OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície Nástroj na podporu účinnej justície a rastu /* COM/2013/0160 final - 2013/ () */





Úvod Vplyvom pretrvávajúcej hospodárskej a finančnej krízy v EÚ sa urýchlil vznik rozsiahlych zmien. Jej dosah je badateľný v reštrukturalizácii národných hospodárstiev, ktoré sa tak snažia vytvoriť podmienky pre rast a konkurencieschopnosť. V tomto reformnom procese zohrávajú vnútroštátne justičné systémy kľúčovú rolu pri obnove dôvery a návrate k rastu. Efektívny a nezávislý justičný systém prispieva k dôvere a stabilite. Predvídateľné, včasné a vymáhateľné justičné rozhodnutia sú dôležitými štrukturálnymi zložkami príťažlivého podnikateľského prostredia. Zachovávajú dôveru v začatie podnikania, vo vymoženie zmluvy, vyrovnanie súkromného dlhu či v ochranu majetku a ďalších práv. Skúsenosti členských štátov, na ktoré sa vzťahujú programy makroekonomických úprav[1], ukazujú, že nedostatky vo fungovaní justičného systému prehlbujú zápornú rastovú špirálu a oslabujú dôveru občanov a podnikov v justičné inštitúcie. Preto sa vnútroštátne justičné reformy stali v roku 2011 neoddeliteľnou súčasťou štrukturálnych zložiek v týchto programoch. Zlepšenie kvality, nezávislosti a efektívnosti súdnych systémov je takisto prioritou v európskom semestri, novom každoročnom cykle EÚ pre koordináciu hospodárskych politík.[2] V roku 2012 sa určilo šesť členských štátov[3], v prípade ktorých existujú problémy, a to najmä v súvislosti s trvaním súdnych konaní a organizáciou súdnictva. Účinnosť vnútroštátnych justičných systémov je pre EÚ rozhodujúca Prístup k účinnému justičnému systému je základným právom pri zriaďovaní európskych demokracií a je zakotvený v ústavných tradíciách spoločných pre členské štáty. Je rozhodujúci pre účinnosť všetkých právnych predpisov EÚ, a najmä tých hospodárskych právnych predpisov EÚ, ktoré prispievajú k rastu. Vnútroštátne súdy napríklad zohrávajú základnú úlohu pri vymáhaní právnych predpisov EÚ o hospodárskej súťaži[4] a ďalších právnych predpisov EÚ, ktoré sú rozhodujúce pre jednotný trh[5], a to najmä v oblasti elektronickej komunikácie[6], duševného vlastníctva[7], verejného obstarávania[8], životného prostredia[9] a ochrany spotrebiteľa[10]. Zakaždým, keď vnútroštátny súd uplatní právny predpis EÚ, koná ako „súd Únie“ a musí poskytnúť účinnú súdnu ochranu všetkým, občanom aj podnikom, ktorých práva zaručené právnymi predpismi EÚ boli porušené. Význam tohto práva na účinný prostriedok nápravy je zakotvený v Charte základných práv Európskej únie (v článku 47). Účinné justičné systémy sú nevyhnutné aj pre posilnenie vzájomnej dôvery potrebnej na vytvorenie a vykonávanie nástrojov EÚ založených na vzájomnom uznávaní a spolupráci. V súlade s článkom 67 ods. 1 ZFEÚ Únia vytvára priestor spravodlivosti pri rešpektovaní rozličných právnych systémov a tradícií členských štátov. Od občanov, podnikov, sudcov a úradov sa očakáva, že budú dôverovať, rešpektovať, uznávať a vykonávať rozhodnutia prijaté v justičnom systéme iného členského štátu. Nedostatky vnútroštátnych justičných systémov tak nie sú len problémom konkrétneho členského štátu, ale môžu ovplyvniť fungovanie jednotného trhu a vo všeobecnejšom meradle aj EÚ. Potreba systematického prehľadu Európska komisia vo svojom Ročnom prieskume rastu na rok 2013[11] zdôrazňuje význam zlepšenia kvality, nezávislosti a efektívnosti vnútroštátnych súdnych systémov. Ešte pred sformulovaním odporúčaní pre jednotlivé krajiny v tejto oblasti treba zostaviť systematický prehľad fungovania justičných systémov vo všetkých členských štátoch, a to taký, ktorý plne zohľadňuje rôzne národné právne tradície. Na podporu justičných reforiem, ktorých cieľom bude obnoviť rast, sú potrebné objektívne, spoľahlivé a porovnateľné údaje. 1. Čo je porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície? Cieľom porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície (ďalej len „porovnávací prehľad“) je pomôcť EÚ a členským štátom dosiahnuť účinnejšiu justíciu pomocou objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných údajov o fungovaní justičných systémov všetkých členských štátov. Kvalita, nezávislosť a efektívnosť sú hlavnými súčasťami „účinného justičného systému“. Poskytovanie informácií o týchto súčastiach vo všetkých členských štátoch prispieva k odhaľovaniu prípadných nedostatkov a dobrých príkladov a podporuje rozvoj justičných politík na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Hlavnými charakteristikami porovnávacieho prehľadu sú: – je to porovnávací nástroj, ktorý sa vzťahuje na všetky členské štáty.[12] Nech už je model vnútroštátneho justičného systému alebo právnej tradície, v ktorej je zakotvený, akýkoľvek, včasnosť, nezávislosť, cenová dostupnosť a ľahký prístup sú niektoré zo základných parametrov toho, čo tvorí účinný justičný systém. Porovnávací prehľad síce zahŕňa porovnanie konkrétnych ukazovateľov, ale jeho účelom nie je urobiť jedno celkové hodnotenie ani podporiť konkrétny typ justičného systému; – jeho účelom je ukázať trendy vo fungovaní vnútroštátnych justičných systémov v priebehu času. Údaje sa v porovnávacom prehľade uvádzajú po prvýkrát v roku 2013 a nemusia ešte odzrkadľovať účinky prebiehajúcich reforiem v niektorých členských štátoch.[13] Keďže porovnávací prehľad sa pravidelne dopĺňa, takéto účinky by mohli byť badateľné v budúcich porovnávacích prehľadoch; – je to nezáväzný nástroj, ktorý sa má používať v rámci otvoreného dialógu s členskými štátmi a ktorého cieľom je pomôcť členským štátom a inštitúciám EÚ vymedziť lepšie justičné politiky. Prispieva k odhaľovaniu problémov, ktoré si zaslúžia osobitnú pozornosť. Slabá výkonnosť, ktorú odhalili ukazovatele, si vyžaduje hlbšiu analýzu príčin takéhoto výsledku a v prípade potreby aj presadenie náležitých reforiem, pričom treba mať na pamäti, že porovnateľnosť údajov môže byť obmedzená rozdielmi v postupoch a právnych rámcoch; – je to vyvíjajúci sa nástroj, ktorý sa bude postupne rozširovať vo vzťahu k dotknutým oblastiam, ukazovateľom a metodike s cieľom odhaliť základné parametre účinného justičného systému. V rámci dialógu s členskými štátmi by v porovnávacom prehľade mohli byť postupne zahrnuté aj ostatné oblasti justičných systémov a ďalšie prvky v „justičnom procese“, ktorým musí fyzická či právnická osoba prejsť, aby sa domohla účinnej spravodlivosti (napr. od prvej fázy vstupu do justičného systému po poslednú fázu vykonania súdneho rozhodnutia). Z dôvodu významu vnútroštátnych justičných systémov pre hospodárstvo sa rozsah pôsobnosti porovnávacieho prehľadu za rok 2013 zameriava na parametre justičného systému, ktoré prispievajú k zlepšovaniu podnikateľského a investičného prostredia. V porovnávacom prehľade sa skúmajú ukazovatele efektívnosti pri iných ako trestných prípadoch, najmä pri občianskych a obchodných súdnych prípadoch, ktoré majú význam pre riešenie obchodných sporov, a pri správnych prípadoch. Správna justícia zohráva dôležitú úlohu v podnikateľskom prostredí, napríklad pokiaľ ide o udeľovanie licencií alebo pri daňových sporoch s administratívou alebo sporoch s vnútroštátnymi regulačnými úradmi. Na účely prípravy tohto porovnávacieho prehľadu požiadala Európska komisia Komisiu Rady Európy pre hodnotenie efektívnosti justície (CEPEJ) o zhromaždenie údajov a vykonanie analýzy.[14] Európska komisia použila na vytvorenie tohto porovnávacieho prehľadu najrelevantnejšie a najpodstatnejšie údaje. Porovnávací prehľad vychádza aj z údajov z iných zdrojov, napríklad Svetovej banky, Svetového ekonomického fóra a organizácie World Justice Project. 2. Ukazovatele porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2013 Za rok 2013 sa v porovnávacom prehľade uvádzajú hlavné zistenia, ktoré sa zakladajú v prvom rade na ukazovateľoch týkajúcich sa efektívnosti konaní: na trvaní konaní, miere vyriešenia prípadov a počte prebiehajúcich prípadov.[15] – Trvanie konaní vyjadruje čas (v dňoch) potrebný na vyriešenie prípadu na súde, čiže čas, ktorý potrebuje súd prvého stupňa na vynesenie rozhodnutia. Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených prípadov vydelený počtom vyriešených prípadov na konci roka a vynásobený 365 dňami. – Miera vyriešenia prípadov je pomer počtu vyriešených prípadov k počtu nových prípadov. Meria, či sa súd stíha zaoberať novými prípadmi. Ak je miera vyriešenia prípadov nízka a trvanie konaní dlhé, v systéme sa nahromadia nevybavené prípady. – Počet prebiehajúcich prípadov vyjadruje počet prípadov, ktorými sa treba ešte vždy zaoberať na začiatku obdobia (napríklad roka). Počet prebiehajúcich prípadov vplýva na čas rozsúdenia. Skrátenie trvania konaní si preto vyžaduje opatrenia na zníženie počtu prebiehajúcich prípadov. V porovnávacom prehľade sa ďalej skúmajú ukazovatele určitých činiteľov, ktoré môžu pomôcť skrátiť trvanie konaní a zvýšiť kvalitu justície: monitorovanie a hodnotenie činností súdu, systémy informačných a komunikačných technológií (IKT) pre súdy, spôsoby alternatívneho riešenia sporov a odborná príprava sudcov. Hoci na trvanie konaní má vplyv aj niekoľko ďalších dôležitých činiteľov, najmä špecifickosť a spletitosť postupov, uvedené ukazovatele poskytujú užitočné informácie odzrkadľujúce informovanosť členských štátov o význame týchto otázok a opatreniach, ktoré boli v tom ohľade prijaté. – Monitorovanie a hodnotenie činností súdov: s cieľom zvýšiť kvalitu a efektívnosť súdnych konaní by sa mali činnosti súdu monitorovať pomocou komplexného a verejne dostupného systému zbierania informácií a pravidelne hodnotiť. Ukazovatele odzrkadľujú dostupnosť systémov pravidelného monitorovania činností súdov a hodnotiacich systémov. Monitorovacie systémy zahŕňajú zverejnenie výročnej správy o činnosti a meranie počtu nových prípadov, vynesených rozhodnutí, odložených prípadov a trvania konaní. Hodnotenie činností súdov sa zakladá na dostupnosti: – vymedzenia ukazovateľov výkonnosti (ako sú nové prípady, uzavreté prípady, prebiehajúce prípady, nahromadenie nevybavených prípadov, výkonnosť sudcov a súdnych úradníkov a zamestnancov, vymáhanie, náklady), – pravidelného hodnotenia výkonnosti a výstupov, – vymedzenia noriem kvality (ako sú politiky zabezpečenia kvality, politiky týkajúce sa ľudských zdrojov, kritériá týkajúce sa konaní, čerpanie zdrojov), – špecializovaného súdneho personálu povereného politikou kvality. – Systémy IKT pre súdy: Využívanie informačných a komunikačných technológií sa stalo nevyhnutným pre účinnosť justičnej správy. Ukazovatele odzrkadľujú dostupnosť systémov IKT na evidenciu a správu prípadov a na komunikáciu a výmenu informácií medzi súdmi a ich prostrediami (ako sú elektronické webové formuláre, webové stránky súdov, sledovanie prípadov na internete, elektronické registre, elektronické spracovanie vecí s nízkou hodnotou sporu a úhrad nesporných dlhov, elektronické podania a videokonferencie). – Spôsoby alternatívneho riešenia sporov pre občianske a obchodné súdne prípady: Tieto spôsoby môžu vo svojich rôznych formách dopĺňať tradičné súdne postupy. Tento ukazovateľ odzrkadľuje dostupnosť spôsobov alternatívneho riešenia sporov. – Odborná príprava sudcov: Odborná príprava sudcov, počiatočná a priebežná odborná príprava počas celej ich kariéry je dôležitým prvkom kvality a účinnosti súdnych rozhodnutí. Odborná príprava sa môže zameriavať na špecializáciu, ale aj na zlepšenie zručností. Tento ukazovateľ poskytuje údaje o povinnej odbornej príprave sudcov. – Zdroje: Rozpočet pre súdy a počet sudcov a advokátov poskytujú údaje o zdrojoch, ktoré justičné systémy používajú. V porovnávacom prehľade sa takisto uvádzajú zistenia, ktoré sa zakladajú na ukazovateľoch týkajúcich sa vnímania nezávislosti justičného systému. Vnímanie nezávislosti je dôležité pre investičné rozhodnutia. Svetové ekonomické fórum (WEF) uvádza vo svojej výročnej Správe o globálnej konkurencieschopnosti „ukazovateľ vnímanej nezávislosti“, ktorý má význam v kontexte hospodárskeho rastu, keďže sa zakladá na odpovediach uvedených v rámci prieskumu, ktorého sa zúčastnila reprezentatívna vzorka firiem vo všetkých krajinách zastupujúca hlavné odvetvia hospodárstva (poľnohospodárstvo, výrobný priemysel, nevýrobný priemysel a služby).[16] V rámci projektu organizácie World Justice Project (WJP) bol v kontexte jej správy za roky 2012 – 2013 o ukazovateli právneho štátu vytvorený ukazovateľ „vnímania nezávislosti občianskej justície“[17] vychádzajúc z odpovedí v rámci prieskumu mienky celkovej populácie a kvalifikovaných respondentov (v prípade ukazovateľa WJP). Treba takisto poznamenať, že Súdny dvor Európskej únie[18] a Európsky súd pre ľudské práva[19] pri preskúmaní nezávislosti súdnictva zdôraznili význam toho, ako sa nezávislosť súdov javí. Podľa judikatúry týchto súdov si nezávislosť súdnictva vyžaduje podrobné pravidlá s cieľom odstrániť dôvodné pochybnosti v mysliach jednotlivcov týkajúce sa jeho ovplyvniteľnosti vonkajšími činiteľmi a jeho nestrannosti, pokiaľ ide o záujmy, o ktorých sa pojednáva. 3. Hlavné zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2013 3.1. Dôležité rozdiely v trvaní konaní Pomalá spravodlivosť je odopretá spravodlivosť. Včasné rozhodnutia sú pre podniky a investorov nevyhnutné. Spoločnosti pri svojich investičných rozhodnutiach zohľadňujú riziko zapletenia sa do obchodných sporov, pracovnoprávnych alebo daňových sporov či konkurzu. Efektívnosť, s akou sa súdny systém v krajine zaoberá procesmi, je veľmi dôležitá. Napríklad právne vymáhanie plnenia zmluvy o dodávke alebo poskytovaní služieb sa stáva tým nákladnejšie, čím dlhšie súdny spor trvá, a po určitom čase dokonca bezvýznamné, keďže pravdepodobnosť získania peňazí z platieb a pokút sa zmenšuje. Údaje všetkých grafov sú z roku 2010, ak sa výslovne neuvádza inak. Členské štáty na pravej strane grafov bez pridelených hodnôt sú štáty, pre ktoré nie sú údaje k dispozícii. Okrem grafu 4 sa všetky údaje týkajú konaní na súde prvého stupňa. Kvalita a efektívnosť súdneho systému by sa mala odzrkadľovať už na prvom stupni, keďže prvý stupeň je povinným krokom pre každého, kto sa ide súdiť. Graf 1: Čas potrebný na vyriešenie iných ako trestných prípadov* (v dňoch) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ[20]) * Medzi iné ako trestné prípady patria občianske a obchodné prípady a prípady súvisiace s vymáhaním, katastrom nehnuteľností, obchodným registrom a so správnym právom. Graf 2: Čas potrebný na vyriešenie občianskych a obchodných súdnych prípadov* (v dňoch) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Občianske (a obchodné) súdne prípady sa týkajú sporov medzi účastníkmi, napríklad sporov o zmluvách a konkurzných konaní. Naopak občianske (a obchodné) prípady sa týkajú nesporných konaní, napríklad nesporných platobných príkazov. Graf 3: Čas potrebný na vyriešenie správnych prípadov* (v dňoch) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) * Správno-právne prípady sa týkajú sporov medzi občanmi a miestnymi, regionálnymi alebo vnútroštátnymi orgánmi. Správno-právnym prípadom sa v niektorých krajinách venujú špeciálne správne súdy, v iných občianske súdy. Graf 4: Čas potrebný na riešenie konkurzu* (v rokoch) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ/Svetová banka: Doing Business) * Čas vrátenia úveru veriteľom. Časové obdobie sa počíta od omeškania spoločnosti do úhrady časti alebo všetkých peňazí, ktoré dlhuje banke. Zohľadňuje sa aj prípadná odkladacia taktika strán, napríklad podávanie zdĺhavých odvolaní či žiadostí o prolongáciu. Údaje vychádzajú z dotazníkových odpovedí miestnych odborníkov na konkurzné konania a sú overené prostredníctvom štúdie zákonov a právnych predpisov, ako aj verejných informácií o konkurzných systémoch. Ø Z uvedených grafov vyplývajú dôležité rozdiely v trvaní konaní: Prinajmenšom v jednej tretine členských štátov trvajú konania aspoň dvakrát dlhšie ako vo väčšine členských štátov.[21] Trvanie konaní súvisí s mierou, do akej súdy dokážu vyriešiť prípady, teda s „mierou vyriešenia prípadov“, a s počtom prípadov, ktoré stále čakajú na vyriešenie (prebiehajúce prípady). Ak je miera vyriešenia prípadov okolo 100 % alebo vyššia, znamená to, že súdne systémy dokážu vyriešiť aspoň toľko prípadov, koľko sa ich objavuje nových. Ak je miera vyriešenia prípadov nižšia ako 100 %, znamená to, že súdy vyriešia menej prípadov, než koľko sa ich objavuje nových, a na konci roka sa napokon množstvo nevyriešených prípadov pripočíta k prebiehajúcim prípadom. Ak bude takáto situácia trvať niekoľko rokov, mohlo by to nasvedčovať skôr systémovému problému, keďže sa nahromadia nevybavené prípady, čo ešte zhorší pracovnú záťaž súdov a predĺži trvanie konaní. Graf 5: Miera vyriešenia iných ako trestných prípadov (v % – hodnoty nad 100 % znamenajú, že sa vyrieši viac prípadov, než sa ich objavuje nových, a hodnoty pod 100 % znamenajú, že sa vyrieši menej prípadov, než sa ich objavuje nových) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 6: Miera vyriešenia občianskych a obchodných súdnych sporov (v %) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 7: Miera vyriešenia správnych prípadov (v %) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Ø Z uvedených grafov vyplýva, že niektoré členské štáty môžu mať ťažkosti, pokiaľ ide o ich schopnosť vyriešiť osobitné kategórie prípadov. Na grafoch 8 – 10 je zobrazený počet prebiehajúcich prípadov na začiatku referenčného roka (1. január 2010). Tieto prebiehajúce prípady sú výsledkom výkonnosti súdov v predchádzajúcom roku. Z tohto dôvodu nie je nízka miera vyriešených prípadov v priebehu roku 2010, ako je zobrazené na grafoch 5 – 7 vyššie, premietnutá v grafoch 8 – 10, pokiaľ ide o počet prebiehajúcich prípadov. Nárast počtu prebiehajúcich prípadov na konci roka bude oznámený v budúcom prehľade. Graf 8: Počet iných ako trestných prebiehajúcich prípadov (na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 9: Počet občianskych a obchodných súdnych prebiehajúcich prípadov (na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 10: Počet správnych prebiehajúcich prípadov (na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Ø Z uvedených grafov vyplýva, že niektoré členské štáty majú mimoriadne vysoký počet prebiehajúcich prípadov. Záverom sa javí, že: Ø V niektorých členských štátoch sa kombinujú nepriaznivé činitele: zdĺhavé konania na prvom stupni spolu s nízkou mierou vyriešenia prípadov a/alebo veľkým množstvom prebiehajúcich prípadov. Takéto situácie si zasluhujú osobitnú pozornosť a dôkladnú analýzu, keďže by mohli nasvedčovať skôr systémovým nedostatkom, ktoré by sa mali napraviť. Ø Skrátenie pridlhého trvania konaní by malo byť prioritou s cieľom zlepšiť podnikateľské prostredie a investičnú príťažlivosť. 3.2. Monitorovanie a hodnotenie pomáha skrátiť trvanie konaní a skvalitniť justíciu V dôsledku neexistencie spoľahlivého monitorovania a hodnotenia môže byť zlepšenie fungovania justičného systému ťažšie. Nízka kvalita justičného rozhodnutia môže zvýšiť riziko podnikania pre veľké spoločnosti a MSP a ovplyvňuje rozhodnutia spotrebiteľov. Môže mať za následok unáhlené alebo menej predvídateľné rozhodnutia, nepochopiteľné postupy či nedosiahnuteľnú spravodlivosť. Účinný časový manažment súdnych prípadov vyžaduje, aby mohli byť súdy, súdnictvo a všetky subjekty, ktoré sa obracajú na súdy, informované o fungovaní súdov prostredníctvom systému pravidelného monitorovania. Vymedzenie kvalitatívnych politík a hodnotenie činností súdov sú nástrojmi na zvýšenie kvality justície s cieľom zlepšiť prístup k spravodlivosti, dôveru, predvídateľnosť a včasnosť justičných rozhodnutí. Graf 11: Dostupnosť monitorovania činností súdov[22] (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 12: Dostupnosť hodnotenia činností súdov (zdroj: správa komisie CEPEJ za rok 2012) Z uvedených grafov vyplýva, Ø že veľká väčšina členských štátov má komplexný monitorovací systém, ale niekoľko členských štátov zaostáva alebo údaje nesprístupňuje; Ø že niekoľko členských štátov nevykonáva pravidelné hodnotenia činností súdov a normy kvality nie sú vymedzené vo viac ako polovici členských štátov. 3.3. Systémy informačných a komunikačných technológií pomáhajú skrátiť trvanie konaní a uľahčiť prístup k justícii Systémy IKT na evidenciu a správu prípadov sú nevyhnutným nástrojom, ktoré majú súdy k dispozícii na účely účinného časového manažmentu prípadov, keďže pomáhajú zvyšovať rýchlosť, akou súd rieši prípady, a tak znižovať celkové trvanie konaní. Graf 13: Systémy IKT na evidenciu a správu prípadov (vážený ukazovateľ – min. = 0, max. = 4)[23] (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Ø Z uvedeného grafu vyplýva, že veľká väčšina členských štátov má dobre vyvinutý systém na evidenciu a správu prípadov, ale niekoľko členských štátov zaostáva. Systémy IKT na komunikáciu medzi súdmi a účastníkmi (napríklad elektronické podávanie nárokov) môžu prispieť k rýchlejšiemu vyriešeniu prípadu a k znižovaniu nákladov pre občanov a podniky, a to uľahčením prístupu k justícii. Systémy IKT takisto zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v cezhraničnej spolupráci medzi súdnymi orgánmi, a tým uľahčujú vykonávanie právnych predpisov EÚ. Graf 14: Elektronická komunikácia medzi súdmi a účastníkmi (vážený ukazovateľ – min. = 0, max. = 4) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 15: Elektronické spracovanie vecí s nízkou hodnotou sporu* (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) * Pojem „veci s nízkou hodnotou sporu“ predstavuje občiansky prípad, v ktorom je peňažná hodnota nároku relatívne nízka (hodnota sa líši v závislosti od členského štátu). Graf 16: Elektronické spracovanie úhrad nesporných dlhov (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Graf 17: Elektronické podávanie nárokov (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Ø Z uvedených grafov vyplývajú veľké rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o rozvoj systémov IKT na účely výmeny informácií medzi súdmi a účastníkmi. 3.4. Spôsoby alternatívneho riešenia sporov pomáhajú znižovať pracovnú záťaž súdov Účinná mediácia a ďalšie spôsoby alternatívneho riešenia sporov prinášajú dobrovoľné vyriešenie sporu medzi účastníkmi hneď na začiatku sporu, znižujú počet prebiehajúcich prípadov, a tak môžu mať významný kladný vplyv na pracovnú záťaž súdov, ktoré potom skôr dodržia primerané lehoty. Kvalitné spôsoby alternatívneho riešenia sporov môžu byť dôveryhodnou alternatívou k tradičným súdnym postupom a môžu prispieť ku kultúre mierového riešenia sporov. Graf 18: Dostupnosť spôsobov alternatívneho riešenia sporov (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) Ø Z uvedeného grafu vyplýva, že spôsoby alternatívneho riešenia sporov sú dostupné takmer vo všetkých členských štátoch, ale dôkaz o ich využití pri obchodných sporoch často nie je k dispozícii. Ø Členské štáty by mali podporovať dostupnosť a kvalitu mediácie a ďalších spôsobov alternatívneho riešenia sporov. 3.5. Podpora odbornej prípravy sudcov môže pomôcť zlepšiť účinnosť justície Politiky odbornej prípravy môžu byť súčasťou noriem kvality pre súdnictvo. Počiatočná a priebežná odborná príprava je dôležitá na zachovanie či zlepšovanie znalostí a zručností justičného personálu. Odborná príprava je mimoriadne dôležitá vzhľadom na nepretržitý vývoj vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov EÚ, zvýšený tlak na naplnenie očakávaní subjektov, ktoré sa obracajú na súdy, a smerovanie k profesionálnemu riadeniu v rámci súdnictva. Hoci je dobrovoľná odborná príprava v niektorých členských štátoch bežnou praxou, povinná odborná príprava pre sudcov nasvedčuje vôli podporovať aktualizáciu znalostí a zručností sudcov. Graf 19: Povinná odborná príprava pre sudcov (zdroj: správa komisie CEPEJ za rok 2012)[24] Ø Z uvedeného grafu vyplýva, že politiky týkajúce sa povinnej priebežnej odbornej prípravy pre sudcov sú v členských štátoch veľmi rozmanité. 3.6. Zdroje S cieľom zabezpečiť kvalitu, nezávislosť a efektívnosť vnútroštátneho justičného systému sú potrebné primerané finančné a ľudské zdroje v závislosti od rôznych právnych tradícií. V tomto smere môže údaje ovplyvňovať aj nepriateľská alebo inkvizičná povaha justičného systému. Investovanie do dobre zorganizovaného justičného systému môže mať dôležitý prínos k udržateľnému rastu. Graf 20: Rozpočet pre súdy* (v EUR na obyvateľa) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) * Ročný schválený (nie v skutočnosti vyčerpaný) verejný rozpočet pridelený na fungovanie všetkých súdov (občianskych, obchodných a trestných súdov bez služieb prokuratúry a právnej pomoci) bez ohľadu na zdroj rozpočtu. V prípade členských štátov EÚ, ktorých celkový ročný schválený rozpočet pridelený na všetky súdy nemožno oddeliť od údajov pre prokuratúru (BE, DE, ES, EL, FR, LU, AT), graf odráža celkový údaj (v prípade BE, ES a AT údaj zahŕňa aj právnu pomoc). V príslušných prípadoch zahŕňa ročný schválený rozpočet pridelený na fungovanie všetkých súdov aj rozpočet na vnútroštátnej úrovni i na úrovni regionálnych alebo federálnych subjektov. Graf 21: Počet sudcov* (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) * Túto kategóriu tvoria sudcovia pracujúci na plný úväzok a v príslušných prípadoch aj takzvaní súdni úradníci/Rechtspfleger, ktorí majú právomoc vynášať vlastné rozhodnutia a/alebo rozsudky. Graf 22: Počet advokátov* (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia komisie CEPEJ) * Advokát je osoba kvalifikovaná a oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať súdom podania a konať v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať pred súdom alebo poskytovať právne rady a zastupovať klientov v právnych záležitostiach (odporúčanie Rec(2000)21 Výboru ministrov Rady Európy o slobodnom výkone profesie advokáta). Ø Z uvedených grafov vyplývajú rôzne prístupy v súvislosti s finančnými a ľudskými zdrojmi v justičných systémoch, a to aj medzi členskými štátmi s podobným trvaním konaní. 3.7. Rozdiely vo vnímaní nezávislosti Vnímanie nezávislosti súdnictva je takisto činiteľom podporujúcim rast. Keďže nezávislosť súdnictva zaručuje predvídateľnosť, istotu, spravodlivosť a stabilitu právneho systému, v ktorom môžu podniky podnikať, vnímanie nedostatku nezávislosti môže odrádzať od investovania. Všeobecným pravidlom je, že spravodlivosť sa nemôže len vykonávať, ale jej vykonanie musí byť predvídateľné. Nezávislosť súdnictva je takisto požiadavkou vychádzajúcou z práva na účinný prostriedok nápravy zakotveného v Charte základných práv EÚ. Graf 23: Nezávislosť súdnictva (vnímanie – vyššia hodnota znamená lepšie vnímanie) (zdroj: Svetové ekonomické fórum)[25] Graf 24: Nezávislosť občianskej justície (vnímanie – vyššia hodnota znamená lepšie vnímanie) (zdroj: organizácia World Justice Project) Ø Hoci niekoľko členských štátov sa nachádza medzi 10 najlepšími štátmi sveta z hľadiska vnímania nezávislosti súdnictva, z uvedených grafov vyplýva dosť nízka úroveň vnímania nezávislosti súdnictva v niektorých členských štátoch zo strany obchodných subjektov využívajúcich justičný systém. Tieto zistenia si zasluhujú osobitnú pozornosť a podrobnejšie posúdenie príčin, pre ktoré v niektorých členských štátoch pretrváva slabá dôvera. 4. Ďalší postup v nadväznosti na zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu za rok 2013 4.1. Ďalší postup v kontexte súdnych reforiem v členských štátoch Hlavné zistenia vyplývajúce z porovnávacieho prehľadu za rok 2013 zdôrazňujú prioritné oblasti, ktorým sa treba venovať. Komisia premení uvedené priority na tieto opatrenia: – Problémy vyjadrené v porovnávacom prehľade sa zohľadnia pri príprave nadchádzajúcej analýzy týkajúcej sa jednotlivých krajín, ktorá sa vykoná v rámci európskeho semestra 2013. Okrem toho budú hlavným predmetom práce v kontexte programov makroekonomických úprav. – Komisia navrhla, aby sa na reformy súdnych systémov v ďalšom viacročnom finančnom rámci čerpalo z fondov regionálneho rozvoja a sociálnych fondov. 4.2. Chýbajúce údaje Skúsenosti s porovnávacím prehľadom za rok 2013 odhalili ťažkosti so zhromažďovaním spoľahlivých a porovnateľných údajov. Porovnateľnosť údajov je problémom, keďže vnútroštátne justičné systémy a postupy sa výrazne líšia a niektoré členské štáty nepoužívajú na účely monitorovania údajov štandardné vymedzenie. Napriek dobrému priemeru EÚ, pokiaľ ide o existenciu monitorovacích systémov, niektoré členské štáty nezbierajú údaje spôsobom, ktorý umožňuje objektívne hodnotenie a porovnanie s ostatnými členskými štátmi. Okrem ťažkostí so získavaním porovnateľných údajov chýbajú v prípade takmer všetkých členských štátov niektoré údaje o otázkach, ako sú náklady na konania, predbežné opatrenia, prípady mediácie a vymáhacie konania. Vzhľadom na význam dobre fungujúcich vnútroštátnych justičných systémov pri dosahovaní cieľov Únie by všetky členské štáty mali prioritne riešiť otázku zhromažďovania nestranných, spoľahlivých, objektívnych a porovnateľných údajov a mali by tieto údaje dať k dispozícii pre porovnávacie prehľady. Zabezpečiť zbieranie takých údajov s cieľom lepšie vymedziť justičné politiky je v spoločnom záujme členských štátov a vnútroštátnych súdnych systémov. V tomto ohľade je obzvlášť dôležitá úloha komisie CEPEJ a Európska komisia zdôrazňuje význam toho, aby všetky členské štáty s komisiou CEPEJ plne spolupracovali, pokiaľ ide o poskytovanie údajov. Komisia preskúma aj spôsoby zlepšenia zbierania údajov, pričom najmä zamýšľa: – využiť cielené praktické štúdie o tom, ako justičné systémy fungujú v praxi pri uplatňovaní vybraných právnych predpisov EÚ týkajúcich sa rastu, a kvalitatívne prieskumy Eurobarometer na zozbieranie názorov právnych odborníkov a rôznych subjektov, ktoré sa obracajú na súdy; – preskúmať so sieťami sudcov a súdnymi orgánmi, ako by bolo možné zvýšiť kvalitu a dostupnosť porovnateľných údajov na vnútroštátnej úrovni, a to aj v súvislosti so štrukturálnou nezávislosťou súdnictva; – preskúmať s úradom Eurostat, ako zlepšiť zhromažďovanie porovnateľných údajov pri najvýznamnejších ukazovateľoch. 4.3. Ďalšie kroky Kvalita, nezávislosť a efektívnosť justičných systémov sú dôležitými štrukturálnymi zložkami udržateľného rastu a sociálnej stability a sú zásadné pre účinné vykonávanie práva EÚ. Na základe tohto porovnávacieho prehľadu vyzýva Komisia členské štáty, Európsky parlament[26] a všetky zainteresované strany na otvorený dialóg a konštruktívnu spoluprácu s cieľom zabezpečiť sústavné zlepšovanie vnútroštátnych justičných systémov v EÚ v kontexte európskeho semestra a európskej stratégie rastu Európa 2020 a posilnenie jednotného trhu a občianskej agendy EÚ. Pokiaľ ide o budúcnosť, Komisia plánuje otvoriť širšiu diskusiu o úlohe justície v EÚ a pod jej záštitou sa bude 21. a 22. novembra 2013 konať konferencia na vysokej úrovni Assises de la justice, na ktorej sa stretnú vysoko postavení politickí činitelia na európskej aj vnútroštátnej úrovni, sudcovia najvyšších a ďalších súdov, súdne orgány, právni odborníci a všetky zainteresované strany. Takáto spoločná diskusia je nevyhnutná pre vytvorenie skutočne európskeho justičného priestoru, spĺňajúceho očakávania občanov a prispievajúceho k udržateľnému rastu na základe právneho štátu a ďalších hodnôt, na ktorých je Únia založená. [1] EL, IE, LV, PT. [2] Oznámenie Komisie, Ročný prieskum rastu na rok 2013, COM(2012) 750 final. [3] BG, IT, LV, PL, SI, SK. [4] Napr. nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1 – 25). [5] Napr. smernica 2000/31/ES o elektronickom obchode (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1 – 16). [6] Napr. rámcová smernica 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33 – 50). [7] Napr. smernica 2004/48/ES o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45 – 86). [8] Napr. smernica 2007/66/ES, pokiaľ ide o zvýšenie účinnosti postupov preskúmania v oblasti zadávania verejných zákaziek (Ú. v. EÚ L 335, 20.12.2007, s. 31 – 46). [9] Úloha vnútroštátnych súdov sa zdôrazňuje v oznámení Komisie o vykonávaní environmentálneho práva Európskeho spoločenstva, KOM (2008) 773 v konečnom znení. [10] Napr. smernica 2011/83/EÚ o právach spotrebiteľov (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64 – 88). [11] COM(2012) 750 final. [12] Ak nie sú vnútroštátne údaje k dispozícii, uvádza sa to v príslušných údajoch. [13] Mnohé členské štáty práve vykonávajú opatrenia na zlepšenie fungovania svojich justičných systémov. V 12 členských štátoch sa tieto reformy vykonávajú v kontexte iniciatív a nástrojov EÚ (programy makroekonomických úprav, odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra a mechanizmus spolupráce a overovania). [14] Celé znenie štúdie o fungovaní súdnych systémov a fungovaní hospodárstva v členských štátoch EÚ, ktorú v roku 2012 vykonala komisia CEPEJ pre Európsku komisiu, je k dispozícii na webovej stránke GR pre spravodlivosť http://ec.europa.eu/justice/index_en.htm [15] Ide o štandardné ukazovatele, ktoré vymedzila komisia CEPEJ. Ich vymedzenie a vzájomné vzťahy sú k dispozícii na: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp [16] Ukazovateľ WEF sa zakladá na odpovediach, ktoré boli v rámci prieskumu uvedené na otázku: „Do akej miery je súdnictvo vo vašej krajine nezávislé od vplyvov poslancov, občanov alebo firiem?“ Medzi rokmi 2010 a 2011, v závislosti od krajiny, v prieskume odpovedala reprezentatívna vzorka firiem vo všetkých krajinách, ktoré zastupovali hlavné odvetvia hospodárstva (poľnohospodárstvo, výrobný priemysel, nevýrobný priemysel a služby). Prieskum prebiehal v rôznych formách vrátane osobných rozhovorov s výkonnými riaditeľmi firiem, telefonických rozhovorov a poštových zásielok, pričom prieskum cez internet bol alternatívou. K dispozícii na: http://reports.weforum.org/global-competitiveness-report-2012-2013/ [17] Čiastkový ukazovateľ občianskej justície WJP ukazuje vnímanie toho, či občiansku justíciu nenáležite ovplyvňuje vláda. Vychádza z odpovedí uvedených v rámci: (1) prieskumu mienky celkovej populácie vykonaného poprednými miestnymi prieskumnými agentúrami na reprezentatívnej vzorke 1 000 respondentov v troch najväčších mestách v každej krajine (v závislosti od danej krajiny boli údaje zhromaždené v roku 2009, 2011 alebo 2012), a (2) dotazníkov pre kvalifikovaných respondentov, obsahujúcich otázky s možnosťou výberu odpovede, na ktoré odpovedali štátni odborníci a akademici s odbornými znalosťami občianskeho práva (údaje boli zhromaždené v roku 2012). Údaje sú k dispozícii pod ukazovateľom 7.4 na: http://worldjusticeproject.org/sites/default/files/WJP_Index_Report_2012.pdf [18] Napr. C-506/04, Wilson, [2006] I-8613. [19] Napr. Cooper proti Spojenému kráľovstvu [GC], č. 48843/99, ECHR 2003-XII; Campbell a Fell proti Spojenému kráľovstvu, č. 7819/77 a 7878/77, 28. júna 1984, séria A č. 80. [20] Štúdia o fungovaní súdnych systémov a fungovaní hospodárstva v členských štátoch EÚ, ktorú v roku 2012 vykonala komisia CEPEJ pre Európsku komisiu. http://ec.europa.eu/justice/index_en.htm [21] Berúc do úvahy grafy 1, 2 a 3 spolu. [22] Ukazovatele v grafoch 11 až 22 sa týkajú všetkých súdov. [23] V grafoch 13 a 14 sa uvádzajú kombinované ukazovatele zostavené z niekoľkých ukazovateľov IKT, pričom každý meria dostupnosť týchto systémov v stupnici od 0 do 4 (0 = dostupné na 0 % súdov; 4 = dostupné na 100 % súdov). [24] Tri členské štáty na pravej strane na konci grafu nemajú povinnú odbornú prípravu pre sudcov. [25] V prieskume odpovedala reprezentatívna vzorka firiem vo všetkých krajinách, ktoré zastupovali hlavné odvetvia hospodárstva (poľnohospodárstvo, výrobný priemysel, nevýrobný priemysel a služby). [26] Najmä Výbor pre právne veci (JURI), Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) a Výbor pre hospodárske a menové veci (ECON).