SK Úradný vestník Európskej únie C 229/39

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Partnerstvo v oblasti vedy a výskumu“

COM(2011) 572 final

2012/C 229/07

Spravodajkyňa: Renate HEINISCH

Európska komisia sa 21. septembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Partnerstvo v oblasti vedy a výskumu“

COM(2011) 572 final.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 481. plenárnom zasadnutí 23. a 24. mája 2012 (schôdza z 23. mája) prijal 191 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že partnerstvá prinášajú množstvo výhod a ich potenciál by sa mohol ešte viac využívať. Výbor preto výslovne víta iniciatívu Komisie vytvoriť a podporovať v rámci hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“ európske partnerstvá v oblasti inovácií (EIP), ktorých cieľom je, aby sa cyklus výskumu a inovácie stal účinnejším a čas potrebný na zavedenie výsledkov výskumu na trh sa skrátil.

1.2 Na zaistenie dlhodobého fungovania a trvalého účinku partnerstiev je potrebné vytvoriť rámcové podmienky vhodné na riešenie problémov v oblasti štruktúry riadenia, financovania a vykonávania.

1.3 Základným predpokladom partnerstiev je, že musia byť jednoduché, pružné, prístupné pre všetkých, ako aj otvorené, riadiace skupiny musia byť reprezentatívne a vyvážené a vzťahy medzi existujúcimi iniciatívami a nástrojmi od začiatku vyjasnené.

1.4 EHSV zdôrazňuje význam sociálnych inovácií ako kľúčového nástroja na vytváranie prostredia, ktoré podporuje inovácie s cieľom motivovať podniky, verejný sektor, sociálnych partnerov a iné organizácie občianskej spoločnosti k spolupráci, a tým zvyšovať ich inovačnú schopnosť a výkonnosť.

1.5 V záujme ďalšieho rozvoja koncepcie partnerstva je nevyhnutné objasniť a neustále kontrolovať vzťah medzi EIP a ďalšími politickými iniciatívami (bod 2.3.2 oznámenia).

1.6 Nevyhnutné uľahčenie koordinovaného vykonávania a financovania európskych a vnútroštátnych programov v záujme účinnejšieho riešenia spoločenských výziev (body 3.1.3 a 3.3.3 oznámenia) by malo zahŕňať aj prispôsobenie vnútroštátnych správnych postupov, usmernení o pomoci a podmienok financovania v jednotlivých členských štátoch.

1.7 Výbor okrem toho navrhuje viac združovať súčasné zdroje, prehľadnejšie, jednoznačnejšie a tematicky lepšie zaradiť rôzne možnosti (spolu)financovania, cielene ich využívať a centrálne a systematicky o nich informovať.

1.8 Výbor okrem toho odporúča zapojiť všetkých aktérov a iniciatívy na vnútroštátnej aj európskej úrovni, ktoré môžu prispieť k primeranej pravidelnej regulačnej kontrole a perspektívnosti partnerstiev, ako aj k uplatňovaniu ich výsledkov.

1.9 Naďalej by sa malo podporovať zapojenie tretích krajín do partnerstiev v oblasti výskumu a inovácie s cieľom zvýšiť príťažlivosť Európy pre „celosvetových hráčov“.

1.10 Na základe doterajších skúseností s partnerstvami treba objasniť, aká forma a aká miera záväznosti je potrebná na to, aby sa na jednej strane zabezpečila pružnosť, otvorenosť a schopnosť inovácie a na druhej strane zaistili dlhodobé a stabilné partnerstvá a dosiahol udržateľný účinok.

1.11 Ak sa má šetriť ľudskými zdrojmi, časom a finančnými prostriedkami, malo by sa v budúcnosti dbať na vyššiu mieru účinnosti. Na to je potrebné opatrenia lepšie koordinovať, pravidelne vyhodnocovať a dôsledne realizovať.

1.12 Je potrebné zabezpečiť úzke prepojenie s aktérmi na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, aby sa zohľadnili národné a regionálne špecifiká. Zároveň sa význam celosvetového rozmeru súčasných výziev nesmie stratiť zo zreteľa.

2. Oznámenie Komisie

2.1 Oznámenie Komisie na tému partnerstva v oblasti výskumu a inovácií (1) sa zaoberá úlohou, ako optimalizovať existujúce zdroje pre výskum a inovácie tak, aby bolo možné uskutočniť Európsky výskumný priestor do roku 2014, Inováciu v Únii, Digitálnu agendu a ďalšie hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020 (2) aj vzhľadom na súčasnú hospodársku a finančnú krízu.

2.2 Vo svojom oznámení Komisia nadväzuje na koncepciu partnerstiev, ktorých význam ako prostriedku, ktorým možno spojiť sily, bol zdôraznený v oznámení Komisie o Inovácii v Únii z októbra 2010 (3). Partnerstvá majú spájať, na európskej i vnútroštátnej úrovni, verejné subjekty vo verejných partnerstvách (P2P) a verejné a súkromné subjekty vo verejno-súkromných partnerstvách (PPP) (4) s cieľom riešiť hlavné spoločenské výzvy a posilniť postavenie Európy v hospodárskej súťaži.

2.3 Aby sa dospelo k spoločnej vízii možného príspevku partnerstva v oblasti výskumu a inovácie k dosiahnutiu inteligentného a udržateľného rastu v Európe, boli vypracované a vyskúšané koncepty partnerstva v rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (FP7), Programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), Európskeho výskumného priestoru (EVP) a v politickom rámci Inovácie v Únii.

2.4 V celkovom posúdení Komisia usudzuje, že partnerstvá prinášajú množstvo výhod a ich potenciál by sa mohol ešte viac využívať.

2.5 Európske partnerstvá v oblasti inovácií (EIP) môžu poskytnúť zastrešujúci rámec pre rôzne koncepty partnerstva tým, že spájajú všetkých dôležitých aktérov v cykle výskumu a inovácie, prepojujú stranu ponuky a dopytu a podporujú politické záväzky na dohodnuté akcie. Partnerstvá sú okrem toho účinnou metódou, ako vo väčšej miere zapojiť malé a stredné podniky do výskumu a inovácie.

2.6 Partnerstvá však nefungujú automaticky. Na zaistenie dlhodobého fungovania a trvalého účinku je potrebné vytvoriť rámcové podmienky vhodné na riešenie problémov v oblasti štruktúry riadenia, financovania a vykonávania, ktoré s partnerstvami súvisia.

2.7 Z výsledkov rôznych partnerstiev už boli vyvodené dôležité závery pre podobu partnerstiev a možnosti riešenia uvedených výziev (5).

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Demografické a klimatické zmeny, ako aj zmeny v priemysle, hospodárstve a na trhu práce v dôsledku globalizácie sú najväčšími výzvami pre budúci vývoj členských štátov Európskej únie. Na riešenie týchto výziev je potrebné spoločné úsilie, zapojenie všetkých potenciálnych aktérov a ústredná koordinácia vhodných opatrení. Tieto výzvy sa musia neodkladne riešiť prostredníctvom súčinnosti výskumu, vedecko-technických inovácií, ako aj sociálnych inovácií.

3.2 Ústredná koordinácia je potrebná aj s ohľadom na združovanie zdrojov, vytváranie primeraného rozpočtu a rozdeľovanie prostriedkov, aby bolo možné pre výskum a inováciu účinne využiť príležitosti, ktoré sa takisto spájajú s demografickými zmenami a celosvetovými výzvami.

3.3 EHSV preto výslovne víta iniciatívu Komisie vytvárať a podporovať v rámci hlavnej iniciatívy „Únia inovácií“ (6) európske partnerstvá v oblasti inovácií (EIP), ktorých cieľom je, aby sa cyklus výskumu a inovácie stal účinnejším a čas potrebný na zavedenie výsledkov výskumu na trh sa skrátil (7).

3.4 Z analýzy konceptov partnerstva vyskúšaných v rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (FP7) (8), Programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP) (9), Európskeho výskumného priestoru (EVP) (10), v politickom rámci Inovácie v Únii (11) a európskeho pilotného partnerstva v oblasti aktívneho a zdravého starnutia bolo už možné vyvodiť prvé závery pre tvorbu partnerstiev (12).

3.5 K týmto záverom patrí aj konštatovanie, že partnerstvá musia byť jednoduché, pružné, prístupné pre všetkých, ako aj otvorené, riadiace skupiny musia byť reprezentatívne a vyvážené a vzťahy medzi existujúcimi iniciatívami a nástrojmi od začiatku vyjasnené. Okrem toho potrebujú partnerstvá jasné rámcové podmienky, pokiaľ ide o štruktúry, financovanie a postupy, aby sa mohli dlhodobejšie a stabilne rozvíjať.

3.6 EHSV oceňuje a podporuje snahy Komisie pretvoriť uvedené závery na konkrétne návrhy a usmernenia a začleniť príslušné aspekty do programu „Horizont 2020“. Návrhy obsiahnuté v oznámení sú nutné, ale podľa mienky výboru je ešte potrebné ich doplniť.

4. Osobitné pripomienky k návrhom Komisie

4.1 Ciele európskych partnerstiev v oblasti inovácie (EIP)

4.1.1 Výbor oceňuje a podporuje cieľ vytýčený v oznámení Komisie prepojiť prostredníctvom EIP osvedčené nástroje na strane „ponuky“ (výskum a technológie) a na strane „dopytu“ (napr. používatelia, regulácia, normalizácia atď.) (bod 2.3.1.) Súhlasí s názorom Komisie, že EIP môžu spojiť kľúčových aktérov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, z verejného sektora a z občianskej spoločnosti a zintenzívniť ich vzájomnú výmenu a že sa tým optimalizujú nástroje, posilňujú synergie a spájajú zdroje a podporujú inovácie – predovšetkým sociálne inovácie, ako napr. nové obchodné modely (13) – a posilňujú politické záväzky.

4.1.2 Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť návrhov Komisie, ktoré sa zakladajú na záveroch pracovného dokumentu útvarov Komisie k pilotnému partnerstvu AHA EIP a ďalším partnerstvám (14). Vyplýva z nich, že pre správu, ako aj realizáciu a financovanie sú potrebné jasné rámcové podmienky, aby sa partnerstvá v oblasti výskumu a inovácie mohli dlhodobo a účinne rozvíjať.

4.2 Rozvíjanie koncepcie partnerstva

4.2.1 Pre rozvíjanie koncepcie partnerstva sú podľa názoru výboru obzvlášť dôležité nasledujúce body, ku ktorým navrhuje tieto doplňujúce aspekty:

4.2.2 Vyjasnenie vzťahu medzi EIP a ďalšími politickými iniciatívami (bod 2.3.2. oznámenia): Tento vzťah by sa mal neustále kontrolovať a najmä pri novom EIP ozrejmiť.

4.2.3 Zapojenie všetkých zúčastnených strán, ktoré môžu zaistiť primeranú regulačnú kontrolu (bod 2.3.2.): K tomu je potrebné určiť a zohľadniť príslušné úlohy a potreby jednotlivých zúčastnených strán v procese inovácie. Takisto je dôležitá aj možnosť ukončiť opatrenie, či už preto, lebo sa úspešne dosiahol jeho cieľ alebo keď sa v jeho priebehu ukáže, že neplní svoj účel.

4.2.4 Uľahčenie koordinovaného vykonávania a financovania európskych a vnútroštátnych programov v záujme účinnejšieho riešenia spoločenských výziev (bod 3.1.3.): K tomuto aspektu patrí podľa názoru výboru aj podľa možnosti ďalekosiahle prispôsobenie usmernení o pomoci a podmienok financovania v jednotlivých členských štátoch. Nutnosť vzájomného zosúladenia správnych postupov jednotlivých členských štátov sa uvádza už v oznámení Komisie (bod 3.3.3.).

4.3 Súčasné partnerstvá v oblasti výskumu a inovácie

4.3.1 Koncepty partnerstva boli vypracované a vyskúšané v rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (FP7), Programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), Európskeho výskumného priestoru (EVP) a v politickom rámci Inovácie v Únii (15).

4.3.2 K súčasným spoločným iniciatívam patria najmä pilotné európske partnerstvo pre inováciu v oblasti aktívneho a zdravého starnutia (AHA) (16), Digitálna agenda pre Európu (17), iniciatíva spoločného plánovania „Viac rokov, lepší život – potenciál a výzvy demografických zmien“ (MYBL) (18), ako aj plánovaný program „Horizont 2020“ (19).

4.3.3 Zapojenie ďalších dôležitých aktérov a iniciatív na národnej a európskej úrovni je nevyhnutné, ak sa má zabrániť roztrieštenosti trhu a duplicite činností. Možnosti k partnerstvám v oblasti výskumu a inovácie alebo aspoň synergiám ponúka napríklad Európsky rok aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami 2012 (20), program Svetovej zdravotníckej organizácie pre podporu prostredia ústretového k starším osobám (21) a Dohovor OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím (22).

4.3.4 Takisto by sa mali vo väčšej miere zohľadniť príslušné prípravné práce ďalších aktérov na národnej a európskej úrovni. Patria k nim napr. rôzne programy a iniciatívy GR SANCO, Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) (23) a Inštitútu pre technologický výskum budúcnosti (IPTS) (24).

4.3.5 EHSV okrem toho zdôrazňuje význam partnerstiev pre zvyšovanie príťažlivosti Európy ako celosvetového partnera vo výskume a inovácii. Partnerstvá prispievajú k zvyšovaniu množstva a rozsahu investícií do výskumu v Európe pre „celosvetových hráčov“, a tým k ich účinnosti a efektivite (25). EHSV sa vyslovuje za ďalší rozvoj partnerstiev v tomto smere.

4.3.6 Z hľadiska perspektívnosti partnerstiev v oblasti vedy a výskumu má okrem štrukturálnych rámcových podmienok kľúčový význam aj smerodajná a prijateľná spoločná vízia. Podľa názoru výboru je preto nutné do partnerstiev zapojiť okrem všetkých možných aktérov, zástupcov občianskej spoločnosti a starších ľudí najmä sociálnych partnerov, ako aj mladých ľudí resp. ich zástupcov, aby sa získala ich účinná podpora perspektívneho rozvoja a realizácií.

4.3.7 Inovácie nemusia bezpodmienečne vznikať ako výsledok lineárneho procesu, ale vznikajú z prepojenia a integrácie sektorov, systémov a koncepcií. K najčastejším faktorom, ktoré napr. prispievajú k inováciám v oblasti služieb, patria zmeny spoločenských štruktúr, nové potreby zákazníkov a reakcia podnikov na tieto zmeny. Takéto faktory je potrebné zobrať do úvahy najmä s ohľadom na sociálne inovácie.

4.4 Ďalšie návrhy na doplnenie

4.4.1 Financovanie a vykonávanie – k bodu 3.2 oznámenia Komisie

4.4.1.1 Na dlhodobé fungovanie partnerstiev je nevyhnutný spoľahlivý rámec pre financovanie. Návrhy Komisie na zjednodušenie a koordináciu existujúcich nástrojov na národnej a európskej úrovni sú v tomto ohľade veľmi cenné a treba sa nimi ďalej zaoberať.

4.4.1.2 Okrem toho by bolo žiaduce rôzne možnosti (spolu)financovania prehľadnejšie, jednoznačnejšie a tematicky lepšie zaradiť, aby bolo možné poskytnúť pevný základ plánovaniu a vykonávaniu iniciatív. Výbor preto navrhuje viac združovať súčasné zdroje, cielene ich využívať a centrálne a systematicky o nich informovať.

4.4.2 Vyjasnenie záväznosti budúcich partnerstiev

Doterajšie partnerstvá, čo sa týka ich záväznosti, siahajú od voľnej spolupráce na určitých tematických oblastiach cez záväzné, ale časovo a finančne ohraničené prísľuby jednotlivých partnerov až po dlhodobý záväzok všetkých aktérov zúčastňujúcich sa na partnerstve. S ohľadom na program „Horizont 2020“ treba na základe doterajších skúseností s partnerstvami objasniť, aká forma a aká miera záväznosti je potrebná na to, aby sa na jednej strane zabezpečila pružnosť, otvorenosť a schopnosť inovácie a na druhej strane zaistili dlhodobé a stabilné partnerstvá a dosiahol udržateľný účinok.

4.4.3 Vykonávanie

Ťažisko partnerstiev v oblasti výskumu a inovácie by malo spočívať v rýchlom a dôslednom vykonávaní opatrení, ktoré sú považované za vhodné. Preto sa musí posilniť súčinnosť vedy a praxe rovnako ako prístup zameraný na používateľa a zapojenie do partnerstiev v oblasti inovácie. Aby sa zbytočne neplytvalo cenným časom a ľudskými a finančnými zdrojmi, malo by sa v budúcnosti dbať na vyššiu mieru účinnosti a opatrenia by sa mali lepšie koordinovať, priebežne vyhodnocovať podľa stanovených kritérií a dôsledne realizovať.

4.4.4 Duševné vlastníctvo

Pri účasti viacerých subjektov na jednom projekte alebo partnerstve je otázka práv duševného vlastníctva, pokiaľ ide o spoločné výsledky, dôležitým aspektom. Aj pre budúce partnerstvá v oblasti inovácií sa musí od začiatku zabezpečiť spravodlivé riešenie týchto otázok, aby všetky zúčastnené strany – aj zapojení koneční užívatelia – dostali primeraný podiel na podporných prostriedkoch a možnom neskoršom zisku.

4.4.5 Zaradenie na regionálnej úrovni

Partnerstvá sa musia realizovať a osvedčiť vždy v konkrétnom kontexte. Je preto potrebné rozhodne odporučiť úzke prepojenie s aktérmi na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj zohľadnenie národných a regionálnych osobitostí, pretože podmienky v rámci členských štátov i medzi nimi sú veľmi rozdielne. Takéto zameranie v rámci kontextu však nesmie stratiť zo zreteľa význam celosvetového rozmeru súčasných výziev.

4.4.6 Príklady osvedčených postupov

4.4.6.1 Prípady úspešných existujúcich partnerstiev by sa mali zozbierať a spropagovať ako príklady partnerstiev, ktoré sa vydarili. EHSV navrhuje doplniť doterajšie spôsoby šírenia informácií napr. prostredníctvom internetovej stránky CORDIS napríklad o vlastný internetový portál alebo ročné podujatia s oceňovaním najúspešnejších partnerstiev.

4.4.6.2 Rovnako môže byť užitočné dozvedieť sa dôvody zlyhania partnerstiev a poučiť sa z nich. Výbor preto odporúča zozbierať tak príkladné modely, ako aj nevydarené iniciatívy a ich príslušné podmienky a aktívne o nich informovať.

4.4.7 Obsahové objasnenie pojmov

4.4.7.1 Pojmy „inovácia“, „výskum“ a „partnerstvá“ nie sú nateraz obsahovo stanovené. Zatiaľ čo v oznámení Komisie už boli dôležité rámcové podmienky pre „partnerstvo“ definované (26) a pojem „inovácia“ bol v rôznych oznámeniach a stanoviskách vysvetlený (27), naďalej zostáva vo veľkej miere nejasné, na čo sa majú budúce výskumy zamerať, alebo sú udávané iba príklady. Vzhľadom na demografické zmeny a celosvetové spoločenské výzvy je však špičkový základný výskum nevyhnutný.

4.4.7.2 Vyjadrenia k tomu by prekračovali rámec tohto stanoviska. Výbor v tejto súvislosti pripraví stanovisko z vlastnej iniciatívy pod názvom „Ôsmy rámcový program pre výskum a vývoj: plány pre starnutie“ (28).

4.4.8 Lepšie využívanie potenciálu

Práve starnutie obyvateľstva môže slúžiť ako príklad úspechu súčinnosti medicínsko-technického výskumu a rozvoja na jednej strane a sociálneho pokroku na strane druhej. Zo spoločného využívania všetkých dostupných intelektuálnych, finančných a praktických zdrojov môžu aj v budúcnosti vzísť enormné sily na zvládnutie súčasných výziev.

V Bruseli 23. mája 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 572 final z 21.9.2011.

(2) COM(2010) 546 final. Pozri IP/10/225. Desaťročný program, ktorý nadväzuje na Lisabonskú stratégiu, schválila Európska rada v júni 2010. Jeho cieľom je inteligentný, udržateľný rast s lepšou koordináciou národných hospodárstiev a európskeho hospodárstva.

(3) COM(2010) 546 final; pozri tiež stanovisko EHSV – Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 39.

(4) Ako príklady partnerstiev (P2P) sa okrem iného uvádzajú ERA-NET a ERA-NET Plus, iniciatívy v článku 185 a spoločné plánovanie (Joint Programming – JP). K verejno-súkromným partnerstvám (PPP) vo výskume a inováciách patria napr. spoločné technologické iniciatívy (JTI) a Internet budúcnosti.

(5) Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SEC(2011) 1028 final z 1.9.2011.

(6) COM (2010) 546 final zo 6.10.2010.

(7) COM (2011) 572 final z 21.9.2011.

(8) Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1 a Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 9.

(9) Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15 a Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 22.

(10) COM(2000) 6 final a Ú. v. ES C 204, 18.7.2000, s. 70.

(11) Pozri poznámku pod čiarou 6.

(12) Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SEC(2011) 1028 final z 1.9.2011.

(13) Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 22-25.

(14) SEC(2011) 1028 final.

(15) Pozri poznámku pod čiarou 4. Významným príkladom partnerstva v rámci verejného sektora (P2P) je spoločný program „Bývanie s podporou okolia“ (AAL JP) s objemom vyše 600 miliónov EUR. Konkrétnym príkladom partnerstva verejného a súkromného sektora (PPP) je spoločná technologická iniciatíva ARTEMIS (vstavané počítačové systémy).

(16) Pozri IP/10/1288.

(17) Pozri IP/10/581, MEMO/10/199 a MEMO/10/200.

(18) Pozri http://www.jp-demographic.eu.

(19) Rámcový program pre výskum a inováciu 2014 – 2020; MEMO-11-435. Pozri aj predbežný návrh stanoviska INT/614-615-616-631 na tému „Horizont 2020“, spravodajca: Gerd Wolf.

(20) Pozri http://europa.eu/ey2012/.

(21) Pozri http://www.who.int/ageing/age_friendly_cities/.

(22) Pozri http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=150.

(23) Pozri http://eit.europa.eu.

(24) Pozri http://ipts.jrc.ec.europa.eu.

(25) Tu je možné uviesť dva príklady: Ako výsledok pilotnej iniciatívy pre spoločné plánovanie (JPI) týkajúce sa boja proti neurodegeneratívnym ochoreniam Kanada preorientovala svoj výskumný program v tejto oblasti a skoordinovala ho s Európou a teraz je partnerom pilotného projektu špičkových centier. India prejavila záujem o aktívnu spoluprácu pri iniciatíve spoločného plánovania v oblasti vodohospodárstva.

(26) Pozri o. i. IP/11/1059 a MEMO/11/623 z 21. septembra 2011.

(27) Oznámenie Komisie zo 6. októbra 2010 na tému „Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií“ (COM(2010) 546 final). Pozri k tomu aj Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 39.

(28) „Horizont 2020: plány pre starnutie“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), Pozri stranu 13 tohto úradného vestníka (CESE 1290/2012).