EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 19.10.2011 
SEK(2011) 1234 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
Dokument sprevádzajúci 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLIAMENTU A RADY 
 
o usmerneniach na vykonávanie  priorít európskej energetic kej infraštruktúry, ktorým 
sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES 
 
{KOM(2011) 658 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1233 v kone čnom znení}  
 
 11) Vymedzenie problému 
Oznámenie Komisie o prioritách ener getickej infraštruktúry na rok 2020 a ďalšie roky1 
potvrdilo potrebu zrevidova ť politiku TEN-E a finan čný rámec, identifikovalo prioritné 
koridory a oblasti, ktoré majú by ť uplatnené do roku 2020, a navrhlo novú metódu 
identifikácie projektov spolo čného záujmu (PCI) s cie ľom realizova ť tieto priority. Podporné 
posudzovanie vplyvu zvýraznilo zmenu rozsahu investi čných objemov a termínov dodania 
vo vzťahu k investíciám vo výške  približne 140 mld. EUR v rámci elektrických sietí 
európskeho významu, približne 70 mld. EUR v plynárenských sie ťach, ako aj 2,5 mld. EUR 
pre prepravnú infraštruktúru CO2 do r oku 2020. Identifikovalo aj prekážky spojené 
s udeľovaním povolení. 
Analýzu problému ďalej vylepšuje toto posúdenie vpl yvu, ktoré je sprievodným dokumentom 
k návrhu právnych predpisov o en ergetických infraštruktúrach. 
Problémy s ude ľovaním povolení a odporom verejnosti 
Tieto problémy patria medzi hlavné dôvody, ktoré bránia v časnej realizácii projektov 
energetickej infraštruktúry, predovšetkým nadzemných vedení elektrickej energie.  
Administratívne postupy sú komplikované a neefektívne , predovšetkým s oh ľadom 
na organizáciu postupov a kompetenc ie zainteresovaný ch strán, sú na ďalej roztrieštené 
a chýbajú im jasné termíny a skoré plánovanie a koordinovanie implementácie 
environmentálnych právnych predpisov EÚ2. Odpor dotknutej verejnosti  sa vzťahuje 
na nejasnosti okolo pridan ej hodnoty projektu, skuto čné alebo predpokladané dopady 
na životné prostredie a kr ajinu, otázky zdravia a bezpe čnosti, a na neskoré a nedostato čné 
zapojenie verejnosti a zainteresovaných strán. 
Problémy spojené s regula čným rámcom  
Existujúci rámec už nesta čí plniť identifikované priority európskej infraštruktúry. 
Stanovovanie taríf a regula čné stimuly sa na vnútroštátnej úrovni aj na ďalej zameriavajú 
na krátkodobú úsporu nákladov bez oh ľadu na zodpovedajúcu dlhodobú investi čnú výzvu 
iniciatívy Európa 2020. K ľúčové rozhodnutia o cezhrani čných projektoch sa robia len 
na základe vnútroštátnych priorít.  Toto je problém najmä vtedy, ke ď sú prínosy a náklady 
v rámci členských štátov asymetrické s oh ľadom na schválenia cezhrani čných investícií, čím 
dochádza k zložitým a oneskoreným procesom. 
Problémy spojené s financovaním 
Pokiaľ ide o zmenu rozsahu objemov investícií a naliehavos ť realizácie priorít energetickej 
infraštruktúry do roku 2020, prevádzkovatelia sietí budú čeliť značným finan čným výzvam. 
Finančná kríza obmedzila možnos ť podnikov získa ť dlhový kapitál za priaznivých 
podmienok, zatia ľ čo sa riziká krajín zvyšuj ú a úverový rating klesá. Sú časná regulácia alebo 
štruktúry vlastníctva komp likujú snahu prevádzkovate ľov prepravných sietí o efektívne 
prilákanie nových inštitucionálnych investorov.  Na úrovni EÚ existujúci program TEN-E 
so svojím obmedzeným zameraním na granty pre štúdie uskuto čniteľnosti a s nedostatkom 
primeraných nástrojov na zmier ňovanie rizika nie je vhodný na zlepšenie prístupu 
k dlhovému/kapitálovému financovaniu a k budúcemu využitiu verejných a súkromných 
investícií v rámci energetických sietí. 
 
2) Analýza subsidiarity a pridanej hodnoty EÚ 
                                                 
1  KOM(2010) 0677. 
2  Smernice 2001/42/ES, 85/337/EHS,  92/43/EHS, 2009/147/ES, 2000/60/ES.  
 
 2Kompetencie EÚ v oblasti energetiky sú zakot vené v Zmluve o fungovaní Európskej únie 
(ZFEÚ), najmä v článku 194 o energetike. Energetickými sie ťami sa zaoberajú články 170 
a 171 ZFEÚ. Pokia ľ ide o ude ľovanie povolení, článok 171 ods. 2 ZFEÚ stanovuje, že 
„členské štáty v spojení s Komisiou koordinujú medzi sebou politiky uskuto čňované 
na vnútroštátnej úrovni, kt oré môžu významne ovplyvni ť dosiahnutie cie ľov uvedených 
v článku 170“ . Okrem toho, článok 194 ods. 2 ZFEÚ umož ňuje EÚ zavies ť opatrenia, ktoré 
sú potrebné na podporovanie vzájomného prepojenia energetických sietí. 
 
3) Ciele iniciatívy EÚ 
Všeobecným cie ľom tejto iniciatívy je zaru čiť dostatočný a včasný rozvoj energetickej 
infraštruktúry v celej EÚ a jej susedstve, aby bolo možné dosiahnu ť ciele energetickej 
politiky EÚ oh ľadom integrácie trhu, bezpe čnosti dodávok a trvalej udržate ľnosti. Táto 
iniciatíva sa konkrétne zameriava na zavedenie koridorov priorít transe urópskej energetickej 
infraštruktúry do roku 2020 nasledujúcimi spôsobmi: 
− zlepšením postupov spojených s ude ľovaním povolení, aby bolo možné zna čne 
zredukova ť ich trvanie vo vz ťahu k projektom spolo čného záujmu a zvýši ť angažovanos ť 
verejnosti a akceptáciu reali zácie takýchto projektov; 
− zjednodušením regula čného posudzovania projektov spolo čného záujmu v oblasti 
elektrickej energie a plynu, a to alok áciou nákladov v závislosti od prínosov 
a zabezpe čením toho, aby povolená návratnos ť zodpovedala vzniknutým rizikám; 
− zabezpečením pravidiel oprávnenosti pre finan čnú pomoc Únie vo forme trhovej a priamej 
finančnej podpory EÚ pre projekty spolo čného záujmu. 
Táto iniciatíva má nahradi ť existujúce smernice TEN-E a dop ĺňa návrh nariadenia, ktorým sa 
zriaďuje nástroj „Spájame Európu“, ktorý sa zaoberá všetkými odvetviami infraštruktúry 
(energetika, doprava, telekomuni kácie), a ktorý stanovuje spolo čné pravidlá pre poskytovanie 
pomoci Únie vo forme grantov a nových finan čných nástrojov. 
 
4) Možnosti politiky 
V rámci troch oblastí politiky, ktoré sa zaobera jú identifikovanými problémami, sa diskutuje 
o nasledujúcich možnostiach politiky: 
 
Oblasť politiky A: Ude ľovanie povolení, ú časť a kompenzácia zú častnených strán  
Možnosť A.0 Bežná činnosť 
Možnosť A.1 Vypracovanie systému spolo čného európskeho záujmu  
Možnosť A.2 Organizácia a časové obmedzenie procesu ude ľovania povolení  
 Zložka A.2.1: Organizácia procesu ude ľovania povolení  
 Čiastková 
možnosť A.2.1.a  Vedúci orgán bez rozhodovacej právomoci na vnútroštátnej úrovni 
(„ľahké kontaktné miesto“)  
 A.2.1.b  Vedúci orgán s rozhodovacou právomocou („kompletné kontaktné 
miesto“)  
 A.2.1.c  Cezhraničný vedúci orgán s európskym oprávnením poslednej 
inštancie a európskym postupom ude ľovania povolení  
 Zložka A.2.2: Časové obmedzenie procesu ude ľovania povolení  
 A.2.2.a  Požiadavky na členské štáty oh ľadom stanovenia termínov 
pre každý individuálny PCI  
 
 3 A.2.2.b  Právne záväzné termíny, ktoré stanovili zú častnené strany v rámci 
regionálnej spolupráce  
 A.2.2.c  Právne záväzné termíny, ktoré stanovil legislatívny akt EÚ  
Možnosť A.3 Vypracovanie systému spolo čného európskeho záujmu a organizácia a časové 
obmedzenie procesu ude ľovania povolení  
Oblasť politiky B: Regulácia  
Možnosť B.0 Bežná činnosť 
Možnosť B.1 Alokácia nákladov  
 B.1.a  Poplatky EÚ za prenos  
 B.1.b  Alokácia nákladov ex-ante  
 B.1.c  Alokácia nákladov ex-ante s úpravou ex-post  
Možnosť B.2 Investičné stimuly  
 B.2.a  Stimuly pre PCI vz ťahujúce sa na riziko  
 B.2.b  Pokuta a presadzovanie opatrení pre PCI  
Možnosť B.3 Alokácia nákladov ex-ante a stimuly pre PCI vz ťahujúce sa na riziko  
Oblasť politiky C: Financovanie  
Možnosť C.0 Bežná činnosť 
Možnosť C.1 Nástroje na zdie ľanie rizika  
Možnosť C.2 Nástroje rizikového kapitálu  
Možnosť C.3 Podpora v podobe grantu na zostavenie projektu  
Možnosť C.4 Kombinácia grantov, nástrojov na zdie ľanie rizika a nástrojov rizikového kapitálu  
Po predbežnej analýze boli čiastkové možnosti A.2.1.a, A.2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b a B.1.a 
vylúčené, nako ľko súvisiace opatrenia boli považované za neú činné alebo disp roporcionálne 
v porovnaní s ich dopadom. 
 
5) Posúdenie vplyvov 
V prípade bežnej činnosti budú pretrvávajúce oneskorenia novýc h projektov infraštruktúry, 
predovšetkým v oblasti elektr ickej energie, pretrváva ť vďaka finan čným problémom, 
regulačným problémom a problémom spojeným s ude ľovaním povolení. Subjekty pôsobiace 
na trhu a členské štáty sa nebudú európskymi prioritami zaobera ť v dostato čnej miere. 
Komisia odhaduje, že zna čná časť potrebnej investície v približnej výške 200 mld. EUR 
do roku 2020 nebude  na základe existujúceho rámca poskytnutá v čas, čím bude ohrozená 
schopnosť EÚ dosiahnu ť svoje ciele politiky v oblasti energetiky a klímy do roku 2020. 
Nedostato čné vzájomné prepojenie zredukuje príl ežitosti na optimalizáciu systémov, zvýši 
riziko narušenia a spustí dodato čné zálohovacie a vyrovnávacie in vestície do výroby. Berúc 
do úvahy pokra čovanie činnosti fondov TEN-E a iných fondov EÚ, tieto nebudú ma ť 
významný dopad na investi čné výzvy. 
 
5.1. Udeľovanie povolení  
MOŽNOS Ť A.1: Vypracovanie systému spolo čného európskeho záujmu 
Očakáva sa, že táto možnos ť bude ma ť prechodné pozitívne ú činky prispením k v časnej 
realizácii viacerých projektov, než je tomu v prípade bežnej činnosti. Ob čania by boli 
potenciálne ovplyvnení obmedzenou príležitos ťou spochybni ť potrebu projektu v rámci 
postupov ude ľovania povolení. Na základe nového systému sa za predpokladu skoršieho 
dokončenia projektov neo čakávajú výraznejšie zvýšené dopady na životné prostredie 
 
 4v porovnaní so sú časným dopadom. Pri úspešnej realizácii projektu sa o čakávajú silné, 
pozitívne ú činky na klimatické ciele. Z výši sa istota investorov, čo bude ma ť pozitívny prínos 
pre životaschopnos ť projektov. Pokia ľ ide o administratívne náklady, zníženie zdrojov, ktoré 
sú potrebné pre ur čitý počet projektov, sa odhaduje na pribli žne 3 % na strane realizátorov 
projektu a 12 % na strane orgánov. 
MOŽNOS Ť A.2: Pravidlá organizácie a trvania procesu ude ľovania povolení ( čiastkové 
možnosti A.2.1.b „kompletné ko ntaktné miesto“ a A.2.2.c „4-ro čná lehota“) 
Očakáva sa, že dopad tejto možnosti bude silný a pozitívny, čím sa umožní v časné 
dokončenie veľkej väčšiny projektov. Po čet projektov realizovaných na čas bude vyšší, než 
podľa možnosti A.1, ale nie všetky PC I budú prioritné. Táto možnos ť by významne zlepšila 
podmienky pre ob čanov ohľadom ich ú časti na rozhodovacom procese, nako ľko vedúci orgán 
a/alebo realizátori projektu budú musie ť zabezpe čiť včasné konzultácie. Náklady 
na dosiahnutie súladu by boli vyš šie, ako je tomu v prípade možnosti A.1. Na základe tejto 
možnosti politiky sa o čakávajú aj významnejšie pozitívne dopady na administratívne náklady, 
s úsporou administratívnych nákladov vo výške 26 %. 
MOŽNOS Ť A.3 Vypracovanie systému spolo čného európskeho záujmu a pravidiel 
na organizáciu a trvanie procesu ude ľovania povolení 
Celkový dopad tejto možnosti politiky, ktorá kombinuje dopady možností A.1 a A.2, sa 
považuje za najpozitívnejší zo všetkých možností, nako ľko bude vies ť k včasnému 
dokončeniu väčšiny potrebných projektov do r oku 2020 za predpokladu existencie 
primeraných opatrení oh ľadom regulácie a financovania. Na  základe tejto možnosti politiky 
sa očakávajú silnejšie dopady na životné pros tredie, sociálne dopady na zamestnanos ť 
a hospodárske dopady na HDP, nako ľko všetky projekty budú dokon čené a úspory 
administratívnych nákladov dosiahnu 31 %. 
Z tejto analýzy vyplýva, že preferovanou možnos ťou je možnos ť politiky A.3. 
 4.2. Regula čné opatrenia
 
MOŽNOS Ť B1: Alokácia nákladov 
Alokácia nákladov ex-ante  by umožnila ur čité investície, pre ktoré by na základe bežnej 
činnosti nebolo dostupné ži adne životaschopné zdie ľanie nákladov s distribu čnými 
a sociálnymi dopadmi na ú častníkov trhu a kone čných spotrebite ľov. Očakávajú sa 
obmedzené administratívne dopady v súvislos ti s požiadavkou, aby vnútroštátne regula čné 
orgány spolupracovali s ostatnými, a v súvislosti s prevádzkovate ľmi prepravných sietí 
z iných členských štátov. 
Dopady alokácie nákladov ex-ante s možnos ťou úpravy ex post  sa budú líši ť len 
v konečných hospodárskych a distribu čných dopadoch. Hoci dôjde k presnejšej alokácii, táto 
spôsobí riziko zníženia príjmov pre prevádzkovate ľov prepravných sietí a externých 
investorov. Implementácia by mohla spôsobi ť dodatočné administratívne náklady, nako ľko by 
prevádzkovatelia prepravných sietí a vnútroštátne regula čné orgány mohli prehodnoti ť 
prínosy a prerokova ť alokáciu nákladov.  
Preto je preferovanou čiastkovou možnos ťou čiastková možnos ť B.1.b. 
MOŽNOS Ť B.2: Investi čné stimuly 
 
 5Stimuly pre PCI s vyšším rizikom  by spôsobili pozitívny hospodá rsky dopad na realizáciu 
infraštruktúry tým, že by sa rozpoznali problém y, ktoré vyplývajú z ni ektorých investícií. 
Finančný dopad takéhoto zlu čovania sie ťových taríf by bol aj na ďalej veľmi obmedzený 
z dôvodu nízkeho o čakávaného objemu prípustnýc h investícií, obmedzeného 
administratívneho dopadu a celkového nízk eho podielu nákladov na prenos v kone čných 
cenách za energiu.  
Pokuty a opatrenia presadzovania práva v prospech PCI  spočívajúce v tom, že 
prevádzkovatelia prepravnýc h sietí budú donútení realizova ť dohodnuté prioritné projekty, by 
mohli potenciálne zvýši ť sociálny blahobyt na úrovni EÚ. Takéto opatrenia by si vyžiadali 
udelenie nových právomocí vnútroštátnym regula čným orgánom. Tieto opatrenia by mohli 
spôsobiť silný odpor zo strany prevádzkovate ľov prepravných sietí, nako ľko by mohlo dôjs ť 
k negatívnemu hospodárskemu dopadu, bu ď z dôvodu znížených príjmov prostredníctvom 
pokút v prípade nezrealizovani a projektu, alebo z dôvodu dodato čných nekrytých rizík, ktoré 
boli zohľadnené pri realizácii proj ektu. Pridaná hodnota takejto povinnej schémy v porovnaní 
so schémou založenou na stimuloc h sa preto zdá obmedzená.  
Preto je preferovanou čiastkovou možnos ťou čiastková možnos ť B.2.a. 
MOŽNOS Ť B.3: Alokácia nákladov ex -ante a stimuly pre PCI vz ťahujúce sa na riziko 
Táto možnos ť by bola preferovanou možnos ťou, nakoľko by spájala pozitívne dopady 
oboch preferovaných čiastkových možností a umožnila by kry ť najväčší počet PCI. 
 
4.2. Financovanie  
MOŽNOS Ť C.1: Nástroje na zdie ľanie rizika 
Zavedenie nástrojov na zdie ľanie rizika by zlepšilo pr ístup ku kapitálu, novým finan čným 
zdrojom a rizikovému kapitálu (napr. obligácie a záruky) za prispôsobenejších podmienok, 
čím by sa zlepšila obchodná životaschopnos ť projektov vo či pozitívnemu investi čnému 
rozhodnutiu. Takáto podpora by si vyžiadala  menšiu podporu z verejného rozpo čtu, než 
priame dotácie s vysokým znásobujúcim ú činkom (až do 25). Táto možnos ť vyžaduje 
spoluprácu s finan čnými inštitúciami, čím sa znižuje administratívna zá ťaž Komisie.  
MOŽNOS Ť C.2: Nástroje rizikového kapitálu 
Zabezpečenie imania by vyústilo do ve ľmi pozitívneho dopadu na finan čnú schopnos ť 
a prilákanie nových investorov. Keby sa projekty podporili už v po čiatočnej fáze, postup 
vyzretých projektov by sa zrýchlil, najmä ak id e o zložitejšie a inovatí vnejšie projekty, ktoré 
vyžadujú ú časť viacerých zainteresovaných strán. O čakáva sa, že vysoké využívanie rozpo čtu 
EÚ by bolo spojené so znásobujúcim ú činkom od 1 do 10. Ak budú inve stície zadané externej 
finančnej inštitúcii, vytvorí sa tým v týchto finan čných inštitúciách zna čná potreba zdrojov. 
MOŽNOS Ť C.3: Podpora v podobe grantu na zostavenie projektu 
Granty by spôsobili ve ľké pozitívne hospodárske a soci álne dopady podporou realizácie PCI, 
ktorá by nevyplývala le n z trhových alebo regula čných síl, a zárove ň by sa zmiernil dopad 
na sieťové tarify. Granty by boli zamerané na tie PCI, ktoré sú obzvláš ť životaschopné 
vo vzťahu k dosiahnutiu energetických a klimatických politických cie ľov do roku 2020 
a vo vzťahu k vnútornému trhu a bezpe čnosti dodávok v Únii. Administratívny dopad by 
priamo zodpovedal po čtu projektov a rozpo čtu EÚ, ktorý je pre ne pripravený. 
MOŽNOS Ť C4: Kombinácia grantov, nástrojov na zdie ľanie rizika a nástrojov 
rizikového kapitálu 
 
 6Nakoľko táto možnos ť kombinuje možnosti C.1, C.2 a C.3, bude kumulova ť pozitívne dopady 
individuálnych možností. Ale poskytnutie sa dy trhových nástrojov (C.1 a C.2) a nástrojov 
priamej finan čnej pomoci (C.3) bude vies ť aj k synergii a efektivite, nako ľko bude možné 
flexibilne zabezpe čiť najúčinnejšie riešenie pre ri ziká konkrétneho projektu. 
Preto je preferovanou možnos ťou možnos ť C.4.  Odzrkadľuje návrhy týkajúce sa budúceho 
rozpočtu EÚ tak, ako ho vypracovala Európska  komisia 29. júna 2011, a v plnej miere 
odzrkadľuje navrhovaný nástroj „Spájame Európu“. 
 
6) Porovnanie možností a kone čné závery posudzovania vplyvu 
Výsledkom tejto analýzy je t o, že posudzovanie vplyvu predstavuje súbor preferovaných 
možností : 1) vypracovanie systému spolo čného európskeho záujm u, kompletné kontaktné 
miesto a 4-ro čná lehota pre projekty spolo čného záujmu; 2) cezhrani čná alokácia nákladov 
ex-ante a stimuly pre PCI vo vz ťahu k riziku; a 3) kombináci a grantov, nástrojov na zdie ľanie 
rizika a nástrojov rizikového kapitálu. Žiadna z týchto možností nedokáže sama osebe 
realizova ť potrebné investície , ktoré vyžadujú koordiná ciu politických opatrení 
pre preferované možnosti. 
Vo všeobecnosti budú negatívne dopady na životné prostredie, jednotlivých obyvate ľov 
a tarify vo ve ľkej miere prevážené výhodami, ktoré sa o čakávajú od dokon čenia 
transeurópskych sietí. Tým bude môc ť EÚ dosiahnu ť energetické a klimatické ciele, 
dohodnuté na úrovni EÚ, hlavne 20 % podiel obnovite ľných zdrojov energie a 20 % 
zredukovanie emisií skleníkových plynov do roku 2020. Príslušná infraštruktúra u ľahčí aj 
plnú integráciu vnútorného trhu s elektrickou energiou a plynom, čím sa vytvoria nové 
príležitosti na optimaliz áciu systému a efektívnos ť, hospodársku sú ťaž a voľbu konečného 
spotrebite ľa, a zárove ň dôjde k celkovému zníženiu cien energií. Tento súbor opatrení zaru čí 
aj bezpečnosť našich dodávok energie na základe dive rzifikácie zdrojov, ciest a náprotivkov 
a na základe lepšej stability systému, ale aj na základe vyššej bezpe čnosti našich sietí a ich 
odolnosti vo či klíme.  
Toto všetko prispeje k zna čnému pozitívnemu celkovému ú činku na HDP a zamestnanos ť, 
ktorá už bola identifikovan á v posúdení vplyvu v roku 2010 (rast vo výške +0,42 % a 410 000 
dodatočných pracovných miest v porovnaní s východi skovým scenárom na obdobie rokov 
2011 – 2020).  
Nasledujúca tabu ľka obsahuje zhrnutie dopadov všetkých možností a čiastkových možností. 
Možnosti  Hospodárske 
a sociálne dopady  Dopady na životné 
prostredie  Ďalšie dopady  
A.1 + = Právna uskuto čniteľnosť: - 
A.2 ++ + Právna uskuto čniteľnosť: - 
A.3 +++ ++ Právna uskuto čniteľnosť: - 
B.1 ++ + Administratívny dopad: -  
B.2 ++ + Dopad na tarify: -  
B.3 +++ ++ Administratívny dopad a dopad na 
tarify: -  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Administratívny dopad: -  
 
 7Možnosti  Hospodárske 
a sociálne dopady  Dopady na životné 
prostredie  Ďalšie dopady  
C.3 +++ ++ Administratívny dopad: -  
C.4 +++ ++ Administratívny dopad: -  
Dopad na tarify: +  
A.3 a B.3 a C.4  +++ +++ Právny a administratívny dopad: -  
Dopad na tarify: +  
Zhrnutie dopadov  (= rovná sa východisku; + až +++ zlepšenie v porovnaní s východiskom; - až - - - zhoršenie 
v porovnaní s východiskom)