EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 7. 2015 COM(2015) 355 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o činnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v rokoch 2013 a 2014



PREDSLOV KOMISÁRA Vážená čitateľka, vážený čitateľ, je mi cťou predstaviť Vám túto správu o výsledkoch Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) v rokoch 2013 a 2014. Fond prešiel od začiatku svojej činnosti v roku 2007 pozoruhodným vývojom. Dnes fond pokrýva širokú škálu odvetví a hospodárskych činností a čoraz viac členských štátov využilo jeho podporu. V časoch, keď sú verejné zdroje obmedzené a kapacita verejných služieb zamestnanosti v celej Európe dosiahla svoje hranice, EGF poskytol vítanú podporu pracovníkom, ktorí sa stali obeťami hromadného prepúšťania spôsobeného globalizáciou alebo krízou. Personalizovaná a cielená pomoc pomohli presmerovať nadbytočných pracovníkov do nových a sľubných sektorov vykazujúcich rast. Výsledky uvedené v tejto správe dokazujú pridanú hodnotu EGF a ukazujú, že sa vyplatila intenzívnejšia pomoc poskytovaná z EGF, ktorá sa často zameriava na prepustených pracovníkov s najväčšími ťažkosťami pri hľadaní nového zamestnania, čo dokazuje pôsobivá miera opätovného začlenenia do zamestnania takmer 50 % dotovaných pracovníkov. Novým nariadením o EGF prijatým Európskym parlamentom a Radou v decembri 2013 sa rozširuje podpora a zahŕňajú sa ďalšie, často zraniteľné segmenty pracovnej sily, ako napríklad dočasní zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby a na základe výnimky do konca roka 2017 mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) na podporu implementácie záruky pre mladých ľudí. Právny rámec sa zjednodušil, aby financovanie mohlo byť rýchlejšie sprístupnené v teréne. Od 1. apríla 2015 sa predpokladá ďalšie zvýšenie efektívnosti prostredníctvom zavedenia online komunikačnej platformy, ktorú členské štáty použijú na predloženie elektronickej žiadosti o pomoc z EGF. Tieto zmeny sú dobrým znamením, pokiaľ ide o budúcu úlohu EGF v oblasti zmierňovania potenciálnych krátkodobých nepriaznivých účinkov s cieľom zužitkovať dlhodobé prínosy globalizácie pre hospodárstvo a zamestnanosť a úplne sa vymaniť z účinkov hospodárskej krízy. Marianne Thyssenová komisárka pre zamestnanosť, sociálne záležitosti, zručnosti a pracovnú mobilitu



OBSAH 1.Úvod 2.Prehľad činností EGF v roku 2013 a 2014 3.Následné činnosti nadväzujúce na výročnú správu o činnosti EGF za rok 2012 4.Analýza činnosti EGF v roku 2013 a 2014 4.1.Počet prijatých žiadostí 4.1.1.Doručené žiadosti podľa sektorov 4.1.2.Doručené žiadosti podľa požadovanej sumy 4.1.3.Doručené žiadosti podľa počtu pracovníkov, ktorým je pomoc určená 4.1.4.Doručené žiadosti podľa požadovanej sumy na pracovníka 4.1.5.Doručené žiadosti podľa intervenčných kritérií 4.2.Udelené príspevky

4.2.1.Činnosti financované prostredníctvom pomoci z EGF 4.2.2.Komplementárnosť s činnosťami financovanými v rámci štrukturálnych fondov, najmä z Európskeho sociálneho fondu (ESF) 4.3.Prípady, v ktorých nie sú splnené podmienky na finančný príspevok z EGF 4.4.Výsledky dosiahnuté prostredníctvom EGF 4.4.1.Zhrnutie výsledkov a osvedčených postupov uvedených v správach v rokoch 2013 a 2014 4.4.2.Kvalitatívne posúdenie 4.5.Programové obdobie 2014 – 2020 – nové nariadenie o EGF 4.6.Finančná správa 4.6.1.Finančné príspevky z EGF 4.6.2.Výdavky na technickú pomoc 4.6.3.Oznámené alebo uzavreté nezrovnalosti 4.6.4.Ukončenie finančných príspevkov z EGF 4.6.5.Ostatné úhrady 4.7.Činnosti v rámci technickej pomoci realizované Komisiou 4.7.1.Informovanie a propagácia 4.7.2.Stretnutia s vnútroštátnymi orgánmi a so zúčastnenými stranami v rámci EGF 4.7.3.Vytváranie vedomostnej základne – databáza EGF a štandardizované postupy podávania žiadostí o príspevky z EGF 4.7.4.Ex post hodnotenie EGF v programovacom období 2007 – 2013 5.Trendy 6.Záver

1.Úvod Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) je určený na poskytovanie pomoci pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu. EGF, ktorý bol zriadený nariadením (ES) č. 1927/2006, bol navrhnutý s cieľom zmierniť krátkodobé nepriaznivé účinky, ktoré globalizácia môže prinášať hlavne v oblasti zamestnávania najzraniteľnejších skupín pracovníkov s najnižšou kvalifikáciou, a využiť celkové dlhodobé výhody pre rast a zamestnanosť, ktoré vyplývajú z otvoreného obchodu. Z EGF sa spolufinancujú opatrenia aktívnej politiky trhu práce, ktoré členské štáty prijali s cieľom pomôcť prepusteným pracovníkom znovu sa začleniť do trhu práce a nájsť si nové pracovné miesta. EGF dopĺňa vnútroštátne opatrenia na trhu práce v prípade náhleho hromadného prepúšťania, ktoré vystavujú verejné služby zamestnanosti mimoriadnemu tlaku. Môže poskytnúť individuálnejší a cielenejší prístup k najzraniteľnejším skupinám prepustených pracovníkov. S cieľom účinnejšie reagovať na celosvetovú finančnú a hospodársku krízu boli pravidlá, ktorými sa riadi EGF, zmenené najprv nariadením (ES) č. 546/2009 a od januára 2014 nariadením (EÚ) č. 1309/2013. V článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa požaduje, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade každé dva roky kvantitatívnu a kvalitatívnu správu o činnostiach EGF v predchádzajúcom roku. Správy sa musia zameriavať hlavne na výsledky, ktoré sa prostredníctvom EGF dosiahli, a obsahovať najmä nasledujúce informácie o: predložených žiadostiach, prijatých rozhodnutiach, financovaných opatreniach vrátane ich komplementárnosti s opatreniami financovanými prostredníctvom iných nástrojov Únie, najmä z Európskeho sociálneho fondu (ESF), o ukončení poskytnutých finančných príspevkov. Správy by mali referovať aj o žiadostiach, ktoré boli zamietnuté z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov alebo preto, že neboli oprávnené. Zo znenia článku 19 vyplýva, že v týchto správach sa skúmajú činnosti dokončené počas referenčného obdobia namiesto sledovania tých prípadov, ktoré ešte prebiehajú (každý oddiel správy preskúma rôzne prípady). 2.Prehľad činností EGF v roku 2013 a 2014 V roku 2013 a 2014 bolo Komisii doručených 30 žiadostí o príspevky z EGF v celkovej výške 109 miliónov EUR. Podrobnosti o týchto žiadostiach sú uvedené v oddiele 4.1 a v tabuľke 1. Rozpočtový orgán prijal 28 rozhodnutí o využití EGF v rokoch 2013 a 2014, a to v celkovej výške 114,4 milióna EUR z rozpočtu EGF na obdobie rokov 2013 – 2014. Podrobnosti o udelených príspevkoch sú uvedené v oddiele 4.2 a v tabuľkách 2 a 3. Komisii bolo doručených 34 záverečných správ o čerpaní príspevkov z EGF v rokoch 2013 – 2014. Výsledky sú uvedené v oddiele 4.4 a v tabuľke 4. Z príspevkov z EGF, ktoré boli poskytnuté v predchádzajúcich rokoch, 34 bolo ukončených v referenčnom období (podrobnosti v oddiele 4.6.4 a tabuľke 3 prílohy). Technická pomoc poskytovaná z iniciatívy Komisie (článok 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článok 11 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013) je popísaná v oddiele 4.6.2 a tabuľke 5. Hodnotenie ex post obdobia 2007 – 2013 sa uskutočnilo v dvoch fázach externým poskytovateľom služieb (ďalšie podrobnosti v oddiele 4.7.4), ktorý následne zaslal výsledné správy Komisii. Komisia predložila v roku 2011 svoj návrh týkajúci sa budúceho nariadenia o EGF na roky 2014 – 2020 Európskemu parlamentu a Rade. Návrh bol prediskutovaný v oboch inštitúciách a prijatý v decembri 2013, čo umožnilo členským štátom uchádzať sa spolufinancovanie z EGF v zmysle nových pravidiel počnúc januárom 2014 (viac podrobností v oddiele 4.5). 3.Následné činnosti nadväzujúce na výročnú správu o činnosti EGF za rok 2012 Od 1. mája 2009 bola k dispozícii dočasná „krízová výnimka“, čo umožnilo členským štátom uvádzať finančnú a hospodársku krízu ako dôvod pre žiadosť o podporu z EGF. Výnimka zanikla po 31. decembri 2011, keďže sa v rámci Rady nedosiahla dohoda o predĺžení jej platnosti. Preto počas zostávajúceho obdobia účinnosti pôvodného nariadenia o EGF, t. j. do 31. decembra 2013, žiadosti o podporu z EGF nebolo možné odôvodniť na základe finančnej a hospodárskej krízy, ale iba na základe štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu. Zároveň sa miera spolufinancovania opätovne stanovila na úroveň 50 % z celkových oprávnených nákladov. Podľa nového nariadenia na roky 2014 – 2020 sa na zdôvodnenie žiadosti o podporu z EGF môže opäť uvádzať finančná a hospodárska kríza. Ďalšou dôležitou zmenou v rámci nového nariadenia je začlenenie nových kategórií prijímateľov, ako sú dočasní agentúrni zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby a – do konca roku 2017 – mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET).

4.Analýza činnosti EGF v roku 2013 a 2014 4.1.Počet prijatých žiadostí V roku 2013 a 2014 Komisia prijala 30 žiadostí o podporu z EGF (pozri tabuľku č. 1). Predložilo ich 10 členských štátov (Belgicko, Nemecko, Írsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Taliansko, Holandsko, Poľsko a Španielsko). Žiadosti, na základe ktorých sa spolu požadovalo 108 733 976 EUR z EGF, boli zamerané na 28 390 pracovníkov, ktorí boli prepustení v dôsledku štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu spôsobených globalizáciou alebo v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy. Všetkých 10 členských štátov už v minulosti žiadalo o finančné prostriedky z EGF. Na žiadosti z roku 2013 sa vzťahovalo nariadenie (ES) č. 546/2009, ktoré umožnilo mieru spolufinancovania vo výške 50 % a nedovoľovalo uplatňovať „krízové“ kritérium. Na žiadosti z roku 2014 sa naopak vzťahovalo nariadenie (EÚ) č. 1309/2013, ktoré umožňuje mieru spolufinancovania vo výške 60 % a dovoľuje využiť ako intervenčné kritérium celosvetovú finančnú a hospodársku krízu. Tabuľka č. 1 – Žiadosti doručené v rokoch 2013 a 2014 4.1.1.Doručené žiadosti podľa sektorov 30 žiadostí doručených počas skúmaného obdobia sa vzťahovalo na široké spektrum odvetví (24). Žiadosti o podporu z EGF po prvýkrát predložilo 10 sektorov. Tieto príslušné sektory boli: – potravinárske výrobky, bitúnky, chemikálie, sklo, výroba počítačových, elektronických a optických výrobkov, výroba šperkov, doprava/skladovanie, letecká doprava, služby v oblasti potravín a nápojov, výroba a vysielanie programov, oprava a inštalácia strojov a prístrojov, informácie a komunikácia. 4.1.2.Doručené žiadosti podľa požadovanej sumy Každý členský štát, ktorý žiada o podporu z EGF, musí navrhnúť koordinovaný súbor opatrení najlepšie vyhovujúci profilu pracovníkov, ktorým je pomoc určená, a rozhodnúť o výške sumy pomoci, o ktorú bude žiadať. V nariadení o EGF sa stanovuje maximálna miera spolufinancovania zo strany Komisie v prípadoch žiadostí o príspevok z EGF. V priebehu posúdenia žiadosti Komisiou môžu vzniknúť otázky, ktoré vedú členský štát k revízii navrhovaného súboru personalizovaných služieb, čo ovplyvní požadovanú sumu. Príspevky z EGF požadované v roku 2013 a 2014 sa pohybovali od 115 205 EUR do 25 937 813 EUR (priemerne 3 624 466 EUR). 4.1.3.Doručené žiadosti podľa počtu pracovníkov, ktorým je pomoc určená Celkový počet pracovníkov, ktorým boli určené opatrenia navrhnuté na spolufinancovanie z EGF, bol 28 390, čo predstavuje približne 76 % z celkového počtu 37 000 prepustených pracovníkov deklarovaných 10 členskými štátmi v 30 predložených žiadostiach. Počet pracovníkov, ktorým bola určená podpora, sa pohyboval od 50 do 3 886, pričom v štyroch žiadostiach sa žiadalo o podporu pre viac ako 1 000 osôb a v 11 žiadostiach pre menej ako 500 pracovníkov. Počet prepustených pracovníkov a počet pracovníkov, ktorým je podpora z EGF určená, sa môžu odlišovať, pretože sa žiadajúci členský štát môže rozhodnúť, že zameria pomoc z EGF iba na osobitné skupiny pracovníkov, napríklad na osoby, ktoré čelia výnimočným ťažkostiam spojeným so zotrvaním na trhu práce a/alebo ktoré sú na pomoc najviac odkázané. Niektorí pracovníci, ktorých sa prepúšťanie týka, môžu dostávať pomoc inde ako v rámci EGF, kým iní si môžu sami nájsť nové zamestnanie alebo sa môžu rozhodnúť odísť do predčasného dôchodku, čo znamená, že opatrenia EGF im nebudú určené. 4.1.4.Doručené žiadosti podľa požadovanej sumy na pracovníka Súbor individualizovaných služieb, ktorý môžu členské štáty navrhnúť v prospech dotknutých prepustených pracovníkov, sa riadi ich vlastným uvážením v rámci podmienok stanovených v nariadení. Požadovaná suma na pracovníka, ktorého sa prepúšťanie týka, sa preto môže líšiť v závislosti od závažnosti prepúšťania, situácie na dotknutom trhu práce, individuálnych okolností pracovníkov, ktorým je pomoc určená, opatrení, ktoré už členský štát zaviedol, a nákladov na poskytovanie služieb v príslušnom členskom štáte alebo regióne. To vysvetľuje, prečo sa výška podpory z EGF na pracovníka v roku 2013 a 2014 líšila a pohybovala sa od 1 152 EUR do výšky mierne nad 6 675 EUR, pričom priemer bol 3 352 EUR na pracovníka. 4.1.5.Doručené žiadosti podľa intervenčných kritérií V sledovanom období 19 žiadostí bolo určených na podporu pracovníkov prepustených z dôvodu veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu spôsobených globalizáciou a 11 žiadostí bolo určených na podporu pracovníkov prepustených v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy. Štyri zo žiadostí v súvislosti s obchodom boli odôvodnené výnimočnými okolnosťami. 4.2.Udelené príspevky V rokoch 2013 a 2014 prijal rozpočtový orgán na základe žiadostí členských štátov 28 rozhodnutí poskytnúť finančné prostriedky z EGF na opatrenia aktívnej politiky trhu práce. Pozri tabuľky 2 a 3 o poskytnutých príspevkoch a profile dotknutých pracovníkov. Deväť z nich sa týkalo žiadostí podaných v roku 2013 a 11 sa týkalo žiadostí podaných v roku 2014. Ďalších osem sa vzťahovalo na žiadosti prijaté v roku 2011 (4) a 2012 (4). V prípade štyroch žiadostí predložených v roku 2011 sa uplatnila vyššia miera spolufinancovania 65 % v reakcii na krízu. V prípade 13 žiadostí podaných v rokoch 2012 a 2013 miera spolufinancovania dosiahla 50 % a v prípade zvyšných 11 žiadostí podaných v roku 2014 to bola miera spolufinancovania vo výške 60 %. 28 poskytnutých príspevkov bolo určených 27 610 prepusteným pracovníkom v 13 členských štátoch, pričom celková suma vyplatená z EGF dosiahla 114 427 463 EUR.

Tabuľka č. 2 – Podrobnosti o príspevkoch udelených v rokoch 2013 – 2014

Tabuľka č. 3 – Príspevky z EGF udelené v roku 2013 a 2014: profil pracovníkov (okrem NEET) 4.2.1.Činnosti financované prostredníctvom pomoci z EGF Podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa prostredníctvom EGF môžu spolufinancovať aktívne opatrenia trhu práce s cieľom pomôcť prepusteným pracovníkom opätovne sa zamestnať. Okrem toho sa v nariadeniach uvádza, že prostredníctvom EGF možno financovať implementačné činnosti členského štátu, t. j. prípravné, riadiace, informačné, propagačné a kontrolné činnosti na využívanie finančných prostriedkov. Schválené opatrenia prijaté na základe 28 príspevkov z EGF udelených v rokoch 2013 a 2014 boli zamerané na opätovné začlenenie 27 610 prepustených pracovníkov do trhu práce. Opatrenia pozostávali hlavne z týchto činností: intenzívne personalizované poradenstvo pri hľadaní zamestnania a riadenie prípadov; rôzne druhy opatrení v oblasti odbornej prípravy, opatrenia v oblasti zlepšovania zručností a rekvalifikácie; rozličné dočasné finančné stimuly/príspevky počas trvania aktívnych podporných opatrení až do obdobia skutočného opätovného návratu do zamestnania; mentorstvo v priebehu počiatočnej fázy v novom zamestnaní; ďalšie typy činností, ako napr. propagácia podnikania/zakladania podnikov a jednorazové stimuly na zamestnanie/nábor. Pri navrhovaní svojich podporných balíkov členské štáty zohľadnili situáciu, skúsenosti a úroveň vzdelania pracovníkov, ich schopnosť mobility a aktuálne alebo očakávané pracovné príležitosti v dotknutých regiónoch. 4.2.2.Komplementárnosť s činnosťami financovanými v rámci štrukturálnych fondov, najmä z Európskeho sociálneho fondu (ESF) EGF je určený na zvýšenie zamestnateľnosti a zabezpečenie rýchleho opätovného začlenenia prepustených pracovníkov do zamestnania prostredníctvom aktívnych opatrení trhu práce, čím dopĺňa ESF, ktorý je hlavným nástrojom EÚ na podporu zamestnanosti. Komplementárnosť týchto dvoch fondov vo všeobecnosti spočíva v ich schopnosti riešiť tieto otázky v dvoch rozličných časových perspektívach – kým z EGF sa poskytuje pomoc prispôsobená potrebám prepustených pracovníkov ako reakcia na konkrétne rozsiahle hromadné prepúšťanie, z ESF sa podporujú strategické dlhodobé ciele (napr. zvyšovanie ľudského kapitálu, riadenie zmien) prostredníctvom vopred naplánovaných viacročných programov, ktorých prostriedky spravidla nie je možné prerozdeliť na účely riešenia krízových situácií spôsobených hromadným prepúšťaním. Opatrenia EGF a ESF sa niekedy využívajú tak, aby sa navzájom dopĺňali s cieľom dosiahnuť krátkodobé aj dlhodobé riešenia. Rozhodujúcim kritériom je potenciál dostupných nástrojov, pokiaľ ide o pomoc pracovníkom, a je na členských štátoch, aby si zvolili – a naplánovali – tie najvhodnejšie nástroje a opatrenia na dosiahnutie sledovaných cieľov. Obsah „koordinovaného súboru personalizovaných služieb“, ktorý sa má spolufinancovať z EGF, by mal byť vo vzťahu k iným opatreniam vyvážený a mal by ich dopĺňať. Opatrenia spolufinancované z EGF môžu vo veľkej miere prekračovať rámec štandardných kurzov a činností. Prax ukázala, že prostredníctvom EGF sa členským štátom umožňuje ponúknuť prepusteným pracovníkom lepšie prispôsobenú a dôkladnejšiu pomoc, než by to bolo možné bez EGF, vrátane opatrení, ku ktorým by obyčajne nemali prístup (napr. sekundárne alebo terciárne vzdelávanie). EGF umožňuje členským štátom, aby venovali osobitnú pozornosť zraniteľným ľuďom, napr. nízkokvalifikovaným osobám alebo osobám z prisťahovaleckého prostredia, a aby poskytovali podporu s lepším pomerom počtu pracovníkov na jedného poradcu a/alebo dlhší čas, než by bolo možné bez EGF. Tým sa zvyšujú vyhliadky pracovníkov na zlepšenie ich situácie. Nové nariadenie o EGF umožňuje členským štátom na základe výnimky platnej do konca roku 2017, aby rozšírili podporu na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou mládeže. Cieľom je podporiť vykonávanie systému záruk pre mladých, ktorý schválila Rada v apríli 2013. Všetky členské štáty musia zaviesť nevyhnutné mechanizmy, aby sa zabránilo riziku duplicitného financovania z finančných nástrojov EÚ, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článku 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. 4.3.Prípady, v ktorých nie sú splnené podmienky na finančný príspevok z EGF Komisia ani rozpočtový orgán nezamietli žiadnu žiadosť, ktorú predložili členské štáty na financovanie z EGF. 4.4.Výsledky dosiahnuté prostredníctvom EGF Hlavnými zdrojmi informácií o dosiahnutých výsledkoch EGF sú záverečné správy predložené členskými štátmi podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Dopĺňajú ich informácie poskytnuté členskými štátmi pri priamych kontaktoch s Komisiou a počas stretnutí a konferencií.

Do konca roku 2014 boli Komisii doručené záverečné správy o 34 prípadoch spolufinancovania z EGF zrealizovaných 13 členskými štátmi do polovice roka 2014. Hlavné výsledky a údaje, ktoré tieto členské štáty uviedli v správach v roku 2013 a v roku 2014, sú zhrnuté v tomto oddiele a v tabuľke 4. 13 z 34 prípadov bolo tiež predmetom hodnotenia ex post EGF. Cieľom hodnotenia ex post je zmerať pridanú hodnotu EGF a jeho vplyv na pracovníkov, ktorí boli prepustení, ako aj na trh práce (pozri oddiel 4.7.4). Do 31. decembra 2014 bolo Komisii doručených 91 záverečných správ o prípadoch čerpania z EGF, čo predstavuje 68 % celkového počtu žiadostí doručených do uvedeného dátumu (134). Na základe informácií uvedených v záverečných správach členských štátov možno konštatovať, že EGF predstavuje pridanú hodnotu voči bežným činnostiam členských štátov zameraným na pomoc prepusteným pracovníkom pri hľadaní nového zamestnania a opätovnom umiestnení sa na trhu práce. EGF umožňuje členským štátom poskytnúť opatrenia vyššej kvality väčšiemu počtu prepustených pracovníkov a na dlhší čas, než aké by boli možné bez finančných prostriedkov z EGF. 4.4.1.Zhrnutie výsledkov a osvedčených postupov uvedených v správach v rokoch 2013 a 2014 Záverečné správy prezentované 13 členskými štátmi poukázali na to, že na konci implementačného obdobia EGF 7 656 pracovníkov alebo 44,9 % z 18 848 pracovníkov, ktorí dostali podporu z EGF, našlo nové zamestnanie alebo sa stalo samostatne zárobkovo činnými. Je to dobrý výsledok, najmä vzhľadom na to, že pracovníci, ktorí získali podporu formou opatrení spolufinancovaných z EGF, obvykle patria do skupiny pracovníkov s najväčšími ťažkosťami na trhu práce. Približne 6 % z nich sa ešte stále vzdelávalo alebo zúčastňovalo odbornej prípravy a 39,1 % z nich bolo nezamestnaných alebo neaktívnych z osobných dôvodov. V tabuľke 4 sa uvádzajú podrobnejšie informácie. Podobne ako v roku 2012 výsledky v oblasti opätovného začlenenia do trhu práce ovplyvnila znížená absorpčná schopnosť miestnych a regionálnych trhov práce v dôsledku celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy. Avšak miera opätovného začlenenia zaznamenaná na konci príslušných implementačných období je len momentálnym obrazom situácie pracovníkov z hľadiska zamestnania v čase zberu údajov. Neposkytuje žiadne informácie o druhu zamestnania a kvalite získaného pracovného miesta, ktoré sa môžu v každom prípade v krátkom čase výrazne zmeniť. Podľa informácií, ktoré poskytlo viacero členských štátov, majú miery opätovného začlenenia tendenciu rásť len niekoľko mesiacov po predložení záverečných správ a v strednodobom horizonte sa ďalej zvyšujú, najmä v prípadoch, keď pracovníci naďalej využívajú pomoc, ktorá im je prispôsobená, aj po skončení implementačného obdobia EGF na náklady členských štátov alebo s pomocou ESF. Svedčí to o tom, že podpora spolufinancovaná prostredníctvom EGF môže mať v dlhodobom horizonte dodatočný pozitívny vplyv. 4.4.2.Kvalitatívne posúdenie Balíčky podpory, ktoré 13 členských štátov poskytlo prepusteným pracovníkom, obsahovali širokú škálu opatrení na personalizovanú pomoc pri hľadaní zamestnania, pracovnom preradení a (re)kvalifikácii. Najvyššie sumy sa použili na dve kategórie opatrení: odborná príprava alebo rekvalifikácia (približne 56,5 mil. EUR alebo 32 % z celkového objemu personalizovaných služieb poskytnutých vo všetkých 34 prípadoch) a finančné príspevky pre pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú na opatreniach aktívnej politiky trhu práce (cca. 68,5 mil. EUR alebo 38,8 % z celkového objemu personalizovaných služieb vo všetkých 34 prípadoch). Od nadobudnutia účinnosti nariadenia o EGF v roku 2013 boli príspevky obmedzené na maximálne 35 % celkových nákladov. Ďalšími často používanými opatreniami boli individuálne poradenstvo a podpora podnikania. Programy kvalifikácie a odbornej prípravy boli prispôsobené potrebám a želaniam pracovníkov, pričom sa zohľadnili požiadavky miestnych alebo regionálnych trhov práce a potenciál v budúcnosti sľubných sektorov. Hodnotenie ex post zverejnené v máji 2014 naznačuje, že EGF pozitívne prispel k riešeniu sociálnych problémov a problémov trhu práce, ktoré vyplývali z hromadného prepúšťania. EGF umožnil členským štátom konať v oblastiach postihnutých prepúšťaním rozhodnejšie, než by boli mohli bez financovania z EGF, a to pokiaľ ide o počet osôb, ktorým sa poskytla pomoc, rozsah, trvanie a aj kvalitu podpory. Hodnotenie tiež poukazuje na to, že intenzívna a potrebám prispôsobená pomoc poskytovaná z EGF má tendenciu viesť k lepším výsledkom v oblasti opätovného začlenenia do zamestnania než štandardizované balíčky poskytované prostredníctvom vnútroštátnych opatrení aktívnej politiky trhu práce. Okrem ľahšieho poskytovania intenzívnejších balíčkov podpory pre prepustených pracovníkov EGF takisto v niektorých krajinách umožňuje národným orgánom, aby oslovili pracovníkov a podporili opatrenia, ktoré by inak nebolo možné zrealizovať, čím prispieva k rozvoju politík v oblasti reštrukturalizácie, aktívneho trhu práce a odbornej prípravy. Tabuľka 4 – Záverečné správy doručené v rokoch 2013 a 2014 – prehľad výsledkov 4.5.Programové obdobie 2014 – 2020 – nové nariadenie o EGF V súlade s článkom 20 nariadenia (ES) č. 1927/2006, nariadenie o EGF bolo revidované v roku 2013 s cieľom pripraviť sa na viacročný finančný rámec 2014 – 2020. Na základe návrhu Komisie Rada a Európsky parlament schválili pokračovanie EGF ako spôsobu poskytovania osobitnej jednorazovej podpory pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku veľkých štrukturálnych zmien vyvolaných globalizáciou alebo celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy. Nové nariadenie o EGF (nariadenie (EÚ) č. 1309/2013) bolo prijaté Európskym parlamentom a Radou 17. decembra 2014. Novým nariadením sa zavádza krízové kritérium, aby bolo možné žiadosť o podporu z EGF zdôvodniť súčasnými alebo budúcimi hospodárskymi a finančnými krízami. Rozširuje sa ním tiež rozsah pôsobnosti EGF na pracovníkov so zmluvami na krátkodobé zamestnanie a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sa stávajú oprávnené na podporu. Na podporu vykonávania záruky pre mladých ľudí nové nariadenie obsahuje výnimku platnú do konca roka 2017, ktorá umožní začleňovať NEET v regiónoch oprávnených v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI). Novým nariadením sa takisto obmedzujú opatrenia podľa článku 7 písm. b) (napr. príspevky a stimuly) na 35 % z celkových nákladov, kým pre podnikateľské granty je stanovený strop 15 000 EUR na pracovníka. Novým nariadením sa zavádzajú aj termíny určené na skrátenie času potrebného od predloženia žiadosti do prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o uvoľnení prostriedkov. 4.6.Finančná správa 4.6.1.Finančné príspevky z EGF

V roku 2013 a 2014 rozpočtový orgán schválil 28 príspevkov z EGF v celkovej výške 114 427 463 EUR (pozri tabuľku č. 2 vyššie). Tieto príspevky pochádzali z rozpočtov na roky 2013 a 2014; štyri najnovšie príspevky boli schválené rozpočtovým orgánom v decembri 2014 a boli vyplatené na začiatku roku 2015. V zmysle článku 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, v ktorom sa stanovuje rozpočtový rámec pre EGF až do konca roku 2013, EGF (v zmysle viazaných rozpočtových prostriedkov) nemôže presiahnuť maximálnu ročnú sumu 500 miliónov EUR. Táto suma sa môže čerpať z akejkoľvek rezervy existujúcej v rámci stropu celkových výdavkov predchádzajúceho roka a/alebo zo zrušených viazaných rozpočtových prostriedkov z predchádzajúcich dvoch rokov s výnimkou prostriedkov v rámci okruhu 1b finančného rámca. V roku 2013 bola v riadku rezerv EGF sprístupnená suma vo výške 500 miliónov EUR. V článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 sa stanovuje maximálny ročný finančný strop na obdobie od roku 2014 do roku 2020 a umožňuje sa využívať EGF až do maximálnej ročnej výšky 150 miliónov EUR (ceny v roku 2011). V roku 2014 to znamenalo, že v riadku rezerv EGF boli k dispozícii viazané rozpočtové prostriedky vo výške 159 181 000 EUR. Po schválení každej žiadosti zo strany rozpočtového orgánu boli viazané rozpočtové prostriedky na finančné príspevky poskytnuté v oboch rokoch presunuté z rezervy EGF do rozpočtového riadku EGF. Čo sa týka platobných rozpočtových prostriedkov, do rozpočtového riadku EGF bolo pripísaných na začiatku roka 2013 aj 2014 50 000 000 EUR vo forme platobných rozpočtových prostriedkov. V roku 2013 tento objem stačil na udelenie príspevkov vo výške 35 748 557 EUR. V roku 2014 boli potrebné dodatočné platobné rozpočtové prostriedky na schválené žiadosti o podporu z EGF v celkovej výške 78 678 907 EUR. Tieto prostriedky sa čerpali zo súm vrátených v dôsledku nedočerpania prostriedkov oznámeného členskými štátmi vo fáze ukončenia. 4.6.2.Výdavky na technickú pomoc V zmysle článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1927/2006 až 0,35 % finančných zdrojov dostupných na rok (1,75 milióna EUR v roku 2013) môže byť použitých na technickú pomoc na podnet Komisie, a to na činnosti ako príprava, monitorovanie, informovanie a tvorba znalostnej základne, administratívna a technická podpora, audit, kontrolné a hodnotiace činnosti potrebné na implementáciu nariadenia o EGF. V článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa stanovuje strop pre technickú pomoc na podnet Komisie, a to na 0,5 % zníženej celkovej sumy (približne 0,75 mil. EUR v roku 2014). Rozpočtový orgán schválil návrhy Komisie na technickú pomoc na rok 2013 vo výške 750 000 a na rok 2014 vo výške 330 000 EUR. Tabuľka 5 − Výdavky na technickú pomoc v rokoch 2013 a 2014 Opis Suma v rozpočte na rok 2013 (v EUR) Skutočná suma v roku 2013 (v EUR) Suma v rozpočte na rok 2014 (v EUR) Skutočná suma v roku 2014 (EUR) Poznámka Informácie (napr. aktualizácia webovej stránky EGF vo všetkých jazykoch EÚ, publikácie, audiovizuálne činnosti) 80 000 28 000 20 000 6 364 Oneskorenie finančných prostriedkov sťažilo zapojenie sa do činností GR EMPL. Administratívna a technická podpora: – dve stretnutia expertnej skupiny kontaktných osôb EGF, – dva semináre o implementácii EGF. 70 000 120 000 40 752 81 522 70 000 120 000 140 149 Spojením stretnutí kontaktných osôb so seminármi sa znížili náklady. V roku 2014 sa uskutočnil iba jeden seminár. Monitorovanie zberu údajov a štatistický portrét EGF 0 0 20 000 0 Činnosti vykonávané Komisiou. Tvorba vedomostnej základne:

štandardizované postupy pre žiadosti o podporu z EGF a ich spracovanie; vytvorenie a racionalizácia databázy EGF, ktorá obsahuje fakty a číselné údaje týkajúce sa prípadov čerpania z EGF. 80 000 79 739 100 000 100 000 Začlenenie EGF do spoločného systému na spoločné finančné hospodárenie 2014 – 2020 (SFC). Hodnotenie 400 000 326 611 0 0 V roku 2013 bola ponuka od dodávateľa nižšia, než uvádzal rozpočet. Nasledujúce hodnotenie sa má vydať v roku 2015. Spolu 750 000 556 624 330 000 246 513 4.6.3.Oznámené alebo uzavreté nezrovnalosti Komisii neboli v rokoch 2013 a 2014 oznámené žiadne nezrovnalosti podľa nariadení o EGF, ani neboli v rokoch 2014 a 2014 uzavreté žiadne nezrovnalosti. 4.6.4.Ukončenie finančných príspevkov z EGF Postupy na ukončenie finančných príspevkov z EGF v rokoch 2013 a 2014 sú stanovené v článku 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. V roku 2013 a 2014 bolo uzavretých 34 prípadov, ktoré sa zrealizovali v rokoch 2009 a 2013. Tieto prípady sú uvedené v tabuľke 3 prílohy. Prípad čerpania z EGF sa uzavrie vtedy, keď Komisia schváli záverečnú správu, uhradia sa všetky splatné úhrady a členský štát ani Komisie už nemusia prijať žiadne ďalšie kroky okrem povinnosti uchovávať všetky podporné dokumenty počas ďalších troch rokov, ak to požaduje Komisia alebo Dvor audítorov [článok 21 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013]. Priemerná miera plnenia rozpočtu v ukončených prípadoch predstavovala 49,8 %, pričom existovali veľké rozdiely v rozmedzí od nuly až po úplné vyčerpanie rozpočtových prostriedkov. Celková výška nevyčerpaných finančných prostriedkov vrátených Komisii v súvislosti s týmito 34 prípadmi predstavuje zhruba 67,1 milióna EUR (50,2 % príspevkov z EGF na tieto prípady). Existujú rôzne dôvody, prečo členské štáty nevyužili v plnej miere udelené sumy. Hoci sa členským štátom opakovane odporúča, aby vypracúvali realistické odhady rozpočtu na koordinovaný súbor personalizovaných služieb, môže sa stať, že neplánujú presne a kvalifikovane. Môžu zahrnúť do úvodných výpočtov príliš vysokú bezpečnostnú rezervu, ktorá sa ukáže byť zbytočná. Vo fáze plánovania sa môže nadhodnotiť počet pracovníkov, ktorí by sa radi zúčastnili na navrhovaných opatreniach. Niektorí pracovníci sa môžu rozhodnúť pre lacnejšie opatrenia namiesto drahších, alebo pre krátkodobé opatrenia namiesto dlhodobých, alebo sa im možno podarilo nájsť nové zamestnanie rýchlejšie než sa pôvodne predpokladalo. Ďalšími dôvodmi pre nižšie výdavky mohli byť omeškania pri rozbiehaní opatrení a skutočnosť, že sa v plnej miere nevyužila existujúca flexibilita na prerozdelenie prostriedkov medzi rozpočtovými položkami pri realizácii súboru personalizovaných služieb. Komisia vynaložila veľké úsilie, aby pomohla členským štátom poskytovaním pravidelných informácií a usmernení, organizovaním osobitných seminárov na podporu optimálneho hospodárenia s finančnými prostriedkami. Napriek tomu miera, v ktorej členské štáty vracajú finančné prostriedky na konci implementácie, zostáva vytrvalo na vysokej úrovni. Pôvodná miera vrátenia finančných prostriedkov prevyšujúca 60 % zaznamenaná pri prvých prípadoch sa znížila na 50,2 %, no ešte stále ju treba podstatne zlepšiť. Predpokladá sa, že vďaka získaným skúsenostiam sa zlepší vypracúvanie rozpočtu na opatrenia a odhad účasti pracovníkov počas predĺženého 24-mesačného obdobia. Zlepšenie vidíme aj v načasovaní príchodu finančných prostriedkov z EGF do postihnutej oblasti v kapacite jednotlivých koordinačných a vykonávacích útvarov a v kvalite komunikácie medzi celoštátnou a regionálnou/miestnou úrovňou. Členské štáty lepšie využívajú možnosť revidovať svoje rozpočty a prerozdeliť výdavky medzi rôzne opatrenia a/alebo výdavky na vykonávanie. A napokon sa inštitúcie EÚ usilovne snažia zrýchliť rozhodovacie postupy a uskutočňovanie platieb finančných prostriedkov z EGF, aby bolo možné optimálne využiť dostupný čas a finančné prostriedky. V novom nariadení o EGF sa stanovujú veľmi prísne lehoty na posúdenie a schválenie žiadostí o podporu z EGF tak, aby finančné prostriedky boli k dispozícii skôr. So súhlasom Komisie členské štáty môžu zaradiť do rozpočtu počas vykonávania nové oprávnené opatrenia. 4.6.5.Ostatné úhrady V rokoch 2013 a 2014 neprebehli žiadne ďalšie úhrady. 4.7.Činnosti v rámci technickej pomoci realizované Komisiou

4.7.1.Informovanie a propagácia Internetová stránka Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1927/2006 a článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa vyžaduje, aby Komisia zriadila a udržiavala internetovú stránku, ktorá bude vo všetkých jazykoch Spoločenstva poskytovať informácie o EGF, pokyny k podávaniu žiadostí, ako aj aktuálne informácie o schválených a zamietnutých žiadostiach, a vyzdvihne úlohu rozpočtového orgánu. V súlade s príslušnými požiadavkami Komisia aktualizovala v roku 2013 a 2014 internetovú stránku o EGF príslušnými informáciami. V roku 2013 internetová stránka zaznamenala 72 418 zhliadnutí a v roku 2014 38 753 zhliadnutí. V roku 2013 ju navštívilo 52 968 individuálnych návštevníkov a v roku 2014 28 994 individuálnych návštevníkov. 4.7.2.Stretnutia s vnútroštátnymi orgánmi a so zúčastnenými stranami v rámci EGF V marci a v októbri roku 2013 resp. 2014 sa v Bruseli konali 11., 12., 13. a 14. zasadnutia expertnej skupiny kontaktných osôb Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, ktoré sú spravodajcami členských štátov pre EGF. Na každom z nich sa časť stretnutia venovala diskusii o návrhu Komisie na nariadenie o EGF, ktoré sa vzťahuje na viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020, rokovaniam o návrhu v Európskom parlamente a Rade a otázkam týkajúcim sa budúcej implementácie. Členovia boli informovaní aj o ex post hodnotení EGF v období rokov 2007 – 2013 a o mnohých ďalších bodoch programu. Dva semináre zorganizované v roku 2013 a 2014 sa sústredili na nové nariadenie o EGF a jeho dôsledky pre žiadateľov. Na oboch sa v hojnom počte zúčastnili zástupcovia členských štátov zapojení do realizácie prípadov čerpania z EGF. 4.7.3.Vytváranie vedomostnej základne – databáza EGF a štandardizované postupy podávania žiadostí o príspevky z EGF S cieľom zaznamenať kvantitatívne údaje o prípadoch žiadostí o príspevok z EGF na štatistické účely Komisia v rokoch 2013 a 2014 zdokonalila databázu EGF a prispôsobila viacero formulárov, aby tak uľahčila zadávanie vstupných údajov o prípadoch do databázy EGF. Vďaka tomu sa členským štátom ľahšie vypracúvajú a podávajú žiadosti a Komisii sa ľahšie analyzujú, sumarizujú a porovnávajú fakty a číselné údaje o prípadoch žiadostí o príspevok z EGF. V novembri 2013 sa podľa plánu začali prípravné práce na vytvorenie nového elektronického formulára žiadosti. V ich rámci sa zohľadnili prípravné práce externých expertov z roku 2011 financované z rozpočtu technickej pomoci na rok 2011. V roku 2014 sa Komisia usilovala ešte viac situáciu zjednodušiť začlenením EGF do IT komunikačného systému Komisie a členských štátov, spoločného systému na spoločné finančné hospodárenie (SFC). V budúcnosti budú členské štáty využívať tento systém na predkladanie žiadostí online prostredníctvom riadeného postupu podávania žiadostí. Výsledkom by mali byť správnejšie a úplnejšie žiadosti, ktoré uľahčia Komisii prípravu svojho návrhu, ako aj podávanie správ o výsledkoch EGF. Vylepšený postup by ešte viac skrátiť čas potrebný od okamihu, keď členský štát predloží žiadosť, do prijatia návrhu predloženého Komisiou Európskemu parlamentu a Rade. 4.7.4.Ex post hodnotenie EGF v programovacom období 2007 – 2013 V prvej fáze hodnotenia ex post [podľa článku 17 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1927/2006] bolo hodnotených 33 prípadov. Tieto prípady boli vybrané na základe záverečných správ o vykonávaní, ktoré boli Komisii doručené do 20. septembra 2012. Ďalších 25 prípadov EGF bolo analyzovaných počas záverečnej fázy hodnotenia ex post. V týchto prípadoch boli záverečné správy prijaté do konca decembra 2013. Výsledok prvej fázy hodnotenia ex post bol predložený v máji 2014 a výsledok druhej fázy bol doručený Komisii v máji 2015. Zoznam prípadov preskúmaných počas oboch fáz hodnotenia ex post možno nájsť v tabuľke 4 v prílohe. 5.Trendy So zvyšujúcim sa počtom prípadov čerpania z EGF je dostupných viac údajov, ktoré sú potrebné na zistenie trendov v žiadostiach a na získanie prehľadu o smerovaní aktivít fondu. Údaje v nasledujúcich grafoch a v prílohách sa týkajú 134 žiadostí predložených členskými štátmi od roku 2007 do roku 2014. Doteraz boli podané žiadosti v celkovej výške 561,1 milióna EUR v mene 122 121 pracovníkov (počet pracovníkov, ktorým je podpora určená, podľa odhadu členských štátov).



Graf č. 1:

Počet doručených žiadostí v období 2007 – 2014 Zmena nariadenia o EGF v roku 2009, spolu so zahrnutím krízového kritéria, mala významný vplyv na počet žiadostí doručených Komisii: od mája 2009 (keď príslušná úprava nadobudla účinnosť) do konca roku 2011 došlo k významnému nárastu v počte žiadostí. Od roku 2007 do roku 2014 bolo podaných 76 žiadostí v súvislosti s krízou a 58 žiadostí v súvislosti s obchodom. 82 % žiadostí doručených od mája 2009 do konca roka 2011 súvisí s celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou. Ako sa uvádza v tabuľke 2 prílohy, Španielsko je členský štát, ktorý podal najvyšší počet žiadostí o finančný príspevok z EGF (20 žiadostí), za ním nasleduje Holandsko (16 žiadostí), Taliansko (12 žiadostí) a Dánsko (10 žiadostí). Osem členských štátov k 31. decembru 2014 ešte nepožiadalo o podporu z EGF: Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo a Chorvátsko (ktoré pristúpilo k EÚ 1. júla 2013).





Graf č. 2:

Sumy požadované z EGF v období 2007 – 2014 podľa členských štátov V mil. EUR Od roku 2007 do roku 2014 požadovalo 20 členských štátov z EGF celkovú sumu vo výške 561,1 milióna EUR (pozri aj prehľadnú tabuľku v prílohe). Francúzsko požiadalo o najvyššiu sumu spolufinancovania z EGF (84,6 mil. EUR na sedem žiadostí), za ním nasledovalo Írsko (67,3 mil. EUR na deväť žiadostí), Dánsko (63,7 mil. EUR na 10 žiadostí) a Taliansko (62,5 mil. EUR na 12 žiadostí).



Graf č. 3:

Počet pracovníkov, ktorým je pomoc určená, v období 2007 – 2014 podľa členských štátov Francúzsko je členským štátom, ktorý požadoval príspevok z EGF pre najväčší počet prepustených pracovníkov (15 454 na 7 žiadostí), za ním nasledovalo Španielsko (14 863 na 20 žiadostí), Taliansko (13 367 na 12 žiadostí) a Nemecko (11 957 na 9 žiadostí). V ďalších 13 krajinách sa počty pohybovali od 1 800 v Poľsku až po takmer 11 000 v Írsku. V každom zo zostávajúcich troch členských štátov, ktoré predložili žiadosti, sa žiadosti vzťahovali na menej ako 1 000 pracovníkov.



Graf č. 4:

Počet žiadostí v období 2007 – 2014 podľa sektorov (NACE Rev. 2) Od roku 2007 do roku 2014 boli doručené žiadosti o príspevok z EGF pre pracovníkov prepustených v 45 odvetviach (pozri aj prehľad v prílohe). Väčšina dotknutých odvetví bola z oblasti výroby, ale zastúpené bolo aj stavebníctvo a služby. Najväčší počet žiadostí zastupovali štyri výrobné sektory: výroba motorových vozidiel (20 žiadostí alebo 15 % z celkového počtu), za ktorým nasledoval sektor výroby strojov a zariadení (13 žiadostí alebo 10 % z celkového počtu), výroby textilu (11 žiadostí alebo 8 % z celkového počtu) a tlače (9 žiadostí alebo 7 % z celkového počtu). Zhruba 6 % (8 žiadostí) sa týkalo pracovníkov z odvetvia stavebníctva, ktoré podľa všeobecne definície zahŕňa výstavbu budov, špecializované stavebné práce a architektonické a inžinierske činnosti. Keby sa zahrnuli aj doplnkové sektory, ako napríklad výroba stavebných materiálov, stavebnostolárska a tesárska výroba a výroba keramických výrobkov, tento počet by vzrástol na 13 žiadostí alebo približne 10 % žiadostí. Pri viac ako polovici sektorov (28 z 45 sektorov) bola doručená iba jediná žiadosť o podporu z EGF.



Graf č. 5:

Počet pracovníkov, ktorým je pomoc určená, v období 2007 – 2014 podľa sektorov (NACE Rev. 2) 134 žiadostí predložených 20 členskými štátmi bolo určených 122 121 prepusteným pracovníkom. Dotknutými sektormi boli predovšetkým výroba motorových vozidiel s celkovým počtom pracovníkov, ktorým je pomoc určená, vo výške takmer 29 000 (23,0 % z celkového počtu pracovníkov, na ktoré sa žiadosti vzťahujú), potom nasledovala výroba mobilných telefónov (s takmer 12 000 pracovníkmi, ktorým je pomoc určená (9,4 % z celkového počtu), výroba textilu (mierne nad 11 500 pracovníkmi, ktorým je pomoc určená alebo 9,2 % z celkového počtu) a výroba strojov a zariadení (takmer 10 000 pracovníkov, ktorým je pomoc určená alebo 8,0 % z celkového počtu). Graf č. 6:

Priemerná suma požadovaná z EGF na pracovníka, ktorému je pomoc určená, v období 2007 – 2014 podľa členských štátov V EUR Graf 6 znázorňuje priemernú podporu z EGF na pracovníka, ktorému je pomoc určená, podľa členských štátov. Priemer za 22 121 pracovníkov, ktorým je pomoc určená, z 20 členských štátov predstavoval 4 060 EUR. Podpora z EGF na pracovníka, ktorému je pomoc určená, bola najvyššia v Rakúsku a Dánsku s približne 14 000 EUR v prvom a 10 000 EUR v druhom prípade. Naopak v Litve, Slovinsku a Českej republike predstavovala požadovaná pomoc menej ako 1 000 EUR na pracovníka. 6.Záver Doteraz trendy svedčia o zvyšovaní počtu sektorov, za ktoré boli predložené žiadosti o podporu z EGF, pričom v tomto vykazovacom období pribudlo 10 nových sektorov. Členské štáty získali skúsenosti s výberom najvhodnejších opatrení, efektívnym riadením svojej pomoci prepusteným pracovníkom a s využívaním EGF na vyskúšanie nových prístupov. Čoraz viac využívajú aj možnosť prerozdeliť finančné prostriedky medzi opatreniami v priebehu realizácie projektu s cieľom v plnej miere využiť schválený príspevok.