EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 12. 2017 COM(2017) 755 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Strategická správa za rok 2017 o vykonávaní európskych štrukturálnych a investičných fondov {SWD(2017) 452 final}



ÚVOD 1. NÁROČNÉ, RÔZNORODÉ A RÝCHLO SA MENIACE PROSTREDIE 1.1. Postupné zotavovanie sa z krízy – pokrok smerom k obnoveniu dynamiky cieľov v oblasti súdržnosti 1.2. Rôzne výzvy v jednotlivých členských štátoch 2. POSKYTOVANIE INVESTÍCIÍ PRE INTELIGENTNÝ, UDRŽATEĽNÝ A INKLUZÍVNY RAST 2.1. Celkový pokrok 2.2. Výskum, technologický rozvoj a inovácie, IKT a konkurencieschopnosť MSP 2.3. Zamestnanosť, sociálne začlenenie a vzdelávanie 2.4. Nízkouhlíkové hospodárstvo, zmena klímy, životné prostredie a doprava 2.5. Posilnenie inštitucionálnej kapacity 3. VPLYV HLAVNÝCH REFORIEM VYPRACOVANÝCH NA ROKY 2014 – 2020 3.1. Príspevok EŠIF k európskemu semestru 3.2. Ex ante kondicionality, páka pre kvalitné projekty 3.3. Lepšie synergie pre väčší vplyv 3.4. Podpora integrovaného územného rozvoja 3.4.1. Integrované investície do miest 3.4.2. Zavádzanie územných nástrojov 3.4.3. Zjednodušovanie spolupráce, zavádzanie makroregionálnych stratégií a stratégií morských oblastí 4. LEPŠIE RIADENIE PROGRAMOV

4.1. Kapacita orgánov a prijímateľov 4.2. Zjednodušenie pre prijímateľov 4.3. Kľúčová úloha partnerov pri vykonávaní programov 4.4. Vykonávanie horizontálnych zásad a cieľov politík 4.5. Súhrn hodnotenia EŠIF 4.6. Komunikácia o EŠIF ZÁVER



ÚVOD Hlavným účelom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) je podporovať trvalú sociálno-hospodársku konvergenciu, odolnosť a územnú súdržnosť. Fondy prinášajú kritické množstvo investícií do prioritných oblastí EÚ prostredníctvom spoločného riadenia členských štátov a Komisie. Podporovaním vytvárania pracovných miest, rastu a investícií, posilňovania jednotného trhu, energetickej únie a správy hospodárskych záležitostí tieto investície reagujú na potreby reálnej ekonomiky. Fondy takisto výrazne pomáhajú EÚ dosiahnuť jej politické ciele tým, že vďaka nim sa realizujú v praxi na mieste. V tejto správe sa poskytuje prvý strategický prehľad vykonávania programov v rámci EŠIF na obdobie rokov 2014 – 2020, ktoré prebiehajú do konca roka 2023. Poskytuje sa v nej stručný prehľad správ o vykonávaní a pokroku členských štátov, ktoré sa vzťahujú na roky 2014 až 2016. Zameriava sa preto na pokrok vo vykonávaní, ktorý vyplýva z údajov o vybraných projektoch. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa poskytujú ďalšie podrobnosti. Fondy EŠIF poskytujú stabilný, dlhodobý investičný rámec pre členské štáty a ich regióny. Predstavujú hlavný nástroj na investície EÚ s rozpočtom vo výške 454 miliárd EUR na obdobie rokov 2014 – 2020. Očakáva sa, že vnútroštátne verejné a súkromné spolufinancovanie dosiahne najmenej 184 miliárd EUR, čím celková investícia dosiahne výšku 638 miliárd EUR. Fondy EŠIF takisto pomáhajú členským štátom zlepšiť investičné prostredie. Zahŕňa to podporu štrukturálnych reforiem na mobilizáciu súkromného kapitálu a zavádzanie ex ante kondicionality. Súčasná generácia programov zahŕňa dôležité reformy a viac finančných prostriedkov ako kedykoľvek predtým sa sústreďuje na oblasti s najvyššou pridanou hodnotou EÚ, ako je zamestnanosť, sociálne začlenenie, zručnosti, výskum a inovácie, životné prostredie alebo nízkouhlíkové hospodárstvo. Fondy tiež pomáhajú orgánom a zainteresovaným stranám konajúcim na miestnej úrovni zvážiť hľadisko EÚ, či dokonca celosvetové hľadisko. To vedie k lepšiemu strategickému plánovaniu a väčšej schopnosti dosahovať výsledky. Pri pohľade na prvé tri roky uplatňovania programov na roky 2014 – 2020 sa objavujú počiatočné úspechy. V celej Európe boli vybrané asi 2 milióny projektov v hodnote 182 miliárd EUR, čo predstavuje 28,4 % celkových dostupných finančných prostriedkov na toto obdobie. Podporuje sa 793 490 podnikov a doteraz sa pomohlo 7,8 milióna ľuďom pri hľadaní zamestnania, odbornej prípravy alebo vzdelávania. Na približne 20 % celkovej poľnohospodárskej plochy sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa klímy a životného prostredia po investíciách na zlepšenie biodiverzity, pôdy a vodného hospodárstva. V správach členských štátov sa zdôrazňuje, že počet vybraných projektov v roku 2016 sa prudko zvýšil, čo naznačuje, že členské štáty sa rozbehli naplno pri premene EŠIF na konkrétne výsledky a zlepšovaní životov ľudí v Európe. Investície v mnohých prioritných oblastiach EÚ postupujú dobre, ako vyplýva napríklad zo skutočnosti, že na projekty bolo pridelených 31 % celkových plánovaných investícií do konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov (MSP). Členské štáty tiež uvádzajú niekoľko oblastí, v ktorých je pokrok pomalší, a preto sú potrebné následné opatrenia, napríklad investície do informačných a komunikačných technológií. Do konca roka 2016 bolo z rozpočtu EÚ členským štátom vyplatených 9 % celkových finančných prostriedkov dostupných na toto obdobie. Z nedávnych správ vyplýva výraznejší pokrok v roku 2017, pričom do konca októbra 2017 bolo pridelených 44 % finančných prostriedkov na projekty a 13 % platieb. Očakáva sa, že v nadchádzajúcich mesiacoch sa platby budú ďalej zrýchľovať. 1. NÁROČNÉ, RÔZNORODÉ A RÝCHLO SA MENIACE PROSTREDIE 1.1. Postupné zotavovanie sa z krízy – pokrok smerom k obnoveniu dynamiky cieľov v oblasti súdržnosti Od roku 2014 sa sociálno-hospodárske prostredie, v ktorom fungujú EŠIF, postupne zlepšuje. V prvom roku programového obdobia boli hospodárske vyhliadky v EÚ so stagnujúcou mierou rastu HDP a s vysokou a pretrvávajúcou nezamestnanosťou nízke. V posledných dvoch rokoch bolo oživenie hospodárstva v EÚ výraznejšie a vyhliadky na rast sú pre všetky členské štáty EÚ opäť pozitívne. Niektoré problémy však zostávajú, keďže rast HDP je v členských štátoch nerovnomerný, zatiaľ čo hospodárstvo naďalej zaťažuje pomalý rast produktivity a dôsledky krízy. Situácia v oblasti zamestnanosti v EÚ sa zlepšuje spolu s oživením hospodárstva. V roku 2016 bolo vytvorených viac pracovných miest a klesla nezamestnanosť (na úroveň 7,8 % v máji 2017). Očakáva sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude nezamestnanosť ďalej klesať. Napriek tomu stále existujú významné regionálne rozdiely v mierach nezamestnanosti. Počet ľudí ohrozených chudobou je aj naďalej veľmi vysoký. V rámci dlhodobejšieho trendu sa v rokoch 2008 až 2015 v EÚ-28 zvýšila nerovnosť v disponibilnom príjme. Kríza mala výrazný vplyv na rozpočty členských štátov a regiónov a obmedzila financovanie všetkých druhov investícií. V EÚ sa medzi rokmi 2008 a 2014 znížili verejné investície v reálnom vyjadrení približne o 15 %. Celkové investície ako podiel na HDP takisto klesli a odvtedy sa sotva zvýšili. V dôsledku toho sa EŠIF stali oveľa dôležitejšími pri spolufinancovaní programov verejných investícií. V rokoch 2014 – 2016 zohrali v mnohých členských štátoch kľúčovú úlohu záväzky z EŠIF, pričom v niektorých prípadoch predstavovali viac ako 50 % celkových verejných investícií (graf 1). Toto zvýšenie investícií tiež pomohlo zmobilizovať finančné zdroje na Investičný plán pre Európu. V tejto súvislosti EŠIF naďalej poskytujú zásadnú podporu pri dosahovaní cieľov založených na zmluve a 10 priorít stanovených Komisiou na roky 2015 – 2019.

Graf 1: Podiel EŠIF na verejných investíciách v rokoch 2014 – 2016 V siedmej správe o súdržnosti sa poskytuje komplexnejší prehľad o sociálno-hospodárskom vývoji. 1.2. Rôzne výzvy v jednotlivých členských štátoch Väčšina členských štátov zdôrazňuje, že ich potreby a výzvy sa od začiatku obdobia nezmenili a rozvojové ciele ich programov zostávajú platné. Vzhľadom na to, že sociálno-hospodárske oživenie z krízy je nerovnomerné, sa však zmeny v rozvojových potrebách členských štátov značne líšia v závislosti od ich situácie. Veľký počet utečencov a migrantov prichádzajúcich do EÚ od roku 2015 má výrazný vplyv na viacero členských štátov, regiónov a miest. Orgány museli reagovať na nové krátkodobé a dlhodobé výzvy. Okrem toho v obmedzenejšom počte prípadov viedli veľké prírodné katastrofy členské štáty k tomu, aby prehodnotili svoje rozvojové potreby a súvisiace plánované investície prostriedkov z EŠIF. Niektoré členské štáty poukazujú na Parížsku dohodu o zmene klímy a na posilnený dôraz na súvisiace výzvy a príležitosti. Investície z EŠIF boli takisto schopné prispôsobiť sa týmto novým okolnostiam. V tejto súvislosti sa v rámci technickej úpravy rozpočtu EÚ na roky 2014 – 2020 poskytnú pre niekoľko členských štátov dodatočné finančné prostriedky. 2. POSKYTOVANIE INVESTÍCIÍ PRE INTELIGENTNÝ, UDRŽATEĽNÝ A INKLUZÍVNY RAST 2.1. Celkový pokrok Fondy EŠIF výrazne prispievajú k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu – ako je zakotvené v cieľoch EÚ do roku 2020 – vo všetkých členských štátoch a regiónoch prostredníctvom opatrení zameraných na konkrétne potreby a osobitné situácie. Od roku 2010 sa vo väčšine členských štátov dosiahol pokrok pri dosahovaní týchto cieľov. V siedmej správe o súdržnosti sa zdôrazňuje rozdielne tempo, akým regióny postupujú smerom k cieľom EÚ do roku 2020, a to prostredníctvom regionálneho indexu. Najväčší pokrok sa dosahuje v regiónoch, kde je vzdialenosť od cieľa najväčšia. Členské štáty vo svojich správach takisto zdôrazňujú, že investície z EŠIF pôsobia ako katalyzátor, ktorý podnecuje pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov EÚ do roku 2020. Z týchto správ vyplýva, že celkový finančný objem vybraných projektov dosiahol do konca roku 2016 kumulovanú výšku 182 miliárd EUR, čo predstavuje 28,4 % celkových investícií plánovaných na roky 2014 – 2020 (z 58,8 miliardy EUR a 9 % na konci roku 2015). Príspevok EÚ na tieto projekty sa odhaduje na 128 miliárd EUR. Z najnovších správ z októbra 2017 vyplýva pokračujúce zrýchlenie: výber projektov dosiahol celkovú sumu 278 miliárd EUR, teda 44 % celkových investícií plánovaných na obdobie rokov 2014 – 2020. Táto úroveň výberu projektov v období rokov 2014 – 2016 je porovnateľná s prvými rokmi obdobia 2007 – 2013. Očakáva sa, že tento trend bude pokračovať. Nadchádzajúce miery vykonávania budú pravdepodobne veľmi podobné ako v minulom období. Programové obdobia by sa preto nemali posudzovať samostatne, keďže obdobia výdavkov sa prekrývajú, pričom jedno obdobie sa končí a presahuje do ďalšieho a dosahuje sa plynulý efekt na toky výdavkov. Ako je znázornené na obrázku 1 o politike súdržnosti, skutočné investície v praxi prebiehajú od 90. rokov 20. storočia pomerne hladko. Obrázok 1: Financovanie politiky súdržnosti v rokoch 1986 – 2023 Časový profil výdavkov v období rokov 2014 – 2023 bol stanovený na základe výsledkov v rokoch 2007 – 2013 a predpokladu 100 % absorpcie v danom období. Zdroj: GR REGIO, historické údaje Na vnútroštátnej úrovni uvádzajú všetky členské štáty v roku 2016 vysoké až veľmi vysoké zrýchlenie vykonávania programov v rámci EŠIF. Napriek tomu zostávajú veľké rozdiely, ako je uvedené v tabuľke v prílohe 2. V súvislosti s oneskoreniami pri vykonávaní programov sa uvádzajú rôzne dôvody. Niekoľko členských štátov zdôrazňuje neskoré prijatie regulačného rámca a ťažkosti s určením orgánov. Ako ďalšie prekážky počas začatia programov boli spomenuté nedostatočná administratívna kapacita, zložité pravidlá a zdĺhavé prípravy na vybudovanie veľkej infraštruktúry. Vykonávanie finančných nástrojov Na základe dobrých výsledkov programov na roky 2007 – 2013 bol vytvorený revidovaný rámec na podporu rozsiahlejšieho využívania finančných nástrojov v rámci všetkých EŠIF v rokoch 2014 – 2020. Programovanie fondov viedlo k výraznému zvýšeniu pridelených finančných prostriedkov na finančné nástroje v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. V rokoch 2014 – 2020 sa dosahuje dobrý pokrok, pričom 24 členských štátov využíva finančné nástroje a nezistili sa žiadne závažné systémové prekážky, hoci súčasný stav sa v jednotlivých členských štátoch a programoch značne líši. Do konca roku 2016 bol celkový príspevok viazaný na finančné nástroje vo výške 13,3 miliardy EUR (5,7 miliardy EUR na konci roka 2015), z čoho 10,3 miliardy EUR predstavovali EŠIF. Celkom 3,6 miliardy EUR (približne 30 %) z týchto súm bolo vyplatených na finančné nástroje (1,2 miliardy EUR na konci roku 2015) vrátane 3,1 miliardy EUR z EŠIF a 1,1 miliardy EUR bolo vyplatených konečným prijímateľom (99 miliónov EUR na konci roku 2015), z čoho 1 miliardu EUR predstavovali EŠIF. Pokiaľ ide o tematické ciele, najväčší podiel financovania vo výške 3,8 miliardy EUR z EŠIF bol určený na podporu MSP, po ktorých nasledovali investície do výskumu, vývoja a inovácií vo výške 1,5 miliardy EUR z EŠIF a do nízkouhlíkového hospodárstva, t. j. predovšetkým do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 1,2 miliardy EUR z EŠIF.

2.2. Výskum, technologický rozvoj a inovácie, IKT a konkurencieschopnosť MSP V rokoch 2014 – 2020 sa do výskumu, vývoja a inovácií, IKT a konkurencieschopnosti MSP plánujú investície vo výške 181,4 miliardy EUR. Na konci roku 2016 boli vybrané projekty vo výške 50,3 miliardy EUR, čo predstavuje 28 % plánovaného celkového pridelenia prostriedkov. Prevažne v týchto oblastiach sa v rámci politiky súdržnosti plánuje alebo očakáva súkromné​ financovanie. Vo finančných plánoch programov sa ako komplementárne spolufinancovanie vyžaduje približne 31,3 miliardy EUR vo forme súkromného financovania, z čoho približne 8,8 miliardy EUR pokrývajú vybrané projekty. Okrem tohto formálneho spolufinancovania programy tiež využívajú alebo stimulujú iné súkromné investície. Pokiaľ ide o EFRR, z predložených správ vyplýva, že na cieľ vo výške 42 miliárd EUR súkromného komplementárneho financovania s pákovým efektom vybrané projekty prispejú približne 11,5 miliardy EUR (27 %). Fondy EŠIF podporujú prostredníctvom finančných nástrojov vyše 76 000 podnikov. Rozvoj a vykonávanie stratégií pre inteligentnú špecializáciu je nová iniciatíva, ktorá sa začala v rámci EŠIF a skutočne zmenila spôsob, akým členské štáty a regióny navrhujú svoje inovačné stratégie. Tým sa posilňuje spolupráca na všetkých úrovniach, najmä s miestnymi podnikmi. V ére globalizácie EŠIF pomáhajú členským štátom a regiónom vybudovať odolné hospodárstva, pričom sa plánuje ďalšia cielená podpora, najmä s cieľom prispieť k obnovenej stratégii EÚ v oblasti priemyselnej politiky. Tieto fondy poskytujú členským štátom dôležitú pomoc na zlepšenie digitálnej pripojiteľnosti a dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti pripojiteľnosti do roku 2020 a 2025. ·V oblasti výskumu, vývoja a inovácií sa ukazuje prudké zrýchlenie pri výbere projektov s 25 % dostupných pridelených prostriedkov, čo predstavuje objem približne 15 miliárd EUR pridelených na projekty v celej EÚ. V dôsledku toho pracuje približne 29 000 výskumníkov v zlepšenej výskumnej infraštruktúre. ·Investície do digitálneho hospodárstva dosiahli 19 % výberu projektov. Očakáva sa, že to povedie k 915 000 ďalších domácností so zlepšeným prístupom k širokopásmovému pripojeniu. Celkovo bolo pridelených na projekty 36 % finančných prostriedkov vyčlenených na zlepšenie služieb IKT vo vidieckych oblastiach a zo zlepšených služieb má prospech 1 268 000 obyvateľov vidieka. ·Podpora konkurencieschopnosti MSP s 31 % vybraných projektov je na dobrej ceste k dosiahnutiu svojich cieľov. Viac ako 196 000 firiem využíva nefinančnú pomoc a podporuje sa 10 900 podnikov s cieľom zaviesť nové produkty na trhu. Očakáva sa, že doteraz spolufinancované projekty v podnikoch priamo povedú k vytvoreniu najmenej 154 000 nových pracovných miest. ·Viac ako 36 000 poľnohospodárskych podnikov získalo investície na pomoc pri reštrukturalizácii a modernizácii podnikov a dosahovaní väčšej produktivity. Približne 11 000 prijímateľov dostalo podporu na posilnenie generačnej obnovy a približne 50 000 poľnohospodárskych podnikov sa môže zúčastňovať na systémoch kvality. V rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií pre poľnohospodárstvo sa začalo 350 interaktívnych inovačných projektov. ·Viac ako 3 600 rybárskych plavidiel využilo prostriedky z Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF), z čoho 57 % patrilo k flotile maloobjemového pobrežného rybolovu. V rámci poskytnutej podpory sa presadzuje udržateľná rovnováha medzi rybárskymi flotilami a zdrojmi a ochranou morských ekosystémov. 2.3. Zamestnanosť, sociálne začlenenie a vzdelávanie V týchto oblastiach sa investuje približne 168,3 miliardy EUR, najmä z Európskeho sociálneho fondu (ESF). Na konci roku 2016 boli vybrané projekty vo výške 48,7 miliardy EUR, čo predstavuje 29 % plánovaného celkového pridelenia prostriedkov. ·Na projekty zahŕňajúce udržateľnú a kvalitatívnu zamestnanosť a podporu pracovnej mobility bolo vyčlenených 17,4 miliardy EUR, čo predstavuje 31 % dostupnej podpory. Intervencie na zlepšenie prístupu na trh práce majú vplyv na 4,2 milióna nezamestnaných osôb a 2,1 milióna neaktívnych osôb. Významný pokrok sa dosiahol pri výbere projektov na zlepšenie prístupu uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb k zamestnaniu (34 % vybraných projektov) a podporu samostatnej zárobkovej činnosti a podnikania (31 % vybraných projektov). Miera výberu projektov zameraných na modernizáciu inštitúcií trhu práce však s úrovňou 15 % mierne zaostáva. ·Sociálne začlenenie zaznamenalo výrazné zrýchlenie výberu projektov a dosiahlo 16,5 miliardy EUR (26 %). V rámci ESF prebiehajú opatrenia na podporu aktívneho začleňovania dobre (38 %) a mali by zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore zraniteľných skupín a pri ich približovaní k trhu práce. Existujú však obavy z oneskoreného vykonávania opatrení na sociálno-hospodársku integráciu marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia. Zatiaľ čo v oblasti výberu projektov týkajúcich sa opatrení súvisiacich so zdravím v rámci EFRR sa ukazuje zlepšenie, t. j. na ďalších 11,5 milióna ľudí sa vzťahujú posilnené zdravotnícke služby, je potrebné vynaložiť väčšie úsilie na dosiahnutie cieľov. Sociálne začlenenie v znevýhodnených mestských oblastiach si takisto vyžaduje väčšiu pozornosť, pretože počet rekonštruovaných budov je stále veľmi nízky. Do konca roku 2016 sa z ESF a v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí podporilo 634 000 ľudí so zdravotným postihnutím. ·Investície do vzdelávania a odbornej prípravy dosahujú 14,6 miliardy EUR, pričom miera výberu projektov dosahuje takmer 30 %. V rámci ESF dobre napredujú opatrenia na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a na podporu odborného vzdelávania a prípravy. Napriek pomerne nízkej miere výberu projektov v súvislosti s činnosťami celoživotného vzdelávania má približne 700 000 osôb možnosť rozšíriť svoje zručnosti a zabezpečiť si kariérny postup. Investície z EFRR viedli k dodatočnej kapacite v oblasti starostlivosti o deti alebo v oblasti vzdelávacej infraštruktúry, ktorá zodpovedá 4,4 miliónu ľudí. Celkovo sa pomocou EŠIF vrátane opatrení v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí dosiahlo, že: ·prácu si ihneď po ukončení projektu našlo 787 000 ľudí, ·kvalifikáciu získalo 820 000 ľudí. V oblasti sociálnej inovácie mnohé členské štáty vybrali projekty vo výške 1,7 miliardy EUR. Povaha týchto projektov sa značne líši a zahŕňa vykonávanie inovatívnych riešení pre vzdelávanie a podnikanie, a to aj pre ženy s rôznym etnickým pôvodom. Fondy EŠIF naďalej pomáhajú členským štátom, regiónom a mestám v ich úsilí riešiť utečeneckú a migračnú krízu. Niekoľko programov bolo upravených tak, aby zahŕňali nové alebo zlepšené opatrenia na riešenie okamžitých potrieb, ako aj dlhodobejších problémov v oblasti integrácie. V rámci konkrétnych projektov sa napríklad poskytuje zdravotná starostlivosť a sociálne služby pre utečencov a migrantov. Okrem toho sa začala cielená spolupráca so starostami. V rámci mestskej agendy EÚ a jej partnerstva sa mobilizuje niekoľko miest, partnerov a vnútroštátnych orgánov na účely začlenenia migrantov a utečencov. Komisia takisto navrhla, aby preskúmanie viacročného finančného rámca zahŕňalo zmenu právnych predpisov, ktorou by sa zaviedla osobitná investičná priorita s cieľom uľahčiť prijímanie opatrení zameraných na takúto integráciu. Fond EFRR sa zaoberá dlhodobou sociálnou a hospodárskou integráciou utečencov a migrantov v Európe, ktorá zahŕňa napríklad investície do infraštruktúry bývania a starostlivosti o deti alebo do začatia podnikateľskej činnosti. Do konca roku 2016 sa z ESF a v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí podporilo najmenej 1,2 milióna ľudí, ktorí boli buď migranti, mali cudzí pôvod, alebo boli príslušníkmi menšiny.

Vykonávanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí je kľúčovým nástrojom financovania EÚ, ktorým sa priamo podporujú ponuky zamestnania, vzdelávania a odbornej prípravy pre mladých ľudí v rámci záruky pre mladých ľudí. V mnohých členských štátoch sa v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí financuje najväčšia časť opatrení záruky pre mladých ľudí. Vykonávanie v teréne prebieha dobre. Členské štáty uviedli, že do konca roku 2016 sa počet mladých ľudí, ktorí využili opatrenia podporované iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí, od konca roku 2015 strojnásobil a že miera výberu projektov presahovala 60 %. Väčšina prijímateľov vykonávala opatrenia so zameraním na poskytovanie finančných prostriedkov na usmerňovanie a kariérové poradenstvo, prvé pracovné skúsenosti a poskytovanie stáží a učňovskej prípravy. Viac ako polovica členských štátov tiež podporila mladých podnikateľov alebo poskytla opatrenia v oblasti pracovnej mobility a mobility v odbornej príprave. Na zrýchlenie vykonávania bola v roku 2015 pridelená ďalšia 1 miliarda EUR na predbežné financovanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí s cieľom poskytnúť potrebnú finančnú likviditu na začatie projektov. Ako príčiny počiatočných oneskorení členské štáty zdôraznili neskoré prijatie príslušných programov ESF, ťažkosti s novými požiadavkami na monitorovanie na začiatku obdobia a nízku kapacitu verejných služieb zamestnanosti. Členské štáty uvádzajú určité ťažkosti pri oslovovaní najviac znevýhodnených skupín, najmä mladých ľudí, ktorí sú neaktívni a nie sú registrovaní v rámci verejných služieb zamestnanosti, a mladých ľudí s nízkou kvalifikáciou. Do septembra 2017 bolo v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí podporovaných 1,7 milióna účastníkov. 2.4. Nízkouhlíkové hospodárstvo, zmena klímy, životné prostredie a doprava Z EŠIF sa v týchto kľúčových oblastiach trvalo udržateľného rozvoja vyčleňuje 262,2 miliardy EUR. Do konca roku 2016 bolo približne 28 % alebo 73,2 miliardy EUR vyčlenených na konkrétne projekty: ·Projekty vybrané na nízkouhlíkové hospodárstvo, napríklad projekty v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie, dosiahli 21 % z celkového objemu dostupného v rokoch 2014 – 2020. Jedným z výsledkov je, že vďaka podpore z EFRR a Kohézneho fondu sa očakáva, že približne 148 000 domácností získa zlepšenú klasifikáciu spotreby energie. ·Značný pokrok sa dosahuje pri výbere projektov na adaptáciu na zmenu klímy a predchádzanie rizikám (miera výberu vo výške 40 % alebo približne 16,5 miliardy EUR). S ohľadom na Parížsku dohodu o zmene klímy ide o pozitívne znamenie. Na viac ako 4,6 milióna ľudí sa vzťahujú nové alebo zlepšené opatrenia protipovodňovej ochrany. ·Približne 26,6 miliardy EUR (31 % dostupných finančných prostriedkov) bolo pridelených na projekty v oblasti životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov. Dobrý pokrok sa dosiahol v oblasti vodohospodárskych projektov. Schválené projekty by mali viesť k zlepšeniu zásobovania vodou približne pre 3,5 milióna ľudí. Na projekty bolo pridelených 25 % finančných prostriedkov určených na zlepšenie efektívnosti využívania vody pri zavlažovaní a ukončených na 14 % vymedzenej pôdy, zatiaľ čo 23,5 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy dostáva podporu na zlepšenie biodiverzity. Pri investovaní do projektov v oblasti recyklácie odpadu došlo k vážnym oneskoreniam. ·Pokiaľ ide o dopravu, väčšina pokroku sa dosiahla v oblasti investícií do ciest, najmä pokiaľ ide o TEN-T, zatiaľ čo podpora železničnej dopravy postupuje pomalým tempom. Očakáva sa, že vybrané projekty povedú k 844 km nových ciest v rámci TEN-T a 687 km rekonštruovaných alebo modernizovaných železničných tratí v rámci TEN-T. ·Významný pokrok sa dosiahol pri sekvestrácii a zachovaní oxidu uhličitého a pri znižovaní emisií skleníkových plynov a amoniaku. Toto sa uskutočnilo prostredníctvom lepšieho riadenia poľnohospodárskej a lesnej pôdy: v obidvoch prípadoch sa dosiahlo viac ako 40 % cieľa. ·Z EFNR sa podporilo lepšie riadenie viac ako 60 000 km² lokalít sústavy Natura 2000 a takmer 1,5 milióna km² iných chránených morských oblastí. Uskutočňovanie opatrení v oblasti klímy Viac ako 25 % prostriedkov z EŠIF na roky 2014 – 2020 bolo naplánovaných na projekty súvisiace so zmenou klímy, ktorá významným spôsobom prispieva k cieľu EÚ vynaložiť minimálne 20 % svojho rozpočtu na opatrenia v oblasti klímy. Tým sa výrazne pomôže EÚ a jej členským štátom splniť ciele Parížskej dohody. Sumy naplánované na opatrenia v oblasti klímy sú rozdelené podľa jednotlivých fondov v tabuľke v prílohe 3. Možno zdôrazniť toto: ·opatrenia v oblasti zmeny klímy mali mieru celosvetového výberu projektov vo všetkých členských štátoch EÚ vo výške 23 % a predstavovali 29,6 miliardy EUR, ·vykonávanie opatrení v oblasti zmeny klímy sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. Niekoľko členských štátov uvádza značný pokrok, veľká skupina postupuje podľa plánu a tretia skupina zaznamenáva oneskorenia, ·zdá sa, že v rámci ESF existuje výraznejšia podpora opatrení súvisiacich so zmenou klímy, ako sa v programoch pôvodne plánovalo, ·členské štáty pridelili v priemere 57,6 % svojich programov rozvoja vidieka na opatrenia týkajúce sa životného prostredia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, čo výrazne presahuje požadované minimum 30 %. Veľké projekty sú základnými kameňmi príspevku EŠIF k vykonávaniu európskych politík, najmä v oblasti dopravy, životného prostredia a energetiky. V rokoch 2014 – 2020 je identifikovaných vyše 600 veľkých projektov, pričom pokračuje intenzívna práca na ich príprave a vykonávaní, a to aj s dôležitou podporou iniciatív technickej pomoci, ako je JASPERS. Do októbra 2017 Komisia dostala 168 veľkých projektov, ktoré predstavujú celkové náklady vo výške 37,6 miliardy EUR, čo je porovnateľné s celkovým pridelením prostriedkov na Nástroj na prepájanie Európy v rokoch 2014 – 2020 (30 miliárd EUR). Zahŕňa to 91 projektov, ktoré pokračujú z obdobia rokov 2007 – 2013, ako sú tri projekty Extreme Light Infrastructure. Na urýchlenie investícií v praxi je však potrebná ďalšia mobilizácia. 2.5. Posilnenie inštitucionálnej kapacity Kvalita verejnej správy je nevyhnutná pre sociálno-hospodársky rozvoj a vplyv verejných investícií. Podpora efektívnej verejnej správy dosahuje v období rokov 2014 – 2020 celkový objem 6,5 miliardy EUR. Z toho bolo na takéto projekty doteraz vyčlenené financovanie vo výške 1,8 miliardy EUR, teda 29 % celkových plánovaných investícií. Členské štáty by mali naďalej pracovať na odstraňovaní všetkých problémov s investíciami a zvyšovať svoje administratívne kapacity na riadenie projektov, čo zahŕňa primerané plánovanie. 3. VPLYV HLAVNÝCH REFORIEM VYPRACOVANÝCH NA ROKY 2014 – 2020 3.1. Príspevok EŠIF k európskemu semestru Oblasti politiky, na ktoré sa zameriava európsky semester, sú v podstate v súlade s oblasťami financovanými z EŠIF: programy sa zaoberajú 60 % štrukturálnych výziev týkajúcich sa EŠIF. Niekoľko členských štátov uvádza, že EŠIF významne pomáhajú pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny v sektoroch výskumu, vývoja a inovácií, trhu práce, verejnej správy, zdravotníctva a energetiky. Pri väčšine odporúčaní európskeho semestra sa síce dosiahol pokrok, ale tempo a hĺbka, s akými ich členské štáty vykonávali, sa líšia. V posledných rokoch boli prijaté významné reformy trhu práce, najmä v niektorých členských štátoch, ktoré najviac zasiahla kríza. Tieto reformy pomohli zvýšiť adaptačnú kapacitu ekonomík, obnoviť konkurencieschopnosť a zvýšiť zamestnanosť. V rámci iných reforiem sa úsilie zameriavalo na zlepšenie podnikateľského prostredia, hoci práve táto oblasť vykazuje najmenší pokrok. Dobrý príklad toho, ako EŠIF prispievajú k európskemu semestru, je Španielsko, ktorému sa odporúčalo preskúmať svoje výdavkové priority a prerozdeliť finančné prostriedky vrátane podpory prístupu MSP k financiám, na základe čoho Španielsko prispôsobilo svoje programy tejto priorite. Niekoľko členských štátov potrebovalo odstrániť prekážky – najmä regulačné a administratívne prekážky – pre investície do oblastí ako doprava a energetika. Napríklad Litve sa odporučilo rozvíjať cezhraničné energetické prepojenia so susednými členskými štátmi na diverzifikáciu zdrojov energie. V rámci EFRR sa v Litve investuje do prepojovacích elektrizačných vedení, ako aj do plynárenskej infraštruktúry.

V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny sú v niekoľkých členských štátoch zahrnuté sociálne začlenenie a vzdelávanie. Napríklad v prípade Českej republiky sa odporúčanie zameriava na dostupnosť cenovo dostupnej a kvalitnej predškolskej starostlivosti o deti. Je to priamo spojené s opatreniami zahrnutými do českých programov v rámci EŠIF. 3.2. Ex ante kondicionality, páka pre kvalitné projekty Členské štáty a regióny museli v rámci dôležitej reformy v rokoch 2014 – 2020 splniť určité predbežné podmienky alebo ex ante kondicionality na zabezpečenie efektívnych a účinných investícií z EŠIF. Pri prijímaní programov bolo splnených približne 75 % všetkých uplatniteľných podmienok. Pre nesplnené podmienky bolo vytvorených viac ako 800 akčných plánov. Z toho 97 % akčných plánov bolo úspešne ukončených. Tie, ktoré ešte neboli ukončené, sa týkajú predovšetkým vody, odpadu, dopravy a verejného obstarávania. Členské štáty spolupracujú s Komisiou na zabezpečovaní plnenia. Z predbežného hodnotenia mechanizmu ex ante kondicionalít vyplýva, že tento nástroj priniesol pridanú hodnotu pre EÚ, členské štáty a regióny vrátane občanov a podnikov. Aj napriek prepojeniu s prijímaním podpory z EŠIF majú podmienky oveľa širší rozsah. Pomohli transponovať a vykonávať príslušné právne predpisy Únie, riešiť prekážky pre investície v EÚ a podporili politické ciele EÚ, napríklad v oblasti zmeny klímy. Začali sa nimi tiež reformy politík a poskytovanie príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Výsledky dosiahnuté splnením týchto predbežných podmienok musia byť udržateľné počas celého obdobia vykonávania. Tým by sa zabezpečilo stabilnejšie prepojenie medzi investíciami a politickými cieľmi vyjadrenými v ex ante kondicionalitách. 3.3. Lepšie synergie pre väčší vplyv Reformy v období rokov 2014 – 2020 viedli k lepšej koordinácii medzi piatimi EŠIF a viacerými potenciálnymi synergiami s inými nástrojmi EÚ. Členské štáty vykonávali opatrenia, medzi ktoré patrili: ·zosúladenie vnútroštátnych pravidiel oprávnenosti, ·využívanie medzisektorových fór, ·fungovanie spoločných monitorovacích výborov alebo osobitných koordinačných orgánov, ·zriadenie sietí v rámci príslušných správnych orgánov a ·uplatňovanie nových riešení v oblasti IT. Napriek tomu sa v správach zdôrazňuje, že ešte stále existuje priestor na zlepšenie. Ďalšie úsilie o harmonizáciu pravidiel by bolo vítané. V roku 2015 Komisia začala iniciatívu „známka excelentnosti“ s cieľom ďalej posilniť koordináciu medzi EŠIF a iniciatívou Horizont 2020. Je to známka vysokej kvality, ktorá sa udeľuje projektom predloženým v rámci iniciatívy Horizont 2020, ktoré sa považovali za projekty s potrebou financovania, ale nezískali ho z dôvodu rozpočtových obmedzení. Pomohla spojiť EFRR alebo ESF s niekoľkými projektmi, najmä v členských štátoch, ako je Španielsko, Taliansko, Cyprus, Česká republika alebo Poľsko. V niektorých členských štátoch existujú aj konkrétne prípady komplementárnosti medzi EŠIF a Európskym fondom pre strategické investície vrátane kombinácie v rámci investičných platforiem a projektov v sektoroch, ako sú MSP, doprava, nízkouhlíkové hospodárstvo alebo širokopásmové pripojenie. Komisia tiež úzko spolupracuje s Európskou investičnou bankou s cieľom pomôcť členským štátom pri vykonávaní EŠIF, a to najmä prostredníctvom horizontálnej platformy fi-kompas v súvislosti s finančnými nástrojmi a prostredníctvom nástroja JASPERS, ktorý pomáha pri príprave veľkých projektov vysokej kvality. 3.4. Podpora integrovaného územného rozvoja Fondy EŠIF sú hlavným nástrojom EÚ na podporu integrovaného územného rozvoja v členských štátoch a regiónoch. V rámci reforiem na obdobie rokov 2014 – 2020 sa vytvoril koherentnejší a ambicióznejší rámec na podporu územnej súdržnosti prostredníctvom integrovaného prístupu. V dôsledku toho dostáva viac ako 3 800 mestských a územných stratégií osobitnú podporu EÚ. Fondy EŠIF navyše pomáhajú členským štátom aj pri vykonávaní opatrení zameraných na potreby špecifických území, ako sú riedko osídlené oblasti, horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie regióny. 3.4.1. Integrované investície do miest

Odhaduje sa, že v mestských oblastiach sa v období rokov 2014 – 2020 vynaloží približne 115 miliárd EUR v podobe financovania politiky súdržnosti. Po prvýkrát sa na základe regulačného ustanovenia splnomocňujú mestá vybrať projekty sami, čím sa problémy miest riešia integrovaným spôsobom: približne 15 miliárd EUR bolo priamo pridelených približne na 900 mestských stratégií. Zatiaľ čo mnohé členské štáty zdôrazňujú veľkú pracovnú záťaž a zložité postupy, ktoré sa týkajú vypracovania a odsúhlasenia integrovaných mestských stratégií pred samotným výberom projektov, tento prístup sa často považuje za spôsob, ako umožniť dlhodobú strategickú víziu a pozitívnu zmenu v rozvoji miest. Prijatím mestskej agendy EÚ v roku 2016 sa ďalej zdôrazňuje priorita Komisie riešiť problémy a príležitosti v európskych mestách. Súvisiace začatie 12 partnerstiev za posledný rok spoločne zmobilizuje všetkých príslušných aktérov, aby sa zapojili do konkrétnych opatrení vrátane lepšieho využívania EŠIF v mestských oblastiach. Navyše mestské inovačné opatrenia pomáhajú mestským oblastiam testovať inovatívne riešenia pre udržateľný rozvoj miest. 3.4.2. Zavádzanie územných nástrojov Integrované územné investície (IÚI) sa používajú na vykonávanie približne 240 mestských stratégií a 150 územných stratégií. V rámci nástroja miestneho rozvoja vedeného komunitou sa bude mobilizovať celkovo 9,1 miliardy EUR z EŠIF. Doteraz bolo v celej EÚ zriadených viac ako 3 000 miestnych akčných skupín, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou a ktoré pokrývajú 46 % vidieckeho obyvateľstva (viac ako 90 % cieľa), pričom do konca roka 2017 sa očakáva o niekoľko sto viac. V mnohých prípadoch IÚI a miestny rozvoj vedený komunitou čelili pomalému štartu z dôvodu potreby najprv pripraviť súvisiace zahŕňajúce stratégie a riadiace štruktúry. Oba nástroje však dosahujú pomerne dobré výsledky a výber projektov za nimi nezaostáva. Vykonávanie je jednoduchšie, ak je integrovaný prístup zakotvený v existujúcom rámci a prispôsobený inštitucionálnym opatreniam. Udržateľný rozvoj miest, IÚI a miestny rozvoj vedený komunitou celkovo vyvolali zmenu v kultúre miestneho a regionálneho plánovania, podporovali spoluprácu a koordináciu medzi jednotlivými sektormi a úrovňami vlády a mimo administratívnych hraníc. 3.4.3. Zjednodušovanie spolupráce, zavádzanie makroregionálnych stratégií a stratégií morských oblastí Súčasná Komisia sa dôrazne zaviazala priblížiť EÚ bližšie k jej občanom. Programy Interreg už niekoľko desaťročí zohrávajú kľúčovú úlohu pri zbližovaní ľudí, podnikov alebo orgánov v celej EÚ. Toto je Európa vo svojej najlepšej podobe s jasnou pridanou hodnotou. Komisia prijala oznámenie o podpore rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ, v ktorom sa predkladá niekoľko konkrétnych návrhov na lepšie využitie hospodárskeho, sociálneho a územného potenciálu týchto oblastí. Vykonávanie programov Interreg v praxi naďalej pokračuje, pričom miera uspokojivého výberu projektov dosahovala do konca roku 2016 v priemere 35 % a v októbri 2017 takmer 53 %. To predstavuje napríklad ďalších 2 800 firiem zapojených do cezhraničnej spolupráce v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Všetky makroregionálne stratégie EÚ a stratégia pre morskú oblasť Atlantického oceánu sú súčasťou programov EŠIF na roky 2014 – 2020. Z prvej správy Komisie o makroregionálnych stratégiách EÚ vyplýva, že ich vykonávanie viedlo k väčšej koordinácii a spolupráci v rôznych oblastiach a medzi dotknutými krajinami. Členské štáty zdôrazňujú ďalší pokrok a osvedčené postupy, ako sú cielené výzvy, bonusy na projekty makroregionálneho významu alebo priama podpora makroregionálnych projektov. Napriek tomu zostávajú osobitné výzvy, najmä tie, aby riadiace orgány boli aktívnejšie pri vykonávaní makroregionálnych stratégií prostredníctvom svojich programov. Nadnárodná spolupráca ESF takisto začína naberať rýchlosť. Po počiatočnom nízkom záujme viedli semináre Komisie týkajúce sa budovania kapacít, ktoré zahŕňali partnerské učenie a vypracovanie nových príručiek, k tomu, že 17 členských štátov plánuje v roku 2018 spustiť nadnárodné výzvy. 4. LEPŠIE RIADENIE PROGRAMOV 4.1. Kapacita orgánov a prijímateľov S cieľom uľahčiť účinné vykonávanie EŠIF sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby programové orgány a prijímatelia mali väčšiu kapacitu na ich správu. Zo správ členských štátov vyplýva, že na dosiahnutie tohto cieľa boli prijaté konkrétne kroky. Systematické, často povinné odborné vzdelávanie, elektronické učenie sa, usmernenia, siete vedomostí a výmena osvedčených postupov sú spoločné nástroje používané vo väčšine členských štátov na zlepšenie kapacity orgánov. Podobným spôsobom sa na zosúladenie kapacít s potrebami vykonal nábor ďalších zamestnancov a zefektívnilo sa riadenie rôznych EŠIF. Prijímatelia využívajú aj služby odbornej prípravy a poradenské služby, špecializované kontaktné miesta, ako aj informačné podujatia. Okrem činností členských štátov poskytuje Komisia rozsiahlu podporu kľúčových aspektov, ako je verejné obstarávanie, štátna pomoc, boj proti podvodom/korupcii alebo partnerské učenie a výmeny prostredníctvom nástroja TAIEX-REGIO PEER2PEER. Komisia takisto posilňuje pomoc poskytovanú platformou inteligentnej špecializácie, aby zabezpečila ešte väčší prenos poznatkov a budovanie kapacít v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v celej EÚ. Niekoľkým regiónom s nízkymi príjmami a regiónom s nízkym rastom sa poskytuje nová cielená podpora a bola zriadená sieť úradov pre širokopásmové pripojenie (broadband competence offices) s cieľom uľahčiť zavádzanie širokopásmového pripojenia. 4.2. Zjednodušenie pre prijímateľov Členské štáty uvádzajú napriek počiatočným oneskoreniam značný pokrok pri vykonávaní zjednodušujúcich opatrení. V súčasnosti sa využíva oveľa väčší počet opatrení v oblasti e-súdržnosti. Vytvorenie jednotných kontaktných miest pre prijímateľov, zníženie počtu sprostredkovateľských orgánov, harmonizácia riadiacich postupov, zefektívnenie procesu podávania žiadostí a zavedenie jednotnejšieho vykonávania auditov sú len niektoré z opatrení, ktoré vykonávajú mnohé členské štáty. Uvádza sa, že v rámci čoraz väčšieho počtu programov sa využívajú zjednodušené možnosti vykazovania nákladov. Členské štáty sa vyzývajú, aby v prípade potreby udržiavali a zintenzívňovali svoje úsilie o zjednodušenie. Z nedávnej štúdie vyplýva, že úsilie o zníženie byrokracie sa vypláca. Komisia aktívne pomáha členským štátom, a to aj vďaka práci skupiny expertov na vysokej úrovni, ktorá monitoruje zjednodušenie EŠIF pre prijímateľov. Práca skupiny viedla ku konkrétnym návrhom na nové zjednodušujúce opatrenia, ktoré sa majú zaviesť už v rokoch 2014 – 2020. 4.3. Kľúčová úloha partnerov pri vykonávaní programov Komisia v kódexe správania stanovila niekoľko minimálnych noriem pre dobre fungujúce partnerstvo. Väčšina členských štátov informuje o pokroku pri zapájaní partnerov, a to aj do monitorovacích výborov programov. Medzi opatrenia prijaté s cieľom zapojiť partnerov patrí vytvorenie podvýborov alebo neformálnych pracovných skupín so zástupcami obcí, mimovládnych organizácií alebo sociálnych partnerov. Príležitosti na zapojenie sa do konštruktívneho dialógu však môžu brzdiť časové obmedzenia a nízka administratívna kapacita partnerov, ako aj riadiacich orgánov. Väčšina členských štátov uvádza, že pri príprave správ o pokroku so sociálno-hospodárskymi partnermi buď konzultovali, alebo ich intenzívne zapojili do práce. 4.4. Vykonávanie horizontálnych zásad a cieľov politík Prostredníctvom partnerských dohôd a programov sa uplatňujú rodová rovnosť, nediskriminácia, prístupnosť a trvalo udržateľný rozvoj. Viaceré členské štáty zdôrazňujú, že pri využívaní finančných prostriedkov sa používajú osobitné kritériá výberu projektov, aby sa zabezpečilo, že tieto horizontálne zásady sa účinne zohľadnia. Existuje priestor na ďalšie využitie tohto osvedčeného postupu vo viacerých programoch.