[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.10.2009 KOM(2009)606 v konečnom znení Návrh ROZHODNUTIE RADY o podpísaní dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej výkonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis DÔVODOVÁ SPRÁVA POLITICKÉ A PRÁVNE SÚVISLOSTI Rada Európskej únie a Islandská republika a Nórske kráľovstvo uzatvorili 18. mája 1999 dohodu o pridružení týchto štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis [1]. Dňa 26. októbra 2004 Európska únia, Európske spoločenstvo a Švajčiarska konfederácia podpísali dohodu o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis . Táto dohoda nadobudla platnosť 1. marca 2008[2]. Dňa 21. júna 2006 bol parafovaný Protokol medzi Radou Európskej únie, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Radou Európskej únie, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis , ďalej len „protokol o pridružení“. Tento protokol bol podpísaný 28. februára 2008. Na základe dohôd o pridružení bol vytvorený zmiešaný výbor, ktorý sa skladá zo zástupcov vlád pridružených štátov, ako aj Rady Európskej únie a Komisie Európskych spoločenstiev. Zástupcovia pridružených štátov sa následne zúčastňujú zasadnutí zmiešaných výborov, ktoré zasadajú vo forme pracovných skupín Rady rozšírených o zástupcov pridružených štátov. Na úrovni Coreper alebo Rady týmto skupinám predsedá striedavo zástupci Európskej únie a zástupca vlády pridruženého štátu, vždy na obdobie pol roka. Účasť v zmiešanom výbore umožňuje pridruženým štátom včas vyjadriť obavy súvisiace s vývojom schengenského acquis , ktorý musia prijať všetky pridružené štáty, ako aj s vykonávaním tohto acquis . Po prerokovaní v zmiešanom výbore sa opatrenia zamerané na vývoj schengenského acquis prijímajú v Rade a Európskom parlamente prostredníctvom príslušného postupu prijímania rozhodnutí ustanoveného v zmluvách. Pridružené štáty sa takto zúčastňujú na formovaní rozhodnutí, nie však na ich prijímaní. Toto pridruženie sui generis k schengenskému acquis podnietilo Radu uzatvorit dohody vo forme výmeny listov týkajúce sa výborov, ktoré pomáhajú Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis , ďalej len „schengenské komitologické výbory“. V dohode s Nórskom a Islandom sa poukazuje na potrebu zapojiť tieto štáty formou pridruženia do práce týchto výborov, aby sa zaistilo, že sa tieto krajiny budú podieľať na rozhodovacom procese v oblasti patriacej do pôsobnosti dohôd o pridružení. Európske spoločenstvo sa zaviazalo rokovať o vhodných dohodách o zapojení týchto krajín do práce schengenských komitologických výborov , keď to bude potrebné . Pokiaľ ide o Švajčiarsku konfederáciu, príslušné vyhlásenie Komisie, ako aj dohoda vo forme výmeny listov medzi Radou a Švajčiarskou konfederáciou, explicitne zaväzujú Európske spoločenstvo, aby pripravilo príslušnú dohodu na zapojenie Švajčiarska do práce schengenských komitologických výborov. V prípade Lichtenštajnského kniežatstva je účasť Lichtenštajnska v schengenských komitologických výboroch upravená v príslušnom vyhlásení pripojenom k protokolu o pridružení. Pokiaľ sa neuzavrie dohoda uvedená v tomto dokumente, pridružené štáty sa na práci schengenských komitologických výborov zúčastňujú ako pozorovatelia na základe uvedenej ad hoc výmeny listov. Hoci existujú dve základné schengenské dohody o pridružení, v súvislosti s účasťou pridružených štátov na práci schengenských komitologických výborov by sa mala uzavrieť jedna dohoda, aby sa zaistila konzistentnosť medzi všetkými pridruženými štátmi a rovnaký prístup k týmto štátom. V záujme efektívnosti a aby nevznikla potreba uskutočniť samostatné rokovania sa Lichtenštajnsko zapojilo do rokovaní o svojej účasti v schengenských komitologických výboroch už pred uzatvorením protokolu o pridružení. Dohoda o účasti na práci schengenských komitologických výborov sa však na Lichtenštajnsko nebude vzťahovať, kým nenadobudne platnosť protokol o pridružení. Komisia získala poverenie na rokovania o dohode dňa 15. mája 2006; rokovania so všetkými pridruženými štátmi sa však začali až 17. októbra 2008, keďže Nórsko získalo mandát na rokovania až v roku 2008 a Švajčiarsko požiadalo, aby sa rokovania začali až po nadobudnutí platnosti dohody o jeho pridružení. Rokovania sa ukončili 30. júna 2009 a návrh dohody bol parafovaný. Členské štáty boli informované a uskutočnili sa s nimi konzultácie v rámci pracovnej skupiny pre hranice a pracovnej skupiny pre Európske združenie voľného obchodu (EZVO) v rámci Rady. Právny základ dohody predstavuje článok 62, článok 63 prvý pododsek bod 3, článok 66 a článok 202 tretia zarážka v spojení s článkom 300 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. VÝSLEDOK ROKOVANÍ Komisia sa domnieva, že ciele stanovené Radou v jej smerniciach na rokovania boli dosiahnuté a že návrh dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis , je pre Spoločenstvo prijateľný. Konečný obsah návrhu dohody možno zhrnúť takto: Účel a rozsah pôsobnosti V dohode sa ustanovuje, že pridružené štáty sa budú ako pozorovatelia zúčastňovať na práci súčasných a budúcich komitologických výborov, ktoré pomáhajú Komisii v schengenských záležitostiach. Zoznam schengenských komitologických výborov bude Komisia pravidelne aktualizovať a bude sa uverejňovať v úradnom vestníku. V dohode sa zreteľne vymedzujú práva a povinnosti na zabezpečenie efektívnej účasti pridružených štátov v schengenských komitologických výboroch. Počíta sa v nej s tým, že zástupcovia pridružených štátov dostanú všetky príslušné podklady pre stretnutia pri príležitosti zvolania stretnutia výboru, môžu pripomienkovať navrhované opatrenia predstavujúce vývoj schengenského acquis , alebo sa môžu vyjadriť k akýmkoľvek problémom, s ktorými sa stretli pri uplatňovaní týchto opatrení; zástupcovia týchto štátov sa však nezúčastnia na hlasovaní v týchto výboroch a vzdialia sa, keď výbor pristúpi k hlasovaniu. V súlade s dohodou Komisia informuje pridružené štáty o aktoch a opatretniach, ktoré predstavujú vývoj schengenského acquis . V dohode sa ustanovuje, že pridružené štáty nezávisle rozhodujú o vykonávaní všetkých opatrení prijatých v rámci postupov schengenského komitologického výboru v súvislosti s uplatňovaňovaním a vývojom schengenského acquis , čo potvrdzuje pravidlá ustanovené v základných dohodách o pridružení. V dohode sú tiež upravené finančné príspevky pridružených štátov na administratívne výdavky vyplývajúce z ich účasti v schengenských komitologických výboroch. Cestovné náklady zástupcov, ktorí sa zúčastňjú na stretnutiach týchto výborov, sa nepreplácajú. Treba zdôrazniť, že účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Lichenštajnského kniežatstva vo výbore, ktorý pomáha Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí zavedených smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[3], bola ustanovená v Dohode o Európskom hospodárskom priestore, zatiaľ čo účasť Švajčiarskej konfederácie v tomto výbore sa upravuje na základe výmeny listov pripojených k dohode o pridružení uzatvorenej so Švajčiarskom. Osobitné postavenie Dánska, Spojeného kráľovstva a Írska je vyjadrené v preambule. Vyhlásenie V spoločnom vyhlásení o osobitnom pridružení Islandskej republiky, Lichtenštajnského kniežatstva, Nórskeho kráľovstva a Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis sa zdôrazňuje, že toto pridruženie nie je možné považovať za právny ani politický precedens pre akúkoľvek inú oblasť spolupráce medzi Európskym spoločenstvom a týmito krajinami. ZÁVERY Na základe uvedených výsledkov Komisia navrhuje, aby Rada: - rozhodla o podpísaní dohody v mene Spoločenstva a poverila predsedu Rady, aby určil osobu(-y) riadne splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Spoločenstva; - po konzultácii s Európskym parlamentom schválila pripojenú dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis . - Návrh ROZHODNUTIE RADY o podpísaní, v mene Spoločenstva, dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 62, článok 63 prvý pododsek bod 3, článok 66 a článok 202 tretia zarážka v spojení s článkom 300 ods. 2 prvým pododsekom druhou vetou, so zreteľom na návrh Komisie, keďže: 1. Na základe poverenia, ktoré Komisia dostala 15. mája 2006, sa ukončili rokovania s Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou týkajúce sa účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis . 2. S výhradou jej neskoršieho uzatvorenia by sa dohoda parafovaná 30. júna 2009 mala podpísať a pripojené spoločné vyhlásenie by sa malo schváliť. 3. Týmto rozhodnutím nie je dotknuté postavenie Spojeného kráľovstva na základe Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a na základe rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis [4]. 4. Týmto rozhodnutím nie je dotknuté postavenie Írska na základe Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a na základe rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis [5]. 5. Týmto rozhodnutím nie je dotknuté postavenie Dánska na základe Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Podpísanie dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis , a pripojeného spoločného vyhlásenia sa týmto schvaľuje v mene Spoločenstva, s výhradou uzatvorenia dohody. Znenie dohody a spoločného vyhlásenia je pripojené k tomuto rozhodnutiu. Článok 2 Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať túto dohodu v mene Spoločenstva, s výhradou jej uzatvorenia. V Bruseli Za Radu Predseda PRÍLOHA DOHODA medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou, Lichtenštajnským kniežatstvom, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou o účasti týchto štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis EURÓPSKE SPOLOČENSTVO a ISLANDSKÁ REPUBLIKA, ďalej len „Island“, LICHTENŠTAJNSKÉ KNIEŽATSTVO, ďalej len „Lichtenštajnsko“, NÓRSKE KRÁĽOVSTVO, ďalej len „Nórsko“, a ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA, ďalej len „Švajčiarsko“, Spoločne ďalej len „pridružené štáty“, SO ZRETEĽOM na dohodu uzatvorenú 18. mája 1999 medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis , ďalej len „dohoda o pridružení uzatvorená s Islandom a Nórskom“, SO ZRETEĽOM NA dohodu podpísanú 26. októbra 2004 medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis , ďalej len „dohoda o pridružení uzatvorená so Švajčiarskom“, SO ZRETEĽOM NA protokol podpísaný 28. februára 2008 medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis , ďalej len „protokol o pridružení uzatvorený s Lichtenštajnskom“, SO ZRETEĽOM NA dohodu vo forme výmeny listov uzatvorenú 18. mája 1999 medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o výboroch, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, SO ZRETEĽOM NA dohodu vo forme výmeny listov podpísanú 26. októbra 2004 medzi Radou Európskej únie a Švajčiarskou konfederáciou o výboroch, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, SO ZRETEĽOM NA vyhlásenie k protokolu o pridružení uzatvorenému s Lichtenštajnskom podpísané 28. februára 2008 o účasti vo výboroch, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, BERÚC DO ÚVAHY, že nové akty alebo opatrenia schengenského acquis prijaté Komisiou Európskych spoločenstiev, ďalej len „Komisia“, pri výkone jej vykonávacích právomocí, na ktoré sa vzťahujú postupy ustanovené v tejto dohode, sa uplatňujú súčasne v Európskej únii, Európskom spoločenstve a ich príslušných členských štátoch, ako aj v pridružených štátoch, BERÚC DO ÚVAHY potrebu zaistiť uplatňovanie a jednotné vykonávanie nových aktov alebo opatrení schengenského acquis , čo si vyžaduje účasť pridružených štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, keď sa prijímajú rozhodnutia o aktoch alebo opatreniach predstavujúcich vývoj schengenského acquis , KEĎŽE dohody o pridružení neobsahujú podrobné pravidlá účasti pridružených štátov na práci výborov, ktoré pomáhajú Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, keď sa prijímajú rozhodnutia o aktoch alebo opatreniach predstavujúcich vývoj schengenského acquis , KEĎŽE účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Lichtenštajnského kniežatstva vo výbore, ktorý pomáha Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí zavedených smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[6], je v súčasnosti upravená Dohodou o Európskom hospodárskom priestore, zatiaľ čo účasť Švajčiarskej konfederácie v tomto výbore sa upravuje na základe výmeny listov pripojených k dohode o pridružení uzatvorenej so Švajčiarskom, SA DOHODLI TAKTO: Článok 1 T áto dohoda sa vzťahuje na akty alebo opatrenia, ktorými sa mení a dopĺňa schengenské acquis alebo ktoré sú na tomto acquis založené a prijaté Komisiou v rámci výkonu jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis . Článok 2 1. Pridružené štáty sa ako pozorovatelia zúčastňujú na práci výborov, ktoré pomáhajú Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis , ďalej len „schengenské komitologické výbory“, ktoré sú uvedené v prílohe 1 k tejto dohode. 2. Ak sa novým aktom, ktorý mení a dopĺňa schengenské acquis alebo ktorý je na tomto acquis založený, zriaďuje nový výbor, ktorý pomáha Komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí, pridružené štáty sa zúčastňujú na práci tohto výboru odo dňa nadobudnutia platnosti aktu, ktorým sa tento výbor zriaďuje. 3. Zoznam schengenských komitologických výborov Komisia pravidelne aktualizuje a uverejňuje sa v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 3 1. Zástupcovia pridružených štátov sa zúčastňujú na práci schengenských komitologických výborov spôsobom, ktorý je uvedený v tomto článku. 2. Pridružené štáty majú v schengenských komitologických výboroch príležitosť: - vysvetliť problémy, ktoré majú v súvislosti s konkrétnym aktom alebo opatrením týkajúcim sa vykonávania, uplatňovania alebo vývoja schengenského acquis , alebo reagovať na problémy, ktoré majú iné delegácie; - vyjadriť sa k akýmkoľvek otázkam týkajúcim sa navrhovania a vývoja ustanovení, ktoré sa ich týkajú, alebo k vykonávaniu takýchto ustanovení. 3. Pridružené štáty majú právo predkladať návrhy v rámci schengenských komitologických výborov. Komisia môže po prediskutovaní takéto návrhy zohľadniť s cieľom predložiť návrh alebo prijať iniciatívu. 4. Pridružené štáty sa nezúčastňujú na hlasovaní v schengenských komitologických výboroch a vzdialia sa, keď výbor pristúpi k hlasovaniu. 5. Pri príležitosti zvolania stretnutia schengenských komitologických výborov pridružené štáty dostanú program, návrh opatrení, ku ktorým majú predkladať pripomienky, a iné príslušné podkladové materiály v rovnakom čase ako členské štáty EÚ. 6. Zásady a podmienky prístupu verejnosti k dokumentom schengenských komitologických výborov sú rovnaké ako tie, ktoré sa vzťahujú na dokumenty Komisie[7]. 7. Na účely uplatňovania tejto dohody a pri ustanovovaní procesných aspektov schengenských komitologických výborov sa uvedie odkaz na tento článok. Článok 4 Komisia pri príprave návrhov, ktorými sa mení a dopĺňa schengenské acquis alebo ktoré sú na tomto acquis založené, neformálne konzultuje s expertmi pridružených štátov, rovnako ako s expertmi členských štátov Európskej únie, ďalej len „členské štáty“, s cieľom vypracovať svoje návrhy. Článok 5 1. Prijímanie nových aktov alebo opatrení, ktoré predstavujú vývoj schengenského acquis , je výhradne v právomoci príslušných inštitúcií Európskej únie[8]. S výhradou odseku 3 - akty alebo opatrenia uvedené v odseku 1 nadobúdajú účinnosť súčasne v Európskej únii, Európskom spoločenstve a ich dotknutých členských štátoch, ako aj v pridružených štátoch, pokiaľ v týchto aktoch alebo opatreniach nie je výslovne stanovené inak, - prijatie aktov alebo opatrení uvedených v odseku 1 každým pridruženým štátom zakladá práva a povinosti medzi takýmto pridruženým štátom na jednej strane a Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a tými ich členskými štátmi, ktoré sú viazané takýmito aktmi alebo opatreniami, na strane druhej. 2. Prijatie aktov alebo opatrení uvedených v odseku 1, na ktoré sa uplatnili postupy ustanovené v tejto dohode, sa oznamuje pridruženým štátom. O prijatí aktov alebo opatrení uvedených v odseku 1 informuje pridružené štáty Generálny sekretariát Komisie s odvolaním sa na tento článok, ak sa prijatie týchto aktov alebo opatrení oznamuje členským štátom. Ak prijatie aktov alebo opatrení uvedených v odseku 1 členským štátom neoznamuje Generálny sekretariát Komisie, o prijatí týchto aktov alebo opatrení pridružené štáty informuje generálne riaditeľstvo Komisie zodpovedné za prijatie príslušných aktov alebo opatrení, s odvolaním sa na tento článok. 3. Každý pridružený štát sa nezávisle rozhodne, či prijme obsah aktov alebo opatrení uvedených v odseku 1 a či ich zavedie do svojho vnútorného právneho poriadku. Takéto rozhodnutia sa oznámia Komisii do 30 dní po tom, ako Komisia informovala o príslušných aktoch alebo opatreniach. Na prijímanie aktov a opatrení uvedených v odseku 1 pridruženými štátmi a na dôsledky ich neprijatia sa vzťahujú tieto ustanovenia: - Island a Nórsko – článok 8 dohody o pridružení uzatvorenej s Islandom a Nórskom, - Švajčiarsko – článok 7 dohody o pridružení uzatvorenej so Švajčiarskom, - Lichtenštajnsko – článok 5 protokolu o pridružení uzatvoreného s Lichtenštajnskom. Článok 6 1. Pokiaľ ide o administratívne náklady spojené s vykonávaním tejto dohody, pridružené štáty ročne prispievajú do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev sumou 500 000 EUR, pričom podiel každého zúčastneného štátu sa určí na základe hrubého domáceho produktu v pomere k hrubému domácemu produktu všetkých zúčastnených štátov, po vykonaní ročnej úpravy na základe miery inflácie v Európskej únii. Suma 500 000 EUR sa upravuje na základe výmeny listov, ak si to vyžaduje vývoj z hľadiska počtu schengenských komitologických výborov, v ktorých sa pridružené štáty zúčastňujú, alebo frekvencie ich stretnutí. 2. Cestovné náklady zástupcov, ktorí sa zúčastňujú na stretnutiach schengenských komitologických výborov, sa nepreplácajú. Článok 7 1. Generálny tajomník Rady Európskej únie je depozitárom tejto dohody. 2. Európske spoločenstvo a pridružené štáty schvaľujú túto dohodu v súlade so svojimi vlastnými postupmi. 3. Na nadobudnutie platnosti tejto dohody je potrebné schválenie Európskym spoločenstvom a aspoň jedným pridruženým štátom. 4. Táto dohoda nadobúda medzi Európskym spoločenstvom a príslušným pridruženým štátom v platnosť v prvý deň druhého mesiaca po uložení príslušnej schvaľovacej alebo ratifikačnej listiny u depozitára. 5. V prípade Lichtenštajnska táto dohoda nadobúda platnosť až po nadobudnutí platnosti protokolu o pridružení uzatvoreného s Lichtenštajnskom. Článok 8 1. V prípade Nórska a Islandu platnosť tejto dohody končí, ak sa skončí platnosť príslušnej dohody o pridružení uzatvorenej s Islandom alebo Nórskom. 2. V prípade Švajčiarska platnosť tejto dohody končí, ak sa skončí platnosť dohody o pridružení uzatvorenej so Švajčiarskom. 3. V prípade Lichtenštajnska platnosť tejto dohody končí, ak sa skončí platnosť protokolu o pridružení uzatvoreného s Lichtenštajnskom. 4. Skončenie platnosti sa oznamuje depozitárovi. Článok 9 Táto dohoda a spoločné vyhlásenie sú vypracované v jednom origináli v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom, talianskom, islandskom a nórskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické. V Bruseli Za Európske spoločenstvo Za Islandskú republiku Za Lichtenštajnské kniežatstvo Za Nórske kráľovstvo Za Švajčiarsku konfederáciu PRÍLOHA 1 Zoznam existujúcich výborov, ktoré pomáhajú Európskej komisii pri výkone jej vykonávacích právomocí v súvislosti s vykonávaním, uplatňovaním a vývojom schengenského acquis : - Výbor zriadený nariadením Rady (ES) č. 1683/95 z 29. mája 1995 stanovujúcim jednotný formát víz[9]; - Výbor zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[10] a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[11]; tento výbor pomáha Európskej komisii takisto pri uplatňovaní týchto právnych nástrojov: - nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS)[12], - nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[13], - rozhodnutie Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[14], - Výbor zriadený rozhodnutím Rady 2004/201/SVV z 19. februára 2004 o postupoch na zmenu a doplnenie príručky Sirene a nariadením Rady (ES) č. 378/2004 z 19. februára 2004 o postupoch na zmenu a doplnenie príručky Sirene[15] – na pomoc Európskej komisii pri zmene a doplnení príručky Sirene, - Výbor zriadený rozhodnutím Rady zo 16. marca 2005 o zriadení bezpečnej webovej informačnej a koordinačnej siete pre služby riadenia migrácie členských štátov (2005/267/ES)[16], - Výbor zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc)[17] – na pomoc Európskej komisii v oblasti vonkajších hraníc, - Výbor „Solidarita a riadenie migračných tokov“ zriadený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov[18], - [p.m. Výbor zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. …/… z … , ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva[19] – „výbor pre víza“]. - SPOLOčNÉ VYHLÁSENIE ZMLUVNÝCH STRÁN O OSOBITNOM PRIDRUžENÍ K VYKONÁVANIU, UPLATňOVANIU A VÝVOJU SCHENGENSKÉHO ACQUIS Zmluvné strany spoločne vyhlasujú, že osobitné pridruženie Islandskej republiky, Lichtenštajnského kniežatstva, Nórskeho kráľovstva a Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis nie je možné považovať za právny ani politický precedens pre akúkoľvek inú oblasť spolupráce medzi Európskym spoločenstvom a týmito štátmi.[pic][pic][pic] [1] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36. [2] Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52. [3] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [4] Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43. [5] Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20. [6] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [7] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43). [8] V čase podpísania tejto dohody sa takéto akty alebo opatrenia prijímajú v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23), naposledy zmeneným a doplneným rozhodnutím 2006/512/ES zo 17. júla 2006 (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11). [9] Ú. v. ES L 164, 14.7.1995, s. 1 – 4. [10] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4. [11] Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63. [12] Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60. [13] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1. [14] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43. [15] Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2004, s. 5 a 45. [16] Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2005, s. 48. [17] Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1. [18] Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 22. [19] Ú. v. EÚ L …, …, s. ….