[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 20.5.2009 KOM(2009) 223 v konečnom znení 2009/0070 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskom programe pozorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) (Text s významom pre EHP) {SEK(2009) 639}{SEK(2009) 640} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu 1.1. Súvislosti GMES je iniciatíva pozorovania Zeme vedená EÚ. Európa sa rozhodla vyvinúť svoje vlastné prevádzkové kapacity pozorovania Zeme, aby reflektovala na narastajúcu zodpovednosť EÚ v európskych a svetových záležitostiach. Zavedenie takéhoto systému je znamením strategickej voľby EÚ a má dlhotrvajúci vplyv na ďalší politický, hospodársky, sociálny a vedecký vývoj EÚ[1]. Pozorovanie Zeme umožňuje zbieranie informácií o fyzikálnych, chemických a biologických systémoch alebo, vyjadrené všeobecnejšie, monitorovanie prírodného prostredia. Vychádza z vesmírnych (t. j. satelitných) a mimovesmírnych zariadení vrátane vzdušných, námorných a pozemných (ďalej len „in situ“ ) zariadení. Údaje zozbierané prostredníctvom satelitov a infraštruktúry in situ sa spracúvajú, aby sa ich prostredníctvom poskytli informačné služby umožňujúce lepšie riadenie v oblasti životného prostredia a zvýšenie bezpečnosti občanov. To umožní napríklad účinnejšie riadenie prírodných zdrojov a biodiverzity, monitorovanie stavu oceánov a chemického zloženia atmosféry, dvoch kľúčových činiteľov zmeny klímy, zasahovanie v prípadoch prírodných a človekom spôsobrených katastrof vrátane vĺn tsunami a zabezpečenie účinnejšieho hraničného dozoru. Za posledných tridsať rokov vyvinula EÚ, Európska vesmírna agentúra (European Space Agency (ESA)) a ich členské štáty významné výskumné a vývojové úsilie v oblasti pozorovania Zeme na účely vybudovania infraštruktúry a predprevádzkových služieb pozorovania Zeme[2]. Avšak s výnimkou oblasti operatívnej meteorológie údaje poskytované príslušnými existujúcimi službami buď neobsahujú všetky parametre potrebné pre politické rozhodovanie[3], alebo sa neposkytujú priebežne, predovšetkým z dôvodu krátkeho fungovania príslušnej služby, alebo je z dôvodu rozpočtových a/alebo technických obmedzení obmedzená existujúca infraštruktúra na pozorovanie. Inými slovami je mnoho existujúcich služieb pozorovania Zeme v Európe nespoľahlivých z dôvodu nedostatkov infraštruktúry a nedostatku záruk o ich dostupnosti v dlhodobom horizonte. Táto skutočnosť je príčinou obáv zo strany konečných užívateľov, napr. verejných orgánov, ale tiež zo strany poskytovateľov nadväzujúcich služieb, ktorí odmietajú významne investovať na nevyspelých, rizikových trhoch a ktorí by sa stretávali s dodatočnými ťažkosťami pri zhromažďovaní kapitálu na takéto investície. GMES bolo vytvorené s cieľom zabezpečiť operatívne pozorovanie Zeme v oblastiach životného prostredia a bezpečnosti nad rámec operatívnej meteorológie. V tomto kontexte sú všeobecnými cieľmi GMES tieto ciele: - umožniť trvalo udržateľné služby pozorovania Zeme prispôsobené potrebám užívateľov vrátane tvorcov verejných politík a súkromných osôb. Služby GMES umožnia tvorcom politiky predovšetkým: - pripravovať vnútroštátne, európske a medzinárodné právne predpisy o environmentálnych záležitostiach vrátane zmeny klímy, - monitorovať implementáciu týchto právnych predpisov, - prístup ku komplexným a presným informáciám týkajúcim sa bezpečnostných záležitostí (napr. pokiaľ ide o hraničný dozor), - zabezpečiť trvalú udržateľnosť infraštruktúry na pozorovanie potrebnú na poskytovanie služieb GMES. Toto sa dosiahne buď prostredníctvom uzatvorenia partnerstiev s vlastníkmi infraštruktúry alebo prostredníctvom vybudovania novej infraštruktúry, ak existujúca infraštruktúra nepostačuje na produkovanie údajov potrebných pre služby GMES, - vytvoriť viac možností pre súkromný sektor na širšie využívanie informačných zdrojov a tým uľahčiť prijatie na trhu prostredníctvom poskytovateľov služieb vytvárajúcich pridanú hodnotu, medzi ktorých patria mnohé malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). 1.2. Dôvody a ciele návrhu GMES zahŕňa vývojovú činnosť a prevádzkovú fázu. Pokiaľ ide o vývojovú činnosť, prostredníctvom fondov zo siedmeho rámcového programu (ďalej len „7. RP“)[4] sa prispieva na vývoj vesmírnej infraštruktúry ako súčasť spoločného vesmírneho programu Európskej vesmírnej agentúry a GMES a na financovanie predprevádzkových služieb v oblasti monitorovania krajiny, oceánov a morí, atmosféry, zásahov v núdzových situáciách, bezpečnosti a adaptácie na zmenu klímy a jej zmieňovanie. V nadväznosti na oznámenie Komisie nazvané „Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES): Od konceptu k realite“[5] a na usmernenia tretieho zasadnutia Rady pre oblasť vesmíru postupuje implementácia prevádzky GMES v niekoľkých fázach založených na jasne identifikovaných prioritách začínajúc budovaním troch rýchlych služieb v oblasti zásahov v núdzových situáciách, monitorovania krajiny a služieb monitorovania oceánov a morí. Prvé operatívne riadenie zásahov v núdzových situáciách a služby monitorovania krajiny sú financované ako prípravné akcie[6]. Od roku 2011 do 2013 by sa mali služby prevádzky GMES poskytovať v širšom meradle, budujúc na a dopĺňajúc vývojovú činnosť financovanú v rámci zložky „vesmír“ siedmeho rámcového programu a medzivládne a vnútroštátne činnosti. Táto akcia Spoločenstva sa bude zameriavať na plný reťazec služieb zásahov v núdzových situáciách a monitorovanie krajiny, prístup k údajom a prevádzku infraštruktúry. Tento výber sa zakladá na týchto špecifických kritériách: - dostatočná technická vyspelosť, - kontinuita s prípravnými akciami a ostatnými existujúcimi činnosťami, na ktoré sa nevzťahujú rámcové programy, napr. Corine land cover, - preukázaný potenciál pre vývoj nadväzujúcich služieb, - poskytovatelia služieb sú priemyselné subjekty a preto by bez dodatočnej intervencie zo strany EÚ činnosti ukončili, zatiaľ čo v oblasti oceánov a morí a atmosféry sú služby poskytované predovšetkým verejnými inštitúciami, ktoré budú schopné pokračovať v činnostiach (hoci pravdepodobne v menej ambicióznom rozsahu) pred rokom 2013 bez podpory Spoločenstva a - pokiaľ ide o služby poskytované v núdzových situáciách, je zrejmé, že by bolo lepšie sprístupniť mapy núdzových situácií na prevádzkovej báze pre orgány civilnej ochrany už v roku 2011, a nie až v roku 2014. Tieto priority boli zoširoka prediskutované v nadväznosti na fórum o GMES, ktoré usporiadalo francúzske predsedníctvo v Lille, vrátane konzultácií v rámci poradnej rady pre GMES. Zainteresované subjekty sa zhodli na tom, že bude nevyhnutné doplniť existujúce prostriedky určené na výskum v období 2011 – 2013 s cieľom spustiť poskytovanie služieb na prevádzkovej úrovni v oblastiach, v ktorých existuje riziko ich prerušenia. Vyjadrili tiež uznanie, že monitorovacia činnosť v oblasti oceánov a morí a atmosféry je na dobrej ceste. Kvôli inštitucionálnej alebo vedeckej povahe európskych subjektov zúčastnených na jej realizácii sa 7. RP v tejto etape zdá dostatočne primeraný z hľadiska objemu a ako právny nástroj na to, aby umožnil zriadenie kapacít do veľkej miery podobných prevádzkovým podmienkam služieb monitorovania oceánov a morí a atmosféry. Očakáva sa, že kompletný program GMES začne fungovať v priebehu ďalšieho viacročného finančného rámca (od roku 2014). Cieľom tohto návrhu je ustanovenie právneho základu pre program GMES a financovanie počiatočnej prevádzky GMES Európskym spoločenstvom (2011–2013), ako bolo uvedené v príslušnom oznámení z roku 2008, ktoré Rada uvítala vo svojich záveroch z 2. decembra 2008 s cieľom: - umožniť poskytovanie služieb zásahov v núdzových situáciách (vrátane máp pre núdzové situácie a referenčných máp) 24 hodín denne 7 dní do týždňa pre rozličné subjekty zabezpečujúce zásahy v núdzových situáciách na úrovni Spoločenstva a členských štátov, ako aj pre najdôležitejšie príslušné agentúry Organizácie spojených národov okrem iného v oblastiach civilnej ochrany, humanitárnej pomoci a krízového manažmentu medzi rokmi 2011 a 2013 v záujme toho, aby mohli účinnejšie a efektívnejšie zasiahnuť v núdzových situáciách a pri humanitárnych katastrofách, - umožniť poskytovanie služieb monitorovania krajiny (predovšetkým vopred spracovaných údajov, celoeurópskych produktov krajinnej pokrývky, máp miest s vysokou rozlíšiteľnosťou, pôdnych máp a tematických máp) verejným orgánom (vrátane environmentálnych agentúr) v Európe medzi rokmi 2011 a 2013, aby mohli lepšie vykonávať svoje úlohy v oblasti tvorby politiky, implementácie a monitorovania. Prostredníctvom služieb monitorovania krajiny by sa mohla podporiť, inter alia, implementácia Tematickej stratégie na ochranu pôdy[7] a posúdenie ekosystémov, - prispieť k produkcii a dostupnosti informácií o životnom prostredí pre verejnosť predovšetkým v súlade so zásadami Aarhuského dohovoru[8], smernice INSPIRE a spoločného systému environmentálnych informácií (SSEI)[9], - stimulovať zníženie nákladov na prístup k informáciám, rast nadväzujúcich odvetví pozorovania Zeme, pokiaľ ide o zamestnanosť, inovácie a medzinárodnú konkurencieschopnosť medzi rokmi 2011 a 2013. 1.3. Financovanie GMES: od výskumu a vývoja k prevádzke Prvky výskumu a vývoja v rámci GMES v súčasnosti sú a aj zostanú spolufinancované na európskej, medzivládnych a vnútroštátnych úrovniach na základe partnerstiev medzi subjektmi príslušného odvetvia. Časť nákladov na vývoj a prevádzku všetkých príslušných vesmírnych inštalácií[10] a inštalácií in situ poskytujúcich údaje pre služby GMES budú niesť členské štáty a medzivládne organizácie, keďže financovanie všetkých nákladov na kompletnú nutnú infraštruktúru Európskym spoločenstvom by mohlo porušiť zásady proporcionality a subsidiarity. Namiesto toho sa ES bude sústrediť na oblasti, v ktorých intervencia Spoločenstva prinesie zreteľnú pridanú hodnotu. EÚ bude tieto partnerstvá koordinovať a riadiť vlastný príspevok GMES. (1) S výnimkou obmedzeného príspevku, najmä na prevádzku zásahov v núdzových situáciách a službu monitorovania krajiny, ktoré sú financované ako prípravné akcie, tento príspevok v súčasnosti pozostáva najmä zo spolufinancovania týchto výskumných činností v rámci zložky 7. RP „vesmír“: - vývoj vesmírnej infraštruktúry[11] Európskou vesmírnou agentúrou v záujme vyplnenia medzier v existujúcej vesmírnej infraštruktúre, - výskum integrácie údajov in situ a údajov z vesmíru, - vývoj predprevádzkovej služby. Pokiaľ ide o predprevádzkové služby, v rámci výskumu sa vyvíjajú reťazce služieb prostredníctvom implementácie individuálnych prototypov testovaných vo vybraných oblastiach Európy s cieľom zabezpečiť, aby fungovali spoľahlivo. Financovanie sa zameriava najmä na vývoj spracovateľského reťazca a úsilie o validovanie konceptov a vyvinutých technológií a služieb. Ďalšia výzva, ktorej čelí GMES, je umožnenie prevádzkových služieb v období rokov 2011 až 2013. Na zavedenie produktov založených na prototypoch vyvinutých v rámci predchádzajúcej výskumnej činnosti sú potrebné investície s cieľom uspokojiť dopyt, pokiaľ ide o objem údajov, ktoré musia byť spracovávané v záujme plného celoeurópskeho alebo celosvetového pokrytia a nepretržitej prevádzky 24 hodín denne 7 dní do týždňa s čo najkratším reakčným časom. 7. RP je nástroj výskumu a vývoja a ako taký nemá za cieľ podporovať počiatočnú prevádzku GMES do takej miery, aká je nutná na jej zabezpečenie na trvalejšom základe. Navyše, výskumná a vývojová činnosť bude naďalej pokračovať, ako napr. v oblasti validácie produktov. Preto bude v budúcnosti nutné využívať financovanie na prevádzku a výskum súčasne, pričom každý typ financovania odpovedá na rozličné, avšak navzájom sa doplňujúce potreby. Znamená to, že na obdobie rokov 2011 až 2013 by mali byť prostriedky 7. RP už vyčlenené na zložku „vesmír“ doplnené dodatočnými prostriedkami v rámci príslušného navrhovaného nariadenia na zastrešenie počiatočnej prevádzky GMES. Prostredníctvom správneho rámca GMES sa zabezpečí súlad medzi výskumnou a prevádzkovou činnosťou. Pokiaľ ide o navrhovanie a technickú realizáciu služieb, Komisia sa bude spoliehať na Spoločné výskumné centrum (SVC) a útvary Eurostatu. 1.4. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Komisia zabezpečí komplementárnosť a konzistentnosť s ostatnými politikami Spoločenstva, najmä v súvislosti s hospodárskou súťažou, programom európskych globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS), ochranou osobných údajov, civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, politikou súdržnosti a poľnohospodárskou politikou. Okrem toho je GMES nástrojom spolupráce týkajúcej sa vývoja, humanitárnej pomoci a núdzových situácií vo svete a konkrétnejšie s Afrikou. Navyše sa služby GMES považujú za kľúčové nielen pretože hlavnými koncovými užívateľmi sú tvorcovia politík, ale aj pretože stimulujú inovácie a rast v nadväzujúcom odvetví. GMES je preto v plnej miere v súlade s lisabonskou stratégiou. GMES bude prispievať k spoločnému systému environmentálnych informácií (Shared Environmental Information System, ďalej len „SSEI“) a využívať ho. Po prvé, GMES prispieva k dostupnosti príslušných údajov/produktov poskytovaných prostredníctvom svojich služieb. Po druhé, SEIS by mohol prispieť k tokom údajov in situ pre GMES umožnením dostupnosti údajov v takmer reálnom čase (začínajúc údajmi, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy v oblasti životného prostredia, na ktoré sa SSEI pôvodne zameriaval). Okrem toho Komisia zabezpečí spojitosť GMES so zberom údajov potrebných na politiku v oblasti životného prostredia v kontexte európskych centier údajov, predovšetkým pokiaľ ide o monitorovanie krajiny. Ako bolo uvedené v oznámení z roku 2008, GMES musí byť v súlade s rámcom INSPIRE (Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európe). INSPIRE je založená na smernici[12], ktorá sa vzťahuje na priestorové údaje, ktoré majú k dispozícii verejné orgány v členských štátoch. Nezaväzuje členské štáty, aby vytvárali nové súbory geopriestorových údajov, avšak cieľom GMES je zabezpečiť nepretržitú dostupnosť prevádzkových služieb pozorovania Zeme. 2. Obsah nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom programe pozorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) Ako je uvedené v podkapitole 1.2, špecifickým cieľom príslušného navrhovaného nariadenia je vytvoriť právny rámec pre program GMES a financovanie počiatočnej prevádzky GMES Európskym spoločenstvom, ktoré by malo zabezpečiť kontinuitu zložiek GMES po roku 2011 vybraných na základe kritérií opísaných vyššie. Počiatočnú prevádzku GMES (2011 – 2013) bude riadiť Komisia v rámci všeobecnej činnosti EÚ v oblasti GMES, kam patrí aj výskumná činnosť EÚ a činnosť partnerov GMES. Zabezpečiť komplementárnosť so 7. RP má kľúčový význam, pokiaľ ide o financovanie ako aj organizačné opatrenia. V článku 1 príslušného navrhovaného nariadenia o GMES je vymedzený predmet príslušného nariadenia, konkrétne ustanovenie programu Spoločenstva pre pozorovanie Zeme („programu GMES“) a pravidlá realizácie počiatočnej prevádzky GMES (2011 – 2013). V článku 2 je určený celkový obsah programu GMES, ktorý bude zahŕňať zložku „služby“, zložku „vesmír“ a zložku „in situ“. V článku 3 je opísaný rozsah počiatočnej prevádzky GMES, ktoré bude stavať na výskumných činnostiach financovaných v rámci tematickej oblasti „vesmír“ siedmeho rámcového programu a dopĺňať ich. Ciele v každej z príslušných oblastí sú stanovené v prílohe k príslušnému návrhu. Činnosti uvedené v článku 2 boli určené v súlade s modulárnym prístupom k realizácii GMES. Vzhľadom na kritériá opísané v podkapitole 1.2 uvedenej vyššie, by mala počiatočná prevádzka GMES (2011 – 2013) zahŕňať činnosť v týchto oblastiach: 1. služby zásahov v núdzových situáciách; 2. služby monitorovania krajiny; 3. opatrenia na podporu prijatia služieb užívateľmi; 4. prístup k údajom, 5. zložka GMES „vesmír“. Skutočnosť, že počiatočná prevádzka zásahov v núdzových situáciách a monitorovania krajiny sa má začať skôr ako prevádzka ostatných služieb GMES, neznamená, že EÚ nebude prispievať k prevádzke ostatných služieb (vrátane služieb monitorovania oceánov a morí a atmosféry) po roku 2013. Po roku 2013 plánuje EÚ udržiavať v prevádzke plný súbor služieb GMES. V článku 4 sú stanovené organizačné opatrenia počiatočnej prevádzky GMES. Predovšetkým sa v ňom ustanovuje, že Komisia bude nielen riadiť svoj vlastný príspevok GMES, ale bude zodpovedná aj za celkovú koordináciu činností partnerov GMES, t. j. členských štátov, ktoré podniknú nevyhnutné opatrenia s cieľom zabezpečiť účinnú realizáciu iniciatívy GMES na úrovni členských štátov. Ako bolo uvedené v oznámení z roku 2008, všeobecný správny rámec sa musí odlíšiť od technickej realizačnej úrovne, ktorá by mala byť zverená predovšetkým európskym subjektom, ktoré pôsobia spoločne s verejnými a súkromnými subjektmi vrátane Európskej vesmírnej agentúry (ESA) a špecializovaných agentúr EÚ[13]. Následne bude technická realizácia zložky „vesmír“ v rámci GMES zverená ESA. Okrem toho je v článku 4 stanovené, že by Komisia mala zabezpečiť spojitosť programu GMES s ostatnými politikami Spoločenstva. V článku 5 sú definované možné právne formy financovania Spoločenstvom. V článku 6 sú obsiahnuté pravidlá týkajúce sa účasti nečlenských krajín EÚ na programe GMES. Vzhľadom na globálny rozmer GMES je nevyhnutné umožniť účasť nečlenských krajín EÚ, ak to tak dovoľujú príslušné dohody a postupy. V článku 7, ktorý sa venuje financovaniu, je ustanovené celkové finančné krytie financovania počiatočnej prevádzky GMES Spoločenstvom. Rozpočtové prostriedky budú schvaľované každoročne v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Podobne ako pri programoch GNSS môžu nečlenské krajiny EÚ a medzinárodné organizácie na základe príslušných dohôd finančne alebo vecne prispievať na príslušné programy. V článku 8 sú obsiahnuté ciele politiky týkajúcej sa údajov a informácií pre akcie financované v rámci programu GMES. Hlavným cieľom je úplný a verejný prístup[14] s prihliadnutím na možné obmedzenie úplného a verejného prístupu predovšetkým s cieľom zabezpečiť primeranú ochranu údajov a informácií z bezpečnostných dôvodov. V článku 9 sa ustanovuje pravidelné monitorovanie akcií financovaných v rámci príslušného nariadenia v súlade s platnými predpismi ES a osvedčenými postupmi. Priebežné hodnotiace správy a hodnotiace správy ex-post sa predložia Európskemu parlamentu a Rade. Článok 10 sa vzťahuje na vykonávacie opatrenia. Podrobnosti týkajúce sa realizácie a ročných pracovných programov sa budú rozhodovať komitologickým postupom. Ročný pracovný program bude obsahovať predovšetkým podrobnejší opis činností v súlade s prioritami GMES. Výbor ustanovený podľa článku 11 príslušného navrhovaného nariadenia bude asistovať Komisii pri realizácii počiatočnej prevádzky GMES, zatiaľ čo programový výbor 7. RP bude v svojej zostave zodpovednej za zložku „vesmír“ naďalej asistovať Komisii pri spravovaní fondov 7. RP. V článku 11 sa ustanovuje zriadenie komitologického výboru v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[15]. Článok 12 obsahuje predpisy na ochranu finančných záujmov Spoločenstva s cieľom zabezpečiť prijatie primeraných opatrení na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov. 3. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu Návrh nariadenia o európskom programe pozorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) je založený na rozsiahlych konzultáciách a sprevádza ho posúdenie vplyvu. V roku 2006 zintenzívnila Komisia konzultácie so zainteresovanými subjektmi vrátane: - tematických pracovných stretnutí s užívateľmi príslušnej budúcej služby, - zriadenia „realizačných skupín“ zložených z predstaviteľov užívateľov. Realizačné skupiny pripravili odporúčania k rozsahu, štruktúre a plánom realizácie príslušných služieb vrátane nevyhnutných požiadaviek na infraštruktúru, - konzultácií s národnými koordinátormi GMES v rámci poradnej rady pre GMES, - pravidelných dvojstranných stretnutí medzi úradom Európskej komisie pre GMES a zainteresovanými subjektmi z oblasti priemyslu, regiónov a odinakadiaľ a - organizovania konferencií o GMES po sebe nasledujúcimi predsedníctvami EÚ. Konzultácie so zainteresovanými subjektmi zreteľne poukázali na skutočnosť, že užívatelia sa nemôžu spoliehať výlučne na výskumné projekty. Potrebujú mať prístup k spoľahlivým a presným údajom a informáciám, ktoré sú sprístupňované v krátkom čase alebo pre služby v núdzových situáciách dokonca expresne rýchlo. Aby sa tento cieľ podarilo dosiahnuť, podľa zainteresovaných subjektov je nevyhnutné: - podniknúť nevyhnutné opatrenia na rozšírenie rozpočtovej položky na prípravnú prevádzku zavedenú v roku 2008 tak, aby sa vzťahovala na počiatočnú prevádzku služieb GMES, - definovať rozsah činností tak, aby doplnili existujúce mechanizmy financovania a programovania, - uzavrieť partnerstvá s cieľom zabezpečiť udržateľnosť prevádzkových služieb, - zabezpečiť, aby špecifikácie služieb odzrkadľovali potreby užívateľov, keďže ide o iniciatívu orientovanú na užívateľov a - uľahčiť prijatie na trhu odvetvím služieb, ktoré vytvára pridanú hodnotu (vrátane „MSP“), prostredníctvom zabezpečenia politiky plného a otvoreného prístupu k údajom a informáciám. Okrem základného scenára („nerobiť nič“) sú v správe o posúdení vplyvu analyzované tri možnosti realizácie počiatočnej prevádzky GMES: i) výlučne otvorená metóda koordinácie, ii) regulačná intervencia a iii) financovanie Spoločenstvom. V posúdení vplyvu sa poukazuje na skutočnosť, že financovanie Spoločenstvom je považované za najlepšiu možnosť, keďže je pravdepodobne z hľadiska nákladov efektívnejšie ako dokonca najlepší scenár pre ostatné možnosti. Z analýzy vplyvu financovania Spoločenstvom vyplýva, že táto možnosť by bola finančne výhodná a poskytla by nadväzujúcemu sektoru udržateľnú základňu pre vývoj služieb prispôsobených koncovým užívateľom. 4. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pretože návrh nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva. V prípade služieb vzťahujúcich sa na celú Európu (alebo dokonca celý svet), predovšetkým pokiaľ ide o celoeurópske služby týkajúce sa krajinnej pokrývky, nemôžu členské štáty dostatočne dosiahnuť ciele navrhovanej akcie, keďže vstupy z rôznych členských štátov treba agregovať na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb pozorovania Zeme, na ktoré sa vzťahuje príslušný návrh (napr. máp pre núdzové situácie alebo tematické mapy monitorovania krajiny, ktoré majú obmedzený územný rozsah) možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in situ umožní úspory z rozsahu. Po druhé, nekoordinované poskytovanie služieb monitorovania Zeme na úrovni členských štátov alebo regiónov by viedlo k duplicite a sťažilo by, alebo dokonca znemožnilo monitorovanie implementácie právnych predpisov ES v oblasti životného prostredia na základe transparentných a objektívnych kritérií. Ak sa informácie produkované na úrovni členských štátov nebudú dať porovnávať, Komisia sa nebude môcť uistiť, či sa právne predpisy v oblasti životného prostredia realizujú správne v každom členskom štáte. Príslušný návrh je plne v súlade so zásadou proporcionality, keďže i) služby prevádzky GMES v oblastiach monitorovania krajiny a zásahov v núdzových situáciách nenahrádzajú existujúce služby, ale ich dopĺňajú, prípadne zabezpečujú ich kontinuitu a ii) poskytovanie služieb bude centralizované na úrovni Spoločenstva len v prípade nevyhnutnosti. 5. Výber právneho nástroja Komisia navrhuje ustanoviť európsky program pozorovania Zeme (GMES) prostredníctvom nariadenia, t. j. nástroja všeobecne platného a záväzného v celom svojom rozsahu a priamo uplatniteľného vo všetkých členských štátoch. Dôvodom je skutočnosť, že príslušný navrhovaný základný právny akt definuje nielen úlohy a povinnosti Komisie, ale aj úlohy a povinnosti členských štátov. Nariadenie je preto najvhodnejší nástroj na dosiahnutie želaného účinku. 6. Vplyv na rozpočet Vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu nariadenia sú stanovené rozpočtové prostriedky na počiatočnú prevádzku GMES. Príslušný návrh je zlučiteľný s viacročným finančným rámcom na obdobie 2007 – 2013. 2009/0070 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskom programe pozorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 157 ods. 3, so zreteľom na návrh Komisie[16], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[17], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[18], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[19], keďže: (1) Európska rada sa na svojom zasadnutí 15. a 16. júna 2001 v Göteborgu dohodla na stratégii trvalo udržateľného rozvoja, ktorou sa majú vzájomne posilniť hospodárska, sociálna a environmentálna politika, a lisabonskému procesu pridala environmentálny rozmer. (2) V uznesení o európskej politike v oblasti vesmíru[20] z 21. mája 2007 prijatom na štvrtom spoločnom a súbežnom zasadnutí Rady Európskej únie a Rady Európskej vesmírnej agentúry na úrovni ministrov („Kozmická rada“ zriadená v súlade s článkom 8 ods. 1 rámcovej dohody medzi Európskym spoločenstvom a Európskou vesmírnou agentúrou[21]) Rada uznala skutočný a potenciálny príspevok vesmírnych činností k lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť, ktorý spočíva v poskytovaní základných technológií a služieb pre vznikajúcu európsku znalostnú spoločnosť a v prispievaní k európskej súdržnosti, a zdôraznila, že vesmír je významným prvkom stratégie trvalo udržateľného rozvoja. (3) V prípade projektu „Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť“ (Global Monitoring for Environment and Security − GMES) ide o iniciatívu pozorovania Zeme realizovanú pod vedením Európskeho spoločenstva v spolupráci s členskými štátmi. Jej cieľom je podporiť lepšie využívanie hospodárskeho potenciálu súvisiaceho s inováciou, výskumom a technologickým vývojom v oblasti pozorovania Zeme a poskytovať informačné služby, ktoré pod vedením Spoločenstva umožňujú prístup k presným údajom a k informáciám v oblasti životného prostredia a bezpečnosti a ktoré sú prispôsobené potrebám širokej škály užívateľov. Užívatelia zahŕňajú subjekty s rozhodovacou právomocou na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré vytvárajú a realizujú environmentálnu politiku. (4) Aby sa cieľ GMES dosiahol udržateľným spôsobom, je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do GMES a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky užívateľov. GMES bude kľúčovým nástrojom na podporu biodiverzity, monitorovanie ekosystému a prispôsobenie sa zmene klímy a zmierňovanie jej dôsledkov. (5) Služby GMES sú potrebné na to, aby sa podporilo trvalé využívanie informačných zdrojov v súkromnom sektore, čo uľahčí inováciu poskytovateľov služieb vytvárajúcich pridanú hodnotu, z ktorých mnohí sú malými a strednými podnikmi (ďalej len „MSP“). (6) GMES zahŕňa vývojovú činnosť a prevádzku. Pokiaľ ide o prevádzku, Kozmická rada vo svojich tretích orientáciách prijatých na zasadnutí Kozmickej rady 28. novembra 2005 Rada podporila postupnú koncepciu realizácie GMES založenú na jasne identifikovaných prioritách, začínajúcu vytvorením troch rýchlych služieb v oblasti zásahov v núdzových situáciách, monitorovania krajiny a námorných služieb. (7) Prvé prevádzkové služby v oblasti zásahov v núdzových situáciách a monitorovania krajiny boli financované ako prípravné akcie v súlade s článkom 49 ods. 6 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[22] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). (8) Okrem vývojových činností financovaných v rámci tematickej oblasti „vesmír“ zahrnutej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[23] (ďalej len „siedmy rámcový program“) sú v období 2011 – 2013 potrebné akcie Spoločenstva, aby sa zabezpečila kontinuita s prípravnými akciami a aby sa zaviedli trvalejšie prevádzkové služby v oblastiach, ktoré sú technicky dostatočne vyspelé a majú preukázateľný potenciál pre rozvoj nadväzujúcich služieb, medzi ktoré patria aj zásahy v núdzových situáciách a monitorovanie krajiny. Námorné a atmosférické služby sa budú naďalej rozvíjať súbežne s riadením zásahov v núdzových situáciách a službami monitorovania krajiny s podporou prostriedkov na výskum a vývoj v rámci siedmeho rámcového programu vrátane vytvorenia predprevádzkovej kapacity do roku 2013. (9) Vo svojom oznámení s názvom „Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): Záleží nám na väčšej bezpečnosti našej planéty“[24] Komisia opísala svoj prístup k riadeniu a financovaniu GMES a oznámila svoj úmysel delegovať technickú realizáciu GMES na špecializované subjekty vrátane ESA v prípade zložky GMES „vesmír“, a to vďaka jej jedinečnému postaveniu a jedinečným odborným znalostiam. (10) Prevádzkové služby v oblasti zmierňovania núdzových situácií a reakcií na humanitárne krízy sú potrebné na koordináciu existujúcej kapacity Spoločenstva a jeho členských štátov, aby boli lepšie pripravení, aby mohli reagovať na prírodné katastrofy a na katastrofy spôsobené človekom, ktoré majú často negatívny vplyv na životné prostredie, a zotaviť sa z nich. Keďže zmena klímy by mohla viesť k vyššiemu výskytu núdzových situácií, GMES bude mať mimoriadny význam pre prispôsobenie sa zmene klímy. Služby GMES by mali preto poskytovať geopriestorové informácie na podporu rôznych subjektov v oblasti zásahov v núdzových situáciách a reakcií na humanitárne krízy. (11) Služby monitorovania krajiny majú význam pre monitorovanie biodiverzity a ekosystémov, zmierňovanie dôsledkov zmeny klímy a prispôsobenie sa jej, ako aj riadenie celej škály zdrojov a oblastí politiky, z ktorých väčšina súvisí s prírodným prostredím: pôda, voda, poľnohospodárstvo, lesy, energia a zásobovanie, zastavané oblasti, rekreačné zariadenia, infraštruktúra a doprava. Prevádzkové služby monitorovania krajiny vyvinuté v spolupráci s členskými štátmi, tretími krajinami v Európe a partnermi mimo Európy a s Organizáciou spojených národov sú potrebné na európskej aj na globálnej úrovni. (12) Poskytovanie prevádzkových služieb financovaných v súlade s týmto nariadením závisí od prístupu k údajom zozbieraným prostredníctvom vesmírnej infraštruktúry a zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení („infraštruktúra in situ“) a prieskumných programov. Preto by sa mal zabezpečiť prístup k takýmto údajom a v prípade potreby by sa mal podporiť zber údajov na mieste ako doplnenie činností na úrovni Spoločenstva a členských štátov. Má to mimoriadny význam najmä v prípadoch, keď sa takýto zber údajov nevyžaduje v právnych predpisoch Spoločenstva alebo členských štátov. Napokon je potrebné zabezpečiť nepretržitú dostupnosť zodpovedajúcej infraštruktúry in situ a vesmírnej infraštruktúry vrátane vesmírnej infraštruktúry osobitne vyvinutej pre GMES v rámci programu ESA pre zložku GMES „vesmír“ (misie Sentinel). V prípade prvých sentinelov sa fáza počiatočnej prevádzky začne v roku 2011. (13) Komisia by mala zabezpečiť, aby sa navzájom dopĺňali činnosti GMES týkajúce sa výskumu a vývoja v rámci siedmeho rámcového programu, príspevok ES k počiatočnej prevádzke GMES, činnosti partnerov GMES a už existujúce štruktúry, akými sú napríklad európske centrá údajov. (14) Počiatočná prevádzka GMES by sa mala realizovať v súlade s inými relevantnými politickými oblasťami, nástrojmi a akciami Spoločenstva, ako je najmä konkurencieschopnosť a inovácia, súdržnosť, výskum, doprava a hospodárska súťaž, európsky program pre globálne navigačné satelitné systémy (GNSS) a ochrana osobných údajov. Okrem toho by sa prostredníctvom GMES mal podporovať rozvoj infraštruktúry pre priestorové informácie v Spoločenstve stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)[25]. Prostredníctvom GMES sa okrem toho doplní spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI)[26] a činnosti Spoločenstva v oblasti zásahov v núdzových situáciách. (15) Účasť týchto krajín na programoch Spoločenstva sa stanovuje v dohode o európskom hospodárskom priestore a v rámcových dohodách s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami. Účasť iných krajín mimo EÚ a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť uzatvorením príslušných medzinárodných dohôd. (16) Na celé obdobie trvania počiatočnej prevádzky GMES by sa malo stanoviť finančné krytie vo výške 107 mil. EUR predstavujúce základnú referenčnú sumu v zmysle bodu 37 medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[27]. Toto finančné krytie sa má zvýšiť o 43 mil. EUR z tematickej oblasti „vesmír“ siedmeho rámcového programu pre výskumné činnosti, ktoré sprevádzajú počiatočnú prevádzku GMES. (17) Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách môžu členské štáty, krajiny mimo EÚ a medzinárodné organizácie prispievať na programy na základe príslušných dohôd. (18) Služby GMES by mali byť verejne dostupné v plnom rozsahu. Je to potrebné na to, aby sa podporilo využívanie a výmena údajov a informácií z pozorovania Zeme v súlade so zásadami SSEI, INSPIRE a GEOSS (globálny systém systémov pozorovania Zeme). (19) Akcie financované podľa tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa mohli urobiť úpravy. (20) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[28]. (21) Komisia by mala byť najmä oprávnená prispôsobiť prílohu technickému a vedeckému pokroku. Keďže uvedené opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť a doplniť menej zásadné prvky tohto nariadenia, musia sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou stanoveným v článku 5 písm. a) rozhodnutia 1999/468/ES. (22) Aby sa zamedzilo nezrovnalostiam a podvodom, mali by sa tiež prijať vhodné opatrenia, a mali by sa tiež prijať potrebné kroky na vymáhanie stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[29] a nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[30] a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[31]. (23) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu GMES a realizáciu jeho počiatočnej prevádzky GMES, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože počiatočná prevádzka GMES bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a bude závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musia koordinovať na úrovni Spoločenstva, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tom istom článku toto nariadenie neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie týchto cieľov, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovuje Európsky program pozorovania Zeme (GMES) (ďalej len „program GMES“) a pravidlá realizácie počiatočnej prevádzky GMES. Článok 2 Program GMES 1. Program GMES nadväzuje na výskumné činnosti realizované podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES (ďalej len „siedmy rámcový program“) a v rámci programu Európskej vesmírnej agentúry pre zložku GMES „vesmír“. 2. Program GMES zahŕňa: 6. zložku „služby“ na zabezpečenie prístupu k informáciám vzťahujúcim sa na tieto tematické oblasti: 7. monitorovanie krajiny; 8. riadenie núdzových situácií; 9. bezpečnosť; 10. monitorovanie morského prostredia; 11. monitorovanie atmosféry; 12. prispôsobenie sa zmene klímy a jej zmiernenie; 13. zložku „vesmír“ na zabezpečenie udržateľného pozorovania z vesmíru pre tematické oblasti uvedené v písm. a); 14. zložku „in situ“ na zabezpečenie pozorovania prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení pre tematické oblasti uvedené v písm. a). Článok 3 Počiatočná prevádzka GMES (2011 − 2013) 1. Počiatočná prevádzka GMES sa vzťahuje na obdobie 2011 − 2013 a zahŕňa akcie v týchto oblastiach: 15. služby zásahov v núdzových situáciách; 16. služby monitorovania krajiny; 17. opatrenia na podporu prijatia služieb užívateľmi; 18. prístup k údajom vrátane podpory zberu údajov in situ; 19. zložka GMES „vesmír“. 2. Konkrétne ciele akcií uvedených v odseku 1 sú stanovené v prílohe. Komisia môže prílohu prispôsobiť vedeckému a technickému pokroku. Tieto opatrenia, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť menej zásadné prvky tohto nariadenia, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2. Článok 4 Organizačné opatrenia 1. Komisia zabezpečuje koordináciu programu GMES s činnosťami na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni Spoločenstva. 2. Komisia spravuje prostriedky vyčlenené na činnosti podľa tohto nariadenia v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a zabezpečuje komplementárnosť a konzistentnosť programu GMES s inými relevantnými politickými oblasťami, nástrojmi a akciami Spoločenstva, ktoré súvisia najmä s konkurencieschopnosťou a inováciou, súdržnosťou, výskumom, dopravou a hospodárskou súťažou, európskym programom pre globálne navigačné satelitné systémy (GNSS), s ochranou osobných údajov, so smernicou 2007/2/ES (INSPIRE), spoločným systémom environmentálnych informácií (SSEI) a činnosťami Spoločenstva v oblasti zásahov v núdzových situáciách. 3. Členské štáty podniknú potrebné kroky na zabezpečenie realizácie iniciatívy GMES na úrovni členských štátov a potenciálnych synergií s príslušnými vnútroštátnymi a medzinárodnými iniciatívami a iniciatívami Spoločenstva. Realizáciou zložky GMES „vesmír“ je poverená Európska vesmírna agentúra, ktorú v prípade potreby podporí Európska organizácia pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT). Článok 5 Formy financovania z prostriedkov Spoločenstva 1. Financovanie z prostriedkov Spoločenstva môže mať najmä tieto právne formy: 20. granty; 21. verejné zákazky. 2. Granty Spoločenstva sa môžu poskytovať v osobitných formách, napr. vo forme rámcovej dohody o partnerstve alebo spolufinancovania prevádzkových grantov alebo grantov na činnosť. Prevádzkové granty udelené subjektom v súlade s cieľmi všeobecných európskych záujmov nemôžu podliehať degresívnym ustanoveniam nariadenia o rozpočtových pravidlách. V prípade grantov sa maximálna výška spolufinancovania stanovuje v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 3. Článok 6 Účasť tretích krajín Na akciách uvedených v článku 2 ods. 1 sa môžu zúčastniť tieto krajiny: 22. krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP; 23. kandidátske krajiny, ako aj potenciálne kandidátske krajiny zahrnuté do stabilizačného a asociačného procesu v súlade s rámcovými dohodami alebo protokolmi k dohode o pridružení súvisiacich so všeobecnými zásadami týkajúcimi sa účasti týchto krajín v programoch Spoločenstva, ktoré boli uzatvorené s týmito krajinami; 24. Švajčiarska konfederácia, ostatné tretie krajiny neuvedené v bodoch 1 a 2 a medzinárodné organizácie v súlade s dohodami, ktoré uzatvorilo Európske spoločenstvo s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 300 Zmluvy o ES, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti. Článok 7 Financovanie 1. Finančné krytie vyčlenené na implementáciu tohto nariadenia je 107 miliónov EUR. 2. Rozpočtové prostriedky každoročne schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov stanovených vo viacročnom finančnom rámci. 3. Ďalšími finančnými prostriedkami môžu na program GMES prispieť aj tretie krajiny alebo medzinárodné organizácie. Ďalšie finančné prostriedky uvedené v prvom pododseku sa v súlade s článkom 18 nariadenia o rozpočtových pravidlách považujú za pripísané príjmy. Článok 8 Politika v oblasti údajov a informácií GMES 1. Prostredníctvom politiky v oblasti údajov a informácií pre akcie financované v rámci programu GMES sa sledujú tieto ciele: 25. podpora využívania informácií a údajov GMES; 26. úplný a verejný prístup k informáciám získaným prostredníctvom služieb GMES a k údajom zozbieraným prostredníctvom infraštruktúry GMES, s výhradou príslušných bezpečnostných obmedzení; 27. posilnenie trhov v oblasti pozorovania Zeme v Európe a najmä nadväzujúcich odvetví s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest; 28. príspevok k trvalo udržateľnému poskytovaniu údajov a informácií GMES; 29. podpora európskych výskumných obcí. 2. Komisia realizuje ciele politiky v oblasti údajov a informácií GMES vzťahujúce sa na zložku „služby“, zložku „vesmír“ a zložku „in situ“ najmä tým, že zabezpečí, aby dohody o udelení grantov, verejné zákazky a dohody o delegovaní uzatvorené s poskytovateľmi služieb GMES, prevádzkovateľmi infraštruktúry GMES a poskytovateľmi údajov boli v súlade s cieľmi uvedenými v odseku 1. Článok 9 Monitorovanie a hodnotenie 1. Komisia monitoruje a hodnotí realizáciu akcií uvedených v článku 3 ods. 1. 2. Komisia do 31. decembra 2012 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov priebežnú hodnotiacu správu a správu hodnotení ex post. Článok 10 Vykonávacie opatrenia 1. Komisia prijme ročný pracovný program podľa článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článkov 90 a 166 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002[32]v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 3; 2. Z finančných prostriedkov na program GMES možno pokryť náklady na prípravné činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu GMES a dosiahnutie jeho cieľov, najmä na štúdie, zasadnutia, informačné a propagačné akcie, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré môžu Komisii vzniknúť pri riadení programu GMES. Článok 11 Výbor 1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor GMES“). 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. 3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8. Lehota stanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je dva mesiace. Článok 12 Ochrana finančných záujmov Spoločenstva 1. Komisia zabezpečí, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných podľa tohto nariadenia chránili finančné záujmy Spoločenstva uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a v prípade zistenia nezrovnalostí účinnými, primeranými a odrádzajúcimi sankciami v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999. 2. V prípade činností Spoločenstva financovaných podľa tohto nariadenia znamená pojem nezrovnalosť uvedený v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 akékoľvek porušenie právnych predpisov Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvných povinností, ktoré je dôsledkom konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohla mať negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Spoločenstiev. 3. V dohodách vyplývajúcich z tohto nariadenia, vrátane dohôd uzavretých so zúčastnenými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, sa stanovuje dohľad a finančná kontrola, ktoré vykonáva Komisia alebo akýkoľvek zástupca ňou poverený, ako aj audity uskutočňované Dvorom audítorov, v prípade potreby na mieste. Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu Predseda predseda PRÍLOHA Ciele počiatočnej prevádzky GMES (2011 – 2013) Akciami uvedenými v článku 2 ods. 1 sa sledujú tieto ciele: 30. cieľom služieb zásahov v núdzových situáciách, ktoré spočívajú v činnostiach už realizovaných v Európe, je zabezpečiť, aby sa údaje z pozorovania Zeme a z nich odvodené produkty sprístupnili v záujme zásahov aktérov v núdzových situáciách na medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni, napríklad v prípade rôznych katastrof, medzi ktoré patrí meteorologické nebezpečenstvo (napr. búrky, požiare a povodne), geofyzikálne nebezpečenstvo (napr. zemetrasenia, cunami, sopečné erupcie a zosuvy pôdy), katastrofy náhodne alebo úmyselne spôsobené človekom a iné humanitárne krízy. Keďže zmena klímy by mohla viesť k zvýšeniu počtu núdzových situácií, zásahy v núdzových situáciách v rámci GMES budú mať mimoriadny význam pre podporu opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy v tejto oblasti ako súčasť činností v súvislosti s prechádzaním núdzovým situáciám v Európe, pripravenosťou na ne, zásahmi a obnovou; 31. prostredníctvom služieb monitorovania krajiny sa zabezpečí, aby sa údaje z pozorovania Zeme a z nich odvodené produkty sprístupnili európskym, vnútroštátnym a regionálnym orgánom zodpovedným za environmentálne monitorovanie biodiverzity, pôdy, vody, lesov a prírodných zdrojov a za všeobecnú realizáciu environmentálnej politiky, zber geografických informácií, poľnohospodárstvo, energetiku, urbanistické plánovanie, infraštruktúru a dopravu. Služby monitorovania krajiny zahŕňajú monitorovanie premenných týkajúcich sa zmeny klímy; 32. opatrenia na podporu prijímania služieb užívateľmi zahŕňajú zavedenie technických rozhraní prispôsobených osobitným užívateľským prostrediam, odbornej príprave, komunikácii v nadväzujúcich odvetviach a ich rozvoju; 33. prostredníctvom prístupu k údajom vrátane podpory zberu údajov in situ sa zabezpečí, aby sa údaje z pozorovania Zeme pochádzajúce zo širokého spektra európskych misií a inej infraštruktúry vrátane infraštruktúry in situ, zbierali a sprístupňovali s cieľom dosiahnuť ciele GMES vzťahujúce sa najmä na služby zásahov v núdzových situáciách a služby monitorovania krajiny; 34. počiatočnou prevádzkou GMES sa zabezpečí prevádzka zložky GMES „vesmír“, ktorá pozostáva z vesmírnej infraštruktúry na pozorovanie Zeme, a pozorovanie subsystémov Zeme (vrátane povrchu krajiny, atmosféry a oceánov). Je založená na existujúcej alebo plánovanej vnútroštátnej a európskej vesmírnej infraštruktúre a vesmírnej infraštruktúre vyvinutej v rámci programu pre zložku GMES „vesmír“. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom programe pozorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013). 2. RÁMEC ABM / ABB Oblasť(-ti) politiky: podnikanie. Činnosť/činnosti: konkurencieschopnosť, priemyselná politika, inovácie a podnikanie. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov: Nová rozpočtová položka: 02.02.15 3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu: 2011 – 2013 pre záväzky a 2011 – 2016 pre platby. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky): Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom rámci | 02.02.15.XX | Povinné | Dif.[33] | ÁNO | ÁNO | ÁNO | 1a | 02.01.04.05 | Povinné/ Nepovinné | Dif. | ÁNO | ÁNO | ÁNO | 1a | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1 Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Počet ľudských zdrojov spolu | 18 | 22 | 24 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Ako je uvedené v kapitole 1 dôvodovej správy, GMES je iniciatíva v oblasti pozorovania Zeme. Vychádza z vesmírnych (t. j. satelitných) a mimovesmírnych zariadení vrátane zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných (ďalej len „in situ“ ) zariadení. Údaje zozbierané satelitmi a infraštruktúrou in situ sa spracúvajú s cieľom poskytovať informačné služby v oblasti monitorovania krajiny, monitorovania morí a oceánov, monitorovania atmosféry, zásahov v núdzových situáciách, bezpečnosti, zmierňovania zmeny klímy a prispôsobenia sa zmene klímy. GMES je v súčasnosti spolufinancované na európskej, medzivládnej a vnútroštátnej úrovni na základe partnerstiev medzi rozličnými subjektmi. S výnimkou obmedzeného príspevku, najmä na prevádzku služby zásahov v núdzových situáciách a služby monitorovania krajiny, ktoré sú financované ako prípravná akcia[38], tento príspevok v súčasnosti pozostáva najmä z činností v oblasti výskumu a vývoja v rámci siedmeho rámcového programu (7. RP). Od roku 2011 do roku 2013 budú musieť byť finančné prostriedky dostupné v rámci 7. RP navýšené v reakcii na nasledujúce potreby. Po prvé, počiatočné prevádzkové služby GMES by sa mali poskytovať v širšom meradle s cieľom pripraviť pôdu pre plne rozvinutý program GMES v rámci budúceho viacročného finančného rámca (od roku 2014). Po druhé, niektoré z projektov predprevádzkových služieb financovaných v rámci 7. RP, najmä služby zásahov v núdzových situáciách a služby monitorovania krajiny, dosiahli stupeň vyspelosti, ktorý umožňuje prechod na prevádzkové služby (t. j. na inom ako výskumnom základe) ešte pred nasledujúcim viacročným finančným rámcom. Prístup k mapám núdzových situácií by mal byť organizovaný na prevádzkovom základe čo najskôr, aby sa orgánom civilnej ochrany v členských štátoch umožnilo efektívnejšie reagovať na katastrofy spôsobené človekom a na prírodné katastrofy a podnecovať užšiu koordináciu medzi postihnutými krajinami v prípade nadnárodných núdzových situácií. Účinné poskytovanie služieb civilnej ochrany má nezanedbateľný hospodársky vplyv, keďže môže byť rozhodujúce nielen pre ochranu bezpečnosti jednotlivcov, ale aj pre zachovanie hlavnej hospodárskej infraštruktúry. Služby monitorovania krajiny pomôžu tvorcom politík (vrátane agentúr životného prostredia) pri tvorbe, realizácii a monitorovaní dodržiavania opatrení zameraných na otázky využitia krajiny, zmeny krajinnej pokrývky a mestského plánovania. Služby zásahov v núdzových situáciách ako aj služby monitorovania krajiny závisia od doplnkových činností, ako je napríklad prístup k údajom. Súbory údajov získané pre služby by mali byť opätovne použiteľné používateľmi na ďalšie spracovanie, t. j. získaním licencií pre viacerých používateľov v medziach, ktoré dovoľuje rozpočet. Okrem toho je potrebné sprevádzkovať aj infraštruktúru potrebnú na zber údajov. Tento návrh sa zameriava na verejné a súkromné organizácie a podniky, ktoré poskytujú služby v oblasti pozorovania Zeme. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Ako je uvedené v dôvodovej správe, financovanie Spoločenstvom je najvhodnejšia forma zásahu na riešenie týchto potrieb. V prípade celoeurópskych produktov nemôžu členské štáty dostatočne dosiahnuť ciele navrhovanej akcie, keďže informácie z rôznych členských štátov treba zhromažďovať na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb (napr. máp núdzových situácií alebo tematických máp monitorovania krajiny s obmedzenejším geografickým rozsahom) možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in situ umožní úspory z rozsahu. Po druhé, nekoordinované poskytovanie služieb pozorovania Zeme na úrovni členských štátov by viedlo k duplicite a sťažilo by alebo dokonca znemožnilo monitorovanie implementácie právnych predpisov ES v oblasti životného prostredia na základe transparentných a objektívnych kritérií. Zabezpečením väčšieho využitia týchto služieb v celej EÚ ešte širšou škálou potenciálnych užívateľov môže Spoločenstvo takisto prispieť k maximalizácii pridanej hodnoty takýchto služieb a k zúročeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výhod vyplývajúcich z prudkého rozvoja nadväzujúcich trhov, čo povedie k vytvoreniu nových pracovných miest a nových inovačných služieb v súkromnom sektore. V súčasnosti neexistujú žiadne ďalšie finančné nástroje zamerané konkrétne na potreby, ktorými sa zaoberá tento návrh. Budú však existovať prepojenia medzi akciami na realizáciu tohto programu a výskumnými činnosťami v týchto oblastiach, ktoré sú financované z rámcových programov ES. Tieto prepojenia sú veľmi žiaduce, keďže poukazujú na úspešné dokončenie fázy výskumu a postupné zavádzanie prevádzkovej fázy, ktorej možno udeliť podporu z tohto programu. Komisia zabezpečí komplementárnosť a konzistentnosť s ostatnými politikami Spoločenstva, najmä v súvislosti s hospodárskou súťažou, dopravou, programom európskych globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS), ochranou osobných údajov, politikou súdržnosti[39], Infraštruktúrou pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) a spoločným systémom environmentálnych informácií (SEIS). Okrem toho by malo byť GMES nástrojom spolupráce týkajúcim sa rozvoja, humanitárnej pomoci a núdzových situácií vo svete, a konkrétnejšie v Afrike. Navyše sa služby GMES považujú za kľúčové nielen preto, že priamejšími užívateľmi sú tvorcovia politík, ale aj preto, že stimulujú inovácie a rast v nadväzujúcom odvetví. GMES je preto v plnej miere v súlade s lisabonskou stratégiou. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Tento návrh súvisí s politikami Spoločenstva v oblasti konkurencieschopnosti, priemyslu, inovácií a podnikania a má tieto ciele: 35. umožniť počiatočné prevádzkové služby GMES prispôsobené potrebám užívateľov vrátane tvorcov verejných politík a súkromných osôb; 36. prispieť k trvalej udržateľnosti infraštruktúry na pozorovanie potrebnej na umožnenie služieb GMES; 37. vytvoriť príležitosti na zvýšené využívanie informačných zdrojov súkromným sektorom, a tým podporiť inovácie prostredníctvom poskytovateľov služieb prinášajúcich pridanú hodnotu. Najmä rozvoj služieb založených na pozorovaní Zeme hrá kľúčovú úlohu pri podpore konkurencieschopnosti a inovácií vo výrobných odvetviach v tomto sektore a na nadväzujúcich trhoch. Trvalo udržateľné poskytovanie služieb založených na pozorovaní Zeme v Európe si stále vyžaduje jednotný verejný zásah. Nie je tomu tak len preto, že trh neuspokojuje rôzne verejné potreby, ale aj preto, že nadväzujúci trh je nezrelý trh výrazne závislý od verejného financovania a ktorého vývoj dodnes obmedzujú neistoty týkajúce sa ceny a dlhodobej dostupnosti základných služieb a údajov, na ktorých sú tieto služby založené. Dosiahnutie uvedených konkrétnych cieľov preto prispeje k rastu a tvorbe pracovných miest v sektore inovácií, ktorého nadväzujúci segment je tvorený najmä malými a strednými podnikmi. Tieto služby uľahčia prístup ku kľúčovým údajom potrebným na tvorbu politík na miestnej a regionálnej úrovni v takých oblastiach, akými sú poľnohospodárstvo vrátane lesného hospodárstva a vodného hospodárstva. Napríklad by mohli prispieť k zlepšeniu projektovania a údržby cestných sietí. Napokon to bude mať vplyv aj na lepšie posúdenie zmeny klímy. Očakáva sa, že zložka týkajúca sa núdzových situácií bude viesť k efektívnejšiemu poskytovaniu služieb civilnej ochrany, čím sa prispeje k zamedzeniu strát na životoch a zmierneniu škôd na hlavnej hospodárskej infraštruktúre, umožní lepšie predvídanie oblastí vystavených environmentálnym rizikám, zaistí prístup k včasnejším a presnejším službám mapovania počas katastrof a lepšie zvládnutie krízy po tom, čo nastane núdzová situácia. Prevádzkové ciele, výstupy, výsledky a súvisiace ukazovatele sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. Prevádzkový cieľ | Výstup | Ukazovateľ cieľového výstupu | Výsledky | Ukazovateľ výsledku | Vplyv | Ukazovateľ vplyvu | 1. Umožniť poskytovanie služieb zásahov v núdzových situáciách | 1.1. Európska služba mapovania pre zásahy v núdzových situáciách | Mapovanie aktivované na základe dopytu na európskej úrovni | Lepšia dostupnosť a včasnosť poskytovania máp | Dopyt uspokojený v rámci dostupného rozpočtu | Včasnejší a spoľahlivejší prístup k údajom a informáciám produkovaným v rámci akcie | Stupeň spokojnosti príslušného užívateľa | 1.2. Integrácia produktov pre zásahy v núdzových situáciách | Špecializované mapovanie uskutočnené na základe dopytu | Lepšia dostupnosť služby špecializovaného regionálneho mapovania | 2. Umožniť poskytovanie služieb monitorovania krajiny | 2.1. Služba periodického mapovania krajinnej pokrývky | Celoeurópska služba tvorenia máp krajinnej pokrývky a máp krajinnej pokrývky v citlivých oblastiach | Lepšia dostupnosť služby mapovania Stály tok údajov | Dopyt uspokojený v rámci dostupného rozpočtu | 2.2. Činnosti dynamického monitorovania krajiny | Základné klimatické premenné produkované na dennej báze | 3. Podporiť prijatie služieb užívateľmi | 3. Opatrenia na podporu prijatia prevádzkových služieb užívateľmi | Sprievodné opatrenia (vrátane rozhraní a odbornej prípravy) na podporu využívania informácií užívateľmi | Zavedené technické rozhrania a užívatelia informovaní o službách | Lepšia informovanosť užívateľov a využívanie služieb | 4. Poskytovať finančnú podporu na prevádzku zložky GMES „vesmír“ | 4. Rutinná prevádzka sentinelov 1A, 2A a 3A[40] a prevádzka pozemného segmentu v súvislosti s prístupom k údajom | Granty na podporu prevádzky sentinelov | Zabezpečenie rutinnej prevádzky troch sentinelov | Žiadne narušenie prevádzky | Zabezpečenie rutinnej prevádzky počas trvania akcie | 5. Získavanie a poskytovanie údajov | 5. Obstarávanie údajov na podporu prevádzky služieb | Zmluva na získavanie údajov/prístup k údajom | Licencie pre viacerých používateľov v súvislosti s údajmi | Lepšia dostupnosť údajov a prístup k údajom | 5.4. Spôsob implementácie (orientačný) Uveďte vybraný spôsob[41] implementácie akcie. X Centralizované hospodárenie X priamo na úrovni Komisie X nepriamo delegovaním právomocí na: ( výkonné agentúry X subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách X národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme X medzinárodné organizácie Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie s členskými štátmi s tretími krajinami X Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (Európska vesmírna agentúra) Komisia bude realizovať rozličné akcie priamo prostredníctvom: - grantov udelených na základe verejných výziev na predloženie návrhov; - grantov udelených príjemcom uvedeným v ročnom pracovnom programe; - postupov verejného obstarávania. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1. Systém monitorovania Zavedie sa systém monitorovania s cieľom zabezpečiť najvyššiu kvalitu výstupov a najefektívnejšie využívanie zdrojov. Monitorovanie bude prebiehať počas celej doby trvania programu. Bude založené na spätnej väzbe o programe od inštitucionálnych užívateľov a príjemcov vrátane preskúmania údajov a zberu údajov prostredníctvom cielených zisťovaní. 6.2. Hodnotenie 6.2.1. Hodnotenie ex-ante Vykonalo sa rozšírené posúdenie vplyvu zahŕňajúce požiadavky hodnotenia ex-ante . Na základe porovnávacieho posúdenia dostupných politických variantov sa určil prednostný variant a posúdil sa jeho vplyv, riziká a predpoklady, ako aj efektívnosť z hľadiska nákladov. Tento návrh je v plnom rozsahu v súlade so závermi posúdenia. 6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností) Tento návrh vychádza zo skúseností získaných počas vývoja GMES ako výskumnej iniciatívy počas posledných 10 rokov. Táto skúsenosť dokazuje, že hoci je na vývoj GMES potrebné naďalej financovať výskum, je už nevyhnutné podporiť aj poskytovanie niektorých kľúčových služieb pozorovania Zeme s cieľom zúročiť v plnej miere výhody doteraz vynaložených investícií a reagovať na uvedené potreby. 6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnotení Osemnásť mesiacov po začatí programu sa uskutoční externé priebežné hodnotenie dosiahnutých výsledkov a kvalitatívnych aspektov realizácie programu. Dva roky po ukončení programu sa predloží externé hodnotenie výsledkov a vplyvu programu ex-post . 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Za administratívne monitorovanie zmlúv, grantov a súvisiacich platieb budú zodpovedné ústredné útvary Komisie a/alebo delegácie EK v prijímajúcich krajinách. Osobitná pozornosť sa bude venovať charakteru výdavkov (oprávnenosť), dodržiavaniu rozpočtu (skutočné náklady) a overovaniu podporných dokumentov a príslušnej dokumentácie. 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. CIELE NÁVRHU Z HľADISKA ICH FINANčNÝCH NÁKLADOV viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) (Uveďte názvy cieľov, akcií a výstupov) | Druh výstupu | Priemerné náklady | 2011 | 2012 | 2013 | SPOLU | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[42] (XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 | B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 | Zamestnanci financovaní[43] podľa článku XX 01 02 | 1 | 2 | 3 | Iní zamestnanci[44] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | SPOLU | 18 | 22 | 24 | GR sa bude usilovať o racionalizáciu svojej organizačnej štruktúry posilnením synergií a opätovným preskúmaním situácie, pokiaľ ide zamestnancov, na základe okolností platných v tom čase a najmä na základe zistení prebiehajúceho procesu skríningu ľudských zdrojov Komisie. Očakáva sa, že preskúmaním týchto prostriedkov budú zaistené dostatočné možnosti vnútornej reorganizácie s cieľom zabezpečiť väčšinu zamestnancov potrebných na túto iniciatívu. Ak sa v tomto procese nepodarí zaistiť úplný počet zamestnancov, používateľské GR požiadajú o zohľadnenie potreby zamestnancov v príslušnom procese ročnej politickej stratégie (RPS). 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie - Úradníci pre túto oblasť politiky (AD/SNE): zodpovední za tvorbu politiky súvisiacej s programom a za celkovú koordináciu; - Programoví manažéri (AD): zodpovední za realizáciu, monitorovanie a hodnotenie programu; - Asistenti programových manažérov (AST): zodpovední za poskytovanie podpory programovým manažérom pri plnení ich úloh; - Asistenti v oblasti financií a zmlúv (AST/zmluvní zamestnanci): zodpovední za správu grantov a zmlúv; - Administratívni asistenti (AST): zodpovední za administratívnu a sekretársku podporu. 8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť. ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n. X Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR. X Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia). ( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku. Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov so zreteľom na rozpočtové obmedzenia. 8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 a nasl. | SPOLU | 1. Technická a administratívna pomoc (vrátane súvisiacich nákladov na zamestnancov) | Výkonné agentúry[45] | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | - extra muros[46] | 1 | 2 | 2 | Technická a administratívna pomoc spolu | 1 | 2 | 2 | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0,06 | 0,14 | 0,2 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 2,1 | 2,5 | 2,8 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci V prípade potreby pozri bod 8.2.1. 122 000 EUR na úradníka ročne 73 000 EUR na vyslaného národného experta ročne 64 000 EUR na zmluvného zamestnanca ročne Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 2011 – 1 zmluvný zamestnanec 2012 – 1 zmluvný zamestnanec + 1 vyslaný národný expert 2013 – 2 zmluvní zamestnanci + 1 vyslaný národný expert 8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 | XX 01 02 11 03 – Výbory[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2. Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | 3. Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | Administratívne náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 | Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume Najviac 20 dvojdňových služobných ciest ročne pri priemerných denných nákladoch 750 EUR na služobnú cestu = 30 000 EUR. 6 dvojdňových zasadnutí priemerne s 30 účastníkmi pri nákladoch 1 044 EUR (860 EUR cestovné + 92 EUR diéty * 2 dni) = 187 920 EUR. 3 zasadnutia výborov: 860 EUR na 1 účastníka * 54 účastníkov (ročne) = 139 320 EUR Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov so zreteľom na rozpočtové obmedzenia. 8.2.7. Realizácia – ľudské zdroje Na výpočet ľudských zdrojov potrebných na túto akciu sa vykonali tieto analýzy: - určenie mechanizmov realizácie na poskytnutie rôznych výstupov; - určenie hlavných širokých kategórií úloh, ktoré si vyžadujú mechanizmy realizácie; - určenie počtu opakovaní úlohy počas akcie; - odhad požiadaviek na zamestnancov v ekvivalentoch plného pracovného času na úlohu ročne. Súhrnný opis mechanizmov realizácie Operatívne ciele | Výstup | Mechanizmy realizácie | 1. Umožniť poskytovanie služieb zásahov v núdzových situáciách | 1.1. Európska služba mapovania pre zásahy v núdzových situáciách | Obstarávanie na zavedenie služby rýchleho mapovania na základe dopytu; iné mapovanie na základe dopytu zahŕňajúce rôzne fázy cyklu zásahov; referenčné mapovanie; validácia a kontrola máp; archivácia údajov, tvorba odkazov a šírenie. Riadenie cyklu obstarávania. Následné činnosti v súvislosti so službou. Koordinácia ostatných príslušných poskytovateľov služieb. | 1.2. Integrácia produktov pre zásahy v núdzových situáciách | Výzva na predloženie návrhov zameraná na granty určená pre príslušné subjekty v tejto oblasti so zameraním na konkrétne informácie pre konečných užívateľov na regionálnej úrovni na základe údajov poskytovaných na úrovni EÚ. Riadenie cyklu týkajúceho sa výzvy na predloženie návrhov. Následné činnosti v súvislosti s realizáciou grantov. Koordinácia potrebná medzi rôznymi organizáciami civilnej ochrany. | 2. Umožniť poskytovanie služieb monitorovania krajiny | 2.1. Služba periodického mapovania krajinnej pokrývky | Činnosti na európskej úrovni: obstarávanie na zavedenie nasledujúcich služieb na európskej úrovni: predbežné spracovanie obrazov; prístup k referenčným údajom; viaceré produkty týkajúce sa krajinnej pokrývky a zmeny krajinnej pokrývky; validácia a kontrola máp; archivácia údajov, tvorenie odkazov a šírenie. Riadenie cyklu obstarávania. Následné činnosti v súvislosti so službou. Koordinácia ostatných príslušných poskytovateľov služieb. Činnosti na regionálnej úrovni: výzva na predloženie návrhov zameraná na granty pre príslušné subjekty v tejto oblasti s cieľom odvodzovať európske produkty na základe agregácie inventárov existujúcich v členských štátoch za použitia spoločného objektovo orientovaného modelu. Následné činnosti v súvislosti s realizáciou grantov. Koordinácia potrebná medzi príslušnými organizáciami. | 2.2. Činnosti dynamického monitorovania krajiny | Obstarávanie na zavedenie služby na každodennú tvorbu súboru biogeofyzikálnych parametrov v reálnom čase a na celosvetovej úrovni. Riadenie cyklu obstarávania. Následné činnosti v súvislosti so službou. Koordinácia ostatných príslušných poskytovateľov služieb. | 3. Podporiť prijatie služieb užívateľmi | 3. Opatrenia na podporu prijatia prevádzkových služieb užívateľmi | Obstarávanie na poskytovanie služby zameranej na podporu používania údajov a informácií konečnými používateľmi a na „začlenenie“ služieb GMES do prostredia a informačného toku špecifického pre používateľa. Riadenie cyklu obstarávania. Následné činnosti v súvislosti so službou. Koordinácia ostatných príslušných poskytovateľov služieb. | 4. a 5. Poskytnúť finančnú podporu na zložku GMES „vesmír“ a prístup k údajom | Rutinná prevádzka sentinelov 1A, 2A a 3A[1], prevádzka pozemného segmentu týkajúceho sa prístupu k údajom a dohody o prístupe k údajom s vlastníkmi údajov | Financovanie činností ESA podľa možnosti v rámci spoločného riadenia. Správa dohody o spoločnom riadení. Obstarávanie údajov in situ a riadenie cyklu obstarávania. Následné činnosti v súvislosti s príslušnými činnosťami. | Potrebné ľudské zdroje rozdelené podľa výstupu a úlohy Výstup | Široká kategória úloh | Počet úloh | 2011 (zamestnanci na plný pracovný čas) | 2012 (zamestnanci na plný pracovný čas) | 2013 (zamestnanci na plný pracovný čas) | 1.1. Európska služba mapovania pre zásahy v núdzových situáciách | a) Návrh obstarávania, jeho uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 1 | 1 | b) Následné činnosti v súvislosti s kontrahovanou službou mapovania | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Koordinácia európskeho mapovania | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 | d) Finančné spracovanie a následné administratívne činnosti | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Spolu 1.1: | 1,75 | 1,5 | 2 | 1.2. Integrácia produktov pre zásahy v núdzových situáciách | a) Granty – návrh výzvy na predloženie návrhov, jej uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 | b) Následné činnosti v súvislosti s grantmi určenými na osobitné činnosti mapovania | 15 | 0,25 | 1 | 1 | c) Koordinácia príslušných prevádzkovateľov na európskej úrovni | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | d) Finančné spracovanie a následné administratívne činnosti | 15 | 1 | 1.5 | 1.5 | Spolu 1.2: | 2,5 | 3,5 | 3,5 | Cieľ 1 spolu: | 4,25 | 5 | 5,5 | 2.1. Služba periodického mapovania krajinnej pokrývky | a) Návrh obstarávania, jeho uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 3 | 1 | b) Následné činnosti v súvislosti s kontrahovanými službami | 9 | 0,5 | 1 | 2 | c) Granty – návrh výzvy na predloženie návrhov, jej uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | d) Následné činnosti v súvislosti s grantmi | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 | e) Koordinácia príslušných prevádzkovateľov na európskej úrovni | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | f) Finančné spracovanie a následné administratívne činnosti v súvislosti s obstarávaním a grantmi na činnosť | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 | Spolu 2.1: | 3,75 | 5 | 6,5 | Činnosti dynamického monitorovania krajiny | a) Návrh obstarávania, jeho uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 1 | 0,75 | b) Následné činnosti v súvislosti s kontrahovanými službami | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | c) Šírenie a sprievodné opatrenia | 3 | 0,75 | 0,75 | d) Finančné spracovanie a následné administratívne činnosti | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | Spolu 2.2: | 1,75 | 2 | 2 | Cieľ 2 spolu: | 5,5 | 7 | 8,5 | 3. Prijatie prevádzkových služieb | a) Návrh obstarávania, jeho uverejnenie, hodnotenie a uzatvorenie zmluvy | 1 | 1 | b) Následné činnosti v súvislosti s kontrahovanými službami | 2 | 0,5 | 0,5 | c) Koordinačné činnosti | 2 | 0,5 | 0,5 | d) Finančné spracovanie a následné administratívne činnosti | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 | Cieľ 3 spolu | 1,25 | 1,5 | 1,5 | 4. a 5. Prevádzka zložky GMES „vesmír“ a prístup k údajom | a) Príprava dohody o spoločnom riadení s ESA | 1 | 1 | b) Prevádzkový dozor nad dohodou | 3 | 1 | 1 | c) Koordinácia na vnútroštátnej úrovni/na úrovni členských štátov | 3 | 0,5 | 0,5 | d) Administratívne a finančné monitorovanie dohody | 3 | 0,5 | 0,5 | Ciele 4 a 5 spolu | 1 | 2 | 2 | Riadenie, odborné poradenstvo a režijné náklady | a) Manažment (vedúci oddelenia) | 3 | 1 | 1 | 1 | b) Finančná koordinácia | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | c) Právny poradca | 3 | 0,5 | 1 | 1 | d) Odborník v oblasti vesmíru | 3 | 1 | 1 | 1 | e) Používateľské rozhranie – kontaktná osoba | 3 | 1 | 1 | 1 | f) Sekretariát | 3 | 2 | 2 | 2 | Režijné náklady spolu | 6 | 6,5 | 6,5 | Potrebné ľudské zdroje spolu | 18 | 22 | 24 | [1] Pozri oznámenie s názvom „Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti: Záleží nám na väčšej bezpečnosti našej planéty“, KOM(2008) 748 z 12. 11. 2008, (ďalej len „oznámenie z roku 2008“). [2] Na projekty GMES v rámci 6. RP investovala EÚ 100 miliónov EUR a Európska vesmírna agentúra investovala ďalších 100 miliónov EUR na projekty v oblasti služieb poskytovaných v rámci GMES. Na spoluprácu v oblasti vesmírneho výskumu v rámci 7. RP vyčlení EÚ 430 miliónov EUR na projekty GMES a získavanie údajov pre útvary GMES v období rokov 2007 až 2013. Ďalších 624 miliónov EUR z rozpočtu na tému „vesmír“ v rámci 7. RP sa prispeje na rozvoj programu Európskej vesmírnej agentúry v rámci zložky GMES „vesmír“, ktorého celkové náklady (vrátane finančných príspevkov členských štátov Európskej vesmírnej agentúry) sa blížia k 2246 miliónom EUR (odhad na základe hospodárskych podmienok roku 2008). [3] V súčasnosti nie sú pre politické rozhodovanie dostupné predovšetkým dostatočne kvalitné informácie agregované na európskej alebo celosvetovej úrovni. [4] Pozri rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013). [5] KOM(2005) 565, 10.11.2005. [6] V súlade s článkom 49 ods. 6 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). [7] KOM(2006) 231, 22.9.2006. [8] Aarhuský dohovor z 25. júna 1998 o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia dáva každému právo dostávať informácie o životnom prostredí, ktoré majú k dispozícii verejné orgány („prístup k informáciám o životnom prostredí“), zúčastňovať sa na rozhodovacom procese a preskúmať postupy na spochybnenie rozhodnutí verejných orgánov, ktoré sa vykonali bez rešpektovania príslušných dvoch uvedených práv v oblasti životného prostredia vo všeobecnosti („prístup k spravodlivosti“). [9] Pozri tiež podkapitolu 1.4. [10] Existujúce vesmírne misie, ktoré budú poskytovať údaje pre GMES zahŕňajú Spot, TerraSAR-X, satelity EUMETSAT, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird a ENVISAT. [11] ESA v súčasnosti vyvíja päť „sentinelových“ misií v rámci zložky „vesmír“ svojho programu GMES. [12] Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1. [13] Ide o Európsku environmentálnu agentúru (EEA), Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA), Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC), Európsku obrannú agentúru (EDA) a Európsku agentúru pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach (FRONTEX). [14] Ako bolo uvedené v oznámení z roku 2008, Komisia bude naďalej skúmať, či by mohol rozvoj trhových príležitostí a spoplatňovanie užívateľov na úrovni nákladov eventuálne umožniť zníženie pomeru verejných investícií po roku 2014. [15] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. [16] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [17] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [18] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [19] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]. [20] Ú. v. EÚ C 136, 20.6.2007, s. 1. [21] Ú. v. EÚ L 261, 6.8.2004, s. 64. [22] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [23] Ú. v. EÚ L 400, 30.12.2006, s. 1. [24] KOM(2008) 748, 12.11.2008. [25] Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1. [26] KOM(2008) 46 v konečnom znení. [27] Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1. [28] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. [29] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. [30] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [31] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. [32] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. [33] Diferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „DRP“). [34] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx. [35] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx. [36] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [37] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [38] V súlade s článkom 49 ods. 6 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [39] V odseku 1.1.2 strategických usmernení Spoločenstva o súdržnosti na roky 2007 – 2013 sa zdôrazňuje potreba posilniť prepojenie medzi ochranou životného prostredia a rastom a konkrétne sa odkazuje na GMES. [40] Sentinely sú vesmírne misie vyvinuté v rámci nepovinného programu Európskej vesmírnej agentúry spolufinancovaného Európskou úniou. [41] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Poznámky“ tohto bodu. [42] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [43] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [44] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [45] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry. [46] Technická a administratívna pomoc týkajúca sa koordinácie grantov na úrovni členských štátov pre činnosť 1 a monitorovania krajiny. [47] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.