Medzi členskými štátmi okrem toho v súčasnosti existuje len obmedzená vzájomná operačná pomoc. Preskúmať by sa malo ďalšie rozšírenie koncepcie tímov rýchlej reakcie na kybernetické incidenty v celej EÚ, pri ktorom by sa vychádzalo zo súvisiaceho projektu stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) Tímy rýchlej kybernetickej reakcie a vzájomná pomoc v oblasti kybernetickej bezpečnosti (CRRT), a to aj v zmysle článku 42 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) (ďalej len „doložka o vzájomnej pomoci“) a článku 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (ďalej len „doložka o solidarite“). V podobnom duchu je jedným z ponaučení plynúcich z úspešnej ukrajinskej kybernetickej obrany v kontexte vojenskej agresie Ruska rozhodujúca úloha, ktorú zohráva súkromný sektor. Malo by sa preto preskúmať, do akej miery by mohol súkromný sektor prispieť aj k zlepšeniu reakcie na kybernetické incidenty.

EÚ v roku 2018 označila kybernetický priestor za oblasť vojenských operácií. V dokumente „Military Vision and Strategy on Cyberspace as a Domain of Operations“ (Vojenská vízia a stratégia pre kybernetický priestor ako operačnú oblasť) prijatom v roku 2021 sa stanovujú rámcové podmienky a opisujú sa v ňom účely, spôsoby a prostriedky nevyhnutné na používanie kybernetického priestoru ako oblasti operácií na podporu operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ (SBOP). Kybernetická obrana a využívanie súvisiacich spôsobilostí v plnom spektre vojenských kybernetických operácií je vnútroštátnou výsadou členských štátov, opiera sa však o širší ekosystém vrátane pevnej priemyselnej základne podporovanej rozvojom spôsobilostí na úrovni EÚ.

Ako sa navrhuje v Strategickom kompase pre bezpečnosť a obranu , ktorý Rada prijala v marci 2022, aktuálnou politikou kybernetickej obrany sa tak posilní schopnosť predchádzať kybernetickým útokom vedeným proti EÚ a jej členským štátom, odhaľovať ich, ubrániť sa im, zvládnuť ich následky a odrádzať od nich, a to s využitím všetkých dostupných prostriedkov. Je to v súlade s digitálnymi prioritami Komisie, ambíciou stanovenou v stratégii kybernetickej bezpečnosti EÚ z roku 2020 , vyhlásením predsedníčky Ursuly von der Leyenovej v jej správe o stave Únie v roku 2021 a so závermi Rady o vývoji prístupu Európskej únie ku kybernetickej bezpečnosti z 23. mája 2022. V spoločnom oznámení o nedostatku investícií do obrany z roku 2022 sa okrem toho EÚ a členské štáty vyzývajú, aby začali pracovať na plnohodnotných spôsobilostiach v oblasti kybernetickej obrany – od výskumu cez odhaľovanie a ochranu po reakciu.

V tomto spoločnom oznámení, ktoré vychádza z politického rámca pre kybernetickú obranu, sa navrhuje ambiciózna stratégia, ktorá má EÚ a jej členským štátom umožniť konať v oblasti kybernetického priestoru sebaisto a rozhodne. Jej cieľom je posilniť spôsobilosti v oblasti kybernetickej obrany prostredníctvom samostatnej alebo spoločnej akcie členských štátov, ako aj posilniť koordináciu a spoluprácu medzi kybernetickými komunitami v EÚ. Zároveň sa bude usilovať o znižovanie strategických závislostí EÚ v oblasti kritických kybernetických technológií a posilní sa ňou európska obranná technologická a priemyselná základňa (EDTIB). Touto politikou sa stanovia pravidlá hry EÚ a navrhnú sa v nej spôsoby upevnenia solidarity v oblasti kybernetickej obrany v jadre EÚ a spolupráce so súkromným sektorom v snahe o posilnenie odozvy v prípade závažných kybernetických útokov. Vzhľadom na nadnárodnú povahu kybernetických hrozieb sa touto politikou budú rozvíjať vzájomne prospešné a vhodne nastavené partnerstvá v oblasti kybernetickej obrany, a to aj pri budovaní kapacít v oblasti kybernetickej obrany, a zvyšovať kybernetická odolnosť partnerských krajín.

Ozbrojený konflikt na Ukrajine zároveň vyzdvihol hodnotu úzkej spolupráce so súkromným sektorom a nutnosť mať prístup k dôveryhodným súkromným poskytovateľom, ktorí pôsobia ako kybernetické rezervy na posilnenie reakcie v prípade závažných kybernetických útokov. Preto je potrebné zabezpečiť, aby sa členské štáty mohli spoľahnúť na podporu z dôveryhodných kybernetických rezerv a aby to prebiehalo bezpečným a koordinovaným spôsobom.

EÚ musí prevziať väčšiu zodpovednosť za svoju bezpečnosť. Vyžaduje si to moderné a interoperabilné európske ozbrojené sily. Členské štáty sa preto musia neodkladne a prioritne zaviazať, že zvýšia investície do širokospektrálnych spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany vrátane aktívnych obranných spôsobilostí. EÚ by mala dať najavo svoje odhodlanie koordinovane využiť tieto spôsobilosti v prípade kybernetického útoku na niektorý členský štát, pričom bude naďalej v plnom rozsahu viazaná medzinárodným právom a normami v oblasti kybernetického priestoru.

Návrat vojnového konfliktu do Európy v podobe nevyprovokovanej a neopodstatnenej vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine bol varovným signálom pre všetkých, ktorí spochybňujú prístup EÚ k bezpečnosti a obrane, jej schopnosť presadzovať svoju víziu a brániť svoje záujmy, a to aj v kybernetickom priestore. Autoritatívne režimy sa v kybernetickom priestore pokúšajú spochybniť a ohroziť medzinárodný poriadok založený na pravidlách a čoraz viac tento priestor menia na oblasť prebiehajúceho sporu podobne ako v prípade pozemného, námorného, vzdušného a vesmírneho priestoru. Škodlivé správanie štátnych a neštátnych subjektov v kybernetickom priestore sa za posledné roky zintenzívnilo, pričom rastie počet kybernetických útokov na vojenskú a civilnú kritickú infraštruktúru v EÚ, ako aj v rámci nasadených misií a operácií.

Vzhľadom na rozsah rizika spätého s kybernetickými útokmi musia členské štáty mať čo najúplnejšiu kolektívnu situačnú informovanosť vrátane kapacity včasného odhaľovania, ako aj zdroje na náležitú reakciu a koordinované zvládnutie ich následkov v duchu solidarity.

Pokiaľ ide o vojenskú situačnú informovanosť, je potrebné vytvoriť Koordinačné centrum kybernetickej obrany EÚ (EUCDCC) podporujúce lepšiu situačnú informovanosť v obrannej komunite vrátane všetkých veliteľov SBOP EÚ. Vysoký predstaviteľ predloží členským štátom na zváženie návrh EUCDCC, ktorý vychádza z projektu PESCO Koordinačné centrum pre kybernetickú a informačnú oblasť (CIDCC). Jeho cieľom bude poskytovať celostnú analýzu kybernetického priestoru, elektromagnetického prostredia a kognitívnej oblasti prostredníctvom spájania rôznych zdrojov informácií na vojenskej strategickej a operačnej úrovni. V rámci pre jednotnú kapacitu na analýzu spravodajských informácií by sa mali vytvoriť náležité prepojenia medzi EUCDCC a Spravodajským a situačným centrom EÚ (EU INTCEN), ako aj spravodajským útvarom Vojenského štábu Európskej únie. Okrem externých zdrojov informácií by EUCDCC malo vytvoriť a integrovať nezávislý aktívny snímací systém informačných technológií na zintenzívnenie monitorovania uzlov EÚ podporujúcich vojenské misie a operácie SBOP. Prinesie to silnejšie spôsobilosti v oblasti odhaľovania a vytvorila by sa tým nová vrstva informácií na ďalšie posilnenie informačnej základne posudzovania kybernetických rizík a situačnej informovanosti.

Na tieto účely sú potrebné spôsobilosti, ktoré umožnia a zabezpečia zriadenie a údržbu nepretržitého operačného a podľa možnosti rozpoznateľného prehľadu kybernetického priestoru, a to vrátane prebiehajúcich a bezprostredných kybernetických operácií protivníkov aj spriaznených síl. Takýto prehľad by bol nápomocný pri plánovaní a vedení vojenských misií a operácií SBOP EÚ. Stane sa preto vojenským príspevkom k lepšej informovanosti a reakcieschopnosti EÚ voči škodlivým činnostiam v kybernetickom priestore.

Na prehĺbenie dôvery a výmenu spoľahlivých a včasných strategických informácií o závažných kybernetických incidentoch sa ďalej rozvinie a posilní konferencia veliteľov EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti. S Európskou obrannou agentúrou (EDA) v úlohe sekretariátu a za účasti Vojenského štábu Európskej únie bude zasadať najmenej dvakrát ročne s cieľom diskutovať o operačných záležitostiach a iných relevantných témach.

S podporou EDA sa vytvorí operačná sieť tímov milCERT (MICNET). Všetky členské štáty sa vyzývajú na účasť v sieti MICNET, ktorá má začať fungovať v januári 2023.

Uľahčením výmeny informácií medzi tímami milCERT bude sieť MICNET podporovať ráznejšiu a koordinovanejšiu reakciu na kybernetické hrozby postihujúce obranné systémy v EÚ vrátane systémov používaných v rámci vojenských misií a operácií SBOP. Sieť MICNET zároveň umožní, aby sa v priebehu času zachovali postupy odbornej prípravy a nepretržitého určovania nových požiadaviek pre komunitu tímov milCERT. Počas nasledujúcich štyroch rokov EDA spolu členskými štátmi vypracuje infraštruktúru na výmenu informácií, ako aj súvisiace nástroje a postupy na podporu výmeny informácií medzi tímami milCERT. Sieť MICNET zároveň poskytne rámec pre každoročné cvičenie na testovanie, overovanie a identifikáciu nových požiadaviek a riešení.

1.2. Posilňovanie koordinácie s civilnými komunitami

Sieť MICNET by mala slúžiť ako rámec a infraštruktúra na výmenu informácií medzi rôznymi úrovňami v rámci komunity kybernetickej obrany a externými zainteresovanými stranami.

Keď sieť MICNET dosiahne vyššiu úroveň vyspelosti, EDA podporí členské štáty pri preskúmaní možností spolupráce so sieťou jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (jednotiek CSIRT), ktorá spája vnútroštátne jednotky CSIRT a tím reakcie na počítačové núdzové situácie v inštitúciách, orgánoch a agentúrach EÚ (CERT-EU). Táto spolupráca by mohla zahŕňať spoločné schôdze a cvičenia. Preskúmať by sa malo aj zapojenie súkromného sektora do relevantného úsilia týkajúceho sa výmeny informácií a reakcie na incidenty.

Aby sa umožnilo účinnejšie riadenie kybernetických kríz, konferencia veliteľov EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mala spolupracovať s Európskou sieťou styčných organizácií pre kybernetické krízy (CyCLONe), ktorá spája členské štáty a Komisiu v záujme podpory koordinácie a riadenia rozsiahlych kybernetických bezpečnostných incidentov v Únii. Uvedená spolupráca bude prepájať vojenské skúsenosti a civilnú situačnú informovanosť na strategickej a operačnej úrovni.

Zatiaľ čo EUCDCC by malo konať ako ústredný uzol na zhromažďovanie, analýzu, posudzovanie a napokon distribúciu informácií týkajúcich sa kybernetickej obrany, najmä pre vojenské misie a operácie SBOP, zároveň by sa mohlo prepojiť s medziinštitucionálnou jednotkou pre kybernetické krízy, ktorá sa zriadila na zabezpečenie informovaného rozhodovania a koordinovanej reakcie inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ na závažné kybernetické krízy na strategickej a operačnej úrovni.

EUCDCC si môže vymieňať relevantné informácie aj so situačným a analytickým centrom pre kybernetický priestor, ktoré sa s podporou Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) a skupiny CERT-EU zriaďuje v Komisii na poskytovanie analýz a účinnejšiu podporu krízového riadenia.

Hlavnou prekážkou navyše naďalej zostáva, že chýbajú spoločne využívané alebo interoperabilné bezpečné nástroje a platformy na komunikáciu medzi členskými štátmi a príslušnými inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ. Komisia a príslušné inštitúcie v súčasnosti mapujú existujúce nástroje na bezpečnú komunikáciu v kybernetickej oblasti. Komisia na základe tohto zmapovania existujúcich nástrojov predloží Rade na konci roka 2022 svoje odporúčania, aby sa dohodla na ďalších opatreniach.

Kybernetická solidarita EÚ v záujme lepšieho spoločného odhaľovania a situačnej informovanosti

Spoločnú situačnú informovanosť môžu ďalej zlepšovať civilné podporné akcie. Komunita kybernetickej obrany bude môcť ťažiť zo silnejších civilných spôsobilostí týkajúcich sa odhaľovania a situačnej informovanosti vyvinutých na ochranu kritickej infraštruktúry EÚ. Komisia v tomto smere pripravuje iniciatívu na podporu zavádzania infraštruktúry centier bezpečnostných operácií (centier SOC) v EÚ vychádzajúcu z prvej fázy, ktorá sa má začať v nadchádzajúcich týždňoch a ktorá by sa následne rozšírila a zaviedla vo širšom rozsahu. V konečnom dôsledku by pozostávala z viacerých platforiem centier bezpečnostných operácií pre viaceré krajiny, z ktorých každá by združovala vnútroštátne centrá SOC, s podporou z programu Digitálna Európa, ktorou by sa dopĺňalo vnútroštátne financovanie. Legislatívnymi zmenami programu Digitálna Európa by sa umožnila dlhodobejšia finančná podpora spoločného verejného obstarávania ultrabezpečných nástrojov a infraštruktúry novej generácie. Umožnilo by sa tým, aby plánovaná infraštruktúra centier bezpečnostných operácií v EÚ zlepšila kolektívne spôsobilosti týkajúce sa odhaľovania využívaním najmodernejšej umelej inteligencie a analýzy údajov, ktoré by pokrývali civilné komunikačné siete. Takýmto vytváraním využiteľných spravodajských informácií o kybernetických hrozbách by sa umožnilo včasné varovanie orgánov a príslušných subjektov, aby mohli odhaľovať závažné incidenty a účinne na ne reagovať. Rozsah a pôsobnosť infraštruktúry sa bude odvíjať od celkového objemu finančných prostriedkov, ktoré možno uvoľniť na vnútroštátnej úrovni a ktoré môže vyčleniť Únia v závislosti od dostupného rozpočtu vo viacročnom finančnom rámci.

Takéto centrá bezpečnostných operácií pre viaceré krajiny by mohli zároveň umožniť účasť obranných subjektov vytvorením „obranného piliera“ z hľadiska riadenia a druhu vymieňaných informácií. Tento „obranný pilier“ by sa vypracoval spoločne s vysokým predstaviteľom a jeho súčasťou by mohol byť špecializovaný mechanizmus na výmenu informácií s vojenskými subjektmi vrátane EUCDCC, pre ktorý by sa mohli vypracovať bezpečnostné normy na úrovni obrany.

Kybernetická solidarita EÚ v oblasti pripravenosti, reakcie a obnovy

Závažné kybernetické bezpečnostné incidenty sú pre jeden alebo viacero zasiahnutých členských štátov často príliš rušivé na to, aby si s nimi mohli poradiť samostatne. Členské štáty musia mať v takýchto prípadoch schopnosť využiť vzájomnú pomoc a solidaritu, a to aj v kontexte článku 42 ods. 7 ZEÚ a článku 222 ZFEÚ. Vysoký predstaviteľ v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi preskúma možnosti rozšírenia koncepcie tímov rýchlej reakcie na kybernetické incidenty (CRRT), ktoré by vychádzali zo súvisiaceho projektu PESCO v oblasti CRRT, s cieľom viac podporovať členské štáty EÚ a misie a operácie SBOP. Úlohou takýchto tímov by bolo na požiadanie a v závislosti od konkrétnych potrieb v každom individuálnom prípade poskytovať uspôsobenú a cielenú krátkodobú podporu. V náležitom prípade by mohla zahŕňať možnosť podpory od dôveryhodných súkromných partnerov na zabezpečenie účinných opatrení zameraných na reakciu a zvládnutie následkov.

Komisia ako súčasť iniciatívy na podporu kybernetickej solidarity EÚ pripravuje opatrenia na posilnenie pripravenosti a reakcie v celej EÚ. Mali by zahŕňať testovanie možných zraniteľností základných subjektov prevádzkujúcich kritickú infraštruktúru na základe posúdení rizika na úrovni EÚ – na základe opatrení, ktoré Komisia už začala spolu s agentúrou ENISA – ako aj opatrenia reakcie na incidenty s cieľom zmierniť vplyv závažných incidentov, podporiť okamžitú obnovu a/alebo obnoviť fungovanie základných služieb.