Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) /* KOM/2011/0874 v konečnom znení - 2011/0428 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V oznámení Komisie o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020 (ďalej len „oznámenie o VFR“)[1] sa vymedzuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania v oblasti plnenia stratégie Európa 2020[2]. Vo svojom návrhu sa Komisia rozhodla pristupovať k opatreniam na ochranu životného prostredia a klímy ako k neoddeliteľnej súčasti všetkých hlavných nástrojov a zásahov. Z tohto tzv. „mainstreamingu“ vyplýva, že ciele v oblasti životného prostredia a klímy „sa musia odzrkadliť vo všetkých hlavných nástrojoch, aby tak prispeli k vybudovaniu nízkouhlíkového hospodárstva, v ktorom sa efektívne využívajú zdroje a ktoré je odolné voči zmene klímy, zlepší konkurencieschopnosť Európy, vytvorí viac ekologických pracovných miest, posilní energetickú bezpečnosť a prinesie prínosy pre zdravie.“ Hlavné nástroje financovania Únie však neriešia všetky konkrétne potreby v oblasti životného prostredia a klímy. Vykonávanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia a klímy je však v rámci Únie stále nerovnomerné a nedostatočné, čo vedie k hromadeniu problémov v oblasti životného prostredia a klímy. Táto situácia si vyžaduje nové a účinnejšie spôsoby vykonávania právnych predpisov, ako aj vývoj a šírenie osvedčených postupov v rámci Únie s cieľom zabezpečiť, aby sa členské štáty a zainteresované strany mohli poučiť zo vzájomných skúseností. Z tohto dôvodu Komisia okrem mainstreamingu navrhla aj pokračovať v programe LIFE, ktorý v súčasnosti upravuje nariadenie o programe LIFE+[3]. Kombináciou mainstreamingu s osobitným nástrojom sa zvýši súdržnosť a všeobecný prínos zásahov Únie. Špecializovaný nástroj umožňuje Komisii lepšie určovať priority, priamo monitorovať vykonávanie a zabezpečovať, aby sa dostupné zdroje efektívne využívali na ochranu životného prostredia a klímy. Táto koncepcia dáva Komisii možnosť vybrať si v rámci Únie tie najlepšie projekty, a tak sa vyhnúť zlyhaniam v koordinácii. Okrem toho má prírodné bohatstvo charakter verejného vlastníctva a nie je v rámci Únie rozdelené rovnomerne. Povinnosť zachovávať a zveľaďovať toto bohatstvo si vyžaduje dôsledné uplatňovanie zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti. V tomto kontexte článok 8 smernice o biotopoch[4] výslovne dáva do súvislosti ochranné opatrenia a spolufinancovanie Úniou. Program LIFE zohráva zásadnú úlohu pri lepšom rozdeľovaní solidarity a spoločnej zodpovednosti pri zachovávaní spoločného prírodného bohatstva Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Osobitný program financovania opatrení na ochranu životného prostredia a klímy: · zabezpečuje účinnejší zásah ako individuálne kroky členských štátov prostredníctvom intenzívnejšieho združovania zdrojov a odborných poznatkov a podporovaním partnerstiev, ktoré by bolo inak zložité vytvoriť, · poskytuje platformu pre vývoj a výmenu osvedčených postupov a poznatkov, zlepšovanie, katalyzovanie a urýchľovanie zmien pri vykonávaní acquis v oblasti životného prostredia a klímy a umožňuje členským štátom a zainteresovaným stranám poučiť sa zo vzájomných skúseností a efektívnejšie riešiť tieto problémy, · vytvára synergie v rámci fondov Únie a vnútroštátnych fondov tým, že spoločne koordinuje ich kroky smerom k dosiahnutiu environmentálnych a klimatických cieľov a súčasne mobilizuje dodatočné prostriedky z verejného a súkromného sektora. Tým sa zvýši súdržnosť a účinnosť zásahov Únie a podporí sa jednotnejšie vykonávanie acquis; · zvyšuje viditeľnosť opatrení EÚ na ochranu životného prostredia a klímy tak, že približuje EÚ k občanom a preukazuje svoje odhodlanie plniť environmentálne a klimatické ciele, vďaka čomu dochádza k zvýšeniu relevantnosti týchto cieľov. Niekoľko hodnotení[5] potvrdzuje, že program LIFE je úspešný nástroj vykonávania politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia so značným všeobecným prínosom. V týchto hodnoteniach sa však takisto zdôraznilo, že politický vplyv programu LIFE je obmedzený nedostatkom strategického zamerania. Dôvodom je najmä čisto „vzostupná“ koncepcia výberu projektov, ktorá Komisii neumožnila usmerniť dopyt na základe potrieb politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Je preto potrebné jasnejšie sa zamerať na činnosti a sektory, v ktorých by program LIFE mohol ešte veľa zmeniť. Nové problémy a dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020 si vyžadujú úpravy tohto programu. Boj proti zmene klímy a dosiahnutie väčšej odolnosti Únie voči súvisiacim rizikám predstavujú niektoré z najväčších problémov, ktorým Únia čelí, a je potrebné prijať okamžité kroky v zmysle stratégie Európa 2020. Komisia uznáva tento problém a vo svojom oznámení o VFR uvádza, že má v úmysle zvýšiť podiel rozpočtu Únie na klímu na minimálne 20 % s príspevkom z ostatných politík. Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) by mal teda k tomuto cieľu prispievať. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Toto nariadenie čerpá z rozsiahlej analýzy možností riešených v posúdení vplyvu[6] a rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. Konkrétne sa uskutočnili tieto štúdie a konzultácie: – ex post hodnotenie programu LIFE (1996 – 2006) [7] a strednodobé hodnotenie programu LIFE+ (2007 – 2009)[8], – štúdie uskutočnené externými konzultantmi, konkrétne: „Kombinované posúdenie vplyvu a ex ante hodnotenie revízie nariadenia o programe LIFE+“[9] a „Zmena klímy v budúcom viacročnom finančnom rámci“[10], – otvorená online konzultácia na internetovom portáli „Váš hlas v Európe“[11], – konzultácia uskutočnená Výborom regiónov[12], – konzultácia s členmi výboru pre program LIFE+ a environmentálnymi atašé členských štátov, ad hoc stretnutia zainteresovaných strán[13]. Z výsledkov týchto konzultácií vyplýva, že program LIFE vo všeobecne dosahuje dobré výsledky z hľadiska životného prostredia a všeobecného prínosu. Zainteresované strany podporujú pokračovanie programu LIFE, ako aj rozličné zásahy a návrhy Komisie vrátane nového typu projektov – integrovaných projektov. Hoci zainteresované strany podporujú, aby sa program LIFE viac zameral na vykonávanie a začleňovanie environmentálnych a klimatických cieľov do ďalších politík, nepodporujú obmedzenie pokrytých tematických oblastí. Podobne platí, že hoci zainteresované strany vo všeobecnosti podporujú zmenu zo čisto vzostupnej na viac zostupnú koncepciu, sú proti zavedeniu ročných a ohraničených priorít. Hlavným dôvodom je, že prioritné oblasti by mali byť relatívne stabilné, aby umožnili potenciálnym žiadateľom naplánovať, pripraviť a predložiť návrhy. Posúdenie vplyvu by sa preto malo zamerať na odporúčania hodnotení a Dvora audítorov[14], aby sa zvýšila efektívnosť a všeobecný prínos programu LIFE a súčasne sa zohľadnili hlavné výhrady a návrhy zainteresovaných strán. Možnosti stanovenia priorít analyzované v posúdení vplyvu sa snažia nastoliť rovnováhu medzi potrebou stability pre potenciálnych žiadateľov a potrebou lepšieho zamerania sa na politické potreby Únie. Analyzovali sa tri scenáre. Prvým je status quo s čisto vzostupnou koncepciou, čiastočne upravenou koncentráciou vyhradených zdrojov na ochranu klímy. Druhým je flexibilná zostupná koncepcia pre všetky typy projektov, pričom Komisia vyvíja viacročné pracovné programy, v ktorých uvádza tematické priority spojené s dosahovaním konkrétnych cieľov a stimuluje dopyt na riešenie tematických priorít v rámci rozličných zložiek. Integrované projekty by sa vzhľadom na ich povahu zamerali len na niektoré sektory, až kým sa nedosiahnu ciele. Tretí scenár kombinuje zostupnú koncepciu pre integrované projekty a vzostupnú koncepciu pre všetky ostatné typy projektov. V rámci tejto možnosti by Komisia obmedzila ex ante tematické zameranie integrovaných projektov na štyri sektory v podprograme „Životné prostredie“, až kým sa nedosiahnu ciele, zatiaľ čo žiadatelia môžu predkladať návrhy pre ostatné typy projektov vo všetkých environmentálnych sektoroch. Uprednostňuje sa možnosť flexibilnej zostupnej koncepcie. V posúdení vplyvu sa analyzovali možnosti v oblastiach, na ktoré by sa mali integrované projekty zamerať, pričom sa vyvodili závery, že Natura 2000, oblasť vody, odpadu a ovzdušia predstavujú sektory s najväčším potenciálom na úspech, kde by sa mohli dosiahnuť ďalšie environmentálne prínosy. Zainteresované strany, najmä regionálne orgány, takisto označili tieto sektory. Keďže podprogram „Ochrana klímy“ je nový, môžu sa integrované projekty relevantné z hľadiska zmiernenia zmeny klímy a adaptáciu na ňu postupne zavádzať do programového obdobia počas 2 až 3 rokov. V posúdení vplyvu sa takisto analyzovalo, či stále platí tradičných 50 % vyhradených projektových zdrojov na prírodu a biodiverzitu, a dospelo sa k záveru, že je to tak. V podstate všetky zainteresované strany považujú biodiverzitu za najdôležitejšiu prioritu programu LIFE. V posúdení vplyvu sa takisto vyhodnotili možnosti geografického rozdelenia projektov vrátane možnosti pridelenia prostriedkov na úrovni členských štátov (podobne ako v nariadení o programe LIFE+). Zvažovali sa tri možnosti: systém len na základe významu, bez geografických kritérií spojených s výberom; systém geografickej vyváženosti zabezpečený Komisiou v súlade so zásadami solidarity a spoločnej zodpovednosti a systém pridelenia prostriedkov na úrovni členských štátov v prípade integrovaných projektov. Uprednostňovanou možnosťou je zabezpečenie geografickej vyváženosti pre integrované projekty. Nakoniec sa kládol silný dôraz na zjednodušenie s cieľom vychádzať zo zmien uskutočnených v rámci programu LIFE+, ako napríklad použitie elektronických návrhov. Oblasťami určenými na dodatočné zjednodušovanie boli: dvojfázová koncepcia výberu integrovaných projektov, zvýšené využívanie paušálnych súm a paušálnych sadzieb a neoprávnenosť určitých nákladov. Aby príjemcovia neboli týmto zjednodušením znevýhodnení, v posúdení vplyvu sa takisto skúmala možnosť zvýšenia miery spolufinancovania. Ako súčasť zjednodušujúcich opatrení sa takisto analyzovali možnosti externalizácie väčšiny riadiacich úloh na existujúcu výkonnú agentúru, ako aj možnosť úplnej externalizácie a hybridná možnosť. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Ciele Únie v oblasti životného prostredia sú zakotvené v hlave XX Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Najbežnejším právnym základom pre právne predpisy v oblasti životného prostredia a klímy je článok 192 ZFEÚ, ktorý Európsky parlament a Radu oprávňuje rozhodnúť o tom, aké kroky by mala Únia prijať s cieľom dosiahnuť ciele v oblasti životného prostredia, ktoré sú stanovené v článku 191 ZFEÚ. Najmä Lisabonská zmluva posilnila dôraz na ochranu klímy, tým, že sa boj proti zmene klímy stal jasnou súčasťou cieľov v oblasti životného prostredia. V článku 11 ZFEÚ sa ustanovuje povinnosť začleniť požiadavky ochrany životného prostredia do vymedzenia a uskutočňovania politík a činností Únie, a to predovšetkým s ohľadom na podporu udržateľného rozvoja. Okrem toho sa v článku 8 smernice o biotopoch výslovne dáva do súvislosti vydávanie ochranných opatrení so spolufinancovaním Úniou. Tento návrh nového nariadenia o programe LIFE je koncipovaný ako program LIFE s dvoma podprogramami: programom pre životné prostredie a programom pre ochranu klímy. Vytvorením podprogramu „Ochrana klímy“ sa udeľuje vyšší status pôvodnej tematickej zložke „Zmena klímy“ v rámci zložky LIFE+ „Politika a riadenie v oblasti životného prostredia“. Existuje obrovský potenciál synergie medzi environmentálnymi a klimatickými cieľmi, keďže projekty môžu slúžiť viacerým účelom naraz. Napríklad projekty týkajúce sa ochrany lesa môžu spoločne prispievať k biodiverzite a zmierneniu dôsledkov zmeny klímy prostredníctvom podpory zalesňovania, a tak zlepšovať aj schopnosť absorpcie uhlíka. Projekty obnovy záplavových území môžu uľahčiť adaptáciu na zmenu klímy a prechod na spoločnosť odolnejšiu voči zmene klímy. Cieľom programu LIFE je slúžiť ako katalyzátor podpory vykonávania a začleňovania environmentálnych a klimatických cieľov do ostatných politík a praxe členských štátov. Osobitný dôraz sa kladie na lepšie riadenie, keďže je neoddeliteľne spojené so zlepšovaním vykonávania. Dôležitá zmena pri zlepšovaní efektívnosti programu LIFE a vytváraní užších prepojení s politickými prioritami Únie predstavuje prechod z čisto vzostupnej koncepcie na flexibilnú zostupnú koncepciu. Komisia po konzultácii s členskými štátmi vypracuje pracovné programy, ktoré budú platné minimálne dva roky. Budú zahŕňať napríklad priority, rozdeľovanie zdrojov medzi typy financovania a ciele na dané obdobie. Priority zahrnuté v týchto programoch nebudú ohraničené, aby tak mohli žiadatelia predkladať návrhy aj v iných oblastiach a aby mohli dopĺňať nové nápady a reagovať na nové problémy. Komisii bude pomáhať výbor pre program LIFE na ochranu životného prostredia a klímy, ktorý bude mať dvojakú povahu, konkrétne dvoch rozličných predsedov a rozličné zloženie v závislosti od toho, či sa riešené problémy budú týkať podprogramu „Životné prostredie“ alebo podprogramu „Ochrana klímy“. Komisia prijme prostredníctvom delegovaných aktov aj ďalšie osobitné aspekty programu LIFE, ako je ďalšie vymedzenie kritérií oprávnenosti pre výber projektu, kritériá pre uplatňovanie geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovatele výkonnosti uplatňované na konkrétne tematické priority. Ďalšou veľkou zmenou je vytvorenie nového typu projektov: „integrovaných projektov“. Ich cieľom je zlepšiť vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia a klímy a ich začleňovanie do ďalších politík, najmä zabezpečením koordinovanej mobilizácie ďalších prostriedkov zo zdrojov Únie aj z vnútroštátnych a súkromných zdrojov smerom k dosiahnutiu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. Integrované projekty budú fungovať v rámci veľkom územnom rozsahu (konkrétne regionálnom, multiregionálnom či vnútroštátnom, ako aj v rámci viacerých sektorov) a budú zamerané na vykonávanie plánov alebo stratégií v oblasti životného prostredia a klímy predpísaných inými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a ochrany klímy, inými aktmi Únie alebo vypracovaných orgánmi členských štátov. Integrované projekty podprogramu „Životné prostredie“ sa v prvom rade zamerajú na vykonávanie plánov a programov týkajúcich sa smernice o vtákoch[15] a smernice o biotopoch, rámcovej smernice o vode[16] a právnych predpisov o odpade a kvalite ovzdušia. Tieto integrované projekty by mali umožniť aj dosahovanie výsledkov v ostatných politických oblastiach, najmä v prípade rámcovej smernice o morskej stratégii[17]. V rámci podprogramu „Ochrana klímy“ sa môžu integrované projekty zamerať na vykonávanie stratégií a akčných plánov v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácii na ňu. Integrované projekty sa pokiaľ možno zamerajú aj na mobilizáciu ďalších zdrojov financovania Únie prostredníctvom využívania synergie a zabezpečenia súladu s rozličnými programami financovania Únie. Budú slúžiť zodpovedným orgánom ako príklad toho, ako je možné prostredníctvom koordinácie rozličných finančných nástrojov dosiahnuť lepšie vykonávanie právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Na úrovni Únie sa môže táto koordinácia medzi programom LIFE a ďalšími programami financovania Únie stanoviť v rámci spoločného strategického rámca. Týmto nariadením sa takisto zavádza jasnejšie vymedzenie činností financovaných pre každú prioritnú oblasť. Podprogram „Životné prostredie“ pozostáva z troch prioritných oblastí, ktorých ťažisko sa presunie na vykonávanie a začleňovanie. Prioritná oblasť Biodiverzita rozširuje svoju podporu na vývoj osvedčených postupov pre širšie problémy v oblasti biodiverzity, pričom jej ťažisko ostáva na sústave Natura 2000. Ťažiskom prioritnej oblasti Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov sa stáva vykonávanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a vylučuje sa z nej trhové využívanie inovácií, keďže tento aspekt bude lepšie pokrytý z programu Horizont 2020[18]. Prioritná oblasť Riadenie a informovanie ako súčasť intenzívnejšieho zamerania na podporu lepšieho riadenia nahrádza predchádzajúcu zložku Informovanie a komunikácia a bude okrem kampaní na zvyšovanie informovanosti aktívnejšie podporovať šírenie poznatkov v oblasti rozhodovania a vývoja osvedčených postupov pre lepší a efektívnejší súlad. V pláne do roku 2050[19] sa uvádza, že testovanie nových koncepcií zmiernenia zmeny klímy bude mať aj naďalej zásadný význam pre prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. Bude tiež potrebné zaistiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala medzisektorovou prioritou Únie. Okrem toho sú celková podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a zaistenie zapojenia zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Hlavným cieľom programu LIFE je urýchliť zmeny vo vývoji a vykonávaní politík prostredníctvom poskytovania a rozširovania riešení a osvedčených postupov s cieľom dosiahnuť environmentálne a klimatické ciele. Preto poskytuje možnosť spolufinancovania projektov s jasnými prínosmi pre životné prostredie a klímu a rozširuje existujúcu vedomostnú základňu. Komisia zabezpečí synergie medzi programom LIFE a ostatnými nástrojmi Únie, môže napríklad využiť výsledky výskumu a inovácií zistených v rámci programu Horizont 2020 a prostredníctvom predchádzajúcich rámcových programov v oblasti výskumu a inovácií. Program LIFE by mal zahŕňať všetky typy financovania, ktoré sú potrebné na riešenie jeho cieľov a priorít. Hlavný finančný zásah predstavujú najmä granty na opatrenia na financovanie projektov. Možné sú aj granty na prevádzku MVO a iných subjektov záujmu Únie, ktoré primárne pôsobia v oblasti životného prostredia a klímy. Program LIFE umožňuje využívanie finančných nástrojov[20]. Pri vykonávaní grantov na opatrenia by Komisia mala podporovať aj využívanie zeleného verejného obstarávania. Program LIFE rozširuje územný rozmer vďaka flexibilnejšej koncepcii financovania životného prostredia a klímy mimo Únie: po prvé sa formálne povoľujú činnosti mimo Únie vo výnimočných prípadoch a za osobitných podmienok, ako aj v krajinách, ktoré sa na programe zúčastňujú z územia mimo Únie, a po druhé sa vytvára právny základ na spoluprácu s medzinárodnými záujmovými organizáciami, ktoré sú relevantné z hľadiska politiky v oblasti životného prostredia a klímy a ktoré nemusia nutne patriť do rámca vonkajšej činnosti Únie (napr. medzinárodné štúdie). V rámci procesu zjednodušovania sa v programe LIFE prijímajú jednoduchšie postupy. Je dôležité, aby boli do vytvárania priorít pre program LIFE zapojené členské štáty, najmä preto, aby tieto priority náležite odzrkadľovali rozdiely medzi členskými štátmi a účinne pomáhali pri zlepšovaní a urýchľovaní vykonávania politiky v oblasti životného prostredia a klímy. Okrem toho bude program LIFE naďalej zlepšovať systémy IT s cieľom urýchľovať a uľahčovať elektronické predkladanie žiadostí. S cieľom ďalej zjednodušovať účasť malých zainteresovaných strán, ako sú MSP alebo MVO, sa bude osobitná pozornosť venovať jasným, ľahko čitateľným a jednotným formulárom žiadostí, dostatočne dlhým lehotám na predkladanie žiadostí, pomoci pri príprave žiadostí a verejne dostupným lehotám na zamietnutie či prijatie návrhu projektu spolu s jasne uvedenými dôvodmi prípadného zamietnutia. Socioekonomické vplyvy projektu sa budú analyzovať pri posudzovaní žiadosti. Tým dôjde aj k častejšiemu využívaniu paušálnych sadzieb a paušálnych súm na zjednodušenie procesu uplatňovania a nahlasovania, ako aj k zníženiu prísnosti požiadaviek na nahlasovanie v prípade integrovaných projektov. Na výber integrovaných projektov by bolo možné zaviesť dvojfázovú koncepciu. Nahlasovanie a nové programovanie by sa mohlo zakladať na dvojročnom cykle a rozplánovanie platieb by sa prispôsobilo s cieľom zabezpečiť pozvoľnejší tok finančných prostriedkov do projektu. Obdobne sa niektoré náklady, ktoré sa ukázali byť pri monitorovaní a nahlasovaní zaťažujúce, sa už nebudú považovať za oprávnené (napr. DPH), a oprávnenosť ďalších nákladov, ako sú náklady na personál v prípade trvalých zamestnancov, ktorí neboli prijatí konkrétne pre daný projekt, sa môže obmedziť alebo vylúčiť s tým, že sa tento personál bude môcť aj naďalej podieľať na činnosti projektu. Aby príjemcovia neboli znevýhodnení a aby sa v prípade projektov financovaných prostredníctvom grantov na opatrenia zachovali podobné úrovne podpory ako v nariadení o programe LIFE+, mala by sa miera spolufinancovania zvýšiť zo súčasných 50 % na 70 % a v osobitných prípadoch na 80 %, pričom by sa mal zabezpečiť rovnaký posilňujúci účinok ako v súčasnosti. Vyššia sadzba 80 % by sa uplatňovala na integrované projekty s cieľom kompenzovať skutočnosť, že tieto projekty si síce vyžadujú výrazný podiel trvalých zamestnancov, no náklady na trvalých zamestnancov sa nemôžu považovať za oprávnené náklady. Uplatňovala by sa aj v prípade konkrétnych projektov na podporu osobitných potrieb vykonávania a tvorby politiky alebo právnych predpisov Únie s prihliadnutím na strategickú hodnotu týchto projektov a na zabezpečenie príťažlivej miery spolufinancovania. Napokon by program LIFE mal by aj naďalej centrálne riadený, aby sa maximalizovali politické prepojenia, kvalita zásahov, riadne finančné hospodárenie a stabilné zdroje a aby sa zabezpečilo, že výsledky projektov LIFE sa zohľadnia pri formovaní politiky Únie. Európsky parlament, členské štáty a zainteresované strany to považujú za dôležitý prínos. Súčasné riadenie by sa však mohlo zlepšiť pomocou delegovania mnohých úloh na existujúcu výkonnú agentúru. Vzhľadom na charakteristiky programu LIFE a s cieľom zvýšiť synergie s ďalšími programami financovania Únie preskúma Komisia do značnej miery možnosť delegovania výberu a monitorovania úloh na Výkonný orgán pre konkurencieschopnosť a inovácie, pričom riadenie programu LIFE zostane na Komisii. Keďže ciele navrhovaných opatrení v zmysle článku 3 nemožno vzhľadom na ich charakter dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov a keďže z dôvodu rozsahu a účinkov opatrení možno tieto ciele lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ktorá je takisto stanovená v uvedenom článku, toto nariadenie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. 4. VPLYV NA ROZPOČET Celkový finančný rámec programu LIFE v oznámení o VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 vyjadrený v súčasných cenách je 3 618 milióna EUR[21]. Z tejto sumy je 2 713,5 milióna EUR pridelených na podprogram „Životné prostredie“, z ktorého sa polovica zdrojov určených na projekty financované prostredníctvom grantov na opatrenia vyčlení na podporu ochrany prírody a biodiverzity. Na podprogram „Ochrana klímy“ je vyčlenených 904,5 milióna EUR. 2011/0428 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[22], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[23], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Politika a právne predpisy Únie v oblasti životného prostredia a klímy značnou mierou prispeli k zlepšeniu stavu životného prostredia. V oblasti životného prostredia a klímy však stále však pretrvávajú veľké problémy, ktoré mohli mať pre Európu závažné dôsledky, pokiaľ by sa neriešili. (2) Vzhľadom na svoj rozsah a zložitosť by sa tieto problémy v oblasti životného prostredia a klímy mali financovať najmä prostredníctvom hlavných programov financovania Únie. Komisia vo svojom oznámení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“[24] (oznámenie o VFR) uznáva problém zmeny klímy a uvádza, že má v úmysle zvýšiť podiel rozpočtu Únie na oblasť klímy na minimálne 20 % prostredníctvom príspevku z rôznych politických oblastí. Toto nariadenie by malo prispieť k tomuto cieľu. (3) Tieto programy financovania Únie nedokážu vyriešiť všetky osobitné potreby opatrení na ochranu životného prostredia a klímy. Tieto opatrenia si vyžadujú osobitné koncepcie, ktoré budú zodpovedať nerovnomernému začleňovaniu jej cieľov do praxe členských štátov, nerovnomerné a nedostatočné vykonávanie právnych predpisov v členských štátoch a nedostatočné rozširovanie a podporovanie politických cieľov. Je primerané pokračovať v programe LIFE, ktorý sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 z 23. mája 2007 o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+)[25], a prijať nové nariadenie. Preto by sa mal týmto nariadením vytvoriť špecializovaný program financovania opatrení na ochranu životného prostredia a klímy („program LIFE“). (4) Prírodné bohatstvo je v rámci Únie rozdelené nerovnomerne, no prináša úžitok celej Únii. Povinnosť Únie uchovávať toto bohatstvo si vyžaduje dôsledné uplatňovanie zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti, z čoho vyplýva, že niektoré problémy Únie v oblasti životného prostredia a klímy možno lepšie riešiť na regionálnej alebo miestnej úrovni. Program LIFE zohráva zásadnú úlohu pri lepšom rozdelení solidarity a spoločnej zodpovednosti pri zachovávaní spoločného prírodného bohatstva Únie v oblasti životného prostredia a klímy. (5) Vzhľadom na svoju povahu a rozsah nedokáže program LIFE vyriešiť všetky problémy v oblasti životného prostredia a klímy. Jeho cieľom by malo byť skôr urýchlenie zmien pri tvorbe a vykonávaní politík prostredníctvom poskytovania a rozširovania riešení a osvedčených postupov zameraných na dosiahnutie environmentálnych a klimatických cieľov. (6) V tomto nariadení sa na celé trvanie programu LIFE ustanovuje finančný rámec vo výške 3 618 miliónov EUR[26], ktorý v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavuje základnú referenčnú hodnotu pre rozpočtový orgán v zmysle bodu 17 návrhu Komisie Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení[27] z 29. júna 2011. (7) V súlade so závermi, ktoré Európska rada prijala na svojich zasadnutiach v Luxemburgu (december 1997) a v Solúne (jún 2003), by kandidátske krajiny a krajiny západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú na procese stabilizácie a pridruženia, ako aj krajiny, na ktoré sa uplatňuje európska susedská politika, mali byť oprávnené participovať na programoch Únie na základe podmienok stanovených v príslušných bilaterálnych dohodách uzatvorených s týmito krajinami. (8) V záujme účinnosti investícií na ochranu životného prostredia a klímy v rámci Únie sa niektoré činnosti musia vykonávať aj mimo jej hraníc. Tieto investície nemožno vždy financovať v rámci nástrojov vonkajšej činnosti Únie. V prípade, že sú splnené osobitné podmienky, by vo výnimočných prípadoch mali byť možné zásahy v krajinách, ktoré priamo neparticipujú na programe LIFE, ako aj účasť právnických osôb so sídlom v daných krajinách na činnostiach financovaných v rámci programu LIFE. (9) Týmto nariadením by sa okrem toho mal vytvoriť rámec na spoluprácu a podporu relevantných medzinárodných organizácií s cieľom zabezpečiť tie potreby politiky v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré nepatria do rozsahu nástrojov vonkajších činností, ako napríklad niektoré štúdie. (10) Požiadavky v oblasti životného prostredia a klímy by sa mali začleniť do politík a činností Únie. Program LIFE by mal preto dopĺňať ďalšie programy financovania Únie vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja[28], Európskeho sociálneho fondu[29], Kohézneho fondu[30], Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu[31], Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka[32], Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva[33] a programu Horizont 2020[34]. Komisia a členské štáty by mali takúto komplementárnosť zabezpečovať na všetkých úrovniach. Na úrovni Únie by sa komplementárnosť mala zabezpečiť prostredníctvom vytvorenia štruktúrovanej spolupráce medzi programom LIFE a programami financovania Únie so spoločným hospodárením v spoločnom strategickom rámci[35], najmä na podporu financovania činností, ktoré dopĺňajú integrované projekty alebo na podporu využívania riešení, metód a koncepcií vyvinutých v rámci programu LIFE. Program LIFE by mal okrem toho podporovať využívanie výsledkov výskumu a inovácií programu Horizont 2020 v oblasti životného prostredia a klímy. V tomto kontexte by mal poskytovať možnosti spolufinancovania projektov s jasnými prínosmi v oblasti životného prostredia a klímy, aby sa zabezpečila synergia. V záujme zamedzenia dvojitého financovania je nevyhnutná koordinácia. (11) K hlavným úlohám Únie patrí aj naďalej zastaviť a zvrátiť stratu biodiverzity, zlepšovať efektívnosť zdrojov, ako aj riešiť zdravotné aspekty problémov životného prostredia a zdravia. Plnenie týchto úloh si vyžaduje zvýšené úsilie na úrovni Únie s cieľom poskytovať riešenia a osvedčené postupy, ktoré pomáhajú pri dosahovaní cieľov oznámenia Komisie „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“)[36]. Okrem toho je na dosahovanie cieľov v oblasti životného prostredia nevyhnutné celkové zlepšenie riadenia, najmä prostredníctvom zvyšovania informovanosti a zapojenia zainteresovaných strán. Preto by mal mať podprogram „Životné prostredie“ tri prioritné oblasti: životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov, biodiverzita a riadenie v oblasti životného prostredia a informovanie. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov. (12) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje“[37] (ďalej len „Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje”) sa stanovili medzníky a opatrenia, ktoré Únia potrebuje na zaistenie efektívneho využívania zdrojov a udržateľného rastu. V rámci prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ by sa malo podporovať účinné vykonávanie environmentálnej politiky Únie verejným a súkromným sektorom, najmä v environmentálnych sektoroch uvedených v pláne pre Európu efektívne využívajúcej zdroje prostredníctvom uľahčenia vývoja a výmeny nových riešení a osvedčených postupov. Mali by sa však vylúčiť tie ekologické inovácie, ktoré sa prekrývajú s programom Horizont 2020. (13) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020“[38] (ďalej len „stratégia Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020“) sa stanovili ciele na zastavenie a zvrátenie straty biodiverzity. K týmto cieľom okrem iného patrí úplné vykonávanie smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[39] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva[40], ako aj zachovávanie a obnovovanie ekosystémov a ich služieb. Program LIFE by mal prispievať k dosahovaniu týchto cieľov. Prioritná oblasť „Biodiverzita“ by sa mala zamerať na vykonávanie a riadenie sústavy Natura 2000 zriadenej smernicou Rady 92/43/EHS, najmä pokiaľ ide o prioritné akčné rámce podľa v článku 8 tejto smernice, na vývoj a šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa biodiverzity, na smernice 2009/147/ES a 92/43/EHS, ako aj na širšie problémy v oblasti biodiverzity uvedené v stratégii Únie pre oblasť biodiverzity do roku 2020; (14) Lesy zohrávajú dôležitú úlohu pri ochrane životného prostredia a klímy, napríklad z hľadiska biodiverzity, vody, pôdy a zmiernenia zmeny klímy a adaptácii na ňu. Lesy a pôdy pomáhajú regulovať klímu pohlcovaním oxidu uhličitého (CO2) z atmosféry a ukladaním nesmierneho množstva uhlíka. Na optimalizáciu tejto funkcie je potrebné poskytovať relevantné a kompatibilné údaje a informácie. Toto nariadenie by preto malo predstavovať aj rámec na podporu synergie v oblasti životného prostredia a ochrany klímy súvisiacej s lesmi a pôdami. Ďalšími oblasťami na zvýšenie synergie sú problémy súvisiace so suchom a nedostatkom vody, ako aj riadenie povodňových rizík. (15) V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050“[41] (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo aj naďalej nevyhnutné testovať nové koncepcie zmiernenia zmeny klímy. Takisto bude potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov. (16) Prioritná oblasť „Zmiernenie zmeny klímy“ by mala prispievať k tvorbe a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie týkajúcich sa zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o monitorovanie a nahlasovanie skleníkových plynov, politiky v oblasti využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, systém obchodovania s emisiami, snahu členských štátov znižovať emisie skleníkových plynov, zachytávanie a ukladanie uhlíka, energiu z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť, dopravu a palivá, ochranu ozónovej vrstvy a fluórované plyny. (17) V Európe aj na celom svete už možno badať prvé dôsledky zmeny klímy, ako sú napríklad extrémne poveternostné podmienky spôsobujúce záplavy a suchá, rastúce teploty aj stúpajúca hladina morí. Prioritná oblasť „Adaptácia na zmenu klímy“ by preto mala prispievať k tomu, aby sa obyvateľstvo, hospodárske sektory a regióny dokázali na takéto vplyvy adaptovať a aby sa vďaka osobitným adaptačným opatreniam a stratégiám zabezpečila väčšia odolnosť Únie. Opatrenia v tejto oblasti by mali dopĺňať opatrenia oprávnené na financovanie v rámci finančného nástroja civilnej ochrany. (18) Úplné vykonávanie právnych predpisov a politiky v oblasti životného prostredia a klímy je neoddeliteľne spojené s dosahovaním lepšieho riadenia, zlepšovaním zapojenia zainteresovaných strán a šírením informácií. Preto by mala prioritná oblasť „Riadenie a informovanie“ v rámci oboch podprogramov podporovať budovanie platforiem a výmenu osvedčených postupov na dosiahnutie lepšieho súladu a presadzovania a získavať podporu zo strany verejnosti a zainteresovaných strán pri tvorbe politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Podporovať by sa mala najmä snaha o zlepšenie rozširovania vedomostnej základne, zvyšovania informovanosti, účasti verejnosti, prístupu k informáciám a prístupu k spravodlivosti v otázkach životného prostredia. (19) V rámci tohto nariadenia by sa mala podpora poskytovať v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[42]. Projekty financované podľa programu LIFE by mali spĺňať kritériá oprávnenosti, aby sa čo najlepšie zabezpečilo využívanie fondov Únie a dosahovanie celoeurópskeho prínosu. Mali by sa podporovať projekty s medzisektorovými účinkami. Komisia by mala podporovať a povzbudzovať využívanie zeleného verejného obstarávania, najmä pri realizácii projektov. (20) S cieľom zachovať rovnaké podmienky pre všetky podniky pôsobiace na vnútornom trhu a predchádzať neodôvodneným narušeniam hospodárskej súťaže by sa malo financovanie v rámci programu LIFE v prípade potreby zameriavať na trhové nedostatky. Okrem toho by sa v prípade, že predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, malo koncipovať v súlade s pravidlami štátnej pomoci a v záujme zamedzenia narušeniam trhu, ako je napríklad vytláčanie súkromného financovania, vytváranie neúčinných trhových štruktúr alebo zachovávanie neefektívnych firiem. Nemal by nadobudnúť účinnosť, kým ho neschváli Komisia v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy, s výnimkou prípadu, keď spĺňa podmienky nariadenia prijatého podľa nariadenia Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci[43]. (21) S cieľom zlepšovať vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia a klímy a posilňovať začleňovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy do ďalších politických oblastí by mal program LIFE podporovať projekty, ktoré podporujú integrované koncepcie vykonávania právnych predpisov a politiky v oblasti životného prostredia a klímy. Pokiaľ ide o podprogram „Životné prostredie“, tieto projekty by sa mali v prvom rade zamerať na vykonávanie stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020 s osobitným prihliadnutím na účinné riadenie a konsolidovanie sústavy Natura 2000 vytvorenej smernicou Rady 92/43/EHS prostredníctvom vykonávania prioritných akčných rámcov stanovených v článku 8 uvedenej smernice, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[44] a v právnych predpisoch o odpade a vode. Ťažiskom týchto projektov síce budú určené témy, no súčasne budú predstavovať viacúčelový výstupný mechanizmus (napr. zameraním sa na environmentálne prínosy a budovaním kapacít), ktorý umožní dosahovať výsledky v ďalších politických oblastiach a najmä v súvislosti so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) [45]. Tieto typy projektov by sa mali zvážiť v ďalších oblastiach životného prostredia. V podprograme „Ochrana klímy“ by sa mali integrované projekty týkať najmä zmiernenia zmeny klímy a adaptačných stratégií a akčných plánov. Tieto typy projektov by mali podporovať len niekoľko konkrétnych činností a opatrení, kým ostatné činnosti, ktoré dopĺňajú činnosti zaradené do projektu, by mali čerpať zdroje z ostatných programov financovania Únie, ako aj z vnútroštátnych, regionálnych a súkromných zdrojov. Financovanie prostredníctvom programu LIFE by mohlo využívať synergie a zabezpečiť súlad s rozličnými zdrojmi financovania Únie prostredníctvom strategického zamerania na otázky životného prostredia a klímy. (22) Únia je zmluvnou stranou Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“). Mala by sa preto podporovať práca mimovládnych organizácií (MVO) vzhľadom na to, že účinne podporujú ciele Aarhuského dohovoru tým, že sa zasadzujú za obavy a názory občanov Únie v rámci tvorby politiky, podporujú vykonávanie dohovoru a zvyšujú informovanosť o problémoch v oblasti životného prostredia a klímy, ako aj o politických reakciách. Je vhodné, aby program LIFE podporoval širokú škálu MVO, ktoré sú zaujímavé z hľadiska Únie, primárne pôsobia v oblasti životného prostredia a/alebo klímy prostredníctvom konkurencieschopného a transparentného udeľovania grantov na prevádzku s cieľom pomôcť im účinne prispievať k politike Únie, ako aj budovať a posilňovať schopnosť stať sa efektívnejšími partnermi. (23) Aby mohla Komisia plniť svoju úlohu pri iniciovaní tvorby a vykonávania politiky v oblasti životného prostredia a ochrany klímy, mala by využívať zdroje programu LIFE na podporu iniciovania, vykonávania a mainstreamingu právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy vrátane nákupu tovarov a služieb. Finančné zdroje pridelené na komunikačné činnosti podľa tohto nariadenia takisto zahŕňajú inštitucionálnu komunikáciu o politických prioritách Únie[46]. (24) Nepomer, ktorý v súčasnosti existuje na trhu medzi dopytom a ponukou úverov, akcií a rizikového kapitálu v kontexte finančnej krízy pravdepodobne pretrvá, a preto je vhodné umožniť využívanie finančných nástrojov na podporu projektov so schopnosťou vytvárať príjmy v oblastiach životného prostredia alebo klímy. Finančné nástroje podporované programom LIFE by sa mali používať na riešenie konkrétnych trhových potrieb hospodárnym spôsobom a v súlade s cieľmi tohto programu a nemali by vytláčať súkromné financovanie. Finančné nástroje sa môžu kombinovať s grantmi financovanými z rozpočtu Únie vrátane grantov podľa tohto nariadenia. (25) Skúsenosti s minulými nástrojmi ukázali, že je potrebné koncipovať programy na viacročnom základe a zamerať snahy na konkrétne priority politiky a oblasti činnosti v rámci problematiky životného prostredia a klímy. Takéto viacročné pracovné programy by sa v záujme dosiahnutia cieľov programu LIFE mali vyznačovať flexibilnosťou a zároveň by mali poskytovať potenciálnym žiadateľom potrebnú stabilitu prioritných oblastí pri plánovaní, príprave a predkladaní návrhov. Z tohto hľadiska by mali tieto viacročné pracovné programy platiť minimálne dva roky s možnosťou dopĺňať ďalšie priority. (26) S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a paušálne sumy a financovanie by sa malo zamerať na konkrétnejšie kategórie nákladov. Náhradou neoprávnených nákladov a s cieľom zachovať účinnú úroveň podpory prostredníctvom programu LIFE by mali miery spolufinancovania dosahovať 70 % vo všeobecnosti a 80 % v osobitných prípadoch. (27) Program LIFE a jeho podprogramy by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť na základe príslušných ukazovateľov, aby bolo možné ich upravovať. Monitorovanie programu LIFE by malo zahŕňať aj sledovanie výdavkov súvisiacich s oblasťou klímy a biodiverzity v zmysle oznámenia o VFR, aby sa preukázalo, že obidva podprogramy môžu spoločne prispieť k ochrane klímy a biodiverzity, a aby sa poskytli informácie o objeme výdavkov. Takéto sledovanie by sa uskutočňovalo na základe jednoduchej metodiky zadelením výdavkov do jednej z troch kategórií: súvisiace len s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 100 %), značne súvisiace s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 40 %) a nesúvisiace s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 0 %). Touto metodikou by sa v prípade potreby nemalo vylučovať využívanie presnejších metodík. (28) Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť primeranými opatreniami, ku ktorým patrí okrem iného prevencia, detekcia a vyšetrovanie nezrovnalostí, spätné získavanie stratených, neoprávnene vyplatených či nesprávne využitých prostriedkov, a v prípade potreby aj sankcie. (29) V snahe zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijatím viacročných pracovných programov by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[47]. (30) S cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie fondov Únie a zaistiť celoeurópsky prínos by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, ktoré súvisia s kritériami oprávnenosti pre výber projektu, kritériami uplatňovania geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovateľmi výkonnosti uplatňovanými na konkrétne tematické priority. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, okrem iného aj s odborníkmi. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (31) Nariadenie (ES) č. 614/2007 by sa teda malo zrušiť. (32) S cieľom zabezpečiť prechod medzi programom LIFE a opatreniami prijatými v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 je nevyhnutné pokračovať v monitorovaní, audite a kvalitatívnom hodnotení činností financovaných v rámci nariadenia po jeho uplynutí. (33) Všeobecný prínos programu LIFE vyplýva z osobitosti jeho koncepcie a zamerania, vďaka čomu sú jeho zásahy konkrétne prispôsobené potrebám v oblasti životného prostredia a klímy. Program LIFE môže prispieť k účinnejšiemu vykonávaniu politík v oblasti životného prostredia v porovnaní s individuálnymi opatreniami členských štátov vďaka intenzívnejšiemu združovaniu zdrojov a odborných poznatkov. Poskytuje aj platformu na vývoj a výmenu osvedčených postupov a poznatkov, vďaka ktorej dochádza k zlepšovaniu, katalýze a urýchľovaniu zmien pri vykonávaní acquis, budovaniu kapacít, podporovaniu súkromných subjektov, najmä MSP, pri testovaní technológií a riešení menšieho rozsahu a členským štátom a zainteresovaným stranám sa poskytuje možnosť učiť sa zo vzájomných skúseností. Okrem toho program LIFE vytvára synergie v rámci fondov Únie a vnútroštátnych fondov prostredníctvom mobilizácie dodatočných prostriedkov zo súkromných zdrojov, čím sa zvyšuje súdržnosť zásahu Únie a podporuje sa jednotnejšie vykonávanie acquis. (34) Keďže členské štáty nedokážu dostatočne dosahovať ciele navrhovaných opatrení, menovite prispievanie k vykonávaniu a vývoju právnych predpisov a politík Únie v oblasti životného prostredia a klímy vrátane začlenenia cieľov v oblasti životného prostredia a klímy do ďalších politík, ako aj podporenia lepšieho riadenia, z čoho vyplýva, že sa z dôvodu rozsahu a dôsledkov dajú lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity v zmysle článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality v zmysle uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje nevyhnutný rámec na dosiahnutie týchto cieľov. PRIJALI TOTO NARIADENIE: HLAVA I Program na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) Článok 1 Vytvorenie Týmto sa vytvára program na ochranu životného prostredia a klímy na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 (ďalej len „program LIFE“). Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (a) „pilotné projekty“ znamenajú projekty, ktoré využívajú technológie alebo metódy, ktoré sa ešte nikdy predtým a nikde neuplatnili ani neotestovali a ktoré sú potenciálne výhodné pre životné prostredie a klímu v porovnaní so súčasnými osvedčenými postupmi. (b) „demonštračné projekty“ znamenajú projekty, ktoré zavádzajú, testujú, hodnotia a rozširujú opatrenia, metodiky alebo koncepcie, ktoré sú nové alebo neznáme v osobitnom kontexte projektu (napríklad geografickom, ekologickom alebo sociálno-ekonomickom) a ktoré by sa dali za podobných okolností uplatňovať aj inde; (c) „projekty osvedčených postupov“ znamenajú projekty, ktoré uplatňujú primerané, nákladovo efektívne, najmodernejšie techniky, metódy a koncepcie, ktoré zohľadňujú osobitný kontext projektu; (d) „integrované projekty“ znamenajú projekty, ktoré udržateľným spôsobom na veľkom územnom rozsahu (najmä na regionálnej, multiregionálnej a vnútroštátnej úrovni) vykonávajú stratégie alebo akčné plány v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré sú predpísané osobitnými právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia a klímy, vyplývajú z ďalších aktov Únie alebo boli vyvinuté orgánmi členských štátov; (e) „projekty technickej pomoci“ znamenajú projekty zamerané na podporu prípravy integrovaných projektov uvedených v písmene d); (f) „prípravné projekty“ znamenajú projekty na podporu osobitných potrieb vykonávania a tvorby politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy; Článok 3 Ciele a ukazovatele 1. Program LIFE má predovšetkým tieto všeobecné ciele: (a) prispievať k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, v ktorom sa efektívne využívajú zdroje a ktoré je odolné voči zmene klímy, k ochrane a zlepšovaniu kvality životného prostredia a k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity; (b) zlepšovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a ochrany klímy a urýchľovať a podporovať začleňovanie a mainstreaming cieľov v oblasti životného prostredia a ochrany klímy do všetkých politík Únie, ako aj do praxe verejného a súkromného sektora, okrem iného aj prostredníctvom zvyšovania ich kapacity; (c) podporovať lepšie riadenie v oblasti životného prostredia a klímy na všetkých úrovniach. Stanovením týchto cieľov prispieva program LIFE k udržateľnému rozvoju a dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020. 2. Výsledky programu LIFE sa hodnotia najmä z hľadiska týchto ukazovateľov: (a) cieľ uvedený v odseku 1 písm. a): pripísateľné zlepšenia v oblasti životného prostredia a klímy. V súvislosti s cieľom prispievať k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity sa pripísateľné zlepšenia v oblasti životného prostredia merajú na základe percentuálneho podielu sústavy Natura 2000, v prípade ktorého došlo k obnove alebo zavedeniu adekvátneho riadenia, na základe plochy obnovených služieb ekosystému, ako aj na základe počtu a typu biotopov a druhov vykazujúcich zlepšenie stavu ochrany; (b) ciele spojené s tvorbou a vykonávaním podľa odseku 1 písm. b): počet koncipovaných alebo vykonaných, ktorými sa realizujú plány, programy alebo stratégie v súlade s politikou alebo právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia a klímy, a počet zásahov, ktoré sa môžu zopakovať alebo preniesť. (c) ciele spojené so začleňovaním a mainstreamingom podľa odseku 1 písm. b): počet zásahov, ktorými sa vytvárajú synergie s inými programami financovania Únie alebo ktoré sú začlenené do takýchto programov, alebo sú začlenené do praxe verejného alebo súkromného sektora; (d) cieľ podľa odseku 1 písm. c): počet zásahov zameraných na zlepšenia v oblasti riadenia, šírenia informácií a informovanosti o aspektoch životného prostredia a klímy; Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom podrobnejšie určiť ukazovatele výkonu vzhľadom na ich uplatňovanie v rámci tematických priorít vymedzených vo viacročných pracovných programoch uvedených v článku 24. 3. Ciele uvedené v odseku 1 sa plnia prostredníctvom týchto podprogramov (ďalej len „podprogramy“): (a) podprogram „Životné prostredie“; (b) podprogram „Ochrana klímy“. Článok 4 Rozpočet 1. Finančný rámec pre vykonávanie programu LIFE je 3 618 000 000 EUR[48]. 2. Rozpočtové rozčlenenie podprogramov: (a) 2 713 500 000 EUR celkového finančného rámca uvedeného v odseku 1 sa pridelí podprogramu „Životné prostredie“; (b) 904 500 000 EUR celkového finančného rámca uvedeného v odseku 1 sa pridelí podprogramu „Ochrana klímy“; Článok 5 Účasť tretích krajín na programe LIFE Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny: (a) krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP); (b) kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii; (c) krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika; (d) krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 993/1999 z 24. apríla 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete[49]. Takáto účasť sa uskutočňuje v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných bilaterálnych alebo multilaterálnych dohodách, ktorými sa upravujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Únie. Článok 6 Činnosti mimo Únie 1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 5, môžu sa z programu LIFE financovať činnosti mimo Únie za predpokladu, že sú tieto činnosti nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy alebo na zabezpečenie efektívnosti zásahov vykonávaných v členských štátoch. 2. Právnická osoba so sídlom mimo Únie sa môže zúčastňovať na projektoch uvedených v článku 18 za predpokladu, že príjemca koordinujúci projekt má sídlo v Únii a činnosti, ktoré sa uskutočňujú mimo Únie, spĺňajú požiadavky stanovené v odseku 1. Článok 7 Medzinárodná spolupráca V priebehu vykonávania programu LIFE je možná spolupráca s relevantnými medzinárodnými organizáciami, ich inštitúciami a orgánmi, ak je to potrebné na účel dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3. Článok 8 Komplementárnosť 1. Komisia a členské štáty zabezpečia, aby bola podpora programu LIFE v súlade s politikami a prioritami Únie a aby dopĺňala ostatné nástroje Únie. 2. Činnosti financované z programu LIFE sú v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi vrátane pravidiel Únie o štátnej pomoci. Konkrétne v prípade financovania v rámci programu LIFE, ktoré predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, platí, že ho členské štáty musia oznámiť Komisii a účinnosť smie nadobudnúť až po schválení Komisiou v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy, s výnimkou prípadov, keď spĺňa podmienky nariadenia prijatého podľa nariadenia Rady (ES) č. 994/98. 3. Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstva v záujme vytvárania synergií, a to najmä v kontexte integrovaných projektov uvedených v článku 18 písm. d), a podpory využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Únie sa koordinácia uskutočňuje v rámci spoločného strategického rámca uvedeného v článku 10 nariadenia (EÚ) č. …. (Nariadenie o SSR). 4. Komisia okrem toho zabezpečí súlad a synergie a predchádzanie prekrývaniu programu LIFE s inými politikami a nástrojmi Únie, najmä s programom Horizont 2020 a programami v rámci vonkajšej činnosti Únie. HLAVA II PODPROGRAMY KAPITOLA 1 Podprogram „Životné prostredie“ Článok 9 Osobitné prioritné oblasti podprogramu „Životné prostredie“ 1. Podprogram Životné prostredie má tri prioritné oblasti: – životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov; – biodiverzita; – riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia. 2. Minimálne 50 % rozpočtových zdrojov pridelených na projekty podporované prostredníctvom grantov na opatrenia v rámci podprogramu „Životné prostredie“ sa vyčlení na projekty na ochranu prírody a biodiverzity. Článok 10 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ V rámci podprogramu „Životné prostredie“ prioritnej oblasti „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ sa sledujú najmä tieto konkrétne ciele: (a) vyvíjať, testovať a demonštrovať koncepcie v oblasti politiky alebo riadenia, osvedčené postupy a riešenia environmentálnych problémov ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming (vrátane hľadiska prepojenia medzi životným prostredím a zdravím) a ktoré podporujú politiky a právne predpisy týkajúce sa efektívneho využívania zdrojov vrátane plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje; (b) podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia; (c) zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie a hodnotenie právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a pre posudzovanie a monitorovanie faktorov, zaťažení a reakcií, ktoré majú vplyv na životné prostredie v rámci Únie aj mimo nej. Článok 11 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Biodiverzita“ V rámci podprogramu „Životné prostredie“ prioritnej oblasti „Biodiverzita“ sa sledujú najmä tieto ciele: (a) prispievať k vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti biodiverzity vrátane stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020, smernice 2009/147/ES a smernice 92/43/EHS, najmä prostredníctvom uplatňovania, vývoja, testovania a demonštrácie koncepcií, osvedčených postupov a riešení; (b) podporovať ďalšie budovanie, realizáciu a riadenie sústavy Natura 2000 zriadenej článkom 3 smernice 92/43/EHS, a to najmä uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií pri vykonávaní prioritných akčných rámcov uvedených v článku 8 smernice 92/43/EHS; (c) zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie a hodnotenie právnych predpisov Únie v oblasti biodiverzity a pre posudzovanie a monitorovanie faktorov, zaťažení a reakcií, ktoré majú vplyv na biodiverzitu v rámci Únie aj mimo nej. Článok 12 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia“ V rámci podprogramu „Životné prostredie“ prioritnej oblasti „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ sa sledujú najmä tieto ciele: (a) podporovať zvyšovanie informovanosti o otázkach životného prostredia vrátane získavania podpory verejnosti a zainteresovaných strán pre tvorbu politiky Únie v oblasti životného prostredia a podporovať vzdelávanie o udržateľnom rozvoji; (b) podporovať komunikáciu, riadenie a rozširovanie informácií v oblasti životného prostredia a uľahčovať výmenu poznatkov o úspešných riešeniach a postupoch v oblasti životného prostredia vrátane budovania platforiem spolupráce medzi zainteresovanými stranami, ako aj vzdelávanie; (c) podporovať efektívnejší súlad a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a prispievať k nim, najmä podporovaním vývoja a rozširovania osvedčených postupov a politických koncepcií; (d) podporovať lepšie riadenie v oblasti životného prostredia prostredníctvom širšieho zapájania zainteresovaných strán vrátane MVO do konzultácií k politike a do jej vykonávania. KAPITOLA 2 Podprogram „Ochrana klímy“ Článok 13 Konkrétne prioritné oblasti podprogramu „Ochrana klímy“ Podprogram Ochrana klímy má tri prioritné oblasti: – zmiernenie zmeny klímy; – adaptácia na zmenu klímy; – riadenie a informovanie v oblasti klímy. Článok 14 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ S cieľom prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: (a) prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie na zmiernenie zmeny klímy vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na zmiernenie zmeny klímy; (b) zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných zmierňujúcich akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. (c) zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; (d) prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. Článok 15 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ S cieľom prispieť k snahe na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: (a) prispievať k vývoju a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti adaptácie vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na adaptáciu na zmenu klímy; (b) zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných adaptačných akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. (c) zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; (d) prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. Článok 16 Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Riadenie a informovanie v oblasti klímy“ V rámci prioritnej oblasti „Riadenie a informovanie v oblasti klímy“ sa sledujú najmä tieto ciele: (a) podporovať zvyšovanie informovanosti o otázkach klímy vrátane získavania podpory verejnosti a zainteresovaných strán pre tvorbu politiky Únie v oblasti klímy a podporovať vzdelávanie o udržateľnom rozvoji; (b) podporovať komunikáciu, riadenie a rozširovanie informácií v oblasti klímy a uľahčovať výmenu poznatkov o úspešných riešeniach a postupoch v oblasti klímy vrátane budovania platforiem spolupráce medzi zainteresovanými stranami, ako aj vzdelávanie; (c) podporovať efektívnejší súlad a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblasti klímy a prispievať k nim, najmä podporovaním vývoja a rozširovania osvedčených postupov a politických koncepcií; (d) podporovať lepšie riadenie v oblasti klímy prostredníctvom širšieho zapájania zainteresovaných strán vrátane MVO do konzultácií k politike a do jej vykonávania. HLAVA III SPOLOČNÉ VYKONÁVACIE USTANOVENIA KAPITOLA 1 Financovanie Článok 17 Typy financovania 1. Financovanie Únie môže mať tieto právne podoby: (a) granty; (b) zmluvy o verejnom obstarávaní; (c) príspevky k finančným nástrojom v súlade so všeobecnými ustanoveniami pre finančné nástroje stanovené v nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a s ďalšími prevádzkovými požiadavkami stanovenými v osobitných aktoch Únie; (d) akékoľvek ďalšie zásahy potrebné na účel dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3. 2. Komisia vykonáva toto nariadenie v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002. 3. Financovanie v rámci tohto nariadenia, ktoré predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sa vykonáva v súlade s relevantnými pravidlami EÚ o štátnej pomoci. Článok 18 Projekty Granty na akcie môžu financovať tieto projekty: (a) pilotné projekty; (b) demonštračné projekty; (c) projekty osvedčených postupov; (d) integrované projekty najmä v oblasti prírody, vody, odpadu, ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu; (e) projekty technickej pomoci; (f) prípravné projekty; (g) informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a šírenie informácií; (h) akékoľvek ďalšie projekty potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 3. Článok 19 Kritériá oprávnenosti projektov 1. Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať tieto kritériá oprávnenosti: (a) sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného z cieľov programu LIFE podľa článku 3; (b) zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne koherentné; (c) sú zárukou riadneho vykonávania. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými podrobnejšie určí podmienky uplatňovania kritéria uvedeného v odseku 1 písm. a), aby sa toto kritérium prispôsobilo konkrétnym prioritným oblastiam vymedzeným vo článkoch 9 a 13. 2. Projekty financované programom LIFE pokiaľ možno podporia synergie medzi rozličnými cieľmi a využívanie zeleného verejného obstarávania. 3. Do integrovaných projektov uvedených v článku 18 ods. 1 písm. d) sa v prípade potreby zapoja zainteresované strany a pokiaľ možno sa týmito projektmi podporí koordinácia a mobilizácia ďalších finančných zdrojov Únie. Komisia zabezpečí geografickú vyváženosť v súlade so zásadami solidarity a spoločného úsilia v procese zadávania integrovaných projektov. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými stanoví kritériá uplatňovania geografickej vyváženosti v každej tematickej prioritnej oblasti uvedenej v článku 18 ods. 2 písm. c). 4. Komisia osobitne zohľadní nadnárodné projekty, v rámci ktorých je nadnárodná spolupráca nevyhnutná na zaručenie ochrany a cieľov životného prostredia a klímy, a bude sa snažiť zabezpečiť, aby sa minimálne 15 % rozpočtových zdrojov vyhradených na projekty pridelilo nadnárodným projektom. Článok 20 Miera spolufinancovania a oprávnenosť nákladov na projekty 1. Maximálna miera spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Vo výnimočných prípadoch predstavuje maximálna miera spolufinancovania projektov uvedená v článku 18 písm. d) a f) 80 % oprávnených nákladov. 2. DPH sa nepovažuje za oprávnené náklady v prípade projektov uvedených v článku 18. Náklady týkajúce sa nákupu pozemku sa považujú v prípade projektov uvedených v článku 18 za oprávnené na financovanie Úniou za predpokladu, že: – tento nákup prispeje k zlepšeniu, zachovaniu a obnoveniu integrity sústavy Natura 2000 zriadenej článkom 3 smernice 92/43/EHS; – nákup pozemku je jediným alebo nákladovo najefektívnejším spôsobom dosiahnutia želaného výsledku zachovania; – kúpený pozemok je dlhodobo vyhradený na využitie, ktoré je v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 11, 14 alebo 15 a – príslušný členský štát prostredníctvom prevodu alebo iným spôsobom zabezpečí dlhodobé postúpenie tohto pozemku na účely ochrany prírody. Článok 21 Granty na prevádzku 1. Granty na prevádzku slúžia na pokrytie niektorých prevádzkových a administratívnych nákladov neziskových organizácií, ktoré sledujú cieľ všeobecného európskeho záujmu, pôsobia najmä v oblasti ochrany životného prostredia a/alebo klímy a sú zapojené do tvorby, vykonávania a presadzovania politiky a právnych predpisov Únie. 2. Maximálna miera spolufinancovania zo strany Únie zameraného na granty na prevádzku, ktoré sú uvedené v odseku 1, predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Článok 22 Ďalšie typy činností Z programu LIFE sa môžu financovať akcie vykonávané Komisiou na podporu iniciácie, vykonávania a mainstreamingu právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy na účel dosahovania cieľov uvedených v článku 3. Medzi tieto akcie môžu patriť: (a) informovanie a komunikácia vrátane kampaní na zvyšovanie informovanosti. Finančné zdroje pridelené na komunikačné činnosti podľa tohto nariadenia zahŕňajú aj inštitucionálnu komunikáciu o politických prioritách Únie; (b) štúdie, prieskumy, modelovanie a vytváranie scenárov; (c) príprava, vykonávanie, monitorovanie, kontrola a hodnotenie projektov, politík, programov a právnych predpisov; (d) semináre, konferencie a stretnutia; (e) vytváranie sietí a platforiem na výmenu osvedčených postupov; (f) akékoľvek ďalšie činnosti potrebné dosiahnutie cieľov uvedených v článku 3. Článok 23 Príjemcovia Z programu LIFE sa môžu financovať verejné a/alebo súkromné orgány. KAPITOLA 2 Vykonávacie opatrenia Článok 24 Viacročné pracovné programy 1. Komisia prijme pre program LIFE viacročné pracovné programy. Tieto vykonávacie akty sa prijmú na základe postupu preskúmania podľa článku 29 ods. 2. 2. Každý viacročný pracovný program trvá minimálne dva roky a v súlade s cieľmi ustanovenými v článku 3 sa v ňom uvádzajú tieto údaje: (a) trvanie viacročného pracovného programu; (b) rozdelenie prostriedkov medzi jednotlivé prioritné oblasti a medzi rozličné typy financovania v rámci každého podprogramu; (c) tematické priority projektov, ktoré sa majú financovať počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program; (d) kvalitatívne a kvantitatívne výsledky, ukazovatele a ciele pre každú prioritnú oblasť a typ projektu počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program; (e) kritériá výberu a udeľovania grantov; (f) orientačné harmonogramy výziev na predkladanie návrhov na obdobie, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program 3. V prípade potreby Komisia viacročné pracovné programy upraví. Tieto vykonávacie akty sa prijmú na základe postupu preskúmania uvedeného podľa článku 29 ods. 2. Článok 25 Spôsoby vykonávania Komisia vykonáva akcie na plnenie cieľov uvedených v článku 3 podľa metód riadenia stanovených v článku 53 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002, ku ktorým patrí najmä priame alebo nepriame riadenie Komisiou, a to buď centralizovane alebo prostredníctvom spoločného hospodárenia s medzinárodnými organizáciami. Článok 26 Administratívna a technická pomoc Finančné prostriedky programu LIFE môžu pokrývať aj nevyhnutné výdavky na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské, komunikačné a hodnotiace činnosti, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu LIFE a dosahovanie jeho cieľov. Článok 27 Monitorovanie a hodnotenie 1. Komisia pravidelne monitoruje vykonávanie programu LIFE a jeho podprogramov vrátane výšky výdavkov na ochranu klímy a výdavkov na biodiverzitu a podáva o tom správy. Komisia takisto preskúma synergie medzi programom LIFE a ďalšími doplňujúcimi programami Únie, najmä jeho podprogramami. 2. Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: (a) najneskôr do 30. júna 2017 externú strednodobú hodnotiacu správu o programe LIFE a jeho podprogramoch, ktorá v záujme rozhodnutia o obnovení, úprave alebo zrušení týchto opatrení okrem iného obsahuje aj kvalitatívne a kvantitatívne aspekty jeho vykonávania, výšku výdavkov na ochranu klímy a výdavkov na ochranu biodiverzity a jeho komplementárnosť s ostatnými relevantnými programami Únie, plnenie cieľov všetkých opatrení (pokiaľ možno na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosť využívania zdrojov a ich európsku pridanú hodnotu. V hodnotení sa overujú aj možnosti zjednodušenia, jeho vnútorný a vonkajší súlad, pokračujúca relevantnosť všetkých cieľov, ako aj tým, nakoľko opatrenia prispievajú k prioritám Únie dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Zohľadnia sa v ňom výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predošlého programu. K správe sa pripoja pripomienky Komisie vrátane spôsobu, akým sa pri vykonávaní programu LIFE a najmä pri vytváraní viacročných pracovných programov zohľadnia výsledky strednodobého hodnotenia; (b) najneskôr do 31. decembra 2023 externú a nezávislú hodnotiacu správu ex post zahŕňajúcu vykonávanie a výsledky programu LIFE a jeho podprogramov, ktorá okrem iného obsahuje výšku výdavkov na ochranu klímy a výdavkov na ochranu biodiverzity, mieru plnenia cieľov LIFE ako celku a jeho jednotlivých programov, ako aj podiel programu LIFE na plnení cieľov stratégie Európa 2020. 3. Komisia verejne sprístupní výsledky hodnotení uskutočnených v súlade s týmto článkom. Článok 28 Ochrana finančných záujmov Únie 1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto nariadenia, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, ako aj pomocou efektívnych kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí pomocou vymáhania nenáležite vyplatených súm a v prípade potreby pomocou uplatňovania účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. 2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a kontrol na mieste audit nad všetkými príjemcami, zmluvnými stranami a subdodávateľmi, ktorí získali finančné prostriedky Únie v rámci tohto programu. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v prípade hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to na základe postupov podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Európskou úniou došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a dohody o grante, rozhodnutia o grante a dohody vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a OLAF vykonávať takéto audity, kontroly a inšpekcie na mieste. 3. V prípade každého projektu zachováva príjemca finančnej pomoci k dispozícii pre Komisiu všetky podklady týkajúce sa výdavkov na daný projekt počas piatich rokov od posledného vyplatenia. HLAVA IV ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 29 Postup výboru 1. Komisii pomáha výbor programu LIFE na ochranu životného prostredia a klímy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. V prípade, že sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 30 Výkon delegovanej právomoci 1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty, a to za podmienok ustanovených v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované akty podľa článku 3 ods. 2, článku 19 ods. 1 a ods. 3 sa poskytuje na dobu neurčitú od [nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. 3. Delegovanie právomoci podľa článku 3 ods. 2, článku 19 ods. 1 a článku 19 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje udelenie právomocí uvedených v danom rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nemá vplyv na účinnosť žiadnych už platných delegovaných aktov. 4. Komisia ihneď po prijatí delegovaného aktu o tejto skutočnosti súčasne informuje Európsky parlament a Radu. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 2, článku 19 ods. 1 alebo článku 19 ods. 3 nadobudne účinnosť len v prípade, že buď Európsky parlament alebo Rada voči nemu v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade nevznesú námietku alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty aj Európsky parlament, aj Rada informujú Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace. Článok 31 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 614/2007 sa týmto zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie. Článok 32 Prechodné opatrenia 1. Opatrenia so začiatkom pred 31. decembrom 2013 sa podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 budú až do ich ukončenia naďalej riadiť uvedeným nariadením a sú v súlade s technickými ustanoveniami, ktoré sú v ňom vymedzené. Od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa výbor ustanovený nariadením (ES) č. 614/2007 nahradí výborom uvedenom v článku 29 ods. 1. 2. Z finančných prostriedkov pridelených na program LIFE možno pokrývať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc vrátane všetkých povinných činností monitorovania, komunikácie a hodnotenia podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 po jeho uplynutí, aby sa zabezpečil prechod medzi programom LIFE a opatreniami prijatými podľa nariadenia (ES) č. 614/2007. 3. Sumy potrebné v rámci finančného rámca na zabezpečenie opatrení na monitorovanie, komunikáciu a audit v období po 31. decembri 2020 sa považujú za potvrdené len v prípade, že sú v súlade s finančným rámcom platným od 1. januára 2021. 4. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce prideleným príjmom, ktoré vyplývajú z vyplatenia neoprávnene vyplatených súm podľa nariadenia (ES) č. 614/2007, sa použijú na financovanie programu LIFE v súlade s článkom 18 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Článok 33 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu Predseda Predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE)“ 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[50] OPATRENIA NA OCHRANU ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA A KLÍMY 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[51] X Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 1. Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov 2. Biodiverzita 3. Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia 4. Zmiernenie zmeny klímy 5. Adaptácia na zmenu klímy 6. Riadenie a informovanie v oblasti klímy Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: (na základe nomenklatúry na rok 2011) 07 03 – Vypracovanie a vykonávanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia 07 12 – Vykonávanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti klímy 1.4.3.& 1.4.4 Očakávané výsledky, vplyvy a ukazovatele Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Cieľ || Očakávaný výsledok || Ukazovateľ výsledkov || Očakávaný vplyv || Ukazovateľ vplyvu Konkrétne ciele spoločné pre obidva podprogramy Zlepšovať vývoj, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy (článok 3 ods. 1 písm. b) · prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie koncepcií, osvedčených postupov a riešení vhodných na zopakovanie alebo prenos a články 10 písm. a), 11 písm. a), 12 písm. c), 14 písm. a), 14 písm. d), 15 písm. a), 15 písm. d) a 16 písm. c) · prostredníctvom zlepšovania vedomostnej základne pre subjekty s rozhodovacou právomocou články 10 písm. c), 11 písm. c), 12 písm. b), 14 písm. b), 15 písm. b), 16 písm. b) || Prevzatie nových alebo aktualizovaných koncepcií alebo osvedčených postupov súkromným a verejným sektorom: zopakovanie alebo prenos 25 % projektov/opatrení/koncepcií || · Podiel aktualizovaných alebo nových koncepcií, metód alebo riešení financovaných programom LIFE, ktoré sa zopakovali alebo preniesli · Počet členských štátov/regiónov, ktoré opakujú koncepcie integrovaných projektov || Efektívne začlenenie otázok životného prostredia a klímy do praxe súkromného a verejného sektora || · Podiel aktualizovaných alebo nových koncepcií vyvinutých v rámci LIFE, ktoré súkromný a verejný sektor systematicky používali alebo zlepšovali · Počet členských štátov/regiónov, ktoré systematicky uplatňovali integrované koncepcie, a nových členských štátov/regiónov, ktoré uplatňovali integrované koncepcie na základe príkladov programu LIFE Zlepšenie vedomostnej základne pre subjekty s rozhodovacou právomocou || · Počet nástrojov, koncepcií a štúdií vyvinutých alebo zrealizovaných v rámci LIFE; · počet politických/legislatívnych návrhov na základe zrealizovaných štúdií; · počet politických/legislatívnych návrhov na základe výsledkov projektov || Pripísateľné konsolidované postupy tvorcov politiky prostredníctvom využitia ukazovateľov alebo nástrojov, ktoré boli vyvinuté a otestované v rámci LIFE || · Počet pripísateľných konsolidovaných postupov pomocou využitia ukazovateľov alebo nástrojov, ktoré boli vyvinuté a otestované podľa príkladov programu LIFE · Znížený počet konaní o porušení právnych predpisov EÚ v súvislosti s opatreniami programu LIFE Podporovať začleňovanie a mainstreaming cieľov v oblasti životného prostredia a ochrany klímy do ďalších politík Únie a praxe verejného a súkromného sektora vrátane zvyšovania ich právomocí najmä prostredníctvom využívania, vývoja, testovania a demonštrácie integrovaných koncepcií, osvedčených postupov a riešení, ktoré sú vhodné na mainstreaming. Články 3 ods. 1 písm. b), 10 písm. a) až b), 11 písm. a) až b), 12 písm. c), 14 písm. a), 14 písm. c), 14 písm. d), 15 písm. a), 15 písm. c) 15 písm. d), 16 písm. c) || Častejšie mainstreamové financovanie riešení otázok životného prostredia a klímy: · 25 % koncepcií začlenených do vnútroštátnych/regionálnych programov; · zvýšená mobilizácia iných fondov Únie na ochranu životného prostredia a klímy (o 25 % viac ako v roku 2011) || · Podiel koncepcií/projektov financovaných z LIFE, ktoré sú začlenené do vnútroštátnych/regionálnych programov; · No. počet opatrení doplňujúcich integrované projekty financované z iných fondov Únie || Efektívne začlenenie otázok životného prostredia a klímy do ostatných politík EÚ || · Počet multisektorových rámcov spolupráce/koordinácie na financovanie opatrení na ochranu životného prostredia a klímy, ktoré boli vyvinuté v rámci programu LIFE alebo na základe príkladov programu LIFE · Počet koncepcií alebo projektov financovaných z LIFE, ktorých širšie využitie, uvedenie do praxe alebo šírenie prebieha prostredníctvom iných fondov Únie Podporovať lepšie riadenie v oblasti životného prostredia a klímy na všetkých úrovniach Článok 3 ods. 1 písm. c) a články 12 a 16 || Vyššia účasť zainteresovaných strán a občanov na činnostiach na zvýšenie informovanosti || Počet účastníkov na činnostiach na zvýšenie informovanosti || Vyššia informovanosť o problémoch a riešeniach v oblasti životného prostredia a klímy || Informovanosť o problémoch a riešeniach v oblasti životného prostredia a klímy, meraná v prieskumoch Eurobarometra Lepšia účasť občanov a MVO na rozhodovacom procese || · Počet občanov zapojených do online konzultácií; · počet návrhov zmien a doplnení legislatívnych aktov od MVO, ktoré sa financujú z LIFE || Pripísateľné konsolidované kanály účasti verejnosti a trend neustále sa zvyšujúcej kvality a intenzity účasti občanov a MVO na procese rozhodovania || Prijatie návrhov od rozličných zainteresovaných strán, ktoré sa týkajú politiky a legislatívnych aktov v oblasti životného prostredia alebo klímy Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Životné prostredie a efektívnosť zdrojov“ (článok 3 ods. 1 písm. a) a článok 10) Vyvíjať, testovať a demonštrovať koncepcie v oblasti politiky alebo riadenia, osvedčené postupy a riešenia environmentálnych problémov vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming (vrátane hľadiska prepojenia medzi životným prostredím a zdravím) a ktoré podporujú politiky a právne predpisy týkajúce sa efektívneho využívania zdrojov vrátane plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje. Článok 10 písm. a) || Vyššia efektívnosť zdrojov hospodárstva Únie. || Počet projektov vyvíjajúcich, testujúcich alebo demonštrujúcich koncepcie efektívneho využívania zdrojov, osvedčené postupy alebo riešenia. || Konsolidovaný prechod na hospodárstvo efektívnejšie využívajúce zdroje || Počet konsolidovaných koncepcií efektívneho využívania zdrojov, ktoré uplatňujú technológie alebo prístupy demonštrované v rámci programu LIFE a dosiahnutá úroveň efektívneho využívania zdrojov. Podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia. Článok 10 písm. b) || 10 % povodí riek využívajúcich primerané hospodárenie do konca programového obdobia. || · Počet integrovaných projektov na vykonávanie rámcovej smernice o vode a pokryté km2; · počet povodí riek využívajúcich primerané hospodárenie; · počet vodných útvarov zlepšujúcich ekologický stav. || Konsolidované a rozšírené primerané riadenie cieľových sektorov. || · Počet povodí riek, ktoré sú naďalej primerane riadené, a počet nových povodí riek primerane riadených na základe príkladov programu LIFE, · počet vodných útvarov zameraných na dosiahnutie dobrého ekologického stavu. 12 % regiónov s primeraným hospodárením s odpadom do konca programového obdobia. || Počet integrovaných projektov na vykonávanie plánov a programov v oblasti odpadu, a príslušný počet obyvateľov na hektár. || Počet regiónov, ktoré aj naďalej primerane hospodária s odpadom, a počet nových regiónov s lepším hospodárením na základe príkladov programu LIFE. 10 % obyvateľstva Únie s výhodou lepšej kvality ovzdušia do konca programového obdobia. || Počet integrovaných projektov na vykonávanie smernice o kvalite ovzdušia, a predmetné obyvateľstvo. || Počet miest s neustálym zlepšovaním noriem v oblasti kvality ovzdušia a počet nových miest so zlepšenými normami v oblasti kvality ovzdušia na základe príkladov programu LIFE. Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Biodiverzita“ (článok 3 ods. 1 písm. b) a článok 11) Prispievať k vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti biodiverzity vrátane vykonávania stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020, smernice 2009/147/ES a smernice 92/43/EHS najmä prostredníctvom využívania, vývoja, testovania a demonštrácie integrovaných koncepcií, osvedčených postupov a riešení. Článok 11 písm. a) || 25 % biotopov, na ktoré sú zamerané projekty, ktorých stav ochrany sa do konca programového obdobia zlepší. || Počet a typ cieľových biotopov, ktorých stav ochrany sa zlepšuje vďaka zásahom LIFE. || Druhy a biotopy, na ktoré sú zamerané projekty programu LIFE, ktoré dosahujú priaznivý stav ochrany. || Počet cieľových biotopov a druhov, ktoré dosahujú priaznivý stav ochrany na základe príkladov programu LIFE alebo po zásahoch LIFE. 25 % druhov, na ktoré sú zamerané projekty, ktorých stav ochrany sa do konca programového obdobia zlepší. || Počet a typ cieľových druhov, ktorých stav sa zlepšuje vďaka zásahom LIFE. 3 % ekosystémových služieb obnovených do konca programového obdobia. || Plocha v hektároch a typ ekosystémovej služby obnovenej prostredníctvom programu LIFE. || Konsolidovaná obnova ekosystémových služieb a ďalšia obnova. || Plocha v hektároch, na ktorej boli obnovené ekosystémové služby na základe príkladov programu LIFE. Podporovať ďalšie budovanie, vykonávanie a riadenie siete Natura 2000, a to najmä uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií pri vykonávaní prioritných akčných rámcov. článok 11 písm. b) || 15 % sústavy Natura 2000 s primeraným riadením do konca programového obdobia. || · Počet integrovaných projektov vykonávajúcich prioritné akčné plány a plocha v hektároch, ktorú zaberá sústava Natura 2000, · počet lokalít siete Natura 2000 s primeraným riadením. || Konsolidované a rozšírené primerané riadenie sústavy Natura 2000. || Počet lokalít sústavy Natura 2000, ktoré sú naďalej primerane riadené, a nových lokalít sústavy Natura 2000 s lepším riadením na základe príkladov programu LIFE. Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ (článok 3 ods. 1 písm. a) a článok 14) Zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni. článok 14 písmeno c) || Zintenzívnenie vývoja a vykonávania zmierňujúcich stratégií alebo akčných plánov. || Počet a rozsah zmierňujúcich stratégií alebo akčných plánov, ktoré boli vyvinuté alebo sa vykonávali v rámci programu LIFE. || Účinné začleňovanie otázok zmiernenia zmeny klímy do výkonnosti verejného a súkromného sektora, ako aj udržateľná a neustále zdokonaľovaná kapacita a výkonnosť súkromného a verejného sektora. || Geografický objem a/alebo hospodárska hodnota vyvíjaných a vykonávaných zmierňujúcich stratégií alebo akčných plánov. Prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. Článok 14 písm. d) || Viac inovatívnych technológií, systémov a nástrojov a/alebo ďalších riešení osvedčených postupov na znižovanie emisií skleníkových plynov. || Počet inovatívnych politických koncepcií, technológií, systémov a nástrojov a/alebo ďalších riešení osvedčených postupov na znižovanie emisií skleníkových plynov, ktoré boli demonštrované v rámci programu LIFE. || Konsolidovaný prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. || Tony znížených skleníkových plynov prostredníctvom nových technológií, systémov, nástrojov a/alebo ďalších koncepcií osvedčených postupov, ktoré boli vyvinuté a prevzaté na základe príkladov programu LIFE. Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ (článok 3 ods. 1 písm. a) a článok 15) Zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni. Článok 15 písmeno c) || Zintenzívnenie vývoja a vykonávania adaptačných stratégií alebo akčných plánov. || Počet a rozsah vyvinutých alebo vykonávaných adaptačných stratégií alebo akčných plánov. || Účinné začleňovanie otázok adaptácie na zmenu klímy do výkonu verejného a súkromného sektora, ako aj udržateľná a neustále zdokonaľovaná kapacita a výkonnosť súkromného a verejného sektora. || Geografický objem a/alebo hospodárska hodnota adaptačných stratégií alebo akčných plánov, ktoré boli vyvinuté a vykonávané na základe príkladov programu LIFE. Prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. Článok 15 písm. d) || Viac inovatívnych politických koncepcií, technológií, systémov a nástrojov a/alebo ďalších riešení osvedčených postupov na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy. || No. Počet demonštrovaných inovatívnych politických koncepcií, technológií, systémov a nástrojov a/alebo ďalších riešení osvedčených postupov na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy. || Konsolidovaný prechod na hospodárstvo odolnejšie voči zmene klímy. || Pripísateľná odolnosť voči zmene klímy (rozčlenená podľa sektorov) dosiahnutá vďaka demonštrovaným novým technológiám, systémom, nástrojom a/alebo ďalším koncepciám osvedčených postupov, ktoré boli vyvinuté alebo prevzaté na základe príkladov programu LIFE 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Prispievať k vykonávaniu, aktualizovaniu a vývoju politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a klímy vrátane začleňovania otázok životného prostredia a ochrany klímy do ďalších politík, a tak prispievať k udržateľnému rozvoju a dosahovaniu cieľov stratégie EÚ 2020. 1.5.2. Prínos zapojenia EÚ Celoeurópsky prínos programu LIFE vychádza z osobitosti jeho koncepcie a zamerania, vďaka ktorým sú jeho zásahy osobitne prispôsobené potrebám v oblasti životného prostredia a klímy, keďže je to jediný nástroj, ktorého finančné prostriedky sú vyčlenené na ochranu životného prostredia a klímy. · Program LIFE ako platforma EÚ pre výmenu postupov a poznatkov na vykonávanie právnych predpisov a politiky Únie umožňuje subjektom v celej EÚ poučiť sa zo vzájomných skúseností pri účinnejšom a efektívnejšom riešení environmentálnych problémov. Program LIFE zvyšuje atraktívnosť partnerstiev, ktorých vznik by bol inak zložitý, a prostredníctvom intenzívnejšieho združovania zdrojov a odborných poznatkov zabezpečuje účinnejší zásah ako individuálne opatrenia členských štátov. · Program LIFE takisto umožňuje lepšie rozdeliť zodpovednosť a solidaritu pri zachovávaní spoločného prírodného bohatstva EÚ prostredníctvom pomoci členským štátom, v ktorých sa nachádza najvzácnejšie prírodné bohatstvo v EÚ alebo ktoré čelia cezhraničným alebo nadnárodným problémom v oblasti životného prostredia a klímy. · Program LIFE urýchľuje začiatok opatrení a poskytuje jednorazové investície potrebné v konkrétnej oblasti, odstraňuje počiatočné prekážky, ktoré bránia vykonávaniu politiky EÚ v oblasti životného prostredia a klímy, a testuje nové koncepcie na budúce širšie použitie. · Program LIFE rieši chýbajúce opatrenia a externality, zvyšuje informovanosť a demonštruje prínosy ochrany životného prostredia a klímy tým, že zabezpečuje udržateľnosť a rozširovanie výsledkov projektu. · Program LIFE pomáha členským štátom a zainteresovaným stranám urýchľovať a zlepšovať vykonávanie právnych predpisov EÚ prostredníctvom vytvárania synergií medzi fondmi EÚ a vnútroštátnymi fondmi a mobilizáciou dodatočných prostriedkov z verejného a súkromného sektora. · Zvýšená súdržnosť zásahu EÚ: Špecializovaný nástroj na ochranu životného prostredia a klímy umožňuje Komisii lepšie určovať priority a zabezpečovať, aby sa zdroje efektívne využívali zdrojov na ochranu životného prostredia a klímy výberom tých najlepších projektov v rámci EÚ. Jednotnejšie vykonávanie právnych predpisov EÚ sa dosahuje vďaka šíreniu osvedčených postupov (napr. metodík, ktoré sa vyvinuli a teraz sa uplatňujú v širšej miere, plánov riadenia atď.). · Dopĺňanie chýbajúcich opatrení a účinnejší centrálny zásah: Osobitný nástroj je pružnejší a financuje projekty, ktoré by inak nemohli byť financované z iných fondov (napr. projekty riadené príjemcami, ktorí nie sú oprávnení v rámci iných fondov). · Osobitný nástroj, ktorý zvyšuje viditeľnosť opatrení EÚ v oblasti životného prostredia a klímy tak, že približuje EÚ k občanom, čím preukazuje svoje odhodlanie plniť ciele v oblasti životného prostredia a klímy a dochádza k zvýšeniu relevantnosti týchto cieľov. · Riešenie nadchádzajúcich environmentálnych problémov, ktoré sú v záujme EÚ: Zainteresované strany často čelia environmentálnym problémom, na ktoré sa zatiaľ nenašli riešenia a ktoré povedú k vyšším nákladom, ak sa nebudú riešiť v ranej fáze. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Hodnotenia programu LIFE potvrdili, že program LIFE je úspešný nástroj EÚ nevyhnutný na vykonávanie politiky EÚ v oblasti životného prostredia, má značný celoeurópsky prínos, primerané výsledky a značne prispel k vykonávaniu politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. Granty na akcie (predstavujúce 78 % rozpočtových prostriedkov, t. j. sumu vo výške 300 miliónov EUR v roku 2013) zohrali zásadnú úlohu pri vykonávaní smernice o biotopoch a smernice o vtákoch a pri testovaní nových koncepcií a technológií a demonštrovali schopnosť urýchliť vykonávanie niektorých najnáročnejších smerníc tým, že pripravili základ pre ďalšie riadenie prostredníctvom iných fondov. Vďaka programu LIFE+ sa okrem toho zlepšila informovanosť o otázkach životného prostredia a klímy a prístup občanov k relevantným informáciám a vznikli platformy spolupráce a partnerstvá na výmenu osvedčených postupov. Prevádzkové granty pre MVO uľahčili ich zapojenie do vývoja a vykonávania politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a klímy v zmysle požiadaviek Aarhuského dohovoru. Na základe strednodobého hodnotenia programu LIFE+ sa takisto dospelo k záveru, že zmeny zavedené nariadením o programe LIFE+ (konsolidácia troch typov zásahov do jedného právneho základu, rozšírenie zložky „Príroda“ o širšie otázky biodiverzity, rozšírenie zložky „Životné prostredie“ v záujme zosúladenia priorít šiesteho environmentálneho akčného plánu a začlenenie novej zložky „Informovanosť a komunikácia“) zvýšili kapacitu programu na poskytnutie celoeurópskeho prínosu a prepojenie s politickými cieľmi EÚ. V hodnotení sa takisto našli oblasti, v ktorých by sa mal program LIFE+ zlepšovať, aby sa využil celý jeho potenciálny európsky prínos: · Lepšie stanovenie zamerania a priorít: Vzostupná koncepcia a široký rozsah oblastí vhodných na akcie predstavuje pre Komisiu len málo príležitostí na stimuláciu dopytu v oblastiach s vysokou prioritou, najmä v zložke LIFE „Riadenie v oblasti životného prostredia“ (táto zložka sa takisto týka opatrení na ochranu klímy), · lepšie využívanie výsledkov projektov a prenos know-how: hoci sú komunikačné činnosti a činnosti budovania sietí v projektoch LIFE povinné, mala by sa posilniť výmena osvedčených postupov a budovanie kapacít pre vykonávanie acquis EÚ, · silnejšie synergie s ostatnými fondmi EÚ: hoci sa v programe LIFE+ testovalo veľa agroenvironmentálnych opatrení, ktoré sa následne začleňovali do programov členských štátov na rozvoj vidieka, stále existuje priestor na zlepšenie, · odstraňovanie prekážok, pokiaľ ide o financovanie činností mimo EÚ: tieto prekážky znížili efektívnosť programu pri dosahovaní niektorých environmentálnych cieľov EÚ. Európsky dvor audítorov v osobitnej správe z roku 2009 dospel k záveru, že program LIFE je dobre riadený program, ktorý sa v priebehu rokov neustále zlepšoval. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Pri hodnotení ex post, strednodobom hodnotení a hodnotení ex ante sa dospelo k záveru, že keby neexistoval program LIFE+, len veľmi malý podiel projektov by sa mohol financovať inými fondmi (najmä prostredníctvom PKI a 7. RP). V prípade niektorých zložiek programu LIFE+, ako napríklad „Informovanie a komunikácia“, iné alternatívne zdroje financovania takmer neexistujú. Podľa všetkého však trhovo orientovaným inováciám súkromného sektora do istej miery dobre slúžia ďalšie iniciatívy, ako je budúci program Horizont 2020. Snaha o ekologické inovácie však nespočíva len vo vytváraní nových spotrebných výrobkov a technológií, ktoré sú vo svojej podstate čistejšie a ekologickejšie. Ide aj o motiváciu lepších postupov a koncepcií v rámci celého hospodárstva. Zlyhania trhu sa síce dostatočne riešia prostredníctvom ostatných fondov Únie, no to isté sa nedá povedať o inštitucionálnych nedostatkoch. Platí to najmä v prípade činností súvisiacich s vývojom politicky orientovaných riešení a riešení orientovaných na verejný sektor, ktoré sa týkajú problémov v oblasti životného prostredia a klímy s obmedzeným alebo žiadnym potenciálom uplatnenia na trhu a ktoré jednoducho podporujú nové a nákladovo efektívnejšie spôsoby vykonávania. Z toho dôvodu sa program LIFE zameria viac na inovácie orientované na verejný sektor a na nachádzanie riešení, ktoré sa najčastejšie vykonávajú prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Rozvíjanie nízkouhlíkových technológií podobne brzdí neistota a nedostatočné zdieľanie poznatkov. Novovytvorené technológie sa musia testovať v malom rozsahu. Kým uplatnenie na trhu a širokoplošné riešenia sa môžu čoraz viac pokrývať v rámci programu Horizont 2020, stále existuje dostatočný priestor na podporu vývoja miestnych riešení a riešení orientovaných na verejný sektor, ako aj technológií malého rozsahu zameraných na MSP s cieľom pomôcť im pri zlepšovaní ich výkonnosti v oblasti životného prostredia a klímy. Program LIFE tradične riešil tieto problémy poskytovaním vysoko zopakovateľných (aj cezhraničných) riešení menšieho rozsahu. S cieľom zabezpečiť v týchto oblastiach synergie sa nadviaže spolupráca s budúcim programom Horizont 2020 a nástrojom pre konkurenciescho