Napokon by sa mal znížiť strop pre možnosť rozfázovať operácie z programov na roky 2014 – 2020 do programov na roky 2021 – 2027, aby sa táto možnosť rozšírila na viac operácií, pri ktorých dochádza k oneskoreniam. Okrem toho by sa mala stanoviť oprávnenosť druhej fázy operácií v rámci programov na roky 2021 – 2027 v súlade s pravidlami na roky 2014 – 2020 a riadiace orgány by mali mať možnosť priamo poskytovať podporu na takéto operácie za predpokladu splnenia obmedzeného počtu kľúčových podmienok. Takáto flexibilita fázovania neovplyvní povinnosti členských štátov dodržiavať požiadavky tematickej koncentrácie a cieľové hodnoty príspevku na opatrenia v oblasti klímy.

Okrem toho by sa do polovice roku 2024 mala zaviesť miera spolufinancovania až do výšky 100 % pre priority zamerané na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín z programov na roky 2021 – 2027 a mala by sa preskúmať na základe spôsobu jej využitia.

S cieľom pomôcť všetkým členským štátom pri riešení vplyvu vojny pomocou ich programov na roky 2021 – 2027 by sa podpora z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu mala rýchlo mobilizovať zvýšením miery predbežného financovania.

V rovnakom duchu a so zámerom zmierniť administratívne zaťaženie členských štátov, ktoré sa neustále prispôsobujú meniacim sa potrebám, by sa mali umožniť prevody medzi tematickými cieľmi v rámci priority a v rámci fondu a kategórie regiónov bez toho, aby bolo potrebné prijať rozhodnutie Komisie o zmene programu. Okrem toho sa navrhuje zvýšiť strop flexibility medzi prioritami na výpočet konečného zostatku príspevku z fondov. Navyše, pokiaľ ide o priority na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane priorít, ktoré sú vyhradené na operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie, mala by sa v oboch programových obdobiach stanoviť možnosť miery spolufinancovania až do výšky 100 % s cieľom podporiť členské štáty pri riešení potrieb vysídlených osôb v súčasnosti aj v budúcnosti.

Ďalej sa takisto navrhuje umožniť použitie zostávajúcich zdrojov z Kohézneho fondu na roky 2014 – 2020 na podporu operácií patriacich do rozsahu pôsobnosti EFRR alebo ESF v súlade s pravidlami uplatniteľnými na tieto fondy. To znamená rozšírenie flexibility využívania zdrojov EFRR a ESF, ktorá bola zavedená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562, na Kohézny fond. Podobne, keďže sa určilo, že operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruska sú od 24. februára 2022 oprávnené, mala by sa zaviesť možnosť vykazovať výdavky na takéto operácie aj vtedy, keď sú už fyzicky ukončené alebo úplne vykonané. Tieto možnosti by sa mali rozšíriť aj na Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) v dôsledku účinkov vojny na odvetvie rybolovu a akvakultúry.

Preto, pokiaľ ide o operácie zamerané na riešenie migračných výziev vyplývajúcich z vojenskej agresie Ruskej federácie, ako súčasť uvedenej ucelenejšej podpory a ako výnimočné opatrenie bez toho, aby boli dotknuté pravidlá, ktoré by sa mali za bežných okolností uplatňovať, je vhodné odchýliť sa od požiadaviek spojených s umiestnením operácie v rámci daného členského štátu, keďže osoby utekajúce pred vojnou sa môžu viackrát presúvať z miesta na miesto. Vzhľadom na pokračujúcu ruskú agresiu je navyše odôvodnené vo všetkých členských štátoch predĺžiť čas a zvýšiť novovytvorené jednotkové náklady na pokrytie základných potrieb a podporu osôb, ktorým bola poskytnutá dočasná ochrana alebo iná primeraná ochrana podľa vnútroštátneho práva v súlade s vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2022/382 a so smernicou Rady 2001/55/ES.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Návrh sa obmedzuje na to, čo je potrebné, a je zameraný na zabezpečenie toho, aby všetky dostupné zdroje v rámci politiky súdržnosti mohli podporovať opatrenia na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruska. Navrhované možnosti flexibility neprekračujú rámec toho, čo je potrebné na plné čerpanie zdrojov v rámci programov EŠIF na roky 2014 – 2020 a na umožnenie plynulejšieho fázovania operácií do programov na roky 2021 – 2027.

·umožniť uplatňovanie miery spolufinancovania až do výšky 100 % do 30. júna 2024 v prípade samostatnej priority stanovenej v rámci programu na podporu operácií podporujúcich sociálno-ekonomickú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Aspoň 30 % podpory v rámci priority by sa malo poskytnúť prijímateľom, ktorými sú miestne orgány a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách, s cieľom zabezpečiť, aby tieto typy prijímateľov dostali primeraný podiel takýchto zdrojov vzhľadom na ich aktívnu úlohu v akciách na prijímanie a integráciu utečencov. Celková suma plánovaná v rámci takýchto priorít v členskom štáte nesmie presiahnuť 5 % počiatočných národných pridelených prostriedkov daného členského štátu z EFRR a ESF+ spolu. Miera spolufinancovania až do výšky 100 % sa preskúma do 30. júna 2024 [zmena článku 112 nariadenia (EÚ) 2021/1060],

·umožniť – na základe oznámenia revidovaných finančných tabuliek schválených monitorovacím výborom Komisii a bez rozhodnutia Komisie o zmene programu – uplatňovanie miery spolufinancovania až do výšky 100 % v prípade samostatnej prioritnej osi, ktorá bola vytvorená na podporu sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, a to vrátane priorít vyhradených na operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie [článok 120 nový odsek 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Členské štáty, a najmä stredné a východné regióny Európskej únie, sú vážne postihnuté dôsledkami vojenskej agresie Ruskej federácie proti Ukrajine, a to v čase, keď sa hospodárstva členských štátov stále zotavujú z vplyvu pandémie ochorenia COVID-19. Mnohé členské štáty sú okrem toho, že čelia neustálemu prílevu osôb, ktoré utekajú pred ruskou agresiou, postihnuté aj nedostatkom pracovnej sily, ťažkosťami v dodávateľskom reťazci a rastúcimi cenami a nákladmi na energie. Na jednej strane to vytvára výzvy pre verejné rozpočty a na druhej strane oneskoruje realizáciu investícií. Vedie to k výnimočnej situácii, ktorú je potrebné riešiť osobitnými, dobre cielenými opatreniami, aby neboli potrebné zmeny ročných stropov záväzkov a platieb vo viacročnom finančnom rámci podľa prílohy I k nariadeniu Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 a aby sa zabránilo oslabovaniu prebiehajúcej zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva.

(2)S cieľom znížiť čoraz väčšie zaťaženie štátnych rozpočtov sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 vykonali viaceré cielené zmeny nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 223/2014, aby sa členským štátom uľahčilo využívanie zostávajúcich pridelených rozpočtových prostriedkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“) a Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „FEAD“) v rámci viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, ako aj využívanie zdrojov REACT-EU na čo najúčinnejšie a najrýchlejšie riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie.

(3)Okrem toho sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/613 poskytli dodatočné možnosti rýchlej mobilizácie zdrojov na kompenzáciu okamžitých rozpočtových nákladov, ktoré znášajú členské štáty, a zaviedli sa jednotkové náklady na uľahčenie financovania základných potrieb a podpory osôb, ktorým sa poskytla dočasná ochrana.

(4)Vzhľadom na rozsiahlejšiu povahu ruskej invázie by sa však mali členským štátom poskytnúť dodatočné mimoriadne opatrenia, ktoré im umožnia sústrediť sa na nevyhnutnú reakciu na bezprecedentnú sociálno-ekonomickú situáciu, najmä pokiaľ ide o operácie na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie.

(5)Vzhľadom na dodatočný tlak na verejné rozpočty spôsobený vojenskou agresiou Ruskej federácie by sa flexibilita, pokiaľ ide o využívanie EFRR a ESF na takéto operácie, ako sa stanovuje v článku 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, mala rozšíriť tak, aby zahŕňala aj Kohézny fond, aby sa jeho zdroje mohli použiť aj na podporu operácií patriacich do rozsahu pôsobnosti EFRR alebo ESF v súlade s pravidlami uplatniteľnými na tieto fondy. Okrem toho je vhodné rozšíriť požiadavky na zbežné monitorovanie stanovené v článku 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 na operácie podporované z ESF, ktorými sa riešia migračné výzvy, ak sú tieto operácie programované v rámci prioritnej osi len na riešenie tejto výzvy. Ďalej by sa mala zaviesť možnosť, aby sa na priority podporujúce sociálno-ekonomickú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane tých, ktoré sú vyhradené na operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku ruskej agresie, uplatňovala v oboch programových obdobiach miera spolufinancovania až do výšky 100 %, a to s cieľom podporiť členské štáty pri riešení problematiky vysídlených osôb v súčasnosti aj v budúcnosti. V rovnakom duchu by sa mala zvýšiť suma jednotkových nákladov na uľahčenie financovania základných potrieb a podpory utečencov a jej uplatňovanie by sa malo predĺžiť.

(6)Okrem toho sa stanovenie dátumu začiatku oprávnenosti na 24. februára 2022 v prípade operácií zameraných na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie ukázalo ako nedostatočné na zabezpečenie toho, aby z fondov mohli byť podporované všetky príslušné operácie zamerané na riešenie týchto výziev. Preto je vhodné výnimočne umožniť výber takýchto operácií pred schválením súvisiacej zmeny programu a oprávnenosť výdavkov na takéto operácie, ktoré sú fyzicky dokončené alebo plne realizované, ako aj rozšírenie týchto flexibilít na operácie podporované z ENRF, ktorými sa riešia dôsledky ruskej agresie pre odvetvie rybolovu a akvakultúry. Vzhľadom na obmedzené finančné prostriedky dostupné v najviac postihnutých regiónoch by ďalej malo byť možné podporovať takéto operácie za hranicami oblasti programu v rámci daného členského štátu, keďže situácia osôb, ktoré utekajú pred ruskou agresiou a pohybujú sa v rámci členských štátov a medzi nimi, predstavuje výzvu pre hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť Únie ako celku. Takéto operácie by preto mali byť oprávnené bez ohľadu na to, kde sa v rámci daného členského štátu vykonávajú, keďže ich miesto vykonávania v konečnom dôsledku nie je pri riešení okamžitých potrieb rozhodujúcim kritériom.

(7)Navyše vzhľadom na vysokú úroveň zaťaženia pri riešení migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruskej federácie, ktorú znášajú miestne orgány a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách, by sa pre takéto orgány mala vyčleniť minimálna úroveň podpory vo výške 30 % v rámci zdrojov, ktoré sa používajú na podporu operácií v rozsahu pôsobnosti EFRR alebo ESF v súlade s článkom 98 ods. 4 prvým a druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

(8)V záujme zmiernenia administratívneho zaťaženia členských štátov a aby sa zohľadnili meniace sa potreby a súlad s pridelenými rozpočtovými prostriedkami v operačnom programe, by sa malo zaviesť všeobecné opatrenie, ktorým sa odstráni potreba formálnej zmeny operačného programu v rámci programového obdobia 2014 – 2020 s cieľom umožniť prevody medzi tematickými cieľmi v rámci priority toho istého fondu a kategórie regiónu.

(9)A napokon by sa s cieľom optimalizovať využívanie pridelených rozpočtových prostriedkov na roky 2014 – 2020 v súvislosti s ukončením programov v rámci programového obdobia 2014 – 2020 mal zvýšiť strop vzťahujúci sa na flexibilitu medzi prioritami na účely výpočtu konečného zostatku príspevku z fondov.

(10)Určité možnosti flexibility na riešenie bezprecedentnej situácie by sa mali stanoviť aj v právnom rámci, ktorým sa riadia programy v programovom období 2021 – 2027. Opäť s cieľom znížiť zaťaženie štátnych rozpočtov by sa mali zvýšiť platby v rámci predbežného financovania programov v prípade cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu. Vzhľadom na výzvy, ktoré predstavuje vysídľovanie osôb, a požiadavky členských štátov na integrované reakcie, mala by byť, ak členský štát v rámci jedného zo svojich programov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 vyhradí prioritu na podporné operácie zamerané na sociálno-ekonomickú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, na uvedenú prioritu do 30. júna 2024 umožnená miera spolufinancovania až do výšky 100 % za predpokladu, že pre miestne orgány a organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v miestnych komunitách sa vyčlení primeraná úroveň podpory a že celková suma programovaná v rámci takýchto priorít v členskom štáte nepresiahne 5 % počiatočných národných pridelených prostriedkov daného členského štátu z EFRR a ESF+ spolu. Týmto nie je dotknutá možnosť členských štátov programovať pre takéto priority dodatočné sumy s bežnými mierami spolufinancovania. So zreteľom na narušenia ukončenia programového obdobia 2014 – 2020 spôsobené vojenskou agresiou Ruska, ku ktorým došlo popri dlhodobých dôsledkoch pandémie na realizáciu projektov a pokračujúcich narušeniach hodnotových reťazcov, by sa mala poskytnúť aj dodatočná flexibilita, aby sa umožnilo priame poskytovanie podpory a dokončenie operácií, v prípade ktorých sa vykonávanie začalo v súlade s legislatívnym rámcom na roky 2014 – 2020 pred dátumom predloženia tohto legislatívneho návrhu, a to aj vtedy, ak by takéto operácie nepatrili do rozsahu pôsobnosti príslušného fondu v programovom období 2021 – 2027, s výnimkou prípadov, keď sa fondy použili podľa článku 98 ods. 4 prvého alebo druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Aby sa zabezpečilo priradenie takýchto operácií k typom intervencií, mala by sa zodpovedajúcim spôsobom upraviť príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060. Podpora takýchto operácií by nemala mať vplyv na povinnosti členských štátov dodržiavať požiadavky tematickej koncentrácie a cieľových hodnôt príspevku na opatrenia v oblasti klímy.

(11)Keďže cieľ tohto nariadenia, a to pomôcť členským štátom pri riešení výziev, ktoré priniesli mimoriadne vysoké počty prichádzajúcich ľudí utekajúcich pred vojenskou agresiou Ruskej federácie proti Ukrajine, a podporiť pokračujúce úsilie členských štátov zamerané na posun smerom k odolnému zotaveniu hospodárstva z pandémie ochorenia COVID-19, možno z dôvodu rozsahu a účinkov navrhovanej činnosti lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(12)Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) 2021/1060 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(13)Vzhľadom na naliehavosť poskytnutia urýchlenej pomoci verejným rozpočtom s cieľom zachovať schopnosť členských štátov podporiť oživenie hospodárstiev sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenú v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

(14)Vzhľadom na potrebu poskytnúť urýchlenú pomoc verejným rozpočtom s cieľom zachovať schopnosť členských štátov udržať proces oživenia hospodárstva, ako aj umožniť rýchle programovanie fázovania operácií do programového obdobia 2021 – 2027 by toto nariadenie malo z dôvodu naliehavosti nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1303/2013