stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010 /* SEK/2007/0066 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 23.1.2007 SEK(2007) 66 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010 (predložené Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Francúzska bol predložený v januári 1999. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. Kontext hodnotenia AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Francúzska predloženú 6. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady. S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov, 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasn výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Na základe skúseností z posledných desiatich rokov sa francúzsky hospodársky cyklus pohybuje veľmi zhodne s eurozónou a ukazuje podobnú úroveň rastu. Miera nezamestnanosti v priemere 10 % v poslednom desaťročí vo Francúzsku však predstihla eurozónu o jeden percentuálny bod. Stále ide o relatívne vysoké percento, aj keď sa v poslednom období zaznamenal klesajúci trend z 12,1 % v roku 1997 na menej ako 9 %. Pomerne stabilné výsledky francúzskeho hospodárstva v oblasti rastu boli do veľkej miery poháňané domácim dopytom a hlavne súkromnou spotrebou vďaka priaznivému vývoju kúpnej sily domácností. Strane dopytu v hospodárstve prospel účinok priaznivejšej konfigurácie politík, čo však významne ovplyvnilo fiškálnu nerovnováhu. Konsolidačné úsilie, ktoré začalo v roku 2004, znížilo deficit pod referenčnú hodnotu 3 % stanovenú v zmluve v roku 2005, čo viedlo k odvolaniu postupu pri nadmernom deficite v januári 2007. Ďalšia konsolidácia je však potrebná na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a vytvorenie rozpočtovej rezervy pre prípad hospodárskeho poklesu. Rast HDP a zníženie tlaku na verejné financie bude podporovať zvýšenie zamestnanosti starších pracovníkov viac, ako sa v súčasnosti predpokladalo. Následkom toho čelí francúzska ekonomika výzve spojenej s udržateľnosťou a účinnosťou. Hodnotenie v stanovisku Rady o predchádzajúcom programe Rada 24. marca 2006 prijala svoje stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009, v ktorom uvádza, že „víta stanovené priority na zníženie dlhu v programe stability Francúzska, ale poukazuje na existujúce riziká spojené s dosiahnutím rozpočtových cieľov a dlhodobou udržateľnosťou verejných financií.“ Vyzýva Francúzsko, aby „zabezpečilo nevyhnutnú štrukturálnu úpravu na zníženie deficitu verejných financií v roku 2006 pod 3 % HDP spoľahlivým a udržateľným spôsobom; prijalo nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie plánovanej fiškálnej konsolidácie smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa a na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti; a posilnilo monitorovanie a presadzovanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektor verejných financií s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov.“ Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Francúzska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 5. októbra 2006. Vo francúzskom národnom programe reforiem sú označené ako priority: vytvorenie nevyhnutných podmienok pre intenzívny hospodársky rast, zníženie nezamestnanosti a zvýšenie zamestnanosti a budovanie znalostnej ekonomiky. V hodnotení Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Francúzsko napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. V súvislosti s priaznivým makroekonomickým vývojom Francúzsko významne sledovalo úsilie o fiškálnu konsolidáciu pri snahe zvýšiť svoj potenciálny rast, najmä prostredníctvom nových záväzkov v oblasti výskumu a inovácií. Výsledky na trhu práce sú stále slabé. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Francúzsku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: dlhodobej udržateľnosti verejných financií; hospodárskej súťaže v sektore plynu, elektrickej energie a železničnej dopravy; rovnako ako aj v oblasti ochrany práce a celoživotného vzdelávania. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010. 5. Program obsahuje dva rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz „nízky“ scenár a „vysoký“ scenár. „Nízky“ scenár, ktorý je v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2006, sa považuje za odporúčaný scenár pre hodnotenie rozpočtových prognóz. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov, napriek mierne nadhodnoteným predpokladom na rok 2006. Predpokladá sa, že reálny HDP bude rásť o 2,25 % ročne počas programového obdobia. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú realistické. 6. Na rok 2006 bol deficit verejných financií podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 odhadnutý vo výške 2,7 % HDP oproti plánovanému 2,9 % HDP na rok 2006 stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability (a výslednému deficitu 2,9 % HDP v roku 2005). Aj keď je predpoklad rastu HDP rovnaký v predchádzajúcej aj súčasnej aktualizácii, rozsah medzi 2 % a 2,5 %, skladba rastu v súčasnej aktualizácii sa viac zakladá na dani, čo je založené na vyššej súkromnej spotrebe. Očakávané zlepšenie deficitu je podložené a) zrýchleným rastom HDP (z 1,2 % na približne 2 %), čo podporuje príjmy (približne 5 miliárd EUR, t. j. 0,3 percentuálneho bodu HDP) a b) spomalením výdavkov. 7. Program je zaznamenaný v prekleňujúcej stratégii francúzskych orgánov týkajúcej sa „národného záväzku zníženia dlhu“ a predstavuje tak viacročný program pre zníženie dlhu s cieľom dosiahnuť nulový deficit a úroveň dlhu znížiť pod 60 % HDP do roku 2010. To predpokladá pokračujúce, ale najmä v závere obdobia sústredené zníženie hlavného deficitu z 2,7 % HDP v roku 2006 (2,5 % v roku 2007) na 0 % HDP v roku 2010, dosahujúce celkové zníženie o 2,7 percentuálneho bodu HDP. Primárny deficit 0,1 % HDP v roku 2006 by sa mal od roku 2007 premeniť na prebytok a dosiahnuť 2,5 % HDP v roku 2010. Plánovaná fiškálna konsolidácia je poháňaná výdavkami: je založená na viacročných cieľoch pre zvýšenie celkových verejných výdavkov, ktoré znamenajú zníženie v (primárnom) pomere výdavkov k HDP takmer 3 percentuálne body HDP za sledované obdobie. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia v širokej miere potvrdzuje plánovanú fiškálnu úpravu na podklade vo všeobecnosti nezmeneného makroekonomického scenára. 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu približne 2,5 % HDP v roku 2006 na prebytok približne 0,25 % na konci programového obdobia (2010). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia zo štrukturálneho hľadiska, ktorú má program za cieľ dosiahnuť do roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené v najbližšom období (do roku 2008), ale rozpočtové výsledky môžu byť horšie ako predpokladané v záverečných rokoch programu. Pokiaľ ide o najbližšie obdobie, úprava sa spolieha najmä na väčšiu kontrolu výdavkov na úrovni štátu, ktorá je zosilnená postupnou implementáciou nového ústavného nariadenia o rozpočtových účtoch[6] a výsledkami modernizačných auditov a ktorá je pravdepodobná, hoci výdavkové trendy miestnych orgánov sú rizikovým faktorom. V súvislosti so záverečnými rokmi programu vyvoláva výrazná cielená úprava pochybnosti o jej úplnom dosiahnutí. Aj keď sú dosiahnuté výsledky pri dodržiavaní výdavkových pravidiel na úrovni štátu dobré, predpokladajú sa zásadné obmedzenia, ktoré si vyžadujú niektoré reformy, ktoré sa neuvádzajú v programe. Vo všeobecnosti vedú výsledky spojené s dosiahnutím celkového stropu verejných výdavkov, čo je kľúčovým prvkom francúzskej stratégie konsolidácie v oblasti verejných financií, spolu s nedostatkom mechanizmov presadzovania a absenciou výdavkových pravidiel stanovených pre niektoré podsektory, najmä pre miestne orgány, k tomu, že sú riziká skôr negatívne. 10. V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa uvedeného v programe do roku 2010. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvov smerom ku koncu programového obdobia, najpravdepodobnejšie od roku 2009. Okrem roku 2007 je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóna a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho sadla dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Predpokladaná úprava na rok 2007 bude obmedzená na 0,3 percentuálneho bodu HDP, pokiaľ nebude hospodárska situácia posudzovaná ako „nepriaznivá“ a daňová elasticita považovaná za „priaznivú“, napriek tomu, že Francúzsko už upravilo svoj nadmerný deficit. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 64,6 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve.V programe sa predpokladá, že pomer dlhu klesne počas programového obdobia o približne 6,5 percentuálneho bodu. Vývoj pomeru dlhu môže byť v záverečných rokoch programu v porovnaní s danou prognózou menej priaznivý z dôvodu (1) rizík pre uvedené rozpočtové ciele a (2) neistoty vzniku predaja nestrategických aktív, ktorý má tendenciu byť väčší ako historický priemer. Napriek týmto rizikám sa zdá, že pomer dlhu sa dostatočne zníži smerom k referenčnej hodnote počas programového obdobia. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vo Francúzsku o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú o niečo obmedzenejší nárast ako v mnohých iných krajinách, čo je výsledkom prijatých dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií ešte predtým, ako sa zváži dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je okrem toho vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Následná rozpočtová konsolidácia by mala prispieť k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktorej by takisto pomohlo zachovanie a prípadné posilnenie výhod dôchodkovej reformy. Celkovo sa zdá, že pre Francúzsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko. 13. Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu francúzskeho národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Neposkytuje však žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, ale zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch[7]. Celkový záver je taký, že po korekcii nadmerného deficitu a v súvislosti s výrazným rastom príjmov je v programe stanovená priorita zníženia dlhu a pokrok smerom k strednodobému cieľu prostredníctvom úpravy na základe výdavkov, ale mierne sústredenej na konci obdobia. Existujú riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov, najmä v záverečných rokoch programu. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Francúzsko vyzýva, aby: (i) využilo perspektívu masívneho rastu a pozitívny základný účinok výsledku z roku 2006, ktorý bol lepší, ako sa predpokladalo, aby úpravy smerom k strednodobému cieľu boli načasované na začiatku obdobia, najmä v roku 2007, s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ do konca obdobia, a tým znížiť úroveň dlhu a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií; (ii) posilnilo monitorovanie a presadzovanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektory verejnej správy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov. Porovnanie rozpočtových vývojov a prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | KOM nov. 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | neuv. | Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | KOM nov. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | -0,3 | KOM nov. 20065 | -0,8 | -0,8 | -0,7 | -0,9 | neuv. | neuv. | PS jan. 20061 | -0,5 | -0,4 | -0,6 | -0,8 | -0,9 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -2,9 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,9 | 0,0 | KOM nov. 2006 | -2,9 | -2,7 | -2,6 | -2,2 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | -3,0 | -2,9 | -2,6 | -1,9 | -1,0 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | -0,2 | -0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | KOM nov. 2006 | -0,2 | -0,1 | 0,0 | 0,4 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | -0,3 | -0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | -2,5 | -2,4 | -2,2 | -1,6 | -0,7 | 0,2 | KOM nov. 2006 | -2,5 | -2,3 | -2,3 | -1,8 | neuv. | neuv. | PS jan. 20061 | -2,8 | -2,7 | -2,3 | -1,5 | -0,6 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -3,0 | -2,5 | -2,2 | -1,6 | -0,7 | 0,2 | KOM nov. 20064 | -3,1 | -2,6 | -2,3 | -1,8 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | -3,3 | -2,9 | -2,3 | -1,5 | -0,6 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | KOM nov. 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | neuv. | neuv. | PS jan. 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | neuv. | Poznámky: | 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. | 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. | 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2006; 0 % v nasledujúcom období; všetko s účinkom zníženia deficitu) | 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,6 % HDP v roku 2005, 0,2 % v roku 2006; 0 % v nasledujúcom období; všetko s účinkom zníženia deficitu) | 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % resp. 2,3 % v období rokov 2005 – 2008. | Zdroj: | Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Cieľom nového ústavného nariadenia o rozpočtových účtoch (LOLF), ktoré sa po prvýkrát uplatňovalo v roku 2006, je dosiahnuť väčšiu transparentnosť a účinnosť riadenia verejných výdavkov. [7] Konkrétne sa neuvádzajú údaje o kolektívnej spotrebe a krátkodobých a dlhodobých úrokových mierach (na obdobie rokov 2008 až 2010).