SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technologického rozvoja v roku 2011 /* COM/2012/0279 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technologického rozvoja v roku 2011 1. Podkladové informácie pre výročnú správu o aktivitách v oblasti výskumu a technologického rozvoja Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technologického rozvoja je vypracovaná podľa článku 190 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Hoci formálne nepatria do pôsobnosti tejto správy, sú do nej zahrnuté niektoré informácie týkajúce sa Zmluvy o Euratome. 2. Širší politický kontext v roku 2011 Na zasadnutí Európskej rady 4. februára hlavy štátov a predsedovia vlád oznámili svoj záväzok zaradiť výskum a inovácie na prvé miesto politických programov pre rast a tvorbu pracovných miest. Počas neľahkého hospodárskeho obdobia je podpora výskumu a inovácií rozhodujúcou pre zvýšenie investícií do vytvárania pracovných miest. Vedúci predstavitelia EÚ prijali spoločné rozhodnutie o zachovaní alebo zvýšení investícií do výskumu a inovácií na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Európska rada takisto vyzvala, že je potrebné urýchlene odstrániť zostávajúce prekážky, aby sa zabezpečil jednotný výskumný priestor v Európe s cieľom prilákať talenty a investície. Dokončenie Európskeho výskumného priestoru do roku 2014 by znamenalo vytvorenie skutočného jednotného trhu pre znalosti, výskum a inovácie. Hlavy štátov a predsedovia vlád okrem toho podporili koncepciu spoločného strategického rámca pre financovanie výskumu a inovácií v EÚ s cieľom zabezpečiť spoločné fungovanie všetkých nástrojov financovania výskumu a inovácií a zvýšiť účinnosť financovania výskumu a inovácií v EÚ[1]. Komisia vo svojom oznámení s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020[2] z 29. júna 2011 predložila návrh týkajúci sa budúceho viacročného rámca (VFR) na obdobie rokov 2014 – 2020. Programy a nástroje uvedené v návrhu boli prepracované, aby sa zabezpečilo, že ich výsledky a vplyvy prispejú k plneniu kľúčových politických priorít EÚ. Pokiaľ ide o výskum a inovácie, Komisia navrhla zriadiť jednotný spoločný strategický rámec vzťahujúci sa na oblasti súčasného siedmeho rámcového programu (RP7) a časti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie venovanej inováciám, ako aj na Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). Cieľom tohto kroku je systematicky riešiť značné nedostatky v oblasti inovácií, ktorým čelí EÚ, a prispieť k splneniu cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je zvýšenie výdavkov na výskum a vývoj na 3 % HDP do roku 2020. Koncepciu spoločného strategického rámca následne podporil Európsky parlament vo svojom uznesení z 27. septembra 2011[3]. 3. Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie Komisia prijala 30. novembra 2011 balík Horizont 2020[4] s rozpočtom 80 miliárd EUR[5] na investície do výskumu a inovácií s cieľom pomôcť podporiť nový rast a tvorbu pracovných miest v Európe. Horizont 2020, vypracovaný v plnom súlade s návrhom VFR, v plnej miere podporuje stratégiu Európa 2020, v ktorej boli výskum a inovácie označené za kľúčové hnacie sily dosahovania cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Program sa bude realizovať v období od roku 2014 do roku 2020. V programe Horizont 2020 sa prvýkrát spája všetko financovanie výskumu a inovácií v EÚ v jednom programe a bude sa zameriavať na tri kľúčové ciele: · prispeje k posilneniu vedúceho postavenia EÚ na celosvetovej úrovni v oblasti vedy. Takto podporí špičkový výskum v Európe vrátane výrazného zvýšenia financovania Európskej rady pre výskum (ERC); · prispeje k posilneniu vedúceho postavenia odvetvia priemyslu v oblasti inovácií. S tým sú spojené veľké investície do kľúčových technológií, lepší prístup ku kapitálu a podpora MSP; · pomôže riešiť závažné problémy všetkých Európanov v rámci šiestich kľúčových tém: zdravie, demografická zmena a blahobyt; potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a bioekonomika; bezpečná, čistá a účinná energia; inteligentná, ekologická a integrovaná doprava; opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť zdrojov a suroviny; a inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť. Prostredníctvom celého spektra podpory, ktorá je začlenená do celého cyklu výskumu a inovácií, bude program Horizont 2020 kľúčovým nástrojom na vykonávanie iniciatívy Inovácia v Únii, hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020, ktorá je zameraná na zabezpečenie konkurencieschopnosti Európy vo svete. Budú sa podporovať všetky fázy reťazca inovácií, najmä činnosti, ktoré sú bližšie k trhu, vrátane inovačných finančných nástrojov, ako aj netechnologické a sociálne inovácie, a cieľom podpory bude zabezpečiť čo najširšie využívanie a šírenie znalostí získaných prostredníctvom podporovaných aktivít až po ich komerčné využívanie. K výraznej účasti MSP na programe Horizont 2020 prispeje aj niekoľko konkrétnych opatrení. Patrí medzi ne nový nástroj MSP vychádzajúci z modelu inovačného výskumu v malých podnikoch, ktorý umožňuje MSP predložiť svoje najinovatívnejšie myšlienky a uľahčiť im prístup k programu. V rámci Horizontu 2020 sa bude naďalej podporovať aj medzinárodná spolupráca a tento program budú dopĺňať ďalšie opatrenia na dokončenie Európskeho výskumného priestoru do roku 2014. Ďalším kľúčovým prvkom je výrazné zjednodušenie. Prístup k finančným prostriedkom Horizontu 2020 bude ľahší vďaka jeho jednoduchej štruktúre, jednotnému súboru pravidiel a menšej byrokracii. Z praktického hľadiska boli opatrenia zamerané na zjednodušenie vytvorené tak, aby sa znížili administratívne náklady účastníkov, urýchlili všetky postupy riadenia návrhov a grantov a znížilo riziko chýb. Týmito jednoduchými pravidlami financovania a revidovanou stratégiou kontroly sa dosiahne nová rovnováha medzi dôverou a kontrolou, ako to vyžadovali všetky zainteresované strany, Európsky parlament a Európska rada. Aby sa dosiahol čo najväčší vplyv financovania z Únie, program Horizont 2020 má rozvíjať úzke synergie s ďalšími programami Únie, medzi ktoré patria finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti, s vnútroštátnymi a regionálnymi programami výskumu a inovácií, ako aj so súkromným sektorom v kľúčových oblastiach v prospech Európy. 3.1. Príprava programu Horizont 2020 Pri príprave súboru Horizont 2020 sa v plnej miere zohľadnili reakcie na rozsiahlu konzultáciu s verejnosťou na základe zelenej knihy s názvom Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ[6]. Počas jari 2011 svoje názory vyjadrili členské štáty a široké spektrum zainteresovaných strán z oblasti priemyslu, akademickej obce a občianskej spoločnosti. Súbor návrhov sa opiera aj o dve dôkladné posúdenia vplyvu, v ktorých sa zdôrazňuje možnosť, že program Horizont 2020 prinesie so sebou jasnejšie zameranie, lepšie dosiahne potrebné kritické množstvo a bude viesť k najväčšiemu vplyvu na ciele politiky a nadväzujúce hospodárske, sociálne prínosy a prínosy pre konkurencieschopnosť, pričom súčasne pomôže zjednodušiť príslušné záležitosti. 4. Inovácia v Únii, vrátane úspechov politiky EVP Cieľom iniciatívy Inovácia v Únii, ktorú Komisia začala v októbri 2010, je zlepšiť podmienky a prístup k finančným prostriedkom pre výskum a inovácie v Európe s cieľom zabezpečiť, aby sa inovačné myšlienky mohli premeniť na konkrétne výrobky a služby, ktoré vytvárajú rast a pracovné miesta. 4.1. Monitorovanie pokroku dosiahnutého v oblasti inovácií V prvom roku vykonávania iniciatívy Inovácia v Únii sme boli svedkami hospodárskej a finančnej krízy, ktorá dospela do novej fázy vyznačujúcej sa ohrozením oživenia, zhoršením dôvery verejnosti a vysokým tlakom na zníženie investícií do budúcich zdrojov hospodárskeho rastu. Súčasne sa hospodárska moc čoraz rýchlejšie presúva zo Západu na Východ. Zo správy „Prehľad výsledkov iniciatívy Inovácia v Únii“ aj zo správy „Konkurencieschopnosť z hľadiska iniciatívy Inovácia v Únii“ vyplýva jasné posolstvo. Výkonnosť Európy v oblasti výskumu a inovácií sa v posledných rokoch znížila, čo spôsobilo rozšírenie už i tak značnej priepasti v oblasti inovácií medzi Európou a USA a Japonskom, pričom Čína, India a Brazília rýchlo doháňajú EÚ. Inovačná priepasť sa okrem toho zväčšuje aj v rámci EÚ. Z tohto hľadiska sa dosiahnutie cieľov iniciatívy Inovácia v Únii stalo ešte dôležitejším a naliehavejším. V roku 2011 sa dosiahol významný pokrok, keď sa začalo realizovať 30 z 34 záväzkov v rámci iniciatívy Inovácia v Únii. Komisia vydala komplexnú správu o dosiahnutom pokroku v decembri 2011[7]. 4.2. Zlepšovanie rámcových podmienok Boli navrhnuté aj dôležité opatrenia na vytvorenie podmienok, ktoré zjednodušia cestu od myšlienky na trh a pomôžu podporiť súkromné investície do výskumu a inovácií: – v apríli 2011 Komisia predložila legislatívne návrhy na jednotnú ochranu patentov, ktoré prispejú k zníženiu nákladov na preklady patentov a súvisiacich nákladov na patenty v Európe až o 80 %, – v júni 2011 Komisia predložila súbor dokumentov týkajúci sa normalizácie, ktorého cieľom je modernizovať stanovovanie európskych noriem tvárou v tvár súčasným a budúcim výzvam. Cieľom je urýchliť postupy stanovovania noriem o 50 % do roku 2020, – v decembri 2011 Komisia navrhla nový režim pre finančné prostriedky rizikového kapitálu, aby sa kapitál mohol ľahšie zvyšovať v celej Európe. Okrem toho boli navrhnuté nové konkrétne opatrenia na uľahčenie inovácií v rámci revízie právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania. Medzi tieto opatrenia patrí nový postup na nákup inovačných výrobkov a služieb a uľahčenie spoločných cezhraničných obstarávaní, – vzhľadom na budúcnosť Komisia preskúmala možnosti na posilnenie uplatňovania práv duševného vlastníctva a v roku 2012 bude diskutovať o ďalšom postupe. 4.3. Posilnenie prístupu k finančným prostriedkom V decembri 2011 Komisia a Európska investičná banka (EIB) reagovali na požiadavky Európskej rady a Európskeho parlamentu, aby sa rozvíjal a zlepšil finančný nástroj s rozdelením rizika (Risk-Sharing Finance Facility, RSFF). S cieľom poskytnúť pôžičky podporovateľom verejného a súkromného sektora akejkoľvek veľkosti a vlastníctva, bola zmenená a doplnená dohoda o RSFF, čo umožnilo, aby sa v prípade tohto nástroja predpokladalo vyššie riziko pre vyšší viacnásobný účinok jeho prínosu. Začal sa realizovať aj nástroj s rozdelením rizika pre MSP, nový záručný fond MSP, ktorý im má pomôcť získať finančné prostriedky od bánk. Pri rozpočte 120 miliónov EUR je cieľom tohto nového nástroja dostať sa až k 500 príjemcom s celkovým objemom pôžičiek vo výške minimálne 1 miliardy EUR. V prípade Horizontu 2020 sa budú ďalej rozvíjať inovačné finančné nástroje s cieľom zlepšiť prístup k rizikovému financovaniu výskumu a inovácií, najmä v prípade inovačných MSP. Budú zahŕňať nástroje kapitálového financovania a financovania dlhov vytvorené v spojení s programom pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP. Budú stavať na súčasných úspechoch, najmä na úspechu RSFF. 4.4. Riešenie spoločenských výziev: európske partnerstvá v oblasti inovácií Komisia zrealizovala prvé európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie (European Innovation Partnership, EIP) s cieľom do roku 2020 zvýšiť priemerný vek Európana o dva roky zdravého života. Strategický vykonávací plán pilotného partnerstva bol predložený v novembri 2011. EIP je novým konceptom na urýchlenie inovácií, ktoré sa týkajú presne vymedzeného cieľa v rámci osobitnej spoločenskej výzvy. Poskytuje platformu na mobilizovanie zainteresovaných strán naprieč politickými oblasťami, sektormi a hranicami s cieľom zaviazať sa k opatreniam na strane ponuky a dopytu v celom cykle výskumu a inovácií a prispieť k nim. Skúsenosti získané pri vytváraní pilotných partnerstiev budú tvoriť základ ďalších partnerstiev. 4.5. Podpora Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) V novembri 2011 Komisia prijala návrh strategického inovačného programu EIT, v ktorom je vymedzený rámec činností inštitútu v nasledujúcich rokoch. Zameriava sa na konsolidáciu troch existujúcich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) a postupné vytváranie nových spoločenstiev s cieľom riešiť hlavné spoločenské výzvy v súlade s cieľmi Horizontu 2020. 4.6. Súvisiace iniciatívy V roku 2011 boli dosiahnuté kľúčové medzníky v mnohých ďalších záväzkoch iniciatívy Inovácia v Únii. Iniciatíva Sociálne inovácie v Európe sa začala v marci a „platforma inteligentnej špecializácie“ v júni. Bola zriadená Európska správna rada pre dizajn a začal sa pilotný projekt pre znalostné aliancie medzi podnikmi a akademickou obcou. Komisia riadila aj podporu verejných obstarávateľov na úrovni EÚ prostredníctvom projektov spolupráce v oblasti obstarávania inovačných výrobkov a služieb. V roku 2011 sa takisto uskutočnila prvá konferencia o inováciách, najvýznamnejšia udalosť v Európe súvisiaca s inováciami, ktorá sa konala 5. – 6. decembra v Bruseli. Na tejto konferencii boli udelené prvé ceny pre ženy – novátorky v EÚ s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti o potrebe väčšieho počtu inovácií a väčšieho počtu žien – novátoriek. 4.7. Vytvorenie Európskeho výskumného priestoru Činnosti a politiky v oblasti výskumu v Európe stále trpia tým, že sú roztrieštené, že úroveň ich súdržnosti a koordinácie je nižšia ako optimálna úroveň a že existujú obmedzenia voľného pohybu znalostí. Dokončenie Európskeho výskumného priestoru (EVP) je zamerané na prekonanie týchto nedostatkov. Jednou z kľúčových úloh v roku 2011 v rámci činností iniciatívy Inovácia v Únii bola podrobná príprava oznámenia o EVP. 4.7.1. Výskumní pracovníci Kým pokračovala realizácia Európskeho partnerstva pre výskumných pracovníkov, k príprave stavebných blokov pre oznámenie o EVP v oblastiach kariéry vo výskume, odbornej prípravy a mobility prispela aj riadiaca skupina pre ľudské zdroje a mobilitu. V máji 2011 prijala aj európsky rámec pre kariéru vo výskume ako dobrovoľný nástroj transparentnosti na podporu mobility a porovnateľnosti rozvoja kariéry. Ďalšími kľúčovými opatreniami bolo zriadenie expertnej skupiny pre povolanie výskumného pracovníka venujúcej sa otvoreným otázkam týkajúcim sa prijímania pracovníkov a začatie štúdie uskutočniteľnosti zameranej na budúcu informačnú a dátovú infraštruktúru európskych výskumných pracovníkov. 4.7.2. Spoločná tvorba programov Komisia vo svojom oznámení z roku 2011 o partnerstve v oblasti výskumu a inovácií[8] čerpala z doteraz získaných poznatkov, pokiaľ ide o partnerstvo vo verejnom sektore[9] a verejno-súkromné partnerstvo[10], a vymedzila cestu pre ďalšie rozvíjanie týchto partnerstiev. V hlavných záveroch bolo potvrdené, že činnosti v rámci partnerstva preukázali svoj potenciál prispieť k cieľom stratégie Európa 2020, a preto budú naďalej dôležitým prvkom budúcej európskej politiky v oblasti výskumu a inovácií. Súčasne je potrebné, aby všetky zainteresované strany, vrátane členských štátov a odvetvia priemyslu, prijali dlhodobý záväzok, že budú vo zvýšenej miere vytvárať partnerstvá, a aby sa zjednodušil aspekt nástroja vytvárania partnerstiev. V roku 2011 boli prijaté odporúčania Komisie a súvisiace závery Rady, na základe ktorých sa začalo realizovať šesť ďalších iniciatív spoločnej tvorby programov (Joint Programming Initiatives, JPI). V súčasnosti sa realizuje spolu 10 JPI. 4.7.3. Výskumné infraštruktúry V máji 2011 Európske strategické fórum pre výskumné infraštruktúry (European Strategy Forum on Research Infrastructures, ESFRI) uverejnilo svoju strategickú správu a aktualizáciu plánu realizácie. Plán realizácie obsahuje šesť nových projektov týkajúcich sa infraštruktúry v oblastiach, medzi ktoré patria dodávky energie, zdravie, zmena klímy a dodávky potravín. Zámerom ESFRI je začať ambiciózny program tým, že sa snaží realizovať čo najväčší počet výskumných infraštruktúr v rámci plánu realizácie. Na tento účel ESFRI zriadilo v júni 2011 realizačnú pracovnú skupinu, ktorá bude mať rozhodujúcu úlohu v uľahčení procesu realizácie. Nariadenie, ktorým sa zavádza právny rámec pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (European Research Infrastructure Consortium, ERIC), bolo vypracované tak, aby uľahčilo vytváranie a fungovanie veľkých výskumných infraštruktúr, do ktorých je zapojených niekoľko európskych krajín. Hoci jednotné a včasné vykonávanie tohto nariadenia v rôznych členských štátoch zostáva otvorenou úlohou, prvé ERIC, SHARE ERIC (Výskum zdravia, starnutia a dôchodku v Európe), bolo zriadené v marci 2011 a odvtedy všetky projekty CLARIN, ECRIN a EURO-ARGO požiadali, aby boli zriadené ako ERIC. 4.7.4. Externý rozmer EVP Cieľom Európskeho partnerstva pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu je rozvíjať väčšiu súdržnosť medzi činnosťami EÚ a členských štátov. Pokrok bol zabezpečený Strategickým fórom pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu (SFIC) v týchto oblastiach: – „indická pilotná iniciatíva“ výrazne pokročila prostredníctvom rozvoja strategického programu výskumu a inovácií medzi EÚ a ČŠ, v ktorom sú stanovené spoločné výzvy, spoločné ciele, prioritné oblasti a nástroje spolupráce medzi Európou a Indiou v nasledujúcich rokoch. Bolo vybraných päť strategických oblastí: voda, biologické zdroje, energia, zdravie a IKT, – ďalej sa rozvinula aj „čínska pilotná iniciatíva“, najmä prostredníctvom dvoch seminárov, – v rámci „americkej pilotnej iniciatívy“ boli v roku 2011 pripravené dve informačné a osvetové akcie. 4.7.5. Prenos znalostí V roku 2011 pracovná skupina pre prenos znalostí Výboru pre Európsky výskumný priestor vypracovala príručku pre zainteresované strany zameranú na riadenie duševného vlastníctva a prenosu znalostí pre spoluprácu s tretími krajinami. Poskytla usmernenie a spätnú väzbu k štúdii sledovania pokroku pri realizácii odporúčania Komisie týkajúceho sa duševného vlastníctva od roku 2008, čo je štúdia, ktorá pokračovala v roku 2011 a zaznamenala značný pokrok. Okrem toho bola uverejnená expertná správa o medzinárodnom prenose znalostí, ktorá obsahuje prehľad o európskych postupoch. 4.7.6. Univerzity: program modernizácie Začala sa realizovať štúdia uskutočniteľnosti zameraná na európsky akreditačný mechanizmus pre dobré riadenie ľudských zdrojov na univerzitách a v štátnych výskumných inštitúciách, ktorých politika je založená na zásadách Európskej charty pre výskumných pracovníkov a kódexe ich prijímania. Bola dokončená ďalšia štúdia uskutočniteľnosti zameraná na inovačné školy pre doktorandov s cieľom priblížiť sa k spoločnému prístupu v celom EVP, v rámci ktorého by sa podporovali inštitúcie v tom, aby plnili určité zásady, medzi ktoré patrí excelentnosť v oblasti výskumu, interdisciplinárny výskum, praktické poznanie výrobného odvetvia, výborné pracovné podmienky a profesijný rozvoj, vrátane otázok rodovej rovnosti. 5. Siedmy rámcový program 5.1. Vykonávanie pracovných programov v roku 2011 V roku 2011 bolo uzatvorených 46 výziev na predkladanie návrhov s celkovým predbežným rozpočtom 4,4 miliardy EUR. Oprávnených návrhov bolo celkove 14 567, pričom 2 813 z nich bolo vybraných na financovanie[11], čo predstavuje úspešnosť návrhov 19,3 %. Na všetkých oprávnených návrhoch sa zúčastnilo spolu 59 955 žiadateľov, pričom celkové náklady na projekty tvorili sumu 23,1 miliardy EUR a celkový požadovaný príspevok z EÚ predstavoval sumu 17,9 miliardy EUR. V návrhoch vybraných na financovanie bolo spolu 12 932 žiadateľov, pričom celkové náklady na projekty predstavovali sumu 4,9 miliardy EUR a celkový požadovaný príspevok z EÚ predstavoval sumu 3,7 miliardy EUR. Celková úspešnosť žiadateľov bola 21,6 %. 5.2. Pracovné programy v roku 2012 Výzvy na predloženie návrhov v roku 2012, ktoré boli prijaté v júli 2011, v celkovej hodnote takmer 7 miliárd EUR boli doteraz najväčším finančným balíkom Komisie na podporu výskumu a inovácií. Tieto výzvy na predloženie návrhov boli aj prvými výzvami, ktoré boli prispôsobené tak, aby v plnej miere zodpovedali novému politickému rámcu stanovenému s iniciatívou Inovácia v Únii. Pracovné programy sa vyznačujú niektorými z týchto charakteristík: – zo sumy 656 miliónov EUR je k dispozícii 220 miliónov EUR na výskum v oblasti zdravia a zo sumy 1,1 miliardy EUR na financovanie IKT bude 192 miliónov EUR pridelených na prácu zameranú na riešenie výzvy zabezpečenia starnúceho obyvateľstva, a teda na podporu pilotného EIP zameraného na aktívne a zdravé starnutie, – ERC poskytne takmer 1,6 miliardy EUR najlepším skúseným a začínajúcim výskumným pracovníkom pracujúcim v Európe. Aby sa preklenula priepasť medzi výsledkami hraničného výskumu a komercializáciou, bola zavedená malá iniciatíva „overovanie koncepcie“, – prostredníctvom akcií v rámci programu Marie Curie bude približne 10 000 vysokokvalifikovaným výskumným pracovníkom poskytnutá suma približne 900 miliónov EUR na podporu mobility a profesijnej kariéry. Táto činnosť bude zahŕňať pilotný projekt na financovanie európskych doktorátov v priemyselných odboroch s cieľom stimulovať podnikateľského ducha a spoluprácu medzi akademickou obcou a priemyslom, – balík investícii vo výške takmer 1 miliardy EUR pre malé a stredné podniky (MSP) poskytuje okrem nedávno zjednodušených pravidiel osobitné stimuly pre účasť MSP, – v reakcii na zvyšujúci sa dopyt po bezpečnejších, zdravších potravinách a udržateľných biologických zdrojoch bude 307 miliónov EUR investovaných do vybudovania silného biohospodárstva, ktoré prispeje k zlepšeniu postupov výroby a vytvoreniu nových priemyselných odvetví a pracovných miest, – suma 365 miliónov EUR bola vyčlenená na tri verejno-súkromné partnerstvá vytvorené na základe jednotlivých výziev: Európska iniciatíva v oblasti ekologických vozidiel, Továrne budúcnosti a Energeticky efektívne budovy, – suma 40 miliónov EUR bude vynaložená na iniciatívu Inteligentné mestá, ktorá má pomôcť nájsť účinnejšie spôsoby využívania energie a zabezpečovania mestskej dopravy. 5.3. Súvisiace iniciatívy V októbri 2011 päť spoločných technologických iniciatív v Európe – ARTEMIS (zabudované počítačové systémy), Čisté nebo (letectvo a letecká doprava), spoločný podnik ENIAC (nanoelektronika), spoločný podnik FCH (palivové články a vodík) a IMI (inovačné lieky) – spoločne informovalo v Európskom parlamente o prvých úspechoch, ktoré dosiahli v rámci svojich programov v oblasti výskumu a inovácií v hodnote 10 miliárd EUR. Približne jedna tretina z celkového rozpočtu pochádza z Únie na podporu týchto verejno-súkromných partnerstiev zameraných na spoločné využívanie verejného a súkromného talentu a investícií. Ďalším dôležitým úspechom bolo prijatie rámcového programu Euratom pre činnosti jadrového výskumu a odbornej prípravy na roky 2012 – 2013 Radou 19. decembra 2011, ktorý zahŕňa doplnkové financovanie ITER vo výške 1,3 miliardy EUR. Komisia navrhla financovať ITER mimo budúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 prostredníctvom doplnkového výskumného programu. Informácie o priamych činnostiach RP7 v roku 2011 možno nájsť vo výročnej správe Spoločného výskumného centra Komisie[12]. 5.4. Hlavné body 5.4.1. Inovácie Pracovné programy na rok 2012 prispievajú k posilneniu mnohých aspektov inovácií, najmä prenikanie inovácií na trh, a podporujú činnosti prispievajúce k bezproblémovému prechodu k programu Horizont 2020. V rámci niekoľkých tém osobitného programu Spolupráca sa kladie čoraz väčší dôraz na činnosti, medzi ktoré patrí vytváranie prototypov, testovanie a demonštračné činnosti. V rámci niekoľkých tém bola zdôraznená orientácia na aplikáciu, rozšírenie a pilotné projekty, nielen prostredníctvom výberu prioritných tém, ale aj prostredníctvom vyčlenených rozpočtov. V rámci niektorých tém sa osobitná pozornosť venuje premene výsledkov financovaných projektov na inovačné aplikácie a niektoré z nich zahŕňali podporné činnosti na podporu prenosu technológií a riadenia duševného vlastníctva. Vo väčšej miere sa podporujú aj opatrenia stimulované dopytom, ktoré pomôžu prieniku inovácií na verejné a súkromné trhy, najmä prostredníctvom činností súvisiacich s normalizáciou a väčšej podpory obstarávania vo fáze pred komerčným využitím. Sú zavedené aj nové prístupy k stimulovaniu a urýchleniu inovácií. Bola zavedená motivujúca cena v rámci témy zdravie s cieľom podporiť rozvoj novej alternatívy k technológiám chladiarenského reťazca na tvorbu, uchovávanie a prepravu vakcín. V pracovných programoch na rok 2012 sa vo všeobecnosti uplatňuje širší prístup k inováciám. Okrem inovácií v oblasti výskumu, technológií a výrobkov sa podporuje aj inovácia služieb, vrátane procesnej a organizačnej inovácie. Patria sem aj ďalšie druhy inovácií, najmä sociálna inovácia, preskúmanie nových obchodných modelov, a inovácia v oblasti dizajnu s úzkym zapojením používateľov. Niekoľko tém programu Spolupráca prispieva k väčšej podpore výrobného odvetvia, a najmä účasti MSP. V rámci niektorých tém sa určitá podpora realizuje prostredníctvom vyčlenených rozpočtov, v rámci iných sa podpora stáva súčasťou hodnotiacich kritérií a v rámci niekoľkých tém sa uplatňuje prístup zdola nahor s cieľom rozšíriť priestor pre MSP, aby mohli navrhovať riešenia podľa vlastného výberu. V rámci témy Zdravie sa podporuje osobitná schéma MSP, ktorá sa zaoberá malými projektmi rozvoja technológií blízkych trhu na čele s MSP. 5.4.2. Šírenie Šírenie výsledkov výskumu financovaného EÚ zohráva kľúčovú úlohu v budovaní Európskeho výskumného priestoru, podpore otvorenosti a vo využívaní tvorivého potenciálu Európy. Komisia podporuje šírenie výsledkov výskumu prostredníctvom poskytovania finančných prostriedkov v rámci projektov na aktívne šírenie výsledkov. Komisia takisto aktívne zvyšuje informovanosť verejnosti o výsledkoch financovaného výskumu a poskytuje on-line prístup k výsledkom prostredníctvom CORDIS[13], informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj a archívu publikácií Spoločného výskumného centra[14]. V auguste 2008 začala Komisia realizovať pilotný projekt Otvorený prístup v rámci RP7, ktorý sa týka siedmich výskumných oblastí predstavujúcich takmer 20 % celkového rozpočtu RP7. Slúži na zintenzívnenie šírenia výsledkov výskumu prostredníctvom bezplatného prístupu. Podľa prieskumu pilotného projektu, ktorý sa konal v roku 2011, sa väčšina respondentov domnieva, že je ľahké splniť požiadavky na otvorený prístup a tri štvrtiny respondentov by súhlasilo s mandátom otvoreného prístupu k údajom vo svojom výskumnom priestore. Komisia okrem toho skúma možnosť prekročenia rámca súčasných činností a ďalšieho zlepšovania šírenia, oznamovania a využívania výsledkov výskumu financovaného EÚ. 5.4.3. Zjednodušenie Činnosti v roku 2011 vychádzali z podnetu, ktorý vyšiel z oznámenia o zjednodušení z apríla 2010[15], a následnej diskusie. V praxi sa realizovala séria opatrení, ktoré získali všeobecnú podporu. Medzi týmito opatreniami bol prostredníctvom rozhodnutia Komisie z 24. januára[16] prijatý súbor troch opatrení obsahujúci: – možnosť použiť priemerné náklady na pracovníkov, bez predchádzajúcej certifikácie, v prípade všetkých príjemcov vtedy, ak je to ich obvyklá účtovná prax, – možnosť, aby majitelia MSP v riadiacej funkcii a fyzické osoby, ktoré si nevyplácajú mzdu, účtovali náklady na pracovníkov v rámci projektov RP7 na základe rozpätia jednotkových nákladov, – vytvorenie vyjasňovacieho výboru pre výskum medzi generálnymi riaditeľstvami riadiacimi granty RP7 s cieľom zabezpečiť jednotný výklad a vykonávanie pravidiel RP7. Ďalej sa rozvíjal portál pre účastníkov projektov v oblasti výskumu a inovácií, pričom sa rozšírili nové služby pre účastníkov a urobili ďalšie zlepšenia týkajúce sa lepšej použiteľnosti systému. Výsledky diskusie o zjednodušení prispeli aj do diskusií o revidovaní nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ustanovenia o financovaní týkajúce sa grantov EÚ sa objasňujú a zjednodušujú a po schválení nového nariadenia zákonodarcom umožnia všeobecné prijatie obvyklých účtovných postupov príjemcov, pod podmienkou minimálnych medzných podmienok. Tieto ustanovenia budú zahŕňať aj: – revidované pravidlá týkajúce sa oprávnenosti DPH. Týmito pravidlami by sa zjednodušilo finančné riadenie grantov v oblasti výskumu a inovácií, napríklad v prípade univerzít a iných verejných výskumných orgánov, – zrušenie povinnosti vytvárať a oznamovať úroky. V súčasnosti platí táto povinnosť a vyžaduje si značné administratívne úsilie a náklady v súvislosti s otvorením a správou samostatných účtov a správou registra výnimiek pre organizácie, ktoré si v dôsledku vnútroštátnych právnych predpisov nemôžu otvoriť úročené účty. 6. Vyhliadky na rok 2012 Po schválení a predstavení programu Horizont 2020 Komisiou má o tomto súbore počas roka 2012 a po tomto roku diskutovať Rada a Európsky parlament tak, aby bol prijatý pred koncom roka 2013. Rokovania prebiehajú počas jedného z najťažších období, ktorým kedy čelila EÚ. Hoci sa Európa pomaly zotavuje z poklesu, v súčasnosti čelí kríze verejného dlhu a obáva sa novej recesie. Európski čelní predstavitelia a verejné orgány preto musia konať rázne, aby zabezpečili udržateľný rast a nové pracovné miesta, čo sú ciele, o ktoré ide v programe Horizont 2020. Zároveň sa rokuje o návrhu celého rozpočtu EÚ, vrátane celkovej sumy na výskum a inovácie. Komisia bude podporovať rokovania, ako aj usilovne pracovať na zavedení všetkých opatrení nevyhnutných na hladké naštartovanie a vykonávanie programu. V roku 2012 bude Komisia naďalej vykonávať akcie iniciatívy Inovácia v Únii, najmä prostredníctvom prezentácie dvoch zo zostávajúcich iniciatív: oznámenie o EVP, ktorého dokončenie do roku 2014 sa vyžadovalo na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2012, a nový inovačný hlavný ukazovateľ. Okrem toho bude naďalej urýchľovať inovácie v ďalších spoločenských výzvach prostredníctvom predloženia návrhov na EIP zamerané na „produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva“, „suroviny“, „vodu“ a prípadne „inteligentné mestá“. S nasledujúcimi pracovnými programami na rok 2013 sa naplnili aj posledné roky vykonávania RP7. Tieto pracovné programy, ktoré sú zosúladené so stratégiou rastu a tvorby pracovných miest Európa 2020, budú doposiaľ najväčším finančným balíkom Komisie na podporu výskumu a inovácií a súčasne zabezpečia bezproblémový prechod k programu Horizont 2020. 7. Zdroje ďalších informácií Ďalšie informácie možno získať z týchto verejne dostupných zdrojov: · výročné správy o monitorovaní rámcového programu a jeho osobitných programov[17]; · pravidelné správy s hlavnými údajmi o vede, technike a konkurencieschopnosti[18]; · štatistické údaje o vede a technike v Európe[19]; · štúdie a analýzy uverejňované v súvislosti s výskumnými činnosťami a politikami Európskej únie[20]; · výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev pre výskum[21]; · stav iniciatívy Inovácia v Únii[22]; · správa o konkurencieschopnosti iniciatívy Inovácia v Únii[23]; · prehľad výsledkov iniciatívy Inovácia v Únii[24]; · správa Komisie o hodnotení finančných prostriedkov Únie na základe dosiahnutých výsledkov[25]. Väčšinu z týchto dokumentov možno získať alebo si objednať z týchto webových stránok: · webová stránka Komisie pre výskum a inovácie: http://ec.europa.eu/research; · webová stránka EVP: http://ec.europa.eu/research/era; · webová stránka Investovanie do európskeho výskumu: http://ec.europa.eu/invest-in-research; · webová stránka ERAWATCH: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11 [2] KOM(2011) 500 [3] P7 TA(2011)0401 [4] http://ec.europa.eu/research/horizont2020/index_en.cfm?pg=home [5] V konštantných cenách v roku 2011. [6] KOM(2011) 48 [7] KOM(2011) 849 – pokiaľ ide o stav plnenia všetkých 34 záväzkov, pozri Informačný a spravodajský systém iniciatívy Inovácia v Únii: http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] KOM(2011) 572 [9] ERA-NET, iniciatívy podľa článku 185, iniciatívy spoločnej tvorby programov, atď. [10] Spoločné technologické iniciatívy, verejno-súkromné partnerstvá v rámci plánu obnovy, atď. [11] Prešli všetkými prahmi hodnotenia a vo výberovom konaní boli uvedené ako hlavné. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] KOM(2010) 187 [16] KOM(2011) 174 [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=RP7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:EN:PDF