EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli28. 6. 2018 COM(2018) 496 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o priebežnom hodnotení iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ

za obdobie od polovice roka 2014 do polovice roka 2017 {SWD(2018) 353 final}



OBSAH 1. ÚVOD 2. ÚČEL A ROZSAH HODNOTENIA 3. HLAVNÉ ZISTENIA 4. ZÁVERY 5. ĎALŠÍ POSTUP

SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o priebežnom hodnotení iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ

za obdobie od polovice roka 2014 do polovice roka 2017 1. ÚVOD 1. Ako sa ustanovuje v Lisabonskej zmluve, Európska únia (EÚ) zriadila v roku 2014 iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ (ďalej len „iniciatíva“). Iniciatívu upravujú tri právne akty: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014 (ďalej len „nariadenie“), vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1244/2014 z 20. novembra 2014 a delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1398/2014 z 24. októbra 2014. Cieľom iniciatívy je pomáhať posilňovať kapacitu EÚ poskytovať humanitárnu pomoc na základe potrieb a zvyšovať kapacitu a odolnosť zraniteľných alebo katastrofami postihnutých komunít v tretích krajinách, pričom sa európskym občanom naskytá príležitosť zapojiť sa do humanitárnej činnosti v tretích krajinách a prejaviť solidaritu s ľuďmi v núdzi. 2. Iniciatívou sa poskytuje financovanie pre konzorciá organizácií so sídlom v EÚ a mimo EÚ na vysielanie a prípravu vyslania (vrátane učňovskej prípravy) dobrovoľníkov pomoci EÚ do tretích krajín. Financujú sa takisto projekty na vývoj kapacít organizácií so sídlom v EÚ a mimo EÚ na dodržiavanie noriem a postupov, ktoré sú potrebné na zapojenie sa do iniciatívy a na zlepšenie budovania ich kapacít, a to aj v oblasti riadenia dobrovoľníkov. Iniciatívou sa zavádzajú aj normy, postupy a certifikačný mechanizmus, program odbornej prípravy dobrovoľníkov pomoci EÚ na vyslanie do tretích krajín, databáza s oprávnenými dobrovoľníkmi pomoci EÚ, sieť a komunikačný plán.

3. Na vykonanie iniciatívy sa na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vyčlenila suma 147 936 000 EUR. Hoci úspechy v rámci iniciatívy rastú, vykonávanie iniciatívy značne zaostáva za očakávaniami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, pokiaľ ide o plnenie rozpočtu a počet dobrovoľníkov, ktorí absolvovali odbornú prípravu a boli vyslaní. 4. V tejto správe sa opisujú výsledky priebežného hodnotenia (ďalej len „hodnotenie“) iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a je k nej priložený pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa podrobne opisujú zistenia hodnotenia. Vychádza z dôkazov poskytnutých v rámci externého hodnotenia, ako aj zo spätnej väzby získanej počas diskusií so zainteresovanými stranami a otvorenej verejnej konzultácie. V správe sa uvádzajú aj možné oblasti ďalšieho vývoja iniciatívy, pričom sa zohľadňujú odporúčania a potreba zvýšiť rozšírenie iniciatívy. 2. ÚČEL A ROZSAH HODNOTENIA 5. Ako sa stanovuje v článku 27 ods. 4 písm. b) nariadenia, Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade priebežnú hodnotiacu správu. Hlavným cieľom priebežného hodnotenia je poskytnúť nezávislé posúdenie získaných výsledkov a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektov vykonávania nariadenia vrátane vplyvu iniciatívy v humanitárnom sektore a nákladovej efektívnosti programu počas prvých troch rokov vykonávania po jeho zriadení v roku 2014. V rámci hodnotenia sa preto skúma vykonávanie iniciatívy od polovice roka 2014 do polovice roka 2017. 6. Externé hodnotenie bolo vykonané od mája do novembra 2017. Fáza zisťovania skutočností zahŕňala rozsiahle preskúmanie dokumentov a rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami (a to aj na úrovni Komisie a so zástupcami členských štátov, vysielajúcich organizácií, hostiteľských organizácií, dobrovoľníkov pomoci EÚ a s inými kľúčovými zainteresovanými stranami). Použili sa rôzne nástroje vrátane online prieskumov a čiastočne štruktúrovaných telefonických alebo osobných rozhovorov. Vykonalo sa šesť cielených prieskumov a tri misie v teréne v Latinskej Amerike a Karibiku, na Blízkom východe a v juhovýchodnej Ázii. Otvorená verejná konzultácia prebiehala online tri mesiace (august – október 2017) a celkovo bolo prijatých 30 odpovedí. Metodický prístup dopĺňali tri prípadové štúdie rôznych projektov vykonaných prostredníctvom iniciatívy (t. j. certifikácia, vysielanie, technická pomoc a budovanie kapacít). 7. Celkovo poskytujú prieskumy a komentáre získané v rozhovoroch užitočné poznatky o vykonávaní iniciatívy. V dôsledku nedostupnosti záverečných správ z projektov v čase hodnotenia a obmedzeného rozširovania iniciatívy v prvých rokoch môže priebežné hodnotenie len orientačne naznačiť celkový vplyv iniciatívy na miestne komunity, zlepšovanie kapacít zainteresovaných strán, rozvoj zručností a možný vplyv dobrovoľníkov pomoci EÚ v humanitárnom sektore. 3. HLAVNÉ ZISTENIA 8. V rozhovoroch, ktoré vykonal externý hodnotiteľ s rôznymi skupinami zainteresovaných strán, sa zistilo, že päť cieľov iniciatívy stanovených v nariadení je významných pre príjemcov iniciatívy, vysielajúce a hostiteľské organizácie a dobrovoľníkov. Miestne komunity považujú za mimoriadne užitočné činnosti, ktoré podporujú miestne dobrovoľníctvo a budovanie kapacít na miestne zlepšovanie zručností na prípravu na katastrofy. Vo všeobecnosti sú rôzne činnosti vykonávané v rámci iniciatívy relevantné pre ciele iniciatívy. Cieľ oznamovania zásad humanitárnej pomoci EÚ však považuje za významný len malý počet zainteresovaných strán (najmä dobrovoľníci). To znamená, že tomuto bodu komunikačných činností iniciatívy sa musí venovať väčšia pozornosť. Záujem uznávaných humanitárnych partnerov rámcovej partnerskej dohody zostáva veľmi nízky, čo je problematické pre iniciatívu, ktorá má slúžiť sektoru humanitárnej pomoci. Vysielajúce a hostiteľské organizácie, ktoré sa zúčastňujú na iniciatíve, majú pomerne kladný názor na jej schopnosť plniť ich potreby, a darí sa im vysielať dobrovoľníkov so správnymi profilmi v súlade s potrebami hostiteľských organizácií. 9. Iniciatíva nebola účinná, pokiaľ ide o plnenie jej piatich cieľov, a ciele stanovené vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 ešte zďaleka nie sú splnené. Rozpočet sa v prvých troch rokoch nevyužil celý, aj keď z údajov za rok 2017 vyplýva značné zvýšenie čerpania financovania na budovanie kapacít/technickú pomoc. Počet dobrovoľníkov zostáva značne pod cieľovou hodnotou, hoci sa zvyšuje. Viac ako 200 dobrovoľníkov pomoci EÚ bolo vyslaných na vykonávanie humanitárnych projektov v tretích krajinách. Ich počet je však omnoho nižší ako cieľová hodnota 4 000 dobrovoľníkov pomoci EÚ do roku 2020. Hlavným dôvodom sú prekážky účasti, ako napríklad certifikácia organizácií alebo potreba vytvárať partnerstvá s inými organizáciami na uchádzanie sa o financovanie EÚ. Tieto prekážky sú osobitne problematické pre organizácie, ktoré nepôsobia v zavedených sieťach. Hľadanie partnerov do konzorcií a administratívne postupy na riadenie konzorcia znižujú účinnosť. Účinnosť procesu prijímania by sa mohla ďalej zlepšiť zrýchlením procesov. So zreteľom na svoj malý rozpočet a pomalé rozširovanie iniciatíva poskytla doteraz obmedzený príspevok k zlepšovaniu kapacity EÚ poskytovať humanitárnu pomoc. Existujú dôkazy z hodnotiacich prieskumov, že dobrovoľníci sa domnievajú, že ich zručnosti sa vyslaním zlepšili. Málo umiestnení, ktoré sa v rámci iniciatívy ponúkali v jej počiatočných rokoch, zvýšilo príležitosti ľudí na prispievanie k humanitárnej pomoci. Zatiaľ neexistujú dôkazy, že dobrovoľnícke normy stanovené v iniciatíve majú pozitívny účinok na vnútroštátne normy členských štátov EÚ. Niektoré organizácie považujú vytváranie konzorcií za zložité, najmä keď nepracujú so zavedenými sieťami. 10. Postupy a požiadavky so silným vplyvom na účinnosť iniciatívy sa podrobne upravujú v troch legislatívnych aktoch. Aj keď sa tým na jednej strane vytvára určité administratívne zaťaženie organizácií, na druhej strane je to pozitívne pre skúsenosti dobrovoľníkov, lebo sa tým zriaďuje transparentný proces prijímania a podporuje sa ich učenie a rozvoj počas vyslania. Nové európske pravidlá a postupy na riadenie dobrovoľníkov môžu byť mimoriadne zaťažujúce pre organizácie, ak súbežne s iniciatívou prevádzkujú svoj vnútroštátny systém dobrovoľníctva. Niektoré organizácie považujú proces za odrádzajúci, lebo môže trvať až 18 mesiacov: od zverejnenia výzvy na predkladanie návrhov, cez proces výberu, zverejnenie voľných miest pre dobrovoľníkov, odbornú prípravu dobrovoľníkov až po vyslanie dobrovoľníkov. Komisia sa v rámci tohto legislatívneho rámca stále usiluje o zjednodušenie a zrýchlenie procesov na zvýšenie atraktívnosti iniciatívy pre zainteresované strany. Postupy podávania žiadostí, výberu a podávania správ vyzerajú mimoriadne náročné pre organizácie pôsobiace najmä v oblasti projektov humanitárnej pomoci EÚ (reakcia na núdzové situácie), pre ktoré platia iné postupy na riadenie grantov. Zriadil sa účinný systém monitorovania, ktorý by sa mohol ďalej vyvinúť na spracovanie kvalitatívnych informácií a správ ad hoc okrem kvantitatívnych informácií. Akákoľvek analýza nákladovej efektívnosti môže poskytnúť len predbežné posúdenie, keďže v tejto fáze nie sú dostupné nijaké záverečné správy z projektov či súvisiace finančné údaje. V externom hodnotení sa zaznamenalo nákladovo uvedomelé správanie Komisie, pokiaľ ide o zmluvy o poskytnutí služby, ktoré sú založené na počte dobrovoľníkov, ktorí absolvovali odbornú prípravu a sú poistení. Iniciatíva si bude vyžadovať jednoduchšie postupy, väčšie pokrytie a lepšiu komunikáciu o svojich možných pozitívnych účinkoch na organizácie v EÚ a v zahraničí a o spôsobe jej fungovania a silnejšie prepojenia medzi iniciatívou a cieľmi a financovaním EÚ v humanitárnej a rozvojovej oblasti.

11. Priestor na zlepšenie je v súdržnosti iniciatívy s humanitárnou pomocou, rozvojom a nástrojmi civilnej ochrany. Iniciatíva nebola začlenená do existujúcich nástrojov EÚ, ktorými sa poskytuje humanitárna pomoc, bola zriadená ako samostatný nástroj. Keďže dobrovoľníci nesmú byť vyslaní do regiónov, v ktorých sú ozbrojené konflikty, niektoré tretie krajiny, kde sa poskytuje značná časť humanitárnej pomoci, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti iniciatívy. Pokiaľ ide o súdržnosť s politikou rozvojovej spolupráce EÚ, široké vymedzenie humanitárnej pomoci používané v nariadení umožňuje synergie, lebo dobrovoľníci môžu byť vyslaní pracovať na rôznych projektoch vrátane činností, ktoré spájajú pomoc, obnovu a rozvoj a ktoré podporujú a rozvíjajú celkovú odolnosť miestnych komunít. Aj keď iniciatíva nie je oficiálne spojená s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, väčšina zúčastnených hostiteľských organizácií uvádza, že pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci aj rozvoja. V tejto fáze iniciatívy nie je možné v plnej miere posúdiť vnútorný súlad vykonávaných činností, z ich návrhu však vyplýva, že by mali byť navzájom zladené. 12. Iniciatíva vytvára pridanú hodnotu EÚ prostredníctvom spoločných noriem na riadenie dobrovoľníkov zo všetkých krajín EÚ, spoločnú odbornú prípravu a financovanie budovania kapacít a technickej pomoci. Umožňuje organizáciám z rôznych prostredí (napr. humanitárne, rozvojové, civilná ochrana, dobrovoľnícke organizácie) a rôznych veľkostí pracovať spoločne. Je otvorená nielen pre partnerov rámcovej partnerskej dohody, ale aj pre všetky organizácie so sídlom v EÚ, ktoré sú aktívne alebo sa chcú stať aktívnymi v oblasti humanitárnej pomoci. Napríklad len 3 % humanitárnych partnerov rámcovej partnerskej dohody sú organizácie z členských štátov, ktoré k EÚ pristúpili v roku 2004 alebo neskôr. Podiel týchto organizácií z celkového počtu certifikovaných organizácií je omnoho vyšší (20 %). V tomto ohľade sa iniciatíve podarilo zapojiť široký okruh organizácií z rôznych členských štátov EÚ. 4. ZÁVERY 13. So zreteľom na zistenia externej hodnotiacej správy, vlastné skúsenosti Komisie a dialóg so zainteresovanými stranami počas počiatočného obdobia vykonávania iniciatívy celkový záver Komisie je, že iniciatíva poskytuje pridanú hodnotu a jej ciele sú relevantné pre zainteresované strany. V rámci hodnotenia však boli zdôraznené viaceré problémy, ktoré by sa mali riešiť na ďalšie zvýšenie vplyvu iniciatívy a zvýšenie jej príťažlivosti pre organizácie a dobrovoľníkov. Tieto aspekty sú zdôraznené v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie a zhrnuté v nasledujúcich odsekoch. 14. Činnosti iniciatívy veľmi podrobne upravujú tri právne akty. V prvých troch rokoch vykonávania iniciatívy sa zdĺhavo budovala základňa zainteresovaných organizácií. Tento proces bol spojený s rozvláčnymi postupmi a prechodom z projektov EÚ financovania kapacít a technickej pomoci na projekty vysielania. Keď už dostatočný počet organizácií úspešne absolvuje certifikáciu a splní normy prostredníctvom technickej pomoci a podpory budovania kapacít, predpokladá sa, že organizácie budú istejšie a budú sa viac zaujímať o vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ. 15. Je potrebné zabezpečiť zjednodušenie procesov a administratívnych postupov na zvýšenie zapojenia organizácií do iniciatívy. Zo spätnej väzby zúčastnených organizácií a organizácií, ktoré sa ešte nezúčastňujú iniciatívy, vyplýva jasná potreba revízie procesov. Napríklad vysielajúce organizácie považujú proces certifikácie za náročný; preto by sa malo zvážiť preskúmanie procesu certifikácie a poskytovania väčšej krátkodobej až strednodobej podpory zainteresovaným organizáciám. Projekty technickej pomoci, ktoré pomáhajú organizáciám dosiahnuť očakávané normy riadenia, ochrany a bezpečnosti dobrovoľníkov by mali byť lepšie spojené s procesom certifikácie organizácií so sídlom v EÚ. 16. Príťažlivosť iniciatívy možno zvýšiť, ak sa čas vyslania (od zverejnenia výzvy na predkladanie návrhov po skutočné vyslanie) zníži zo súčasného jeden a pol roka na rýchlejšie vyslanie. Mohol by sa tým zvýšiť počet príležitostí na vyslanie pre občanov EÚ a mohol by sa znížiť počet predčasného ukončenia. 17. Záujem organizácií, ktoré pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v širšom zmysle, ako sa stanovuje v nariadení, je potrebné posilniť. Dobrovoľníci pomoci EÚ sa vysielajú na činnosti, ako sú zvyšovanie odolnosti, prepájanie pomoci, obnovy a rozvoja, rôzne oblasti súvisiace s humanitárnou pomocou (voda, sanitácia a hygiena, rod, logistika), ale aj na prácu na rozvojových projektoch v oblasti bezpečnosti potravín, zníženia chudoby a zvýšenia odolnosti hospodárstva. Využívanie ďalších synergií s existujúcimi programami a projektmi Komisie už patrí medzi ciele stanovené v ročnom pracovnom programe Komisie na rok 2018. 18. Komisia uznáva, že je potrebné lepšie zosúladiť prístup k dobrovoľníctvu v tretích krajinách s ostatnými programami dobrovoľníctva EÚ. Cieľom by mala byť súdržnosť a synergie s Európskou dobrovoľníckou službou a Európskym zborom solidarity. Treba optimalizovať komplementárnosť humanitárnej a rozvojovej oblasti. 19. Počas obdobia počiatočného vykonávania sa pozornosť sústreďovala najmä na organizačný rozvoj. Postupný prechod zamerania z procesov financovania (podpora riadenia dobrovoľníkov alebo organizačnej spôsobilosti a kapacity) na činnosti s humanitárnym účinkom by pomohol naplniť súvisiace očakávania zainteresovaných strán.