ISSN 1831-0931
EURÓPSKY
DVOR AUDÍTOROV
2012
SK
Osobitná správa č. 5
SPOLOČNÝ INFORMAČNÝ SYSTÉM 
PRE VONKAJŠIE VZŤAHY (CRIS)

SPOLOČNÝ INFORMAČNÝ SYSTÉM 
PRE VONKAJŠIE VZŤAHY (CRIS)Osobitná správa  č. 5  2012
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
Fax +352  4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Osobitná správa č. 5  2012
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.  
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2012.
ISBN 978-92-9237-617-8
doi:10.2865/99064
© Európska únia, 2012  
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Luxembourg
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)3
OBSAH
Body
	 POUŽITÉ 	SKRATKY 	A GLOSÁR
I	–	IX	 ZHRNUTIE
1	–	16	 ÚVOD
1	–	6	 OBLASŤ 	AUDITU
7	–	13	 OPIS 	SYSTÉMU 	CRIS
14	–	16	 PRÁVNY 	RÁMEC
17	–	23	 ROZSAH 	AUDITU 	A AUDÍTORSKÝ 	PRÍSTUP
24	–	74	 PRIPOMIENKY
24	–	44	 	NAPRIEK 	URČITÝM 	NEDOSTATKOM 	PREBIEHA 	SÚČASNÝ 	VÝVOJ 	SYSTÉMU 	CRIS 	TAK,	 ABY	REAGOVAL 	NA	
POTREBY 	KOMISIE
24 – 29 PROJEKTY V OBLASTI VÝVOJA SYSTÉMOV V SÚČASNOSTI REAGUJÚ NA NÁLEŽITE IDENTIFIKOVANÉ POTREBY
30 – 35 POTREBA AKTUÁLNEJ DEFINÍCIE ÚLOHY SYSTÉMU CRIS
36 – 41 NEDOSTATKY PRI VKLADANÍ DÁTOVÝCH KÓDOV
42 – 44 PRETRVÁVAJÚCE PROBLÉMY S UŽÍVATEĽSKOU PRÍSTUPNOSŤOU
45	–	57	 RIADENIE 	SYSTÉMU 	CRIS 	ZATIAĽ 	NIE	JE	NATOĽKO 	ÚČINNÉ,	 ABY	SA	ZABEZPEČILA 	INTEGRITA 	ÚDAJOV
49 – 52   CHÝBAJÚCE DÁTOVÉ ZÁZNAMY
53 – 56  NEPLATNÉ DÁTOVÉ ZÁZNAMY
57  ONESKORENÉ ZADÁVANIE ÚDAJOV
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)4
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)58	–	74	 NEDOSTATOČNÁ 	BEZPEČNOSŤ 	SYSTÉMU 	A JEHO 	ÚDAJOV
58 – 62 NEJASNÁ DEFINÍCIA ZODPOVEDNOSTI ZA BEZPEČNOSŤ ÚDAJOV
63 – 67  NEDOSTATKY OSLABUJÚ SCHOPNOSŤ SYSTÉMU ZACHOVAŤ DÔVERNOSŤ A INTEGRITU ÚDAJOV
68 – 72 NEÚPLNÁ SYSTÉMOVÁ DOKUMENTÁCIA
73 – 74 NEDOSTATOČNÉ MONITOROVANIE SPRACOVÁVANIA OSOBNÝCH ÚDAJOV
75	–	81	 ZÁVERY 	A ODPORÚČANIA
ODPOVEDE 	KOMISIE
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)5
ABAC : Systém účtovania na základe časového rozlíšenia, ktorý používa Komisia a  ktorý nahradil Sincom2, predchádzajúci 
systém účtovania na základe platby.
Bezpečnosť 	(údaje-) : Bezpečnosť údajov sa týka schopnosti informačného systému zachovávať dôvernosť, integritu 
a dostupnosť údajov
CRIS : Spoločný informačný systém RELEX.
Dátové 	sklady 	systému 	ABAC : Informačný systém Komisie, ktorý poskytuje konsolidované finančné a  účtovné údaje 
(ABAC Datawarehouse ). 
Dostupnosť 	(údaje-) : Schopnosť informačného systému vykonať úlohu na základe vymedzených podmienok z  hľadiska 
plánov, lehôt a  výkonnosti.
Dôvernosť 	(údaje-) : Diskrétna povaha informácií alebo celého informačného systému či časti informačného systému 
(napr. algoritmy, programy a  dokumentácia), ku ktorým majú prístup len oprávnené osoby, orgány a  postupy. 
ERF : Európske rozvojové fondy
EuropeAid : Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre rozvoj a  spoluprácu  – EuropeAid (predtým Úrad pre spoluprácu 
a EuropeAid a  Generálne riaditeľstvo pre rozvoj) 
GR: Generálne riaditeľstvo
Informačný 	systém : Súbor zariadení, metód a  postupov a  v prípade potreby aj osôb, zamestnancov organizovaných na 
výkon úloh súvisiacich so spracovaním informácií.
Integrita 	(údaje-) : Záruka, že informačný systém a  spracované informácie možno meniť len na základe premyslenej 
a legitímnej činnosti a  že systém vytvorí očakávaný výsledok presne a  v plnom rozsahu. 
IT: Informačné technológie
Kódy 	(údaje-) : Hodnoty údajov, ktoré sa používajú v  databáze na zatriedenie ostatných údajov
Kontrolór 	údajov 	(osobné-) : Inštitúcia alebo orgán Spoločenstva, generálne riaditeľstvo, oddelenie alebo akákoľvek iná 
organizačná jednotka, ktorá samostatne alebo spolu s  ostatnými určuje ciele a  prostriedky spracovania osobných údajov.
OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a  rozvoj
OLAS : Online účtovný systém. Informačný systém, ktorý používala Komisia do roku 2008 na podporu operácií EFR. 
Osobné 	údaje : Akékoľvek informácie, ktoré sa týkajú identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, pričom 
identifikovateľná osoba je osoba, ktorá môže byť priamo alebo nepriamo identifikovaná, najmä s  odvolaním sa na iden -
tifikačné číslo alebo na jeden alebo viacero faktorov špecifických pre jej fyzickú, fyziologickú, duševnú, hospodársku, 
kultúrnu alebo spoločenskú identitu.
RELEX : Francúzska skratka pre „ relations extérieures “ alebo vonkajšie vzťahyPOUŽITÉ SKRATKY A GLOSÁR
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)6
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)Riadenie 	informačných 	technológií : Riadiace a  organizačné štruktúry a  procesy, ktoré zabezpečujú, že infor -
mačné technológie organizácie podporia a  rozšíria stratégie a  ciele organizácie.
ROM : Monitorovanie zamerané na výsledky ( Results‑Oriented Monitoring )
Spracovanie 	osobných 	údajov : Akákoľvek operácia alebo súbor operácií, ktoré sa vykonávajú s  osobnými 
údajmi automatizovanými alebo inými prostriedkami, ako napr. zhromažďovanie, zaznamenávanie, usporadú -
vanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo upravovanie, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, poskytovanie 
prenosom, šírenie alebo sprístupňovanie iným spôsobom, spájanie alebo kombinovanie, blokovanie, vymazá -
vanie alebo zničenie.
ŠVK : Štandard vnútornej kontroly
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)7
ZHRNUTIE
I. 
Systém CRIS je informačný systém zriadený Komisiou 
na podporu riadenia vonkajších opatrení. Od roku 2002, 
kedy systém začal fungovať, sa jeho funkcie neustále 
rozširovali. V  súčasnosti je hlavným referenčným infor -
mačným systémom na riadenie, predkladanie správ 
a dokumentovanie vonkajších opatrení. Je financovaný 
zo všeobecného rozpočtu EÚ, ako aj z  Európskych roz -
vojových fondov (ERF). 
II. 
Systém CRIS umožňuje všetkým zamestnancom Komi -
sie, ktorí sa podieľajú na riadení vonkajších opatrení na 
ústredí i  v delegáciách EÚ, aby pracovali so spoločnou 
databázou. Poskytuje údaje, ktoré sa týkajú rozličných 
fáz riadenia, od programovania až po prípravu a  moni -
torovanie, a  zahŕňa prevádzkové aj finančné aspekty 
príslušných opatrení. Prostredníctvom tohto systému 
sa vkladajú finančné údaje aj do účtovného systému 
Komisie ABAC.
III. 
Všeobecná audítorská otázka bola, či systém CRIS 
účinne reaguje na informačné potreby Komisie. Dvor 
audítorov hodnotil najmä to, či bol systém CRIS navrh -
nutý tak, aby dokázal účinne reagovať na informačné 
potreby Komisie a  či boli informácie, ktoré poskyto -
val, spoľahlivé. Súčasťou auditu bolo preskúmať doku -
mentáciu Komisie o  systéme a  uskutočniť testy vecnej 
správnosti údajov v  systéme CRIS.
IV. 
Dvor audítorov dospel k  záveru, že systém CRIS pre -
važne účinne reaguje na informačné potreby Komisie 
v oblasti vonkajších opatrení. V  systéme však aj po 
desiatich rokoch vývoja pretrvávajú určité nedostatky. 
Týkajú sa predovšetkým definovania úlohy systému 
CRIS vo vzťahu k  účtovnému systému Komisie, nedo -
statkov pri vkladaní dátových kódov, nedostatočnej 
účinnosti pri zabezpečovaní integrity údajov a  vše-
obecnejšie, nedostatočnej bezpečnosti systému a  jeho 
údajov. Niektoré z  týchto vznesených pripomienok 
potvrdzujú ďalšie pripomienky v  predchádzajúcich 
správach Dvora audítorov.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)8
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)V. 
V súčasnosti reaguje vývoj systému CRIS na náležite 
identifikované a  zdokumentované informačné potreby. 
Aj napriek najnovším zlepšeniam v  jeho riadení stále 
chýba aktuálne vymedzenie úlohy systému CRIS. Predo -
všetkým nie je jasné, prečo systém CRIS musí opakovať 
funkcie účtovného systému Komisie. 
VI. 
Výsledkom niekoľkoročného nedostatočne sformali -
zovaného vývoja v  rokoch v  rokoch 2005  až 2008 je, 
že v systéme CRIS sú nedostatočne definované dátové 
kódy. Z  tohto dôvodu je konsolidácia údajov v  sys-
téme CRIS obzvlášť zložitá a  náchylná na chyby. Systém 
CRIS nie je spoľahlivý najmä pri poskytovaní súhrnných 
údajov týkajúcich sa vonkajších opatrení podľa krajiny 
príjemcu, finančného nástroja alebo politiky. 
VII. 
So zreteľom na integritu údajov systému CRIS Dvor 
audítorov zistil, že niektoré dátové záznamy buď chý -
bali alebo neboli platné či aktuálne. Týmito nedostat -
kami bola oslabená efektívnosť a  účinnosť systému 
ako nástroja riadenia. 
VIII. 
Komisia zatiaľ dostatočne nezabezpečila systém a  jeho 
údaje. Napriek tomu, že boli stanovené postupy na 
spravovanie prístupových práv užívateľov, zodpoved -
nosť za bezpečnosť údajov v  systéme CRIS nebola jasne 
vymedzená. Okrem toho niektoré nedostatky systému 
obmedzili jeho efektívnosť a  účinnosť pri zachovávaní 
dôvernosti a  integrity údajov. Dvor audítorov taktiež 
zistil, že spracovanie osobných údajov nebolo dosta -
točne monitorované. IX. 
Na základe týchto pripomienok Dvor audítorov na 
účely zlepšenia účinnosti systému CRIS pri reago -
vaní na informačné potreby Komisie vydáva tieto 
odporúčania:
a) Plánovaná úloha systému CRIS ako informačného 
systému by mala byť formálne stanovená, a  to naj -
mä s  ohľadom na účtovný systém Komisie ABAC. 
Komisia by sa predovšetkým mala zamerať na zní -
ženie duplicitných funkcií systému ABAC v  systé -
me CRIS. 
b) Zoznamy dátových kódov systému CRIS by mali byť 
vysvetlené, aby boli jedinečné a  ich hodnoty úda -
jov sa navzájom vylučovali. Okrem toho súčasné 
kontroly kvality údajov (kontroly, procesy) musia 
byť revidované a  posilnené účinným zabezpeče -
ním, aby bola zaistená spoľahlivosť údajov. Týmito 
opatreniami by sa predovšetkým malo zabezpečiť, 
aby systém CRIS účinne a  efektívne poskytoval sú -
hrnné informácie podľa krajiny príjemcu, oblasti 
politiky a  finančného nástroja.
c) S ohľadom na veľkosť a  rôznorodosť súboru uží -
vateľov systému CRIS je potrebné pri jeho ďalšom 
vývoji venovať pozornosť zlepšovaniu jeho užíva -
teľskej prístupnosti.
d) Mala by byť určená zodpovednosť za riadenie 
bezpečnosti údajov v  systéme CRIS. Malo by sa 
vykonať celkové hodnotenie rizika IT. Náležitú po -
zornosť je potrebné venovať najmä ochrane osob -
ných a  finančných údajov.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)9
ÚVOD
OBLASŤ 	AUDITU
1. Pod vonkajšie opatrenia spadajú zásahy Komisie v  krajinách mimo Európ -
skej únie, vrátane rozšírenia Európskej únie, rozvoj afrických, karibských 
a tichomorských štátov a  zahraničná obchodná politika. Na riadení von -
kajších opatrení sa podieľa ústredie Komisie v  Bruseli, ako aj delegá -
cie EÚ v  mnohých krajinách po celom svete. V  roku 2010 predstavo -
vali celkové záväzky, ktoré Komisia prijala v  rámci vonkajších opatrení, 
sumu  11 107 mil. EUR1. 
2. V posledných desiatich rokoch sa Komisia usilovala harmonizovať a  zjed -
nodušiť svoje postupy riadenia vonkajších opatrení. Komisia prijala opat -
renia najmä na zjednotenie útvarov, ktoré zodpovedajú za vykonávanie 
vonkajších opatrení. Súčasne si kládla za cieľ zavedenie harmonizova -
ného informačného systému nazývaného Spoločný informačný systém 
Relex (CRIS) pomocou zjednotenia predtým rôznorodých informačných 
systémov. Tento systém mal byť schopný „poskytovať okamžité finančné 
informácie o  projektoch a  programoch“ týkajúcich sa vonkajších opatrení.
3. Informačný systém je súbor zariadení, metód a  postupov, a  ak je to rele -
vantné, aj osôb, zamestnancov organizovaných na výkon úloh súvisiacich 
so spracovaním informácií2. Informačné systémy sa obvykle zavádzajú 
v organizácii na to, aby zamestnancom a  vedeniu poskytovali informá -
cie, ktoré im umožnia plnenie ich povinností súvisiacich s  plánovaním, 
monitorovaním, kontrolou a  predkladaním správ. 
4. Funkcie systému CRIS súviseli v  roku 2002, kedy začal fungovať, s  finanč -
nou realizáciou projektov. Odvtedy bol systém priebežne rozširovaný, aby 
mohol poskytovať podporu rastúcej škále finančných a  prevádzkových 
aspektov riadenia vonkajších opatrení. Systém CRIS teraz zahŕňa rozlič -
né fázy príslušných opatrení, od štádia plánovania až po ich prípravu 
a monitorovanie.1 8 445 mil. EUR zo 
všeobecného rozpočtu 
EÚ a 2 662 mil. EUR z EFR. 
Zdroj : pracovný dokument 
útvarov Komisie „Výročná 
správa za rok 2011 
o rozvojovej politike a politike 
vonkajšej pomoci Európskej 
únie a o ich vykonávaní 
v roku 2010, SEK (2011) 880 
v konečnom znení, ktorý je 
sprievodným dokumentom 
k „Výročnej správe za rok 2011 
o rozvojovej politike a politike 
vonkajšej pomoci Európskej 
únie a o ich vykonávaní 
v roku 2010“, KOM(2011) 414 
v konečnom znení. 
2 Rozhodnutie 
Komisie C(2006) 3602 
zo 16. augusta 2006 
o bezpečnosti informačných 
systémov používaných 
Európskou komisiou.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)10
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)3 Dňa 1. januára 2011 boli 
útvary bývalého GR AIDCO 
a bývalého DG DEV zlúčené 
do nového Generálne 
riaditeľstvo pre rozvoj 
a spoluprácu – EuropeAid 
(GR pre rozvoj a spoluprácu – 
EuropeAid); verejný názov, 
pod ktorým bolo bývalé 
GR AIDCO známejšie – 
EuropeAid – teraz používa 
nové GR pre rozvoj 
a spoluprácu – EuropeAid. 
4 Dňa 1. januára 2011 
prestalo existovať bývalé 
GR pre vonkajšie vzťahy 
a väčšinu jeho činností 
prevzala Európska služba 
pre vonkajšiu činnosť (EEAS). 
Jej finančné aktivity prevzal 
útvar pre nástroje zahraničnej 
politiky ( Foreign Policy 
Instruments – FPI).5. Systém CRIS využíva predovšetkým Generálne riaditeľstvo (GR) Komisie 
pre spoluprácu a  rozvoj (EuropeAid3), GR pre rozšírenie a  útvar pre ná -
stroje zahraničnej politiky4. Tieto útvary používajú CRIS predovšetkým 
ako vstupné rozhranie na zadávanie finančných údajov týkajúcich sa 
vonkajších opatrení do účtovného systému Komisie (ABAC). Finančné 
transakcie sa začínajú v  systéme CRIS, do ktorého sa vkladajú údaje a  ove-
rujú sa predtým, ako sú automaticky presunuté do systému ABAC, aby sa 
nemuseli vkladať dvakrát. Okrem toho sa v  systéme CRIS zaznamenávajú, 
spracúvajú a  ukladajú aj operačné údaje o  programoch a  projektoch 
súvisiacich s  vonkajšími opatreniami, ako sú výsledky auditu a  monito -
rovania. Takéto údaje môžu napomôcť riadeniu a  rozhodovaniu, ako aj 
celkovému monitorovaniu implementácie vonkajších opatrení. 
6. Systém CRIS je pre svoju úlohu pri zaznamenávaní výsledkov vnútorných 
kontrol a  predkladaní správ o  týchto výsledkoch kľúčovou zložkou sys -
tému vnútornej kontroly Komisie na riadenie vonkajších opatrení.
OPIS 	SYSTÉMU 	CRIS
7. CRIS je počítačový informačný systém: vo veľkej miere je závislý od po -
čítačového a  telekomunikačného zariadenia (hardvér) a  elektronických 
postupov (softvér). Jeho softvérová časť v  zásade pozostáva z  databázy, 
webového užívateľského rozhrania pre vkladanie údajov a  ich vyhľadá -
vanie a  z rozhrania alebo spojenia s  účtovným systémom Komisie ABAC. 
Systém využíva jednotnú centrálnu databázu a  Komisii a  užívateľom de -
legácií EÚ tak umožňuje pracovať s  rovnakými údajmi. 
8. Užívateľské rozhranie predstavujú rozličné moduly, z  ktorých väčšina 
zodpovedá rôznym fázam projektu a  ročným riadiacim cyklom, ako sa 
uvádza v  grafe 1 . Na správu systému sa používajú ďalšie moduly.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)11
GRAF 	1
ZAHRNUTIE 	PROJEKTOVÉHO 	A ROČNÉHO 	RIADIACEHO 	CYKLU 	V MODULOCH 	CRIS
Fáza projektového/riadiaceho cyklu Hlavné moduly CRIS
Vytvorenie politickej
a národnej stratégie
Príprava opatrenia
Realizácia a predkladanie správProgramovanie
Finančné prognózy
Rozhodnutia
Výzvy na predkladanie ponúk /
výzvy na predkladanie návrhov 
Online registrácia do databázy
možných žiadateľov  (PADOR )
Zložka právnických osôb /
Zložka bankových účtov
Rámcové zmluvy
Projekty
Zmluvy
Finančné záruky
Faktúry / platby
Odhady príjmov
Príkazy na vymáhanie pohľadávok
Audit
Monitorovanie zamerané
 na výsledky (ROM)
Hodnotenia
Zdroj : Európsky dvor audítorov.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)12
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)9. Typický modul CRIS umožňuje užívateľom okrem ďalších funkcií: 
 οvytvoriť, zmeniť a  potvrdiť záznamy;
 οvyhľadávať záznamy;
 οprezerať záznamy a  súvisiace údaje, z  ktorých niektoré systém auto -
maticky vypočíta;
 οpriložiť dokumenty k  záznamom;
 οprepájať záznamy rozličných modulov. 
10.  Napríklad modul Zmluvy by užívateľovi umožňoval vyhľadať všetky 
záznamy o  zákazkách pridelených danému príjemcovi. Každý takto iden -
tifikovaný záznam by zvyčajne okrem iných údajov obsahoval aj číslo 
zmluvy, krátky opis zákazky, jej stav a  typ zákazky, názov útvaru alebo 
mená poverených osôb, príslušnú zemepisnú oblasť, dátum podpisu 
zmluvy a  ukončenia zmluvy, sumu zákazky a  príslušné rozpočtové riad -
ky. Prílohou k  záznamu by bola i  naskenovaná kópia samotnej zmluvy 
a sprievodných dokumentov. Zmluva by ďalej bola napríklad prepojená 
s niekoľkými záznamami v  module Faktúry, ktoré by zodpovedali prijatým 
faktúram od príjemcu. Z  tohto záznamu by sa užívateľ mohol pohybovať 
medzi všetkými záznamami súvisiacimi s  príslušným opatrením a  zároveň 
priamo nahliadať do elektronickej verzie príslušných dokumentov. 
11.  Užívateľské rozhranie CRIS dopĺňajú ďalšie dva nástroje:
 οsystém prekladania správ CRIS Datawarehouse , t. j. dátové sklady sys -
tému CRIS, ktoré užívateľom umožňujú zhromaždiť údaje zo systému 
CRIS,
 οsystém dokumentov, CRIS Knowledge base , t. j. znalostná báza systé -
mu CRIS, ktorá užívateľom umožňuje prístup k  všetkým užívateľským 
dokumentom v  systéme CRIS.
12.  Postupom rokov rastie počet používateľov systému CRIS. V  roku 2010 
využívalo systém CRIS 5  000 individuálnych používateľov, z  ktorých viac 
než 3  000 bolo v  delegáciách EÚ, ako sa uvádza v  tabuľke . V priebehu 
bežného pracovného dňa bolo registrovaných v  priemere 3  000 užíva -
teľských prístupov.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)13
13.  Vývoj a  údržba systému CRIS sa financuje prostredníctvom rozpočtových 
prostriedkov zo všeobecného rozpočtu EÚ a  z ERF. Celkový rozpočet po -
žadovaný na vývoj, údržbu a  podporu systému CRIS sa v  priebehu rokov 
navýšil a  v roku 2011 dosiahol výšku 13 mil. EUR. Tento rozpočet spravuje 
úrad EuropeAid, ktorý vedie vývoj a  údržbu systému CRIS v  spolupráci 
s ďalšími generálnymi riaditeľstvami, ktoré systém používajú alebo ho 
podporujú. 
Rozdelenie používateľovPoužívatelia systému CRIS 
v roku 2010Počet užívateľských prístupov 
v roku 2010
Delegácie EÚ 3 095 62 % 562 861 70,5 %
EuropeAid 1 319 26 % 178 993 22,5 %
Bývalé GR RELEX 164 3 % 7 404 1 %
GR pre rozšírenie 277 6 % 44 373 5,5 %
GR pre humanitárnu pomoc a civilnú 
ochranu (ECHO)45 1 % 1 222 0 %
Ostatné GR alebo útvary 105 2 % 3 683 0,5 %
SPOLU 5 005 100 % 798 536 100 %TABUĽKA
POČET 	POUŽÍVATEĽOV 	SYSTÉMU 	CRIS 	V ROKU 	2010
Zdroj : Údaje vypočítané Dvorom audítorov na základe údajov systému CRIS
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)14
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)5 Nariadenie Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 
z 25. júna 2002 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú na 
všeobecný rozpočet 
Európskych spoločenstiev 
(Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1).
6 Nariadenie Komisie 
(ES, Euratom) č. 2342/2002 
z 23. decembra 2002, ktorým 
sa ustanovujú podrobné 
pravidlá na vykonávanie 
nariadenia Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet 
Európskych spoločenstiev, 
v znení neskorších predpisov 
(Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, 
s. 1). Konkrétne v článku 48 sa 
uvádza, že systémy a postupy 
hospodárenia a vnútornej 
kontroly sú určené na 
zabezpečenie spoľahlivej 
tvorby finančných a riadiacich 
informácií.
7 Nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 45/2001 
z 18. decembra 2000 
o ochrane jednotlivcov so 
zreteľom na spracovanie 
osobných údajov inštitúciami 
a orgánmi Spoločenstva 
a o voľnom pohybe takýchto 
údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, 
s. 1).
8 Pozri poznámku pod 
čiarou č. 2.PRÁVNY 	RÁMEC
14.  Základné zásady plnenia rozpočtu sú definované v  nariadení Európskej 
únie o  rozpočtových pravidlách5, ako aj v  pravidlách na vykonávanie6. 
Konkrétne stanovujú, že povoľujúci úradníci musia zriadiť náležité orga -
nizačné štruktúry a  kontrolné postupy a  sú povinní predkladať správy 
o výkone svojich úloh. V  nariadení sa taktiež nachádzajú osobitné usta -
novenia týkajúce sa finančných informačných systémov. 
15.  V nariadení (ES) č. 45/20017 sú stanovené pravidlá ochrany jednotlivcov 
so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a  orgánmi Eu -
rópskej únie.
16.  V rozhodnutí Komisie C(2006) 36028 sú stanovené bezpečnostné opat -
renia na ochranu informačných systémov Komisie a  údajov ním spraco -
vaných pred ohrozeniami ich dostupnosti, integrity a  dôvernosti.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)15
ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
17.  Všeobecnou audítorskou otázkou bolo, či systém CRIS účinne reaguje na 
informačné potreby Komisie v  oblasti vonkajších opatrení. 
18.  Táto všeobecná otázka je rozdelená do troch častí:
a) Je systém CRIS navrhnutý tak, aby dokázal účinne reagovať na po -
treby Komisie? (pozri body 24 až 44)
b) Sú informácie poskytované systémom CRIS spoľahlivé? (pozri 
body  45 až 57)
c) Zabezpečila Komisia dostatočne systém CRIS a  jeho údaje? (pozri 
body 58 až 74)
19.  Práca, ktorá sa konkrétne týkala audítorských podotázok a) a  c), spočí -
vala predovšetkým v  analyzovaní príslušnej dokumentácie a  vysvetlení 
zamestnancov Komisie počas rozhovorov v  rámci auditu. Bola zameraná 
najmä na vývoj systému CRIS od roku 2005. Boli však zohľadnené i  udalosti 
z obdobia 2000  až 2005, ak boli k  dispozícii príslušné dokumenty. Táto 
časť auditu bola zameraná na úrad EuropeAid, ktorý je hlavným aktérom 
vo vývoji systému CRIS. Dvor audítorov taktiež uskutočnil elektronický 
prieskum medzi užívateľmi systému CRIS v  delegáciách EÚ v  máji 2011. 
20.  Druhá časť auditu  – podotázka b)  – spočívala v  overovaní spoľahlivosti 
informácií poskytovaných systémom CRIS. Na tento účel sa vykonali testy 
vecnej správnosti dátových súborov systému CRIS. Testovali sa údaje, 
ktoré boli priamo importované z  databázy CRIS na konci marca 2011. 
Zmyslom testov bolo skontrolovať, či sú dátové záznamy CRIS úplné, 
platné, konzistentné a  aktuálne.
21.  Rozsah auditu zahŕňal informácie týkajúce sa všetkých rozpočtových 
prostriedkov, ktorých riadenie je podporované systémom CRIS, zo vše -
obecného rozpočtu i  z ERF.
22.  V snahe postupovať efektívne sa audit sústredil na osem modulov z  21 
modulov systému CRIS, ktoré boli vybrané tak, aby boli zastúpené finanč -
né i prevádzkové moduly9. Dvor audítorov tak mohol vykonať podrob -
nejšie testy vybraných modulov, pričom mal všeobecný prehľad o  celom 
systéme.
23.  Audit si nekládol za cieľ posudzovať technickejšie hľadiská systému CRIS, 
čo je postup používaný pri audite informačných technológií. Jeho cieľom 
nebolo ani posudzovať nákladovú efektívnosť údržby a  vývoja systému 
CRIS.9 Na audit boli vybrané 
tieto moduly: Rozhodnutia, 
Zmluvy, Zložky právnických 
osôb, Faktúry, Finančné 
prognózovanie, Audit, 
Hodnotenia a ROM.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)16
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)NAPRIEK 	URČITÝM 	NEDOSTATKOM 	PREBIEHA 	
SÚČASNÝ 	VÝVOJ 	SYSTÉMU 	CRIS 	TAK, 	ABY 	
REAGOVAL 	NA	POTREBY 	KOMISIE
PROJEKTY 	V OBLASTI 	VÝVOJA 	SYSTÉMOV 	V SÚČASNOSTI 	REAGUJÚ 	NA	
NÁLEŽITE 	IDENTIFIKOVANÉ 	POTREBY
24.  Riadenie informačných technológií znamená „riadiace a  organizačné 
štruktúry a  procesy, ktoré zabezpečia, že informačné technológie orga -
nizácie podporia a  rozšíria stratégie a  ciele organizácie“10.
25.  Podľa štandardov vnútornej kontroly Komisie je potrebné zaviesť náležité 
štruktúry pre správu IT11. Konkrétne:
 οkaždé generálne riaditeľstvo musí definovať vhodnú organizáciu ria -
denia informačných systémov, ktoré vlastní;
 οje potrebné vypracovať ročný hlavný plán IT („ schéma directeur “), ktorý 
zahŕňa všetky fázy vývoja informačného systému;
 οkaždý informačný systém, ktorý vlastní generálne riaditeľstvo, musí 
mať svojho jasne vymedzeného vlastníka ( business owner ) zastupu -
júceho záujem používateľov a  musí naňho dozerať riadiaci výbor;
 οvšetky nové projekty informačných systémov je potrebné schvaľovať 
na základe koncepčného dokumentu ( vision document ), v ktorom sa 
nachádza opis projektu;
 οvšetky nové informačné systémy by sa mali vyvíjať v  súlade so štan -
dardnými metódami projektového riadenia a  vývoja. 
26.  Cieľom týchto opatrení je najmä zabezpečiť, aby projekty vývoja infor -
mačných systémov reagovali na potreby organizácie a  boli navrhnuté 
tak, aby tieto potreby účinne riešili12.10 Definícia inštitútu pre 
správu IT® ( IT Governance 
Institute ®), ako sa uvádza 
v dokumente SEC(2004) 
1267 z 20. októbra 2004 – 
oznámenie Komisii 
o zlepšovaní správy 
informačných technológií 
v Komisii.
11 ŠVK č.°7. Pozri tiež 
SEC(2004) 1267.
12 V dokumente SEK(2004) 
1267 sa stanovuje, že ku 
všetkým projektom vývoja 
informačných systémov 
by mala byť vytvorená 
„prípadová štúdia/realizačná 
štúdia“, ktorá vysvetľuje, 
prečo je systém vytvorený, 
čo je jeho cieľom a ako bude 
táto úloha splnená, aký má 
dosah na organizáciu a koľko 
bude stáť.PRIPOMIENKY
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)17
27.  Dvor audítorov zistil, že identifikácia a  stanovovanie priorít v  oblasti in -
formačných potrieb neboli v  rokoch 2005  až 2008 systematické ani jasne 
zdokumentované. Vývojové zmeny systému následne primerane nerea -
govali na potreby Komisie alebo v  extrémnych prípadoch boli dokonca 
zbytočné (pozri rámček 1 ). Podobne aj riadenie väčšiny projektov IT bolo 
pomerne neformálne s  výnimkou veľkého projektu na prevzatie systému 
OLAS, informačného systému, ktorý sa predtým používal na podporu 
operácií ERF.
28.  Od roku 2008 Komisia zavádza ucelenejšiu štruktúru správy IT pre systém 
CRIS. V  rámci tejto štruktúry sa teraz informačné potreby systematicky 
identifikujú a  analyzujú. Všetky nové projekty vývoja informačných sys -
témov úradu EuropAid je potrebné schvaľovať na základe koncepčného 
dokumentu, ktorý obsahuje opis cieľov, rizík a  prostriedkov. Na tomto 
základe vypracúva úrad EuropeAid ročný hlavný plán IT ( IT master plan ), 
ktorý zahŕňa všetky plánované projekty vývoja informačného systému. 
Každý projekt má vymedzeného jedného vlastníka zastupujúceho záujem 
používateľov a  veľké projekty sú pod dohľadom riadiaceho výboru. 
29.  Okrem toho sa teraz na úrade EuropeAid používa metodika projektového 
riadenia a  projekty vývoja informačných systémov sú dokumentované.
RÁMČEK 	1
MODUL 	HODNOTENIA 	NEBOL 	NIKDY 	POUŽITÝ
V pracovnom dokumente Komisie z  roku 2004 bol predložený návrh naplánovať v  systéme CRIS modul 
Hodnotenia, aby sa získal celkový prehľad priebežných a  konečných hodnotení, ktoré by riadili delegá -
cie a  operačné útvary. Tento modul však nebol nikdy použitý a  neobsahoval žiadne záznamy. Komisia 
nemala k  dispozícii žiadnu dokumentáciu na vysvetlenie tejto situácie.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)18
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)13 Pozri poznámku pod čiarou 
č. 12. 
14 Od začiatku systém CRIS 
postupne preberal funkcie 
a údaje z týchto informačných 
systémov:  Griot (systém 
bývalého generálneho 
riaditeľstva GR IA v roku 2002), 
Désirée (systém bývalého 
generálneho riaditeľstva 
GR IB v rokoch 2002 až 2003), 
MIS (informačný systém 
bývalého generálneho 
riaditeľstva GR VIII 
v rokoch 2003 až 2004) 
a OLAS (informačný 
systém bývalého GR DEV 
v roku 2008).POTREBA 	AKTUÁLNEJ 	DEFINÍCIE 	ÚLOHY 	SYSTÉMU 	CRIS 	
30.  Podľa osvedčených postupov by sa k  všetkým projektom vývoja infor -
mačných systémov mali vypracovať dokumenty, ktoré budú obsahovať 
vysvetlenia, prečo je systém vytvorený, čo je jeho cieľom a  ako bude 
táto úloha splnená13. Dvor audítorov skontroloval, či existovali takéto 
dokumenty k  vývoju systému CRIS ako celku.
31.  Dvor audítorov našiel dokumenty, z  ktorých vyplýva, že keď sa Komisia 
v roku 2000 rozhodla vytvoriť systém CRIS, jej hlavným cieľom bolo, aby 
bola schopná „poskytovať okamžité finančné informácie o  projektoch 
a programoch“ týkajúcich sa vonkajších opatrení a  „najmä poskytnúť 
skutočný prehľad o  rozdelení záväzkov a  platieb podľa krajín a  sektorov 
v rôznych zemepisných oblastiach“. Systém CRIS mal doplniť účtovný 
systém Komisie pomocou poskytovania funkcií a  informácií, ktoré boli 
špecifickejšie pre oblasť vonkajších opatrení.
32.  V rokoch 2002  až 2004 boli preto prvé moduly CRIS prevažne zamerané 
na niektoré aspekty finančného riadenia vonkajších opatrení, napríklad 
rozhodnutia, zmluvy a  faktúry. Funkcie systému sa však odvtedy nepre -
tržite rozširovali, najmä zahrnutím viacerých prevádzkových aspektov 
vonkajších opatrení. Postupne boli pridávané nové moduly a  jestvujúce 
sa upravovali (pozri graf 2 ). Prevzaté boli i  ďalšie informačné systémy, čím 
sa rozšíril rozsah pôsobnosti systému CRIS v  oblasti vonkajších opatrení14. 
Výrazné zmeny v  systéme CRIS nastali v  roku 2005 zavedením funkcií 
účtovania na základe časového rozlíšenia. Ďalšou významnou zmenou 
bolo v  roku 2008 prevzatie systému OLAS (pozri bod 27).
33.  Od roku 2002 sa rovnako výrazným spôsobom menil aj účtovný systém 
Komisie. Po tom, ako bolo v  roku 2005 zavedené účtovanie na základe 
časového rozlíšenia a  predchádzajúci účtovný systém Sincom2 bol na -
hradený systémom ABAC, ponúka systém Komisie mnoho nových funkcií, 
napríklad registrácia zmlúv. 
34.  Napriek týmto rozsiahlym zmenám v  systémoch CRIS i  ABAC nenašiel 
Dvor audítorov žiaden dokument, ktorý by obsahoval aktuálne vyjadrenie 
týkajúce sa plánovanej úlohy systému CRIS v  celkovom informačnom 
systéme Komisie, jeho cieľov alebo presného rozsahu operácií, ktoré 
podporuje.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)19
GRAF 	2
HISTÓRIA 	VÝVOJA 	SYSTÉMU 	CRIS
NOVÉ MODULY CRISVÝVOJ ROZHRANIA
MEDZI SYSTÉMAMI CRIS A ABAC
FIINANČNÉ PROGNÓZOVANIERÁMCOVÉ ZMLUVY
ROMFAKTÚRY
(Dôležité zmeny)SPÄTNE ZÍSKANÉ SUMYODHADY PRÍJMOVFINANČNÉ ZÁRUKYAUDITFINANČNÉ PROGNÓZOVANIE
(1. verzia)ZMLUVY
FAKTÚRY
FORMULÁRE DAC
VÝZVY NA PREDKLADANIE
PONÚK/ NÁVRHOV
PROGRAMOVANIEROZHODNUTIA
ZÁVÄZKY
PLATBY
ZMLUVY
FAKTÚRY
SPÄTNE ZÍSKANÉ PROSTRIEDKY
ZÁRUKY
1999 – 2002
2002
2003
2004ROK
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Zdroj : Európsky dvor audítorov.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)20
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)35.  Úloha systému CRIS vo vzťahu k  systému ABAC nebola náležite vymedze -
ná vzhľadom na to, že mnohé funkcie tohto systému sa v  systéme CRIS 
opakujú. Pridaná hodnota pretrvávajúcej praxe zadávania finančných 
transakcií do systému CRIS namiesto ich zaznamenávania priamo v  sys-
téme ABAC, nebola jasná (pozri rámček 2 ). V dôsledku tejto vzájomnej 
závislosti systémov CRIS a  ABAC sa približne jedna tretina ľudských zdro -
jov IT úradu EuropeAid zaoberá aktualizáciou systému CRIS podľa vývoja 
systému ABAC, a  nemôže sa teda venovať podpore operácií v  oblasti 
vonkajších opatrení. 
NEDOSTATKY 	PRI	VKLADANÍ 	DÁTOVÝCH 	KÓDOV
36.  Používanie dátových kódov v  informačnom systéme umožňuje ľahké 
vyhľadávanie dátových záznamov pomocou nástrojov automatické -
ho vyhľadávania, ako aj ich konsolidáciu na účely predkladania správ. 
Efektívnosť a  účinnosť systému v  zabezpečovaní ľahkého vyhľadávania 
a konsolidácie dátových záznamov preto výrazne závisí od kvality a  kon-
zistentnosti dátových kódov. 
37.  V roku 2000 mal systém CRIS vytýčené ciele poskytovať okamžité a  kon-
solidované finančné informácie o  projektoch a  programoch v  oblasti 
vonkajších opatrení (pozri bod 31). Dvor audítorov kontroloval, či dátové 
kódy v  systéme CRIS boli zadefinované tak, aby účinne prispeli k  dosiah -
nutiu tohto cieľa. 
RÁMČEK 	2
NEEFEKTÍVNY 	PRENOS 	DÁT 	MEDZI 	SYSTÉMAMI 	CRIS 	A ABAC
Rozhranie systémov CRIS a  ABAC nepodporuje výmenu dát. Systém ABAC síce vykonáva automatické 
kontroly úplnosti a  konzistentnosti údajov týkajúcich sa finančných transakcií pred ich zaznamenaním, 
ale vzhľadom na to, že kontroly uskutočnené systémom ABAC sa nie vždy úplne zhodujú s  kontrolami 
v systéme CRIS, stáva sa, že údaje týkajúce sa finančnej transakcie sú niekedy pri prenose zo systému 
CRIS do systému ABAC zablokované, t. j. v  neskoršom štádiu overovacieho postupu. Údaje je potom 
potrebné opraviť a  znovu ich potvrdiť v  systéme CRIS a  druhýkrát ich preniesť do systému ABAC. 
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)21
38.  Dvor audítorov zistil, že z  dôvodu postupného vývoja systému, ktorý ne -
bol dostatočne formalizovaný (pozri bod 27), bolo niekoľko z  viac než sto 
zoznamov dátových kódov vyhotovených dvojmo. Duplikované zoznamy 
dátových kódov sa môžu po čase začať líšiť. Konsolidácia a  odsúhlaso -
vanie údajov sú takisto zložitejšie, časovo náročnejšie a  náchylnejšie na 
chyby. Pred niekoľkými rokmi začal projekt racionalizácie usporiadania 
dátových kódov v  systéme CRIS pomocou ich uloženia v  spoločnej tabuľ -
ke. Projekt však nebol dokončený a  systém bol ponechaný v  hybridnom 
stave, keď sú niektoré zoznamy dátových kódov naďalej uložené v  roz-
dielnych alebo duplikovaných tabuľkách.
39.  Dvor audítorov našiel i  niekoľko zoznamov kódov s  hodnotami, ktoré sa 
navzájom nevylučovali, čo bránilo účinnej konsolidácii dát. Napríklad 
modul Faktúry, ako mnohé iné moduly systému CRIS, bol uvedený v  zo-
zname kódov predstavujúcich zemepisné oblasti. Niektoré kódy v  tom -
to zozname označovali krajiny, zatiaľ čo iné označovali skupiny krajín. 
Z tohto dôvodu sa niektoré záznamy o  platbách uskutočnené v  určitej 
krajine uvádzali kódom tejto krajiny, zatiaľ čo iné sa uvádzali kódom 
širšieho zemepisného regiónu, ku ktorému táto krajina patrí. Získať zo 
systému CRIS takýto zoznam alebo informácie o  celkovej výške platieb 
vyplatených príjemcom v  danej krajine nie je vôbec ľahké. Príklad je 
uvedený v  rámčeku 3 .
40.  Systém CRIS podobne nemožno ľahko používať na spočítavanie celkovej 
sumy vynaloženej na danú politiku alebo financovanej z  daného finanč -
ného nástroja. V  zozname domén používaných na priradenie záznamov 
z rôznych modulov systému CRIS k  danej doméne sa miešajú zemepisné 
zóny (napríklad Ázia), finančné nástroje (napríklad TACIS15) a tematické 
oblasti (napríklad bezpečnosť potravín).15 Technická pomoc 
Spoločenstvu nezávislých 
štátov.
RÁMČEK 	3
NEJEDNOZNAČNÉ 	KÓDY 	ZEMEPISNÝCH 	OBLASTÍ 	V ZÁZNAMOCH 	O PLATBÁCH
Jeden záznam o  platbe v  systéme CRIS by sa mohol vzťahovať na Tanzániu, zatiaľ čo druhý na geogra -
fickú oblasť nazývanú „južná Sahara“. Zoznam platieb vzťahujúcich sa na Tanzániu by obsahoval prvý 
záznam, no druhý nie, hoci časť druhej platby mohla smerovať do Tanzánie.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)22
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)16 Dvor audítorov vo svojej 
výročnej správe o  ERF 
za rozpočtový rok 2005 
poznamenal: „nedostatky 
počítačového informačného 
systému riadenia (CRIS), 
najmä jeho systém 
kódovania, však neumožňujú 
ústrediu Komisie vykonávať 
účinný celkový dohľad 
nad mikroprojektovými 
programami. Napríklad 
ešte stále je ťažké vytvoriť 
spoľahlivý zoznam 
mikroprojektových 
programov, ktoré boli 
implementované alebo sú 
vo fáze implementácie. Ide 
o všeobecnejší problém, 
a nie špecifický problém 
týkajúci sa mikroprojektových 
programov (...) “. 
Dvor audítorov vo svojej 
výročnej správe za rok  2006 
upozornil aj na to, že: 
„Spoločný informačný systém 
Relex (CRIS) poskytuje údaje 
pre každodenné riadenie 
projektov. Najmä z  dôvodu 
obmedzení spojených 
s definíciou údajov systém 
neumožňuje dosiahnuť určité 
potrebné analýzy finančných 
informácií. “
Dvor audítorov vo svojej 
osobitnej správe č. 4/2009 
„Riadenie zapojenia 
neštátnych subjektov do 
rozvojovej spolupráce ES 
Komisiou “ poukázal na to, že: 
„V súčasnosti v  EuropeAid 
neexistuje žiadny ľahko 
prístupný zdroj údajov vo 
veci financovania neštátnych 
subjektov (...). Údaje 
v systéme CRIS sú neúplné 
a identifikácia subjektov 
nespoľahlivá. “
17 Pozri poznámku pod čiarou 
č. 12.
18 Dvor audítorov vo svojej 
výročnej správe o ERF 
za rozpočtový rok 2008 
poukázal na to, že: „užívatelia 
systému (CRIS) majú často 
technické problémy, ktoré 
môžu mať vplyv na správnosť 
realizovaných transakcií (často 
sa stáva, že sa platby realizujú 
po termínoch z dôvodu 
nedostupnosti systému)“.41.  Konsolidácia údajov, predovšetkým finančných údajov, v  systéme CRIS 
na účely predkladania správ sa preto výrazne komplikuje. Tento stav má 
negatívny dosah na efektívnosť a  účinnosť systému CRIS ako nástroja na 
predkladanie správ a  riadenie16. 
PRETRVÁVAJÚCE 	PROBLÉMY 	S UŽÍVATEĽSKOU 	PRÍSTUPNOSŤOU
42.  Podľa „Oznámenia Komisii o  zlepšovaní riadenia informačných techno -
lógií v  Komisii“17,musia byť informačné systémy zamerané na užívateľov 
a spĺňať potreby užívateľov. Používatelia tak majú dobré predpoklady na 
to, aby poskytli informácie o  účinnosti informačného systému z  hľadiska 
plnenia ich potrieb.
43.  Dvor audítorov uskutočnil v  máji 2011 prieskum medzi užívateľmi systé -
mu CRIS v  delegáciách EÚ, ktorého cieľom bolo zhodnotiť, do akej miery 
sa táto populácia užívateľov systému CRIS stretla s  určitými problémami. 
Z 92 delegácií, ktorým bol zaslaný dotazník, zaslalo odpoveď 44 delegácií. 
Na základe analýz týchto odpovedí možno vyvodiť tieto hlavné závery: 
 οPoužívatelia systému CRIS majú problém s  dlhými a  častými výpad -
kami dostupnosti systému (14 delegácií zo 44 uviedlo prípady, kedy 
systém nebol dostupný viac než týždeň);
 οV roku 2010 takmer všetky delegácie (41 zo 44), ktoré sa zúčastnili na 
prieskume, oneskorene zaznamenávali alebo validovali transakcie, čo 
bolo zapríčinené koncepčnými nedostatkami systému CRIS18;
 ο21 respondentov zo 44 sa domnievalo, že pre ťažkosti pri interpretácii 
či preklade dátových kódov sa niektoré dátové kódy niekedy zadávali 
na základe odhadu;
 ο6 delegácií zo 44 uviedlo, že pre omeškania systému CRIS vznikli Ko -
misii výdavky; dve z  týchto delegácií odhadli sankcie či straty na 
300 EUR v  jednom prípade a  na 3  000 EUR v  druhom prípade. 
44.  Výsledky prieskumu Dvora audítorov sú podporené výsledkami dvoch 
prieskumov, ktoré uskutočnila Komisia v  roku 2008 a  2010, ktoré zahŕňali 
používateľov systému CRIS v  ústredí Komisie i  v delegáciách EÚ. Z  týchto 
prieskumov vyplynulo, že mienka používateľov o  systéme sa síce zlepšila, 
no i naďalej zostáva nejednoznačná, ako sa uvádza v  grafe 3 .
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)23
RIADENIE 	SYSTÉMU 	CRIS 	ZATIAĽ 	NIE	JE	NATOĽKO 	
ÚČINNÉ, 	ABY 	SA	ZABEZPEČILA 	INTEGRITA 	ÚDAJOV
45.  Pre účinný informačný systém je charakteristické, že okrem poskytova -
nia údajov musí zabezpečiť aj integritu údajov. Integrita údajov sa týka 
schopnosti informačného systému vyprodukovať očakávaný výsledok 
správne a  v plnom rozsahu, aby bolo možné sa naň spoľahnúť19.
46.  Z hľadiska bezpečnosti považuje Komisia systém CRIS za kritický, inými 
slovami, za systém, ktorý by pri strate integrity alebo dostupnosti mohol 
ohroziť pozíciu Komisie vo vzťahu k  inými inštitúciám, členským štátom 
alebo tretím stranám20.19 Rozhodnutie Komisie 
C(2006) 3602.
20 V rozhodnutí Komisie 
C(2006) 3602 sa stanovuje, 
že kritické informačné 
systémy sú systémy, ktoré 
by pri strate integrity alebo 
dostupnosti mohli ohroziť 
pozíciu Komisie vo vzťahu 
k inými inštitúciám, členským 
štátom alebo ďalším stranám; 
mohlo by dôjsť k poškodeniu 
mena Komisie alebo ďalších 
inštitúcií v očiach členských 
štátov alebo verejnosti, 
k veľmi vážnej ujme 
právnických alebo fyzických 
osôb, prekročeniu rozpočtu 
alebo výraznej finančnej 
strate s veľmi vážnymi 
negatívnymi dôsledkami 
na financie Komisie.
GRAF 	3
VÝVOJ 	NÁZORU 	POUŽÍVATEĽOV 	SYSTÉMU 	CRIS 	TÝKAJÚCEHO 	SA	VIACERÝCH 	ASPEKTOV 	
SYSTÉMU 	V ROKOCH 	2008 AŽ 2010 	A NA 	ŠKÁLE 	OD	1	(SLABÉ) 	DO	5	(VÝBORNÉ)
1 2 3 4 5Celkové hodnotenieInformácie v príručkáchPrístup k príručkámBezpečnosťSchopnosť reagovaťDostupnosťUžívateľská prístupnosťFunkcieSpoľahlivosťVyhľadávanie
2010 2008
Zdroj : Pracovný dokument Komisie – Výsledky zisťovania v roku 2010 „Systém CRIS – Váš názor“, február 2011.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)24
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)47.  Komisia uskutočnila viaceré zabezpečenia, čím prispela k  integrite údajov 
systému CRIS:
 οv softvéri systému CRIS sú zabudované automatické kontroly;
 οkaždú finančnú transakciu zapísanú do systému CRIS musí validovať 
niekoľko rozličných úradníkov;
 οmalá skupina úradníkov, tzv. tím pre kvalitu údajov, na úrade Euro -
peAid vykonáva kontroly kvality údajov a  koordinuje opravy veľkého 
počtu nesprávnych alebo chýbajúcich údajov21;
 οsprávy z  vnútorného a  externého auditu pravidelne upozorňujú na 
problémy systému s  kvalitou údajov a  obsahujú odporúčania; 
 οnásledné kontroly vykonávané na vzorkách finančných transakcií tak -
tiež odhalili problémy s  kvalitou dát.
48.  Dvor audítorov uskutočnil testovanie vecnej správnosti na súboroch dá -
tových záznamov systému CRIS, aby overil, či informačný systém účinne 
zabezpečuje integritu údajov. Dvor audítorov konkrétne kontroloval, či 
príslušné dátové záznamy boli úplné, platné a  aktuálne:
ÚplnéVšetky transakcie sú zaznamenané a všetky príslušné dátové 
polia vyplnené
PlatnéÚdaje v celom informačnom systéme sú konzistentné (záznamy 
si neodporujú) a dátové záznamy zobrazujú stav, ktorý by sa zistil 
i kontrolou na mieste
Aktuálne Informácie sú zachytené v určenom čase
CHÝBAJÚCE 	DÁTOVÉ 	ZÁZNAMY
49.  Dvor audítorov zistil, že záznamy o  faktúrach boli zadávané priamo do 
systému ABAC, a  nie do systému CRIS. Z  tohto dôvodu bolo niekedy po -
trebné vytvoriť v  systéme CRIS záznamy o  jednorazových platbách, aby 
si výsledné sumy v  systémoch CRIS a  ABAC zodpovedali. Dvor audítorov 
našiel 118 takýchto záznamov o  odsúhlasení (31 záznamov v  roku 2009 
v celkovej sume 65 mil. EUR a  87 záznamov v  roku 2010 predstavujúcich 
celkovú sumu 175 mil. EUR). Pomocou týchto záznamov o  jednorazových 
platbách sa však nepodarilo vykompenzovať nedostatočne podrobné 
záznamy v  systéme CRIS. Predovšetkým neboli priraďované do konkrétnej 
zemepisnej oblasti (pozri bod 39). Priame vkladanie záznamov o  faktú -
rach do systému ABAC má negatívny dosah na schopnosť systému CRIS 
poskytovať konsolidované informácie.21 Podľa dokumentov 
vedenia Komisie zistil 
tím pre kvalitu údajov 
v roku 2010 80 000 chýb 
v údajoch a pri viac než 
70 000 z nich sa podieľal na 
koordinácii opráv.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)25
50.  Možnosti pripájať k  dátovým záznamom dokumenty sa zatiaľ systematic -
ky nevyužívali. Napríklad k  tretine uzavretých alebo aktívnych záznamov 
o rozhodnutiach, ktoré boli aktualizované v  roku 2010, neboli pripojené 
žiadne dokumenty. Podobne k  14 % uzavretých alebo aktívnych zázna -
mov o  zmluvách podpísaných v  roku 2009  alebo  2010 nebol pripojený 
žiaden dokument. Efektívnosť a  účinnosť systému z  hľadiska projekto -
vého riadenia a  prístupu k  dokumentom sú tak obmedzené.
51.  Dvor audítorov okrem toho zistil, že v  niektorých prípadoch nebola vy -
užitá možnosť, ktorú poskytuje systém CRIS, aby sa prepojili záznamy 
z rôznych modulov, ktoré súvisia s  rovnakým projektom, a  tým sa použí -
vateľom umožnilo využívať všetky záznamy súvisiace s  príslušným opat -
rením (pozri bod 10). Napríklad 9  000 zo 105  000 záznamov o  zmluvách 
(9 %) nebolo prepojených so žiadnym rozhodnutím o  financovaní. Po -
dobne len 300 z  3 000 uzavretých alebo aktívnych záznamov o  auditoch22 
(10 %) sa nespájalo so žiadnym záznamom o  zmluve alebo rozhodnutí23. 
Efektívnosť systému CRIS ako nástroja projektového riadenia tým bola 
obmedzená. 
52.  Komisia ako člen výboru OECD pre rozvojovú pomoc (DAC) pravidelne 
prekladá OECD správy o  svojich činnostiach v  oblasti vonkajšej pomoci. 
Patrí k  nim klasifikácia príslušných činností podľa štandardnej kategori -
zácie (sektorové kódy DAC). V  systéme CRIS možno k  záznamom o  zmlu -
vách a  projektoch priradiť sektorový kód DAC. Takmer všetky záznamy 
o zmluvách boli prepojené takýmto kódom, zatiaľ čo v  prípade záznamov 
o projektoch bolo prepojených len 30  % týchto záznamov. Vzhľadom na 
túto situáciu nie je možné využívať údaje zo systému CRIS na vytvore -
nie spoľahlivých štatistík podľa kodifikácie DAC organizácie OECD (pozri 
rámček 4 ).22 Týkajú sa auditov 
vonkajších operácií, ktoré 
obvykle uskutočňujú 
externé audítorské firmy 
kontrahované Komisiou.
23 Dvor audítorov už vo svojej 
výročnej správe za rozpočtový 
rok 2004 upozornil na to, 
že: „informácie o všetkých 
auditoch vrátane tých, 
ktoré boli dohodnuté 
implementačnými 
organizáciami, by sa mali 
zaznamenávať v systéme 
CRIS a mali by sa prepojiť 
s príslušnými informáciami 
týkajúcimi sa projektového 
manažmentu“. Podobné 
odporúčanie vydal Dvor 
audítorov aj vo výročnej 
správe za rozpočtový 
rok 2005.
RÁMČEK 	4
PROJEKTY 	NEMOŽNO 	ZORADIŤ 	PODĽA 	SEKTOROVÉHO 	KÓDU 	DAC 	
Vzhľadom na to, že len 30  % záznamov o  projektoch v  systéme CRIS má sektorový kód DAC, výsledkom 
vyhľadávania všetkých záznamov o  projektoch týkajúcich sa napríklad „ochrany vodných zdrojov“ by 
bol zoznam príslušných projektov, ktorý by pravdepodobne nebol úplný a  ani spoľahlivý. 
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)26
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)24 Dvor audítorov vo 
svojej výročnej správe za 
rozpočtový rok 2008 uviedol: 
„Testovaním transakcií 
sa zistilo, že informácie 
v systéme CRIS nie sú vždy 
úplne presné. Boli zistené 
chyby kodifikácie v údajoch 
o platbách a tiež v údajoch 
o záväzkoch (napr. v prípade 
projektov a/alebo zmlúv, kde 
nebol správne zaznamenaný 
kód CRIS krajiny). Spoľahlivosť 
účtovnej závierky Komisie 
mohli ovplyvniť i iné chyby 
(týkajúce sa napríklad 
dátumov skončenia platnosti 
bankových záruk a spôsobov 
riadenia projektov/zmlúv).NEPLATNÉ 	DÁTOVÉ 	ZÁZNAMY
53.  Dvor audítorov v  systéme CRIS nenašiel žiadne duplicitné finančné zázna -
my, napr. o  transakciách, ktoré by boli zaznamenané viac než jedenkrát.
54.  Dvor audítorov však našiel záznamy, ktoré neboli doložené skutočnou 
finančnou transakciou alebo prevádzkovou udalosťou. Niekedy boli vy -
tvorené takéto záznamy, bežne nazývané používateľmi systému CRIS 
i „prázdne“ záznamy, na vyriešenie technických obmedzení systému. 
Ukázalo sa, že z  15 000 záznamov o  zmluvách uzavretých v  systéme 
CRIS v  rokoch 2009 a  2010 bolo 100 záznamov o  zmluvách „prázdnych“. 
Existencia takýchto záznamov môže konsolidované údaje skresliť, pou -
žívateľov pravdepodobne zmätie a  povedie k  chybám a  neefektívnosti.
55.  Dvor audítorov zistil, že v  záznamoch systému CRIS boli nekonzistentné 
hodnoty údajov. Napríklad:
 ο2 % zo 6  000 záznamov z  auditu malo provizórny status, hoci pri nich 
bol uvedený už minulý dátum prijatia záverečnej správy; 
 οv 7 % z 2 300 uzavretých záznamov o  zmluvách s  dátumom podpisu 
v roku 2009  alebo  2010 predchádzal dátum začiatku implementácie 
dátumu podpisu; 
 οv 1 % z 5 000 záznamov o  rozhodnutiach malo status aktívny, hoci 
pri nich bolo uvedený už minulý dátum ukončenia.
 Tieto nezrovnalosti často poukazujú na existenciu nesprávnych dátových 
záznamov alebo administratívnych chýb24.
56.  Dvor audítorov zistil, že v  niektorých záznamoch sa vyskytovali rozdiely 
medzi systémom CRIS a  dátovými skladmi systému ABAC, ktorý je ústred -
ným systémom Komisie poskytujúcim vedeniu konsolidované finančné 
a účtovné informácie. 
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)27
25 Pozri poznámku pod čiarou 
č. 2.
26 V článku 61 nariadenia 
o rozpočtových pravidlách 
sa uvádza: „Každý orgán 
vymenuje účtovníka, ktorý 
je zodpovedný za: (...) 
ustanovenie a potvrdzovanie 
platnosti systémov 
účtovníctva a podľa potreby 
potvrdzovanie platnosti 
systémov poskytovania alebo 
zdôvodňovania informácií 
o účtovníctve (...)“.
27 V pravidlách na 
vykonávanie nariadenia 
o rozpočtových pravidlách 
sa v článku 57 uvádza, že 
„ak systémy finančného 
hospodárenia vytvorené 
povoľujúcim úradníkom 
zabezpečujú údaje pre účty 
orgánu alebo sa používajú 
na zdôvodňovanie údajov 
v týchto účtoch, účtovník 
musí súhlasiť so zavedením 
alebo úpravou takýchto 
systémov“.ONESKORENÉ 	ZADÁVANIE 	ÚDAJOV
57.  Z hľadiska včasnosti zadávania údajov do systému CRIS Dvor audítorov 
našiel záznamy, pri ktorých vznikli omeškania medzi dátumom prevádz -
kovej udalosti ( business event ) a jej zaregistrovaním v  systéme. V  Komisii 
je napríklad štandardom zaznamenávať faktúry do piatich dní od ich 
prijatia. Avšak v  roku 2010 bola v  tejto lehote v  systéme CRIS zapísaná 
len polovica faktúr a  13 % faktúr nebolo zapísaných ani po mesiaci od 
prijatia. Podobne v  roku 2010 uplynulo medzi prijatím správy z  kontroly 
Komisiou a  jej pripojením k  príslušnému záznamu z  kontroly v  systéme 
CRIS v  priemere šesť týždňov.
NEDOSTATOČNÁ 	BEZPEČNOSŤ 	SYSTÉMU 	A JEHO 	
ÚDAJOV 	
NEJASNÁ 	DEFINÍCIA 	ZODPOVEDNOSTI 	ZA	BEZPEČNOSŤ 	ÚDAJOV
58.  V rozhodnutí Komisie C(2006) 3602 o  bezpečnosti jej informačných sys -
témov25 sa uvádza, že každý generálny riaditeľ musí vymenovať aspoň 
jedného miestneho úradníka v  oblasti bezpečnosti informácií, ktorý má 
zodpovedať za to, že poskytovatelia služieb IT a  dodávatelia systémov 
zavedú primerané bezpečnostné opatrenia. Taktiež sa v  ňom uvádza, že 
generálne riaditeľstvá môžu delegovať celú implementáciu alebo časť 
implementácie a  riadenia svojich bezpečnostných plánov horizontálnym 
útvarom, akými je generálne riaditeľstvo pre informatiku. V  takýchto prí -
padoch však musia generálni riaditelia zabezpečiť, aby príslušný útvar 
uplatňoval potrebné bezpečnostné opatrenia. Na účely zaznamenania 
podmienok zastupovania je medzi jednotlivými stranami potrebné vy -
hotoviť dohodu o  úrovni poskytovaných služieb, v  ktorej sú vymedzené 
konkrétne opatrenia na monitorovanie implementácie. 
59.  V nariadení o  rozpočtových pravidlách sa okrem iného uvádza, že úč -
tovník inštitúcie je zodpovedný za potvrdenie platnosti informačných 
systémov určených na poskytovanie alebo zdôvodnenie účtovných 
údajov26. V pravidlách na vykonávanie nariadenia o  rozpočtových pra -
vidlách sa špecifikuje, že účtovník musí dať súhlas pred zmenou takýchto 
systémov27.
60.  Dvor audítorov zistil, že postupy a  úlohy v  súvislosti s  pridelením, údrž -
bou a  odňatím prístupových práv užívateľov k  systému CRIS boli zdoku -
mentované. Na všeobecnejšej úrovni však nebola jasne stanovená zod -
povednosť za riadenie systému CRIS. Konkrétne miestny úradník úradu 
EuropeAid v  oblasti bezpečnosti informácií nenesie za riadenie systému 
CRIS žiadnu zodpovednosť.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)28
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)28 V čase auditu Dvora 
audítorov ešte neboli 
v systéme CRIS potvrdené 
účtovné údaje týkajúce sa 
operácií financovaných z ERF.
29 ŠVK č. 12.
30 Pozri poznámku pod 
čiarou č. 2.61.  Medzi úradom EuropeAid, vlastníkom systému CRIS a  Generálnym ria -
diteľstvom pre informatiku, na ktoré boli delegované úlohy úradu Eu -
ropeAid, nebola podpísaná žiadna dohoda o  úrovni poskytovaných slu -
žieb, konkrétne zodpovednosť za zabezpečenie serverov, na ktorých je 
umiestnený softvér a  dáta systému CRIS. Bez tohto dokumentu nie sú 
jasné zodpovedajúce povinnosti príslušných generálnych riaditeľov. 
62.  V júli 2008 účtovník Komisie potvrdil systém CRIS ako miestny systém na 
poskytovanie a  zdôvodnenie účtovných údajov súvisiacich s  transakcia -
mi financovanými zo všeobecného rozpočtu EÚ28. Napriek významným 
zmenám, ktoré sa v  systéme CRIS v  roku 2010 vykonali, sa CRIS neobjavil 
v zozname zmien oznámených účtovníkovi Komisie za daný rok v  rozpore 
s tým, čo sa stanovuje v  pravidlách na vykonávanie nariadenia o  rozpoč -
tových pravidlách (pozri bod 59). 
NEDOSTATKY 	OSLABUJÚ 	SCHOPNOSŤ 	SYSTÉMU 	ZACHOVAŤ 	
DÔVERNOSŤ 	A INTEGRITU 	ÚDAJOV 	
63.  Podľa štandardov vnútornej kontroly Komisie je potrebné, aby systémy 
informačnej technológie, ktoré používa generálne riaditeľstvo, boli chrá -
nené pred ohrozeniami dôvernosti a  integrity údajov29.
64.  Dvor audítorov našiel dva problémy, ktoré vyvolávajú obavy ohľadom 
schopnosti systému CRIS zachovávať dôvernosť (pozri bod 65) a  integritu 
(pozri bod 67) údajov.
65.  Dôvernosť údajov sa týka predovšetkým diskrétnej povahy údajov, ku 
ktorým majú prístup len oprávnené osoby30. V prípade systému CRIS je 
prístup k  systému automaticky pridelený štatutárnym i  externým po -
užívateľom v  Komisii na GR pre rozvoj a  spoluprácu  – EuropeAid, GR 
pre rozšírenie, GR pre humanitárnu pomoc a  civilnú ochranu (ECHO), 
útvaru pre nástroje zahraničnej politiky, ako aj zamestnancom Komisie 
v delegáciách EÚ. Na požiadanie je prístup pridelený dočasným exter -
ným používateľom z  týchto rovnakých útvarov a  zamestnancom ďalších 
útvarov a  Európskeho dvora audítorov. V  niektorých prípadoch je prístup 
do systému umožnený i  používateľom mimo inštitúcií.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)29
66.  Systém CRIS neobsahuje štandardný mechanizmus na obmedzenie prí -
stupových práv užívateľov na niektoré kategórie údajov. Vo dvoch kon -
krétnych prípadoch museli byť ad hoc  vytvorené technické mechanizmy, 
aby citlivé dokumenty neboli prístupné všetkým užívateľom31. Okrem 
týchto dvoch výnimiek majú všetci používatelia systému CRIS automatic -
ký prístup k  všetkým údajom systému CRIS. V  tejto situácii je dôvernosť 
údajov systému CRIS spochybnená, predovšetkým v  prípade niekoľkých 
externých užívateľov systému. 
67.  Na zabezpečenie integrity údajov je nutné prijať opatrenia, ktoré zaru -
čia, že informačný systém a  spracované informácie možno meniť len na 
základe premyslenej a  legitímnej činnosti32. Systém CRIS obsahuje okrem 
iných funkcií aj mechanizmy, ktoré zamestnancom finančného oddele -
nia umožnia potvrdzovať transakcie v  systéme33. Dvor audítorov našiel 
záznamy o  potvrdzovaní finančných transakcií oprávnenou osobou, ktoré 
boli zmenené ďalšou osobou. 
NEÚPLNÁ 	SYSTÉMOVÁ 	DOKUMENTÁCIA 	
68.  Systémová dokumentácia je dôležitým nástrojom pre pracovníkov vývoja 
IT a užívateľov systému na zaistenie bezpečnosti a  najmä integrity údajov. 
Táto dokumentácia im umožňuje porozumieť tomu, ako systém spracúva 
údaje a  ako by mali byť interpretované jednotlivé údaje a  kódy. Vývojo -
vým pracovníkom umožňuje predovšetkým zachovávať konzistentnosť 
systému pri jeho úpravách a  užívateľom zas vkladať správne údaje na 
správne miesto. V  pravidlách na vykonávanie nariadenia o  rozpočtových 
pravidlách sa uvádza, že je potrebný úplný a  aktuálny opis pre počítačové 
systémy používané na spracovanie operácií na plnenie rozpočtu34. V kaž-
dom takomto popise je potrebné vymedziť obsah všetkých dátových polí 
a opísať spôsob, akým systém spracováva každú jednu operáciu. Musí sa 
podrobne uviesť, akým spôsobom systém zaručuje existenciu úplného 
záznamu o  audite ( audit trail ) pre každú jednu operáciu.
69.  Dvor audítorov zistil, že chýbala dokumentácia k  obsahu dátových polí  – 
dátový glosár  – v prípade dvoch z  ôsmich modulov systému CRIS vybra -
ných na audit (pozri bod 22). Dátový glosár zvyšných šiestich modulov 
bol úplný a  aktuálny. 31 Boli vytvorené ad hoc 
obmedzenia prístupových 
práv užívateľov pre modul 
Výzva na predkladanie ponúk 
a pre záznamy o zmluvách 
označené ako dôverné.
32 Pozri poznámku pod 
čiarou č. 2.
33 V nariadení o rozpočtových 
pravidlách v článku 84 sa 
uvádza, že „v prípadoch, keď 
sa príjmové a výdavkové 
operácie riadia pomocou 
počítačových systémov, môžu 
sa dokumenty podpisovať 
počítačovým alebo 
elektronickým postupom“.
34 Článok 107 nariadenia 
(ES, Euratom) č. 2342/2002.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)30
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)70.  Dokumentácia funkčnej analýzy opisujúca, ako systém spracúva jednotli -
vé operácie, bola k  dispozícii pri všetkých moduloch vybraných na audit. 
Všeobecne však bola technická architektúra systému nedostatočne zdo -
kumentovaná. Napríklad vzťahová integrita medzi rozličnými dátovými 
tabuľkami v  systéme CRIS nebola zdokumentovaná35. 
71.  Okrem modulu Hodnotenia, ktorý nebol využívaný (pozri rámček 1 ), Dvor 
audítorov zistil, že ku každému kontrolovanému modulu bola k  dispozícii 
príručka pre užívateľov. V  troch prípadoch zo siedmich však táto užíva -
teľská príručka bola čiastočne zastaraná alebo neúplná. 
72.  Systém CRIS obsahuje systém záznamov o  audite, ktorý v  zásade umož -
ňuje opätovne vytvoriť históriu úprav údajov, t. j. ktorý užívateľ a  kedy 
uskutočnil daný záznam. Údaje o  audit triale však neboli dostupné cez 
užívateľské rozhranie; mali k  nim prístup len zamestnanci IT a  výklad 
týchto údajov si vyžadoval dobrú znalosť IT architektúry systému. Možná 
užitočnosť audit trialu tak bola obmedzená len na výnimočné prípady 
na osobitnú žiadosť. 
NEDOSTATOČNÉ 	MONITOROVANIE 	SPRACOVÁVANIA 	OSOBNÝCH 	
ÚDAJOV 	
73.  Nariadenie (ES) č. 45/2001 stanovuje pravidlá spracovania osobných úda -
jov. Konkrétne sa v  ňom uvádza, že kontrolór údajov vopred informuje 
úradníka Komisie pre ochranu údajov36. 
74.  Kontrolóri údajov zaslali úradníkovi Komisie pre ochranu údajov štyri 
oznámenia o  spracovaní osobných údajov v  systéme CRIS. Jedno sa tý -
kalo systému CRIS ako celku a  druhé ďalších troch konkrétnych modulov. 
Dvor audítorov však identifikoval dokumenty, ktoré obsahovali osobné 
údaje a  boli pripojené k  záznamom systému CRIS bez toho, aby sa na 
ne vzťahovalo niektoré z  týchto oznámení. Obsahovali viac než 2  000 
životopisov, ktoré boli pripojené k  záznamom vo viacerých moduloch 
CRIS a  ku ktorým mohli mať prístup všetci užívatelia CRIS (pozri body 65 
a 66). 35 Vzťahová integrita 
napríklad znamená, že 
záznam v module Zákazky 
nemôže byť vymazaný 
zo systému, ak sa naň 
odkazuje v module Platby; 
tento špecifický vzťah by 
zabezpečil, či platba je vždy 
spätne prepojená na zákazku 
a že nebudú existovať 
„osirotené“ platby.
36 V nariadení (ES) č. 45/2001 
v článku 25 sa uvádza: 
„prevádzkovateľ oznámi 
vopred úradníkovi pre 
ochranu údajov akúkoľvek 
operáciu spracovania alebo 
súbor takýchto operácií 
určených na splnenie 
jediného účelu alebo 
niekoľkých súvisiacich účelov“.’
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)31
ZÁVERY A ODPORÚČANIA
75.  Dvor audítorov dospel k  záveru, že systém CRIS prevažne účinne reaguje 
na informačné potreby Komisie v  oblasti vonkajších opatrení. V  systéme 
však aj po desiatich rokoch vývoja pretrvávajú určité nedostatky. Týkajú 
sa predovšetkým definovania úlohy systému CRIS vo vzťahu k  účtovnému 
systému Komisie, nedostatkov pri vkladaní dátových kódov, nedostatoč -
nej účinnosti zabezpečenia integrity údajov a  všeobecnejšie nedosta -
točnej bezpečnosti systému a  jeho údajov. Niektoré z  týchto vznesených 
pripomienok potvrdzujú ďalšie pripomienky v  predchádzajúcich sprá -
vach Dvora audítorov. 
76.  Cieľom Komisie pri zavedení systému CRIS v  roku 2002 bolo, aby mohla 
poskytovať okamžité a  konsolidované finančné informácie o  projektoch 
a programoch týkajúcich sa oblasti vonkajších opatrení. Systém CRIS bol 
odvtedy neustále prispôsobovaný, aby reagoval na nové špecifické potre -
by informácií a  v dôsledku tohto vývoja bol systém podstatne zmenený. 
Systém CRIS teraz okrem finančných aspektov vonkajších opatrení zahŕňa 
aj mnohé ich prevádzkové aspekty. Medzičasom sa vyvinul aj účtovný 
informačný systém Komisie, ktorý poskytuje mnohé nové funkcie. Avšak 
napriek týmto zmenám nebola nikdy oznámená nová definícia úlohy 
a cieľov systému CRIS. Predovšetkým už nie je primerane vymedzená 
úloha systému CRIS vo vzťahu k  účtovnému systému Komisie. Mnohé 
jeho funkcie totiž CRIS opakuje. 
Je potrebné vymedziť plánovanú úlohu systému CRIS ako informačného 
systému, predovšetkým vo vzťahu k účtovnému systému Komisie ABAC. 
Komisia by sa predovšetkým mala zamerať na zníženie duplicitných 
funkcií systému ABAC v systéme CRIS. ODPORÚČANIE 	1
77.  Komisia od roku 2008 prijala opatrenia, ktorými zabezpečila, aby vývoj 
systému CRIS reagoval na náležite identifikované informačné potre -
by. Všetky vývojové projekty CRIS sa v  súčasnosti schvaľujú na základe 
koncepčného dokumentu, v  ktorom sú opísané ciele projektu, riziká 
a prostriedky. Okrem toho sa v  súčasnosti využíva metodika projektové -
ho riadenia. 
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)32
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)78.  Postupný a  nedostatočne sformalizovaný vývoj systému CRIS v  ro-
koch  2005  až 2008 spôsobil, že v  systéme sa nachádzajú nedostatočne 
definované dátové kódy. Dvor audítorov zistil, že viaceré zoznamy kódov 
boli vyhotovené dvojmo a  ďalšie obsahovali kódy, ktoré sa navzájom 
nevylučujú. V  dôsledku toho je konsolidácia údajov obzvlášť zložitá a  ná-
chylná na chyby. Konkrétne nie je jednoduché využívať systém CRIS na 
poskytnutie súhrnných údajov týkajúcich sa vonkajších opatrení podľa 
krajiny príjemcu, finančného nástroja alebo politiky. 
79.  So zreteľom na integritu údajov systému CRIS Dvor audítorov zistil, že 
niektoré informácie chýbajú, nie sú platné alebo neboli aktualizované. 
Tieto nedostatky oslabili spoľahlivosť systému a  jeho efektívnosť a  účin -
nosť ako nástroja riadenia.
Zoznamy dátových kódov systému CRIS by mali byť vysvetlené, aby 
boli jedinečné a hodnoty údajov sa navzájom vylučovali. Okrem toho 
je potrebné upraviť súčasné kontroly kvality údajov (kontroly, procesy) 
a posilniť účinné zabezpečenia, ktoré zaistia spoľahlivosť údajov. Tými -
to opatreniami by sa malo najmä zabezpečiť, aby systém CRIS účinne 
a efektívne poskytoval súhrnné informácie podľa krajiny príjemcu, ob -
lasti politiky a finančného nástroja.ODPORÚČANIE 	2
80.  Z prieskumu medzi používateľmi systému CRIS v  delegáciách EÚ, ktorý 
uskutočnil Dvor audítorov, vyplynulo, že majú ťažkosti s  používaním systé -
mu. Delegácie konkrétne upozornili na dlhé a  časté výpadky dostupnosti 
systému, omeškania pri zaznamenávaní transakcií zapríčinené koncepč -
nými nedostatkami systému a  ťažkosti s  interpretáciou dátových kódov. 
S ohľadom na veľkosť a rôznorodosť súboru užívateľov systému CRIS je 
potrebné pri jeho ďalšom vývoji venovať pozornosť zlepšovaniu jeho 
užívateľskej prístupnosti.ODPORÚČANIE 	3
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)33
81.  Dvor audítorov zistil, že Komisia zatiaľ dostatočne nezabezpečila systém 
a jeho údaje. Napriek tomu, že boli stanovené postupy na spravovanie 
prístupových práv užívateľov, zodpovednosť za bezpečnosť údajov v  sys-
téme CRIS nebola jasne vymedzená. Okrem toho niektoré systémové 
nedostatky obmedzili jeho efektívnosť a  účinnosť pri zachovávaní dô -
vernosti a  integrity údajov. Dvor audítorov taktiež zistil, že spracovanie 
osobných údajov nebolo dostatočne monitorované. 
Mala by byť stanovená zodpovednosť za riadenie bezpečnosti údajov 
systému CRIS. Malo by sa vykonať celkové hodnotenie rizika IT. Náležitú 
pozornosť je potrebné venovať najmä ochrane osobných a finančných 
údajov.ODPORÚČANIE 	4
Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora 
audítorov, v  Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 6.  marca  2012.
Za Dvor audítorov
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
predseda

Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)34
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)ODPOVEDE KOMISIE
ZHRNUTIE
IV. 
Pozri odpoveď Komisie na bod 75.
V. 
Pokiaľ ide o  úlohu systému CRIS, pozri aj odpovede Komisie 
na bod 76 a  odporúčanie 1.
Pokiaľ ide o  duplicitné funkcie, pozri odpovede Komisie na 
body 35 a  76 a  odporúčanie 1.
VI. 
Pozri odpoveď Komisie na bod 78.
VII. 
Pozri odpoveď Komisie na bod 79.
VIII. 
Pozri odpoveď Komisie na bod 81.
IX. a) 
Systém CRIS je riadiaci informačný systém generálneho ria -
diteľstva pre vonkajšie vzťahy1. Ide o  integrovaný systém, 
ktorý zahŕňa priame rozhranie s  účtovným systémom Komi -
sie (ABAC), čo umožňuje racionalizáciu počtu nástrojov, 
ktoré zamestnanci v  oblasti vonkajšej spolupráce používajú 
pri svojej každodennej práci. Jeho ciele boli definované 
v dokumente „Stratégie des systèmes d‘information de la 
DG EuropeAid jusque 2016“ v  decembri 2011.
V rámci procesu racionalizácie svojej IT infraštruktúry Komi -
sia v  súčasnosti pracuje na lepšej integrácii všetkých svojich 
systémov. Cieľ znížiť duplicitné funkcie ABAC sa dosiahne 
priamym používaním funkcií systému ABAC v  rámci systému 
CRIS prostredníctvom internetovej služby systému ABAC. 
EuropeAid je súčasťou pilotného projektu, ktorého realizá -
cia sa v  tejto súvislosti začala v  rámci celej Komisie.
1 Len čiastočne, pokiaľ ide o ECHO.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)35
ODPOVEDE KOMISIE
ÚVOD
2. 
Pozri definíciu systému CRIS stanovenú Komisiou v  bode IX  a).
Už od jeho začiatku v  roku 2002 bol systém CRIS navrhnutý 
na účely prevádzkového riadenia, ako aj finančného ria -
denia. Vtedy sa aspekty prevádzkového riadenia (základné 
obchodné procesy) riešili v  moduloch pre akcie/projekty 
a pre programovanie.
POZNÁMKY
27. 
V prípade situácie opísanej Dvorom audítorov ide o  situ-
áciu, ktorá bola pred rokom 2009, kedy sa zaviedol nový 
spôsob riadenia a  bolo reorganizované oddelenie IT. 
Všetkým zmenám v  systémoch teraz predchádza úplne 
zdokumentovaný proces (identifikácia, schválenie, určenie 
priorít, analýza, vývoj, testy). Komisia tiež navrhla model 
svojich hlavných procesov, ktorý je zameraný na lepšie zla -
denie funkčných špecifikácií systému s  týmito procesmi.
Rámček 1 
Obmedzený modul pre hodnotení, ktorý existuje v  systéme 
CRIS, bol zriadený s  cieľom vytvoriť veľmi jednoduchú 
databázu hodnotenia na účely podávania správ. Potom, 
keď sa ukázalo, že potreba hodnotenia sa zvýšila a  situácia 
je zložitejšia, než sa pôvodne predpokladalo, bolo nakoniec 
rozhodnuté vypracovať ambicióznejší projekt s  názvom 
„Project Cycle Management (PCM) Evaluation“ (Hodno -
tenie riadenia projektového cyklu), ktorý by bol schopný 
podporovať celý proces hodnotenia v  rámci úplne novej 
technickej architektúry. Tento projekt by mal byť funkčný 
v roku 2013 a  bude nepochybne poskytovať väčšiu pridanú 
hodnotu celému procesu hodnotenia.
31. 
Jedným z  hlavných dôvodov na zriadenie a  vývoj systému 
CRIS bola tiež potreba racionalizácie troch systémov býva -
lých DG1A, DG1B a  DG8 po zlúčení týchto troch útvarov. 
Komisia už nechcela udržiavať tri rôzne systémy s  rozhra -
ním odlišným od systému ABAC.IX. b) 
Komisia bude pokračovať v  úsilí zameranom na monitoro -
vanie údajov a  zdokonaľovanie postupov validácie v  sys-
téme CRIS. V  tejto oblasti sa už prijali rôzne opatrenia, ako 
napríklad určenie vlastníkov údajov na začiatku roka 2009 
s cieľom spravovať dátové kódy a  stanoviť normy, ktoré sa 
majú zaviesť.
IX. c) 
Zložitosť prevádzkového prostredia a  rozmanitosť úloh 
a rôznych zodpovedností používateľov nevyhnutne vedú 
k určitej komplexnosti takéhoto integrovaného systému. 
Komisia však akceptuje toto odporúčanie. Zlepšenie pou -
žívateľskej ústretovosti je hlavným cieľom, okrem iného, 
v rámci týchto projektov:
 – projektu t ýk ajúceho sa viacnásobného viazania 
prostriedkov v  rámci modulov zmlúv a  rozhodnutí,
 – projektu optimalizácie riadenia faktúr, ako aj
 – novej podoby auditového modulu.
IX. d) 
Celkové posudzovanie rizík v  oblasti IT sa začne v  prie -
behu roka 2012 a  Komisia vymenuje miestneho úradníka 
v oblasti bezpečnosti informácií pre systém CRIS.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)ODPOVEDE KOMISIE36
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)34.
Pokiaľ ide o  vymedzenie úlohy CRIS, pozri odpoveď na 
bod  IX a).
Jeho ciele boli definované v  dokumente „Stratégie des 
systèmes d‘information de la DG EuropeAid jusque 2016“ 
v decembri 2011.
35.
Systém CRIS poskytuje používateľom možnosť riadiť pre -
vádzkové a  finančné údaje týk ajúce sa ich projektov 
prostredníctvom jedného integrovaného nástroja.
Pokiaľ ide o  duplicitné funkcie, v  čase, keď bol systém CRIS 
zriadený, bola určitá miera duplicity nevyhnutná, pretože 
sa ukázalo, že je ťažké využívať ústredný systém priamo 
(SINCOM II vtedy nebol napojený na internet) v  rôznych 
delegáciách EÚ, ktoré boli novo vymenované v  priebehu 
procesu prevodu. Po zavedení nového účtovného systému 
(ABAC Workflow) v  roku 2005 a  stanovení hlavných priorít 
na nasledujúce roky (integrácia ERF, nové moduly) začala 
Komisia pracovať na zlepšení tejto situácie v  súlade s  raci-
onalizáciou jej IT infraštruktúry. Tento proces, ktorý sa začal 
v roku 2010, v  prípade potreby objasní úlohu každej apliká -
cie Komisie a  povedie k  absorpcii alebo integrácii systémov 
tak, aby sa značne zredukovali duplicitné funkcie.
Duplicitné funkcie neznamenajú duplicitu procesu kódo -
vania údajov.
Pokiaľ ide o  vzájomnú závislosť systémov CRIS a  ABAC, 
ich vplyv z  hľadiska zdrojov bol zlepšený v  decembri 2011 
a viedol k  novému odhadu jednej šestiny zdrojov v  oblasti 
informatiky.
Rámček 2 
Nová architektúra systému ABAC umožní miestnym systé -
mom prístup k  validačným službám. Pred zaslaním transak -
cie do systému ABAC na zaznamenanie systém CRIS využije 
tieto validačné služby, a  to s cieľom informovať konečných 
používateľov o  chybách kódovania, aby mohli vykonať 
potrebné opravy, alebo, pokiaľ sú údaje správne, automa -
ticky využiť možnosť uložiť údaje v  systéme ABAC. Súčasná 
architektúra systému ABAC nemá funkcie na hodnote -
nie transakcií bez predchádzajúceho uloženia transakcií 
v databáze. CRIS preto používa lokálne vyvinuté kontrolné 
funkcie pred tým, ako pošle transakcie do systému ABAC 
prostredníctvom rozhrania. To vysvetľuje, prečo musí byť 
validácia zatiaľ vykonávaná v  systéme CRIS.38.
V súčasnosti sa uskutočňujú dva projekty na riadenie kódo -
vania s  cieľom vysporiadať sa s  duplicitou zoznamov kódov. 
Prvým z  nich sa majú centralizovať a  konsolidovať refe -
renčné údaje a  ponúknuť IT systémom replikačné služby. 
Druhý projekt je pokračovaním prvého a  zameriava sa na 
reorganizáciu spôsobov ukladania zoznamov kódov v  sys-
téme CRIS.
Obidva projekty sa začali v  roku 2010 a  budú postupne 
vyvíjané až do roku 2014. Povedú v  tomto ohľade k  výraz -
nému zlepšeniu.
39.
V prípade, o  ktorom sa zmienil Dvor audítorov, sa zeme -
pisné zóny nemusia nutne navzájom vylučovať: určitá 
krajina je vždy súčasťou jednej zemepisnej oblasti alebo 
viacerých oblastí. To môže viesť k  určitému nevyhnutnému 
prekrývaniu.
Zložitosť konsolidácie, ako ju opísal Súdny dvor, vyplýva 
skôr z  veľkej rôznorodosti programov a  postupov, ktorými 
sa zaoberá Komisia v  rámci vonkajších akcií. Nie je teda 
nevyhnutne dôsledkom systému CRIS.
Rámček 3 
Situácia, ktorú opisuje Dvor audítorov, je nevyhnutným 
dôsledkom vzhľadom na rôznorodosť programov riade -
ných v  danej krajine. Vonkajšia pomoc môže byť totiž pri -
počítateľná regiónu, ktorý je príjemcom podpory a  ktorý 
zahŕňa niekoľko krajín. V  mnohých prípadoch sa však táto 
skutočnosť môže ľahko napraviť vďaka riadnym operačným 
následným opatreniam a  kombináciou rôznych existujúcich 
kódov systému CRIS.
40.
Ostatné kritériá, ktoré sú k  dispozícii v  systéme CRIS, je 
možné použiť na spresnenie konsolidácie celkovej sumy 
vynaloženej na určitý finančný nástroj. Napríklad súvisiace 
rozpočtové riadky sa môžu použiť na zistenie sumy vynalo -
ženej na určitý finančný nástroj. Podobne pole „ zone bene ‑
fiting from the action “ sa môže použiť na zistenie čiastky 
vynaloženej v  danej krajine.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)37
ODPOVEDE KOMISIE
41.
Zložitosť úlohy konsolidovať finančné údaje priamo súvisí 
skôr s  povahou opatrení Komisie v  rámci vonkajších akcií 
než s  nedostatkami systému CRIS.
43. Prvá zarážka
Odstávka systému CRIS, ktorá trvala dlhšie než jeden týž -
deň, sa uskutočnila v  januári 2011 v  dôsledku zlúčenia 
úradu pre spoluprácu Europaid a  GR pre rozvoj a  vytvore -
nia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (EEAS) a  Útvaru 
pre nástroje zahraničnej politiky (FPI).
To však boli výnimočné okolnosti. Všeobecne možno pove -
dať, že odstávky sú Komisiou starostlivo kontrolované. 
V roku 2011 bol systém CRIS, okrem uvedenej situácie, 
v prevádzke viac než 99  % času.
Keďže ide o  internetovú aplikáciu, dostupnosť systému 
v delegáciách je závislá aj od funkčnosti iných technických 
komponentov (sietí, miestnych serverov,…).
43. Druhá zarážka
Na začiatku roku 2011 sa vynaložilo výrazné úsilie na rie -
šenie týchto systémových nedostatkov a  bude sa vyna -
kladať aj v  budúcnosti. Reorganizáciou úloh podpory sa 
tiež zvýšila kvalita služieb. V  dôsledku týchto opatrení sa 
počet incidentov zaznamenaných v  roku 2011 v  porovnaní 
s rokom 2010 štrukturálne znížil.
43. Tretia zarážka
Zložitosť kodifikácie odráža zložitosť a  rôznorodosť základ -
ných procesov a  predpisov samotných.
V dôsledku tohto zložitého prevádzkového prostredia sys -
tém CRIS hromadí osobitné kódovanie pre klasifikačné 
kódy stanovené v  ústrednom finančnom systéme. Pokiaľ 
je plánované preskúmanie funkcií (napr. prijatie nových 
rozpočtových pravidiel/prevádzkových pravidiel), bude sa 
osobitná pozornosť venovať zabezpečeniu zosúladeného 
prierezového preskúmania týchto „hlavných údajov“. Okrem 
toho dostupné informačné toky sa v  posledných rokoch 
výrazne zlepšili (vedomostná základňa, systematické uve -
rejňovanie upozornení na nové verzie, podpora systému 
CRIS na sieti Twitter, siete USM atď.).49. 
Cieľom odsúhlasovania faktúr je aktualizácia príslušných 
výdavkov v  module CRIS Rozhodnutia (záväzky na úrovni 1) 
a Zmluvy (záväzky na úrovni 2) vždy, keď niektoré transak -
cie nie je možné spracovať prostredníctvom systému CRIS 
z dôvodu funkčných obmedzení alebo preto, že vykonáva -
nie sa uskutočňuje cez útvary, ktoré nemôžu využívať sys -
tém CRIS. Vzhľadom na toto technické obmedzenie sa tieto 
transakcie musia spracovať v  systéme ABAC priamo alebo 
pomocou inej miestnej siete. V  dôsledku toho je neskôr 
potrebný proces odsúhlasovania.
Cieľom odsúhlasovania nie je replikácia všetkých štatistic -
kých informácií, ktoré už mohli byť získané inde, ale jed -
noducho zosúladiť v  systémoch ABAC a  CRIS sumy vyna -
ložené na pokrytie príslušných záväzkov za stanovené 
obdobie (zvyčajne celý rozpočtový rok).
V porovnaní s  celkovým počtom transakcií riadených 
prostredníctvom systému CRIS je počet prípadov, v  ktorých 
je potrebné odsúhlasenie, veľmi obmedzený. Aj v  týchto prí -
padoch sú všetky štatistické údaje týkajúce sa rozhodnutí 
alebo zmlúv vždy k  dispozícii podľa kódu krajiny. V  týchto 
prípadoch by sa však štatistické údaje o  faktúrach/platbách 
podľa krajín prijímajúcich podporu museli získať priamo 
z dátového skladu systému ABAC (ABAC Data warehouse).
50.
Prikladanie dokumentov k  záznamom o  údajoch pre zmluvy 
a rozhodnutia je na základe pokynu z  8. októbra  2009 
povinné. Tento pokyn bol neskôr doplnený niekoľkými 
osobitnými zlepšeniami vyvinutými v  systéme CRIS, čím 
sa rozšírila možnosť blokovať validáciu transakcií, ak k  nim 
neboli riadne priložené potrebné dokumenty.Tieto nové 
prvky boli zavedené v  novembri 2010.
51.
Od septembra 2011 sú záznamy o  zmluvách označené 
Dvorom audítorov automaticky prepojené so záznamom 
o rozhodnutí o  financovaní. Pokiaľ ide o  záznamy o  audi -
toch, väčšina z  nich (96  %) pochádza z  obdobia pred 
rokom  2009, keď ktorýkoľvek užívateľ mal ešte možnosť 
uzavrieť záznam o  audite v  systéme CRIS bez toho, aby 
ho prepojil s  auditovanou zmluvou. Odvtedy, s  výnimkou 
veľmi špecifických prípadov, systém už takýto typ uzav -
retia nepovoľuje. K  týmto veľmi špecifickým prípadom 
(zostávajúce 4  % prípadov oznámených Dvorom audítorov) 
patria audity fondov Stabex (stabilizácie exportných výno -
sov) alebo posúdenie súladu medzinárodných organizácií, 
ktoré podľa definície nie sú spojené so žiadnou auditova -
nou zmluvou.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)ODPOVEDE KOMISIE38
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)52.
Do roku 2009 sa systém CRIS používal ako jeden z  infor -
mačných zdrojov pre podávanie správ DAC, hoci z  dôvo -
dov týkajúcich sa kvality údajov sa údaje museli upresňo -
vať a  manuálne overovať pred podaním správy organizácii 
OECD.
Odvtedy bolo vyvinuté značné úsilie na zlepšenie kódo -
vacieho procesu z  formulárov DAC a  v súčasnosti sú 
v dôsledku toho všetky formuláre DAC riadne pripojené 
k všetkým novým záznamom o  projektoch. Predbežné 
overenie kódov DAC sa vykonáva na centrálnej úrovni pre 
všetky projekty (vízum RESPCAD).
Podľa posledných štatistických údajov dostupných zo sys -
tému CRIS bol najmenej k  84 % projektov a  95 % zmlúv po 
roku 2009 pripojený formulár DAC, pričom sa musí brať do 
úvahy skutočnosť, že nie všetky GR, ktoré používajú systém 
CRIS, používajú formulár DAC.
Okrem toho sa v  roku 2010 začal proces zameraný na aktu -
alizáciu historických údajov o  transakciách od roku 2003 
(a projektoch otvorených pred rokom 2003), ktorý sa bude 
implementovať v  roku 2012.
Rámček 4 
Pozri odpoveď Komisie na bod 52.
54.
V oficiálnej terminológii Komisie sa pre „prázdne“ záznamy 
používa výraz záznamy o  „technických záväzkoch“. S  cieľom 
vyriešiť tento problém sa v  roku 2010 začal projekt nazvaný 
„projekt týk ajúci sa viacer ých záväzkov “ (multi -com -
mitment project), ktorý umožňuje prepojiť záznam o  jednej 
zmluve s  niekoľkými rôznymi typmi rozpočtových záväzkov. 
Po úplnom implementovaní tohto projektu by už nemali 
byť vytvárané záznamy o  „technickom záväzku“.
55. Prvá zarážka
Komisia uznáva skutočnosť, že záznamy o  auditoch, ktoré 
spomína Dvor audítorov, už mali byť uzatvorené v  čase 
auditu vykonaného Dvorom audítorov. Táto situácia je čias -
točne spôsobená niektorými „internými pravidlami“, ktoré 
zabraňujú konečnému užívateľovi v  konečnom potvrdení 
a uzatvorení záznamu. Odvtedy už bola viac než polovica 
týchto prípadov uzavretá. V  nasledujúcej verzii modulu 
CRIS Audit budú postupy týkajúce sa uzatvorenia zázna -
mov o  auditoch zjednodušené a  prispôsobené tak, aby 
umožňovali uzavretie záznamov ihneď.55. Druhá zarážka
Približne jedna tretina prípadov, ktoré zistil Dvor audíto -
rov, sa týka bežnej situácie [grantových zmlúv so začiatkom 
činností pred dátumom podpisu, alebo zásahov financo -
vaných z  rozpočtu, alebo iných technických záväzkov ( pro 
forma  registrácie)], kedy dátum podpisu môže byť kódo -
vaný, ale nie je relevantný alebo povinný.
55. Tretia zarážka
Táto situácia je dôsledkom chyby vo fáze vývoja, ktorá je 
už dávno vyriešená (najnovšie rozhodnutie zo vzorky je 
z roku  2005). V  tom čase sa pri opätovnom otvorení roz -
hodnutia nevymazal dátum uzávierky automaticky.
Takéto chyby buď už nemožno urobiť z  dôvodu neustálych 
zlepšovaní systému CRIS v  posledných rokoch, alebo sa rie -
šia v  prebiehajúcich projektoch rozvoja.
56.
K nezrovnalostiam v  údajoch medzi ABAC Data Wareho -
use (zdroj údajov: ABAC Workflow) a  systémom CRIS môže 
niekedy dôjsť po výpadku alebo mimoriadnych operáciách 
realizovaných priamo v  systéme ABAC, ale sú monitoro -
vané a  po nich sa spúšťajú opravné alebo odsúhlasovacie 
procesy. Spôsob spracúvania finančných údajov v  systéme 
CRIS pravidelne potvrdzuje účtovník Komisie.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)39
ODPOVEDE KOMISIE
57.
Pokiaľ ide o  zaznamenávanie faktúr, v  roku 2012 sa začne 
projekt IT, aby sa preskúmali všetky možnosti na zjednodu -
šenie kódovacieho procesu, najmä kódovanie súm v  hru-
bom vyjadrení, čo si vyžaduje komplexný výpočet zo strany 
osoby poverenej zadávaním údajov.
Pokiaľ ide o  prílohy k  záznamom o  auditoch, Komisia 
nedávno významne znížila priemerné oneskorenie medzi 
prijatím záverečnej správy o  audite a  jej pridaním k  prísluš -
nému záznamu o  audite v  systéme CRIS. Avšak rýchlosť, 
akou sa záznamy o  auditoch zaznamenávajú v  systéme 
CRIS, nemá žiadne účtovné dôsledky a  len malé dôsledky 
na riadiace informácie za predpokladu, že záznamy boli 
zapísané včas na účely požadovaného podávania správ.
60.
Otázka nedostatočne definovanej zodpovednosti za riade -
nie bezpečnosti systému CRIS na globálnej úrovni sa bude 
riešiť vymenovaním miestneho úradníka v  oblasti bezpeč -
nosti informácií pre systém, ktorý bude osobitne vyčlenený 
pre systém CRIS.
61.
Generálne riaditeľstvo pre informatiku (GR DIGIT ) podpí -
salo memorandum o  porozumení (MoU) pre každý infor -
mačný systém úradu EuropeAid. Jeden súvisí so systémom 
CRIS. Okrem toho bol systém CRIS definovaný aj ako „dôle -
žitý“, a  z tohto dôvodu GR DIGIT zaviedlo záložný systém. 
62.
Systém CRIS pravidelne potvrdzuje účtovník Komisie ako 
miestny systém, pričom posledné potvrdenie sa uskutoč -
nilo v  decembri 2011. V  budúcnosti budú interné postupy 
týkajúce sa včasného oznamovania významných zmien 
v systéme CRIS účtovníkovi Komisie zdokonalené.
65.
Postup prístupu do systému CRIS využíva systém overo -
vania ECAS a  systém povoľovania založený na príslušnosti 
k skupine z  „Commission Enterprise Directory“.
Všetky ostatné povolenia prístupu sú udeľované podľa 
jasne definovaných postupov na povolenie prístupu, pre 
ktoré sú potrebné príslušné schválenia a  potvrdenia.66.
Komisia sa bude zaoberať touto pripomienkou v  rámci svo -
jej viacročnej rekonštrukcie systému CRIS a  preskúma bez -
pečnostné pravidlá v  roku 2014, najmä prostredníctvom 
projektu týkajúceho sa riadenia bezpečnosti pre externých 
a interných užívateľov.
67.
Na zabezpečenie kvality údajov sa musí zaviesť postup na 
opravu údajov v  prípade formálneho oznámenia o  exis -
tencii chybných údajov. Takéto zmeny sa vyskytujú len 
v prípade, že potrebné opravy vykonáva IT oddelenie po 
poruche v  systéme CRIS alebo po dodatočnom spracovaní. 
Vykonávajú ich tímy pre podporu, rozvoj alebo kvalitu úda -
jov. Zaviedli sa postupy na zabezpečenie toho, že takéto 
zmeny sa vykonávajú na základe formulára  – žiadosti, 
ktorá musí byť schválená manažérom príslušného modulu. 
Zmeny sa najprv vykonajú v  prípravnom prostredí, potom 
ich schváli manažér a  napokon sa realizujú.
69.
Pokiaľ ide o  dva moduly, na ktoré poukázal Dvor audítorov 
a pre ktoré chýbal glosár:
 – modul Hodnotenia sa nahradí hodnotiacim modulom 
PCM (pozri tiež odpoveď na rámček 1),
 – modul ROM sa postupne ukončí v  roku 2012.
70.
Komisia zlepší dokumentáciu v  rámci prebiehajúcej viac -
ročnej rekonštrukcie systému CRIS.
71.
V troch prípadoch, v  ktorých bol manuál zastaraný, sa situ -
ácia medzičasom zlepšila:
 – manuál Audit bol aktualizovaný v  septembri 2011,
 – manuál Finančné prognózovanie bol aktualizovaný 
v decembri 2011 a
 – manuál Zložky právnických osôb bude aktualizovaný 
v roku 2012.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)ODPOVEDE KOMISIE40
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)72. 
Obnovenie histórie zmien údajov je v  systéme možné na 
dvoch rôznych úrovniach:
 οna technickej úrovni, kde existuje systém záznamov 
o audite, ktorý je prístupný len pre pracovníkov IT odde -
lenia, ktorí sú už oboznámení so zložitými údržbárskymi 
prácami;
 οna funkčnej úrovni, kde všetci užívatelia môžu:
 – zistiť, ako boli údaje zmenené prostredníctvom konzul -
tovania informácií uvedených v  dodatkoch k  príslušným 
záznamom, a
 – zobraziť odkazy o  možných opravách vykonaných IT 
oddelením na príslušných transakciách, ako je vysvet -
lené v  prvej zarážke. Tieto odkazy im teda umožňujú 
prístup k  príslušnej dokumentácii o  týchto opravách  
(t. j. správe o  čistení).
74. 
Životopis a  iné osobné údaje, ktoré sa nachádzajú v  prilo -
žených dokladoch v  systéme CRIS, sú prílohami k  zmluvám 
a ako také sú implicitne zahrnuté v  oznámení DPO-752 pre 
systém CRIS („Systém CRIS má aj skladovacie kapacity pre 
podporné dokumenty. Dokumenty uchovávané systémom 
CRIS sú najmä faktúry a  zmluvy.“) Napriek tomu prítomnosť 
osobných údajov v  týchto dokumentoch sa v  oznámení 
výslovne neuvádza. Je potrebné zdôrazniť, že podporné 
dokumenty sú predmetom „pasívneho“ skladovania bez 
ďalšieho spracovania aplikáciou. V  dôsledku toho neob -
sahujú údaje, ktoré by bolo možné prehľadávať, t. j. v  sys-
téme CRIS nie je možné vyhľadávanie podľa mena osoby 
uvedenej v  prílohe.ZÁVERY A ODPORÚČANIA
75.
CRIS je jedným z  mnohých miestnych systémov existujú -
cich v  rámci Komisie a  ako taký slúži na podporu osobit -
ných potrieb generálnych riaditeľstiev v  oblasti riadenia 
informácií, ktoré ho používajú. Okrem toho keďže podpo -
ruje aj finančné funkcie, je prepojený s  centrálnym účtov -
ným systémom Komisie. 
Od zavedenia systému CRIS v  roku 2002 Komisia tento sys -
tém výrazne vylepšila. Napríklad pokiaľ ide o  kódovanie 
údajov, Komisia zriadila na globálnej úrovni spoločné kla -
sifikácie. V  súčasnosti ešte nie sú úplne zjednotené vzhľa -
dom na komplexnosť integrácie spôsobenej predchádzajú -
cou existenciou databázy CRIS Zmluvy. V  predchádzajúcich 
rokoch sa však v  tejto oblasti už vyvinulo značné úsilie 
prostredníctvom napríklad zriadenia medziútvarovej pra -
covnej skupiny pre systém CRIS/ABAC Zmluvy. 
Pokiaľ ide o  integritu údajov, boli zavedené postupy moni -
torovania, po ktor ých nasledovalo ďalšie spracovanie 
a implementácia/zlepšenie prevádzkových pravidiel v  sys-
téme. Okrem toho sa v  systéme CRIS stanovila zodpoved -
nosť za dátové kódy a  prostredníctvom viacročného pro -
jektu, ktorý bude ukončený koncom roka 2014, sa neustále 
zavádzajú technické zlepšenia.
76.
Komisia začala proces racionalizácie svojej IT infraštruk -
túry, ktorej hlavným cieľom je zabrániť, aby viaceré systémy 
pokrývali identické alebo podobné procesy, a  integrovať 
osobitné potreby generálnych riaditeľstiev do riešení na 
inštitucionálnej úrovni.
Čo sa týka finančných a  účtovných hľadísk, tento proces raci -
onalizácie umožní priame používanie funkcií ABAC zo sys -
tému CRIS prostredníctvom webových služieb systému ABAC.
Odporúčanie č. 1
Systém CRIS je riadiaci informačný systém generálnych riadi -
teľstiev Komisie pre oblasť vonkajších vzťahov. Ide o  integro -
vaný systém, ktorý zahŕňa priame rozhranie s  účtovným sys -
témom Komisie (ABAC), čo umožňuje racionalizáciu počtu 
nástrojov, ktoré zamestnanci v  oblasti vonkajšej spolupráce 
používajú pri svojej každodennej práci. Jeho ciele boli defi -
nované v  dokumente „Stratégie des systèmes d‘information 
de la DG EuropeAid jusque 2016“ v  decembri 2011.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)41
ODPOVEDE KOMISIE
V rámci procesu racionalizácie svojej IT infraštruktúry Komi -
sia v  súčasnosti pracuje na lepšej integrácii všetkých svojich 
systémov. Cieľ znížiť duplicitné funkcie ABAC sa dosiahne 
priamym používaním funkcií systému ABAC v  rámci systému 
CRIS prostredníctvom internetovej služby systému ABAC. 
EuropeAid je súčasťou pilotného projektu, ktorého realizá -
cia sa v  tejto súvislosti začala v  rámci celej Komisie.
78.
Komplexnosť konsolidácie vyplýva z  rôznorodosti progra -
mov a  postupov, ktorými sa zaoberá Komisia v  rámci von -
kajších činností, a  nemožno ju automaticky prisúdiť systému 
CRIS. Pokiaľ ide o  príklad, ktorý uviedol Dvor audítorov, von -
kajšia pomoc môže byť globálne pripočítateľná regiónu, 
ktorý je príjemcom podpory a  ktorý zahŕňa niekoľko krajín.
Napriek tomu, s  výnimkou týchto prípadov, je Komisia 
schopná prostredníctvom systému CRIS zabezpečiť spo -
ľahlivé súhrnné informácie podľa krajiny, podľa finančného 
nástroja a  podľa oblasti politiky.
79.
Aj keď pri zadávaní niektorých údajov dochádza k  onesko -
reniam a  niektoré dokumenty, ktoré by mali byť pripojené 
v systéme CRIS, chýbajú, žiadne finančné a/alebo iné roz -
hodujúce informácie v  systéme CRIS nechýbajú. Vynakladá 
sa úsilie s  cieľom skrátiť lehotu, v  rámci ktorej sa informá -
cie zadávajú do systému CRIS. Okrem toho, čo sa týka otá -
zok kvality údajov vo všeobecnosti, za posledné tri roky sa 
dosiahol výrazný pokrok:
 – určili sa vlastníci údajov, ktorí sú zodpovední za prí -
slušné údaje,
 – vytvoril sa tím pre kvalitu údajov, ktorý vykonáva moni -
torovanie a  implementuje opravné opatrenia,
 – zaviedol sa systém riadenia kvality údajov.
Odporúčanie č. 2
Komisia bude pokračovať v  úsilí zameranom na monitoro -
vanie údajov a  zdokonaľovanie postupov validácie v  sys-
téme CRIS. V  tejto oblasti sa už prijali rôzne opatrenia, ako 
napríklad určenie vlastníkov údajov na začiatku roka 2009 
s cieľom spravovať dátové kódy a  stanoviť normy, ktoré sa 
majú zaviesť.80.
Keďže ide o  internetovú aplikáciu, dostupnosť systému 
v delegáciách je predovšetkým závislá od funkčnosti iných 
technických komponentov (sietí, miestnych serverov,…). 
Na niektoré z  nich sa nevzťahuje zodpovednosť Komisie, 
ako napríklad v  prípade siete spravovanej službou ESVČ. 
Pokiaľ ide o  aplikačné a  databázové servery, Komisia zazna -
menala vysoký stupeň dostupnosti systému. Napríklad 
v roku 2011, s  výnimkou odstávky systému na viac ako 
jeden týždeň v  dôsledku zlúčenia EuropeAid a  GR pre roz -
voj a  zriadenia ESVČ a  FPI, bol systém CRIS v  činnosti viac 
ako 99  % času.
Komisia sa neustále usiluje minimalizovať nedostatky 
systému na všeobecnej (systém) a  miestnej (transakcie) 
úrovni. Zaviedlo sa komplexné riadenie, ktoré umožňuje 
včasné zistenie/opravy nedostatkov spôsobujúcich zablo -
kovanie systému. Takisto sa prijalo niekoľko opatrení na 
zlepšenie kvality údajov, medzi ktoré patrí aj preskúma -
nie kódov, technická a  funkčná analýza pred zavedením 
a vykonanie skúšok.
Komunikácia týkajúca sa dátových kódov sa racionalizovala 
používaním databázy poznatkov systému CRIS a  zlepšila sa 
okrem iného prostredníctvom systematickej prípravy týž -
denných upozornení na nové verzie a  pravidelnou aktua -
lizáciou manuálov.
Odporúčanie č. 3
Zložitosť prevádzkového prostredia a  rozmanitosť úloh 
a rôznych zodpovedností používateľov nevyhnutne vedú 
k určitej komplexnosti takéhoto integrovaného systému. 
Komisia však akceptuje toto odporúčanie. Zlepšenie pou -
žívateľskej ústretovosti je hlavným cieľom, okrem iného, 
v rámci týchto projektov: 
 – projektu t ýk ajúceho sa viacnásobného viazania 
prostriedkov v  rámci modulov zmlúv a  rozhodnutí,
 – projektu optimalizácie riadenia faktúr a
 – novej podoby auditového modulu.
Osobitná správa č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)ODPOVEDE KOMISIE42
81.
Otázka nedostatočného zabezpečenia systému sa vyrieši 
vymenovaním miestneho úradníka v  oblasti bezpečnosti 
informácií pre systém CRIS. Na zabezpečenie dôvernosti 
Komisia jasne definovala postupy na povolenie prístupu. 
Okrem toho prístup do systému CRIS k  údajom označeným 
ako dôverné je obmedzený. Zlepšenie správy práv exter -
ných užívateľov sa uskutoční v  priebehu nasledujúcich 
rokov prostredníctvom osobitného projektu, ktorý sa má 
dokončiť do roku 2014. Pokiaľ ide o  osobné údaje v  sys-
téme CRIS, Komisia uplatňuje pravidlá stanovené v  naria -
dení (ES) č. 45/2001 a  postupy oznámené a  schválené úrad -
níkom Komisie pre ochranu údajov.
Odporúčanie č. 4
Celkové posudzovanie rizík v  oblasti IT sa začne v  prie -
behu roka 2012 a  Komisia vymenuje miestneho úradníka 
v oblasti bezpečnosti informácií pre systém CRIS.
Európsky dvor audítorov
Osobitná správa č. 5/2012
Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (CRIS)
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie
2012 – 42 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-617-8
doi:10.2865/99064

AKO 	ZÍSKAŤ 	PUBLIKÁCIE 	EÚ
Bezplatné	 publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej únie.  
Ich kontaktné údaje nájdete na http://ec.europa.eu alebo si ich môžete vyžiadať faxom  
na čísle +352 2929-42758.
Platené	 publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Predplatné	 (napr.	 ročné	 série	 Úradného vestníka Európskej únie ,	zbierky	 rozhodnutí
Súdneho	 dvora	 Európskej	 únie):
• prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií EÚ  
 (http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ-AB-12-004-SK -C
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
SYSTÉM CRIS JE INFORMAČNÝ SYSTÉM ZRIADENÝ KOMISIOU NA PODPO -
RU RIADENIA VONKAJŠÍCH OPATRENÍ. SYSTÉM CRIS UMOŽŇUJE VŠETKÝM 
ZAMESTNANCOM, KTORÍ SA PODIEĽAJÚ NA RIADENÍ VONKAJŠÍCH OPAT -
RENÍ, ABY PRACOVALI SO SPOLOČNOU DATABÁZOU. POSKYTUJE ÚDAJE 
O ROZLIČNÝCH FÁZACH RIADENIA A PROSTREDNÍCTVOM NEHO SA VKLA -
DAJÚ FINANČNÉ ÚDAJE AJ DO ÚČTOVNÉHO SYSTÉMU KOMISIE ABAC. DVOR 
AUDÍTOROV ZISTIL, ŽE SYSTÉM CRIS PREVAŽNE ÚČINNE REAGUJE NA IN -
FORMAČNÉ POTREBY KOMISIE V OBLASTI VONKAJŠÍCH OPATRENÍ. V SYSTÉ -
ME VŠAK AJ PO DESIATICH ROKOCH VÝVOJA STÁLE PRETRVÁVAJÚ URČITÉ 
NEDOSTATKY, KTORÉ SA PREDOVŠETKÝM TÝKAJÚ DEFINOVANIA ÚLOHY 
SYSTÉMU CRIS VO VZŤAHU K ÚČTOVNÉMU SYSTÉMU KOMISIE, NEDOSTAT -
KOV PRI VKLADANÍ DÁTOVÝCH KÓDOV, NEDOSTATOČNEJ ÚČINNOSTI PRI 
ZABEZPEČOVANÍ INTEGRITY ÚDAJOV A VŠEOBECNEJŠIE, NEDOSTATOČNEJ 
BEZPEČNOSTI SYSTÉMU A JEHO ÚDAJOV.