Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast {SEK(2009) 1436} {SEK(2009) 1437} /* KOM/2009/0586 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 28. 10. 2009 KOM(2009) 586 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast {SEK(2009) 1436}{SEK(2009) 1437} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMUPARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMUVÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast(Text s významom pre EHP) OBSAH 1. Je načase vo veci digitálnej didivendy konať na úrovni EÚ 3 2. Kroky smerujúce k spoločnému cieľu 4 3. Naliehavé opatrenia na širokú realizáciu počiatočných výhod 6 4. Opatrenia, ktoré si vyžadujú strategické rozhodnutie 7 5. Vyhliadky na ďalšie zlepšenie využívania digitálnej dividendy 9 6. Záver 11 1. JE NAčASE VO VECI DIGITÁLNEJ DIDIVENDY KONAť NA ÚROVNI EÚ Prechod z analógovej na digitálnu pozemnú televíziu v Európe uvoľní veľmi hodnotné rádiové frekvencie vďaka väčšej efektívnosti digitálneho prenosu signálu pri vysielaní. Táto „digitálna dividenda“ má sľubný potenciál poskytovať širokú paletu služieb, pretože rádiové signály v tomto rozsahu majú ďaleký dosah a zariadenia sa dajú ľahko používať v budovách. Predstavuje tak pre Európu jedinečnú príležitosť uspokojiť rastúce požiadavky na rádiové frekvenčné spektrum, najmä poskytnúť bezdrôtové širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach, ktoré umožní prekonať digitálne rozdelenie, a podporiť šírenie nových bezdrôtových služieb, ako sú širokopásmové mobilné služby ďalšej generácie, ako aj rozvoj pozemného vysielania. Môže preto výrazným spôsobom prispieť k plneniu lisabonských cieľov konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu a uspokojiť niektoré dôležité sociálne, kultúrne a ekonomické potreby európskych občanov. Spektrum digitálnej dividendy[1] bude sprístupnené v celej Európe v relatívne krátkom čase, keďže všetky členské štáty by mali vypnúť analógové televízne vysielanie najneskôr do roku 2012[2]. Je dôležité, aby sa táto neopakovateľná príležitosť využila na zabezpečenie vhodnej úrovne koordinácie v Európskej únii s cieľom zožať plné spoločenské a hospodárske výhody, ktoré umožní získanie prístupu k tomuto spektru, a poskytnúť jasnú cestovnú mapu EÚ členským štátom, ktoré sa k tomuto cieľu približujú rozličnými rýchlosťami v dôsledku rozdielnych vnútroštátnych okolností. V tomto oznámení preto Komisia načrtáva súbor návrhov týkajúcich sa spoločného prístupu k digitálnej dividende v Európe, aby bolo možné okamžite reagovať na urgentné problémy a zároveň sa umožnila primeraná príprava kľúčových strategických a dlhodobých otázok vyžadujúcich si spoločné rozhodnutie. Oznámenie vychádza z oznámenia Komisie z roku 2007 o digitálnej dividende[3], v ktorom sa stanovila potreba takéhoto spoločného prístupu, ako aj záverov Rady[4] a uznesenia Európskeho parlamentu[5] prijatých v rámci reakcie na túto pôvodnú politickú iniciatívu. Hospodárska kríza jasne zvýraznila naliehavú potrebu reakcie na tieto návrhy, najmä sprístupnenia dostatočného množstva rádiového spektra pre bezdrôtovú komunikáciu. Tieto technológie a služby v súčasnosti predstavujú najživšie ohnivko v reťazi technologických inovácií a sú dôležité pre dosiahnutie ďalšieho nárastu efektívnosti a ďalších úspor nákladov v širšom hospodárstve. Sú preto kľúčovou hnacou silou hospodárskeho oživenia. Komisia uznáva význam rýchlej širokopásmovej infraštruktúry pre množstvo procesov so zásadnou dôležitosťou pre prechod na znalostné, nízkouhlíkové digitálne hospodárstvo[6]. Už v pláne hospodárskeho oživenia[7] podporenom Radou sa stanovil cieľ dosiahnutia 100 % pokrytia širokým pásmom medzi rokmi 2010 a 2013[8]. V tomto procese majú bezdrôtové aplikácie zohrávať kľúčovú úlohu, najmä pri poskytovaní bezdrôtových širokopásmových služieb vidieckym oblastiam, kde je nepraktické vytvárať káblovú infraštruktúru, ako aj pri stimulovaní rozšírenia mobilných širokopásmových služieb medzi všetkými kategóriami občanov. V praxi možno potrebné zdroje spektra mobilizovať len tým, že sa poskytne včasný prístup k digitálnej dividende, pretože to je najlepšie a najväčšie množstvo spektra, ktoré sa v Európe účinne sprístupní v dohľadnej budúcnosti. Sprístupnenie spektra tvoriaceho súčasť digitálnej dividendy pre rôzne služby vytvára príležitosť najmä pre prevádzkovateľov bezdrôtových širokopásmových služieb na získanie hodnotného rádiového spektra. To by umožnilo účinnejšiu hospodársku súťaž v poskytovaní širokopásmových služieb[9]. Zväčšujúce sa zdroje frekvenčného spektra vytvoria aj nové príležitosti na inováciu. Najočividnejšie príležitosti na inováciu sú v oblasti vysielania, pretože digitálna dividenda ponúka veľké množstvo spektra vysielateľom na rozvoj ich služieb. Vznikne aj množstvo príležitostí v odvetviach zameraných na služby, ktoré poskytujú významné sociálne výhody, ako je zdravotníctvo, elektronické vzdelávanie (e-learning) alebo elektronická štátna správa (e-government), elektronická prístupnosť (e-accessibility), a v oblastiach, v ktorých malé a stredné podniky môžu využiť výhodu lepšieho prístupu k hospodárstvu. Podľa nedávnej štúdie Komisie[10] vhodná európska koordinácia digitálnej dividendy ako celku, ak by sa dosiahla do roku 2015, by v priebehu 15 rokov zvýšila jej potenciál hospodárskeho vplyvu o ďalších 20 až 50 miliárd EUR, pričom by to v zásade záviselo od skutočnej úrovne budúceho dopytu po službách, ako je vyspelé pozemné vysielanie a bezdrôtové široké pásmo. Tvorcovia politík si teraz plne uvedomujú výhody využitia tejto príležitosti v čase ekonomického oživenia. Debata prebiehajúca v Európe o tom, ako vytvoriť synergické efekty medzi členskými štátmi a ako zabezpečiť efektívnu koordináciu spektra sa za posledné mesiace urýchlila a nastal čas na bezodkladné spoločné opatrenia. 2. KROKY SMERUJÚCE K SPOLOčNÉMU CIEľU 2.1. Prípravné kroky na úrovni politík EÚ Prvé kroky V roku 2005 Komisia vo svojom oznámení o Regionálnej konferencii ITU (Medzinárodnej telekomunikačnej únie) o rádiokomunikácii 2006 (RRC-06)[11] určila uvoľnenie digitálnej dividendy v Európe ako prioritu politiky frekvenčného spektra. Neskôr vyzvala, aby sa na Svetovej konferencii o rádiokomunikácii (WRC-07)[12] vyvinulo úsilie prideliť mobilným službám rovnaký status ako službám vysielania, a tento cieľ sa podarilo čiastočne dosiahnuť[13]. V novembri 2007 Komisia pokračovala kľúčovým oznámením, v ktorom načrtla potrebu koordinácie spektra na úrovni EÚ a možné koncepcie, ako ju dosiahnuť[14]. Technická príprava pod záštitou CEPT V súlade s rámcom politík EÚ Komisia požiadala prostredníctvom formálneho mandátu o technické údaje odborníkov zastupujúcich členské štáty v CEPT[15]. V odpovedi Komisii CEPT poskytol základné technické prvky potrebné pre koexistenciu obojsmerných nízko a stredne výkonných sietí (napr. bezdrôtových sietí) a tradičných vysokovýkonných vysielacích sietí v spektre digitálnej dividendy. To viedlo k ďalším prácam na príprave technickej harmonizácie v podpásme 790—862 MHz. Štúdia Komisie o socio-ekonomických aspektoch Komisia vykonala rozsiahlu štúdiu, v ktorej analyzovala a zhodnotila rôzne spoločenské a hospodárske aspekty uplatnením vhodných ekonomických modelov[16], aby porozumela spoločenskému a hospodárskemu vplyvu možných spôsobov využitia digitálnej dividendy podľa rozličných scenárov. Výsledky štúdie boli hlavným podkladom pre prípravu návrhov obsiahnutých v tomto oznámení. Rozsiahle konzultácie Komisia konzultovala so širokým okruhom zainteresovaných strán, a to rôznymi spôsobmi vrátane rozhovorov, ktoré s nimi viedli konzultanti, formálnych vypočutí zainteresovaných strán, dvoch účelovo zameraných seminárov konaných v členských štátoch, konzultácií so skupinou pre politiku rádiového spektra a napokon aj verejných konzultácií týkajúcich sa tohto návrhu[17]. 2.2. Cestovná mapa EÚ ako praktický spôsob napredovania Z praktického hľadiska sa navrhuje, aby sa potrebná koordinácia dosiahla dohodou na spoločnej „cestovnej mape EÚ“ na vykonávanie súboru dohodnutých akcií. Tieto akcie by sa z veľkej časti mali sústrediť na ďalšie rozširovanie a skvalitňovanie digitálnej dividendy vo väčšom rozsahu, než aký môžu dosiahnuť jednotlivé členské štáty. Navyše tento plán musí byť dostatočne flexibilný, aby obsiahol národné špecifiká, najmä s prihliadnutím na rozličné východiskové situácie, pokiaľ ide o pozemné vysielanie. Zároveň by cestovná mapa mala podporovať dlhodobú konvergenciu medzi rôznymi vnútroštátnymi prístupmi, s cieľom podpory inovácie, výhodnosti pre spotrebiteľov, posilnenia jednotného trhu a zvýšenia konkurencieschopnosti EÚ. 2.3. Podpora v Európskom parlamente a v Rade Niektoré z dôležitých rozhodnutí nevyhnutných vzhľadom na priority EÚ v oblasti digitálnej dividendy, majú v zásade politickú povahu. Preto bude dôležité, aby sa Európsky parlament a Rada plne zapojili tak do prípravy, ako aj do hlavných rozhodnutí týkajúcich sa strategických súčastí cestovnej mapy. Spektrum digitálnej dividendy znamená veľkú príležitosť na zavedenie flexibilnejšieho prístupu k správe frekvenčného spektra, preto návrhy z tohto oznámenia budú dôležitým podkladom pre vývoj strategického prístupu k politike spektra. Komisia sa chce spoľahnúť na budúce programy politiky v oblasti rádiového frekvenčného spektra, ako sú stanovené v návrhu reformy regulačného rámca elektronických komunikácií[18], ktorého prijatie sa očakáva v nadchádzajúcich mesiacoch, ako na prostriedky na zabezpečenie podpory Európskeho parlamentu a Rady pre hlavné strategické prvky v budúcej cestovnej mape EÚ týkajúcej sa digitálnej dividendy. 2.4. Približovanie sa k cieľu – návrh Komisie na opatrenia V návrhoch Komisie uvedených ďalej sa jasne rozlišuje medzi opatreniami, pre ktoré už existuje značná podpora a ktoré sa musia prijať teraz, aby sa splnili bezprostredné politické ciele hospodárskeho rastu a preklenutia digitálneho rozdelenia a aby členské štáty, ktoré medzi prvými prešli na digitálne vysielanie, mali jasnú predstavu, a medzi takými opatreniami, ktoré ešte treba prediskutovať a na ktorých sa treba dohodnúť s Európskym parlamentom a Radou. 3. NALIEHAVÉ OPATRENIA NA šIROKÚ REALIZÁCIU POčIATOčNÝCH VÝHOD V rámci zabezpečenia toho, aby digitálna dividenda mohla účinne a včasne prispieť k úsiliu EÚ o hospodárske oživenie a aby sa dosiahli maximálne výhody pre spotrebiteľov, mali by sa urýchlene prijať dve kľúčové opatrenia. Cieľom je zabrániť vytvoreniu situácie rozdrobenosti medzi členskými štátmi, ktorá by spomalila vytváranie jednotného trhu služieb a zariadení a dosiahnutie významných úspor z rozsahu, ktoré jednotný trh predstavuje, bez posudzovania očakávaných strategických politických rozhodnutí, ktoré by mali prijať Európsky parlament a Rada. Tieto naliehavé opatrenia sú predmetom odporúčania Komisie „Uľahčenie uvoľnenia digitálnej dividendy v Európskej únii“[19]. 3.1. Dosiahnutie úplného vypnutia analógového televízneho vysielania do roku 2012 Strategické rozhodnutie o postupnom vypínaní analógového vysielania už bolo prijaté, napriek predošlým politickým záväzkom EÚ určiť ako cieľový dátum rok 2012, ale skutočný dátum úplného vypnutia v Európe zostáva neistý. Keďže digitálna dividenda sa úplne sprístupní až po vypnutí analógového vysielania, je nesmierne dôležité zabezpečiť dokončenie tohto procesu vo všetkých členských štátoch. Členské štáty, ktoré ešte nedokončili digitalizáciu, sa žiadajú, aby znova potvrdili svoje odhodlanie účinne vypnúť analógové televízne vysielanie prijatím cieľového dátumu EÚ 1. januára 2012 a dokončili všetky potrebné prípravné opatrenia. 3.2. Poskytnutie hlavných čŕt koncepcie pre jednotné sprístupnenie podpásma 790 – 862 MHz elektronickým komunikačným službám prijatím harmonizovaných technických podmienok využívania Celý rad členských štátov[20] už rozhoduje alebo v dohľadnej dobe bude rozhodovať o sprístupnení podpásma 790 – 862 MHz elektronickým komunikačným službám. Vzhľadom na to, že členské štáty sú pod čoraz väčším tlakom, aby začali podnikať kroky, je nutné urýchlene poskytnúť hlavné črty koncepcie Spoločenstva, pretože v opačnom prípade hrozí rozdrobenosť vnútorného trhu a strata úspor z rozsahu. Komisia má v úmysle predložiť Výboru pre rádiové spektrum (RSC) podľa rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre[21] návrh rozhodnutia o technickej harmonizácii podpásma 790 – 862 MHz so žiadosťou o predloženie stanoviska z hľadiska regulácie do konca roku 2009. V tomto rozhodnutí sa neuloží členskému štátu povinnosť sprístupniť podpásmo na iné spôsoby využitia, než je vysielanie, ale ak sa tak členský štát rozhodne, bude sa musieť pridŕžať spoločných technických parametrov. Je to v súlade s pozíciou skupiny pre politiku rádiového spektra (RSPG), stanovenou podrobne v jej Stanovisku k digitálnej dividende[22], v ktorom sa odporúča, aby Komisia konala rýchlo a podporila dostupnosť vyššej časti digitálnej dividendy (podpásmo 790 – 862 MHz) na neutrálnom základe pre elektronické komunikačné služby. RSPG ďalej odporúča, aby Komisia svoj konečný návrh týkajúci sa tohto podpásma predložila najneskôr 31. októbra 2009 s cieľom poskytnúť zainteresovaným stranám dostatok času na naplánovanie investícií a dokončenie potrebnej technickej prípravy pred skutočným vypnutím digitálneho vysielania v roku 2012[23]. Je dôležité, aby členské štáty podporili regulačné snahy smerujúce k harmonizácii podmienok využívania podpásma 790 – 862 MHz a vyhýbali sa akýmkoľvek krokom zabraňujúcim uplatneniu opatrení technickej harmonizácie, ktoré sa plánujú na úrovni EÚ. Medzi technické prípravy potrebné pre sprístupnenie podpásma by mali patriť vhodné opatrenia zabraňujúce náhlemu prerušeniu existujúcich služieb a prevádzky zariadení. 4. OPATRENIA, KTORÉ SI VYžADUJÚ STRATEGICKÉ ROZHODNUTIE Pre určité opatrenia nevyhnutné na plné využitie výhody digitálnej dividendy sú potrebné dôležité rozhodnutia skôr politického než technického charakteru, a preto si vyžadujú, aby sa do určovania strategických orientácií plne zapojili aj Európsky parlament a Rada. To je možné dosiahnuť prostredníctvom rámca tvoreného nadchádzajúcim programom politiky frekvenčného spektra, ktorý by sa tiež mal stať nedielnou súčasťou budúceho európskeho digitálneho programu[24]. 4.1. Prijatie spoločnej pozície EÚ na účely účinnejšej cezhraničnej koordinácie s nečlenskými krajinami EÚ Budúce využitie pásma UHF v tretích krajinách hraničiacich s EÚ má zásadný význam, pretože ovplyvní spôsob, ako sa digitálna dividenda bude dať využiť v členských štátoch, ktoré budú pod vplyvom cezhraničného rušenia. Ovplyvní aj iné členské štáty, v dôsledku dominového efektu. Konanie susediacich tretích krajín bude mať vplyv aj z hľadiska úspor z rozsahu, ktoré bude možné dosiahnuť v širšom regióne s prihliadnutím na budúce inovačné služby. V týchto súvislostiach nadchádzajúca svetová konferencia o rádiokomunikácii (WRC) začiatkom roka 2012 bude rozhodujúcou, pokiaľ ide o ovplyvnenie budúceho strategického smerovania, ktoré sa má prijať v tretích krajinách. Preto je dôležité, aby členské štáty prejavili podporu politiky v oblasti digitálnej dividendy na medzinárodnej úrovni tým, že budú obraňovať spoločnú pozíciu EÚ, pokiaľ ide o hlavné ciele. Prijatie spoločnej pozície EÚ týkajúcej sa kľúčových aspektov digitálnej dividendy, podporenej Európskym parlamentom a Radou, pred rokovaniami WRC by výrazne zlepšilo účinnosť EÚ pri zabezpečovaní podpory pre svoje stanovisko. Okrem toho by Komisia mohla poskytnúť pomoc členským štátom pri ich rokovaniach s nečlenskými krajinami EÚ na dvojstrannom alebo mnohostrannom základe[25]. 4.2. Dosiahnutie sprístupnenia podpásma 790 – 862 MHz elektronickým komunikačným službám v celej EÚ Komisia vo svojej štúdii analyzovala, ako sa menia hospodárske výsledky a pomer nákladov a úžitku pri kombinácii scenárov ponuky a dopytu[26] po spektre za obdobie 15 rokov počínajúc rokom 2012. Ukázalo sa, že sprístupnenie jednej časti digitálnej dividendy – podpásma 790 – 862 MHz – bezdrôtovým širokopásmovým službám do roku 2015 vo všetkých členských štátoch a za spoločných podmienok by vygenerovalo v porovnaní s individuálnymi vnútroštátnymi iniciatívami pridanú hodnotu[27] najmenej 17 miliárd EUR a najviac 44 miliárd EUR v závislosti od tempa rozvoja bezdrôtových širokopásmových služieb v tomto podpásme[28]. Z tohto dôvodu sa v štúdii určilo sprístupnenie podpásma 790 – 862 MHz, o ktorom niekoľko členských štátoch už uvažuje, ako najpragmatickejší spôsob získania okamžitých výhod z digitálnej dividendy. To je aj dôvod, prečo Komisia navrhuje prijať naliehavé technické opatrenie týkajúce sa tohto konkrétneho podpásma. Toto rozhodnutie o technickej harmonizácii však nezaviaže členské štáty na to, aby zrušili vysokovýkonné vysielače alebo sprístupnili toto podpásmo elektronickým komunikačným službám, pretože je potrebné zohľadniť rozdielnu situáciu pozemného vysielania v členských štátoch. Aby sa prejavil plný prínos harmonizácie na úrovni EÚ, Komisia by mohla navrhnúť Európskemu parlamentu a Rade, aby členské štáty prestali používať podpásmo 790 – 862 MHz na vysielanie vysokovýkonných vysielacích služieb a plne vykonali rozhodnutie o technickej harmonizácii EÚ do určitého dátumu, ktorý by sa dohodol na úrovni EÚ. Ďalšou výhodou stanovenia záväznej lehoty pre sprístupnenie podpásma novým službám je, že by sa tým dalo vyhnúť situácii, keď by členský štát, ktorý nezrušil v podpásme vysielanie s prenosom signálu, bránil účinnému využívaniu nových služieb v iných štátoch v dôsledku cezhraničného rušenia, a tým by aplikáciám bezdrôtového širokého pásma neumožňoval úplné pokrytie. 4.3. Uplatnenie minimálnej úrovne efektívnosti spektra vzhľadom na budúce spôsoby využitia digitálnej dividendy Spektrum digitálnej dividendy je vzácny a hodnotný verejný zdroj, ktorý slúži kultúrnym, hospodárskym a spoločenským potrebám. Preto je dôležité, aby všetci potenciálni používatelia boli motivovaní zabezpečiť jeho efektívneho využívanie, hoci treba mať na pamäti, že si to môže vyžiadať dodatočné náklady na investície do efektívnych technológií. Tento proces by mohla významne uľahčiť dohoda o minimálnej úrovni pre efektívne využívanie spektra, ktorú by mali dosiahnuť všetci používatelia digitálnej dividendy. Aby sa zabezpečilo, že sa digitálna dividenda využije najlepším možným spôsobom, a vytvoril jednotný rámec pre špecifické technické opatrenia týkajúce sa efektívnosti spektra, na úrovni EÚ by sa mohli prijať spoločné minimálne požiadavky na efektívne využívanie digitálnej dividendy v rámci všetkých aplikácií. V týchto časoch vážnych finančných obmedzení si dosiahnutie tohto cieľa vyžiada jasný politický záväzok, presvedčenie všetkých zainteresovaných strán o výhodnosti takejto iniciatívy pre všetkých a jasný realizačný plán. 5. VYHLIADKY NA ďALšIE ZLEPšENIE VYUžÍVANIA DIGITÁLNEJ DIVIDENDY Zaobchádzanie s vyvíjajúcou sa podstatou digitálnej dividendy je „dynamický“ proces: vývoj v oblastiach technológií, služieb, požiadaviek trhu a spoločenských potrieb si vyžiada, aby sa opatrenia obsiahnuté v cestovnej mape pripravovali súbežne. Popri už uvedených naliehavých a strategických opatreniach existujú aj iniciatívy orientované na vzdialenejšiu budúcnosť, ktoré môžu z dlhodobého hľadiska vyvolať ďalší nárast možného rozsahu a využiteľnosti digitálnej dividendy. Dodatočné kapacity, ktoré by sa dali získať, by EÚ umožnili čeliť budúcim výzvam, ako je náhly nárast požiadaviek na spektrum pre nové a zo samej podstaty veci nepredvídané spôsoby uplatnenia. Dlhé plánovacie cykly spektra si vyžadujú, aby sa zhoda o takýchto iniciatívach dosiahla v dostatočnom predstihu predtým, než začnú pôsobiť ich účinky (typicky 5 až 10 rokov predtým), a aby im predchádzali patričné posúdenia vplyvu, ako aj analýzy ich možného vplyvu na hospodársku súťaž. Medzi najsľubnejšie iniciatívy, ktoré sa určili v štúdii Komisie, patria: 1. Podpora spolupráce medzi členskými štátmi na spoločnom využívaní plánov budúceho rozvíjania vysielacích sietí (napr. prechod na MPEG-4 alebo DVB-T2). Kooperácia v rámci EÚ by sa mohla zamerať na určenie cieľových dátumov pre migráciu sietí na normy efektívnejšie využívajúce spektrum a prípravu spoločných realizačných usmernení. 2. Požiadavka, aby všetky digitálne televízne prijímače predávané v EÚ od istého dátumu (ktorý treba ešte určiť) boli pripravené na fungovanie podľa niektorej z novej generácie noriem na kompresiu digitálneho vysielania, napríklad normy H264/MPEG-4 AVC. Takéto zariadenia by museli byť aj „spätne kompatibilné“ so staršími normami, aby sa zabezpečila schopnosť ďalej prijímať signál vysielaný podľa pôvodných noriem. Takéto ambiciózne opatrenie, ktorého priekopníkom sa stalo Francúzsko a ktoré sa plánuje v Španielsku, by v Európe vytvorilo kritický objem vysokovýkonných televíznych zariadení a urýchlilo by rozvíjanie súvisiacich sieťových infraštruktúr. 3. Stanovenie minimálnych noriem pre schopnosť digitálnych televíznych prijímačov odolávať rušeniu (imunitu proti rušeniu). Výrobcovia zariadení a prevádzkovatelia už dlhšie upozorňujú na potrebu zabezpečiť, aby sa elektronické komunikačné terminály a televízne prijímače navzájom nerušili. Hoci škodlivému rušeniu televízneho signálu zamedzujú technické parametre, ktorými sa riadi využívanie časti pásma UHF bezdrôtovými komunikáciami, minimálna norma týkajúca sa schopnosti prijímača odolávať možnému rušeniu zaručí spotrebiteľom lepšiu kvalitu príjmu a navyše zníži náklady na ďalšie opatrenia na ochranu pred rušením, ktoré by sa mohli vyžadovať od zariadení prevádzkovaných v priľahlých frekvenčných pásmach. 4. Zváženie intenzívnejšieho využívania jednofrekvenčných sietí (SFN). Tieto siete sú schopné výrazne účinnejšie využívať spektrum, pretože pokrývajú väčšie geografické oblasti bez zmeny nosných frekvencií, ale ich skutočnú výkonnosť treba ešte posúdiť v praxi. Bolo by možné požiadať členské štáty, aby si vymieňali skúsenosti týkajúce sa využívania SFN, pričom by im so zbieraním a posudzovaním informácií pomáhal výbor pre rádiové spektrum. 5. Podpora výskumu v oblasti „frekvenčne agilných“ mobilných komunikačných systémov. Vývoj takýchto systémov by si vyžadoval značné investície, čo je dosť problematické pre jednotlivých výrobcov, ale čo by sa pravdepodobne dalo dosiahnuť na základe spolupráce, možno aj s využitím finančnej podpory Spoločenstva. 6. Zabezpečenie kontinuity bezdrôtových mikrofónov a podobných aplikácií určením budúcich harmonizovaných frekvencií. Cieľom by bolo určiť najlepšiu stratégiu na zabezpečenie účinnej „migračnej línie“ pre súčasných používateľov a výrobcov zariadení využívajúcich príslušné frekvenčné pásma, s prípadným zahrnutím ďalšej technickej práce CEPT[29] na základe mandátu Európskej komisie. 7. Prijatie spoločnej pozície k potenciálnemu využívaniu „bielych priestorov“ ako možnej digitálnej dividendy. Členským štátom by sa adresovala výzva na spoluprácu s Komisiou pri preskúmavaní možnosti sprístupnenia „bielych priestorov“, čiže nevyužívaného prekladaného spektra medzi oblasťami pokrytými vysielaním, na využitie kognitívnymi rádiovými zariadeniami[30] na základe spoločného európskeho súboru technických požiadaviek. 6. ZÁVER Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby vyjadrili svoj názor na tieto návrhy politiky koordinovaného prístupu k digitálnej dividende. Po patričnom zohľadnení výstupov poskytnutých oboma inštitúciami Komisia má v úmysle začleniť prvky návrhov do širšieho akčného programu týkajúceho sa frekvenčného spektra, ktorý predloží v roku 2010 na prijatie Európskemu parlamentu a Rade. Okrem toho z dôvodu naliehavosti Komisia predloží svoj návrh technickej harmonizácie podpásma 790 - 862 MHz pre elektronické komunikačné služby Výboru pre rádiové spektrum na vyjadrenie z hľadiska regulácie. Napokon Komisia vyzve aj členské štáty, aby jej do polovice roku 2010 oznámili, aký pokrok dosiahli na ceste k včasnému vypnutiu analógového vysielania. [1] Nachádza sa v tej časti pásma UHF (470 – 862 MHz), kde sa prenáša najviac signálu pozemného vysielania. [2] Päť členských štátov už prešlo na digitálne vysielanie: Nemecko, Fínsko, Luxembursko, Švédsko, Holandsko. K prechodu došlo aj na podstatných častiach územia dvoch ďalších členských štátov: Belgicka a Rakúska. [3] KOM(2007) 700 „Naplno využiť výhody digitálnej dividendy v Európe: spoločný prístup k využívaniu spektra uvoľneného digitalizáciou“. [4] Závery Rady z 12. júna 2008. [5] Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. septembra 2008 [2008/2099(INI)]. [6] Pozri napríklad KOM (2006) 129, oznámenie Komisie o preklenutí širokopásmových rozdielov. [7] KOM(2008) 800, pozri aj Závery predsedníctva , Európska rada, Brusel 12. decembra 2008. [8] Rada pre konkurencieschopnosť, dokument o zásadných otázkach, marec 2009. [9] Postupy prideľovania rádiových frekvencií by mali byť objektívne, transparentné, nediskriminačné a primerané, aby sa vylúčili narušenia hospodárskej súťaže, obzvlášť tie, ktoré by vyplývali z nerovnomerného prideľovania spektra. [10] Štúdia Komisie „Európsky prístup k digitálnej dividende“ zo septembra 2009, ktorý pripravili Analysys Mason, DotEcon and Hogan&Hartson. . http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm#digitaldividend2009 [11] KOM(2005) 461 „Priority politiky EÚ v oblasti frekvenčného spektra v súvislosti s digitalizáciou v kontexte nadchádzajúcej Regionálnej konferencie o rádiokomunikácii 2006 (RRC-06).“ [12] KOM(2007) 371 o prípravách Svetovej konferencie o rádiokomunikácii v roku 2007. [13] Niekoľko členských štátov využilo mechanizmus, ktorý im dovolil využívať pásmo 790 – 862 MHz pre mobilné komunikačné služby v očakávaní zdieľanej alokácie s vysielacími službami, ktorá začne všeobecne platiť v roku 2015. [14] KOM(2007) 700. [15] Mandát Komisie pre CEPT na technické úvahy o harmonizácii možností digitálnej dividendy v Európskej únii. [16] Ďalšie informácie sa nachádzajú na adrese http://www.analysysmason.com/EC_digital_dividend_study. [17] Zhrnutie je dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/topics/reorg/_digdiv_200907/index_en.htm. [18] Článok 8a ods. 3 (v predbežnom číslovaní) návrhu zrevidovanej rámcovej smernice. [19] Odporúčanie Komisie prijaté spolu s týmto oznámením. [20] Z najaktuálnejších údajov vyplýva, že to sú: Česká republika, Holandsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [21] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve. [22] Stanovisko RSPG k digitálnej dividende z 18. septembra 2009. http://rspg.groups.eu.int/rspg_opinions/index_en.htm [23] Patrí sem koordinácia s cieľom ukončiť súčasné využívanie podpásma na vysokovýkonné vysielanie a zorganizovať jeho prideľovanie tak, aby sa zabezpečili vhodné podmienky smerujúce k inovačnému využívaniu, napríklad bezdrôtovým širokým pásmom. [24] Pozri predseda J. M. Barroso (2009) „Politické usmernenia pre budúcu Komisiu“.http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf [25] Pozri aj stanovisko RSPG k „otázkam spektra na vonkajších hraniciach EÚ“, RSPG08-232 z 19. júna 2008. http://rspg.ec.europa.eu/_documents/documents/meeting/rspg16/rspg08232_finalopinion_outereuborders.pdf [26] Tri scenáre ponuky spektra a šesť scenárov dopytu po spektre (s meniacimi sa predpoveďami dopytu po vysielaní a bezdrôtových širokopásmových službách v priebehu času) sa porovnali s referenčným scenárom predstavujúcim výsledok pri absencii koordinácie na európskej úrovni. [27] Čistá inkrementálna súkromná hodnota (súčasná čistá hodnota zvýšená o úroky za 15 rokov). [28] Tieto čísla reprezentujú časť odhadovanej inkrementálnej hodnoty akcie koordinovanej EÚ v celom spektre digitálnej dividendy – za vysielanie a bezdrôtové široké pásmo – uvedenej v kapitole 1. Podrobnosti možno nájsť v dokumente o hodnotení vplyvu, oddiel 5.4. [29] Európska konferencia poštových a telekomunikačných správ. [30] Kognitívne rádiové technológie umožňujú rádiovým zariadeniam vypátrať frekvencie, ktoré ich primárny používateľ v danom okamihu nevyužíva, a dočasne ich využiť.