–Úroveň investícií do výskumu a rozvoja v EÚ je na 2,19 % HDP (rok 2018), čo je ešte stále na míle vzdialené od cieľa 3 %. Verejné investovanie do výskumu a rozvoja od roku 2010 stagnuje. Investície podnikov EÚ do výskumu a rozvoja na úrovni 1,45 % HDP výrazne zaostávajú za úrovňou našich hlavných konkurentov. V Južnej Kórei dosahujú 3,64 %, v Japonsku 2,59 %, v Spojených štátoch 2,05 % a v Číne 1,69 %.

II)Zlepšiť prístup k excelentnosti: úsilie o viac excelentnosti a silnejšie systémy výskumu a inovácie v celej EÚ a rýchlejšie šírenie najlepších postupov v Európe. Členským štátom, ktoré sa snažia zlepšiť výkonnosť svojho systému výskumu a inovácie a dosiahnuť tak excelentnosť, by sa mala dostať podpora, a to v rôznych formách. Východiskom pritom sú špecializované opatrenia programu Horizont Európa a komplementárnosť so stratégiou pre inteligentnú špecializáciu v rámci politiky súdržnosti.

Členské štáty sa s nadšením zapájajú do iniciatív na úrovni EÚ, ak sa im poskytnú jednoducho použiteľné a prístupné nástroje a stimuly na spoluprácu alebo koordinovanú prácu. To zahŕňa predovšetkým referenčné porovnávanie pokroku, usmernenia a výmenu osvedčených postupov, spoločné programovanie vnútroštátnych programov a financovanie z prostriedkov EÚ.

EÚ si vytýčila ambiciózne ciele a zaviedla nástroje na dosiahnutie konkurencieschopnej udržateľnosti. Zaviazala sa dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutrálnosť a Komisia navrhla ambiciózny cieľ minimálne 55 % zníženie objemu emisií skleníkových plynov do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990. Zrýchlenie výskumu a inovácie a zlepšenie spolupráce medzi súkromným a verejným výskumom a inováciou v členských štátoch s cieľom skorého uvedenia čistých technologických riešení na trh je kľúčovou podmienkou dosiahnutia týchto cieľov a predstavuje hospodárske príležitosti pre EÚ. Rovnako je dôležité rozvinúť strategické dodávateľské reťazce priemyselných kapacít v čistých technológiách . Pandémia COVID-19 okrem toho jasne ukázala zraniteľnosť nášho vzťahu s prírodou a zdôraznila potrebu zdravšieho a udržateľnejšieho životného štýlu. Výskum a inovácie môžu prispieť k rýchlejšej pozitívnej zmene, napríklad v oblasti udržateľnejších poľnohospodárskych postupov alebo rastlinnej stravy.

III)Premietnuť výsledky výskumu a inovácie do hospodárstva: politiky výskumu a inovácie sú zamerané na zlepšenie odolnosti a konkurencieschopnosti našich hospodárstiev a spoločností. Znamená to zabezpečiť konkurencieschopnú vedúcu pozíciu Európy v svetovej súťaži o technológiu a zlepšiť prostredie pre podnikateľské investície do výskumu a rozvoja, zavádzanie nových technológií a zlepšenie zavádzania a viditeľnosti výsledkov výskumu v hospodárstve a spoločnosti ako celku.

IV)Prehĺbenie EVP: ďalej pokročiť pri voľnom obehu vedomostí v modernizovanom, efektívnom a účinnom systéme výskumu a inovácie, čo znamená predovšetkým posunúť sa od koncepcie koordinácie k hlbšej integrácii medzi vnútroštátnymi politikami. EVP bude naďalej podporovať primerané rámcové podmienky a inkluzivitu, pomáhať rozvíjať zručnosti, ktoré výskumníci potrebujú na excelentnú vedu a prepájať všetkých aktérov v Európe, a to vrátane sféry vzdelávania, odbornej prípravy a pracovného trhu.

Komisia s cieľom dosiahnuť tieto ciele navrhuje súbor opatrení, ktoré sa majú vykonať v spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami podľa plánu EVP (pozri dodatok).

V reakcii na stanovisko Výboru pre Európsky výskumný priestor a inováciu (ERAC) z decembra 2019 Komisia navrhuje, aby členské štáty na základe 20-ročných skúseností s EVP posilnili svoj záväzok spoločne využívať politiky a zásady a prijali Pakt pre výskum a inováciu v Európe.

Účelom paktu je zvýšiť účinnosť a vplyv procesu riadenia v pravidelnom politickom dialógu s členskými štátmi o prioritách, stratégiách vykonávania a pokroku pri monitorovaní v snahe o realizáciu vytýčených cieľov.

2.1Priorita investícií a reforiem:

Uľahčenie investícií zo zdrojov EÚ a vnútroštátnych investícií i reforiem zameraných na priority EÚ

Zotavenie sa z pandémie COVID-19 a potreba premeny na konkurencieschopnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo si vyžadujú lepšie zladenie investícií do výskumu a inovácie a reforiem na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ, aby sa zrýchlila zelená a digitálna transformácia spoločnosti a hospodárstva Európy. EÚ tak bude môcť dosiahnuť výsledky v prioritných oblastiach ako prechod na čistú energiu, dekarbonizácia a modernizácia priemyslu, inteligentná a udržateľná mobilita a obehové hospodárstvo.

Finančná podpora na budovanie EVP prostredníctvom rámcových programov EÚ sa časom vyvíjala. V programe Horizont Európa sa plánuje vystupňovanie tohto úsilia v podobe spoľahlivých a vyvážených investícií do výskumu a inovácie. Podporuje výskumníkov, priemysel i občanov v celom cykle výskumu a inovácie. Prvý pilier programu podporuje výskumníkov v ich základnom výskume. Druhý pilier je zameraný na spoluprácu medzi EÚ, priemyslom a niekedy aj členskými štátmi v snahe o výskum a inováciu, ktoré majú citeľný vplyv v praxi v kľúčových politických oblastiach od zdravia, prístupnosti, digitálnej sféry, konkurencieschopnosti priemyslu až po klímu, energetiku, mobilitu, prírodné zdroje a potravinové systémy. Nevyhnutným predpokladom sú spoločné strategické programy s členskými štátmi prostredníctvom zefektívneného súboru „partnerstiev pre výskum a inovácie“. Horizont Európa ponúka aj nové formy spolupráce, napríklad budúce „výskumné a inovačné misie“, ktoré zapoja občanov do rozsiahlych projektov, ako je odstraňovanie plastov z oceánov či boj proti rakovine. Tretí pilier je zameraný na prelomové inovácie vytvárajúce trhy. Európska rada pre inováciu (EIC) a znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS), ktoré prevádzkuje Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), budú podporovať prevratné inovácie startupov a MSP v EÚ, čo bude zahŕňať aj regionálne zameranie. Program Horizont Európa má vytýčené vysoké ambície, pokiaľ ide o zelenú a digitálnu transformáciu. Komisia navrhla, aby zahŕňal cieľ 35 % financovania v oblasti boja proti zmene klímy a zaznamenali sme podstatný nárast investícií do kľúčových digitálnych technológií. Členské štáty by mali zvážiť podobné ambície pri zelených a digitálnych investíciách vo svojich národných programoch.

Horizont Európa a iné relevantné programy len v rámci rozpočtu EÚ, ako napríklad politika súdržnosti a Next Generation EU, by však nepostačovali na financovanie výskumu a inovácie potrebných na zelenú a digitálnu transformáciu. Aby sa dosiahla skutočná pozitívna zmena, musia ich doplniť investície členských štátov. Výsledkom spojeného úsilia by mali byť výrazné súkromné investície s cieľom zabezpečiť vlastníctvo a kvalitu výsledkov.

Cieľ investovať do výskumu a vývoja 3 % HDP od roku 2002 v niektorých obdobiach zabezpečil stimulujúci účinok na zvýšenie investícií v EÚ a členských štátov, ktorý ale nebol dostatočný na to, aby sa daný cieľ dosiahol. Výdavky podnikov EÚ zaostávajú za našimi hlavnými konkurentmi a verejné investície od roku 2012 stagnujú a v niektorých krajinách dokonca poklesli. Má to vplyv na schopnosť EÚ držať krok s tempom inovácie na celosvetovej úrovni. Verejné úsilie EÚ podporiť výskum a rozvoj dosahujú úroveň 0,81 % HDP, čo je naďalej príliš málo. Pandémia urýchlila súbežnú transformáciu. Preto sa úroveň investícií musí zvýšiť, aby sme dokázali dodržiavať nové tempo. Členské štáty by sa mali zaviazať zvýšiť verejnú podporu úsilia výskumu a rozvoja z 0,81 % na 1,25 % HDP. Tento nárast je úmerný s dosiahnutím cieľa 3 % a zachovaním vysokej úrovne ambícií, aby sa nám podarila realizovať obnova a súbežná transformácia. Súkromný sektor v súčasnosti na výskumu a inovácie vynakladá len malý podiel svojich príjmov v oblastiach, v ktorých je potrebné nízkouhlíkové technológie zaviesť vo veľkom meradle. Súkromný sektor by sa mal podnietiť, aby zintenzívnil svoje investície do výskumu a rozvoja. Okrem toho, súčasné ročné výdavky na spoločné programy výskumu a rozvoja medzi členskými štátmi zodpovedajú približne 1 % celkových výdavkov z verejných zdrojov na výskum a rozvoj v Európe. Cieľ vo výške 5 % môže členským štátom pomôcť zamerať a zladiť vnútroštátnu verejnú podporu výskumu a rozvoja, a to aj s misiami a partnerstvami podľa programu Horizont Európa. Podobne budú potrebné reformy na vnútroštátnej úrovni, aby sme posilnili vnútroštátne a regionálny systémy výskumu a inovácie, pričom treba zohľadniť odporúčania pre jednotlivé krajiny v Európskom semestri na roky 2019 a 2020 a posúdenie národných energetických a klimatických plánov.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by takisto mal prispieť k takému úsiliu, pretože podnecuje členské štáty, aby vykonávali reformy a investície do nových technológií a viacerých hlavných iniciatív EÚ, napríklad naštartovanie nadčasových čistých technológií alebo rozšírenie európskych kapacít v oblasti priemyselných cloudových dát a vývoj najvýkonnejších, najmodernejších a najudržateľnejších procesorov. Možné investície by mohli podporiť projekty cezhraničnej spolupráce alebo dôležité projekty spoločného európskeho záujmu. Koordinácia investícií do výskumu a inovácií s úsilím o reformu by mala prebiehať:

–Po prvé, prostredníctvom stanovenia cieľov financovania, predovšetkým na podporu súbežnej transformácie a priorít obnovy, čo môže mať mobilizačný účinok na národné rozpočty na výskum a inováciu a zmobilizovať súkromné investície do výskumu a inovácie.

–Po druhé, prostredníctvom spoločného programovania s prioritnými oblasťami a cieľom, aby opatrenia a ambiciózne rozpočty uľahčovali dosiahnutie kritického objemu potrebného v kľúčových oblastiach podporujúcich súbežnú transformáciu. Výrazné zameranie na zavádzanie nových technológií a riešení v celom hospodárstve a verejnej správe bude predpokladom zvýšenia vplyvu výdavkov na výskum a inováciu. Politika súdržnosti, Nástroj na prepájanie Európy, spoločná poľnohospodárska politika, program Digitálna Európa a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zohrajú kľúčovú úlohu pri praktickej realizácii transformácie.

–Po tretie, prostredníctvom účasti na misiách a partnerstvách podľa programu Horizont Európa na podporu zladenia národných stratégií a priemyselných a podnikateľských investícií so spoločnými cieľmi EÚ. Navyše partnerstvá pre výskum a inováciu medzi EÚ, jej členskými štátmi a zainteresovanými stranami z priemyslu (napr. spoločné podniky pre vodík a pre mikroelektroniku) sú už dobre etablovaným nástrojom rámcových programov na sústredenie zdrojov na spoločné ciele.

Komisia je v snahe dosiahnuť súbežnú transformáciu pripravená podporovať členské štáty pri určovaní priorít vnútroštátneho financovania medzi krajinami a s EÚ. Fórum EVP pre transformáciu je fórum prevádzkované Komisiou, určené na diskusiu s členskými štátmi o štyroch prioritách nového Európskeho výskumného priestoru. Tieto diskusie by mohli pomôcť určiť zameranie procesu nového Európskeho výskumného priestoru, keďže by boli príležitosťou spolupracovať s členskými štátmi na koncipovaní výskumného a inovačného aspektu národných plánov obnovy, maximalizovaní prínosov z kohéznych fondov, vykonávaní priemyselnej stratégie prostredníctvom práce na priemyselných ekosystémoch, i diskutovať o regulačných a neregulačných iniciatívach na vytvorenie priaznivého rámca pre výskum a inováciu v EÚ. Fórum doplní proces strategického programovania Horizont Európa a poskytne platformu na vývoj ambicióznej spoločnej politiky a financovanie opatrení v strategických oblastiach, ako aj ich zladenie s inými politikami. Fórum by sa zaoberalo aj otázkami súvisiacimi s vykonávaním politík výskumu a inovácie na celoštátnej a regionálnej úrovni, keďže by spojilo Komisiu s orgánmi členských štátov zodpovednými za financovanie výskumu a inovácie (vrátane orgánov riadiacich politiku súdržnosti), aby sa zabezpečili synergie naprieč všetkými relevantnými zdrojmi financovania.