SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 25.06.2008 
SEK(2008) 2094  
 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu návrhu revízie právnych predpisov o jednotnom európskom 
vzdušnom priestore 
{KOM(2008) 388 v kone čnom znení } 
{SEK(2008) 2093} 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu návrhu revízie právnych predpisov o jednotnom európskom 
vzdušnom priestore 
Posúdenie vplyvu revízie právnych predpis ov o jednotnom európskom vzdušnom priestore1 
(Single European Sky - SES) (2008/TREN/030) nadväzuje na odporú čania dvoch hlavných 
prípravných správ: správy skupiny na vysokej úrovni o budúcom regula čnom rámci v oblasti 
letectva (júl 2007) a správy komisie na hodnot enie výsledkov s názvom „Hodnotenie vplyvu 
iniciatívy o jednotnom európskom  vzdušnom priestore na výkonnos ť ATM2“ (december 
2006). Návrhy SES budú tvori ť neoddelite ľnú súčasť širšieho balíka s dvoma ďalšími 
zložkami: (1) rozšírenie právomocí EASA  na manažment leto vej prevádzky (ATM) 
a leteckých naviga čných služieb (ANS) (2) schválenie  hlavného plánu programu SESAR3. 
So zreteľom na ich osobitnú povahu budú návrhy SE SAR a EASA predmetom samostatných 
hodnotení.  
Návrhy týkajúce sa jednotného európskeho vzdušného priestoru SES II nezavádzajú nové 
právne predpisy, ale konsolidujú  predchádzajúci balík o jednotnom európskom vzdušnom 
priestore (SES I) a dopĺňajú celkový rámec na zlepšenie výkonnosti. Tento rámec posilní 
sieťový prístup a zavedie environmentálnu výkonnos ť ako novú oblas ť. 
V čom je problém? 
Náš súčasný systém manažmentu letovej prevádzky (ATM) sa približuje k hraniciam 
svojich možností,  a teda je čo zlepšova ť. Náklady a kapacity sú riadené neefektívne a ATM 
nestanovuje ani žiadne obmedzenia, pokia ľ ide o vplyv letectva na životné prostredie. Systém 
je stále fragmentovaný  podľa štátnych hraníc, chýba mu dobr á koordinácia sietí a efektívne 
využívanie vzdušného priestoru. Tiet o problémy predstavujú celkové dodato čné náklady 
vo výške viac ako 3 miliardy EUR ro čne. 
Neoptimálne smerovanie letovej prevádzky ( letová neefektívnos ť) sa nepremieta 
iba do straty času a peňazí, ale aj do zbyto čnej spotreby paliva  a emisií. Zárove ň sa očakáva 
do roku 2020 zdvojnásobenie, či dokonca v niektorých regiónoc h strojnásobenie leteckej 
dopravy na takú úrove ň, ktorú bude ťažké udrža ť na bezpe čnej úrovni so sú časnými 
                                                 
1 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 , ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie 
jednotného európskeho neba,  Nariadenie Európskeho Pa rlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 o poskytova ní letových naviga čných 
služieb v jednotnom európskom nebi,  
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizácii a využívaní vzdušného 
priestoru v jednotnom európskom nebi, 
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 o interoperabilite siete manažmentu 
letovej prevádzky v Európe. 
2 Zoznam skratiek použitých v texte je uvedený v prílohe I.  
3 SESAR je Výskumný projekt týkajúci sa manažmentu letovej prevádzky v jednotnom európskom 
vzdušnom priestore, ktorý má za cie ľ zmodernizova ť systém manažmentu letovej prevádzky 
z technologického aj  prevádzkového h ľadiska. Viac informácií nájd ete na webovej stránke 
http://ec.europa.eu/transport/air_p ortal/sesame/index_en.htm and http://www.sesar-consortium.aero/. 
 
SK 3   SK technológiami a organizáciou. Zvýšené pre ťaženie dopravy zase vedie k neuspokojenému 
dopytu, zníženej konkurencieschopnosti a nev yužitému hospodárskemu potenciálu jednak 
pre prevádzkovate ľov lietadiel, ale aj pr e hospodárstvo ako celok. 
Aké sú hlavné prí činy tohto problému? 
1. Chýbajúci sie ťový prístup:  letové trasy boli v minulosti navrhnuté v závislosti od potrieb 
národných leteckých dopravcov alebo odrážali sie ť tradičných prostriedkov rádiovej 
navigácie. Zatia ľ čo sa naviga čné technológie a potreby užívate ľov vzdušného priestoru 
značne zmenili, sie ť trás neodráža žiadnu z týchto zmien. Ke ďže letové trasy slúžia 
na smerovanie platenej dopravy cez vopred ur čené územia a tým ur čujú príjmy 
poskytovate ľov služieb, národný prístup viedol k tomu, že efektívnos ť medzištátnych letov 
sa pri vytváraní siete trás  stala druhoradou záležitos ťou. Túto situáciu ďalej komplikuje 
neoptimálna civilno-vojenská spolupráca.  
2. Nedostato čný dohľad nad prirodzenými monopolmi:  manažment letovej prevádzky 
je zväčša prirodzeným monopolom (jeden poskytovate ľ služieb v každom bloku vzdušného 
priestoru kvôli technickým obmedzeniam a strateným investi čným nákladom), a tak bráni 
dosiahnutiu efektívnosti pros tredníctvom hospodárskej sú ťaže. Tento systém a jemu 
zodpovedajúci mechanizmus návratnosti plných nákladov nemotivuje poskytovate ľov služieb 
zlepšovať služby pre svojich zák azníkov (t. j. užívate ľov vzdušného priestoru). Namiesto toho 
prispieva k prístupu „ži a nechaj ži ť.“  
3. Riadenie:  aj keď právne predpisy o jednotnom eur ópskom vzdušnom priestore priniesli 
manažment letovej prevádzky pod záštitu Spolo čenstva, základné záväzky zostali na uváženie 
jednotlivých krajín. Za niektoré zložky systém u tiež stále zodpovedajú medzivládne štruktúry 
s obmedzenými vykonávacími právomocami. Sú časné inštitucionálne dohody pre ATM nie sú 
v súlade s vývojom v leteckom priemy sle (korporatizácia, privatizácia at ď.) a vyžadujú jasné 
oddelenie tvorby politiky a práva od funkcií doh ľadu a poskytovania služieb. 
Aké sú hlavné politické ciele? 
Základným cie ľom revízie právnych predpisov o jedno tnom európskom vzdušnom priestore 
je zabezpe čiť, aby systém ATM ú činne poskytoval infraštrukt úru pre letecký priemysel 
a ďalších užívate ľov, aby sa tak mohli naplni ť lisabonské ciele. Výkonnos ť je potrebné 
zamerať na štyri hlavné oblasti — nákladovú efektívnos ť, letovú efektívnos ť, 
kapacity/meškania a bezpe čnosť. Ochrana životného prostredia sa doplní do zrevidovaného 
balíka ako explicitný cie ľ, a to ako hlavná oblas ť pre poskytovanie služieb 
a kritérium pre projektova nie siete leteckých trás. 
Aké sú hlavné nástroje dosiahnutia cie ľov tejto politiky? 
Návrh má za cie ľ zlepšiť výkonnos ť systému manažmentu letovej prevádzky. Regulačný 
rámec spolu so stanovením cie ľov pomôže postupne tento cie ľ dosiahnu ť. Posilní sa sieťový 
prístup , aby sa vyriešili miestne problémy, ktoré môžu ma ť následky pre celý systém. 
Kde je to možné, rozdelenie  služieb by sa malo zvažova ť s ohľadom na zavedenie 
hospodárskej sú ťaže. Tento rámec pre výkonnos ť by mal zaisti ť efektívnejšie za členenie 
poskytovania služieb do funk čných blokov vzdušného priestoru (FAB).