Odporúčanie

ODPORÚČANIE RADY

s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Chorvátsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

keďže:

(1) Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty musia vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

(2) Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast, ktorý pomáha vytvárať pracovné miesta.

(3) V súlade s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada X. januára 2014 rozhodla, že v Chorvátsku existuje nadmerný deficit.

(4) V súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1]sa od Rady požaduje, aby dotknutému členskému štátu predložila odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v rámci stanovenej lehoty. V odporúčaní sa musí stanoviť maximálny termín šesť mesiacov na to, aby dotknutý členský štát prijal účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu. V odporúčaní týkajúcom sa nápravy nadmerného deficitu by Rada navyše mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP. Okrem toho v súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, v ktorom sa špecifikuje požiadavka týkajúca sa dlhového kritéria, rozpočtový cieľ odporúčaný na posledný rok obdobia nápravy musí zabezpečiť, že k požadovanému zníženiu rozdielu pomeru dlhu k HDP oproti referenčnej hodnote vo výške 60 % HDP stanovenej v zmluve dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po náprave nadmerného deficitu, a to na základe prognózy Komisie.

(5) Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 sa predpokladá, že deficit verejných financií zostane v období 2013 – 2015 nad referenčnou hodnotou 3 % HDP a že štrukturálne saldo sa bude počas prognózovaného obdobia naďalej zhoršovať, a to z približne 4 % HDP v roku 2013 na takmer 6 % HDP v roku 2015. Tento vývoj vyplýva najmä zo zvýšení na strane výdavkov, ako sú napríklad úrokové výdavky, v kombinácii s výpadkami príjmov. Do prognózy Komisie z jesene 2013 nebol zahrnutý program rozpočtovej konsolidácie oznámený v septembri 2013 s uverejnením dokumentu Smery hospodárskych a fiškálnych politík, keďže informácie o opatreniach na podporu tohto oznámeného konsolidačného balíka boli veľmi obmedzené. Opatrenia predložené v druhej revízii rozpočtu na rok 2013 a v návrhu rozpočtu na rok 2014, ktoré schválila vláda 14. novembra 2013 a ktoré boli zaslané parlamentu, nemajú na rozpočtové trendy zásadný význam. Z prognózy Komisie z jesene 2013, ktorá bola aktualizovaná s cieľom premietnuť do nej nové informácie, ktoré boli k dispozícii od jej uverejnenia, vyplynuli pre verejné príjmy a výdavky a verejný dlh v skutočnosti len veľmi malé zmeny. Revidované prognózy sú pre Komisiu novým východiskovým bodom.

(6) Pokiaľ ide o vývoj verejného dlhu, podľa revízie rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 sa očakáva, že plánovaný pomer verejného dlhu k HDP na konci roku 2014 dosiahne 62 % a v roku 2015 sa ďalej zvýši na približne 64 % a v roku 2016 na približne 64,75 %. V prognóze Komisie z jesene 2013 sa predpokladá, že pomer verejného dlhu poruší v roku 2014 referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve a dosiahne takmer 65 %, pričom sa bude v prognózovanom období ďalej zvyšovať. V aktualizácii prognózy z jesene 2013 na základe ďalších dostupných informácií, najmä informácií týkajúcich sa novej emisie dlhopisov denominovaných v USD v novembri 2013, pomer verejného dlhu prekročí prahovú hodnotu 60 % HDP už v roku 2013.

(7) V situácii, v ktorej panuje veľká neistota, pokiaľ ide o vývoj hospodárstva a rozpočtu, by sa mal rozpočtový cieľ odporučený na posledný rok obdobia nápravy stanoviť vo výške jednoznačne pod referenčnou hodnotou, aby sa v poslednom roku obdobia, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, zabezpečil súlad s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu.

(8) Podľa nariadenia č. 1467/97 by sa nadmerný deficit mal napraviť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. S cieľom napraviť nadmerný deficit v lehote do roku 2015 v súlade s týmto prístupom a zabezpečiť spoločné dodržanie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu by požadované štrukturálne úsilie malo dosiahnuť aspoň 1,3 % HDP v roku 2014 aj v roku 2015. To by viedlo k významnej strate produkcie a zhoršilo už teraz dlhotrvajúcu a hlbokú recesiu. Dlhšie lehoty by sa mohli stanoviť, najmä v prípade postupov pri nadmernom deficite na základe dlhového kritéria, keď verejný deficit potrebný na dodržanie dlhového kritéria je výrazne nižší než 3 % HDP.

(9) Vzhľadom na uvedenú skutočnosť je stanovenie lehoty na nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 oprávnené. Predovšetkým by spoľahlivý a udržateľný postup úprav pri tejto predĺženej lehote vyžadoval, aby Chorvátsko dosiahlo celkový cieľ verejných financií vo výške 4,6 % HDP v roku 2014, 3,5 % HDP v roku 2015 a 2,7 % HDP v roku 2016, čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,5 % HDP v roku 2014, 0,9 % HDP v roku 2015 a vo výške 0,7 % HDP v roku 2016 na základe scenára pri postupe pri nadmernom deficite. Scenár pre postup úprav je založený na prognóze Komisie z jesene 2013, ktorá bola aktualizovaná, aby zohľadnila nové informácie, vrátane informácií z revízie rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 rozšírených až do roku 2018, pričom vychádza zo štandardných predpokladov, pokiaľ ide o odstránenie produkčnej medzery a citlivosť rozpočtu na cyklus. Tento postup úprav by umožnil zníženie celkového deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2016 a zároveň by zaistil, že pomer dlhu k HDP sa uspokojivým tempom priblíži k referenčnej hodnote 60 %, čím by sa splnilo kritérium verejného dlhu. Na základe scenára pri postupe pri nadmernom deficite by Chorvátsko potrebovalo na dosiahnutie uvedených štrukturálnych cieľov prijať konsolidačné opatrenia vo výške 2,3 % HDP v roku 2014 a 1 % HDP v rokoch 2015 a 2016. V týchto cieľoch je zohľadnená potreba kompenzácie negatívnych vedľajších účinkov fiškálnej konsolidácie na verejné financie na základe jej vplyvu na hospodársku činnosť.

(10) Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií pri zameraní sa na zlepšenie kvality verejných financií. V tomto ohľade by boli nápomocné najmä opatrenia, ktoré by uprednostňovali výdavky podporujúce rast a investície, okrem iného prostredníctvom využitia Kohézneho fondu EÚ a štrukturálnych fondov EÚ, ako aj opatrenia zamerané na posilnenie daňovej disciplíny a fiškálneho rámca.

(11) S cieľom zabezpečiť výsledok, ktorý by v strednodobom až dlhodobom horizonte v najväčšej miere prispel k hospodárskej prosperite, by nápravu nadmerného deficitu mali sprevádzať makroštrukturálne reformy. Tieto opatrenia by mali byť zamerané na posilnenie rastového potenciálu hospodárstva, a to vytvorením pružnejšieho trhu práce, zlepšením kvality podnikateľského prostredia a zvýšením efektívnosti verejnej správy,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

1. Chorvátsko by malo odstrániť súčasný nadmerný deficit do roku 2016.

2. Chorvátsko by malo dosiahnuť cieľový celkový deficit verejných financií vo výške 4,6 % HDP v roku 2014, 3,5 % HDP v roku 2015 a 2,7 % HDP v roku 2016, čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,5 % HDP v roku 2014, 0,9 % HDP v roku 2015 a 0,7 % HDP v roku 2016.

3. Chorvátsko by malo spresniť a dôsledne vykonať opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie nápravy nadmerného deficitu do roku 2016 a využiť všetky neočakávané príjmy na zníženie deficitu.

4. Rada stanovuje pre Chorvátsko na prijatie účinných opatrení a v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 na podanie podrobnej správy o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje na dosiahnutie cieľov, lehotu 30. apríla 2014; potom by orgány mali podávať správu o pokroku pri vykonávaní týchto odporúčaní aspoň raz za šesť mesiacov, kým sa nedosiahne úplná náprava nadmerného deficitu.

Okrem toho Rada vyzýva chorvátske orgány, aby i) dôkladne preskúmali výdavky s cieľom racionalizovať výdavky na mzdy, sociálne zabezpečenie a dotácie a poskytli dostatočný fiškálny priestor na realizáciu výdavkov podporujúcich rast vrátane spolufinancovania projektov financovaných EÚ; ii) ďalej zlepšili daňovú disciplínu a zvýšili efektívnosť daňovej správy a iii) zlepšili inštitucionálny rámec verejných financií, okrem iného aj prostredníctvom zlepšenia viacročného rozpočtového plánovania, posilnenia úlohy a nezávislosti Výboru pre fiškálnu politiku a zabezpečenia dodržiavania fiškálnych pravidiel. Okrem toho Rada vyzýva chorvátske orgány, aby vykonali štrukturálne reformy, najmä pokiaľ ide o riešenie nepružnosti trhu práce a nepriaznivého podnikateľského prostredia a zlepšenie kvality verejnej správy s cieľom zvýšiť rast potenciálneho HDP.

Toto odporúčanie je určené Chorvátskej republike.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.