Správa Komisie - „Kvalitnejšia legislatíva 2005“ podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality (13. správa) {SEK(2006) 737} /* KOM/2006/0289 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.6.2006 KOM(2006) 289 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE „KVALITNEJŠIA LEGISLATÍVA 2005“ podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality (13. správa) {SEK(2006) 737} SPRÁVA KOMISIE „KVALITNEJŠIA LEGISLATÍVA 2005“ podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality (13. správa) Táto správa je trinástou výročnou správou o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality. Zahŕňa takisto aj pokrok dosiahnutý v zlepšovaní regulačného prostredia v Európskej únii[1]. 1. Kvalitnejšia právna regulácia Zlepšenie regulačného prostredia je veľmi dôležité pre zvýšenie konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti a pre podporu trvale udržateľného rozvoja a lepšej kvality života európskych občanov. Zlepšenie si vyžaduje spoločné úsilie zo strany Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a členských štátov. Hlavné ciele a opatrenia na skvalitnenie právnej regulácie inštitúcií EÚ sú uvedené v dvoch dokumentoch: v akčnom pláne Komisie o lepšej právnej regulácii, ako bol v marci 2005 upravený[2] a v Medziinštitucionálnej dohode (IIA) o kvalitnejšej legislatíve podpísanej Európskym parlamentom, Radou a Komisiou v decembri 2003[3].V roku 2005 naďalej rástol záujem o zlepšenie kvality právnej regulácie. V rámci rozličných fór boli zahájené rôzne iniciatívy odrážajúce dôležitosť pripisovanú tejto otázke. 1.1. Opatrenia podniknuté Komisiou V roku 2005 si nová Komisia určila za svoj hlavný cieľ dosiahnutie silnejšieho a trvalejšieho rastu a vytvorenie väčšieho počtu lepších pracovných miest. Oznámením nového začiatku „Lisabonskej stratégie“[4] zdôraznila niekoľko kľúčových opatrení – zavedenie regulačných stimulov pre podnikanie, znižovanie zbytočných nákladov, odstraňovanie regulačných prekážok prispôsobivosti a inovácie. Tieto ciele boli uvedené v oznámení z marca 2005 s názvom „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“[5]. Odvtedy Komisia v súlade s revidovaným akčným plánom z marca 2005: - schválila upravené usmernenia na hodnotenie vplyvu[6], - prijala Oznámenie o spoločnej metodike EÚ na hodnotenie administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi[7], - prijala Oznámenie o výsledku skríningu návrhov právnych predpisov v legislatívnom procese[8], - prijala Oznámenie o stratégii pre zjednodušenie regulačného prostredia[9]. - vytvorila skupinu národných expertov na vysokej úrovni, ktorí sa venujú problematike právnej regulácie[10]. Konzultácie so zainteresovanými stranami V roku 2005 sa značne zvýšil počet konzultácií – 187 nelegislatívnych oznámení (+28 v porovnaní s rokom 2004) a 106 konzultácií prostredníctvom internetu (+11), konkrétne webového portálu „Your Voice in Europe“. Celkové dodržiavanie požiadaviek minimálnych noriem pre verejné konzultácie bolo dobré[11]. Skúsenosti ukázali, že je ešte stále čo zlepšovať, a to (1) poskytovaním všeobecnej spätnej väzby o tom, ako boli v návrhu zohľadnené pripomienky alebo prečo boli odmietnuté a (2) zabezpečením systematického publikovania prijatých pripomienok. Hodnotenie vplyvu V roku 2005 Komisia ďalej zlepšila svoj metodický rámec pre posudzovanie vplyvov, ktoré jej návrhy[12] môžu spôsobiť a zvýšila počet[13] a kvalitu[14] aktuálnych hodnotení vplyvov sprevádzajúcich jej najdôležitejšie iniciatívy. Zvýšenú pozornosť treba venovať zabezpečeniu dôkladnej kontroly alternatívnych politických možností ešte na počiatku politického vývojového procesu ako súčasť intenzívnejšej podpory kvality a kontrolného rámca. Získavanie a využívanie odborných poznatkov V roku 2005 začalo fungovať SINAPSE (Scientific INformAtion for Policy Support in Europe – Vedecké informácie na podporu politiky v Európe) nová a silná komunikačná platforma medzi expertmi a tvorcami politiky (EÚ)[15]. V roku 2005 sa doň zapojilo viac než 300 európskych a medzinárodných vedeckých organizácií. Tento nástroj podporí ďalší pokrok v oblasti kvality, otvorenosti a efektívnosti pri získavaní odborných poznatkov v súlade so zásadami a normami stanovenými Komisiou v jej Oznámení o získavaní a využívaní poradenstva od externých expertov[16]. Vzhľadom na záväzky, ktoré vo vzťahu k Európskemu parlamentu akceptoval v júli 2004 predseda Barroso, Komisia podnikla hlavné kroky na zlepšenie transparentnosti pokiaľ ide o skupiny expertov. Od októbra 2005 funguje register, ktorý poskytuje Parlamentu a všeobecnej verejnosti štandardné informácie o približne 1200 skupinách expertov poskytujúcich poradenstvo Komisii[17]. Aktualizácia a zjednodušenie acquis V októbri 2005 prijala Komisia novú fázu svojej stratégie zjednodušenia existujúcich pravidiel[18], ktorá je pokračovaním a posilnením prvého komplexného programu zjednodušenia, ktorý sa začal vo februári 2003[19]. V novej stratégii, ktorej základ tvoria príspevky členských štátov[20] a zainteresovaných strán[21], sa navrhuje trojročný postupný program, ktorý bude pravidelne aktualizovaný. Počet návrhov na zjednodušenie predložených Komisiou sa značne zvýšil: v postupnom programe sa počíta s anulovaním, kodifikáciou, novou úpravou alebo modifikáciou 222 právnych aktov (so značným ovplyvnením ďalších viac než 1400 s nimi spojených právnych aktov). Odhad administratívnych nákladov V roku 2005 Komisia vyskúšala, zhodnotila a predložila metodiku pre odhadovanie administratívnych nákladov vzniknutých v súvislosti s právnymi predpismi EÚ[22]. Takisto dospela k záveru, že spoločný prístup na úrovni EÚ je realizovateľný a bude jasným prínosom. Komisia oznámila začiatok používania tejto metodiky vo svojich usmerneniach na hodnotenie vplyvu a usmerneniach pre hodnotenie[23]. Ďalej skúmala, či môže byť spoločná metodika EÚ použitá pri hodnotení kumulatívnej záťaže na úrovni sektorov[24]. Takisto oznámila svoj zámer metodiku v budúcnosti vylepšiť za pomoci skupiny národných expertov na vysokej úrovni zaoberajúcich sa skvalitňovaním právnej regulácie. Výber nástrojov Vo svojom revidovanom akčnom pláne z roku 2005 Komisia opäť zopakovala potrebu venovať väčšiu pozornosť výberu nástrojov určených na plnenie cieľov plynúcich zo Zmluvy a na implementáciu politík EÚ. Tvorcovia politík by sa vždy mali usilovať skúmať rad legislatívnych a nelegislatívnych možností, pomocou ktorých by mohli byť tieto ciele splnené. Aby zvýšila povedomie a prispela k priaznivejšiemu prostrediu pre používanie alternatívnych regulačných nástrojov, zostavila Komisia súpis existujúcich prípadov samoregulácie a koregulácie na úrovni EÚ. Komisia a Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) spoločne skúmali ako získať praktické poznatky o samoregulácii a koregulácii na úrovni EÚ, zjednodušiť výmenu informácií a stanoviť najlepšie postupy. Rozhodli sa vytvoriť v roku 2006 novú databázu. Hoci Komisia trvá na tom, že regulačné alternatívy majú určitý potenciál, zároveň uznáva, že v mnohých prípadoch zostávajú nariadenia najjednoduchším spôsobom ako dosiahnuť ciele EÚ. Túto skutočnosť zdôraznilo napríklad aj Stredisko (Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru) pre monitorovanie jednotného trhu. Monitorovanie uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva Primárnu zodpovednosť za uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva nesú orgány štátnej správy (a súdy) členských štátov. Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby boli právne predpisy Spoločenstva s náležitou starostlivosťou a správne transponované a uplatňované. Pokrok v monitorovaní transpozície a v kontrole zhody závisí hlavne na dostupnosti štandardných tabuliek zhody[25], systematickom využívaní elektronického spôsobu oznamovania transponovaných opatrení, včasnej identifikácii potencionálnych problémov a od technickej podpory, ako aj využitia upozornení. Nové členské štáty boli v roku 2005 v plnej miere integrované do pravidelného monitorovacieho procesu. Čo sa týka oznamovania vnútroštátnych opatrení transponujúcich smernice, počínajú si nové členské štáty pomerne dobre. Pokiaľ ide o tabuľky zhody, tu nebol pokrok taký výrazný. Komisia systematicky zahŕňala do svojich navrhovaných smerníc ustanovenie, v ktorom sa od členských štátov požaduje, aby poskytovali takéto tabuľky. Toto ustanovenie však nie vždy prijala Rada. Postupy súvisiace so sťažnosťami a konaním o porušení, iný kľúčový prvok na zabezpečenie riadneho uplatňovania práva EÚ, boli na rozličných úrovniach zlepšené. Používanie menej formálnych opatrení v roku 2005 takisto vzrástlo. Overenie a stiahnutie návrhov v legislatívnom procese Revidovaný akčný plán z marca 2005 počíta s overovaním návrhov v legislatívnom procese vzhľadom na ich všeobecnú dôležitosť a ich vplyv na konkurencieschopnosť[26]. Legislatívne návrhy nachádzajúce sa v legislatívnom procese a zaslané legislatívnemu orgánu pred 1. januárom 2004 boli všetky overené (183 návrhov). Táto iniciatíva bola inováciou, pretože nešlo iba o technické opatrenie (napr. pravidelné sťahovanie návrhov, ktoré už nie sú aktuálne). V septembri 2005 Komisia oznámila svoj zámer stiahnuť 68 návrhov[27]. Ukázalo sa, že nie sú v súlade s lisabonskými cieľmi a/alebo zásadami kvalitnejšej právnej regulácie. Šanca na ich prijatie bola malá alebo sa z objektívnych dôvodov stali obsolentnými. Po tom, čo poskytla Parlamentu a Rade čas, aby vyjadrili svoje názory a po preskúmaní ich pripomienok, Komisia formálne stiahla svoje návrhy uverejnením ich zoznamu v Úradnom vestníku v roku 2006. 1.2. Opatrenia prijaté Európskym parlamentom, Radou, Výborom regiónov a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom V roku 2005 začal Európsky parlament pracovať na niekoľkých správach venovaných rôznym aspektom kvalitnejšej právnej regulácie. Väčšina je pripravená na prijatie v roku 2006. Rada a jej predsedníctvo mali rovnaký záujem na podpore kvalitnejšej právnej regulácie[28]. Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor zohrali takisto aktívnu úlohu v diskusii o kvalitnejšej právnej regulácii. Pokiaľ ide o hodnotenie vplyvov, tu bol zaznamenaný sľubný vývoj. Rovnako ako Rada aj Európsky parlament dokončil svoje prvé hodnotenie vplyvu zmien a doplnení pri jednom návrhu Komisie formou pilotného projektu. Teraz je cieľom posunúť sa z testovacej fázy k rozsiahlejšiemu použitiu. Význačným medzníkom vývoja bola dohoda z novembra 2005 o medziinštitucionálnom „spoločnom postupe pri hodnotení vplyvu“, v ktorej sú stanovené niektoré základné „pravidlá premávky“ pre hodnotenia vplyvu počas legislatívneho procesu. „Spoločný postup“ možno chápať ako prvý krok vypracovania spoločnej metodiky hodnotenia vplyvu, s ktorou počíta Medziinštitucionálna dohoda o kvalitnejšej legislatíve (IIA). Je treba, aby teraz ostatné inštitúcie vyvinuli väčšiu aktivitu. Komisia by si napríklad želala, aby členské štáty na seba prevzali záväzok vykonávať hodnotenia vplyvu návrhov, ktoré predkladajú v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (tzv. tretí pilier). V tejto oblasti sa Komisia s členskými štátmi delí o právo iniciatívy. Hoci Komisia analyzuje možný vplyv jej návrhov z „tretieho piliera“, členské štáty tak nerobia. V mnohých prípadoch ich návrhy nezahŕňajú ani náležitú dôvodovú správu. Pokiaľ ide o administratívne náklady, ktoré vznikajú v súvislosti s právnymi predpismi EÚ, bol uvítaný záväzok ministrov Rady, že budú na požiadanie a primeraným spôsobom poskytovať informácie potrebné pre odhad týchto nákladov[29]. Rada však neodpovedala na výzvu Európskej rady z marca 2005 k dosiahnutiu dohody s Komisiou, pokiaľ ide o spoločnú metodiku[30]. Implementácia ustanovení IIA o zjednodušení a koordinácii legislatívneho plánovania bola naproti tomu limitovaná. Ani Parlament, ani Rada nezmenili svoje pracovné postupy pre prijímanie návrhov na zjednodušenie[31]. Pretože toto je kľúčový prvok pre úspech ktoréhokoľvek zjednodušujúceho programu, Komisia dúfa, že legislatívny orgán bude návrhy na zjednodušenie prejednávať zrýchleným postupom. Lepšia koordinácia ročných legislatívnych plánov týchto troch inštitúcií sa ukázala byť zložitou z dôvodu vyhýbavého prístupu Rady. 1.3. Opatrenia prijaté členskými štátmi Administratívne zaťaženie európskych ekonomických subjektov súvisí predovšetkým s vnútroštátnou legislatívou. Je to spôsobené jej relatívnou dôležitosťou v porovnaní s legislatívou EÚ. Členské štáty zohrávajú pri skvalitňovaní právnej regulácie dôležitú úlohu, keďže sú zodpovedné za uplatňovanie a, v prípade smerníc, transponovanie právnych predpisov EÚ na vnútroštátnej úrovni. Skvalitňovanie právnej regulácie závisí preto predovšetkým od nich. Komisia navrhla, aby sa kvalitnejšia právna regulácia stala súčasťou vnútroštátnych „lisabonských“ programov a doporučila, aby členské štáty podali správu o ich súčasných aktivitách a opatreniach, ktoré zamýšľajú uskutočniť. Výročná správa Európskej komisie o pokroku v otázkach hospodárskeho rastu a zamestnanosti z januára 2006 sa venuje práve tomuto aspektu. Komisia apeluje predovšetkým na členské štáty, ktoré nemajú stratégiu kvalitnejšej právnej regulácie, aby hodnotili vplyv navrhovaných právnych predpisov, systematicky uskutočňovali konzultácie so zainteresovanými stranami, zavádzali programy na zjednodušenie legislatívy a vypracovali metodiku pre odhad administratívnych nákladov. 2. Uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality Komisia vyvinula osobitné úsilie, aby vysvetlila, ako sa opatrenia, ktoré navrhuje, zhodujú s týmito dvoma zásadami. Zavedenie nového systému vypracovávania dôvodovej správy, ktorá je súčasťou každého právneho návrhu, viedlo k detailnejšiemu a systematickejšiemu zdôvodňovaniu potreby prijať opatrenie na európskej úrovni. Európsky parlament a Rada navrhli relatívne málo zmien a doplnení týkajúcich sa priamo subsidiarity a proporcionality. Konsenzuálny výklad týchto princípov nie je prekvapivý, keď si uvedomíme, že počet konzultácií dosiahol dosiaľ najvyššiu úroveň[32], ale takisto že veľmi veľká časť návrhov Komisie bola v skutočnosti odozvou na podnety prichádzajúce od Európskej Rady, Rady a Európskeho parlamentu. V niekoľkých prípadoch sa vyskytli názorové rozdiely[33]. Tri inštitúcie však takmer vo všetkých takýchto prípadoch dospeli k spoločnému výkladu subsidiarity a proporcionality. Pokiaľ ide o Výbor regiónov, vo veľkej väčšine jeho stanovísk nebola dôvodom kritiky voči návrhom Komisie subsidiarita. V jednom prípade Výbor dospel k záveru, že návrh nebol v plnej miere v súlade s týmto princípom[34]. Komisia sa vtedy rozhodla tento návrh stiahnuť. COSAC[35] v prípade jedného balíka návrhov Komisie v roku 2004 zorganizoval pilotný projekt na testovanie tzv. systému rýchleho varovania pri porušovaní zásady subsidiarity, ktorý bol uvedený v Ústavnej zmluve. Dvadsať národných parlamentov sa domnievalo, že Komisia adekvátne neodôvodnila svoje návrhy vzhľadom na zásadu subsidiarity. Štrnásť dospelo k záveru, že minimálne jeden aspekt z balíka porušuje zásadu subsidiarity. K niektorým z týchto kritík sa pripojil aj Európsky parlament. Niektoré pripomienky však vzišli z argumentov, ktoré nesúviseli so zásadou subsidiarity. Toto ukazuje, že je potrebné vypracovať spoločný výklad významu zásady subsidiarity, ako aj obnoviť úsilie na strane Komisie poskytovať presné a podrobné odôvodnenie jej návrhov pokiaľ ide o zásadu subsidiarity. Pokiaľ ide o justičnú kontrolu ex-post, zásada subsidiarity bola citovaná v štyroch rozsudkoch a uzneseniach Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev z roku 2005. V žiadnom sa nedospelo k záveru, že by zásada subsidiarity bola porušená. Zásada proporcionality bola takisto analyzovaná v niekoľkých rozsudkoch, v ktorých Súdny dvor dospel k záveru, že určité povinnosti neboli pre dosiahnutie cieľov stanovených predmetnou smernicou nevyhnutné. A napokon boli ďalšie inštitucionálne opatrenia na monitorovanie a kontrolu uplatňovania subsidiarity prerokované v rámci „obdobia pre zváženie, ujasnenie a diskusiu“, ktoré si vyžiadala Európska rada 16. júna 2005 po zamietavých referendách o Ústavnej zmluve vo Francúzsku a Holandsku. V novembri 2005 holandské predsedníctvo Rady spoluorganizovalo konferenciu s názvom „Deľba moci v Európe“ s cieľom nájsť najmä spôsob ako zlepšiť monitorovanie a kontrolu súladu so zásadou subsidiarity. Diskusia sa zamerala na možný prínos zo strany národných parlamentov na báze platných zmlúv a protokolov. Následná konferencia bude zorganizovaná v apríli 2006 predsedníctvom Rady. [1] Povinnosť Komisie prezentovať Európskej rade a Európskemu parlamentu výročnú správu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality bola zavedená na zasadnutí Európskej rady v Edinburgu v decembri 1992. Táto povinnosť bola zahrnutá do protokolu, ktorý bol pripojený k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (ZES) v rámci zmien a doplnení zavedených Amsterdamskou zmluvou v roku 1997. Od roku 1995 sa v tejto výročnej správe uvádzajú aj opatrenia prijaté na zlepšenie kvality a dostupnosti právnych predpisov (predchádzajúca správa – pozri KOM(2005) 98). Niektoré prvky, ktoré prispievajú k zlepšeniu regulačného prostredia sú podrobnejšie opísané v Tretej správe o spravovaní Európy (2004-2005) (pozrihttp://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). [2] „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“ KOM(2005) 97, marec 2005, ďalej len „akčný plán“. Toto oznámenie aktualizuje a kompletizuje akčný plán z roku 2002 („ Zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia“, KOM(2002) 278, 5. jún 2002). Akčný plán vychádzal z Bielej knihy o spravovaní Európy (KOM(2001) 727, 25. jún 2001). [3] Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1. [4] KOM(2005) 24. [5] KOM(2005) 97. [6] SEK(2005) 791. Pozri http://www.europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/docs_en.htm. [7] KOM(2005) 518. [8] KOM(2005) 462. [9] KOM(2005) 535. [10] Dve stretnutia (v novembri a decembri) boli venované predovšetkým kvalitnejšej právnej regulácii v lisabonských vnútroštátnych programoch. Skupina má mandát poskytovať Komisii poradenstvo týkajúce sa kvalitnejšej právnej regulácie všeobecných otázok, ale takisto slúži ako komunikačná platforma medzi Komisiou a kľúčovými štátnymi orgánmi s cieľom dosiahnuť lepšiu právnu reguláciu na úrovni EÚ a jednotlivých štátov. [11] Tieto normy boli zavedené v roku 2003 (KOM(2002) 704, 11. december 2002). [12] Interné usmernenia Komisie na hodnotenie vplyvu boli upravené v júni 2005. Táto úprava, ktorá zlepšila ich zrozumiteľnosť a posilnila analytický rámec ich hospodárskych, environmentálnych a sociálnych vplyvov, bola všeobecne vítaná. [13] V roku 2005 bolo vypracovaných 77 hodnotení vplyvu, naproti tomu v roku 2004 ich bolo 29. [14] Výsledok nezávislého hodnotenia, ktoré sa začne v roku 2006, poskytne špecifickejšie údaje o celkovej kvalite a vývoji týchto hodnotení vplyvu, ktoré robí Komisia. [15] http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regexp/index.cfm?lang=EN. [16] KOM(2002) 713, 11. december 2002. [17] Prístup k registru http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regexp/index.cfm?lang=EN. [18] KOM(2005) 535. [19] KOM(2003) 71. [20] Vrátane zjednodušujúcich priorít stanovených Radou v novembri 2004. [21] Komisia začala 1. júna 2005 verejnú konzultáciu na internete „10 minút na zlepšenie podnikateľského prostredia“ (http://europa.eu.int/yourvoice/forms/dispatch?form=418&lang=EN). [22] Oznámenie o spoločnej metodike EÚ na hodnotenie administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi (KOM(2005) 518, spolu s pracovným dokumentom útvarov Komisie SEK(2005) 1329 Vývoj spoločnej metodológie EÚ na hodnotenie administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi EÚ a správa o pilotnej fáze (apríl – september 2005) . [23] V oznámení sa uvádzalo, že súčasné uplatňovanie a používanie metodiky „podlieha (a) zásade primeranej analýzy (Komisia si ponecháva zodpovednosť za posudzovanie nákladov spojených s jej návrhmi), (b) dostupnosti postačujúcich, spoľahlivých a reprezentatívnych údajov, ktoré sú v súlade so spoločnou metodológiou EÚ a (c) dostupnosti primeranej úrovne pracovníkov a finančných zdrojov“. [24] Vo výročnej správe o dosiahnutom pokroku v rámci Lisabonskej stratégie z januára 2006 Komisia toto potvrdila oznámením, že „začne stanovovať výšku administratívnych nákladov vyplývajúcich z pravidiel Spoločenstva (alebo zo spôsobu, akým boli implementované) v jednotlivých oblastiach politiky, so zvláštnym dôrazom na MSP.“ (KOM(2006) 30, 25. januára 2006). [25] Tabuľky zhody uvádzajú, v ktorých vnútroštátnych predpisoch sú transponované jednotlivé ustanovenia smernice. [26] KOM(2005) 97. [27] KOM(2005) 462. [28] V novembri 2005 predsedníctva Spojeného kráľovstva, Rakúska a Fínska predložili dokument na rozpravu s názvom „Advancing Better Regulation in Europe.“. Dokument Rady 15140/05, 29. november 2005. [29] Reducing the administrative burden on business , Závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (8. november 2005) 13678/05. [30] Závery Európskej rady z 22. a 23. marca 2005. [31] Konečný termín bol najneskôr šesť mesiacov po nadobudnutí platnosti dohody, t. j. koniec júna 2004. [32] Pozri prílohu 2 priloženého pracovného dokumentu útvarov Komisie. [33] Pozri oddiel 3.2 priloženého pracovného dokumentu útvarov Komisie. [34] Pozri oddiel 3.3.1 priloženého pracovného dokumentu útvarov Komisie. [35] „Konferencia výborov pre záležitosti Spoločenstva a európske záležitosti parlamentov Európskej únie.“