[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 6.10.2006

KOM(2006) 583 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU

o mobilizácii verejných a súkromných finančných prostriedkov, pokiaľ ide o globálny prístup k dostupným a bezpečným energetickým službám, ktoré neškodia klíme: Fond globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie {SEK (2006) 1224}{SEK (2006) 1225}

1. TRVALO UDRžATEľNÝ ROZVOJ – GLOBÁLNA ENVIRONMENTÁLNA VÝZVA PRE ENERGETICKÝ SEKTOR

Od začiatku 90 tych rokov minulého storočia zaznamenáva väčšina sveta nebývalé obdobie ekonomického rastu. Od roku 1994 sa zvýšila globálna spotreba ropy o 20 % a Medzinárodná agentúra pre energetiku (MAE, International Energy Agency - IEA) predpokladá ďalší každoročný nárast o 1,6 %[1]. Predpokladá sa, že celosvetový dopyt po energii sa podľa MAE zvýši do roku 2030 o viac ako 60 %. Na splnenie tejto požiadavky je potrebná odhadovaná investícia do energetického sektora vo výške 16 triliónov USD počas obdobia nasledujúcich 25 rokov. Nezmenený scenár investícii by nielenže vytvoril značnú finančnú výzvu, ale taktiež by neviedol k trvalo udržateľnému vývoju v budúcnosti, najmä čo sa týka týchto oblastí:

- Emisie skleníkových plynov: Zvýšenie emisií CO2 z energetického sektora by do roku 2030 predstavovalo 62 % v porovnaní s rokom 2002. Hlavy štátov sa však na zasadaní Európskej Rady na jar 2005 dovolávali zníženia emisií skleníkových plynov minimálne o 15 %, prípadne až o 50 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 1990. Vedúci predstavitelia krajín G8 sa v roku 2005 taktiež rozhodli odhodlane konať a dohodli sa na Akčnom pláne o zmene klímy z Gleneagles: Čistá energia a trvalo udržateľný rozvoj. Premena na čistú energiu sa bude financovať prostredníctvom intenzívnejších snáh spolupráce investičného rámca verejného a súkromného sektora pri zapojení Svetovej banky a ostatných multilaterálnych finančných inštitúcií.

- Kvalita ovzdušia: Postupujúca urbanizácia v reformných ekonomikách vedie k vysokým úrovniam znečistenia ovzdušia v mnohých mestách, čo predstavuje negatívne účinky na zdravie ľudí. Podľa Svetovej banky sa v Číne predpokladá pravdepodobne 590 000 predčasných úmrtí v dôsledku znečistenia ovzdušia v mestách, ktoré vzniká z dopravy a sektorov výroby energie. Obnova neúčinných elektrární a budov, ako aj zvýšené využívanie technológií s takmer nulovými emisiami sú potrebné na zvrátenie týchto trendov.

- Chudoba a udržateľné riadenie prírodných zdrojov: Predpokladá sa, že do roku 2030 zostane 1,4 bilióna ľudí v rozvojových krajinách bez prístupu k modernej energii a 2,4 bilióna ľudí využívajúcich tradičnú biomasu na varenie a kúrenie neudržateľným spôsobom sa nezníži. Podľa MAE sa dodatočná investícia na dosiahnutie 100 % elektrifikácie odhaduje na 655 biliónov USD. Pre regióny, ktoré už teraz bojujú so získaním kapitálu, to znamená obrovskú výzvu.

- Energetická bezpečnosť: Viac ako 60 % spotreby energie bude mať formu spotreby ropy a zemného plynu. Táto situácia ešte viac zvýši závislosť hlavných regiónov odkázaných od dovozu. Závislosť EÚ od ropy sa teda v roku 2030 zvýši o 93 % a zemného plynu o 81 % v porovnaní s rokom 2004, kde výška pre ropu predstavovala 79 % a zemný plyn 49 %. Komisia preto nedávno navrhla smerovanie k minimálnej hladine celkovej zmesi energie EÚ pochádzajúceho z bezpečného a trvalo udržateľného využívania zdrojov s nízkym obsahom uhlíka. Čína, ktorá je v súčasnosti z veľkej časti sebestačná, by v roku 2030 musela dovážať 27 % svojho dopytu po zemnom plyne. Dodávky ropy a zemného plynu z Blízkeho východu a Severoafrických regiónov by sa zvýšili o 44 %.

Potreba zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja, do ktorého súčasne patrí úspešný boj so zmenou klímy, odstránenie nedostatku elektrickej energie a bezpečné globálne dodávky energie si vyžadujú intenzívne zmeny v spôsobe, akým sa poskytujú energetické služby a využívajú energetické zdroje.

Hlavy štátov sa na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji (World Summit for Sustainable Development - WSSD) v roku 2002 dohodli na urýchlenom a značnom zvýšení podielu obnoviteľnej energie v rámci globálnej zmesi energie. EÚ na summite zriadila Johannesburskú koalíciu obnoviteľnej energie (Johannesburg Renewable Energy Coalition – JREC)[2] a Energetickú iniciatívu EÚ (EU Energy Initiative - EUEI), aby tak zabezpečila plnenie záväzkov obsiahnutých v Johannesburskom pláne implementácie.

Investície do obnoviteľnej energie, ako aj investície do energetickej účinnosti sú typicky verejným tovarom, ktorý predstavuje podstatné miestne aj globálne výhody, napríklad nulové alebo nízke emisie skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. Napomáhajú zlepšiť energetickú bezpečnosť tým, že využívajú miestne dostupnú energiu, teda veternú a slnečnú energiu, geotermálne teplo alebo biomasu. Zvýšené prenikanie technológií účinnej a obnoviteľnej energie zníži environmentálne a zdravotné účinky spotreby tuhých palív, a zároveň zmierni napätie na energetických trhoch. Taktiež podporia miestnu zamestnanosť a vytváranie príjmu, napríklad prostredníctvom poskytovania energie na produktívne využitie, najmä v odľahlých oblastiach, kde by rozšírenie siete nebolo ekonomické.

Pri úplnom zohľadnení výhod „verejného tovaru“ sú projekty obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti ekonomicky atraktívne, najmä pre rozvojové krajiny, v ktorých je výroba energie obyčajne menej účinná a spôsobuje väčšie znečistenie ako v rozvinutých krajinách s pokročilými environmentálnymi právnymi predpismi. Podľa scenárov alternatívnej energie MAE by zvýšené spoliehanie sa na energetickú účinnosť a obnoviteľnú energiu mohlo znížiť globálny energetický dopyt z viac ako 60 % na 50 % a globálne emisie zo 62 % na 46 %. Znížený dopyt v budúcnosti by mohol viesť k 15 % zníženiu cien ropy. Síce by sa tak ešte nevyriešili problémy načrtnuté vyššie, bol by to však významný krok správnym smerom. Komisia odhaduje, že z dlhodobého hľadiska môže zlepšenie energetickej účinnosti a obnoviteľná energia znamenať zefektívnenie nákladov až do 2/3 zníženia emisií (SEK(2005)180).

V dôsledku širokého spektra verejných výhod sa zlepšujú politické rámce a obnoviteľná energia a energetická účinnosť predstavujú neoddeliteľnú časť základnej energie a vývoja investičnej agendy. V súčasnosti môžu trvalo udržateľným spôsobom poskytnúť dostupnú elektrickú energiu a dodávky neelektrickej energie pre miestne podniky a dopravu, najmä ak je rozšírenie siete neekonomické. Systémy mimosieťové pripojenie a minisiete môžu zabezpečiť adekvátnu a ekonomickú elektrickú energiu vo vzdialených oblastiach. Existuje široká ponuka technologických riešení na splnenie potrieb podnikov a domácností, ktorá je vhodná najmä pre rozvojové krajiny.

Napriek týmto výhodám, ak i naďalej budú pretrvávať súčasné trendy, MAE predpokladá, že podiel obnoviteľnej energie zostane do roku 2030 približne konštantný. Viac ako 16 triliónov USD, ktoré bude potrebné investovať do roku 2030 preto poskytuje jedinečnú možnosť vybudovať globálny sektor trvalo udržateľnej energie. Bezpochyby je preto jasné, že suma pre budúce investície do globálneho energetického sektoru musí pochádzať zo súkromných zdrojov. Výzvou verejnej politiky je teda vytvoriť vhodné podnety a zabezpečiť priaznivé podmienky na to, aby súkromné investície financovali prístup k energetickým službám, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, dostupné a bezpečné.

V tomto oznámení sa skúmajú súčasné bariéry týkajúce sa účasti súkromného sektora, najmä v rozvojových krajinách týkajúce sa rozmiestnenia technológií obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti. Navrhuje konkrétne a inovatívne partnerstvo verejného a súkromného sektora pod názvom Fond globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie na mobilizáciu súkromných investícií v prospech rozvojových krajín a transformujúcich sa hospodárstiev.

2. BARIÉRY MOBILIZÁCIE DOSTATOčNÝCH FINANCIÍ ZO SÚKROMNÉHO SEKTORA NA INVESTÍCIE DO ENERGETICKEJ ÚčINNOSTI A OBNOVITEľNEJ ENERGIE

MAE odhaduje v rámci svojho základného scenára, že na globálne investície do výroby obnoviteľnej energie do roku 2010[3] je potrebných 241 biliónov USD. Dodatočná potreba rizikového kapitálu v rámci rozvojových krajín a transformujúcich sa hospodárstiev sa odhaduje na viac ako 10 biliónov USD (9 biliónov EUR). Pre sektor obnoviteľných zdrojov sa odhaduje približne 70 % a 40 % investícií do výroby elektriny v južnej Amerike a Ázii, v uvedenom poradí. [4] Súkromní investori prejavujú čoraz väčší záujem, súvisiaci najmä so zlepšovaním politických rámcov.

Pokiaľ ide o financovanie obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti zaznamenal sa pozitívny vývoj. EIB a ostatní medzinárodní investori zaznamenali zvyšujúcu sa ziskovosť projektov obnoviteľnej energie a len nedávno stanovili ambiciózne ciele týkajúce sa portfólia obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti. EIB si napríklad stanovila cieľ investovať 50 % svojho ročného pôžičkového portfólia týkajúceho sa energie EÚ do projektov obnoviteľnej energie. Pracovná skupina pre vývozné úvery a úverové záruky OECD v apríli 2005 rozšírila minimálny povolený termín splatnosti pre investície do obnoviteľnej energie na 15 rokov namiesto 10 alebo 12 rokov. Naviac so vstupom Kjótskeho protokolu do platnosti a stanovením ceny uhlíka sa environmentálne výhody projektov technológií s nulovými alebo nízkymi emisiami uhlíka finančne odmeňujú. V rozvojových krajinách tak môžu tieto projekty získať úvery na znižovanie emisií podľa Mechanizmu čistého rozvoja uvedeného v rámci protokolu. Počas nasledujúcich rokov poskytnú financie získané z uhlíka dodatočné financie pre takéto projekty.

Napriek podpore nových výhľadov a rozsiahlym záznamom o technológiách, projekty obnoviteľnej energie, ako aj jednotlivé podniky čelia značným ťažkostiam pri získavaní dostatočných finančných prostriedkov na investovanie. Tento problém je komplexný, zasahuje najmä do oblasti rizikového kapitálu, ktorý poskytuje dôležitú záruku pre poskytovateľov finančných prostriedkov. Niektoré kľúčové dôvody spôsobujúce tieto finančné ťažkosti:

- Počiatočné kapitálové náklady pre technológie obnoviteľnej energie sú 3-7 krát vyššie ako pri bežnej výrobe energie z tuhých palív. I keď sú tieto náklady kompenzované oveľa nižšími a stabilnejšími prevádzkovými nákladmi v porovnaní s technológiami založenými na spaľovaní tuhých palív, investori zo súkromného sektora považujú dlhšie splatné obdobia za príliš riskantné, a teda neatraktívne.

- Mimo regiónov OECD súkromní priami investori požadujú dodatočné záruky. Dokonca aj rozumná návratnosť v rozsahu 6 až 14 % nie je dostačujúca, aby v mnohých rozvojových krajinách zodpovedala jednotlivým rizikám.

- Technológie obnoviteľnej energie sú vhodné najmä pre projekty malých a stredných investícií. Vedie to však k značne vyšším transakčným nákladom v porovnaní s veľkými elektrárňami spaľujúcimi tuhé palivo, a preto sú menej zaujímavé pre bežných poskytovateľov rizikového kapitálu. Medzinárodné finančné inštitúcie alebo súkromný sektor ponúkajú rizikový kapitál najmä na rozsiahle investície, s podmienkami, ktoré nie sú vhodné pre malé podniky alebo projekty s celkovým kapitálom nižším ako 5-10 miliónov eur.

V rámci súťaže o obmedzené súkromné priame financovanie predstavujú uvedené fakty pre obnoviteľnú energiu jasnú nevýhodu vyplývajúcu zo všeobecného nedostatku priameho financovania v sektore. Svetová banka dospela k podobnému záveru, že „aj v rámci zlepšeného regulačného prostredia a politiky využívania nástrojov zmiernenia rizika je výzva na financovanie prírastkových nákladov a zníženie technologických rizík stále podstatná[5].“ Vysoký potenciál projektov obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti na výrobu veľkého množstva environmentálnych a socio-ekonomických verejných tovarov, miestne, ako aj globálne, oceňuje verejnú podporu pri riešení týchto finančných ťažkostí a poskytuje verejné podnety medzinárodným a domácim súkromným investorom. Vládu budú musieť úzko spolupracovať s súkromným sektorom, s cieľom prekonať značné finančné bariéry.

3. INOVATÍVNE PARTNERSTVO VEREJNÉHO A SÚKROMNÉHO SEKTORA: FOND GLOBÁLNEJ ENERGETICKEJ ÚčINNOSTI A OBNOVITEľNEJ ENERGIE

Z uvedených dôvodov sa v tomto oznámení navrhuje zriadiť konkrétne a inovantívne partnerstvo verejného a súkromného sektora pod názvom Fond globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie (Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund -GEEREF) na mobilizáciu súkromných investícií, najmä v prospech rozvojových krajín a transformujúcich sa hospodárstiev v kontexte medzinárodných programov na podporu trvalo udržateľného rozvoja. Navrhované partnerstvo doplní súčasné snahy o zlepšenie politického rámca, pričom urýchli proces trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom rýchlejšieho rozmiestnenia technológií účinnej a obnoviteľnej energie.

Návrh čerpá z iniciatívy trpezlivého kapitálu, ktorú začala Európska komisia v roku 2004 v kontexte JREC. Predmet tejto iniciatívy bol prerokovaný počas rozhovorov na WSSD a na medzinárodnej konferencii JREC na vysokej úrovni, v roku 2003, ktorá sa konala v Bruseli. Návrhy založené na štúdii uskutočniteľnosti z roku 2004, v ktorej sa hodnotia jednotlivé možnosti uskutočnenia nového cieleného partnerstva verejného a súkromného sektora. V štúdii uskutočniteľnosti sa zúročili pripomienky a návrhy mnohých zainteresovaných strán, inter alia , EBRD, KfW, UNEP, UNDP, energetická iniciatíva EÚ a mnohí ďalší partneri.

Návrh sa taktiež zakladá na nedávno uverejnenej zelenej knihe „Európska stratégia pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu“[6], v ktorej Komisia stanovuje integrovaný prístup k riešeniu výziev trvalo udržateľného rozvoja v energetickom sektore, najmä tých, ktoré sa týkajú zmien klímy, vrátane zvýšenej demonštrácie a rozmiestnenie technológií energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie. Európska rada následne v marci 2006 žiadala zabezpečenie príslušnej podpory nástrojov Spoločenstva pre takéto riešenia týkajúce sa trvalo udržateľnej energie. V rámci rozhovorov s tretími krajinami prijme EÚ proaktívnejší prístup pri zabezpečovaní trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom podpory obnoviteľných zdrojov, technológií s nízkymi emisiami a energetickej účinnosti na pomoc globálnemu boju proti zmenám klímy a na posilnenie implementácie mechanizmov Kjótskeho protokolu. Tento návrh tiež vychádza z „princípov na integráciu energetických zásahov do rozvojovej spolupráce“, ktoré nedávno prijala Rada (Rozvoj)[7], obnovenej stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ[8] a spoločnej knihy Komisie a Vysokého zástupcu pre SZBP „Vonkajšia politika, ktorá slúži energetickým záujmom Európy“[9]. Každý z týchto dokumentov znovu opakuje dôležitosť podpory čistej energie pri riešení problému globálnych zmien klímy, chudoby a trvalo udržateľného rozvoja.

V dôsledku obmedzených verejných sektorových financií je potrebné prednostne zriadiť inovatívny nástroj, ktorým by sa maximalizovali investície verejných fondov. V poslednom oznámení, ktorý sa stanovuje predmet pôsobnosti a priority budúceho tematického programu životného prostredia a riadenia prírodných zdrojov, vrátane energie, Komisia jasne vyhlásila, že „inovatívne a flexibilné finančné mechanizmy sú naliehavo potrebné“[10]. Táto kľúčová myšlienka je obsiahnutá aj v medziinštitucionálnej dohode z júna 2006, v ktorej sa uvádza, že „inštitúcie sa dohodli, že predloženie mechanizmov spolufinancovania je nevyhnutné na posilnenie pákového efektu rozpočtu EÚ zvýšením podnetov financovania.“ Dohodli sa tiež na „podpore rozvoja príslušných viacročných finančných nástrojov, ktoré majú funkciu katalyzátorov pre verejných a súkromných investorov[11]“.

Posilňovanie prístupu súkromného sektora k rizikovému kapitálu prostredníctvom verejného poskytovania trpezlivého kapitálu sa zdá byť najsľubnejšou cestou, pretože ponúka rozličné spôsoby rozdelenia rizika. Verejnosť by mohla:

- prijať nižšiu návratnosť na základe posúdenia jednotlivých prípadov, v závislosti napríklad od aktuálnych rizík, ktoré je potrebné pokryť, a tým zvýšiť návratnosť pre súkromný sektor smerom ku komerčným prahom;

- prijať dlhodobejšie investície alebo splátkové obdobia („first in – last out“), ktoré by zodpovedali vysokým počiatočným investíciám s nízkymi operačnými nákladmi a nákladmi na údržbu;

- prijať vyššie transakčné náklady, s cieľom zamerať sa na malé a stredné podniky a uspokojovať potreby širokého spektra služieb na podporu obchodu, počiatočného a rastového kapitálu.

4. UVEDENIE INOVATÍVNEHO PARTNERSTVA VEREJNÉHO A SÚKROMNÉHO SEKTORA DO PRAXE

Cieľom je mobilizovať verejné aj súkromné financie, ktoré by pomohli financovať ťažkosti v oblasti projektov a podnikov ekonomickej obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti, najmä s dôrazom na medzeru rizikového kapitálu. Zahrnú sa tak úspešné pilotné programy. Medzinárodné finančné inštitúcie, ako sú EIB, EBRD a Svetová banka, investori zo súkromného sektora a ostatní finanční sprostredkovatelia spoločne s Komisiou už začali zostavovať GEEREF. EIB identifikovala počiatočné spoluinvestičné možnosti (zameriavajúce sa najmä na Afriku, Karibské, Tichomorské a Stredozemné oblasti). EBRD identifikovala možnosti regionálneho financovania pre východoeurópske trhy v krajinách, ktoré nepatria do EÚ.

Akú bude mať podobu?

GEEREF sa stanoví ako globálne partnerstvo verejného a súkromného sektora vo forme orgánu, ktorý sa zriadi v rámci súkromného práva, ale bude sledovať verejnoprávne ciele[12]. Zriadi sa za úzkej spolupráce s medzinárodnými finančnými inštitúciami, ako sú EIB a EBRD. Vznikne tak nové rozdelenie rizika a možnosti spolufinancovania pre rôznych komerčných aj nekomerčných investorov s globálnym investičným mandátom. Umožní sa zapojenie profesionálnych správcov fondu na sebestačnom základe, ktorý budú konať v súlade s osobitným mandátom poskytnutým oficiálnymi darcami a investormi. Stanoví sa vysoko účinné monitorovanie, podávanie správ a uskutočňovanie kontrol.

Namiesto poskytovania financií cieľovým skupinám priamo sa GEEREF bude aktívne podieľať na vytváraní a financovaní regionálnych čiastkových fondov alebo rozširovaní podobných už existujúcich iniciatív. Týmto spôsobom sa prispôsobia osobitosti rozličných regionálnych trhov za účasti medzinárodných finančných inštitúcií, miestnej expertízy spolu s vedeckými znalosťami a pôsobením dodatočného financovania zo strany súkromného sektora. Zapojenie sa do akýchkoľvek čiastkových fondov bude podliehať súladu jeho investičnej stratégie so stratégiou GEEREF, jeho dobrého riadenia a implementačnej kapacity a poskytnutia minimálnej čiastky komerčného spolufinancovania.

Koho treba podporovať?

GEEREF bude podporovať navrhovateľov projektov obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti a MSP. Dôraz sa kladie na projekty pod 10 miliónov EUR, keďže sú zo strany komerčných investorov a medzinárodných finančných inštitúcií najmenej zohľadnené. Čo sa týka projektov založených na užitočnosti, investícii budú zahŕňať výrobné a montážne podniky, spotrebiteľa, MSP a mikrofinančných sprostredkovateľov.

Ktoré regióny budú zahrnuté?

GEEREF bude podporovať regionálne čiastkové projekty v subsaharskej Afrike, Karibských a Tichomorských ostrovných štátoch (región AKT), krajinách Európskych susedských vzťahov (vrátane severnej Afriky a krajín východnej Európy nepatriacich do EÚ, ako aj Ruska), Latinskej Ameriky a Ázie (vrátane strednej Ázie a blízkeho Východu)[13]. Nový nástroj rozvojovej spolupráce (Development Cooperation Instrument – DCI) poskytne právny základ a GEEREF sa zahrnie do tematického programu životného prostredia a trvalo udržateľného riadenia prírodných zdrojov, vrátane energie (ENRTP) stanovenej v tomto nástroji.[14]. Financovanie bude riadené trhom, pričom dôraz sa kladie na investície v tých krajinách alebo regiónoch s politikami obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti, ktoré napomáhajú záväzkom zo súkromného sektora. Osobitná pozornosť sa bude venovať potrebám krajín AKT.

Aký druh podpory sa poskytuje?

Väčšia časť fondu sa využije na poskytovanie rizikového kapitálu pre rozličné druhy investičných projektov obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti. Kapitál sa poskytne za dostupných „trpezlivých“ podmienok, pričom stupeň trpezlivosti bude odrážať stupeň miestnych a globálnych výhod ponúknutých čiastkovými fondami a ich základnými projektami. Účasť na GEEREF sa bude pohybovať medzi 25 až 50 % pre stredne až vysoko rizikové činnosti až po 15 % pre nízko rizikové činnosti. Fond bude taktiež zahŕňať špecializované fondy technickej asistencie. Tie budú predstavovať 10-20 % z celkového objemu fondu v závislosti od aktuálnych potrieb na budovanie kapacít, ktoré budú pravdepodobne v menej rozvinutých krajinách vyššie. Prostredníctvom tejto asistencie sa na zlepšenie projektových návrhov a plánov obchodnej činnosti môže uplatňovať miestna a medzinárodná technická expertíza, paralelne s rozvojom investičných prepojení. Fond bude predstavovať „kontakt z jedného miesta“ (one stop shop) pre súčasné poskytovanie rizikového kapitálu, ako aj technickú podporu, čím sa znížia transakčné náklady a zlepší celkové vykonávanie fondu.

Ktoré druhy technológií sa budú podporovať?

Rozsah investícií zahŕňa široké spektrum druhov projektov a technológií energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie. Keďže hlavný dôraz sa kladie na rozvojové krajiny a transformujúce sa hospodárstva je potrebné zamerať sa na rozmiestňovanie technológií, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu a je u nich možné dokázať technické záznamy. Taktiež je potrebné zohľadniť vedecké znalosti vychádzajúce z takých programov ako sú rámcové programy Spoločenstva. Skúsenosti a odhady ukazujú, že malé vodné elektrárne a elektrárne na biomasu zahŕňajú veľkú časť investičných odhadov, pričom pozemné veterné elektrárne tiež poskytujú značný potenciál. Fotovoltaika zostáva pre krajiny s nízkymi príjmami príliš nákladná. Obnoviteľná energia pravdepodobne nebude v rámci investičného portfólia dominantná. Projekty energetickej účinnosti sa budú posudzovať najmä v situáciách, kde je potrebné prekonať podobné finančné bariéry. Dostupné budú aj kombinované spaľovanie (napr. uhlie a bagasa), spoločnosti poskytujúce energetické služby, iné ekologické riešenia menšieho a stredného rozsahu a varianty energetickej účinnosti.

Aký je plánovaný objem fondu?

Minimálny finančný cieľ predstavuje pre GEEREF 100 miliónov EUR. Tento cieľ je potrebný na dosiahnutie významného účinku na globálnej úrovni a dostatočný na vybudovanie partnerstva verejného a súkromného sektora, ktoré sa časom stane sebestačným.

Za predpokladu, že sa dosiahne prvá finančná uzávierka v rámci sumy 100 miliónov EUR, je možné uvoľniť dodatočný kapitál vo výške minimálne 300 miliónov EUR až do 1 bilióna EUR zo štruktúry čiastkových fondov a na úrovni projektov a MSP. Vzhľadom na výhľady recyklácie a opätovného investovania pôvodných verejných fondov môže toto číslo počas nasledujúcich rokov ešte vzrásť. Fondové investície môžu dosiahnuť faktor 10. Predstavuje to vyššiu sumu ako bežné schémy založené na grantoch, v rámci ktorých sa vyžaduje 50-70 % spolufinancovanie[15]. Predpokladá sa že, spolufinancovanie až do výšky 50 miliónov eur je možné získať z investičného nástroja v rámci deviateho Európskeho rozvojového fondu spravovaného Európskou investičnou bankou na rozvoj činností v regiónoch AKT. Tento nový nástroj môže slúžiť ako pozitívny príklad, ktorý je možné opakovať, napríklad aj zo strany iných verejných a súkromných investorov.

Aké sú očakávané výhody?

V prípade úplného investovania môže GEEREF priniesť na trhy rozvojových krajín až 1 gigawatt energetickej kapacity, ktorá je šetrná k životnému prostrediu. Energetické služby pochádzajúce z obnoviteľnej energie tak môže využívať 1-3 miliónov ľudí, čo predstavuje ekvivalentnú náhradu za 1-2 milióny ton CO2 ročne. GEEREF tiež rozšíri spektrum nástrojov na účinnú podporu rozvoja a prenosu technológií, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami. Posilní sa tak kapacita Spoločenstva implementovať uvedené stratégie a tematické programy a vytvoriť synergie s európskymi technologickými platformami, spoločnými technologickými iniciatívami a partnerstvami týkajúcimi sa zmien klímy a energie, napr. s Ruskom, Čínou a Indiou. Podpora riešení čistej energie poskytuje zásadné výhody, pokiaľ ide o zlepšenie kvality vnútorného aj okolitého ovzdušia a podpory vytvárania miestnych podnikov, zamestnania a rozvoja príjmu.

5. ZÁVERY A ďALšIE OPATRENIA

Navrhovaný Fond globálnej energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie opísaný v tomto oznámení predstavuje nové partnerstvo verejného a súkromného sektora, ktoré dopĺňa finančné nástroje Spoločenstva. Je osobitne navrhnutý tak, aby posilnil schopnosť Spoločenstva podporiť implementáciu programov zameraných na trvalo udržateľný rozvoj a odstránenie chudoby v jeho partnerských krajinách, ako aj urýchlil prenos, rozvoj a rozmiestnenie technológií, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu. Uľahčí sa účinná spolupráca medzi oficiálnymi darcami a komerčnými investormi, vrátane medzinárodných finančných inštitúcií a urýchli sa rozvoj globálnemu trhu s technológiami trvalo udržateľnej, bezpečnej a dostupnej energie a službami, ktoré ponúkajú. Európske inštitúcie tak poskytnú jasnú odpoveď na naliehavú potrebu inovatívnych riešení verejného aj súkromného financovania.

Európska komisia uvítala počiatočné vyjadrenie záujmu zo strany EIB a EBRD o spolufinancovanie tejto iniciatívy. Vyzýva Radu a Európsky parlament na poskytnutie svojej politickej podpory tejto novej iniciatíve, aby zainteresovaná verejnosť a súkromné zúčastnené strany mohli potvrdiť svoje vyjadrenie záujmu.

Čo sa týka príslušného rizika, Európska komisia si uvedomuje, že je potrebný značný príspevok z rozpočtu Spoločenstva na začatie tejto iniciatívy a podstatného súkromného spolufinancovania. Európska komisia navrhuje prispieť sumou pre GEEREF v rámci tematického programu životného prostredia a riadenia prírodných zdrojov, vrátane energie do výšky 80 miliónov EUR na obdobie 2007-2010. Prvý príspevok vo výške 15 miliónov EUR sa navrhuje vyplatiť v roku 2007. GEEREF bude štruktúrovaný tak, aby zabezpečil, že sa tieto príspevky budú oznamovať v rámci správy o spolupráci Výboru pre rozvojovú pomoc. Náklady na potrebné ľudské zdroje sú hradené z existujúcich zdrojov, v prípade potreby prostredníctvom vnútorného preradenia.

Komisia vyzýva členské štáty, členov EHS a iné finančné a podnikové inštitúcie, aby sa zapojili do tejto novej globálnej iniciatívy.

Vzhľadom na pôvodný charakter prístupu budú útvary Európskej komisie pokračovať v rozvoji podrobných implementačných opatrení, spolu s riadiacim tímom fondu, EIB, EBRD a ostatnými subjektami, ktoré prejavia formálny záujem o spolufinancovanie tejto iniciatívy. Členské štáty a Európsky parlament búdu plne informované o vývoji tejto iniciatívy.

[1] MAE, 2004. Perspektíva svetovej energie

[2] Počet členov JREC vzrástol od roku 2002 zo 66 na 90 vlád, ktoré sa zaviazali značne zvýšiť podiel obnoviteľných energií prostredníctvom spolupráce založenej na cieľoch a harmonogramoch na riadenie investícií. Európske Spoločenstvo je spolupredsedom Koalície spolu s Marokom a je zodpovedné za sekretariát.

[3] MAE, 2003. Perspektíva investícií do svetovej energie

[4] Impax Capital Corp. Ltd 2004. The Patient Capital Initiative Feasibility Study.

[5] Svetová banka 2006. Čistá energia a rozvoj: Smerom k investičnému rámcu.

[6] KOM (2006)105 z 8. marca 2006.

[7] Dokument Rady 8358/06 z 11. apríla 2006.

[8] Dokument Rady 10117/06 z 9. júna 2006.

[9] Tento dokument bol prezentovaný Európskej rade 15. – 16. júna 2006.

[10] KOM (2006) 20 z 25.1.2006 a KOM (2005) 324 z 3.8.2005.

[11] Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s.1-17 odsek 49.

[12] V súlade s príslušnými ustanoveniami článku 54. ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách

[13] Pokiaľ ide o krajiny pokryté predvstupovým nástrojom, malo by sa zabezpečiť dodatočné financovanie v rámci iných nástrojov.

[14] Dokument Rady 134/06 DEVGEN z 20.7.2006.

[15] Podrobnejšie údaje: Oddiel 6 hodnotenia dosahu na podporu tohto oznámenia (SEK(2006) 1224).