Súhrnné výkazy okrem iných nedostatkov poskytujú iba súhrnné údaje za každú zdaniteľnú osobu, a nie údaje o jednotlivých transakciách. Okrem toho neumožňujú krížové porovnávanie údajov z dodaní s údajmi o nadobudnutiach, keďže vďaka smernici o DPH je oznamovanie nadobudnutí v rámci Spoločenstva pre členské štáty nepovinné a túto povinnosť zaviedla menej ako polovica členských štátov. Okrem toho tieto údaje nemusia byť k dispozícii daňovým orgánom v iných členských štátoch v správnom čase, a to z dôvodu frekvencie podávania a času, ktorý miestne daňové orgány potrebujú na nahranie údajov do systému. Tieto nedostatky správne zdôraznili takmer dve tretiny informovaných zainteresovaných strán, ktoré reagovali na verejnú konzultáciu a ktoré úplne alebo čiastočne súhlasili s tým, že súhrnné výkazy by boli účinnejšie v boji proti podvodom v rámci EÚ, ak by sa údaje zbierali na základe jednotlivých transakcií a bližšie k času transakcie.

Zainteresované strany počas konzultácie potvrdili rozsah problémov spôsobených rýchlym zavedením rozdielnych požiadaviek na digitálne oznamovanie DPH a potrebu rýchlo konať. Výsledná fragmentácia regulačného rámca prináša dodatočné náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky, ktoré pôsobia v rôznych členských štátoch, a preto musia spĺňať rôzne miestne požiadavky, a vytvára prekážky v rámci jednotného trhu. So zvyšujúcim sa počtom členských štátov, ktoré zavádzajú rôzne modely povinností digitálneho oznamovania, sú náklady spôsobené fragmentáciou pre nadnárodné spoločnosti (spoločnosti so zastúpením vo viac ako jednom členskom štáte) značné. V celej EÚ sa odhadujú na približne 1,6 miliardy EUR ročne, z čoho 1,2 miliardy EUR znášajú malé nadnárodné spoločnosti a 0,4 miliardy EUR veľké nadnárodné spoločnosti.

Zdaniteľné postavenie osôb, ktoré poskytujú služby prostredníctvom platformy, určuje režim DPH uplatniteľný na uľahčujúce služby poskytované platformou, keď je poskytovateľ usadený v inom členskom štáte, ako je štát platformy. V takejto situácii, a bez ohľadu na to, či je poskytovateľ nezdaniteľnou osobou alebo zdaniteľnou osobou, by platforma mohla využiť jednotné kontaktné miesto alebo uplatniť prenesenie daňovej povinnosti. Toto určenie však nie je jednoduché, pretože platformám často chýbajú informácie, ktoré potrebujú na posúdenie postavenia pôvodného poskytovateľa.

Súkromné osoby a malé podniky môžu prostredníctvom platformy poskytovať svoje služby bez DPH a vďaka úsporám z rozsahu a sieťovému účinku môžu priamo konkurovať tradičným poskytovateľom registrovaným pre DPH. To znamená, že napríklad hotel by mohol súťažiť s ponukami ubytovania, ktoré na svoje služby neúčtujú DPH. V Európe môže byť cena za ubytovanie cez platformu v priemere o 8 % až 17 % lacnejšia ako priemerná denná sadzba v regionálnom hoteli. Podľa informácií zo štúdie o DPH v digitálnom veku (hoci sa tieto údaje líšia v závislosti od typu platformy) až 70 % z celkového počtu pôvodných poskytovateľov využívajúcich platformu nie je registrovaných na účely DPH. S takýmto narušením hospodárskej súťaže sa stretli viac ako dve tretiny respondentov s názorom na túto problematiku.

Iniciatíva DPH v digitálnom veku prebieha spolu s ďalšími iniciatívami Komisie týkajúcimi sa digitálneho hospodárstva, ako je nedávny návrh smernice na zlepšenie pracovných podmienok ľudí pracujúcich prostredníctvom digitálnych pracovných platforiem a prebiehajúca práca týkajúca sa krátkodobých prenájmov. Tieto iniciatívy sa vo všeobecnosti zameriavajú na zvýšenie zodpovednosti platforiem a na to, aby platformy zohrávali väčšiu úlohu v regulačnom rámci. Je to v súlade so zmenami navrhnutými v tejto smernici pre platformové hospodárstvo, podľa ktorých budú za zaplatenie splatnej DPH za určitých okolností zodpovedné platformy namiesto malých poskytovateľov na platformách. Zlepší sa tým výber DPH, keďže mnohí z týchto poskytovateľov si neuvedomujú svoje potenciálne povinnosti týkajúce sa DPH a v každom prípade by sa pri plnení týchto povinností stretli s ťažkosťami.

Balík opatrení v oblasti DPH pre elektronický obchod bol navrhnutý tak, aby sa prepracoval, aktualizoval a zmodernizoval systém DPH s cieľom zabezpečiť jeho relevantnosť a účinné uplatňovanie na novú realitu na trhu elektronického obchodu. Reformy mali zároveň zjednodušiť dodržiavanie predpisov o DPH pre legitímne podniky, ktoré vykonávajú cezhraničnú online obchodnú činnosť, a to prostredníctvom nového prístupu k výberu dane. Hlavným cieľom bolo vytvoriť spravodlivejší, jednoduchší a harmonizovanejší systém zdaňovania. Tento návrh nadväzuje na úspešnú reformu pravidiel DPH pre elektronický obchod tým, že ďalej znižuje potrebu registrácie neidentifikovaných obchodníkov v členskom štáte spotreby. Zahŕňať to bude okrem iného aj aktualizáciu súčasných pravidiel v oblasti elektronického obchodu, ktoré sa vzťahujú na malé a stredné podniky (MSP), čo MSP umožní využívať zjednodušenia, ktoré prináša nová úprava pre MSP, ako aj existujúce úpravy OSS.

Táto iniciatíva je v súlade s návrhom na konečný systém DPH na zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi, ktorý v roku 2018 predložila Komisia a o ktorom sa stále rokuje v Rade. Cieľom tohto návrhu je nahradiť v súčasnosti platný prechodný systém tak, aby sa s transakciami v rámci Spoločenstva zaobchádzalo rovnako ako s transakciami uskutočňovanými na vnútroštátnej úrovni. DPH by bola splatná v členskom štáte určenia tovaru so sadzbou tohto členského štátu, ale účtoval a vyberal by ju dodávateľ vo svojom vlastnom členskom štáte. Iniciatíva DPH v digitálnom veku má potenciál posilniť súčasný aj konečný systém DPH.

Niektoré dodania tovaru a poskytnutia služieb však nie sú zahrnuté do žiadnej z týchto zjednodušených úprav a namiesto toho sa na ne naďalej vzťahujú zaťažujúce požiadavky na účtovanie DPH v iných členských štátoch. Patria sem určité druhy dodania tovaru, ktoré, aj keď môžu mať cezhraničný aspekt, nepatria do vymedzenia pojmu predaj tovaru na diaľku v rámci EÚ. Keďže úprava IOSS je v súčasnosti dobrovoľná, jej potenciál na zmiernenie potreby viacerých registrácií pre DPH je obmedzený a zložitosť procesu dovozu nie je znížená natoľko, ako by to bolo možné.

Vykonávanie balíka pomohlo aj v boji proti podvodom v oblasti DPH. Z analýzy colných údajov vyplýva, že osem najväčších obchodníkov registrovaných pre úpravu IOSS predstavovalo približne 91 % všetkých transakcií deklarovaných na dovoz do EÚ prostredníctvom IOSS. Ide o veľmi povzbudivú štatistiku, pretože ukazuje vplyv nového ustanovenia o „domnelosti“ na dodržiavanie predpisov v prípade trhovísk. V návrhu sa preto počíta so zavedením režimu domnelého poskytovateľa v sektoroch ubytovania a prepravy cestujúcich v rámci platformového hospodárstva.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a nepresahuje to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv, a najmä bezproblémového fungovania jednotného trhu.

Okrem toho, keďže hlavné problémy, o ktoré ide – suboptimálny výber a kontrola DPH a nadmerné zaťaženie a náklady na dodržiavanie predpisov – sú spoločné pre všetky členské štáty, nekoordinované roztrieštené vnútroštátne opatrenia by mohli narušiť obchod v rámci EÚ. V rámci cielenej konzultácie podniky v tomto ohľade uprednostňovali jednotné uplatňovanie pravidiel v oblasti DPH na úrovni EÚ namiesto toho, aby museli plniť rôzne oznamovacie alebo registračné povinnosti na vnútroštátnej úrovni. Podobne ako v prípade platforiem, aj v sektore krátkodobého prenájmu ubytovania a prepravy cestujúcich dochádza k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže medzi online a offline trhom a uplatňuje sa nezosúladený prístup k miestu poskytovania uľahčujúcich služieb. Komisia preto musí zabezpečiť zosúladenie pravidiel v oblasti DPH. Pokiaľ ide o výber a kontrolu DPH, z veľkosti výpadku príjmov z DPH a jeho pretrvávania v priebehu času vyplýva, že na boj proti cezhraničným podvodom vnútroštátne nástroje nepostačujú, ako to vyplýva z odhadovaných úrovní podvodov založených na chýbajúcom obchodnom subjekte, proti ktorým možno účinne a efektívne bojovať len koordinovanou činnosťou na úrovni EÚ. Vnútroúniový aspekt podvodov v oblasti DPH si preto vyžaduje zásah EÚ, pokiaľ ide o oznamovacie povinnosti.

Pokiaľ ide o platformové hospodárstvo, zainteresované strany vo všeobecnosti uznali problémy, pričom názory boli rozdielnejšie v závislosti od obchodného modelu respondenta. Respondenti, ktorých by sa to týkalo (t. j. platformy), vo všeobecnosti odmietli ustanovenie o „domnelom poskytovateľovi“ a vyjadrili sa, že uprednostňujú súčasný stav.

Od 20. januára do 5. mája 2022 sa uskutočnila aj verejná konzultácia, ktorej výsledkom bolo 193 odpovedí. Cieľom konzultácie bolo získať názory zainteresovaných strán na to, či sú súčasné pravidlá DPH vhodné pre digitálny vek, a na to, ako možno digitálne technológie využiť na pomoc členským štátom v boji proti podvodom v oblasti DPH a v prospech podnikov. Správa o konzultácii je k dispozícii na stránke verejnej konzultácie iniciatívy: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13186-VAT-in-the-digital-age/public-consultation_sk .

Platforma Fit for Future zaradila iniciatívu DPH v digitálnom veku do svojho ročného pracovného programu na rok 2022, pričom uznala jej potenciál na zníženie administratívneho zaťaženia v oblasti politiky. Pri príprave tohto návrhu sa zohľadnili fakty, na ktorých je stanovisko tejto skupiny odborníkov z 5. decembra 2022 založené.

Očakáva sa, že odstránenie súhrnných výkazov v dôsledku požiadaviek na digitálne oznamovanie bude pre spoločnosti zapojené do cezhraničných transakcií predstavovať čistý prínos. Spoločnostiam, ktoré nepôsobia za hranicami (prevažná väčšina mikropodnikov a malých subjektov), by však vznikli náklady súvisiace so zavedením požiadaviek na digitálne oznamovanie. Tieto náklady by sa mohli čiastočne zmierniť zavedením dodatočných služieb na vnútroštátnej úrovni, ako je predvyplnenie daňových priznaní k DPH. Pokiaľ ide o jednotnú registráciu pre DPH, očakáva sa, že sa ňou ďalej zníži potreba viacerých registrácií v iných členských štátoch a že pomôže znížiť administratívne zaťaženie a súvisiace náklady pre podniky zapojené do cezhraničných dodaní tovaru alebo poskytovania služieb na jednotnom trhu.

Návrh túto situáciu mení a v článku 218 sa stanovuje, že elektronická fakturácia sa stane štandardným systémom na vyhotovovanie faktúr. Používanie papierových faktúr bude možné len v situáciách, keď ich členské štáty povolia. Toto povolenie sa nemôže vzťahovať na prípady, na ktoré sa vzťahujú oznamovacie povinnosti v hlave XI kapitole 6, keďže by to bránilo automatickému oznamovaniu údajov alebo by ho sťažovalo. Zdaniteľné osoby budú môcť vždy vyhotovovať elektronické faktúry podľa európskej normy. Táto norma je normou prijatou vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2017/1870 podľa požiadavky stanovenej v smernici 2014/55/EÚ. Vyhotovovanie a zasielanie elektronických faktúr nemôže byť podmienené predchádzajúcim povolením alebo overením daňovými orgánmi členského štátu na účely ich odoslania príjemcovi. Niekoľkým členským štátom bolo povolené osobitné opatrenie na uplatňovanie povinnej elektronickej fakturácie, ak sa takéto zúčtovacie systémy zaviedli. Tieto členské štáty môžu uplatňovať takéto systémy len do 1. januára 2028, čím sa zabezpečí konvergencia so systémom digitálneho oznamovania EÚ.

·v prípade poskytovania služieb, ktoré nepatria do modelu domnelého poskytovateľa, bude platforma povinná viesť záznamy týkajúce sa poskytovania služieb medzi podnikmi (B2B) a medzi podnikom a koncovým zákazníkom (B2C) (článok 242a); v sprievodnom právnom predpise [návrh na zmenu nariadenia (EÚ) č. 904/2010] sa štandardizuje spôsob zasielania týchto informácií členským štátom; na poskytovanie služieb patriace do modelu domnelého poskytovateľa sa budú uplatňovať bežné pravidlá zúčtovania DPH.

To je dôvod, prečo sa mení článok 226, aby sa zabezpečilo, že vo faktúre budú zahrnuté všetky údaje, ktoré je potrebné oznámiť. K údajovým prvkom doplneným do obsahu faktúry patrí identifikátor bankového účtu, na ktorý bude pripísaná platba za faktúru, dohodnuté dátumy a výška každej platby súvisiacej s konkrétnou transakciou a v prípade faktúry, ktorou sa mení pôvodná faktúra, identifikácia tejto pôvodnej faktúry.

Nový systém oznamovania vychádza z filozofie informácií v reálnom čase. Vzhľadom na to, že oznamovanie je založené na vyhotovení faktúry, takáto lehota nadmerne oneskorí doručenie informácií o týchto dodaniach tovaru alebo poskytnutí služieb daňovej správe. Z tohto dôvodu sa v článku 222 v týchto prípadoch stanovuje lehota na vyhotovenie faktúr do dvoch dní od uskutočnenia zdaniteľnej udalosti.

Požiadavky na digitálne oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva sa budú vzťahovať na tie isté transakcie, na ktoré sa vzťahovali súhrnné výkazy, s výnimkou úpravy call-off stock za podmienok stanovených v článku 17a, ktorá zanikne. Z tohto dôvodu sa vypúšťa druhý odsek článku 262. Okrem toho sa do súhrnných výkazov a následne do požiadaviek na digitálne oznamovanie zahrnú aj dodania tovarov a poskytovanie služieb, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v súlade s článkom 194.

Bude potrebné overiť, či reforma systému oznamovania dosahuje svoje ciele, ktorými je zníženie výpadku príjmov z DPH a zníženie nákladov zdaniteľných osôb vyplývajúcich z fragmentácie týchto systémov. Z tohto dôvodu sa v článku 271c od Komisie požaduje, aby do marca 2033 predložila správu hodnotiacu výsledky dosiahnuté touto reformou a v prípade potreby návrh na nápravu prekážok a navrhnutie ďalšej harmonizácie oznamovania na vnútroštátnej úrovni. Táto lehota umožní vyhodnotiť systémy oznamovania po ich úplnom zavedení, pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že úplné prispôsobenie sa harmonizovaným požiadavkám nemusí nastať až do roku 2028.

V článku 59c sa stanovuje, že existuje limit 10 000 EUR za kalendárny rok, do ktorého môže cezhraničné poskytovanie telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb a predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva uskutočnené poskytovateľom, resp. dodávateľom usadeným v EÚ, ktorý je usadený iba v jednom členskom štáte, naďalej podliehať DPH v členskom štáte, v ktorom je zdaniteľná osoba poskytujúca tieto telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby usadená alebo v ktorom sa tento tovar nachádza v čase, keď sa začína jeho odoslanie alebo preprava. Objasňuje sa, že popri cezhraničnom poskytovaní telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb je do tohto limitu zahrnutý iba ten predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva, ktorý sa dodáva z členského štátu, v ktorom je zdaniteľná osoba usadená.

Uplatňovanie pravidla o domnelom dodávateľovi sa rozširuje zmenou článku 14a. Konkrétne pokiaľ ide o dodania tovaru uskutočnené v rámci EÚ, odsek 2 sa upravuje tak, aby sa rozšírilo uplatňovanie pravidla o domnelom dodávateľovi. V rámci svojho rozšíreného rozsahu bude pravidlo o domnelom dodávateľovi teraz zahŕňať všetky dodania tovaru v rámci EÚ uľahčené elektronickým rozhraním, a to bez ohľadu na to, kde je usadený pôvodný dodávateľ, a bez ohľadu na postavenie nadobúdateľa tovaru. Okrem toho sa vkladá nový odsek 3, aby sa stanovilo uplatňovanie pravidla domnelého dodávateľa na určité premiestnenia vlastného tovaru, ktoré sú uľahčované elektronickým rozhraním.

(12)Aby sa zdaniteľným osobám uľahčilo zasielanie údajov z faktúry, členské štáty by mali zdaniteľným osobám poskytnúť prostriedky potrebné na takéto zasielanie, ktoré by mali umožniť, aby údaje posielala priamo zdaniteľná osoba alebo tretia strana na účet tejto zdaniteľnej osoby.

(11)Povinnosť predkladať súhrnné výkazy na oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva by sa mala odstrániť, keďže požiadavky na digitálne oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva sa v rozsahu ich uplatňovania vzťahujú na rovnaké transakcie, ale s rýchlejšími a podrobnejšími informáciami. Požiadavky na digitálne oznamovanie sa vzťahujú na rovnaké transakcie ako súhrnné výkazy, s výnimkou transakcií v rámci úpravy call-off stock, ako sa uvádza v článku 17a smernice 2006/112/ES, ktoré by sa mali oznamovať prostredníctvom daňového priznania pre úpravu jednotného kontaktného miesta (OSS).

(10)Komisia si splnila svoju povinnosť predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vplyve pravidiel fakturácie uplatniteľných od 1. januára 2013 a najmä o tom, do akej miery reálne viedli k zníženiu administratívneho zaťaženia pre podniky, ako sa to vyžaduje v článku 237 smernice 2006/112/ES. Keďže táto povinnosť už bola splnená, mala by sa z uvedenej smernice odstrániť.

(9)Zavedenie elektronickej faktúry ako štandardnej metódy dokumentovania transakcií na účely DPH by nebolo možné, ak by používanie elektronickej faktúry zostalo podmienené súhlasom príjemcu. Preto by sa takýto súhlas pri vyhotovovaní elektronických faktúr už nemal vyžadovať.

(8)Elektronická faktúra by mala uľahčiť automatizované zasielanie údajov, ktoré sú potrebné na účely kontroly, daňovej správe. Na tento účel by elektronická faktúra mala obsahovať všetky údaje, ktoré treba neskôr zaslať daňovej správe.

(5)Na uľahčenie automatizácie procesu oznamovania pre zdaniteľné osoby aj daňové správy by sa transakcie, ktoré sa majú daňovým správam oznamovať, mali dokumentovať elektronicky. Používanie elektronickej fakturácie by sa malo stať štandardným systémom vyhotovovania faktúr. Napriek tomu by členské štáty mali mať možnosť povoliť iné prostriedky pre domáce dodania tovaru alebo poskytovanie služieb. Vyhotovovanie elektronických faktúr dodávateľom, resp. poskytovateľom a ich zasielanie zákazníkovi by nemalo byť podmienené predchádzajúcim povolením alebo overením zo strany daňovej správy.

(4)S cieľom zvýšiť výber daní z cezhraničných transakcií a skoncovať s existujúcou fragmentáciou vyplývajúcou z toho, že členské štáty implementujú rozdielne systémy oznamovania, by sa mali stanoviť pravidlá pre úniové požiadavky na digitálne oznamovanie. Takéto pravidlá by mali daňovým správam poskytovať informácie na základe jednotlivých transakcií, aby sa umožnilo krížové porovnanie údajov, zvýšili sa kontrolné spôsobilosti daňových správ a aby vznikol odrádzajúci účinok vo vzťahu k nedodržiavaniu predpisov, pričom by sa zároveň znížili náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky, ktoré pôsobia v rôznych členských štátoch, a odstránili by sa prekážky v rámci vnútorného trhu.

(13)Hoci informácie, ktoré sa majú zasielať na základe požiadaviek na digitálne oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva, by mali byť podobné tým, ktoré sa zasielali prostredníctvom súhrnných výkazov, je potrebné požiadať zdaniteľné osoby, aby poskytli dodatočné údaje vrátane bankových údajov a súm platieb, aby mohli daňové správy sledovať nielen toky tovarov, ale aj finančné toky.

(14)Malo by sa zabrániť zbytočnému administratívnemu zaťaženiu zdaniteľných osôb pôsobiacich v rôznych členských štátoch. Preto by takýmto zdaniteľným osobám malo umožniť, aby požadované informácie svojim daňovým správam poskytovali s použitím európskej normy stanovenej vo vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2017/1870, ktorá spĺňa požiadavku stanovenú v článku 3 ods. 1 smernice 2014/55/EÚ na vytvorenie európskej normy pre sémantický dátový model základných prvkov elektronickej faktúry. Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť dodatočné metódy oznamovania údajov, ktoré by mohli byť pre určité zdaniteľné osoby jednoduchšie na dodržiavanie.

(15)Informácie, ktoré sa majú oznamovať, by v záujme dosiahnutia potrebnej harmonizácie pri oznamovaní údajov o transakciách v rámci Spoločenstva mali byť rovnaké vo všetkých členských štátoch bez toho, aby členské štáty mali možnosť požadovať dodatočné údaje.

(16)Dôležitým prvkom v boji proti podvodom v oblasti DPH súvisiacim s transakciami v rámci Spoločenstva je porovnávanie údajov vykázaných dodávateľom, resp. poskytovateľom s údajmi vykázanými zákazníkom. Na tento účel by sa od nadobúdateľa tovaru a príjemcu služieb malo vyžadovať, aby oznamovali údaje o svojich transakciách v rámci Spoločenstva.

(17)Viacero členských štátov zaviedlo rozdielne požiadavky na oznamovanie transakcií v rámci svojho územia, čo viedlo k značnému administratívnemu zaťaženiu pre zdaniteľné osoby, ktoré pôsobia v rôznych členských štátoch, pretože musia prispôsobiť svoje účtovné systémy tak, aby boli v súlade s týmito požiadavkami. Aby sa zamedzilo nákladom vyplývajúcich z takýchto rozdielov, systémy zavedené v členských štátoch na oznamovanie dodaní tovaru a poskytnutí služieb za protihodnotu medzi zdaniteľnými osobami na ich území by mali spĺňať rovnaké vlastnosti systému zavedeného pre transakcie v rámci Spoločenstva. Členské štáty by mali stanoviť elektronické prostriedky na zasielanie informácií a, ako je to v prípade transakcií v rámci Spoločenstva, zdaniteľná osoba by mala mať možnosť predložiť údaje v súlade s európskou normou stanovenou vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2017/1870, aj keď by príslušný členský štát mohol stanoviť dodatočné prostriedky na zasielanie údajov. Údaje by mala mať možnosť zasielať zdaniteľná osoba priamo alebo tretia strana na účet tejto osoby.

(18)Členské štáty by nemali byť povinné zaviesť požiadavku na digitálne oznamovanie dodaní tovaru a poskytnutí služieb za protihodnotu medzi zdaniteľnými osobami na ich území. Ak však v budúcnosti takúto požiadavku zavedú, mali by ju zosúladiť s požiadavkami na digitálne oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva. Členské štáty, ktoré už majú zavedený systém oznamovania týchto transakcií, by mali takéto systémy prispôsobiť tak, aby sa zabezpečilo, že údaje sa budú oznamovať v súlade s požiadavkami na digitálne oznamovanie transakcií v rámci Spoločenstva.

(19)S cieľom vyhodnotiť účinnosť požiadaviek na digitálne oznamovanie by Komisia mala pripraviť hodnotiacu správu, v ktorej sa zhodnotí vplyv požiadaviek na digitálne oznamovanie na zníženie výpadku príjmov z DPH a na náklady na vykonávanie a dodržiavanie predpisov pre zdaniteľné osoby a daňové správy, aby sa overilo, či systém dosiahol svoje ciele alebo či potrebuje ďalšie úpravy.

(20)Členské štáty by mali mať možnosť pokračovať vo vykonávaní iných opatrení na zabezpečenie správneho výberu DPH a na zabránenie daňovým únikom. Nemali by však mať možnosť ukladať dodatočné oznamovacie povinnosti pre transakcie, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na digitálne oznamovanie.

(21)Platformové hospodárstvo vyvolalo určité ťažkosti pri uplatňovaní pravidiel v oblasti DPH – najmä s ohľadom na určenie postavenia zdaniteľnej osoby pri poskytovateľovi služby a na rovnaké podmienky medzi malými a strednými podnikmi (MSP) a inými podnikmi.

(22)Platformové hospodárstvo vedie k neopodstatnenému narušeniu hospodárskej súťaže medzi službami poskytnutými prostredníctvom online platforiem, ktoré unikajú zdaneniu daňou z pridanej hodnoty, a službami poskytnutými v tradičnom hospodárstve, ktoré podliehajú DPH. Toto narušenie je najvypuklejšie v dvoch najväčších sektoroch platformového hospodárstva po elektronickom obchode, konkrétne v sektore krátkodobého prenájmu ubytovania a v sektore prepravy cestujúcich.

(23)Preto je potrebné stanoviť pravidlá na riešenie narušení hospodárskej súťaže v sektore krátkodobého prenájmu ubytovania a sektore prepravy cestujúcich zmenou úlohy, ktorú platformy zohrávajú pri výbere DPH (stanú sa „domnelým poskytovateľom“). V tomto modeli by sa od platforiem malo vyžadovať, aby účtovali DPH v prípadoch, keď je DPH splatná, ale pôvodný poskytovateľ ju neúčtuje, pretože ide napríklad o fyzickú osobu alebo zdaniteľnú osobu využívajúcu osobitnú úpravu pre malé podniky.

(24)Členské štáty interpretujú miesto poskytovania uľahčujúcej služby, ktorú poskytujú platformy nezdaniteľným osobám, rozlične. Preto je toto pravidlo potrebné objasniť.

(25)Niektoré členské štáty sa opierajú o článok 135 ods. 2 smernice 2006/112/ES a na krátkodobý prenájom ubytovania uplatňujú oslobodenia od DPH, kým iné nie. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a konzistentnosť a zároveň ďalej riešiť narušenie hospodárskej súťaže v sektore ubytovania by sa malo objasniť, že táto výnimka sa nevzťahuje na krátkodobé prenájmy ubytovania. Kritériá na identifikáciu krátkodobých prenájmov ubytovania, ktoré sa majú považovať za prenájmy s podobnou funkciu ako hotelový sektor, sa budú uplatňovať len na účely tejto smernice a nebudú mať vplyv na vymedzenia pojmov použité v iných právnych predpisoch Únie. Táto smernica preto nevytvára vymedzenie pojmu na úrovni EÚ pre krátkodobé prenájmy ubytovania.

(26)S cieľom predísť tomu, aby boli platformy uskutočňujúce domnelé poskytovanie služieb neúmyselne zahrnuté do osobitnej úpravy pre cestovné kancelárie alebo naopak, by transakcie, v prípade ktorých je platforma domnelým poskytovateľom, mali byť z uvedenej osobitnej úpravy vylúčené.

(27)Týmto návrhom nie sú dotknuté pravidlá stanovené inými právnymi aktmi Únie, najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2065 z 19. októbra 2022 o jednotnom trhu s digitálnymi službami a o zmene smernice 2000/31/ES (akt o digitálnych službách), ktorým sa upravujú ďalšie aspekty poskytovania služieb online platformami, ako napríklad povinnosti poskytovateľov online platforiem, ktoré umožňujú spotrebiteľom uzatvárať s obchodníkmi zmluvy na diaľku.

(28)Smernicami Rady (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995 sa zmenila smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o pravidlá v oblasti DPH upravujúce zdaňovanie činností cezhraničného elektronického obchodu medzi podnikmi a koncovými zákazníkmi v Únii. Týmito pozmeňujúcimi smernicami sa znížilo narušenie hospodárskej súťaže, zlepšila administratívna spolupráca a zaviedlo množstvo zjednodušení. Hoci zmeny zavedené týmito smernicami, ktoré sa uplatňujú od 1. júla 2021, boli z veľkej časti úspešné, napriek tomu sa zistila potreba určitých zlepšení.

(29)Na tento účel by sa mali objasniť niektoré existujúce pravidlá. Sem patrí aj pravidlo na výpočet limitu 10 000 EUR za kalendárny rok stanoveného v článku 59c smernice 2006/112/ES, do ktorého môže poskytovanie telekomunikačných služieb, služieb rozhlasového a televízneho vysielania a elektronických služieb a predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva poskytovaných poskytovateľom, resp. dodávaných dodávateľom usadeným v Únii, ktorý je usadený iba v jednom členskom štáte, naďalej podliehať DPH v členskom štáte, v ktorom je zdaniteľná osoba poskytujúca tieto telekomunikačné služby, služby rozhlasového a televízneho vysielania a elektronické služby usadená alebo v ktorom sa daný tovar nachádza v čase, keď sa začína jeho odoslanie alebo preprava. Článok 59c smernice 2006/112/ES by sa mal zmeniť tak, aby sa zabezpečilo, že do výpočtu limitu 10 000 EUR sa zahrnie iba predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva, ktorý sa dodáva z členského štátu, v ktorom je zdaniteľná osoba usadená, ale nie predaj na diaľku zo zásob tovaru v inom členskom štáte.

(30)Smernica 2006/112/ES by sa zároveň mala zmeniť tak, aby sa objasnilo, že do pôsobnosti osobitnej úpravy pre služby, ktoré poskytujú zdaniteľné osoby neusadené v rámci Spoločenstva (úprava mimo Únie), patria všetky služby poskytované medzi podnikom a koncovým zákazníkom, ktoré v rámci Únie poskytujú zdaniteľné osoby usadené mimo Únie, a nielen služby poskytované zákazníkom usadeným v Únii. Po zavedení nových pravidiel pre sadzby DPH smernicou Rady (EÚ) 2022/542 a po predpokladanom nadobudnutí účinnosti nových pravidiel pre MSP a s cieľom zahrnúť aj oslobodenia od dane podľa článku 151 smernice 2006/112/ES, ktoré sa týkajú okrem iného dodaní tovaru a poskytovania služieb v rámci diplomatických a konzulárnych vzťahov a určitým ďalším medzinárodným orgánom, je takisto potrebné rozšíriť úpravu OSS pre Úniu podľa hlavy XII kapitoly 6 oddielu 3 smernice 2006/112/ES tak, že sa zabezpečí, aby dodania tovaru a poskytovanie služieb s nulovou sadzbou DPH a oslobodené od DPH patrili do rozsahu pôsobnosti uvedenej úpravy, ako napríklad dodania tovaru a poskytovanie služieb malými a strednými podnikmi (MSP). Smernica 2006/112/ES by sa navyše mala zmeniť aj s cieľom objasniť lehotu, v ktorej môže zdaniteľná osoba využívajúca osobitné úpravy vykonať zmeny príslušných daňových priznaní k DPH v rámci troch existujúcich zjednodušených úprav; úprava OSS mimo Únie, úprava OSS pre Úniu a úprava OSS pre dovoz (ďalej len „IOSS“, z angl. Import One Stop Shop). Toto objasnenie umožní zdaniteľným osobám registrovaným pre úpravy vykonávať opravy v príslušných daňových priznaniach k DPH až do lehoty na predloženie týchto priznaní. Napokon by sa mal jasne stanoviť čas vzniku zdaniteľnej udalosti v súvislosti s dodaniami tovaru a poskytovaním služieb v rámci zjednodušených úprav OSS pre Úniu a OSS mimo Únie, aby sa predišlo rozdielom v uplatňovaní pravidiel medzi členskými štátmi.

(31)Identifikácia pre DPH sa vo všeobecnosti vyžaduje v každom členskom štáte, v ktorom sa uskutočňujú zdaniteľné transakcie. S cieľom znížiť počet prípadov, pri ktorých vyžadujú viaceré registrácie pre DPH, sa smernicou (EÚ) 2017/2455 zaviedlo do smernice 2006/112/ES niekoľko opatrení na minimalizovanie potreby viacerých registrácií pre DPH. Aby sa ešte viac obmedzili prípady, v ktorých sú viaceré registrácie pre DPH potrebné, identifikovalo sa niekoľko rozširujúcich opatrení na podporu cieľa jednotnej registrácie pre DPH v Únii. Mali by sa preto špecifikovať pravidlá, ktorými sa tieto rozširujúce opatrenia stanovia.

(32)Smernicou (EÚ) 2017/2455 popri iných opatreniach rozšíril rozsah pôsobnosti zjednodušeného režimu jednotného kontaktného miesta (MOSS), ktorý sa stal širšou úpravou jednotného kontaktného miesta (úprava OSS) zahŕňajúcou všetky cezhraničné poskytnutia služieb nezdaniteľným osobám, ktoré sa uskutočňujú v Únii, a všetok predaj tovaru na diaľku v rámci Spoločenstva. Elektronické rozhrania, ako sú trhoviská a platformy, ktoré sa stávajú domnelými dodávateľmi pre určité dodania tovaru v rámci Únie, môžu na základe výnimky vykazovať aj určité domáce dodania tovaru v úprave OSS pre Úniu. Na podporu cieľa jednotnej registrácie pre DPH v Únii by sa mal rozsah pôsobnosti úpravy OSS pre Úniu ďalej rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie dodania tovaru vrátane domácich dodaní tovaru medzi podnikom a koncovým zákazníkom v Únii zo strany zdaniteľných osôb, ktoré nie sú identifikované na účely DPH v členskom štáte spotreby, čím sa zabezpečí, že podniky sa nebudú musieť registrovať na účely DPH v každom členskom štáte, v ktorom sa takéto dodania tovaru zákazníkom uskutočňujú. Okrem toho by sa mal rozšíriť rozsah úpravy OSS pre Úniu tak, aby zahŕňal aj domáce dodania tovaru v rámci úpravy zdaňovania prirážky akejkoľvek osobe, ak tento tovar dodáva zdaniteľná osoba (zdaniteľný obchodník), ktorá nie je identifikovaná v členskom štáte, v ktorom sa takéto dodania tovaru uskutočňujú. Táto zmena by zdaniteľným obchodníkom umožnila využívať zjednodušenia úpravy OSS a rovnako by im umožnila priznať a zaplatiť DPH splatnú za tieto dodania v jednom členskom štáte identifikácie prostredníctvom rozšírenej úpravy OSS pre Úniu.