·Uľahčenie poskytovania kvalitných mediálnych služieb zmiernením rizika nežiaduceho verejného a súkromného zasahovania do redakčnej slobody. Cieľom návrhu je zaručiť, aby novinári a vydavatelia mohli pracovať bez zasahovania, a to aj vtedy, keď ide o ochranu ich zdrojov a komunikácie. Podporou redakčnej nezávislosti návrh zaručuje aj lepšiu ochranu záujmov príjemcov mediálnych služieb.

Európski poskytovatelia mediálnych služieb čelia aj rastúcemu zasahovaniu do svojich redakčných rozhodnutí a schopnosti poskytovať kvalitné mediálne služby (t. j. služby poskytované nezávisle a v súlade s novinárskymi normami) na vnútornom trhu, ako to dokazujú výročné správy Komisie o právnom štáte a Monitorovanie plurality médií. Problém je zapríčinený roztrieštenými zárukami na zabránenie zasahovaniu do redakčnej slobody všetkých médií a nerovnakými zárukami nezávislosti verejnoprávnych médií, čo vedie k deformáciám podmienok hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

V dôsledku toho Komisia po prijatí akčného plánu pre mediálny a audiovizuálny sektor v decembri 2020 spojila opatrenia zamerané na podporu spravodajských médií do jedného balíka pri plnom rešpektovaní redakčnej nezávislosti. Vytvorila napríklad špecializovaný nástroj na kapitálové investovanie v rámci programu InvestEU, MEDIA INVEST, ktorý je určený na podporu finančnej kapacity európskych audiovizuálnych spoločností. Kapitálová podpora je od roku 2022 dostupná aj pre spravodajské médiá v kombinácii s opatreniami investičnej pripravenosti s cieľom mobilizovať súkromných investorov a zvýšiť objemy kapitálových investícií. Komisia zároveň podporuje spustenie špecializovaného nástroja kapitálového spoluinvestovania v rámci programu InvestEU s nadáciami a filantropickými organizáciami s cieľom zamerať sa na tri konkrétne oblasti poslania vrátane „plurality médií, demokracie a kultúry“. Ďalším zameraním balíka sú inovácie: v rámci výskumných a inovačných a digitálnych programov sa ponúka financovanie na vývoj inovatívnych riešení, a to najmä vrátane výzvy na vytvorenie európskeho mediálneho dátového priestoru, ktorá sa má čoskoro uverejniť. Okrem toho inovatívny výskum financovaný v rámci programu Horizont 2020 a Horizont Európa pomáha pochopiť vplyv médií na občanov a demokraciu a poskytovať nástroje a stratégie na podporu zdravšieho a rozmanitejšieho mediálneho prostredia, boj proti dezinformáciám na internete a zlepšovanie novinárskych noriem. Pravidelné výmeny informácií so zástupcami priemyslu v kontexte európskeho fóra spravodajských médií prispievajú aj k monitorovaniu inovácií v sektore a poskytujú fórum na diskusiu o programe EÚ v tejto záležitosti.

Návrh je v súlade so Strategickým kompasom pre bezpečnosť a obranu a s príslušnými závermi Rady. Posilnením úlohy a spolupráce medzi regulačnými orgánmi v oblasti médií, a to aj v otázkach ovplyvňujúcich informačný priestor EÚ, návrh dopĺňa opatrenia prijaté na vypracovanie súboru nástrojov EÚ v oblasti zahraničnej manipulácie s informáciami a zahraničného zasahovania.

Návrh je v súlade aj s Protokolom o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch (Amsterdamský protokol), v ktorom sa uznáva právomoc členských štátov vymedziť verejnoprávne poslanie verejnoprávnych médií a zabezpečiť ich financovanie, pokiaľ takéto financovanie neovplyvňuje obchodné podmienky a hospodársku súťaž v EÚ v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. Amsterdamským protokolom sa nepriamo potvrdzuje, že verejnoprávne médiá patria do rozsahu pôsobnosti vnútorného trhu.

Návrh dopĺňa pravidlá EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré sa nezaoberajú priamo vplyvmi, ktoré by koncentrácie na trhu mohli mať na pluralitu alebo nezávislosť médií, a pravidlá štátnej pomoci, ktoré sa uplatňujú individuálne (často ex post) a neriešia dostatočne problémy spôsobené nespravodlivým prideľovaním štátnych zdrojov poskytovateľom mediálnych služieb. Návrh zaisťuje, aby štátna reklama systematicky podliehala ex ante pravidlám týkajúcim sa transparentnosti, najmä pokiaľ ide o príjemcov a vynaložené sumy, a spravodlivého prideľovania takejto reklamy. Návrh, a najmä ustanovenia o štátnej reklame, sú v súlade s návrhom nariadenia o transparentnosti a cielení politickej reklamy.

Iniciatíva náležite zohľadňuje Protokol o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch (Amsterdamský protokol) a článok 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Nebude zasahovať do právomoci členských štátov poskytovať finančné prostriedky verejnoprávnym médiám, aby mohli plniť svoje poslanie tak, ako im je zverené, vymedzené a organizované na vnútroštátnej úrovni, a nebude zasahovať ani do národných identít alebo regulačných tradícií v oblasti médií. Náležite zohľadňuje aj názory zainteresovaných strán, a teda vychádza z tvrdenia, že veľmi jednotné a podrobné pravidlá plurality médií v EÚ by boli nežiaduce a neprimerané, keďže takéto pravidlá sa musia prispôsobiť historickému a kultúrnemu prostrediu každého členského štátu. Iniciatíva naopak hľadá správnu rovnováhu medzi všeobecne formulovanými ustanoveniami a konkrétnejšími pravidlami v záujme dosiahnutia politických cieľov.

Výzva na predloženie dôkazov oznamujúca túto iniciatívu bola uverejnená 21. decembra 2021 a bola otvorená pre spätnú väzbu do 25. marca 2022. Celkovo bolo prijatých 1 473 odpovedí. Verejná konzultácia bola otvorená od 10. januára do 25. marca 2022 a v rámci nej prišlo 917 odpovedí. Propagovala sa prostredníctvom webového sídla Komisie, ako aj sociálnych médií a špecifických sietí. Kým výzva na predloženie dôkazov bola zameraná na získanie všeobecnej spätnej väzby v reakcii na oznámenie iniciatívy Komisiou, v rámci verejnej konzultácie sa zbierali názory prostredníctvom štruktúrovaného dotazníka, ktorý obsahoval konkrétne otázky súvisiace s iniciatívou.

Návrh vychádza z rozsiahlej konzultácie so zainteresovanými stranami v súlade so všeobecnými zásadami a normami Komisie pre konzultácie so zainteresovanými stranami.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh má formu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady. Z hľadiska problémov, ktoré sa majú riešiť, a vzhľadom na hospodársky, sociálny a politický kontext je nariadenie vhodnejšie ako smernica na zabezpečenie konzistentnej úrovne ochrany v celej EÚ a na zníženie regulačných rozdielov, ktoré by bránili nezávislému poskytovaniu mediálnych služieb na vnútornom trhu. Umožní rýchle uplatňovanie nových pravidiel EÚ, a teda rýchlejšie riešenie problémov. Tým sa zabráni zdĺhavému procesu transpozície, predíde možným rozdielom alebo deformáciám počas procesu transpozície, a to stanovením priamo uplatniteľných ustanovení a zabránením situáciám, keď členské štáty využívajú proces transpozície ako zámienku na zavedenie alebo zachovanie legislatívnych opatrení, ktoré sú v podstate proti nezávislým poskytovateľom mediálnych služieb alebo sú inak diskriminačné. Využitie nariadenia je výhodnejšie aj vzhľadom na inštitucionálnu zložku iniciatívy (zriadenie rady). Výber nariadenia je rovnako odôvodnený rastúcou digitalizáciou a cezhraničným poskytovaním mediálnych služieb, čo si vyžaduje rýchly a konzistentný prístup na celom vnútornom trhu. Stanovením priamo uplatniteľných ustanovení sa navrhovaným nariadením zaistí aj účinná a efektívna spolupráca medzi národnými regulačnými orgánmi a subjektmi členských štátov v oblasti médií.

Komisia vytvorí komplexný rámec na plynulé monitorovanie výstupu, výsledkov a vplyvu tohto legislatívneho nástroja. Zahŕňa to najmä nový nezávislý mechanizmus monitorovania na identifikáciu a posúdenie rizík pre fungovanie vnútorného trhu s mediálnymi službami. Hodnotenie nástroja a správa Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru sa predpokladajú do 4 rokov od nadobudnutia jeho účinnosti a potom každé 4 roky.

(16)Hlavnými aktérmi pri produkcii a poskytovaní dôveryhodného mediálneho obsahu sú novinári a vydavatelia, a to najmä pri informovaní o spravodajskom a publicistickom obsahu. Preto je veľmi dôležité chrániť schopnosť novinárov zhromažďovať, na základe faktov overovať a analyzovať informácie vrátane dôverne poskytnutých informácií. Najmä poskytovatelia mediálnych služieb a novinári (vrátane tých, ktorí pracujú v neštandardných formách zamestnania, napr. slobodné povolania) by mali mať možnosť spoľahlivej ochrany novinárskych zdrojov a komunikácie, a to aj pred využívaním technológií sledovania, keďže bez takejto ochrany môžu byť zdroje odradené od pomáhania médiám pri informovaní verejnosti o záležitostiach verejného záujmu. V dôsledku toho môže byť oslabená sloboda novinárov vykonávať svoju hospodársku činnosť a plniť svoju dôležitú úlohu „verejného strážcu“, čím sa môže negatívne ovplyvniť prístup ku kvalitným mediálnym službám. Ochrana novinárskych zdrojov prispieva k ochrane základných práv zakotvených v článku 11 charty.

(15)Členské štáty majú rozdielne prístupy k ochrane redakčnej nezávislosti, ktorá je stále viac spochybňovaná v celej Únii. Konkrétne vo viacerých členských štátoch dochádza k častejšiemu zasahovaniu do redakčných rozhodnutí poskytovateľov mediálnych služieb. Takéto zasahovanie môže byť priame alebo nepriame, zo strany štátu alebo iných aktérov vrátane subjektov verejného sektora, volených činiteľov, vládnych úradníkov a politikov, napríklad na získanie politickej výhody. Akcionári a iné súkromné strany, ktoré majú podiel na poskytovateľoch mediálnych služieb, môžu v snahe získať ekonomickú alebo inú výhodu konať spôsobom, ktorý presahuje nevyhnutnú rovnováhu na jednej strane medzi ich vlastnou podnikateľskou slobodou a slobodou prejavu, a na druhej strane medzi redakčnou slobodou prejavu a právami používateľov na informácie. Okrem toho nedávne trendy v oblasti mediálnej distribúcie a spotreby, a to najmä v online prostredí, boli podnetom pre členské štáty, aby uvažovali nad zákonmi zameranými na reguláciu poskytovania mediálneho obsahu. Prístupy používané poskytovateľmi mediálnych služieb na zaručenie redakčnej nezávislosti sa takisto líšia. V dôsledku takéhoto zasahovania a roztrieštenosti regulácie a prístupov sú na vnútornom trhu negatívne ovplyvnené podmienky vykonávania hospodárskych činností poskytovateľmi mediálnych služieb a v podstate aj kvalita mediálnych služieb, ktorú dostávajú občania a podniky. Je teda nevyhnutné zaviesť účinné záruky umožňujúce uplatňovanie redakčnej slobody v celej Únii, aby poskytovatelia mediálnych služieb mohli nezávisle produkovať a distribuovať svoj obsah cez hranice a aby príjemcovia služieb mohli prijímať takýto obsah.

(13)Na dobre fungujúcom vnútornom trhu s mediálnymi službami je dôležitý voľný tok dôveryhodných informácií. Poskytovanie mediálnych služieb by preto nemalo podliehať žiadnym obmedzeniam v rozpore s týmto nariadením alebo inými pravidlami práva Únie, ako je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ, ktorou sa stanovujú opatrenia potrebné na ochranu používateľov pred nezákonným a škodlivým obsahom. Obmedzenia by mohli vyplývať aj z opatrení, ktoré uplatňujú vnútroštátne subjekty verejného sektora v súlade s právom Únie.

(10)Štátna reklama by sa všeobecne mala chápať ako propagačné alebo sebapropagačné činnosti vykonávané širokou škálou orgánov alebo subjektov verejného sektora vrátane vlád, regulačných orgánov alebo subjektov, ako aj štátom vlastnených podnikov alebo iných štátom kontrolovaných subjektov v rôznych sektoroch na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni alebo na úrovni miestnych samospráv územných celkov s viac ako 1 miliónom obyvateľov, pre tieto orgány alebo subjekty alebo v ich mene. Vymedzenie štátnej reklamy by však nemalo zahŕňať núdzové oznámenia subjektov verejného sektora, ktoré sú potrebné napríklad v prípadoch prírodných alebo sanitárnych katastrof, nehôd alebo iných náhlych incidentov, ktoré môžu spôsobiť ujmu jednotlivcom.

(9)Vymedzenie merania sledovanosti by malo zahŕňať systémy merania vyvinuté ako schválené na základe odvetvových noriem v rámci samoregulačných organizácií, akými sú spoločné priemyselné výbory, a systémy merania vyvinuté mimo takýchto samoregulačných prístupov. Systémy vyvinuté mimo samoregulačných prístupov zvyčajne využívajú určití online aktéri, ktorí si merajú sledovanosť sami alebo poskytujú trhu svoje proprietárne systémy merania sledovanosti, ktoré nemusia nevyhnutne dodržiavať spoločne dohodnuté odvetvové normy. Vzhľadom na podstatný vplyv, ktorý majú takéto systémy merania sledovanosti na reklamný a mediálny trh, malo by sa na ne vzťahovať toto nariadenie.

(8)Na digitalizovanom mediálnom trhu môžu poskytovatelia platforiem na zdieľanie videí alebo veľmi veľkých online platforiem patriť do vymedzenia poskytovateľa mediálnych služieb. Takíto poskytovatelia vo všeobecnosti zohrávajú kľúčovú rolu pri usporiadaní obsahu, a to aj automatizovanými prostriedkami alebo algoritmami, ale neuplatňujú redakčnú zodpovednosť za obsah, ku ktorému poskytujú prístup. V stále konvergentnejšom mediálnom prostredí však niektorí poskytovatelia platforiem na zdieľanie videí alebo veľmi veľkých online platforiem začali vykonávať redakčnú kontrolu nad časťou alebo časťami svojich služieb. Takýto subjekt by mohol byť preto kvalifikovaný ako poskytovateľ platformy na zdieľanie videí alebo poskytovateľ veľmi veľkej online platformy a rovnako aj ako poskytovateľ mediálnych služieb.

(7)Na účely tohto nariadenia by sa vymedzenie mediálnej služby malo obmedziť na služby vymedzené v Zmluve, a preto by sa malo vzťahovať na akúkoľvek formu hospodárskej činnosti. Z tohto vymedzenia by sa mal vylúčiť obsah vytvorený používateľmi, ktorý je nahraný na online platformu, pokiaľ nepredstavuje profesionálnu činnosť obvykle poskytovanú za protihodnotu (či už finančného alebo iného charakteru). Takisto by sa z neho mala vylúčiť čisto súkromná korešpondencia, napr. e-maily, ako aj všetky služby, ktorých hlavným účelom nie je poskytovanie audiovizuálnych alebo zvukových programov či tlačových publikácií, čo znamená, keď obsah je len sprievodný k službe a nie jej hlavným účelom, ako sú reklamy alebo informácie týkajúce sa výrobku alebo služby poskytované na webových sídlach, ktoré neponúkajú mediálne služby. Vymedzenie mediálnej služby by malo zahŕňať najmä televízne alebo rozhlasové vysielanie, audiovizuálne mediálne služby na požiadanie, zvukové podcasty alebo tlačové publikácie. Z rozsahu tohto vymedzenia by sa mala vylúčiť podniková komunikácia a distribúcia informačných alebo propagačných materiálov pre verejné alebo súkromné subjekty.

(6)Príjemcovia mediálnych služieb v Únii (fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi členských štátov alebo požívajú práva priznané právom Únie, a právnické osoby usadené v Únii) by mali mať možnosť účinne využívať slobodu prijímať slobodné a pluralitné mediálne služby na vnútornom trhu. Pri podporovaní cezhraničného toku mediálnych služieb by sa na vnútornom trhu mala zabezpečiť minimálna úroveň ochrany príjemcov služieb. Bolo by to v súlade s právom prijímať a rozširovať informácie podľa článku 11 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Je teda potrebné harmonizovať určité aspekty vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa mediálnych služieb. V záverečnej správe konferencie o budúcnosti Európy občania vo svojich návrhoch vyzvali EÚ, aby ďalej podporovala nezávislosť a pluralitu médií, najmä zavedením právnych predpisov, ktorými by sa riešilo ohrozenie nezávislosti médií prostredníctvom celoúnijných minimálnych noriem.

(4)Vnútorný trh s mediálnymi službami je však nedostatočne integrovaný. Voľnému pohybu v rámci vnútorného trhu bránia početné vnútroštátne obmedzenia. Najmä rozdielne vnútroštátne pravidlá a prístupy týkajúce sa plurality médií a redakčnej nezávislosti, nedostatočná spolupráca medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi, ako aj netransparentné a nespravodlivé prideľovanie verejných a súkromných hospodárskych zdrojov sťažujú účastníkom mediálneho trhu pôsobiť a rozširovať svoju pôsobnosť cez hranice a spôsobujú nerovnaké podmienky v celej Únii. Integritu vnútorného trhu s mediálnymi službami môžu poškodzovať takisto poskytovatelia, ktorí sa systematicky angažujú v oblasti dezinformácií vrátane manipulácie s informáciami a zasahovania do nich a zneužívajú slobody vnútorného trhu, a to aj štátom kontrolovaní poskytovatelia mediálnych služieb, ktorí sú financovaní z určitých tretích krajín.

(17)Ochrana novinárskych zdrojov sa v súčasnosti v členských štátoch reguluje rôznorodo. Niektoré členské štáty poskytujú absolútnu ochranu pred nútením novinárov, aby zverejnili informácie, ktoré identifikujú svoj zdroj, v trestnom a správnom konaní. Iné členské štáty poskytujú kvalifikovanú ochranu obmedzenú na súdne konanie na základe určitých obvinení, kým ostatné poskytujú ochranu vo forme všeobecnej zásady. To vedie k fragmentácii na vnútornom mediálnom trhu. V dôsledku toho by novinári, ktorí čoraz častejšie pracujú na cezhraničných projektoch a poskytujú svoje služby cezhraničnému publiku, a v prípade rozšírenia aj poskytovatelia mediálnych služieb mohli čeliť prekážkam, právnej neistote a nerovnakým podmienkam hospodárskej súťaže. Ochrana novinárskych zdrojov a komunikácie si preto vyžaduje harmonizáciu a ďalšie posilňovanie na úrovni Únie.

(18)Verejnoprávne médiá zriadené členskými štátmi zohrávajú osobitnú úlohu na vnútornom mediálnom trhu tým, že ako súčasť svojho poslania zaisťujú, aby občania a podniky mali prístup ku kvalitným informáciám a k nestrannému mediálnemu pokrytiu. Verejnoprávne médiá však môžu byť obzvlášť vystavené riziku zasahovania vzhľadom na ich inštitucionálnu blízkosť k štátu a verejným finančným prostriedkom, ktoré dostávajú. Toto riziko môžu zvyšovať nerovnaké záruky týkajúce sa nezávislej správy a vyváženého pokrytia verejnoprávnymi médiami v celej Únii. Táto situácia môže viesť k neobjektívnemu alebo čiastočnému mediálnemu pokrytiu, narušiť hospodársku súťaž na vnútornom mediálnom trhu a negatívne ovplyvniť prístup k nezávislým a nestranným mediálnym službám. Vychádzajúc z medzinárodných noriem, ktoré v tejto súvislosti vypracovala Rada Európy, je teda potrebné zaviesť právne záruky pre nezávislé fungovanie verejnoprávnych médií v celej Únii. Takisto je potrebné zaručiť, aby poskytovatelia verejnoprávnych médií bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie o štátnej pomoci, mohli využívať dostatočné a stabilné financovanie na plnenie svojho poslania, ktoré umožňuje predvídateľnosť v ich plánovaní. O takomto financovaní by sa malo rozhodovať a prostriedky by sa mali vyčleňovať prednostne na viacročnom základe v súlade s úlohou poskytovateľov verejnoprávnych médií vykonávať verejnú službu s cieľom predísť možnému neprimeranému vplyvu každoročných rokovaní o rozpočte. Požiadavky stanovené v tomto nariadení nemajú vplyv na právomoc členských štátov pri poskytovaní financovania verejnoprávnych médií, ako je zakotvené v protokole č. 29 o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie.

(19)Je veľmi dôležité, aby príjemcovia mediálnych služieb s istotou vedeli, kto vlastní spravodajské médiá a kto za nimi stojí, aby mohli identifikovať a chápať možné konflikty záujmov, čo je nevyhnutným predpokladom pre formovanie dobre informovaných názorov, a následne sa aktívne zúčastňovať na demokracii. Takáto transparentnosť je aj účinným nástrojom na obmedzenie rizík zasahovania do redakčnej nezávislosti. Je preto potrebné zaviesť spoločné požiadavky na informácie pre všetkých príslušných poskytovateľov mediálnych služieb v celej Únii, ktoré by mali zahŕňať primerané požiadavky na zverejňovanie informácií o vlastníctve. V tejto súvislosti by nemali byť ovplyvnené opatrenia prijaté členskými štátmi podľa článku 30 ods. 9 smernice (EÚ) 2015/849. Požadované informácie by mali príslušní poskytovatelia zverejniť na svojich webových sídlach alebo na inom médiu, ktoré je ľahko a priamo prístupné.

(20)Integrita médií si takisto vyžaduje aktívny prístup k podporovaniu redakčnej nezávislosti zo strany spravodajských spoločností, najmä prostredníctvom interných záruk. Poskytovatelia mediálnych služieb by mali po dohodnutí sa na celkovej redakčnej línii medzi ich vlastníkmi a vydavateľmi prijať primerané opatrenia, aby sa zaručila sloboda vydavateľov prijímať jednotlivé rozhodnutia počas ich profesionálnej činnosti. Cieľ chrániť vydavateľov pred neprimeraným zasahovaním do ich rozhodnutí prijímaných o konkrétnom obsahu v rámci ich každodennej práce prispieva k zaisteniu rovnakých podmienok na vnútornom trhu s mediálnymi službami a kvality takýchto služieb. Tento cieľ je v súlade aj so základným právom prijímať a rozširovať informácie podľa článku 11 charty. Vzhľadom na tieto úvahy by poskytovatelia mediálnych služieb mali pre svojich príjemcov služieb zaistiť aj transparentnosť skutočných alebo potenciálnych konfliktov záujmov.

(21)Na zmiernenie regulačného zaťaženia by mali byť mikropodniky v zmysle článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ vyňaté z požiadaviek týkajúcich sa informácií a interných záruk s cieľom zaručiť nezávislosť jednotlivých redakčných rozhodnutí. Okrem toho by poskytovatelia mediálnych služieb mali mať možnosť prispôsobiť interné záruky svojim potrebám, najmä ak sú malými a stredne veľkými podnikmi v zmysle uvedeného článku. Odporúčanie, ktoré je pripojené k tomuto nariadeniu, obsahuje zoznam dobrovoľných interných záruk, ktoré sa v tejto súvislosti môžu prijať v rámci mediálnych spoločností. Toto nariadenie by sa nemalo interpretovať v tom zmysle, že zbavuje vlastníkov súkromných poskytovateľov mediálnych služieb ich prednostného práva stanoviť strategické alebo všeobecné ciele a podporovať rast a finančnú životaschopnosť svojich podnikov. V tejto súvislosti sa v tomto nariadení uznáva, že cieľ podporovania redakčnej nezávislosti je potrebné zosúladiť s legitímnymi právami a záujmami súkromných vlastníkov médií.

(22)Nezávislé národné regulačné orgány alebo subjekty sú kľúčové pre správne uplatňovanie právnych predpisov v oblasti médií v celej Únii. Národné regulačné orgány alebo subjekty uvedené v článku 30 smernice 2010/13/EÚ majú najlepšie predpoklady na zaistenie správneho uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa regulačnej spolupráce a riadne fungujúceho trhu s mediálnymi službami, ako sa predpokladá v kapitole III tohto nariadenia. S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie tohto nariadenia a iných právnych predpisov Únie v oblasti médií je potrebné zriadiť nezávislý poradný orgán na úrovni Únie, ktorý by združoval takéto orgány alebo subjekty a koordinoval ich opatrenia. Skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA), zriadená smernicou 2010/13/EÚ, bola nenahraditeľná pri podporovaní konzistentného vykonávania uvedenej smernice. Európska rada pre mediálne služby (ďalej len „rada“) by preto mala nadväzovať na skupinu ERGA a nahradiť ju. To si vyžaduje cielenú zmenu smernice 2010/13/EÚ s cieľom vypustiť jej článok 30b, ktorým sa zriaďuje skupina ERGA, a v dôsledku toho nahradiť odkazy na skupinu ERGA a jej úlohy. Zmena smernice 2010/13/EÚ týmto nariadením je v tomto prípade opodstatnená, keďže sa obmedzuje na ustanovenie, ktoré členské štáty nemusia transponovať a ktoré je určené inštitúciám Únie.

(23)Rada by sa mala skladať z vysokopostavených zástupcov národných regulačných orgánov alebo subjektov uvedených v článku 30 smernice 2010/13/EÚ, ktorých vymenujú takéto orgány alebo subjekty. V prípadoch, keď majú členské štáty viac príslušných regulačných orgánov alebo subjektov, a to aj na regionálnej úrovni, mal by sa vhodnými postupmi zvoliť spoločný zástupca a hlasovacie právo by malo ostať obmedzené na jedného zástupcu za každý členský štát. Týmto by sa nemala ovplyvniť možnosť ostatných národných regulačných orgánov alebo subjektov podľa potreby sa zúčastňovať na zasadnutiach rady. Rada by takisto mala mať možnosť po dohode s Komisiou pozvať na svoje zasadnutia odborníkov a pozorovateľov vrátane najmä regulačných orgánov alebo subjektov z kandidátskych krajín, z potenciálne kandidátskych krajín, z krajín EHP alebo ad hoc delegátov z iných príslušných vnútroštátnych orgánov. Rada by vzhľadom na citlivosť mediálneho sektora a postupy rozhodovania skupiny ERGA v súlade s jej rokovacím poriadkom mala prijímať svoje rozhodnutia na základe dvojtretinovej väčšiny hlasov.

(24)Bez toho, aby boli dotknuté právomoci udelené Komisii zmluvami, je nevyhnutné, aby Komisia a rada úzko spolupracovali. Rada by mala hlavne aktívne podporovať Komisiu pri plnení jej úloh zaistenia konzistentného uplatňovania tohto nariadenia a vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa vykonáva smernica 2010/13/EÚ. Na tento účel by mala rada predovšetkým radiť a pomáhať Komisii v regulačných, technických alebo praktických stránkach súvisiacich s uplatňovaním práva Únie, podporovať spoluprácu a účinnú výmenu informácií, skúseností a najlepších postupov a vypracúvať stanoviská po dohode s Komisiou alebo na jej žiadosť v prípadoch uvedených v tomto nariadení. Rada by na účinné plnenie svojich úloh mala mať možnosť spoliehať sa na odborné znalosti a ľudské zdroje sekretariátu, ktorý zabezpečuje Komisia. Sekretariát Komisie by mal rade poskytovať administratívnu a organizačnú podporu a pomáhať jej pri vykonávaní jej úloh.

(25)Pre riadne fungovanie vnútorného trhu s mediálnymi službami je nevyhnutná regulačná spolupráca medzi nezávislými regulačnými orgánmi alebo subjektmi pre médiá. V smernici 2010/13/EÚ sa však nestanovuje rámec štruktúrovanej spolupráce pre národné regulačné orgány alebo subjekty. Od revízie rámca EÚ pre audiovizuálne mediálne služby smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2018/1808/EÚ, ktorou sa rozšíril jej rozsah pôsobnosti na platformy na zdieľanie videí, stále rastie potreba úzkej spolupráce medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi, najmä pri riešení cezhraničných prípadov. Takáto potreba je odôvodnená aj z hľadiska nových problémov v mediálnom prostredí EÚ, ktoré sa snaží toto nariadenie riešiť, a to aj zverením nových úloh národným regulačným orgánom alebo subjektom.

(26)S cieľom zaistiť účinné presadzovanie právnych predpisov Únie v oblasti médií, zabrániť možnému obchádzaniu uplatniteľných pravidiel v oblasti médií nepoctivými poskytovateľmi mediálnych služieb a predísť vzniku ďalších prekážok na vnútornom trhu s mediálnymi službami je nevyhnutné stanoviť jasný a právne záväzný rámec pre účinnú a efektívnu spoluprácu národných regulačných orgánov alebo subjektov.

(27)Vzhľadom na celoeurópsky charakter platforiem na zdieľanie videí je potrebné, aby národné regulačné orgány alebo subjekty mali vyhradený nástroj na ochranu divákov, ktorí využívajú služby platforiem na zdieľanie videí, pred určitým nezákonným a škodlivým obsahom vrátane komerčných oznamov. Potrebný je najmä mechanizmus, ktorý by umožňoval každému národnému regulačnému orgánu alebo subjektu požiadať svojich partnerov, aby prijali nevyhnutné a primerané opatrenia s cieľom zaistiť presadzovanie povinností podľa tohto článku zo strany poskytovateľov platforiem na zdieľanie videí. V prípade, že použitie takéhoto mechanizmu nevedie k zmierlivému riešeniu, slobodu poskytovať služby informačnej spoločnosti z iného členského štátu možno obmedziť len vtedy, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES, a podľa postupu v ňom stanoveného.

(28)Veľmi dôležité je zaistiť konzistentný regulačný postup v súvislosti s týmto nariadením a so smernicou 2010/13/EÚ. Na tento účel a s cieľom prispieť k zaisteniu konvergentného uplatňovania právnych predpisov EÚ v oblasti médií môže Komisia podľa potreby vydať usmernenia k záležitostiam, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie aj smernica 2010/13/EÚ. Pri rozhodovaní o vydaní usmernení by Komisia mala zvážiť najmä regulačné otázky, ktoré ovplyvňujú významný počet členských štátov, alebo otázky s cezhraničným prvkom. Ide najmä o prípad vnútroštátnych opatrení prijatých podľa článku 7a smernice 2010/13/EÚ, ktoré sa týkajú náležitého zdôraznenia audiovizuálnych mediálnych služieb všeobecného záujmu. Vzhľadom na množstvo informácií a rastúce využívanie digitálnych prostriedkov na prístup k médiám je dôležité zabezpečiť zdôraznenie obsahu všeobecného záujmu s cieľom pomôcť dosiahnuť rovnaké podmienky na vnútornom trhu a dodržanie základného práva prijímať informácie podľa článku 11 Charty základných práv Európskej únie. Pokiaľ ide o možný vplyv vnútroštátnych opatrení prijatých podľa článku 7a na fungovanie vnútorného mediálneho trhu, usmernenia Komisie by boli dôležité pre dosiahnutie právnej istoty v tejto oblasti. Takisto by bolo užitočné poskytnúť usmernenie k vnútroštátnym opatreniam prijatým podľa článku 5 ods. 2 smernice 2010/13/EÚ s cieľom zaistiť verejnú dostupnosť prístupných, presných a aktuálnych informácií týkajúcich sa vlastníctva médií. Komisii by v procese prípravy usmernení mala pomáhať rada. Rada by mala Komisii poskytnúť najmä svoje regulačné, technické a praktické odborné znalosti týkajúce sa oblastí a tém, na ktoré sa príslušné usmernenia vzťahujú.

(29)S cieľom zaistiť rovnaké podmienky pri poskytovaní rôznych audiovizuálnych mediálnych služieb so zreteľom na technologický vývoj na vnútornom trhu je nevyhnutné nájsť spoločné technické predpisy pre zariadenia, ktorými sa kontroluje alebo riadi prístup k audiovizuálnym mediálnym službám a ich využívanie alebo ktoré prenášajú digitálne signály prenášajúce audiovizuálny obsah od zdroja k miestu určenia. V tejto súvislosti je dôležité vyhnúť sa rozdielnym technickým normám, ktoré vytvárajú pre priemysel a spotrebiteľov prekážky a dodatočné náklady, a zároveň podnecovať riešenia na vykonávanie existujúcich povinností súvisiacich s audiovizuálnymi mediálnymi službami.

(30)Regulačné orgány alebo subjekty uvedené v článku 30 smernice 2010/13/EÚ majú osobitné praktické odborné znalosti, ktoré im umožňujú účinne vyvažovať záujmy poskytovateľov a príjemcov mediálnych služieb pri súčasnom zabezpečení rešpektovania slobody prejavu. Toto je dôležité najmä vtedy, keď ide o ochranu vnútorného trhu pred činnosťami poskytovateľov mediálnych služieb usadených mimo Únie, ktorí sa zameriavajú na publikum v Únii, kde môžu okrem iného vzhľadom na kontrolu, ktorú môžu nad nimi vykonávať tretie krajiny, ohroziť verejnú bezpečnosť a obranu alebo predstavovať riziko ich ohrozenia. V tejto súvislosti je potrebné posilniť koordináciu medzi národnými regulačnými orgánmi alebo subjektmi, aby spoločne čelili možným ohrozeniam verejnej bezpečnosti a obrany prameniacim z takýchto mediálnych služieb, a vzhľadom na právny rámec zaistiť účinnosť a možnú koordináciu vnútroštátnych opatrení prijatých v súlade s právnymi predpismi Únie v oblasti médií. S cieľom zaistiť, aby sa mediálne služby pozastavené v niektorých členských štátoch podľa článku 3 ods. 3 a 5 smernice 2010/13/EÚ v týchto členských štátoch neposkytovali ďalej prostredníctvom satelitu alebo iných prostriedkov, mal by byť k dispozícii aj mechanizmus zrýchlenej vzájomnej spolupráce a pomoci, aby sa zaručil potrebný účinok príslušných vnútroštátnych opatrení v súlade s právom Únie. Okrem toho je nutné koordinovať vnútroštátne opatrenia, ktoré sa môžu prijať na boj proti ohrozeniam verejnej bezpečnosti a obrany poskytovateľmi mediálnych služieb usadenými mimo Únie a zameriavajúcimi sa na publikum v Únii, vrátane možnosti, že rada po dohode s Komisiou podľa potreby vydá stanoviská k takýmto opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné posúdiť riziká pre verejnú bezpečnosť a obranu so zreteľom na všetky relevantné skutkové a právne prvky na vnútroštátnej a európskej úrovni. Týmto nie je dotknutá právomoc Únie podľa článku 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

(31)Veľmi veľké online platformy fungujú pre väčšinu používateľov ako brána na prístup k mediálnym službám. Poskytovatelia mediálnych služieb, ktorí uplatňujú redakčnú zodpovednosť za svoj obsah, zohrávajú dôležitú úlohu pri distribúcii informácií a pri uplatňovaní slobody informácií online. Pri uplatňovaní takejto redakčnej zodpovednosti sa od nich očakáva, že budú konať svedomito a poskytovať informácie, ktoré sú dôveryhodné a rešpektujú základné práva, v súlade s regulačnými alebo samoregulačnými požiadavkami, ktorým podliehajú v členských štátoch. Ak sa preto poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem aj vzhľadom na slobodný prístup používateľov k informáciám domnievajú, že obsah poskytovaný takýmito poskytovateľmi mediálnych služieb nie je v súlade s ich obchodnými podmienkami, hoci neprispieva k systémovému riziku uvedenému v článku 26 nariadenia (EÚ) 2022/XXX [akt o digitálnych službách], mali by náležite zohľadniť slobodu a pluralitu médií v súlade s nariadením (EÚ) 2022/XXX [akt o digitálnych službách] a čo najskôr poskytnúť potrebné vysvetlenie poskytovateľom mediálnych služieb ako svojim komerčným používateľom v odôvodnení podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150. Na minimalizovanie vplyvu akéhokoľvek obmedzenia tohto obsahu na slobodný prístup používateľov k informáciám by sa poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem mali snažiť predložiť odôvodnenie pred nadobudnutím účinnosti obmedzenia bez toho, aby boli dotknuté povinnosti podľa nariadenia (EÚ) 2022/XXX [akt o digitálnych službách]. Toto nariadenie by hlavne nemalo brániť poskytovateľovi veľmi veľkej online platformy, aby v súlade s právom Únie, najmä podľa nariadenia (EÚ) 2022/XXX [akt o digitálnych službách], prijal promptné opatrenia buď proti nezákonnému obsahu šírenému prostredníctvom jeho služby, alebo s cieľom zmierniť systémové riziká, ktoré predstavuje šírenie určitého obsahu prostredníctvom jeho služby.

(32)Vzhľadom na očakávaný pozitívny vplyv na slobodu poskytovať služby a na slobodu prejavu je navyše odôvodnené, aby v prípadoch, keď poskytovatelia mediálnych služieb dodržiavajú určité regulačné alebo samoregulačné normy, sa ich sťažnosti proti rozhodnutiam poskytovateľov veľmi veľkých online platforiem vybavovali prednostne a bez zbytočného odkladu.

(33)Na tento účel by mali poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem zabezpečiť na svojom online rozhraní funkciu, ktorá by umožňovala poskytovateľom mediálnych služieb vyhlásiť, že spĺňajú určité požiadavky, a zároveň by sa mala zachovať možnosť neakceptovať takéto vlastné vyhlásenie, keď sa domnievajú, že tieto podmienky nie sú splnené. Poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem sa môžu spoliehať na informácie týkajúce sa dodržiavania týchto požiadaviek, napr. strojovo čitateľná norma iniciatívy Journalism Trust Initiative alebo iné relevantné kódexy správania. Na uľahčenie účinného vykonávania takejto funkcie a na riešenie akéhokoľvek možného zneužitia tejto funkcie môžu byť užitočné usmernenia Komisie, a to aj k spôsobom zapojenia príslušných organizácií občianskej spoločnosti do preskúmania vyhlásení, prípadne ku konzultácii s regulačným orgánom krajiny usadenia.

(34)V tomto nariadení sa uznáva význam samoregulačných mechanizmov v súvislosti s poskytovaním mediálnych služieb na veľmi veľkých online platformách. Predstavujú typ dobrovoľných iniciatív, napríklad vo forme kódexov správania, ktoré umožňujú poskytovateľom mediálnych služieb alebo ich zástupcom prijať medzi sebou a pre seba spoločné usmernenia, a to aj k etickým normám, náprave chýb alebo vybavovaniu sťažností. Spoľahlivá, inkluzívna a všeobecne uznávaná samoregulácia médií predstavuje účinnú záruku kvality a profesionality mediálnych služieb a je kľúčom k zabezpečeniu redakčnej integrity.

(35)Poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem by mali spolupracovať s poskytovateľmi mediálnych služieb, ktorí dodržiavajú normy dôveryhodnosti a transparentnosti a ktorí sa domnievajú, že obmedzenia ich obsahu často ukladajú poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem bez dostatočných dôvodov, s cieľom nájsť zmierlivé riešenie ukončenia akýchkoľvek neodôvodnených obmedzení a v budúcnosti sa im vyhnúť. Poskytovatelia veľmi veľkých online platforiem by sa mali zapájať do takýchto výmen v dobrej viere a osobitnú pozornosť venovať zabezpečeniu slobody médií a slobody informácií.

(36)Vychádzajúc z užitočnej úlohy, ktorú zohráva skupina ERGA pri monitorovaní dodržiavania kódexu postupov EÚ proti šíreniu dezinformácií jeho signatármi, by rada mala aspoň raz ročne zorganizovať štruktúrovaný dialóg medzi poskytovateľmi veľmi veľkých online platforiem, zástupcami poskytovateľov mediálnych služieb a zástupcami občianskej spoločnosti s cieľom podporiť prístup k rozmanitým ponukám nezávislých médií na veľmi veľkých online platformách, diskutovať o skúsenostiach a najlepších postupoch týkajúcich sa uplatňovania príslušných ustanovení tohto nariadenia a monitorovať dodržiavanie samoregulačných iniciatív zameraných na ochranu spoločnosti pred škodlivým obsahom vrátane iniciatív zameraných na boj proti dezinformáciám. Komisia môže podľa potreby preskúmať správy o výsledkoch takýchto štruktúrovaných dialógov pri posudzovaní systémových a vznikajúcich problémov v celej Únii podľa nariadenia (EÚ) 2022/XXX [akt o digitálnych službách] a môže požiadať radu, aby ju na tento účel podporila.