SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 v kone čnom znení 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU 
 
Sprievodný dokument 
 
Návrh  
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o právomoci a o uznávaní  a výkone rozsudkov v ob čianskych a obchodných veciach  
(Prepracované znenie) 
  
{KOM(2010) 748 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 1547 v kone čnom znení} 
SK    SK  
1. SÚVISLOSTI , KONZULTÁCIE A EXPERTÍZA  
Nariadenie Rady (ES) č. 44/2001 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov 
v občianskych a obchodných veciach (známe ako „Brusel I“), ktoré nadobudlo ú činnosť 
v marci 2002, tvorí základ justi čnej spolupráce v ob čianskych veciach v Európskej únii. 
Identifikuje, ktorý súd je príslušný na riešenie cezhrani čných sporov a zabezpe čuje hladké 
uznávanie a vymáhanie rozsudkov vydaných v inom členskom štáte. I ke ď sa vo všeobecnosti 
pokladá nariadenie za dobre fungujúci predpis,  konzultácie so zainteresovanými stranami 
a niekoľko štúdií uskuto čnených Komisiou odhalili potrebu reformy. V rovnakom duchu aj 
štokholmský program vyzýva k odstráneniu zvyšných obmedzení výkonu práv ob čanmi 
a spoločnosťami.  
Počas príprav revízie nari adenia Komisia uskuto čnila rozsiahle konzultácie so 
zainteresovanými stranami a externými odborníkmi. Na základe zelenej knihy za čala v apríli 
2009 verejné konzultácie a zadala vypracovanie celkovo štyroch štúdií, ktoré sa zaoberali 
rozličnými otázkami reformy. V rámci ďalšej externej štúdie a prieskumu Európskeho 
podnikate ľského testovacieho panelu sa zozbiera li empirické údaje na podporu prípravy 
hodnotenia vplyvu. Komisia zorganizovala aj dve významné konferencie, stretnutie 
s národnými expertmi a dve stretnutia  s expertmi v rozhodcovskej oblasti. Ďalšie pripomienky 
predložila medziútvarová riadiaca skupina Komisie.  
2. VYSVETLENIE PROBLÉMU , CIELE A  HODNOTENIE POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
2.1. VOĽNÝ OBEH ROZSUDKOV 
2.1.1.  Vysvetlenie problému a rozsah pôsobnosti 
Rozsudok vydaný v jednom členskom štáte nenadobúda automaticky ú činnosť v inom 
členskom štáte, ale musí sa uzna ť a vyhlási ť za vykonate ľný v osobitnom predbežnom 
súdnom konaní o „exequatur“ (vyhlásenie vykonate ľnosti). Toto konanie je nákladné a časovo 
náročné. V jednoduchom prípade stojí v EÚ prie mere 2 200 EUR. Táto suma sa môže 
v zložitejšom alebo napadnutom prípade zvýši ť exponenciálne (na približne 12 700 EUR). Za 
predpokladu, že 25 % všetkých prípadov sú zl ožité prípady, celkové náklady na konanie 
o doložke vykonate ľnosti predstavujú v EÚ viac ako 47 mil. € za rok. Čas na získanie doložky 
sa líši od nieko ľkých dní do nieko ľkých mesiacov, v prípade odvolania do dvoch rokov. Vo 
viac ako 90 % prípadov je konanie iba formalit ou, pretože neexistujú dôvody na zamietnutie 
uznania a výkonu. Len v prípade nieko ľkých rozhodnutí je podané odvolanie a odvolania sú 
zriedkavo úspešné. Konanie o doložke vykonate ľnosti ešte viac komplikuje zložité 
cezhraničné súdne konania, čo odrádza spolo čnosti od podnikania v cezhrani čnom obchode.  
2.1.2.  Ciele 
• Konkrétnym cie ľom tejto časti návrhu je dosiahnu ť skutočný voľný obeh rozsudkov vo 
všetkých ob čianskych a obchodných veciach.  
2.1.3.  Zachované politické možnosti 
• Politická možnos ť 1: Súčasný stav 
SK    SK • Politická možnos ť 3: Ponechanie doložky vykonate ľnosti pri sú časnom zjednodušení 
konania pre žalobcu.  
• Možnosti politiky 4A : Zrušenie konania o doložke vykonate ľnosti a zavedenie potrebných 
záruk na ochranu práv na obhaj obu. Konanie o doložke vykonate ľnosti sa však zachová pri 
rozsudkoch v prípadoch poškodzovania d obrého mena a vo veci kolektívneho 
odškodnenia. 
2.1.4.  Analýza vplyvu preferovanej možnos ti 4A: Zrušenie konania o doložke 
vykonateľnosti a zavedenie potrebných záruk 
a) Účinnosť: Táto možnos ť by v plnom rozsahu umožnila dosiahnu ť cieľ vytvorenia 
skutočného voľného obehu rozsudkov v Európskej únii. b) Kľúčové vplyvy : i) Ekonomický 
vplyv : Zrušenie konania o doložke vykonate ľnosti by odstránilo náklady a omeškania spojené 
so súčasným konaním o doložke vykonate ľnosti, čo by spolo čnostiam a ob čanom EÚ 
umožnilo ušetri ť značnú časť súčasných nákladov, ktoré predst avujú takmer 48 mil. EUR 
ročne. Vo ve ľkej väčšine prípadov, v ktorých vykonate ľnosť cudzieho rozsudku nie je 
žalovaným spochybnená, by žalobca musel znáša ť len minimálne náklady na preklad 
z dôvodu zavedenia štandardných formulárov, ktor é odstránia požiadavku na preklad celého 
rozsudku. Len v zložitých prípadoch by na ďalej vznikali náklady na  preklad celého rozsudku 
a na právne poplatky. Táto možnos ť by podnietila aj viac podnikov, najmä malých 
a stredných podnikov ( MSP ), aby sa podie ľali na cezhrani čných transakciách. V sú časnosti sa 
na cezhrani čnom obchode podie ľa len 25 % z 20 miliónov malých a stredných podnikov 
v Európe; t. j. 15 mil. MSP by mohlo potenciálne rozšíri ť svoje podnikanie do iných 
členských štátov. Ak by sa zruš ilo konanie o doložke vykonate ľnosti, 39 % z týchto MSP by 
omnoho viac inklinovalo k ú časti na cezhrani čných transakciách Ak by tak skuto čne urobila 
dokonca len štvrtina z nich, na vnútornom  trhu by pribudlo 1,4 mil. MSP. ii) Základné 
práva : Zrušenie konania o doložke vykonate ľnosti by sprevádzali pr ocesné záruky, ktoré by 
zabezpečili, aby sa rozsudok vydaný v rozpore s pr ávom na spravodlivý súdny proces 
a právom na obhajobu nemohol uzna ť a vykona ť. Táto možnos ť by preto bola v súlade 
s Chartou, najmä jej článkom 47. Ke ďže dôvody, ktoré by mohli by ť použité proti vykonaniu 
cudzieho rozsudku, do zna čnej miery zodpovedajú dôvodom, ktoré sa dnes môžu použi ť 
v rámci konania o doložke vykonate ľnosti, úrove ň súdnej ochrany by sa v porovnaní so 
súčasným stavom pri cezhrani čných konaniach neznížila. iii) Finančné náklady : Členským 
štátom by vznikli náklady v dôsledku potreby, aby sa právnici oboznámili s novým konaním. 
Tieto náklady by boli minimálne, ak by bo li vnútroštátne ochranné postupy vypracované 
podľa vzoru postupov prijatých na základe eu rópskych nástrojov, ktoré rušia konanie 
o doložke vykonate ľnosti pre ur čité typy žalôb. Návrh bude obsahova ť aj štandardný formulár 
s cieľom uľahčiť priame vymáhanie.  
2.1.5.  Porovnanie zachovaných možností a pref erovanej politickej možnosti 4A.  
Ciele/vplyv Možnos ť 1 – 
súčasný stav Možnosť 3 – 
zmiernenie 
zaťaženia žalobcu Možnosť 4A –
zrušenie konania 
o doložke 
vykonateľnosti 
Odstránenie zostávajúcich 
bariér vo ľného obehu 
rozsudkov  0 + ++ 
SK    SK Ekonomický vplyv 0 + + 
Finančné náklady 0 – – 
Základné práva 0 0 0 
 
2.2. UPLATŇOVANIE NARIADENIA V MEDZINÁRODNOM PRÁVNOM 
PORIADKU  
2.2.1.  Vysvetlenie problému  
• Pravidlá o právomoci uvedené v sú časnom nariadení sa (až na nieko ľko výnimiek) 
neuplatňujú, keď má žalovaný bydlisko mimo EÚ. V týchto prípadoch sa v nariadení 
odkazuje na vnútroštátne právo (tzv. „zostat kovú súdnu právomoc“). Vnútroštátne pravidlá 
týkajúce sa právomoci v prípade žalovaných z tretích krajín sa v rámci EÚ medzi 
jednotlivými členskými štátmi zna čne líšia. Ak má žalovaný bydlisko mimo Európskej 
únie: 
• občania a spolo čnosti EÚ nemajú rovnaký prístup k spravodlivosti, 
• pre spolo čnosti, ktoré podnikajú na vnútornom trhu, sú vytvorené nerovnaké podmienky, 
ktoré môžu vies ť k narušeniu hospodárskej sú ťaže, 
• presadzovanie európskych právnych predpi sov na ochranu slabších strán (napr. 
spotrebite ľov, zamestnancov, poistených at ď.) nie je zaru čené. 
2.2.2.  Ciele 
• Konkrétnym cie ľom je zlepši ť prístup k spravodlivosti, právnu istotu a ochranu ob čanov 
a spoločností z EÚ v sporoch súvisi acich s tretími štátmi.  
2.2.3.  Analýza zachovaných politických možností 
• Politická možnos ť 1: Súčasný stav  
• Možnosť politiky 3A: Minimálna harmonizácia pravidiel o právomoci (možnos ť 3A)  
• Možnosť politiky 4A: Úplná harmonizácia pravidiel o právomoci  
2.2.4.  Analýza vplyvu preferovanej politickej mo žnosti 4A: Úplná harmonizácia pravidiel 
o právomoci 
a) Účinnosť: Úplná harmonizácia pravidiel o právomoci by zabezpe čila úplný a rovnaký 
prístup k spravodlivosti na európskych súdoch. Prístup k spravodlivosti  by bol tiež v plnom 
rozsahu transparentný, pretože všetky prav idlá o medzinárodnej právomoci by sa zlú čili do 
jedného dokumentu – revidovaného  nariadenia. Táto možnos ť by tiež odstránila umelé 
rozlišovanie medzi žalovanými s bydliskom v EÚ  a mimo EÚ. Toto rozlišovanie sa už 
nenachádza v najnovších právnych pre dpisoch EÚ, konkrétne v nariadení 4/2009 
o vyživovacej povinnosti a ani v návrhu nari adenia Komisie o dedení a závetoch. b) Kľúčový 
vplyv: i) Ekonomický vplyv: Táto možnos ť zvýši možnosti spolo čností EÚ vies ť súdny spor 
SK    SK v EÚ a nie v zahrani čí. To bude ma ť za následok zníženie priemerných nákladov na súdne 
konania a skrátenie omeškania pre spolo čnosti z EÚ, pretože súdne konanie v európskom 
súdnom priestore je vo vše obecnosti lacnejšie a jednoduchšie  ako súdne konanie v krajine 
mimo EÚ. Vo vz ťahoch s tretími krajinami prev ažne chýbajú opatrenia justi čnej spolupráce 
a geografická vzdialenos ť príslušného súdu s najvä čšou pravdepodobnos ťou zvýši náklady na 
osobné dostavenie sa svedkov a strán na konani e. Harmonizácia pravid iel týkajúcich sa 
žalovaných z tretích krajín navyše zvýši právnu istotu a predvídate ľnosť, ktoré zasa 
pravdepodobne prinesú úsporu nákladov pre zú častnené spolo čnosti. Zlepšený právny rámec 
by mohol aj viac spolo čností podnieti ť k tomu, aby realizovali cezhrani čné transakcie. Okrem 
toho by sa odstránilo možné narušenie hospodárskej sú ťaže, ktoré vyplýva z rozdielov 
vnútroštátnych predpisov o právomoci. MSP : Každé zníženie nákladov bude obzvláš ť 
prospešné pre MSP, ktoré nemajú zdroje na  vedenie zložitých me dzinárodných sporov tak, 
ako ich vedú ve ľké spoločnosti. ii) Finan čné náklady: Možnosť 4A by si vyžiadala od 
členských štátov minimálne alebo dokonca žiadne finan čné náklady. iii) Základné práva: 
Úplná harmonizácia by zlepš ila prístup k spravodlivosti pre slabšie strany (spotrebite ľov, 
zamestnancov at ď.) v súlade s článkami 38 a 47 Charty, pretože by im zaru čila prístup 
k súdom EÚ v sporoch s žalovanými z kr ajín mimo EÚ. Okrem toho by táto možnos ť 
európskym spolo čnostiam zaru čila plný prístup k spravodlivosti v súdnych sporoch 
s žalovanými z tretích krajín. Vytvorenie fóra necessitatis  by zabezpe čilo, že európske 
spoločnosti by mali prístup k nejakému súdu v EÚ v prípade, ke ď by nemal právomoc žiadny 
iný súd zaru čujúci spravodlivé súdne konanie. Vytvorenie fóra ur čeného špeciálne pre 
žalovaných z krajín mimo EÚ by zlepšilo  prístup k spravodlivosti pre spolo čnosti z tých 
členských štátov, ktoré v sú časnosti nemajú vo svojom vnútroštátnom práve porovnate ľné 
ustanovenia. iii) Sociálny vplyv : Táto možnos ť by zabezpe čila, aby slabším stranám ostala 
ponechaná ochrana, ktorú im zaru čujú záväzné právne predpisy EÚ. iv) Tretie krajiny: 
Vplyv možnosti 4A na krajiny mimo EÚ by závisel od podstaty harmonizovaných pravidiel 
o právomoci. Proti plánovanému vytvoreniu fóra necessitatis a „mierne predimenzovanému“ 
pravidlu o právomoci (napr. na základe miesta  umiestnenia majetku, ktorý súvisí so sporom 
na danom území) možno len sotva namieta ť na diplomatickej úrovni. Vplyv na tretie krajiny 
by bol naopak pozitívny, pretože členské štáty by neboli oprávnené ponecha ť si vo svojom 
vnútroštátnom práve priaznivejšie podmienky prístupu k spravodlivosti. Ak by sa opä ť začali 
viesť medzinárodné rokovania o celosvet ovom dohovore o rozsudkoch, vplyv revízie na 
rokovaciu pozíciu EÚ by závisel aj od obsahu harmonizovaných pravidiel. Zatia ľ čo 
zosúladenie vnútroštátnych pravidiel ako takých  by bolo v tejto súvislosti neutrálne, obsah 
pravidiel by mohol ovplyvni ť pozíciu EÚ pri rokovaniach.  
2.2.5.  Porovnanie možností s preferovanou politickou možnos ťou  
Ciele/vplyv Možnos ť 1 Možnos ť 3A Možnos ť 4A 
Zlepšenie ochrany 
strán z EÚ v sporoch s žalovanými z krajín mimo EÚ. 0 + ++ 
Ekonomický vplyv 0 0 + 
Základné práva 0 + + 
Vplyv na tretie 
krajiny 0 0 0 alebo + 
SK    SK  
2.3. DOHODY O VO ĽBE SÚDU 
2.3.1.  Vysvetlenie problému a rozsah pôsobnosti 
Prevažná vä čšina podnikov z EÚ podie ľajúcich sa na cezhrani čnom obchode využíva dohody 
o voľbe súdu (takmer 70 % všetkých spolo čností a 90 % ve ľkých spolo čností).  
• Nariadenie uvádza do platnosti dohody o vo ľbe súdu, ale vyvolalo obavy, že ú činnosť 
týchto dohôd by v praxi mohla by ť ohrozená nekalým taktizovaním v súdnom konaní. Je to 
spôsobené ovplyvnením iným ustanovením nariadenia, tzv. diskre čným pravidlom (lis 
pendens), ktorého cie ľom je predchádza ť situáciám, aby sa dva súdy v EÚ zaoberali 
súčasne tým istým prípadom. Ustanovuje, že súd ktorý za čal konanie v spore ako druhý, 
musí preruši ť konanie až dovtedy, kým súd, ktorý za čal konať ako prvý, nerozhodne 
o právomoci. Strana sporu, ktorá má v úmysle vyhnú ť sa dohode o vo ľbe súdu, môže 
značne oddiaľovať konanie na zvolenom súde, ak najprv  zvolí (nepríslušný) súd v krajine, 
kde je súdny systém relatívne pomalý. Po čas uplynulých piatich rokov 7,7 % spolo čností 
uviedlo, že ich zmluvní partneri nedodržali doložku ur čujúcu príslušný súd.  
• Účinnosť dohôd o vo ľbe súdu sa musí zaru čiť aj za hranicami EÚ. EÚ rokovala 
o medzinárodnej dohode – Haagskom dohovore o dohodách o vo ľbe súdu, ktorý zlepší 
právnu istotu pre doložky o výbere fóra vo vz ťahoch medzi podnikate ľskými subjektmi; 
ratifikačný proces práve prebieha. Revízia nariadenia by mala zabezpe čiť, aby prístup 
k dohodám o vo ľbe súdu pre situácie v rámci EÚ, bol v súlade s prístupom, ktorý sa 
prípadne príjme pre situácie mimo EÚ. Pod ľa Haagskeho dohovoru súd, ktorý vo veci 
koná, ale nebol zvolený, musí prípad zamietnu ť, pokiaľ sa neuplatní niektorá z výnimiek 
ustanovených v dohovore.  
2.3.2.  Ciele  
Konkrétnym cie ľom je zvýši ť účinnosť dohôd o vo ľbe súdu. Reforma by mala u ľahčiť 
ratifikáciu Haagskeho dohovoru o dohodách o vo ľbe súdu Európskou úniou.  
2.3.3.  Opis zachovaných politických možností 
• Politická možnos ť 1: Súčasný stav  
• Politická možnos ť 2: Oslobodenie zvoleného súdu od povinnosti preruši ť konanie.  
• Politická možnos ť 3: Umožni ť, aby o právomoci prednostne rozhodol zvolený súd 
2.3.4.  Analýza vplyvov preferovanej politickej možnosti 3: Umožni ť, aby o právomoci 
prednostne rozhodol zvolený súd 
a) Účinnosť na dosiahnutie cie ľa: Možnos ť 3 by odrádzala od taktizovania pri žalobách 
s cieľom obísť platnú dohodu o vo ľbe súdu, takže by sa touto možnos ťou v plnej miere 
dosiahli vyššie uvedené ciele. b) Kľúčové vplyvy: i) Ekonomický vplyv : Možnos ť 3 by 
znížila náklady a skrátila omeškania, ktoré dnes spolo čnostiam vznikajú v dôsledku pokusov 
ich partnerov o úmyselné obchádzanie dohôd o vo ľbe súdu. Je pravdepodobné, že táto 
možnosť podnieti aspo ň časť 30 % podnikov, ktoré sa v sú časnosti nepodie ľajú na 
cezhraničnom obchode z dôvodu problémov spojených s cezhrani čnými súdnymi konaniami 
SK    SK alebo vymáhaním poh ľadávok, aby sa do tohto obchodu zapojil i. Zvýšilo by to právnu istotu 
pre podniky a ich dôveru v ú činnosť zmluvných dojednaní o riešení sporov. Nedostatkom 
tohto riešenia je, že by mohlo vies ť k prieťahom v súdnom konaní, kde ur čený súd napokon 
rozhodne o neplatnosti dohody (týka sa len 1,1 % spolo čností ročne) a strany napokon vedú 
súdny spor na inom súde. ii) Finančné náklady : Možnos ť 3 by si vyžiadala len minimálne 
náklady na implementáciu. iii) Základné práva : Možnos ť 3 by v plnom rozsahu zabezpe čila 
zohľadnenie vôle zmluvných strán dohodnú ť sa na voľbe súdu. To by zna čne zlepšilo situáciu 
strán, pokia ľ ide o slobodu podnikania, ktorá je zaru čená v článku 16 Charty. 
iv) Medzinárodné aspekty : Možnos ť 3 odráža riešenie prija té Haagskym dohovorom. 
Dôležité je, že (tak, ako je to uvedené v dohovore) prednos ť má zvolený súd, ktorý môže 
konať dokonca aj v prípade, ak za čal konanie ako druhý.  
2.3.5.  Porovnanie možností s preferovanou politickou možnos ťou 
Ciele/vplyv Možnos ť 1 
 súčasný stav Možnosť 2 
 oslobodenie od 
povinnosti preruši ť 
konanie. Možnosť 3 
prednosť má zvolený 
súd 
Odstránenie možností na zneužívanie 0 + ++ 
Ekonomický vplyv 0 + ++ 
Základné práva 0 + ++ 
Medzinárodné 
aspekty 0 + ++ 
 
2.4. VZŤAH MEDZI NARIADENÍM A ROZHODCOVSKÝM KONANÍM  
2.4.1.  Vysvetlenie problému  
Rozhodcovské konanie má v medzinárodnom obchode ve ľký význam, ke ďže ho pravidelne 
využívajú vä čšie spolo čnosti a nadnárodné spolo čnosti (okolo 63 % ve ľkých európskych 
spoločností uprednost ňuje rozhodcovské konanie pred  súdnym konaním). Rozhodcovské 
konanie v sú časnosti nepatrí do pôsobnosti nariadenia Brus el I. Existujú správy o problémoch 
týkajúcich sa vz ťahu rozhodcovského konania a súdneho konania. Konkrétne, strana 
spochybňujúca platnos ť dohody o rozhodcovskom konaní môže požiada ť súd, aby rozhodol aj 
vo veci samej. To môže vies ť k paralelnému súdnemu a rozhodcovskému konaniu s rizikom 
rozdielnych výsledkov, kde sa dohoda bude považova ť za neplatnú v jednom členskom štáte 
a platnú v inom členskom štáte. Túto situáciu môžu zneužíva ť strany vedúce spor, ktoré majú 
v úmysle dohodu o rozhodcovskom konaní obís ť. Tento problém, ktorý bol zdôraznený 
v nedávnom rozhodnutí Súdneho dvora vo  veci West Tankers obmedzuje ú činnosť 
rozhodcovských konaní v Európskej únii.  
SK    SK 2.4.2.  Cieľov  
Konkrétnym  cieľom tejto časti návrhu je zabezpe čiť transparentnos ť a predvídate ľnú 
koordináciu súdneho a rozhodcovské ho konania, ktorá zachováva alebo zlepšuje atraktívnos ť 
Európskej únie, ako miesta rozhodcovského konania.  
2.4.3.  Opis zachovaných politických možností 
• Politická možnos ť 1: Súčasný stav  
• Politická možnos ť 2: Predĺženie vylú čenia rozhodcovského konania z rozsahu 
pôsobnosti  
• Politická možnos ť 3A: Posilnenie ú činnosti dohôd o rozhodcovs kom konaní. Táto 
možnosť by stanovila, že súd, ktorý koná  v spore o dohode o rozhodcovskom 
konaní by musel preruši ť konanie, ak v spore konal rozhodcovský tribunál alebo 
súd v mieste rozhodcovského konania.  
2.4.4.  Analýza vplyvov preferovanej polit ickej možnosti 3A: Posilnenie ú činnosti dohôd 
o rozhodcovskom konaní.  
a) Účinnosť na dosiahnutie cie ľov: Táto politická možnos ť by umožnila v plnom rozsahu 
dosiahnuť vyššie uvedené ciele. Zaru čila by účinnosť dohôd o rozhodcovskom konaní 
odstránením rizika súbežnýc h konaní a obmedzením mož nosti nekalého taktizovania 
v súdnom konaní. Zabezpe čila by aj to, aby vo ľný obeh rozsudkov, ktoré sú v sú časnosti 
v obehu v EÚ, pokra čoval. b) Kľúčový vplyv:  i) Ekonomický vplyv : Možnos ť 3A by 
odstránila riziko výskytu nekalého taktiz ovania v súdnom konaní a z toho plynúcich 
ekonomických dôsledkov. Okrem toho by možnos ť 3A odstránila riziko paralelného súdneho 
a rozhodcovského konania, čím by sa výrazne zlepšila prí ťažlivosť rozhodcovského konania 
v EÚ a európskych arbitrážnych centier. ii) Finančné náklady : Ako pri možnosti 2, úprava 
nariadenia by si vyžiadala od členských štátov len minimálne náklady na implementáciu. iii) 
Základné práva : Rozhodcovské konanie by sa v prípade tejto možnosti stalo ú činnejšie 
a efektívnejšie než v prípade možností 1 a 2, čím by sa zlepšil prístup strán k alternatívnym 
spôsobom riešenia sporov. Okrem toho by táto možnos ť zlepšila prístup spolo čností, ktoré 
majú v úmysle spochybni ť (v dobrej viere) dohodu o rozhodcovskom konaní, 
k spravodlivosti, pretože by vytvorila jasný a transparentný právny rá mec pre takéto konanie 
a súčasne by vymedzila jasné pravidlá na posilnen ie právnej istoty a zabránila by zdržiavacím 
taktikám. V rámci tejto možnosti sa ďalej posilnia štandardy uvedené v článku 47 Charty EÚ. 
Napokon by zabezpe čila, aby sa v rámci Únie v maximálnej miere zoh ľadnila vô ľa strán, čo 
posilňuje ich slobodu uzatvára ť zmluvy a slobodu podnika ť, ako zaru čuje článok 16 Charty. 
iv) Tretie krajiny : Atraktívnos ť rozhodcovského konania v Európskej únii by sa zvýšila. 
2.4.5.  Porovnanie možností s preferovanou politickou možnos ťou 
Cieľ/vplyv: Možnos ť 1 
súčasný stav Možnosť 2 
predĺženie vylú čeniaMožnosti 3 
posilnenie ú činnosti 
Voľný obeh rozsudkov 0  –  + 
Zabezpečenie účinnosti 
rozhodcovského konania 0 + ++ 
SK    SK v EÚ 
Ekonomický vplyv 0 + + 
Základné práva 0 + ++ 
3. NEVYHNUTNOS Ť OPATRENÍ NA ÚROVNI EÚ (SUBSIDIARITA )  
Vyššie uvedené problémy týkajúce sa existencie konania  o doložke vykonate ľnosti, 
nedostato čná účinnosť dohôd o vo ľbe súdu a interakcia medzi rozhodcovským konaním 
a nariadením sú spôsobené pravidlami platného práva EÚ a možno ich napravi ť iba zásahom 
európskeho zákonodarcu. Na vytvorenie  rovnakých podmienok pre spolo čnosti pôsobiace na 
vnútornom trhu a zabezpe čenie vymáhate ľnosti práva „slabších st rán“, ktoré im zaru čuje 
právo EÚ, je nevyhnutná harmonizácia pravidiel o právomoci týkajúcich sa žalovaných z krajín mimo EÚ. Tieto ciele nemôžu dosiahnu ť samotné členské štát.  
4. P
RÁVNY ZÁKLAD  
Toto nariadenie bolo prijaté na základe článku 61 písm. c) a článku 67 ods. 1 Zmluvy 
o založení Európskeho spolo čenstva. Po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy tvorí 
právny základ pre prijatie revidovaného nariadenia článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 2 písm. 
a), c) a e) Zmluvy o fun govaní Európskej únie.  
5. PROPORCIONALITA OPATRENÍ EÚ 
Balík preferovaných možností vysvetlenýc h v tomto texte rešpektuje zásadu 
proporcionality. Zmeny navrhnuté v balí ku preferovaných politických možností 
nepresahujú rámec toho, čo je nevyhnutné na riešenie  identifikovaných problémov. 
Ako už bolo uvedené vyššie, výhody a úspory vyplývajúce z preferovaných 
politických možností vo ve ľkom prevažujú nad nákladmi a nevýhodami. Potenciál 
ekonomických úspor je zna čný, zatiaľ čo finančné náklady na vykonanie reformy 
v členských štátoch sú celkovo malé. Ba lík reforiem má potenciál podpori ť dôveru 
na vnútornom trhu a podnieti ť viacero spolo čností a ob čanov, aby sa podie ľali na 
cezhraničných transakciách a profitovali z existencie vnútorného trhu. Takáto 
intenzívnejšia ekonomická činnosť spolu s úsporami, ktoré reforma so sebou prináša, 
by mohli ob čanom a spolo čnostiam pomôc ť pri prekonávaní sú časnej finan čnej 
krízy.  
6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia vypracuje každých pä ť rokov hodnotiace správy o uplat ňovaní nariadenia. Ke ďže 
členské štáty v sú časnosti nezbierajú systematic ky štatistické údaje o uplat ňovaní nariadenia, 
revidované nariadenie bude obsahova ť požiadavku na poskytovanie príslušných informácií, 
konkrétne o po čte prípadov postúpených do osobitného postupu preskúmania vytvoreného na 
zabezpečenie základných práv žalovaného a o výsledkoch týchto postupov.