(3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

(4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aké potrebné sú solídne plány pripravenosti na krízu v odvetví zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rakúsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých rakúskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne najmä v regiónoch, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch. S tým súvisí riziko, že v Rakúsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

(10)Rakúsko 14. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(11)Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

(12)Vláda vo svojej technickej aktualizácii programu stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 1,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku v roku 2019 na úroveň 70,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 81,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

(13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Rakúsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 5,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach a režimy skráteného pracovného času. Rakúsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore na zabezpečenie likvidity pre podniky, ktorá sa v programe stability na rok 2020 odhaduje na úrovni 5,0 % HDP. K uvedeným opatreniam patria odklady dane z príjmu fyzických a právnických osôb (2,6 % HDP) a záruky za úvery (2,4 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Rakúsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na epidémiu COVID-19. Úplné vykonávanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

(14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rakúska v roku 2020 na úrovni -6,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 78,8 % HDP a v roku 2021 bude na úrovni 75,8 % HDP.

(15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Rakúsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(16)Rakúska vláda prijala bezprecedentné opatrenia na kontrolu šírenia ochorenia COVID-19. Zaviedla prísne pravidlá v oblasti karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi a sprístupnila značné finančné prostriedky pre systém zdravotnej starostlivosti na nákup vybavenia a zásob, posilnenie laboratórnych kapacít a zlepšenie schopností personálu. Primárna zdravotná starostlivosť sa dostala pod výnimočný tlak z dôvodu bezprecedentného zvýšenia potreby konzultácií na diaľku, návštev u lekára a žiadostí o návštevu lekára v domácnosti. Rýchle priebeh pandémie COVID-19 výrazne ovplyvnil hospodárstvo Rakúska. Vnútroštátne a medzinárodné opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu zasiahli stranu dopytu aj ponuky, čo viedlo k rozsiahlemu hospodárskemu poklesu. Preto sa predpokladá, že HDP sa v roku 2020 zníži o 5½ %, čo je viac ako počas hospodárskej a finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009. Vzhľadom na pomerne rýchly pokles nových infekcií bolo Rakúsko jednou z prvých európskych krajín, ktoré oznámili uvoľnenie opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré sa začali v polovici apríla. S cieľom zabrániť dlhotrvajúcim hospodárskym škodám a zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda prijala komplexný balík opatrení na podporu rakúskeho hospodárstva (v súčasnosti 43 miliárd EUR, t. j. približne 10 % HDP). Tento balík zahŕňa režim skráteného pracovného času (Kurzarbeit), v rámci ktorého sa pracovný čas počas daného obdobia môže znížiť v priemere na 90 % a zamestnávateľom sa uhrádza 80 % až 90 % posledného čistého príjmu zamestnanca v závislosti od posledného hrubého príjmu. Cieľom komplexného súboru opatrení pre podniky je zabrániť dočasným problémom s likviditou a poskytnúť priamu podporu najmä ťažko postihnutým podnikom a odvetviam s osobitným zameraním na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia zahŕňajú prevody, podporu likvidity prostredníctvom úverov, záruk, kapitálových injekcií a odkladov dane. V priebehu navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

(17)Rakúsky systém zdravotnej starostlivosti doteraz zvládal pandémiu COVID-19 úspešne. Rozšírenie služieb primárnej a ambulantnej starostlivosti so zameraním na podporu zdravia a prevenciu chorôb by pomohlo ešte viac zlepšiť zdravie obyvateľstva. Pri zachovaní vysokých noriem kvality by sa nákladová efektívnosť mohla zvýšiť prostredníctvom účinnejšieho verejného obstarávania a generických liekov. Rakúsky systém dlhodobej starostlivosti takisto čelí štrukturálnym a fiškálnym výzvam, ktorým sa doteraz nevenovala náležitá pozornosť. Systém poskytuje pomerne kvalitné služby, má však problémy v personálnej oblasti, ktoré sa v súčasnej kríze stávajú ešte viditeľnejšími a evidentnejšími. Odvetvie dlhodobej starostlivosti do veľkej miery závisí od starostlivosti poskytovanej pracovníkmi z iných členských štátov, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť voľný tok cezhraničných pracovníkov. Primerané odmeňovanie by okrem toho mohlo pomôcť zatraktívniť prácu opatrovateľského personálu.

(18)Počas opatrení na zamedzenie šírenia vírusu zohráva dôležitú úlohu pri podpore domácností a podnikov daňová politika, ktorá bude mať kľúčový význam pre posilňovanie oživenia hospodárstva po skončení krízy. Daňový mix Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce, zatiaľ čo potenciál príjmov súvisiacich s environmentálnymi daňami je naďalej nevyužitý a spotrebné dane by mohli byť efektívnejšie. Daňové reformy by mohli pomôcť presunúť daňový mix smerom k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre inkluzívny a udržateľný rast, a poskytnúť pevný základ pre oživenie hospodárstva. Predovšetkým nedostatočne využívané dane z alkoholu a tabaku, znečistenie a spotreba zdrojov znamenajú nevyužité účinky riadenia a potenciál príjmov. Nerovnomerná, ale všeobecne nízka úroveň zdaňovania energie spochybňuje jeho efektívnosť a účinnosť ako politického nástroja na motivovanie k spotrebe, ktorá je prospešná pre životné prostredie. Najmä dôsledné zdaňovanie emisií CO2 by prinieslo väčšiu konkurencieschopnosť energetických zdrojov šetrných voči klíme a poskytlo by fiškálny priestor na zníženie daní s rušivejším účinkom. Vyššie dane z energie súvisiace s emisiami CO2 by pomohli internalizovať sociálne náklady znečistenia, viesť spotrebiteľov k tomu, aby sa viac spoliehali na obnoviteľné zdroje energie a povzbudiť investorov, aby investovali do technológií šetrných voči klíme. Vyššie využívanie daní z majetku by napokon mohlo zabezpečiť, aby sa daňový systém stal spravodlivejším, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú majetkovú nerovnosť Rakúska. Zvlášť periodické dane a dane z dedičstva sa ukázali ako pomerne priaznivé pre rast a progresívne a nemali by sa prehliadať, pokiaľ ide o vytváranie daňových príjmov na obnovu verejných financií.

(19)Zatiaľ čo v rámci sociálneho prehľadu, ktorý podporuje Európsky pilier sociálnych práv, Rakúsko dosahuje dobré výsledky, medzery v pokrytí môžu znamenať nedostatočnú ochranu príjmov zraniteľných skupín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a môžu si vyžadovať dodatočné opatrenia. Zatiaľ čo nezamestnanosť mladých ľudí sa zvyšuje, zvlášť ohrození chudobou sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami a osoby narodené v zahraničí. Aktívne politiky trhu práce poskytujúce možnosti celoživotného vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie budú aj naďalej mimoriadne dôležité. Za okolností, ktoré si vyžadujú diaľkové vzdelávanie, trpia najmä znevýhodnení študenti vrátane študentov so zdravotným postihnutím. Keďže približne 10 % žiakov mladších ako 15 rokov nemá prístup k virtuálnemu vzdelávaciemu prostrediu, rakúska vláda v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala zmierňujúce opatrenia a poskytla ohrozeným žiakom počítače. Už existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa však mohli prehĺbiť. Stratégia oživenia, ktorá zlepší prístup k inkluzívnemu a ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, ktorá sa ukázala ako dôležitá pri náprave sociálnych znevýhodnení, by priniesla sociálno-ekonomické výhody v strednodobom a dlhodobom horizonte a poskytla by ženám úplný prístup na trh práce. Celková miera zamestnanosti žien pred krízou bola vysoká, ale takmer polovica z nich pracovala na čiastočný úväzok (čo súvisí s krátkymi otváracími hodinami škôl a zariadení starostlivosti o deti), a to je príčinou výrazného neupraveného rodového rozdielu v odmeňovaní.

(20)Účinnosť podporných opatrení súvisiacich s COVID-19 v záujme uľahčenia situácie ťažko skúšaných podnikov, zachovania podnikateľského prostredia a zabránenia platobnej neschopnosti závisí od ich rýchlej a nebyrokratickej implementácie zo strany verejných orgánov a sprostredkovateľov. Je možné, že startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad vo forme nákupu časti kapitálu verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu na zvýšenie investícií do týchto podnikov. Tým sa majú posilniť tie spoločnosti, ktoré sú životne dôležité pre oživenie, ale aj zabrániť predaju strategicky dôležitých podnikov. Ťažko skúšané podniky, najmä tie menšie, potrebujú okrem finančnej podpory aj priaznivé podnikateľské prostredie. Administratívne zaťaženie a vysoký počet právnych predpisov spôsobuje náklady, ktoré si podniky teraz môžu dovoliť menej ako kedykoľvek predtým. Úsilie o zníženie zbytočnej záťaže a zabezpečenie efektívnych digitálnych verejných služieb je účinným spôsobom, ako poskytnúť podnikom okamžité a konkrétne úľavy bez zaťaženia daňovníkov. Rámec pre platobnú neschopnosť by mal byť zameraný na prevenciu, ale aj na rýchle odstránenie nerovnováh a umožnenie „druhej šance“ Siete na riešenie sporov, ako napríklad SOLVIT, pomáhajú spoločnostiam v prípade narušenia jednotného trhu a potrebujú primerané zdroje.

(21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Tieto investície budú najúčinnejšie, keď sa zamerajú na inovácie, digitalizáciu a zelenú transformáciu, aby sa zvýšila produktivita a zabezpečila udržateľná konkurencieschopnosť. Intenzita výskumu a vývoja v Rakúsku bola jednou z najvyšších v Únii, ale pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií, krajina zaostávala za inovačnými lídrami. Keďže rozpočty mnohých podnikov určené na výskum sú v súčasnosti pod tlakom, je ešte dôležitejšie premeniť úsilie Rakúska v oblasti výskumu a vývoja do excelentnej vedy a prelomových inovácií, udržať verejné investície do základného výskumu a zabezpečiť kapitálové financovanie pre inovatívne scaleupy. Digitalizácia má naďalej zásadný význam pre otvorenie hospodárstva a prípravu na „nový normálny stav“ po obmedzení pohybu. Prekážku pre rast produktivity predstavuje nízke šírenie digitálnych technológií a podnikateľských modelov medzi menšími spoločnosťami. Zatiaľ čo digitálne zručnosti občanov Rakúska sú vo všeobecnosti nad priemerom EÚ, počet študentov v oblasti výpočtovej techniky nestačí na obsadenie všetkých dostupných pozícií. Vyššie úrovne elektronického obchodu, práca z domu a elektronická verejná správa (napríklad) si vyžiadajú viac investícií do infraštruktúry (vrátane 5G a vidieckeho širokopásmového pripojenia), vybavenia a zručností.

(22)Transformácia Rakúska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné súkromné a verejné investície počas dlhšieho obdobia. V národnom energetickom a klimatickom pláne Rakúska sú stanovené významné výzvy pri dosahovaní cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami. Rozhodujúcim faktorom pre budúci rast je zlepšovanie produktivity zdrojov spolu s minimalizovaním vplyvov na životné prostredie. Základom pre splnenie noriem kvality ovzdušia a cieľov v oblasti klímy je zníženie emisií súvisiacich s dopravou. Presunutie ťažiska financovania na začiatočnú fázu a realizácia nových investícií na podporu zelenej transformácie pomôže vytvoriť nové zelené pracovné miesta a oživiť hospodárstvo po tom, ako sa skončí režim krízového riadenia. Investície do ekologických inovácií by viedli k rastu produktivity a zároveň by znížili ekologickú stopu Rakúska. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rakúsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Rakúsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(23)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.