[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 7.4.2011 KOM(2011) 182 v konečnom znení 2011/0072 (NLE) Návrh na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku DÔVODOVÁ SPRÁVA ÚVOD V kontexte výrazne zvýšenej neochoty riskovať počas celosvetovej hospodárskej krízy, ktorá viedla k zníženému prílevu kapitálu, ako aj v kontexte nátlaku na svoj výmenný kurz a čoraz obmedzenejší prístup k trhu s dlhopismi na pôžičky verejnej správy požiadali rumunské orgány 6. marca 2009 o strednodobú finančnú pomoc EÚ a zároveň adresovali Medzinárodnému menovému fondu (MMF) a Svetovej banke žiadosť o ďalšiu dodatočnú pomoc. Európska komisia (Komisia) spolu s predsedníctvom Rady 9. marca 2009 oznámila, že EÚ je spolu s MMF pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska prostredníctvom koordinovaného finančného balíka. Zároveň však zdôraznila, že finančná pomoc bude podmienená implementáciou programu podpornej politiky. Hlavný cieľ tohto programu, ktorý bol Európskej komisii a MMF zaslaný 28. apríla 2009 formou vyhlásenia o úmysle, bol; zmierniť účinky prudkého poklesu prílevu súkromného kapitálu a súčasne implementovať politické opatrenia zamerané na riešenie vonkajších a fiškálnych nerovnováh, ako aj posilniť finančný sektor. V kontexte koordinovaného finančného balíka, ktorého základom je tento program, a v kontexte európskej iniciatívy o koordinácii bánk sa materské inštitúcie vlastniace deväť najväčších zahraničných bánk registrovaných v Rumunsku zaviazalo udržiavať svoju celkovú angažovanosť voči Rumunsku na vysokej úrovni. Rada Európskej únie 6. mája 2009, v spojení s dohodou o pohotovostnom úvere MMF vo výške 11,4 miliardy ZPČ schválenou 4. mája 2009 a dodatočnou pomocou od Svetovej banky, EIB a EBRD vo výške do 2 miliárd EUR, rozhodla o udelení vzájomnej pomoci Rumunsku a o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku vo výške do 5 miliárd EUR[1]. Dňa 23. júna 2009 bolo medzi Európskou úniou a Rumunskom uzavreté memorandum o porozumení, v ktorom sa spresňovali konkrétne politické opatrenia, ktoré sa majú implementovať v priebehu programového obdobia a pred vyplatením každej z piatich splátok úveru EÚ. V období medzi októbrom 2009 a februárom 2011 útvary Komisie uskutočnili hodnotiace misie s cieľom posúdiť pokrok v súvislosti s podmienkami, ktoré tvorili súčasť strednodobej finančnej pomoci EÚ. Na základe zistení týchto misií Komisia skonštatovala, že podmienky na vyplatenie piatich splátok úveru EÚ boli vo všeobecnosti splnené. Medzi prvou a piatou splátkou boli k memorandu o porozumení pripojené celkovo štyri dodatky, v ktorých sa odzrkadľovali účinky zmien hospodárskeho prostredia, ako aj dodatočné opatrenia štrukturálnej reformy. Rumunské orgány požiadali 17. februára 2011 po komplexných diskusiách s útvarmi Komisie a zamestnancami MMF počas misie od 25. januára do 8. februára 2011 v Bukurešti o preventívnu strednodobú finančnú pomoc EÚ do výšky 1,4 miliardy EÚ, pomocou ktorej by sa aj naďalej podporoval program hospodárskych reforiem vlády. Podobne ako v prípade predchádzajúcej pomoci, aj nová pomoc by sa poskytla v spojení s dohodou o pohotovostnom úvere MMF vo výške 3,09 miliárd ZPČ, ktoré by Rumunsko takisto považovalo za preventívne, ako aj v spojení s úvermi od Svetovej banky. Spoločne poskytnutá preventívna pomoc by tak vhodne riešila zostávajúce závažné hrozby, ktorým čelí platobná bilancia Rumunska, ako aj súvisiace riziká pre hospodársku a finančnú stabilitu Rumunska a jeho hlavných obchodných partnerov v EÚ. MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHľAD Po prepade HDP v roku 2009 vo výške 7,1 % a ďalšom páde o 1,3 % v roku 2010 sa hromadia pozitívne náznaky zotavovania, pokiaľ ide o vnímanie hospodárskej situácie a aktivitu. Údaje z najnovšieho prieskumu potvrdzujú zlepšujúci sa trend vo vnímaní hospodárskej situácie. Zotavenie priemyselnej výroby v roku 2010 predstavovalo 5,5 %. Podobne sa medziročne v priemere o 25 % zvýšili aj nové priemyselné objednávky v druhom polroku 2010. Vývoz naďalej rástol zdravým tempom (v roku 2010 o 27,3 % v hodnote RON). Zatiaľ čo stavebná činnosť sa v decembri 2010 výrazne zotavila, v odvetví maloobchodného predaja stále cítiť účinky zvýšenia DPH a zníženia miezd vo verejnom sektore. Mierny nárast miezd (priemerný čistý mesačný plat v decembri stúpol medziročne o 1,3 %) je náznakom zlepšenia na pracovnom trhu a poskytne oporu spotrebe. Aj keď počet evidovaných nezamestnaných v januári 2011 aj naďalej klesal, miera nezamestnanosti v prvej polovici roku pravdepodobne porastie v dôsledku vplyvu nových povinností na evidenciu nezamestnaných. Očakáva sa, že rast hospodárstva sa v roku 2011 obnoví, pričom reálny HDP by mal narásť o 1,5 %. Po prudkom prepade v rokoch 2009 a 2010 by sa mali obnoviť podnikové investície, keďže vonkajší dopyt rastie a miera využívania kapacít v sektore priemyselnej výroby je blízko historickému rekordu z roku 2008. Silný vývoz a prudký nárast priemyselných objednávok podľa očakávaní uistia spoločnosti o tom, že majú investovať aj napriek tomu, že rizikové rozpätia zostávajú mierne zvýšené. Výstavba bytov pravdepodobne ostane v útlme, pretože úverová aktivita zostáva nízka, pričom sa predpokladá, že ceny domov sa ďalej stabilizujú. Po výraznom znížení spotreby domácností v rokoch 2009 a 2010 sa očakáva, že tento rok sa postupne zotaví, k čomu je dopomôže úprava miezd vo verejnom sektore smerom nahor (+ 15 % po 25-percentnom znížení v júli 2010), ako aj priemysel, kde sa výrazne obnovila aktivita. Výraznejšiemu zotavovaniu bráni pokračujúce obmedzovanie fiškálnych výdavkov, vysoký pomer dlhovej služby k príjmom a obmedzený nárast úverov pre domácnosti spôsobený vysokou mierou nevýnosných úverov v retailovom bankovníctve. Reálny hospodársky rast v roku 2012 sa očakáva na úrovni okolo 4 %. Očakáva sa, že rast sa postupne rozšíri, pričom rozhodujúcu úlohu v zotavovaní hospodárstva bude zohrávať domáci dopyt. Výdavky na súkromnú spotrebu budú pravdepodobne rásť rýchlejším tempom v dôsledku zlepšenia bilancie domácností, čoho motorom budú ďalšie zvýšenia miezd a zamestnanosti. Inflácia dosiahla vrchol v decembri 2010 (8,0 % medziročne), čo bolo spôsobené výraznými nárastmi nepriameho zdaňovania. To bolo výrazne nad úrovňou cieľovej inflácie 3,5% ±1 percentuálny bod, ktorú na koniec roka 2010 stanovila rumunská národná banka (NBR). V prvom polroku 2010 udržiavali infláciu na vysokej úrovni hlavne zvýšenia spotrebných daní z tabaku a vyššie ceny pohonných hmôt – ročná inflácia dosiahla v priemere 4,5 %, kým inflácia HISC pri konštantných daniach sa pohybovala na úrovni okolo 2 %. V treťom štvrťroku narástla inflácia na 7,5 % v dôsledku zvýšenia DPH a zvýšených cien potravín. V druhom polroku 2011 sa očakáva, že inflácia sa – v nadväznosti na to, ako sa postupne vytratia cenové účinky súvisiace so zvýšením nepriamych daní – postupne vráti do cieľového pásma NBR (3,0 % ± 1 percentuálny bod). NBR udržiava kľúčovú sadzbu na stabilnej úrovni od mája 2010. Prebytok likvidity na medzibankovom trhu však napriek tomu udržiaval krátkodobé miery na oveľa nižších úrovniach, než bola kľúčová politická miera NBR v ostatných mesiacoch. Napriek zníženým sadzbám na peňažných trhoch zostáva rast úverov v súkromnom sektore tvrdošijne na slabej úrovni v dôsledku nepriaznivých cyklických podmienok a sprísnených noriem bánk v oblasti poskytovania úverov. V menovej politike treba aj naďalej počítať so zložitými problémami, najmä s opakovaným prekračovaním inflačných cieľov. Opatrný prístup NBR k uvoľňovaniu menovej politiky v druhom polroku 2010 bol odôvodnený, a to vzhľadom na možné druhostupňové účinky nárastu inflácie súvisiace s DPH. S cieľom dosahovať lepšie predpoklady v oblasti inflácie bude NBR naďalej uskutočňovať aktívnu komunikačnú politiku. VEREJNÉ FINANCIE Deficit rozpočtu na rok 2010 bol 6,5 % HDP v peňažnom vyjadrení, čo bolo lepšie, než plánovaný deficit 6,8 % HDP. Príjmy sa v roku 2010 zvýšili o 7,2 %, čo bolo odzrkadlením mimoriadnych príjmov zo zvýšenia sadzby DPH na 24 %, ako aj zo spotrebných daní a nedaňových príjmov, ktoré narástli o 28,2 %. Oproti tomu príjmy z daní zo zisku sa v roku 2010 znížili o 17,4 % v dôsledku oneskoreného účinku krízy. Príspevky sociálneho zabezpečenia a dane z príjmov okrem toho takisto klesli o 4,5 %, resp. 3,2 %. Nominálne výdavky narástli v roku 2010 o 4,2 % v dôsledku zvýšenia iných transferov, sociálnej pomoci a tovarov a služieb. Posledne spomínané možno čiastočne vysvetliť splatením nedoplatkov v sektore zdravotníctva v septembri vo výške 2 miliardy RON. K hlavným zníženiam nákladov došlo v kapitálových výdavkoch, ktoré sa v roku 2010 znížili o 11,7 %, ďalej v personálnych výdavkoch, ktoré klesli o 8,6 %, a v subvenciách, ktoré boli nižšie o 6,7 %. Útvary Komisie predpokladajú, že Rumunsko takisto splnilo cieľový deficit na rok 2010 podľa ESA, toto však bude predmetom potvrdzovania v nasledujúcich mesiacoch. Treba však poznamenať, že reklasifikáciou niekoľkých štátnych podnikov do sektora štátnej správy Eurostatom v septembri 2010 a apríli 2011 by sa zvýšil deficit najmenej o 0,5 % HDP až dovtedy, kým sa odstránia deficity príslušných štátnych podnikov. V závislosti od plnenia rozpočtu v roku 2011 si to môže vyžiadať úpravu cieľového deficitu na rok 2011, aby sa zohľadnil tento vývoj. Preto možno bude potrebné dodatočné úsilie s cieľom zabezpečiť, aby sa v súlade s platnými odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite dosiahol v roku 2012 deficit nižší než 3 % HDP podľa ESA. Vnútroštátne nedoplatky sa dokonca roka 2010 znížili a rumunské orgány sa zaviazali udržiavať ich na nízkej úrovni počas celého roka 2011. Stav domácich nedoplatkov (starších než 90 dní) bol 1,1 miliardy RON (0,2 % HDP) ku koncu roka 2010, čo znamená pokles oproti 1,6 miliardy RON (0,3 % HDP) z konca roku 2009. K nedoplatkom dochádza prevažne na úrovni miestnej samosprávy (okolo 84 % celkového množstva oneskorených platieb ku koncu roka 2010) a v menšej miere v sektore zdravotníctva vrátane nemocníc. Keďže nedoplatky verejnej správy sú náročnejšie na kontrolu, nový zákon o financiách miestnej samosprávy, ktorý je účinný od 1. januára 2011, by mal v tejto oblasti pomôcť. Po uhradení nedoplatkov sektora zdravotníctva vo výške 2 miliardy RON (0,4 % HDP) v septembri 2010 sa nedoplatky sektora zdravotníctva udržiavajú na minime s výnimkou nemocníc. V tejto oblasti bude kľúčová ďalšia reforma sektoru zdravotníctva, aby sa trvale zabránilo opätovnému výskytu nedoplatkov v tejto oblasti. Cieľ je mať efektívny systém zdravotníctva, ktorý funguje v rámci svojich pridelených rozpočtových prostriedkov. Medzi opatrenia, ktoré sa prijímajú a plánujú prijať, patrí zavedenie systému doplatkov na základe individuálnych možností pacientov, zrušenie povinnosti zdravotného fondu uzatvárať zmluvy so všetkými nemocnicami a reforma balíka výhod poistená vládou tak, aby nezahŕňala poskytovanie zdravotníckych služieb, ktoré nie sú nevyhnutné. Svetová banka poskytuje a bude poskytovať v týchto záležitostiach odbornú pomoc. Ministerstvo financií bude navyše monitorovať súhrnné výšky rozpočtov nemocníc, aby sa zabezpečilo, že sú v súlade s plánovanými výdavkami rozpočtu verejnej správy. Ak v takomto súlade nebudú, prijme opatrenia spolu s ministerstvom zdravotníctva s cieľom predísť opätovnej akumulácii nedoplatkov na úrovni nemocníc. Rumunské orgány sa aj naďalej zaväzujú dosiahnuť cieľový deficit vo výške 4,4 % HDP v roku 2011 v peňažnom vyjadrení (pod 5 % HDP vo vyjadrení ESA). Prijali a uzákonili rozpočet na rok 2011, ako aj strednodobú rozpočtovú stratégiu na roky 2011 – 2013. Pokiaľ ide o stranu príjmov, všetky hlavné dane zostanú nezmenené, aby sa zaistila predvídateľnosť. Pokiaľ ide o stranu výdavkov, v rozpočte sa zachovávajú výdavky na mzdy na úrovni 39 miliárd RON bez príspevkov na sociálne zabezpečenie pre armádu (1,6 miliárd RON), ktoré bude štát platiť od tohto roku v dôsledku nového zákona o dôchodkoch. Po dočasnom núdzovom znížení miezd vo verejnom sektore o 25 % v polovici roku 2010 s cieľom zvrátiť zvyšovanie rozpočtového deficitu, sa mzdy vo verejnom sektore zvýšili o 15 % v porovnaní s ich úrovňou v decembri 2010. Tento nárast bol však kompenzovaný zrušením 13. platu a dovolenkového bonusu. Navyše počet zamestnancov vo verejnom sektore bol znížený o ďalších 20 000 osôb v porovnaní s počtom potrebným na dodržanie celkových mzdových nákladov. Medzi ostatné opatrenia zahrnuté do rozpočtu na rok 2011 patria zachovanie zmrazenia dôchodkov, pokračujúce znižovanie zamestnanosti vo verejnom sektore prostredníctvom uplatňovania politiky, že nahradí sa iba 1 zo 7 odchádzajúcich pracovníkov, a zrušenie subvencií na teplo. Reforma dôchodkového systému spolu so zjednoteným zákonom o mzdách a reštrukturalizáciou sektora zdravotníctva by navyše mali priniesť výrazné úspory. Rumunské orgány ostávajú odhodlané znižovať svoj deficit pod hranicu 3 % HDP aj v roku 2012 podľa metodiky ESA, potrebné však budú dodatočné opatrenia. Už z hospodárskej predpovede Komisie z jesene 2010 vychádzajúcej z predpokladu nezmenenej politiky vyplynula potreba dodatočného úsilia o zníženie deficitu vo výške 0,5 % HDP. Potrebné však možno budú ešte dôležitejšie opatrenia, a to vzhľadom na reklasifikáciu stratových štátnych podnikov do sektora verejnej správy, z čoho vyplynie celková potreba dodatočnej úpravy vo výške približne 1 % HDP. Dodržiavať sa bude musieť aj ďalšie obmedzovanie výdavkov vrátane mzdových výdavkov a odmien. Cieľ navrhovaného preventívneho programu bude takisto ešte viac posilniť systém rozpočtového riadenia. Zavedením zákona o fiškálnej zodpovednosti a prijatím strednodobej fiškálnej stratégie by sa malo pomôcť pri zlepšovaní procesu rozpočtového plánovania. Rozpočtovanie kapitálových výdavkov sa navyše musí posilniť na úrovni ústrednej štátnej správy. Aj keď rozpočty verejných kapitálových výdavkov Rumunska majú tendenciu byť rozsiahle (na rok 2011 je rezervovaných 7,2 % HDP), tieto výdavky sú dokladované iba veľmi malými výstupmi, z čoho vyplýva, že kapitálové výdavky boli dosť neefektívne. Navyše veľmi veľa investičných projektov bolo v predchádzajúcich rokoch začatých bez toho, aby boli zabezpečené zdroje nevyhnutné na ich dokončenie. Výsledkom je, že medzi (príliš) vysoký počet nedokončených projektov sa rozdelí veľmi malý objem zdrojov dostupných na kapitálové výdavky. Pracovná skupina pod vedením premiéra vypracuje zoznam prioritných investičných projektov, na ktoré bude počas ďalších 3 – 5 rokov dostupné financovanie v rámci portfólia definovaného v aktualizovanej fiškálnej stratégii na roky 2011 – 2014. Okrem toho posilnením jednotky pre monitorovanie verejných investícií na ministerstve financií a vylepšením databázy kapitálových investícií spravovanej ministerstvom sa zlepší monitorovanie a vyhodnocovanie investičných projektov na úrovni ústrednej štátnej správy. Možná technická pomoc od členských štátov EÚ môže byť takisto nutná. Ministerstvo financií bude pre vládu vypracúvať štvrťročné správy o stave prebiehajúcich a plánovaných investičných projektov, pričom vláda tieto správy prediskutuje a prijme opatrenia na odstránenie akýchkoľvek potenciálnych fiškálnych odchýlok alebo iných problémov v súvislosti s plnením rozpočtu. Kapitálové výdavky sa nakoniec postupne preorientujú z investícií financovaných výhradne z domácich zdrojov na investície spolufinancované z EÚ, čím by sa malo takisto prispieť k využívaniu fondov EÚ. FINANčNÉ TRHY Rumunské finančné trhy vykazovali solídne výsledky od polovice roku 2010, aj keď situácia je i naďalej krehká. Zdá sa, že pokračujúce otrasy na periférii eurozóny mali len malý priamy vplyv na rumunské trhy. Finančné napätie poľavilo spolu so zlepšovaním nálady na globálnych trhoch a do istej miery v očakávaní programu následných krokov EÚ/MMF pre Rumunsko. Výmenný kurz bol stabilný a v ostatných mesiacoch sa udržiaval blízko pri 4,20 – 4,30 RON/EUR. Po dosiahnutí vrcholu na úrovni tesne nad 400 bázických bodov v polovici roka 2010 sa rozpätia swapov na kreditné zlyhanie pri štátnych dlhopisoch pohybovali od októbra 2010 na úrovni okolo 300 bázických bodov (nižšie než v Grécku, Írsku, Portugalsku a Maďarsku). Burzový index BET zotrval vo všeobecnosti v štvrtom štvrťroku 2010 na rovnakej úrovni, no v januári opäť stúpol. Výnosy z aukcií domácich jednoročných pokladničných poukážok poklesli v januári a februári 2011 pod úroveň 7 % p. a., čo znamená nižšie náklady na refinancovanie pre rozpočet, než po väčšinu roka 2010. Ziskovosť bankového sektora utrpela v dôsledku znižovania kvality aktív. Podiel nevýnosných úverov (NPL) sa koncom roka 2010 zvýšil na 11,9 % oproti 7,9 % koncom roka 2009. Pri týchto trendoch pri znehodnotených aktívach utrpela ziskovosť bankového sektora, čo malo za následok čistú stratu ku koncu roka (t. j. návratnosť kapitálu bola záporná vo výške -1 %). Banky si však ponechali dostatočné kapitálové tlmiace prvky a kapitálová primeranosť za celý systém ostala nad 14 %. Napriek znižovaniu záväzku angažovanosti v októbri 2010 na 95 % referenčnej úrovne z marca 2009 si materské banky podieľajúce sa na Viedenskej iniciatíve európskej bankovej koordinácie udržali svoju angažovanosť blízko k úrovni z marca 2009 (98 % ku koncu januára 2011). PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA FINANCOVANIE Z VONKAJšÍCH ZDROJOV Saldo bežného účtu v roku 2010 zaznamenalo deficit vo výške 4,2 % HDP. Prílev súkromného kapitálu sa postupne zvýšil. To umožnilo akumulovať devízové rezervy rýchlejšie, než sa očakávalo. Tieto rezervy sú teraz na uspokojivých úrovniach (približne 130 % krátkodobého dlhu). Pri súčasných predpokladoch podľa základného makroekonomického scenára by udržateľnosť zahraničného dlhu nebola v horizonte programu ohrozená. V prípade negatívneho otrasu môže Rumunsko potrebovať dodatočné financovanie do výšky 5 miliárd EUR. V prípade takéhoto alternatívneho nepriaznivého scenára by Rumunsko nebolo schopné plne pokryť svoje potreby zahraničného financovania z dostupných zdrojov, hlavne z dôvodu zníženého prílevu priamych zahraničných investícií a nižších sadzieb za prenášanie amortizovaného dlhu, najmä od bánk. Za týchto alternatívnych okolností by zostávajúce potreby financovania museli byť pokryté z aktivácie preventívnej finančnej pomoci EÚ (v spojení s pomocou MMF). Tento alternatívny scenár bol vypracovaný v úzkej spolupráci s pracovníkmi MMF a tvorí základ pre dodatočné potreby financovania vo výške približne 5 miliárd EUR, ktoré sa majú pokryť z medzinárodnej finančnej pomoci. Zatiaľ čo hospodárska kríza pomohla zvrátiť akumuláciu nerovnováh v hospodárstve, samotné nerovnováhy stále existujú. Deficit bežného účtu klesol z 11,4 % HDP v roku 2008 na 4,2 % v roku 2010. Rast úverov stagnuje a stavebná činnosť poklesla v ostatných dvoch rokoch o dvojciferné čísla. Inflácia zostáva vysoká. Prudký pád miezd, najmä vo verejnom sektore, a ďalšie znehodnocovanie meny v roku 2010 však pomohli Rumunsku získať cenovú konkurencieschopnosť. Opatreniami, ktoré prijali rumunské orgány, sa podarilo znížiť fiškálny deficit pod cieľovú hodnotu dohodnutú na rok 2010. Deficit bežného účtu a deficit verejných financií (dvojitý deficit) však ostávajú pomerne vysoké. Riziko môže navyše predstavovať neustály nárast pôžičiek zo zahraničia. Znamená to, že škodlivé nerovnováhy na makroúrovni stále existujú a závažným spôsobom ohrozujú udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska. POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE PRICHÁDZA AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIA Vzhľadom na stále zvýšené riziko, že Rumunsko môžu postihnúť ťažkosti s platobnou bilanciou, Komisia pod podmienkou, že rumunské orgány sa pevne zaviažu uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 3. marca 2011, odporúča Rade prijať rozhodnutie o pokračovaní poskytovania vzájomnej pomoci podľa článku 143 Zmluvy (ZFEÚ). Rumunská vláda uskutoční svoj hospodársky program s cieľom vyriešiť zostávajúce závažné hrozby v oblasti udržateľnosti svojej platobnej bilancie. Komisia ďalej po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom navrhuje Rade, aby prijala rozhodnutie o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ do výšky 1,4 miliardy EUR Rumunsku, ktorou by sa podporila udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska[2]. Navrhovaná preventívna pomoc by bola k dispozícii na aktiváciu do 31. marca 2013. Zdá sa, že preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov je za súčasných okolností stále znížených prílevov kapitálu a stále zvýšenej fiškálnej a vonkajšej nerovnováhy primeraná. Zatiaľ čo za súčasných podmienok na trhu Rumunsko nemá v úmysle žiadať o vyplatenie finančných prostriedkov sprístupnených od MMF alebo od EÚ, preventívna pomoc uľahčí krajine naďalej uskutočňovať organizovanú nápravu fiškálneho a zahraničného deficitu. Touto pomocou sa posilní dôveryhodnosť vládneho hospodárskeho programu vrátane pokračovania fiškálnej úpravy, konsolidácie reformy finančných trhov a zvýšeného dôrazu na reformy trhov s výrobkami a pracovnou silou, ako aj zvýšené čerpanie štrukturálnych fondov EÚ. Uskutočnením hospodárskeho programu sa posilní rastový potenciál Rumunska, čo by malo mať pozitívny vplyv na zahraničnú hodnotu rumunskej meny RON, a tým by sa mala znížiť pravdepodobnosť negatívneho vplyvu na súvahy subjektov v sektoroch korporácií a domácností. Tým by sa malo dosiahnuť, že hospodárske oživenie bude udržateľnejšie a mala by sa zlepšiť kvalita aktív v sektore bankovníctva, čím sa zase uvoľnia zdroje na nové investície. Aj keď preventívna pomoc zohľadňuje skutočnosť, že za normálnych trhových podmienok Rumunsko dokáže uspokojiť svoje potreby financovania bez ďalšej oficiálnej pomoci, negatívne riziká do prvého štvrťroka 2013, ktoré závažným spôsobom ohrozujú udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska, sa vzhľadom na predpokladanú celkovú výšku preventívnej pôžičky do 5 miliárd EUR považujú za adekvátne zvládnuté, pretože navrhovaná preventívna pomoc EÚ Rumunsku do výšky 1,4 miliardy EUR by bola spojená s podporou MMF prostredníctvom preventívnej dohody o pohotovostnom úvere vo výške 3,09 miliárd ZPČ (300 % rumunskej kvóty v MMF; približne 3,6 miliárd EUR). Svetová banka bude naďalej poskytovať podporu, ktorá bola odsúhlasená v skoršej fáze, vo výške 400 miliónov EUR v rámci svojho rozvojového úverového programu (DPL3) a 750 miliónov EUR v rámci výsledkami podmieneného financovania na reformu sociálnej pomoci a zdravotníctva. Preventívna finančná pomoc EÚ sa poskytuje na podporu pokračujúceho jednoznačného záväzku rumunských orgánov uskutočňovať komplexný hospodársky program. Program sa úplne zohľadní v aktualizácii rumunského konvergenčného programu, ako aj v národnom programe reforiem (NRP) Rumunska. Skutočnosť, že vyplácanie splátok v rámci úveru EÚ je podmienené špecifickými hospodárskymi politikami, bude ustanovená v memorande o porozumení, ktoré Komisia uzavrie s rumunskými orgánmi. Hlavné prvky tejto podmienenosti sú: A: Fiškálna konsolidácia Fiškálna konsolidácia ostáva zásadným prvkom programu reforiem, v ktorom sa predpokladá znižovanie fiškálneho deficitu na 4,4 % deficitu HDP v roku 2011 v peňažnom vyjadrení (menej ako 5 % HDP vo vyjadrení ESA) a na menej ako 3 % deficitu HDP v roku 2012 vo vyjadrení ESA, čím sa odstráni nadmerný deficit. Program navyše zintenzívni úsilie na zníženie nedoplatkov platieb verejnej správy, a to tak na úrovni ústrednej štátnej správy, ako aj miestnej samosprávy. Systém finančného výkazníctva tých štátnych podnikov, ktoré sú, alebo im hrozí, že budú klasifikované v rámci verejnej správy, treba zlepšiť s cieľom umožniť mesačné monitorovanie ich finančnej situácie vrátane stavu nedoplatkov v snahe postupne znížiť mieru týchto nedoplatkov. Mzdové náklady verejného sektora budú v roku 2011 naďalej obmedzené na 39 miliárd RON (okrem 1 574 miliónov RON na príspevky na sociálne zabezpečenie pre armádu v dôsledku uplatňovania nového zákona o dôchodkoch) a budú musieť dodržiavať príslušne limity ustanovené v strednodobej fiškálnej stratégii na obdobie 2012 – 2014. B: Fiškálna správa a riadenie a štrukturálna fiškálna reforma Fiškálna správa a riadenie výrazne získa z pokračujúcej odbornej pomoci, ktorú poskytnú MMF a Svetová banka v oblasti riadenia a kontroly verejných financií. Sem patria aj školenia pracovníkov a renovácia celej IT infraštruktúry v oblasti riadenia rozpočtu a výdavkov ústrednej štátnej správy. V hospodárskom programe sa rieši skutočnosť, že sa musia lepšie stanoviť priority verejných investícií, pričom k zlepšeniu musí dôjsť pri plánovaní, monitorovaní a vyhodnocovaní verejných investičných projektov. Hospodársky program obsahuje niekoľko opatrení na tento účel vrátane vytvorenia databázy projektov, zvýšenej miery plánovania kapitálových investícií a monitorovania kapacity v úrade premiéra i na ministerstve financií. Rozpočty nemocníc v správe ministerstva zdravotníctva bude prísne monitorovať ministerstvo financií s cieľom zabrániť opätovnej akumulácii nedoplatkov. Rumunské orgány budú naďalej každoročne revidovať a aktualizovať stratégiu riadenia dlhov, t. j. v rámci tohto programu do konca decembra 2011 a konca decembra 2012. C: Regulácia finančného sektora a dohľad nad ním Vo finančnom sektore rumunské orgány zabezpečia, aby obozretnostné zaobchádzanie so swapmi dlhov za vlastné imanie neviedlo k oslabovaniu finančných pozícií úverových inštitúcií. S cieľom pripraviť zavedenie IFRS v roku 2012 rumunské orgány vypracujú návrhy na obozretnostné filtre („prudential filters“), ktorých cieľom bude zachovávať obozretný prístup k tvorbe rezerv pre prípady stratových úverov, solventnosti a rezerv. Zachovávaním úverovej disciplíny a prevenciou morálneho hazardu medzi dlžníkmi sa výrazne prispieva k zvyšovaniu finančnej stability. Preto sa vláda bude aj naďalej vyhýbať tomu, aby prijímala legislatívne iniciatívy (ako napr. zákon o platobnej neschopnosti fyzických osôb) a propagovala ustanovenia v rámci zákona o vymáhaní dlhov, ktoré by narušili úverovú disciplínu. Rumunské orgány navyše uskutočnia zmeny a doplnenia nevyhnutné na to, aby ustanovenia zákona o bankrote poisťovacích podnikov zodpovedali všeobecnému zákonu o platobnej neschopnosti a zákonu o podnikaní v poisťovníctve a dohľade nad poisťovníctvom. D: Menová politika Menová politika bude naďalej zameraná na cenovú stabilitu a dosiahnutie cieľov Národnej banky Rumunska pre infláciu (3,0 % ±1 percentuálny bod na konci roka 2011 a na konci roka 2012). E: Štrukturálne reformy Hospodársky program rumunskej vlády je významným spôsobom zameraný na reformu trhu s výrobkami a pracovnou silou s cieľom zlepšiť fungovanie týchto trhov, a tým väčšmi obrniť rumunské hospodárstvo voči vonkajším otrasom a posilniť jeho dlhodobý rastový potenciál. Agenda štrukturálnej reformy tohto programu sa zahrnie do nadchádzajúceho národného programu reforiem Rumunska a pomôže Rumunsku dosiahnuť jeho vnútroštátne ciele ustanovené v rámci stratégie rastu programu Európa 2020. V sektore energetiky sa v programe počíta s dereguláciou cenotvorby a obchodu s elektrickou energiou a plynom s cieľom zvýšiť prístup na trh a prepravnú kapacitu, ako aj prispieť k vybudovaniu plne funkčného, integrovaného a vzájomne prepojeného vnútorného trhu s elektrickou energiou a plynom, ako konštatovala Európska rada na zasadaní 4. februára 2011. V programe sa predpokladá vytvorenie silného a nezávislého regulačného orgánu pre odvetvie energetiky, ktorý bude schopný plniť si svoje úlohy a zodpovednosti tak, ako je stanovené v treťom balíku energetických opatrení. Plán reštrukturalizácie v odvetví uhlia bude oznámený Komisii. Program obsahuje komplexnú reformu sektora železníc, ktorej cieľom je zvýšiť efektívnosť poskytovania služieb osobnej dopravy a plánovania železničnej infraštruktúry a zároveň zatraktívniť tento sektor pre prepravu tovaru (nákladov). Reforme napomôže silný a nezávislý regulačný orgán pre železničný sektor. Rumunský právny rámec v verejno-súkromných partnerstiev (PPP) treba prehodnotiť, aby sa zabezpečil úplný súlad so smernicami EÚ o verejnom obstarávaní. Okrem toho sa má dokončiť prehodnotenie rámcových podmienok verejného obstarávania. V programe sa predpokladá zriadenie prevádzkového jednotného kontaktného miesta, ktoré je ustanovené v smernici o službách, s cieľom pomôcť podnikom so všetkými administratívnymi postupmi, ktoré sú potrebné na zriadenie podniku v Rumunsku alebo na cezhraničné poskytovanie služieb a týmto sa odstránia obmedzenia pri zriaďovaní maloobchodných predajných miest. Program pokračuje v reforme pracovného trhu zmenou a doplnením zákonníka práce, ktorého schválenie sa očakáva v roku 2011, a zefektívnením inštitúcií stanovujúcich mzdy. Strnulosť pracovného trhu sa bude riešiť prostredníctvom rozsiahlejšieho využívania pracovných zmlúv na čas určitý, prostredníctvom zníženia veľkorysého odmeňovania nadčasov a predĺžením skúšobnej lehoty v prípade pracovných zmlúv na čas neurčitý. Rumunská vláda sa bude usilovať s príslušnými zainteresovanými stranami zracionalizovať vyjednávanie o mzdách v súkromnom sektore. Nakoniec, politický program obsahuje opatrenia na zvýšenie motivácie v oblasti ponuky pracovnej sily a na zníženie neevidovanej práce. Reforma bude v súlade so smernicami EÚ a hlavnými štandardmi práce a bude sa v nej zohľadňovať potreba integrovaného prístupu k flexiistote. Rumunské orgány prijmú opatrenia na posilnenie správy a riadenia štátnych podnikov vrátane podnikov finančného sektora. V oblasti tak prepotrebného zvýšenia využívania fondov EÚ sa v programe predpokladá, že sa uskutoční vládny akčný plán, ktorý v súčasnosti dokončujú rumunské orgány v nadväznosti na list predsedu Komisie z 13. decembra 2010. V programe sa ustanovujú špecifické ciele pre kumulatívnu súhrnnú úroveň oprávnených výdavkov do konca roka 2012 vrátane poistenia toho, aby boli v ročných rozpočtoch zabezpečené adekvátne vnútroštátne zdroje na spolufinancovanie s cieľom vyhnúť sa situácii, keď by Rumunsko stratilo výraznú časť štrukturálnych fondov, ktoré mu boli dané k dispozícii na jeho hospodársky rozvoj. 2011/0072 (NLE) Návrh na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[3] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (ďalej len „HFV“), keďže: 1. Rozhodnutím 2011/xxx/EÚ sa Rada rozhodla naďalej poskytovať Rumunsku vzájomnú pomoc. 2. Preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov sa za súčasných okolností stále znížených prílevov kapitálu a stále zvýšených fiškálnych a vonkajších nerovnováh zdá byť primeraná. Zatiaľ čo za súčasných podmienok na trhu Rumunsko nemá v úmysle žiadať o vyplatenie žiadnej splátky, preventívna pomoc uľahčí krajine naďalej uskutočňovať organizovanú nápravu fiškálneho a zahraničného deficitu tým, že posilní dôveryhodnosť vládneho hospodárskeho programu vrátane pokračujúcej fiškálnej úpravy, konsolidácie reformy finančných trhov a zvýšeného zamerania na reformy trhu s výrobkami a pracovnou silou, ako aj zvýšenú mieru využívania štrukturálnych fondov EÚ. Týmito opatreniami by sa mal zvýšiť rastový potenciál Rumunska, podporiť menová a finančná stabilita a dôvera v rumunskú menu (RON), ako aj znížiť pravdepodobnosť negatívneho vplyvu na súvahy subjektov v sektore korporácií a sektore domácností. 3. Ak sa prejavia negatívne riziká súvisiace so súčasným základným scenárom vládneho hospodárskeho programu, Rumunsko by nebolo schopné plne pokryť svoje potreby zahraničného financovania z dostupných zdrojov, hlavne z dôvodu zníženého prílevu priamych zahraničných investícií a nižších sadzieb za prenášanie amortizovaného dlhu, najmä od bánk. V prípade takéhoto záťažového scenára by zostávajúce potreby financovania museli byť pokryté z aktivácie preventívnej finančnej pomoci EÚ. Tento záťažový scenár bol vypracovaný v úzkej spolupráci s pracovníkmi MMF a tvorí základ pre dodatočné potreby financovania vo výške približne 5 miliárd EUR, ktoré sa majú pokryť z medzinárodnej finančnej pomoci. 4. Je vhodné poskytnúť Rumunsku podporu EÚ v sume až do 1,4 miliardy EUR na preventívnom základe v rámci systému poskytovania strednodobej finančnej pomoci EÚ pre platobné bilancie členských štátov, zriadeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala poskytnúť spolu s finančnou podporou od Medzinárodného menového fondu vo výške 3,09 miliardy ZPČ (približne 3,6 miliardy EUR) v rámci preventívnej dohody o pohotovostnom úvere schválenej [21]. marca 2011. Svetová banka bude naďalej poskytovať podporu, ktorá bola odsúhlasená v skoršej fáze, vo výške 400 miliónov EUR v rámci svojho rozvojového úverového programu (DPL3) a poskytne až do 750 miliónov EUR v rámci výsledkami podmieneného financovania na reformu sociálnej pomoci a zdravotníctva. 5. Pomoc by mala riadiť Európska komisia, ktorá po konzultácii s HFV dohodne s rumunskými orgánmi špecifické podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku preventívnej finančnej pomoci. Tieto podmienky by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. 6. Vzhľadom na preventívnu povahu pomoci Rumunsko nebude žiadať o vyplatenie žiadnej splátky v rámci úveru EÚ, kým sa neocitne v ťažkostiach, pokiaľ ide o jeho bežnú platobnú bilanciu alebo pohyby kapitálu. V prípade, že Rumunsko požiada Komisiu o financovanie, Komisia po porade s HFV rozhodne o aktivácii programu a o výške a čase, keď sa sprístupní takáto prípadná splátka. Podrobné finančné podmienky v súvislosti s možnými vyplateniami budú ustanovené v rámcovej zmluve o úvere. 7. Preventívna finančná pomoc sa poskytne so zreteľom na to, aby sa prispelo k úspešnému vykonaniu vládneho programu hospodárskej politiky, a tým sa podporí udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 8. Európska únia sprístupní Rumunsku preventívnu strednodobú finančnú pomoc vo výške maximálne 1,4 miliardy EUR. V prípade aktivácie tejto facility a vyplatenia splátok sa pomoc poskytne vo forme úveru s maximálnou priemernou splatnosťou 7 rokov. 9. Aktivácia preventívnej finančnej pomoci EÚ bude k dispozícii do 31. marca 2013 a v tejto lehote možno predkladať aj žiadosti o vyplatenie. Článok 2 10. Pomoc bude riadiť Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Rumunska a odporúčaniami Rady, a to najmä v kontexte vykonávania národného programu reforiem, ako aj každoročnej aktualizácie konvergenčného programu Rumunska. 11. Komisia sa po konzultácii s HFV dohodne s rumunskými orgánmi na špecifických podmienkach hospodárskej politiky, na ktoré je preventívna finančná pomoc viazaná, ako sa uvádza v článku 3 ods. 3. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení konzistentne so záväzkami a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v rámcovej zmluve o úvere. 12. Komisia v spolupráci s HFV pravidelne overí, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná. Článok 3 13. Aktiváciu preventívnej finančnej pomoci EÚ posúdi Komisia po písomnej žiadosti Rumunska Komisii. Komisia po porade s HFV rozhodne, či je aktivácia programu a následná žiadosť o vyplatenie prostriedkov v rámci pomoci oprávnená a rozhodne o výške a časovom rozvrhnutí takýchto úhrad. Pri aktivácii finančnej pomoci sa prostriedky môžu sprístupniť najviac v troch splátkach, ktorých výška a časové rozvrhnutie sa ustanoví v dodatku k memorandu o porozumení. Každá splátka môže byť vyplatená v jednej alebo viacerých tranžiach. 14. Po aktivácii pomoci je akékoľvek vyplatenie úveru alebo jeho častí podmienené vstupom do platnosti dodatku k memorandu o porozumení, ktorý sa uvádza v odseku 1. Komisia rozhodne o vyplatení úveru EÚ alebo jeho častí až vtedy, keď získa stanovisko HFV. 15. Akékoľvek vyplatenie sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania hospodárskeho programu rumunskej vlády, ktorý musí byť zahrnutý do konvergenčného programu i národného programu reforiem; to predovšetkým znamená, že špecifické podmienky hospodárskej politiky ustanovené v memorande o porozumení musia okrem iného zahŕňať: 16. prijatie rozpočtov a vykonávanie politík v súlade s jasnými fiškálnymi cieľmi na fiškálne roky 2011 až 2013, ktoré sú dokladom pokračujúcej fiškálnej konsolidácie s cieľom stabilizovať pomer verejného dlhu k HDP a odstrániť nadmerný deficit v súlade s odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite; 17. požiadavku dosahovať postupne čoraz prísnejšie referenčné hodnoty v oblasti znižovania nedoplatkov verejnej správy, a to tak na úrovni ústrednej štátnej správy, ako aj na úrovni miestnej samosprávy; 18. zavedenie vylepšeného systému vykazovania v štátnych podnikoch, na ktoré sa už vzťahuje definícia verejnej správy v rámci ESA, ako aj v podnikoch, ktoré Eurostat pravdepodobne preklasifikuje do sektora verejnej správy v rokoch 2011 a 2012, s cieľom umožniť vláde priebežne posudzovať pravdepodobný vplyv deficitu verejnej správy a vývoj v oblasti nedoplatkov, subvencií a transferov, ako aj straty súvisiace s týmito podnikmi; 19. pokračujúce monitorovanie mzdových nákladov verejného sektora tak, aby sa dodržiavali príslušné limity stanovené v strednodobej fiškálnej stratégii; 20. zavedenie systému doplatkov za zdravotnícke služby na základe individuálnych možností pacientov, ako aj primeraného kontrolného systému s cieľom zabrániť hromadeniu nedoplatkov v zdravotníckom systéme; 21. vykonávanie opatrení na zlepšenie riadenia verejného investičného rozpočtu v súlade s fiškálnou stratégiou na roky 2012 – 2014 a so zameraním na prechod z investícií financovaných výhradne z domácich zdrojov na investície spolufinancované z EÚ; 22. každoročné prehodnocovanie, aktualizáciu a uverejňovanie viacročnej stratégie na riadenie dlhu; 23. vykonávanie politických opatrení zameraných na racionalizáciu systému stanovovania miezd s cieľom umožniť, aby vývoj v oblasti miezd lepšie odzrkadľoval produktivitu a reformy, ktorými sa zvyšuje flexibilita pracovných zmlúv a podmienok pracovnej doby v rámci integrovaného prístupu flexiistoty; 24. prijatie opatrení zameraných na zlepšenie fungovania trhu s energetikou a dopravou prípadne v súlade s právnymi predpismi EÚ; 25. vykonávanie opatrení zameraných na sprehľadnenie podnikateľského prostredia v oblasti služieb v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[4]; 26. opatrenia na ďalšie posilnenie obozretnostného rámca pre úverové inštitúcie a na prípravu zavedenia IFRS do roku 2012; 27. legislatívne zmeny a doplnenia s cieľom zabezpečiť vzájomný súlad medzi zákonom o likvidácii poisťovacích podnikov, všeobecným zákonom o platobnej neschopnosti a zákonom o podnikaní v poisťovníctve a dohľade nad poisťovníctvom; 28. zlepšenie miery čerpania štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ a dosiahnutie špecifických cieľov v oblasti kumulatívnej súhrnnej úrovne oprávnených výdavkov v rámci týchto fondov. 29. Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality. Komisia informuje Hospodársky a finančný výbor o prípadnom refinancovaní pôžičiek alebo zmene finančných podmienok. Článok 4 Toto rozhodnutie je určené Rumunsku. Článok 5 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia. Článok 6 Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli [dátum] Za Radu predseda VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET (porov. článok 16 vnútorných predpisov) PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE 1. NÁZOV NÁVRHU, PREDMETNÝ ROZPOČTOVÝ RIADOK A NADPIS Návrh rozhodnutia Rady o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku v spojení s odporúčaním na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku. 01 04 01 01 záruka Európskej únie za úvery EÚ poskytnuté na podporu platobnej bilancie. 2. PRÁVNY ZÁKLAD: Článok 143 ZFEÚ, článok 352 ZFEÚ, nariadenie Rady č. 332/2002. 3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH) Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by bol dlžník (Rumunsko) v omeškaní. Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Je predpoklad, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať. 3a – Bežný rok Neuplatňuje sa. CA | Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | Prevody | Ďalšie rozpočtové prostriedky | Rozpočtové prostriedky spolu | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | 3b – Prenosy Neuplatňuje sa. CA | Prenosy | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | 3c – Ďalší finančný rok Neuplatňuje sa. CA | Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. | Prevody | Ďalšie rozpočtové prostriedky | Rozpočtové prostriedky spolu | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | p.m. | 4. OPIS AKCIE Navrhovaná preventívna strednodobá finančná pomoc EÚ Rumunsku, ak sa aktivuje, pozostáva z úveru EÚ (ktorý sa bude financovať z pôžičiek EÚ na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške do 1,4 miliárd EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 3,09 miliardy SDR (približne 3,6 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa zaviazala celkovou sumou 1,15 miliárd EUR, z čoho 400 miliónov EUR už bolo dohodnutých v rámci predchádzajúceho medzinárodného finančného balíka. Cieľom preventívnej strednodobej finančnej podpory EÚ Rumunsku je riešiť stále zvýšené riziká súvisiace s udržateľnosťou platobnej bilancie Rumunska, ktorá je od roku 2009 vážne ohrozená. Preventívna pomoc takisto naďalej poskytuje podporu hospodárskemu programu vlády, ktorého cieľ je okrem iného konsolidovať obnovenú dôveru investorov a znížiť pravdepodobnosť ďalších vrcholných otrasov na finančných trhoch. Novo poskytovaná preventívna pomoc má podľa očakávaní prispieť k finančnej stabilite, ktorá so zreteľom na posilnenie dôležitých medzinárodných (i medzibankových) prepojení presahuje rámec prijímajúcej krajiny. Takto podporovaný hospodársky balík vlády zahŕňa pokračujúce znižovanie deficitu v období rokov 2011 – 2013, čím by sa znížila finančná potreba vlády. Nakoniec, pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob na zaistenie toho, že EÚ zostane aj naďalej bezprostredne zapojená do formovania hospodárskych politík v Rumunsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Rumunska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu. Úvery EÚ získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku sú, v prípade žiadosti Rumunska a pozitívneho vyhodnotenia takejto žiadosti Komisiou a HFV, kryté zárukou EÚ. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré by sa mohli poskytnúť Rumunsku, by bola až 1,4 miliárd EUR. Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou umožní Komisii vykonávať dlhovú službu v prípade, že by Rumunsko bolo v omeškaní. S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia pri vykonávaní dlhovej služby dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V tomto prípade sa uplatní článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1). 5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU Neuplatňuje sa. 6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH) Neuplatňuje sa. Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky | Rok n | Rok n+1 | Rok n | Rok n+1 | Spolu | [1] Rozhodnutie Rady z 6. mája 2009 o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku (2009/458/ES) (Ú. v. EÚ L 1150, 13.6.2009) a rozhodnutie Rady z toho istého dátumu o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (2009/459/ES) (Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2011, s. 8). Rada 16. februára 2010 zmenila a doplnila toto rozhodnutie s cieľom zohľadniť vplyv rozsiahlejšej recesie, než sa očakávalo, na ciele programu (2010/183/EÚ) (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 19). [2] Navrhovaná pomoc by sa poskytla v rámci nástroja EÚ pre členské štáty, ktoré zatiaľ neprijali euro, ako sa ustanovuje v nariadení Rady (ES) č. 332/2002. [3] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.