EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 13.4.2011 
SEK(2011) 483 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ZAMESTNANCOV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument k 
návrhu 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na ú čely vytvorenia jednotnej ochrany 
patentov 
a 
návrhu 
NARIADENIE RADY 
 
ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na ú čely vytvorenia jednotnej ochrany 
patentov so zrete ľom na platný režim prekladov 
{KOM(2011) 215 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 482 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. ÚVOD 
Patenty sú dôležitým predpok ladom ekonomického rastu pr ostredníctvom inovácií. 
V Európskej únii tvoria investície do výskumu 1,9 % HDP1 a fungujúci patentový systém je z 
hľadiska premeny týchto investícií na hospodársky rast zásadný.  
V súčasnosti je však ochrana patentov v Eu rópe roztrieštená. V stratégii EÚ 20202 a v Akte o 
jednotnom trhu3 bolo vytvorenie hospodárstva založen ého na znalostiach a inováciách 
označené za prioritu. Obe inicia tívy predstavujú úsilie zlepši ť rámcové podmienky na 
inovácie pre podniky vytvorením jednotnej ochrany patentov v členských štátoch EÚ.  
Napriek všeobecnému uznaniu, že európske podniky vzh ľadom na neexistenciu jednotnej 
ochrany patentov trpia konkuren čnou nevýhodou, Rada pre konkurencieschopnos ť mohla v 
decembri 2010 len potvrdi ť4, že existujú neprekonate ľné ťažkosti, ktoré znemož ňujú 
vytvorenie takejto ochrany v rá mci celej EÚ v primeranom čase. Po tomto konštatovaní 
nasledovala žiados ť 12 členských štátov o vytvorenie posilnenej spolupráce v oblasti 
jednotnej ochrany patentov. Komisia ná sledne predložila Rade návrh5 na povolenie posilnenej 
spolupráce, po ktorom nasledovala žiados ť ďalších 13 členských štátov o zapojenie do 
spolupráce. Európsky parlament dal svoj súhlas na za čatie posilnenej spolupráce 15. februára6 
a Rada pre konkurencieschopnos ť prijala rozhodnutie o povolení 10. marca7. V dôsledku toho 
sa v správe o posúdení vplyvu museli zoh ľadniť podmienky ustanovené v rozhodnutí Rady o 
povolení. Toto posúdenie vplyvu sa nezaoberá jednotným systémom riešenia patentových sporov, ktorý sa prerokúva v paralelnom prac ovnom postupe a ktorý bude predmetom iných 
právnych predpisov. Rada pre kvalitu posúdeni a vplyvu vydala kladné st anovisko 25. februára 
2011. 
2. K
ONTEXT – SÚČASNÉ PATENTOVÉ SYSTÉMY V EURÓPE  
V Európskej únii možno ochranu patentov získa ť buď prostredníctvom národných 
patentových úradov členských štátov, ktoré ude ľujú národné patenty, al ebo prostredníctvom 
Európskeho patentového úradu ( ďalej len „EPÚ“). 
Ak sa prihlasovate ľ rozhodne požiada ť o „európsky patent“, prihlášku spracúva EPÚ pod ľa 
postupov stanovených v Eur ópskom patentovom dohovore8. Európskym patentovým 
dohovorom sa zaviedli centralizované postupy pre rešeršovanie, preskúmanie a udelenie 
európskych patentov v angli čtine, francúzštine alebo v nem čine. Udelený a zverejnený patent 
však nenadobúda ú činnosť automaticky. Najprv musí by ť validovaný v štátoch, v ktorých 
majiteľ patentových práv vyžaduje ochranu, t. j. európsky patent musí by ť „premenený“ na 
národné patenty. 
                                                 
1 Údaje Eurostat 2008. 
2 KOM(2010) 2020 
3 KOM(2010) 608 v kone čnom znení/2. 
4 Tla čová správa 17668/10. 
5 KOM(2010) 790 
6 P7_TA(2011) 0054. 
7 Rozhodnutie Rady 2011/167/EÚ z 10. marca 2011, ktorým sa povo ľuje posilnená spolupráca na ú čely 
vytvorenia jednotnej patentovej ochrany, Ú. v. EÚ L 76, 22.3.2011, s. 53. 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
SK 2   SK 3. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Postup rešeršovania, preskúmania a ude ľovania európskych patentov  funguje dobre a je vo 
veľkej miere prijímaný prihlasovate ľmi z Európy a tretích kra jín. Tento normalizovaný postup 
však dopĺňajú povinné postupy po udelení , ktoré sú zložité, rozd ielne a spôsobujú podnikom 
zbytočné náklady. V tomto posúdení vplyvu sa  skúmajú problémy a možné riešenia 
vzhľadom na obdobie po udelení ochrany patentov. 
3.1. Problém 1: Vysoké náklady spojené s prekladmi a uverejnením patentov 
Platné vnútroštátne požiadavky na validáci u po udelení európskych patentov obsahujú 
preklady, poplatky za uverejnenie a rôzne formálne požiadavky na podanie. Ak majite ľ 
patentových práv nedodrží ni ektorú z uvedených podmienok, eu rópsky patent sa považuje v 
tomto štáte za neplatný ab initio . Poplatky, ktoré ú čtujú patentoví zástup covia, tieto náklady 
ešte zvyšujú. 
Napriek tomu, že sa Londýnskou dohodou9 znížili náklady na požiadavky na validáciu v 
niektorých členských štátoch, celkové náklady na validáciu v 3 členských štátoch (DE, FR, 
UK) sú 680 EUR, v 13 členských štátoch dosahujú 12 500 EUR a vyše 32 000 EUR, ak je 
patent validovaný v celej EÚ. Odhaduje sa, že skuto čné náklady na validáciu sú v EÚ okolo 
193 miliónov EUR ro čne. 
3.2. Problém 2: Rozdiely v udrži avaní patentov v jednotlivých členských štátoch 
Udržiavacie poplatky musí majite ľ patentových práv zaplati ť každý rok v každej krajine, kde 
je patent validovaný. Ak poplatky nezaplatí, patent zaniká a stáva sa sú časťou verejnej 
domény. Udržiavacie poplatky sú v členských štátoch ve ľmi rozmanité. Okrem toho vo 
vnútroštátnych právnych predpisoch existuje  mnoho pridaných ustanovení, ktoré zbyto čne 
sťažujú udržiavanie patentov vo viacerých členských štátoch. Lehoty na zaplatenie poplatkov 
sa líšia, platba bankovým prevodom stále nie je  všade možná, niektoré krajiny ustanovujú 
povinné vymenovanie patentového zástupcu a komunikácia s nár odnými patentovými úradmi 
je často možná len v miestnom jazyku. Odhaduje sa, že akumulované náklady technickej 
pomoci pre platbu môžu dosiahnu ť počas 10-ročného obdobia 61 – 81,2 miliónov EUR. 
3.3. Problém 3: Administratívna náro čnosť registrácie prevodov, licencií a iných 
práv 
Patenty môžu umožni ť transakcie na trhoch s technológiami: možno ich kupova ť a predáva ť 
ako majetkové tituly alebo častejšie sú predmetom licen čných dohôd. Prevody a práva sú 
registrované v národných pate ntových registroch štátov, v ktorých je patent validovaný. 
Takáto registrácia vyžaduje vymenovanie prof esionálneho zástupcu vo viac ako polovici 
členských štátov. Registráci a prevodu patentu platného v 5 krajinách môže stá ť 
2 000 až 2 500 EUR navyše k rôznym procesným poplatkom ú čtovaným v členských štátoch. 
Popritom ešte existujú rozdie lne požiadavky v s úvislosti s typmi dokumentov, ktoré treba 
predložiť do patentového regist ra, certifikátmi atd. 
                                                 
9 Dohoda o uplat ňovaní článku 65 Európskeho patentového dohovoru (Londýnska dohoda) prijatá v 
októbri 2000, Ú. v. EPÚ 2001, 550. 
 
SK 3   SK 3.4. Dôsledok: Ochrana patentu v celej EÚ je drahá 
Dôsledkom je, že komplexná ochr ana patentov v Európe je nato ľko nákladná a zložitá, že sa 
stáva pre mnohých vynálezcov a podniky nedos tupná. Najmä malé a stredné podniky často 
uprednost ňujú neformálnu ochranu svojich inovácií (t. j. tajomstvo).  
Ale aj ke ď o európske patenty požiada a sú mu poskytnuté, majite ľ patentových práv ich 
zvyčajne validuje len v nieko ľkých vybraných krajinách . V sú časnosti je európsky patent 
validovaný v priemere v 5 členských štátoch10. Počet validácií po čas posledných 15 rokov 
dokonca klesol11. Okrem toho administratívna zá ťaž a zložité udržiavanie patentov a 
registrácia práv a licencií s pôsobuje vynálezcom a podnikom vr átane tých, ktoré žiadajú o 
informácie o patente, zbyto čné náklady. 
Fragmentácia ochrany patent ov takisto zvyšuje náro čnosť presadzovania patentových práv. 
Pri vstupe tovaru do EÚ cez členské štáty, v ktorých patent nie je platný, sa majite ľ 
patentových práv nemôže opiera ť o Colný kódex EÚ, aby zadrža l tovar podozrivý z porušenia 
patentu12.  
Táto situácia má závažné nežiaduce ú činky na fungovanie vnútorného trhu. Okrem 
zachovávania rozdrobenosti trhu má tiež negatívny vplyv na inovácie, rast a 
konkurencieschopnos ť európskych podnikov.  
4. SUBSIDIARITA  
Vytvorenie európskych práv duševného vlastníc tva na poskytnutie jednotnej ochrany v celej 
EÚ a pridružených jazykových režimov je ustanovené v článku 118 ZFEÚ. Na črtnuté 
problémy možno odstráni ť len na úrovni EÚ riešením, ktoré v porovnaní so sú časným 
režimom výrazne znižuje požiadavky na prekla d a administratívne spracovanie. Nevyhnutné 
je konať na úrovni EÚ, pretože bez právneho nástroja EÚ by členské štáty neboli dostato čne 
schopné vytvori ť jednotné právne ú činky spojené s patentmi vo viacerých členských štátoch. 
Pri analýze možností sa zoh ľadnila proporcionalita. 
5. CIELE  
V nadväznosti na vymedzenie problému sú všeobecnými cie ľmi tohto návrhu posilnenie 
fungovania jednotného trhu a podpora rastu a inovácií. Tieto ciele možno dosiahnu ť zvýšením 
prístupu malých a stredných podnikov k ochran e patentov, zvyšovaním rozsahu patentovej 
validácie a rozširovaním zn alostí (konkrétne ciele). 
Uvedené ciele možno dosiahnu ť len znížením celkových nákl adov na ochranu patentov v 
Európe, najmä znížením nákladov na preklad a zverejnenie, zjedno dušením udržiavania 
patentov (obnova) a zjednodušen ím registrácie prevodu, licen čných dohôd a ďalších práv.  
                                                 
10 Štúdia o nákladoch patentovania uskuto čnená Roland Berger Market Research, august 2004. 
11 Ekonomická analýza úspor nákladov patentu Spolo čenstva uskuto čnená van Pottelsberghe, Danguy, 
2009.  
12 Nariadenie Rady (ES) č. 1383/2003, Ú. v. EÚ L 196, 2.8.2003, s. 7 – 14.   
 
SK 4   SK 6. MOŽNOSTI A  ANALÝZA POLITIKY  
Možnosti politiky sa hodnotili na  základe týchto kritérií: ú činnosť, znižovanie nákladov, 
zjednodušenie a politická realizovate ľnosť. Avšak členské štáty, ktoré žiadali Komisiu, aby 
navrhla posilnenú spoluprácu v oblasti jednotnej ochrany patentov, tiež uviedli rozsah a ciele 
takejto spolupráce. Tieto podmienky sa museli pri zvažovaní možností zoh ľadniť.  
6.1. Možnosť 1 (základný scenár) – Komi sia nepodnikne žiadne kroky 
Podľa tohto scenára by sú časný patentový systém v Európe  zostal nedotknutý. Jediné 
zlepšenie by mohlo by ť pristúpenie viacerých členských štátov k Londýnskej dohode. 
Pristúpenie je však nielen volite ľné, ale aj zd ĺhavé a zložité. Tento sc enár je neefektívny, 
pretože by sa ním neriešili nedostatky existujúceho európskeho patentového systému. Týmto scenárom by sa nedosiahlo zníženie nákladov a zjednodušenie, ke ďže problémy validácie, 
udržiavania a registrácie by pr etrvávali. A napokon, táto možnos ť nie je ani v súlade s 
politickou angažovanos ťou Komisie a Rady v riešení problémov sú časného patentového 
systému. 
6.2. Možnosť 2 – Komisia na ďalej spolupracuje s ostatným i inštitúciami na patente 
EÚ pokrývajúcom 27 členských štátov 
V rámci tejto možnosti by Komisia – spolo čne s Radou a Európskym parlamentom – 
pokračovala v práci na patente EÚ, ktorý pokrýva všetky členské štáty, t. j. pokra čovala by v 
rokovaniach na základe návr hov Komisie o patente Spolo čenstva
13 a o režimoch prekladov14. 
Táto možnos ť by úplne dosiahla ciele iniciatívy. Výsledkom by bolo výrazné zníženie 
nákladov, pretože náklady na preklady by v rámci celej EÚ dosahovali 680 EUR bez akýchkoľvek ďalších nákladov na validáciu.  Celkové úspory by mohli dosiahnu ť 159 
miliónov EUR ro čne. Z odstránenia nákladov na technic kú pomoc na zaplaten ie udržiavacích 
poplatkov možno predpoklada ť úspory vo výške 49 až 65,2 milióna EUR za 10-ro čné 
obdobie. Ke ďže platby a spravovanie udržiavania, ako aj registrácia patentov a príbuzných 
práv by boli riadené centrálne, táto možnos ť by dosiahla zásadné zjednodušenie. Táto 
možnosť však nie je politicky priechodná, pretože Rada sa pri viacer ých príležitostiach 
pokúsila dosiahnu ť jednomyse ľnú dohodu o nevyhnutných režimoch prekladu a neuspela. 
6.3. Možnosť 3 – Komisia predloží návrhy nariadenia na vykonávanie posilnenej 
spolupráce 
V rámci tejto možnosti by Komisia predložila  návrhy potrebné na realizáciu posilnenej 
spolupráce v oblasti jednotnej ochrany patentov. Jednotná oc hrana patentov by pokrývala 25 
členských štátov, ktoré majú záujem spolupracova ť v tomto rámci. Predstavujú 79 % územia 
EÚ a vyše 92 % žiadostí je podaný ch z týchto krajín. Jednotná ochrana patentov by bola 
voliteľná pre používate ľov a existovala by spolu so sú časným európskym patentovým 
systémom a s vnútroštátnymi patentovými syst émami. Významne by sa znížili náklady a 
náročnosť ochrany patentov. Všetci majitelia pate ntových práv by rovnako využívali prínosy 
tejto možnosti bez oh ľadu na to, či sú rezidentmi krajín v rámci posilnenej spolupráce, alebo 
mimo nej. 
                                                
 
13 KOM(2000) 412 
14 KOM(2010) 350 
 
SK 5   SK I keď by táto možnos ť neposkytla všetky prínosy možnosti 2, bola by efektívna a mala by 
pozitívny vplyv na používate ľov patentového systému v Eu rópe. Platbu a spravovanie 
udržiavania patentov rovnako ako registráciu pa tentov a príbuzných práv by centrálne riadil 
EPÚ na území zú častnených členských štátov. Za 10-ro čné obdobie by mohli úspory 
nákladov z poplatkov technickej pomoci pri platbách dosiahnu ť 5 760 až 7 680 EUR na 
patent, ak by sa na posilnenej spolupráci zú častnilo 25 členských štátov. V nezú častnených 
krajinách by sa patenty stále museli rieši ť individuálne. 
6.3.1.  Čiastková možnos ť 3.1 – Komisia navrhuje režimy prekladov platné v oblasti 
jednotnej ochrany patentov, ktoré zodpovedajú jej návrhu z 30. júna 2010 
V rámci tejto čiastkovej možnosti by Komisia navrhla režimy prekladov platné v oblasti 
jednotnej ochrany patentov, ktoré sú totožné s jej návrhom reži mu prekladov pre patent EÚ. 
Majiteľ patentových práv by dodal EPÚ preklad nárokov do dvoch ďalších úradných jazykov 
EPÚ. Neboli by potrebné žiadne ďalšie preklady (s výnimkou prípadu sporu). Priemerné 
náklady na patenty v oblasti posilnenej spolupráce by boli 680 EUR. Náklady na ochranu pre 
celú EÚ by mohli by ť 15 % dnešných nákladov (s 25 zú častnenými členskými štátmi). 
Celkové úspory by mohli dosiahnu ť 58,5 miliónov EUR ro čne. Táto čiastková možnos ť by 
bola nákladovo efektívna a prin iesla by príslušné zjednoduš enie, ale nenašla dostato čnú 
podporu v Rade. Členské štáty žiadajúce spustenie posilnenej spolupráce chcú zahrnú ť do 
vykonávacích predpisov niektoré z prvkov navrhnutých belgickým predsedníctvom k 
režimom prekladov. Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa povo ľuje posilnená spolupráca, už 
obsahuje v tomto oh ľade nieko ľko podstatných prvkov. Preto je táto možnos ť politicky 
nepriechodná. 
6.3.2.  Čiastková možnos ť 3.2 – Komisia navrhuje režimy prekladov platné v oblasti 
jednotnej ochrany patentov na základe svojho návrhu z 30. júna 2010 so zapracovaním prvkov kompromisného návrhu prerokovaného Radou 
V rámci tejto čiastkovej možnosti by sa režimy prekladov doplnili o ur čité prvky 
kompromisného návrhu belgického predse dníctva z roku 2010, ako to požadovali členské 
štáty žiadajúce Komisiu, a by predložila návrh na za čatie posilnenej spolupráce. Hlavný súbor 
jazykových požiadaviek by bol pod ľa Európskeho patentového dohovoru. Okrem toho by 
dodatočné požiadavky na preklad platili pre prechodné obdobie, čo by znamenalo pre 
majiteľa patentových práv dodato čné náklady. Preto sa cel kové náklady na preklady po čas 
prechodného obdobia môžu pohybova ť približne od 980 EUR do 2 380 EUR za patent v 
oblasti posilnenej spolupráce. Ke ď budú k dispozícii vysokokvalitné strojové preklady, 
náklady na preklady by sa zníž ili na 680 EUR. Náklady na oc hranu pre celú EÚ by mohli by ť 
20% dnešných nákladov (s 25 zú častnenými členskými štátmi). Celkové úspory by mohli 
dosiahnuť 50 miliónov EUR ro čne. Možno o čakávať, že táto čiastková možnos ť získa 
významnú politickú podporu.  
7. P
OROVNANIE MOŽNOSTÍ A ICH DÔSLEDKY  
Pri porovnávaní možností má možnos ť 2 najvyššie skóre v ú činnosti, znížení nákladov a 
kritériách zjednodušenia. Avšak možnos ť 3 má tiež významné prínosy a výsledky v podobe 
dôležitých úspor a zjed nodušení pre používate ľov z Európy a z tretích krajín. 
Vytvorenie patentu EÚ (možnos ť 2) by malo najvä čší pozitívny vplyv na vnútorný trh, na 
používate ľov patentových informácií a na spotrebite ľov, pretože by integrovalo v úplnom 
 
SK 6   SK rozsahu vnútorný trh z h ľadiska ochrany patentov. Ale možnos ť 3 by tiež zvýšila úrove ň 
integrácie nielen medzi zú častnenými členskými štátmi, ale aj medzi zú častnenými a 
nezúčastnenými krajinami. Vykonávaním posilnenej spolupráce v celej EÚ sa výrazne znížia 
celkové náklady a náro čnosť získania ochrany patentov, a teda možno o čakávať, že viac 
vynálezcov sa bude usilova ť o ochranu patentov aj v členských štátoch,  ktoré sa nezú častňujú 
na posilnenej spolupráci.  
Skvalitnená integrácia bude ma ť pozitívny vplyv na prístup spotrebite ľov k tovarom a 
službám. Lepšie integrovaný trh zabezpe čí lepší cezhrani čný obchod a u ľahčí boj proti 
falšovanému tovaru. Centraliz ovaná registrácia a uverej ňovanie patentov EPÚ by napomohlo 
rozširovaniu poznatkov a malo pozitívny vplyv na inovácie.  
Jednoduchší a lacnejší prístup k patentom v Európe pravdepodobne povedie k zvýšeniu po čtu 
inovatívnych malých a stredných podnikov. Malé  a stredné podniky majú rozhodujúcu úlohu 
pri vytváraní pracovných miest; zabezpe čujú 2/3 pracovných miest v súkromnom sektore15. 
Možno teda o čakávať, že nárast po čtu nových podnikov bude ma ť pozitívny vplyv na tvorbu 
pracovných miest. 
Aj keď je jasné, že z hospodárskeho h ľadiska by bol najú činnejším riešením patent EÚ, 10 
rokov vyjednávania ukázal o, že táto možnos ť je politicky nepriechodná. Z analýzy možnosti 3 
vyplýva, že jej prínosy by boli ešte ve ľmi dôležité. Hoci režim prekladov uvedený 
v čiastkovej možnosti 3.1 by bol najviac ná kladovo efektívny, je pravdepodobné, že čiastková 
možnosť 3.2 bude ma ť najširšiu podporu medzi členskými štátmi, ktoré sa zú častňujú na 
posilnenej spolupráci.  Preto sa uprednost ňuje možnos ť 3 s čiastkovou možnos ťou 3.2.. 
8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Päť rokov po za čatí uplatňovania Komisia preskúma uplat ňovanie právnych predpisov s 
osobitným zameraním na prechodné režimy prekladov. Komisia bude tiež na ro čnom základe 
monitorova ť príslušné ukazovatele  podmienok inovácie, po čet patentov a ich náklady. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm