SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 30.4.2009 
SEK(2009) 557 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
k oznámeniu Komisie 
o balíkoch retailových investi čných produktov 
 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU O BALÍKOCH RETAILOVÝCH 
INVESTI ČNÝCH PRODUKTOV  
 
{KOM(2009) 204 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 556} 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
k oznámeniu Komisie 
o balíkoch retailových investi čných produktov 
 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU O BALÍKOCH RETAILOVÝCH 
INVESTI ČNÝCH PRODUKTOV  
 
{KOM(2009) 204 v kone čnom znení} 
{SEK(2009) 556} 
Balíky retailových investi čných produktov poskytujú investorom ľahký prístup k finan čným 
trhom. Regula čný rámec pre tieto produkty musí poskytova ť pevný a ucelený základ na 
efektívne a zodpovedné retailo vé investovanie. Finan čná kríza naplno pripomenula význam 
transparentnosti v rámci finan čných produktov a potenciálnych nákladov nezodpovedného 
predaja. Zrútením dôvery investorov sa zdôraznila naliehavos ť zabezpe čenia správneho 
regulačného rámca, aby sa opätovné získavanie dôvery mohlo uskuto čňovať na zdravom 
základe. 
V celej Európskej únii sa retailový m investorom predávajú investi čné produkty „v balíkoch“ 
ponúkajúcich vyhliadku finan čných výnosov po čas stredného až dlhého obdobia a založených 
na kombinácii rizík na finan čných trhoch. K týmto produktom patria: 
• investičné fondy, 
• štruktúrované cenné papiere, 
• investičné životné poistenia a 
• štruktúrované termínované vklady.  
Celkový trh pre tieto produkty je ve ľmi významný, na konci roka 2007 sa odhadoval až na 10 
biliónov EUR. Investovaná suma však v dôsledku finan čnej krízy klesla.  
Tieto produkty bývajú rôzne právne  upravené, ale poskytujú porovnate ľné hospodárske 
funkcie pre retailových investorov. Na dobre fungujúcom trhu môže hospodárska sú ťaž medzi 
skupinami balíkov retailových investi čných produktov podpori ť účinnú alokáciu zdrojov 
vytváraním stimulov pre výrobcov, aby vyvíja li a predávali výrobky, ktoré sa budú dobre 
zhodovať s profilmi možných investorov. 
Trhy pre tieto produkty sa však vyzna čujú veľkými asymetriami z h ľadiska informácií medzi 
tvorcami produktov a distribútormi na  jednej strane a retailovými investormi na druhej strane 
a konfliktmi medzi zmocnite ľom a zmocnencom pri predaji retailovým investorom. Tieto 
trhové nedostatky spôsobujú ujmu investorom na mikroúrovni, ke ď sú produkty nesprávne 
predané alebo nesprávne kúpené. Na makroúrovni majú investori možnos ť stiahnuť sa 
z investičných trhov, čo prináša vážne dôsledky pre tieto trhy a pre schopnos ť jednotlivcov 
zabezpečiť svoje finan čné termínované obchody. 
 
SK 3   SK Na zmiernenie týchto nedostatkov sa na európs kej a vnútroštátnej úrov ni zaviedla regulácia. 
V rámci tejto regulácie sú bežné dva hlavné prvky, a to zabezpe čiť, aby investori dostali 
účinné predzmluvné informácie o produkte a aby boli postupy predaja čestné . Takáto 
regulácia na európskej úrovni sa vyvinula do zna čnej miery na sektorovom základe. 
Uplatniteľné pravidlá sa líš ia v závislosti od právnej úpravy produktu a právneho postavenia 
subjektu predávajúceho produkt. V niektorých  sektoroch a pre niek toré produkty uplatnite ľné 
pravidlá na európskej úrovni chýbajú. 
V skutočnosti prevláda na európskej úrovni v oblasti rôznych balíkov retailových 
investičných produktov a kanálov, prostr edníctvom ktorých sa di stribuujú, akási „regula čná 
spleť“. 
To už vyvolalo rozsiahly záujem o súdržnos ť právnych predpisov Spolo čenstva. Pokia ľ ide 
o úroveň ochrany investorov medzi priemyselnými odvetviami, ako aj „nerovné trhové 
podmienky“ pre tvorcov a dist ribútorov týchto produktov, existujú výrazné rozdiely. 
V niektorých členských štátoch sa orgány pre doh ľad, ak to umož ňovali právne predpisy 
Spoločenstva, snažili podpori ť ochranu investorov a vyrovna ť trhové podmienky, ak sa 
domnievali, že európske pož iadavky neboli uspokojivé.  
Tieto reakcie však boli nevyhnutne obmedzené z h ľadiska zemepisného rozsahu 
a nekoordinované, čo viedlo k ďalším rozdielom v pravidlách a prinajmenšom k vytvoreniu 
dodatočnej prekážky pre rozvoj jednot ného trhu s týmito produktmi. 
V tomto posúdení vplyvu sa skúmajú dve  otázky: predstavuje táto regula čná spleť skutočné 
riziká ujmy investorov a narušenie trhovýc h podmienok? Ak áno, je nevyhnutné odpoveda ť 
na európskej úrovni a akú všeobecnú podobu by táto odpove ď mala mať? 
Procedurálne otázky 
Práca Komisie na balíkoch retailových investi čných produktov sa za čala na základe žiadosti 
Rady ECOFIN z mája 2007, aby Komisia preskúmala súdržnos ť režimov uverej ňovania 
informácií a distribúcie v právnych predpisoch EÚ použite ľných na rôzne druhy retailových 
investičných produktov. 
So zúčastnenými stranami sme viedli rozsiahle konzultácie vrátane písomného požiadania 
o dôkazy v októbri 2007, po ktorom nasledovalo vyhlásenie o spätnej väzbe v marci 2008, technického seminára so zástupcam i odvetvia v máji 2008 a otvoreného vypo čutia na vysokej 
úrovni v júli 2008, na ktorom sa zišlo spol u viac než 300 vyšších zástupcov z odvetvia, 
spotrebite ľských združení, vnútroštátnych regula čných orgánov a európskych inštitúcií, aby 
prediskutovali vývoj na trhu a potenciálne riziká pr e retailových investorov. 
Ak by sa dospelo k záve ru, že je potrebné prija ť opatrenie na európskej úrovni, bude 
nevyhnutné vykona ť ďalšie posúdenie vplyvu s cie ľom určiť nevyhnutné špecifické opatrenia 
a ich náklady a prínosy. 
 
SK 4   SK Vplyv všeobecného problému a dôvod na opatrenie na európskej úrovni 
Ako sa uvedený všeobecný problém konkrétne prejavil? Aké sú náklady pre hospodárstvo 
a spoločnosť EÚ a kto za ne nesie zodpovednos ť? 
Chýbajúci jednotný prístup k regulácii uverej ňovania informácií a sprostredkovania na úrovni 
EÚ sa vyzna čuje troma problémami: 
• po prvé, úrove ň ochrany investorov zakotvená v pravidlách EÚ nie je dostato čne vysoká 
pre všetky  príslušné produkty; 
• po druhé, rozdielmi v pravidlách EÚ sa narúša hospodárska sú ťaž na trhu v prospech 
„menej regulovaných“ produktov. Rozdielmi v pravidlách EÚ sa môžu vytvára ť podnety 
na „regula čnú arbitráž“, čím sa zosil ňujú uvedené riziká ujmy investorov; 
• po tretie, odchylnými vnútroštátnymi prístupmi k uverej ňovaniu informácií a distribúcii 
vyplývajúcimi z nekoordinovaných odpovedí členských štátov na medzery a nezrovnalosti 
v právnych predpisoch Spolo čenstva sa zvyšujú prekážky pre cezhrani čný obchod a rozvoj 
jednotného trhu s balíkmi  retailových investi čných produktov so sprievodnými ú činkami 
na efektívnos ť a veľkosť trhu. 
K ujme investorov môže dôjs ť tak na mikroúrovni, ako aj na makroúrovni. Na mikroúrovni 
môžu investori prís ť o peniaze, alebo urobi ť investície s chybnými o čakávaniami, pokia ľ ide 
o výnosy. Na makroúrovni môže ís ť o zníženie dôvery v retailové investi čné trhy. Regula čnou 
arbitrážou medzi druhmi produktov sa môžu tieto ú činky zintenzívni ť a zároveň môže dôjs ť 
k narušeniu trhovej konkurencieschopnosti. Vzh ľadom na dodato čný vplyv neustálych 
prekážok cezhrani čnému obchodu by celkové dôsledky zvýšili neú činnosť v oblasti 
rozdeľovania zdrojov. 
Zúčastnené strany na základe svojich odbor ných stanovísk a neoficiálnych dôkazov 
podporujú názor, že ti eto problémy v skuto čnosti vlastne spôsobujú ujmu investorovi 
a v menšej miere narušenie trhových podmienok a znížený cezhrani čný obchod. 
Z opakujúceho sa nesprávneho predaja a nesprávneho nákupu naprie č rôznymi jurisdikciami 
vyplýva, že riziká pre invest orov sa kryštalizujú.  
Jednostranné úsilie niektorých členských štátov rieši ť tieto riziká prostr edníctvom regulácií na 
miestnej úrovni sú silným ukazovate ľom sily a významu týchto problémov. Niektoré členské 
štáty sa takisto snažili zníži ť potenciál regula čnej arbitráže medzi rôznymi distribu čnými 
kanálmi a druhmi produktov. Nie je však pr avdepodobné, že takéto je dnostranné opatrenia 
členských štátov budú ma ť väčší vplyv na vyhliadky pre cezhrani čný obchod alebo celkové 
normy ochrany investorov, ke ďže majú obmedzený zemepisný rozsah. Zú častnené strany 
takisto nazna čili, že nedostato čná koordinácia vedie k dodato čným nákladom pre trhové 
subjekty distribuujúce produkty v mnohých členských štátoch. Vplyv zásahov do 
cezhraničného obchodu však môže ma ť menší bezprostredný význam, ke ďže ďalšie faktory 
môžu obmedzi ť priestor na takýto obchod pre ur čité produkty. 
Napriek tomu, že pozornos ť sa zameriava výlu čne na miestne trhy, regula čná spleť na 
európskej úrovni a rozdielne pozície na vnú troštátnej úrovni, kt oré z toho vyplývajú, 
pravdepodobne stále prispievaj ú k ujme investorov a regula čnej arbitráži. To preto, lebo 
opatrenia členských štátov sú vo vä čšej alebo menšej miere viaz ané na právne predpisy 
Spoločenstva. Rozdiely v prístupe v rámci právnych predpisov Spolo čenstva nevyhnutne vedú 
 
SK 5   SK k zložitej regula čnej spleti medzi produktmi v rámci vnút roštátnych trhov. Z tohto dôvodu sú 
medzery v ochrane investorov a existe ncia nerovných trhových podmienok európskymi 
problémami práve tak alebo ešte viac, ako sú miestnymi trhovými problémami. 
Pravdepodobný vplyv neprijatia žiadnych ďalších opatrení 
Neprijatie žiadnych opatrení na európskej úrovni na riešenie  uvedených problémov znamená, 
že by tieto problémy pretrvali. Nemyslí sa tým, že by regula čné prostredie ostalo nezmenené. 
Je odôvodnené predpoklada ť, že niektoré členské štáty môžu prija ť ďalšie opatrenia, najmä 
v súvislosti s finan čnou krízou. To môže ma ť priaznivý vplyv na prvé dva problémy ur čené 
v rámci príslušných členských štátov, hoci obmedzenia vyplývajúce z práva Spolo čenstva 
môžu obmedzi ť celkový rozsah vplyvu.  
Takéto opatrenie by takisto viedlo k ďalším rozdielom regula čných prístupov v členských 
štátoch, čím by sa potenciálne obmedzil cezhrani čný trhový obchod a vä čšmi by sa 
skomplikoval rámec právnych predpisov. Takisto nie je pravdepodobné, že všetky členské 
štáty by prijali jednostranné opatrenie, čím by ponechali niektoré trhy bez primeranej 
regulácie. 
Je takisto pravdepodobné, že samoregula čné iniciatívy by sa na ďalej objavovali bez ďalších 
stimulov zo strany EÚ. Prebieha  tiež súbežná práca na úrovni EÚ, ktorou sa miernia problémy 
v niektorých sektoroch. (Patria k nim pres kúmanie smernice o prospekte a možno aj ďalších 
sektorových smerníc; rozvoj k ľúčových investi čných informácií pre podniky kolektívneho 
investovania do prevodite ľných cenných papierov (PKIPCP); práca na zlepšení finan čného 
vzdelávania v spolupráci s členskými štátmi a revízie smerníc o poskytovaní finan čných 
služieb spotrebite ľom na dia ľku a o sprostredkovaní poistenia . K týmto iniciatívam sa môže 
pridať akákoľvek širšia práca na zlep šení regulácie finan čných služieb, ktorá pravdepodobne 
nadväzuje na finan čnú krízu.) 
Tieto iniciatívy však b ez koordinácie môžu zvýši ť nezrovnalosti na európskej úrovni 
a medzery v regulácii by pretrv ali. Uvedené problémy by sa ú činne nezmiernili vo všetkých 
členských štátoch a v segmentoch tr hu. Skrátka, pri riešení problémov ur čených v posúdení 
vplyvu je potrebné postupova ť na základe celkové ho súdržného prístupu. 
Ciele 
Na základe analýzy problémov sa politické možnosti posudzujú vo vz ťahu k ich schopnosti 
poskytova ť: 
• vysokú a konzistentnú úrove ň ochrany investorov naprie č všetkými produktmi 
a distribu čnými kanálmi vrátane tých, ktoré v sú časnosti podliehajú prav idlám EÚ v oblasti 
uverejňovania informácií a distribúcie; investori by mali by ť schopní prijíma ť informované 
investičné rozhodnutia a ú činne porovnáva ť jednotlivé ponuky produktov, pri čom by mali 
mať dôveru k všetkým investi čným odporú čaniam, ktoré dostávajú;  
• rovnaké trhové podmienky pre všet ky typy balíkov retailových investi čných produktov 
vrátane ich distribúcie a 
• posilnený jednotný trh s balíkmi retailových investi čných produktov. 
Analýza možností 
 
SK 6   SK Na úrovni EÚ je ur čený rad možností opatrení, ktoré sa porovnávajú s normálnym stavom bez 
ďalších zásahov. Analýza je nevyhnutne na vysokej úrovni a prevažne kvali tatívna. Na 
podporu akejko ľvek odsúhlasenej nadväznej legislatívnej činnosti bude potrebné ďalšie 
podrobné a dôkladné posúde nie vplyvu. To bude zah ŕňať zhromaž ďovanie ďalších 
dôkazových materiálov. 
Možnosti sa posudzujú oddelene s oh ľadom na dve ur čené kľúčové regula čné oblasti (povinné 
uverejňovanie informácií a pravidlá predaja). Medzi obidvoma oblas ťami však existuje 
súčinnosť – je pravdepodobné, že balík možností, v rá mci ktorých sa komb inujú opatrenia na 
uverejňovanie predzmluvných informácií s predajnými postupmi, by mal vä čší prínos, ako 
keby sa posudzovali samostatne.  
K možnostiam ur čeným a analyzovaným v obidvoch oblastiach patria: 
• žiadna zmena politiky, 
• Komisiou podporovaná samoregulácia, 
• odporúčanie Komisie ponúkajúce usmernenie k bežným zásadám a prístupom, 
• mandát pre výbory pod ľa Lamfalussyho postupu na podporu jednotného doh ľadu a 
• legislatívne opatren ie na úrovni EÚ. 
V analýze sa zdôraz ňuje, že možnosti, ktoré nezah ŕňajú aspoň nejaký prvok legislatívnej 
zmeny na európskej úrovni, by neboli schopné plne vyrieši ť nezrovnalosti na európskej 
úrovni a že by sa tým obmedzili výhody. 
Z porovnania možností vyplýva, že samoregula čnými iniciatívami by sa pod ľa očakávania 
dosiahol iba okrajový ú činok, kým od práce prostredníctvom Lamfalussyho výborov alebo 
odporúčania Komisie sa o čakáva, že by mohla ma ť väčší pozitívny vplyv. Legislatívne 
opatrenie by malo ma ť najsilnejší pozitívny vplyv, čiastočne preto, lebo by mohlo by ť 
záväzné a mohlo by lepšie zabezpe čiť jednotnejší a ú činný celkový prístup. Bez 
legislatívneho opatrenia by sa rozdiely medzi členskými štátmi a medzi priemyselnými 
odvetviami pravdepodobne nezmenili vzh ľadom na nezrovnalosti na európskej úrovni 
a nedostatky v koordinácii medzi subjektmi v rámc i odvetvia a na vnútroštátnej úrovni. Hoci 
opatrenie, ktoré zah ŕňa legislatívny prvok, by bolo pod ľa analýzy najú činnejšie pri 
dosahovaní ur čených cie ľov, dostupné možnosti sa vzájomne nevylu čujú. 
V tejto fáze je ťažké posúdi ť absolútny pravdepodobný rozsah výhod. V posúdení vplyvu sú 
načrtnuté rôzne mechanizmy, prostredníct vom ktorých sa môžu prínosy zvýši ť, a zastáva sa 
kvalitatívny názor, pokia ľ ide o ich pomernú váhu. Prírastkové prínosy sa pravdepodobne 
výrazne menia v závislosti od skuto čnej dôkladnosti nadväznej činnosti, preto je dôležité 
ďalšie posúdenie vplyvu.  
Pokiaľ ide o náklady, zmeny aktivít uverej ňovania informácií alebo predajných postupov 
prinášajú potenciálne významné náklady na dod ržanie súladu a administratívne náklady pre 
firmy. Možnosti sa zrejme menia v závislosti od ich vplyvu na náklady ďalších orgánov, ako 
sú vnútroštátne orgány pre doh ľad, výbory orgánov pre doh ľad a samotná Komisia. 
Samostatné posúdenie vplyvu nadväzných opatr ení sa vykoná v neskoršom štádiu a bude 
obsahova ť presné meranie administratívnej zá ťaže pomocou štandardného modelu nákladov. 
 
SK 7   SK Je pravdepodobné, že prínosy opatrenia by boli vä čšie, ak by sa koordinovalo s ďalšou 
prácou, na finan čnom vzdelávaní pre invest orov, s odvetvím na zabezpe čenie účinného 
zapojenia do opatrení a s vnútroštátnymi regula čnými orgánmi s cie ľom zabezpe čiť účinný 
a koordinovaný doh ľad.  
Závery 
Kľúčovou výzvou v dôsledku finan čnej krízy bude opätovne získa ť dôveru spotrebite ľov 
k finančným trhom. Vysoká miera produktovej transp arentnosti a profes ionality vo finan čnom 
sektore bude zásadná, ak sa má tejto výzve úspešne čeliť. Preto je nevyhnutné, aby európsky 
regulačný rámec pre balíky retailových investícií odrážal skuto čný stav moderných 
finančných trhov a aby nedostatok súdržnosti  vyplývajúci zo zastaranej regula čnej štruktúry 
nezabránil zabezpe čovaniu vysokej miery ochrany investorov a rovnakých trhových 
podmienok pre investi čné produkty v EÚ. 
Pri tomto posúdení vplyvu sa preskúmal regula čný rámec pre balíky retailových investi čných 
produktov na európskej úrovni a na črtli sa jasné rozdiely v pravidlách o uverej ňovaní 
predzmluvných informácií a o predajných postupoc h medzi produktmi a sektormi. Na základe 
dostupných dôkazov nebolo možné zachova ť presnosť, pokiaľ ide o rozsah  problémov 
vyplývajúcich z tohto rozdrobeného regula čného rámca. Existujú však podnetné príklady 
ujmy investorov a kvalitatívnych dôkazov od množstva zú častnených strán o vplyve 
nedostatkov a nezrovnalostí v práve Spolo čenstva.  
Hoci sa niektoré členské štáty pokúšali rieši ť tieto otázky v rámci vl astného územia, nešlo 
o systematický postup vo všetkých členských štátoch alebo o koordináciu medzi nimi, čo 
viedlo k ďalšiemu rozdrobeniu regula čného rámca s možnými dôsledkami pre poskytovate ľov 
cezhraničných služieb, a tým aj pre jednotný tr h. Okrem toho, opatrením na úrovni členského 
štátu nie je možné úplne vyrieši ť regulačné nezrovnalosti na európskej úrovni. 
Ujma spotrebite ľov, narušená hospodárska sú ťaž medzi skupinami produktov na základe 
regulačnej arbitráže a v menšej miere pr ekážky rozvoja jednotného trhu budú na ďalej 
významnými problémami, ak sa neprijme legi slatívne opatrenie na  európskej úrovni. 
Z analýzy možností na vysokej úrovni vyplýva, že takéto opatrenie prinesie materiálne 
náklady, ale takisto podn ieti prínosy vo všetkých týchto oblastiach. 
Na tomto základe sa odporú ča, aby sa v súvislosti s uverej ňovaním predzmluvných 
informácií, ako aj s predajnými postupm i, prijalo legislatívne opatrenie.  
V rámci tohto posúdenia vplyvu sa vyhodnotila potreba  legislatívneho opatrenia na nápravu 
určených nedostatkov. Neskúma sa  presná podoba a obsah žia dnych príslušných opatrení. 
Dôkladné posúdenie nákladov a prínosov si vy žiada jasnú špecifikáci u druhu posudzovaného 
zásahu, ktorý bude závisie ť od činnosti v nadväznosti na prip ravované oznámenie. Na 
zabezpečenie účinného zacielenia legislatívnej odpovede a dosiahnutia optimálneho 
kompromisu medzi nákladmi a prínosmi bude nevyhnutný zna čný objem ďalšej činnosti.