c) Hotovostná pomoc

c) Jasné zameranie na humanitárnu pomoc

2. Koordinácia a spolupráca s dotknutým členským štátom

3. Koordinácia medzi partnerskými organizáciami

4. Komunikácia týkajúca sa činností v oblasti núdzovej podpory v Grécku

IV. Ďalšie kroky





I.Úvod

V rokoch 2015 a 2016 prišlo do Európskej únie (ďalej len EÚ) trasou cez východné Stredozemie takmer 1,1 mil. osôb, ktoré možno potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj neregulárni migranti (ďalej len „utečenci a migranti“). Keď v lete 2015 vrcholila utečenecká kríza, z Grécka prichádzalo každý deň 10 000 migrantov. Tento náhly prílev viedol k núdzovej humanitárnej situácii v rámci EÚ.

Zatiaľ čo EÚ zriadila finančné nástroje, ktoré majú členským štátom pomáhať riešiť rôzne druhy vnútorných problémov a vyjadrujú solidaritu s regiónmi postihnutými katastrofami, výnimočným rozsahom utečeneckej krízy sa ukázalo, že ani jeden z týchto nástrojov úplne nedokáže uspokojiť rozsiahle humanitárne potreby v EÚ. Jedným aspektom, ktorý Komisia zdôraznila v oznámení o stave v oblasti vykonávania prioritných opatrení podľa európskej migračnej agendy, je to, že EÚ musí vytvoriť kapacitu na poskytovanie humanitárnej pomoci v rámci EÚ s cieľom pomôcť členským štátom s vysokým počtom utečencov a migrantov. Bolo potrebné zriadiť finančný nástroj, ktorý by bol schopný rýchlo reagovať a bol by založený na európskej solidarite a schopnosti mobilizovať existujúce odborné poznatky.

V tejto súvislosti 19. februára 2016 Európska rada vyzvala Komisiu, aby pre EÚ vytvorila „kapacity, ktoré jej umožnia poskytovať humanitárnu pomoc EÚ interne, v spolupráci s organizáciami, ako je Vysoký komisár OSN pre utečencov (UNHCR), a podporovať krajiny, ktoré čelia veľkému počtu utečencov a migrantov, vychádzajúc pritom zo skúseností generálneho riaditeľstva Komisie pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu“.

Komisia 2. marca 2016 prijala návrh nariadenia Rady (EÚ) 2016/369 o poskytovaní núdzovej podpory v rámci Únie. Rada nariadenie prijala 15. marca 2016.

V súlade s požiadavkou Európskej rady nariadenie vychádza z bohatých skúseností, ktoré generálne riaditeľstvo Komisie pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (ECHO) nadobudlo za mnohé roky v oblasti svojej kompetencie a vďaka ktorým dokáže v Únii využívať odborné znalosti z činnosti, ktorú vykonáva v tretích krajinách. Okrem toho cieľom nariadenia nie je len riešiť výnimočné humanitárne problémy, ktoré vznikli v dôsledku prebiehajúcich migračných tlakov na vonkajších hraniciach Únie, ale aj poskytnúť riešenie pri všetkých druhoch prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou s rozsiahlymi humanitárnymi dôsledkami v rámci EÚ. Nariadením sa preto stanovuje aj to, že všetka núdzová podpora financovaná EÚ sa musí poskytovať a vykonávať v súlade s medzinárodne dohodnutými základnými humanitárnymi zásadami ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti.

Navyše, v záujme čo najväčšej efektívnosti sa v nariadení stanovuje, že núdzové operácie musia vykonávať partnerské organizácie , s ktorými Komisia podpísala rámcové dohody o partnerstve alebo finančnú a administratívnu rámcovú dohodu. Zároveň sa uplatňujú osobitné požiadavky, keďže sa núdzová podpora poskytuje na území členského štátu EÚ. Núdzová pomoc sa musí poskytovať najmä „na podporu a doplnenie činností dotknutého členského štátu“, s ktorým treba nadviazať úzku spoluprácu a vzájomné konzultácie.

V právnom základe je stanovené, že núdzová podpora sa aktivuje na obdobie troch rokov do 16. marca 2019 s cieľom zvládnuť humanitárne dôsledky utečeneckej a migračnej krízy.

Krátko po prijatí nariadenia Rady sa situácia na trase cez východné Stredozemie dramaticky zmenila. Od vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016 sa počet neoprávnených prekročení hranice z Turecka do Grécka prudko znížil, pričom do 6. marca 2017 denne prichádzalo priemerne 79 osôb. Avšak v dôsledku dočasného zavedenia hraničných kontrol na vnútorných hraniciach niektorých členských štátov a na vonkajších hraniciach niektorých ďalších krajín pozdĺž trasy cez východné Stredozemie zostalo vyše 62 000 ohrozených osôb v Grécku vrátane vyše 14 000 osôb na ostrovoch. Tento stav viedol k vzniku významných humanitárnych potrieb vrátane potreby potravinovej pomoci, prístrešia, zdravotnej starostlivosti, zásobovania vodou, sanitácie, hygieny (WASH), nepotravinového materiálu a ochrany.

Treba poznamenať, že Grécko bolo v roku 2016 jediným členským štátom, ktorý spĺňal obe podmienky „oprávnenosti“ stanovené v nariadení:

výnimočný rozsah a následky katastrofy majú závažné ďalekosiahle humanitárne dôsledky v jednom alebo vo viacerých členských štátoch a

žiadny iný nástroj, ktorý je dostupný pre členské štáty a Úniu, nie je dostatočný.

V dôsledku toho boli všetky činnosti financované podľa tohto nariadenia zamerané výlučne na riešenie humanitárnej situácie v Grécku.

V súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia má táto správa poskytnúť prehľad o kľúčovom vplyve nástroja núdzovej podpory v rámci Únie (IES) od jeho aktivácie, analýzy hlavných problémov, ktoré sa vyskytli, ako aj náčrt činností plánovaných do budúcnosti.