EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 6. 2021 COM(2021) 324 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EMPTY NAIADES III:



































Podpora nadčasovej európskej vnútrozemskej vodnej dopravy





























































OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV NAIADES III: Podpora nadčasovej európskej vnútrozemskej vodnej dopravy 1.Úvod Zásadná transformácia našich dopravných systémov so zameraním na mobilitu s nulovými emisiami si vyžaduje integrovaný multimodálny prístup s výlučným cieľom zvýšiť mieru využívania udržateľnejších a menej preťažujúcich druhov dopravy. Vnútrozemská vodná doprava, spoločne so železničnou dopravou dlhodobo uznávaná ako jeden z najefektívnejších druhov dopravy z hľadiska emisií CO2 (v prepočte na hmotnosť prevážaného tovaru v tonách) , sa jednoznačne považuje za ústredný prvok úsilia Únie o dekarbonizáciu systému dopravy. Európska zelená dohoda obsahuje výzvu na rozhodné kroky k presunu podstatnej časti nákladu prepravovaného po cestách (v súčasnosti predstavuje 75 % vnútrozemskej nákladnej dopravy) na vnútrozemskú lodnú dopravu a železničnú dopravu, konkrétne prostredníctvom opatrení na zvýšenie kapacity vnútrozemských vodných ciest od roku 2021. Podobne aj v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu prijatej 9. decembra 2020, ktorá vytvára základ pre spôsob, ako môže dopravný systém EÚ dosiahnuť svoju zelenú a digitálnu transformáciu a stať sa odolnejším voči budúcim krízam, sa zdôrazňuje potreba zvýšiť využívanie udržateľnejších druhov dopravy a uvádza sa v nej, že vnútrozemská vodná doprava a príbrežná námorná doprava by mali vzrásť o 25 % do roku 2030 a o 50 % do roku 2050. Mobilita s nulovými emisiami je aj hlavným cieľom akčného plánu nulového znečisťovania, ktorý bol prijatý 12. mája 2021. Celkový podiel odvetvia vnútrozemskej vodnej dopravy v EÚ však napriek jeho environmentálnym prínosom a úsiliu odvetvia o modernizáciu prevádzky nedosiahol v uplynulých rokoch požadovanú úroveň rastu a zostal na stabilnej hodnote približne 6 %. Treba prijať ďalšie razantné opatrenia na lepšie riešenie problémov, ktoré odvetviu bránia pritiahnuť väčšie objemy nákladu a využiť možnosti spojené s posunom smerom k hospodárstvu s nulovými emisiami a k digitálnemu hospodárstvu. Už teraz vysoký podiel nákladnej vnútrozemskej vodnej dopravy v niektorých krajinách, ako je Holandsko (42,7 %), Rumunsko (28,1 %) alebo Bulharsko (31,8 %) , ako aj rastúce využívanie vnútrozemskej vodnej dopravy v rámci mestskej logistiky niektorých najviac preťažených miest EÚ poukazujú na veľký potenciál tohto odvetvia tam, kde sú na to vhodné podmienky. Je nanajvýš dôležité zachovať tieto úspešné výsledky a začať využívať doposiaľ nevyužitý potenciál pozdĺž koridorov transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), ako aj v tých vnútorných častiach miest, kde môžu vnútrozemské vodné cesty zekologizovať tzv. posledný úsek mestskej logistiky. Súčasťou tejto transformácie musí byť multimodálna logistika, a to v mestských oblastiach aj mimo nich. Nedostatok prekládkovej infraštruktúry, najmä vnútrozemských multimodálnych terminálov, je v súčasnosti v niektorých častiach Európy výrazný a mal by dostať najvyššiu prioritu. Systém vnútrozemskej vodnej dopravy je navyše potrebné nastaviť tak, aby fungoval efektívnejšie sám osebe, ako aj v rámci cezhraničných multimodálnych logistických reťazcov, a to optimalizáciou plavebných podmienok, rozsiahlejším využívaním inteligentných systémov riadenia dopravy a multimodálnou výmenou údajov. To si bude vyžadovať nielen značné investície do vnútrozemskej vodnej dopravy a multimodálnej infraštruktúry, modernizácie a digitalizácie flotily, ale aj prispôsobenia politiky a právnych rámcov EÚ so zameraním na rozvoj vnútrozemskej vodnej dopravy, a to konkrétne riešením pretrvávajúcej rozdrobenosti trhu a zlepšením súčasného rámca pre intermodálnu dopravu. Odvetvie čelí aj novým výzvam, ako je zintenzívňovanie zmeny klímy a extrémne výkyvy počasia, ktoré vážne ovplyvňujú jeho prevádzkyschopnosť a spoľahlivosť jeho služieb a vyžadujú si primerané reakcie politiky EÚ. Odvetvie, ktoré prevažne pozostáva z malých a stredných podnikov (MSP), navyše mimoriadne tvrdo zasiahli obdobia spomalenia hospodárskeho rastu v Európe. K poklesu činnosti došlo v rokoch 2009 a 2010 , ako aj nedávno v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, keď v roku 2020 odvetvie utrpelo celkovú stratu obratu vo výške približne 2,7 miliardy EUR pre pokles osobnej dopravy o 70 % a nákladnej dopravy o 8 %. Tieto rozsiahle hospodárske otrasy a silná cenová konkurencia ostatných druhov dopravy obmedzili schopnosť odvetvia opätovne investovať do nových alebo inovatívnych technológií a prilákať pracovníkov. V dôsledku toho je vnútrozemská flotila pomerne stará, pričom väčšina plavidiel bola skonštruovaná pred rokom 2000, a nedostatočne vybavená na prechod na mobilitu s nulovými emisiami. Ako sa však zdôrazňuje v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, od všetkých druhov dopravy vrátane vnútrozemskej vodnej dopravy sa bude vyžadovať výrazné zníženie závislosti od fosílnych palív a lepšia internalizácia externých nákladov, napríklad uplatnením zásad „znečisťovateľ platí“ a „používateľ platí“, aby sa naplnili naše ambície týkajúce sa klimatickej neutrality a nulového znečistenia do roku 2050. Obnova flotíl vlečných člnov a zlepšenie prístupu k obnoviteľným a alternatívnym nízkouhlíkovým palivám si bude vyžadovať značné investície, čo sa dosiahne, iba ak budú zavedené správne podporné rámce EÚ. Napokon, silnejšie odvetvie vnútrozemskej plavby musí mať aj možnosť ponúknuť kvalitné pracovné miesta, kariérne možnosti a prísne sociálne, bezpečnostné a ochranné normy s cieľom prilákať riadne vyškolených ľudí. 2.Akčný plán pre vnútrozemskú vodnú dopravu na roky 2021 – 2027 So zámerom riešiť výzvy, ktorým čelí odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy, a podporiť plnenie cieľov Európskej zelenej dohody a stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu Komisia teraz predkladá „Akčný plán pre vnútrozemskú vodnú dopravu na roky 2021 – 2027“, v súlade s novým viacročným finančným rámcom a so zameraním na dva základné ciele: presunúť viac nákladnej dopravy na vnútrozemské vodné cesty a nasmerovať odvetvie na nezvratnú cestu k nulovým emisiám, pričom vychádza z posunu paradigmy smerom k ďalšej digitalizácii, ako aj zo sprievodných opatrení na podporu súčasnej a budúcej pracovnej sily. Plnenie týchto základných cieľov si bude vyžadovať integrovaný prístup a súbor opatrení zahŕňajúci dopravné, environmentálne, digitálne, energetické a fiškálne politiky s podporou finančných stimulov, ako sa uvádza v ďalšej časti a podrobnejšie v prílohe – Akčný plán. Určilo sa osem hlavných iniciatív.

2.1.Presunúť viac nákladnej dopravy na vnútrozemské vodné cesty Sieť vnútrozemských vodných ciest v EÚ sa rozprestiera na území 25 členských štátov v celkovej dĺžke približne 41 000 kilometrov. Tieto vodné cesty slúžia každoročne na prepravu okolo 150 miliárd tonokilometrov nákladu, ktorý preváža približne 15 000 nákladných plavidiel, pričom v prevádzke je aj asi 3 000 výletných osobných lodí a 430 lodí na okružné plavby (>12 cestujúcich). Potenciál na zvýšenie podielu vnútrozemskej vodnej dopravy je značný a malo by to aj pozitívny vplyv na emisie skleníkových plynov. K podstatnému zvýšeniu objemov prepravovaných vnútrozemskou vodnou dopravou však môže dôjsť, iba ak odvetvie: i) je schopné cezhranične a sústavne zabezpečiť dostatočne efektívne, spoľahlivé a bezpečné plavebné podmienky; ii) je primerane prepojené – fyzicky aj digitálne – s ostatnými druhmi dopravy; iii) je schopné za rovnakých podmienok konkurovať ostatným druhom dopravy a iv) má dobre fungujúci vnútorný trh. 2.1.1.Nadčasová infraštruktúra pre optimalizovanú plavbu Využívanie siete vnútrozemských vodných ciest v EÚ v súčasnosti nie je optimalizované v dôsledku neucelenej infraštruktúry a nedostatočného zabezpečenia kvality plavebných dráh. Plavba na rieke závisí predovšetkým od zrážok a primeranej výšky vodnej hladiny pre príslušné operácie. Suchá a povodne môžu výrazne narušiť dopravné činnosti tým, že spôsobujú: dočasné blokovanie úsekov vodných ciest, obmedzenie množstva prepravovaného nákladu a potrebu ďalších plavidiel na kompenzáciu znížených faktorov zaťaženia alebo dokonca prechod k iným druhom dopravy. Takéto narušenia výrazne obmedzujú schopnosť vnútrozemskej vodnej dopravy prilákať väčšie objemy nákladu z cestnej prepravy. V dôsledku zmeny klímy bude navyše k takýmto narušeniam súvisiacim s počasím dochádzať častejšie , pričom služby vodnej dopravy a jej infraštruktúra budú v prvej línii. Hlavná iniciatíva 1: Pomoc správcom vodných ciest pri zabezpečovaní vysokej úrovne služieb (stav umožňujúci dobrú splavnosť) v koridoroch vnútrozemských vodných ciest EÚ do 31. decembra 2030 Komisia vyzýva členské štáty, aby zvýšili úsilie o obnovu a udržiavanie plavebných dráh s cieľom zachovať a zlepšovať plavebné podmienky, a zároveň poskytne väčšiu podporu projektom zameraným na dokončenie a modernizáciu transeurópskej dopravnej siete vnútrozemských vodných ciest a na riešenie úzkych miest, s osobitným zameraním na vnútrozemské vodné cesty, ktoré si vyžadujú pevnú koordináciu medzi členskými štátmi a primerané riadenie. Európsky parlament vyzval Komisiu, aby zabezpečila prísnejší dohľad nad realizáciou siete TEN-T posilnením príslušných nástrojov a úlohy európskych koordinátorov pri riadení koridorov, so zameraním na cezhraničné projekty vnútrozemských vodných ciest. Komisia preto zváži predloženie návrhu osobitného rámca spolupráce v oblasti vnútrozemskej vodnej dopravy ako súčasť revízie nariadenia o sieti TEN‐T, ktorý členským štátom umožní lepšie koordinovať cezhraničné opatrenia a projekty. Komisia okrem toho ako súčasť revízie nariadenia o sieti TEN‐T v roku 2021 posúdi, či je potrebné harmonizované vymedzenie pojmu „Good Navigation Status“ (stav umožňujúci dobrú splavnosť) a či by sa určité špecifické požiadavky mali rozšíriť na celú základnú sieť s cieľom plne využiť výhody siete. Aby tieto požiadavky zodpovedali heterogénnej hydromorfológii a súvisiacim systémom rôznych úsekov vnútrozemských vodných ciest a osobitným vlastnostiam týchto rôznych úsekov, najmä úsekov s voľným tokom, mohli by byť dohodnuté na úrovni povodia/koridoru. Bude sa predovšetkým posudzovať, či by sa kvalita a predvídateľnosť plavebných podmienok dala zlepšiť pomocou prístupu založeného na cieľoch, ktorý by umožnil určitú flexibilitu, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa špecifických a obmedzených úsekov vodných ciest, ako je hĺbka plavebných dráh a svetlá výška mostov, pri plnom dodržiavaní politík a právnych predpisov v oblasti životného prostredia. Pomoc správcom vodných ciest pri zabezpečovaní stavu umožňujúceho dobrú splavnosť si bude vyžadovať aj zavádzanie inteligentných systémov v oblasti infraštruktúry, prevádzky a údržby, ktoré umožnia skoré zistenie (alebo predvídanie) úzkych miest, ako aj návrat k požadovaným úrovniam služieb s čo najmenšími fyzickými zásahmi, čím sa znížia náklady a aj vplyvy na životné prostredie. Základným predpokladom na to je vytvorenie vylepšenej digitálnej informačnej základne (tzv. kartografia) o aktuálnom stave kritických miest na vodných cestách. Komisia bude prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy (NPE) podporovať opatrenia, ktoré pomôžu dosiahnuť stav umožňujúci dobrú splavnosť, ako napríklad zavádzanie medziodborových digitálnych informačných a prevádzkových systémov pre vodné hospodárstvo a správu vodných ciest. Väčší počet prípadov nízkej hladiny vody si okrem toho bude vyžadovať rýchlejší vývoj a zavádzanie inovatívnych plavidiel, ktoré sa dokážu prispôsobiť zmene klímy a plaviť sa aj pri nízkej hladine vody s minimálnym vplyvom na vodné ekosystémy. V rámci programu Horizont Európa sa podporí prispôsobovanie flotíl budúcim požiadavkám v oblasti životného prostredia, klímy a bezpečnosti, ako aj vývoj a testovanie nových metód údržby a modernizácie dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť bezpečnosť, odolnosť proti zmene klímy a vplyv na životné prostredie (vrátane znečisťovania ovzdušia a vody a biodiverzity) a prispôsobiť tomu vyvíjajúce sa druhy dopravy. 2.1.2.Plynulé začlenenie do systémov multimodálnej mobility a logistických systémov Zvýšenie spoľahlivosti vnútrozemských vodných ciest ako spôsobu dopravy si vyžaduje opatrenia mimo týchto vodných ciest. Európska sieť vnútrozemských vodných ciest môže a musí byť do roku 2030 čo najviac prepojená – fyzicky aj digitálne – s ostatnými druhmi dopravy. V súčasnosti však interoperabilita medzi vnútrozemskými prístavmi a prepojeniami s vnútrozemím zostáva problémom a počet multimodálnych platforiem a prekládkových uzlov je nedostatočný. Komisia poskytne väčšiu podporu projektom zameraným na zlepšenie kvality infraštruktúry vnútrozemských prístavov a ich multimodálnych prepojení so železničnou, cestnou a morskou dopravou prostredníctvom špecializovaných terminálov. Veľký dôraz sa bude klásť aj na projekty v mestských uzloch, kde vnútrozemské vodné cesty môžu pomôcť pri ekologizácii koncovej fázy mestskej logistiky. V rámci programu Horizont Európa sa podporí aj vývoj nových riešení pre inteligentnú a prepojenú mobilitu a lepšiu integráciu vnútrozemských vodných ciest so širšou dopravnou infraštruktúrou a energetickými systémami. Primerané podmienky vodných ciest a plynulá multimodálna integrácia budú mať zásadný význam pre plánovanie zo strany správcov vodných ciest v prípade narušení a pre zvýšenie odolnosti vnútrozemskej vodnej dopravy voči krízovým situáciám, akou bola kríza spôsobená pandémiou COVID-19. Komisia pripraví plán pre nepredvídané udalosti v oblasti dopravy, aby sa zabezpečila kontinuita činností v prípade závažných rušivých udalostí, a to zaistením koordinovaných politických reakcií na základe skúseností s usmerneniami a právnymi predpismi vypracovanými počas pandémie COVID-19. Pri príprave uvedeného plánu by Komisia mala zohľadniť pomernú odolnosť odvetvia vnútrozemskej vodnej dopravy, pokiaľ ide o prepravu tovaru. Hlavná iniciatíva 2: Aktualizácia právneho rámca EÚ pre intermodálnu dopravu na stimulovanie vnútrozemskej vodnej dopravy Smernica o kombinovanej doprave je v súčasnosti jediným právnym nástrojom EÚ, ktorý priamo podporuje intermodálnu dopravu. Komisia využije nadchádzajúcu revíziu uvedenej smernice na úplné začlenenie vnútrozemských vodných ciest ako dôležitej súčasti intermodálnej dopravy. Existujúci regulačný rámec by sa mal zmeniť na účinný nástroj na podporu multimodálnej nákladnej dopravy zahŕňajúcej železničnú dopravu, vnútrozemskú vodnú dopravu a príbrežnú námornú dopravu . 2.1.3.Zvýšenie miery využívania udržateľnejších druhov dopravy Výraznou prekážkou využívania vnútrozemských vodných ciest ostáva absencia rovnakých podmienok pre všetky druhy dopravy, pokiaľ ide o ich environmentálne vlastnosti. Preto Komisia predloží komplexný súbor opatrení vrátane obchodovania s emisnými kvótami, poplatkov za infraštruktúru a zdaňovania energie, s cieľom zabezpečiť, aby sa zásady „znečisťovateľ platí“ a „používateľ platí“ uplatňovali vo všetkých druhoch dopravy. Mal by sa tým podporovať presun k udržateľnejším formám dopravy, akou je napríklad doprava po vnútrozemských vodných cestách. Napriek rastúcemu záujmu spotrebiteľov a podnikov o ekologickejšie riešenia je výraznou prekážkou aj nedostatok ľahko dostupných a spoľahlivých informácií, ktoré by podporili výber udržateľnej dopravy. Ako je stanovené v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, Komisia preto vytvorí rámec EÚ pre harmonizované meranie a vykazovanie emisií z logistiky a dopravy, ktorý by sa následne mohol využiť na to, aby mali podniky a koncoví používatelia k dispozícii odhad uhlíkovej stopy dostupných alternatív a aby sa zvýšil dopyt po udržateľnejších možnostiach vrátane dopravy po vnútrozemských vodných cestách, ak je to možné.

2.1.4.Dobre fungujúci vnútorný trh vnútrozemskej vodnej dopravy Zlepšenie fungovania a efektívnosti trhu vnútrozemskej vodnej dopravy v EÚ a stimulovanie ponuky udržateľných služieb a operácií vnútrozemskej vodnej dopravy môže podporiť atraktívnosť odvetvia vo vzťahu k iným druhom dopravy. V súčasnosti väčšina právnych predpisov EÚ týkajúcich sa prístupu na trh vnútrozemskej vodnej dopravy a jeho organizácie pochádza z obdobia 60. až 90. rokov minulého storočia. Právne predpisy nezohľadňujú geografické rozširovanie Európskej únie ani neriešia novšie problémy vnútrozemskej plavby a všeobecnejšie celého odvetvia dopravy. Európska komisia preskúmala právne predpisy týkajúce sa prístupu na trh vnútrozemskej vodnej dopravy s cieľom zaistiť ich vhodnosť na daný účel, ako aj bezproblémové a spravodlivé fungovanie vnútorného trhu. Hoci boli v smernici (EÚ) 2016/1629 stanovené harmonizované požiadavky na lode vnútrozemskej plavby, rozdiely v uplatňovaní požiadaviek pri vykonávaní kontrol plavidiel a vydávaní osvedčení vnútroštátnymi orgánmi môžu ovplyvniť jednotný trh z hľadiska bezpečnosti a rovnakých podmienok pre vlastníkov plavidiel. Komisia preto začne aj s preskúmavaním smernice (EÚ) 2016/1629 s cieľom ďalej zlepšiť harmonizáciu, zachovať rovnaké podmienky a zaručiť vysokú úroveň bezpečnosti vo vnútrozemskej plavbe, najmä zavedením inovatívnych plavidiel s nízkymi emisiami. 2.2.Prechod na vnútrozemskú vodnú dopravu s nulovými emisiami Ak má vnútrozemská vodná doprava aj naďalej ostať konkurencieschopná a udržateľná, je zásadne dôležité, aby sa napriek svojim značným environmentálnym prínosom rýchlo vydala na cestu k nulovým emisiám skleníkových plynov do roku 2050. Týka sa to flotily aj infraštruktúry vrátane prístavov a ich prevádzky. 2.2.1.Smerom k flotile s nulovými emisiami Vzhľadom na vekovú štruktúru flotily budú potrebné značné investície na zabezpečenie toho, aby plavidlá spĺňali požiadavky v oblasti životného prostredia, klímy a bezpečnosti v súlade so zvýšenými ambíciami Európskej zelenej dohody. Odvetvie však čelí viacerým prekážkam, ktoré mu bránia v investovaní do inovatívnych riešení a v organizácii v záujme ich uplatňovania v celom odvetví. K týmto prekážkam patrí prevaha malých vlastníkov – prevádzkovateľov, obrovská rozmanitosť dopravných riešení a hydromorfologické podmienky na vnútrozemských vodných cestách v celej EÚ, nedostatok nízkouhlíkových alternatívnych palív pripravených na uvedenie na trh, ako aj náročná hospodárska situácia. Novovytvorené Partnerstvo pre vodnú dopravu s nulovými emisiami podporí výskum v oblasti technológie plavidiel s nulovými emisiami, inovatívnych pohonných systémov a udržateľných palív, a to aj v úzkej spolupráci s Európskou alianciou pre batérie, Európskou alianciou pre čistý vodík a Alianciou pre hodnotový reťazec v oblasti palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív. Ekologizácia flotily vnútrozemskej vodnej dopravy by sa však mala podporovať aj prostredníctvom regulačných a finančných stimulov, aby sa zabezpečilo a urýchlilo zavádzanie cenovo dostupných plavidiel s nulovými emisiami a súvisiacich nízkouhlíkových palív a infraštruktúry. Inovatívne riešenia by mali podporiť aj znižovanie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie a vodu, aby bolo možné dosiahnuť ciele akčného plánu nulového znečistenia. Okrem zabezpečenia plného vykonávania nariadenia (EÚ) 2016/1628 o emisiách znečisťujúcich látok z necestných pojazdných strojov Komisia posúdi potrebu ďalších legislatívnych opatrení na podporu využívania plavidiel s nulovými emisiami. V prvom rade je potrebná dohodnutá metodika energetického indexu EÚ na monitorovanie a vykazovanie uhlíkovej náročnosti lodí vnútrozemskej plavby. Bude slúžiť na stanovenie cieľov znižovania uhlíkovej náročnosti a vypracovanie technologického plánu zavádzania lodnej dopravy s nulovými emisiami do roku 2050. Hlavná iniciatíva 3: Urýchlenie postupov osvedčovania pre inovatívne plavidlá s nízkymi emisiami Pri preskúmavaní smernice (EÚ) 2016/1629 Komisia posúdi aj spôsob, ako čo najlepšie uľahčiť a urýchliť bezpečné testovanie a osvedčovanie inovatívnych plavidiel s nízkymi emisiami. V rámci rôznych programov ako Horizont Európa, NPE, LIFE alebo regionálne fondy by sa mohlo zvážiť spustenie pilotných projektov na testovanie inovatívnych plavidiel s nízkymi emisiami s cieľom vytvoriť podporné regulačné rámce. Finančné možnosti, najmä v prípade menších prevádzkovateľov, by mali uľahčiť subjekty verejného sektora na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, riečne komisie, ako aj nástroje financovania na úrovni EÚ ako InvestEU alebo NPE. Okrem toho by sa mohli presadzovať synergie medzi malými prevádzkovateľmi, napríklad spoločným nakupovaním, spoločnými inovačnými opatreniami alebo ďalšou konsolidáciou. V tejto súvislosti bude veľmi dôležitá mobilizačná úloha platformy pre vnútrozemskú vodnú dopravu . Ústredná komisia pre plavbu na Rýne (CCNR) v súčasnosti koordinuje štúdie, v rámci ktorých sa posudzujú technológie alternatívnych palív pre vnútrozemské plavidlá a najvhodnejšie finančné nástroje na podporu takýchto technológií. Komisia s prihliadnutím na tieto štúdie zváži, za akých podmienok môžu finančné nástroje EÚ podporovať tie technologické riešenia, ktoré sú v súlade s ambíciami Európskej zelenej dohody. Komisia bude ďalej podporovať zavádzanie nízkouhlíkových palív z obnoviteľných zdrojov daňovými stimulmi v rámci revízie smernice o zdaňovaní energie. V revidovanej smernici o zdaňovaní energie sa bude podporovať prechod na menej znečisťujúce palivá vo vnútrozemskej vodnej doprave zavedením harmonizovanej minimálnej sadzby EÚ pre palivá používané vo vnútrozemskej vodnej doprave podľa ich environmentálnych vlastností. Táto daň bude stimulovať aj energetickú efektívnosť. Európska komisia nedávno vydala formuláre pre štátnu pomoc s cieľom pomôcť členským štátom pri vypracovaní ich vnútroštátnych plánov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, aby tak poskytla usmernenia k verejnej podpore vnútrozemskej vodnej dopravy. V súvislosti s revíziou usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom chce Komisia navyše zefektívniť platné pravidlá zlučiteľnosti, pokiaľ ide o pomoc pri koordinácii dopravy. Na základe existujúcej rozhodovacej praxe v prípade opatrení pomoci na podporu prechodu z cestnej dopravy na udržateľnejšie druhy dopravy sa v rámci posúdenia vplyvu bude skúmať možnosť rozšíriť rozsah pôsobnosti usmernení o štátnej pomoci železničných podnikoch na všetkých prevádzkovateľov pozemnej dopravy, ktorí môžu prispieť k prechodu na iný druh dopravy, vrátane prevádzkovateľov vnútrozemskej vodnej dopravy, ako aj možnosť oslobodiť od povinnosti predbežnej notifikácie tie opatrenia štátnej pomoci, pri ktorých existuje obmedzené riziko narušenia hospodárskej súťaže. Napokon, v rámci revízie usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky sa bude zvažovať rozšírenie ich rozsahu pôsobnosti tak, aby za určitých podmienok zahŕňali aj pomoc pre vnútrozemskú vodnú dopravu vrátane nákupu a prenájmu ekologických plavidiel, ich dovybavenia, ako aj infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ktorá je potrebná na prevádzku týchto plavidiel. 2.2.2.Ekologizácia infraštruktúry vnútrozemských vodných ciest a prístavov

Činnosti vnútrozemskej vodnej dopravy môžu vyvíjať tlak na vodné ekosystémy, najmä v dôsledku zmien hydromorfológie riek, rozdrobenosti ekosystémov, narušenia ekologických tokov alebo znečistenia vody a sedimentov (spôsobeného napr. nezákonným vypúšťaním ropného odpadu, nebezpečných látok alebo odpadovej vody a odpadkov z lodí, ako aj balastových vôd). Efektívne prístavy sú síce nevyhnutné pre výkonnosť vnútrozemskej vodnej dopravy a sociálno-ekonomický rozvoj súvisiaceho vnútrozemia, avšak súvisiaca lodná doprava, manipulácia s nákladom a pozemné prepojenia s vnútrozemím môžu mať negatívny vplyv na životné prostredie a na ľudí žijúcich v bezprostrednej blízkosti (napríklad znečistenie a hluk). Pri úvahách o budúcom rozvoji infraštruktúry vnútrozemskej vodnej dopravy je preto mimoriadne dôležitý integrovaný prístup, ktorý zohľadňuje dopravné potreby, ale aj environmentálne a spoločenské záujmy, ako aj rozmanité funkcie vodných ciest a prístavov z hľadiska regionálneho hospodárskeho rozvoja, zásobovania vodou, výroby energie a biodiverzity. Hlavná iniciatíva 4: Záruka zohľadnenia klimatických a environmentálnych cieľov pri investíciách do vnútrozemskej vodnej dopravy Európska komisia prijme v roku 2021 technické usmernenia týkajúce sa zvýšenia odolnosti proti zmene klímy s cieľom pomôcť predkladateľom projektov zohľadniť klimatické a environmentálne ciele pri investovaní do dopravnej infraštruktúry. Ako súčasť tohto integrovaného prístupu môže nástroj na podporu adaptácie navyše pomôcť pri tvorbe stratégií adaptácie na zmenu klímy a plánov pre vnútrozemské vodné cesty. Európska komisia podporuje aj lepšie prepojenie medzi rámcovou smernicou o vode a politikami v oblasti plavby tým, že poskytuje podporu integrovanému plánovaniu vnútrozemských vodných ciest a lepšiemu uplatňovaniu právnych predpisov v oblasti životného prostredia. Aj vnútrozemské prístavy sú dôležitou súčasťou dopravnej osi EÚ v rámci základnej transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), kde fungujú ako významné logistické a dopravné uzly v dodávateľskom reťazci a prispievajú k sociálno-ekonomickému rozvoju daných regiónov. Prepojenia s vnútrozemím, ktoré vnútrozemská plavba poskytuje, umožnili mnohým z najväčších námorných prístavov v EÚ stať sa logistickými centrami, ktorými sú dodnes. V stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu sa uvádza veľký potenciál vnútrozemských prístavov stať sa uzlami s nulovými emisiami, ktoré fungujú nielen ako „dopravné rozhrania“, ale aj ako centrá udržateľnej mobility a priemyslu, čistej energie a obehového hospodárstva. To si bude od prístavov vyžadovať, aby určili a uplatňovali nové riešenia, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu a udržateľné (vrátane energetickej efektívnosti, environmentálnych stratégií a monitorovacích nástrojov) a ktoré podporujú prechod k energii z obnoviteľných zdrojov a prevádzke s nulovými emisiami. Najlepšie postupy, ktoré uplatňujú najudržateľnejšie prístavy, by sa mali stať normou a umožniť udržateľnejšie formy prepojiteľnosti. Komisia iniciuje štúdiu o možných vplyvoch, ktoré môžu mať prístavné činnosti vybraných riečnych a námorných prístavov na životné prostredie. V rámci štúdie sa vypracujú a zavedú osobitné nástroje, ako sú systémy environmentálneho manažérstva, ako aj akčné plány pre konkrétne prístavy, ktoré sú základom pre rozsiahle zavádzanie environmentálne udržateľného riadenia a prevádzky prístavu. Kľúčom k ekologizácii vnútrozemskej vodnej dopravy bude aj dôsledné zavádzanie riešení v oblasti čistej energie a udržateľných alternatívnych palív vo vnútrozemských prístavoch a pozdĺž hlavných koridorov vnútrozemských vodných ciest. V správe Komisie o uplatňovaní smernice 2014/94/EÚ sa uvádza, že zavádzanie alternatívnych palív v rámci základnej siete vnútrozemskej vodnej dopravy TEN-T je veľmi obmedzené. Hlavná iniciatíva 5: Rozvoj vnútrozemských prístavov ako multimodálnych infraštruktúrnych uzlov pre alternatívne palivá Komisia navrhne revíziu smernice o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá v roku 2021 s cieľom zabezpečiť zavedenie potrebnej infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc pre plavidlá s nulovými emisiami bola vo vnútrozemských prístavoch do roku 2030. Ako súčasť tejto revízie Komisia posúdi, ako sa dá ďalej zlepšiť kvalita ovzdušia v prístavoch, napríklad sprístupnením napájacích zdrojov na brehu, aby plavidlá mohli počas kotvenia vypnúť svoje motory, čo by malo pozitívny dominový efekt na zdravie miestnych obyvateľov a pracovníkov. Posúdi aj to, ako sa vnútrozemské prístavy môžu stať kľúčovými infraštruktúrnymi uzlami pre alternatívne palivá, ktoré budú slúžiť viacerým druhom dopravy. Na podporu tejto práce Komisia požiada aj európsku normalizačnú organizáciu, aby vypracovala harmonizované normy týkajúce sa infraštruktúry pre alternatívne palivá vo vnútrozemských prístavoch. Inovatívne prístupy k ekologizácii vnútrozemských prístavov vrátane infraštruktúry pre alternatívne palivá podporia aj špecifické opatrenia prostredníctvom nástroja NPE, programov Horizont 2020 a Horizont Európa. Rozvoj infraštruktúr s nulovými emisiami sa odrazí aj v revízii nariadenia o sieti TEN‐T. Okrem toho Komisia posúdi potrebu harmonizovaných pravidiel pre infraštruktúru na zber odpadu a na vypúšťanie odpadu do vhodných zberných zariadení. Hoci regionálny systém týkajúci sa odpadu existuje v rámci Dohovoru o zbere, skladovaní a prijímaní odpadu vznikajúceho počas plavby na Rýne a vnútrozemských vodných cestách (CDNI) , neexistujú žiadne harmonizované pravidlá EÚ, ktoré by bránili znečisťovaniu vody z plavidiel. Navyše stále prebieha ratifikácia dohovoru CDNI, pokiaľ ide o zákaz odplyňovania z vnútrozemských plavidiel s cieľom znížiť emisie prchavých organických zlúčenín. Posúdenie potrieb zo strany Komisie by sa preto mohlo zaoberať aj infraštruktúrou odplyňovania, ktorá by mala získať podporu z rôznych programov financovania EÚ, najmä nástroja NPE. Napokon, vnútrozemské prístavy sú často situované neďaleko centier miest a sú kľúčové pre intermodálnu prepojiteľnosť v rámci mestskej logistiky. Vnútrozemská vodná doprava má navyše potenciál byť integrálnou súčasťou mestskej verejnej dopravy v mnohých mestách a podporovať znižovanie preťaženosti ciest. Oba aspekty sa budú riešiť v novom rámci mestskej mobility EÚ, čo je iniciatíva plánovaná na rok 2021, ktorej cieľom je okrem iného udržateľnejšie plánovanie mestskej mobility, a to aj v súvislosti s mestskou logistikou. Komisia sa bude zaoberať otázkou uľahčenia lepšej integrácie služieb osobnej vnútrozemskej vodnej dopravy do digitálnych služieb multimodálnej mobility, a to tak, že posúdi zahrnutie vnútrozemskej vodnej dopravy do rozsahu pôsobnosti delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/1926 o poskytovaní informačných služieb o multimodálnom cestovaní a do iniciatívy na riešenie trhových problémov v súvislosti s rozvojom digitálnych služieb multimodálnej mobility. 2.3.Inteligentná vnútrozemská vodná doprava Je nevyhnutné, aby odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy držalo krok s digitálnym vývojom, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť tohto odvetvia a aby sa zabezpečilo, že sa stane aktívnou súčasťou širších multimodálnych reťazcov . Ďalšia digitalizácia môže zohrať významnú úlohu pri zvyšovaní efektívnosti a spoľahlivosti plavby a riadenia dopravy, lepšej integrácii vnútrozemskej vodnej dopravy do logistických procesov a multimodálnych reťazcov a pri znižovaní administratívnej záťaže a nákladov v súvislosti s dodržiavaním a presadzovaním právnych predpisov . Od roku 2005 boli podniknuté kroky na podporu zavedenia harmonizovaných riečnych informačných služieb (RIS) s cieľom umožniť plynulé riadenie dopravy a prevádzky na európskych vnútrozemských vodných cestách. Smernica o RIS bola jedným z hlavných hnacích prvkov digitalizácie v odvetví vnútrozemskej vodnej dopravy prostredníctvom zavádzania informačných a komunikačných technológií. Hodnotením smernice 2005/44/ES o RIS sa zistilo, že smernica bola silným podnetom na štandardizáciu a harmonizáciu riečnych informačných služieb v celej Európe a na zlepšenie bezpečnosti. V hodnotení sa však zároveň zdôrazňuje, že úplnú harmonizáciu a interoperabilitu RIS ešte len treba dosiahnuť, keďže členské štáty a povodia zavádzajú tieto služby rôznou rýchlosťou a kvalita údajov je rozdielna. Na podporu cieľa, aby vnútrozemské vodné cesty boli súčasťou bezproblémového systému harmonizovaných RIS do roku 2030, sa revízie právneho rámca RIS v súlade s Európskou dátovou stratégiou zamerajú na odstraňovanie nedostatkov v harmonizácii a interoperabilite a prispejú k zlepšeniu dostupnosti, opätovného použitia a interoperability údajov. Pri revízii RIS treba zobrať do úvahy aj nové požiadavky vyplývajúce z objavujúcich sa výziev a zohľadniť digitálne transformácie, ku ktorým v odvetví dochádza. RIS by napríklad mali zohrávať kľúčovú úlohu ako zdroj údajov, z ktorého bude čerpať budúci európsky dátový priestor pre mobilitu , čím sa uľahčí integrácia vnútrozemskej vodnej dopravy do multimodálnej mobility a logistických reťazcov. To znamená, že technické špecifikácie RIS sa budú v záujme zabezpečenia interoperability musieť sústavne vyvíjať. Efektívnejšie cykly revízií týchto technických špecifikácií vykonávaných v Európskom výbore pre vypracovanie noriem v oblasti vnútrozemskej plavby (CESNI) by mohli uľahčiť vývoj RIS smerom k inteligentnej lodnej doprave a interoperabilite s dátovým priestorom pre mobilitu a pomôcť pri digitálnej transformácii odvetvia z hľadiska synchromodálneho vývoja v doprave. V tejto súvislosti Komisia začala prípravy na možnú revíziu smernice o RIS v roku 2022. S cieľom dokončiť zavádzanie RIS do roku 2030 Komisia takisto vyzýva členské štáty, aby naďalej zavádzali riešenia inteligentného riadenia prevádzky a dopravy v rámci vnútrozemskej vodnej dopravy, s osobitným zameraním na harmonizované riadenie koridorov na základe RIS. Môže to byť podporované ďalším financovaním prostredníctvom nástroja NPE, teda finančnej podpory pre stálu prevádzkovú štruktúru vytvorenú na poskytnutie jednotného prístupového bodu informačných služieb koridoru na základe RIS. Vo všeobecnosti odvetvie potrebuje integrovanú a funkčnú víziu digitálnej transformácie súčasných obchodných modelov a postupov súvisiacich s prevádzkou a dopravou, s cieľom urobiť z odvetvia silnejšieho hráča v synchromodálnom dodávateľskom reťazci, ale aj integrovať prelomové technológie, ako je autonómna vnútrozemská vodná doprava, ktorá je stále v raných štádiách vývoja v dôsledku technických a regulačných problémov. Hlavná iniciatíva 6: Plán digitalizácie a automatizácie vnútrozemskej vodnej dopravy Komisia podporí vypracovanie holistickej vízie digitalizácie a automatizácie odvetvia, v rámci ktorej sa určia aj potrebné úpravy platných predpisov, a to s prispením expertných skupín z programov Oblasť digitálnej vnútrozemskej plavby (Digital Inland Navigation Area, DINA), NAIADES a Fórum pre digitálnu dopravu a logistiku (Digital Transport and Logistics Forum, DTLF), ako aj s podporou projektu Platina III v rámci programu Horizont 2020, ktorý sa začal v januári 2021. Začne sa aj projekt technickej pomoci NPE zameraný na rozvoj užšej verejno-súkromnej spolupráce vo vnútrozemskej vodnej doprave a na uľahčenie uplatňovania uvedenej vízie vo všetkých splavných povodiach riek v EÚ.

Komisia podporí aj vývoj, predvádzanie a zavádzanie holistických, inteligentných a automatizovaných koncepcií lodnej dopravy prostredníctvom programu Horizont Európa a nástroja NPE, so zameraním na najsľubnejšie využitia z hľadiska uskutočniteľnosti a komercializácie, ako aj z hľadiska environmentálnych prínosov. Napríklad prostredníctvom programu Horizont Európa Komisia podporí vývoj služby autonómnej kyvadlovej nákladnej dopravy, ktorá je vhodná pre špecifické obchodné aplikácie a môže poskytovať integrovanú, spoľahlivú, odolnú, predvídateľnú a plne automatizovanú službu s dôrazom na nulové emisie skleníkových plynov a znečisťujúcich látok. 2.4.Atraktívnejšie a udržateľnejšie pracovné miesta vo vnútrozemskej vodnej doprave Na vnútrozemských plavidlách pracuje približne 44 000 ľudí, z toho 60 % v nákladnej doprave a 40 % v osobnej doprave. Podobne ako iné druhy dopravy, aj odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy je nedostatočne atraktívne, najmä pre mladých ľudí a ženy. K hlavným príčinám zrejme patria atypické pracovné podmienky a nedostatok informácií . Komisia podporí pravidelný zber a šírenie informácií o štruktúre trhu práce pomocou strediska pre monitorovanie trhu vnútrozemskej vodnej dopravy. Tieto informácie by mali členským štátom pomôcť pri prijímaní príslušných opatrení na riešenie nedostatku kvalifikovaných pracovníkov v odvetví a v jeho správnych orgánoch a motivovať viac mladých ľudí a žien, aby sa usilovali získať odbornú kvalifikáciu v oblasti vnútrozemskej plavby . Cezhraničný charakter mnohých pracovných zmlúv v odvetví môže spoločnostiam a pracovníkom takisto spôsobovať problémy pri zisťovaní uplatniteľných ustanovení pracovného práva a predpisov sociálneho zabezpečenia. Zložité a početné predpisy v kombinácii s nezrovnalosťami v ich uplatňovaní a s ich neúčinným presadzovaním môžu viesť k pochybným praktikám pri zamestnávaní. Okrem objasnenia predpisov, ktoré sú uplatniteľné na vnútrozemskú vodnú dopravu, treba vyhodnotiť právny rámec pre odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy, predovšetkým presadzovanie pravidiel týkajúcich sa pracovného času, právnych predpisov týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia a vysielania pracovníkov, a preveriť, ako členské štáty dané predpisy vykonávajú v praxi. V tejto súvislosti treba premyslieť, ako dosiahnuť väčšiu harmonizáciu kľúčových koncepcií, ktoré zohrávajú úlohu pri zabezpečovaní skutočného prepojenia medzi vlastníkom/prevádzkovateľom spoločnosti a právami pracovníkov. Komisia preto vykoná kontrolu vhodnosti prístupu na trh, aby posúdila právne rámce EÚ v oblasti sociálneho zabezpečenia a vysielania pracovníkov pre dané odvetvie, a preskúma možnosti podpory členských štátov pri presadzovaní príslušných právnych predpisov a pri zlepšovaní výmeny informácií medzi orgánmi presadzovania práva. Cezhraniční prevádzkovatelia musia spĺňať aj rôzne požiadavky na zaistenie bezpečnej plavby. Súčasné vnútroštátne požiadavky týkajúce sa posádky boli vypracované pre flotilu predchádzajúcej generácie a nezohľadňujú nové technológie a pracovné postupy, ktoré menia pracovné zaťaženia na palube. Odvetvie potrebuje výhľadový a flexibilný právny rámec na úrovni EÚ, v ktorom sa stanovia požiadavky na posádku podložené spoľahlivou digitálnou kontrolnou kapacitou v reálnom čase. Takéto digitálne nástroje by sa mohli používať aj na overovanie súladu so smernicou 2014/112/EÚ, v ktorej je stanovené rozvrhnutie pracovného času pre zamestnancov vo vnútrozemskej vodnej doprave. Tieto palubné digitálne nástroje na zaznamenávanie a výmenu informácií o posádke a plavidlách by mohli zároveň zlepšiť fungovanie trhu vnútrozemskej vodnej dopravy, minimalizovať administratívnu záťaž a zvýšiť mieru zavádzania a prijímania elektronických dokumentov/riešení. Hlavná iniciatíva 7: Inteligentné a flexibilné pravidlá EÚ týkajúce sa posádky Komisia v záujme lepšej harmonizácie na úrovni EÚ posúdi potrebu legislatívnych iniciatív v súvislosti s palubnými digitálnymi nástrojmi na zaznamenávanie a výmenu informácií o posádke a plavidlách, ako aj o požiadavkách týkajúcich sa posádky. Súčasná a budúca pracovná sila musí byť vybavená správnymi zručnosťami na zabezpečenie zelenej a digitálnej transformácie, kybernetickej bezpečnosti, synchromodality a automatizácie plavidiel a infraštruktúry. Politiky celoživotného vzdelávania treba zdokonaliť tak, aby sa nová technológia dala zavádzať plynulo a bezpečne. Digitalizácia a automatizácia v odvetví by takisto mohli vytvoriť nové príležitosti pre ženy. Na účely vytvárania inovatívnych výstupov alebo výmeny najlepších postupov by sa mala podporovať účasť na nadnárodných výmenných programoch a rozvoj odvetvovej spolupráce v oblasti zručností. Komisia preto vyzýva členské štáty a dané odvetvie, aby sa zapojili do európskeho odvetvového sociálneho dialógu s cieľom podporiť vykonávanie európskeho programu v oblasti zručností v záujme udržateľnej konkurencieschopnosti, sociálnej spravodlivosti, rovnakých príležitostí a odolnosti, predovšetkým budovaním stratégie celoživotného vzdelávania a aktívnou účasťou na Európskom týždni odborných zručností. Výbor CESNI takisto poverí vypracovaním noriem pre zručnosti v oblasti prevádzky s alternatívnymi palivami a prevádzky plavidiel, ktorá je šetrná k životnému prostrediu a efektívna (ekoplavba). V súvislosti s príslušnými politikami uvedenými v tomto oznámení bude Komisia naďalej spolupracovať so sociálnymi partnermi, predovšetkým prostredníctvom cieleného dialógu v rámci Výboru pre odvetvový sociálny dialóg pre odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy. 3.Financovanie V stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu sa uznáva potreba zlepšiť prístup odvetvia k finančným prostriedkom. Odhaduje sa, že iba dokončenie základnej siete TEN-T pre vnútrozemské vodné cesty bude stáť približne 27 miliárd EUR . Jednou z kľúčových výziev modernizácie tohto odvetvia však bude zvýšenie finančnej podpory spojenej s prechodom na flotilu s nulovými emisiami. Hlavná iniciatíva 8: Podpora odvetvia a členských štátov pri prechode na plavidlá s nulovými emisiami Na splnenie tejto úlohy bude navrhnutá podpora počiatočného zavádzania plavidiel s nulovými emisiami a súvisiacej infraštruktúry nabíjacích/čerpacích staníc, a to prostredníctvom mechanizmu kombinovaného financovania alternatívnych palív a v rámci pracovného programu Nástroja na prepájanie Európy – Digitalizácia (NPE – Digitalizácia) na roky 2021 – 2023. Financovanie v rámci nástroja NPE – Digitalizácia by sa podľa možnosti mohlo v záujme dosiahnutia väčšieho vplyvu kombinovať s ďalšími zdrojmi finančných prostriedkov. Okrem toho Komisia podporí úsilie zainteresovaných strán a členských štátov o vytvorenie fondu na doplnenie finančných nástrojov EÚ a vnútroštátnych finančných nástrojov na účely zavádzania plavidiel s nulovými emisiami. Základom je v čo najväčšej možnej miere zabezpečiť, aby menší prevádzkovatelia plavidiel mohli kombinovať svoje projekty s cieľom získať atraktívne finančné podmienky. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti s celkovým rozpočtom 672,5 miliardy EUR môže byť prínosom pre všetky odvetvia hospodárstva EÚ vrátane vnútrozemskej vodnej dopravy. Vnútrozemská vodná doprava bola hlboko zasiahnutá krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. Komisia preto podporila členské štáty, ktoré do svojich plánov obnovy a odolnosti zahrnuli investície do vnútrozemskej vodnej dopravy s nulovými emisiami. Nástroj na prepájanie Európy bude mať na roky 2021 – 2027 rozpočet vo výške 21,8 miliardy EUR a jeho cieľom bude dokončenie vzájomne prepojenej, multimodálnej, udržateľnej, interoperabilnej, inteligentnej, bezpečnej a zabezpečenej siete TEN-T a posilnenie sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a územnej súdržnosti v Únii. Cieľom programu je efektívna modernizácia infraštruktúry vnútrozemskej vodnej dopravy siete TEN-T, napríklad podporou zavádzania RIS, siete infraštruktúry pre alternatívne palivá alebo multimodálnych platforiem vo vnútrozemských prístavoch v rámci siete TEN-T. Program InvestEU, a najmä jeho „segment udržateľnej infraštruktúry“, so zárukou vo výške 26,2 miliardy EUR, bude takisto prínosom pre odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy vrátane prevádzkovateľov MSP, a to vďaka stimulovaniu súkromných investícií do udržateľnej dopravnej infraštruktúry a plavidiel s nulovými emisiami. Posilnený inovačný fond, ktorý je výsledkom revízie systému obchodovania s emisiami, bude naďalej stimulovať inovácie a výskum v oblasti vodnej dopravy, ako aj zavádzanie plavidiel s nulovými emisiami. Rovnako program LIFE bude naďalej ponúkať možností financovania v rámci vnútrozemských vodných ciest, so zameraním najmä na kvalitu ovzdušia a vody, biodiverzitu a efektívnejšie využívanie zdrojov. Program Horizont Európa bude takisto naďalej podporovať inovatívne projekty infraštruktúry a flotily vnútrozemskej vodnej dopravy zamerané na podporu digitalizácie a dekarbonizácie. Napokon, v delegovanom akte o taxonómii EÚ v oblasti klímy sa uznáva potenciál nízkouhlíkových druhov dopravy, ako je doprava na vnútrozemských vodných cestách, prispieť k zmenám podielu jednotlivých druhov dopravy. Komisia preto stanoví príslušné technické kritériá preverovania na určenie podmienok, za akých celková infraštruktúra vnútrozemských vodných ciest prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, s cieľom usmerniť účastníkov trhu v ich investičných rozhodnutiach.