Vo väčšine krajín zostáva kľúčovým problémom riadne fungovanie demokratických inštitúcií. Ústredná úloha národných parlamentov musí byť pevne zakotvená v politickej kultúre. Konštruktívny dialóg naprieč politickým spektrom ešte stále treba upevniť. Opozičné strany, ktoré pri formovaní budúcnosti svojich krajín takisto nesú značnú zodpovednosť, by mali mať možnosť plne vykonávať svoju úlohu a zapájať sa do demokratických procesov. Je veľmi dôležité posilniť parlamentnú zodpovednosť, dohľad nad výkonnou mocou a demokratickú kontrolu.

Urýchlenie procesu dosahovania súladu so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, vrátane reštriktívnych opatrení, je dôležitou súčasťou procesu rozširovania a významným indikátorom, ktorý potvrdzuje, že krajiny v plnej miere uznávajú spoločné zásady, hodnoty a ciele, ktoré sa Únia snaží presadzovať vo svojom susedstve aj mimo neho. Albánsko a Čierna Hora konzistentne pracovali na dosiahnutí súladu so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ.

Tento vítaný pokrok, ktorý bol dosiahnutý, si teraz vyžaduje, aby Únia prijala konkrétne a bezodkladné opatrenia. EÚ má príležitosť dať dlhodobo celému regiónu pozitívny impulz, čo je vo veľkej miere aj v jej vlastnom záujme. Únia musí splniť svoje záväzky a prejaviť zaslúžené uznanie. Ak by objektívny pokrok nebol ocenený vo forme postupu do ďalšieho štádia na európskej ceste, poškodilo by to dôveryhodnosť EÚ v celom regióne aj mimo neho. Vlažná reakcia na historické úspechy a udržateľné reformy by oslabila stabilitu, vážne odradila od veľmi potrebných ďalších reforiem a ovplyvnila by prácu na citlivých bilaterálnych otázkach, ako je dialóg medzi Belehradom a Prištinou. Zo strategického hľadiska by to len pomohlo geopolitickým konkurentom EÚ udomácniť sa na prahu Európy.

Posilnená spolupráca EÚ s týmto regiónom a záväzok voči nemu za posledný rok už prinášajú konkrétne a významné výsledky. Severné Macedónsko nielenže pokračovalo vo svojom ambicióznom programe reforiem, ale dosiahlo aj historickú dohodu s Gréckom o vyriešení 27 rokov trvajúceho sporu o názov. To je spolu s bilaterálnou dohodou s Bulharskom príkladom posilnenia dobrých susedských vzťahov pre potreby celého regiónu a dôkazom atraktívnosti európskej perspektívy. Podobne pokračuje v zásadných reformách aj Albánsko, a to najmä vo významnej transformácii svojho justičného systému, vrátane bezprecedentného opätovného hodnotenia sudcov a prokurátorov.

Vedúci predstavitelia EÚ v minulom roku zároveň vyslali jednotlivým krajinám západného Balkánu niekoľko jasných signálov. Rada v reakcii na odporúčania Komisie z roku 2018 začať prístupové rokovania so Severným Macedónskom a Albánskom v júni odsúhlasila, že na dosiahnutý pokrok bude reagovať kladne a pripraví cestu k začatiu prístupových rokovaní s oboma krajinami, ku ktorému by malo dôjsť v júni 2019. Pokiaľ ide o Kosovo *, Komisia uviedla, že boli splnené všetky kritériá pre bezvízové cestovanie do schengenského priestoru a návrh Komisie o liberalizácii vízového režimu získal v marci 2019 podporu Európskeho parlamentu už v prvom čítaní.

Stratégia Európskej komisie pre západný Balkán z februára 2018 predstavovala významný impulz pre tento región na jeho európskej ceste. Opätovne potvrdila budúcnosť západného Balkánu ako neoddeliteľnej súčasti EÚ. Zdôraznila, že perspektíva členstva v EÚ založená na splnení pevne stanovených kritérií je v politickom, bezpečnostnom a hospodárskom záujme samotnej Únie. Potvrdila, že v regióne sa dosiahol výrazný pokrok tak v reformách, ako aj pri vysporadúvaní sa s dedičstvom vojny a konfliktu. Na to, aby krajiny splnili všetky podmienky členstva a zároveň posilnili svoje demokracie, sú však potrebné dôkladnejšie, komplexnejšie a presvedčivejšie reformy v kľúčových oblastiach, najmä v oblasti právneho štátu, vrátane boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, hospodárskych reforiem a konkurencieschopnosti a regionálnej spolupráce a zmierenia. Komisia vyzvala na výrazne posilnenie politickej, technickej a finančnej podpory EÚ pre tento región, a to aj prostredníctvom šiestich hlavných iniciatív stratégie, ktoré sú v období 2014-2020 podporené sumou 11,7 mld. EUR poskytnutou v rámci predvstupovej pomoci. V snahe zlepšiť štruktúru politických stimulov Komisia zároveň poznamenala, že za predpokladu existencie potrebnej politickej vôle, vykonania skutočných a trvalých reforiem a definitívneho vyriešenia sporov so susednými krajinami by súčasní favoriti v prístupových rokovaniach mohli byť na členstvo potenciálne pripravení do roku 2025.

Západný Balkán prijal v posledných rokoch dôležité kroky na modernizáciu právneho a inštitucionálneho rámca v oblasti boja proti terorizmu. Operačná spolupráca s členskými štátmi EÚ a agentúrami EÚ sa naďalej zlepšovala a zintenzívňovala. Všetky krajiny západného Balkánu sú aktívne zapojené do iniciatívy pre boj proti terorizmu na západnom Balkáne (WBCTi). Väčšina krajín však musí ešte viac zintenzívniť svoje úsilie pri riešení problému vracajúcich sa zahraničných bojovníkov a pri predchádzaní extrémizmu a radikalizácii, a to aj vo väzniciach. Je potrebné posilniť kapacity v oblasti online monitorovania a reakcie. Proaktívne sledovanie finančných tokov by malo byť stabilnou súčasťou strategickejšieho prístupu k boju proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Turecko musí zrevidovať svoje protiteroristické právne predpisy. Hoci má Turecko legitímne právo bojovať proti terorizmu, jeho zodpovednosťou je zabezpečiť, aby sa tak dialo v súlade so zásadami právneho štátu, ľudskými právami a základnými slobodami. Protiteroristické opatrenia musia byť primerané.

Veľmi vážnym problémom na západnom Balkáne a v Turecku aj naďalej zostáva organizovaná trestná činnosť. Cez Turecko a západný Balkán vedú významné prevádzačské trasy. Z týchto krajín a cez ne naďalej pôsobia mocné zločinecké siete s medzinárodným dosahom. Krajiny sa niektorými aspektmi tohto javu zaoberali a v priebehu roku 2018 boli hlásené významné prípady zatknutí a záchytu drog. Zintenzívnila sa operačná spolupráca, a to aj s agentúrami EÚ, predovšetkým však s Albánskom, kde priniesla viditeľné výsledky v praxi. Celkové výsledky v oblasti právoplatných odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti sú aj naďalej často slabé. Niektoré krajiny môžu za posledné roky preukázať len zopár prípadov právoplatných odsúdení za organizovanú trestnú činnosť alebo pranie špinavých peňazí. Takéto slabé výsledky poukazujú na neúčinnosť trestných konaní, jasne signalizujú beztrestnosť a prispievajú k riziku prenikania trestnej činnosti do politických a hospodárskych systémov. Krajiny musia takisto výrazne zvýšiť mieru zaisťovania a konfiškácie majetku v prípadoch organizovanej trestnej činnosti aj korupcie a dôraznejšie bojovať proti zločineckým skupinám.

Právny štát je pevne a jasne zakotvený v procese pristúpenia k EÚ. Je základným aspektom demokratickej transformácie a kľúčovým kritériom, na základe ktorého EÚ posudzuje pokrok krajín zapojených do procesu rozširovania na ich ceste k členstvu v EÚ. Presvedčivý pokrok v tejto oblasti však naďalej zostáva veľkou výzvou. Tieto nedostatky sú často spojené s nedostatkom politickej vôle, inštitucionálnym odporom a čoraz nepriaznivejším prostredím pre občiansku spoločnosť. Čiastočne to odráža existenciu určitých prvkov ovládnutia štátu. V dôsledku toho sa zásady právneho štátu ešte stále náležite neuplatňujú na všetkých úrovniach moci. Na nápravu zhoršenej situácie v oblasti právneho štátu neboli v Turecku podniknuté žiadne kroky.

Na západnom Balkáne treba viesť konštruktívny dialóg v rámci celého politického spektra, najmä v rámci parlamentov. Kontraproduktívne bojkotovanie parlamentov, k akým dochádza v Albánsku, Čiernej Hore či Srbsku, naďalej vzbudzujú obavy. Zvýšil sa počet protestov občanov, ktorí požadujú reformy. Mechanizmy mediácie a dialógu, ako sú tie, ktoré ponúka Európsky parlament, by sa mohli využiť napríklad v Srbsku. Vlády musia zabezpečiť, aby opozícia mohla v existujúcich rámcoch plne zohrávať svoju úlohu. A opozícia sa musí konštruktívne zapojiť do demokratického procesu.

Politika rozširovania EÚ musí aj naďalej prispievať k vývozu stability. EÚ preto nemôže a nebude dovážať bilaterálne spory a nestabilitu, ktorá s tým môže byť spojená. Je nevyhnutné nájsť konečné a záväzné riešenia prispievajúce k regionálnej stabilite a tieto riešenie aj zrealizovať ešte pred pristúpením krajiny. Historická dohoda medzi Severným Macedónskom a Gréckom, ktorá vyriešila 27 rokov trvajúci spor o názov, predstavuje pre samotný región i mimo neho názorný príklad zmierenia. Na celom západnom Balkáne je však naliehavo potrebné ďalšie výrazné a presvedčivé úsilie. Vzťahy medzi Prištinou a Belehradom sa zhoršili, a to najmä vzhľadom na rozhodnutie Kosova zaviesť v rozpore so Stredoeurópskou dohodou o voľnom obchode na dovoz zo Srbska a Bosny a Hercegoviny 100 % clo, čo je posledným príkladom zo série vzájomných provokácií. Kosovo musí toto rozhodnutie naliehavo zrušiť a obe strany sa musia zdržať akýchkoľvek ďalších krokov, ktoré by sa mohli považovať za provokáciu. Pokrok je potrebné naliehavo dosiahnuť v dialógu sprostredkovanom EÚ, ktorého cieľom je úplná normalizácia vzťahov medzi Srbskom a Kosovom a ktorý by mal viesť k uzatvoreniu a vykonaniu komplexnej, právne záväznej dohody o normalizácii vzťahov.

EÚ zostáva zďaleka najväčším obchodným partnerom západného Balkánu z hľadiska dovozu (73,5 %) aj vývozu (80,6 %). Spoločnosti z EÚ sú so 73 % priamych zahraničných investícií najväčšími investormi v regióne. Sú teda hlavnou vonkajšou hnacou silou rastu a zamestnanosti v regióne. Je mimoriadne dôležité posilniť odolnosť regiónu, aby sa zabezpečilo, že pri akýchkoľvek hospodárskych činnostiach financovaných zo zahraničných zdrojov sa budú v plnej miere dodržiavať hodnoty, normy a štandardy EÚ, a to najmä v kľúčových oblastiach, ako je právny štát, verejné obstarávanie, životné prostredie, energetika, infraštruktúra a hospodárska súťaž. Obchodná a investičná činnosť Číny na západnom Balkáne narastá a v zásade môže regiónu ponúknuť príležitosti; tieto investície však veľmi často neberú ohľad na sociálno-ekonomickú a finančnú udržateľnosť či na pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania a môžu viesť k vysokej miere zadlženosti a presunu kontroly nad strategickými aktívami a zdrojmi. To znamená, že partnerské krajiny by mali v plnej miere dodržiavať literu a ducha dohôd o stabilizácii a pridružení s EÚ a uprednostniť reformy v príslušných rokovacích kapitolách prístupového procesu. EÚ by mala tieto reformy lepšie usmerňovať, a túto skutočnosť zohľadniť aj v budúcich rokovacích rámcoch.

Kľúčovým faktorom pri zvyšovaní životnej úrovne na západnom Balkáne je regionálna integrácia. Vytvorenie regionálneho hospodárskeho priestoru prináša viac hospodárskej súťaže a umožňuje úspory z rozsahu a zvýšenie produktivity. Regionálny trh umožní rozvoj obchodu v rámci regiónu a povedie k tomu, že sa západný Balkán stane atraktívnejšou investičnou destináciou. Integrácia trhu založená na pravidlách a normách EÚ pomôže vytvoriť príležitosti na rozvoj nových hodnotových reťazcov a zvýšenie príťažlivosti regiónu pre priame zahraničné investície, a to aj z EÚ. Lepšia prepojenosť v oblasti dopravy a energetiky urýchli integráciu tohto regiónu do celoeurópskych sietí a zároveň posilní konkurenčné energetické trhy a rozvinie hospodárske koridory v celom regióne. Zmluva o Dopravnom spoločenstve, ktorú už ratifikovali všetky strany, podporí a posilní vykonávanie programu v oblasti prepojenosti. Vytvorenie digitálneho priestoru a integrovanejších trhov práce ponúka nové možnosti aj pre mladých ľudí v regióne.

Na západnom Balkáne zostalo investičné prostredie vo veľkej miere nezmenené a charakterizuje ho slabá úroveň právneho štátu, nedostatočné vykonávanie kontroly štátnej pomoci, zakorenené tieňové hospodárstvo, nedostatočný prístup k financovaniu a nízka úroveň regionálnej integrácie a prepojenosti. Zasahovanie štátu do hospodárstva pretrváva, čo zvyšuje riziko korupcie prostredníctvom slabého riadenia verejných financií a častých zmien v regulačnom prostredí a oblasti daní. Infraštruktúru je jednoznačne potrebné modernizovať a investície by mali smerovať prostredníctvom jednotných databáz projektov a mali by byť v súlade s prioritami dohodnutými s EÚ. Rozhodnutia o veľkých investíciách by mali byť založené na transparentnosti a kvalitnej hĺbkovej analýze, ako je to v prípade projektov v oblasti prepojenosti financovaných z Investičného rámca pre západný Balkán.

Pokračujúce opatrenia koordinovanej reakcie EÚ na podporu vnútroštátneho úsilia na západnom Balkáne viedli v sledovanom období k zníženiu počtu neregulárnych príchodov na tejto trase o ďalších 35 %, čím ďalej pokračoval klesajúci trend zaznamenaný v roku 2017. Na to, aby boli krajiny na riadenie migrácie lepšie pripravené, je však potrebné urobiť viac, a to okrem iného vynaložiť úsilie na zlepšenie riadenia hraníc a obmedzenie neregulárnej migrácie. Bosna a Hercegovina v roku 2018 čelila prílevu viac ako 20 000 migrantov a utečencov. EÚ naďalej podporuje región, pričom sa zameriava na budovanie kapacít svojich partnerov v oblasti riadenia migračných tokov, ako aj na zavedenie konania o azyle, mechanizmov návratu či výmeny informácií. S piatimi krajinami regiónu boli ukončené rokovania o dohodách o štatúte, ktoré umožnia nasadzovať tímy európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s výkonnými právomocami v oblastiach hraničiacich s vonkajšími hranicami EÚ s cieľom podporiť vnútroštátne pohraničné orgány. Dohoda s Albánskom už nadobudla platnosť a boli nasadení prví príslušníci pohraničnej stráže. Krajiny západného Balkánu musia zintenzívniť svoje úsilie pri riešení otázky neopodstatnených žiadostí o azyl podaných občanmi tohto regiónu v členských štátoch EÚ.

4.EÚ dlhodobo podporuje európsku perspektívu celého regiónu západného Balkánu, čo opätovne potvrdila aj minulý rok. Ako sa však uvádza v stratégii Komisie pre západný Balkán, kritériá členstva momentálne nespĺňa žiadna z týchto krajín. Dosiahnutie tohto cieľa si bude vyžadovať roky zvýšeného úsilia a konkrétne výsledky. Aj samotná Únia sa však najprv musí posilniť a upevniť, aby sa mohla rozšíriť. Základnou hnacou silou pre túto transformáciu, podporu zmierenia, vývoz stability do regiónu a presadzovanie hodnôt, noriem a štandardov EÚ však naďalej zostáva stabilná a dôveryhodná perspektíva pre všetky krajiny. EÚ musí dodržať svoje záväzky a ponúknuť jasnú a pozitívnu odpoveď na objektívne výsledky, ktoré krajiny dosiahli pri plnení ňou stanovených podmienok. Nejde len o strategickú investíciu do budúcnosti regiónu, ale v prvom rade o vlastné politické a hospodárske záujmy EÚ.

3.Na to, aby mohol tento proces pokročiť, musia kandidáti na pristúpenie v prvom rade zabezpečiť rýchlejšie dosahovanie skutočných a udržateľných výsledkov v kľúčových oblastiach, a to podľa zásady „najprv to podstatné“: právny štát, reforma justície, boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, bezpečnosť, základné práva, fungovanie demokratických inštitúcií a reforma verejnej správy, ako aj hospodársky rozvoj a konkurencieschopnosť. Mimoriadne potrebné je aj to, aby západný Balkán pokročil v otázke dosiahnutia zmierenia, dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce, a nasledoval tak príklad historickej dohody medzi Severným Macedónskom a Gréckom.

2.Turecko je i naďalej jedným z kľúčových partnerov Európskej únie vo viacerých oblastiach spoločného záujmu. Stratégia Komisie pre západný Balkán z februára 2018 dodala celému regiónu nový impulz a priniesla väčšiu angažovanosť EÚ a jej členských štátov. Tejto historickej príležitosti sa však príslušné krajiny chopili rôznym spôsobom. Albánsko a Severné Macedónsko uchopili túto príležitosť pevne do svojich rúk a uskutočnili reformy, a to najmä v tých oblastiach, ktoré Rada jednomyseľne stanovila vo svojich záveroch v júni 2018. Od Čiernej Hory a Srbska sa ešte vyžaduje väčšie odhodlanie a intenzívnejšie úsilie v kľúčových oblastiach. Bosna a Hercegovina čelí mnohým štrukturálnym problémom. Stanovisko Komisie k žiadosti krajiny o členstvo v EÚ prináša komplexný plán reforiem, ktorý predstavuje nový impulz pre proces integrácie tejto krajiny do EÚ. Kosovo by malo svoju politickú pozornosť opätovne upriamiť na dosahovanie pokroku na svojej európskej ceste.

1.Dôveryhodná politika rozširovania je geostrategickou investíciou do mieru, stability, bezpečnosti a hospodárskeho rastu v celej Európe. Zároveň je neoddeliteľnou súčasťou širšej stratégie na posilnenie Únie do roku 2025. EÚ a jej partnerom, ktorí sa usilujú o členstvo, sa ponúkajú spoločné príležitosti, ale súčasne sa pred nimi vynárajú spoločné výzvy v podobe migrácie, organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. Príprava príslušných krajín na splnenie všetkých požiadaviek na členstvo ostáva jednou z hlavných politických priorít EÚ.

Na tento rok pripadá 10. výročie Investičného rámca pre západný Balkán (WBIF). Táto úspešná platforma pre spoluprácu a koordináciu vedená Komisiou združuje medzinárodné a vnútroštátne finančné inštitúcie, ako aj bilaterálnych darcov a príjemcov. Počas svojej existencie sa podieľala na príprave a financovaní dôležitých projektov v oblasti infraštruktúry na západnom Balkáne súvisiacich s prepojenosťou, ale aj v oblasti životného prostredia a v sociálnej oblasti. EÚ prispela sumou 925 mil. EUR v predvstupových fondoch, ktoré doteraz vytvorili pákový efekt vo výške 5,4 mld. EUR vo forme podpísaných úverov a predpokladané investície vo výške viac ako 18 mld. EUR. V súlade so stratégiou pre západný Balkán bude Investičný rámec pre západný Balkán ďalej rozšírený, a to zo strategického aj finančného hľadiska.

Je dôležité zachovať pokrok, ktorý sa dosiaľ dosiahol v rozhovoroch pod vedením OSN o urovnaní konfliktu na Cypre a pokračovať v prípravách na spravodlivé, komplexné a uskutočniteľné urovnanie, a to aj pokiaľ ide o vonkajšie aspekty. Trvalé odhodlanie Turecka a jeho konkrétny príspevok k rokovaniam o dosiahnutí spravodlivého, komplexného a uskutočniteľného urovnania konfliktu na Cypre v rámci OSN budú mať zásadný význam. Turecko musí bezodkladne splniť svoju povinnosť, ktorou je plné vykonávanie dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EÚ a Tureckom, a zároveň dosiahnuť pokrok v normalizácii vzťahov s Cyperskou republikou. Komisia vyzýva Turecko, aby sa zdržalo akýchkoľvek hrozieb, zdrojov napätia, alebo konania, ktoré by poškodili dobré susedské vzťahy a mierové urovnávanie sporov. Komisia kladie dôraz na všetky zvrchované práva členských štátov EÚ. Medzi ne okrem iného patrí právo uzatvárať bilaterálne dohody a právo na prieskum a ťažbu prírodných zdrojov v súlade s acquis EÚ a medzinárodným právom vrátane Dohovoru OSN o morskom práve.

Na základe vyhlásenia podpísaného na zasadnutí ministrov vo februári 2019 a týkajúceho sa prechodu na čistú energiu existuje značný priestor na to, aby sa západný Balkán zapojil do „zelenej agendy“ pre tento región s cieľom riešiť environmentálne otázky, a to od zneškodňovania odpadu a znečistenia ovzdušia až po širšie otázky, ako je zmena klímy. Malo by to priamy prínos nielen pre zdravie a dobré životné podmienky občanov tohto regiónu, ale takisto by sa tento región stal atraktívny pre investície a cestovný ruch a využíval by sa značný hospodársky potenciál zeleného rastu a obehového hospodárstva.

Pokračovalo sa v regionálnej spolupráci, pri ktorej zohrával dôležitú úlohu program EÚ v oblasti prepojenosti, a to najmä prostredníctvom dohodnutého akčného plánu pre regionálny hospodársky priestor, budovania dopravných a energetických sieti, digitálnej agendy a realizácie projektov mobility mladých ľudí podporovaných Úradom pre regionálnu spoluprácu mládeže. Program Erasmus+ naďalej podporoval medzikultúrny dialóg v rámci vysokoškolského vzdelávania a medzi mladými ľuďmi. K posilneniu stabilizácie a spolupráce prispel aj proces spolupráce v juhovýchodnej Európe a ďalšie regionálne iniciatívy. K určitému pokroku došlo pri realizácii projektov prepojenosti v praxi. Ďalej je však potrebné vyvíjať značné úsilie, aby boli splnené zostávajúce povinnosti vyplývajúce z regionálnych dohôd a záväzky a aby sa tieto dohody a záväzky začali uplatňovať, a to aj pokiaľ ide o vykonávanie reformných opatrení v oblasti prepojenosti, ktoré boli dohodnuté v roku 2015. Priority v oblasti prepojenosti a životného prostredia v regióne si budú vyžadovať najmä výraznú súčinnosť s okolitými členskými štátmi, ku ktorej okrem iného prispeje aj stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora. Nemalo by sa žiadnym spôsobom brániť plnému a inkluzívnemu zapojeniu všetkých partnerov zo západného Balkánu do iniciatív a akcií regionálnej spolupráce. Regionálnu spoluprácu nemožno nanútiť zvonka. Táto iniciatíva musí aktívnejšie vychádzať z krajín samotného regiónu, ktorý musí plne prevziať zodpovednosť za úsilie prispievajúce k stabilite, zmiereniu a väčším hospodárskym príležitostiam.

Dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca sú základnými prvkami procesov stabilizácie, pridruženia a rozširovania. Samit v Sofii priniesol obnovenie záväzku posilniť dobré susedské vzťahy, regionálnu stabilitu a vzájomnú spoluprácu. Pokračovali pravidelné kontakty medzi vládami, technický dialóg a spolupráca na bilaterálnej i regionálnej úrovni. Je však potrebné vyvinúť väčšie úsilie, najmä v najcitlivejších oblastiach. Mala by sa posilniť regionálna spolupráca, najmä pokiaľ ide o vojnové zločiny, a to aj prostredníctvom iniciatív zameraných na dosiahnutie zmierenia, ako je napr. zriadenie regionálnej komisie pravdy. Ďalšie úsilie je potrebné vyvinúť aj v oblasti nezvestných osôb, kde je dôležitým krokom vpred prijatie regionálneho rámcového akčného plánu. Malo by sa zabrániť vyhláseniam či krokom, ktoré majú negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy. V EÚ neexistuje miesto pre štvavú rétoriku, ani pre glorifikáciu vojnových zločincov, a to zo žiadnej strany.

6.Turecko zostáva kľúčovým partnerom Európskej únie v oblastiach spoločného záujmu, ktoré siahajú od migrácie a boja proti terorizmu až po energetiku, dopravu a obchod. Rada pre všeobecné záležitosti vo svojich záveroch z júna 2018 konštatovala, že za súčasných podmienok sa prístupové rokovania s Tureckom v podstate zastavili a nie je možné uvažovať o otvorení alebo uzatvorení ďalších kapitol. Základné skutočnosti, z ktorých toto posúdenie vychádzalo, sa nemenia. Opakovaný záväzok tureckej vlády dosiahnuť cieľ pristúpenia k EÚ nebol sprevádzaný zodpovedajúcimi opatreniami a reformami a vážne obavy, ktoré EÚ vyjadrila v súvislosti s pretrvávajúcim negatívnym vývojom v oblasti právneho štátu, základných práv a justície, ostali bez odozvy.

Po zrušení výnimočného stavu v júli 2018 zaviedlo Turecko do súčasných právnych predpisov mnoho z jeho represívnejších prvkov. Novým prezidentským systémom sa odstránilo množstvo bŕzd a protiváh, ktoré predtým existovali. Výsledkom bola ďalšia politizácia verejnej správy a justície.

Prezidentské a parlamentné voľby v júni 2018 a komunálne voľby v marci 2019 sa vyznačovali veľkou volebnou účasťou. Voliči mali možnosť skutočnej voľby napriek tomu, že kandidáti evidentne nemali podmienky na to, aby súťažili na rovnakom a spravodlivom základe. Vládnuca strana mala značnú výhodu, a to aj vďaka nadmernej pozornosti, ktorú jej venovali verejnoprávne a súkromné médiá blízke vláde. Najvyššia volebná rada po komunálnych voľbách vyhlásila, že štyria zvolení starostovia a členovia obecných zastupiteľstiev na juhovýchode Turecka nie sú oprávnení ujať sa svojej funkcie, hoci ich kandidatúry boli pred voľbami schválené. Zároveň anulovala metropolitné voľby primátora Istanbulu a nariadila ich opakovanie na 23. júna. Rozhodnutia Najvyššej volebnej rady zopakovať voľby v Istanbule, ako aj udeliť funkciu starostov jednotlivých obcí na juhovýchode krajiny kandidátom, ktorí sa umiestnili na druhom mieste, sú zdrojom vážnych obáv, pokiaľ ide o dodržiavanie zákonnosti a integrity volebného procesu a nezávislosť tejto inštitúcie od politického tlaku. Sú v rozpore so samotnou podstatou demokratického volebného procesu, ktorou je presadiť vôľu ľudu.

K výraznému zhoršenie situácie došlo v oblasti slobody prejavu, slobody zhromažďovania a združovania. Turecko musí zlepšiť účinnú ochranu základných práv a prijať a vykonať komplexnú a hodnovernú reformu justície, ktorá obnoví jej nezávislosť.

Výrazné zhoršenie pretrvávalo aj v tureckom hospodárstve, čo prehĺbilo obavy o fungovanie trhového hospodárstva tejto krajiny. V reakcii na veľký tlak na národnú menu prijali turecké orgány prijali rad politických opatrení, ktoré negatívne ovplyvnili fungovanie trhov. Pozitívne opatrenia boli prijaté v záujme zlepšenia podnikateľského prostredia; avšak investorov naďalej odrádzali obavy týkajúce sa dodržiavania zásad právneho štátu.

Vyhlásenie EÚ a Turecka z marca 2016 naďalej prináša výsledky, keďže obe strany sa zaviazali k jeho vykonávaniu. Od nadobudnutia účinnosti tohto vyhlásenia bol zaznamenaný klesajúci trend pri neoprávnenom prekračovaní hraníc z Turecka do EÚ, k čomu prispelo aj intenzívnejšie úsilie Turecka. Turecko nepretržite vynakladalo mimoriadne úsilie pri poskytovaní rozsiahlej humanitárnej pomoci a podpory pre viac ako 3,6 milióna utečencov zo Sýrie a približne 370 000 utečencov z iných krajín. Turecko a EÚ pokračovali v rozvíjaní úspešnej spolupráce v rámci nástroja pre utečencov v Turecku. K máju 2019 sa s pomocou 6 mld. EUR, ktoré EÚ dala k dispozícii, začalo s realizáciou viac ako 80 projektov.

Turecko uvítalo opätovnú snahu OSN viesť so zainteresovanými stranami konzultácie o prípadnom obnovení rokovaní o cyperskej otázke. Je dôležité zachovať pokrok dosiahnutý na základe rozhovorov o urovnaní konfliktu na Cypre, ktoré sa vedú pod záštitou OSN, a pokračovať v prípravách na jeho úplné, spravodlivé a životaschopné urovnanie, a to aj s ohľadom na jeho vonkajšie aspekty. Zásadný význam v tomto smere bude mať trvalé odhodlanie Turecka a jeho prínos k týmto rokovaniam.

Zvýšilo sa napätie v regióne v súvislosti s možnosťou prieskumu uhľovodíkov pri pobreží Cypru, a to vzhľadom na kroky a vyhlásenia Turecka, ktoré spochybňujú právo Cyperskej republiky na využívanie zdrojov uhľovodíkov vo svojej výhradnej hospodárskej zóne. V máji 2019 vyslalo Turecko do výhradnej hospodárskej zóny Cypru vrtnú plošinu sprevádzanú vojenskými plavidlami, čo viedlo k ďalšej eskalácii napätia. Komisia pripomína vyhlásenie Európskej rady z marca 2018, v ktorom Rada dôrazne odsudzuje pokračujúce nezákonné aktivity Turecka vo východnom Stredozemí a v Egejskom mori. Zároveň v ňom pripomína záväzok Turecka rešpektovať medzinárodné právo a dobré susedské vzťahy a vyzýva Turecko, aby rešpektovalo zvrchované práva Cypru na prieskum a ťažbu svojich prírodných zdrojov v súlade s právom EÚ a medzinárodným právom. V marci 2019 EÚ vyzvala Turecko, aby sa zdržalo akéhokoľvek takéhoto nezákonného konania, na ktoré bude reagovať primeraným spôsobom a v plnej solidarite s Cyprom.

Turecko musí urýchlene splniť svoj záväzok, t. j. zabezpečiť úplné a nediskriminačné vykonávanie dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EÚ a Tureckom, a odstrániť všetky prekážky voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa priamych dopravných spojení s Cyprom. V otázke normalizácie bilaterálnych vzťahov s Cyperskou republikou sa nedosiahol žiaden pokrok.

Pokračovala operačná spolupráca s Gréckom v oblasti migrácie. Napätie v Egejskom mori a vo východnom Stredozemí však oslabilo regionálnu stabilitu a bezpečnosť. Turecko opakovane a s rastúcou intenzitou narúšalo pobrežné vody a vzdušný priestor Grécka a Cypru. Zlepšili sa bilaterálne vzťahy s viacerými členskými štátmi EÚ, najmä s Rakúskom, Nemeckom a Holandskom.

7.Čierna Hora otvorila v roku 2018 ďalšie dve rokovacie kapitoly, čím celkový počet otvorených kapitol dosiahol 32. Tri z nich už boli predbežne uzavreté. Hlavnou prioritou a ďalším míľnikom je splnenie predbežných kritérií v oblasti právneho štátu stanovených v kapitolách 23 a 24. Po viac ako piatich rokoch úsilia vynakladaného v tomto ohľade Čierna Hora výrazne pokročila v reforme svojho právneho a inštitucionálneho rámca v tejto oblasti, pričom táto reforma už priniesla prvotné výsledky vo väčšine aspektov. Po splnení predbežných kritérií stanoví EÚ kritéria na ukončenie rokovaní, v ktorých jasne vytýči požiadavky v oblasti právneho štátu, ktoré bude musieť Čierna Hora splniť pred uzavretím príslušných kapitol. Toto nové štádium v procese pristúpenia však môže Čierna Hora dosiahnuť až potom, keď vyrieši nedostatky najmä v takých kritických oblastiach, ako je sloboda médií, boj proti korupcii a obchodovanie s ľuďmi. Od pokroku v kapitolách týkajúcich sa právneho štátu sa bude naďalej odvíjať celkové tempo prístupových rokovaní.

Politická scéna v Čiernej Hore ostáva polarizovaná a opozícia od posledných volieb z jesene 2016 v značnej miere pokračuje v bojkotovaní parlamentu. Obvinenia z korupcie a nezákonného financovania politických strán, ktoré sa objavili začiatkom roka 2019, vyústili do pokojných demonštrácií občanov. Za navrátenie politickej diskusie do parlamentu nesú zodpovednosť všetky strany. Dočasný parlamentný výbor pre ďalšiu reformu volebných a iných právnych predpisov musí ešte naplniť svoje poslanie prostredníctvom dialógu naprieč politickým spektrom. Solídny pokrok sa dosiahol v oblasti plánovania politiky, prijímania pracovníkov na základe zásluh a racionalizácie organizácie štátnej správy, zatiaľ čo odpolitizovanie verejnej služby i naďalej predstavuje osobitný problém, a to aj na miestnej úrovni. Krajina posilnila svoj právny rámec pre oblasť migrácie a azylu. Hospodárstvo Čiernej Hory naďalej výrazne expandovalo. Výška verejného dlhu však dosiahla novú rekordnú hodnotu. Rozvoj súkromného sektora naďalej brzdili nedostatky v podnikateľskom prostredí a v justícii, ako aj vysoká miera neformálnosti, ktorá odráža slabé vykonávacie kapacity kľúčových štátnych inštitúcií, ktoré sú zodpovedné za presadzovanie právneho štátu a hospodárskej súťaže na trhu.

8.Srbsko otvorilo v sledovanom období rokovania o 4 kapitolách, čím celkový počet otvorených kapitol dosiahol 16. Dve z nich už boli predbežne uzavreté. Zásadný význam má dosiahnutie pokroku v kapitolách týkajúcich sa právneho štátu a normalizácie vzťahov s Kosovom, od čoho sa bude ďalej odvíjať celkové tempo prístupových rokovaní. Ak si chce Srbsko zachovať celkovo vyvážený charakter svojich prístupových rokovaní s EÚ, musí výrazne zrýchliť tempo reforiem v oblasti právneho štátu, najmä pokiaľ ide o nezávislosť justície, boj proti korupcii, slobodu médií, domáce riešenie vojnových zločinov a boj proti organizovanej trestnej činnosti.

Politická scéna v Srbsku sa vyznačuje čoraz väčšou polarizáciou a zmenšujúcim sa priestorom na vyjadrenie odlišných politických názorov. Je mimoriadne potrebné vytvoriť väčší priestor pre skutočnú diskusiu naprieč politickým spektrom, aby sa dosiahol široký proeurópsky konsenzus, ktorý je základným predpokladom toho, aby táto krajina napredovala na svojej ceste do EÚ. Viaceré opozičné politické strany začali v marci 2019 bojkotovať parlament. Parlamentné praktiky vládnucej koalície viedli k zhoršeniu legislatívnej rozpravy a kontroly a oslabili dohľad parlamentu nad výkonnou mocou. V reakcii na útok na lídra opozičnej strany vypukli v decembri 2018 vypukli v Belehrade každotýždenné protivládne demonštrácie. Hoci v otázke slobody prejavu nebol celkovo zaznamenaný žiaden pokrok, nová mediálna stratégia bola vypracovaná transparentným a inkluzívnym spôsobom. Vzhľadom na závažné problémy v tejto oblasti je teraz potrebné, aby sa táto stratégia bezodkladne prijala a vykonávala. V oblasti poskytovania služieb občanom sa dosiahol určitý pokrok, je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na profesionalizáciu a odpolitizovanie verejnej správy. V tomto ohľade rozhodujúcu úlohu zohráva schopnosť Srbska prilákať do verejnej správy kvalifikovaných zamestnancov zaoberajúcich sa otázkami súvisiacimi s EÚ a udržať si ich. Prebiehajúci proces ústavnej reformy, ktorý vychádza z vládneho návrhu z októbra 2018, si kladie za cieľ posilniť záruky nezávislosti justície v súlade s európskymi normami. Hospodárske reformy naďalej prinášali výsledky, a to najmä z hľadiska makroekonomickej stabilizácie. Cenové tlaky zostali utlmené a situácia na trhu práce sa zlepšila. Hlavné štrukturálne reformy verejnej správy, daňovej správy a štátom vlastnených podnikov však napredovali pomaly. Prekážkou rozvoja súkromného sektora sú stále nedostatky v oblasti právneho štátu a presadzovania pravidiel spravodlivej hospodárskej súťaže. Srbsko i naďalej vo výraznej miere prispievalo k riadeniu zmiešaných migračných tokov smerujúcich do EÚ.

Krajina vo všeobecnosti pokračovalo v dialógu s Prištinou sprostredkovanom EÚ, a to i napriek clám zavedeným Kosovom. Srbsko musí ešte vynaložiť značné úsilie a najmä v rámci svojich medzinárodných vzťahov prispieť k vytvoreniu priaznivých podmienok na uzatvorenie komplexnej a právne záväznej dohody s Kosovom. Dosiahnutie takejto dohody je naliehavé a kľúčové, aby mohli Srbsko a Kosovo pokročiť na svojej európskej ceste.

9.Severné Macedónsko urobilo obrovský pokrok pri plnení svojho strategického cieľa, ktorým je integrácia do EÚ a NATO. Krajina preukázala svoje odhodlanie napredovať v realizácii programu reforiem EÚ a dosiahla hmatateľné a udržateľné výsledky, najmä pokiaľ ide o plnenie podmienok na otvorenie prístupových rokovaní, ktoré stanovila Rada vo svojich záveroch z júna 2018. Počas sledovaného obdobia vláda a postupne aj opozícia systematicky prejavovali politickú vôľu posunúť sa vpred a napriek existujúcim politickým výzvam došlo k pozitívnej zmene v zmýšľaní. Dosiahnutie udržateľnosti týchto štrukturálnych reforiem je dlhodobým procesom, ktorý si vyžaduje neustálu angažovanosť. Príslušné legislatívne zmeny v týchto oblastiach boli zväčša vykonané inkluzívnym a transparentným spôsobom za účasti opozície, občianskej spoločnosti a medzinárodných partnerov. Prvé konkrétne výsledky boli dosiahnuté v oblasti posilňovania nezávislosti justície, ako aj v oblasti vyšetrovania, trestného stíhania a právoplatného odsúdenia v prípadoch korupcie a organizovanej trestnej činnosti, a to aj na vysokej úrovni. V tomto úsilí treba pokračovať s rovnakou intenzitou a transparentným spôsobom, aby sa zabezpečilo profesionálne a nestranné fungovanie justície. Štátna komisia pre predchádzanie korupcie podnikla dôležité kroky v záujme aktívneho boja proti korupcii, ktorá sa týka aj vysokopostavených úradníkov naprieč celým politickým spektrom. Pokiaľ ide o spravodajské a bezpečnostné služby, v spolupráci s NATO a strategickými partnermi boli do praxe zavedené bezpečnostné záruky, ktoré majú zabrániť opätovnému výskytu vážnych problémov z minulosti. Úsilie sa vynaložilo aj na zlepšenie profesionalizácie verejnej správy a Štátna komisia pre predchádzanie korupcie prijala opatrenia v prípadoch údajného spolitizovaného menovania osôb do funkcie. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že bol obnovený systém bŕzd a protiváh, čo prispelo k upevneniu demokracie a právneho štátu v krajine. Prezidentské voľby, ktoré sa konali 21. apríla a 5. mája 2019, prebehli pokojným, nenásilným a transparentným spôsobom. Historická dohoda s Gréckom ukončila dlhotrvajúci spor a je názorným príkladom zmierenia tak pre región, ako aj Európu ako celok. Komisia so záujmom očakáva ďalšie vykonávanie Zmluvy o priateľstve s Bulharskom. Po rokoch stagnácie bol v roku 2018 opäť zaznamenaný hospodársky rast na úrovni 2,7 % a zároveň sa ďalej znižovala nezamestnanosť, ktorá však zostáva stále vysoká. Vláda prijala reformy v oblasti zdaňovania príjmov a dôchodkového systému, ako aj ďalšie opatrenia na zlepšenie riadenia verejných financií a zvýšenie transparentnosti. Nedostatok požadovaných zručností, štrukturálne problémy v podnikateľskom prostredí a nedostatočné investície do infraštruktúry však oslabujú konkurencieschopnosť domácich spoločností a bránia im v integrácii do globálnych hodnotových reťazcov.

Vzhľadom na to, že bol dosiahnutý výrazný pokrok a že boli splnené podmienky, ktoré Rada jednomyseľne stanovila v júni 2018, Komisia odporúča, aby Rada teraz začala prístupové rokovania so Severným Macedónskom. V záujme zachovania dynamiky reforiem by Komisia v prípade tejto krajiny uplatnila pri rokovacích kapitolách týkajúcich sa justície, základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti posilnený prístup.

10.Albánsko naďalej dosahovalo solídny pokrok a preukazovalo nepretržité odhodlanie napredovať v agende EÚ. Dosiahlo hmatateľné a udržateľné výsledky, najmä pokiaľ ide o plnenie podmienok na otvorenie prístupových rokovaní, ktoré stanovila Rada vo svojich záveroch z júna 2018, a to v atmosfére neustálej politickej polarizácie. Opozičné strany, z ktorých väčšina sa vo februári 2019 vzdala svojho parlamentného mandátu, by sa mali opäť konštruktívne zapojiť do činnosti demokratických inštitúcií a zaviazať sa k širokému európskemu konsenzu. Plynule sa pokračovalo vo vykonávaní reformy justície, pričom v tejto oblasti sa dosiahol celkovo solídny pokrok, čo vytvorilo predpoklady na výrazné posilnenie justície a upevnenie jej nezávislosti, nestrannosti, profesionality a zodpovednosti. Konkrétne výsledky sa dosiahli pri opätovnom hodnotení všetkých sudcov a prokurátorov (proces previerok). Pokračovalo sa aj v inštitucionálnej reštrukturalizácii justície. V rámci nezávislej samosprávy justície boli zriadené nové orgány, čo následne prispelo k vytvoreniu špecializovaných justičných a vyšetrovacích orgánov zameraných na boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Rázne opatrenia sa naďalej prijímali v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti vrátane boja proti obchodovaniu s drogami a ich pestovaniu, čo prispelo k dosahovaniu solídnych výsledkov z hľadiska aktívneho vyšetrovania, trestného stíhania a odsúdenia. V posledných rokoch preukazovalo Albánsko pevné odhodlanie bojovať proti výrobe a obchodovaniu s kanabisom. Zintenzívnila sa aj medzinárodná policajná spolupráca, najmä s členskými štátmi EÚ, ktorá vyústila do celého radu úspešných rozsiahlych operácií v oblasti presadzovania práva a viedla k zatknutiu a trestnému stíhaniu vodcov organizovaných zločineckých sietí. Dosahovanie solídnych výsledkov pri aktívnom vyšetrovaní, trestnom stíhaní a odsúdení v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach a v prípadoch organizovanej trestnej činnosti zostáva dlhodobou výzvou, ktorá si od Albánska naďalej vyžaduje zvýšené a neustále úsilie, ako aj operačnú spoluprácu s členskými štátmi EÚ.

Okrem toho pokračovala reforma verejnej správy, ktorej hlavným cieľom je zvýšiť profesionalitu a transparentnosť procesu prijímania zamestnancov vo verejnej službe, ako aj posilniť tvorbu politiky konsolidáciou štruktúr koordinácie medzi jednotlivými sektormi a vytvorením regulačného rámca pre posudzovanie vplyvu. Ďalej sa prijímali opatrenia na posilnenie účinnej ochrany ľudských práv vrátane práv príslušníkov menšín a Rómov, ako aj antidiskriminačných politík. Došlo k ďalšiemu zvýšeniu hospodárskeho rastu, a to z 3,8 % v roku 2017 na 4,2 % v roku 2018, a súčasne k zníženiu nezamestnanosti a rozpočtového deficitu, hoci sa ďalej udržujú na vysokej úrovni. Nedostatok výrobného know-how, nízka úroveň vzdelania a transferu technológií oslabujú konkurencieschopnosť tejto krajiny a bránia jej v integrácii do medzinárodných hodnotových reťazcov.

Vzhľadom na to, že bol dosiahnutý výrazný pokrok a že boli splnené podmienky, ktoré Rada jednomyseľne stanovila v júni 2018, Komisia odporúča, aby Rada teraz začala prístupové rokovania s Albánskom. V záujme zachovania dynamiky reforiem by Komisia v prípade tejto krajiny uplatnila pri rokovacích kapitolách týkajúcich sa justície, základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti posilnený prístup. Albánsko musí naďalej dosahovať solídne výsledky v oblasti boja proti korupcii na všetkých úrovniach a boja proti organizovanej trestnej činnosti. V záujme udržania a upevnenia pokroku, ktorý táto krajina dosiahla, je rovnako potrebné dosiahnuť aj širší národný konsenzus v otázke základnej priority, ktorou je integrácia do EÚ, a prekonať tak súčasnú polarizáciu a následne prejaviť politickú vôľu napriek straníckym rozporom.