EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 COM(2021) 420 final 2021/0239(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu

(Text s významom pre EHP) {SEC(2021) 391 final} - {SWD(2021) 190 final} - {SWD(2021) 191 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu predstavujú vážnu hrozbu pre integritu hospodárstva a finančného systému EÚ, ako aj pre bezpečnosť jej občanov. Podľa odhadov Europolu sa približne 1 % ročného hrubého domáceho produktu EÚ „využíva pri podozrivých finančných činnostiach“. Po niekoľkých významných prípadoch údajného prania špinavých peňazí týkajúcich sa úverových inštitúcií v Únii Komisia v júli 2019 prijala balík, v ktorom sa analyzovala účinnosť mechanizmu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v jeho vtedajšej podobe, a dospela k záveru, že sú potrebné reformy. V tejto súvislosti sa v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025 zdôrazňoval význam posilnenia rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s cieľom chrániť Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou. Komisia 7. mája 2020 predložila akčný plán v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V uvedenom akčnom pláne sa Komisia zaviazala prijať opatrenia na posilnenie pravidiel EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ich vykonávania, pričom určila šesť priorít alebo pilierov: 1. zabezpečenie účinného vykonávania existujúceho rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; 2. vytvorenie jednotného súboru pravidiel EÚ pre oblasť boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; 3. realizácia dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ; 4. zriadenie podporného a koordinačného mechanizmu pre FIU; 5. presadzovanie ustanovení trestného práva na úrovni Únie a výmeny informácií; 6. posilnenie medzinárodného rozmeru rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zatiaľ čo 1., 5. a 6. pilier akčného plánu sa vykonávajú, ostatné piliere si vyžadujú legislatívne opatrenia. Tento návrh nariadenia je súčasťou balíka štyroch legislatívnych návrhov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý sa považuje za jeden súdržný celok pri vykonávaní akčného plánu Komisie zo 7. mája 2020, čím sa v EÚ vytvára nový a súdržnejší regulačný a inštitucionálny rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Balík zahŕňa: –tento návrh nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, –návrh smernice, ktorou sa stanovujú mechanizmy, ktoré by členské štáty mali zaviesť s cieľom zabrániť využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, a ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849, –návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AMLA), a –návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847, ktorým sa rozširujú požiadavky na vysledovateľnosť kryptoaktív. Tento legislatívny návrh spĺňa spolu s návrhom smernice a návrhom prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847 cieľ vytvoriť jednotný súbor pravidiel EÚ (2. pilier). Európsky parlament aj Rada podporili plán, ktorý Komisia stanovila v akčnom pláne z mája 2020. Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. júla 2020 vyzval na posilnenie pravidiel Únie a uvítal plány na prepracovanie inštitucionálnej štruktúry EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Rada ECOFIN prijala 4. novembra 2020 závery podporujúce každý z pilierov akčného plánu Komisie.

Potrebu harmonizovaných pravidiel v rámci vnútorného trhu potvrdzujú dôkazy poskytnuté v správach z roku 2019, ktoré vydala Komisia. V týchto správach sa zistilo, že hoci sú požiadavky smernice (EÚ) 2015/849 ďalekosiahle, ich nedostatočná priama uplatniteľnosť a podrobnosť viedli k fragmentácii pri ich uplatňovaní na vnútroštátnej úrovni a k rozdielnym výkladom. Táto situácia neumožňuje účinne riešiť cezhraničné situácie, a preto nie je vhodná na primeranú ochranu vnútorného trhu. Zároveň vytvára dodatočné náklady a záťaž pre prevádzkovateľov poskytujúcich cezhraničné služby a spôsobuje regulačnú arbitráž. S cieľom riešiť uvedené otázky a zabrániť rozdielom v regulácii sa všetky pravidlá, ktoré sa vzťahujú na súkromný sektor, presunuli do tohto návrhu nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, zatiaľ čo organizácia inštitucionálneho systému boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na vnútroštátnej úrovni sa ponecháva na smernicu, pričom sa uznáva potreba flexibility pre členské štáty v tejto oblasti. V predkladanom návrhu však nejde len o presunutie ustanovení existujúcej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu do nariadenia; v záujme vyššej úrovne harmonizácie a konvergencie pri uplatňovaní pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v celej EÚ sa vykonalo niekoľko podstatných zmien: –s cieľom zmierniť nové a vznikajúce riziká sa zoznam povinných subjektov rozširuje tak, aby zahŕňal poskytovateľov služieb kryptoaktív, ale aj ďalšie sektory, ako sú platformy hromadného financovania a poskytovatelia služieb v súvislosti s migráciou, –s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie pravidiel na celom vnútornom trhu sa objasňujú požiadavky týkajúce sa vnútorných politík, kontrol a postupov, a to aj v prípade skupín, a zavádzajú sa podrobnejšie opatrenia náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi s jasnejšími požiadavkami podľa úrovne rizika klienta, –preskúmavajú sa požiadavky týkajúce sa tretích krajín s cieľom zabezpečiť, aby sa opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti uplatňovali na tie krajiny, ktoré predstavujú hrozbu pre finančný systém Únie, –o niečo podrobnejšie sa objasňujú požiadavky týkajúce sa politicky exponovaných osôb, najmä pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „politicky exponovaná osoba“, –zjednodušujú sa požiadavky týkajúce sa skutočného vlastníctva, aby sa zabezpečila primeraná úroveň transparentnosti v celej Únii, a zavádzajú sa nové požiadavky vo vzťahu k povereným osobám a zahraničným subjektom s cieľom zmierniť riziká spojené s ukrývaním páchateľov trestných činov za subjektmi na sprostredkovateľskej úrovni, –s cieľom jednoznačnejšie usmerňovať ohlasovanie podozrivých transakcií sa objasňujú varovné signály vyvolávajúce podozrenie, zatiaľ čo požiadavky na poskytovanie informácií a ich a výmenu medzi súkromnými subjektmi zostávajú nezmenené, –s cieľom zabezpečiť úplný súlad s pravidlami EÚ o ochrane údajov sa zavádzajú požiadavky na spracúvanie určitých kategórií osobných údajov a stanovuje sa kratšia lehota na uchovávanie osobných údajov, –posilňujú sa opatrenia na zmiernenie zneužívania nástrojov na doručiteľa a vzhľadom na preukázanú nízku účinnosť súčasného prístupu, ktorý sa v súvislosti s veľkými hotovostnými transakciami pri plnení požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu spolieha na obchodníkov s tovarom, sa vkladá ustanovenie obmedzujúce používanie peňažných prostriedkov v hotovosti pri veľkých transakciách. Stanovením priamo uplatniteľných pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v nariadení, ktoré budú podrobnejšie než v súčasnosti v smernici (EÚ) 2015/849, sa nielen podporí konvergencia uplatňovania opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vo všetkých členských štátoch, ale vznikne aj konzistentný rámec, na základe ktorého bude úrad AMLA schopný monitorovať uplatňovanie daných pravidiel vo svojej funkcii orgánu vykonávajúceho priamy dohľad nad určitými povinnými subjektmi. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Východiskovým bodom tohto návrhu je existujúca smernica (EÚ) 2015/849 zmenená smernicou (EÚ) 2018/843. Hoci sa riadi súčasným komplexným prístupom založeným na hodnotení rizika, v návrhu sa tento prístup prehlbuje a posilňuje s cieľom dosiahnuť väčšiu účinnosť a cezhraničnú konzistentnosť uplatňovania požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Na základe zmien zavedených smernicou 2018/843 sa návrhom zjednodušuje transparentnosť skutočného vlastníctva na celom vnútornom trhu, pričom sa riešia aspekty, v rámci ktorých mohli páchatelia trestných činov pre nedostatočnú podrobnosť využívať najslabší článok. Tento návrh sa musí vnímať ako súčasť balíka, pričom ostatné legislatívne návrhy, ktoré s ním súvisia, musia byť navzájom v úplnom súlade. Tento návrh je v súlade s najnovšími zmenami odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF), najmä v súvislosti s rozšírením rozsahu subjektov podliehajúcich požiadavkám v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s cieľom zahrnúť medzi ne poskytovateľov služieb kryptoaktív a v súvislosti s opatreniami, ktoré majú povinné subjekty prijať, s cieľom posudzovať a zmierňovať riziká obchádzania cielených finančných sankcií. V súlade s normami FATF sa týmto návrhom zabezpečuje v celej Únii konzistentný prístup k zmierňovaniu rizík vyplývajúcich z akcií na doručiteľa a opcií na akcie na doručiteľa. Nad rámec noriem FATF sa v návrhu riešia riziká, ktoré sú špecifické pre Úniu alebo ktoré majú vplyv na úrovni Únie, ako sú riziká vyplývajúce zo systémov migrácie alebo z veľkých hotovostných platieb. •Súlad s ostatnými politikami Únie Právne predpisy EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sú prepojené s niekoľkými právnymi predpismi EÚ v oblasti finančných služieb a trestného práva. Patria medzi ne právne predpisy EÚ o platbách a prevodoch finančných prostriedkov (smernica o platobných službách, smernica o platobných účtoch, smernica o elektronickom peňažníctve). Ako príklady zabezpečenia koherentnosti s inými právnymi predpismi EÚ možno uviesť tieto skutočnosti: –Zahrnutím poskytovateľov služieb kryptoaktív medzi subjekty, na ktoré sa vzťahujú pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a zavedením požiadaviek na informácie o prevodoch virtuálnych aktív sa doplní nedávny balík v oblasti digitálnych financií z 24. septembra 2020 a zabezpečí sa úplný súlad medzi rámcom EÚ a normami FATF. –Vďaka prijatému prístupu k identifikácii subjektov, na ktoré sa vzťahujú pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, sa takisto zabezpečí súlad s nedávno prijatým nariadením o európskych poskytovateľoch služieb hromadného financovania v tom zmysle, že v tomto návrhu sa stanovuje uplatňovanie pravidiel EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj na platformy hromadného financovania, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, keďže dané nariadenie obsahuje určité záruky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súvislosti s platformami hromadného financovania, na ktoré sa vzťahuje. –Zmeny pravidiel týkajúcich sa náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi zahŕňajú ustanovenia s cieľom lepšie koncipovať náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi v prípadoch, keď uzatváranie zmluvných vzťahov s klientmi prebieha na diaľku, a to v súlade s návrhom Komisie na zmenu nariadenia eIDAS v súvislosti s rámcom pre európsku digitálnu identitu vrátane európskych peňaženiek digitálnej identity a príslušnej dôveryhodnej služby, najmä elektronického osvedčovania atribútov. Je to v súlade so stratégiou v oblasti digitálnych financií.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Tento návrh nariadenia vychádza z článku 114 ZFEÚ, rovnakého právneho základu ako súčasný právny rámec EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Článok 114 je primeraný vzhľadom na závažnú hrozbu, ktorú pre vnútorný trh predstavuje pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu, ako aj vzhľadom na hospodárske straty, narušenie fungovania jednotného trhu a poškodenie dobrého mena na cezhraničnej úrovni, ktoré táto trestná činnosť môže spôsobiť na úrovni Únie. •Subsidiarita V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5 Zmluvy o Európskej únii nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť ciele tohto návrhu jednotlivo, a preto sa môžu lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Návrh nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. V balíku opatrení Komisie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí z roku 2019 sa poukázalo na to, ako páchatelia trestných činov dokázali využívať rozdiely medzi režimami členských štátov na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Toky peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti a financovanie terorizmu môžu poškodiť stabilitu a dobré meno finančného systému Únie a ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu. Opatrenia prijaté výlučne na vnútroštátnej úrovni by mohli mať nepriaznivé účinky na vnútorný trh a prispieť k fragmentácii. Opatrenie na úrovni EÚ je opodstatnené na zachovanie rovnakých podmienok v rámci Únie – pričom subjekty vo všetkých členských štátoch podliehajú konzistentnému súboru povinností v súvislosti s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Vzhľadom na cezhraničný charakter veľkej časti činností spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu je na predchádzanie týmto trestným činom nevyhnutná dobrá spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a jednotkami FIU. Mnohé subjekty podliehajúce povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vykonávajú cezhraničné činnosti a rôznorodosť prístupov vnútroštátnych orgánov dohľadu a jednotiek FIU im bráni v dosahovaní optimálnych postupov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni skupiny. •Proporcionalita Proporcionalita je neoddeliteľnou súčasťou posúdenia vplyvu, ktoré sprevádza tento návrh, a všetky navrhované možnosti v rôznych regulačných oblastiach sa posudzovali z hľadiska cieľa proporcionality. Cezhraničný charakter veľkej časti činností spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu si vyžaduje súdržný a konzistentný prístup vo všetkých členských štátoch založený na jednotných pravidlách vo forme jednotného súboru pravidiel. V tomto návrhu sa však neprijíma prístup maximálnej harmonizácie, pretože nie je zlučiteľný so základným aspektom režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý je založený na hodnotení rizika. V oblastiach, v ktorých je to odôvodnené vzhľadom na osobitné vnútroštátne riziká, majú členské štáty naďalej možnosť zaviesť pravidlá presahujúce rámec pravidiel stanovených v tomto návrhu. •Výber nástroja Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady je vhodným nástrojom, ktorý prispeje k vytvoreniu jednotného súboru pravidiel, keďže bude priamo a okamžite uplatniteľné, čím sa odstráni možnosť vzniku rozdielov v uplatňovaní v rôznych členských štátoch v dôsledku odlišností v transpozícii. Zároveň je potrebný aj priamo uplatniteľný súbor pravidiel na úrovni EÚ, aby bolo možné vykonávať dohľad nad určitými povinnými subjektmi na úrovni EÚ, čo je predmetom návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Vzhľadom na niekoľko nedávnych legislatívnych zmien sa zatiaľ neuskutočnilo úplné hodnotenie ex post súčasného režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Smernica (EÚ) 2015/849 bola prijatá 20. mája 2015, pričom lehota na transpozíciu členskými štátmi bola do 26. júna 2017. Smernica (EÚ) 2018/843 bola prijatá 30. mája 2018 s lehotou na transpozíciu do 10. januára 2020. Kontrola transpozície stále prebieha. Ako hodnotenie účinnosti režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v jeho vtedajšej podobe však slúži oznámenie Komisie z júla 2019 a uvedené sprievodné správy. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Stratégia konzultácií na podporu tohto návrhu pozostávala z viacerých zložiek: –konzultácie o pláne, ktorým sa oznamuje akčný plán Komisie. Tieto konzultácie prebiehali od 11. februára do 12. marca 2020 na portáli Komisie Vyjadrite svoj názor a príspevok do nich poskytlo 42 rôznych zainteresovaných strán, –verejné konzultácie o opatreniach navrhnutých v akčnom pláne otvorené širokej verejnosti a všetkým skupinám zainteresovaných strán, ktoré sa spustili 7. mája 2020 a prebiehali do 26. augusta. Prijalo sa v rámci nich 202 oficiálnych príspevkov, –cielené konzultácie s členskými štátmi a príslušnými orgánmi činnými v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Členské štáty mali možnosť vyjadriť svoje stanovisko na rôznych zasadnutiach skupiny expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a finančné spravodajské jednotky EÚ prispeli na stretnutiach platformy FIU a prostredníctvom písomných dokumentov. Diskusie boli podporené cielenými konzultáciami s členskými štátmi a príslušnými orgánmi vo forme dotazníkov, –žiadosť o poradenstvo adresovaná v marci 2020 Európskemu orgánu pre bankovníctvo. orgán EBA svoje stanovisko poskytol 10. septembra, –stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k akčnému plánu Komisie vydané 23. júla 2020,

–konferencia na vysokej úrovni, ktorú zorganizovala Komisia 30. septembra 2020 a na ktorej sa stretli zástupcovia vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ, poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia súkromného sektora a občianskej spoločnosti a akademická obec. Vyjadrenia zainteresovaných strán k akčnému plánu boli vo všeobecnosti pozitívne. •Získavanie a využívanie expertízy Komisia sa pri príprave tohto návrhu spoľahla na kvalitatívne a kvantitatívne dôkazy zozbierané z uznávaných zdrojov vrátane technického poradenstva Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Prostredníctvom dotazníkov sa od členských štátov získali aj informácie o presadzovaní pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. •Posúdenie vplyvu K tomuto návrhu je priložené posúdenie vplyvu, ktoré bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie 6. novembra 2020 a schválené 4. decembra 2020. Rovnaké posúdenie vplyvu je priložené aj k ostatným legislatívnym návrhom, ktoré sa predkladajú spolu s týmto návrhom. Výbor pre kontrolu regulácie vo svojom kladnom stanovisku navrhol k posúdeniu vplyvu rôzne zlepšenia týkajúce sa prezentácie, ktoré boli následne zapracované. V posúdení vplyvu Komisia posudzovala tri problémy: chýbajúce jasné a konzistentné pravidlá, nekonzistentný dohľad na celom vnútornom trhu a nedostatočná koordinácia a výmena informácií medzi jednotkami FIU. Pre tento návrh je relevantný prvý z uvedených problémov a zvažovali sa v súvislosti s ním tieto možnosti: 1. zachovanie pravidiel EÚ bez zmeny tak, ako sú; 2. zabezpečenie vyššej miery harmonizácie pravidiel, ktoré sa vzťahujú na povinné subjekty, a ponechanie podrobného stanovenia právomocí a povinností príslušných orgánov na členské štáty; 3. zabezpečenie vyššej miery harmonizácie pravidiel, ktoré sa vzťahujú na subjekty podliehajúce povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a harmonizácie právomocí a povinností orgánov dohľadu a jednotiek FIU. Z výsledku posúdenia vplyvu vyplýva, že preferovanou možnosťou je 3. možnosť. Zavedením konzistentného a podrobnejšieho prístupu k pravidlám na úrovni EÚ by sa umožnilo odstrániť súčasnú fragmentáciu, pokiaľ ide o povinnosti povinných subjektov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aj pokiaľ ide o činnosti príslušných orgánov. Pre povinné subjekty s cezhraničným pôsobením to bude znamenať rovnaké podmienky, pokiaľ ide o pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a úsporu nákladov na vykonávanie. Podporí sa rozsiahlejšie odhaľovanie prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a odrádzanie od týchto trestných činov. V prílohe VI k posúdeniu vplyvu sa skúmajú rôzne oblasti väčšej harmonizácie pravidiel vrátane zoznamu povinných subjektov, opatrení povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, limitu povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi v prípade príležitostných transakcií, politík v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, požiadaviek na kontroly a postupy, poskytovateľov služieb kryptoaktív a transparentnosti skutočného vlastníctva. V prílohe VIII k posúdeniu vplyvu sa analyzuje revidovaný prístup k tretím krajinám, ktoré predstavujú hrozbu pre finančný systém Únie a vnútorný trh ako celok, pričom uvedený nový prístup sa zavádza v tomto návrhu. V prílohe IX k posúdeniu vplyvu sa analyzuje zavedenie limitov pre veľké hotovostné transakcie, pričom uvedený nový prístup sa zavádza v tomto návrhu. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Aj keď, ako už bolo uvedené, sa zatiaľ neuskutočnilo žiadne formálne hodnotenie ex post ani kontrola vhodnosti existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, možno uviesť niekoľko tvrdení vo vzťahu k prvkom návrhu, ktoré povedú k ďalšiemu zjednodušeniu a k zvýšeniu efektívnosti. Po prvé, nahradením určitých pravidiel obsiahnutých v smernici harmonizovanejšími a priamo uplatniteľnými pravidlami stanovenými v nariadení sa odstráni potreba transpozičného úsilia v členských štátoch a uľahčí sa podnikanie cezhraničným subjektom v EÚ. Ďalej sa vyňatím obchodníkov s tovarom z rozsahu pôsobnosti rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v kombinácii s navrhovaným zákazom hotovostných operácií nad 10 000 EUR odbremenia takíto obchodníci od administratívnej záťaže vyplývajúcej z uplatňovania požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súvislosti s hotovostnými operáciami presahujúcimi 10 000 EUR. A napokon, vyšším stupňom harmonizácie pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí sa vo viacerých špecifických oblastiach uľahčí vykonávanie celoskupinových vnútorných politík, kontrol a postupov na celom vnútornom trhu. •Základné práva EÚ je odhodlaná zaistiť vysoké normy ochrany základných práv. Konkrétne sa zavádzajú záruky zaobchádzania s osobnými údajmi povinnými subjektmi s cieľom zabezpečiť súlad s príslušnými požiadavkami na ochranu údajov, a to najmä vo vzťahu k určitým kategóriám osobných údajov citlivejšej povahy. 4.VPLYV NA ROZPOČET Toto nariadenie nemá vplyv na rozpočet.

5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Návrh zahŕňa všeobecný plán monitorovania a hodnotenia vplyvu na špecifické ciele, v ktorom sa vyžaduje, aby Komisia vykonala prvé preskúmanie päť rokov po dátume začatia uplatňovania nariadenia (a potom každé tri roky) a aby podala správu o svojich hlavných zisteniach Európskemu parlamentu a Rade. Návrh smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý sprevádza tento návrh, obsahuje rovnaké ustanovenia o hodnotení, pričom hodnotenie týchto dvoch nástrojov možno spojiť do jednej správy. Preskúmanie sa uskutoční v súlade s usmerneniami Komisie pre lepšiu právnu reguláciu. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti vrátane zoznamu povinných subjektov Hoci väčšina vymedzených pojmov sa preberá zo súčasných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, niekoľko pojmov je doplnených, upravených alebo aktualizovaných. Mení sa rozsah subjektov, ktoré podľa súčasných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu patria do vymedzenia pojmu „povinné subjekty“ a ktoré teda podliehajú pravidlám EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to takto: rozsah pojmu „poskytovatelia služieb kryptoaktív“ je zosúladený s vymedzením pojmu, ktoré používa Finančná akčná skupina, a v porovnaní so súčasnou smernicou sa teda rozširuje; dopĺňajú sa poskytovatelia služieb hromadného financovania, ktorí nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2020/1503; dopĺňajú sa veritelia hypotekárnych a spotrebiteľských úverov, ako aj sprostredkovatelia hypotekárnych a spotrebiteľských úverov, ktorí nie sú úverovými inštitúciami ani finančnými inštitúciami, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov poskytujúcich rovnaký druh služieb; dopĺňajú sa prevádzkovatelia, ktorí sa v mene štátnych príslušníkov tretích krajín podieľajú na systémoch udeľovania povolení na pobyt investorom; vypúšťajú sa obchodníci s tovarom (ktorí mali doteraz povinnosť ohlasovať hotovostné transakcie v hodnote nad 10 000 EUR) s výnimkou obchodníkov s drahými kovmi a kameňmi, ktorí by vzhľadom na vystavenie riziku prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v tomto sektore mali naďalej uplatňovať požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Vnútorné politiky, kontroly a postupy Požiadavka, aby povinné subjekty mali zavedenú politiku na identifikáciu a posúdenie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktorým čelia, na základe prístupu založeného na hodnotení rizika a aby dané riziká zmierňovali, vychádza zo súčasných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ale príslušné požiadavky sú stanovené s väčšou jasnosťou. Povinné subjekty musia na úrovni manažmentu prijať všetky opatrenia na vykonávanie vnútorných politík, kontrol a postupov vrátane vymenovania špecializovaného manažéra pre dodržiavanie predpisov a zabezpečiť, aby mali zodpovední zamestnanci náležitú odbornú prípravu. Objasňuje sa požiadavka určiť zamestnanca, ktorý bude poverený funkciou pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi, a ozrejmujú sa úlohy spojené s touto funkciou. Poskytujú sa objasnenia v súvislosti s požiadavkami vzťahujúcimi sa na skupiny, ktoré majú byť ďalej doplnené regulačnými technickými predpismi s podrobným uvedením minimálnych požiadaviek, opisom úlohy materských subjektov, ktoré samotné nie sú povinnými subjektmi, a podmienok, za ktorých by iné štruktúry, ako sú siete a partnerstvá, mali uplatňovať celoskupinové opatrenia. Požiadavky uplatniteľné na skupiny s pobočkami pôsobiacimi v tretích krajinách ostávajú zachované. Náležitá starostlivosť vo vzťahu ku klientovi Zatiaľ čo väčšina ustanovení o náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi sa preberá z existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, v tomto návrhu sa uvádza niekoľko objasnení a doplňujúcich podrobností týkajúcich sa náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Objasňuje sa, že základným cieľom povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi je získať o klientoch dostatočné poznatky, ktoré povinným subjektom umožnia určiť riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu spojené s obchodnými vzťahmi alebo príležitostnými transakciami a rozhodnúť sa, aké zodpovedajúce opatrenia na zmiernenie rizika musia uplatniť. Zavádzajú sa konkrétnejšie a podrobnejšie ustanovenia v súvislosti s identifikáciou klienta a overovaním jeho totožnosti. Objasňujú sa podmienky používania prostriedkov elektronickej identifikácie stanovené v nariadení (EÚ) č. 910/2014. Úrad AMLA sa splnomocňuje vypracovať regulačné technické predpisy o štandardných súboroch údajov na identifikáciu fyzických a právnických osôb a stanovuje sa jeho povinnosť urobiť to; tieto regulačné technické predpisy budú zahŕňať osobitné opatrenia zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, ktoré môžu povinné subjekty uplatniť v prípade situácií s nižším rizikom vymedzených v nadnárodnom hodnotení rizík, ktoré je Komisia povinná vypracovať. Uvádzajú sa podrobné pravidlá týkajúce sa opatrení zjednodušenej a zvýšenej náležitej starostlivosti. Politika voči tretím krajinám Upravuje sa politika týkajúca sa tretích krajín. Komisia určí tretie krajiny buď s prihliadnutím na zverejnenú identifikáciu príslušným medzinárodným subjektom stanovujúcim normy (FATF), alebo na základe vlastného samostatného posúdenia. Na tretie krajiny, ktoré Komisia takto určí, sa bude vzťahovať jeden z dvoch súborov dôsledkov, a to úmerne riziku, ktoré dané krajiny predstavujú pre finančný systém Únie: i) tretie krajiny, na ktoré sa vzťahujú všetky opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti a dodatočné protiopatrenia špecifické pre danú krajinu, a ii) tretie krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti špecifické pre danú krajinu. Komisia v zásade označí tretie krajiny, ktoré sú „predmetom výzvy na prijatie opatrení“ vydanej FATF, ako vysokorizikové tretie krajiny. Vzhľadom na pretrvávajúcu povahu závažných strategických nedostatkov v rámcoch týchto krajín pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa na ne s cieľom primerane zmierňovať danú hrozbu budú vzťahovať všetky opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti, ako aj protiopatrenia špecifické pre danú krajinu. Tretie krajiny s nedostatkami v oblasti dodržiavania súladu s predpismi v rámci vlastných režimov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré FATF definuje ako „podliehajúce zvýšenému monitorovaniu“, Komisia v zásade takto identifikuje, na základe čoho budú podliehať opatreniam zvýšenej náležitej starostlivosti špecifickým pre danú krajinu, a to úmerne rizikám. Komisia môže takisto určiť tretie krajiny, ktoré FATF takto neidentifikuje, ale ktoré predstavujú pre finančný systém Únie osobitnú hrozbu a ktoré budú na základe tejto hrozby podliehať buď opatreniam zvýšenej náležitej starostlivosti špecifickým pre danú krajinu, alebo v prípade potreby všetkým opatreniam zvýšenej náležitej starostlivosti a protiopatreniam. Pri posudzovaní miery hrozby pochádzajúcej z takýchto tretích krajín môže Komisia vychádzať z technických odborných znalostí úradu AMLA. A napokon, úrad AMLA vypracuje usmernenia týkajúce sa rizík, trendov a metód v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré nie sú špecifické pre danú krajinu, ale vychádzajú skôr z geografických oblastí mimo Únie, a podľa toho poskytne povinným subjektom poradenstvo o možnosti prijať opatrenia na zmiernenie daných rizík. Cieľom tohto prepracovaného prístupu k tretím krajinám je zaistiť účinné zmierňovanie vonkajších hrozieb pre finančný systém Únie a riadne fungovanie vnútorného trhu, a to zavedením harmonizovaného prístupu na úrovni EÚ a zabezpečením väčšej podrobnosti a proporcionality pri určovaní dôsledkov spojených so zaradením určitej krajiny do príslušného zoznamu na základe zohľadnenia miery rizika. Politicky exponované osoby Ustanovenia o politicky exponovaných osobách vychádzajú zo súčasných právnych predpisov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zahŕňajú povinnosť členských štátov vypracovať zoznam funkcií, v ktorých sa na ich území osobám priznáva status politicky exponovanej osoby, ako aj povinnosti povinných subjektov uplatniť na politicky exponované osoby opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi na základe prístupu založeného na hodnotení rizika. Požiadavky vzťahujúce sa na osoby, ktoré už nevykonávajú významné verejné funkcie, sú stanovené v právnych predpisoch. Využívanie tretích strán a externé zabezpečovanie činností V návrhu sa vychádzajúc zo súčasných pravidiel objasňujú príslušné podmienky, za ktorých možno využiť povinnú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi, ktorú už vykonávajú iné povinné subjekty, a pristúpiť k externému zabezpečovaniu funkcií prostredníctvom iných subjektov alebo poskytovateľov služieb. V návrhu sa uvádza, že v oboch prípadoch nesie konečnú zodpovednosť za súlad s pravidlami povinný subjekt. Musí sa uplatňovať prístup založený na hodnotení rizika a nesmú sa využívať poskytovatelia so sídlom vo vysokorizikových tretích krajinách, v krajinách s nedostatkami v oblasti dodržiavania súladu s predpismi či v ktorejkoľvek inej krajine predstavujúcej hrozbu pre finančný systém Únie ani sa nesmie využívať externé zabezpečovanie funkcií prostredníctvom týchto poskytovateľov. Informácie o skutočnom vlastníctve Ustanovenia v návrhu týkajúce sa informácií o skutočnom vlastníctve vychádzajú z ustanovení súčasných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane koncepcie skutočného vlastníctva a požiadavky, aby všetky podnikateľské a iné právne subjekty získavali a mali primerané, presné a aktuálne informácie o skutočnom vlastníctve. Stanovujú sa podrobnejšie pravidlá na identifikáciu konečných užívateľov výhod v prípade podnikateľských a iných právnych subjektov a zavádza sa harmonizovaný prístup k určovaniu skutočného vlastníctva. Pokiaľ ide o účelovo zriadenú správu zvereného majetku a podobné právne subjekty alebo štruktúry, sú zahrnuté ustanovenia na zabezpečenie konzistentnej identifikácie konečných užívateľov výhod vo všetkých členských štátoch v podobných situáciách, ako aj ustanovenie o splnomocnení Komisie na prijatie vykonávacieho aktu. Návrh zahŕňa požiadavky na poskytovanie informácií, ktorým podliehajú poverení akcionári a poverení riaditelia, a zavádza sa v ňom povinnosť, aby právne subjekty mimo EÚ, ktoré buď vstupujú do obchodného vzťahu s povinným subjektom EÚ, alebo nadobúdajú nehnuteľnosť v Únii, registrovali svoje skutočné vlastníctvo v Únii. Ohlasovacie povinnosti

Ustanovenia o ohlasovaní podozrivých transakcií jednotkám FIU (alebo samoregulačnému orgánu, ak by to niektorý členský štát stanovil) vychádzajú z ustanovení súčasných právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Stanovujú sa jasnejšie pravidlá spôsobu identifikácie transakcií. S cieľom uľahčiť povinným subjektom plnenie ohlasovacích povinností a umožniť účinnejšie fungovanie analytických činností a spolupráce jednotiek FIU vypracuje úrad AMLA návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa stanoví spoločný vzor na ohlasovanie podozrivých transakcií, ktorý sa má používať ako jednotný základ v celej EÚ. Ochrana údajov Na spracúvanie osobných údajov na účely tohto návrhu sa vzťahuje všeobecné nariadenie EÚ o ochrane údajov [nariadenie (EÚ) 2016/679]. V návrhu sa objasňujú podmienky, ktoré sa uplatňujú na spracúvanie určitých kategórií osobných údajov citlivejšej povahy povinnými subjektmi. Povinné subjekty musia uchovávať záznamy o určitých osobných údajoch päť rokov. Opatrenia na zmiernenie rizík zneužívania nástrojov na doručiteľa Návrh obsahuje ustanovenie, ktoré bráni obchodníkom s tovarom alebo poskytovateľom služieb prijímať hotovostné platby nad 10 000 EUR na jeden nákup, pričom členským štátom sa v prípade veľkých hotovostných transakcií umožňuje zachovať v platnosti nižšie stropy. Tento strop sa nevzťahuje na súkromné operácie medzi jednotlivcami. Komisia musí posúdiť prínosy a vplyvy ďalšieho znižovania tohto limitu do troch rokov od začiatku uplatňovania navrhovaného nariadenia. Zakazuje sa poskytovanie služieb a úschovy anonymných peňaženiek na kryptoaktíva. Spoločnosti, ktoré nie sú kótované, majú zakázané vydávať akcie na doručiteľa a musia tieto akcie registrovať. Vydávanie opcií na akcie na doručiteľa je povolené len v sprostredkovanej forme. Záverečné ustanovenia Stanovujú sa ustanovenia týkajúce sa prijímania delegovaných aktov Komisiou podľa článku 290 zmluvy. Nariadenie nadobudne účinnosť dvadsiatym dňom po uverejnení v úradnom vestníku a začne sa uplatňovať tri roky po nadobudnutí účinnosti. Komisia musí toto nariadenie preskúmať a vyhodnotiť do piatich rokov od začiatku jeho uplatňovania a potom každé tri roky. 2021/0239 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu

(Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže:

(1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 predstavuje hlavný právny nástroj na predchádzanie využívaniu finančného systému Únie na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V uvedenej smernici sa stanovuje komplexný právny rámec, ktorý ďalej posilňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843, a to riešením vznikajúcich rizík a zvyšovaním transparentnosti skutočného vlastníctva. Bez ohľadu na to, čo sa prostredníctvom uvedenej smernice dosiahlo, zo skúseností vyplynulo, žeby sa mali zaviesť ďalšie zlepšenia s cieľom primerane zmierňovať riziká a účinne odhaľovať pokusy o zneužitie finančného systému Únie na trestné účely. (2)Hlavnou výzvou identifikovanou v súvislosti s uplatňovaním ustanovení smernice (EÚ) 2015/849, ktorou sa stanovujú povinnosti subjektov súkromného sektora, tzv. povinných subjektov, je nedostatočná priama uplatniteľnosť uvedených pravidiel a fragmentácia prístupu na vnútroštátnej úrovni. Hoci uvedené pravidlá existujú a vyvíjajú sa viac než tridsať rokov, stále sa vykonávajú spôsobom, ktorý nie je v úplnom súlade s požiadavkami integrovaného vnútorného trhu. Preto je potrebné, aby sa pravidlá týkajúce sa záležitostí v súčasnosti upravených smernicou (EÚ) 2015/849, ktoré môžu byť priamo uplatniteľné dotknutými povinnými subjektmi, zaviedli prostredníctvom nového nariadenia s cieľom dosiahnuť želanú jednotnosť uplatňovania. (3)Tento nový nástroj je súčasťou komplexného balíka zameraného na posilnenie rámca Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Tento nástroj, smernica [vložiť odkaz – návrh 6. smernice o boji proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 423 final], nariadenie [vložiť odkaz – návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847 – COM(2021) 422 final] a nariadenie [vložiť odkaz – návrh týkajúci sa zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 421 final] budú spoločne tvoriť právny rámec upravujúci požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré majú spĺňať povinné subjekty, a podporujúci inštitucionálny rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len „AMLA“). (4)Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu sa často uskutočňuje v medzinárodnom kontexte. Opatrenia prijaté na úrovni Únie bez toho, aby sa vzala do úvahy medzinárodná koordinácia a spolupráca, by mali veľmi obmedzený účinok. Opatrenia, ktoré v tejto oblasti prijala Únia, by preto mali byť v súlade s činnosťami na medzinárodnej úrovni, pričom by mali byť aspoň rovnako prísne. V rámci činnosti Únie by sa mali aj naďalej zohľadňovať najmä odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF) a nástroje iných medzinárodných orgánov činných v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. So zreteľom na posilnenie účinnosti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by sa relevantné právne akty Únie mali v príslušných prípadoch zosúladiť s medzinárodnými normami boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní prijatými FATF vo februári 2012 (ďalej len „revidované odporúčania FATF“) a s neskoršími zmenami uvedených noriem. (5)Od prijatia smernice (EÚ) 2015/849 prispel nedávny vývoj trestnoprávneho rámca Únie k posilneniu predchádzania praniu špinavých peňazí, súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu a boja proti nim. Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1673 viedla k spoločnému chápaniu trestnej činnosti prania špinavých peňazí a súvisiacich predikatívnych trestných činov. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 sa vymedzili hospodárske trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ktoré by sa takisto mali považovať za predikatívne trestné činy prania špinavých peňazí. Vďaka smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 sa dosiahlo spoločné chápanie trestnej činnosti financovania terorizmu. Keďže uvedené pojmy sú teraz v trestnom práve Únie objasnené, už nie je potrebné, aby sa v pravidlách Únie týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vymedzovali pojmy pranie špinavých peňazí, súvisiace predikatívne trestné činy alebo financovanie terorizmu. Namiesto toho by mal byť rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v úplnom súlade s trestnoprávnym rámcom Únie. (6)Technológie sa neustále vyvíjajú a ponúkajú súkromnému sektoru príležitosti na vývoj nových produktov a systémov na výmenu finančných prostriedkov alebo hodnoty. Na jednej strane ide o pozitívny jav, ale na druhej strane to môže viesť k vzniku nových rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, keďže páchateľom trestných činov sa neustále darí nachádzať spôsoby, ako využiť zraniteľné miesta na ukrývanie a presúvanie nezákonných finančných prostriedkov po celom svete. Poskytovatelia služieb kryptoaktív a platformy hromadného financovania sú vystavené zneužívaniu nových kanálov na pohyb peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti a majú dobré predpoklady na to, aby takéto pohyby dokázali odhaľovať a mohli zmierňovať riziká. Rozsah pôsobnosti právnych predpisov Únie by sa preto mal rozšíriť tak, aby zahŕňal aj tieto subjekty, a to v súlade s nedávnym vývojom noriem FATF v súvislosti s kryptoaktívami. (7)Inštitúcie a osoby, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, zohrávajú kľúčovú úlohu ako strážcovia prístupu do finančného systému Únie, a preto by mali prijať všetky nevyhnutné opatrenia potrebné na plnenie požiadaviek tohto nariadenia s cieľom zabrániť páchateľom trestných činov v praní príjmov z ich nezákonných aktivít alebo vo financovaní teroristických činností. Mali by sa zaviesť aj opatrenia na zmiernenie akéhokoľvek rizika nevykonania alebo obchádzania cielených finančných sankcií. (8)Jedným zo spôsobov riadenia skupinových financií je aj uskutočňovanie finančných transakcií v rámci tej istej skupiny. Takéto transakcie však neprebiehajú vo vzťahu voči klientom a nevyžadujú si uplatňovanie opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. S cieľom zabezpečiť právnu istotu treba uznať, že toto nariadenie sa nevzťahuje na finančné činnosti ani iné finančné služby, ktoré členovia skupiny poskytujú iným členom danej skupiny. (9)Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na osoby vykonávajúce nezávislé právnické povolania, ak sa podieľajú na finančných alebo podnikových transakciách vrátane poskytovania daňového poradenstva, a to v prípadoch, keď existuje riziko zneužitia služieb poskytovaných osobami vykonávajúcimi právnické povolania na účely prania príjmov z trestnej činnosti alebo na účely financovania terorizmu. Mali by však existovať výnimky z akejkoľvek povinnosti oznamovať informácie získané pred súdnym konaním, počas neho alebo po ňom, alebo počas zisťovania právneho postavenia klienta, na ktoré by sa mala vzťahovať povinnosť advokáta zachovávať mlčanlivosť. Právne poradenstvo by preto naďalej malo podliehať povinnosti služobného tajomstva, pokiaľ sa osoba vykonávajúca právnické povolanie nepodieľa na praní špinavých peňazí alebo financovaní terorizmu, a právne poradenstvo sa neposkytuje na účel prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, alebo pokiaľ osoba vykonávajúca právnické povolanie nevie, že klient žiada o právne poradenstvo na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. (10)S cieľom zabezpečiť dodržiavanie práv zaručených v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) by v prípade audítorov, externých účtovníkov a daňových poradcov, ktorí sú v niektorých členských štátoch oprávnení obhajovať alebo zastupovať klienta v súvislosti so súdnym konaním alebo zisťovať právne postavenie klienta, informácie, ktoré získavajú pri výkone uvedených úloh, nemali podliehať ohlasovacím povinnostiam. (11)Smernica (EÚ) 2018/843 bola prvým právnym nástrojom v Únii na riešenie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré predstavujú kryptoaktíva. Rozšíril sa ňou rozsah pôsobnosti rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa na dva druhy poskytovateľov služieb kryptoaktív: na poskytovateľov zmenárenských služieb medzi virtuálnymi menami a fiat menami a na poskytovateľov služieb peňaženky. Vzhľadom na rýchly technologický vývoj a pokrok v rámci noriem FATF je potrebné tento prístup prepracovať. Prvým krokom k dokončeniu a aktualizovaniu právneho rámca Únie bolo prijatie nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 – COM(2020) 593 final], v ktorom sa stanovujú požiadavky na poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorí chcú požiadať o povolenie na poskytovanie svojich služieb na jednotnom trhu. Zároveň sa ním zaviedlo vymedzenie pojmov „kryptoaktíva“ a „poskytovateľ služieb kryptoaktív“, ktoré zahŕňajú širšiu škálu činností. S cieľom zmierniť akékoľvek riziko zneužitia kryptoaktív na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu by sa toto nariadenie malo vzťahovať aj na poskytovateľov služieb kryptoaktív patriacich do rozsahu pôsobnosti nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 – COM(2020) 593 final]. (12)Zraniteľné miesta platforiem hromadného financovania voči rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu majú horizontálny charakter a ovplyvňujú vnútorný trh ako celok. V súčasnosti v jednotlivých členských štátoch vznikajú rozdielne prístupy k riadeniu týchto rizík. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1503 sa v celej Únii harmonizuje regulačný prístup k podnikateľským platformám hromadného financovania založeného na investovaní a na požičiavaní a zabezpečuje sa zavedenie primeraných a súdržných záruk na riešenie potenciálnych rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Patria medzi ne požiadavky na správu finančných prostriedkov a platieb vo vzťahu ku všetkým finančným transakciám vykonávaným na uvedených platformách. Poskytovatelia služieb hromadného financovania musia pri vykonávaní takýchto transakcií buď požiadať o licenciu, alebo uzavrieť partnerstvo s poskytovateľom platobných služieb alebo úverovou inštitúciou. V nariadení sa stanovujú aj záruky v rámci postupu udeľovania povolenia, v rámci posudzovania dobrej povesti manažmentu a prostredníctvom postupov náležitej starostlivosti vo vzťahu k vlastníkom projektov. Komisia je povinná do 10. novembra 2023 v správe o uvedenom nariadení posúdiť, či môžu byť potrebné ďalšie záruky. Preto je odôvodnené, aby platformy hromadného financovania oprávnené podľa nariadenia (EÚ) 2020/1503 nepodliehali právnym predpisom Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. (13)Na platformy hromadného financovania, ktoré nie sú oprávnené podľa nariadenia (EÚ) 2020/1503, sa v súčasnosti buď nevzťahuje žiadna regulácia, alebo podliehajú rozdielnym regulačným prístupom, a to aj pokiaľ ide o pravidlá a postupy riešenia rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V záujme konzistentnosti a zaistenia, aby v danom prostredí neexistovali nekontrolované riziká, je potrebné, aby sa na všetky platformy hromadného financovania, ktoré nie sú oprávnené podľa nariadenia (EÚ) 2020/1503, a teda nepodliehajú jeho zárukám, vzťahovali pravidlá Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, s cieľom zmierniť riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. (14)V smernici (EÚ) 2015/849 sa zmierňovanie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré predstavujú veľké hotovostné platby, zabezpečuje tým, že medzi povinné subjekty sú zaradené osoby obchodujúce s tovarom, ak uskutočňujú alebo prijímajú platby v hotovosti nad 10 000 EUR, pričom sa členským štátom umožňuje zaviesť prísnejšie opatrenia. Takýto prístup sa vzhľadom na nedostatočnú zrozumiteľnosť a uplatňovanie požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, nedostatočný dohľad a obmedzený počet podozrivých transakcií ohlásených jednotke FIU ukázal ako neúčinný. So zámerom primerane zmierniť riziká vyplývajúce zo zneužívania veľkých súm v hotovosti by sa pre celú Úniu mal stanoviť limit vzťahujúci sa na veľké hotovostné transakcie nad 10 000 EUR. V dôsledku toho by osoby obchodujúce s tovarom už nemali podliehať povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. (15)Niektoré kategórie obchodníkov s tovarom sú obzvlášť vystavené riziku prania špinavých peňazí a financovania terorizmu z dôvodu vysokej hodnoty malého prepravovateľného tovaru, s ktorým obchodujú. Preto by sa na osoby obchodujúce s drahými kovmi a drahými kameňmi mali vzťahovať požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. (16)Poskytovatelia investičných služieb v súvislosti s migráciou sú súkromné spoločnosti, subjekty alebo osoby, ktoré konajú alebo komunikujú priamo s príslušnými orgánmi členských štátov v mene štátnych príslušníkov tretích krajín alebo poskytujú sprostredkovateľské služby štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí chcú získať právo na pobyt v členskom štáte výmenou za akýkoľvek druh investícií vrátane kapitálových prevodov, nákupu alebo prenájmu nehnuteľností, investícií do štátnych dlhopisov, investícií do podnikateľských subjektov, poskytnutia daru alebo dotovania verejnoprospešnej činnosti a príspevkov do štátneho rozpočtu. Systémy udeľovania povolenia na pobyt investorom predstavujú riziká a zraniteľné miesta z hľadiska prania špinavých peňazí, korupcie a daňových únikov. Tieto riziká naberajú na intenzite v súvislosti s cezhraničnými právami spojenými s pobytom v členskom štáte. Preto je potrebné, aby poskytovatelia investičných služieb v súvislosti s migráciou podliehali povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na systémy udeľovania občianstva investorom, v rámci ktorých možno získať štátnu príslušnosť výmenou za takéto investície, keďže tieto systémy je nevyhnutné považovať za narúšajúce základný štatút občianstva Únie a zásadu lojálnej spolupráce medzi členskými štátmi. (17)Na veriteľov spotrebiteľských úverov, hypotekárnych veriteľov a sprostredkovateľov spotrebiteľských a hypotekárnych úverov, ktorí nie sú úverovými inštitúciami ani finančnými inštitúciami, sa na úrovni Únie nevzťahujú požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ale v niektorých členských štátoch takýmto povinnostiam podliehajú z dôvodu ich vystavenia rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Títo veritelia spotrebiteľských úverov, hypotekárni veritelia a sprostredkovatelia spotrebiteľských a hypotekárnych úverov môžu byť v závislosti od svojho obchodného modelu vystavení značným rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Je dôležité zabezpečiť, aby sa na subjekty vykonávajúce podobné činnosti, ktoré sú vystavené takýmto rizikám, vzťahovali požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu bez ohľadu na to, či sa považujú za úverové inštitúcie alebo finančné inštitúcie. Preto je vhodné zahrnúť veriteľov spotrebiteľských úverov, hypotekárnych veriteľov a sprostredkovateľov spotrebiteľských a hypotekárnych úverov, ktorí nie sú úverovými inštitúciami ani finančnými inštitúciami, ale v dôsledku svojich činností sú vystavení rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. (18)V záujme konzistentného prístupu treba objasniť, na ktoré subjekty v investičnom sektore sa vzťahujú požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Hoci podniky hromadného investovania už patrili do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2015/849, je potrebné zosúladiť príslušnú terminológiu so súčasnými právnymi predpismi Únie o investičných fondoch, konkrétne so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ. Keďže fondy by mohli byť zriadené bez právnej subjektivity, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia treba zahrnúť aj ich správcov. Požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by sa mali uplatňovať bez ohľadu na formu, v akej sú podielové listy alebo akcie fondu sprístupnené na nákup v Únii, a to aj vtedy, keď sa podielové listy alebo akcie priamo alebo nepriamo ponúkajú investorom usadeným v Únii alebo keď sa u nich umiestňujú na podnet správcu alebo v mene správcu. (19)Je dôležité, aby sa požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu uplatňovali primeraným spôsobom a aby uloženie akejkoľvek požiadavky bolo primerané úlohe, ktorú môžu povinné subjekty zohrávať pri predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Na tento účel by členské štáty mali v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizík podľa tohto nariadenia mať možnosť oslobodiť určitých prevádzkovateľov od požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ak činnosti, ktoré vykonávajú, predstavujú nízke riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a ak ide o činnosti, ktoré majú obmedzenú povahu. Na zabezpečenie transparentného a konzistentného uplatňovania takýchto výnimiek v celej Únii by sa mal zaviesť mechanizmus, ktorý by Komisii umožnil overiť potrebu výnimiek, ktoré sa majú udeliť. Komisia by takisto mala každoročne uverejňovať takéto výnimky v Úradnom vestníku Európskej únie. (20)Konzistentný súbor pravidiel o vnútorných systémoch a kontrolách, ktorý sa vzťahuje na všetky povinné subjekty pôsobiace na vnútornom trhu, posilní dodržiavanie predpisov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zvýši účinnosť dohľadu. S cieľom zaistiť primerané zmiernenie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu by povinné subjekty mali mať zavedený rámec vnútornej kontroly pozostávajúci z politík, kontrol a postupov založených na posudzovaní rizík, ako aj jasné rozdelenie povinností v rámci organizácie. V súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika stanoveným v tomto nariadení by uvedené politiky, kontroly a postupy mali byť úmerné povahe a veľkosti povinného subjektu a mali by reagovať na riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktorým daný subjekt čelí.

(21)Primeraný prístup založený na hodnotení rizika si vyžaduje, aby povinné subjekty identifikovali inherentné riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktorým čelia v dôsledku svojej podnikateľskej činnosti, s cieľom účinne ich zmierniť, a aby zabezpečili primeranosť svojich politík, postupov a vnútorných kontrol na riešenie týchto inherentných rizík. Povinné subjekty by pritom mali zohľadniť charakteristiky svojich klientov, ponúkané produkty, služby alebo transakcie, dotknuté krajiny alebo geografické oblasti a použité distribučné kanály. Vzhľadom na vyvíjajúcu sa povahu rizík by sa takéto posúdenie rizika malo pravidelne aktualizovať. (22)Je vhodné zohľadniť charakteristické znaky a potreby menších povinných subjektov a zabezpečiť zaobchádzanie, ktoré je primerané ich osobitným potrebám a povahe podnikania. To môže zahŕňať oslobodenie určitých povinných subjektov od vykonávania posúdenia rizika, ak sú riziká spojené so sektorom, v ktorom subjekt pôsobí, riadne preskúmané. (23)FATF vypracovala normy, podľa ktorých majú jurisdikcie identifikovať a posudzovať riziká možného nevykonania alebo obchádzania cielených finančných sankcií týkajúcich sa financovania šírenia zbraní a prijať opatrenia na zmiernenie týchto rizík. Tieto nové normy, ktoré FATF v súčasnosti zaviedla, nenahrádzajú ani neoslabujú existujúce prísne požiadavky na krajiny týkajúce sa vykonávania cielených finančných sankcií s cieľom dosiahnuť súlad s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov týkajúcimi sa prevencie, potláčania a narúšania šírenia zbraní hromadného ničenia a jeho financovania. Uvedené existujúce povinnosti, ktoré sa na úrovni Únie vykonávajú rozhodnutiami Rady 2010/413/SZBP a (SZBP) 2016/849, ako aj nariadeniami Rady (EÚ) č. 267/2012 a (EÚ) 2017/1509, naďalej predstavujú prísne povinnosti založené na pravidlách záväzné pre všetky fyzické a právnické osoby v Únii. (24)S cieľom zohľadniť najnovší vývoj na medzinárodnej úrovni sa týmto nariadením zavádza požiadavka identifikovať, pochopiť, riadiť a zmierňovať riziká potenciálneho nevykonania alebo obchádzania cielených finančných sankcií týkajúcich sa financovania šírenia zbraní na úrovni povinných subjektov. (25)Je dôležité, aby povinné subjekty prijali všetky opatrenia na úrovni svojho manažmentu v záujme vykonávania vnútorných politík, kontrol a postupov a vykonávania požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Kým osoba na úrovni manažmentu by mala byť určená ako osoba zodpovedná za vykonávanie politík, kontrol a postupov povinného subjektu, zodpovednosť za plnenie požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mal v konečnom dôsledku niesť riadiaci orgán subjektu. Úlohami týkajúcimi sa každodenného vykonávania politík, kontrol a postupov povinného subjektu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mal byť poverený pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi. (26)V záujme účinného vykonávania opatrení na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je takisto nevyhnutné, aby zamestnanci povinných subjektov, ako aj ich agenti a distribútori, ktorí zohrávajú úlohu pri ich vykonávaní, rozumeli požiadavkám a vnútorným politikám, kontrolám a postupom zavedeným v danom subjekte. Povinné subjekty by mali na tento účel zaviesť opatrenia vrátane programov odbornej prípravy. (27)Osoby poverené úlohami, ktoré súvisia s plnením požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo strany povinného subjektu, by sa mali podrobiť posúdeniu ich zručností, vedomostí, odborných znalostí, integrity a správania. Vykonávanie úloh, ktoré súvisia s dodržiavaním rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo strany povinného subjektu, zamestnancami vo vzťahu ku klientom, s ktorými majú blízky súkromný alebo profesionálny vzťah, môže viesť ku konfliktom záujmov a narušiť integritu systému. Zamestnancom by sa v takýchto situáciách preto malo zabrániť vykonávať akékoľvek úlohy, ktoré súvisia s dodržiavaním rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo strany povinného subjektu, vo vzťahu k takýmto klientom. (28)Konzistentné vykonávanie celoskupinových politík a postupov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je kľúčové pre spoľahlivé a účinné riadenie rizík spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu v rámci skupiny. Na tento účel by materský podnik mal prijať a vykonávať celoskupinové politiky, kontroly a postupy. Od povinných subjektov v rámci skupiny by sa malo vyžadovať, aby si vymieňali informácie, ak je takáto výmena relevantná na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Výmena informácií by mala podliehať dostatočným zárukám, pokiaľ ide o dôvernosť, ochranu údajov a používanie informácií. Úlohou úradu AMLA by malo byť vypracovanie návrhu regulačných predpisov, v ktorých sa stanovia minimálne požiadavky týkajúce sa celoskupinových postupov a politík vrátane minimálnych noriem na výmenu informácií v rámci skupiny a úlohy a povinnosti materských podnikov, ktoré samy osebe nie sú povinnými subjektmi. (29)Okrem skupín existujú aj iné štruktúry, ako napríklad siete alebo partnerstvá, v ktorých by povinné subjekty mohli mať spoločné vlastníctvo, riadenie a kontrolu dodržiavania súladu s predpismi. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky vo všetkých sektoroch a zároveň zabrániť nadmernému zaťažovaniu by mal úrad AMLA identifikovať situácie, v ktorých by sa podobné celoskupinové politiky mali na tieto štruktúry uplatňovať. (30)Existujú prípady, keď sa pobočky a dcérske podniky povinných subjektov nachádzajú v tretích krajinách, v ktorých sú minimálne požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane povinností v oblasti ochrany údajov menej prísne ako rámec boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v Únii. V takýchto situáciách a s cieľom v plnej miere zabrániť využívaniu finančného systému Únie na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a zabezpečiť najvyššiu úroveň ochrany osobných údajov občanov Európskej únie by tieto pobočky a dcérske podniky mali plniť požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu stanovené na úrovni Únie. Ak právne predpisy tretej krajiny nepovoľujú plnenie týchto požiadaviek, napríklad z dôvodu obmedzených schopností skupiny pristupovať k informáciám, spracúvať ich alebo vymieňať si ich pre nedostatočnú úroveň právnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov alebo bankového tajomstva v tretej krajine, povinné subjekty by mali prijať dodatočné opatrenia na zabezpečenie toho, aby pobočky a dcérske podniky nachádzajúce sa v danej krajine účinne zvládali riziká. Úrad AMLA by mal byť poverený vypracovaním návrhu technických predpisov, v ktorých sa stanoví druh takýchto dodatočných opatrení. (31)Požiadavky náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby povinné subjekty identifikovali, overili a monitorovali svoje obchodné vzťahy so svojimi klientmi v súvislosti s rizikami spojenými s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ktoré predstavujú. Presná identifikácia a overenie údajov potenciálnych a existujúcich klientov sú nevyhnutné na pochopenie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu spojených s klientmi, či už ide o fyzické, alebo právnické osoby. (32)V Únii treba dosiahnuť jednotnú a vysokú úroveň náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, a to pomocou harmonizovaných požiadaviek na identifikáciu klientov a overenie ich totožnosti a znížením vnútroštátnych rozdielov s cieľom umožniť rovnaké podmienky na celom vnútornom trhu a konzistentné uplatňovanie ustanovení v celej Únii. Zároveň je nevyhnutné, aby povinné subjekty uplatňovali požiadavky náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi spôsobom založeným na hodnotení rizika. Pre povinné subjekty nie je prístup založený na hodnotení rizika neprimerane liberálnou možnosťou. Zahŕňa využívanie rozhodovania sa na základe dôkazov s cieľom účinnejšie sa zamerať na riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktorým čelí Únia a subjekty, ktoré v nej fungujú. (33)Od povinných subjektov by sa nemalo vyžadovať, aby uplatňovali opatrenia náležitej starostlivosti voči klientom, ktorí vykonávajú príležitostné alebo prepojené transakcie pod určitou hodnotou, pokiaľ neexistuje podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Zatiaľ čo limit 10 000 EUR sa uplatňuje na väčšinu príležitostných transakcií, od povinných subjektov pôsobiacich v sektoroch alebo vykonávajúcich transakcie, ktoré predstavujú vyššie riziko prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, by sa malo vyžadovať, aby uplatňovali náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi v prípade transakcií s nižšími limitmi. S cieľom identifikovať sektory alebo transakcie, ako aj primerané limity pre tieto sektory alebo transakcie by mal úrad AMLA vypracovať osobitný návrh regulačných technických predpisov. (34)Niektoré obchodné modely sú založené na tom, že povinný subjekt má obchodný vzťah s obchodníkom na ponúkanie platobných iniciačných služieb, prostredníctvom ktorých obchodník dostáva platbu za poskytnutie tovaru alebo služieb, a nie s obchodníkovým klientom, ktorý autorizuje platobnú iniciačnú službu na iniciáciu jedinej alebo jednorazovej transakcie obchodníkovi. V rámci takéhoto obchodného modelu je klientom povinného subjektu na účely pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu obchodník, a nie klient obchodníka. Povinný subjekt by preto mal uplatňovať požiadavky náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi voči obchodníkovi. (35)V smernici (EÚ) 2015/849 sa napriek tomu, že sa do určitej miery harmonizovali pravidlá členských štátov v oblasti povinností týkajúcich sa identifikácie klientov, nestanovili podrobné pravidlá týkajúce sa postupov, ktoré majú povinné subjekty dodržiavať. Vzhľadom na kľúčový význam tohto aspektu pri predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je vhodné v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika zaviesť konkrétnejšie a podrobnejšie ustanovenia o identifikácii klienta a o overení jeho totožnosti, či už vo vzťahu k fyzickým, alebo právnickým osobám, právnym štruktúram, ako je správa zvereného majetku, alebo subjektom s právnou spôsobilosťou podľa vnútroštátneho práva. (36)Technologický vývoj a pokrok v digitalizácii umožňujú bezpečnú diaľkovú alebo elektronickú identifikáciu a overenie potenciálnych a existujúcich klientov a môžu uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi na diaľku. Riešenia identifikácie stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 a návrhu na jeho zmenu v súvislosti s rámcom pre európsku digitálnu identitu umožňujú bezpečné a dôveryhodné prostriedky identifikácie a overenia klientov v prípade potenciálnych i existujúcich klientov a môžu uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi na diaľku. Povinné subjekty by mali pri procese identifikácie klienta zohľadniť a akceptovať elektronickú identifikáciu stanovenú v uvedenom nariadení. Tieto spôsoby identifikácie môžu v prípade, že sú zavedené vhodné opatrenia na zmiernenie rizík, predstavovať štandardnú alebo dokonca nízku úroveň rizika. (37)S cieľom zabezpečiť, aby rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu bránil vstupu finančných prostriedkov pochádzajúcich z nezákonnej činnosti do finančného systému, by povinné subjekty mali vykonať náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi pred nadviazaním obchodných vzťahov s potenciálnymi klientmi, a to v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika. Povinné subjekty však môžu zhromažďovať informácie od potenciálneho klienta počas zakladania obchodného vzťahu, aby sa zbytočne neodkladalo zvyčajné vykonávanie podnikateľskej činnosti. Úverové a finančné inštitúcie môžu získať potrebné informácie od potenciálnych klientov po založení vzťahu za predpokladu, že transakcie sa začnú až po úspešnom ukončení procesu náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. (38)Vkladatelia, ktorých finančné prostriedky sú príjmami z prania špinavých peňazí, by sa mali vylúčiť z vyplatenia vkladov prostredníctvom systému ochrany vkladov. Aby sa zabránilo vyplácaniu nezákonných finančných prostriedkov takýmto vkladateľom, úverové inštitúcie by mali pod dohľadom orgánov dohľadu vykonávať náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi v prípade svojich klientov, ak sa konštatovalo, že úverové inštitúcie zlyhávajú alebo pravdepodobne zlyhajú, alebo ak sú vklady definované ako nedostupné. Úverové inštitúcie by mali jednotke FIU ohlasovať všetky podozrivé transakcie zistené pri vykonávaní takejto náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. (39)Proces náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi sa neobmedzuje na identifikáciu a overenie totožnosti klienta. Pred nadviazaním obchodných vzťahov alebo vykonávaním príležitostných transakcií by povinné subjekty mali posúdiť aj účel a povahu obchodného vzťahu. Predzmluvné alebo iné informácie o navrhovanom produkte alebo navrhovanej službe, ktoré sa oznámia potenciálnemu klientovi, môžu prispieť k pochopeniu tohto účelu. Povinné subjekty by mali byť vždy schopné jednoznačne posúdiť účel a povahu potenciálneho obchodného vzťahu. Ak ponúkaná služba alebo ponúkaný produkt umožňuje klientom vykonávať rôzne druhy transakcií alebo činností, povinné subjekty by mali získať dostatočné informácie o zámere klienta, pokiaľ ide o využitie tohto vzťahu. (40)S cieľom zabezpečiť účinnosť rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by povinné subjekty mali pravidelne preskúmavať informácie získané od svojich klientov v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika. Povinné subjekty by takisto mali zriadiť monitorovací systém na odhaľovanie neobvyklých transakcií, ktoré by mohli vyvolať podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. S cieľom zabezpečiť účinnosť monitorovania transakcií by monitorovacia činnosť povinných subjektov mala v zásade zahŕňať všetky služby a produkty ponúkané klientom a všetky transakcie, ktoré povinný subjekt vykonáva v mene klienta alebo ktoré klientovi ponúka. Nie všetky transakcie sa však musia kontrolovať individuálne. Intenzita monitorovania by mala rešpektovať prístup založený na hodnotení rizika a mala by byť navrhnutá na základe presných a relevantných kritérií, pričom by sa mali zohľadniť najmä charakteristiky klientov a úroveň rizika, ktorá je s nimi spojená, ponúkané produkty a služby a dotknuté krajiny alebo geografické oblasti. Úrad AMLA by mal vypracovať usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby intenzita monitorovania obchodných vzťahov a transakcií bola primeraná a úmerná úrovni rizika.

(41)S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto nariadenia by malo byť úlohou úradu AMLA vypracovanie návrhu regulačných technických predpisov o náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. V týchto regulačných technických predpisoch by sa mal stanoviť minimálny súbor informácií, ktoré majú povinné subjekty získať na účely nadviazania nových obchodných vzťahov s klientmi alebo posúdenia prebiehajúcich obchodných vzťahov, podľa úrovne rizika spojeného s každým klientom. Návrh regulačných technických predpisov by mal okrem toho byť dostatočne jasný, aby účastníci trhu mohli vyvíjať bezpečné, prístupné a inovatívne prostriedky na overovanie totožnosti klientov a vykonávanie náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, a to aj na diaľku, pričom by sa mala dodržiavať zásada technologickej neutrality. Komisia by mala byť splnomocnená prijať uvedený návrh regulačných technických predpisov. Tieto osobitné úlohy sú v súlade s úlohou a povinnosťami úradu AMLA stanovenými v nariadení [vložiť odkaz – návrh týkajúci sa zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 421 final]. (42)Cieľom harmonizácie opatrení náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi by nemalo byť len konzistentné a konzistentne účinné chápanie rizík spojených s existujúcim alebo potenciálnym klientom bez ohľadu na to, kde v Únii bol obchodný vzťah nadviazaný, pričom ich harmonizácia pomôže dosiahnuť tento cieľ. Malo by sa ňou takisto zabezpečiť, aby povinné subjekty nepoužívali informácie získané pri vykonávaní náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi pri postupoch znižovania rizík, čo by mohlo viesť k obchádzaniu iných právnych povinností, najmä povinností stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/92 alebo smernici Európskeho parlamentu a Rady 2015/2366, a to bez dosiahnutia cieľov Únie v oblasti predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Na umožnenie riadneho dohľadu nad plnením požiadaviek náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi je dôležité, aby povinné subjekty viedli záznamy o vykonaných činnostiach a získaných informáciách počas procesu náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi bez ohľadu na to, či s nimi bol založený nový obchodný vzťah, a bez ohľadu na to, či po odmietnutí založenia obchodného vzťahu predložili správu o podozrivých transakciách. Ak sa povinný subjekt rozhodne, že nenadviaže obchodný vzťah s potenciálnym klientom, záznamy o náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi by mali obsahovať dôvody takéhoto rozhodnutia. To dozorným orgánom umožní posúdiť, či povinné subjekty vhodne nastavili svoje postupy náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a to, ako sa vyvíja vystavenie subjektu riziku, a takisto to pomôže pri získavaní štatistických dôkazov o uplatňovaní pravidiel náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi zo strany povinných subjektov v celej Únii. (43)Prístup na preskúmanie existujúcich klientov v súčasnom rámci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu už je založený na hodnotení rizika. Vzhľadom na vyššie riziko prania špinavých peňazí, súvisiacich predikatívnych trestných činov a financovania terorizmu spojené s určitými sprostredkovateľskými štruktúrami by však tento prístup nemusel umožniť včasné odhalenie a posúdenie rizík. Preto je dôležité zabezpečiť, aby sa pravidelne monitorovali aj jasne špecifikované kategórie existujúcich klientov. (44)Povaha samotného rizika je premenlivá a premenné samotné alebo ich kombinácie môžu zvýšiť alebo znížiť možné riziko, ktoré predstavujú, a tak ovplyvňovať primeranú úroveň preventívnych opatrení, ako sú napríklad opatrenia náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. (45)V situáciách s nízkym rizikom by povinné subjekty mali mať možnosť uplatňovať opatrenia zjednodušenej náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Nejde o postup rovnocenný výnimke či absencii opatrení náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Ide skôr o zjednodušený alebo obmedzený súbor kontrolných opatrení, ktoré by sa však mali týkať všetkých zložiek štandardného postupu náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. V súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika by povinné subjekty mali mať napriek tomu možnosť znížiť frekvenciu alebo intenzitu kontrol svojich klientov alebo transakcií, alebo sa spoliehať na primerané predpoklady, pokiaľ ide o účel obchodného vzťahu alebo použitie jednoduchých produktov. V regulačných technických predpisoch týkajúcich sa náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi by sa mali stanoviť osobitné zjednodušené opatrenia, ktoré môžu povinné subjekty uplatniť v prípade situácií s nižším rizikom identifikovaných v nadnárodnom hodnotení rizík Komisie. Pri vypracúvaní návrhu regulačných technických predpisov by mal úrad AMLA náležite zohľadniť zachovanie sociálneho a finančného začlenenia. (46)Malo by sa uznať, že určité situácie predstavujú väčšie riziko prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Napriek tomu, že totožnosť a podnikateľský profil všetkých klientov by mali byť zistené pravidelným uplatňovaním požiadaviek náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, existujú prípady, keď sa vyžadujú obzvlášť prísne postupy identifikácie a overovania klientov. Preto treba stanoviť podrobné pravidlá pre takéto opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti vrátane osobitných opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti v prípade cezhraničných korešpondenčných vzťahov. (47)Cezhraničné korešpondenčné vzťahy s respondentskou inštitúciou z tretej krajiny sa vyznačujú pretrvávajúcim a opakujúcim sa charakterom. Okrem toho nie všetky cezhraničné korešpondenčné bankové služby predstavujú rovnakú úroveň rizík spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu. Intenzita opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti by sa preto mala určovať uplatnením zásad prístupu založeného na posudzovaní rizík. Prístup založený na posudzovaní rizík by sa však nemal uplatňovať pri interakcii s respondentskými inštitúciami z tretej krajiny, ktoré nemajú fyzickú prítomnosť v mieste, kde sú založené. Vzhľadom na vysoké riziko prania špinavých peňazí a financovania terorizmu spojené s fiktívnymi bankami by sa úverové inštitúcie a finančné inštitúcie mali zdržať akýchkoľvek korešpondenčných vzťahov s takýmito fiktívnymi bankami. (48)V súvislosti s opatreniami zvýšenej náležitej starostlivosti získanie súhlasu od vrcholového manažmentu na založenie obchodných vzťahov nemusí vo všetkých prípadoch znamenať získanie súhlasu od predstavenstva. Udeliť takýto súhlas by malo byť v možnostiach osoby, ktorá má dostatočné vedomosti o vystavení subjektu riziku spojenému s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, a ktorá je na dostatočne vysokej riadiacej úrovni, aby prijímala rozhodnutia ovplyvňujúce vystavenie subjektu riziku. (49)S cieľom ochrániť riadne fungovanie finančného systému Únie pred praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) na identifikovanie tretích krajín, ktorých nedostatky v rámci vlastných vnútroštátnych režimov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu predstavujú hrozbu pre integritu vnútorného trhu Únie. Meniaca sa povaha hrozieb prania špinavých peňazí a financovania terorizmu z krajín mimo Únie, čomu napomáha neustály vývoj technológií a prostriedkov, ktoré majú páchatelia trestných činov k dispozícii, si vyžaduje, aby sa vykonávali rýchle a nepretržité úpravy právneho rámca, pokiaľ ide o tretie krajiny, a to v snahe efektívne riešiť existujúce riziká a predchádzať vzniku nových. Komisia by mala zohľadňovať informácie od medzinárodných organizácií a subjektov stanovujúcich normy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako sú verejné vyhlásenia FATF, vzájomné hodnotenie alebo podrobné hodnotiace správy či zverejnené nadväzujúce správy, a mala by podľa potreby prispôsobovať svoje posúdenia zmenám, ktoré sú v nich uvedené. (50)Tretie krajiny, ktoré sú „predmetom výzvy na prijatie opatrení“ vydanej príslušným medzinárodným subjektom stanovujúcim normy (FATF), vykazujú vo svojich právnych a inštitucionálnych rámcoch boja v oblasti proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a v ich vykonávaní závažné strategické nedostatky pretrvávajúcej povahy, ktoré pravdepodobne predstavujú vysoké riziko pre finančný systém Únie. Pretrvávajúca povaha závažných strategických nedostatkov, ktorá je odrazom nedostatočného záväzku alebo neustáleho zlyhávania pri ich riešení zo strany tretej krajiny, signalizuje zvýšenú úroveň hrozby pochádzajúcu z týchto tretích krajín, čo si vyžaduje účinnú, konzistentnú a harmonizovanú zmierňujúcu reakciu na úrovni Únie. Od povinných subjektov by sa preto malo vyžadovať uplatňovanie celého súboru dostupných opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti na príležitostné transakcie a obchodné vzťahy, ktoré zahŕňajú tieto vysokorizikové tretie krajiny, s cieľom riadiť a zmierňovať podkladové riziká. Okrem toho vysoká úroveň rizika odôvodňuje uplatňovanie dodatočných osobitných protiopatrení, či už na úrovni povinných subjektov alebo zo strany členských štátov. Takýmto prístupom by sa zabránilo rozdielom pri určovaní príslušných protiopatrení, čo by vystavilo celý finančný systém Únie rizikám. Úrad AMLA môže vzhľadom na svoje technické odborné znalosti poskytovať Komisii užitočné informácie pri určovaní vhodných protiopatrení. (51)Nedostatky pri dodržiavaní právneho aj inštitucionálneho rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a jeho vykonávaní v tretích krajinách, ktoré sú predmetom „zvýšeného monitorovania“ skupinou FATF, môžu zneužiť páchatelia trestných činov. To pravdepodobne predstavuje riziko pre finančný systém Únie, ktoré treba riadiť a zmierňovať. Záväzok týchto tretích krajín riešiť zistené nedostatky, hoci aj bez odstránenia rizika, odôvodňuje zmierňujúcu reakciu, ktorá je menej závažná ako reakcia vzťahujúca sa na vysokorizikové tretie krajiny. V týchto prípadoch by povinné subjekty Únie mali pri styku s fyzickými osobami alebo právnymi subjektmi usadenými v týchto tretích krajinách uplatňovať na príležitostné transakcie a obchodné vzťahy opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti, ktoré sú prispôsobené osobitným nedostatkom zisteným v každej tretej krajine. Takéto podrobné určenie opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti, ktoré sa majú uplatňovať, by v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika takisto zabezpečilo, aby boli opatrenia úmerné úrovni rizika. Na zabezpečenie takéhoto konzistentného a primeraného prístupu by Komisia mala byť schopná určiť, ktoré osobitné opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti sú potrebné na zmiernenie rizík špecifických pre danú krajinu. Úrad AMLA môže vzhľadom na svoje technické odborné znalosti poskytovať Komisii užitočné informácie na určenie vhodných opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti. (52)Krajiny, ktoré medzinárodné subjekty stanovujúce normy verejne neidentifikovali ako krajiny, ktoré sú predmetom výziev na prijatie opatrení alebo zvýšeného monitorovania, môžu stále predstavovať hrozbu pre integritu finančného systému Únie. Na zmiernenie týchto rizík by Komisia mala mať možnosť podniknúť kroky identifikovaním (na základe jasného súboru kritérií a s podporou úradu AMLA) tretích krajín, ktoré predstavujú osobitnú a vážnu hrozbu pre finančný systém Únie, čo môže byť buď z dôvodu nedostatkov v oblasti dodržiavania súladu s predpismi, alebo pre závažné strategické nedostatky pretrvávajúcej povahy v rámci vlastného režimu boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a určením príslušných zmierňujúcich opatrení. Tieto tretie krajiny by mala identifikovať Komisia. Podľa úrovne rizika pre finančný systém Únie by Komisia mala vyžadovať uplatňovanie buď všetkých opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti a protiopatrení špecifických pre danú krajinu, ako je to v prípade vysokorizikových tretích krajín, alebo zvýšenej náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi špecifickej pre danú krajinu, ako je to napríklad v prípade tretích krajín s nedostatkami v oblasti dodržiavania súladu s predpismi. (53)Vzhľadom na to, že v rámcoch v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu týchto tretích krajín alebo v ich vykonávaní môžu nastať zmeny, napríklad v dôsledku záväzku krajiny riešiť zistené nedostatky alebo v dôsledku prijatia príslušných opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na ich riešenie, ktoré by mohli zmeniť povahu a úroveň rizík, ktoré z nich pochádzajú, by Komisia mala pravidelne preskúmavať určenie uvedených osobitných opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti, aby sa zabezpečilo, že zostanú úmerné a primerané. (54)Potenciálne vonkajšie hrozby pre finančný systém Únie nepochádzajú len z tretích krajín, ale môžu sa vyskytnúť aj v súvislosti s osobitnými rizikovými faktormi vo vzťahu ku klientovi alebo s produktmi, so službami, s transakciami alebo distribučnými kanálmi, ktoré sa pozorujú v súvislosti s konkrétnou geografickou oblasťou mimo Únie. Preto treba identifikovať trendy, riziká a metódy v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktorým môžu byť vystavené povinné subjekty Únie. Úrad AMLA má najlepšie predpoklady na odhaľovanie akýchkoľvek nových typológií prania špinavých peňazí a financovania terorizmu z krajín mimo Únie a na monitorovanie ich vývoja v záujme poskytovania usmernení povinným subjektom Únie o potrebe uplatňovania opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti zameraných na zmiernenie takýchto rizík. (55)Vzťahy s jednotlivcami, ktorí zastávajú alebo zastávali dôležité verejné funkcie v rámci Únie alebo na medzinárodnej úrovni, a najmä s jednotlivcami z krajín, v ktorých je rozšírená korupcia, môžu vystaviť finančný sektor závažným rizikám týkajúcim sa dobrej povesti a právnym rizikám. Potreba venovať osobitnú pozornosť takýmto osobám a uplatňovať primerané opatrenia zvýšenej náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi, pokiaľ ide o osoby, ktorým boli zverené významné verejné funkcie, a vysokopostavených predstaviteľov v medzinárodných organizáciách, je odôvodnená aj medzinárodným úsilím v boji proti korupcii. Preto treba spresniť opatrenia, ktoré by povinné subjekty mali uplatňovať v súvislosti s transakciami alebo obchodnými vzťahmi s politicky exponovanými osobami. S cieľom uľahčiť prístup založený na hodnotení rizika by mal byť úrad AMLA poverený vydaním usmernení týkajúcich sa posudzovania úrovne rizík spojených s konkrétnou kategóriou politicky exponovaných osôb, ich rodinnými príslušníkmi alebo osobami známymi ako blízke osoby. (56)Na identifikáciu politicky exponovaných osôb v Únii by mali členské štáty vydávať zoznamy uvádzajúce špecifické funkcie, ktoré sa podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení majú považovať za významné verejné funkcie. Členské štáty by mali požiadať každú medzinárodnú organizáciu akreditovanú na ich území, aby vydala a aktualizovala zoznam významných verejných funkcií v danej medzinárodnej organizácii. Komisia by mala byť poverená vypracovaním a vydaním zoznamu, ktorý by mal platiť v celej Únii, pokiaľ ide o osoby, ktorým boli zverené významné verejné funkcie v inštitúciách či orgánoch Únie. (57)Ak klienti už nie sú poverení významnou verejnou funkciou, stále môžu predstavovať vyššie riziko, napríklad z dôvodu neformálneho vplyvu, ktorý by mohli naďalej uplatňovať, alebo preto, že ich predchádzajúca funkcia je prepojená so súčasnou funkciou. Je nevyhnutné, aby povinné subjekty zohľadnili tieto pretrvávajúce riziká a uplatňovali jedno alebo viacero opatrení zvýšenej náležitej starostlivosti, až kým sa nedospeje k záveru, že daní jednotlivci už nepredstavujú žiadne ďalšie riziko, ale v každom prípade najmenej 12 mesiacov od okamihu, keď prestali vykonávať významnú verejnú funkciu. (58)Poisťovne často nemajú klientske vzťahy s poistencami. Mali by však byť schopné identifikovať situácie s vyšším rizikom, napríklad keď výnosy zo zmluvy čerpá politicky exponovaná osoba. Na určenie toho, či je to tak, by poistná zmluva mala obsahovať primerané opatrenia na identifikáciu poistenca, ako keby táto osoba bola novým klientom. Takéto opatrenia možno prijať v čase vyplatenia alebo v čase postúpenia poistnej zmluvy, ale nie neskôr. (59)Blízke súkromné a profesionálne vzťahy možno zneužiť na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Z tohto dôvodu by sa opatrenia týkajúce sa politicky exponovaných osôb mali uplatňovať aj na ich rodinných príslušníkov a osoby známe ako blízke osoby. Riadna identifikácia rodinných príslušníkov a osôb známych ako blízke osoby môže závisieť od sociálno-ekonomickej a kultúrnej štruktúry krajiny politicky exponovanej osoby. V tejto súvislosti by malo byť úlohou úradu AMLA vydanie usmernení týkajúcich sa kritérií, ktoré sa majú používať na identifikáciu osôb, ktoré by sa mali považovať za blízke osoby. (60)Požiadavky týkajúce sa politicky exponovaných osôb, ich rodinných príslušníkov a ich blízkych osôb sú svojou povahou preventívne, nie trestnoprávne, a nemali by sa vykladať v zmysle, že naznačujú účasť týchto osôb na trestnej činnosti. Odmietnutie obchodného vzťahu s osobou len na základe jej označenia za politicky exponovanú osobu je v rozpore s literou a duchom tohto nariadenia.

(61)S cieľom vyhnúť sa opakovaným postupom identifikácie klienta je vhodné s výhradou vhodných záruk umožniť povinným subjektom, aby využili informácie o klientovi zhromaždené inými povinnými subjektmi. Ak povinný subjekt využíva iný povinný subjekt, konečná zodpovednosť za náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi by mala zostať na povinnom subjekte, ktorý sa rozhodne využiť náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi vykonanú iným povinným subjektom. Povinný subjekt, ktorého informácie sa využili, by mal takisto niesť svoju vlastnú zodpovednosť za plnenie požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane požiadavky ohlasovať podozrivé transakcie a uchovávať záznamy. (62)Povinné subjekty môžu externe zabezpečiť úlohy súvisiace s vykonávaním náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi prostredníctvom agenta alebo externého poskytovateľa služieb, pokiaľ nie sú usadení v tretích krajinách označených za vysokorizikové, za krajiny s nedostatkami v oblasti dodržiavania súladu s predpismi alebo krajiny predstavujúce hrozbu pre finančný systém Únie. V prípade zmluvných vzťahov o zastúpení alebo zmluvných vzťahov pri externom zabezpečovaní činností medzi povinnými subjektmi a externými poskytovateľmi služieb, na ktorých sa nevzťahujú požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, akékoľvek povinnosti týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu uvedených agentov alebo poskytovateľov služieb externého zabezpečovania činností by mohli vyplývať len zo zmluvy medzi zmluvnými stranami, a nie z tohto nariadenia. Zodpovednosť za plnenie požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by preto mala zostať v celom rozsahu na samotnom povinnom subjekte. Povinný subjekt by mal najmä zabezpečiť, aby sa v prípadoch zapojenia poskytovateľa služieb externého zabezpečovania činností na účely identifikácie klienta na diaľku dodržal prístup založený na hodnotení rizika. (63)Aby vzťahy, pri ktorých sa využívajú tretie strany, a vzťahy pri externom zabezpečovaní činností fungovali efektívne, je potrebné objasnenie podmienok, na základe ktorých dochádza k využívaniu tretích strán. Úlohou úradu AMLA by malo byť vypracovanie usmernení týkajúcich sa podmienok, za akých možno využívať tretie strany a externe zabezpečovať činnosti, ako aj úloh a povinností príslušných strán. V snahe zaistiť, aby sa v celej Únii zabezpečil konzistentný dohľad nad postupmi využívania tretích strán a externého zabezpečovania činností, by sa v usmerneniach malo objasniť aj to, ako by orgány dohľadu mali zohľadňovať takéto postupy a overovať plnenie požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v prípade, že sa povinné subjekty rozhodnú využiť tieto postupy. (64)Koncepcia skutočného vlastníctva bola zavedená smernicou (EÚ) 2015/849 s cieľom zvýšiť transparentnosť zložitých podnikových štruktúr. Potreba prístupu k presným, aktuálnym a primeraným informáciám o konečnom užívateľovi výhod je kľúčovým faktorom na vysledovanie páchateľov trestných činov, ktorí by inak mohli byť schopní ukryť svoju totožnosť za takéto neprehľadné štruktúry. Od členských štátov sa v súčasnosti vyžaduje, aby zabezpečili, aby podnikateľské aj iné právne subjekty, ako aj účelovo zriadená správa zvereného majetku a iné podobné právne štruktúry získali a mali primerané, presné a aktuálne informácie o skutočnom vlastníctve. Stupeň transparentnosti stanovený členskými štátmi sa však líši. Pravidlá sa vykladajú rôzne, čo vedie k rozdielnym metódam identifikácie konečných užívateľov výhod daného subjektu alebo danej štruktúry. Príčinou sú okrem iného nekonzistentné spôsoby výpočtu nepriameho vlastníctva subjektu alebo štruktúry. To bráni transparentnosti, ktorej dosiahnutie bolo zámerom. Je preto potrebné objasniť pravidlá v záujme dosiahnutia konzistentného vymedzenia pojmu konečný užívateľ výhod a jeho uplatňovania na celom vnútornom trhu. (65)Mali by sa stanoviť podrobné pravidlá na identifikáciu konečných užívateľov výhod podnikateľských a iných právnych subjektov a na harmonizáciu vymedzenia pojmu skutočné vlastníctvo. Hoci na základe spresnenia percentuálneho podielu na akciách alebo vlastníckeho podielu nemožno automaticky určiť konečných užívateľov výhod, malo by ísť o jeden z viacerých faktorov, ktorý treba zohľadniť. Členské štáty by však mali mať možnosť rozhodnúť o tom, že náznakom vlastníctva či kontroly môže byť percentuálny podiel nižší ako 25 %. Kontrola prostredníctvom vlastníckeho podielu vo výške 25 % plus jedna z akcií alebo hlasovacích práv, alebo iného vlastníckeho podielu by sa mala posudzovať na každej úrovni vlastníctva, čo znamená, že tento limit by sa mal uplatňovať na každé prepojenie vo vlastníckej štruktúre a že každé prepojenie vo vlastníckej štruktúre a ich kombinácia by sa mali riadne preskúmať. (66)Zmysluplná identifikácia konečných užívateľov výhod si vyžaduje určenie toho, či sa kontrola vykonáva inými prostriedkami. Určenie kontroly prostredníctvom vlastníckeho podielu je nevyhnutné, no nie dostatočné ani vyčerpávajúce z hľadiska potrebných kontrol na určenie konečných užívateľov výhod. Posúdenie toho, či nejaká fyzická osoba vykonáva kontrolu inými prostriedkami, nie je následným testom, ktorý sa má vykonať len vtedy, keď nemožno určiť vlastnícky podiel. Dve posúdenia, a to kontrola prostredníctvom vlastníckeho podielu a kontrola inými prostriedkami, by sa mali vykonávať súbežne. Kontrola inými prostriedkami môže zahŕňať právo vymenovať alebo odvolať viac ako polovicu členov predstavenstva podnikateľského subjektu; schopnosť podstatne ovplyvňovať rozhodnutia prijaté podnikateľským subjektom; kontrolu prostredníctvom formálnych alebo neformálnych dohôd s vlastníkmi, členmi alebo podnikateľskými subjektmi, ako aj pravidiel hlasovania; prepojenia s rodinnými príslušníkmi manažérov alebo riaditeľov alebo s osobami, ktoré vlastnia alebo kontrolujú podnikateľský subjekt; využívanie formálnych alebo neformálnych dojednaní týkajúcich sa poverenej osoby. (67)V záujme účinnej transparentnosti by sa pravidlá skutočného vlastníctva mali vzťahovať na čo najširšiu škálu právnych subjektov a štruktúr založených alebo vytvorených na území členských štátov. Patria sem aj iné právne subjekty ako podnikateľské subjekty a štruktúry podobné správe zvereného majetku. Vzhľadom na rozdiely v právnych systémoch členských štátov tieto rozsiahle kategórie zahŕňajú rôzne organizačné štruktúry. Členské štáty by mali Komisii oznámiť zoznam druhov podnikateľských a iných právnych subjektov, v ktorých sa koneční užívatelia výhod identifikovali v súlade s pravidlami identifikácie konečných užívateľov výhod pre podnikateľské subjekty. Komisia by mala členským štátom odporučiť osobitné pravidlá a kritériá na identifikovanie konečných užívateľov výhod právnych subjektov iných ako podnikateľské subjekty. (68)V záujme konzistentnej identifikácie konečných užívateľov výhod účelovo zriadenej správy zvereného majetku a podobných právnych subjektov, ako sú nadácie, alebo štruktúr, je potrebné stanoviť harmonizované pravidlá skutočného vlastníctva. Od členských štátov sa vyžaduje, aby Komisii oznámili zoznam druhov právnych subjektov a právnych štruktúr podobných účelovo zriadenej správe zvereného majetku, v ktorých sa koneční užívatelia výhod identifikovali na základe identifikácie konečných užívateľov výhod účelovo zriadenej správy zvereného majetku a podobných právnych subjektov alebo štruktúr. Komisia by mala byť splnomocnená prijať prostredníctvom vykonávacieho aktu zoznam právnych štruktúr a právnych subjektov riadiacich sa vnútroštátnym právom členských štátov, ktoré majú podobnú štruktúru alebo funkciu ako účelovo zriadená správa zvereného majetku. (69)Konzistentný prístup k mechanizmu transparentnosti skutočného vlastníctva si vyžaduje aj zabezpečenie toho, aby sa na celom vnútornom trhu zhromažďovali rovnaké informácie o konečných užívateľoch výhod. Je vhodné zaviesť presné požiadavky týkajúce sa informácií, ktoré by sa mali zhromažďovať v jednotlivých prípadoch. Tieto informácie zahŕňajú minimálny súbor osobných údajov konečného užívateľa výhod, povahu a rozsah podielu konečného užívateľa výhod držaného v právnom subjekte alebo právnej štruktúre a informácie o právnom subjekte alebo právnej štruktúre. (70)Základom účinného rámca transparentnosti skutočného vlastníctva sú vedomosti podnikateľských a iných právnych subjektov o fyzických osobách, ktoré sú ich konečnými užívateľmi výhod. Všetky podnikateľské a iné právne subjekty v Únii by preto mali získať a mať primerané, presné a aktuálne informácie o skutočnom vlastníctve. Tieto informácie by sa mali uchovávať počas piatich rokov a totožnosť osoby zodpovednej za uchovávanie informácií by sa mala ohlásiť do registrov. Toto obdobie uchovávania je rovnaké ako obdobie uchovávania informácií získaných v rámci uplatňovania požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako sú opatrenia náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Na zaistenie možnosti krížovej kontroly a overenia informácií, napríklad prostredníctvom mechanizmu ohlasovania nezrovnalostí, je opodstatnené zabezpečiť zosúladenie príslušných období uchovávania údajov. (71)Podnikateľské a iné právne subjekty by mali prijať všetky potrebné opatrenia na identifikáciu svojich konečných užívateľov výhod. Môžu však existovať prípady, v ktorých nemožno identifikovať žiadnu fyzickú osobu, ktorá skutočne vlastní subjekt alebo nad ním vykonáva kontrolu. V takýchto výnimočných prípadoch za predpokladu, že sa vyčerpajú všetky spôsoby identifikácie, pri poskytovaní informácií o skutočnom vlastníctve povinným subjektom v priebehu procesu náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi alebo pri poskytovaní informácií do centrálneho registra možno nahlásiť vrcholových riadiacich pracovníkov. Podnikateľské a právne subjekty by mali viesť záznamy o opatreniach prijatých s cieľom identifikovať svojich konečných užívateľov výhod, najmä ak sa spoliehajú na toto opatrenie v krajnom prípade, ktoré by malo byť riadne odôvodnené a zdokumentované. (72)Treba zabezpečiť rovnaké podmienky pre rôzne druhy právnych foriem a zabrániť zneužívaniu správy zvereného majetku a právnych štruktúr, ktoré sú často vrstvené v zložitých štruktúrach, aby sa ešte viac zakrylo skutočné vlastníctvo. Správcovia každej účelovo zriadenej správy zvereného majetku spravovanej v členskom štáte by preto mali byť zodpovední za získavanie a uchovávanie primeraných, presných a aktuálnych informácií o skutočnom vlastníctve týkajúcich sa danej správy zvereného majetku a za zverejňovanie ich postavenia a poskytovanie týchto informácií povinným subjektom, ktoré vykonávajú náležitú starostlivosť vo vzťahu ku klientovi. Každý ďalší konečný užívateľ výhod správy zvereného majetku by mal správcovi pomáhať pri získavaní takýchto informácií. (73)Vzhľadom na osobitnú štruktúru určitých právnych subjektov, ako sú nadácie, a potrebu zabezpečiť dostatočnú transparentnosť, pokiaľ ide o ich skutočné vlastníctvo, by takéto subjekty a právne štruktúry podobné správe zvereného majetku mali podliehať rovnocenným požiadavkám týkajúcim sa skutočného vlastníctva, ako sú tie, ktoré sa uplatňujú na účelovo zriadenú správu zvereného majetku. (74)Dojednania týkajúce sa poverenej osoby môžu umožniť zatajenie totožnosti konečných užívateľov výhod, pretože poverená osoba môže konať ako riaditeľ alebo akcionár právneho subjektu, kým informácie o poverovateľovi nie sú vždy poskytované. Tieto dojednania by mohli zastrieť štruktúru skutočného vlastníctva a kontroly, ak koneční užívatelia výhod nechcú v rámci nich poskytnúť informácie o svojej totožnosti alebo úlohe. Je preto potrebné zaviesť požiadavky na transparentnosť s cieľom zabrániť zneužívaniu týchto dojednaní a predísť tomu, aby sa páchatelia trestných činov skrývali za osobami konajúcimi v ich mene. Poverení akcionári a poverení riaditelia podnikateľských alebo iných právnych subjektov by mali uchovávať dostatočné informácie o totožnosti svojho poverovateľa, ako aj o každom konečnom užívateľovi výhod poverovateľa a poskytnúť tieto informácie, ako aj informácie o ich postavení podnikateľským alebo iným právnym subjektom. Podnikateľské a iné právne subjekty by mali ohlasovať tie isté informácie aj povinným subjektom, keď sa vykonávajú opatrenia náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. (75)Treba zmierniť riziká, ktoré predstavujú zahraničné podnikateľské subjekty a právne štruktúry, ktoré sa zneužívajú na nasmerovanie príjmov z trestnej činnosti do finančného systému Únie. Keďže normy skutočného