SK Úradný vestník Európskej únie C 187/21

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 187/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„KORČULANSKO MASLINOVO ULJE“

EÚ č.: HR-PDO-0005-01351 – 1.7.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Názov:

„Korčulansko maslinovo ulje“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátsko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.5. Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.).

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Korčulansko maslinovo ulje“ je extrapanenský olivový olej, ktorý sa získava priamo z plodov olivovníka mechanickým spôsobom.

V čase umiestnenia na trh musí mať výrobok „Korčulansko maslinovo ulje“ tieto fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

— obsah voľných mastných kyselín: ≤ 0,6 %,

— peroxidové číslo ≤ 6 mmol O2/kg,

— K232 ≤ 2,50,

— K270 ≤ 0,22,

— zlatožltú až zelenú farbu,

— výraznú arómu zeleného ovocia a listov olivovníka (medián ovocných aróm ≥ 2,5),

— výraznú a jednotnú, stredne až výrazne horkú a trpkú chuť s dlhotrvajúcim doznievaním (medián horkosti a štipľavosti ≥ 3).

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Základnou surovinou na výrobu oleja „Korčulansko maslinovo ulje“ sú olivy z autochtónnych kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“, ktoré sa používajú samostatne alebo vo vzájomnej kombinácii, pričom tieto kultivary musia predstavovať aspoň 80 % výrobku. Iné kultivary olív, ktoré sa pestujú v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4, netvoria viac než 20 % olív spracovaných na účely výroby „Korčulansko maslinovo ulje“ a nemajú významný vplyv na kvalitu konečného výrobku.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby „Korčulansko maslinovo ulje“ (pestovanie, zber a spracovanie olív) sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Skladovanie a plnenie oleja do fliaš sa takisto musí uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4 s cieľom zachovať špecifické organoleptické vlastnosti a kvalitu výrobku, ktoré by dekantácia mohla nepriaznivo ovplyvniť. Každá ďalšia dekantácia oleja mimo vymedzenej zemepisnej oblasti či jeho preprava po mori na dlhšie vzdialenosti (s ohľadom na možné nedostatočné dopravné spojenie ostrova Korčula s pevninou) by napokon mohla nepriaznivo ovplyvniť kvalitu oleja. Z týchto dôvodov výrobok nemožno plniť do fliaš mimo vymedzenej zemepisnej oblasti. „Korčulansko maslinovo ulje“ sa umiestňuje na trh v (tmavých) sklených nádobách s objemom, ktorý nepresahuje 1 liter.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na etikete výrobku musí byť vyznačený rok zberu. Každá nádoba umiestnená na trh musí niesť spoločný identifikačný znak. Vzhľad spoločného identifikačného znaku je znázornený na obrázku.

Všetci používatelia chráneného označenia pôvodu, ktorí umiestňujú tento výrobok na trh v súlade s jeho špecifikáciou, majú právo používať spoločný identifikačný znak za rovnakých podmienok.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby „Korčulansko maslinovo ulje“ zahŕňa celý ostrov Korčula, tzn. katastrálne územia obcí Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula a Lumbarda.

Zo západu oddeľuje ostrov Korčula od ostrova Hvar 15 kilometrov široký Korčulanský prieliv, zo severu je ostrov od poloostrova Pelješac oddelený 2,5 kilometra širokým Pelješackým prielivom a na juhu susedí s ostrovom Lastovo, pričom ich rozdeľuje 13 kilometrov široký Lastovský prieliv.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Ostrov Korčula sa vyznačuje skalnatým, hornatým terénom, ktorý je pokrytý hlavne skalami a poskytuje len málo ornej pôdy. Orná pôda bola vyčistená od kameňov a upravená do terasového usporiadania. Odstránené kamene z polí sa použili na výstavbu suchých kamenných stien, ktorými sú ohradené jednotlivé terasy. Suché kamenné steny udržujú úrodnú pôdu na terasách, tzn. že zabraňujú dažďu, aby pôdu odplavil. Na úrodných terasových poliach ohradených suchými kamennými stenami sú vysadené olivové háje, v ktorých prevažujú autochtónne kultivary „Lastovka“ a „Drobnica“.

Hlavné typy úrodnej pôdy možno rozdeliť do dvoch skupín: terasové regozeme a poľné regozeme. Regozeme sú najčastejšie zložené z vápenatých kambizemí a pôd typu terra rossa.

Ostrov Korčula má stredomorské podnebie s miernymi zimami a suchými horúcimi letami. Vysoké priemerné teploty sú dôsledkom vysokého množstva slnečného žiarenia. Priemerné ročné teploty sa na ostrove Korčula pohybujú od 15,6 °C do 16,8 °C. Najteplejším mesiacom je júl s priemernou teplotou 25,9 °C. Naopak, najchladnejším mesiacom je február s priemernou teplotou 9,1 °C.

Z hľadiska množstva slnečného žiarenia má Korčula výborné podmienky na pestovanie olív. Najvyšší počet hodín slnečného svitu je v júli (373,7 alebo približne 12 hodín slnečného žiarenia denne) a naopak, najnižší v decembri (125,3 alebo približne 4 hodiny denne).

Z hľadiska ročného úhrnu zrážok je podnebie na ostrove Korčula typicky vlhké. Najviac zrážok spadne v chladnejšej časti roka, od októbra do marca, keď sa priemerný mesačný úhrn zrážok pohybuje od 80 mm do 150 mm. Najmenej zrážok býva od júna do augusta: priemerne od 30 mm do 45 mm.

Ľudské faktory

Obyvateľstvo ostrova Korčula zohralo hlavnú rolu v krajinotvorbe ostrova. Pestovatelia olív pracujú v skalnatom, hornatom teréne, ktorý premenili na úrodnú pôdu a prispôsobili ho na pestovanie olivovníkov na terasách spevnených suchými kamennými stenami. Z dôvodu zložitej dostupnosti terás v kopcoch nie je možné použitie veľkých strojov. Olivy sa zberajú ručne pomocou mechanických ručných nástrojov.

Už od prehistorických čias ostrov Korčula pravidelne menil majiteľov, a tak život na ostrove a rozvoj trhových plodín ovplyvnilo množstvo historických udalostí. Mnohé historické pramene potvrdzujú pestovanie olív a výrobu olivového oleja na ostrove Korčula od obdobia kolonizácie starovekými Grékmi, ako aj za vlády Rimanov a Benátčanov. V písomných zmienkach pochádzajúcich z obdobia benátskej vlády sa uvádza, že „benátska vláda skupovala olej za veľmi nízke ceny, čo obyvateľov ostrova prinútilo k tomu, aby olej začali pašovať“. Napriek zavedeniu prísnych trestov údaje svedčia o tom, že olej z Korčule sa dostal až do Terstu (S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova Blato, 2003).

Špecifickosť výrobku

Špecifickosť oleja „Korčulansko maslinovo ulje“ je dôsledkom výberu autochtónnych olivových kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“, ktoré tvoria 80 % olív na ostrove Korčula.

Pavle Bakarić vo svojej vedeckej práci (Elajografija otoka Korčule, 1995) uvádza, že autochtónne kultivary olív „Lastovka“ a „Drobnica“ sa líšia od iných odrôd pestovaných na ostrove Korčula (napr. „Velika Lastovka“, „Vrtušćica“, „Oblica“), a to z hľadiska morfologických, biologických aj komerčných vlastností. Takisto uvádza, že čerstvé olivy týchto dvoch kultivarov obsahujú vyšší podiel oleja (od 16,4 % do 24 %) ako čerstvé olivy iných kultivarov.

Špecifickosť „Korčulansko maslinovo ulje“ spočíva v jeho aróme (ktorá pripomína zelené ovocie a olivové listy) a chuti (jednotnej, stredne až výrazne horkej a štipľavej), ktoré sú výsledkom vysokého podielu celkových fenolov zodpovedajúcich za senzorické vlastnosti oleja, teda za jeho horkosť a štipľavosť. Uvedenú skutočnosť potvrdil aj výskum (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika and S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol. 17, 2011), ktorým sa zistilo, že olivový olej pochádzajúci z kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“ obsahuje vyšší podiel celkových fenolov (viac ako 350 mg/kg) ako iné analyzované kultivary („Oblica“ a „Levantinka“), pri ktorých dosahoval obsah celkových fenolov 161,15 mg/kg. Takisto sa zistilo, že kultivar „Lastovka“ má spomedzi analyzovaných kultivarov najvyšší podiel hydroxytyrozolov (214,32 mg/kg) a kultivar „Drobnica“ má najvyšší podiel tyrozolov (84,37 mg/kg). Fenolové zlúčeniny nachádzajúce sa v oleji kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“ prispievajú k vysokej oxidačnej stabilite a dlhej skladovateľnosti. Vysoký podiel fenolových zlúčenín vplýva na horkosť a štipľavosť „Korčulansko maslinovo ulje“ (medián horkosti a štipľavosti je ≥ 3), pričom rovnováha medzi týmito dvoma vlastnosťami sa najlepšie prejavuje pri kultivaroch „Drobnica“ a „Lastovka“, z ktorých sa tento olivový olej vyrába.

Do pestovania olív a výroby olivového oleja je na ostrove Korčula v súčasnosti zapojených asi 1 000 poľnohospodárskych podnikov a 10 lisovní. Pestovanie olív je v rámci ostrova dôležitou hospodárskou činnosťou a názov „Korčulansko maslinovo ulje“ sa aj dnes používa v každodennej reči a na trhu (dodací a prepravný list, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014).

Príčinná súvislosť

K špecifickosti oleja „Korčulansko maslinovo ulje“ prispievajú špecifické pedoklimatické podmienky ostrova Korčula, ako aj ľudská činnosť.

Aby miestni obyvatelia mohli tento olej vyrábať, premenili skalnatý a hornatý terén na terasové polia ohradené suchými kamennými múrmi. Na terasách vysadili olivové háje, ktoré sú tvorené hlavne olivovníkmi kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“. Terasy s kamennými múrmi vysadené olivovníkmi sú autentickou črtou scenérie ostrova.

Pestovatelia si vybrali kultivary „Lastovka“ a „Drobnica“ ako tie, ktoré sú najlepšie prispôsobené špecifickým pedoklimatickým podmienkam. Urodí sa na nich 80 % olív na ostrove Korčula.

Vďaka svojej zemepisnej polohe prevládajú na Korčuli veľmi vysoké denné teploty s veľmi veľkým počtom hodín slnečného svitu, čo praje pestovaniu a rastu olív, najmä olív kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“, ktoré sú extrémne odolné voči suchu a majú výnimočne dlhé obdobie zberu (od októbra do začiatku februára).

Ručný zber olív umožňuje miestnym pestovateľom stanoviť ideálny čas zberu, čo má priamy vplyv na vysoký obsah fenolov v olivách, ktorým „Korčulansko maslinovo ulje“ vďačí za svoju stredne až výrazne horkú a štipľavú chuť.

Rovnako aj špecifické klimatické podmienky na ostrove Korčula s vysokým počtom hodín slnečného svitu a nízkym úhrnom zrážok v letných mesiacoch priamo vedú k zvýšeniu obsahu fenolov v olejoch vyrobených z kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“. Z analýz vyplynulo, že obsah fenolov v týchto olivách je vyšší ako v iných testovaných odrodách, čomu olej „Korčulansko maslinovo ulje“ vďačí za svoje špecifické vlastnosti.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/KORCULANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/2016-4-6%20-%20Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf.

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.