatočného vplyvu požia -
daviek a tento údaj treba vykladať obozretne. Vhodnejším ukazovateľom sú celkové straty alebo celkový prebytok dusíka 
(zo všetkých zdrojov).
Odpovede Komisie 63
80
Komisia sa domnieva, že také opatrenia, ako je zákaz používania hnojív v určitých obdobiach roka, možno účinne kontro -
lovať, pokiaľ sa kontroly vykonávajú v správnom čase.
Plány hnojenia alebo záznamy o hnojivách sú zahrnuté do niekoľkých akčných programov podľa smernice o dusičnanoch 
ako bežná prax na dosiahnutie vyváženého hnojenia a zjednodušenie kontrol.
84
Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je mechanizmus na presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti 
životného prostredia, ale zameriava sa okrem iného na to, „aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti“ 
[pozri odôvodnenie 54 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013]. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej 
politiky (SPP) s dodržiavaním určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravidiel vedie k zníženiu platieb v rámci SPP . 
Krížové plnenie by v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. Malo by však zabezpečiť aj minimálnu mieru kon -
troly v prípade nedostatočnej účinnosti systému kontroly odvetvových právnych predpisov.
86
Je na členských štátoch, aby vymedzili normy týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu tak, aby 
sa dosiahol cieľ normy. Pokiaľ ide o uvedenú normu dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu týkajúcu sa 
„vytvorenia nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov“, jej cieľ sa netýka používania hnojív na poľnohospodárskej pôde 
vo všeobecnosti, ale vytvorenia nárazníkových zón a ich riadenia. Preto je rozsah pôsobnosti uvedených noriem obme -
dzený na nárazníkové zóny v rámci a mimo pásem ohrozených dusičnanmi. Navyše sú určité požiadavky vyplývajúce zo 
smernice o dusičnanoch súčasťou rozsahu pôsobnosti krížového plnenia prostredníctvom SMR 1, predtým SMR 4.
87
Uvedené nárazníkové zóny v rámci noriem dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu platných od 1. januára 
2012 [pozri článok 149 nariadenia (ES) 73/2009] sú spojené s požiadavkami vyplývajúcimi zo smernice o dusičnanoch 
a predstavujú transpozíciu týchto požiadaviek na poľnohospodársku pôdu, ktorá sa nachádza mimo pásem ohrozených 
dusičnanmi, pričom sa zohľadňujú miestne podmienky, ako sa vyžaduje v článku 94 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013. Rozdiely 
pri stanovovaní požiadaviek, na ktoré upozornil Dvor audítorov, vyplývajú zo samotnej smernice o dusičnanoch a odrá -
žajú rôzne miestne podmienky, ktoré zohľadňujú členské štáty.
90
Počet prípadov nesúladu a sankcií uplatnených v rámci mechanizmu krížového plnenia je skôr známkou fungovania než 
nedostatočnosti mechanizmu. Napríklad nedostatky pri skladovaní hnoja sú stále problémom v pásmach ohrozených 
dusičnanmi a toto porušenie sa kontroluje v rámci krížového plnenia, čo vysvetľuje vysokú mieru nesúladu (pozri tiež 
bod 93).
Odpovede Komisie 64
91
Programy rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 mali prispieť k cieľom rozvoja vidieka realizovaným prostredníctvom via -
cerých osí. Niektoré z vykonaných opatrení a operácií vrátane agroenvironmentálnych opatrení mohli byť zamerané na 
jeden hlavný cieľ, ale mnohé boli stanovené tak, aby sa dosiahli viaceré ciele, čo však neznižuje účinnosť týchto opatrení 
a pomáha zabezpečiť väčšiu nákladovú účinnosť.
Agroenvironmentálne opatrenia vykonávané veľkým počtom poľnohospodárov v rozsiahlych oblastiach môžu takisto 
prispieť k zlepšeniu stavu vôd vo všetkých týchto oblastiach.
Pri prijímaní programov na roky 2014 – 2020 Komisia uviedla, že je potrebné, aby členské štáty vo opatrenia vo väčšej 
miere zameriavali na určité oblasti, okrem iného aj na oblasť vody.
92
Rôzne harmonogramy prijímania plánov manažmentu povodia a programov rozvoja vidieka počas programového obdo -
bia 2007 – 2013 boli jedným z dôvodov, pre ktorý rozsah agroenvironmentálnych opatrení nie vždy zodpovedal oblas -
tiam, ktorých sa týkali plány manažmentu povodia.
Okrem toho treba pripomenúť, že dodržiavanie povinných požiadaviek, na ktoré sa často odkazuje v plánoch 
manažmentu povodia, nemožno zabezpečiť prostredníctvom agroenvironmentálnych opatrení, ktoré môžu slúžiť len na 
podporu dobrovoľných opatrení presahujúcich rámec záväzných požiadaviek.
Navyše členské štáty mali v priebehu programového obdobia možnosť zmeniť svoje programy s ohľadom na ich obsah a/
alebo pridelené finančné prostriedky. Navrhované zmeny musia byť v súlade s celkovými cieľmi a stratégiou programu. 
Prostredníctvom tohto mechanizmu mohlo dôjsť k ich koordinácii s plánmi manažmentu povodia, ak boli k dispozícii. 
V roku 2009 bol v dôsledku kontroly stavu SPP a európskeho plánu na oživenie hospodárstva posilnený cieľ vodného 
hospodárstva ako jedna z výziev v oblasti rozvoja vidieka.
93
V rokoch 2004 – 2006 boli nové členské štáty z oblasti Baltského mora (EE, LV, LT a PL) vyzvané, aby zaviedli osobitnú 
podporu na skladové priestory pre hnoj, aby boli dodržané normy ochrany vôd.
94
Plány manažmentu povodia na roky 2007 – 2013 zahŕňali opatrenia týkajúce sa investícií do skladových priestorov pre 
hnoj.
Členské štáty predovšetkým mohli podporiť investície na zlepšenie skladovania hnoja v poľnohospodárskych podnikoch 
len vtedy, keď boli zamerané na dodržiavanie nových noriem Spoločenstva vyplývajúcich zo smernice o dusičnanoch, 
ako sa vykonávala v členských štátoch, a na obmedzené prechodné obdobie 36 mesiacov odo dňa, keď sa tieto normy 
stali záväznými.
Odpovede Komisie 65
95
Komisia sa domnieva, že rozmanitosť agroenvironmentálnych opatrení znamená, že tieto opatrenia zahŕňajú jednoduché 
aj zložitejšie operácie zamerané na ochranu a zlepšenie životného prostredia. To umožňuje príjemcom uskutočňovať 
činnosti zodpovedajúce ich osobitným potrebám a záťaži pre ich životné prostredie.
Výška pomoci je vždy závislá od úrovne záväzkov a kompenzuje straty príjmov a dodatočné náklady spojené s týmito 
záväzkami.
Nízku mieru využívania možno vysvetliť aj inými dôvodmi ako zložitosťou operácií, napríklad nedostatočnou propagáciou 
podpory, nedostatočným prenosom znalostí alebo nedostatočným využívaním poradenských služieb.
Problém nedostatočného využívania agroenvironmentálnych opatrení v oblastiach intenzívneho poľnohospodárstva bol 
jedným z dôvodov, prečo Komisia v roku 2011 navrhla ekologizáciu prvého piliera SPP , aby v týchto oblastiach umožnila 
realizáciu jednoduchých, všeobecných a nezmluvných opatrení, ktorých vplyv na životné prostredie by sa mal posilniť 
prostredníctvom cielenejších agroenvironmentálnych opatrení.
V rokoch 2014 – 2020 Komisia podporila zameriavanie opatrení, ktoré sa realizovalo v Poľsku a Fínsku.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 92.
98
Väčšina členských štátov si v oboch programových obdobiach zvolila využitie iných opatrení, akými sú agroenvironmen -
tálne opatrenia súvisiace s klímou na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa priority vodného hospodárstva. Ciele a ukazova -
tele týkajúce sa kvality vody a vodného hospodárstva v oboch obdobiach ukazujú, že členské štáty plánujú akcie, ktoré 
prispievajú k dosiahnutiu týchto cieľov a ukazovateľov, a to aj bez vykonávania opatrenia „platby spojené s rámcovou 
smernicou o vode“.
Jednu z hlavných prekážok využívania predmetného opatrenia v rokoch 2007 – 2013 predstavovali chýbajúce povinné 
opatrenia v plánoch manažmentu povodia a problémy pri vymedzovaní týchto opatrení.
99
Pokiaľ ide o uplatnenie sankcií v súvislosti s ochranou vody, je na členských štátoch, aby ich uplatňovali (nad rámec pravi -
diel krížového plnenia) v prípadoch, v ktorých je to potrebné a v ktorých je možné stanoviť individuálnu zodpovednosť za 
znečistenie.
Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne všeobecné ťažkosti pri uplatňovaní zásady „znečisťovateľ platí“ v poľnohos -
podárstve. Napríklad je možné vyberať daň za hnojivá alebo hnoj. V ambicióznych akčných programoch týkajúcich sa 
dusičnanov a základných opatreniach rámcovej smernice o vode by sa mohli stanoviť jasné kontroly v záujme zníženia 
znečistenia pri zdroji.
Odpovede Komisie 66
100
V nariadení č. 1305/2013 sa stanovujú podmienky ex ante  špecifické pre rozvoj vidieka. Podmienenosť ex ante  týkajúca sa 
vodohospodárskeho sektora (uplatniteľná na investície naplánované v rámci priority 5) súvisí s existenciou politiky určo -
vania cien vody a primeraného príspevku rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov na vodohospodárske 
služby pri sadzbe stanovenej v schválenom pláne manažmentu povodia pre investície podporované z programov.
Ďalšie špecifické podmienky ex ante  rozvoja vidieka súvisiace so životným prostredím sa týkajú dobrých poľnohospodár -
skych a environmentálnych podmienok, minimálnych požiadaviek na používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín, 
energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie.
102
Ak neexistujú príslušné právne základy, nie je možné aktivovať určité opatrenia rozvoja vidieka. Je to prípad opatrenia 
„platby spojené s rámcovou smernicou o vode“, ktoré sa môže vykonávať až po vypracovaní plánov manažmentu povo -
dia a súvisiacich programov opatrení. Členské štáty však majú možnosť zmeniť svoje programy počas celého programo -
vého obdobia.
Pokiaľ ide o zmeny právnych predpisov týkajúce sa základných požiadaviek, platí, že ak sa zavádzajú zmeny relevantných 
základných požiadaviek v priebehu vykonávania opatrení, členské štáty musia premietnuť takéto zmeny do obsahu opat -
rení (napr. úroveň záväzkov a prémií, ak zmeny majú vplyv na tieto prvky).
105
Pokiaľ ide o stratégiu EÚ pre región Baltského mora, členské štáty sa rozhodli pre veľmi „ľahkú“ riadiacu štruktúru. Činnosť 
sa zakladá na sieti koordinátorov oblastí politiky a horizontálnych opatrení. Ich cieľom je zabezpečiť súdržnosť všetkých 
priorít uvedenej stratégie. Nevznikli žiadne nové inštitúcie ani zoskupenia Rady. Zvolená štruktúra riadenia nie je príliš 
zložitá ani náročná.
Vo všeobecnosti platí, že makroregionálny prístup možno vnímať ako cenný nástroj na riešenie regionálnych problémov 
v menšej zemepisnej oblasti v porovnaní s celoeurópskou úrovňou. Komisia sa domnieva, že stratégia EÚ pre región Balt -
ského mora úspešne prispela k podpore ochrany životného prostredia v oblasti Baltského mora.
107
Je v právomoci každého realizátora projektu požiadať o postavenie hlavného projektu. V akčnom pláne stratégie EÚ pre 
región Baltského mora sa opisuje postup a stanovuje vzor žiadosti. Vyžaduje sa krátke posúdenie koordinátorom oblasti 
politiky alebo horizontálneho opatrenia, pričom kritériá posudzovania okrem iného zahŕňajú „makroregionálny vplyv 
hlavného projektu“ a „príspevok k cieľom/ukazovateľom stratégie EÚ pre región Baltského mora“. Komisia uskutočňuje 
interné konzultácie o každej žiadosti a postavenie hlavného projektu na záver schvaľuje skupina národných koordináto -
rov. Koordinátori oblasti politiky a horizontálneho opatrenia nabádajú navrhovateľa projektu, aby požiadal o postavenie 
hlavného projektu
Odpovede Komisie 67
108
Komisia si všíma veľký záujem zo strany navrhovateľov projektov o získanie postavenia hlavného projektu, keďže toto 
postavenie zrejme pomáha mobilizovať finančné prostriedky na makroregionálne projekty a viac zviditeľniť ich činnosť.
Komisia sa domnieva, že je možné určiť príspevok konkrétnych hlavných projektov k znižovaniu obsahu živín. Hlavné pro -
jekty by mali slúžiť na rozmanité účely, napríklad na vytvorenie nových sietí, výmenu skúseností, ako príspevok k budova -
niu kapacít, na uľahčovanie viacúrovňového riadenia a uskutočnenie pilotných investícií. Výsledky a vplyv na ciele politiky 
sa však skutočne prejavia až v dlhodobom horizonte. V tomto zmysle sa aj malé projekty môžu stať významnými hnacími 
silami rozvoja. Napríklad v rámci projektu PRESTO sa investovalo nielen do techník na čistenie odpadových vôd, ale 
pozornosť sa venovala aj rozširovaniu spôsobilosti prevádzkového personálu čistiarní odpadových vôd, projektantov čis -
tiarní a zamestnancov univerzít, na ktorých sa vzdelávajú inžinieri, ktorí budú pôsobiť v oblasti čistenia odpadových vôd.
Spoločná odpoveď Komisie na body 111 a 112
Komisia by si želala pevnejšie začlenenie stratégie EÚ pre región Baltského mora do programov EŠIF pre región Baltského 
mora. Berie na vedomie, že úroveň zapojenia členských štátov a regiónov do stratégie sa líši, čo odráža odlišné vnút -
roštátne a regionálne priority.
Programy však poskytujú príležitosti na financovanie vykonávania stratégie. Napríklad Litva do určitej miery upred -
nostňuje vo výberovom konaní projekty, ktoré prispievajú k stratégii EÚ pre región Baltského mora (dôraz sa kladie na 
hľadisko spolupráce/medzinárodného partnerstva) a plánuje zorganizovať osobitné výzvy na predkladanie návrhov, ak 
to bude potrebné. Švédsko takisto plánuje zavedenie výberových kritérií pre projekty s významom pre stratégiu EÚ pre 
región Baltského mora a počíta s tým, že bude vyčleňovať prostriedky pre oblasti na iniciatívy a/alebo projekty v súlade 
s vymedzením v akčnom pláne stratégie. Miera využitia týchto možností sa ukáže na základe konkrétneho postupu vyko -
návania programov.
Závery a odporúčania
115
Rámcová smernica o vode a komisia HELCOM sledujú rovnaký cieľ – Baltské more, ktoré nebude eutrofné. Dosiahnutie 
dobrého stavu podľa rámcovej smernice o vode by malo stačiť na dosiahnutie cieľa stanoveného Helsinskou komisiou.
Plánom členských štátov na dosiahnutie zníženia obsahu živín, ktoré sú založené na príslušných plánoch manažmentu 
povodia, chýba ambicióznosť, keďže väčšinou sú v nich predstavené len „základné opatrenia“, ktoré už boli prijaté v rámci 
vykonávania smerníc EÚ v súvislosti s konkrétnymi činnosťami spôsobujúcimi znečistenie živinami, hlavne komunál -
nymi odpadovými vodami a poľnohospodárstvom, a nestanovuje sa v nich spôsob posilnenia týchto opatrení v záujme 
dosiahnutia súladu hladiny živín s dobrým stavom. Zahrnulo sa niekoľko nových opatrení podľa článku 11. ods. 3 písm. h) 
rámcovej smernice o vode na kontrolu difúznych zdrojov znečistenia (konkrétne chýbajú kontroly difúznych zdrojov fos -
fátov), „doplňujúce opatrenia“ sú neurčité, pokiaľ ide o ich celkový očakávaný prínos. Komisia poukázala na tento prob -
lém v posúdení 1. plánov manažmentu povodia5 a prvých programov opatrení6 ako na významný priestor na zlepšenie 
a dôrazne vyzvala členské štáty, aby v 2. plánoch manažmentu povodia prijali opatrenia v tejto súvislosti.
116
Členské štáty predložili v októbri 2012 Komisii správy o svojich environmentálnych cieľoch podľa rámcovej smernice 
o morskej stratégii. Niektoré členské štáty boli pri stanovovaní cieľov znižovania zaťaženia živinami vo forme stanovenia 
cieľov týkajúcich sa prísunu zaťaženia živinami ambicióznejšie ako iné (pozri aj bod 17).
5 http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/pdf/3rd_report/CWD-2012-379_EN-Vol2.pdf
6 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0120&from=EN
Odpovede Komisie 68
Odporúčanie 1 a) 
Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva sa, že sa už implementovalo v súvislosti s rámcovou smernicou o vode 
a bude sa implementovať na účely rámcovej smernice o morskej stratégii (MSFD).
V rámci podávania správ podľa rámcovej smernice o vode v súvislosti s 2. plánom manažmentu povodia sa od členských 
štátov požaduje, aby predkladali informácie o znížení zaťaženia živinami nevyhnutne potrebného na dosiahnutie stavu 
živín, ktorý bude v súlade s dobrým stavom podľa rámcovej smernice o vode (vrátane zaťaženia živinami nevyhnutne 
potrebného na dosiahnutie súladu s rámcovou smernicou o morskej stratégii, ak členské štáty zaujmú náležitý prístup).
Pokiaľ ide o rámcovú smernicu o morskej stratégii, Komisia zohľadní toto odporúčanie spolu s analýzou súčasného cyklu 
programov opatrení pri vymedzení požiadaviek na podávanie správ za ďalší cyklus.
Odporúčanie 1 b) 
Komisia prijíma odporúčanie a jeho vykonávanie prebieha.
Pokiaľ ide o rámcovú smernicu o vode, reakciou na nedostatky monitorovania a hodnotenia zistené v 1. plánoch 
manažmentu povodia boli dvojstranné rozhovory s členskými štátmi. S členskými štátmi sa dospelo k dohode o opat -
reniach na zlepšenie situácie v oblasti monitorovania a hodnotenia, ktoré Komisia posúdi v rámci hodnotenia 2. plánov 
manažmentu povodia v priebehu roka 2017.
Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii členské štáty vypracovali programy monitorovania na posúdenie pokroku 
pri dosahovaní dobrého environmentálneho stavu a cieľov. Predbežné hodnotenie programov monitorovania pre Baltské 
more zo strany Komisie ukazuje, že väčšina členských štátov zahrnula monitorovanie prísunu živín (okrem iného napríklad 
úroveň prísunu živín zo zdrojov na pevnine, živín z ovzdušia, hnojív a ďalších látok bohatých na dusík a fosfor).
Okrem toho prebiehajú práce, ktoré by mali viesť k vypracovaniu usmernení v roku 2018 s cieľom porovnať normy 
týkajúce sa živín stanovené členskými štátmi v súvislosti s rámcovou smernicou o vode a rámcovou smernicou o morskej 
stratégii, zabezpečiť, aby boli v súlade s biologickými normami, a pochopiť, ako ich členské štáty môžu využiť pri tvorbe 
programov opatrení.
Odporúčanie 1 c) 
Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
118
Komisia sa podľa svojej metodiky posudzovania súladu domnieva, že Nemecko a Fínsko dodržiavajú smernicu, keďže 
dosahujú mieru súladu 99 % alebo vyššiu. Štyri ďalšie pobaltské členské štáty, ktoré mali dosiahnuť úplný súlad so smerni -
cou v roku 2012, dosiahli vysokú mieru súladu 89 % a vyššiu.
V prípadoch, keď boli k dispozícii dôkazy o oneskorenej realizácii alebo dosiahnutí súladu, Komisia začala konania v rámci 
projektu EU Pilot a konania o porušení povinnosti, pričom dodržiavala bežné postupy.
120
Komisia sa domnieva, že jej postup je primeraný. V zmluve a v ustálenej judikatúre Súdneho dvora je jasne stanovené, že 
Komisia má značný priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o to, kedy začať a viesť konania o porušení povinnosti, v súlade 
so svojou úlohou strážkyne zmlúv. V niektorých prípadoch môžu byť alternatívne nástroje alebo politický dialóg účinnej -
šie ako konanie o porušení povinnosti.
Okrem toho Komisia sa takisto rozhodla, že pred začatím konaní v rámci projektu EU Pilot počká, kým neuplynie nie -
koľko prechodných lehôt, aby bol v záujme efektívnosti jej postup komplexnejší, pokiaľ ide o zahrnuté členské štáty 
a aglomerácie.
Odpovede Komisie 69
Pokiaľ ide o začatie konaní v rámci projektu EU Pilot a konaní o porušení povinnosti, Komisia zohľadnila odlišné obdobia 
vykonávania (14 rokov pre členské štáty EÚ-15 v porovnaní s obdobím 3 až 11 rokov pre členské štáty EÚ-10, ktoré pristú -
pili k EÚ v roku 2004).
Odporúčanie 2 a) 
Komisia toto odporúčanie prijíma a domnieva sa, že v aglomeráciách s populačným ekvivalentom vyšším než 2 000 už 
bolo implementované. V smernici o čistení komunálnych odpadových vôd sa pre takéto aglomerácie stanovuje, že budú 
vybudované zberné systémy alebo individuálne či iné primerané systémy, a preto sa Komisia domnieva, že právny rámec 
(na úrovni EÚ) existuje. Komisia však zdôrazňuje, že nemôže presadzovať pripojenie domácností ku kanalizačným sie -
ťam, keďže takéto presadzovanie patrí do oblasti zodpovednosti členských štátov a predstavuje vnútroštátne politické 
rozhodnutie.
Odporúčanie 2 b) 
Komisia prijíma toto odporúčanie, keďže vyplýva z výkladu článku 9 rámcovej smernice o vode. Komisia posúdi vykonáva -
nie tohto odporúčania v celkovom hodnotení 2. plánov manažmentu povodia, ktoré mali byť prijaté členskými štátmi do 
22. decembra 2015.
Odporúčanie 2 c) 
Komisia prijíma odporúčanie a snaží sa zlepšiť postup podávania správ v rámci smernice o čistení komunálnych odpado -
vých vôd, ktorá je základom hodnotenia súladu.
Odporúčanie 2 d) 
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Odporúčanie 2 e) 
Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Odporúčanie 2 f) 
Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
123
Komisia zdôrazňuje, že krížové plnenie nie je mechanizmus na presadzovanie európskych právnych predpisov v oblasti 
životného prostredia, ale zameriava sa okrem iného na to, „aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti“ 
[pozri odôvodnenie 54 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013]. Krížové plnenie spája platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej 
politiky (SPP) s dodržiavaním určitých pravidiel, pričom porušenie týchto pravidiel vedie k zníženiu platieb v rámci SPP . 
Krížové plnenie by v zásade malo využívať existujúce systémy kontroly. Malo by však zabezpečiť aj minimálnu mieru kon -
troly v prípade nedostatočnej účinnosti systému kontroly odvetvových právnych predpisov.
124
Komisia pripomína, že dodržiavanie povinných požiadaviek plánov manažmentu povodia nie je možné zabezpečiť 
prostredníctvom agroenvironmentálnych opatrení, ktoré len podporujú dobrovoľné opatrenia. Do mnohých plánov 
manažmentu povodia však boli od začiatku zahrnuté určité opatrenia (investície, odborná príprava, agroenvironmentálne 
opatrenia), ktoré sa zameriavajú na ciele súvisiace s vodou.
V rokoch 2007 – 2013 sa podpora povinných priestorov na skladovanie hnoja obmedzila na tie sklady, ktoré vznikli 
v dôsledku nových noriem Spoločenstva vyplývajúcich zo smernice o dusičnanoch, ako ju vykonávajú členské štáty.
Odpovede Komisie 70
V rokoch 2014 – 2020 bolo v mnohých programoch naplánované osobitné opatrenie týkajúce sa vykonávania opatrení 
súvisiacich s rámcovou smernicou o vode.
Okrem toho počas prijímania programov na roky 2014 – 2020 Komisia uviedla, že je potrebné, aby členské štáty vo väčšej 
miere využívali zameriavanie opatrení, a to aj na otázky týkajúce sa vody.
Pokiaľ ide o uplatnenie sankcií v súvislosti s ochranou vody, je na členských štátoch, aby ich uplatňovali (nad rámec pravi -
diel krížového plnenia) v prípadoch, v ktorých je to potrebné a v ktorých je možné stanoviť individuálnu zodpovednosť za 
znečistenie.
Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne všeobecné ťažkosti pri uplatňovaní zásady „znečisťovateľ platí“ v poľnohos -
podárstve. Napríklad je možné vyberať daň za hnojivá alebo hnoj. V ambicióznych akčných programoch týkajúcich sa 
dusičnanov a v základných opatreniach rámcovej smernice o vode by sa mohli stanoviť jasné kontroly v záujme zníženia 
znečistenia pri zdroji.
Pozri aj odpovede Komisie na body 91 až 99.
125
Rozvoj vidieka ovplyvňuje nová ekologizačná štruktúra SPP s ekologizačnými požiadavkami v rámci piliera I. Na akcie 
podporované v rámci týchto ekologizačných požiadaviek sa nemôžu vzťahovať agroenvironmentálne platby súvisiace 
s klímou, aby nedošlo k dvojitému financovaniu.
Ak neexistujú príslušné právne základy, nie je možné aktivovať určité opatrenia rozvoja vidieka. Je to prípad opatrenia 
„platby spojené s rámcovou smernicou o vode“, ktoré sa môže vykonávať až po vypracovaní plánov manažmentu povo -
dia a súvisiacich programov opatrení. Členské štáty však majú možnosť zmeniť svoje programy počas celého programo -
vého obdobia.
Takéto zmeny by mohli viesť k dodatočnému administratívnemu zaťaženiu, treba ich však posudzovať z hľadiska dodatoč -
nej pridanej hodnoty pri dosahovaní cieľov a priorít programov.
Odporúčanie 3 a) 
Komisia prijíma toto odporúčanie a je v procese jeho vykonávania. Komisia žiada, aby členské štáty pri prehodnocovaní 
pásem ohrozených dusičnanmi a akčných programov týkajúcich sa dusičnanov zohľadnili informácie o tlaku, ktorý spôso -
buje znečistenie poľnohospodárskymi živinami. Má to zásadný význam pre kontrolu znečistenia pri zdroji, najmä v člen -
ských štátoch, v ktorých sú vnútroštátne právne predpisy na vykonávanie smernice o dusičnanoch jediným právnym 
nástrojom na kontrolu strát živín spôsobených poľnohospodárstvom.
Členské štáty musia v 2. plánoch manažmentu povodia oznámiť, do akej miery bude vykonávanie smernice o dusič -
nanoch dostatočné na vyriešenie problému znečisťovania poľnohospodárskymi živinami a aké dodatočné základné 
a doplnkové opatrenia podľa rámcovej smernice o vode sa naplánujú na vyriešenie tohto problému. To pomôže členským 
štátom a Komisii zistiť, ktoré oblasti si vyžadujú prijatie ďalších opatrení.
Odporúčanie 3 b) 
Komisia poznamenáva, že tieto odporúčania sú adresované členským štátom.
126
Pokiaľ ide o stratégiu EÚ pre región Baltského mora, členské štáty sa rozhodli pre veľmi „ľahkú“ riadiacu štruktúru. 
Nevznikli žiadne nové inštitúcie ani zoskupenia Rady. Komisia sa domnieva, že stratégia Európskej únie pre región Balt -
ského mora prispela k podpore ochrany životného prostredia Baltského mora.
Odpovede Komisie 71
127
Komisia sa domnieva, že je možné identifikovať prínos konkrétnych hlavných projektov k zníženiu obsahu živín. Hlavné 
projekty slúžia na široké spektrum účelov a aj malé projekty môžu byť významnými hnacími silami rozvoja. Konkrétne 
výsledky a vplyv na ciele politiky možno vnímať len z dlhodobého hľadiska.
128
Komisia súhlasí s analýzou Dvora audítorov a rada by videla pevnejšie začlenenie stratégie EÚ pre región Baltského mora 
do programov EŠIF pre región Baltského mora. Berie na vedomie, že úroveň zapojenia členských štátov a regiónov do 
stratégie sa líši, čo odráža odlišné vnútroštátne a regionálne priority.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Baltské more je jedno z najznečistenejších morí na svete. 
Boj proti eutrofizácii, ktorú spôsobuje zaťaženie živinami 
najmä z  poľnohospodárstva a  komunálnych odpadových 
vôd, je značnou výzvou. Podľa Helsinského dohovoru 
všetky členské štáty EÚ i  nečlenské štáty EÚ ležiace 
na brehoch Baltského mora, ako aj EÚ, sú zapojené 
do ochrany životného prostredia Baltského mora. Podľa 
právneho rámca EÚ sú členské štáty povinné vykonávať 
opatrenia na boj proti nadmernej záťaži živinami 
a dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu 
morských vôd. EÚ spolufinancuje niektoré z týchto 
opatrení. Dvor audítorov skúmal, či  opatrenia EÚ účinne 
pomohli členským štátom znížiť znečistenie Baltského 
mora živinami. Dospeli sme k záveru, že tieto opatrenia 
viedli k malému pokroku smerom k dosiahnutiu zníženia 
obsahu živín v Baltskom mori. Predkladáme niekoľko 
odporúčaní na  zlepšenie účinnosti opatrení na  boj proti 
eutrofizácii v Baltskom mori.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV