P9_TA(2022)0138

Stratégia EÚ na podporu vzdelávania detí vo svete

Uznesenie Európskeho parlamentu z 3. mája 2022 s názvom Smerom k stratégii EÚ na podporu vzdelávania detí vo svete: zmierňovanie dosahu pandémie ochorenia COVID-19 (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Európsky parlament,

— so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989,

— so zreteľom na článok 26 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, článok 18 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, články 13 a 14 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach a článok 10 Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien;

— so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja prijaté v roku 2015 a správu OSN o cieľoch udržateľného rozvoja z roku 2021,

— so zreteľom na všeobecné pripomienky Výboru OSN pre práva dieťaťa (1),

— so zreteľom na Usmernenia OSN o náhradnej starostlivosti o deti z 18. decembra 2009,

— so zreteľom na svetovú štúdiu OSN o deťoch pozbavených osobnej slobody z 11. júla 2019,

— so zreteľom na politický dokument OSN z 15. apríla 2020 s názvom Vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na deti a na pozitívnu reakciu na tento dokument, ktorý podpísalo 173 krajín pod spoločným vedením EÚ a skupiny krajín Latinskej Ameriky a Karibiku,

— so zreteľom na politickú reakciu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj z 19. októbra 2020 s názvom Aký vplyv má pandémia COVID-19 na prisťahovalcov a ich deti?,

— so zreteľom na Dohovor UNESCO proti diskriminácii vo vzdelávaní, prijatý 14. decembra 1960,

— so zreteľom na brožúru UNICEF, UNESCO a Svetovej banky s názvom Misia: obnovenie vzdelávania v roku 2021,

— so zreteľom na článok 49 Charty organizácie amerických štátov z roku 1967,

— so zreteľom na článok 11 Africkej charty o právach a blahu dieťaťa z roku 1990,

— so zreteľom na články 17 a 25 Africkej charty ľudských práv a práv národov z roku 1981,

— so zreteľom na článok 31 Deklarácie o ľudských právach Združenia štátov juhovýchodnej Ázie z roku 2012,

— so zreteľom na článok 14 Charty základných práv EÚ,

— so zreteľom na článok 3 ods. 5 a článok 21 Zmluvy o Európskej únii,

— so zreteľom na správu Rozvojového programu OSN z apríla 2021 s názvom Na nikoho nezabudnúť: Vplyv ochorenia COVID-19 na ciele udržateľného rozvoja (SDG);

— so zreteľom na Európsku záruku pre deti,

— so zreteľom na Medzinárodný rok za odstránenie detskej práce v roku 2021 a prístup Komisie, ktorý spočíva v nulovej tolerancii voči detskej práci,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2019 o právach dieťaťa pri príležitosti 30. výročia prijatia Dohovoru OSN o právach dieťaťa (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o sýrskom konflikte – 10 rokov po povstaní (3),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

— so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0058/2022),

A. keďže v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 zomrelo na celom svete takmer päť miliónov ľudí, čo viedlo vlády na celom svete k tomu, aby prijali mimoriadne opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 vrátane zatvárania škôl a obmedzenia prístupu k vzdelávacím zariadeniam;

B. keďže nové varianty zintenzívňujú zdravotnú krízu spôsobenú ochorením COVID-19, zatiaľ čo konflikty a iné krízy vrátane klimatickej krízy naďalej vystavujú deti na celom svete zvýšenému riziku, že nedosiahnu minimálnu úroveň zručností;

C. keďže prístup k vzdelaniu je medzinárodne uznávaným základným ľudským právom, nevyhnutným na uplatňovanie ostatných ľudských práv; keďže právo na vzdelanie znamená, že základné vzdelanie je povinné a univerzálne a je prístupné pre všetkých;

D. keďže UNICEF odhaduje, že viac ako 168 miliónov detí prišlo o celý rok vzdelávania v dôsledku zatvorenia škôl kvôli obmedzeniu pohybu z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19, pričom údaje UNESCO ukazujú, že vzdelávanie bolo výrazne narušené pre 800 miliónov študentov na celom svete, ktorí stratili v priemere dve tretiny akademického roka;

E. keďže od marca 2020 bolo približne 194 krajín nútených zatvoriť školy na svojom území z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19, ktorá postihla viac ako 1,8 miliardy študentov na celom svete a prerušila im prístup k vzdelaniu a ďalším životne dôležitým prínosom, ktoré poskytujú školy; keďže v niektorých regiónoch sú školy stále zatvorené; keďže zatváranie škôl čoraz viac vystavuje deti násiliu, zneužívaniu a vykorisťovaniu, a to aj v domácom prostredí; keďže čiastočné alebo úplné zatvorenie škôl má najväčší vplyv na zraniteľné a marginalizované deti, pretože prehlbuje existujúce rozdiely vo vzdelávacích systémoch a narúša všetky aspekty ich každodenného života;

F. keďže podľa UNICEF tretina detí na celom svete nemá prístup k internetu, čo vytvára prekážku v prístupe k dištančnému/digitálnemu vzdelávaniu; keďže programy dištančného vzdelávania a výučby budú potrebné aj po pandémii ochorenia COVID-19, najmä v krajinách postihnutých prírodnými katastrofami a konfliktmi; keďže elektronické vzdelávanie vytvorilo pre učiteľov nové výzvy, ako uľahčiť študentom učenie a udržať sociálnu interakciu; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a zrýchlené inovačné opatrenia prijaté na zabezpečenie nepretržitého vzdelávania detí predstavujú príležitosť na zmenu predstavy o vzdelávaní, ktoré by bolo viac orientované na budúcnosť, inkluzívne, flexibilné a odolné; keďže programy dištančného vzdelávania musia byť prístupné pre všetky deti, pričom sa musia zohľadniť sociálno-ekonomické problémy, ktorým môžu deti čeliť, ako aj ich nedostatočný prístup k internetu, vysielaniu alebo digitálnym médiám;

G. keďže hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 na rodičov následne ovplyvnili zdravie, blahobyt a prístup ich detí k vzdelávaniu; keďže zatvorenie škôl zastihlo rodičov nepripravených na dištančné a domáce vzdelávanie; keďže niektorí pracujúci rodičia bez finančných prostriedkov alebo alternatív boli nútení nechať svoje deti doma samé a iní, väčšinou ženy, boli nútení odísť z práce, čím sa rodiny dostali do chudoby;

H. keďže viac ako 90 % krajín zaviedlo počas núdzového zatvorenia škôl určitú formu dištančného vzdelávania; keďže dištančné vzdelávanie využívali najmä deti na primárnom a sekundárnom stupni vzdelávania, pričom deti v predškolskom veku boli vystavené riziku, že nebudú pripravené na základnú školu;

I. keďže školopovinné deti na celom svete už prišli od začiatku pandémie ochorenia COVID-19 o približne 1,8 bilióna hodín prezenčného vzdelávania a viac ako 39 miliárd školských jedál z dôvodu zatvárania škôl (4);

J. keďže už dávno pred pandémiou ochorenia COVID-19 svet čelil celosvetovej kríze v oblasti vzdelávania spôsobenej nielen sťaženým prístupom k vzdelávaniu v dôsledku chudoby, dlhým dochádzaním do najbližšej školy, škodlivými rodovými normami, diskrimináciou zraniteľných skupín, environmentálnymi rizikami a konfliktmi, ale aj vyučovaním, ktoré nemusí nevyhnutne viesť k vzdelávaniu; keďže pandémia znásobila kritickú situáciu detí v mnohých konfliktných regiónoch, ktoré sa, okrem iného, často vyznačujú zvyšujúcou sa neistotou, vyššou zraniteľnosťou voči vplyvom zmeny klímy a útokmi na vzdelávacie inštitúcie, v dôsledku čoho sú deti vystavené zvýšenému riziku náboru do konfliktu, čo predstavuje závažné porušenie práv detí a medzinárodného humanitárneho práva; keďže 617 miliónov detí a dospievajúcich na celom svete nedokáže dosiahnuť v oblasti čítania (5) a matematike minimálnu úroveň zručností, hoci dve tretiny z nich navštevujú školu;

K. keďže pandémia ochorenia COVID-19 zničila výsledky vzdelávania dosiahnuté za 20 rokov; keďže ďalších 101 miliónov detí – 9 % detí v 1. – 8. ročníku – kleslo v roku 2020 pod minimálnu úroveň znalosti čítania (6);

L. keďže podľa odhadov ďalších 825 miliónov detí nedosiahne do roku 2030 dospelosť so zručnosťami na stredoškolskej úrovni, ktoré potrebujú pre prácu a život; keďže milióny detí a mladých ľudí, ktorí pravidelne navštevovali školy, nerozvíjajú vedomosti a zručnosti, ktoré potrebujú na úspešný vstup na trh práce, plné využitie svojho potenciálu a prínos pre svoje komunity;

M. keďže zatváranie škôl má veľký hospodársky vplyv, pretože bráni deťom a mladým ľuďom rozvíjať potrebné zručnosti, naplno rozvinúť svoj potenciál a pripraviť sa na život, čo často vedie k nezamestnanosti a následne k zvyšovaniu nerovnosti, a tým k obmedzovaniu príležitostí;

N. keďže podľa OSN celosvetovo hrozí 11 miliónom žiakov základných a stredných škôl vrátane 5,2 milióna dievčat, že sa po zatvorení škôl v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 k vzdelávaniu už nevrátia (7); keďže čím dlhšie deti nechodia do školy, tým väčšia je pravdepodobnosť, že úplne zanechajú vzdelávanie; keďže táto situácia môže ohroziť výsledky dosiahnuté v oblasti vzdelávania a pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, a to najmä tých, ktoré sa týkajú znižovania chudoby, zdravia a blahobytu a kvalitného vzdelávania;

O. keďže zatváranie škôl má výrazný rodový vplyv a prináša so sebou riziko prehlbovania nerovností; keďže sa odhaduje, že zatváranie škôl počas kríz môže viesť k zvýšeniu počtu tehotenstiev mladistvých; keďže dievčatá, ktoré nechodia do školy, sú neúmerne viac vystavené riziku predčasného a núteného manželstva a sexuálneho vykorisťovania; keďže sa odhaduje, že v nasledujúcom desaťročí by mohlo dôjsť k ďalším dvom miliónom prípadov mrzačenia ženských pohlavných orgánov; keďže značnému počtu dievčat môže byť po opätovnom otvorení škôl znemožnený návrat do nich vzhľadom na existenciu určitých diskriminačných politík, ktoré zakazujú tehotným dievčatám a mladým matkám navštevovať školy;

P. keďže na celom svete nenavštevuje školu 129 miliónov dievčat, z čoho 32 miliónov dievčat je vo veku žiačok prvého stupňa základnej školy, 30 miliónov vo veku žiačok druhého stupňa základnej školy a 67 miliónov vo veku študentiek stredných škôl; keďže menej ako polovica krajín na svete dosiahla rodovú rovnosť v účasti na primárnom vzdelávaní; keďže prechod na dištančné vzdelávanie vystavuje deti, najmä dievčatá, z najchudobnejších a najzraniteľnejších domácností značnému riziku trvalého alebo dlhodobého zanechania školskej dochádzky;

Q. keďže deväť z 10 krajín, v ktorých je vzdelávanie dievčat najťažšie, sa nachádza v subsaharskej Afrike a ďalšou krajinou je Afganistan, kde Taliban v skutočnosti pripravil dievčatá o možnosť vzdelávať sa po skončení základnej školy tým, že nariadil otvorenie stredných škôl len pre chlapcov; keďže nejasná politika Talibanu a nevyspytateľné a nesplnené sľuby o vzdelávaní dievčat vyvolávajú v miliónoch afganských dievčat pochopiteľný strach o ich vzdelanie; keďže sa objavilo niekoľko medzinárodných iniciatív univerzít a súkromných osôb, ktoré ponúkajú afganským dievčatám a ženám dištančné vzdelávanie;

R. keďže podľa viacerých vnútroštátnych a regionálnych orgánov presadzovania práva sú deti, ktoré nechodia do školy, najmä dievčatá a deti zo znevýhodneného prostredia, ako sú napríklad deti menšín, deti z vidieka, domorodé deti a deti migrantov vrátane utečencov, deti so zdravotným postihnutím, deti v starostlivosti ako aj deti, ktoré stratili rodičov a/alebo starých rodičov v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a iné, neprimerane zraniteľné voči vykorisťovaniu, detskej práci a domácemu násiliu vrátane svedectva násilia, šikanovania na internete a iných trestných činov, ako je sexuálne vykorisťovanie a zneužívanie (8);

S. keďže okrem obrovských sociálnych nákladov, Svetová banka odhaduje, že celosvetové zatvorenie škôl na päť mesiacov by mohlo spôsobiť straty v oblasti vzdelávania v súčasnej hodnote vo výške 10 biliónov USD; keďže strata vzdelávania môže stáť ekonomiky až 161 miliónov USD denne;

T. keďže zatváranie škôl bolo, žiaľ, nevyhnutné na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19; keďže školy sú viac než len miesta, kde sa deti môžu učiť, pretože sú aj miestami stretávania a centrami pre duševné zdravie a psychosociálnu podporu; keďže podľa UNESCO a UNICEF zatváranie škôl nemá vplyv len na právo na vzdelanie, ale aj na právo na zdravie, pretože v dôsledku zatvorenia škôl nedostane viac ako 80 miliónov detí základné očkovanie; keďže zatvorenie škôl znamená, že učitelia si nemôžu všímať známky zneužívania alebo nedostatočnej starostlivosti zo strany rodičov; keďže podľa Úradu pre výskum UNICEF – Innocenti a Svetového potravinového programu má zatváranie škôl vplyv aj na právo na dobrú výživu a prístup k dennej strave; keďže programy školského stravovania môžu motivovať najzraniteľnejšie deti, aby sa vrátili do školy; keďže zatváranie škôl vážne ovplyvňuje duševnú pohodu detí, ktoré môžu byť vystavené násiliu a stresu v domácnosti; keďže zatvorenie školy môže mať akútne a dlhodobé psychosociálne dôsledky vrátane depresie, zvýšenej úzkosti a samovrážd, keďže deti sú zbavené sociálnych kontaktov;

U. keďže predčasné ukončenie školskej dochádzky posilňuje sociálnu nerovnosť a môže ovplyvniť stabilitu a prosperitu krajiny, čo ohrozuje budúcnosť miliónov detí na svete a vážne ovplyvňuje celú generáciu; keďže sa ukázalo, že vzdelávanie má zásadný význam v boji proti extrémizmu a radikalizácii detí a mladých ľudí;

V. keďže podľa správy o vzdelávaní vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) z roku 2021 polovica všetkých detí utečencov nechodí do školy; keďže deti utečencov sú vylúčené z možností dištančného vzdelávania; keďže preplnenosť, ktorá je charakteristická pre životné podmienky detských utečencov, najmä tých, ktorí žijú v utečeneckých táboroch, často uľahčuje šírenie vírusu a bráni dodržiavaniu hygienických pravidiel; keďže situácia v súvislosti s ochorením COVID-19 v táboroch predstavuje pre deti problém, pretože mnohé deti majú oslabený imunitný systém alebo trpia inými zdravotnými problémami počas svojho vývoja, čo ich vystavuje vyššiemu riziku ťažšieho priebehu tohto smrteľného vírusu; keďže väčšina utečeneckých táborov nemá vhodné zdravotnícke služby, ktoré by primerane reagovali na potreby detí a ich rodín;

W. keďže nerovnomerná distribúcia vakcín proti ochoreniu COVID-19 na svete neúmerne postihuje krajiny s nízkymi príjmami;

1. vyjadruje uznanie a oceňuje prácu učiteľov, vychovávateľov všetkých druhov a pomocného personálu, ktorí sa rýchlo prispôsobili situácii v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a zabezpečili pokračovanie vyučovacieho procesu detí a dospievajúcich; oceňuje iniciatívy medzinárodných a miestnych organizácií občianskej spoločnosti, súkromných osôb a podnikov, ktoré poskytujú deťom informačné a komunikačné technológie, kurzy v rámci dištančného vzdelávania a iné učebné materiály, najmä v krajinách, kde majú deti obmedzený prístup k dištančnému vzdelávaniu alebo nemajú žiadny prístup k vzdelávaniu; naliehavo vyzýva Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a členské štáty, aby v rámci celosvetového úsilia o zmiernenie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 na prístup detí k vzdelávaniu podporovali prístup založený na právach dieťaťa, ktorý by vychádzal zo zásad nediskriminácie, konania v najlepšom záujme dieťaťa a účasti dieťaťa;

2. uznáva, že vzdelávanie je prierezovou otázkou relevantnou z hľadiska všetkých rozmerov udržateľného rozvoja;

3. víta záväzky prijaté na Svetovej konferencii UNESCO o vzdelávaní pre udržateľný rozvoj v roku 2021 a prijatie Berlínskeho vyhlásenia; trvá na zabezpečení kvalitného vzdelávania pre všetky deti ako nástroja na dosiahnutie všetkých cieľov udržateľného rozvoja a zdôrazňuje význam začlenenia udržateľného rozvoja do všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy od predškolského veku až po vysokoškolské vzdelávanie a vzdelávanie dospelých vrátane odborného vzdelávania a prípravy, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia;

4. Trvá na tom, aby EÚ zohrávala vedúcu úlohu ako vzdelávacia mocnosť, ktorá členským štátom umožňuje v plnej miere využívať svoje kapacity na podporu vzdelávania detí na celom svete a presadzovať ich presvedčenie v tejto otázke; zdôrazňuje kľúčovú úlohu budúceho európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý poskytne dôležitú príležitosť na intenzívnejšiu medzinárodnú spoluprácu pri budovaní synergií v oblasti vzdelávania mimo Európy s cieľom vypracovať spoločné prístupy a riešenia spoločných výziev; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zdvojnásobila svoje úsilie o vymedzenie stratégie na tento účel vrátane jasného plánu a cieľov;

5. zdôrazňuje, že je dôležité zaručiť práva detí na vzdelanie a dať každému dieťaťu príležitosť vrátiť sa do školy, a vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporili orgány tretích krajín pri stanovovaní priorít pre opätovné otvorenie škôl v ich plánoch obnovy vrátane podpory pre učiteľov, s cieľom pomôcť deťom dobehnúť stratené učivo a podporiť ich dobré životné podmienky, keďže školy sú rozhodujúce pre vzdelávanie, bezpečnosť, zdravie, výživu a celkovú pohodu detí; vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri zabezpečovaní toho, aby všetky deti mohli využívať svoje právo na základné vzdelanie, a aby prijali opatrenia na zabezpečenie dostupnosti a prístupnosti stredoškolského vzdelávania; vyzýva tiež Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri vývoji a zavádzaní digitálnych metód vyučovania a vzdelávania a aby uľahčili prístup k internetu pre všetkých;

6. domnieva sa, že zlepšenie mobilizácie domácich zdrojov, ochrana a výrazné zvýšenie domácich výdavkov na sociálne sektory, najmä na vzdelávanie a zdravotníctvo, a zlepšenie kvality týchto výdavkov musia byť prioritou v národných plánoch obnovy a programoch pomoci, ktoré realizujú EÚ a medzinárodné finančné inštitúcie; v tejto súvislosti trvá na zabezpečení spravodlivého prideľovania a financovania, aby sa nezabudlo na znevýhodnené, chudobné a marginalizované deti, s osobitným dôrazom na dievčatá, mladých ľudí a rodiny; zdôrazňuje, že všetky snahy o zmiernenie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 na prístup k vzdelávaniu sa musia riadiť najlepšími záujmami dieťaťa, a že takéto opatrenia musia rešpektovať práva detí na informácie, posilnenie ich postavenia a možnosť vyjadriť svoj názor;

7. zdôrazňuje, že je zásadne dôležité zohľadniť sociálnu situáciu rodičov a podporovať rodiny, ktorých príjmy sa znížili z dôvodu hospodárskych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19;

8. uznáva, že dosiahnutie kvalitného vzdelávania musí byť prioritou oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ a členských štátov;

9. konštatuje, že nútené vysídľovanie vedie k rastúcemu počtu ľudí žijúcich v utečeneckých zariadeniach; vyzýva Komisiu, aby podporovala odovzdávanie zručností v utečeneckých táboroch a silnú podporu vzdelávania pre utečencov a vysídlené osoby s cieľom podporiť ich integráciu a zapojenie do činností vytvárajúcich príjem;

10. je znepokojený trvalým finančným vplyvom pandémie na financovanie vzdelávania, keďže väčšina členských štátov UNESCO ešte nedosiahla hranicu 4 – 6 % HDP alebo 15 – 20 % verejných výdavkov;

11. poukazuje na nerovnosť v úsilí o boj proti pandémii v dôsledku nerovnakého prístupu k vakcínam a z toho vyplývajúcich nerovnakých možností ochrany; zdôrazňuje, že pandémiu možno zastaviť len vtedy, ak sa tak stane globálne, a že vakcíny musia byť dostupné pre všetkých; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoje príspevky do programu OSN COVAX a jeho celkovú efektívnosť s cieľom zaručiť dostatočný prístup tretích krajín k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 a umožniť im tak začať vnútroštátne očkovacie kampane proti ochoreniu COVID-19, ktoré budú v súlade s usmerneniami stanovenými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi verejného zdravia a Svetovou zdravotníckou organizáciou, s cieľom zabezpečiť rýchly návrat do škôl; naliehavo vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby úzko spolupracovali so svojimi transatlantickými spojencami a medzinárodnými partnermi s cieľom zvýšiť celosvetové dodávky vakcín proti ochoreniu COVID-19, zabezpečiť spravodlivé rozdelenie medzi krajiny a obyvateľstvo, ktoré ich najviac potrebujú, a zamerať sa na zlepšenie globálneho prístupu k cenovo dostupným zdravotníckym výrobkom súvisiacim s ochorením COVID-19 a na riešenie globálnych obmedzení výroby a nedostatku dodávok;

12. naliehavo vyzýva EÚ, aby v spolupráci s USA a ďalšími členmi Svetovej obchodnej organizácie (WTO) rozšírila výrobu a rozsah možností dodávok s cieľom zabezpečiť spravodlivý prístup k diagnostike, vakcínam, liečebným prostriedkom a iným relevantným zdravotníckym výrobkom potrebným na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19, jeho prevenciu a liečbu, a aby zabezpečila, že tieto ciele sa dosiahnu do 12. ministerskej konferencii WTO;

13. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri financovaní a vykonávaní opatrení tzv. bezpečnej školy vrátane poskytovania hygienických potrieb a výmeny informácií o umývaní rúk a iných hygienických opatreniach, ako aj o zachovaní pokračovania služieb výživy pre deti v školskom veku a mladistvých; zdôrazňuje, že školské stravovanie a čistá voda majú zásadný význam pre zabezpečenie výživy, rastu a rozvoja detí, pretože sú silným stimulom pre deti – najmä dievčatá a deti z najchudobnejších a marginalizovaných komunít – aby sa po zrušení obmedzení vrátili do školy; v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrávať učitelia a aktéri občianskej spoločnosti vrátane náboženských organizácií, náboženských spoločenstiev a mimovládnych organizácií pri podpore zdravia a v boji proti pandémii ochorenia COVID-19, ako aj pri podpore detí a ich rodín pri prekonávaní výziev a ťažkostí spôsobených zdravotnou krízou, pri zlepšovaní ich životných podmienok a pri poskytovaní programov odbornej prípravy a vzdelávania;

14. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri vypracúvaní plánov na zmierňovanie a riadenie rizík v oblasti vzdelávania prostredníctvom plánovania odolnosti; zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať pohotovostné plánovanie a plány reakcie na krízu už teraz, aby sa znížilo riziko prenosu ochorenia COVID-19 v školách a minimalizoval vplyv zatvorenia škôl na deti a ich rodiny, najmä na najchudobnejšie a najviac marginalizované deti, ako aj na deti s ťažkým zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu uprednostniť deti v oblastiach postihnutých konfliktom a ich prístup ku kvalitnému vzdelávaniu;

15. zdôrazňuje, že zatvorenie škôl by mohlo mať vplyv na pracovné povinnosti rodičov, ktorí sa zároveň starajú o svoje deti; zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť pracujúcim rodičom vhodné zdroje a poradenstvo v oblasti dištančného vzdelávania, mimoškolských aktivít a metód psychologickej podpory na zosúladenie práce z domu a domáceho vzdelávania;

16. zdôrazňuje význam poskytovania vzdelávacej a psychosociálnej podpory deťom a rodinám, ktoré musia byť v domácej izolácii, aby sa minimalizovalo riziko nákazy s cieľom znížiť stres a úzkosť v domácnosti;

17. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri proaktívnom vydávaní usmernení o najlepších postupoch v oblasti dištančného vzdelávania a pri zabezpečovaní toho, aby sa používali vhodné a bezpečné nástroje, učebné osnovy a technológie a aby sa sprístupnili deťom z rodín s nízkymi príjmami, deťom z vidieka, domorodým deťom a deťom migrantov, marginalizovaným deťom a deťom so zdravotným postihnutím alebo s poruchami učenia, deťom v náhradnej starostlivosti, deťom v miestach zadržiavania a deťom žijúcim v odľahlých oblastiach alebo v prostredí, v ktorom sú pozbavené slobody alebo kde nie je všadeprítomný prístup k internetu; zdôrazňuje potenciál digitálneho vzdelávania umožniť vzdelávacím inštitúciám osloviť všetky deti rýchlo a vo veľkom rozsahu, a zároveň podporuje partnerstvá a spoluprácu so širokou škálou aktérov z občianskej spoločnosti, ako aj z verejného a súkromného sektora; trvá však na tom, že investície do digitálneho vzdelávania musia byť zamerané na zníženie digitálnej priepasti a musia byť kontextovo špecifické, v súlade s najlepšími záujmami dieťaťa a nesmú byť na úkor podpory základnej vzdelávacej infraštruktúry a personálu, ako aj osobného vzdelávania; pripomína však, že prístup k digitálnym technológiám počas pandémie stále nebol spravodlivý ani rozšírený; domnieva sa, že v tomto odvetví sú potrebné veľké investície, pokiaľ ide o odbornú prípravu aj financovanie; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby naďalej poskytovali dostupné vzdelávacie zdroje a otvorený prístup k digitálnym nástrojom pre učiteľov, rodičov a študentov; zdôrazňuje, že v súvislosti so všetkými digitálnymi nástrojmi musí byť zaručené súkromie detí a ochrana osobných údajov a že je potrebné náležite zohľadniť obsah zohľadňujúci rodovú rovnosť a rôzne skutočnosti v živote detí;

18. vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zachovali stabilné financovanie vzdelávania prostredníctvom všetkých dostupných finančných nástrojov EÚ, v súlade s referenčnou hodnotou vo výške 10 % pre vzdelávanie v rámci nástroja Globálna Európa a aby poskytli viac finančných prostriedkov s cieľom zvýšiť odolnosť voči prebiehajúcim a budúcim krízam;

19. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány tretích krajín pri zabezpečovaní primeranej starostlivosti o deti, a to aj zavedením pohotovostného plánu starostlivosti o deti, ktoré osireli alebo ktoré ostali bez primeranej starostlivosti z dôvodu závažných prípadov ochorenia COVID-19, ktoré si vyžadujú hospitalizáciu dospelých opatrovateľov;

20. vyzýva Komisiu, aby vytvorila prepojenie medzi možnými činnosťami zameranými na znižovanie rizika investícií a finančnou podporou prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave, najmä s vytvorením náležitej infraštruktúry a odbornej prípravy pre učiteľov v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) – Globálna Európa;

21. vyzýva Komisiu a ESVČ, aby podporovali vlády tretích krajín pri budovaní a ďalšom rozvoji silnejších vzdelávacích systémov zohľadňujúcich rodové hľadisko a inkluzívnych vzdelávacích systémov, ktoré by sprevádzalo odstránenie všetkých foriem rodovo podmieneného násilia voči ženám a dievčatám; pripomína, že OSN stanovila prístup žien k vzdelaniu ako základné právo; domnieva sa, že zvyšovanie vzdelávania dievčat a podpora účasti žien na vzdelávaní a kariére v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) by mali byť prioritne hlavným politickým cieľom EÚ a medzinárodného rozvojového spoločenstva; v tejto súvislosti trvá na tom, že je potrebné, aby dievčatá mohli dokončiť svoje vzdelanie a mali prístup k informáciám a službám primeraným ich veku bez diskriminácie, bez rodových predsudkov a s rovnakými príležitosťami na využitie svojho potenciálu; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné riešiť rodovo podmienené prekážky vo vzdelávaní, ako sú zákony, politiky a škodlivé spoločensko-kultúrne normy, ktoré bránia dievčatám pokračovať vo vzdelávaní v prípade tehotenstva, manželstva a materstva; nabáda na riešenie rodových stereotypov a škodlivých spoločensko-kultúrnych noriem prostredníctvom vzdelávania a na predchádzanie násiliu prostredníctvom programov, ktoré zohľadňuje rodové hľadisko;

22. odsudzuje skutočnosť, že milióny dievčat na celom svete nemajú prístup k vzdelávaniu, a preto sú vystavené závislosti a vyššiemu riziku násilia a vykorisťovania, najmä v prípadoch, keď vládnuce orgány systematicky odopierajú ženám a dievčatám prístup k vzdelaniu, práci a verejnému životu; odmieta zneužívanie a inštrumentalizáciu akýchkoľvek praktík, ktoré diskriminujú v prístupe k vzdelaniu a vynucujú si zatváranie škôl; vyzýva na ukončenie týchto praktík a nalieha na opätovné otvorenie všetkých škôl pre dievčatá a ženy;

23. vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zachovali a ďalej posilňovali úspechy dosiahnuté za posledných 20 rokov v oblasti vzdelávania žien a dievčat v Afganistane; naliehavo žiada, aby sa v rámci balíka humanitárnej pomoci EÚ pre Afganistan vyčlenili potrebné finančné prostriedky, ktoré by medzinárodným a miestnym organizáciám umožnili uľahčiť opätovné otvorenie vzdelávacích zariadení pre ženy a dievčatá a dočasne rozvíjať programy dištančného vzdelávania; vyzýva, aby sa podobná pozornosť venovala aj vzdelávaniu afganských detí a mládeže v krajinách, v ktorých sa nachádzajú afganskí utečenci;

24. zdôrazňuje, že právo na vzdelanie a informácie o sexuálnom a reprodukčnom zdraví, plánovaní rodičovstva, moderných antikoncepčných metódach, bezpečnom a legálnom umelom prerušení tehotenstva a zdravotnej starostlivosti o matku, prenatálnej a postnatálnej zdravotnej starostlivosti musia byť zaručené pre všetkých ľudí;

25. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, ako aj vlády tretích krajín, aby vypracovali osobitné programy na riešenie a zmierňovanie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 v oblasti duševného zdravia a v psychosociálnej oblasti na deti, učiteľov a ich komunity a aby vypracovali osobitné preventívne kampane zamerané na deti, rodičov a učiteľov o rizikách pri používaní internetu, ako sú obťažovanie, obchodovanie s ľuďmi, sexuálne zneužívanie a online šikanovanie, ako aj podporovali osobitné plány na pomoc deťom, ktoré sa stali obeťami týchto praktík, a ich rodičom;

26. zdôrazňuje potrebu komplexných programov sexuálnej výchovy primeraných veku a založených na dôkazoch s cieľom znížiť zraniteľnosť dievčat a mladých žien voči predčasnému pôrodu a neplánovanému tehotenstvu, detským sobášom, prostitúcii, prenosu HIV a rodovo motivovanému násiliu;

27. konštatuje, že pomer žiakov k vyškoleným odborníkom v subsaharskom regióne je naďalej vysoký, a to aj napriek rôznym snahám EÚ a pomoci, ktorú poskytuje; zdôrazňuje regionálny priemer 58 žiakov na vyškoleného učiteľa na základnej úrovni a 43 žiakov na vyškoleného učiteľa na stredoškolskej úrovni; poukazuje na to, že mnohé rozvojové krajiny majú ťažkosti s efektívnym využívaním zdrojov a že zvýšené výdavky na vzdelávanie sa veľmi často nepremietajú do väčšieho množstva vzdelávania a zlepšeného ľudského kapitálu; zdôrazňuje úlohu učiteľov na všetkých úrovniach pri uľahčovaní vzdelávania, význam technológií pre vzdelávanie a efektívne riadenie škôl a vzdelávacích systémov v týchto krajinách; pripomína, že podľa UNESCO je potrebné zamestnať aspoň 15 miliónov učiteľov, aby sa dosiahli ciele súvisiace so vzdelávaním v subsaharskej Afrike do roku 2030 v súlade s cieľom udržateľného rozvoja č. 4;

28. vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporovali orgány partnerských krajín pri riešení výziev v ich vzdelávacích systémoch s cieľom dosiahnuť, aby boli schopné odolávať budúcim krízam a stali sa odolnejšími a inkluzívnejšími, aby vykonávali programy na obnovu vzdelávania a ochrany rozpočtov na vzdelávanie s osobitnými investíciami do vysokokvalitného, dostupného a inkluzívneho vzdelávania vrátane investícií do vzdelávacích technológií, odbornej prípravy učiteľov a iných zdrojov s cieľom zabezpečiť, aby deti a mládež dosiahli svoj plný potenciál, boli pripravení na život a neprišli o príležitosti uplatniť sa neskôr v živote na trhu práce, pričom by sa rešpektovali vzdelávacie potreby a práva každého dieťaťa; zdôrazňuje, že programy dištančného vzdelávania určené na riešenie budúcich kríz musia zahŕňať rôzne učebné materiály vrátane tlačených materiálov, aby boli dostupné pre väčšinu znevýhodnených a marginalizovaných detí;

29. víta Parížsku deklaráciu UNESCO: celosvetová výzva na investovanie do budúcnosti vzdelávania; vyzýva krajiny na celom svete, aby vzdelávanie považovali za investíciu a nie za výdavok; domnieva sa, že primeraná a účinná finančná pomoc v oblasti vzdelávania je predpokladom odstránenia chudoby a zlepšenia ľudského blahobytu, najmä v čase, keď sú verejné zdroje čoraz viac obmedzované konkurenčnými požiadavkami v ťažko postihnutých odvetviach, ako je zdravotníctvo a vzdelávanie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo svojich stratégiách medzinárodného rozvoja a pomoci podstatne zvýšili financovanie vzdelávania;

30. zdôrazňuje, že mladí ľudia sú najcennejším aktívom pre podporu hospodárskeho rozvoja rozvojových krajín;

31. pripomína, že svetové spoločenstvo je odhodlané zlepšiť kvalitu vzdelávania do roku 2030 (cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 4);

32. vyzýva na zintenzívnenie medzinárodných vzdelávacích výmen medzi mladými ľuďmi v Afrike a EÚ prostredníctvom programov ako Erasmus a Erasmus pre mladých podnikateľov, ktorých cieľom je pomôcť novým podnikateľom získať potrebné zručnosti na riadenie podnikov;

33. vyzýva členské štáty, aby zohľadnili skutočnosť, že zdravotná kríza spôsobená ochorením COVID-19 zhoršila situáciu osôb zadržiavaných v táboroch v Sýrii, a aby okamžite repatriovali všetky európske deti držané v týchto táboroch a zabezpečili, aby sa v prvom rade zohľadnil najlepší záujem dieťaťa;

34. zdôrazňuje význam začlenenia odbornej prípravy a programov druhej šance do plánov obnovy s cieľom pomôcť deťom a mladým ľuďom vstúpiť na trh práce; vyzýva Komisiu, ESVČ, členské štáty a tretie krajiny, aby mladým ľuďom ponúkli želateľné vyhliadky do budúcnosti;

35. zdôrazňuje význam sprievodných investícií do odbornej prípravy a vzdelávania s podporou vytvárania pracovných miest s cieľom poskytnúť lepšie vyhliadky do budúcnosti pre budúcu generáciu mladých ľudí v Afrike a iných rozvojových regiónoch; berie na vedomie osobitný význam verejno-súkromného partnerstva pri dosahovaní cieľa udržateľného rozvoja č. 8 týkajúceho sa prístupu k dôstojnej práci; pripomína význam stredoškolského vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú kľúčové pre zamestnateľnosť mladých a udržateľný rozvoj; ďalej konštatuje, že rastúca mladá populácia Afriky si vyžaduje predovšetkým podporu kvalitného vzdelávania a rozvoj odbornej prípravy v oblasti zručností s cieľom zvýšiť mobilitu a prístup na trhy a práva;

36. vyzýva EÚ, aby podporovala investície do odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania a posilnenie vzdelávacích štruktúr v spolupráci so súkromným sektorom s cieľom využiť ľudský kapitál;

37. zdôrazňuje význam nepretržitého odborného rozvoja a zvýšenej finančnej podpory pre učiteľov, ktorá im umožní riešiť straty v učení u svojich žiakov, aby boli schopní reagovať na ich individuálne sociálne, rodinné a duševné podmienky, a aby do vyučovania začlenili digitálne technológie; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné využiť príležitosť a využiť prostriedky na obnovu po pandémii ochorenia COVID-19 a zrýchlené inovačné opatrenia, používané na zabezpečenie dištančného vzdelávania počas pandémie s cieľom prehodnotiť vzdelávanie a vybudovať systémy, ktoré sú viac orientované do budúcnosti, inkluzívnejšie, flexibilnešie a odolnejšie; je presvedčený, že tieto nové prístupy musia riešiť straty v oblasti vzdelávania, predchádzať predčasnému ukončeniu štúdia a zabezpečiť sociálne a emocionálne blaho žiakov, učiteľov a personálu;

38. zdôrazňuje úlohu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, občianskej náuky a dobrovoľníctva; vyzýva Komisiu, aby podporila tretie krajiny pri zlepšovaní uznávania mäkkých zručností; trvá na podpore postupov medzigeneračnej solidarity a mentorstva s cieľom obmedziť nerovnosti, vylúčenie alebo predčasné ukončenie povinnej školskej dochádzky;

39. vyzýva na urýchlenie globálnej výmeny poznatkov a mobility na všetkých úrovniach vzdelávania a medzi krajinami a regiónmi a v rámci nich, pričom uznáva zložitú a spornú históriu globálnych vzťahov a zdôrazňuje význam podpory dedičstva, kultúrnej identity, histórie, umenia a globálneho občianstva prostredníctvom vzdelávania; berie na vedomie potenciál kombinácie online výmen a cestovania na tento účel;

40. zdôrazňuje, že je dôležité rozvíjať a posilňovať činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia o zmene klímy a ochrane životného prostredia a ich vplyve na deti a budúce generácie; žiada, aby sa vzdelávanie v oblasti životného prostredia stalo hlavnou súčasťou školských osnov;

41. zdôrazňuje dôležitú úlohu telesnej výchovy v školách, pretože fyzická aktivita a zdravý životný štýl sú kľúčovými faktormi pri zlepšovaní zdravia študentov; vyzýva preto Komisiu a ESVČ, aby podporovali vnútroštátne orgány pri zabezpečovaní dostatočných a bezpečných športových zariadení v školách a pri poskytovaní odbornej prípravy kvalifikovaným učiteľom telesnej výchovy;

42. upozorňuje na potrebu využiť synergie medzi kultúrou a vzdelávaním s cieľom formovať udržateľné, inkluzívne a odolné spoločnosti; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby v tejto súvislosti podporovali vnútroštátne orgány pri začleňovaní umenia a kultúry do školských osnov a mimoškolských aktivít s cieľom obohatiť vzdelávacie a študijné skúsenosti žiakov v tretích krajinách;

43. domnieva sa, že národné vlády a ich príslušné vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány musia komunikovať s deťmi spôsobom vhodným pre deti, aby vysvetlili opatrenia prijaté na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 s cieľom vysvetliť im účinky, riziká a hrozby ochorenia COVID-19 a informovať deti o ich právach;

44. zdôrazňuje význam získavania zručností, najmä prostredníctvom osobného vzdelávania, ktoré deťom umožní napredovať počas celého života, napríklad v oblasti osobných vzťahov, študijných zručností, empatie a spolupráce; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa deti mohli venovať hre a voľnočasovým aktivitám ako kľúčovému prvku ich rozvoja, ako sa uznáva v článku 31 Dohovoru OSN o právach dieťaťa; žiada, aby sa prijali opatrenia, ktoré by deťom umožnili viac sa venovať voľnočasovým a kultúrnym aktivitám, ktoré sú samy osebe právom, ale aj prostriedkom na zlepšenie ich duševného zdravia a celkovej pohody;

45. opätovne vyzýva všetky členské štáty OSN, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Dohovor OSN o právach dieťaťa, a zároveň zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa tento základný nástroj ľudských práv stal účinným na celom svete;

46. zdôrazňuje, že je potrebné riadne vyhodnotiť, sledovať a monitorovať vplyv iniciatív zavedených počas krízy s cieľom identifikovať nedostatky a medzery a určiť, ako ich možno odstrániť;

47. zaväzuje sa zabezpečiť, že sa vzdelávanie stane hlavnou témou diskusií v rámci činností parlamentných delegácií, najmä prostredníctvom spoločných parlamentných zhromaždení, ako je Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ;

48. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Najmä na všeobecnú pripomienku č. 5 o všeobecných vykonávacích opatreniach Dohovoru o právach dieťaťa, č. 6 o zaobchádzaní s deťmi bez sprievodu a odlúčenými deťmi mimo krajiny pôvodu, č. 10 o právach detí v súdnictve pre mladistvých, č. 12 o práve dieťaťa na vypočutie, č. 13 o práve dieťaťa na ochranu pred všetkými formami násilia, č. 14 o práve dieťaťa na to, aby sa za prvoradé hľadisko považoval jeho záujem, č. 15 o práve dieťaťa na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia a č. 16 o povinnostiach štátu, pokiaľ ide o vplyv podnikateľskej sféry na práva detí.

(2) Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 2.

(3) Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 130.

(4) Výskumný úrad UNICEF, COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition (COVID-19: chýba viac než len výučba v triede – vplyv zatvorených škôl na výživu detí).

(5) UNESCO, Informačný list č. 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide (Viac ako polovica detí a dospievajúcich na celom svete sa nezúčastňuje vyučovania), september 2017.

(6) Správa OSN o cieľoch udržateľného rozvoja za rok 2021, 15. júla 2021.

(7) UNESCO, How many students are at risk of not returning to school? (Koľkým študentom hrozí, že sa nevrátia do školy?)30. júla 2020.

(8) Tlačová správa Europolu z 19. júna 2020 s názvom Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic (Využívanie izolácie: sexuálni predátori sa počas pandémie COVID čoraz častejšie zameriavajú na deti).