Osobitná správa Podpora z fondov politiky 
súdržnosti na výrobu 
energie z obnoviteľných 
zdrojov  – dosiahli sa ňou 
dobré výsledky?SK 2014  Č. 06
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014.
ISBN 978-92-872-0411-0
doi:10.2865/8616
© Európska únia 2014
V prípade akéhokoľvek použitia či reprodukcie fotky č. 1 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských 
práv.
Printed in Luxembourg
SK 2014  Č. 06
Osobitná správa Podpora z fondov politiky 
súdržnosti na výrobu 
energie z obnoviteľných 
zdrojov  – dosiahli sa ňou 
dobré výsledky?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
02
 Obsah
Body
 Glosár a skratky
I – VIII Zhrnutie
1 – 11 Úvod
1 – 3 Obnoviteľná energia
4 – 6 Ciele politiky EÚ – plán na rok 2020 týkajúci sa obnoviteľnej energie
7 Prekážky pre energiu z obnoviteľných zdrojov
8 Finančná podpora v rámci politiky súdržnosti na energiu  z obnoviteľných zdrojov
9 – 11 Zdieľané hospodárenie
12 – 13 Rozsah auditu a audítorský prístup
14 – 47 Pripomienky
14 – 16 Kontrolované projekty produkovali výstupy podľa plánu …
14 – 16 Celkovo boli projekty dobre naplánované a dosahovali ciele podľa plánu
17 – 21 … no pri realizácii narážali na určité problémy
17 – 21 Vo všetkých fázach projektov existuje priestor na ďalšie zlepšenie  – od verejného obstarávania cez 
prevádzkovanie až po monitorovanie a hodnotenie
22 – 25 … a vo väčšine prípadov neboli výsledky riadne merané alebo projekty nedosahovali ciele 
týkajúce sa výroby energie
22 – 23 Zber a vykazovanie údajov o OZE je možné zlepšiť
24 – 25 Výsledky projektov sa nie vždy dosiahli
26 – 31 Zásada nákladovej účinnosti nie je plne zohľadnená pri plánovaní projektov týkajúcich sa OZE
26 – 27 Nákladová účinnosť – dôležitý cieľ v súvislosti s výdavkami EÚ
28 – 31 Existuje priestor na presadzovanie nákladovej účinnosti v počiatočnej fáze
03 Obsah
32 – 40 … a existuje priestor aj pre nákladovo účinnejšie projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov
41 – 47 Finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti zabezpečili obmedzenú pridanú hodnotu EÚ – 
projekty týkajúce sa OZE v plnej miere neprispeli k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti energetiky 
48 – 54 Závery a odporúčania
 Príloha  I —  Prehľad pokroku členských štátov v plnení cieľa  
na rok 2020 týkajúceho sa OZE
 Príloha  II —  Rozdelenie finančných prostriedkov dostupných  
v rámci politiky súdržnosti (EFRR a KF na obdobie 2007 – 2013)  
na OZE a vybrané projekty v rokoch 2007 – 2012
 Príloha  III —  Zoznam kontrolovaných projektov týkajúcich sa výroby  
energie z obnoviteľných zdrojov
 Príloha  IV — Súhrnné hodnotenie výsledkov projektov týkajúcich sa OZE
 Odpovede Komisie
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
04
 Glosár  
a skratky
Ciele na rok 2020 týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie : V smernici 2009/28/ES o obnoviteľných zdrojoch 
energie, ktorá sa v členských štátoch mala začať vykonávať najneskôr v decembri 2010, sa stanovujú záväzné 
národné ciele pre všetky členské štáty, aby bol v roku 2020 podiel energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ 20 % vo 
všeobecnosti a konkrétne v odvetví dopravy 10 %. 
CO2 : Oxid uhličitý
ČŠ: Členský štát
EFRR : Európsky fond regionálneho rozvoja
EIA: Posúdenie vplyvov na životné prostredie
FV: Fotovoltika
KF: Kohézny fond 
Merné jednotky pre energiu :
 οGW, MW, kW  – giga/mega/kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  – giga/mega/kilowatthodina
 οkWp  – špičkový výkon v kilowattoch ( kilowatt peak ) – menovitý výkon fotovoltického panelu
Mŕtva váha : K účinku mŕtvej váhy dochádza vtedy, keď sa finančné prostriedky poskytnú na podporu príjemcu, 
ktorý by urobil tú istú voľbu aj bez poskytnutej pomoci. V takých prípadoch nemožno výsledok pripísať danej 
politike a pomoc vyplatená príjemcovi nemá žiaden priamy dosah. 
OZE : Obnoviteľné zdroje energie – energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a konkrétne veterná, solárna, 
aerotermálna, geotermálna, hydrotermálna energia a energia oceánov, vodná energia, biomasa, skládkový plyn, 
plyn z čistiarní odpadových vôd a bioplyny:
 ο Geotermálna energia je energia uložená vo forme tepla pod pevným zemským povrchom.
 ο Biomasa je biologicky rozložiteľná časť výrobkov, odpadu a zvyškov biologického pôvodu z poľnohospodárstva 
(vrátane rastlinných a živočíšnych látok), lesníctva a príbuzných odvetví vrátane rybárstva a akvakultúry, ako aj 
biologicky rozložiteľná časť priemyselného a komunálneho odpadu.
 ο Solárna energia je sálavé svetlo a teplo zo slnka zužitkované prostredníctvom rôznych technológií, napríklad 
systému solárneho vykurovania, solárneho fotovoltického systému a systému na výrobu solárnej termálnej 
elektrickej energie.
 ο Veterná energia znamená premenu energie z vetra na účelnú formu energie, napríklad výroba elektrickej 
energie prostredníctvom veterných turbín.
 ο Vodná energia je premenou kinetickej energie získanej z padajúcej alebo tečúcej vody na elektrickú energiu.
05 Glosár a skratky 
Pojem nákladovej účinnosti : Ide o schopnosť alebo potenciál kontrolovaného subjektu, činnosti, programu alebo 
operácie dosiahnuť určité výsledky pri primeraných nákladoch. Analýzy nákladovej účinnosti sú štúdie vzťahu 
medzi nákladmi a výsledkami projektu vyjadreného ako náklady na jednotku dosiahnutého výsledku1. Tento pojem 
sa vyzdvihuje aj vo finančných pravidlách EÚ (pozri bod 6). 
Pridaná hodnota EÚ : Vo všeobecnosti pridanú hodnotu EÚ zabezpečuje intervenčné opatrenie EÚ, pričom táto 
hodnota je navyše k hodnote, ktorú by za iných okolností vyprodukoval samotný členský štát prostredníctvom 
svojho opatrenia.
Smernica o obnoviteľných zdrojoch energie : Smernica 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie 
z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES.
Výkupná cena (VC) : Mechanizmus politiky, ktorého účelom je urýchliť investície do obnoviteľnej energie tým, 
že sa producentom obnoviteľnej energie ponúknu dlhodobé zmluvy spravidla založené na nákladoch na výrobu 
jednotlivých technológií.
1 ISSAI 3000: Štandardy a usmernenia na vykonávanie auditu výkonnosti na základe audítorských štandardov INTOSAI a praktických skúseností.
06
 Zhrnutie
I
Cieľom tohto auditu bolo zodpovedať otázku, či sa 
prostredníctvom dvoch najdôležitejších zdrojov 
financovania výdavkových programov EÚ na podporu 
obnoviteľnej energie  – Európskeho fondu regionál ‑
neho rozvoja a Kohézneho fondu (fondy politiky 
súdržnosti) – dosiahli dobré výsledky.
II
V programovom období 2007 – 2013 bolo na oblasť 
energie z obnoviteľných zdrojov pridelených pri ‑
bližne 4,7 mld. EUR. Dvor audítorov preskúmal, či boli 
finančné prostriedky v tomto období pridelené na 
nákladovo účinné a premyslené projekty týkajúce sa 
výroby obnoviteľnej energie, ktoré boli vybrané na 
základe vhodne stanovených priorít a majú racionálne 
ciele, ako aj to, do akej miery sa týmito finančnými 
prostriedkami dosiahli dobré výsledky z hľadiska 
plnenia cieľa na rok 2020 týkajúceho sa obnoviteľných 
zdrojov energie (OZE).
III
Dvor audítorov zistil, že 24 kontrolovaných2 projek ‑
tov výroby energie z obnoviteľných zdrojov dosiahlo 
plánované výstupy. Väčšina kontrolovaných projektov 
týkajúcich sa OZE bola dostatočne premyslená a po 
výbere pripravená na realizáciu. Pri realizácii projektov 
nedošlo k vážnemu prekročeniu nákladov ani časovým 
oneskoreniam a kapacity na výrobu energie z obno ‑
viteľných zdrojov boli inštalované podľa plánu a boli 
v prevádzke. Neboli zrejmé žiadne vážne riziká pre ich 
technickú udržateľnosť.
2 Výsledky auditu boli vyvodené z preskúmania 24 ukončených 
projektov výroby energie z obnoviteľných zdrojov z deviatich 
operačných programov financovaných z EFRR alebo KF na Malte, 
v Rakúsku, Poľsku, vo Fínsku a v Spojenom kráľovstve. Projekty 
boli z oblastí týkajúcich sa biomasy, fotovoltickej energie, solárnej 
termálnej energie a veternej energie.IV
Ciele týkajúce sa výroby energie sa dosiahli (alebo 
takmer dosiahli) a riadne merali v jednej tretine 
kontrolovaných projektov. Dvor audítorov zistil, že 
celková hodnota získaná za peniaze z fondov politiky 
súdržnosti, určené na projekty výroby energie z obno ‑
viteľných zdrojov, len v obmedzenej miere pomohla 
pri dosahovaní cieľa EÚ na rok 2020 týkajúceho sa OZE, 
pretože:
 οnákladová efektívnosť nebola hlavnou zásadou 
pri plánovaní a realizácii projektov výroby energie 
z obnoviteľných zdrojov a
 ο finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti 
zabezpečili malú pridanú hodnotu EÚ.
V
Konkrétnejšie Dvor audítorov našiel potenciál na 
zlepšenie v členských štátoch, ktoré boli súčasťou 
auditu: niektoré postupy verejného obstarávania 
nezabezpečovali úplnú transparentnosť, férovosť 
a efektívnosť výberu zmluvných dodávateľov; príprava 
nebola dostatočná na účinné monitorovanie a hodno ‑
tenie; v programoch sa nevysvetľovalo, ako finančné 
prostriedky EÚ prispejú nákladovo účinným spôsobom 
k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa OZE; nákladová 
účinnosť opatrení v rôznych odvetviach OZE nebola 
vždy faktorom v rozhodovaní o vyčleňovaní finanč ‑
ných prostriedkov z rozpočtov; v programoch neboli 
stanovené ukazovatele výkonnosti týkajúce sa moni ‑
torovania a hodnotenia.
VI
Dvor audítorov sa domnieva, že je potrebné vykonať 
zlepšenia, ak má financovanie v rámci týchto progra ‑
mov v maximálnej možnej miere prispieť k dosiahnutiu 
cieľov na rok 2020 týkajúcich sa OZE.
Zhrnutie 07
VII
Výdavky v oblasti politiky súdržnosti prinášajú úži ‑
tok aj hospodárstvu vo všeobecnosti a hoci priame 
meranie hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných 
miest – teda celkových cieľov politiky súdržnosti – 
nebolo súčasťou auditu, pri formulácii svojich pripo ‑
mienok a odporúčaní Dvor audítorov zohľadňoval aj 
kontext týchto cieľov politiky.
VIII
S ohľadom na pravdepodobne zlepšené vynakladanie 
finančných prostriedkov EÚ na podporu OZE v progra ‑
movom období 2014 – 2020 Dvor audítorov predkladá 
tieto odporúčania:
Odporúčanie 1
Komisia by prostredníctvom usmernení k príprave 
a výberu projektov, ako aj prostredníctvom pod ‑
mienok týkajúcich sa poskytovania financovania na 
investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov 
mala:
 οzabezpečiť, aby sa budúce programy týkajúce sa 
OZE spolufinancované v rámci politiky súdržnosti 
riadili zásadami nákladovej účinnosti, čo zahŕňa aj 
potrebu vyhnúť sa mŕtvej váhe. Programy musia 
byť založené na riadnom vyhodnotení potrieb, 
stanovení priorít, pokiaľ ide o nákladovo najúčin ‑
nejšie technológie (pričom sa nesmú diskriminovať 
jednotlivé odvetvia OZE), a optimálnom prispení 
k dosiahnutiu cieľa EÚ na rok 2020 týkajúceho sa 
OZE. V súvislosti s rozpočtom je potrebné stanoviť 
primerané ciele týkajúce sa výroby energie z obno ‑
viteľných zdrojov, ako aj kritériá výberu projektov 
so zameraním na nákladovú účinnosť výroby ener ‑
gie (zabránenie nadmernej kompenzácii projektov),
 οpresadzovať, aby členské štáty vytvorili stabilný 
a spoľahlivý právny rámec pre OZE vo všeobec ‑
nosti, spolu s plynulými postupmi pre integráciu 
elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do 
rozvodných sietí.Odporúčanie 2
Členské štáty by mali v súlade s usmernením Komisie 
stanoviť a uplatňovať minimálne kritériá nákladovej 
účinnosti, prispôsobené okolnostiam vzťahujúcim sa 
na projekty. Takisto by mali zlepšiť pridanú hodnotu 
finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky 
súdržnosti, a to zlepšením realizácie projektov týka ‑
júcich sa OZE, ako aj monitorovania a hodnotenia, 
a vytvorením databázy nameraných údajov o nákla ‑
doch na výrobu energie vo všetkých príslušných 
odvetviach OZE.
08
 Úvod
Obnoviteľná energia
01 
Energia z obnoviteľných zdrojov je 
dôležitá na zlepšenie bezpečnosti 
dodávok energie v EÚ, obmedzenie 
závislosti EÚ od tradičných (fosíl ‑
nych) palív a dovážanej energie a na 
zníženie emisií skleníkových plynov. 
Elektrická energia a teplo sa môžu 
získavať z množstva zdrojov – zo 
slnka (koncentrovaná solárna energia 
alebo fotovoltická energia), z vetra (na 
pevnine alebo na mori), vody (veľká, 
malá a mikrohydro energia), zo zeme 
(geotermálna energia na elektrickú 
energiu alebo teplo) a z biomasy (tuhý 
odpad, tekutý odpad, skládkový plyn 
a biologicky rozložiteľné časti prie ‑
myselného a komunálneho odpadu 
a tekuté biopalivá).
02 
Obnoviteľné zdroje energie (OZE) 
zohrávajú dôležitú úlohu v znižovaní 
emisií oxidu uhličitého CO2 a zlepšo ‑
vaní environmentálnej udržateľnosti. 
Rozvoj technológií OZE má navyše 
potenciál posilniť ekonomiku, prie ‑
myselnú konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť v EÚ. Očakáva sa, že 
ekonomická konkurencieschopnosť 
OZE sa v strednodobom až dlhodobom 
časovom horizonte vyrovná tradičným 
zdrojom energie3.
03 
Rozvoj obnoviteľnej energie sa sta ‑
novuje v článku 194 ods. 1 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie v kontexte 
vytvorenia a fungovania vnútorného 
trhu a potreby zachovať a zlepšiť život ‑
né prostredie.Ciele politiky EÚ  – plán  
na rok 2020 týkajúci sa 
obnoviteľnej energie
04 
EÚ už v roku 1997 deklarovala cieľ, 
aby OZE v roku 2010 tvorili 12 %. Rada 
Európskej únie stanovila pre EÚ cieľ, 
aby hrubá konečná spotreba energie 
získanej z OZE do roku 2020 predstavo ‑
vala 20 %, pričom vychádzala z plánu 
Komisie pre energiu z obnoviteľných 
zdrojov, v ktorom sa stanovuje spôsob 
začlenenia OZE do politík EÚ týkajú ‑
cich sa energie a na trhy s energiou 
(pozri prílohu I  týkajúcu sa národných 
cieľov OZE na rok 2020) 4. Smernica 
o obnoviteľnej energii prijatá v roku 
2009 je právne záväzným rámcom pre 
podporu OZE do roku 20205:
 οOkrem stanovenia celkového 
záväzného cieľa pre EÚ, ktorým je 
20 %, a záväzných národných cieľov 
v rozmedzí od 10 do 49 % do roku 
2020 smernica zlepšuje rámec pre 
podporu elektrickej energie z OZE 
(napr. zavedením požiadaviek pre 
členské štáty v súvislosti s prístu ‑
pom do elektrickej rozvodnej siete 
a zjednodušením administratívnych 
postupov).
 οV smernici sa od členských štátov 
požaduje, aby vypracovali národné 
akčné plány obsahujúce plány roz ‑
voja OZE, a vytvárali mechanizmy 
spolupráce medzi členskými štátmi 
s cieľom dosiahnuť cieľ OZE nákla ‑
dovo účinným spôsobom.3 KOM (2010) 639 v konečnom 
znení z 10. novembra 2010, 
„Energia 2020: stratégia 
pre konkurencieschopnú, 
udržateľnú a bezpečnú 
energiu“.
4 KOM(2006) 848 v konečnom 
znení z 10. januára 2007, 
„Cestovná mapa pre 
obnoviteľnú energiu  – 
Obnoviteľná energia 
v 21. storočí: budovanie 
udržateľnejšej budúcnosti“.
5 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2009/28/
ES z 23. apríla 2009 o podpore 
využívania energie 
z obnoviteľných zdrojov 
energie a o zmene a doplnení 
a následnom zrušení smerníc 
2001/77/ES a 2003/30/ES 
(„smernica o OZE“) (Ú. v. EÚ 
L 140, 5.6.2009, s. 16).
09 Úvod
05 
Členské štáty sú povinné zabezpečiť, 
aby ich podiel OZE zodpovedal orien ‑
tačným trajektóriám alebo ich prekra ‑
čoval na dosiahnutie cieľa na rok 2020 
týkajúceho sa OZE. Každé dva roky 
musia Komisii predložiť správu o vy ‑
konávaní smernice a pokroku dosa ‑
hovania príslušných cieľov. Opatrenia 
súvisiace s OZE sa majú zaviesť nákla ‑
dovo účinným spôsobom6. Komisia 
musí do 31. decembra 2014 vypracovať 
správu o pokroku vykonávania smerni ‑
ce o OZE7.
06 
Vo finančných pravidlách EÚ sa okrem 
toho stanovuje, že zásada nákladovej 
účinnosti musí byť dôležitým určujú ‑
cim faktorom pri rozhodovaní o verej ‑
ných výdavkoch8. Európsky parlament 
navyše poukázal na potrebu identi ‑
fikovať nákladovo najúčinnejšie OZE 
a nákladovo najoptimálnejšie politiky 
na naplnenie potenciálu OZE9. Podľa 
najnovšej správy Komisie o pokroku10 
bude celkový cieľ EÚ na rok 2020 týka ‑
júci sa OZE pravdepodobne prekroče ‑
ný, hoci nie všetky členské štáty plnili 
v roku 2012 svoje záväzné národné 
ciele podľa plánu (pozri prílohu I ). 
Po Zelenej knihe z roku 2013 Komisia 
stanovila východiskové faktory, ktoré 
treba zvážiť na účely politiky Únie 
v oblasti klímy a energetiky na obdo ‑
bie od roku 2020 do roku 2030, pričom 
v súvislosti s OZE navrhla pre EÚ záväz ‑
ný cieľ 27 %11.Prekážky pre energiu 
z obnoviteľných zdrojov
07 
Investíciám do OZE okrem vonkajších 
faktorov (napr. vývoj cien energie a do ‑
stupnosť pôžičiek) bráni v celej Únii aj 
množstvo prekážok špecifických pre 
jednotlivé odvetvia, ktoré členské štáty 
a Komisia zatiaľ neodstránili12:
 οinštitucionálne a právne prekážky, 
napr. priorita, ktorá sa na úrovni EÚ 
prisudzuje energetickým otázkam, 
sa nie vždy odráža na miestnej, 
regionálnej a národnej úrovni, 
pričom nedostatok jasných stratégií 
realizácie a nedostatok pružnosti 
príslušných správnych orgánov 
alebo vnútroštátnych právnych 
režimov, ako aj nejasné legislatívne 
a zmluvné rámce bránia podpore 
OZE; zložité postupy schvaľovania 
a povoľovania v súvislosti s plá ‑
novaním, výstavbou a prevádz ‑
kovaním objektov pre OZE, ako aj 
environmentálne požiadavky odrá ‑
dzajú navrhovateľov projektov od 
toho, aby predkladali realizovateľné 
návrhy projektov (chýbajúci účinný 
administratívny systém),
 οťažkosti pri integrácii elektrickej 
energie z obnoviteľných zdrojov do 
prenosnej alebo distribučnej siete 
(technické problémy, nepostaču ‑
júca infraštruktúra, diskriminačné 
praktiky brániace prístupu do siete, 
rozdelenie nákladov medzi pre ‑
vádzkovateľov siete, vládu a navr ‑
hovateľov projektov a skutočnosť, 
že výroba energie sa nemeria),
 οnestabilné a nespoľahlivé propa ‑
gačné a motivačné mechanizmy 
a nedostatok informácií pre dodá ‑
vateľov, zákazníkov a technikov brá ‑
nia využívaniu nákladovo účinných 
technológií.6 Odôvodnenia (9) a (41) 
smernice o OZE.
7 Článok 23 ods. 8 písm. c) 
smernice o OZE.
8 Článok 18 ods. 1 písm. h) 
delegovaného nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 1268/2012 
z 29. októbra 2012 o pravidlách 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) č. 
966/2012 o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie 
(Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
9 Uznesenie Európskeho 
parlamentu z 21. mája 
2013 o súčasných výzvach 
a možnostiach týkajúcich 
sa energie z obnoviteľných 
zdrojov na európskom 
vnútornom trhu s energiou 
(2012/2259(INI)).
10 COM (2013) 175 final 
z 27. marca 2013, „Správa 
o pokroku týkajúca sa energie 
z obnoviteľných zdrojov“.
11 COM(2013) 169 final 
z 27. marca 2013, „Zelená 
kniha  – Rámec pre politiku 
v oblasti zmeny klímy 
a energetickú politiku do 
roku 2030“. COM(2014) 15 
z 22. januára 2014, „Rámec 
politík v oblasti klímy 
a energetiky na obdobie rokov 
2020  až 2030“.
12 Pozri napríklad COM(2012) 271 
final zo 6. júna 2012, „Energia 
z obnoviteľných zdrojov: 
dôležitý aktér na európskom 
trhu s energiou“ a súvisiace 
správy o pokroku za roky 
2010 a 2012 vypracúvané 
každé dva roky: KOM(2011) 
31 v konečnom znení 
z 31. januára 2011 a COM(2013) 
175 final z 27. marca 2013. 
Pozri tiež správy európskych 
priemyselných združení 
v oblasti OZE (Európska 
rada pre obnoviteľnú 
energiu (EREC), a jej členské 
organizácie), najmä dokument 
rady EREC „ Analysis of 
deviation and barriers, 2013 
report “ (Analýza odchýlky 
a prekážok, správa za rok 
2013), www.keepontrack.eu/
publications .
10 Úvod
Finančná podpora v rámci 
politiky súdržnosti na 
energiu z obnoviteľných 
zdrojov
08 
Nástroje politiky súdržnosti – Európ ‑
sky fond regionálneho rozvoja (EFRR) 
a Kohézny fond (KF) – sú najdôleži ‑
tejšími zdrojmi financovania medzi 
výdavkovými programami EÚ13 na 
podporu energie z obnoviteľných 
zdrojov. Kým v programovom období 
2000 – 2006 sa na podporu projektov 
v tomto odvetví vynaložilo len 600 mil. 
EUR, v programovom období 2007 – 
2013 sa na energiu z obnoviteľných 
zdrojov pridelilo približne 4,7 mld. 
EUR, čo odráža omnoho väčší význam, 
ktorý sa pripisuje tejto oblasti politiky 
(pozri prehľad podľa členských štátov 
v prílohe II ). V programovom období 
2014 – 2020 sa podpora v rámci poli ‑
tiky súdržnosti na prechod na nízko ‑
uhlíkové hospodárstvo ešte viac zvýši 
a môže dosiahnuť aspoň 27 mld. EUR 
z EFRR14. Z Kohézneho fondu sa môže 
poskytnúť dodatočná podpora.13 Ďalšími programami EÚ na 
podporu OZE v programovom 
období 2007 – 2013 boli: 
Európsky energetický 
program pre obnovu, 
program Inteligentná energia 
pre Európu a rámcový 
program pre výskum.
14 Regióny budú musieť 
investovať minimálny podiel 
zdrojov EFRR (rozvinutejšie 
regióny 20 %, regióny 
v prechode 15 % a menej 
rozvinuté regióny 12 %) 
na podporu prechodu na 
nízkouhlíkové hospodárstvo 
vo všetkých odvetviach 
vrátane investícií do 
energie z obnoviteľných 
zdrojov (článok 4 ods. 1 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1301/2013 zo 17. decembra 
2013 o Európskom 
fonde regionálneho 
rozvoja a o osobitných 
ustanoveniach týkajúcich sa 
cieľa Investovanie do rastu 
a zamestnanosti, a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1080/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 289).
Výdavky v rámci politiky súdržnosti na OZE – hlavné fakty
 ο270,8 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky z EFRR/KF na obdobie 2007 – 2013
 ο0,6 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky na OZE z EFRR/KF na obdobie 2000 – 2006
 ο4,7 mld. EUR – celkové pridelené prostriedky na OZE z EFRR/KF na obdobie 2007 – 2013
Minimálne 27 mld. EUR – odhad minimálnych pridelených prostriedkov z EFRR na podporu prechodu na nízko ‑
uhlíkové hospodárstvo vrátane OZE na obdobie 2014 – 2020. Ďalšie prostriedky sa môžu prideliť z Kohézneho 
fondu (poznámka pod čiarou 14).Rámček 1
11 Úvod
Spoločné hospodárenie
09 
V rámci politiky súdržnosti členské 
štáty vypracúvajú jednotlivé operačné 
programy, zriaďujú a spravujú systémy 
riadenia a kontroly a každoročne pred ‑
kladajú Komisii správy o vykonávaní. 
Vnútroštátne alebo regionálne orgány 
ďalej v rámci každodenného riadenia 
vyberajú projekty a sú zodpovedné za 
ich realizáciu a hodnotenie.
10 
Riadiace orgány, sprostredkovateľské 
orgány a certifikačné orgány majú za 
úlohu riadiť vykonávanie operačných 
programov15. Na financovanie projek ‑
tov sa vzťahujú pravidlá a podmienky 
stanovené sčasti na úrovni EÚ16 a sčasti 
na úrovni členských štátov (orgány 
členských štátov zodpovedajú za výber 
projektov, posúdenie nákladov na 
projekty, ich prínosov a zisku, ako aj za 
hodnotenia hospodárskeho, sociálne ‑
ho a environmentálneho vplyvu).11 
Komisia vydáva usmernenia k vypracú ‑
vaniu operačných programov, schva ‑
ľuje operačné programy a dohliada 
na zriadenie a fungovanie systémov 
v členských štátoch. Vykonávanie ope ‑
račných programov v zásade monito ‑
ruje prostredníctvom prijatých správ 
o vykonávaní a účasťou v monitoro ‑
vacích výboroch. Okrem výročných 
správ o vykonávaní si Komisia môže od 
riadiacich orgánov vyžiadať špecifické 
informácie o programe a údaje o „vý ‑
bere projektov“.15 Súhrn vykonávacích pravidiel 
týkajúcich sa Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja, 
Európskeho sociálneho fondu 
a Kohézneho fondu v období 
2007 – 2013, vzťahujúcich 
sa aj na systémy riadenia 
a kontroly sú dostupné na 
internetovej stránke: http://
europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm
16 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25).
12
 Rozsah auditu  
a audítorský prístup
12 
Cieľom auditu bolo zodpovedať otáz ‑
ku, či sa prostredníctvom projektov 
investícií do energie z obnoviteľných 
zdrojov financovaných z EFRR a KF 
dosiahli dobré výsledky. Na tento účel 
sa vytvorili viaceré audítorské kritériá 
(pozri prílohu IV ) vychádzajúce z rôz ‑
nych zdrojov a štúdií vrátane zdrojov 
a štúdií útvarov Komisie. Dvor audíto ‑
rov skúmal, či sa kontrolované projekty 
vykonávali podľa plánu, či zabezpečili 
plánované výstupy a či splnili ciele 
týkajúce sa výroby energie. V rámci 
auditu sa analyzovalo najmä to, či boli 
finančné prostriedky v programovom 
období 2007  – 2013 pridelené na ná ‑
kladovo účinné a premyslené projekty 
týkajúce sa výroby energie z obnovi ‑
teľných zdrojov, ktoré boli vybrané na 
základe vhodne stanovených priorít 
a mali racionálne ciele, ako aj to, do 
akej miery tieto projekty prispeli k pl ‑
neniu cieľa na rok 2020 týkajúceho sa 
OZE.
13 
Výsledky auditu boli vyvodené z pre ‑
skúmania 24 ukončených projektov 
výroby energie z obnoviteľných zdro ‑
jov z deviatich operačných programov 
financovaných z EFRR alebo KF v Ra ‑
kúsku, vo Fínsku, na Malte, v Poľsku 
a Spojenom kráľovstve17. Projekty boli 
z oblastí týkajúcich sa biomasy, foto ‑
voltickej energie, solárnej termálnej 
energie a veternej energie18. V prílo -
he III  sa uvádza zoznam kontrolova ‑
ných projektov OZE.17 Na základe finančných 
prostriedkov pridelených 
v rámci operačných 
programov na OZE boli 
vybrané tieto programy:
 OP I – Investície do 
konkurencieschopnosti 
a lepšej kvality 
života  – 2007MT161PO001
 OP Dolné Rakúsko 2007 – 
2013: cieľ Regionálna 
konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť/ 
EFRR – 2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007 – 
2013: cieľ Regionálna 
konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť/ 
EFRR – 007AT162PO006
 OP Štajersko 2007 – 
2013: cieľ Regionálna 
konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť/ 
EFRR  – 2007AT162PO007
 OP Infraštruktúra a životné 
prostredie – 2007PL161PO002  
Regionálny operačný 
program Lubelské 
vojvodstvo  – 2007PL161PO007
 OP Západné Fínsko 2007 – 
2013: cieľ Regionálna 
konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť/ 
EFRR  – CCI2007FI162PO003
 OP Západný Wales a údolia: 
cieľ Konvergencia/  
EFRR – 2007UK161PO002
 OP Východný Wales: 
cieľ Regionálna 
konkurencieschopnosť 
a zamestnanosť/ 
EFRR – 2007UK162PO012
18 Z 24 kontrolovaných 
projektov sa deväť týkalo 
výroby elektrickej energie 
prostredníctvom veterných 
turbín plnej veľkosti 
alebo mikroturbín alebo 
fotovoltických panelov, 
15 projektov súviselo 
s výrobou tepla z biomasy 
alebo s ohrevom vody 
prostredníctvom solárnych 
kolektorov. Veľkosť projektov 
bola rôzna – od projektov 
s jediným solárnym panelom 
určeným pre domácnosti 
až po veterný park so 16 
turbínami.
13
 Pripomienky
Kontrolované projekty 
produkovali výstupy 
podľa plánu...
Celkovo boli projekty dobre 
naplánované a dosahovali 
ciele podľa plánu
14 
Kontrolované projekty týkajúce sa OZE 
boli dostatočne premyslené a po vý ‑
bere pripravené na realizáciu. Napriek 
pomerne dlhej prípravnej fáze v nie ‑
ktorých projektoch v oblasti bioma ‑
sy a veternej energie boli dôležité 
povolenia, licencie a technické plány 
zvyčajne zabezpečené pred schvále ‑
ním projektu. V príslušných prípadoch 
sa tiež zabezpečilo pripojenie inštalácií 
do prenosnej alebo distribučnej siete 
alebo uzatvorenie zmlúv s dostatoč ‑
ným počtom odberateľov19.
15 
V rámci projektov nedošlo k význam ‑
nému prekročeniu nákladov ani 
oneskoreniam. Kontrolované projekty 
týkajúce sa OZE sa vcelku realizovali 
podľa stanovených harmonogramov, 
prípadne došlo len k pomerne malému 
časovému sklzu (len v dvoch prípadoch sa realizácia projektu oneskorila o viac 
než šesť mesiacov, pričom v jednom 
z nich to bolo v dôsledku odstávky pre 
opravu malej kombinovanej tepelnej 
elektrárne a elektrárne na výrobu elek ‑
trickej energie). V priebehu realizácie 
neboli náklady výrazne prekročené. 
V rámčeku 2  sa uvádzajú príklady 
kontrolovaných projektov týkajúcich 
sa OZE.
16 
S výnimkou jedného zariadenia na bio ‑
masu20 boli kapacity na výrobu energie 
z obnoviteľných zdrojov inštalované 
a v prevádzke podľa plánu. Neboli zrej ‑
mé žiadne vážne riziká pre ich tech ‑
nickú udržateľnosť. Nezistilo sa veľa 
odchýlok od pôvodného plánovania 
a schválených návrhov projektov. Ka ‑
pacity na výrobu energie inštalované 
v rámci projektov spravidla zodpove ‑
dali rozhodnutiam o spolufinancovaní. 
Zariadenia fungovali bez výrazných 
technických alebo iných problémov od 
ich uvedenia do prevádzky. Len nie ‑
koľko výrobných jednotiek z kontrolo ‑
vaných projektov nebolo v prevádzke. 
Prevádzkovatelia disponovali dostatoč ‑
nými odbornými znalosťami a zdrojmi 
na zabezpečenie hladkého fungovania 
a pravidelnej údržby inštalácií.19 Napríklad podmienkou 
schválenia kontrolovaných 
projektov v oblasti biomasy 
v Rakúsku bol dostatočný 
počet odberateľov 
vyprodukovanej tepelnej 
energie.
20 Jedna elektráreň na biomasu 
v Rakúsku sa odchýlila od 
pôvodného plánu tým, že 
finančné prostriedky EÚ 
použila na rozšírenie tepelnej 
siete namiesto inštalovania 
druhého bojlera, ako sa 
pôvodne plánovalo. K tejto 
odchýlke došlo v očakávaní 
zvýšenia kapacity distribúcie 
tepla na uspokojenie 
dodatočných odberateľov a z 
hľadiska riadneho finančného 
hospodárenia preto nejde 
o nedostatok.Fotografia 1Pohľad na vnútro elektrárne na biomasu v Bruck an der 
Mur, Rakúsko (inštalácia a prevádzka podľa plánu)
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

14 Pripomienky Fotografia 2Drevná štiepka v skladovacom zásobníku v elektrárni na biomasu v Bruck an der 
Mur, Rakúsko
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
Príklady kontrolovaných projektov týkajúcich sa OZE spolufinancovaných v rámci 
politiky súdržnosti – výstupy
Viac informácií o výstupoch projektov sa nachádza v  prílohe III .
Biomasa
V Rakúsku boli postavené tri kontrolované teplárne na biomasu (s kapacitou od 3 MW do 8 MW) s časťami diaľ ‑
kovej rozvodnej siete (v dĺžke od 0,6 do 11 km). Dodávali teplo a teplú vodu spolu 266 odberateľom (súkrom ‑
ným osobám alebo priemyselným spoločnostiam).
Tri kontrolované projekty vo Fínsku sa týkali inštalácie nových bojlerov na pelety z biomasy alebo drevnú 
štiepku (s kapacitou od 0,8 MW do 2,5 MW). Nahradili staré bojlery na fosílne palivo (ťažký vykurovací olej). 
Dva z týchto projektov zahŕňali aj vybudovanie siete potrebnej na diaľkové vykurovanie (v dĺžke 0,6 a 3 km).
Veterná energia
V Poľsku bolo vybudovaných päť veterných parkov s kapacitou na výrobu energie od 3,2 do 38 MW. Zariade ‑
nia zahŕňajú celú potrebnú infraštruktúru (rozvodne pre vysoké/stredné napätie, prípojky na rozvodnú sieť 
a obslužné komunikácie).
Solárna energia (fotovoltické systémy a solárne kolektory)
V rámci dvoch projektov na Malte sa na verejné budovy inštalovali systémy na získanie energie prostredníc ‑
tvom fotovoltických zariadení spolu s príslušným technickým vybavením a monitorovacími systémami. Jeden 
z projektov dopĺňala malá veterná turbína.
V piatich podobných projektoch v Poľsku sa inštalovali sady plochých solárnych kolektorov pre domácnosti 
a verejné budovy v piatich obciach s cieľom dodávať ich obyvateľom teplú vodu. Solárne kolektory si nainšta ‑
lovalo celkovo vyše 3 000 súkromných a verejných používateľov. Súčasťou jedného z projektov bolo aj poulič ‑
né osvetlenie a fotovoltické panely.Rámček 2
15 Pripomienky
... no pri realizácii narážali 
na určité problémy
Vo všetkých fázach projektov 
existuje priestor na ďalšie 
zlepšenie  – od verejného 
obstarávania cez prevádzko -
vanie až po monitorovanie 
a hodnotenie
17 
Ťažkosti pri integrácii elektrickej ener ‑
gie z OZE do siete bránili riadnemu 
využitiu OZE. V celej EÚ sa identifiko ‑
valo, že rozvoj siete je jednou z hlav ‑
ných prekážok pre rozsiahlu integráciu 
elektrickej energie z OZE do prenosnej 
a distribučnej siete21. Únia a členské 
štáty preto musia v rámci budovania 
vnútorného trhu s energiou investo ‑
vať do vnútroštátnych sietí, ako aj to do cezhraničných prepojení. Vlastníci 
kontrolovaných projektov poukazovali 
na to, že voľná kapacita sietí neposta ‑
čuje22, siete treba rozšíriť a moderni ‑
zovať a transparentnejšie rozdelenie 
nákladov medzi prevádzkovateľov 
sietí, vládu a navrhovateľov projektov 
by zlepšilo efektívnosť celého systému. 
Hoci len v niekoľkých kontrolovaných 
projektoch došlo k problémom pri pri ‑
pojení na sieť, sprístupnenie energie 
z obnoviteľných zdrojov nesprevádza 
skvalitňovanie sietí v členských štá ‑
toch. Vnútroštátne orgány a prevádz ‑
kovatelia OZE v súvislosti s prekážkami 
pre účinnú integráciu energie z obno ‑
viteľných zdrojov do sietí často spomí ‑
nali technické problémy a problémy 
súvisiace s nákladmi. V  rámčeku 3  sa 
uvádza príklad problémov v súvislosti 
s elektrickou energiou z obnoviteľných 
zdrojov v sieti.21 COM(2013) 175 final.
22 Pozri tiež smernicu 
Európskeho parlamentu 
a Rady 2005/89/
ES z 18. januára 2006 
o opatreniach na 
zabezpečenie bezpečnosti 
dodávok elektrickej energie 
a investícií do infraštruktúry 
(Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 22). 
V článku 3 ods. 2 písm. f) sa 
stanovuje, že členské štáty 
pri vykonávaní opatrení na 
zabezpečenie bezpečnosti 
dodávok elektrickej energie 
zohľadnia potrebu zabezpečiť 
dostatočnú prenosovú 
a výrobnú rezervnú kapacitu 
pre stabilné fungovanie.Fotografia 3Veterný park v Goliciach, Poľsko
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

16 Pripomienky
18 
Komisia vo svojej analýze správ 
členských štátov o pokroku v oblasti 
energie z obnoviteľných zdrojov za rok 
2011 konštatovala, že pokrok v odstra ‑
ňovaní administratívnych prekážok je 
stále pomalý, pričom postupy schvaľo ‑
vania a povoľovania sú zložité a odrá ‑
dzajúce24. V členských štátoch, v kto ‑
rých sa konal audit, existuje potenciál 
na zlepšenia. Pri audite sa napríklad 
zistilo, že Malta začala rozvíjať OZE až 
v období 2007  – 2013, pričom trh pre 
OZE zatiaľ nie je úplne vyspelý. Doteraz nebol plne vytvorený účinný adminis ‑
tratívny systém. Okrem toho v Poľsku 
a v Spojenom kráľovstve čiastočne 
chýbali harmonizované prístupy na 
národnej alebo regionálnej úrovni na 
koordináciu práce príslušných orgánov. 
Predovšetkým meranie a vykazovanie 
výsledkov projektov v oblasti energeti ‑
ky bolo slabé a údaje sa teda nevyuží ‑
vali na porovnanie projektov a jednot ‑
livých odvetví OZE, z čoho by vyplynuli 
užitočné informácie pre navrhovanie 
budúcich opatrení.24 SWD(2013) 102 final 
z 27. marca 2013 „Správa 
o pokroku týkajúca sa energie 
z obnoviteľných zdrojov“.Vstup elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do siete v Poľsku, integrácia 
elektrickej energie z fotovoltického systému do siete na Malte
Chabý stav prenosnej a distribučnej siete a nedostatok voľných kapacít sú hlavnými prekážkami pre ďalšiu 
integráciu elektrickej energie z fotovoltického systému a veternej energie v Poľsku. Rozvoju OZE bránili okrem 
potreby rozšírenia a modernizácie sieťovej infraštruktúry aj komplikácie pri získavaní potrebných povolení na 
pripojenie na sieť (právne a technické problémy, ako aj poplatky za pripojenie na sieť)23. V kontrolovaných pro ‑
jektoch týkajúcich sa veternej energie bola dodacia lehota na vybudovanie zariadení vrátane požadovaných 
povolení na pripojenie do siete štyri až päť rokov.
Jasné usmernenia k územným rozhodnutiam a stavebným povoleniam boli v príslušných prípadoch k dispozí ‑
cii v súvislosti so solárnymi a fotovoltickými inštaláciami na Malte. Avšak v rokoch 2010 a 2011, keď sa uviedli 
do prevádzky viaceré projekty spolufinancované EÚ, vznikali problémy s napájaním vytvorenej elektrickej 
energie, pričom väčšinou išlo o elektrickú energiu presahujúcu vlastnú spotrebu výrobcov. Keďže prevádzko ‑
vateľ siete nenainštaloval meracie prístroje, výrobcovia neboli až štyri mesiace kompenzovaní za elektrickú 
energiu podľa výkupnej ceny.
23 Integrácia elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do elektrickej siete a na trh s elektrickou energiou – Integrácia OZE. Národná správa: 
Poľsko. Eclareon, Oeko‑Institut e. V., 20.12.2011.Rámček 3
17 Pripomienky
19 
V Rakúsku sa však našiel príklad dobrej 
praxe. Nástroj riadenia kvality pre 
teplárne na biomasu zabezpečoval 
vhodný spôsob monitorovania v tomto 
členskom štáte („QM Heizwerke“, pozri 
rámček 4 ).
Monitorovanie projektov v Rakúsku
Všetky teplárne na biomasu zabezpečujúce diaľkové vykurovanie s kapacitou nad 400 kW a/alebo zásobujúce 
teplom sieť v dĺžke viac než 1 km sú povinné vykonávať riadenie kvality. Koordinácia procesu financovania 
a spravovanie potrebných údajov o plánovaní a prevádzke sa vykonáva pomocou databázy, ktorá poskytuje 
štandardnú platformu pre príjemcov v rámci projektov, ako aj technické a ekonomické údaje pre manažérov 
kvality a platformu IT na monitorovanie a optimalizáciu operácií. Systém „QM Heizwerke“ bol zavedený v roku 
2006 a obsahuje údaje z vyše 100 teplární na biomasu.
Odkaz na internetovú stránku: www.qm ‑heizwerke.atRámček 4 Fotografia 4Audítori pri kontrole elektrárne na biomasu vo Weissenbach an der Triesting, Rakúsko
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

18 Pripomienky
20 
Pri postupoch verejného obstarávania 
nebola zabezpečená úplná transpa ‑
rentnosť, férovosť ani efektívnosť 
výberu zmluvných dodávateľov:
 οVýberové konania v rámci dvoch 
kontrolovaných projektov v súvis ‑
losti s fotovoltickými systémami 
na Malte sa museli zrušiť, pretože 
žiadna z ponúk nespĺňala technické 
alebo administratívne požiadavky. 
Príčinou boli buď zbytočne vy ‑
soké technické požiadavky alebo 
príliš zložité postupy a podmienky. 
V oboch prípadoch došlo k urči ‑
tému oneskoreniu a konkurencii 
medzi uchádzačmi bránili prekážky.
 οV dvoch projektoch v Poľsku boli 
modely veterných turbín zbytoč ‑
ne špecifikované v stavebných 
plánoch alebo stavebných povole ‑
niach. Zadávacie špecifikácie teda 
nezabezpečovali verejnú súťaž 
zahŕňajúcu primeranú konkurenciu 
ani najlepší pomer medzi cenou 
a kvalitou. V inom projekte sa 
takisto vopred stanovil konkrétny 
typ solárneho kolektora. V oboch výberových konaniach bola medzi 
predloženými ponukami len jedna, 
ktorá spĺňala technické špecifikácie.
 οImplementačným orgánom a prí ‑
jemcom v rámci projektov chý ‑
bali dostatočné odborné znalosti 
o technológiách OZE, súvisiacich 
trhoch a rámcoch verejného 
obstarávania. Viaceré zariadenia 
súvisiace s OZE a inštalačné práce 
mali podobný, niekedy identický 
charakter a malú veľkosť, najmä 
pokiaľ ide o operácie v rámci 
grantových programov. Zaviedlo 
sa preto koordinované verejné ob ‑
starávanie riadené špecializovanou 
skupinou expertov na národnej/
regionálnej úrovni s cieľom zaistiť 
lepší pomer medzi cenou a kva ‑
litou, úspory z rozsahu a kratšie 
obdobie obstarania. Príkladmi sú 
systémy na ohrev vody umiest ‑
nené na strechách, fotovoltické 
panely a malé množstvo biomasy 
na Malte a v Poľsku. Na Malte bola 
realizácia niektorých projektov 
dočasne pozastavená, sčasti pre 
neefektívnu organizáciu verejného 
obstarávania.Fotografia 5Elektráreň na biomasu vo Flachau, Rakúsko
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

19 Pripomienky
21 
Príprava projektov OZE bola nebola 
dostatočná na to, aby sa mohli účinne 
monitorovať a hodnotiť. Ciele a uka ‑
zovatele výkonnosti stanovené vo 
všetkých kontrolovaných operačných 
programoch boli nepresné a neboli 
založené na spoľahlivých východisko ‑
vých údajoch. Projekty v tom istom 
alebo inom odvetví OZE sa teda nedali 
porovnať a príslušné orgány nemohli 
overiť ani príspevok finančných pros ‑
triedkov EÚ k plneniu cieľa EÚ a národ ‑
ných cieľov týkajúcich sa OZE (pozri 
tiež bod 30).
... a vo väčšine prípadov 
neboli výsledky riadne 
merané alebo projekty 
nedosahovali ciele týka -
júce sa výroby energie
Zber a vykazovanie údajov 
o OZE je možné zlepšiť
22 
Členské štáty nemajú k dispozícii 
presné, overené údaje o skutočných 
výsledkoch projektov týkajúcich sa 
OZE. Odvetvie OZE poznačila obrov ‑
ská nestálosť cien technológií (cena 
väčšiny technológií výrazne klesla) 
a rastúce ceny energie. Je dôležité ana ‑
lyzovať aktuálne informácie o cenách 
technológií OZE s cieľom určiť, ktoré 
technológie sú najvýnosnejšie v da ‑
ných miestnych podmienkach a aká je 
primeraná úroveň podpory.
23 
Hoci sú však k dispozícii údaje o ka ‑
pacitách inštalácií na výrobu energie 
v rámci projektov, v 11 z 24 kontrolo ‑
vaných projektov neboli k dispozícii 
údaje o skutočne vyrobenej energii, 
prípadne boli dostupné informácie 
nespoľahlivé. Keďže skutočné meranie a vykazovanie 
výsledkov nebolo podmienkou na zís ‑
kanie financovania z verejných zdrojov, 
záverečné správy o projektoch poskyto ‑
vali len odhad nemeraných výsledkov, 
ktoré zväčša vychádzali z technických 
parametrov technológií OZE poskytnu ‑
tých výrobcami, a z konkrétnych pod ‑
mienok na mieste. Viacerí výrobcovia 
energie z obnoviteľných zdrojov neme ‑
rali vyprodukovanú energiu. V 11 z 24 
kontrolovaných projektov (päť v Poľ ‑
sku – projekty solárnej energie v Lubel ‑
skom vojvodstve, štyri na Malte a dva 
v Spojenom kráľovstve) neboli teda 
výsledky týkajúce sa energie založené 
na nameraných/potvrdených údajoch, 
ale na predpokladaných hodnotách 
prebratých z dokumentácie alebo na 
odborných odhadoch inžinierov.
Výsledky projektov sa nie 
vždy dosiahli
24 
Z13 projektov z 24 kontrolovaných 
projektov, v ktorých sa výsledky 
súvisiace s výrobou energie skutočne 
merali, sa ciele dosiahli len v piatich 
projektoch a takmer dosiahli v ďalších 
troch. Zvyšné projekty nesplnili alebo 
len čiastočne splnili svoje výrobné 
ciele. Kým v niekoľkých prípadoch boli 
príčinou nedostatočne presné prognó ‑
zy, niektoré projekty čelili v počiatoč ‑
ných fázach technickým problémom. 
V tabuľke 1  sa porovnáva plánovaná 
a skutočná výroba energie v rámci 
projektov týkajúcich sa OZE.
25 
Z hodnotenia nákladovej účinnosti, 
vykonávania a dosahovania výsledkov 
v rámci 24 kontrolovaných projektov 
vyplynulo, že niektoré projekty boli 
dobré, iné uspokojivé a ďalšie slabé, 
ako sa uvádza v  prílohe IV . V rámčeku 5  
sa uvádzajú dôvody slabej výkonnosti 
niektorých projektov týkajúcich sa OZE.
20 Pripomienky
Príčiny slabej výkonnosti projektov
V Rakúsku bola skutočná výroba energie vo fázach, ktoré boli priamo podporované z finančných prostriedkov 
EFRR, v súlade s prognózami, prípadne ich prevyšovala. Avšak v dvoch projektoch, ktoré sa neskôr rozšírili 
o zabezpečenie dodatočných kapacít výroby tepla a vytvorenie sietí pre ďalších zákazníkov, sa plánované ciele 
nedosiahli. Hlavnými príčinami bolo nadhodnotenie dopytu po teple alebo skutočnosť, že veľkí odberatelia 
dočasne nespotrebúvali teplo.
Dôvodmi nižšej výkonnosti poľských projektov veternej energie, než sa očakávalo, boli príliš optimistické 
prognózy vetra a technické problémy v prvom roku prevádzky.
Hoci v čase auditu neboli k dispozícii konečné údaje a kontrolované grantové programy v Spojenom kráľov ‑
stve neboli ukončené, z výsledkov čiastkových projektov vyplynulo, že niektoré z nich nesplnili plánované 
ciele výroby energie, a to najmä z dôvodu veľkého obsahu vody v biomase alebo nižšieho dopytu po energii, 
ako sa očakávalo.Rámček 5 Tabuľka 1Porovnanie plánovanej a skutočnej výroby energie v rámci tých kontrolovaných 
projektov týkajúcich sa OZE, v ktorých sa merala vyprodukovaná energia,  
2009 – 2012 (v %)
Zdroj:  Vlastné výpočty Dvora audítorov založené na databáze „QM Heizwerke“ (Rakúsko), informáciách o priemerných investičných nákladoch na 
podobné projekty (Fínsko a Poľsko); dohody o financovaní projektov, informácie o projektových výsledkoch vypočítané príjemcami.PL Projekt 20MT Projekt 22
MT Projekt 21MT Projekt 24
MT Projekt 23
Údaje nie sú k dispozícii- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Projekt 1AT Projekt 2FI Projekt 4FI Projekt 5FI Projekt 7FI Projekt 8UK Projekt 9UK Projekt 10PL Projekt 11PL Projekt 12PL Projekt 13PL Projekt 14PL Projekt 16PL Projekt 17
Údaje nie sú k dispozíciiPL Projekt 19
PL Projekt 18
PL Projekt 15
FI Projekt 6
AT Projekt 3
- 60 %
- 40 %
Plánované výsledky
21 Pripomienky
Zásada nákladovej  
účinnosti nie je plne 
zohľadnená pri plánovaní 
projektov týkajúcich sa 
OZE
Nákladová účinnosť  –  
dôležitý cieľ v súvislosti 
s výdavkami EÚ
26 
Nákladová účinnosť znamená schop ‑
nosť alebo potenciál kontrolovaného 
subjektu, činnosti, programu alebo 
operácie dosiahnuť určité výsledky 
pri primeraných nákladoch. Analýzy 
nákladovej účinnosti sú štúdie vzťahu 
medzi nákladmi a výsledkami projektu 
vyjadreného ako náklady na jednotku 
dosiahnutého výsledku25.27 
Optimálna (alebo nákladovo účinná) 
výroba energie z obnoviteľných zdro ‑
jov je dôležitá pre ekonomickú výkon ‑
nosť. Finančné prostriedky v rámci 
politiky súdržnosti predstavujú značnú 
časť podpory pre činnosti súvisiace 
s OZE a mohli by byť dôležitou hnacou 
silou politiky v oblasti OZE i regionál ‑
neho hospodárskeho rozvoja.25 ISSAI 3000: Štandardy 
a usmernenia na vykonávanie 
auditu výkonnosti na základe 
audítorských štandardov 
INTOSAI a praktických 
skúseností.Fotografia 6Veterná turbína (pohľad zvonka a do vnútra veternej turbíny v Poľsku)
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
22 Pripomienky
Existuje priestor na  
presadzovanie nákladovej 
účinnosti v počiatočnej fáze
28 
Vnútroštátne orgány pri vypracúvaní 
operačných programov nevykonali 
riadne posúdenie potrieb, aby zistili, 
ktoré technológie by mohli prispieť 
k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa OZE 
nákladovo najúčinnejším spôsobom 
a ako by ich mohli doplniť iné finančné 
nástroje či národné režimy podpory. 
V dôsledku toho operačné programy 
neobsahovali vysvetlenie toho, ako by 
finančné prostriedky EÚ mohli ná ‑
kladovo účinným spôsobom prispieť 
k dosiahnutiu cieľov týkajúcich sa OZE.
29 
Komisia ani vnútroštátne orgány 
okrem toho nenaplánovali prispenie 
fondov politiky súdržnosti (alebo 
finančných prostriedkov zo štátnych 
zdrojov) k dosahovaniu cieľov týkajú ‑
cich sa OZE. Z kontrolovaných operač ‑
ných programov nebola v programoch 
v Rakúsku a vo Fínsku stanovená 
plánovaná a skutočne vyrobená ener ‑
gia z obnoviteľných zdrojov v rámci 
opatrení podporovaných z EFRR a KF. 
Inštalovaná kapacita OZE v piatich kon ‑
trolovaných krajinách potrebná na do ‑
siahnutie cieľa na rok 2020 týkajúceho 
sa OZE je 95 304 MW (pozri tabuľku 2 ). 
Zo správ o vykonávaní, ktoré riadiace 
orgány predložili Komisii, vyplýva, že 
pokiaľ ide o cieľ na rok 2020, do roku 
2012 bol príspevok projektov realizova ‑
ných v týchto krajinách v rámci politiky 
súdržnosti k požadovanej kapacite 
4 464 MW alebo 4,7 % (alebo 8,1 % 
v porovnaní s trajektórnym cieľom na rok 2013 v kontrolovaných členských 
štátoch). Využitie finančných prostried ‑
kov v rámci politiky súdržnosti na OZE 
sa v jednotlivých členských štátoch 
líšilo. Ako je zrejmé aj z  tabuľky 2 , za 
viaceré členské štáty nie sú k dispozícii 
údaje na porovnanie dosiahnutých 
výsledkov projektov v rámci politi ‑
ky súdržnosti s cieľmi týkajúcimi sa 
OZE. Nedostatok týchto údajov bráni 
vyvodeniu základných ekonomických 
údajov a údajov o energii za jednotlivé 
odvetvia OZE a rozličné technológie 
OZE.
23 Pripomienky Tabuľka 2Finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti na obdobie 2007  – 2013 určené na 
OZE a ich vplyv na dosahovanie cieľov na rok 2020, týkajúcich sa OZE v členských 
štátoch
1 Pridelené prostriedky/výstup (EUR/MW) nie je možné porovnať medzi jednotlivými členskými štátmi z dôvodu odlišného charakteru investícií 
(výroba energie, podpora OZE, vytváranie sietí, pilotné projekty atď.).
Zdroj:  Národné akčné plány týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov (2010), správy o vykonávaní operačných programov za rok 2012.OPFinančné  
prostriedky 
z EFRR a KF 
pridelené  
na OZE (EUR)1Dodatočná kapacita OZE v  dôsled -
ku investícií z EFRR a KF (MW)Potrebná dodatočná kapacita OZE na 
splnenie cieľov OZE na rok 2020 (MW) Podiel EFRR/KF na celkovej  
kapacite OZE na splnenie cieľov OZE 
na rok 2020 (v %) PlánovanáVykázaná
(koniec roka 
2012)do roku 2013 do roku 2020
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Rakúsko 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgicko 11 851 495 Údaje nie sú k  dispozícii 3 062 8 255
Údaje neboli predložené KomisiiBulharsko 16 710 959 Údaje nie sú k  dispozícii 4 232 5 189
Cyprus 9 520 000 Údaje nie sú k  dispozícii 190 584
Česká republika 397 759 730 131 12 Údaje nie sú k  dispozícii
Nemecko 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Dánsko Údaje nie sú k  dispozícii 6 017 6 754
Údaje neboli predložené Komisii Estónsko 0 6 Údaje nie sú k  dispozícii
Španielsko 160 152  052 Údaje nie sú k  dispozícii 49 722 69 844
Fínsko 20 682 247 Údaje nie sú k  dispozícii 24 690 33 420 Údaje neboli predložené Komisii
Francúzsko 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Údaje neboli potvrdené
Grécko 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Maďarsko 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Údaje neboli predložené Komisii
Írsko Údaje nie sú k  dispozícii 3 496 8 339
Taliansko 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litva 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Údaje neboli predložené Komisii
Luxembursko 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Údaje neboli potvrdené
Lotyšsko 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Údaje nie sú k  dispozícii 36 160 Údaje neboli predložené Komisii
Holandsko 19 182 600 Údaje nie sú k  dispozícii 6 086 14 994 Údaje neboli predložené Komisii
Poľsko 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugalsko 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Údaje neboli predložené Komisii
Rumunsko 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Švédsko 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Údaje neboli predložené Komisii
Slovinsko 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovensko 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Spojené kráľovstvo 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Chorvátsko Údaje nie sú k  dispozícii Údaje neboli predložené Komisii
Kontrolované 
členské štáty1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Spolu 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Údaje neboli potvrdené
24 Pripomienky
30 
Nákladová účinnosť opatrení v rôznych 
odvetviach OZE nebola preskúmaná 
a nerozhodovala o rozpočte vyčlene ‑
nom na OZE v rámci kontrolovaných 
operačných programov, zatiaľ čo chý ‑
balo riadne posúdenie potrieb a hod ‑
notenia v polovici obdobia:
 οpri navrhovaní operačných progra ‑
mov v roku 2007 chýbala podrobná 
analýza situácie (vrátane posúdenia 
potrieb v rôznych odvetviach OZE 
v príslušných regiónoch). Vnútro ‑
štátne orgány konkrétne nevyko ‑
nali odhad nákladov na jednotku 
inštalovanej kapacity energie alebo 
nákladov na jednotku vyrobenej 
energie, čím opomenuli analýzu 
pomeru nákladov a prínosov/nákla ‑
dovej účinnosti opatrení, ktoré sa 
mali financovať z verejných zdrojov,
 οv operačných programoch sa 
okrem toho nevyužili výsledky 
ani poznatky získané v priebehu 
doterajších programov týkajúcich 
sa OZE financovaných zo štátnych 
zdrojov alebo zdrojov EÚ,
 οpridelenie verejných financií na in ‑
tervenčné opatrenia v oblasti výro ‑
by energie z obnoviteľných zdrojov 
nebolo primerane zdôvodnené. 
Rozdelenie finančných prostried ‑
kov vo všeobecnosti vychádzalo 
skôr z približného odhadu poten ‑
ciálu regiónu a schopnosti čerpať 
prostriedky, ako zo systematickej 
analýzy situácie v regióne a porov ‑
nania možných alternatív z hľadiska 
typov alebo technológií OZE, οhoci orgány vo Fínsku a v Spojenom 
kráľovstve vykonali určité úpravy 
programov počas ich priebehu, 
spravidla sa nevykonávali žiadne 
hodnotenia v polovici obdobia 
ani podobné posúdenia opatrení 
na obdobie 2007 – 2013, ktoré by 
mohli pomôcť presmerovať progra ‑
my týkajúce sa OZE.
31 
Operačné programy okrem toho 
nezahŕňali ukazovatele výkonnosti na 
náležité monitorovanie a hodnotenie 
nákladovej účinnosti opatrení súvisia ‑
cich s OZE, ktoré by tiež mohli pomôcť 
pri posúdení príspevku finančných 
prostriedkov EÚ k stanoveným cieľom 
týkajúcim sa OZE ( tabuľka 2 ). Zatiaľ čo 
operačné programy v Rakúsku, Poľsku 
a na Malte obsahovali ukazovatele 
týkajúce sa dodatočnej kapacity OZE, 
súbor ukazovateľov vo Fínsku nezahŕ ‑
ňal ukazovatele vytvárania kapacity 
výroby, vyprodukovanej energie ani 
znižovania/zamedzenia emisií CO2, 
a v Spojenom kráľovstve tiež chýbal 
ukazovateľ výsledku súvisiaci s vy ‑
tváraním kapacity OZE. To znamená, 
že riadiace orgány a Komisia v týchto 
prípadoch nemohli vykonať primerané 
monitorovanie a následné hodnote ‑
nie investícií do OZE z fondov politiky 
súdržnosti26.26 Výročné správy o vykonávaní, 
ktoré vypracovalo Fínsko 
a Spojené kráľovstvo, 
neobsahovali vysvetlenie ku 
skutočným výsledkom a k ich 
meraniu, a nevykonalo sa 
žiadne posúdenie prekážok, 
potenciálu ani potrieb 
v rôznych odvetviach OZE 
v jednotlivých regiónoch, 
na ktoré sa vzťahovali 
kontrolované operačné 
programy.
25 Pripomienky
... a existuje priestor aj 
pre nákladovo účinnejšie 
projekty výroby energie 
z obnoviteľných zdrojov
32 
Odstránenie neefektívnosti pri pláno ‑
vaní a vykonávaní projektov týkajúcich 
sa OZE priamo prispeje k dosiahnu ‑
tiu cieľa EÚ na rok 2020 a národných 
cieľov týkajúcich sa OZE. Zároveň to 
môže byť prínosom pre spotrebite ‑
ľov energie a oživiť hospodárstvo vo 
všeobecnosti.
33 
Výsledky projektov podporených EÚ 
sa z hľadiska nákladovej účinnosti líšili. 
Investičné náklady na technológie 
OZE sú výrazne odlišné a závisia od 
miestnych podmienok. V EÚ existuje 
viac nákladovo účinných technológií na výrobu energie z obnoviteľných 
zdrojov. Pri audite sa preto porovná ‑
vali len náklady v rámci konkrétneho 
odvetvia OZE v danom členskom 
štáte. Štyri kontrolované projekty boli 
výrazne drahšie ako podobné projekty 
v tom istom členskom štáte (projekty 
týkajúce sa biomasy a fotovoltické 
projekty, pozri tabuľku 3 ). Vypočíta ‑
né priemerné náklady na inštalovanú 
kapacitu v kontrolovaných projektoch 
boli v rozmedzí od 0,16 mil. EUR/MW 
do 1,8 mil. EUR/ MW. Podľa výpočtov 
vnútroštátnych orgánov v jednom 
z členských štátov, v ktorých prebiehal 
audit, sa doba návratnosti investícií 
v kontrolovaných projektoch pohy ‑
bovala od dvoch rokov do 537 rokov. 
Kapitálovo náročné investície s dobou 
návratnosti vyše 100 rokov nedosiahnu 
ekonomicky primeranú hranicu renta ‑
bility. Z toho vyplýva, že podpora z ve ‑
rejných zdrojov nebola vždy pridelená 
na nákladovo najúčinnejšie projekty.Fotografia 7Transformačná stanica veterného parku v Goliciach, Poľsko
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

26 Pripomienky Tabuľka 3Nákladová účinnosť kontrolovaných projektov týkajúcich sa OZE
Zdroj:  Vlastné výpočty Dvora audítorov na základe projektovej dokumentácie, analýzy riadiacich orgánov1.
1 Poznámka k projektom vo FI:  Priemerné investičné náklady na stroje a zariadenie v rámci kontrolovaných projektov. Projekt 5 zahŕňa náklady 
na potrubie na mieste, projekt 6 len pomocný bojler. Údaje nie sú k dispozícii za projekty MT 23 a 24 (fotovoltická energia), PL 16 až 20 (solárna 
energia) a UK 9 a 10 (biomasa).EUR/MW mil.
EUR/MW mil.
EUR/kWp tis.Skutočná investíciaInvestície do 1MW alebo kWp, porovnanie s priemernými investičnými nákladmi v danom členskom štáte
Priemer v ČŠ
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt 8
FI Projekt 7FI Projekt 6FI Projekt 5FI Projekt 4
AT Projekt 3AT Projekt 2AT Projekt 1Biomasa Veterná energia Fotovoltická
energiaPL Projekt 15
PL Projekt 14
PL Projekt 13PL Projekt 12
PL Projekt 11
MT Projekt 22
MT Projekt 21
27 Pripomienky
34 
Pre projekty týkajúce sa OZE sa sta ‑
novili len čiastočne racionálne ciele. 
Projekty boli v súlade s národnými 
strategickými cieľmi pre OZE. V potreb ‑
ných prípadoch existovali koncepcie 
dodávok paliva (projekty v súvislosti 
s biomasou v Rakúsku, vo Fínsku a v 
Spojenom kráľovstve). Niektorým pro ‑
jektom predchádzali malé štúdie preu ‑
kazujúce ekonomickú životaschopnosť 
a ziskovosť projektov, v súvislosti 
s najlepšími a nákladovo najúčinnejší ‑
mi typmi OZE a najlepšími technickými 
riešeniami sa však nevykonali žiadne 
analýzy. Pri príprave kontrolovaných 
projektov týkajúcich sa OZE sa nekon ‑
zultovali hodnotenia predchádzajúcich 
podobných intervenčných opatrení, 
a nevyužili sa teda doterajšie získané 
poznatky.
35 
Len približne polovica kontrolovaných 
projektov (13 z 24) mala k dispozícii 
údaje, prostredníctvom ktorých sa 
mohlo overiť dosiahnutie cieľov týkajú ‑
cich sa skutočne vyrobenej energie 
(tabuľka 1  a príloha III ), pozri tiež 
bod 24. Okrem toho východiskové 
údaje o nákladoch na výrobu energie 
a množstvách tradičných palív pou ‑
žívaných spotrebiteľmi často neboli 
k dispozícii v čase stanovovania cieľov 
a navrhovania projektov (napr. operač ‑
ný program v Lubelskom vojvodstve 
v Poľsku). Preto v takých prípadoch nie 
je možné posúdiť, či sa prostredníc ‑
tvom financovaných projektov sku ‑
točne dosiahli očakávané ekonomické 
alebo finančné výsledky (napr. na 
výpočet doby návratnosti).36 
Výberové postupy nezaručovali nákla ‑
dovo účinné projekty. Kritériá výberu 
projektov schválené monitorovacími 
výbormi zriadenými pre každý operač ‑
ný program vo všeobecnosti imple ‑
mentačným orgánom neumožňovali 
identifikovať nákladovo najúčinnejšie 
projekty týkajúce sa OZE. Vytvore ‑
nie energetickej kapacity, skutočne 
vyrobená energia a potrebné súvisiace 
investície sa v mnohých prípadoch ne ‑
považovali za výberové kritériá alebo 
kritériá na udelenie zákaziek. V niekoľ ‑
kých prípadoch neboli formulované 
žiadne konkrétne výberové kritériá 
týkajúce sa výroby energie z obnovi ‑
teľných zdrojov, a namiesto toho sa 
uplatnili univerzálne kritériá použiteľ ‑
né vo viacerých odvetviach, na ktoré 
sa vzťahoval operačný program27.
37 
V niektorých prípadoch bola konku ‑
rencia medzi projektovými žiadosťami 
nedostatočná. V prípadoch, keď sa 
projekty posudzovali v rámci výziev 
na predloženie návrhov, sa maximálna 
nákladová účinnosť žiadostí (doba ná ‑
vratnosti, pomer investícií a vyrobenej 
energie) nehodnotila. Keďže projek ‑
tové žiadosti zvyčajne museli spĺňať 
minimálne kritériá, postupmi sa nedalo 
zabrániť tomu, aby sa podpora po ‑
skytla na projekty, ktoré boli pomerne 
nekvalitné z hľadiska výsledkov výroby 
energie. Rizikom stanovenia minimál ‑
nej výšky investície bolo, že žiadosti 
týkajúce sa menších projektov, ktoré 
mali potenciálne lepšie ekonomické 
parametre, boli vyradené.27 Napríklad:
– výber projektov týkajúcich 
sa OZE v rámci operačného 
programu „Infraštruktúra 
a životné prostredie“ 
v Poľsku bolo založené 
na tých istých kritériách, 
ktoré sa použili v iných 
odvetviach, t. j. pre 
neporovnateľné typy 
projektov týkajúcich sa OZE,
– vo Fínsku neboli medzi 
projektovými žiadosťami 
stanovené priority a ako 
kritériá nákladovej účinnosti 
a oprávnenosti sa použil len 
odhad doby návratnosti,
– na Malte sa výberové 
kritériá vzťahovali 
na viaceré odvetvia 
v operačnom programe, nie 
však špecificky na odvetvie 
OZE. Hoci sa na základe 
jedného kritéria prideľovali 
body za to, keď projekty 
„prispievali k ukazovateľom, 
ktoré sú nad rámec 
minimálnych požiadaviek“, 
výberové kritériá 
v súvislosti s výrobou 
energie z obnoviteľných 
zdrojov nezahŕňali kritériá 
nákladovej účinnosti 
ani pomeru nákladov 
a prínosov,
– v Rakúsku sa maximálna 
nákladová účinnosť žiadostí 
(doba návratnosti, pomer 
investícií a vyrobenej 
energie) v kontrolovaných 
operačných programoch 
nehodnotila.
28 Pripomienky
38 
Na druhej strane Rakúsko, Spojené krá ‑
ľovstvo a do istej miery aj Fínsko stano ‑
vili v pravidlách financovania technické 
a ekonomické kritériá, ktorých účelom 
bolo zabrániť výberu nehospodárnych 
projektov v oblasti biomasy. Riziko 
výberu neefektívnych žiadostí bolo 
teda nižšie. Ziskovosť projektov sa tiež 
brala do úvahy, pričom menej ziskové 
projekty získali nižšie dotácie ( rám -
ček 6 ). Príslušné orgány v ostatných 
kontrolovaných členských štátoch 
nezaviedli takéto prispôsobenie výšky 
spolufinancovania projektov.39 
Miera spolufinancovania operačných 
programov zo strany EÚ bola v roz ‑
medzí od 2 % do 85 %, zdôvodnenie 
sa však v príslušných dokumentoch 
neuvádzalo. Podľa zásady spolufinan ‑
covania časť investičných nákladov 
na projekt znáša konečný príjemca 
grantu z verejných zdrojov, pričom sa 
berú do úvahy príjmy alebo ziskovosť 
projektu. Účelom grantu by ďalej mala 
byť podpora opatrení, ktoré by sa 
inak nerealizovali z dôvodu medzery 
vo financovaní alebo nedostačného 
ekonomického stimulu. Vznikli náklady 
ušlých príležitostí; pre vysokú mieru 
spolufinancovania sa znížila veľkosť 
a počet ostatných projektov OZE, ktoré 
mohli byť podporené prostredníctvom 
verejných financií. Nehľadala sa súvis ‑
losť medzi mierou podpory a ziskovos ‑
ťou ani potrebou stimulovať investorov 
k realizácii projektov výroby energie 
z obnoviteľných zdrojov. Neodôvod ‑
nená veľmi vysoká miera spolufinan ‑
covania (podpora z verejných financií 
na sumu vyššiu, ako je potrebné na 
to, aby bol projekt ekonomicky alebo 
finančne životaschopný) zvýšila riziko 
mŕtvej váhy – t. j. náhrada za súkromné 
financovanie, ale aj štátne financova ‑
nie – a znížila počet podporených pro ‑
jektov výroby energie z obnoviteľných 
zdrojov. V  rámčeku 7  sa uvádzajú prí ‑
klady vysokej miery spolufinancovania.
Výber projektov – prípady v Rakúsku, vo Fínsku a v Spojenom kráľovstve
V Rakúsku sa pri žiadostiach o spolufinancovanie musia splniť určité technické a ekonomické kritériá (husto ‑
ta tepelného prúdu na bežný meter diaľkového vykurovacieho potrubia a účinnosť diaľkového vykurovania 
a bojlera). V dôsledku toho je riziko podpory neúčinných projektov omnoho nižšie.
Vo Fínsku majú kritériá oprávnenosti a možnosť konzultovať s poradcom v oblasti energetiky za cieľ elimino ‑
vať komerčne neživotaschopné projekty: uchádzači musia poskytnúť informácie o dobe návratnosti navrho ‑
vaného projektu, ktorá – ak sa neposkytne pomoc z verejných zdrojov – by nemala byť kratšia ako tri roky 
(ziskový) ani dlhšia ako 12 rokov (nehospodárny).
V Spojenom kráľovstve sa náklady na navrhovaný projekt porovnali s cieľovými nákladmi založenými na pred ‑
chádzajúcich podobných projektoch v oblasti biomasy.Rámček 6
29 Pripomienky
40 
Výpočty ziskovosti jednotlivých odvetví 
a technológií OZE sa nevykonávali. 
Pri plánovaní programov sa v sú ‑
vislosti s mierou spolufinancovania 
nerozlišovali jednotlivé odvetvia OZE 
a nezohľadňovala sa veľkosť a typy 
investícií, iné režimy pomoci/podpory 
v členských štátoch (výkupné ceny, pré ‑
mie), pravdepodobná ziskovosť investí ‑
cií a typ použitých technológií OZE.Vysoká miera spolufinancovania z verejných zdrojov – prípady v Poľsku a na Malte
V Poľsku miera spolufinancovania z finančných prostriedkov EÚ na projekty malých fotovoltických a solárnych 
panelov predstavovala 85 %, pričom jednotliví majitelia v rámci projektu (domácnosti) mohli získať dotáciu až 
vo výške 100 %. Väčšina veľkých veterných parkov získala maximálnu verejnú podporu – buď zhruba 70 % cel ‑
kových oprávnených investičných nákladov alebo 10 mil. EUR (štyri z piatich kontrolovaných projektov). Hoci 
sa vo väčšine prípadov uplatnila maximálna miera spolufinancovania, v žiadnom programovom dokumente 
nebola modulovaná alebo zdôvodnená nákladovou účinnosťou. Štyria z piatich príjemcov v rámci projektov 
veternej energie uznali, že by projekty realizovali s nižšími grantmi, prípadne aj bez nich, a granty EÚ plánovali 
použiť na predčasné splatenie úverov.
Malta vyčlenila veľkú časť dostupných finančných prostriedkov EÚ na podporu inštalácií OZE vo verejných bu ‑
dovách, a preto dostatočne nevyužila možnosť prilákať súkromné zdroje financovania. EÚ v zásade financova ‑
la až 85 % investičných nákladov na tieto projekty. Ďalej v dvoch veľkých grantových programoch zameraných 
na domácnosti a súkromné podniky bola miera spolufinancovania inštalácií OZE 50 % a 60 %.Rámček 7 Fotografia 8Solárne kolektory na streche rodinného domu v Poľsku
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.

30 Pripomienky
Finančné prostriedky 
v rámci politiky 
súdržnosti zabezpečili 
obmedzenú pridanú  
hodnotu EÚ  – projekty 
týkajúce sa OZE v plnej 
miere neprispeli  
k dosahovaniu cieľov EÚ 
v oblasti energetiky
41 
Významná pridaná hodnota EÚ sa 
preukázala len v niekoľkých prípadoch. 
V rámci týchto projektov spolufinanco ‑
vanie z EFRR/KF uľahčilo kapitálové fi ‑
nancovanie, pričom spolufinancovanie 
bolo vítaným dodatočným zdrojom in ‑
vestícií a prispelo k realizácii projektov. 
Pri (väčších) veterných parkoch sa tiež 
považuje za známku kvality z pohľadu 
tretích strán poskytujúcich financova ‑
nie. Je zrejmé, že v krajinách s menším 
prienikom OZE, kde sa vykonávalo 
menej programov týkajúcich sa OZE 
a ktoré mali menšie administratívne 
skúsenosti v tejto oblasti, zabezpečili 
finančné prostriedky EÚ väčšiu pridanú 
hodnotu v tom, že napomohli ďalšie ‑
mu hospodárskemu rozvoju, zvýšili 
kvalitu príslušných projektov a do istej 
miery boli tiež katalyzátorom a pákou 
na získanie financií z iných zdrojov. 
Získala sa tiež istá „operačná pridaná 
hodnota“, pretože v rámci projektov 
EÚ sa od implementačných orgánov 
vyžaduje splnenie určitých povinností, 
ktoré zainteresovaným organizáci ‑
ám poskytnú nové poznatky. Tento 
účinok zaznamenali hlavne organizá ‑
cie na Malte, v Poľsku a v Spojenom 
kráľovstve.42 
Dvor audítorov zistil aj to, že v súvis ‑
losti s financovaním prideleným na 
OZE v rámci operačných programov 
v Rakúsku a vo Fínsku vzniklo riziko, 
že sa nahradia financie z vnútro ‑
štátnych zdrojov. V oboch krajinách 
EFRR skutočne len dopĺňal existujúce 
mechanizmy národného/regionálneho 
financovania a v Rakúsku bola podpora 
EÚ prakticky včlenená bez akejkoľvek 
zmeny do existujúceho systému dotá ‑
cií pre zariadenia na biomasu. Tradícia 
OZE je v Rakúsku a vo Fínsku dlhodobá 
(hlavne v oblastiach vodnej energie 
a biomasy) a ťažko sa posudzuje, či 
finančné prostriedky EÚ zabezpečili 
dodatočnú pridanú hodnotu, najmä 
z hľadiska inovácií.
31 Pripomienky
43 
Komisia v roku 2012 zdôraznila, že 
členské štáty a regióny musia zabezpe ‑
čiť, aby financovanie na OZE dopĺňalo 
investície zo súkromných zdrojov, 
pričom by ich malo stimulovať, a nie 
ich vytesňovať28. Dvor audítorov zistil, 
že niektoré projekty týkajúce sa OZE 
sa mohli realizovať aj bez podpory 
z verejných zdrojov. Bolo evidentné, že 
viacerí realizátori projektov mohli vy ‑
konať inštalácie OZE za pomoci men ‑
šieho verejného grantu, prípadne bez 
neho, čím by sa finančné prostriedky 
uvoľnili na iné opatrenia v oblasti OZE. 
Rozhodnutia o poskytnutí grantov boli 
napriek tomu dôležité z pohľadu finan ‑
covania projektov prostredníctvom 
podpory od bánk:
 οPríslušné rakúske projekty boli po 
ukončení stavebných prác schvá ‑
lené, čo značilo, že dotácia nebola 
podmienkou investície.
 οŠtyri z piatich kontrolovaných pro ‑
jektov vo Fínsku sa mohli realizovať 
aj bez dotácií (len jeden projekt by 
sa bez podpory verejných financií 
nerealizoval).
 οNiekoľkí vlastníci projektov v oblas ‑
ti veternej energie uviedli, že svoje 
projekty by realizovali bez verej ‑
ných dotácií, pretože ekonomický 
stimul výnosov z energie z vetra 
a „ekologické osvedčenia“ posta ‑
čovali. Viaceré podobné veterné 
parky boli skutočne vybudované 
bez dotácií.44 
Investície do OZE mali len obmedzený 
účinok, pokiaľ ide o budovanie mana ‑
žérskych kapacít. Jedným zo zamýšľa ‑
ných účinkov európskej pridanej hod ‑
noty majú byť lepšie administratívne 
alebo manažérske kapacity v členských 
štátoch. Hoci rôzne zainteresované 
strany na Malte, v Poľsku a v Spoje ‑
nom kráľovstve tvrdili, že projekty 
mali účinok na získanie cenných 
skúseností, vo všeobecnosti sa neda ‑
lo preukázať ďalekosiahle prispenie 
k zlepšeniu plánovania, vykonávania 
a prevádzkovania projektov. Riadenie 
grantových programov v oblasti OZE 
a jednotlivých projektov sa spravidla 
zameriavalo na otázky správnosti bez 
toho, aby sa zaoberalo požiadavkami 
v súvislosti s hodnotou získanou za 
vynaložené peniaze. V Rakúsku a vo 
Fínsku sa spolufinancovanie EÚ stalo 
súčasťou národných mechanizmov 
podpory bez konkrétnych inovačných 
aspektov (pozri aj bod 42). Skúsenosti 
získané počas vykonávania projektov 
neboli rozšírené v rámci týchto dvoch 
členských štátov alebo v susedných 
regiónoch.
45 
Projekty OZE sa často realizovali v pro ‑
stredí so slabými právnymi predpismi. 
Hoci finančné prostriedky určené 
na výrobu energie z obnoviteľných 
zdrojov naozaj nemali za cieľ reformu 
rámcov právnych predpisov, mohli 
v nich vyvolať isté zlepšenia. Právne 
rámce pre OZE v mnohých členských 
štátoch prešli viacerými revíziami 
vrátane retroaktívnych zmien režimov 
dotácií a podpory. Postupy získavania 
povolení sú často zložité a odrádzajúce 
alebo sa neuplatňujú dôsledne a spolu 
s neistotou na trhu a kolísavosťou cien 
energie ohrozujú dôveru investorov 
v toto odvetvie.28 COM(2012) 663 final 
z 15. novembra 2012  
„V záujme lepšieho 
fungovania vnútorného trhu 
s energiou“.
32 Pripomienky
46 
Členské štáty používajú finančné pro ‑
striedky dostupné v rámci politiky sú ‑
držnosti na OZE v rôznej, avšak celkovo 
nízkej miere. Hoci sa finančné pros ‑
triedky EÚ na OZE zvýšili z 0,6 mld. EUR 
v programovom období 2000 – 2006 
na 4,7 mld. EUR v programovom ob ‑
dobí 2007 – 2013, stále to predstavuje 
len 1,7 % celkových výdavkov z EFRR 
a KF. Vzhľadom na enormné potreby 
investícií do tohto odvetvia na to, aby 
sa splnil cieľ EÚ na rok 2020 týkajúci sa 
OZE, je výška finančných prostriedkov 
EÚ, ktoré vnútroštátne a regionálne 
orgány pridelili, nízka29. Členské štáty 
pridelili od 0 % (najnižšia hodnota) do 
10,7 % (najvyššia hodnota) z celkových 
finančných prostriedkov EFRR a KF. 
Ani 10 %, ktoré Malta pridelila na OZE, 
nepostačujú na splnenie jej národného 
cieľa týkajúceho sa OZE vo výške 10 % 
do roku 2020, ak sa berie do úvahy, že 
v krajine neboli do roku 2007 prakticky 
žiadne OZE a do roku 2012 sa energia 
z obnoviteľných zdrojov podieľala 
na konečnej spotrebe energie menej 
než 2 % (pozri prílohu I ). Spomedzi 
členských štátov, na ktoré sa vzťaho ‑
val audit, Malta nesplnila v polovici 
obdobia svoj prvý cieľ a Rakúsko, 
Fínsko a Poľsko do konca októbra 2013 
nepreniesli smernicu o OZE do vnútro ‑
štátnych právnych predpisov (konečný 
termín bol 5. decembra 2010).47 
Vynakladanie finančných prostriedkov 
pridelených na OZE je pomalé. Do kon ‑
ca roku 201230 bolo čerpanie finanč ‑
ných prostriedkov dostupných na OZE 
v EFRR a KF na obdobie 2007 – 2013 
(len 58 %) omnoho nižšie ako je prie ‑
mer za celkové finančné prostriedky 
v EFRR a KF (88 %) a nižšie ako v prípa ‑
de prostriedkov na opatrenia energe ‑
tickej účinnosti (84 %). Hoci zlyhania 
trhu a prekážky sú v tomto odvetví 
odlišné, projekty spolufinancované EÚ 
v takmer všetkých členských štátoch 
riadia tie isté riadiace orgány (pozri 
tabuľku 4 ). Pomerne zložité projekty 
týkajúce sa OZE a nedostatok adminis ‑
tratívnych kapacít na riadenie investič ‑
ných opatrení v tomto odvetví mali jas ‑
ný vplyv na nižšiu mieru vyplatených 
prostriedkov z EFRR a KF. Celkovo teda 
fondy politiky súdržnosti len v skrom ‑
nej miere prispeli k dosahovaniu cieľa 
EÚ týkajúceho sa OZE.29 SEK(2011) 131 v konečnom 
znení z 31. januára 2011.
30 Sumy pridelené riadiacimi 
orgánmi na vybrané projekty. 
Posledné dostupné údaje sú 
z konca roku 2012.Tabuľka 4Čerpanie finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky súdržnosti na projekty 
OZE v kontrolovaných členských štátoch („vybrané projekty“ na konci roku 2012)
Zdroj:  Databáza SFC GR pre regionálnu politiku za rok 2007.Členský štát EÚCelkové finančné prostriedky 
z fondov politiky súdržnosti 
v rámci vybraných projektov (%)Finančné prostriedky z  fondov 
politiky súdržnosti v  rámci  
vybraných projektov  
energetickej účinnosti (%)Finančné prostriedky z  fondov  
politiky súdržnosti v  rámci  
projektov OZE (%)
Rakúsko 75,6 2 87, 3 50,6
Fínsko 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Poľsko 85,4 112,2 5 7, 8
Spojené kráľovstvo 84,7 73,6 49,9
Priemer za všetky členské štáty 87,7 84,5 58,0
33
 Závery  
a odporúčania
48 
Celkovo Dvor audítorov zistil, že 
hodnota získaná za peniaze z fondov 
politiky súdržnosti určené na projekty 
výroby energie z obnoviteľných zdro ‑
jov len v obmedzenej miere pomohla 
pri dosahovaní cieľa EÚ na rok 2020 
týkajúceho sa OZE.
49 
Kontrolované projekty vyprodukovali 
výstupy podľa plánu: väčšina kontrolo ‑
vaných projektov týkajúcich sa OZE bola 
dostatočne premyslená a po výbere 
pripravená na realizáciu; v rámci projek ‑
tov nedošlo k významnému prekročeniu 
nákladov ani oneskoreniam; a kapacity 
na výrobu energie z obnoviteľných 
zdrojov boli spravidla inštalované podľa 
plánu (body 14 až 16).
50 
Dvor audítorov však zistil aj nedostatky 
vo vykonávaní, najmä pokiaľ ide o uka ‑
zovatele výkonnosti, meranie a vyka ‑
zovanie výsledkov projektov, ako aj 
postupy verejného obstarávania a vý ‑
stupy. Ťažkosti pri integrácii elektrickej 
energie z OZE boli vo všeobecnosti 
identifikované ako hlavná prekážka 
rozvoja OZE v EÚ (body 17 až 21).
51 
Ciele výroby energie okrem toho buď 
neboli splnené alebo výsledky ne ‑
boli náležite merané v takmer dvoch 
tretinách kontrolovaných projektov tý ‑
kajúcich sa OZE. Vo väčšine týchto prí ‑
padov neboli k dispozícii dostatočné 
údaje a pri údajoch, ktoré boli k dispo ‑
zícii, išlo o nemerané údaje. Plánované 
výsledky neboli dosiahnuté najmä pre 
nepresné prognózy alebo technické 
problémy. Celkovo boli výstupy projek ‑
tov zmiešané (body 22 až 25).52 
Nákladová účinnosť nebola hlavnou 
zásadou pri plánovaní projektov. 
Príslušné operačné programy boli 
navrhnuté bez toho, aby sa medzi 
odvetviami OZE stanovili priority, 
a bez posúdenia príspevku finančných 
prostriedkov k cieľom OZE. Rozdelenie 
finančných prostriedkov vo všeobec ‑
nosti vychádzalo skôr z približného od ‑
hadu potenciálu regiónu a schopnosti 
čerpať prostriedky, ako zo systematic ‑
kej analýzy situácie v regióne a porov ‑
nania možných alternatív z hľadiska 
typov alebo technológií OZE. Nákla ‑
dová účinnosť opatrení sa zanedbala 
pri rozdeľovaní rozpočtov na ne. 
Primerané ciele v oblasti energetiky 
a ukazovatele výkonnosti pre výrobu 
energie neboli vhodne stanovené vo 
všetkých projektoch. Výberové kritériá 
a postupy často neprispievali k výberu 
nákladovo najúčinnejších projektov 
OZE. Výsledky projektov boli z hľa ‑
diska nákladovej účinnosti zmiešané 
a v niektorých členských štátoch ne ‑
bola vysoká miera spolufinancovania 
zdôvodnená v dokumentoch vo vzťahu 
k ziskovosti projektov (body 26 až 40).
53 
Pri audite sa tiež zistilo, že fondy poli ‑
tiky súdržnosti zabezpečili pre OZE len 
malú pridanú hodnotu EÚ. V členských 
štátoch, ktoré použili finančné pros ‑
triedky EÚ jednoducho na doplnenie 
svojich vnútroštátnych grantov pre 
oblasť OZE, vzniklo riziko nahradenia 
financovania z verejných zdrojov, ako 
aj riziko účinku mŕtvej váhy. Hoci spo ‑
lufinancovanie EÚ malo istú „operačnú 
pridanú hodnotu“, projekty investícií 
nepredstavovali výraznú pomoc pri 
budovaní manažérskych kapacít. Cel ‑
kovo malo využitie ERFF a KF na OZE 
skromný účinok vzhľadom na potrebu 
zvýšeného úsilia o dosiahnutie cieľov 
EÚ (body 41 až 47).
34 Závery a odporúčania 
54 
Dvor audítorov zdôrazňuje potrebu 
vykonať zlepšenia, ak má financovanie 
v rámci politiky súdržnosti v maximál ‑
nej možnej miere prispieť k plneniu 
cieľov v oblasti energetiky31. Výdavky 
v oblasti politiky súdržnosti okrem 
toho prinášajú úžitok aj hospodárstvu 
vo všeobecnosti vrátane hospodár ‑
skeho rastu a vytvárania pracovných 
miest, teda celkových cieľov politiky 
súdržnosti. S ohľadom na pravdepo ‑
dobne zlepšené vynakladanie finanč ‑
ných prostriedkov EÚ na podporu 
OZE v programovom období 2014 – 
2020 Dvor audítorov predkladá tieto 
odporúčania:
Odporúčanie 1
Komisia by prostredníctvom usmerne ‑
ní k príprave a výberu projektov, ako aj 
prostredníctvom podmienok týkajú ‑
cich sa poskytovania financovania na 
investície do výroby energie z obnovi ‑
teľných zdrojov mala:
ο  zabezpečiť, aby sa budúce progra ‑
my týkajúce sa OZE spolufinanco ‑
vané v rámci politiky súdržnosti 
riadili zásadami nákladovej účin ‑
nosti vrátane finančnej podpory 
EÚ na nákladovo účinné programy, 
ktoré by sa inak nerealizovali, čo 
zahŕňa aj potrebu vyhnúť sa mŕtvej 
váhe. Programy musia byť založe ‑
né na riadnom vyhodnotení po ‑
trieb, stanovení priorít, pokiaľ ide 
o nákladovo najúčinnejšie tech ‑
nológie (pričom sa nesmú diskri ‑
minovať jednotlivé odvetvia OZE), 
a optimálnom prispení k dosiahnu ‑
tiu cieľa EÚ na rok 2020. V súvislosti 
s rozpočtom je potrebné stanoviť 
primerané ciele týkajúce sa výroby 
energie z obnoviteľných zdrojov, 
ako aj kritériá výberu projektov so 
zameraním na nákladovú účinnosť 
výroby energie (zabránenie nad ‑
mernej kompenzácii projektov),ο  presadzovať, aby členské štáty vy ‑
tvorili stabilný a spoľahlivý právny 
rámec pre OZE vo všeobecnosti, 
spolu s plynulými postupmi pre 
integráciu elektrickej energie z ob ‑
noviteľných zdrojov do rozvodných 
sietí.
Odporúčanie 2
Členské štáty by mali v súlade s usmer ‑
nením Komisie stanoviť a uplatňovať 
minimálne kritériá nákladovej účinnos ‑
ti, prispôsobené okolnostiam vzťahu ‑
júcim sa na projekty. Takisto by mali 
zlepšiť pridanú hodnotu finančných 
prostriedkov dostupných v rámci politi ‑
ky súdržnosti, a to zlepšením realizácie 
projektov týkajúcich sa OZE, ako aj 
monitorovania a hodnotenia, a vytvo ‑
rením databázy nameraných údajov 
o nákladoch na výrobu energie vo všet ‑
kých príslušných odvetviach OZE.31 Pokiaľ ide o túto oblasť 
politiky, Dvor audítorov 
uverejnil správu o energetickej 
účinnosti opatrení 
spolufinancovaných z EFRR 
a KF (osobitná správa 
č. 21/2012, „Nákladová 
efektívnosť investícií do 
energetickej účinnosti“ 
(https://eca.europa.eu )). 
Pri audite sa analyzovala 
nákladová účinnosť 
investícií v rámci politiky 
súdržnosti do energetickej 
účinnosti, pričom osobitná 
pozornosť sa venovala 
riadiacej úlohe Komisie pri 
schvaľovaní operačných 
programov a monitorovaní 
ich vykonávania v príslušných 
regiónoch.
35 Závery a odporúčania 
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 9. apríla 2014.
Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

36
 Prílohy
Prehľad pokroku členských štátov v plnení cieľa na rok 2020 týkajúceho sa OZEPríloha I
Poznámky:  Dosahovanie cieľa na rok 2020 týkajúceho sa OZE podľa informácií poskytnutých Komisiou:
1  Zdroj:  EUROSTAT, 10. marca 2014. Skutočný podiel energie z obnoviteľných zdrojov (v % hrubej konečnej spotreby energie) v roku 2012 (obsahu ‑
je údaje aj za rok 2010).
2  Zdroj:  Správa o pokroku týkajúca sa energie z obnoviteľných zdrojov (oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hos ‑
podárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, COM(2013) 175 v konečnom znení z 27. marca 2013). Prvý priebežný cieľ, vypočítaný ako 
priemer z podielov za roky 2011/2012.
3 Zdroj:  pozri poznámku č. 1.
4 Zdroj:  Smernica 2009/28/ES.Členský štátPodiel OZE
20101 Prvý priebežný 
cieľ2 Podiel OZE 20123Podiel OZE 20204
Belgicko 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulharsko 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Česká republika 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Dánsko 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Nemecko 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estónsko 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Írsko 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grécko 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Španielsko 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Francúzsko 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Taliansko 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Cyprus 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Lotyšsko 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litva 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luxembursko 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Maďarsko 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Holandsko 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Rakúsko 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Poľsko 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugalsko 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumunsko 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovinsko 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovensko 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Fínsko 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Švédsko 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Spojené kráľovstvo 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EÚ 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Prílohy
Rozdelenie finančných prostriedkov dostupných v rámci politiky súdržnosti (EFRR 
a KF na obdobie 2007 – 2013) na OZE a vybrané projekty v rokoch 2007 – 2012Príloha II
1  Podiel vybraných projektov presahujúci 100 % znamená, že finančné prostriedky sa prerozdelili z iných priorít alebo opatrení v rámci toho 
istého alebo z iného operačného programu.
Zdroj:  Databáza GR pre regionálnu politiku, SFC 2007, výročné správy o vykonávaní za rok 2012 za vybrané projekty.Členský štátPridelená rozhodnutá suma EÚ Vybrané projekty
Celková suma z EFRR 
a KF (EUR)
(A)Suma pridelená  
na OZE (EUR)
(B)% celkových  
finančných  
prostriedkov na OZE
(C)Spolu za vybrané 
projekty 
Suma EÚ (EUR)
(D)% vybraných 
projektov
(D)/(B)1
Belgicko 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulharsko 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Česká republika 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Dánsko 254 788 620
Nemecko 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estónsko 3 011 942 552
Írsko 375 362  372
Grécko 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Španielsko 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Francúzsko 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Chorvátsko 705 861 911
Taliansko 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Cyprus 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Lotyšsko 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litva 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luxembursko 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Maďarsko 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Holandsko 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Rakúsko 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Poľsko 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugalsko 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumunsko 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovinsko 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovensko 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Fínsko 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Švédsko 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Spojené kráľovstvo 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Cezhraničné 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EÚ-27 + cezhraničné 270 757 167 870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Prílohy
Zoznam kontrolovaných projektov týkajúcich sa výroby energie z obnoviteľných zdrojovPríloha III
Číslo 
projektuČlenský 
štátOperačný program Intervenčné opatrenie Spôsob realizácieRozpočet na 
projekt
(mil. EUR)Z toho spolufinancovanieDodatočná 
inštalovaná 
kapacita OZE 
(plánovaná/
skutočná) 
v MW alebo 
kWp/rokInvestície do 
kontro -
lovaných 
projektov
(mil. EUR/MW 
alebo EUR/
kWp/rok)Priemer 
vyproduko -
vanej energie 
(plánovaná/
skutočná)
MWh/rok Zo štátnych 
zdrojov
(mil. EUR)Z EFRR/KF  
(v mil. EUR) )
Projekt 1
ATDolné RakúskoVýstavba elektrárne na biomasu 
vo Weissenbach an der TristingSamostatný 
projekt0,745 0,117 0,117 3/3 MW 0,5172 440 / 
2 319 MWh/rok
Projekt 2 ŠtajerskoVýstavba teplárne na biomasu 
a siete na diaľkové vykurovanie 
v Bruck an der MurSamostatný 
projekt5,658 0,871 0,882 8/8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/rok
Projekt 3 SalzburgVýstavba teplárne na biomasu 
a siete na diaľkové vykurovanie 
vo FlachauSamostatný 
projekt5,667 0,886 0,885 6/4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/rok
Projekt 4
FIZápadné FínskoInštalácia bojlera na pelety z  bio­
masy, ktorý nahradil tri bojlery na 
fosílne palivo, a výstavba hlavné ­
ho potrubia v Lievestuore Samostatný 
projekt0,405 0,017 0,011 1/1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/rok
Projekt 5 Západné FínskoInštalácia bojlera na drevnú 
štiepku (biomasa), ktorý nahradil 
bojler na fosílne palivo, a úprava 
existujúcej siete na diaľkové 
vykurovanie v  priemyselnej zóne 
Kyyjärvi Samostatný 
projekt0,711 0,085 0,056 1/1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/rok
Projekt 6 Západné FínskoInštalácia nového bojlera na pelety 
z biomasy, ktorý nahradil bojler na 
fosílne palivo v Tikkakoski Samostatný 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5/2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/rok
Projekt 7 Západné FínskoInštalácia nového bojlera na 
pelety z biomasy, ktorý nahradil 
bojler na fosílne palivo, a výstavba 
siete potrebnej pre diaľkové 
vykurovanie v prerobenom sklade 
v Kiukainene Samostatný 
projekt0,324 0,029 0,02 1/1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/rok
Projekt 8 Západné FínskoInštalácia nového bojlera na pelety 
z biomasy, ktorý nahradil bojler na 
fosílne palivo v Eure Samostatný 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8/0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/rok
Projekt 9
UKVýchodný Wales 
(konkurencie­
schopnosť) Wood Energy Business Scheme  2 
(80085)Grantový program 0,2 0 0,076 MW/nebolo 
poskytnutéNeuvádza sa2 700 MWh/zatiaľ 
nie je k dispozícii
Projekt 10Západný 
Wales a údolia 
(konvergencia)Wood Energy Business Scheme  2 
(80028)Režim financovania 1,2 0 0,492,6 MW/nebo ­
lo poskytnutéNeuvádza sa5 300MWh/zatiaľ 
nie je k dispozícii
39 Prílohy Príloha III
Číslo 
projektuČlenský 
štátOperačný program Intervenčné opatrenie Spôsob realizácieRozpočet na 
projekt
(mil. EUR)Z toho spolufinancovanieDodatočná 
inštalovaná 
kapacita OZE 
(plánovaná/
skutočná) 
v MW alebo 
kWp/rokInvestície do 
kontro -
lovaných 
projektov
(mil. EUR/MW 
alebo EUR/
kWp/rok)Priemer 
vyproduko -
vanej energie 
(plánovaná/
skutočná)
MWh/rok Zo štátnych 
zdrojov
(mil. EUR)Z EFRR/KF  
(v mil. EUR) )
Projekt 11
PLInfraštruktúra  
a životné prostredieVýstavba veterného parku v oblas ­
ti východného Margoninu IISamostatný 
projekt29,209 11,81 5,906 20/20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/rok
Projekt 12Infraštruktúra  
a životné prostredieVýstavba veterného parku v oblas ­
ti východného Margoninu IISamostatný 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5/4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/rok
Projekt 13Infraštruktúra  
a životné prostredieVýstavba veterného parku 
v Jarogniew – MołtoweSamostatný 
projekt30,179 15,35 10,0 20/20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/rok
Projekt 14Infraštruktúra  
a životné prostredieVýstavba veterného parku 
v oblasti GolícSamostatný 
projekt55,75 35,41 10,0 38/38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/rok
Projekt 15Infraštruktúra  
a životné prostredieVýstavba štyroch veterných 
elektrární v obci Pluznica Samostatný 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2/3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/rok
Projekt 16 LubelskéInštalácia solárnych kolektorov na 
verejných a bytových budovách 
v obci KłoczewSamostatný 
projekt1,659 0,24 1,41 2,82 /2,82 MW 0,5281 502 MWh/
rok/nebolo 
poskytnutné
Projekt 17 LubelskéInštalácia solárnych kolektorov na 
verejných a bytových budovách 
v obci Kraśnik Samostatný 
projekt1,096 0,14 0,931 1,55 /1,55 MW 0,5881 502 MWh/
rok/nebolo 
poskytnutné
Projekt 18 LubelskéInštalácia solárnych kolektorov na 
verejných a bytových budovách 
v obci Potok Górny Samostatný 
projekt1,866 0,27 1,53 3,46 /3,61 MW 0,4151 502 MWh/
rok/nebolo 
poskytnutné
Projekt 19 LubelskéInštalácia solárnych kolektorov na 
verejných a bytových budovách 
v obci Ruda – HutaSamostatný 
projekt1,188 0,17 1,010 1,89 /1,89 MW 0,5191 502 MWh/
rok/nebolo 
poskytnutné
Projekt 20 LubelskéInštalácia solárnych kolektorov, 
fotovoltických panelov a poulič ­
ného osvetlenia v obciach Goraj 
a TurobinSamostatný 
projekt1,371 0,2 1,165 0,12 /0,12 MW Neuvádza sanebolo stanovené/
nebolo poskytnuté
40 Prílohy Príloha  III
Číslo 
projektuČlenský 
štátOperačný program Intervenčné opatrenie Spôsob realizácieRozpočet na 
projekt
(mil. EUR)Z toho spolufinancovanieDodatočná 
inštalovaná 
kapacita OZE 
(plánovaná/
skutočná) 
v MW alebo 
kWp/rokInvestície do 
kontro -
lovaných 
projektov
(mil. EUR/MW 
alebo EUR/
kWp/rok)Priemer 
vyproduko -
vanej energie 
(plánovaná/
skutočná)
MWh/rok Zo štátnych 
zdrojov
(mil. EUR)Z EFRR/KF  
(v mil. EUR) )
Projekt 21
MTInvestície do kon ­
kurencieschopnosti 
a lepšej kvality 
životaInštalácia obnoviteľných zdrojov 
energie v  Maltskej vysokej škole 
pre umenie, vedu a technológiuSamostatný 
projekt0,464 0,07 0,395134/134 KW 
p/rok3 464 235/213 MWh/rok1
Projekt 22Investície do kon ­
kurencieschopnosti 
a lepšej kvality 
životaOrgán pre inteligentné využívanie 
energie (Energy – Smart Authority ) 
(bytový orgán)Samostatný 
projekt0,041 0,006 0,0353,48 /3,51 KW 
p/rok3 9495,23 /5,28 MWh/
rok1
Projekt 23Investície do kon ­
kurencieschopnosti 
a lepšej kvality 
životaPodpora OZE v  domácom sektore Grantový program 16,932 2,76 14,3929 216 KW p/
rokNeuvádza sa9 015 /13 824 
MWh/rok1
Projekt 24Investície do kon ­
kurencieschopnosti 
a lepšej kvality 
životaGrantový program EFRR pre 
podniky v  oblasti energetikyGrantový program 18,404 2,76 15,6436 023 KW p/
rokNeuvádza sa5.000 MWh/rok/
nebolo poskytnuté
1 Poznámka:  Skutočné výsledky nie sú založené na údajoch o meraní.
41 Prílohy
Pozn.  Na účely porovnania boli v tejto prílohe niektoré projekty rozdelené na čiastkové projekty, aby celkový súčet 
predstavoval 27.
Počet hodnotených projektov/čiastkových projektov
Slabé Uspokojivé DobréNevzťahuje sa/
údaje nie sú 
k dispozíciiRealizácia projektuInštalácie fungujú bez výrazných problémov  (výkonnosť projektu je 
dobrá , ak je inštalácia v prevádzke bez neplánovaných období výpadku; 
uspokojivá , ak majú obdobia výpadku malý vplyv na výrobu energie; 
slabá , ak majú obdobia výpadku výrazný vplyv na výrobu energie)0 2 25 0
Inštalované kapacity na výrobu energie  (výkonnosť projektu je dobr á, ak 
sa nainštaluje plánovaná kapacita na výrobu energie; uspokojivá  v prí ­
pade nepatrných odchýlok od plánu; slabá , ak sa nenainštaluje kapacita 
na výrobu energie/v prípade významných odchýlok od plánu)0 0 27 0
Súlad celkovej využívanej kapacity s plánom  (výkonnosť projektu je 
dobrá , ak je využívaná výrobná kapacita v súlade s plánom, uspokojivá  
v prípade nepatrných odchýlok od plánu; slabá , ak sa výrobná kapacita 
nevyužíva podľa plánu/v prípade významných odchýlok)2 6 19 0
Súlad s technickým plánom (TP) 
(výkonnosť projektu je slabá , ak dochádza k významným odchýlkam od 
TP; uspokojivá , ak sa vyskytujú isté odchýlky bez reálneho vplyvu na 
výsledky; dobrá , ak nedochádza k odchýlkam0 1 26 0
Súlad s rozpočtom (výkonnosť projektu je dobrá , ak nedochádza 
k odchýlkam v cene; uspokojivá , ak je zvýšenie viac ako 0 % a menej než 
20 %; slabá , ak zvýšenie ceny presahuje 20 %)1 0 26 0
Súlad s prevádzkovým plánom (PP)  (výkonnosť projektu je dobrá , 
ak nedochádza k odchýlkam od PP; uspokojivá , ak sa vyskytne len 
zopár odchýlok bez reálneho vplyvu na výsledky; slabá , ak dochádza 
k významným odchýlkam)2 6 19 0
Riadenie rizika, komplexnosť projektu, prekážky pre realizáciu (výkon ­
nosť projektu je dobrá , ak sa po identifikácii rizík prijmú opatrenia; 
uspokojivá , ak sa riziká čiastočne analyzujú a zmiernia; slabá , ak sa 
nevykoná náležitá analýza rizík)0 10 17 0
Transparentné, relevantné a merateľné ukazovatele výkonnosti a výber 
najlepšie pripravených/premyslených projektových žiadostí (výkonnosť pro ­
jektu je dobrá , ak sa používajú primerané ukazovatele na výber najlepšie 
pripravených a premyslených projektových žiadostí, ak sa hodnotí ich nákla ­
dová účinnosť a zabezpečí konkurencia medzi žiadosťami; uspokojivá , ak 
sa tieto kritériá uplatňujú len čiastočne; slabá , ak sa neuplatňujú)0 27 0 0
Licencie/povolenia/prijatie verejnosťou (premyslené, pripravené projekty) 
(výkonnosť projektu je dobrá , ak je zariadenie v prevádzke a neidentifiko ­
vali sa žiadne problémy v súvislosti so získavaním povolení; uspokojivá , 
ak sa získali len najdôležitejšie licencie; slabá , ak sa zistili vážne problémy 
v súvislosti s licenciami/povoleniami/akceptáciou verejnosťou)0 2 25 0Súhrnné hodnotenie výsledkov projektov týkajúcich sa OZEPríloha IV
42 Prílohy
Počet hodnotených projektov/čiastkových projektov
Slabé Uspokojivé DobréNevzťahuje sa/
údaje nie sú 
k dispozíciiNákladová účinnosťPrevádzková efektívnosť.  Výkonnosť projektu je dobrá , ak prevádzková 
efektívnosť prekračuje 95 %; uspokojivá  ak je v rozmedzí od 80 % do 
95 %; a slabá , ak nedosahuje 80 %4 7 7 7 9
Investičné (stavebné) náklady. (EUR/MW alebo EUR/KWp) Výkonnosť 
projektu je dobrá , ak investičné náklady prekračujú priemer maximálne 
o 10 %; uspokojivá , ak sú o 10 % až 30 % vyššie ako priemer; slabá , ak 
sú o viac ako 30 % vyššie ako prieme4 1 17 5
Použitie kritérií nákladovej účinnosti pri výbere projektov. Výkonnosť 
projektu je dobrá , ak sa vyberú nákladovo najúčinnejšie projekty:
 ­ najlepší pomer nákladov a inštalovanej kapacity na výrobu energie 
(EUR/MW)
­ najlepší pomer nákladov a výroby energie (EUR/MWh); uspokojivá , ak 
sa kritériá nákladovej účinnosti použijú čiastočne; slabá , ak sa nepoužijú12 10 5 5 0
Financovanie projektu je založené na otvorenej verejnej súťaži a výbero ­
vom postupe; konkurencia medzi žiadosťami je zabezpečená. Výkonnosť 
projektu je dobrá , ak sa použije otvorená verejná súťaž a výberový 
postup; uspokojivá , ak sa použije otvorená verejná súťaž, no predlože ­
ných je len malý počet návrhov; slabá , ak sa nepoužije  8 14 5 5 0
Použitie primeraných štúdií. Výkonnosť projektu je dobrá , ak sa pri jeho 
plánovaní použili štúdie realizovateľnosti/návratnosti alebo iné štúdie; 
uspokojivá , ak sa nie vždy dodržali; slabá , ak sa nepoužili  6 10 10 1
Vlastnícka zodpovednosť (záväzok vlastníkov/zainteresovaných strán pro ­
jekt realizovať). Výkonnosť projektu je dobrá , ak je zabezpečená jasná 
vlastnícka zodpovednosť s primeraným odborným zázemím a zdrojmi 
od fázy vytvorenia projektu až po prevádzku zariadenia; uspokojivá , 
ak je vlastnícka zodpovednosť stabilná a z hľadiska zdrojov a odborného 
zázemia má len nepatrné nedostatky; slabá , ak je vlastnícka zodpoved ­
nosť nestabilná, nezabezpečilo sa primerané odborné zázemie a zdroje 
na plánovanie a realizáciu projektu0 10 17 0
Súlad so strategickým rámcom pre OZE. Výkonnosť projektu je dobrá , 
ak sú ciele projektu relevantné a v súlade so strategickým rámcom pre 
OZE; uspokojivá , ak niektoré zložky projektu priamo nesúvisia s cieľmi 
týkajúcimi sa OZE; slabá , ak ciele neboli relevantné alebo v súlade so 
strategickým rámcom pre OZE0 0 27 0
Počet hodnotených projektov/čiastkových projektov
Dosahovanie cieľov Slabé Uspokojiv DobréNevzťahuje sa/
údaje nie sú 
k dispozícii
Vyrobená energia.  Výkonnosť projektu je dobrá , ak vyrobená energia 
prekročila 95 % plánu; uspokojivá  ak je v rozmedzí od 85 % do 95 %; 
a slabá , ak nedosahuje 85 %6 2 6 13Príloha IV
43
V nariadení sa uvádza, že zásada efektívnosti sa týka 
najlepšieho vzájomného pomeru medzi použitými 
prostriedkami a dosiahnutými výsledkami a zásada 
účinnosti sa týka plnenia stanovených špecifických 
cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov. Komisia 
sa preto domnieva, že účinnosť a efektívnosť by sa 
nemali merať len v megawattoch energie z obno ‑
viteľných zdrojov na jedno investované euro, ale aj 
z hľadiska celkového úspechu programu a projektov 
v dosahovaní želaných výsledkov.
Komisia sa domnieva, že pojem nákladovej účinnosti 
možno vymedziť niekoľkými spôsobmi: veľmi krát ‑
kodobé zníženie nákladov alebo strednodobé až 
dlhodobé znižovanie nákladov s dynamickou efektív ‑
nosťou pomocou inovácie pre celkovú transformáciu 
energetického systému v súlade s cieľmi do roku 2020 
a prípravou podmienok na ďalšie obdobie.
IV - Druhá zarážka
Komisia sa domnieva, že investície politiky súdržnosti 
do OZE sa uskutočnili v súlade s cieľmi a požiadav ‑
kami príslušného legislatívneho rámca. Jej stanoviská 
k európskej pridanej hodnote v politike súdržnosti boli 
stanovené v pracovnom dokumente útvarov Komi ‑
sie z júna 2011 s názvom „Pridaná hodnota rozpočtu 
EÚ“2. Podstatnú časť investícií do energie z obnovi ‑
teľných zdrojov by mal realizovať súkromný sektor. 
Je potrebné, aby členské štáty a regióny zabezpečili, 
že verejné financovanie nenahradí, ale doplní a spô ‑
sobí pákový efekt pre súkromné investície v súlade 
s pravidlami o štátnej pomoci. Financovanie z politiky 
súdržnosti by sa malo používať na doplnenie existu ‑
júcich vnútroštátnych mechanizmov podpory, aby sa 
zabezpečila pridaná hodnota. Komisia sa domnieva, že 
v analýze pridanej hodnoty fondov EÚ v tejto oblasti 
je potrebné zohľadniť rôzne faktory.
1 Článok 30 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia 
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.
2 SEK(2011) 867 v konečnom znení  z 29. júna 2011, pracovný 
dokument útvarov Komisie „Pridaná hodnota rozpočtu EÚ“, 
sprievodný dokument k oznámeniu Komisie „Rozpočet stratégie 
Európa 2020“.Zhrnutie
III 
Komisia víta zistenie, že všetky kontrolované projekty 
výroby energie z obnoviteľných zdrojov dosiahli 
plánované výstupy. Vzhľadom na zvýšené investície 
do politiky súdržnosti, ktoré možno predpokladať 
v oblasti udržateľnej energie vrátane energie z obno ‑
viteľných zdrojov v období rokov 2014 – 2020, je 
správa Dvora audítorov veľmi včasná a všeobecne sa 
víta snaha v správe o optimálne využitie financovania.
IV 
Pokiaľ nie je inštalácia plne funkčná, skutočná výkon ‑
nosť systému nie je známa. Skutočná úroveň výroby 
energie sa medziročne líši v závislosti od niekoľkých 
parametrov (napríklad vrátane poveternostných 
podmienok, spoľahlivosti zariadenia a obsadenosti 
budov). Skutočné údaje budú vykázané, keď bude 
projekt v plnej prevádzke.
IV - Prvá zarážka
Úvahy týkajúce sa nákladovej účinnosti môžu byť 
vymedzené vo výberových kritériách osobitných 
intervencií. Politika súdržnosti však slúži širšiemu účelu 
a všetky operačné programy financované politikou 
súdržnosti musia spĺňať ciele politiky na posilnenie 
hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a pod ‑
poru celkového harmonického rozvoja znižovaním 
rozdielov medzi úrovňami rozvoja regiónov a podpo ‑
rovaním rozvoja v najviac znevýhodnených regiónoch. 
Politika súdržnosti je jednotná a miestna politika 
a zvýšený podiel OZE je jedným z mnohých cieľov 
jej programov, čo znamená, že projekty môžu byť 
súčasne zamerané na viac cieľov než len na výrobu 
energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia uznáva 
zásady efektívnosti a účinnosti, ktoré sú vymedzené 
v nariadení o rozpočtových pravidlách1 EÚ. Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 44
Ak existujú dôkazy vyplývajúce z preskúmania 
výkonnosti o tom, že v rámci priority sa nepoda ‑
rilo dosiahnuť stanovené medzníky týkajúce sa len 
finančných ukazovateľov a ukazovateľov výsledkov 
a hlavné stanovené kroky realizácie a že členské štáty 
neprijali opatrenia potrebné na vyriešenie tohto 
problému, Komisia môže pozastaviť všetky priebežné 
platby alebo ich časť, alebo nakoniec uplatniť finančné 
opravy. Na takýto program by sa nemala vyčleniť 
výkonnostná rezerva.
Komisia v súlade s právnym rámcom na obdobie rokov 
2014 – 2020 posilňuje aj podmienenosť fondov ex ante  
s cieľom zabezpečiť splnenie všetkých podmienok 
potrebných na ich účinné vykonávanie.
Okrem toho, Komisia prostredníctvom svojej aktívnej 
a priebežnej spolupráce s členskými štátmi odpo ‑
ručí riadiacim orgánom, aby zahrnuli odporúčania 
Európskeho dvora audítorov do výberového procesu 
a výberových kritérií projektov OZE. Príspevok k oča ‑
kávaným výsledkom prioritnej osi musí byť v súčas ‑
nosti zahrnutý do výberových kritérií.
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia 
súhlasí s tým, že je dôležité vyhnúť sa mŕtvej váhe. Na 
podporu prístupu zameranejšieho na trh v období 
rokov 2014 – 2020 Komisia podporuje, ako sa uvádza 
v nariadení (EÚ) č. 1303/2013, používanie finančných 
nástrojov namiesto grantov na podporu investícií, od 
ktorých sa očakáva, že budú finančne životaschopné, 
ale nezískavajú dostatočné financovanie z trhových 
zdrojov.
Komisia takisto súhlasí, že programy musia byť zalo ‑
žené na riadnom vyhodnotení potrieb. Na uvedený 
účel sa v nariadení (EÚ) č. 1303/2013 stanovuje, že 
v dohode o partnerstve na obdobie rokov 2014 – 2020 
sa musí stanoviť analýza rozdielov, potreby rozvoja 
a rastový potenciál. Zodpovedajúcim spôsobom 
musia byť odôvodnené rozhodnutia prijaté v každom 
operačnom programe. Požiadavkami vyplývajúcimi 
zo smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (napr. 
strategický prístup, hodnotenie potrieb a národné 
akčné plány týkajúce sa energie z obnoviteľných 
zdrojov) sa takisto zabezpečí optimálne plánovanie 
investícií politiky súdržnosti týkajúcich sa OZE.V 
Komisia stále členským štátom zdôrazňovala slabé 
stránky vnútroštátnych administratívnych systémov.
Reforma politiky súdržnosti na obdobie rokov 2014 – 
2020 poskytne monitorovaciemu výboru pre príslušné 
operačné programy stimuly potrebné na schválenie 
výberových kritérií, čím sa zabezpečí maximálny vplyv 
pre tento druh investícií. Členské štáty a regióny sa 
budú musieť vopred rozhodnúť, ktoré ciele plánujú 
dosiahnuť pomocou dostupných zdrojov a presne 
určiť, ako budú merať pokrok v oblasti dosiahnutia 
týchto cieľov pre každú prioritnú os. Takto sa umožní 
pravidelné monitorovanie a diskusia o spôsobe použí ‑
vania finančných zdrojov.
Pre programové obdobie rokov 2014 – 2020 sa zaviedli 
požiadavky na silnejšiu intervenčnú logiku pre všetky 
priority vrátane niekoľkých spoločných ukazovateľov 
výsledkov, ktorých použitie je v relevantných prípa ‑
doch povinné. V oblasti OZE zahŕňa nariadenie o EFRR, 
ako aj nariadenie o Kohéznom fonde na obdobie 
rokov 2014 – 2020 spoločný ukazovateľ „zvýšenej 
kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov“.
Pokiaľ ide o zistenia súvisiace s aspektmi nákladovej 
efektívnosti, Komisia odkazuje na svoju odpoveď na 
bod IV.
VIII - Odporúčanie 1
Komisia sa v kontexte rámca pre súdržnosť nezapája 
do výberu projektov s výnimkou schválenia veľkých 
projektov.
Novým regulačným rámcom na obdobie rokov 2014 – 
2020 sa však napriek tomu od začiatku zabezpečuje, 
že prostredníctvom obsahu prijatých programov 
a intervenčnej logiky vrátane cieľov ukazovateľov 
výsledkov a výstupov zhrnutých v prioritných osiach 
budú projekty podľa možnosti vyberať členské štáty 
v súlade s odporúčaním Dvora audítorov.
Komisia na základe výkonnostného rámca stanove ‑
ného pre každý operačný program takisto bude môcť 
prostredníctvom medzníkov týkajúcich sa len ukazo ‑
vateľov podporiť a preskúmať výkonnosť programov. 
Odpovede Komisie 45
VIII - Odporúčanie 2
Komisia prijíma toto odporúčanie a považuje ho zo 
svojej strany za realizované. Usmernenie Komisie 
z novembra 2013 o navrhovaní mechanizmov podpory 
obnoviteľných zdrojov energie by mali vziať členské 
štáty do úvahy. Nadchádzajúce usmernenia o ener ‑
getickej a environmentálnej pomoci takisto prispejú 
k zvyšovaniu nákladovej účinnosti mechanizmov 
podpory členských štátov pre energiu z obnoviteľných 
zdrojov.
Úvod
07
 Komisia konštatuje, že zodpovednosť za odstránenie 
prekážok špecifických pre jednotlivé odvetvia, ktoré 
bránia investíciám do OZE, majú členské štáty.
Komisia sa zaoberala týmito prekážkami vo svojich 
pravidelných správach a vydala pre členské štáty 
odporúčania. Mechanizmy podpory neboli vždy 
dobre navrhnuté a viedli buď k nevýhodným pod ‑
mienkam, alebo nadmernej kompenzácii. V usmernení 
Komisie o navrhovaní mechanizmov podpory obnovi ‑
teľných zdrojov energie, vydané v novembri 2013, ako 
aj usmernení o využívaní mechanizmov spolupráce 
v oblasti obnoviteľných zdrojov energie sa zdôrazňujú 
zásady, ktoré by sa mali dodržiavať s cieľom riešiť túto 
situáciu4.
4 C(2013) 7243 final z 5. novembra 2013, oznámenie Komisie 
s názvom „Realizácia vnútorného trhu s elektrickou energiou a čo 
najefektívnejšie využívanie verejnej intervencie a sprievodné 
pracovné dokumenty útvarov Komisie SWD(2013) 439 final 
„European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes“ (usmernenie Európskej komisie o navrhovaní 
mechanizmov podpory obnoviteľných zdrojov energie) 
a SWD(2013) 440 final „Guidance on the use of renewable energy 
cooperation mechanisms“ (usmernenie o používaní mechanizmov 
spolupráce v oblasti obnoviteľných zdrojov energie).Politika súdržnosti je však aj tak jednotnou a miest ‑
nou politikou a zvýšený podiel OZE je len jedným 
z jej mnohých cieľov. Konkrétne, ostatné ciele politiky 
súdržnosti, ako je podpora inovácie, môžu odôvodňo ‑
vať výber technológií, ktoré nie sú nákladovo najúčin ‑
nejšie. V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovuje, že 
je potrebné, aby sa výberovými postupmi a kritériami 
zabezpečil príspevok operácií k dosiahnutiu špecific ‑
kých cieľov a výsledkov príslušnej priority operačného 
programu, ktorý môže byť zameraný na viac cieľov 
než na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.
Pokiaľ ide o veľké projekty, v programovom období 
rokov 2014 – 2020 bude Komisia naďalej vyžadovať 
vykonávanie analýzy nákladov a prínosov vrátane 
hospodárskej a finančnej analýzy. V rámci analýzy 
nákladov a prínosov sa vyžaduje analýza možností, 
v ktorej sa okrem iných aspektov zohľadňujú hospo ‑
dárske a finančné úvahy, ako sú náklady na výstavbu, 
s cieľom zvoliť najlepšiu možnosť a zároveň sa pokúsiť 
maximalizovať výhody projektu pre spoločnosť.
Komisia prijíma odporúčanie v druhej zarážke. Stále 
pripomínala členským štátom potrebu zabezpečiť 
stabilitu v regulačnom rámci a takisto stále kritizo ‑
vala časté a retroaktívne úpravy regulačných rámcov 
členských štátov. V oznámení Komisie z novembra 
2013 s názvom „Realizácia vnútorného trhu s elektric ‑
kou energiou a čo najefektívnejšie využívanie verej ‑
nej intervencie“ a usmernení Komisie o navrhovaní 
mechanizmov podpory obnoviteľných zdrojov, ako 
aj v usmernení o využívaní mechanizmov spolupráce 
v oblasti obnoviteľných zdrojov energie sa riešia tieto 
otázky3.
3 C(2013) 7243 final z 5. novembra 2013, oznámenie Komisie 
s názvom „Realizácia vnútorného trhu s elektrickou energiou a čo 
najefektívnejšie využívanie verejnej intervencie“ a sprievodné 
pracovné dokumenty útvarov Komisie SWD(2013) 439 final 
„Usmernenie Európskej komisie o navrhovaní mechanizmov 
podpory obnoviteľných zdrojov energie“ a SWD(2013) 440 final 
„Usmernenie o používaní mechanizmov spolupráce v oblasti 
obnoviteľnej energie“.
Odpovede Komisie 46
Pripomienky
17
Komisia uznáva, že ťažkosti pri integrácii elektrickej 
energie z OZE do siete bránili využitiu OZE, ale táto 
skutočnosť nezávisí priamo od riadenia projektov. 
Požiadavka na zlepšenie prístupu elektrickej energie 
z OZE do sietí je právnou požiadavkou podľa smernice 
o obnoviteľných zdrojoch energie.
18
Komisia sa takisto domnieva, že pokrok členských štá ‑
tov v odstraňovaní administratívnych prekážok v tejto 
oblasti je pomalý.
Pokiaľ ide o odkaz na Spojené kráľovstvo, Komisia 
sa domnieva, že vo vypracovaní by sa mali zohľadniť 
konštitučné opatrenia a proces decentralizácie, ktoré 
existujú v tomto členskom štáte. Rôzne dokumenty 
týkajúce sa operačných programov a výbory pre 
monitorovanie programov v Spojenom kráľovstve sú 
samostatné a nezávislé a harmonizácia sa dosahuje 
používaním prierezových tém začlenených do všet ‑
kých programov v krajine.
20 - Prvá zarážka
Verejný obstarávateľ uznal tieto záležitosti a práve na 
účel zabezpečenia transparentnosti a väčšej hospo ‑
dárskej súťaže sa verejné obstarávania začali znovu.
20 - Druhá zarážka
Pokiaľ ide o veterné projekty v Poľsku, neexistovali 
prekážky (ak by v dôsledku postupu udeľovania bola 
vybraná ponuka iného dodávateľa) pre príjemcu, aby 
požiadal o zmenu vydaných stavebných povolení 
a špecifikoval iný model turbín.
Pokiaľ ide o projekt solárnych kolektorov v Poľsku, 
rozsah verejného obstarávania bol opísaný náležite 
a v súlade s príslušnými právnymi predpismi. V opise verejného obstarávania bolo určené, že 
konanie sa týka daného typu solárneho kolektora 
alebo iného typu s rovnakými parametrami. Uvedený 
projekt bol takisto predmetom dvoch kontrol vyko ‑
naných vnútroštátnymi orgánmi, ktoré nespochybnili 
dodržiavanie súladu projektu so zákonom o verejnom 
obstarávaní.
21 
Pre programové obdobie rokov 2014 – 2020 sa zaviedli 
požiadavky na silnejšiu intervenčnú logiku pre všetky 
priority vrátane niekoľkých spoločných ukazova ‑
teľov výsledkov, ktorých použitie je v relevantných 
prípadoch povinné. V oblasti obnoviteľných zdrojov 
energie zahŕňa nariadenie o EFRR, ako aj nariadenie 
o Kohéznom fonde na obdobie rokov 2014 – 2020 spo ‑
ločný ukazovateľ „zvýšenej kapacity výroby energie 
z obnoviteľných zdrojov“. Hodnotenie však vždy bude 
potrebné, aby sa oddelil príspevok operácií spolufi ‑
nancovaných fondmi politiky súdržnosti k zmenám vo 
vzoroch výroby a spotreby energie z obnoviteľných 
zdrojov od vplyvu ostatných vonkajších faktorov.
23 
Pokiaľ nie je inštalácia hotová a plne funkčná, sku ‑
točná výkonnosť systému nie je známa. Skutočná 
úroveň výroby energie sa medziročne líši v závislosti 
od niekoľkých parametrov (napríklad vrátane pove ‑
ternostných podmienok, spoľahlivosti zariadenia 
a obsadenosti budov). Skutočné údaje budú vykázané, 
keď bude projekt v plnej prevádzke.
24 
Pokiaľ ide o veterné projekty v Poľsku, z ktorých štyri 
z piatich nedosiahli ciele podľa tabuľky 1, Komisia 
sa domnieva, že výsledky sa majú hodnotiť počas 
celého prevádzkového obdobia veterného parku, čo 
sa v prípade jedného z projektov nestalo. Odporúča sa 
lepšie územné plánovanie investícií OZE so zohľadne ‑
ním špecifických podmienok pre príslušný druh OZE 
na konkrétnom mieste. Skutočnosť, že projekty OZE 
niekedy nedosiahnu plánované ciele výroby alebo ich 
dosiahnu len čiastočne, potvrdzuje profil vysokého 
rizika týchto investícií a teda potrebu verejného finan ‑
covania s cieľom dosiahnuť výnosné projekty a zabez ‑
pečiť pákový efekt pre súkromné financovanie.
Odpovede Komisie 47
Rámček 5 - Druhý odsek
Komisia navrhla poľským orgánom a partnerstvu 
„Spoločnej pomoci na podporu projektov v európ ‑
skych regiónoch (JASPERS)“, aby hodnotili výsledky 
a finančnú mieru návratnosti projektov veterných par ‑
kov na základe realistickejších odhadov. Ukazovatele 
výsledkov by potom lepšie odzrkadľovali pracovný čas 
veterných parkov.
Rámček 5 - Tretí odsek
V Spojenom kráľovstve dosiahli dve z piatich kon ‑
trolovaných miest nižšie výstupy, než sa očakávalo, 
z dôvodu nižšieho dopytu po systémoch, ako sa 
očakávalo. Zámerom zhromažďovania údajov, ktoré 
naplánoval riadiaci orgán na koniec operácií, je zhro ‑
maždiť špecifické údaje, ktoré by mali doplniť objasne ‑
nie, prečo bol dopyt nižší, než sa plánovalo.
26 
Komisia uznáva zásady efektívnosti a účinnosti, ktoré 
sú vymedzené v nariadení o rozpočtových pravidlách 
EÚ. V nariadení sa uvádza, že zásada efektívnosti sa 
týka najlepšieho vzájomného pomeru medzi pou ‑
žitými prostriedkami a dosiahnutými výsledkami 
a zásada účinnosti sa týka plnenia stanovených 
špecifických cieľov a dosahovania plánovaných 
výsledkov. Komisia sa preto domnieva, že účinnosť 
a efektívnosť by sa nemali merať len v megawattoch 
energie z obnoviteľných zdrojov na jedno investované 
euro, ale aj z hľadiska celkového úspechu programu 
a projektov v dosahovaní želaných výsledkov.
27 
Úvahy týkajúce sa nákladovej účinnosti môžu byť 
vymedzené vo výberových kritériách osobitných 
intervencií. Politika súdržnosti však slúži širšiemu účelu 
a všetky operačné programy financované politikou 
súdržnosti musia spĺňať ciele politiky na posilnenie 
hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a pod ‑
poru celkového harmonického rozvoja znižovaním 
rozdielov medzi úrovňami rozvoja regiónov a podpo ‑
rovaním rozvoja v najviac znevýhodnených regiónoch. Politika súdržnosti je jednotná a miestna politika 
a zvýšený podiel OZE je jedným z mnohých cieľov 
jej programov, čo znamená, že projekty môžu byť 
súčasne zamerané na viac cieľov než len na výrobu 
energie z obnoviteľných zdrojov.Okrem toho, pokiaľ ide 
konkrétne o investície do OZE, Komisia sa domnieva, 
že koncepciu nákladovej účinnosti možno vymedziť 
niekoľkými spôsobmi: veľmi krátkodobým znížením 
nákladov alebo strednodobým až dlhodobým znižova ‑
ním nákladov s dynamickou efektívnosťou pomocou 
inovácie pre celkovú transformáciu nášho energetic ‑
kého systému v súlade s cieľmi do roku 2020 a prípra ‑
vou podmienok na ďalšie obdobie.
28 
Aj keď v nariadení č. 1083/2006 sa nevyžadovali „posú ‑
denia potrieb“, Komisia súhlasí s tým, že posúdenie 
potrieb môže byť užitočné. Programy obsahujú ako 
všeobecnú požiadavku pre všetky operačné programy 
financované v rámci politiky súdržnosti v období rokov 
2007 – 2013 „analýzu situácie oprávnenej oblasti alebo 
sektora v zmysle silných a slabých stránok a zvolenú 
stratégiu riešenia“.
V období rokov 2014 – 2020 sa v prioritných osiach 
zvolí jedna alebo viac investičných priorít podľa oso ‑
bitných potrieb a kontextu členských štátov. Špeci ‑
fické ciele a zodpovedajúce ukazovatele výsledkov 
budú potom vyjadrovať, čo sa chce každou prioritnou 
osou dosiahnuť – v súvislosti s analýzou situácie 
a identifikovanými potrebami politiky.
29 
V období rokov 2007 – 2013 sa pomerné podiely vyčle ‑
nené na investície súvisiace s OZE medzi členskými 
štátmi líšili z hľadiska celkového objemu fondov k dis ‑
pozícii, vnútroštátnych potrieb a priorít stanovených 
jednotlivými členskými štátmi. Operačné programy 
politiky súdržnosti na obdobie rokov 2007 – 2013 boli 
plánované a prijaté pred prijatím cieľov týkajúcich sa 
klímy a energie do roku 2020 a príslušných právnych 
predpisov EÚ. Zváženie príspevku k cieľom v oblasti 
OZE do roku 2020 bolo následne zohľadnené v prí ‑
pade, že členské štáty oznámili revízie vo svojich 
operačných programoch. 
Odpovede Komisie 48
36 
Pokiaľ ide o konkrétne projekty, za výber sú zod ‑
povedné samotné členské štáty. Pokiaľ ide o úvahy 
o nákladovej účinnosti a všeobecnejšie ciele politiky 
súdržnosti, Komisia odkazuje na svoje odpovede na 
body 26 a 27.
37 
Komisia odkazuje na svoje odpovede na body 26 a 27.
39 
Komisia súhlasí s tým, že je dôležité vyhnúť sa mŕt ‑
vej váhe. Pokiaľ ide o mieru spolufinancovania, 
ustanovenia sú uvedené v článku 53 nariadenia (ES) 
č. 1083/2006. Samo osebe to neznamená, že časť 
investičných nákladov na projekt znáša konečný 
príjemca verejnej dotácie. Obsiahnuté sú aj ustano ‑
venia týkajúce sa projektov generujúcich príjmy, a to 
v článku 55 rovnakého nariadenia. S cieľom dodržať 
súlad so záväznými cieľmi OZE je potrebné, aby 
členské štáty podnecovali investície do projektov 
OZE, ktoré nemusia byť ako také komerčne úspešné, 
vzhľadom na profil vyššieho rizika týchto investícií. 
Miery spolufinancovania projektov štátnej pomoci 
v oblasti OZE sú stanovené v rozhodnutiach o poskyt ‑
nutí štátnej pomoci, a v takom prípade sa neuplatňuje 
metodika medzery vo financovaní. Napriek tomu sa 
stále podnecuje výpočet medzery vo financovaní, 
pretože pomáha určiť výšku (alebo intenzitu) pomoci 
a obmedzuje štátnu pomoc pod maximálnu úroveň, 
podľa potreby.
Na podporu prístupu zameranejšieho na trh v období 
rokov 2014 – 2020 Komisia podporuje a nariadením 
(EÚ) č. 1303/2013 sa zabezpečuje používanie finanč ‑
ných nástrojov namiesto uplatňovania grantov na 
podporu investícií, od ktorých sa očakáva, že budú 
finančne životaschopné, ale nezískavajú dostatočné 
financovanie z trhových zdrojov. Podpora prostredníc ‑
tvom finančných nástrojov vychádza z podrobného 
hodnotenia ex ante  v súlade s článkom 37 odsekom 2 
uvedeného nariadenia, v rámci ktorého sa okrem 
iného zistili zjavné trhové nedostatky alebo neopti ‑
málne investičné situácie, ako aj odhadovanej úrovne 
a rozsahu verejných investičných potrieb vrátane dru ‑
hov finančných nástrojov, ktoré sa majú podporovať.Je však dôležité uviesť, že značnú časť investícií v tejto 
oblasti by mal realizovať súkromný sektor. Je potrebné, 
aby členské štáty a regióny zabezpečili, že verejné 
financovanie nenahradí, ale doplní súkromné investície 
v súlade s pravidlami o štátnej pomoci a spôsobí tým 
v tejto oblasti pákový efekt. Financovanie z politiky 
súdržnosti by sa malo používať na doplnenie existu ‑
júcich vnútroštátnych mechanizmov podpory, aby sa 
zabezpečila pridaná hodnota.
30 
Od prijatia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie 
v roku 2009 a právnej požiadavky na prijatie národ ‑
ných akčných plánov týkajúcich sa energie z obno ‑
viteľných zdrojov boli členské štáty v skutočnosti 
povinné vykonať náležité posúdenie potrieb v prípade 
investícií týkajúcich sa OZE a národné akčné plány 
týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov boli zalo ‑
žené na takejto analýze potrieb. Tvoria zároveň dôle ‑
žitý a dobre premyslený základ pre investície súvisiace 
s OZE v členských štátoch. Okrem toho skutočnosť, 
že boli tieto plány prijaté transparentným spôsobom 
a sprístupnené verejnosti, prispela k lepšiemu pláno ‑
vaniu a transparentnosti, čím sa po prvý raz umožnilo, 
aby všetky subjekty vrátane investorov a susedných 
členských štátov koordinovali tieto investície a aby 
sa tak zvýšila pridaná hodnota a nákladová účinnosť. 
Napriek tomu sa o všetkých operačných programoch 
politiky súdržnosti na obdobie rokov 2007 – 2013 
rokovalo a všetky boli schválené pred nadobudnutím 
účinnosti národných akčných plánov týkajúcich sa 
energie z obnoviteľných zdrojov (v júni 2010).
30 - Štvrtá zarážka
Hodnotenie v polovici obdobia operačných progra ‑
mov nebolo povinné, pokiaľ si to nevyžadovali oso ‑
bitné okolnosti, v súlade s článkom 48 nariadenia (ES) 
č. 1083/2006.
Napriek tomu sú všetky projekty vo Walese od roku 
2014 predmetom hodnotenia. V priebehu roka 2014 
waleský riadiaci orgán zadá syntézu všetkých hod ‑
notení operácií, aby vypracoval zistenia na úrovni 
programu vrátane zistení týkajúcich sa operácií 
v oblasti energie.
32 
Komisia súhlasí so všeobecným tvrdením, ale uvádza, 
že v plánovaní a realizácii kontrolovaných projektov 
neboli zistené žiadne zásadné nedostatky.
Odpovede Komisie 49
Závery a odporúčania
Spoločná odpoveď Komisie na body 48 
a 52
Reforma politiky súdržnosti na obdobie rokov 2014 – 
2020 poskytne monitorovaciemu výboru pre príslušné 
operačné programy stimuly potrebné na schválenie 
výberových kritérií, ktoré zabezpečia maximálny vplyv 
pre tento druh investícií. Členské štáty a regióny sa 
budú musieť vopred rozhodnúť, ktoré ciele plánujú 
dosiahnuť pomocou dostupných zdrojov a presne 
určiť, ako budú merať pokrok v oblasti dosiahnutia 
týchto cieľov pre každú prioritnú os. Takto sa umožní 
pravidelné monitorovanie a diskusia o spôsobe použí ‑
vania finančných zdrojov.
Na obdobie rokov 2014 – 2020 sa v nariadení (EÚ) 
č. 1303/2013 stanovuje, že je potrebné, aby sa výbe ‑
rovými postupmi a kritériami zabezpečil príspevok 
operácií k dosiahnutiu špecifických cieľov a výsledkov 
príslušnej priority operačného programu, ktorý môže 
byť zameraný na viac cieľov než na výrobu energie 
z obnoviteľných zdrojov. Pokiaľ ide o veľké projekty, 
Komisia vyžaduje od členských štátov/riadiacich 
orgánov, aby vykonali analýzu nákladov a prínosov 
vrátane hospodárskej a finančnej analýzy pre každý 
veľký projekt s cieľom preukázať, že projekt je žiaduci 
z ekonomického hľadiska (t. j. spoločnosti sa darí 
lepšie s projektom) a že príspevok fondov z politiky 
súdržnosti je potrebný na to, aby bol projekt finančne 
životaschopný, a v niektorých prípadoch komerčne 
úspešný, so zohľadnením jeho rizikového profilu. 
V rámci analýzy nákladov a prínosov sa vyžaduje 
analýza možností, v ktorej sa okrem iných aspektov 
zohľadňujú hospodárske a finančné úvahy, ako je 
udržanie nákladov na výstavbu na čo najnižšej úrovni, 
s cieľom zvoliť najlepšiu možnosť a zároveň sa pokúsiť 
maximalizovať výhody projektu pre spoločnosť.
Komisia takisto odkazuje na svoje odpovede na body 
25 až 26, 28 až 32, 36 až 37 a 39.Rámček 7
Projekty veterných parkov v Poľsku získali 22 % až 
70 % celkových oprávnených investičných nákladov, 
až do maximálnej výšky 10 miliónov EUR. Možno 
uviesť, že úroveň spolufinancovania EÚ veľkých pro ‑
jektov veterných parkov, t. j. projektov v rámci hodno ‑
tenia Komisie, dosahuje 22 % až 25 %.
42 
Pokiaľ ide o mechanizmy národného verejného 
financovania, na ich doplnenie sa vyžadovalo finan ‑
covanie z politiky súdržnosti v súlade s článkom 9 
nariadenia (ES) č. 1083/2006. Dopĺňanie existujúcich 
mechanizmov financovania prostredníctvom EFRR má 
finančnú pridanú hodnotu v tom, že sa mohlo urobiť 
viac, než by sa urobilo bez finančných prostriedkov 
z politiky súdržnosti. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu, nie 
je potrebné meniť charakter politiky.
44 
Komisia upozorňuje na skutočnosť, že pridaná 
hodnota EÚ v zlepšovaní administratívnych kapacít 
si vyžaduje čas. Investície v oblasti OZE sú v politike 
súdržnosti pomerne novou oblasťou a bude určitý čas 
trvať, kým sa účinky poznatkov prejavia.
45 
Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 7.
46 
Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 29.
Odpovede Komisie 50
 — príspevok podpory na rozvoj trhov s obnoviteľ ‑
nými zdrojmi energie v ČŠ a v EÚ;
 — príspevok fondov EÚ k dosiahnutiu cieľov 
v oblasti OZE nákladovo a energeticky efektív ‑
nym spôsobom s podporou inovácií a rozvoja 
technológií (ciele jednotnej politiky EÚ v oblasti 
energie a zmeny klímy).
Komisia odkazuje aj na svoje odpovede na body 42, 46 
a 47.
Odporúčanie 1
Komisia sa v kontexte rámca pre súdržnosť nezapája 
do výberu projektov s výnimkou schválenia veľkých 
projektov.
Novým regulačným rámcom na obdobie rokov 2014 – 
2020 sa však napriek tomu od začiatku zabezpečuje, 
že prostredníctvom obsahu prijatých programov 
a intervenčnej logiky vrátane cieľov ukazovateľov 
výsledkov a výstupov zhrnutých v prioritných osiach 
budú projekty podľa možnosti vyberať členské štáty 
v súlade s odporúčaním Dvora audítorov.
Komisia na základe výkonnostného rámca stano ‑
veného pre každý operačný program takisto bude 
môcť prostredníctvom medzníkov týkajúcich sa 
len ukazovateľov podporiť a preskúmať výkonnosť 
programov. Ak existujú dôkazy vyplývajúce z preskú ‑
mania výkonnosti o tom, že v rámci priority sa nepo ‑
darilo dosiahnuť stanovené medzníky týkajúce sa len 
finančných ukazovateľov a ukazovateľov výsledkov 
a hlavné stanovené kroky realizácie a že členské štáty 
neprijali opatrenia potrebné na vyriešenie tohto 
problému, Komisia môže pozastaviť všetky priebežné 
platby alebo ich časť, alebo nakoniec uplatniť finančné 
opravy. Na takýto program by sa nemala vyčleniť 
výkonnostná rezerva.50 
Komisia stále členským štátom zdôrazňovala slabé 
stránky vnútroštátnych administratívnych systémov. 
Ide aj o právnu požiadavku, ktorej je venovaný článok 
13 smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Moni ‑
toruje sa a analyzuje v polročných správach Komisie 
o pokroku v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.
Komisia odkazuje aj na svoje odpovede na body 17 
až 21.
51 
Komisia odkazuje na svoje odpovede na body 23 
až 25.
53 
Komisia sa domnieva, že investície politiky súdržnosti 
do OZE sa uskutočnili v súlade s cieľmi a požiadav ‑
kami príslušného legislatívneho rámca. Jej stanoviská 
k európskej pridanej hodnote v politike súdržnosti boli 
stanovené v pracovnom dokumente útvarov Komisie 
z júna 2011 s názvom „Pridaná hodnota rozpočtu EÚ“. 
Komisia sa domnieva, že v analýze pridanej hodnoty 
fondov EÚ v tejto oblasti by bolo potrebné zohľadniť 
tieto faktory:
 — príspevok podporených technológií a projektov 
k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti OZE vrátane 
podpory technologického rozvoja a inovácií 
a príspevok k poskytovaniu možností zamest ‑
nanosti a regionálneho rozvoja, a to najmä 
vo vidieckych a izolovaných oblastiach;
 — príspevok podporených projektov k dosiahnutiu 
cieľov v oblasti OZE a pokrok vo vykonávaní ná ‑
rodných akčných plánov týkajúcich sa energie 
z obnoviteľných zdrojov, a to aj zohľadnením 
príspevku k podpore OZE v rôznych odvetviach 
(elektrina z OZE, vykurovanie a ochladzovanie 
z OZE a doprava z OZE);
Odpovede Komisie 51
Politika súdržnosti je však aj tak jednotnou a miest ‑
nou politikou a zvýšený podiel OZE je len jedným 
z jej mnohých cieľov. Konkrétne, ostatné ciele politiky 
súdržnosti, ako je podpora inovácie, môžu odôvodňo ‑
vať výber technológií, ktoré nie sú nákladovo najúčin ‑
nejšie. V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovuje, že 
je potrebné, aby sa výberovými postupmi a kritériami 
zabezpečil príspevok operácií k dosiahnutiu špecific ‑
kých cieľov a výsledkov príslušnej priority operačného 
programu, ktorý môže byť zameraný na viac cieľov 
než na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.
Pokiaľ ide o veľké projekty, v programovom období 
rokov 2014 – 2020 bude Komisia naďalej vyžadovať 
vykonávanie analýzy nákladov a prínosov vrátane 
hospodárskej a finančnej analýzy. V rámci analýzy 
nákladov a prínosov sa vyžaduje analýza možností, 
v ktorej sa okrem iných aspektov zohľadňujú hospo ‑
dárske a finančné úvahy, ako sú náklady na výstavbu, 
s cieľom zvoliť najlepšiu možnosť a zároveň sa pokúsiť 
maximalizovať výhody projektu pre spoločnosť.
Odporúčanie 1 - Druhá zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie. Stále pripomínala 
členským štátom potrebu zabezpečiť stabilitu v regu ‑
lačnom rámci a takisto stále kritizovala časté a retro ‑
aktívne úpravy regulačných rámcov členských štátov. 
V oznámení Komisie z novembra 2013 s názvom 
„Realizácia vnútorného trhu s elektrickou energiou 
a čo najefektívnejšie využívanie verejnej intervencie“ 
a usmernení Komisie o navrhovaní mechanizmov 
podpory obnoviteľných zdrojov, ako aj v usmernení 
o využívaní mechanizmov spolupráce v oblasti obno ‑
viteľných zdrojov energie sa riešia tieto otázky5.
5 C(2013) 7243 final z 5. novembra 2013, oznámenie Komisie 
s názvom „Realizácia vnútorného trhu s elektrickou energiou a čo 
najefektívnejšie využívanie verejnej intervencie a sprievodné 
pracovné dokumenty útvarov Komisie SWD(2013) 439 final 
„European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes“ (usmernenie Európskej komisie o navrhovaní 
mechanizmov podpory obnoviteľných zdrojov energie) 
a SWD(2013) 440 final „Guidance on the use of renewable energy 
cooperation mechanisms“ (usmernenie o používaní mechanizmov 
spolupráce v oblasti obnoviteľných zdrojov energie).Komisia v súlade s právnym rámcom na obdobie rokov 
2014 – 2020 posilňuje aj podmienenosť fondov ex ante  
s cieľom zabezpečiť splnenie všetkých podmienok 
potrebných na ich účinné vykonávanie.
Okrem toho, Komisia prostredníctvom svojej aktívnej 
a priebežnej spolupráce s členskými štátmi odpo ‑
ručí riadiacim orgánom, aby zahrnuli odporúčania 
Európskeho dvora audítorov do výberového procesu 
a výberových kritérií projektov OZE. Príspevok k oča ‑
kávaným výsledkom prioritnej osi musí byť v súčas ‑
nosti zahrnutý do výberových kritérií.
Odporúčanie 1 - Prvá zarážka
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia 
súhlasí s tým, že je dôležité vyhnúť sa mŕtvej váhe. Na 
podporu prístupu zameranejšieho na trh v období 
rokov 2014 – 2020 Komisia podporuje, ako sa uvádza 
v nariadení (EÚ) č. 1303/2013, používanie finančných 
nástrojov namiesto grantov na podporu investícií, od 
ktorých sa očakáva, že budú finančne životaschopné, 
ale nezískavajú dostatočné financovanie z trho ‑
vých zdrojov. Podpora prostredníctvom finančných 
nástrojov vychádza z podrobného hodnotenia ex ante  
v súlade s článkom 37 odsekom 2 uvedeného naria ‑
denia, v rámci ktorého sa okrem iného zistili zjavné 
trhové nedostatky alebo neoptimálne investičné 
situácie, ako aj odhadovanej úrovne a rozsahu verej ‑
ných investičných potrieb vrátane druhov finančných 
nástrojov, ktoré sa majú podporovať.
Komisia takisto súhlasí, že programy musia byť zalo ‑
žené na riadnom vyhodnotení potrieb. Na uvedený 
účel sa v nariadení (EÚ) č. 1303/2013 stanovuje, že 
v dohode o partnerstve na obdobie rokov 2014 – 
2020 sa musí stanoviť analýza rozdielov, potreby 
rozvoja a rastový potenciál. Zodpovedajúcim spô ‑
sobom musia byť odôvodnené rozhodnutia prijaté 
v každom operačnom programe. Požiadavkami 
vyplývajúcimi zo smernice o obnoviteľných zdrojoch 
energie (napr. strategický prístup, hodnotenie potrieb 
a národné akčné plány týkajúce sa energie z obnovi ‑
teľných zdrojov) sa takisto zabezpečí optimálne pláno ‑
vanie investícií politiky súdržnosti týkajúcich sa OZE.
Odpovede Komisie 52
Odporúčanie 2
Komisia prijíma toto odporúčanie a považuje ho zo 
svojej strany za realizované. Usmernenie Komisie 
z novembra 2013 o navrhovaní mechanizmov podpory 
obnoviteľných zdrojov energie by mali vziať členské 
štáty do úvahy. Nadchádzajúce usmernenia o ener ‑
getickej a environmentálnej pomoci takisto prispejú 
k zvyšovaniu nákladovej účinnosti mechanizmov 
podpory členských štátov pre energiu z obnoviteľných 
zdrojov.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ‑AB‑14‑006 ‑SK‑C ISSN 1831 ‑0931
Európsky dvor audítorov posúdil v ýsledky 
projektov v ýroby energie z  obnoviteľn ých 
zdrojov spolufinancovan ých v  rámci politiky 
súdržnosti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu 
príslušného cieľa EÚ na rok 2020. Dospel 
k záveru, že hoci vyprodukovali v ýstupy podľa 
plánu, viaceré investičné projekty sa neriadili 
zásadou nákladovej účinnosti alebo im ch ýbala 
skutočná pridaná hodnota EÚ. EDA odporúča, 
aby Komisia v programoch podpory 
spolufinancovan ých EÚ presadzovala zásadu 
nákladovej účinnosti a aby členské štáty vytvorili 
stabiln ý a spoľahliv ý právny rámec pre oblasť 
energie z  obnoviteľn ých zdrojov. Členské štáty 
by okrem toho mali uplatňovať minimálne 
kritériá nákladovej účinnosti prispôsobené 
okolnostiam projektov a prostredníctvom 
lepšieho vykonávania projektov zv ýšiť pridanú 
hodnotu EÚ.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV