Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o kolektívnej správe autorských práv a súvisiacich práv a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na využívanie hudobných diel online na vnútornom trhu /* COM/2012/0372 final - 2012/0180 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU 1.1. Dôvody a ciele návrhu Cieľom predkladaného návrhu smernice je stanoviť príslušný právny rámec pre kolektívnu správu práv, ktoré spravujú organizácie kolektívnej správy v mene držiteľov práv, a to ustanovením pravidiel zabezpečujúcich lepšie riadenie a väčšiu transparentnosť pre všetky organizácie kolektívnej správy, ako aj povzbudením a uľahčením poskytovania multiteritoriálnych licencií na práva autorov na ich hudobné diela prostredníctvom organizácií kolektívnej správy, ktoré zastupujú autorov. Licencia od príslušného držiteľa autorských práv alebo s nimi súvisiacich práv je potrebná v prípade poskytovania každej služby, ktorá zahŕňa použitie chráneného diela autora, napríklad piesne či hudobnej skladby alebo iného predmetu ochrany, ako je zvukový záznam alebo predstavenie. Takéto služby sa môžu poskytovať offline, napríklad premietanie filmov v kine alebo hranie hudby v koncertnej sieni, ale stále častejšie aj online. Je potrebná licencia od všetkých držiteľov práv (autorov, výkonných umelcov, producentov). V niektorých odvetviach poskytujú licencie najčastejšie priamo jednotliví držitelia práv (napríklad filmoví producenti), v iných odvetviach zohráva veľmi dôležitú úlohu kolektívna správa práv, predovšetkým pokiaľ ide o práva autorov na hudobné diela. Určité formy využívania sa takisto spoliehajú predovšetkým na kolektívnu správu, napríklad v prípade práva výkonných umelcov a producentov nahrávok na odmenu za odvysielanie a verejné predstavenie zvukových záznamov. Držitelia práv zverujú svoje práva organizácii kolektívnej správy, ktorá v ich mene tieto práva spravuje. Okrem toho držiteľom práv a používateľom poskytuje služby, ktoré zahŕňajú poskytovanie licencií používateľom, spravovanie finančných príjmov z práv, platby splatné držiteľom práv, ako aj presadzovanie práv. Organizácie kolektívnej správy zohrávajú veľmi dôležitú úlohu predovšetkým tam, kde by boli rokovania s jednotlivými tvorcami nepraktické a priniesli by príliš vysoké transakčné náklady. Zohrávajú kľúčovú úlohu aj pri ochrane a propagácii rozmanitosti kultúrnych prejavov, keďže umožňujú prístup na trh pre najmenší a menej populárny repertoár. Prijatie opatrení si vyžadujú dve oblasti. Po prvé, kolektívna správa práv vo všetkých odvetviach sa musí prispôsobiť z hľadiska efektívnosti, presnosti, transparentnosti a spoľahlivosti služieb poskytovaných členom a používateľom. Príliš pomalé tempo modernizácie ovplyvňuje negatívne nedostupnosť nových ponúk pre spotrebiteľov a poskytovateľov služieb, keďže brzdí rozvoj inovačných služieb, predovšetkým v online prostredí. Organizácie kolektívnej správy by mali byť vedené k tomu, aby prispôsobovali metódy svojej činnosti v prospech tvorcov, poskytovateľov služieb, spotrebiteľov a európskeho hospodárstva ako celku, s cieľom zabezpečiť primerané poskytovanie služieb, ktoré využívajú diela alebo iné predmety ochrany chránené autorskými právami a s nimi súvisiacimi právami na vnútornom trhu. Keďže organizácie poskytujú licenčné práva v mene domácich aj zahraničných držiteľov práv, ich fungovanie má zásadný vplyv na využívanie týchto práv na celom vnútornom trhu. Fungovanie niektorých z nich vyvoláva znepokojenie, pokiaľ ide o ich transparentnosť, riadenie a zaobchádzanie s finančnými príjmami z práv vybranými v mene držiteľov práv. Znepokojenie sa týka predovšetkým zodpovednosti určitých organizácií voči ich členom všeobecne a najmä spravovania financií týchto organizácií. Veľký počet organizácií kolektívnej správy sa musí prispôsobiť realite a potrebám jednotného trhu. Po druhé, rozvoj jednotného trhu pre kultúrny obsah online vyvolal potrebu zmien v oblasti poskytovania licencií na autorské práva, najmä pokiaľ ide o poskytovanie licencií na práva autorov hudobných diel, keďže poskytovatelia online hudobných služieb musia riešiť problémy so získavaním multiteritoriálnych licencií so súhrnným repertoárom pre územie väčšie než jeden členský štát. Hoci k územnej fragmentácii poskytovania hudby online prispieva viacero faktorov vrátane komerčného výberu poskytovateľov, problémy so získavaním multiteritoriálnych licencií netreba podceňovať. Takáto situácia vedie k fragmentácii trhu EÚ v oblasti uvedených služieb, čím sa obmedzuje poskytovanie online hudobných služieb poskytovateľmi online služieb, a dôsledkom je, že hudobné diela nie sú tak široko licencované a ani ich autori nie sú odmeňovaní tak primerane, ako by mohli byť. Fragmentácia bráni spotrebiteľom, aby maximálne využili čo najširší prístup k veľmi rozmanitému hudobnému repertoáru. Zatiaľ čo kolektívna správa práv v iných oblastiach nespôsobila žiadne problémy, ktoré by sa museli riešiť v tejto súvislosti, kolektívna správa autorských práv na hudobné diela vyžaduje riešenie. Riešenie opísanej situácie má zásadný význam pre podnietenie zákonnej online ponuky hudby v EÚ. Cieľom tohto návrhu je teda: a) zlepšiť štandardy riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy, aby držitelia práv mohli účinnejšie kontrolovať tieto organizácie, a prispieť k zefektívneniu ich spravovania; b) uľahčiť poskytovanie multiteritoriálnych licencií na práva autorov na hudobné diela organizáciami kolektívnej správy na účely poskytovania online služieb. 1.2. Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte Digitálnej agendy pre Európu[1] a stratégie Európa 2020 zameranej na inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast[2]. Komisia v Akte o jednotnom trhu[3] vymedzila duševné vlastníctvo ako jednu z oblastí, ktorá vyžaduje prijatie opatrení a zdôraznila, že v internetovom veku musí kolektívna správa smerovať k nadnárodným, podľa možností celoeurópskym modelom poskytovania licencií, ktoré pokryjú územie viacerých členských štátov. Komisia vo svojom oznámení Jednotný trh pre práva duševného vlastníctva[4] informovala o tom, že navrhne právny rámec pre kolektívnu správu autorských práv a súvisiacich práv. Význam tohto legislatívneho návrhu sa zdôraznil aj v dokumente Európska spotrebiteľská agenda[5]. V článku 167 ZFEÚ sa požaduje, aby Európska únia pri svojej činnosti zohľadňovala kultúrne aspekty, predovšetkým aby rešpektovala a podporovala rozmanitosť svojich kultúr. Technológia, rýchlo sa vyvíjajúci charakter digitálnych obchodných modelov a rastúca autonómia online spotrebiteľov, to všetko si vyžaduje neustále posudzovanie toho, či sa v rámci súčasných pravidiel týkajúcich sa autorských práv stanovujú správne motivačné faktory a či sa držiteľom práv, používateľom práv a spotrebiteľom umožňuje, aby využívali príležitosti, ktoré poskytujú moderné technológie. Tento návrh by sa nemal posudzovať izolovane, ale v rámci súboru opatrení, ktoré navrhla alebo podľa potreby navrhne Komisia s cieľom uľahčiť poskytovanie licencií na práva a všeobecnejšie prístup k atraktívnemu digitálnemu obsahu, najmä v cezhraničnom kontexte. Komisia okrem riešenia problémov týkajúcich sa fungovania organizácií kolektívnej správy v rámci tohto návrhu zvažuje aj potrebu ďalších opatrení na celkové zjednodušenie poskytovania licencií na práva, či už jednotlivými držiteľmi práv, osobami, na ktoré boli tieto práva prenesené alebo organizáciami kolektívnej správy. Tieto úvahy zahŕňajú otázku teritoriality práv a jej vplyv na poskytovanie licencií na určitý obsah alebo služby. Aj v kontexte Digitálnej agendy pre Európu, oznámení Komisie „Jednotný trh pre práva duševného vlastníctva“ a „Koherentný rámec na posilnenie dôvery v jednotný digitálny trh elektronického obchodu a online služieb“[6] a v nadväznosti na „Zelenú knihu o online distribúcii audiovizuálnych diel v Európskej únii“[7] Komisia vykonáva hĺbkovú právnu a hospodársku analýzu týkajúcu sa rozsahu a fungovania autorských práv a s nimi súvisiacich práv týkajúcich sa internetových prenosov na jednotnom trhu, vrátane toho, či je potrebné aktualizovať alebo ďalej harmonizovať na úrovni EÚ súčasné výnimky a obmedzenia autorských práv udelené na základe smernice 2001/29/ES o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti[8]. 1.3. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Hoci sa v niektorých platných smerniciach v oblasti autorských práv[9] spomína spravovanie autorských práv organizáciami kolektívnej správy, žiadna z nich sa nezaoberá spôsobom práce samotných organizácií. V odporúčaní Komisie 2005/737/ES o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby[10] sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali právne prostredie, ktoré by zodpovedalo primeranej správe autorských práv a súvisiacich práv na oprávnené poskytovanie online hudobných služieb a zlepšenie štandardov riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy. Keďže išlo o odporúčanie, nebolo záväzné a jeho dobrovoľné vykonávanie nebolo uspokojivé. 1.4. Súlad s inými politikami Tento návrh dopĺňa smernicu 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[11], ktorej účelom je vytvorenie právneho rámca na zaistenie slobody usadiť sa a voľného pohybu služieb medzi členskými štátmi. Organizácií kolektívnej správy sa smernica 2006/123/ES týka ako poskytovateľov služieb kolektívnej správy. Návrh je dôležitý z dôvodu ochrany autorských práv a s nimi súvisiacich práv. Ku kľúčovým medzinárodným nástrojom v tomto ohľade patrí Bernský dohovor o ochrane literárnych a umeleckých diel, Rímsky dohovor o ochrane výkonných umelcov, výrobcov zvukových záznamov a rozhlasových organizácií, Dohoda svetovej obchodnej organizácie o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva, Zmluva Svetovej organizácie duševného vlastníctva o autorskom práve a Zmluva Svetovej organizácie duševného vlastníctva o výkonoch a zvukových záznamoch. V Dohovore Organizácie spojených národov pre vzdelanie, vedu a kultúru o ochrane a podpore kultúrnych prejavov, ktorým sa rozširuje záväzok Európskej únie na medzinárodnej úrovni, sa takisto pripomína dôležitosť duševného vlastníctva. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU 2.1 Verejné konzultácie Návrh vychádza z rozsiahleho dialógu a konzultácií so zúčastnenými stranami vrátane autorov, vydavateľov, výkonných umelcov, producentov, organizácií kolektívnej správy, komerčných používateľov, spotrebiteľov a verejných orgánov. Zohľadňujú sa v ňom stanoviská vyjadrené v rámci verejnej konzultácie Obsah online[12], ktorá bola zameraná na podporu ďalších úvah a diskusií o prípadnej európskej reakcii na otázky digitálneho „odhmotnenia“ obsahu, vrátane jednoduchších a rýchlejších štruktúr vysporiadania práv, ako aj zaistenia spravodlivej a primeranej odmeny pre držiteľov práv. Konzultácia sa osobitne zamerala na otázky riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy a na cezhraničné spravovanie práv týkajúcich sa online hudobných služieb. Niekoľko respondentov sa domnievalo, že vysporiadanie práv a poskytovanie licencií by sa zjednodušilo zlúčením rôzneho hudobného repertoáru. Mnohé združenia autorov, vydavatelia a komerční používatelia podporili ďalšiu diskusiu o riadení a transparentnosti organizácií kolektívnej správy. Spotrebiteľské združenia právnu iniciatívu (napríklad vo forme záväzného právneho nástroja) vo všeobecnosti podporili. Komisia v roku 2010 konzultovala s organizáciami kolektívnej správy a s poskytovateľmi online hudobných služieb. Zorganizovala takisto verejné vypočutie[13] o riadení kolektívnej správy práv v EÚ, do ktorého sa zapojilo takmer 300 zúčastnených strán. Uvedené konzultácie potvrdili nedostatky zistené v kolektívnej správe práv, ako aj potrebu zlepšiť štandardy riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy a vytvoriť rámec, ktorý by zjednodušil poskytovanie online licencií na hudobné diela. 2.2 Získavanie a využívanie expertízy Vypracovanie externého odborného posudku nebolo potrebné. 2.3 Hodnotenie vplyvu Hodnotenie vplyvu skúma dve skupiny možností, ktorými sa treba zaoberať: a) otázky súvisiace s nedostatočnými štandardmi riadenia a transparentnosti, ktoré uplatňujú určité organizácie kolektívnej správy a ktoré často vedú k nedostatkom týkajúcimi sa ich finančného hospodárenia; b) otázky vyplývajúce z nepripravenosti určitých organizácií kolektívnej správy autorských práv na poskytovanie multiteritoriálnych licencií online so zreteľom na požiadavky súvisiace s týmto druhom činnosti a na zjavnú právnu neistotu, ktoré komplikujú zlučovanie repertoáru hudobných diel. Politické možnosti týkajúce sa riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy sú: - Zachovanie súčasného stavu (A1), spoliehanie sa na trh a kolektívny tlak (vrátane samoregulácie) by nevyriešilo cezhraničné problémy (napríklad kontrola tokov autorských honorárov). - Lepšie presadzovanie (A2) platných právnych predpisov EÚ a väčšia súdržnosť pri uplatňovaní ich zásad na vnútroštátnej úrovni by neviedli k harmonizácii prevádzkových podmienok organizácií kolektívnej správy. Nevyriešili by sa problémy mimo rozsahu pôsobnosti existujúcich zásad. - Kodifikácia existujúcich zásad (A3) by do právnych predpisov premietla zásady, ktoré vyplynuli z judikatúry Súdneho dvora, protimonopolných rozhodnutí Komisie a odporúčania 2005/737/ES, nedokázala by však zachytiť najnovšie zistené problémy týkajúce sa finančnej transparentnosti a kontroly zo strany držiteľov práv. - Rámec riadenia a transparentnosti (A4) by kodifikoval existujúce zásady a poskytol prepracovanejší rámec pravidiel riadenia a transparentnosti, čo by zvýšilo možnosť kontroly organizácií kolektívnej správy. Preskúmali sa tieto politické možnosti s cieľom vyriešiť zložité problémy v oblasti kolektívneho poskytovania licencií na autorské práva na hudobné diela na využívanie online: - V prípade zachovania súčasného stavu (B1) by vnútorný trh zostal fragmentovaný, keďže poskytovanie licencií na práva pre online služby by zostalo zložité a zaťažujúce. - Európsky licenčný pas (B2) by podporil dobrovoľné zlučovanie repertoáru na online využívanie hudobných diel na úrovni EÚ a poskytovanie licencií na práva prostredníctvom infraštruktúry poskytovania multiteritoriálnych licencií, Stanovili by sa spoločné pravidlá pre všetkých kolektívnych poskytovateľov licencií prostredníctvom EÚ a vyvinul by sa konkurenčný tlak na organizácie kolektívnej správy, aby vypracovali účinnejšie postupy poskytovania licencií. - Súbežné priame poskytovanie licencií (B3) by umožnilo držiteľom práv, aby uzatvárali licenčné zmluvy priamo s používateľmi, pričom by nemuseli odoberať svoje práva organizáciám kolektívnej správy. Podporila by sa tým hospodárska súťaž medzi organizáciami, nestanovil by sa však súbor minimálnych spoločných pravidiel pre poskytovateľov licencií ani by to nevyhnutne neviedlo k zlučovaniu repertoáru. - Rozšírené kolektívne poskytovanie licencií a zásada krajiny pôvodu (B4) by stanovili predpoklad, že každá organizácia kolektívnej správy je oprávnená poskytovať „bianko“ licencie na online využívanie pokrývajúce celý repertoár pod podmienkou, že ide o „reprezentatívnu“ organizáciu. Táto možnosť by neposkytla žiadny podnet na zefektívnenie činnosti organizácií kolektívnej správy, ani by nezjednodušila poskytovanie multiteritoriálnych licencií na práva (z dôvodu možnosti odstúpenia od kolektívnej správy, ktoré by často viedlo k rozčleneniu repertoáru). - Centralizovaný portál (B5) by umožnil organizáciám kolektívnej správy, aby zahrnuli svoj repertoár pre poskytovanie multiteritoriálnych licencií do jednej transakcie koordinovanej prostredníctvom portálu. Táto možnosť vyvoláva značné obavy v súvislosti so súladom s právnymi predpismi o hospodárskej súťaži. Po dôkladnom zvážení výhod a nevýhod jednotlivých prístupov sa ponechali možnosti A4 a B2. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ Návrh vychádza z článku 50 ods. 2 písm. g), článku 53 a článku 62 ZFEÚ, keďže ide o uľahčenie slobodného poskytovania služieb. Zavedenie najdôležitejších štandardov riadenia a transparentnosti organizácií kolektívnej správy by ochraňovalo záujmy členov a používateľov a uľahčilo a podporilo cezhraničné poskytovanie služieb kolektívnej správy, predovšetkým preto, lebo organizácie zvyčajne spravujú práva držiteľov práv z iných členských štátov (vrátane využitia tzv. vzájomných dohôd o zastúpení, ktoré organizácie kolektívnej správy zvyčajne uzatvárajú s organizáciami kolektívnej správy v iných členských štátoch), a cezhraničné toky autorských honorárov. Navyše riešením problému fragmentácie pravidiel uplatňovaných na kolektívnu správu práv v Európe sa zjednoduší voľný pohyb všetkých služieb, ktoré závisia od autorských práv a súvisiaceho obsahu chráneného právami. Prijatie opatrení na zjednodušenie poskytovania multiteritoriálnych licencií poskytovateľom online služieb by výrazne zjednodušilo distribúciu takýchto hudobných diel a online prístup k nim. 3.2. Zásada subsidiarity a proporcionality Podľa zásady subsidiarity (článok 5 ods. 3 ZFEÚ) sú opatrenia na úrovni EÚ nevyhnutné, keď sa preukáže, že na riešenie problémov nestačí právny rámec na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Európska únia už prijala právne predpisy, ktorými sa harmonizujú základné práva držiteľov práv spravované organizáciami kolektívnej správy[14], a správa týchto práv na vnútornom trhu by mala byť porovnateľná, účinná a transparentná v cezhraničnom meradle. Navyše členské štáty nedokážu dostatočne dosiahnuť ciele navrhovaného opatrenia, ktoré by sa preto dali lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ z dôvodu nadnárodnej povahy problémov: - Pokiaľ ide o riadenie a transparentnosť, významná časť vybraných autorských honorárov v organizáciách kolektívnej správy pochádza zo zahraničného repertoáru. Problém členov, ktorí nemôžu dohliadať na činnosť svojej organizácie, sa výraznejšie prejavuje v súvislosti so zahraničnými držiteľmi práv. Keďže zahraniční držitelia práv nie sú členmi príslušných organizácií kolektívnej správy, majú iba malú predstavu o postupoch prijímania rozhodnutí v organizáciách konajúcich v mene ich vlastnej organizácie a ešte menej môžu uvedené postupy ovplyvňovať. Ochrana záujmov držiteľov práv EÚ vyžaduje transparentnosť a doložiteľnosť všetkých tokov autorských honorárov, v prvom rade cezhraničných tokov. Je málo pravdepodobné, že by členské štáty v budúcnosti zaistili transparentnosť, ktorú by držitelia práv potrebovali pri ich cezhraničnom uplatňovaní. Intervencia EÚ predstavuje jediný spôsob, ako zaistiť vykonávanie práv, predovšetkým konzistentné vyberanie a rozdeľovanie autorských honorárov v celej EÚ. - Poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online využívanie hudobných diel má už zo svojej podstaty cezhraničnú povahu, Pravidlá určené na zaistenie bezproblémového fungovania poskytovania multiteritoriálnych licencií sa preto lepšie stanovujú na úrovni EÚ, keďže členské štáty nie sú v takom postavení, aby mohli pripraviť pravidlá, ktoré by komplexne vyriešili otázku cezhraničného pôsobenia organizácií kolektívnej správy. Návrh rešpektuje zásadu proporcionality (článok 5 ods. 4 Zmluvy o EÚ) a nepresahuje rámec nevyhnutne potrebný na dosiahnutie stanovených cieľov. Navrhované pravidlá týkajúce sa riadenia a transparentnosti do veľkej miery kodifikujú existujúcu judikatúru Súdneho dvora v súvislosti s antitrustovými rozhodnutiami Komisie[15]. Zohľadňujú takisto veľkosť organizácií kolektívnej správy a umožňujú členským štátom oslobodiť najmenšie organizácie od určitých povinností, ktoré by mohli byť neprimerané. Pravidlá multiteritoriálneho poskytovania licencií na používanie hudobných diel online sa obmedzujú na autorské práva a predstavujú minimálne zásady nevyhnutne potrebné na zaistenie funkčnosti účinného a moderného systému poskytovania licencií v digitálnom veku a na zaručenie zlučovania repertoáru vrátane špecializovaných a málo známych hudobných diel. V tejto súvislosti sa poskytujú primerané záruky: napríklad organizácia kolektívnej správy si bude môcť vybrať, či bude poskytovať multiteritoriálne licencie na svoj repertoár sama alebo tým poverí iné organizácie. Ani autor nebude pripútaný k organizácii, ktorá nie je ochotná buď priamo poskytovať multiteritoriálne licencie, alebo povoliť inej organizácii, aby ich poskytovala v jej mene. 3.3. Výber právneho nástroja Komisia navrhuje smernicu. Je to v súlade s požiadavkami článku 50 ods. 2 písm. g), článku 53 a článku 62 ZFEÚ. Smernica zaručuje potrebnú flexibilitu, aj pokiaľ ide o prostriedky na dosiahnutie cieľov, a zohľadňuje skutočnosť, že členské štáty pristupujú k právnej forme organizácií kolektívnej správy a spôsobu dohľadu nad týmito organizáciami rozdielne. 3.4. Vysvetlenie návrhu 3.4.1. Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov Hlava I obsahuje všeobecné ustanovenia o predmete úpravy ( článok 1 ), rozsahu ( článok 2 ) a vymedzení pojmov ( článok 3 ). Smernica sa týka: i) spravovania autorských práv a súvisiacich práv organizáciami kolektívnej správy bez ohľadu na odvetvie, v ktorom uvedené organizácie pôsobia (hlava II)[16], a ii) poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela organizáciami kolektívnej správy zastupujúcimi autorov (hlava III). Hlava I a II sa takisto týkajú organizácií, ktoré poskytujú multiteritoriálne licencie podľa hlavy III. 3.4.2. Organizácie kolektívnej správy V hlave II sa stanovujú organizačné pravidlá a pravidlá transparentnosti vzťahujúce sa na všetky typy organizácií kolektívnej správy. V kapitole 1 sa uvádzajú organizačné pravidlá upravujúce členstvo v organizáciách kolektívnej správy. V článku 4 sa stanovujú určité požiadavky, ktoré by sa mali uplatňovať na vzťahy medzi organizáciami kolektívnej správy a držiteľmi práv. Článkom 5 sa zaisťuje, aby držitelia práv mohli poveriť organizáciu kolektívnej správy podľa vlastného výberu spravovaním práv a úplne alebo čiastočne zrušiť takéto poverenie. Pravidlá organizácií kolektívnej správy týkajúce sa členstva a účasti na vnútornom rozhodovaní by mali vychádzať z objektívnych kritérií. ( článok 6 ). V článku 7 sa stanovujú minimálne právomoci valného zhromaždenia členov. V článku 8 sa požaduje, aby organizácie kolektívnej správy zriadili dozornú funkciu, ktorá ich členom umožní monitorovať a kontrolovať riadenie daných organizácií, pričom sa bude rešpektovať rôzne inštitucionálne usporiadanie v členských štátoch. V článku 9 sa stanovujú určité záväzky s cieľom zaistiť riadne a obozretné riadenie organizácií. V kapitole 2 sa stanovujú pravidlá finančnej správy organizácií kolektívnej správy: - príjmy vybrané v dôsledku využívania zastupovaných práv sa musia oddeliť od vlastných aktív organizácie a spravovať za prísnych podmienok ( článok 10 ), - organizácia kolektívnej správy musí špecifikovať uplatniteľné zrážky v dohode s držiteľmi práv a zaistiť spravodlivý prístup členov a držiteľov práv k akýmkoľvek sociálnym, kultúrnym a vzdelávacím službám, ak sú financované zo zrážok ( článok 11 ), - organizácie kolektívnej správy musia uhradiť sumy splatné držiteľom práv presne a bez zbytočného odkladu a vynaložiť úsilie na určenie držiteľov práv ( článok 12 ). V kapitole 3 sa stanovujú nediskriminačné požiadavky na správu práv organizáciami kolektívnej správy v mene inej organizácie na základe vzájomnej dohody o zastúpení ( článok 13 ). Neexistuje žiadna možnosť odpočítať sumy, ktoré sú splatné inej organizácii, bez jej výslovného súhlasu. Platby iným organizáciám by mali byť vykonávané presne ( článok 14 ). V kapitole 4 sa požaduje, aby organizácie kolektívnej správy a používatelia viedli rokovania v dobrej viere. Tarify by mali vychádzať z objektívnych kritérií a vyjadrovať hodnotu práv v odvetví a hodnotu služby, ktorú organizácia skutočne poskytla ( článok 15 ). V kapitole 5 (transparentnosť a podávanie správ) sa od organizácií kolektívnej správy vyžaduje zverejňovanie informácií v tomto rozsahu: - informácie pre držiteľov práv o vybraných a uhradených sumách, uhradených poplatkoch za správu a ďalších vykonaných zrážkach ( článok 16 ); - informácie pre iné organizácie kolektívnej správy o správe práv na základe vzájomnej dohody o zastúpení ( článok 17 ); - vyžiadané informácie pre držiteľov práv, iné organizácie a používateľov ( článok 18 ); - zverejnené informácie o štruktúre a fungovaní organizácie ( článok 19 ); - výročné správy o transparentnosti vrátane zásad riadenia a ich uplatňovania, finančných výkazov atď. ( článok 20 ). 3.4.3. Poskytovanie multiteritoriálnych licencií autorskými organizáciami kolektívnej správy na online práva na hudobné diela V hlave III sa stanovujú podmienky, ktoré autorské organizácie kolektívnej správy musia rešpektovať pri poskytovaní multiteritoriálnych licenčných služieb pre online práva na hudobné diela ( článok 21 ): - musia byť schopné účinne a transparentne spracovať údaje potrebné na používanie takýchto licencií (napríklad vymedzenie vlastného hudobného repertoáru, monitorovanie jeho používania) prostredníctvom temporálnej autoritatívnej databázy s potrebnými údajmi ( článok 22 ), - musia byť transparentné z hľadiska hudobného repertoáru online, ktorý zastupujú ( článok 23 ); - musia ponúkať držiteľom práv a ďalším organizáciám možnosť opraviť príslušné údaje a zaistiť ich presnosť ( článok 24 ); - musia monitorovať skutočné využívanie diel pokrytých licenciami, vedieť spracovať výkazy o využívaní a faktúry. Musia stanoviť postupy umožňujúce používateľom kontrolu presnosti faktúr (napríklad s cieľom predísť dvojitej fakturácii). Mali by uplatňovať príslušné štandardy daného odvetvia, ak existujú (článok 25); - musia včas platiť držiteľom práv a ďalším organizáciám kolektívnej správy a poskytovať im informácie o použitých dielach a finančné údaje súvisiace s ich právami (napríklad vybrané sumy, uskutočnené zrážky) ( článok 26 ). Organizácia kolektívnej správy sa môže rozhodnúť, že nebude poskytovať multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, naďalej však bude poskytovať vnútroštátne licencie na svoj vlastný repertoár a vnútroštátne licencie na repertoár ďalších organizácií kolektívnej správy na základe vzájomných dohôd. V záujme zaistenia možnosti jednoduchého zlúčenia repertoáru v prospech poskytovateľov hudobných služieb, ktorí chcú poskytovať služby čo najúplnejšie v celej Európe, ako aj v záujme kultúrnej rozmanitosti a spotrebiteľov ako takých, sa však budú uplatňovať osobitné záruky, ktoré zabezpečia, že multiteritoriálne licencie bude možné poskytovať na repertoár všetkých organizácií: - organizácia kolektívnej správy môže požiadať inú organizáciu poskytujúcu multiteritoriálne multirepertoárové licencie, aby nediskriminačným a nevýhradným spôsobom zastupovala jej repertoár na účely poskytovania multiteritoriálnych licencií ( článok 28 ). Organizácia, ktorá dostane takúto požiadavku, nesmie odmietnuť, ak už zastupuje (alebo ak ponúka, že bude zastupovať) repertoár jednej alebo viacerých organizácií kolektívnej správy na rovnaký účel ( článok 29 ), - po prechodnom období môžu držitelia práv poskytnúť licencie (priamo alebo prostredníctvom iného sprostredkovateľa) na svoje vlastné práva online v prípade, že ich organizácia kolektívnej správy neposkytuje multiteritoriálne licencie a neuzatvorí jednu z uvedených dohôd ( článok 30 ). Organizácia smie využívať outsourcing na poskytovanie služieb súvisiacich s multiteritoriálnymi licenciami, ktoré poskytuje, a to bez toho, aby tým bol dotknutý jej záväzok voči držiteľom práv, poskytovateľom online služieb alebo iným organizáciám kolektívnej správy ( článok 27 ). Hlava III sa musí uplatňovať aj na pobočky organizácií kolektívnej správy zahrnuté do tejto hlavy ( článok 31 ). Organizácie kolektívnej správy smú poskytovať takéto licencie v záujme dosiahnutia miery flexibility potrebnej na povzbudenie poskytovania licencií na inovatívne online služby (t. j. tie, ktoré má verejnosť k dispozícii kratšie ako 3 roky), pričom uvedené organizácie nie sú povinné používať tieto licencie ako precedens na účely určenia podmienok ostatných licencií ( článok 32 ). Organizácie kolektívnej správy výnimočne nemusia spĺňať požiadavky hlavy III pri poskytovaní multiteritoriálnych licencií vysielateľom na online využívanie ich televíznych alebo rozhlasových relácií obsahujúcich hudobné diela ( článok 33 ). 3.4.4. Opatrenia na presadzovanie vykonávania V hlave IV sa od organizácií kolektívnej správy požaduje, aby pre členov a držiteľov práv pripravili postup riešenia sťažností a sporov ( článok 34 ). Musia takisto existovať mechanizmy riešenia sporov medzi používateľmi a organizáciami kolektívnej správy vo veci licenčných podmienok ( článok 35 ). Napokon by sa určité druhy sporov týkajúcich sa poskytovania multiteritoriálnych licencií medzi organizáciami kolektívnej správy, používateľmi, držiteľmi práv alebo inými organizáciami mohli postúpiť do nezávislého a nestranného systému alternatívneho riešenia sporov ( článok 36 ). Členské štáty vymenujú príslušné kompetentné orgány, ktoré budú oprávnené ( článok 39 ): a) spravovať postup riešenia sťažností ( článok 37 ); b) udeľovať účinné, primerané a odradzujúce pokuty ( článok 38 ); c) monitorovať uplatňovanie hlavy III ( článok 40 ). Článkom 39 sa však členským štátom neukladá, aby ustanovili nezávislé orgány dohľadu osobitne určené na dohľad nad organizáciami kolektívnej správy. 3.4.5 Základné práva a osobitné odôvodnenia Návrh obsahuje účinné záruky týkajúce sa uplatňovania základných práv, ako sú stanovené v Charte základných práv Európskej únie. Záruky požadované od organizácií kolektívnej správy, pokiaľ ide o ich riadenie a podmienky poskytovania cezhraničných multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela, by mohli v porovnaní so súčasnou situáciou obmedziť slobodu podnikania organizácií kolektívnej správy, ako ju vymedzuje Charta základných práv. Takéto obmedzenia by však rešpektovali podmienky stanovené v Charte, ktoré určujú, že za určitých okolností je možné obmedziť vykonávanie určitých slobôd. Tieto obmedzenia sú nevyhnutne potrebné na ochranu záujmov členov, držiteľov práv a používateľov a na určenie minimálnych štandardov kvality pri vykonávaní slobodného poskytovania multiteritoriálnych licenčných služieb pri využívaní hudobných diel online na vnútornom trhu zo strany organizácií kolektívnej správy. Vzhľadom na zložitosť a rozsah návrhu sú členské štáty povinné predložiť tabuľku zhody ustanovení smernice s ich vnútroštátnymi právnymi nariadeniami. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Európskej únie. 2012/0180 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o kolektívnej správe autorských práv a súvisiacich práv a o poskytovaní multiteritoriálnych licencií na práva na využívanie hudobných diel online na vnútornom trhu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 50 ods. 2 písm. g), článok 53 a článok 62, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[17], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Smernice, ktoré boli prijaté v oblasti autorského práva a s ním súvisiacich práv poskytujú vysokú úroveň ochrany pre držiteľov práv, a teda aj rámec, v ktorom sa môže uskutočňovať využívanie obsahu chráneného týmito právami. Prispievajú k rozvoju a zachovaniu kreativity. Vnútorný trh, na ktorom nie je porušená hospodárska súťaž, ochrana inovácie a intelektuálnej tvorby takisto povzbudzuje investície do inovatívnych služieb a výrobkov. (2) Šírenie obsahu, ktorý je chránený autorskými právami a súvisiacimi právami, ako aj súvisiace služby zahŕňajúce knihy, audiovizuálnu tvorbu a hudobné nahrávky vyžadujú poskytovanie licencií na práva rôznych držiteľov autorských práv a súvisiacich práv, ako sú napríklad autori, výkonní umelci, producenti a vydavatelia. Držitelia práv si bežne vyberajú buď individuálnu, alebo kolektívnu správu svojich práv. Správa autorských práv a súvisiacich práv zahŕňa poskytovanie licencií používateľom, kontrolu nadobúdateľov licencií a monitorovanie využívania práv, presadzovanie autorských práv a súvisiacich práv, vyberanie finančných príjmov získaných na základe využívania práv a prideľovanie súm splatných držiteľom práv. Organizácie kolektívnej správy umožňujú držiteľom práv, aby získali odmenu za používanie diel, ktorú by sami nemohli kontrolovať či presadzovať, a to aj na zahraničných trhoch. Navyše zohrávajú dôležitú spoločenskú a kultúrnu úlohu ako propagátori rozmanitosti kultúrnych prejavov, keďže umožňujú prístup na trh najmenšiemu a menej rozšírenému repertoáru. V článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa požaduje, aby Európska únia pri svojej činnosti zohľadňovala kultúrne aspekty a predovšetkým, aby rešpektovala a podporovala rozmanitosť svojich kultúr. (3) Organizácie kolektívnej správy, ktoré vzniknú v EÚ, musia - ako poskytovatelia služieb - spĺňať vnútroštátne požiadavky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[18], ktorej účelom je vytvorenie právneho rámca na zaistenie slobody usadiť sa a voľného pohybu služieb medzi členskými štátmi. Z toho vyplýva, že organizácie kolektívnej správy by mali svoje služby poskytovať voľne cez hranice a zastupovať držiteľov práv, ktorí majú pobyt alebo sídlo v iných členských štátoch, alebo poskytovať licencie používateľom, ktorí majú pobyt alebo sídlo v iných členských štátoch. (4) Existujú značné rozdiely medzi vnútroštátnymi pravidlami upravujúcimi fungovanie organizácií kolektívnej správy, predovšetkým pokiaľ ide o ich transparentnosť a zodpovednosť voči členom a držiteľom práv. Okrem ťažkostí, s ktorými sa stretávajú zahraniční držitelia práv pri vykonávaní svojich práv, a príliš častom slabom finančnom spravovaní vybraných príjmov, problémy s fungovaním organizácií kolektívnej správy vedú k nedostatkom pri využívaní autorských práv a s nimi súvisiacich práv na vnútornom trhu v neprospech členov organizácií kolektívnej správy, držiteľov práv a používateľov. Takéto problémy sa nevyskytujú pri fungovaní nezávislých poskytovateľov služieb spravovania práv, ktorí pôsobia ako zástupcovia držiteľov práv pri spravovaní ich práv na komerčnom základe, pričom držitelia práv neuplatňujú členské práva. (5) Potreba zlepšiť fungovanie organizácií kolektívnej správy sa prejavila už v minulosti. V odporúčaní Komisie 2005/737/ES z 18. mája 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby[19] sa stanovuje viacero zásad, napríklad sloboda držiteľa práv pri výbere organizácie kolektívnej správy, rovnaké zaobchádzanie s kategóriami držiteľov práv a spravodlivé prideľovanie autorských honorárov. Organizácie kolektívnej správy sa v ňom taktiež vyzývajú, aby používateľom poskytli pred rokovaniami dostatočné informácie o tarifách a repertoári. Napokon obsahuje odporúčania týkajúce sa zodpovednosti, zastupovania držiteľov práv v rozhodujúcich orgánoch organizácií kolektívnej správy a riešenia sporov. Odporúčanie Komisie 2005/737/ES však nepredstavovalo právne záväzný nástroj a bolo obmedzené z hľadiska rozsahu. Preto sa dodržiavalo nerovnomerne. (6) Ochrana záujmov členov organizácií kolektívnej správy, držiteľov práv a tretích strán vyžaduje koordináciu právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa správy autorských práv a poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela, ktoré sa majú koordinovať so zreteľom na zaistenie rovnakých záruk v celej Európskej únii. V súlade s tým vychádza smernica z článku 50 ods. 2 písm. g) zmluvy. (7) Táto smernica by sa mala zamerať na koordináciu vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa prístupu k činnosti organizácií kolektívnej správy v rámci správy autorských práv a súvisiacich práv, spôsobov ich riadenia, ako aj ich dozorný rámec, a vychádza takisto z článku 53 ods. 1 zmluvy. Navyše, keďže ide o odvetvie ponúkajúce služby v celej Európskej únii, táto smernica sa opiera aj o článok 62 zmluvy. (8) V záujme zaistenia plného využitia výhod vnútorného trhu držiteľmi autorských práv a súvisiacich práv v prípade, že sa ich práva spravujú kolektívne, a v záujme zaistenia, aby nebola neprimerane ovplyvnená sloboda vykonávať tieto práva, je potrebné, aby ustanovujúce dokumenty organizácií kolektívnej správy obsahovali primerané záruky. Okrem toho organizácie kolektívnej správy by v súlade so smernicou 2006/123/ES nemali pri poskytovaní služieb spravovania priamo ani nepriamo diskriminovať držiteľov práv na základe ich štátnej príslušnosti, miesta pobytu alebo sídla. (9) Sloboda poskytovať alebo prijímať služby cezhraničnej kolektívnej správy znamená, že držitelia práv si môžu slobodne vybrať organizáciu kolektívnej správy, ktorá bude spravovať ich práva, napríklad práva týkajúce sa verejného vystúpenia alebo vysielacie práva, alebo kategórie práv, napríklad interaktívnu komunikáciu s verejnosťou, pod podmienkou, že organizácia kolektívnej správy takéto práva alebo kategórie práv už spravuje. Z toho vyplýva, že držitelia práv môžu bez problémov odňať svoje práva alebo kategórie práv organizácii kolektívnej správy a zveriť všetky práva alebo ich časť inej organizácii kolektívnej správy alebo inému subjektu alebo ich na túto organizáciu či subjekt preniesť, bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte sídli organizácia kolektívnej správy alebo držiteľ práv alebo aká je ich štátna príslušnosť. Podobnú flexibilitu, pokiaľ ide o spravovanie rôznych druhov diel a ďalších predmetov ochrany, by držiteľom práv mali takisto ponúkať organizácie kolektívnej správy spravujúce rôzne druhy diel a ďalšie predmety ochrany, napríklad literárne, hudobné či fotografické diela. Organizácie kolektívnej správy by mali informovať držiteľov práv o tejto možnosti a umožniť im čo najjednoduchšie využívanie. Napokon touto smernicou by nemali byť dotknuté možnosti držiteľov práv spravovať si svoje práva individuálne vrátane nekomerčného využívania. (10) Členstvo v organizáciách kolektívnej správy by malo byť založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách vrátane vydavateľov, ktorí sú na základe dohody o využívaní práv oprávnení podieľať sa na príjmoch z práv spravovaných organizáciami kolektívnej správy a vyberať takéto príjmy od uvedených organizácií. (11) Očakáva sa, že organizácie kolektívnej správy budú konať v najlepšom záujme svojich členov. Preto je dôležité zabezpečiť systémy, ktoré umožnia členom organizácií kolektívnej správy uplatňovať členské práva formou účasti na prijímaní rozhodnutí uvedených organizácií. Zastúpenie rôznych kategórií členov pri rozhodovaní musí byť spravodlivé a vyvážené. Ak nebudú existovať žiadne ustanovenia o spôsobe uskutočnenia valného zhromaždenia členov organizácie kolektívnej správy, mohla by sa oslabiť účinnosť pravidiel týkajúcich sa valného zhromaždenia. Preto je potrebné zabezpečiť, aby sa valné zhromaždenie uskutočňovalo pravidelne aspoň raz za rok a aby prijímalo najdôležitejšie rozhodnutia v organizácii kolektívnej správy. (12) Členovia organizácií kolektívnej správy by mali mať právo zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení. Výkon tohto práva možno obmedziť len spravodlivými a primeranými obmedzeniami. Výkon hlasovacích práv by mal byť jednoduchý. (13) Členovia by mali mať právo podieľať sa na monitorovaní riadenia organizácií kolektívnej správy. V tejto súvislosti by organizácie kolektívnej správy mali ustanoviť dozornú funkciu zodpovedajúcu ich organizačnej štruktúre a umožniť členom zastúpenie v orgáne, ktorý túto funkciu vykonáva. S cieľom predísť nadmernému zaťaženiu menších organizácií a zabezpečiť, aby boli povinnosti vyplývajúce z tejto smernice primerané, členské štáty by mali mať možnosť (ak to budú považovať za nevyhnutné) oslobodiť najmenšie organizácie kolektívnej správy od povinnosti organizovať takúto dozornú funkciu. (14) Najvyššie vedenie organizácií kolektívnej správy musí byť z dôvodu správneho riadenia nezávislé. Vedúci pracovníci a výkonní riaditelia by mali organizácii kolektívnej správy každoročne oznamovať prípadné konflikty svojich záujmov so záujmami organizácie. (15) Organizácie kolektívnej správy vyberajú, spravujú a prideľujú príjmy z využívania práv, ktoré im zverili držitelia týchto práv. Tieto príjmy náležia predovšetkým držiteľom práv, ktorí môžu byť členmi tejto alebo inej organizácie kolektívnej správy. Preto je dôležité, aby organizácie kolektívnej správy postupovali pri vyberaní, spravovaní a prideľovaní príjmov s maximálnou starostlivosťou. Presné rozdeľovanie príjmov je možné iba vtedy, keď organizácie kolektívnej správy vedú riadne záznamy o členstve, licenciách a využívaní diel a iných predmetov ochrany. Údaje by podľa potreby mali poskytovať aj držitelia práv a používatelia a mali by ich overovať organizácie kolektívnej správy. Vybrané sumy splatné držiteľom práv sa musia spravovať oddelene od vlastných aktív organizácie kolektívnej správy. Príjmy, ktoré sa investovali a zatiaľ neboli pridelené držiteľom práv, by sa mali investovať v súlade s investičnou politikou schválenou valným zhromaždením členov organizácie kolektívnej správy. Na zachovanie vysokej úrovne ochrany práv držiteľov práv a na zaistenie toho, aby sa každý príjem, ktorý sa môže získať z využívania ich práv, pripísal v prospech držiteľov práv, by sa investície vykonané a držané organizáciou kolektívnej správy mali riadiť v súlade s kritériami, ktoré by od organizácie kolektívnej správy vyžadovali, aby konala obozretne, a zároveň by organizácii kolektívnej správy umožňovali, aby rozhodovala o najbezpečnejšej a najúčinnejšej investičnej politike. To by malo umožniť, aby organizácia kolektívnej správy zvolila rozdelenie aktív, ktoré presne vyhovuje povahe a trvaniu akejkoľvek expozície akýchkoľvek investícií finančného príjmu z práv a ktorým nebudú nenáležite dotknuté žiadne finančné príjmy z práv nezaplatené držiteľom práv. Okrem toho je v záujme zaistenia primeraného a efektívneho pridelenia súm náležiacich držiteľom práv potrebné požadovať od organizácií kolektívnej správy, aby v dobrej viere prijali dôkladné opatrenia na určenie a vyhľadanie príslušných držiteľov práv. Takisto je vhodné požadovať, aby členovia organizácií kolektívnej správy schvaľovali pravidlá upravujúce situácie, v ktorých nie je možné prideliť vybrané príjmy preto, lebo sa nepodarilo určiť či vyhľadať držiteľov práv (16) Keďže držitelia práv majú nárok na odmenu za využívanie svojich práv, je dôležité, aby o všetkých zrážkach (iných ako sú poplatky za správu alebo zrážky požadované vnútroštátnymi právnymi predpismi) rozhodovali členovia organizácií kolektívnej správy a aby boli organizácie transparentné so zreteľom na držiteľov práv, pokiaľ ide o pravidlá upravujúce uvedené zrážky. Žiadny držiteľ práv nesmie byť diskriminovaný z hľadiska prístupu k sociálnym, kultúrnym či vzdelávacím službám financovaným z uvedených zrážok. Táto smernica by však nemala ovplyvniť vnútroštátne právo v žiadnom z hľadísk, ktoré nie sú touto smernicou regulované. (17) Organizácie kolektívnej správy môžu spravovať práva a vyberať príjmy z využívania práv (tzv. príjem z výkonu práv) na základe vzájomných dohôd o zastúpení s inými organizáciami. V záujme ochrany práv členov iných organizácií kolektívnej správy nesmie organizácia kolektívnej správy rozlišovať medzi právami, ktoré spravuje na základe vzájomnej dohody o zastúpení, a právami, ktoré spravuje priamo pre svojich držiteľov práv. Organizácia kolektívnej správy nesmie uplatňovať zrážky na finančné príjmy z práv vybrané v mene inej organizácie kolektívnej správy bez výslovného súhlasu tejto inej organizácie. (18) Spravodlivé komerčné podmienky poskytovania licencií majú mimoriadny význam predovšetkým s cieľom zaistiť, aby používatelia mohli poskytovať licencie na diela a iné predmety ochrany, ktorých práva organizácia kolektívnej správy zastupuje, a zaistiť odmenu pre držiteľov práv. Používatelia a organizácie kolektívnej správy by preto mali rokovať o poskytovaní licencií v dobrej viere a uplatňovať tarify určené na základe objektívnych kritérií. (19) V záujme prehĺbenia dôvery držiteľov práv, používateľov a ostatných organizácií kolektívnej správy k službám spravovania poskytovaným organizáciami kolektívnej správy by každá organizácia kolektívnej správy mala stanoviť osobitné opatrenia na zaistenie transparentnosti. Každá organizácia kolektívnej správy by preto mala informovať jednotlivých držiteľov práv o sumách, ktoré im vyplatila, ako aj o príslušných zrážkach. Organizácie by takisto mali byť povinné poskytovať dostatočné informácie vrátane finančných informácií ostatným organizáciám kolektívnej správy, ktorých práva zastupujú na základe vzájomných dohôd o zastúpení. Každá organizácia kolektívnej správy by mala takisto zverejniť dostatočné informácie, aby zaistila, že držitelia práv, používatelia a ostatné organizácie kolektívnej správy pochopia, akú má štruktúru a ako vykonáva svoju činnosť. Organizácie kolektívnej správy by mali informovať držiteľov práv, používateľov a ostatné organizácie kolektívnej správy predovšetkým o rozsahu svojho repertoáru a pravidlách týkajúcich sa poplatkov, zrážok a taríf. (20) S cieľom zaistiť, aby držitelia práv mali možnosť monitorovať činnosť svojich organizácií kolektívnej správy a porovnávať ich príslušný výkon, by organizácie kolektívnej správy mali zverejňovať výročné správy o transparentnosti, ktoré budú obsahovať porovnateľné finančné informácie po uskutočnenom audite týkajúce sa konkrétnej činnosti organizácií kolektívnej správy. Organizácie kolektívnej správy by mali takisto zverejňovať osobitné výročné správy o použití sumy určenej na sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby. S cieľom predísť nadmernému zaťaženiu menších organizácií kolektívnej správy a zaistiť primeranosť povinností vyplývajúcich z tejto smernice by členské štáty mali (ak to budú považovať za nevyhnutné) oslobodiť najmenšie organizácie kolektívnej správy od určitých povinností týkajúcich sa transparentnosti. (21) Poskytovatelia online služieb, ktoré využívajú hudobné diela, napríklad hudobných služieb umožňujúcich spotrebiteľom preberať hudbu alebo ju počúvať v režime prenosu údajov, ako aj ďalších služieb umožňujúcich prístup k filmom či hrám, v ktorých je hudba dôležitým prvkom, musia najskôr získať práva na využívanie takýchto diel. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady z 22. mája 2001 2001/29/ES o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti[20] sa v rámci využívania hudobných diel online požaduje licencia na všetky jednotlivé práva. Ide o výhradné právo rozmnožovania a výhradné právo verejného prenosu hudobných diel, ktoré zahŕňa právo sprístupňovania. Môžu ich spravovať jednotliví držitelia práv, napríklad autori a hudobné vydavateľstvá, alebo organizácie kolektívnej správy, ktoré poskytujú držiteľom práv služby kolektívnej správy. Jednotlivé organizácie kolektívnej správy môžu spravovať autorské práva rozmnožovania a verejného prenosu. Navyše sa vyskytujú prípady, keď má niekoľko držiteľov práv práva na rovnaké dielo a poveria rôzne organizácie kolektívnej správy, aby poskytovali licencie na príslušný podiel práv v rámci daného diela. Každý používateľ, ktorý chce poskytovať online služby, ponúkajúci spotrebiteľom široký výber hudobných diel, bude musieť zlúčiť práva na diela od rôznych držiteľov práv a organizácií kolektívnej správy. (22) Internet síce nepozná hranice, ale online trh s hudobnými službami v EÚ zostáva fragmentovaný a ani jednotný trh sa zatiaľ nedosiahol v plnej miere. V mnohých prípadoch prehĺbila fragmentáciu európskeho digitálneho trhu s online hudobnými službami zložitosť a náročnosť správy kolektívnych práv v Európe. Táto situácia je v rozpore s rýchlo rastúcim dopytom spotrebiteľov po prístupe ku digitálnemu obsahu a súvisiacim inovačným službám vrátane cezhraničných. (23) Odporúčaním Komisie 2005/737/ES sa podporilo nové regulačné prostredie, ktoré bude lepšie vyhovovať správe autorských práv a súvisiacich práv na úrovni EÚ na účely poskytovania oprávnených online hudobných služieb. Uznalo sa v ňom, že v epoche využívania hudobných diel online komerční používatelia potrebujú takú politiku poskytovania licencií, ktorá zodpovedá všadeprítomnosti online prostredia a ktorá je multiteritoriálna. Keďže však odporúčanie nebolo záväzné, nedokázalo podnietiť rozsiahle poskytovanie multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela ani uspokojiť osobitné potreby poskytovania multiteritoriálnych licencií. (24) V online hudobnom odvetví, v ktorom zostáva normou kolektívna správa autorských práv na územnom základe, je nevyhnutne potrebné vytvoriť také podmienky, ktoré prispejú k najúčinnejším postupom poskytovania licencií organizáciami kolektívnej správy v rozširujúcom sa cezhraničnom kontexte. Preto je vhodné vypracovať súbor pravidiel, ktorými sa budú koordinovať základné podmienky poskytovania multiteritoriálnych licencií na autorské online práva na hudobné diela zo strany organizácií kolektívnej správy. Uvedené ustanovenia by mali zabezpečiť potrebnú minimálnu kvalitu cezhraničných služieb poskytovaných organizáciami kolektívnej správy, predovšetkým z hľadiska transparentnosti zastupovaného repertoáru a presnosti finančných tokov súvisiacich s využívaním práv. Mali by takisto stanoviť rámec na zjednodušenie dobrovoľného zlučovania hudobného repertoáru, a znížiť tak počet licencií, ktoré používateľ potrebuje na prevádzkovanie multiteritoriálnej služby. Tieto ustanovenia by mali umožniť organizácii kolektívnej správy, ktorá sama nemôže splniť požiadavky, aby požiadala inú organizáciu kolektívnej správy o zastupovanie svojho repertoáru na multiteritoriálnom základe. Požiadaná organizácia by mala byť povinná prijať splnomocnenie žiadajúcej organizácie pod podmienkou, že zlúči repertoár a ponúkne alebo poskytne multiteritoriálne licencie. Rozvoj zákonných online hudobných služieb v celej Európskej únii by mal prispieť aj k boju proti pirátstvu. (25) Dostupnosť presných a súhrnných informácií o hudobných dielach, držiteľoch práv a právach, ktoré jednotlivé organizácie kolektívnej správy môžu zastupovať v danom členskom štáte, má veľký význam pre efektívne a transparentné poskytovanie licencií, následné sledovanie využívania práv, na ktoré bola poskytnutá licencia, ako aj pre súvisiacu fakturáciu poskytovateľov služieb a prideľovanie súm náležiacich jednotlivým držiteľom práv. Z uvedeného dôvodu by organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie na hudobné diela mali byť schopné rýchlo a presne spracovať takéto podrobné údaje. To vyžaduje používanie neustále aktualizovaných databáz o vlastníctve práv, na ktoré sa poskytujú multiteritoriálne licencie, obsahujúcich údaje, ktoré umožňujú určenie diel, práv, držiteľov práv a členských štátov, ktoré je organizácia kolektívnej správy oprávnená zastupovať. Tieto databázy by mali takisto pomôcť zosúladiť informácie o dielach s informáciami o zvukových záznamoch alebo iných záznamoch, do ktorých je dielo začlenené. Takisto je dôležité zabezpečiť, aby budúci nadobúdatelia licencií a držitelia práv mali prístup k informáciám potrebným na určenie repertoáru, ktorý príslušné organizácie kolektívnej správy zastupujú, pričom nebudú dotknuté žiadne opatrenia, ktoré sú tieto organizácie oprávnené prijať na ochranu presnosti a celistvosti údajov, kontrolu ich opätovného využívania a na ochranu osobných údajov a komerčne citlivých informácií. (26) Od organizácií poskytujúcich multiteritoriálne licencie na hudobné diela treba požadovať, aby v záujme zaistenia čo najväčšej presnosti údajov, ktoré spracúvajú, nepretržite a bezodkladne aktualizovali svoje databázy. Mali by zaviesť jednoducho dostupné postupy, ktoré umožnia držiteľom práv a ďalším organizáciám kolektívnej správy, ktorých repertoár môžu zastupovať, aby ich informovali o možných nepresnostiach v databázach, pokiaľ ide o diela, ktoré vlastnia alebo spravujú vrátane práv (všetkých alebo ich časti) a členských štátov, v súvislosti s ktorými splnomocnili príslušnú organizáciu kolektívnej správy, aby konala. Takisto by mali byť schopné elektronicky spracovať registráciu diel a oprávnenia spravovať práva. Vzhľadom na význam informačnej automatizácie pre rýchle a efektívne spracovanie údajov by organizácie kolektívnej správy mali podporovať používanie elektronických prostriedkov na štruktúrované oznamovanie uvedených informácií držiteľom práv. Organizácie kolektívnej správy by mali v čo najširšej miere zaistiť, aby uvedené elektronické prostriedky zohľadnili príslušné normy alebo postupy odvetvia vypracované na medzinárodnej úrovni či na úrovni Európskej únie. (27) Digitálna technológia umožňuje organizáciám kolektívnej správy automatizované monitorovanie využívania licencovaných hudobných diel nadobúdateľmi licencií a zjednodušuje fakturáciu. Normy odvetvia pre využívanie hudby, oznámenia o predaji a fakturácia pomáhajú zefektívniť výmenu údajov medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi. Monitorovanie používania licencií by malo rešpektovať základné práva, konkrétne právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života a právo na ochranu údajov. S cieľom zabezpečiť, aby sa zefektívnenie prejavilo v rýchlejšom finančnom spracovaní a v konečnom dôsledku vo včasnejších platbách držiteľom práv, treba od organizácií na kolektívnu správu požadovať bezodkladnú fakturáciu poskytovateľov služieb a prideľovanie súm náležiacich držiteľom práv. V záujme účinnosti týchto požiadaviek je nevyhnutné, aby nadobúdatelia licencií vynaložili maximálne úsilie na poskytovanie presných a včasných správ o využívaní diel organizáciám kolektívnej správy. Ak sú k dispozícii široko používané odvetvové normy, od organizácií kolektívnej správy by sa nemalo požadovať, aby prijímali správy používateľov v špeciálnych formátoch. (28) Organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne kolektívne licencie potrebujú na poskytovanie vysoko kvalitných služieb spracovania prístup k veľkému objemu údajov a možnosť manipulácie s nimi, ako aj vysokú technickú kapacitu. Organizáciám kolektívnej správy by sa nemalo brániť v tom, aby využívali služby outsourcingu týkajúce sa poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela, a to pod podmienkou, že to neovplyvní ich záväzky voči držiteľom práv, poskytovateľom online služieb či iným organizáciám kolektívnej správy a že sa splnia podmienky ochrany údajov stanovené v článku 17 smernice 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[21]. Spoločné využívanie alebo konsolidácia zázemia by pomohli organizáciám kolektívnej správy zlepšiť správcovské služby a racionalizovať investície do nástrojov na spravovanie údajov. (29) Zlúčením rôzneho hudobného repertoáru pre poskytovanie multiteritoriálnych licencií sa zjednodušuje postup poskytovania licencií, a to tak, že sa sprístupňuje celý repertoár na trhu s poskytovaním multiteritoriálnych licencií, prehlbuje sa kultúrna rozmanitosť a prispieva sa k znižovaniu počtu transakcií, ktoré poskytovateľ online služieb potrebuje na to, aby ponúkol danú službu. Takéto zlučovanie repertoáru by malo zjednodušiť rozvoj nových online služieb a viesť k zníženiu nákladov na transakcie, ktoré sa prenášajú na spotrebiteľov. Organizácie kolektívnej správy, ktoré nie sú ochotné alebo schopné poskytovať multiteritoriálne licencie priamo na svoj vlastný hudobný repertoár, treba podnecovať, aby dobrovoľne splnomocnili iné organizácie kolektívnej správy spravovaním svojho repertoáru za nediskriminačných podmienok. Ak sa uskutoční takáto žiadosť, požiadaná organizácia kolektívnej správy by mala byť povinná vyhovieť danej žiadosti, a to pod podmienkou, že zlúči repertoár a ponúkne alebo poskytne multiteritoriálne licencie. Navyše, výlučnosť dohôd by obmedzila možnosti výberu pre používateľov, ktorí sa snažia získať multiteritoriálne licencie, ako aj možnosti výberu dostupné pre organizácie kolektívnej správy, ktoré potrebujú administratívne služby pre svoj repertoár na multiteritoriálnom základe. Všetky dohody o zastupovaní medzi organizáciami kolektívnej správy týkajúce sa poskytovania multiteritoriálnych licencií by sa teda mali uzatvárať na nevýhradnom základe. (30) Pre držiteľov práv má mimoriadny význam transparentnosť podmienok, za ktorých organizácie kolektívnej správy spravujú práva online, ktoré zastupujú na základe poverenia. Organizácie kolektívnej správy by teda mali držiteľom práv poskytnúť dostatočné informácie o hlavných podmienkach každej dohody splnomocňujúcej inú organizáciu kolektívnej správy, aby zastupovala práva na hudobné diela online na účely poskytovania multiteritoriálnych licencií. (31) Rovnako je dôležité požadovať od všetkých organizácií, ktoré ponúkajú alebo poskytujú multiteritoriálne licencie, aby súhlasili so zastupovaním repertoáru iných organizácií kolektívnej správy, ktoré sa rozhodli, že tento repertoár nebudú priamo zastupovať. S cieľom zaistiť, že uvedená požiadavka nebude neprimeraná a neprekročí rámec toho, čo je nevyhnutné, by sa od oslovenej organizácie malo požadovať prijatie zastúpenia len vtedy, keď je žiadosť obmedzená na právo online alebo na kategórie práv online, ktoré zastupuje. Navyše by sa táto požiadavka mala uplatňovať len na organizácie kolektívnej správy, ktoré zlučujú repertoár, a nemala by sa rozširovať na organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie výlučne na vlastný repertoár. Nemala by sa týkať ani organizácií kolektívnej správy, ktoré zlučujú práva na rovnaké diela iba preto, aby mohli poskytnúť spoločnú licenciu na právo na rozmnožovanie a právo na verejný prenos takýchto diel. Žiadna dohoda, ktorou organizácia kolektívnej správy splnomocňuje inú organizáciu alebo organizácie kolektívnej správy poskytovaním multiteritoriálnych licencií na svoj vlastný hudobný repertoár na použitie online nesmie príslušnej organizácii kolektívnej správy brániť v tom, aby naďalej poskytovala licencie obmedzené na územie členského štátu, v ktorom má sídlo, na svoj vlastný repertoár a na akýkoľvek iný repertoár, ktorý môže na základe poverenia zastupovať v danom členskom štáte. (32) Keby držitelia práv nemohli vykonávať svoje práva a poskytovať multiteritoriálne licencie v prípadoch, keď organizácia kolektívnej správy, ktorej poskytli svoje práva, neposkytuje či neponúka multiteritoriálne licencie a nechce splnomocniť touto činnosťou inú organizáciu kolektívnej správy, boli by ohrozené ciele a účinnosť pravidiel poskytovania multiteritoriálnych licencií organizáciami kolektívnej správy. Z uvedeného dôvodu je dôležité, aby držitelia práv mohli za takýchto okolností vykonávať právo na poskytovanie multiteritoriálnych licencií požadované poskytovateľmi služieb online buď sami, alebo prostredníctvom inej strany či strán, pričom by nemuseli odňať svoje práva organizácii kolektívnej správy. (33) V záujme online trhu musia hlavné povinnosti týkajúce sa prístupu k informáciám, zaobchádzania s údajmi, fakturácie a platieb platiť pre každý subjekt, ktorý úplne alebo čiastočne vlastní organizácia kolektívnej správy a ktorý ponúka alebo poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela. (34) V digitálnom prostredí sa od organizácií kolektívnej správy pravidelne požaduje, aby poskytovali licencie na svoj repertoár pre úplne nové podoby využívania a obchodné modely. V takýchto prípadoch a v záujme čo najrýchlejšej podpory priaznivého prostredia pre uvedené licencie by mali mať organizácie kolektívnej správy flexibilitu potrebnú na poskytovanie individualizovaných a inovačných licencií, pričom nebude hroziť riziko, že sa ich existencia využije ako precedens na určenie podmienok ďalších odlišných typov licencií. (35) Vysielacie organizácie sa pri vysielaní vlastných televíznych či rozhlasových programov obsahujúcich hudobné diela všeobecne spoliehajú na licencie od miestnych organizácií kolektívnej správy. Takáto licencia sa často obmedzuje na činnosti v rámci vysielania. Licencia na online práva na hudobné diela by sa mala vyžadovať s cieľom umožniť prevádzkovateľom televízneho a rozhlasového vysielania dostupnosť online. S cieľom zjednodušiť poskytovanie licencií na online práva na hudobné diela na účely súbežného a neskoršieho online prenosu televízneho a rozhlasového vysielania je nevyhnutné udeliť výnimku z pravidiel, ktoré by sa inak uplatňovali na poskytovanie multiteritoriálnych licencií na hudobné diela na využívanie online. Takáto výnimka by mala byť obmedzená na to, čo je potrebné na umožnenie prístupu k televíznym alebo rozhlasovým programom online a k materiálu s jasným podriadeným vzťahom k pôvodnému vysielaniu produkovanému na také účely, ako je doplnenie, upútavky alebo recenzie uvedeného televízneho alebo rozhlasového programu. Nemala by porušovať hospodársku súťaž s inými službami, ktoré poskytujú spotrebiteľom online prístup k jednotlivým hudobným alebo audiovizuálnym dielam, ani viesť k reštriktívnym postupom, napríklad rozdeleniu trhu či spotrebiteľov, ktoré by boli v rozpore s článkami 101 alebo 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. (36) Treba zabezpečiť účinné presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých na základe tejto smernice. Organizácie kolektívnej správy by mali svojim členom ponúknuť osobitné postupy riešenia sťažností a sporov. Uvedené postupy by mali byť dostupné aj ostatným držiteľom práv, ktorých organizácia kolektívnej správy zastupuje. Rovnako je potrebné zaistiť, aby členské štáty zriadili nezávislé, nestranné a efektívne orgány na riešenie sporov schopné riešiť obchodné spory medzi organizáciami kolektívnej správy a používateľmi týkajúce sa platných alebo navrhovaných podmienok poskytovania licencií, ako aj situácií, v ktorých sa poskytnutie licencie zamietne. Okrem toho, keby nezávislé a nestranné orgány rýchlo a účinne neriešili spory medzi organizáciami kolektívnej správy a ich náprotivkami, mohlo by to oslabiť účinnosť pravidiel poskytovania multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela. V dôsledku toho je vhodné podporovať jednoducho dostupné, účinné a nestranné mimosúdne postupy riešenia konfliktov medzi organizáciami kolektívnej správy na jednej strane a poskytovateľmi online hudobných služieb, držiteľmi práv alebo inými organizáciami kolektívnej správy na druhej strane bez toho, aby tým bolo dotknuté právo na súdne konanie. (37) Členské štáty by mali navyše stanoviť postupy umožňujúce podať sťažnosť na organizácie kolektívnej správy, ktoré nedodržiavajú právne predpisy a podľa potreby zaistiť ukladanie účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií. Členské štáty by mali určiť, ktoré orgány budú zodpovedné za riešenie sťažností a ukladanie sankcií. V záujme zaistenia splnenia požiadaviek poskytovania multiteritoriálnych licencií treba prijať osobitné ustanovenia o monitorovaní ich plnenia. V tejto súvislosti by mali spolupracovať príslušné orgány členských štátov a Európska komisia. (38) Je dôležité, aby organizácie kolektívnej správy rešpektovali právo na súkromný život a ochranu osobných údajov každého držiteľa práv, člena, používateľa a ostatných osôb, ktorých osobné údaje spracúvajú. Smernica 95/46/EHS upravuje spracovanie údajov prenášaných v členských štátoch v kontexte tejto smernice a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, predovšetkým verejných nezávislých orgánov určených členskými štátmi. Držiteľom práv treba poskytnúť príslušné informácie o spracovaní ich údajov, o príjemcoch týchto údajov, o lehotách uchovávania údajov v databázach príjemcov, ako aj o spôsobe vykonávania práv na prístup, opravu či odstránenie osobných údajov, ktoré sa držiteľov práv týkajú v súlade s článkami 10 a 11 smernice 95/46/EHS. Najmä k jedinečným identifikátorom, ktoré umožňujú nepriamu identifikáciu osoby v zmysle článku 2 písm. a) uvedenej smernice, treba pristupovať ako k osobným údajom. (39) Ako vyplýva z článku 12 písm. b) smernice 95/46/EHS, ktorý udeľuje každej dotknutej osobe právo na úpravu, vymazanie alebo zablokovanie neúplných alebo nepresných údajov, smernica taktiež zaisťuje povinnosť bezodkladne opraviť nepresné informácie týkajúce sa držiteľov práv a iných organizácií kolektívnej správy v prípade multiteritoriálnych licencií. (40) Ustanovenia o opatreniach na presadzovanie sa nesmú dotknúť právomocí nezávislých vnútroštátnych verejných orgánov zriadených členskými štátmi podľa článku 28 smernice 95/46/EHS, ktoré monitorujú vykonávanie vnútroštátnych ustanovení prijatých pri vykonávaní tejto smernice. (41) Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Požiadavka smernice sprístupniť členom, držiteľom práv, používateľom a organizáciám kolektívnej správy mechanizmy riešenia sporov by nemala brániť stranám vykonávať ich právo na prístup k súdu, ktoré zaručuje Charta základných slobôd Európskej únie. (42) Keďže ciele tejto smernice – zlepšiť možnosti členov kontrolovať organizácie kolektívnej správy, zaručiť dostatočnú transparentnosť týchto organizácií a zlepšiť poskytovanie multiteritoriálnych licencií na autorské práva na online využívanie hudobných diel – nemôžu v dostatočnom rozsahu dosiahnuť členské štáty a z dôvodu rozsahu a dôsledkov sa môžu lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie, Európska únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenej v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tom istom článku táto smernica nepresahuje rámec nevyhnutne potrebný na dosiahnutie uvedeného cieľa. (43) Ustanovenia tejto smernice sa nedotýkajú uplatňovania právnych predpisov na ochranu hospodárskej súťaže, ani žiadnych iných právnych predpisov v iných oblastiach vrátane dôvernosti, obchodného tajomstva, súkromia, prístupu k dokumentom, zmluvného práva a medzinárodného súkromného práva, pokiaľ ide o konflikt právnych poriadkov a súdnu jurisdikciu. (44) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom z 28. septembra 2011 sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch pripoja k oznámeniu o transpozičných opatreniach jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich súvislosť medzi zložkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Zákonodarca pokladá prenos takýchto dokumentov v súvislosti s touto smernicou za odôvodnený, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Hlava I VšEOBECNÉ USTANOVENIA ČLÁNOK 1 Predmet úpravy V tejto smernici sa stanovujú požiadavky potrebné na zabezpečenie riadneho spravovania autorských práv a s nimi súvisiacich práv organizáciami kolektívnej správy. Stanovujú sa ňou aj požiadavky na poskytovanie multiteritoriálnych licencií organizáciami kolektívnej správy autorských práv v oblasti hudobných diel na využívanie online. Článok 2 Rozsah pôsobnosti Hlava I, hlava II a hlava IV okrem článkov 36 a 40 sa vzťahujú na všetky organizácie kolektívnej správy so sídlom v Únii. Hlava III a články 36 a 40 hlavy IV sa vzťahujú iba na organizácie kolektívnej správy, ktoré spravujú autorské práva na hudobné diela na online využívanie na multiteritoriálnom základe. Článok 3 Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „organizácia kolektívnej správy“ znamená každú organizáciu, ktorá je oprávnená na základe zákona, prípadne postúpenia, licencie alebo inej zmluvnej dohody s viacerými držiteľmi práv spravovať autorské práva alebo s nimi súvisiace práva, čo je jej jediný alebo hlavný účel, a ktorú vlastnia alebo riadia jej členovia; b) „držiteľ práv“ znamená každú fyzickú alebo právnickú osobu inú ako organizácia kolektívnej správy, ktorá je držiteľom autorských práv alebo s nimi súvisiacich práv, alebo ktorá je na základe dohody o využívaní práv oprávnená podieľať sa na finančných príjmoch zo všetkých autorských práv, ktoré spravuje organizácia kolektívnej správy; c) „člen organizácie kolektívnej správy“ znamená držiteľa práv alebo subjekt priamo zastupujúci držiteľov práv vrátane iných organizácií kolektívnej správy a združení držiteľov práv, ktoré spĺňajú podmienky členstva v organizácii kolektívnej správy; d) „štatút“ znamená memorandum a stanovy združenia, štatút, vnútorné pravidlá alebo stanovy organizácie kolektívnej správy; e) „riaditeľ“ znamená každého jednotlivého výkonného riaditeľa, každého člena správnej rady, vedenia alebo dozornej rady organizácie kolektívnej správy; f) „finančný príjem z práv“ znamená príjem, ktorý v mene držiteľov práv získa organizácia kolektívnej správy, či už z výhradného práva, práva na odmenu, alebo práva na náhradu; g) „poplatky za správu“ znamenajú výšku poplatkov, ktoré vyberá organizácia kolektívnej správy na pokrytie nákladov na svoje služby spojené so spravovaním autorských práv alebo s nimi súvisiacich práv; h) „vzájomná dohoda o zastúpení“ znamená akúkoľvek dohodu medzi organizáciami kolektívnej správy, ktorou jedna organizácia kolektívnej správy splnomocňuje druhú organizáciu kolektívnej správy zastupovaním práv zo svojho repertoáru, vrátane dohody uzavretej podľa článkov 28 a 29; i) „používateľ“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vykonáva činnosti podliehajúce povinnosti získať povolenie držiteľov práv, vyplatiť odmenu alebo náhradu držiteľom práv, a ktorá nekoná z pozície spotrebiteľa; j) „repertoár“ znamená diela alebo iné predmety ochrany, ku ktorým práva spravuje organizácia kolektívnej správy; k) „multiteritoriálna licencia“ znamená licenciu, ktorá sa vzťahuje na územie viac než jedného členského štátu; l) „online práva na hudobné diela“ znamenajú akékoľvek práva na hudobné diela stanovené v článkoch 2 a 3 smernice 2001/29/ES, ktoré sa vyžadujú na poskytovanie online hudobných služieb; m) „online hudobné služby“ znamenajú služby informačnej spoločnosti v zmysle článku 1 ods. 2 smernice 98/34/ES, ktoré si vyžadujú poskytovanie licencií na hudobné diela. Hlava II ORGANIZÁCIE KOLEKTÍVNEJ SPRÁVY KAPITOLA 1 Členstvo a organizácia kolektívnej správy Článok 4 Všeobecné zásady Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v najlepšom záujme svojich členov a aby držiteľom práv, ktorých práva spravujú, neukladali žiadne povinnosti, ktoré nie sú objektívne nevyhnutné pre ochranu práv a záujmov týchto držiteľov práv. Článok 5 Práva držiteľov práv 1. Členské štáty zabezpečia, aby držitelia práv mali práva stanovené v odsekoch 2 až 7 a aby tieto práva boli uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva v organizácii kolektívnej správy. 2. Držitelia práv majú právo poveriť organizáciu kolektívnej správy podľa svojho výberu správou svojich práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany podľa svojho výberu, v členských štátoch podľa svojho výberu, bez ohľadu na členský štát pobytu alebo sídla alebo na štátnu príslušnosť či už organizácie kolektívnej správy alebo držiteľa práv. 3. Držitelia práv majú právo ukončiť poverenie na správu svojich práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany, ktoré poskytli organizácii kolektívnej správy, alebo odňať organizácii kolektívnej správy poverenie na správu určitých práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany podľa svojho výberu, v členských štátoch podľa svojho výberu, na základe primeranej výpovede s lehotou nie dlhšou ako šesť mesiacov. Organizácia kolektívnej správy môže rozhodnúť, že takéto ukončenie alebo odňatie poverenia vstúpi do platnosti iba uprostred alebo na konci rozpočtového roku, podľa toho, čo nastane skôr po uplynutí lehoty výpovede. 4. Ak sa majú držiteľovi práv vyplatiť určité sumy na základe aktov využívania, ktoré sa vyskytli predtým, než vstúpilo do platnosti ukončenie poverenia alebo odňatie poverenia na správu určitých práv, alebo na základe licencie poskytnutej predtým, než vstúpilo do platnosti takéto ukončenie alebo odňatie poverenia, držiteľovi práv zostávajú jeho práva zachované podľa článkov 12, 16, 18 a 34 s prihliadnutím na tieto akty využívania. 5. Organizácie kolektívnej správy nesmú obmedzovať výkon práv stanovených v odsekoch 3 a 4 požiadavkou, aby držiteľ práv zveril spravovanie práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany, na ktoré sa vzťahuje ukončenie alebo odňatie poverenia, inej organizácii kolektívnej správy. 6. Členské štáty zabezpečia, aby držiteľ práv osobitne pre každé právo, kategóriu práv alebo druh diel a iných predmetov ochrany vyjadril súhlas, ktorým poverí jeho správou organizáciu kolektívnej správy, a aby bol každý takýto súhlas zaznamenaný v podobe dokumentu. 7. Organizácia kolektívnej správy pred prijatím súhlasu so správou akéhokoľvek práva, kategórie práv alebo druhu diel a iných predmetov ochrany poskytne držiteľovi práv informácie o jeho právach podľa článkov 1 až 6. Organizácie kolektívnej správy poskytnú svojim členom informácie o ich právach podľa článkov 1 až 6 do šiestich mesiacov od dátumu prebratia tejto smernice. Článok 6 Pravidlá členstva v organizáciách kolektívnej správy 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy dodržiavali pravidlá stanovené v odsekoch 2 až 5. 2. Organizácie kolektívnej správy prijmú držiteľov práv za členov, ak držitelia práv splnia požiadavky na členstvo. Žiadosť o členstvo môžu odmietnuť iba na základe objektívnych kritérií. Tieto kritériá musia byť uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva a musia byť verejne prístupné. 3. Štatút organizácie kolektívnej správy stanoví primeraný a účinný mechanizmus účasti členov na rozhodovacom procese organizácie. Zastúpenie jednotlivých kategórií členov v rozhodovacom procese musí byť spravodlivé a vyvážené. 4. Organizácie kolektívnej správy povolia svojim členom komunikovať pomocou elektronických prostriedkov aj na účely výkonu ich práv. Použitie elektronických prostriedkov nezávisí od miesta pobytu alebo sídla člena. 5. Organizácie kolektívnej správy vedú záznamy o svojich členoch a pravidelne ich aktualizujú tak, aby bolo možné týchto členov správne identifikovať a lokalizovať. Článok 7 Valné zhromaždenie členov organizácie kolektívnej správy 1. Členské štáty zabezpečia, aby sa valné zhromaždenie členov organizácie kolektívnej správy konalo v súlade s pravidlami stanovenými v odsekoch 2 až 8. 2. Valné zhromaždenie členov organizácie kolektívnej správy sa zvoláva najmenej raz ročne. 3. Valné zhromaždenie schvaľuje všetky zmeny a doplnky týkajúce sa štatútu a tých podmienok členstva v organizácii kolektívnej správy, ak tieto podmienky nie sú upravené v štatúte. 4. Valné zhromaždenie má právomoc rozhodnúť o vymenovaní a/alebo odvolaní riaditeľov a schváliť ich odmenu a ďalšie benefity, ako sú nepeňažné benefity, priznanie dôchodku, nárok na iné odmeny a nárok na odstupné. Valné zhromaždenie nerozhoduje o vymenovaní alebo odvolaní členov správnej rady alebo jednotlivých výkonných riaditeľov, ak právomoc rozhodnúť o ich vymenovaní alebo odvolaní má dozorná rada. 5. V súlade s ustanoveniami hlavy II kapitoly 2 valné zhromaždenie prijíma rozhodnutia prinajmenšom o týchto otázkach: a) politika prideľovania súm náležiacich držiteľom práv, s výnimkou prípadov, keď valné zhromaždenie rozhodne o postúpení tohto rozhodnutia orgánu vykonávajúcemu funkciu dohľadu; b) použitie súm náležiacich držiteľom práv, ktoré sa nemôžu prideliť podľa ustanovení článku 12 ods. 2, s výnimkou prípadov, keď valné zhromaždenie rozhodne o postúpení tohto rozhodnutia orgánu vykonávajúcemu funkciu dohľadu; c) všeobecná investičná politika vrátane poskytovania úverov alebo poskytovania záruk za úvery v súvislosti s finančnými príjmami z autorských práv; d) pravidlá zrážok z finančných príjmov z autorských práv. 6. Valné zhromaždenie kontroluje činnosť organizácie kolektívnej správy prinajmenšom rozhodovaním o vymenovaní a odvolaní audítora a schvaľovaním výročnej správy o transparentnosti a správy audítora. 7. Každé obmedzenie práva členov organizácie kolektívnej správy na účasť a na výkon volebného práva na valnom zhromaždení je spravodlivé a primerané a zakladá sa na týchto kritériách: a) dĺžke trvania členstva; b) sumách vyplatených alebo sumách náležiacich členovi počas konkrétneho finančného obdobia. Tieto kritériá sa zahrnú do štatútu alebo podmienok členstva organizácie kolektívnej správy a sú verejne dostupné v súlade s článkami 17 a 19. 8. Každý člen organizácie kolektívnej správy má právo poveriť akúkoľvek inú fyzickú alebo právnickú osobu, aby sa ako splnomocnenec v jeho mene zúčastnila valného zhromaždenie a hlasovala na ňom. Článok 8 Funkcia dohľadu 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy zaviedli funkciu dohľadu, ktorej účelom bude sústavné monitorovanie činnosti a vykonávania povinností osôb poverených riadením organizácie kolektívnej správy. Členovia organizácie kolektívnej správy majú spravodlivé a vyvážené zastúpenie v orgáne, ktorý vykonáva túto funkciu, aby sa zabezpečilo ich účinné zapojenie. 2. Orgán poverený funkciou dohľadu zasadá pravidelne a má prinajmenšom tieto právomoci: a) schvaľovať každé nadobudnutie nehnuteľného majetku organizáciou kolektívnej správy; b) schvaľovať vytváranie pobočiek, získavanie iných subjektov, získavanie podielov alebo práv v iných subjektoch, fúziách a zväzkoch; c) schvaľovať branie úverov, poskytovanie úverov a poskytovanie záruk za úvery. 3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že články 1 a 2 sa nevzťahujú na organizáciu kolektívnej správy, ktorá k termínu svojej súvahy neprekračuje hranicu dvoch z týchto troch kritérií: a) celkovú súvahu: 350 000 EUR; b) výšku čistého obratu: 700 000 EUR, c) priemerný počet zamestnancov v priebehu rozpočtového roka: desať. Článok 9 Povinnosti osôb, ktoré fakticky riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy 1. Členské štáty zabezpečia, že osoby, ktoré fakticky riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy, a jej riaditelia s výnimkou riaditeľov, ktorí vykonávajú funkciu dohľadu, riadia organizáciu správne a obozretne s využitím riadnych administratívnych a účtovných postupov a mechanizmov vnútornej kontroly. 2. Členské štáty zabezpečia, že osoby, ktoré fakticky riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy, a jej riaditelia s výnimkou riaditeľov, ktorí vykonávajú funkciu dohľadu, navrhnú postupy určené na predchádzanie konfliktom záujmov. Organizácia kolektívnej správy má postupy umožňujúce zistenie, riadenie, monitorovanie a zverejnenie konfliktov záujmov s cieľom zabrániť ich negatívnemu vplyvu na záujmy členov spoločnosti. Tieto postupy zahŕňajú každoročné individuálne vyhlásenie každej z uvedených osôb a riaditeľov orgánu, ktorý je poverený funkciou dohľadu, obsahujúce tieto informácie: a) všetky záujmy v organizácii kolektívnej správy; b) všetky odmeny, ktoré dostávajú od organizácie kolektívnej správy vrátane dôchodkových programov, nepeňažných benefitov a ďalších druhov benefitov; c) akékoľvek sumy, ktoré dostali ako držitelia práv od organizácie kolektívnej správy; d) vyhlásenie o akomkoľvek súčasnom alebo potenciálnom konflikte medzi akýmikoľvek osobnými záujmami a záujmami organizácie kolektívnej správy, alebo medzi akýmikoľvek záväzkami voči organizácii kolektívnej správy a akýmikoľvek povinnosťami voči ktorejkoľvek inej právnickej alebo fyzickej osobe. Kapitola 2 Spravovanie finančného príjmu z práv Článok 10 Výber a použitie finančného príjmu z práv 1. Organizácie kolektívnej správy sa usilujú o výber a spravovanie finančného príjmu z práv. 2. Organizácia kolektívnej správy spravuje a udržiava finančný príjem z práv a akýkoľvek príjem získaný z jeho investovania oddelene od svojich vlastných aktív, príjmu zo svojich správcovských služieb alebo príjmu odvodeného z iných činností. 3. Organizácia kolektívnej správy nesmie previesť finančný príjem z práv ani akýkoľvek príjem získaný z jeho investovania na svoj vlastný účet, môže si iba odpočítať svoje poplatky za správu. 4. V prípade, ak organizácia kolektívnej správy pri rozdeľovaní súm splatných držiteľom práv investuje finančný príjem z práv a akýkoľvek príjem získaný z jeho investovania, musí tak urobiť v súlade so všeobecnou investičnou politikou uvedenou v článku 7 ods. 5 písm. c), a s týmito pravidlami: a) aktíva sa investujú v najlepšom záujme členov; v prípade akéhokoľvek potenciálneho konfliktu záujmov organizácia kolektívnej správy zabezpečí, že investícia sa vykoná výhradne v záujme členov; b) aktíva sa investujú, aby bola zaistená bezpečnosť, kvalita, likvidita a ziskovosť portfólia ako celku; c) aktíva sa primerane diverzifikujú, aby sa predišlo nadmernej závislosti od určitého konkrétneho aktíva a hromadeniu rizík v portfóliu ako celku. Článok 11 Zrážky 1. Členské štáty zabezpečia, aby dohody, ktorými sa riadi vzťah organizácie kolektívnej správy s jej členmi a držiteľmi práv, špecifikovali zrážky vzťahujúce sa na finančný príjem z práv podľa článku 16 písm. e). 2. V prípadoch, keď organizácia kolektívnej správy poskytuje sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby financované prostredníctvom zrážok z finančného príjmu z práv, členské štáty zabezpečia splnenie týchto podmienok: a) držitelia práv majú nárok na sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby na základe spravodlivých kritérií, predovšetkým v súvislosti s prístupom k týmto službám a ich rozsahom; b) držitelia práv, ktorí danej organizácii kolektívnej správy ukončili poverenie na správu svojich práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany, alebo jej odňali poverenie na správu určitých práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany, majú naďalej prístup k týmto službám. Kritériá týkajúce sa prístupu k uvedeným službám a ich rozsahu zohľadnia finančné príjmy z práv vytvorené príslušnými držiteľmi práv a trvanie poverenia na spravovanie práv, ak sa takéto kritériá týkajú aj tých držiteľov práv, ktorí poverenie spravovaním práv neukončili alebo ktorí organizácii kolektívneho spravovania neodňali poverenie na správu svojich práv, kategórií práv alebo druhov diel a ďalších predmetov ochrany. Článok 12 Prideľovanie súm náležiacich držiteľom práv 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy pravidelne a dôsledne prideľovali a vyplácali sumy náležiace všetkým držiteľom práv, ktorých zastupujú. Organizácia kolektívnej správy vykoná pridelenie a vyplatenie najneskôr do 12 mesiacov od skončenia rozpočtového roka, v ktorom finančný príjem z práv vybrali, pokiaľ organizácii kolektívnej správy nezabránia v dodržaní tohto termínu objektívne dôvody týkajúce sa predovšetkým oznámenia zo strany používateľov, určenia práv, držiteľov práv alebo zosúladenia informácií o dielach a ďalších predmetoch ochrany s držiteľmi práv. Organizácia kolektívnej správy vykoná pridelenie a vyplatenie presne a zabezpečí rovnaké zaobchádzanie so všetkými kategóriami držiteľov práv. 2. Ak ani po piatich rokoch od skončenia rozpočtového roka, v ktorom finančný príjem z práv vybrali, nie je možné sumy náležiace držiteľom práv prideliť, a ak organizácia kolektívnej správy podnikla všetky potrebné opatrenia na identifikáciu a lokalizáciu držiteľov práv, rozhodne organizácia kolektívnej správy o použití príslušných súm v súlade s článkom 7 ods. 5 písm. b) bez toho, aby bolo dotknuté právo držiteľa práv uplatňovať si nárok na tieto sumy v organizácii kolektívnej správy. 3. Opatrenia na identifikáciu a lokalizáciu držiteľov práv musia na účely odseku 2 zahŕňať overenie záznamov o členstve a sprístupnenie zoznamu diel a ďalších predmetov ochrany, pri ktorých nebol identifikovaný alebo lokalizovaný jeden alebo viacerí držitelia práv, členom organizácie kolektívnej správy, ako aj verejnosti. Kapitola 3 Spravovanie práv v mene iných organizácií kolektívnej správy Článok 13 Práva spravované na základe vzájomných dohôd o zastúpení Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy nerobila rozdiely medzi svojimi členmi a držiteľmi práv, ktorých práva spravuje na základe vzájomnej dohody o zastúpení, najmä v súvislosti s príslušnými poplatkami, poplatkami za správu a podmienkami výberu finančného príjmu z práv a prideľovania súm náležiacich držiteľom práv. Článok 14 Zrážky a platby vo vzájomných dohodách o zastúpení 1. Organizácia kolektívnej správy nesmie na finančný príjem z práv, ktoré spravuje na základe vzájomnej dohody o zastúpení s inou organizáciou kolektívnej správy, uplatňovať iné zrážky ako poplatky za správu, pokiaľ iná organizácia kolektívnej správy nevyjadrí výslovný súhlas s takýmito zrážkami. 2. Organizácia kolektívnej správy pravidelne, dôsledne a presne prideľuje a vypláca sumy náležiace iným organizáciám kolektívnej správy. Kapitola 4 Vzťahy s používateľmi Článok 15 Poskytovanie licencií 1. Organizácie kolektívnej správy a používatelia vedú rokovania o poskytovaní licencií na práva v dobrej viere vrátane poskytovania všetkých potrebných informácií o svojich príslušných službách. 2. Podmienky poskytovania licencií sú založené na objektívnych kritériách, predovšetkým v súvislosti s poplatkami. V poplatkoch za výhradné práva sa odráža ekonomická hodnota daných práv a služieb, ktoré poskytuje organizácia kolektívnej správy. V prípade, že neexistujú žiadne vnútroštátne právne nariadenia, ktoré by stanovili sumy náležiace držiteľom práv v súvislosti s právom na odmenu a právom na náhradu, organizácia kolektívnej správy určí vlastné náležiace sumy na základe ekonomickej hodnoty týchto práv v danom odvetví. 3. Organizácie kolektívnej správy povolia používateľom komunikáciu prostredníctvom elektronických prostriedkov, v prípade potreby aj na účely podávania správ o používaní licencie. Kapitola 5 Transparentnosť a podávanie správ Článok 16 Informácie poskytované držiteľom práv o spravovaní ich práv Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy sprístupnila aspoň raz ročne každému držiteľovi práv, ktorého zastupuje, elektronickými prostriedkami tieto informácie: a) všetky osobné údaje, ktoré držiteľ práv dovolil organizácii kolektívnej správy používať, a to aj na jeho identifikáciu a lokalizáciu; b) finančný príjem z práv, ktorý organizácia vybrala v mene držiteľa práv; c) sumy náležiace držiteľovi práv, ktoré organizácia kolektívnej správy v danom období vyplatila držiteľovi práv, podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia; d) obdobie, počas ktorého došlo k používaniu, za ktoré držiteľovi práv prináležia príslušné sumy; e) zrážky, ktoré boli vykonané na poplatky za správu v príslušnom období; f) zrážky vykonané na akýkoľvek iný účel než spravovanie poplatkov vrátane tých, ktoré sa môžu vyžadovať na základe vnútroštátneho práva na poskytovanie akýchkoľvek sociálnych, kultúrnych alebo vzdelávacích služieb v príslušnom období; g) všetky sumy náležiace držiteľovi práv, ktoré neboli v danom období vyplatené; h) dostupné postupy riešenia sťažností a sporov podľa článkov 34 a 36. Článok 17 Informácie poskytované iným organizáciám kolektívnej správy o spravovaní práv na základe vzájomných dohôd o zastúpení Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy sprístupnila aspoň raz ročne organizácii kolektívnej správy, v mene ktorej spravuje práva na základe vzájomných dohôd o zastúpení, elektronickými prostriedkami na konkrétne obdobie tieto informácie: a) sumy náležiace držiteľom práv, vyplatené organizáciou kolektívnej správy za poskytovanie licencií na práva, ktoré spravuje na základe vzájomných dohôd o zastúpení, podľa kategórie spravovaných práv a druhu použitia; b) zrážky, ktoré boli vykonané na poplatky za správu a na iné účely; c) informácie o licenciách a finančných príjmoch z práv, týkajúce sa diel zahrnutých do repertoáru, ktorý je predmetom vzájomnej dohody o zastúpení; d) uznesenia valného zhromaždenia. Článok 18 Informácie poskytované na požiadanie držiteľom práv, členom, iným organizáciám kolektívnej správy a používateľom 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy na požiadanie sprístupnila každému držiteľovi práv, ktorého práva zastupuje, každej organizácii kolektívnej správy, v mene ktorej spravuje práva na základe vzájomných dohôd o zastúpení, alebo každému používateľovi elektronickými prostriedkami bez zbytočného odkladu tieto informácie: a) štandardné licenčné zmluvy a platné sadzby poplatkov; b) repertoár a práva, ktoré spravuje, a členské štáty, ktorých sa to týka; c) zoznam vzájomných dohôd o zastúpení, na ktorých sa podieľa, vrátane informácií o ďalších zainteresovaných organizáciách kolektívnej správy, o repertoári, ktorý zastupujú, a o územnom rozsahu platnosti každej takejto dohody. 2. Organizácia kolektívnej správy okrem toho na požiadanie sprístupní každému držiteľovi práv alebo každej organizácii kolektívnej správy všetky informácie o dielach, pri ktorých nebol identifikovaný jeden alebo viacerí držitelia práv, podľa možnosti vrátane názvu diela, mena autora, mena vydavateľa a všetkých ďalších dostupných relevantných informácií, ktoré by mohli byť potrebné na identifikáciu držiteľov práv. Článok 19 Poskytovanie informácií verejnosti 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy zverejnila tieto informácie: a) štatút; b) podmienky členstva a podmienky pre ukončenie poverenia na správu práv, ak tie nie sú uvedené v štatúte; c) zoznam osôb uvedených v článku 9; d) pravidlá prideľovania súm prináležiacich držiteľom práv; e) pravidlá pre poplatky za správu; f) pravidlá pre zrážky z finančného príjmu z práv na iné účely ako poplatky za správu vrátane zrážok na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb; g) postupy vybavovania sťažností a riešenia sporov, ktoré sú uplatniteľné v súlade s článkami 34, 35 a 36. 2. Informácie uvedené v odseku 1 sa zverejňujú na internetovej stránke organizácie kolektívnej správy a sú na tejto internetovej stránke prístupné verejnosti. Informácie uvedené v odseku 1 organizácia kolektívnej správy pravidelne aktualizuje. Článok 20 Výročná správa o transparentnosti 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, bez ohľadu na svoju právnu formu podľa vnútroštátnych právnych predpisov, vypracovala a zverejnila výročnú správu o transparentnosti (vrátane osobitnej správy) za každý rozpočtový rok najneskôr do šiestich mesiacov od skončenia rozpočtového roka. Výročnú správu o transparentnosti podpíšu všetci riaditelia. Výročná správa o transparentnosti sa zverejňuje na internetovej stránke organizácie kolektívnej správy a zostáva na tejto internetovej stránke prístupná verejnosti počas obdobia najmenej piatich rokov. 2. Výročná správa o transparentnosti obsahuje aspoň informácie uvedené v prílohe I. 3. Osobitná správa uvedená v odseku 1 obsahuje údaje o použití prostriedkov získaných vo forme zrážok na účely sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích služieb a obsahuje minimálne informácie uvedené v odseku 3 prílohy I. 4. Účtovné informácie uvedené vo výročnej správe o transparentnosti musia byť overené jednou alebo viacerými osobami oprávnenými podľa zákona na audit účtovných závierok v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok[22]. Úplná správa o audite vrátane všetkých výhrad sa uvedie vo výročnej správe o transparentnosti. Účtovné informácie na účely tohto odseku obsahujú finančné výkazy uvedené v písm. a) odseku 1 prílohy I a všetky finančné informácie uvedené v odseku 1 písm. f) a g) prílohy I a v odseku 2 prílohy I. 5. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že odsek 1 písm. a), f) a g) prílohy I sa nevzťahujú na organizáciu kolektívnej správy, ktorá k termínu svojej súvahy neprekračuje hranicu dvoch z týchto troch kritérií: a) celkovú súvahu: 350 000 EUR; b) výšku čistého obratu: 700 000 EUR; c) priemerný počet zamestnancov v priebehu rozpočtového roka: desať. hlava III POSKYTOVANIE MULTITERITORIÁLNYCH LICENCIÍ NA ONLINE PRÁVA NA HUDOBNÉ DIELA ORGANIZÁCIAMI KOLEKTÍVNEJ SPRÁVY ČLÁNOK 21 Poskytovanie multiteritoriálnych licencií na vnútornom trhu 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy so sídlom na ich území pri poskytovaní multiteritoriálnych licencií na online práva na hudobné diela spĺňali požiadavky uvedené v tejto hlave. 2. Členské štáty zabezpečia, aby plnenie týchto požiadaviek zo strany organizácií kolektívnej správy mohli účinne kontrolovať príslušné orgány uvedené v článku 39. Článok 22 Kapacita na spracovanie multiteritoriálnych licencií 1 Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela mala dostatočnú kapacitu na efektívne a transparentné elektronické spracovanie údajov potrebných na správu takých licencií vrátane určenia repertoáru a monitorovania jeho používania, vystavovania faktúr používateľom, výberu finančných príjmov z práv a prideľovania súm náležiacich držiteľom práv. 2. Na účely odseku 1 musí organizácia kolektívnej správy spĺňať prinajmenšom tieto podmienky: a) schopnosť presne určiť hudobné diela, úplne alebo čiastočne, ktoré je organizácia oprávnená zastupovať; b) schopnosť presne určiť pre každé hudobné dielo alebo časť diela, ktoré je organizácia oprávnená zastupovať, práva, úplne alebo čiastočne, a držiteľov práv vo vzťahu k všetkým členským štátom, pre ktoré platí toto oprávnenie; c) použitie jednoznačného identifikačného znaku na identifikáciu držiteľov práv a hudobných diel, pričom sa v najväčšej možnej miere zohľadňujú dobrovoľné normy a postupy odvetvia, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie; d) bez zbytočného odkladu zohľadnenie akýchkoľvek zmien informácií opísaných v písmene a); e) schopnosť umožniť včasné a účinné odhalenie a riešenie nezrovnalostí v údajoch, ktoré majú k dispozícii iné organizácie kolektívnej správy poskytujúce multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela. Článok 23 Transparentnosť informácií o multiteritoriálnom repertoári 1. Organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, poskytuje poskytovateľom online hudobných služieb, držiteľom práv a iným organizáciám kolektívnej správy elektronickými prostriedkami aktuálne informácie, umožňujúce určenie online repertoáru hudobných diel, ktoré zastupuje. Tieto informácie zahŕňajú zastupované hudobné diela, zastupované práva, úplne alebo čiastočne, a zastupované členské štáty. 2. Organizácii kolektívnej správy môže prijať odôvodnené opatrenia na ochranu presnosti a integrity údajov, na kontrolu ich opätovného používania a na ochranu osobných údajov a informácií citlivých z obchodného hľadiska. Článok 24 Presnosť informácií o multiteritoriálnom repertoári 1. Organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, musí mať zavedené postupy, ktoré umožňujú držiteľom práv a iným organizáciám kolektívnej správy namietať proti obsahu údajov uvedených v článku 22 ods. 2 alebo informácií poskytovaných podľa článku 23, ak sa títo držitelia práv a organizácie kolektívnej správy na základe primeraného dôkazu domnievajú, že údaje alebo informácie sú vo vzťahu k ich online právam na hudobné diela nepresné. Ak sú tieto tvrdenia dostatočne opodstatnené, organizácia kolektívnej správy bez zbytočného odkladu zabezpečí opravu príslušných údajov alebo informácií. 2. Organizácia kolektívnej správy umožní držiteľom práv, ktorých hudobné diela sú zahrnuté do jej vlastného repertoáru hudobných diel, aby elektronickými prostriedkami predkladali informácie o svojich hudobných dielach alebo právach na tieto diela. Organizácie kolektívnej správy a držitelia práv pri tom v najväčšej možnej miere zohľadňujú priemyselné normy alebo postupy pre výmenu údajov, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie, čo držiteľom práv umožňuje špecifikovať hudobné dielo, úplne alebo čiastočne, online práva, úplne alebo čiastočne, a členské štáty, na ktoré poskytujú poverenie organizácii kolektívnej správy. Článok 25 Presné a včasné podávanie oznámení a vystavovanie faktúr 1. Organizácia kolektívnej správy monitoruje používanie online práv na hudobné diela, ktoré zastupuje, úplne alebo čiastočne, poskytovateľmi hudobných služieb online, ktorým poskytla multiteritoriálnu licenciu na uvedené práva. 2. Organizácia kolektívnej správy umožní poskytovateľom online hudobných služieb podávať oznámenia o skutočnom používaní online práv na hudobné diela elektronickými prostriedkami. Organizácia kolektívnej správy umožní používať aspoň jednu metódu podávania oznámení zohľadňujúcu dobrovoľné priemyselné normy alebo postupy pre elektronickú výmenu takýchto údajov, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie. Organizácia kolektívnej správy môže odmietnuť podávanie oznámení používateľom v chránenom formáte, ak organizácia umožňuje podávanie oznámení s použitím priemyselnej normy pre elektronickú výmenu údajov. 3. Organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru poskytovateľovi hudobných služieb online elektronickými prostriedkami. Organizácia kolektívnej správy umožní používať aspoň jeden formát zohľadňujúci dobrovoľné priemyselné normy alebo postupy pre elektronickú výmenu takýchto údajov, ktoré boli vypracované na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie. Faktúra musí identifikovať diela a práva, na ktoré bola poskytnutá licencia, úplne alebo čiastočne, na základe údajov uvedených v článku 22 ods. 2 a zodpovedajúce skutočné použitie, ak je to možné na základe informácií, ktoré poskytol užívateľ, a vo formáte, ktorý použil na poskytnutie týchto informácií. 4. Organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru poskytovateľovi online hudobných služieb presne a bezodkladne po oznámení skutočného použitia online práv na dané hudobné dielo, s výnimkou prípadu, keď sa odklad dá pripísať poskytovateľovi online hudobných služieb. 5. Organizácia kolektívnej správy musí mať zavedené primerané postupy, ktoré umožňujú poskytovateľovi online hudobných služieb spochybniť presnosť faktúry, vrátane prípadu, keď poskytovateľ online hudobných služieb dostáva faktúry od jednej alebo viacerých organizácií kolektívnej správy za rovnaké online práva na rovnaké hudobné dielo. Článok 26 Presné a včasné platby držiteľom práv 1. Členské štáty zabezpečia, aby organizácia kolektívnej správy, ktorá poskytuje multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela, prideľovala sumy náležiace držiteľom práv a plynúce z takýchto licencií presne a bezodkladne po oznámení skutočného použitia diela, s výnimkou prípadu, keď sa každý ďalší odklad dá pripísať poskytovateľovi online hudobných služieb. 2. Organizácia kolektívnej správy poskytne držiteľovi práv aspoň tieto informácie: a) obdobie, počas ktorého došlo k používaniu, za ktoré držiteľovi práv prináležia príslušné sumy, a členské štáty, v ktorých došlo k používaniu; b) pre každé online právo na hudobné dielo, na zastupovanie ktorého má organizácia kolektívnej správy poverenie od držiteľa práv, úplné alebo čiastočné, sumy vybraté, zrážky vykonané a sumy pridelené organizáciou kolektívnej správy; c) pre každého poskytovateľa online hudobných služieb sumy vybraté pre držiteľa práv, zrážky vykonané a sumy pridelené organizáciou kolektívnej správy. 3. V prípade, že držitelia práv ukončia poverenie organizácii kolektívnej správy na správu svojich online práv na hudobné diela, alebo odnímu organizácii kolektívnej správy poverenie na správu svojich online práv na hudobné diela, úplne alebo čiastočne, odseky 1 a 2 platia pre multiteritoriálne licencie, ktoré boli poskytnuté pred ukončením alebo odňatím poverenia a ktoré sú naďalej aktívne. 4. Ak organizácia kolektívnej správy splnomocní inú organizáciu kolektívnej správy, aby poskytovala multiteritoriálne licencie na online práva na hudobné diela podľa článku 28 a 29, splnomocnená organizácia kolektívnej správy prideľuje sumy uvedené v odseku 1 a poskytuje informácie uvedené v odseku 2 splnomocňujúcej organizácii kolektívnej správy, ktorá je zodpovedná za ich následné prideľovanie držiteľom práv a za poskytovanie informácií držiteľom práv, pokiaľ s