SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Hodnotenie vykonávania akčného plánu EÚ pre biodiverzitu (2010) /* KOM/2010/0548 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 8.10.2010 KOM(2010) 548 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU HODNOTENIE VYKONÁVANIA AKčNÉHO PLÁNU EÚ PRE BIODIVERZITU (2010) SEK(2010) 1163 SEK(2010) 1164 SEK(2010) 1165 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU HODNOTENIE VYKONÁVANIA AKčNÉHO PLÁNU EÚ PRE BIODIVERZITU (2010) ÚVOD OZNÁMENÍM Z ROKU 2006 S NÁZVOM „ZASTAVENIE POKLESU BIODIVERZITY DO ROKU 2010 – A V NASLEDUJÚCICH ROKOCH: TRVALO UDRžATEľNÉ EKOSYSTÉMOVÉ SLUžBY V PROSPECH ľUDSTVA [1] sa zdôraznila dôležitosť ochrany biodiverzity ako predpokladu udržateľného rozvoja a písomne sa zaznamenal podrobný akčný plán pre biodiverzitu (ďalej len „APB“) na dosiahnutie tohto cieľa. Takisto sa v ňom nachádzal záväzok Komisie podávať Rade a Parlamentu pravidelné správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tohto plánu. V strednodobom hodnotení APB z roku 2008[2] sa uvádza prehľad najdôležitejších krokov, ktoré Komisia a členské štáty podnikli od roku 2006. Vyplýva z neho, že dosiahnutie cieľa EÚ, ktorým je zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010, je veľmi nepravdepodobné. Biodiverzita zostáva od roku 2008 jednou z ústredných tém politického programu na úrovni EÚ i na globálnej úrovni. Rok 2010 je Medzinárodným rokom biodiverzity. V rámci septembrového Valného zhromaždenia OSN sa o biodiverzite bude po prvýkrát vôbec diskutovať na úrovni hláv štátov a predsedov vlád, predtým ako sa v októbri v japonskej Nagoji uskutoční 10. konferencia zmluvných strán Dohovoru OSN o biologickej diverzite (United Nations Convention on Biological Diversity, UN CBD). Európska komisia prijala v januári 2010 oznámenie s názvom „Alternatívy vízie EÚ a cieľ týkajúci sa biodiverzity po roku 2010[3], ktoré obsahuje posúdenie úspechov a nedostatkov súčasnej politiky. Rada pre životné prostredie sa vo svojich záveroch z marca 2010 dohodla na novej dlhodobej vízii a novom strednodobom hlavnom cieli v oblasti biodiverzity v EÚ na obdobie po roku 2010. EÚ sa v rámci nového cieľa zaväzuje „zastaviť do roku 2020 pokles biodiverzity a degradáciu ekosystémových služieb v EÚ a obnoviť ich v čo najväčšej uskutočniteľnej miere a zároveň zvýšiť príspevok EÚ v boji zameranom na globálne zastavenie poklesu biodiverzity.“ Hlavy štátov a predsedovia vlád štátov EÚ sa v rámci zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo na jar roku 2010, následne zaviazali riadiť sa víziou a cieľom v oblasti biodiverzity v EÚ po roku 2010[4]. Stratégiou EÚ do roku 2020[5], ktorá sa potvrdila na zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo v júni 2010, sa na záver zdôraznil význam dosiahnutia cieľov v oblasti biodiverzity, najmä prostredníctvom vypracovania iniciatívy zameranej na účinné využívanie zdrojov. V tomto hodnotení APB (2010) sa zvýrazňujú kľúčové kroky podniknuté od strednodobého hodnotenia. V hodnotení sa zhŕňa súčasný stav pokroku dosiahnutého vo všetkých štyroch hlavných oblastiach politiky, ako aj súčasný stav pokroku dosiahnutého v oblasti 10 cieľov a štyroch podporných opatrení uvedených v APB z roku 2006. Hoci pozornosť sa v predloženej správe sústredí najmä na pokrok dosiahnutý na úrovni EÚ, v priložených dokumentoch a 27 profiloch krajín[6] sa poskytuje podrobný obraz o vývoji vrátane vývoja na vnútroštátnej úrovni. Komisia vychádzajúc z pokroku zobrazeného v tejto správe v súčasnosti pracuje na stratégii v oblasti biodiverzity na obdobie po roku 2010 zameranej na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020. SÚČASNÝ STAV A VÝVOJOVÉ TRENDY V OBLASTI BIODIVERZITY V RÁMCI REFERENčNEJ HODNOTY EÚ PRE POSUDZOVANIE STAVU BIODIVERZITY NA ROK 2010, KTORÚ EURÓPSKA ENVIRONMENTÁLNA AGENTÚRA (EEA) UVEREJNILA V JÚNI 2010 [7], sa zdôrazňuje, že biodiverzita sa v rámci EÚ nachádza pod silným tlakom a že musí čeliť vážnym rizikám. V rámci referenčnej hodnoty sa pozornosť zameriava na stav biodiverzity v porovnaní s prijatými opatreniami, ktoré sú súpisne zaznamenané v tejto správe. Z referenčnej hodnoty jasne vyplýva, že cieľ zastaviť pokles biodiverzity v Európe do roku 2010 sa nepodarilo dosiahnuť. Európske ekosystémové služby sa okrem toho hodnotia ako služby so zmiešaným stavom alebo ako degradované služby, t. j. už nie sú schopné poskytovať optimálnu kvalitu a kvantitu základných služieb, ku ktorým patrí napr. opeľovanie poľnohospodárskych plodín, čistenie ovzdušia a vody[8]. Globálne je situácia ešte znepokojujúcejšia, keďže nátlak vyvíjaný na biodiverzitu sa naďalej stupňuje, ako vyplýva z 3. prehľadu stavu globálnej biodiverzity uverejneného v máji 2010[9]. Medzinárodnému spoločenstvu sa v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite nepodarilo dosiahnuť cieľ, ktorým je výrazné zníženie poklesu biodiverzity na celom svete do roku 2010. Za tento neúspech je sčasti zodpovedná aj Európa, ktorá svoju ekologickú stopu, v rámci ktorej sa dopyt ľudstva porovnáva s ekologickou kapacitou planéty, za posledných 40 rokov zvýšila o 33 %[10]. SÚHRN POKROKU DOSIAHNUTÉHO OD STREDNODOBÉHO HODNOTENIA A. OBLASŤ POLITIKY 1: BIODIVERZITA V EÚ Ciele 1. Ochrániť najdôležitejšie biotopy a druhy v EÚ. Smernica o ochrane voľne žijúceho vtáctva a smernica o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín poskytujú právny základ pre sústavu chránených území Natura 2000. Najmä v oblasti morského životného prostredia sa zaznamenal výrazný pokrok pri dobudovaní sústavy Natura 2000. Vyhlasovanie morských lokalít je však ešte stále nedostatočné, hoci v Baltskom mori sa ich počet viac ako zdvojnásobil. Sústava Natura 2000 v súčasnosti pozostáva z približne 26 000 lokalít a jej plocha zaberá takmer 18 % suchozemského životného prostredia EÚ. V prípade väčšiny lokalít európskeho významu je však ešte stále potrebné, aby ich členské štáty formálne vyhlásili za osobitné chránené územia. [pic] Pozornosť sa stále vo väčšej miere presúva smerom k účinnej správe a obnove sústavy Natura 2000, aby sa v rámci stavu ochrany druhov a biotopov, ktorých zachovanie má význam pre celú EÚ, dosiahol merateľný pokrok. Ostatné význačné body - Posudzovanie vplyvov na životné prostredie . Prijatie dvoch správ Komisie v roku 2009 týkajúcich sa uplatňovania a účinnosti smernice o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie a smernice o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie. - Biodiverzita v najodľahlejších regiónoch a v zámorských krajinách a územiach (ZKÚ) . Vypracovanie schémy dobrovoľnej ochrany prírody (BEST) pre najodľahlejšie regióny a ZKÚ, kde sa nachádzajú oblasti s najbohatšou diverzitou na celej Zemi a kde sa neuplatňujú právne predpisy EÚ týkajúce sa prírody, Komisiou a určitými členskými štátmi. 2. Zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širších vidieckych oblastiach EÚ. Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) je politickým nástrojom, ktorý má najvýraznejší vplyv na biodiverzitu vo vidieckych oblastiach. V roku 2009 sa preskúmal jej stav, pričom došlo k zmene a doplneniu štandardov dobrých poľnohospodárskych a ekologických podmienok v rámci krížového plnenia. Jedným z nepriaznivých zvratov, pokiaľ ide o biodiverzitu, bolo zrušenie povinného vyňatia pôdy z produkcie. Vyňatie pôdy z produkcie, ktoré sa v rámci SPP zaviedlo v roku 1988 a ktoré sa stalo povinným v roku 1992, výrazne prispievalo k zvýšeniu ochrany a posilneniu biodiverzity. V rámci preskúmania stavu sa však zaviedli iné dôležité kladné zmeny pôsobiace v prospech biodiverzity, ako napr.: - identifikácia biodiverzity ako jednej z piatich nových výziev SPP, - zavedenie nových voliteľných štandardov dobrých poľnohospodárskych a ekologických podmienok pri vyhlasovaní a/alebo zachovávaní biotopov, - zavedenie nových povinných štandardov vytvárania nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov, - zvýšený presun finančných prostriedkov z prvého do druhého piliera SPP (prostredníctvom „modulácie“), čím sa na biodiverzitu uvoľnia ďalšie prostriedky. Prijali sa nové smernice týkajúce sa krajových odrôd zeleniny a odrôd zeleniny, ktoré sú ohrozené genetickou eróziou a ktoré sú prirodzene prispôsobené miestnym a regionálnym podmienkam[11]. Ostatné význačné body - Energetika . Pokrok pri prijímaní udržateľných kritérií vzťahujúcich sa na tekuté biopalivá a vykonávanie smernice o energii z obnoviteľných zdrojov[12] s cieľom zabrániť negatívnym vplyvom na biodiverzitu na úrovni EÚ a na globálnej úrovni. - Voda . Od decembra 2009 do marca 2010 prijatie plánov vodohospodárskej správy povodí podľa článku 13 rámcovej smernice o vode[13]členskými štátmi a ich predloženie Komisii. Komisia práve vykonáva úplné posúdenie daných plánov. Ich cieľom by malo byť splnenie požiadaviek na dosiahnutie dobrého ekologického stavu vôd do roku 2015. - Lesy . Prijatie zelenej knihy Komisie o lesoch v roku 2010, začatie diskusie o alternatívach prístupu EÚ k ochrane lesov a k informáciám o nich v meniacich sa klimatických podmienkach[14]. - Pôda . EÚ sa ešte nepodarilo dohodnúť sa na rámcovej smernici o ochrane pôdy, ktorá by sa zaoberala hlavnými hrozbami pre pôdu a ktorá by mala kľúčový vplyv na ochranu pôdnej biodiverzity, čím by prispievala k zastaveniu poklesu biodiverzity, resp. sa jej ešte nepodarilo takúto rámcovú smernicu prijať. 3. Zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širšom morskom prostredí EÚ. Komisia sa práve chystá prijať rozhodnutie o kritériách a metodických štandardoch týkajúcich sa dobrého ekologického stavu morských vôd, čo predstavuje kľúčový krok v procese vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii, medzi ktorej hlavné ciele patrí zachovanie morskej biodiverzity. Vykonávanie tejto smernice sa z tohto dôvodu zaisťuje prostredníctvom spoločnej stratégie členských štátov a Komisie, ktorá sa okrem iného zaoberá aj spracovávaním údajov a monitorovacími činnosťami. Pokiaľ ide o oblasť rybného hospodárstva, Komisia v roku 2009 prijala zelenú knihu o reforme spoločnej rybárskej politiky (SRP)[15], pričom uznala zlyhania pri jej vykonávaní, ktoré viedli k tomu, že v prípade 88 % populácií rýb Spoločenstva došlo k výlovu presahujúcemu úroveň maximálneho udržateľného výnosu a v prípade 46 % k výlovu, ktorý presahuje bezpečné biologické medze, čo znamená, že je možné, že populácie sa už nezotavia. K tomuto záveru sa dospelo napriek predchádzajúcej reforme SRP, ku ktorej došlo v roku 2002, a ktorou sa zaviedlo niekoľko kladných inovácií, najmä dlhodobý prístup k riadeniu populácií založený na ekosystémoch. Zelená kniha predstavovala prvý krok k plnej reforme SRP, ktorá sa má zavŕšiť do roku 2012. Splnenie záväzku dosiahnuť v prípade vyčerpaných populácií do roku 2015 úroveň maximálneho udržateľného výnosu, ktorý EÚ prijala v rámci Svetového samitu o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002, bude v tomto smere dôležitým krokom. Ostatné význačné body - Integrovaná námorná politika (INP) . Rámcová smernica o morskej stratégii sa v správe Komisie o pokroku dosiahnutom v oblasti INP EÚ[16] konsolidovala ako ekologický pilier tejto politiky. V smernici sa navrhuje platforma na úspešný vývoj všetkých námorných činností, pričom sa náležitá pozornosť venuje ich kumulatívnemu vplyvu. 4. Posilniť zlučiteľnosť regionálneho a územného rozvoja s cieľmi v oblasti biodiverzity v EÚ. Programové obdobie politiky súdržnosti 2007 – 2013 sa priamo, ako aj nepriamo, zaoberá zachovaním biodiverzity. Členské štáty vyčlenili na „podporu zachovania biodiverzity a ochrany prírody (vrátane sústavy Natura 2000)“ celkovo približne 2,7 miliárd EUR. V rámci cestovného ruchu sa ďalších 1,1 miliárd EUR vyčlenilo na „podporu prírodného bohatstva“ a 1,4 miliárd EUR na „ochranu a rozvoj prírodného dedičstva“, pričom obe tieto oblasti zahŕňajú projekty vzťahujúce sa na ochranu prírody a zachovanie biodiverzity. Z toho vyplýva, že celkovo približne 1,5 % finančných prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 priamo prispieva k uskutočneniu cieľov politiky v oblasti biodiverzity. Iné významné investície v oblasti životného prostredia, ako napr. investície v oblasti čistenia odpadových vôd a predchádzania prírodným rizikám, majú okrem toho potenciál prispieť k uskutočneniu cieľov ochrany prírody a zachovania biodiverzity rovnako, ako je tomu aj v prípade investícií v rámci cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce[17] vrátane spolupráce v najodľahlejších regiónoch. Všetky členské štáty s výnimkou dvoch vyčlenili na ochranu prírody a zachovanie biodiverzity určité prostriedky, hoci podiel týchto prostriedkov na celkových vyčlenených prostriedkoch sa v jednotlivých krajinách líši. Sedem členských štátov plánuje využiť viac ako 2 % svojich pridelených prostriedkov na kategórie súvisiace s biodiverzitou. V strategickej správe z roku 2010[18] sa okrem toho odhalilo, že niekoľko členských štátov má problémy s využitím prostriedkov vyčlenených na ochranu prírody a zachovanie biodiverzity. Ostatné význačné body - „Zelená infraštruktúra“ . Komisia a Rada zdôraznili význam vývoja „zelenej infraštruktúry“[19] a príslušných investícií. Komisia podporuje výmenu najlepších postupov ako základ pre vypracovanie stratégie EÚ pre „zelenú infraštruktúru“ po roku 2010[20]. 5. Podstatne znížiť vplyv invazívnych cudzích druhov a cudzích genotypov na biodiverzitu EÚ. Oznámenie s názvom „Stratégia EÚ v oblasti invazívnych druhov“[21] z roku 2008 podnietilo diskusiu medzi zainteresovanými stranami a európskym inštitúciami. Rada pre životné prostredie v júni 2009 vyzvala na vypracovanie účinnej stratégie, ktorá by zaplnila existujúce medzery na úrovni EÚ, pričom by sa v nej zohľadnili všetky politické alternatívy. Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov vyslovene žiadali, aby táto úprava mala formu právneho predpisu. Komisia pracuje na stratégii EÚ v oblasti invazívnych druhov. B. OBLASŤ POLITIKY 2: EÚ a globálna biodiverzita Ciele 6. Zásadne posilniť účinnosť medzinárodnej správy a riadenia biodiverzity a ekosystémových služieb. Komisia od Deviatej konferencie zmluvných strán Dohovoru OSN o biologickej diverzite (ďalej len „9. KZS“), ktorá sa konala v roku 2008, sústredila svoje úsilie na zaistenie splnenia prijatých záväzkov (od záväzkov prijatých vo sfére lesnej biodiverzity a chránených území až po záväzky prijaté vo sfére morských chránených území), ako aj na prípravu Desiatej konferencie zmluvných strán (ďalej len „10. KZS“) v októbri 2010, aby zaistila kladný výsledok. Tri kľúčové body programu rokovania 10. KZS – dosiahnutie dohody o aktualizovanom a revidovanom znení strategického plánu dohovoru na obdobie 2011 – 2020, dohody o protokole prístupu ku genetickým zdrojom a spravodlivom a vyváženom spoločnom využívaní prínosov z využívania genetických zdrojov a dohody týkajúcej sa finančných cieľov pre globálnu biodiverzitu – budú mať zásadný vplyv na schopnosť medzinárodného spoločenstva reagovať na výzvu, ktorú oblasť biodiverzity predstavuje. Napriek pokračujúcemu intenzívnemu úsiliu EÚ posilniť medzinárodné záväzky v oblasti biodiverzity sa nepodarilo dosiahnuť globálny cieľ, ktorým bolo značné zníženie tempa poklesu biodiverzity v celosvetovom meradle do roku 2010[22], o čom svedčia nová Správa o rozvojových cieľoch tisícročia a 3. výhľad do budúcnosti pre oblasť globálnej biodiverzity (Third Global Biodiversity Outlook, GBO3) uverejnené v roku 2010 a vydané za pomoci príspevku globálneho Partnerstva pre ukazovatele biodiverzity (Biodiversity Indicators Partnership, BIP), ktoré podporuje ES. Ostatné význačné body - G8 . V apríli 2009 sa počas talianskeho predsedníctva v rámci G8 a vďaka výraznej vodcovskej úlohe, ktorú prijali Komisia a krajiny G8, ktoré sú zároveň členmi EÚ, prijal ambiciózny dokument „Siracusa Carta“ o biodiverzite, v ktorom sa uvádzajú prioritné kroky na globálnej úrovni. Členovia G8 sa vyhlásením zo samitu G8 v L'Aquila takisto zaviazali, že okrem iného „posilnia a rozšíria medzinárodné, regionálne, vnútroštátne a miestne opatrenia na zachovanie biodiverzity“. - Závery Rady EÚ týkajúce sa globálnej biodiverzity . V decembri 2009 Rada prijala závery týkajúce sa medzinárodnej biodiverzity po roku 2010, v ktorých sa okrem iného zdôrazňuje prepojenie medzi zmenou klímy a biodiverzitou, a v ktorých sa „odporúča, aby sa na adaptáciu na zmenu klímy a zmiernenie jej dôsledkov vyvíjali a používali ekosystémové prístupy“. - Tematický program pre životné prostredie a prírodné zdroje (Environment and Natural Resources Thematic Programme, ENRTP) . V rámci Výročného akčného programu ES na rok 2010 sa plánuje vyčleniť 1 milión EUR na podporu sekretariátu Dohovoru OSN o biologickej diverzite pri vykonávaní rozhodnutí 10. KZS a ďalší 1 milión EUR sa plánuje vyčleniť na podporu vykonávania Pracovného programu Dohovoru o biologickej diverzite týkajúceho sa chránených území so zameraním na morské chránené územia. - 10. ERF pre krajiny AKT . V rámci Výročného akčného programu ES na rok 2010 sa plánuje vyčleniť 20 miliónov EUR na zlepšenie dlhodobého zachovania a udržateľného využívania biodiverzity v regiónoch afrických, karibských a tichomorských štátov a na zníženie chudoby obyvateľstva v blízkosti chránených území. 7. Zásadne posilniť podporu biodiverzity a ekosystémových služieb vo vonkajšej pomoci EÚ. Z hodnotenia APB vypracovaného v roku 2008 vyplýva, že priemerný objem ročnej vonkajšej pomoci členských štátov EÚ v oblasti biodiverzity dosahoval v období 2003 – 2006 približne 740 miliónov EUR, čo predstavuje 48 % celkovej rozvojovej pomoci vzťahujúcej sa na biodiverzitu. Pokiaľ ide o obdobie 2007 – 2009, tento údaj sa práve aktualizuje. Komisia zaktualizuje svoj vlastný príspevok pred 10. KZS. Celkový objem záväzkov na činnosti vzťahujúce sa na biodiverzitu dosiahol v období 2007 – 2009 v rámci portfólia vonkajších činností riadených Európskou komisiou približne 325 miliónov EUR. Ostatné význačné body - Globálny fond pre životné prostredie (Global Environment Facility, GEF) . Pokiaľ ide o 4. doplnenie GEF na jar 2010, celkový objem prostriedkov sa zvýšil o 34 %. Objem celkových prostriedkov určených na oblasť biodiverzity sa v tejto súvislosti zvýšil o 28 %, čo je vo veľkej miere výsledkom dodatočného úsilia celého radu členských štátov EÚ. - Posudzovanie vplyvu na životné prostredie. Nedávne preskúmanie systémov posudzovania vplyvu na životné prostredie, ktoré používajú bilaterálne a multilaterálne rozvojové agentúry[23], ukázalo, že hoci všetky rozvojové agentúry členských štátov EÚ, ktoré boli predmetom analýzy, pri svojich postupoch do určitej miery zohľadňovali posúdenie vplyvu na životné prostredie, metódy a prísnosť, ktoré tieto agentúry uplatňovali, boli v každej krajine iné. - ENRTP. Na základe strednodobého hodnotenia programu ENRTP sa dospelo k záveru, že program je veľmi relevantný, pokiaľ ide o jeho ciele, medzi ktoré patrí aj ochrana biodiverzity. V hodnotení sa takisto vyzýva lepšie začleniť prácu vykonanú v rámci programu ENRTP do hlavných zemepisných programov. Druhá fáza programu ENRTP bude prebiehať od roku 2011 do roku 2013, pričom sa navrhlo zvýšenie objemu finančných prostriedkov v oblasti biodiverzity. - Školenia zamestnancov EÚ zamerané na oblasť biodiverzity . Začalo sa so školením zamestnancov delegácií EÚ a ústredí pre jednotlivé krajiny, aby sa prispelo k zintenzívneniu osvetovej činnosti v oblasti biodiverzity, pokiaľ ide o tretie krajiny. 8. Zásadne znížiť vplyv medzinárodného obchodu na globálnu biodiverzitu a ekosystémové služby. Nelegálny obchod s ohrozenými druhmi vyvíja na biodiverzitu silný nátlak. EÚ zohráva v rámci Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi (Convention on International Trade in Endangered Species, CITES) vedúcu úlohu a podporovala prijatie dôležitých rozhodnutí na 15. konferencii zmluvných strán dohovoru v Dauhe v marci 2010. Strany však zlyhali, pokiaľ ide o ochranu morských druhov vrátane tuniaka modroplutvého, ktorého prípad má symbolický charakter. EÚ sa naďalej plne angažuje v procese rokovaní o medzinárodnom systéme prístupu ku genetickým zdrojom a využívania prínosov z využívania genetických zdrojov s cieľom prijať tento systém v rámci 10. KZS v októbri 2010. Ostatné význačné body - Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (Forest Law Enforcement, Governance and Trade FLEGT) . Prvá dobrovoľná dohoda o partnerstve sa ratifikovala v novembri 2009 s Ghanou. Pokračuje sa v rokovaniach o dobrovoľných dohodách o partnerstve v oblasti FLEGT s Malajziou, Indonéziou, Libériou a Stredoafrickou republikou. Rokovania o dohodách s Kamerunom a Kongom-Brazzaville sa práve završujú. - Nezákonná ťažba dreva . Európsky parlament v júli 2010 parafoval nariadenie, ktorým sa ustanovujú záväzky subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh, a ktorého cieľom je odstrániť nezákonne vyťažené drevo z trhu EÚ, pričom sa očakáva, že toto nariadenia sa prijme do konca roka 2010. - Posúdenia vplyvu na udržateľnosť (Sustainability Impact Assessments, SIA) . Naďalej zostáva prioritou zaistiť, aby sa odporúčania uvedené v posúdeniach vplyvu obchodných dohôd na udržateľnosť naozaj zohľadnili. C. OBLASŤ POLITIKY 3: Biodiverzita a zmena klímy Cieľ 9. Podporovať adaptáciu biodiverzity na zmenu klímy. EÚ neustále zdôrazňuje význam prepojení medzi biodiverzitou a zmenou klímy, čo sa v čoraz väčšej miere odzrkadľuje aj vo vývoji politiky. V záveroch Rady, ktoré sa prijali od decembra 2009 do marca 2010, sa vyslovene uznáva skutočnosť, že biodiverzita poskytuje v rámci pomoci krajinám pri adaptácii na zmenu klímy často rovnaké služby ako technologické riešenia vypracované človekom, a to často za vynaloženia výrazne nižších nákladov. Ochrana a obnova biodiverzity teda poskytujú niektoré nákladovo efektívne možnosti adaptácie na zmenu klímy alebo zmiernenia jej dôsledkov. V záveroch z decembra 2009 sa okrem iného odporúča, aby sa na adaptáciu na zmenu klímy a zmiernenie jej dôsledkov vyvíjali a používali ekosystémové prístupy. Ostatné význačné body - Biela kniha o adaptácii na zmenu klímy [24]. K prijatiu tejto bielej knihy, v ktorej sa zdôrazňuje význam zachovania a obnovy ekosystémovej súdržnosti a vývoja „zelenej infraštruktúry“, došlo v roku 2009. - Kodanská dohoda . Komisia v následnosti na Kodanskú dohodu v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UN Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) z decembra 2009, a najmä pokiaľ ide o ustanovenia o finančnej pomoci poskytovanej priemyselnými krajinami, skúma alternatívy, ako posilniť vedľajšie prínosy pre biodiverzitu. - Zníženie emisií spôsobených odlesňovaním a degradáciou lesov (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation, REDD). EÚ na základe oznámenia o odlesňovaní z roku 2008 vyzýva, aby sa najneskôr do roku 2030 zastavila globálna strata lesnej plochy a aby sa hrubé odlesňovanie tropických oblastí do roku 2020 znížilo v porovnaní so súčasnými hodnotami o minimálne 50 %. Kľúčovým nástrojom k splneniu tohto cieľa, z ktorého by vyplývali významné vedľajšie prínosy pre klímu/biodiverzitu, je REDD. Ústredným cieľom EÚ je dosiahnutie dohody o REDD do decembra 2010, keď sa v Cancúne bude konať Konferencia zmluvných strán UNFCCC. - Aliancia EK proti globálnej zmene klímy (Global Climate Change Alliance, GCCA) poskytuje podporu okrem iného na adaptačné opatrenia v najmenej rozvinutých krajinách a malých ostrovných rozvojových štátoch. Viaceré projekty sa sústredia na ekosystémové prístupy, ako napr. obnovu ekosystémov mokradí a pobrežných oblastí. D. OBLASŤ POLITIKY 4: Poznatková základňa Cieľ 10. Zásadne posilniť poznatkovú základňu na zachovanie a udržateľné využívanie biodiverzity v rámci EÚ a v globálnom kontexte. Počas uplynulých dvoch rokov sa podarilo dosiahnuť značný pokrok, pokiaľ ide o rozšírenie poznatkovej základne v oblasti biodiverzity a ekosystémových služieb, tak na úrovni EÚ, ako aj aktuálnejšie na globálnej úrovni. Ostatné význačné body - Referenčná hodnota EÚ pre posudzovanie stavu biodiverzity . EEA predstavila v júni 2010 referenčnú hodnotu EÚ pre posudzovanie stavu biodiverzity na rok 2010 a s tým spojené ukazovatele (SEBI) stavu biodiverzity a ekosystémových služieb v rámci EÚ a na globálnej úrovni. - Európsky informačný systém pre biodiverzitu (Biodiversity Information System for Europe, BISE) . Komisia a EEA spustili v júni 2010 BISE, ktorý ako prvý webový portál poskytuje centrálny prístup, pokiaľ ide o všetky údaje a informácie o biodiverzite v EÚ. - Rámcové programy a Európsky výskumný priestor . V rámci inovatívnych výskumných prác zaoberajúcich sa pôdnou, morskou a suchozemskou biodiverzitou, ako aj biodiverzitou sladkých vôd, sa získali nové poznatky, nový uhol pohľadu a nová schopnosť informovať politické a riadiace subjekty. - IPBES . Pokiaľ ide o globálny kontext, medzinárodné spoločenstvo sa v júni 2010 dohodlo vytvoriť Medzivládnu platformu pre biodiverzitu a ekosystémové služby (Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, IPBES), ktorá by nadviazala na úspech Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC). EÚ bola iniciátorom a hlavným zástancom vytvorenia IPBES. - TEEB . Štúdia o ekonomike ekosystémov a biodiverzity (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) sa iniciovala ako súčasť postupimskej iniciatívy, na ktorej sa štáty G8 dohodli v roku 2007 s cieľom predložiť ekonomické argumenty v prospech ochrany biodiverzity. Komisia bola už od začiatku jedným s hlavných financovateľov TEEB. Od roku 2008 sa uverejnili mnohé ďalšie správy TEEB – najmä TEEB pre subjekty prijímajúce rozhodnutia (2009) a TEEB pre podnikateľské subjekty (2010). Dokončenie všetkých správ TEEB sa plánuje na október 2010[25]. E. ŠTYRI KĽÚČOVÉ PODPORNÉ OPATRENIA 1. Zaistenie primeraného financovania. Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (najmä v rámci osi 2) zostáva pre sústavu Natura 2000 a biodiverzitu v EÚ najdôležitejším zdrojom finančných prostriedkov Spoločenstva. Ďalšími významnými zdrojmi finančných prostriedkov Spoločenstva sú okrem toho Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Vytvorenie dohodnutej metodiky na určenie objemu finančných prostriedkov Spoločenstva, ktoré členské štáty využili na účely ochrany prírody a zachovania biodiverzity, zostáva problémom, ktorý sťažuje získanie úplne spoľahlivých číselných údajov a ktorým je potrebné sa zaoberať. Potreba finančných prostriedkov na správu chránených území vrátane sústavy Natura 2000 sa v Európe uspokojuje len na 20 %[26]. V odhadoch z roku 2004 sa uvádza, že správa sústavy Natura 2000 by si v prípade krajín EÚ-25 vyžadovalo investíciu v objeme 6,1 miliardy EUR ročne[27]. Aktualizované posúdenie vychádzajúce z informácií poskytnutých členskými štátmi tieto skoršie odhady viac-menej potvrdzuje. EK preto spolu s členskými štátmi vykonáva posúdenie hospodárskych a sociálnych prínosov, ako aj súčasných nákladov na sústavu Natura 2000 a jej skutočných finančných potrieb. Na tento účel sa vyvinul nástroj informačnej technológie. Odhady širších potrieb v oblasti biodiverzity – nad rámec sústavy Natura 2000 – sa práve vypracovávajú ako súčasť Stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020. Ostatné význačné body - Plány správy lokalít sústavy Natura 2000 . Nedostatočný vývoj takýchto nástrojov predstavuje naďalej obmedzenie pri zaisťovaní primeraného financovania sústavy Natura 2000. - LIFE+ . Rozsah finančných prostriedkov vyčlenených na financovanie ochrany prírody a zachovania biodiverzity z programu LIFE+ je menší ako rozsah ostatných zdrojov finančných prostriedkov EÚ, ale prostriedky vo výške približne 836 miliónov EUR, ktoré sa majú vynaložiť v období 2007 – 2013, sú priamo určené na prínos pre ochranu prírody a zachovanie biodiverzity. 2. Posilnenie rozhodovacieho procesu a vykonávania v rámci EÚ. Komisia ako jeden z pravdepodobných dôvodov, prečo EÚ nedosiahla svoj cieľ v oblasti biodiverzity stanovený na rok 2010, identifikovala medzery vo vykonávaní rozhodnutí, pričom hlavnými z nich sa aktívne zaoberá. Ostatné význačné body - Environmentálne právo . V roku 2008 sa prijalo oznámenie s názvom „Vykonávanie environmentálneho práva Európskeho spoločenstva“[28], ktorého cieľom je prostredníctvom rôznorodej kombinácie inovatívnych nástrojov ukázať možnosti lepšieho vykonávania environmentálneho práva EÚ. - Európska sieť orgánov životného prostredia (European Network of Environmental Authorities, ENEA). V roku 2009 ENEA (ktorú zriadila Komisia a ktorá pozostáva z odborníkov členských štátov zaoberajúcich sa programami štrukturálnych fondov) zriadila pracovnú skupinu, ktorá sa venuje otázkam biodiverzity. - Podávanie správ v rámci APB . Členské štáty vyvinuli napriek nezáväznému charakteru APB a dobrovoľnému charakteru požiadaviek týkajúcich sa podávania správ v rámci tohto plánu značné úsilie, aby Komisii poskytli komplexné a aktuálne informácie. 3. Vytváranie partnerstiev. Vytváranie partnerstiev s členskými štátmi, inými inštitúciami a zainteresovanými stranami sa na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, opakovane zdôrazňuje ako jeden z predpokladov úspešnej politiky v oblasti biodiverzity. Ostatné význačné body - Platforma EÚ pre podnikanie a biodiverzitu . Komisia túto platformu spustila v júni 2010, aby pomohla podnikom identifikovať podnikateľské riziká a príležitosti spojené s biodiverzitou. Cieľom je teraz vytvoriť synergické účinky s podobnými iniciatívami na vnútroštátnej úrovni. - Skupina Európskej investičnej banky (EIB) . Komisia v roku 2010 vyvíja činnosť s cieľom vytvoriť partnerstvo so skupinou EIB, ktoré by sa zameriavalo na vyvinutie inovatívnych finančných nástrojov pre oblasť biodiverzity. 4. Budovanie verejného vzdelávania, informovanosti a účasti. EÚ pokračuje v úsilí zvýšiť mieru informovanosti verejnosti o význame biodiverzity a argumentovať v prospech jej zachovania. Ostatné význačné body - Eurobarometer . Komisia v roku 2010 vykonala prieskum verejnej mienky (Eurobarometer) týkajúci sa biodiverzity[29]. Dvom tretinám obyvateľov EÚ bol pojem biodiverzita známy, ale iba 38 % respondentov uviedlo, že poznajú jeho význam, a 8 z 10 respondentov nikdy nepočulo o sústave Natura 2000. - Kampaň EÚ za zachovanie biodiverzity . V januári 2010[30] bola spustená rozsiahla kampaň s cieľom využiť verejnú podporu na zastavenie poklesu biodiverzity. - „ Zelený“ týždeň . „Zelený“ týždeň sa v roku 2010 venoval výhradne biodiverzite, a to s cieľom ďalej zvýšiť citlivosť zainteresovaných strán a zvýšiť mieru ich účasti. F. MONITOROVANIE Popri významnom vývoji zdôraznenom v predchádzajúcom texte (referenčná hodnota EÚ pre posudzovanie stavu biodiverzity, BISE) sa zintenzívnilo úsilie v oblasti výskumu a monitorovania, aby sa doplnili kľúčové chýbajúce poznatky a identifikovali zatiaľ neznáme ukazovatele stavu biodiverzity. Ostatné význačné body - Analýza chýbajúcich poznatkov . EEA čoskoro uverejní takúto analýzu, najmä pokiaľ ide o ukazovatele vzťahujúce sa na ekosystémy a ekosystémové služby. - Projekt „Biosoil“ . EÚ v roku 2009 zavŕšila tento názorný projekt s cieľom monitorovať biodiverzitu lesnej pôdy, ktorý bol spolufinancovaný v rámci nariadenia „Forest Focus“[31]. - Nástroj „Natura 2000 viewer“. EK zaviedla v roku 2010 interaktívny nástroj, ktorý umožňuje určiť miesto, kde sa nachádzajú lokality Natura 2000, a získať príslušné informácie. Názov tohto nástroja je „Natura 2000 viewer“. - Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) . V rámci tejto iniciatívy, ktorej úvodná prevádzka bude spustená v roku 2011, sa poskytnú údaje získané z pozorovania Zeme a odvodené informačné produkty, aby sa tak podporilo monitorovanie, tak morského, ako aj suchozemského prostredia. ZÁVERY Napriek významnému pokroku dosiahnutému v rámci plnenia APB sa nepodarilo dosiahnuť celkový cieľ, ktorým bolo zastavenie poklesu biodiverzity v EÚ do konca roku 2010, rovnako ako sa nepodarilo dosiahnuť ani globálny cieľ. Hoci je dosiahnutý pokrok ešte stále nedostatočný, významný krok vpred sa počas uplynulých dvoch rokov podarilo dosiahnuť v týchto oblastiach: - ďalší výber a účinnejšia ochrana lokalít sústavy Natura 2000, - prehlbovanie poznatkovej základne, - odhaľovanie ďalších prepojení medzi biodiverzitou a zmenou klímy a zdôrazňovanie vedľajších prínosov ako výsledku integrovaného prístupu. Zisteniami tejto správy sa takisto potvrdzujú zlyhania identifikované v oznámení Komisie o alternatívach pre politiku po roku 2010[32]. Ďalší pokrok je potrebné dosiahnuť v týchto oblastiach: - integrácia aspektu biodiverzity do ostatných sektorových politík, - uvoľnenie potrebných finančných prostriedkov, - vyplnenie existujúcich politických medzier. Komisia pracuje na budúcom rámci EÚ pre politiku v oblasti biodiverzity. Zistenia tohto posúdenia APB (2010) budú v kontexte tejto činnosti predstavovať cenné podnety. Naďalej je potrebné, aby sa kroky a ich vykonávanie realizovali na viacerých úrovniach: medzinárodnej úrovni, úrovni EÚ a vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Prístup uplatňovaný v akčnom pláne EÚ pre biodiverzitu, ktorým je zdieľať zodpovednosť za vykonávanie medzi všetkými sektormi a vytvárať partnerstvá s členskými štátmi, zostáva v plnej miere relevantný. Takisto je zrejmé, že nedostatky, ktoré sa do dnešného dňa pri vykonávaní APB vyskytli, a zlyhanie, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa v oblasti biodiverzity do roku 2010, bude potrebné podrobiť analýze, aby sa zaistilo úspešné dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2020, a to na úrovni EÚ, ako aj na globálnej úrovni. [1] KOM(2006) 216. [2] KOM(2008) 864 v konečnom znení. [3] KOM(2010) 4 v konečnom znení. [4] EUCO 7/10 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/113591.pdf [5] KOM(2010) 2020. [6] Webová stránka: http://biodiversity.europa.eu/countries_and_networks [7] http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline/ [8] http://www.rubicode.net [9] http://gbo3.cbd.int [10] Global Footprint Network 2010. [11] Smernice 2008/62/ES a 2009/145/ES. [12] Smernica 2009/28/ES. [13] Smernica 2000/60/ES. [14] KOM(2010) 66 v konečnom znení. [15] KOM(2009) 163. [16] SEK(2009) 1343. [17] http://www.surf-nature.eu/index.php?id=2 [18] KOM(2010) 110 a SEK(2010) 360 v konečnom znení. [19] Pod pojmom „zelená infraštruktúra“ sa rozumie prepojená sieť prírodných oblastí vrátane poľnohospodárskej pôdy, alejí, mokradí, parkov, chránených lesov, spoločenstiev pôvodných druhov rastlín a morských oblastí, ktoré prirodzeným spôsobom regulujú búrky, teploty, riziko záplav a kvalitu vody, ovzdušia a ekosystémov. [20] KOM(2010) 4 v konečnom znení. [21] KOM(2008) 789 v konečnom znení. [22] GBO3. [23] Dokument Environmental Assessment Summary Sheets: Bilateral and Multilateral Development Agencies vypracovaný Canadian International Development Agency na základe poverenia DAC Working Party on Environmental and Development Assistance http://www.acdi-cida.gc.ca/acdi-cida/acdi-cida.nsf/en/REN-218131217-PEH [24] KOM(2009) 147 v konečnom znení. [25] TEEB. www.teebweb.org [26] TEEB 2009. [27] KOM(2004) 431. [28] KOM(2008) 2876. [29] Séria bleskových prieskumov eurobarometer č. 290 http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_290_en.pdf [30] http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/campaign/index.htm [31] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 zo 17. novembra 2003 týkajúce sa monitorovania lesov a environmentálnych interakcií v Spoločenstve (Forest Focus). [32] KOM(2010) 4.