SK Úradný vestník Európskej únie C 140/8

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2012/C 140/05

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„MÜNCHENER BIER“

ES č.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena a doplnenie týka:

—  Názov výrobku — ☒ Opis výrobku —  Zemepisná oblasť —  Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby — ☒ Spojenie — ☒ Označovanie —  Vnútroštátne požiadavky —  Iné (uveďte)

2. Druh zmeny a doplnenia (zmien a doplnení):

— ☒ Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia —  Zmena a doplnenie špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument, ani zhrnutie —  Zmena a doplnenie špecifikácie, ktorá nevyžaduje žiadnu zmenu a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] —  Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie, vyplývajúca z prijatia záväzných hygienických alebo rastlinolekárskych opatrení zo strany verejných orgánov [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3. Zmena(-y) a doplnenie(-ia):

b) Popis: Žiada sa o doplnenie týchto údajov pri uvedených typoch piva: Alkoholfreies Weißbier Obsah mladiny v % : 3,5 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj. : < 0,5 farba (EBC) : 8,0 – 21,0 jednotiek horčiny (EBU) : 7,0 – 19,0 jednotiek typické vlastnosti bieleho piva, rezké, sladké, plné, svetlé, zlatá až jantárová farba, škála zakalenia od jemného cez prirodzene až po zakalené, mierne chmeľová až jemná horkosť; Alkoholfreies Bier Obsah mladiny v % : 1,0 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj. : < 0,5 farba (EBC) : 4,0 – 13,0 jednotiek horčiny (EBU) : 13,0 – 29,0 jednotiek typické vlastnosti piva od suchého po sladké, čerstvé, oblé, jemné až plné, jasné, svetlé až zlatožlté, jemne korenisté až korenisté, jemne chmeľové až chmeľovo aromatické; Odôvodnenie: Na bezalkoholické pivá mníchovských pivovarov sa vzťahujú rovnaké zásadné požiadavky na kvalitu ako na ostatné pivá označované ako „Münchener Bier“. Dodatočné kroky pri výrobe sa pri bezalkoholických pivách čiastočne vykonávajú výlučne vzhľadom na obsah alkoholu. Všetky ostatné obsiahnuté látky pritom však zostávajú nezmenené. „Oveľa jemnejšia“ chuť bezalkoholických pív spočíva výlučne v nízkom obsahu alkoholu. Tieto pivá sa v Mníchove varili už pred pôvodnou žiadosťou o zápis zo 7. marca 1993. Podľa periodika „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung“ zo 17. augusta 1898 sa bezalkoholické pivo v Bavorsku varilo už v roku 1898. V tom istom periodiku z 9. júla 1898 sa na strane 1590 nachádza zmienka o žiadosti Karla MICHELA, majiteľa pivovarníckej školy (Praktische Brauerschule) v Mníchove, ktorý chcel uviesť na trh bezalkoholické pivo (porov. „Münchener Braueindustrie 1871-1945“, s. 105, Christian SCHÄDER). Hoci svojho času táto žiadosť nebola korunovaná úspechom, mníchovské pivovary nestratili bezalkoholické pivo zo zreteľa, o to viac, že v núdznych časoch oboch svetových vojen a obdobiach po nich sa z dôvodu nedostatku surovín vyrábalo „riedke pivo“ („Dünnbier“). V každom prípade sa minimálne od roku 1986 v Mníchove stále varí aj bezalkoholické biele pivo resp. bezalkoholické pivo. Renomé piva „Münchener Bier“ ako v minulosti, tak aj v súčasnosti platí rovnako pre alkoholické i bezalkoholické pivo „Münchener Bier“.

e) Spôsob výroby: Predmetom žiadosti je doplniť do pôvodného znenia tento text: „Na bezalkoholické pivá označované ako ‚Münchener Bier‘ sa vzťahujú rovnako prísne požiadavky na kvalitu ako na alkoholické pivá a vyrábajú sa podľa tých istých právnych predpisov platných v Mníchove a Nemecku bez ohľadu na to, či ide o pivo kvasené zospodu alebo zvrchu. Preto sa podľa dlhej pivovarníckej tradície v Mníchove uplatňujú dva postupy výroby bezalkoholického piva, resp. bezalkoholického bieleho piva. Pri prvom postupe sa zodpovedajúco vykvasenému druhu piva dodatočne úplne alebo z väčšej časti odčerpá alkohol prostredníctvom vákuovej destilácie a odparovania (odparovanie zo stekajúceho pivného filmu/vákuové odparovanie v tenkej vrstve), pričom všetky ostatné obsiahnuté látky ostávajú nezmenené, čo znamená, že požiadavky na kvalitu pre ne naďalej platia. Pri druhom, staršom, postupe sa najprv vyrobí zodpovedajúca mladina predmetného piva ‚Münchener Bier‘. Následné kvasenie sa potom však zastaví tak skoro, že sa nedosiahne zákonne maximálny prípustný obsah alkoholu 0,5 % v objeme. Aj v tomto prípade obsiahnuté látky zostávajú nezmenené a požiadavky na kvalitu naďalej platia.“ Odôvodnenie: Keďže sa výroba bezalkoholického piva čiastočne odlišuje od základnej výroby piva, je potrebné rozšíriť rubriku „Spôsob výroby“ o tieto výrobné kroky.

f) Spojenie so zemepisnou oblasťou: Predmetom žiadosti je doplniť do pôvodného znenia za druhý odsek tento text: „Aj bezalkoholické pivá majú v Mníchove dlhú tradíciu. Na strane 1928 periodika ‚Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung‘ zo 17. augusta 1898 sa uvádza, že v Bavorsku sa vyrába bezalkoholické pivo. Zmienka o bezalkoholickom pive v Mníchove sa nachádza v tom istom periodiku z 9. júla 1898 na strane 1590. Píše sa v nej o žiadosti pána Karla MICHELA, majiteľa pivovarníckej školy (‚Praktische Brauerschule‘) v Mníchove, ktorý chcel uviesť na trh bezalkoholické pivo (porov. ‚Münchener Braueindustrie 1871-1945‘, s. 105, Christian SCHÄDER). Hoci svojho času táto žiadosť bola odmietnutá, mníchovské pivovary nestratili bezalkoholické pivo zo zreteľa, o to viac, že v núdznych časoch oboch svetových vojen a obdobiach po nich sa z očividného dôvodu nedostatku surovín vyrábalo pivo s nízkym obsahom alkoholu. Mníchovské pivovary vyrábajú bezalkoholické pivo resp. bezalkoholické biele pivo bez prerušenia v každom prípade od roku 1986. Rozdiel oproti iným pivám označovaným ako ‚Münchener Bier‘ spočíva jedine v tom, že sa z hotového piva ‚Münchener Bier‘ dodatočne odčerpá alkohol, alebo sa proces kvasenia predčasne zastaví, pričom však všetky ostatné obsiahnuté látky ostávajú nezmenené. Renomé piva ‚Münchener Bier‘ platí rovnako pre alkoholické i bezalkoholické pivo ‚Münchener Bier‘, bez ohľadu na to, o ktorý typ piva ide.“ Na konci je potrebné doplniť tento text: „Periodikum ‚Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung‘ z 9. júla 1898 s. 1590 a zo 17. augusta 1898 s. 1928“ Odôvodnenie: Je potrebné zdôrazniť skutočnosť, že bezalkoholické pivá sú takisto spojené s tradíciou pív označovaných ako „Münchener Bier“ a sú jeho súčasťou. Prvá písomná zmienka o bezalkoholickom pive pochádza z roku 1898. Je známe, že v núdznych, resp. vojnových obdobiach 20. storočia sa z dôvodu nedostatku surovín vyrábalo „riedke pivo“ („Dünnbier“). Stála výroba bezalkoholického piva, resp. bezalkoholického bieleho piva dokázateľne prebieha v každom prípade od roku 1986. Renomé piva „Münchener Bier“ ako v minulosti, tak aj v súčasnosti platí rovnako pre alkoholické i bezalkoholické pivo „Münchener Bier“ bez ohľadu na to, či ide o pivo kvasené zospodu alebo zvrchu.

h) Označovanie: Pojem „Biergattung“ (druh piva) sa nahrádza pojmom „Biersorte“ (typ piva). Ďalej vkladá tento text: „Podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 v spojení s článkom 14 nariadenia (ES) č. 1898/2006 zo 14. decembra 2006 je na etikete spolu so zaregistrovaným názvom ‚Münchener Bier‘ zobrazený buď znak EÚ, alebo údaj ‚chránené zemepisné označenie‘.“ Odôvodnenie: 1. Zmena pojmu „Biergattung“ na „Biersorte“ Slovo „Biergattung“ je nesprávne zvolené. Správny pojem je „Biersorte“. Podľa článku 3 nemeckého nariadenia o pive (BierV) pojem „Biergattung“ znamená napr. pivo s nízkym obsahom mladiny, výčapné pivo alebo silné pivo. Keďže písm. h) sa vzťahuje na písm. b) špecifikácie, v ktorom je zoznam typov piva a nie druhov piva, je potrebná oprava. 2. Doplnenie: Najneskôr od 1. mája 2009 sa na výrobkoch, na ktoré sa vzťahuje ochrana podľa nariadenia (ES) č. 510/2006, spoločne s názvom chráneného výrobku musí na označení uvádzať znak EÚ alebo text „chránené zemepisné označenie“. Keďže sa žiadosť o zmenu/doplnenie podala po 1. máji 2009, je potrebné doplnenie.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„MÜNCHENER BIER“

ES č.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Münchener Bier“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 2.1 pivo

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Helles Obsah mladiny v % : 11,4 – 11,9 Obsah alkoholu v % obj. : 4,7 – 5,4 farba (EBC) : 5,0 – 8,5 jednotiek horčiny (EBU) : 14,0 – 25,0 jednotiek svetložlté, plavé, lahodné, čisté, mäkké, jemné od príjemné chmeleného, jemne korenistého až po korenisto svieže s príjemnou horkosťou podľa príslušného pivovarníckeho procesu;

Export Hell Obsah mladiny v % : 12,5 – 12,8 Obsah alkoholu v % obj. : 5,5 – 6,0 farba (EBC) : 5,5 – 7,5 jednotiek horčiny (EBU) : 15,0 – 26,0 jednotiek svetložlté, jasne zvrchu kvasené, plné, od jemného, oblého mäkkého po silno korenisté, čiastočne mierne chmelené, čiastočne mierne horké;

Export Dunkel Obsah mladiny v % : 12,5 – 13,7 Obsah alkoholu v % obj. : 5,0 – 5,9 farba (EBC) : 42,0 ≤ 60,0 jednotiek horčiny (EBU) : 15,0 – 24,0 jednotiek plné, mäkké, sladovo aromatické až silné, čiastočne dominuje mníchovský slad;

Pils Obsah mladiny v % : 11,5 – 12,5 Obsah alkoholu v % obj. : 4,9 – 5,8 farba (EBC) : 5,5 – 7,0 jednotiek horčiny (EBU) : 30,0 – 38,0 jednotiek jemne horké, jemná chmeľová horkosť, dôrazná chmeľová chuť až aróma, štíhla línia, elegantné, recentné;

Alkoholfreies Weißbier Obsah mladiny v % : 3,5 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj. : < 0,5 farba (EBC) : 8,0 – 21,0 jednotiek horčiny (EBU) : 7,0 – 19,0 jednotiek typické vlastnosti bieleho piva, rezké, sladké, plné, svetlé, zlatá až jantárová farba, škála zakalenia od jemného cez prirodzene až po zakalené, mierne chmeľová až jemná horkosť;

Leichtes Weißbier Obsah mladiny v % : 7,7 – 8,4 Obsah alkoholu v % obj. : 2,8 – 3,2 farba (EBC) : 11,0 – 13,0 jednotiek horčiny (EBU) : 13,0 – 15,0 jednotiek osviežujúce, šumivé, rezké, zakalené, typická chuť zvrchu kvaseného bieleho piva;

Kristall Weizen Obsah mladiny v % : 11,5 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj. : 4,9 – 5,5 farba (EBC) : 7,5 – 12,5 jednotiek horčiny (EBU) : 12,0 – 16,0 jednotiek šumivé, veľmi rezké, jasne filtrované, číre, recentné, nádych zvrchu kvaseného, typické zvrchu kvasené;

Hefeweizen Hell Obsah mladiny v % : 11,4 – 12,6 Obsah alkoholu v % obj. : 4,5 – 5,5 farba (EBC) : 11,0 – 20,0 jednotiek horčiny (EBU) : 12,0 – 20,0 jednotiek vysoko kvasené, prirodzene zakalené, typický zvrchu kvasený charakter, rezké, osviežujúce, penivé, recentné, čiastočné kvasnicové, aróma bieleho piva;

Hefeweizen Dunkel Obsah mladiny v % : 11,6 – 12,4 Obsah alkoholu v % obj. : 4,5 – 5,3 farba (EBC) : 29,0 – 45,0 jednotiek horčiny (EBU) : 13,0 – 16,0 jednotiek prirodzene zakalené, plné, chuť sladovej arómy, resp. sladový charakter, nádych, resp. charakter zvrchu kvaseného;

Märzen Obsah mladiny v % : 13,2 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj. : 5,3 – 6,2 farba (EBC) : 8,0 – 32,5 jednotiek horčiny (EBU) : 21,0 – 25,0 jednotiek veľmi plné, lahodné, jemné, aromatické starobavorské až sladovo-aromatické, veľmi jemná horkosť;

Bockbier Obsah mladiny v % : 16,2 – 17,3 Obsah alkoholu v % obj. : 6,2 – 8,1 farba (EBC) : 7,5 – 40,0 jednotiek horčiny (EBU) : 18,0 – 32,5 jednotiek vysoko kvasené, od oblého, plného, lahodného, mäkkého, aromatického po jemne chmelené, mierne horké až po dobre chmelené a čiastočne s korenistým charakterom;

Doppelbock Obsah mladiny v % : 18,2 – 18,7 Obsah alkoholu v % obj. : 7,2 – 7,7 farba (EBC) : 44,0 – 75,0 jednotiek horčiny (EBU) : 18,0 – 28,0 jednotiek silné, intenzívne, korenisté, obsažné, sladovo-aromatická chuť;

Alkoholfreies Bier Obsah mladiny v % : 1,0 – 8,0 Obsah alkoholu v % obj. : < 0,5 farba (EBC) : 4,0 – 13,0 jednotiek horčiny (EBU) : 13,0 – 29,0 jednotiek typické vlastnosti piva od suchého po sladké, čerstvé, oblé, jemné až plné, jasné, svetlé až zlatožlté, jemne korenisté až korenisté, jemne chmeľové až chmeľovo aromatické,

Leichtbier Obsah mladiny v % : 7,5 – 7,7 Obsah alkoholu v % obj. : 2,7 – 3,2 farba (EBC) : 5,5 – 7,0 jednotiek horčiny (EBU) : 24,0 – 26,5 jednotiek jemne horká ušľachtilá chuť;

Diät Pils Obsah mladiny v % : 8,5 – 9,3 Obsah alkoholu v % obj. : 4,3 – 4,9 farba (EBC) : 5,0 – 6,5 jednotiek horčiny (EBU) : 26,0 – 30,0 jednotiek nízka hladina uhľohydrátov, jemne horké, suchá chuť;

Schwarz-Bier Obsah mladiny v % : 11,3 Obsah alkoholu v % obj. : 4,8 farba (EBC) : 70,0 jednotiek horčiny (EBU) : 17,0 jednotiek jemne korenistá sladová aróma;

ICE-Bier Obsah mladiny v % : 11,2 Obsah alkoholu v % obj. : 4,9 farba (EBC) : 6,5 jednotiek horčiny (EBU) : 20,0 jednotiek harmonické, oblé, plné;

Nähr-/Malzbier Obsah mladiny v % : 12,3 – 12,7 Obsah alkoholu v % obj. : 0,0 – 1,2 farba (EBC) : 65,0 – 90,0 jednotiek horčiny (EBU) : 8,0 – 15,0 jednotiek nízky obsah alkoholu, veľmi jemne kvasené, sladové, korenisté, veľmi slabo chmelené;

Oktoberfestbier Obsah mladiny v % : 13,6 – 14,0 Obsah alkoholu v % obj. : 5,3 – 6,6 farba (EBC) : 6,0 – 28,0 jednotiek horčiny (EBU) : 16,0 – 28,0 jednotiek svetlé, zlatá, jantárová alebo tmavá farba, od plného, veľmi oblého, mäkkého alebo sladovo-aromatického až po jemne chmelené s veľmi jemnou horkosťou alebo silnou, mierne sladkou chuťou.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

Voda používaná mníchovskými pivovarmi pochádza z roviny Münchener Schotterebene, z vlastných hĺbkových studní ležiacich na území mesta Mníchov, ktoré z väčšej časti siahajú až do vrstiev pochádzajúcich z treťohôr.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Celý výrobný proces pív označovaných ako „Münchner Bier“ musí prebiehať na území mesta Mníchov.

Výroba pív „Münchner Bier“ začína šrotovaním sladu a maceráciou a končí skladovaním, pri ktorom sa mladé pivo prirodzene obohacuje oxidom uhličitým a zreje až do plného vyzretia chuti.

To platí aj pre celý výrobný postup zospodu i zvrchu kvasených bezalkoholických pív „Münchner Bier“. Pridáva sa však ďalší krok, podľa spôsobu výroby buď vákuová destilácia a odparovanie alebo urýchlené ukončenie kvasenia.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení, atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

Označovanie piva je ustanovené na označenie výrobku „Münchener Bier“, resp. „Münchner Bier“ v spojitosti s typom piva uvedeným v bode 3.2.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Územie mesta Mníchov

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Označenie „Münchener Bier“ používajú mníchovské pivovary už niekoľko storočí bez akýchkoľvek výhrad tretích strán. Dlhú tradíciu dokazuje okrem iného to, že už v urbári vojvodcu Ľudovíta Prísneho z roku 1280 sa uvádza, že mníchovskí pivovarníci platili feudálne dávky v peniazoch a naturáliách (porov. „München und sein Bier“, Heckhorn/Wiehr, Mníchov 1989, alebo doktorandskú prácu Dr. Karin HACKEL-STEHR – v bode 4, takisto „Die ‚prewen‘ Münchens“, Sedlmayr/Grohsmann, Norimberg 1969, uvedené skrátene. Ďalej porov. pamätnú knihu „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.“ Dr. Christine RÄDLINGEROVEJ, 1996).

Aj bezalkoholické pivá majú v Mníchove dlhú tradíciu. Na strane 1928 periodika „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung“ zo 17. augusta 1898 sa uvádza, že v Bavorsku sa vyrába bezalkoholické pivo. Zmienka o bezalkoholickom pive v Mníchove sa nachádza v tom istom periodiku z 9. júla 1898 na strane 1590. Píše sa v nej o žiadosti pána Karla MICHELA, majiteľa pivovarníckej školy (Praktische Brauerschule) v Mníchove, ktorý chcel uviesť na trh bezalkoholické pivo (porov. „Münchener Braueindustrie 1871-1945“, s. 105, Christian SCHÄDER). Hoci svojho času táto žiadosť bola odmietnutá, mníchovské pivovary nestratili bezalkoholické pivo zo zreteľa, o to viac, že v núdznych časoch oboch svetových vojen a obdobiach po nich sa z očividného dôvodu nedostatku surovín vyrábalo pivo s nízkym obsahom alkoholu. Mníchovské pivovary vyrábajú bezalkoholické pivo resp. bezalkoholické biele pivo bez prerušenia v každom prípade od roku 1986.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Spotrebitelia s pivom vyrábaným v Mníchove spájajú mimoriadne uznanie a očakávanie najvyššej kvality

Táto kvalita nie je len výsledkom dodržiavania mníchovských pravidiel výroby (tzv. Münchner Reinheitsgebot) z roku 1487, ktoré sú o 29 rokov staršie ako bavorské pravidlá výroby (Reinheitsgebot) z roku 1516, súvisí predovšetkým s tým, že mníchovské pivovary získavajú vodu na varenie piva z vlastných hĺbkových studní z roviny Münchener Schotterebene. Hĺbkové studne siahajú až do hĺbky 250 m do treťohorných vrstiev.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Silná naviazanosť obyvateľstva na „Münchener Bier“ a s ňou spojená povesť týchto pív sa zakladá práve v regióne Mníchov na dlhej tradícii varenia piva v Mníchove a na historických súvislostiach. Vďaka zdravému rastu produkcie sa pivá Münchner Bier presadili najprv na miestnej úrovni, neskôr regionálnej, národnej a nakoniec medzinárodnej úrovni s dobrou povesťou na celom svete.

Pivo sa od začiatku v Mníchove tešilo dobrému ohlasu. Už v roku 815 sa v spise „Kozrah“ zväzkov Historia Frisigensis uvádza, že kostol sv. Jána v Oberföhringu bol prepožičaný diakonovi Huwetzimu, ktorý bol povinný každoročne biskupstvu ako daň zaplatiť vozeň piva.

V urbári mesta Mníchov z roku 1280 sa dočítame, že už vtedy sa udeľovali obyvateľom Mníchova tzv. Braugerechtigkeiten, teda právo variť pivo.

V roku 1372 vojvoda Štefan II. v Mníchove zreformoval pivovarné právo a povolil v prvej pivovarnej ústave prostému ľudu variť „Greußing“ (pravdepodobne akýsi druh slabého piva s nízkym obsahom mladiny), „ak sa im zažiada“. Hodná zmienky je predovšetkým skutočnosť, že toto právo, ak sa vzťahovalo na osobu, bolo prenosné a dedičné.

V 14. a 15. storočí sa všetci pokúšali predĺžiť dobu spotreby piva pridávaním rôznych, čiastočne aj jedovatých látok. Preto magistrát mesta Mníchov vydal okolo roku 1453 ustanovenie o pive, podľa ktorého sa pivo a „Greußing“ smeli variť „len z jačmeňa, chmeľu a vody, a z ničoho iného“. Tým prvýkrát vznikol akýsi druh pravidiel „Reinheitsgebot“.

Znenie ustanovení o pive v pozmenenej podobe potom 30. novembra 1487 v Mníchove vydal vojvoda Albrecht IV. Bavorský. Aj podľa tohto znenia sa smelo rozlievať len pivo varené z chmeľu, jačmeň a vody. Spolu s týmto zákonom sa prikázala aj povinná prehliadka pív, ktorá zodpovedala dnešnej kontrole kvality. Takto sa koncom 15. storočia prvýkrát začala kontrolovať kvalita potraviny. Pravidlá Münchner Reinheitsgebot sú zárukou vysokej kvality piva a predstavujú najdôležitejší základ úspechu a povesti pív označovaných ako Münchner Bier.

V roku 1493 vojvoda Juraj Bohatý vydal podobné pravidlá pre celú oblasť Dolného Bavorska. Po jeho smrti a po bojoch o následníctvo trónu v Landshute vyhlásili bavorskí vojvodovia Viliam IV. a Ľudovít X., synovia Albrechta IV., pravidlá „Münchner Reinheitsgebot“ prakticky v identickej podobe za pravidlá platné pre celé Bavorsko. Prostredníctvom rôznych zákonov sa premietlo do nemeckého zákona o zdanení piva z roku 1906 a aj do súčasného predbežného zákona o pive. Pravidlá Münchner Reinheitsgebot teda platia dodnes.

Povesť pív Münchner Bier sa počas stáročí šírila čoraz viac. Napríklad v 16. storočí ju šírili kočiši a povozníci, ktorí svoje kone mohli nechať v pivovaroch. V tých časoch napokon pripadal jeden pivovar na pribl. 250 obyvateľov.

Do akej miery Mníchovčanom záleží na ich pive sú ochotní dokázať aj tým, že preň vyjdú do ulíc. Napríklad v roku 1844 došlo k pivnej vojne, keď sa cena piva náhle zvýšila zo 6 grajciarov na 6,5 grajciara. V máji 1995 demonštrovalo pribl. 25 000 ľudí proti súdnemu rozhodnutiu, podľa ktorého by mníchovské pivné záhrady museli zatvárať o 21.30 h.

Povesť pív Münchner Bier na celom svete sa rozšírila samozrejme aj vďaka pivným záhradám, slávnosti Oktoberfest alebo jednoducho aj vďaka pohostinstvám.

Vzhľadom na pivné záhrady treba spomenúť aj známe právo resp. obľúbený zvyk Mníchovčanov, môcť si doniesť do pivnej záhrady (alebo pivnej pivnice, ako sa nazývali kedysi) vlastné jedlo.

V roku 1810 sa prvýkrát konala slávnosť Oktoberfest, ktorá vznikla z konských dostihov. Medzičasom sa na celom svete organizuje vyše 2 000 takýchto slávností, ktoré originál kopírujú ale nedokážu sa mu vyrovnať. Oktoberfest a jej pivo, tzv. Oktoberfestbier, ktoré smú vyrábať len mníchovské pivovary, takisto prispievajú k dobrej povesti pív Münchner Bier. Priemerne Oktoberfest v Mníchove ročne navštívi vyše šesť miliónov návštevníkov, aby mohli ochutnať pivo známe na celom svete. Oktoberfest so svojím pivom Oktoberfestbier predstavuje vrchol tradície pív Münchner Bier. Krajinský súd v Mníchove dokonca v jednom rozsudku rozhodol, že „Oktoberfest je slávnosťou piva Münchner Bier“.

Z pohostinstiev menujme len svetoznáme „Hofbräuhaus“. Netreba snáď osobitne prízvukovať, že pieseň: „In München steht ein Hofbräuhaus…“, ako aj samotné pohostinstvo zviditeľnili povesť Münchner Bier na celom svete.

Okrem týchto dejín prispeli k šíreniu povesti pív predovšetkým aj technické inovácie.

V 19. storočí začali majitelia pivovarov stavať ľadovne resp. ľadové pivnice. Technické požiadavky spojené s týmito stavbami boli také komplexné, že stavba pivných pivníc sa stala vyučovacím predmetom na Kráľovskej stavebnej škole.

V roku 1873 vyvinul Carl von Linde pre pivovar Spatenbrauerei v Mníchove prvý chladiarenský prístroj na svete. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že pomocou neho bolo odvtedy možné vyrábať nepretržite pivo rovnomernej kvality a v akomkoľvek množstve – bez ohľadu na poveternostné podmienky a vonkajšiu teplotu.

Pivovar Hacker-Brauerei dal v roku 1900 chladiarenské priestory podľa Lindeho systému dokonca zabudovať do dvoch holandských lodí, pomocou ktorých potom vyvážal pivo Münchner Bier i jeho povesť do zámoria.

Okrem toho všetky pivovary v Mníchove od 19. storočia vlastnili až do 90 vlastných chladiarenských železničných vagónov, v ktorých svoje výrobky transportovali do vzdialenejších odbytísk. Tieto chladiarenské vagóny, ktoré boli zároveň reklamným priestorom pivovarov, sa pohybovali po celej európskej železničnej sieti, ktorá v tej dobe zažívala obrovský rozmach. Oveľa dôležitejšie ako reklamný účinok bolo však zachovanie kvality. Vzhľadom na trvanlivosť piva išlo o nesmierny krok vpred. Münchner Bier do zahraničia dorazilo v dobrej kvalite, spotrebitelia si ho mohli vychutnať, čo opäť vylepšilo jeho povesť. Vtedajšie sústavne stúpajúce čísla vývozu sú svedectvom stupňa popularity pív Münchner Bier.

Mnohé pivovary v Mníchove v 19. storočí zaviedli parné stroje na výrobu energie potrebnej na dosiahnutie nemennej teploty, ktorá umožňovala konštantnú kvalitu výrobkov. S cieľom riešiť súvisiace otázky bezpečnosti a technické problémy sa za účasti mníchovských pivovarov založil spolok „Dampfkessel-Revisionsverein“ (revízny spolok pre parné kotly). Z neho neskôr vznikol dnes už svetoznámy „Technischer Überwachungsverein — TÜV“ (spolok pre technický dohľad). Aj starostlivosť o bezpečnosť mníchovských pivovarov prispela k ich povesti a k povesti ich piva.

Súbežne s rozvojom vedeckých metód v 19. storočí sa na poľnohospodárskych školách, univerzitách, ako aj v súkromných pokusných a vzdelávacích inštitútoch začali otvárať oddelenia špecializované na pivovarnú techniku. Spomenúť treba aj počiatok uverejňovania odborných publikácií o pivovarníctve, ktorého centrum bolo v Mníchove. Od tejto doby možno hovoriť o Mníchove ako o „pivnom“ univerzitnom meste. Až podnes má vedecká fakulta pivovarníctva Technickej univerzity München-Weihenstephan, ako aj inštitút Doemens vedúce postavenie pri vzdelávaní pivovarníkov a pivovarníckych technikov, ktorí neskôr nachádzajú uplatnenie na celom svete.

Ako sa uviedlo, Münchner Bier za uplynulých 550 rokov svoj stupeň známosti a svoju povesť v Nemecku a v Európskej únii neustále rozširovalo. Názorným dôkazom je narastajúci objem vývozu za posledných 30 rokov, predovšetkým známeho piva Oktoberfestbier, ktoré smú takto nazývať len mníchovské pivovary. Oktoberfest, ako sviatok pív Münchner Bier, je slávnosť známa na celom svete. Krojovaný sprievod a sprievod streleckých spolkov, jeho slávnostné otvorenie a denné spravodajstvo zo stanov výrazným spôsobom zvyšujú stupeň známosti pív Münchner Bier. Vďaka sponzoringu športu, napr. nemeckého národného bobového družstva alebo v olympijskej hale, sa meno Münchner Bier prostredníctvom televíznych prenosov šíri po celom svete. V uplynulých desaťročiach mohlo čoraz viac ľudí na celom svete vďaka rozhlasu, televízii a predovšetkým internetu spoznať Münchner Bier. O pivách Münchner Bier sa diskutuje na internetových fórach a vo fankluboch. Webové stránky mníchovských pivovarov zaznamenávajú veľkú frekvenciu návštev a žiadosti o informácie z celého sveta.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Vestník ochranných známok 11 z 19. marca 2010, časť 7a-bb, s. 4250

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.