EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli21. 6. 2017 COM(2017) 335 final 2017/0138(CNS) Návrh SMERNICA RADY, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní v súvislosti s cezhraničnými opatreniami podliehajúcimi oznamovaniu {SWD(2017) 236 final}

{SWD(2017) 237 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom patrí medzi politické priority v Európskej únii (EÚ) s cieľom vytvoriť hlbší a spravodlivejší jednotný trh. Komisia v tejto súvislosti predstavila v posledných rokoch viaceré iniciatívy na podporu spravodlivejšieho daňového systému. Zvýšenie transparentnosti je jedným z hlavných pilierov stratégie Komisie na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom. Veľmi dôležitá je najmä výmena informácií medzi daňovými správami, aby mali potrebné informácie na efektívny výkon svojich povinností. Keďže štruktúry daňového plánovania sa stávajú čoraz sofistikovanejšie a využívajú intenzívnejší pohyb kapitálu a osôb na vnútornom trhu, je pre členské štáty čoraz ťažšie chrániť svoj vnútroštátny základ dane pred narúšaním. Riadne fungovanie trhu tak narúšajú deformácie a nedostatočná spravodlivosť. Tieto škodlivé štruktúry zvyčajne pozostávajú z opatrení, ktoré sa rozvíjajú naprieč rôznymi jurisdikciami a presúvajú zdaniteľný zisk do výhodných daňových režimov alebo spôsobujú zníženie celkového daňového výmeru daňovníka. Členské štáty v dôsledku toho často pociťujú značné zníženie svojich daňových príjmov, čo im bráni uplatňovať daňové politiky podporujúce rast. Nedávno uniknuté informácie vrátane tzv. panamských dokumentov („Panama Papers“) upozornili na to, ako určití sprostredkovatelia zrejme aktívne pomáhali svojim klientom využívať opatrenia agresívneho daňového plánovania s cieľom znížiť daňové zaťaženie a skryť peniaze v krajinách, ktoré sú daňovými rajmi. Niektoré komplexné transakcie a podnikové štruktúry síce môžu mať úplne legitímny účel, je však tiež jasné, že niektoré činnosti vrátane offshore štruktúr nemusia byť legitímne a v niektorých prípadoch môžu byť dokonca protiprávne. Rôzne a komplexné štruktúry, ktoré často zahŕňajú spoločnosť v jurisdikcii s nízkym daňovým zaťažením alebo ktorá je netransparentná, sa používajú na vytvorenie odstupu medzi konečnými užívateľmi výhod a ich majetkom s cieľom zabezpečiť nízke zdanenie alebo vyhnutie sa daňovým povinnostiam a/alebo legalizáciu príjmov z trestnej činnosti. Určití daňovníci využívajú schránkové spoločnosti registrované v daňových rajoch a menujú poverených riaditeľov, aby utajili svoj majetok a príjem, ktoré často pochádzajú z nezákonnej činnosti, zatajením totožnosti skutočných vlastníkov spoločností (konečných užívateľov výhod). V EÚ navyše nadobudol účinnosť spoločný štandard oznamovania (CRS) informácií o zahraničných účtoch prostredníctvom pravidiel stanovených v smernici Rady 2014/107/EÚ z 9. decembra 2014 a uplatňuje sa na informácie týkajúce sa zdaňovacích období od 1. januára 2016. Preto je veľmi dôležité, aby informácie, ktoré môžu uniknúť z rozsahu pôsobnosti tejto smernice, boli zachytené zavedením povinnosti pre sprostredkovateľov oznamovať opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania. Navrhnutý právny predpis dopĺňa ďalšie pravidlá a iniciatívy, ako je napríklad štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a jej súčasná revízia, ktorá sa stavia proti súčasnej nedostatočnej transparentnosti alebo neistote v súvislosti so skutočným vlastníctvom. Cieľom je zvýšiť transparentnosť a zlepšiť prístup k správnym informáciám v ranej fáze, to by totiž orgánom umožnilo zrýchliť a spresniť ich posudzovanie rizika a prijímať včasné a informované rozhodnutia o tom, ako chrániť svoje daňové príjmy. Konkrétne, ak by daňové orgány dostávali informácie o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania pred tým, ako sa vykonajú, mali by byť schopné identifikovať tieto opatrenia a prijatím primeraných opatrení na ich zastavenie reagovať na daňové riziká, ktoré tieto opatrenia predstavujú. Na tieto účely by sa mali informácie v ideálnom prípade získať vopred, t. j. pred tým, než sa opatrenie začne vykonávať a/alebo využívať. To by orgánom umožnilo včas posúdiť riziko týchto opatrení, a v prípade potreby reagovať s cieľom odstrániť medzery a zamedziť strate daňových príjmov. Konečným cieľom je navrhnúť mechanizmus, ktorý bude mať odrádzajúci účinok; t. j. mechanizmus, ktorý sprostredkovateľov odradí od navrhovania týchto opatrení a ich uvádzania na trh. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky EÚ boli adresované viaceré výzvy, aby sa ujala vedenia v tejto oblasti a ďalej preskúmala úlohu sprostredkovateľov. Najmä Európsky parlament požaduje prísnejšie opatrenia proti sprostredkovateľom, ktorí napomáhajú pri schémach daňových únikov. Členské štáty vyzvali na neformálnom zasadnutí Rady ECOFIN v apríli 2016 Komisiu, aby zvážila iniciatívy o pravidlách povinného zverejňovania inšpirované opatrením 12 OECD/G20 na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS) so zreteľom na zavedenie účinnejších demotivačných faktorov pre sprostredkovateľov, ktorí napomáhajú pri schémach daňových únikov. Rada v máji 2016 predložila závery o vonkajšej stratégií zdaňovania a o opatreniach proti zneužívaniu daňových zmlúv. Rada ECOFIN v tejto súvislosti vyzvala Komisiu, aby „zvážila legislatívne iniciatívy týkajúce sa pravidiel povinného zverejňovania inšpirované akciou 12 v rámci projektu BEPS organizácie OECD, aby sa zaviedli účinnejšie demotivačné faktory pre sprostredkovateľov, ktorí pomáhajú pri daňových únikoch alebo schémach na vyhýbanie sa plateniu daní“. S cieľom zvýšiť transparentnosť sa v opatrení 12 OECD/G20 odporúča, aby krajiny zaviedli režim na povinné zverejňovanie opatrení agresívneho daňového plánovania, nie je však v ňom vymedzený žiadny minimálny štandard, ktorý sa má dodržiavať. Konečná správa o opatrení 12 bola zverejnená ako súčasť súboru opatrení v rámci akčného plánu BEPS v októbri 2015. Opatrenia proti BEPS odporúčané OECD podporila skupina G20 a väčšina členských štátov EÚ sa, ako členovia OECD, zaviazala ich vykonávať. Navyše súčasná predsednícka krajina G20, Nemecko, určila daňovú istotu za jednu z hlavných tém svojich priorít. Poskytovanie včasných informácií o navrhovaní a používaní opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania by daňovým správam poskytlo ďalší nástroj na prijímanie vhodných opatrení proti určitým opatreniam daňového plánovania, čo v konečnom dôsledku zvýši daňovú istotu a je úplne v súlade s prioritami skupiny G20. V oznámení z júla 2016 o ďalších opatreniach na zvýšenie transparentnosti a posilnenie boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam bolo uvedené posúdenie Komisie týkajúce sa prioritných oblastí na konanie v nasledujúcich mesiacoch na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni. Zvýšená transparentnosť sprostredkovateľov bola určená za jednu z oblastí, ktoré si vyžadujú ďalšie konanie. Navrhnutý právny predpis sa zameriava na širokú politickú prioritu pre transparentnosť v zdaňovaní, ktorá je základnou podmienkou pre účinný boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu. Členské štáty EÚ sa pred pár rokmi dohodli na súbore legislatívnych nástrojov v oblasti transparentnosti, v rámci ktorých musia vnútroštátne daňové orgány pri výmene informácií úzko spolupracovať. Smernica Rady 2011/16/EÚ nahradila smernicu Rady 77/799/EHS a predstavovala začiatok intenzívnejšej administratívnej spolupráce daňových orgánov v EÚ. Zriadili sa v nej užitočné nástroje na lepšiu spoluprácu v týchto oblastiach: výmena informácií na požiadanie, spontánne výmeny, automatické výmeny informácií o vyčerpávajúcom zozname položiek, účasť na administratívnych zisťovaniach, simultánne kontroly a oznamovanie daňových rozhodnutí iným daňovým orgánom. Automatická výmena informácií je kľúčový prvok navrhovaného právneho predpisu, lebo sa zamýšľa, že informácie, ktoré sprostredkovatelia poskytnú daňovým orgánom, budú potom automaticky vymieňané s inými daňovými orgánmi v EÚ. Ide o najnovšiu iniciatívu zo súboru iniciatív EÚ, v ktorých sa stanovuje požiadavka na povinnú automatickú výmenu informácií v daňových záležitostiach: ·Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní (smernica DAC): v smernici sa stanovuje povinná automatická výmena informácií, ak sú informácie k dispozícii, týkajúcich sa piatich nefinančných kategórií príjmu a majetku s účinnosťou od 1. januára 2015: 1. príjem zo závislej činnosti, 2. tantiémy, 3. produkty životného poistenia, na ktoré sa nevzťahujú iné smernice, 4. dôchodky a 5. vlastníctvo nehnuteľného majetku a príjmy z nehnuteľného majetku; ·Smernica Rady 2014/107/EÚ zo 16. decembra 2014, pokiaľ ide o automatickú výmenu informácií o finančných účtoch medzi členskými štátmi na základe spoločného štandardu oznamovania (CRS) OECD, ktorý predpisuje automatickú výmenu informácií o finančných účtoch, ktorých držiteľmi sú nerezidenti; ·Smernica Rady (EÚ) 2015/2376 z 8. decembra 2015, pokiaľ ide o povinnú výmenu informácií o cezhraničných záväzných stanoviskách; ·Smernica Rady (EÚ) 2016/881 z 25. mája 2016, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií medzi daňovými orgánmi o vykazovaní podľa jednotlivých krajín; ·Návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2016/0107 z 12. apríla 2016 o zverejňovaní informácií o dani z príjmu určitými podnikmi a pobočkami. V navrhovaných pravidlách sa stanovuje zverejňovanie informácií o dani z príjmu, čím by sa zabezpečil prístup širšej verejnosti k daňovo relevantným údajom nadnárodných podnikov podľa jednotlivých krajín. Zatiaľ ide o návrh, o ktorom sa diskutuje v Parlamente a Rade v súlade s riadnym postupom;

·Dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami týkajúce sa automatickej výmeny informácií o finančných účtoch na základe spoločného štandardu oznamovania (CRS) OECD. Treba objasniť, že existujúce daňové nástroje na úrovni EÚ neobsahujú výslovné ustanovenia, že členské štáty si musia vymieňať informácie v prípade vyhýbania sa daňovým povinnostiam a/alebo schém daňových únikov, o ktorých sa dozvedia. Smernica DAC obsahuje všeobecnú povinnosť pre vnútroštátne daňové orgány, že za určitých okolností musia spontánne oznamovať informácie ostatným daňovým orgánom v rámci EÚ. Medzi to patrí strata daňového príjmu v členskom štáte alebo daňové úspory vyplývajúce z umelých presunov ziskov v rámci skupín spoločností. Cieľom súčasnej iniciatívy je prostredníctvom zverejňovania sprostredkovateľmi zachytiť opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania a podriadiť ich povinnej automatickej výmene informácií. •Súlad s inými politikami Únie (možné budúce iniciatívy relevantné pre oblasť politiky) Odrádzajúci účinok navrhovaného zverejňovania ex ante opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania by sa mohol posilniť, ak by sa povinnosť poskytovať daňovým orgánom informácie rozšírila na audítorov, ktorí schvaľujú účtovné závierky daňovníkov. Títo audítori prichádzajú v priebehu vykonávania svojich profesijných úloh do styku so značným množstvom údajov. V rámci toho môžu zistiť opatrenia, ktoré by sa mohli považovať za praktiky agresívneho daňového plánovania. Možné prínosy oznamovania týchto opatrení orgánom by v skutočnosti dopĺňali povinné zverejňovanie podobných schém sprostredkovateľmi, t. j. navrhovateľmi, realizátormi, poradcami atď. Preto by sa mohlo predpokladať, že v budúcnosti sa takáto iniciatíva vypracuje prostredníctvom právnych predpisov. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) je právnym základom pre legislatívne iniciatívy v oblasti priameho zdaňovania. Hoci sa neuvádza žiadny výslovný odkaz na priame zdaňovanie, článok 115 odkazuje na smernice pre aproximáciu vnútroštátnych právnych predpisov, lebo tie priamo ovplyvňujú zriadenie alebo fungovanie vnútorného trhu. Na to, aby bola táto podmienka splnená, treba, aby sa navrhované právne predpisy EÚ v oblasti priameho zdaňovania zameriavali na nápravu existujúcich nezrovnalostí fungovania vnútorného trhu. V mnohých prípadoch by to znamenalo, že opatrenia EÚ sa budú zaoberať výlučne cezhraničnými situáciami. Nedostatočná transparentnosť uľahčuje činnosť určitých sprostredkovateľov, ktorí sa zúčastňujú na propagovaní a predávaní opatrení agresívneho daňového plánovania s cezhraničnými účinkami. Členské štáty v dôsledku toho trpia presunom ziskov, ktoré by inak boli vytvorené a zdaniteľné na ich území, do jurisdikcií s nízkym zdanením a často pociťujú narúšanie svojich základov dane. Takáto situácia navyše spôsobuje vznik podmienok nespravodlivej daňovej súťaže pre podniky, ktoré sa odmietajú zúčastňovať na takýchto protiprávnych činnostiach. Konečným výsledkom je narušenie fungovania vnútorného trhu. Z toho vyplýva, že takúto situáciu možno riešiť len jednotným prístupom zameraným na zlepšenie fungovania vnútorného trhu, ako sa predpisuje v článku 115 ZFEÚ. •Subsidiarita Zo skúseností vyplýva, že vnútroštátne ustanovenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu nemôžu byť úplne účinné. Dôvodom je, že značný počet štruktúr nastrojených na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam má cezhraničný rozmer, a zároveň sú kapitál a osoby čoraz mobilnejšie, najmä v rámci integrovaného trhu, akým je vnútorný trh EÚ. Potreba spoločného konania na úrovni EÚ na zlepšenie súčasného stavu sa stala zrejmou a môže užitočne doplniť existujúce iniciatívy v tejto oblasti, najmä v rámci smernice DAC. Platí to o to viac, že existujúce nástroje na vnútroštátnej úrovni sa ukázali len čiastočne účinné pri zvyšovaní transparentnosti. So zreteľom na uvedené skutočnosti potrebuje vnútorný trh spoľahlivý mechanizmus na jednotné riešenie týchto medzier a nápravu existujúcich narušení, ktorým sa zabezpečí, že daňové orgány budú včas dostávať vhodné informácie o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničnými účinkami. Keďže cieľom povinného zverejňovania je informovať daňové orgány o opatreniach s rozmerom presahujúcim jednu jurisdikciu, je potrebné pustiť sa do akejkoľvek takejto iniciatívy konaním na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť jednotný prístup k zistenému problému. Nekoordinované konanie členských štátov založené na vlastnej iniciatíve by viedlo k neprehľadnej spleti pravidiel o zverejňovaní opatrení sprostredkovateľmi. V dôsledku toho by nespravodlivá daňová súťaž medzi členskými štátmi pravdepodobne pretrvávala. Aj keď sa opatrenie potenciálne agresívneho daňového plánovania alebo séria opatrení s účinkami na tretiu krajinu týka len jedného členského štátu, je tam cezhraničný prvok, ktorý by mohol vytvoriť riziko narušenia fungovania vnútorného trhu. Štruktúra vnútorného trhu totiž vychádza zo zásady voľného pohybu ľudí, tovaru, služieb a kapitálu a je spojená s prínosmi vyplývajúcimi zo smerníc o zdaňovaní právnických osôb. Z toho vyplýva, že skutočná úroveň ochrany vnútorného trhu je celkovo vymedzená úrovňou ochrany v najslabšom členskom štáte Preto má cezhraničné opatrenie potenciálne agresívneho daňového plánovania, ktoré sa týka jedného členského štátu, v skutočnosti vplyv na všetky členské štáty. Keby sa rozhodovania o tomto prvku ponechalo na individuálne vnútroštátne iniciatívy, znamenalo by to, že niektoré štáty by sa mohli rozhodnúť konať a iné nie. To platí najmä preto, že opatrenie 12 v kontexte BEPS nie je minimálnym štandardom, a vykonávanie v EÚ by sa teda mohlo značne líšiť. V skutočnosti 39 zo 131 zainteresovaných strán odpovedalo vo verejnej konzultácii, že ak by EÚ nekonala, neboli by zavedené žiadne požiadavky na transparentnosť, a 107 zainteresovaných strán uviedlo, že je pravdepodobné alebo veľmi pravdepodobné, že by sa zaviedli rozdielne požiadavky na transparentnosť. Zo všetkých týchto dôvodov vyplýva, že zavedenie požiadavky oznamovania prostredníctvom právnych predpisov EÚ v spojení s výmenou informácií by vyriešilo zistené problémy a prispelo k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu. Konanie v oblasti zverejňovania na úrovni EÚ navyše prinesie v porovnaní s iniciatívami jednotlivých členských štátov v tejto oblasti pridanú hodnotu. Dôvodom je, že zverejňovanie opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania, najmä ak ho sprevádza výmena informácií, umožní daňovým správam získať prehľad o vplyve cezhraničných transakcií na celkový základ dane. EÚ má preto lepšie predpoklady na zabezpečenie efektívnosti a úplnosti systému na výmenu informácií ako ktorýkoľvek členský štát konajúci jednotlivo. •Proporcionalita Navrhovaná politická reakcia sa obmedzuje na riešenie opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným prvkom. Keďže zistené narušenia fungovania vnútorného trhu zvyčajne presahujú hranice jedného členského štátu, obmedzenie spoločných pravidiel na cezhraničné situácie v rámci EÚ predstavuje minimum potrebné na účinné riešenie problémov. Navrhované pravidlá preto predstavujú primeranú reakciu na zistený problém, lebo neprekračujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa zmlúv v záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu bez narušení. •Výber nástroja Právnym základom tohto návrhu je článok 115 ZFEÚ, v ktorom sa výslovne stanovuje, že právne predpisy v tejto oblasti môžu byť prijaté len v právnej forme smernice. Preto nie je prípustné použiť žiadny iný druh právneho aktu EÚ, keď ide o rozšírenie záväzných pravidiel na priame zdaňovanie. Navrhovaná smernica navyše predstavuje piatu zmenu smernice DAC od roku 2014, takže nasleduje po smerniciach Rady 2014/107/EÚ, (EÚ) 2015/2376, (EÚ) 2016/881 a (EÚ) 2016/2258.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia Navrhovaným právnym predpisom sa mení smernica DAC s cieľom stanoviť povinné zverejňovanie opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania a rozšíriť rozsah automatickej výmeny informácií medzi daňovými orgánmi tak, aby zahŕňala tieto opatrenia. Logika navrhovaných zmien teda súvisí so zameraním sa na novú problematiku s cieľom posilniť úsilie členských štátov zakročiť proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom. Navrhované zmeny sa nezaoberajú nápravou zistených nedostatkov základného nástroja (t. j. smernice DAC), ale rozširujú jeho rozsah o ďalšiu problematiku, kde je potreba konať odôvodnená na základe zistení práce OECD na opatrení 12 a konzultácií Komisie so zainteresovanými stranami. Smernica DAC zatiaľ nebola hodnotená. Prvá správa v tejto súvislosti má byť predložená do 1. januára 2018. Komisia potom bude musieť Európskemu parlamentu a Rade predkladať správu o uplatňovaní smernice DAC každých päť rokov. Členské štáty sa na tento účel zaviazali oznamovať Komisii informácie potrebné na hodnotenie efektívnosti administratívnej spolupráce, ako aj štatistické údaje. Navrhovaný právny predpis bol navrhnutý najúspornejším spôsobom. Zamýšľaný rámec bude teda po potrebných úpravách využívať existujúci nástroj IT na výmenu informácií, ktorý bol pôvodne zriadený na zabezpečenie výmen cezhraničných záväzných stanoviskách (smernica DAC 3). •Konzultácie so zainteresovanými stranami Európska komisia začala 10. novembra 2016 verejnú konzultáciu na získanie spätnej väzby o tom, ako má EÚ postupovať pri vytváraní demotivačných faktorov pre poradcov a sprostredkovateľov, ktorí pomáhajú uskutočňovať schémy potenciálne agresívneho daňového plánovania. Boli predložené viaceré možnosti a zainteresované strany poskytli spätnú väzbu celkovo v 131 odpovediach. Najväčší podiel odpovedí pochádzal od obchodných združení/podnikateľských združení/profesijných združení (27 % odpovedí) a od občanov (20 % odpovedí). Z geografického hľadiska pochádzala najväčšia časť odpovedí z Nemecka (24 % zo všetkých odpovedí). Zo všetkých respondentov 46 odpovedali, že im bolo poskytnuté odborné daňové poradenstvo, a vo viac ako polovici prípadov poskytli toto poradenstvo daňoví poradcovia – najväčšia profesijná skupina (52 %). Ďalej 30 respondentov odpovedalo, že poskytli daňové poradenstvo, a polovica z nich uviedla, že udržiava styky s daňovými orgánmi. •Členské štáty Zásada, z ktorej vychádza navrhovaný právny predpis, je v súlade s trendmi medzinárodného zdaňovania, ako boli predstavené v rámci projektu OECD/G20 proti BEPS. Väčšina členských štátov sú členmi organizácie OECD, ktorá v období rokov 2013 až 2015 zorganizovala rozsiahle verejné konzultácie so zainteresovanými stranami o každom z opatrení proti BEPS. Členské štáty, ktoré sú členmi organizácie OECD, sa následne zúčastnili na dlhých a podrobných diskusiách o opatreniach proti BEPS v OECD a treba predpokladať, že sa s nimi uskutočnili dostatočné konzultácie o tejto iniciatíve. GR pre dane a colnú úniu usporiadalo 2. marca 2017 zasadnutie pracovnej skupiny IV a členské štáty mali možnosť diskutovať o zverejňovaní schém potenciálne agresívneho daňového plánovania sprostredkovateľmi a následnej automatickej výmene informácií medzi daňovými orgánmi. Komisia ďalej usporiadala cielené diskusie so zástupcami členských štátov, ktoré už majú praktické skúsenosti s pravidlami povinného zverejňovania na vnútroštátnej úrovni. •Posúdenie vplyvu Komisia vykonala posúdenie vplyvu príslušných možností politiky, ku ktorým zaujal výbor pre kontrolu regulácie 24. mája 2017 pozitívne stanovisko (SEC(2017) 307). Výbor pre kontrolu regulácie navrhol niekoľko odporúčaní na zlepšenie, ktoré sa zohľadnili v záverečnej správe o posúdení vplyvu (SWD(2017) 236). Posudzovali sa rôzne možnosti politiky na základe kritérií efektívnosti, účinnosti a súdržnosti v porovnaní so základným scenárom. Problémom bolo, ako navrhnúť proporcionálny systém v snahe zamerať sa na najagresívnejšie formy daňového plánovania. V správe OECD o opatrení 12 v kontexte projektu BEPS sa uvádzajú príklady postupov daňových orgánov vo viacerých jurisdikciách po celom svete vrátane troch vnútroštátnych režimov povinného zverejňovania, ktoré existujú v EÚ, a to v Írsku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve. Verejná konzultácia vytýčila zoznam možností politiky pre zainteresované strany. Niektoré z týchto možností sa týkali druhu vhodného právneho nástroja pre navrhovanú iniciatívu. To znamená, či optimálne riešenie predstavuje právny predpis alebo právne nezáväzný nástroj vo forme odporúčania alebo kódexu správania. V rámci možností, ktoré vychádzali zo záväzných pravidiel, boli zainteresované strany vyzvané, aby zvážili najmä možnosť dohodnúť sa na spoločnom rámci na zverejňovanie informácií daňovým orgánom, alebo spojiť zverejňovanie s automatickou výmenou zverejnených údajov medzi daňovými orgánmi v EÚ. Na základe konzultácií so zainteresovanými stranami sa ozrejmilo, že všetky dostupné možnosti politiky, ktoré zahŕňali záväzné pravidlá, by viedli k podobnému výsledku. Ak teda existuje (povinné) zverejňovanie údajov daňovým orgánom, vždy umožňuje nejakú formu výmeny informácií. Dôvodom je, že spontánne výmeny informácií sú súčasťou všeobecného rámca smernice o administratívnej spolupráci. Výmena informácií preto existuje v rôznych formách vo všetkých možnostiach politiky, ktoré zahŕňajú zverejňovanie údajov. Ďalej sa zvažovalo, že jediné skutočné porovnanie možností politiky, ktoré možno v praxi vykonať, je porovnanie medzi rámcom, v ktorom existuje povinnosť zverejňovať informácie o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania (v spojení s výmenou informácií), a rámcom, v ktorom neexistuje takáto povinnosť, t. j. s tzv. súčasným stavom. Navyše možnosť obmedzenia výmeny informácií na spontánne výmeny sa nezdala v súlade so súborom iniciatív, ktoré Komisia nedávno podnikla v oblasti transparentnosti. Rámec na výmenu informácií preto zahŕňa automatické výmeny informácií v pravidlách, ktorými sa vykonáva spoločný štandard oznamovania (CRS) v EÚ, a aj v cezhraničných záväzných stanoviskách.

Uprednostňovaná možnosť Uprednostňovanou možnosťou je požiadavka, že členské štáty musia i) svojim vnútroštátnym daňovým orgánom uložiť výslovnú povinnosť povinného zverejňovania schém potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným prvkom; a ii) zabezpečiť, aby si ich vnútroštátne daňové orgány automaticky vymieňali tieto informácie s daňovými orgánmi iných členských štátov využívaním mechanizmu stanoveného v smernici DAC. Prínosy uprednostňovanej možnosti Požiadavka na oznamovanie v rámci režimu povinného zverejňovania zvýši tlak na sprostredkovateľov, aby upustili od plánovania, uvádzania na trh a vykonávania opatrení agresívneho daňového plánovania. Podobne budú aj daňovníci menej náchylní k tomu, aby vytvárali alebo využívali takéto schémy, ak budú vedieť, že ich bude nutné oznámiť v rámci režimu povinného zverejňovania. Daňové orgány majú v súčasnosti obmedzené vedomosti o zahraničných opatreniach daňového plánovania a takéto zverejňovanie by im poskytlo včasné informácie, aby mohli rýchlo reagovať operačnými opatreniami, legislatívnymi a/alebo regulačnými zmenami. Údaje by sa okrem toho mohli použiť na účely posudzovania rizika a auditu. Tieto prínosy pomôžu členským štátom ochrániť ich základy priamej dane a zvýšiť/vyberať daňové príjmy. Režim povinného zverejňovania pomôže tiež vytvoriť rovnaké podmienky pre korporácie, lebo väčšie spoločnosti využívajú takéto schémy na účely vyhýbania sa daňovým povinnostiam v cezhraničnom kontexte s väčšou pravdepodobnosťou, než MSP. Zo spoločenského hľadiska poskytne režim povinného zverejňovania s ohľadom na uvedené prínosy spravodlivejšie daňové prostredie. Náklady na uprednostňovanú možnosť Náklady na návrh z hľadiska vnútroštátnych daňových príjmov závisia od spôsobu, akým členské štáty prispôsobia svoje právne predpisy a pridelia zdroje na dodržiavanie svojich povinností zverejňovania. Plánuje sa však, že existujúce systémy na podávanie správ a výmenu informácií, ako je napríklad centrálny register pre záväzné stanoviská, poskytnú rámec, ktorý bude možné využiť na automatickú výmenu informácií o opatreniach agresívneho daňového plánovania medzi vnútroštátnymi orgánmi, ktoré podliehajú oznamovaniu. Náklady pre sprostredkovateľov by mali byť veľmi malé, lebo informácie podliehajúce oznamovaniu budú pravdepodobne dostupné v súhrnných prehľadoch, ktoré schému propagujú daňovníkom. Len za určitých špecifických okolností by tieto schémy museli oznamovať samotní daňovníci a vznikli by im náklady súvisiace s povinnosťami oznamovania. Regulačná vhodnosť Návrh bol navrhnutý tak, aby znížil regulačnú záťaž pre sprostredkovateľov, daňovníkov a verejnú správu na minimum. Uprednostňovaná politická reakcia preto predstavuje primeranú odpoveď na zistený problém, lebo neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa zmlúv v záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu bez narušení. Spoločné pravidlá sa totiž budú obmedzovať na vytvorenie čo najmenšieho potrebného spoločného rámca pre zverejňovanie potenciálne škodlivých schém. Ako príklad uveďme: i) pravidlami sa stanovuje jednoznačná zodpovednosť za oznamovanie, aby sa predišlo dvojnásobnému oznamovaniu; ii) spoločné pravidlá sa obmedzujú na riešenie schém potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným prvkom v rámci EÚ; iii) nestanovuje sa povinnosť uverejňovať oznámené daňové schémy, ale len automatická výmena medzi členskými štátmi EÚ; iv) Ukladanie sankcií za nedodržiavanie súladu s vnútroštátnymi ustanoveniami, ktorými sa smernica transponuje do vnútroštátneho práva, zostane pod zvrchovanou kontrolou členských štátov. Okrem toho harmonizovaný prístup siaha len potiaľ, že príslušné vnútroštátne orgány sa dozvedia o potenciálne agresívnych opatreniach. Potom už je na členských štátoch, ako sa rozhodnú stíhať prípady protiprávnych opatrení. Právny nástroj Pokiaľ ide o legislatívne možnosti, posudzovali sa tri možnosti: i)odporúčanie Komisie (nezáväzný nástroj) s cieľom vyzvať členské štáty, aby zaviedli režim povinného zverejňovania, a postúpenie skupine pre kódex správania (zdaňovanie podnikov); ii)kódex správania EÚ pre sprostredkovateľov (nezáväzný nástroj) pre určité regulované povolania;

iii)smernica EÚ (záväzný nástroj) na uloženie povinnosti členským štátom zaviesť režim povinného zverejňovania v kombinácii s výmenou informácií. Po zhodnotení rôznych možností sa dospelo k uprednostňovanej možnosti vo forme smernice. Z analýzy vyplýva, že táto možnosť má jasné výhody, pokiaľ ide o efektívnosť, účinnosť a súdržnosť, lebo zistené problémy rieši najúspornejšie. Možnosť smernice navyše zostáva výhodná aj v porovnaní s možnosťou neprijať žiadne opatrenie. 4.VPLYV NA ROZPOČET Pozri legislatívny finančný výkaz. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Členské štáty oznamujú Komisii ročné posúdenie efektívnosti automatickej výmeny informácií, ako aj dosiahnutých praktických výsledkov. Členské štáty poskytujú aj príslušné informácie a zoznam štatistických údajov, ktorý určuje Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 (vykonávacie opatrenia), na hodnotenie tejto smernice. Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade každých päť rokov správu o uplatňovaní tejto smernice, pričom prvé obdobie sa počíta od 1. januára 2013. Výsledky tohto návrhu (ktorým sa mení smernica DAC) budú zahrnuté do hodnotiacej správy pre Európsky parlament a Radu, ktorá bude vydaná najneskôr 1. januára 2023. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Neuvádza sa. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Navrhovaný právny predpis tvoria najmä tieto prvky: ·Zverejňovanie daňovým orgánom v spojení s automatickou výmenou informácií Navrhnutou smernicou sa sprostredkovateľom ukladá povinnosť zverejňovať daňovým orgánom opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania, ak sa v rámci svojho povolania zúčastňujú na takýchto opatreniach ich plánovaním a propagovaním. Povinnosť je obmedzená na cezhraničné situácie, t. j. situácie vo viac ako jednom členskom štáte alebo v členskom štáte a tretej krajine. Len za takýchto okolností možno z dôvodu možného vplyvu na fungovanie vnútorného trhu odôvodniť potrebu prijatia spoločného súboru pravidiel, namiesto toho, aby sa táto záležitosť ponechala na riešenie na vnútroštátnej úrovni. V záujme zabezpečenia maximálnej efektívnosti navrhovaných opatrení sa zverejnené informácie so zreteľom na cezhraničný rozmer opatrení podliehajúcich oznamovaniu vymieňajú medzi vnútroštátnymi daňovými orgánmi automaticky. V pravidlách sa navrhuje, aby sa výmena informácií v praxi vykonávala zaslaním zverejnených opatrení do centrálneho registra, kde k nim budú mať prístup všetky členské štáty. K vymieňaným informáciám bude mať zároveň obmedzený prístup Komisia (t. j. na úrovni, pre ktorú má oprávnenie v prípade cezhraničných záväzných stanovísk), aby mohla monitorovať riadne fungovanie smernice. ·Kto znáša bremeno zverejňovania Povinnosť zverejňovania sa týka tých „osôb“ (t. j. fyzických alebo právnických osôb alebo subjektov bez právnej subjektivity), ktoré sú identifikované ako sprostredkovatelia. Neexistencia sprostredkovateľa v zmysle smernice Povinnosť zverejňovania sa nemusí dať u sprostredkovateľa uplatniť z dôvodu jeho povinnosti zachovávať mlčanlivosť alebo jednoducho preto, že sprostredkovateľ nie je v Únii prítomný. Môže ísť takisto o prípad, keď nie je žiadny sprostredkovateľ, lebo daňovník navrhne a vykoná schému interne. Za takýchto okolností neprídu daňové orgány o možnosť získať informácie o opatreniach týkajúcich sa daní, ktoré môžu byť spojené s agresívnymi štruktúrami. Povinnosť zverejňovania sa vtedy prenáša na daňovníkov, ktorí využívajú dané opatrenie. ·Viac ako jedna osoba sa považuje za sprostredkovateľa alebo daňovníka Je bežné, že sprostredkovateľ si udržiava prítomnosť vo viacerých štátoch prostredníctvom kancelárií, firiem atď. a že používa aj iné miestne nezávislé subjekty na poskytovanie daňového poradenstva o určitých opatreniach. za takýchto okolností predkladá daňovým orgánom požadované informácie len sprostredkovateľ, ktorý nesie zodpovednosť voči daňovníkovi/daňovníkom za navrhnutie a vykonanie opatrenia/opatrení.

Ak sa povinnosť podať informácie presunula na daňovníka a to isté cezhraničné daňové opatrenie podliehajúce oznamovaniu majú využiť viaceré prepojené strany, povinnosť poskytnúť informácie má len ten daňovník, ktorý bol zodpovedný za dohodnutie opatrenia(-í) so sprostredkovateľom. ·Lehota na zverejnenie a automatickú výmenu informácií Keďže zverejnenie dosiahne svoj plánovaný odrádzajúci účinok s väčšou pravdepodobnosťou, keď sa príslušné informácie dostanú k daňovým orgánom včas, v navrhovanom právnom predpise sa stanovuje, že cezhraničné opatrenia podliehajúce oznamovaniu sa majú zverejniť pred tým, ako sa schéma (schémy) skutočne vykoná (vykonajú). Vychádzajúc z tohto predpokladu, sprostredkovatelia zverejňujú opatrenia podliehajúce oznamovaniu do piatich dní, pričom táto lehota začína plynúť dňom po dni, keď daňovník dostal opatrenia k dispozícii na vykonanie. Keď sa zverejňovanie presúva na daňovníkov z dôvodu neexistencie zodpovedného sprostredkovateľa, lehota na zverejnenie sa mierne posúva; opatrenia sa zverejňujú do piatich dní, pričom táto lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, keď bolo vykonané cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo bol vykonaný prvý krok série takýchto opatrení. Následná automatická výmena informácií o týchto opatreniach sa uskutočňuje každý štvrťrok. Vďaka skoršiemu zverejneniu týchto informácií dostanú daňové orgány, ktorých sa opatrenie najviac týka, dostatočné vstupné informácie, aby mohli včas podniknúť kroky proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. ·Zoznam charakteristických znakov namiesto vymedzenia pojmu agresívneho daňového plánovania Snaha o vymedzenie pojmu agresívneho daňového plánovania by bola pravdepodobne márna. Dôvodom je, že štruktúry agresívneho daňového plánovania sa v priebehu rokov vyvinuli a stali sa mimoriadne komplexnými a podliehajú neustálym zmenám a úpravám, aby reagovali na ochranné protiopatrenia daňových orgánov. Vzhľadom na tieto skutočnosti obsahuje navrhovaný právny predpis zoznam aspektov a prvkov transakcií, ktoré sú výrazným náznakom vyhýbania sa daňovým povinnostiam alebo zneužívania. Tieto aspekty a prvky sa označujú ako charakteristické znaky a postačuje, že opatrenie spadá do rozsahu pôsobnosti čo i len jedného z nich, aby sa považovalo za opatrenie, ktoré sa má oznámiť daňovým orgánom. ·Automatická výmena informácií prostredníctvom spoločnej komunikačnej siete (CCN) EÚ Pokiaľ ide o operačné aspekty povinnej automatickej výmeny informácií, navrhovaná smernica odkazuje na mechanizmus zavedený smernicou Rady (EÚ) 2015/2376, t. j. spoločnú komunikačnú sieť (CCN). Poslúži ako spoločný rámec pre výmeny a na tento účel sa jej rozsah rozšíri. Informácie sa budú zaznamenávať v bezpečnom centrálnom registri pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní. Členské štáty zavedú aj súbor praktických opatrení vrátane opatrení na štandardizáciu komunikácie všetkých požadovaných informácií vytvorením štandardného formulára. Súčasťou toho bude špecifikácia jazykových požiadaviek pre zamýšľanú výmenu informácií a zodpovedajúca modernizácia CCN. ·Účinné sankcie za neplnenie povinností na vnútroštátnej úrovni Navrhovaný právny predpis ponecháva na členské štáty, aby stanovili sankcie uplatniteľné pri porušení vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa táto smernica transponuje do vnútroštátneho právneho poriadku. Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie vykonávania spoločného rámca. Sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. ·Vykonávacie opatrenia Na Komisiu sa prenášajú vykonávacie právomoci na zabezpečenie jednotných podmienok vykonávania navrhovanej smernice, a konkrétnejšie povinnej automatickej výmeny informácií medzi daňovými orgánmi v týchto oblastiach: i)prijať štandardný formulár s obmedzeným počtom prvkov vrátane jazykového režimu; ii)prijať potrebné praktické opatrenia na modernizáciu centrálneho registra pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní. Tieto právomoci sa vykonávajú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. ·Delegované akty Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na riešenie prípadnej potreby aktualizácie charakteristických znakov na základe informácií vyvodených zo zverejnených opatrení. 2017/0138 (CNS)

Návrh SMERNICA RADY, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní v súvislosti s cezhraničnými opatreniami podliehajúcimi oznamovaniu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 113 a 115, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Smernica Rady 2011/16/EÚ bola v posledných rokoch predmetom série zmien, ktorých cieľom bolo zohľadniť nové iniciatívy v oblasti daňovej transparentnosti na úrovni Únie. Smernicou Rady 2014/107/EÚ sa v tejto súvislosti zaviedol spoločný štandard oznamovania informácií o finančných účtoch v Únii. Tento štandard, ktorý vytvorilo Globálne fórum OECD, predpisuje automatickú výmenu informácií o finančných účtoch, ktorých držiteľmi sú nedaňoví rezidenti, a vymedzuje rámec pre celosvetovú výmenu týchto informácií. Smernica 2011/16/EÚ bola zmenená smernicou Rady (EÚ) 2015/2376, ktorou sa stanovila automatická výmena informácií o cezhraničných záväzných stanoviskách, a smernicou Rady (EÚ) 2016/881, ktorou sa stanovilo zverejňovanie a povinná automatická výmena informácií medzi daňovými orgánmi o podávaní správ nadnárodných podnikov podľa jednotlivých krajín. S vedomím toho, aké môžu mať informácie o boji proti praniu špinavých peňazí využitie pre daňové orgány, sa smernicou Rady (EÚ) 2016/2258 stanovila členským štátom povinnosť poskytnúť daňovým orgánom prístup k postupom povinnej starostlivosti, ktoré uplatňujú finančné inštitúcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849. Hoci smernica 2011/16/EÚ bola viackrát zmenená, aby sa posilnili prostriedky, ktoré môžu daňové orgány používať na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovému úniku, naďalej existuje potreba posilniť určité osobitné aspekty existujúceho daňového rámca týkajúce sa transparentnosti. (2)Členským štátom sa zdá čoraz ťažšie chrániť svoje vnútroštátne základy dane pred eróziou voči štruktúram daňového plánovania, ktoré sa vyvinuli do obzvlášť sofistikovanej podoby a nezriedka profitujú z intenzívnejšieho pohybu kapitálu aj osôb v rámci vnútorného trhu. Tieto štruktúry zvyčajne pozostávajú z opatrení, ktoré sa vytvorili naprieč rôznymi jurisdikciami, a presúvajú zdaniteľné zisky do priaznivejších daňových režimov alebo sa ich účinkom znižuje celkový daňový výmer daňovníka. Členské štáty v dôsledku toho často zažívajú výrazné zníženie svojich daňových príjmov, čo im bráni v uplatňovaní daňových politík podporujúcich rast. Preto je veľmi dôležité, aby daňové orgány členských štátov získavali ucelené a relevantné informácie o potenciálne agresívnych daňových opatreniach. Tieto informácie by uvedeným orgánom umožnili okamžite reagovať proti škodlivým daňovým praktikám a odstrániť existujúce medzery prostredníctvom právnych predpisov alebo tak, že vykonajú zodpovedajúce posúdenia rizika a daňové audity. (3)Vzhľadom na to, že väčšina opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania zasahuje do viacerých jurisdikcií, zverejňovanie informácií o uvedených opatreniach by prinieslo ďalšie pozitívne výsledky, keby sa dané informácie vymieňali aj medzi členskými štátmi. Na to, aby uvedené orgány dostávali potrebné informácie, ktoré im umožnia konať, ak spozorujú agresívne daňové praktiky, je kľúčová predovšetkým automatická výmena informácií medzi daňovými správami. (4)S vedomím toho, ako by transparentný rámec na vyvíjanie podnikateľskej činnosti mohol prispieť k zakročeniu proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom na vnútornom trhu, bola Komisia vyzvaná, aby prikročila k iniciatívam týkajúcim sa povinného zverejňovania opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania v súlade s opatrením 12 akčného plánu OECD na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS). Európsky parlament v tejto súvislosti vyzval na prijatie prísnejších opatrení proti sprostredkovateľom nápomocným pri opatreniach, ktoré môžu viesť k vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovému úniku. (5)Treba pripomenúť, že určití finanční sprostredkovatelia a iní poskytovatelia daňového poradenstva pravdepodobne aktívne napomáhali svojim klientom pri skrývaní finančných prostriedkov v krajinách, ktoré sú daňovými rajmi. Hoci spoločný štandard oznamovania zavedený smernicou Rady 2014/107/EÚ je významným krokom k vytvoreniu transparentného daňového rámca v Únii, prinajmenšom pokiaľ ide o informácie o finančných účtoch, dá sa ešte zlepšiť. (6)Zverejňovanie opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania s cezhraničným rozmerom môže účinne prispieť k úsiliu smerujúcemu k tomu, aby sa na vnútornom trhu vytvorilo prostredie spravodlivého zdaňovania. Krok správnym smerom by v tomto ohľade predstavovala povinnosť sprostredkovateľov informovať daňové orgány o určitých cezhraničných opatreniach, ktoré by sa prípadne mohli využívať na účely vyhýbania sa daňovým povinnostiam. V snahe vypracovať ucelenejšiu politiku sa zdá rovnako dôležité, aby si daňové orgány ako druhý krok po zverejnení informácií navzájom poskytovali tieto informácie so svojimi partnermi v iných členských štátoch. Vďaka takýmto opatreniam by sa zároveň zvýšila efektívnosť spoločného štandardu oznamovania. Okrem toho by bolo dôležité udeliť Komisii prístup k dostatočnému množstvu informácií, aby mohla monitorovať riadne fungovanie tejto smernice. Takýto prístup Komisie k informáciám nezbavuje členský štát jeho povinnosti oznámiť Komisii akúkoľvek štátnu pomoc. (7)Je zrejmé, že zamýšľaný odrádzajúci účinok zverejňovania cezhraničných opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania by sa dosiahol s väčšou pravdepodobnosťou, keď sa daňové orgány dostanú k príslušným informáciám v ranej fáze, inak povedané skôr, ako sa zverejnené opatrenia skutočne vykonajú. Keď je povinnosť zverejňovania presunutá na daňovníkov, bolo by praktické uložiť povinnosť zverejňovať uvedené cezhraničné opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania v o niečo neskoršej fáze, keďže daňovníci nemusia poznať charakter opatrení v čase ich skoncipovania. Aby sa uľahčila práca správnym orgánom členských štátov, následná automatická výmena informácií o týchto opatreniach by sa mohla uskutočňovať štvrťročne. (8)S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a predísť medzerám v navrhovanom rámci pravidiel by sa mala povinnosť zverejňovania uložiť všetkým aktérom, ktorí sú zvyčajne zapojení do navrhovania, uvádzania na trh, organizovania alebo riadenia vykonávania cezhraničnej transakcie podliehajúcej oznamovaniu alebo série takýchto transakcií, ako aj tým, ktorí pri tom poskytujú pomoc alebo poradenstvo. Nemalo by sa opomenúť ani to, že v určitých prípadoch by sa povinnosť zverejňovania nedala u sprostredkovateľa uplatniť z dôvodu jeho povinnosti zachovávať mlčanlivosť, alebo keď sprostredkovateľ neexistuje, lebo daňovník si schému navrhuje a zavádza interne. Bolo by dôležité, aby daňové orgány za takýchto okolností neprišli o možnosť získať informácie o daňových opatreniach, ktoré potenciálne súvisia s agresívnym daňovým plánovaním. Preto by bolo potrebné presunúť povinnosť zverejnenia na daňovníka, ktorý má z daného opatrenia v týchto prípadoch prospech.

(9)Opatrenia agresívneho daňového plánovania sa v priebehu rokov vyvinuli do čoraz zložitejšej podoby a neustále sa menia a prispôsobujú v reakcii na ochranné protiopatrenia daňových orgánov. Vzhľadom na to by namiesto vymedzenia pojmu agresívneho daňového plánovania bolo efektívnejšie snažiť sa zachytiť potenciálne agresívne daňové opatrenia prostredníctvom zostavenia zoznamu aspektov a prvkov transakcie, ktoré sú výrazným náznakom vyhýbania sa daňovým povinnostiam alebo zneužívania. Tieto náznaky sa označujú ako „charakteristické znaky“. (10)Keďže hlavný cieľ takýchto právnych predpisov by sa mal zameriavať na zaistenie riadneho fungovania vnútorného trhu, je dôležité, aby sa na úrovni Únie neregulovalo nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie vytýčených cieľov. Akékoľvek spoločné pravidlá zverejňovania by preto bolo potrebné obmedziť na cezhraničné situácie, konkrétne situácie, ktoré sa týkajú viac ako jedného členského štátu alebo členského štátu a tretej krajiny. Za takýchto okolností z dôvodu možného vplyvu na fungovanie vnútorného trhu sa môže považovať za opodstatnenú skôr potreba stanoviť spoločný súbor pravidiel, než ponechať túto záležitosť na riešenie na vnútroštátnej úrovni. (11)Vzhľadom na to, že zverejňované opatrenia by mali mať cezhraničný rozmer, by bolo dôležité vymieňať si príslušné informácie s daňovými orgánmi iných členských štátov, aby sa zabezpečila čo najväčšia účinnosť tejto smernice pri odrádzaní od praktík agresívneho daňového plánovania. Mechanizmus výmeny informácií v rámci cezhraničných záväzných stanovísk a záväzných stanovísk k stanoveniu metódy ocenenia by sa mal používať aj pri povinnej a automatickej výmene zverejňovaných informácií o cezhraničných opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania medzi daňovými orgánmi v Únii. (12)Aby sa automatická výmena informácií uľahčila a zdroje sa využívali účinnejšie, výmeny informácií by sa mali uskutočňovať prostredníctvom spoločnej komunikačnej siete (sieť CCN), ktorú Únia vyvinula. V rámci toho by sa informácie zaznamenávali v bezpečnom centrálnom registri pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní. Členské štáty by mali mať povinnosť zaviesť súbor praktických opatrení vrátane opatrení na štandardizáciu oznamovania všetkých požadovaných informácií prostredníctvom vytvorenia štandardného formulára. Súčasťou toho by malo byť spresnenie jazykového režimu zamýšľanej výmeny informácií a zodpovedajúca modernizácia spoločnej komunikačnej siete. (13)V záujme lepších vyhliadok na účinnosť tejto smernice by členské štáty mali stanoviť sankcie za porušenie vnútroštátnych predpisov, ktorými sa táto smernica transponuje, a zabezpečiť, aby sa tieto sankcie skutočne v praxi uplatňovali, boli primerané a mali odrádzajúci účinok. (14)S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tejto smernice by sa mala právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovať na Komisiu v súvislosti s aktualizáciou charakteristických znakov tak, aby sa do zoznamu charakteristických znakov zaradili opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania alebo série takýchto opatrení v reakcii na aktualizované informácie o uvedených opatreniach alebo sérii opatrení odvodené z povinného zverejňovania takýchto opatrení. (15)Aby sa zabezpečili jednotné podmienky na vykonávanie tejto smernice, a najmä na automatickú výmenu informácií medzi daňovými orgánmi by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci prijať štandardný formulár s obmedzeným počtom prvkov vrátane jazykového režimu. Z rovnakého dôvodu by sa mali preniesť na Komisiu aj vykonávacie právomoci prijímať potrebné praktické opatrenia na modernizáciu centrálneho registra pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (16)V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov. Každé spracovanie osobných údajov vykonávané v rámci tejto smernice musí byť v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES a nariadením (ES) č. 45/2001. (17)Táto smernica rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. (18)Keďže cieľ tejto smernice, konkrétne zlepšiť fungovanie vnútorného trhu odrádzaním od využívania cezhraničných opatrení agresívneho daňového plánovania, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov konajúcich jednotlivo a nekoordinovane, ale možno ich dosiahnuť ľahšie na úrovni Únie z toho dôvodu, že smernica sa zameriava na schémy, ktoré sa vytvárajú s cieľom potenciálne využiť nedostatky trhu, ktoré majú svoj pôvod v spolupôsobení nesúrodých vnútroštátnych daňových predpisov, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality uvedenou v danom článku táto smernica neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného cieľa, s osobitným zreteľom na to, že sa obmedzuje na opatrenia s cezhraničným rozmerom týkajúce sa viac ako jedného členského štátu alebo členského štátu a tretej krajiny. (19)Smernica 2011/16/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Smernica 2011/16/EÚ sa mení takto: (1)Článok 3 sa mení takto: a)Bod 9 sa mení takto: i)písmeno a) sa nahrádza takto: „a)na účely článku 8 ods. 1 a článkov 8a, 8aa a 8aaa systematické oznamovanie vopred určených informácií inému členskému štátu, a to bez predchádzajúcej žiadosti a vo vopred stanovených pravidelných intervaloch. Na účely článku 8 ods. 1 sa odkaz na dostupné informácie týka informácií, ktoré sa nachádzajú v daňových spisoch členského štátu oznamujúceho informácie, ktoré možno získať v súlade s postupmi získavania a spracúvania informácií v uvedenom členskom štáte;“

ii)písmeno c) sa nahrádza takto: „c)na účely iných ustanovení tejto smernice než článku 8 ods. 1 a ods. 3a a článkov 8a, 8aa a 8aaa systematické oznamovanie vopred určených informácií podľa písmen a) a b) tohto bodu.“ b)Dopĺňajú sa tieto body: „18.„cezhraničné opatrenie“ je opatrenie alebo séria opatrení buď vo viac než jednom členskom štáte alebo v členskom štáte a tretej krajine, keď je splnená aspoň jedna z týchto podmienok: a)nie všetky strany opatrenia alebo série opatrení sú rezidentmi na daňové účely v tej istej jurisdikcii; b)jedna strana opatrenia alebo série opatrení alebo viaceré zo strán opatrenia alebo série opatrení sú rezidentmi na daňové účely súčasne vo viac než jednej jurisdikcii; c)jedna strana opatrenia alebo série opatrení alebo viaceré zo strán opatrenia alebo série opatrení vykonávajú podnikateľskú činnosť v inej jurisdikcii prostredníctvom stálej prevádzkarne nachádzajúcej sa v uvedenej jurisdikcii a dané opatrenie alebo séria opatrení predstavuje časť podnikateľskej činnosti alebo celú podnikateľskú činnosť uvedenej stálej prevádzkarne; d)jedna strana opatrenia alebo série opatrení alebo viaceré zo strán opatrenia alebo série opatrení vykonávajú podnikateľskú činnosť v inej jurisdikcii prostredníctvom stálej prevádzkarne, ktorá sa nenachádza v uvedenej jurisdikcii, a dané opatrenie alebo séria opatrení predstavuje časť podnikateľskej činnosti alebo celú podnikateľskú činnosť uvedenej stálej prevádzkarne; e)takéto opatrenie alebo séria opatrení má vplyv daňového charakteru aspoň v dvoch jurisdikciách; 19.„cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu“ je každé cezhraničné opatrenie alebo séria opatrení, ktoré vykazuje aspoň jeden z charakteristických znakov uvedených v prílohe IV; 20.„charakteristický znak“ je typická vlastnosť alebo aspekt opatrenia alebo série opatrení, ktorých zoznam sa uvádza v prílohe IV; 21.„sprostredkovatelia“ sú všetky osoby, ktoré nesú voči daňovníkovi zodpovednosť za navrhovanie, uvádzanie na trh, organizovanie alebo riadenie vykonávania daňových aspektov cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo série takýchto opatrení v priebehu poskytovania služieb súvisiacich so zdaňovaním. „Sprostredkovatelia“ sú takisto všetky také osoby, ktoré sa podujmú poskytnúť priamo alebo prostredníctvom iných prepojených osôb materiálnu pomoc, pomoc alebo poradenstvo, pokiaľ ide o navrhovanie, uvádzanie na trh, organizovanie alebo riadenie daňových aspektov cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu. Aby bola osoba sprostredkovateľom, musí spĺňať aspoň jednu z týchto dodatočných podmienok: a)je zriadená podľa právnych predpisov členského štátu a/alebo sa riadi právnymi predpismi členského štátu; b)je rezidentom na daňové účely v niektorom členskom štáte; c)je zaregistrovaná v profesijnom združení pre právne, daňové alebo poradenské služby aspoň v jednom členskom štáte; d)je usadená aspoň v jednom členskom štáte, odkiaľ vykonáva svoje povolanie alebo poskytuje právne, daňové alebo poradenské služby; 22.„daňovník“ je každá osoba, ktorá využíva cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo sériu takýchto opatrení s cieľom prípadne optimalizovať svoju daňovú situáciu; 23.„pridružený podnik“ je daňovník, ktorý je prepojený s iným daňovníkom aspoň jedným z týchto spôsobov:

a)daňovník má účasť na riadení iného daňovníka tak, že je v postavení uplatňovať nad tým druhým daňovníkom značný vplyv; b)daňovník má účasť na kontrole iného daňovníka prostredníctvom účasti, ktorá predstavuje viac ako 20 % hlasovacích práv; c)daňovník má účasť na kapitále iného daňovníka prostredníctvom vlastníckeho práva, ktoré predstavuje priamo alebo nepriamo viac ako 20 % kapitálu. Ak majú tí istí daňovníci účasť na riadení, kontrole alebo kapitále viac ako jedného daňovníka, všetci dotknutí daňovníci sa považujú za pridružené podniky. Pri nepriamej účasti sa plnenie požiadaviek podľa písmen b) a c) určuje vynásobením podielov účasti v dcérskych spoločnostiach nižších úrovní. Daňovník s viac ako 50 % hlasovacích práv sa považuje za držiteľa 100 % hlasovacích práv. Fyzická osoba, jeho manželka/jej manžel a jeho/jej priami predkovia alebo potomkovia sa považujú za jedného daňovníka. (2)V kapitole II oddiele II sa dopĺňa tento článok: „Článok 8aaa Rozsah a podmienky povinnej automatickej výmeny informácií o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu 1.Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom uložiť sprostredkovateľom povinnosť podať príslušným daňovým orgánom informácie o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu alebo sérii takýchto opatrení do piatich pracovných dní počnúc dňom nasledujúcim po dni, keď dá sprostredkovateľ cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo sériu takýchto opatrení k dispozícii jednému alebo viacerým daňovníkom na vykonanie, a to v nadväznosti na to, ako sa s daným daňovníkom alebo danými daňovníkmi skontaktoval, alebo keď bol prvý krok série opatrení už vykonaný. 2.Každý členský štát prijme potrebné opatrenia, na základe ktorých budú mať sprostredkovatelia právo nepodať informácie o cezhraničnom opatrení podliehajúcom oznamovaniu alebo sérii takýchto opatrení, pokiaľ majú podľa vnútroštátnych právnych predpisov daného členského štátu povinnosť zachovávať mlčanlivosť. Za takýchto okolností bude za povinnosť podať informácie o takomto opatrení alebo sérii opatrení zodpovedný daňovník a sprostredkovatelia z dôvodu svojej povinnosti zachovávať mlčanlivosť daňovníkov upovedomia o tejto zodpovednosti. Sprostredkovatelia môžu byť oslobodení od povinnosti podľa prvého pododseku do tej miery, v akej pôsobia v medziach príslušných vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými je vymedzené ich povolanie. Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, že v prípade neexistencie sprostredkovateľa v zmysle článku 3 bodu 21 má povinnosť podať informácie o cezhraničnom opatrení podliehajúcom oznamovaniu alebo sérii takýchto opatrení daňovník. Daňovník má povinnosť podať informácie do piatich pracovných dní počnúc dňom nasledujúcim po dni, keď sa vykonalo cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo séria takýchto opatrení alebo prvý krok série takýchto opatrení. 3.Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby informácie v súlade s odsekom 1 podal v prípade, že do cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo série takýchto opatrení je zapojený viac ako jeden sprostredkovateľ, len ten sprostredkovateľ, ktorý nesie voči daňovníkom zodpovednosť za navrhnutie a vykonanie opatrenia alebo série opatrení. Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, že keď za povinnosť podať informácie o cezhraničnom opatrení podliehajúcom oznamovaniu alebo sérii takýchto opatrení zodpovedá daňovník, pričom jedno takéto opatrenie alebo jednu sériu takýchto opatrení využívajú viacerí daňovníci, ktorí sú pridruženými podnikmi, informácie v súlade s odsekom 1 podáva len ten daňovník, ktorý bol zodpovedný za dohodnutie opatrenia alebo série opatrení so sprostredkovateľom. 4.Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom uložiť sprostredkovateľom a daňovníkom povinnosť podať informácie o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu, ktoré boli vykonané v období od [dátum politickej dohody] do 31. decembra 2018. Sprostredkovatelia, resp. daňovníci podajú informácie o uvedených cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu do 31. marca 2019. 5.Príslušný orgán členského štátu, ktorému boli informácie podané v súlade s odsekom 1 tohto článku, oznámi prostriedkami automatickej výmeny informácie uvedené v odseku 6 tohto článku príslušným orgánom všetkých ostatných členských štátov v súlade s praktickými opatreniami prijatými podľa článku 21 ods. 1. 6.Informácie, ktoré má členský štát oznamovať podľa odseku 5, zahŕňajú: a)identifikačné údaje sprostredkovateľov a daňovníkov vrátane ich mena/názvu, daňovej rezidencie, daňového identifikačného čísla (DIČ) a prípadne osôb, ktoré sú pridruženými podnikmi sprostredkovateľa alebo daňovníka;

b)podrobné údaje o charakteristických znakoch uvedených v prílohe IV, na základe ktorých podlieha cezhraničné opatrenie alebo séria takýchto opatrení oznamovaniu; c)zhrnutie obsahu cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo série takýchto opatrení vrátane odkazu na prípadný názov, pod akým sú obvykle známe, a všeobecný opis príslušných podnikateľských činností alebo opatrení bez toho, aby to viedlo k zverejneniu obchodného, priemyselného alebo profesijného tajomstva alebo obchodného postupu alebo informácií, ktorých zverejnenie by odporovalo verejnému poriadku; d)dátum, ku ktorému má začať alebo začalo vykonávanie cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo prvého kroku série takýchto opatrení; e)údaje o vnútroštátnych daňových ustanoveniach, ktorých uplatňovaním prípadne vzniká daňové zvýhodnenie; f)hodnotu transakcie alebo série transakcií, ktoré sú súčasťou cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo série takýchto opatrení; g)identifikáciu ostatných členských štátov, ktoré sú do cezhraničného opatrenia podliehajúceho oznamovaniu alebo série takýchto opatrení zapojené alebo ktorých sa cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo séria takýchto opatrení pravdepodobne týka; h)identifikáciu akejkoľvek prípadnej osoby v ostatných členských štátoch, ktorej sa cezhraničné opatrenie podliehajúce oznamovaniu alebo séria takýchto opatrení pravdepodobne týka, pričom sa uvedie, s ktorými členskými štátmi sú dotknutí sprostredkovatelia alebo daňovníci spojení; 7.Na uľahčenie výmeny informácií uvedených v odseku 5 tohto článku Komisia prijme praktické opatrenia potrebné na vykonávanie tohto článku vrátane opatrení na štandardizáciu oznamovania informácií uvedených v odseku 6 tohto článku, ako súčasť postupu na vypracovanie štandardného formulára stanoveného v článku 20 ods. 5. 8.Komisia nemá prístup k informáciám uvedeným v odseku 6 písm. a), c) a h). 9.Automatická výmena informácií sa uskutoční do jedného mesiaca od konca štvrťroka, v ktorom boli informácie podané. Prvé informácie sa oznámia do konca prvého štvrťroka roku 2019.“ (3)V článku 20 sa odsek 5 nahrádza takto: „5.Komisia prijme štandardné formuláre vrátane jazykového režimu v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 v týchto prípadoch: a)na automatickú výmenu informácií o cezhraničných záväzných stanoviskách a záväzných stanoviskách k stanoveniu metódy ocenenia podľa článku 8a pred 1. januárom 2017; b)na automatickú výmenu informácií o cezhraničných opatreniach podliehajúcich oznamovaniu podľa článku 8aaa pred 1. januárom 2019. Uvedené štandardné formuláre neobsahujú iné prvky, ako prvky na výmenu informácií uvedené v článku 8a ods. 6 a článku 8aaa ods. 6, a iné súvisiace kolónky prepojené s týmito prvkami, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov článku 8a, resp. článku 8aaa. Jazykový režim uvedený v prvom pododseku nebráni členským štátom v oznamovaní informácií uvedených v článkoch 8a a 8aaa v ktoromkoľvek úradnom jazyku Únie. Uvedený jazykový režim však môže stanovovať, aby sa kľúčové prvky takýchto informácií zasielali aj v inom úradnom jazyku Únie.“ (4)V článku 21 sa odsek 5 nahrádza takto: „5.Komisia do 31. decembra 2017 zriadi bezpečný centrálny register členských štátov pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní, kde sa zaznamenávajú informácie, ktoré sa majú oznamovať v rámci článku 8a ods. 1 a 2, s cieľom vykonávať automatickú výmenu stanovenú v uvedených odsekoch, a poskytne mu technickú a logistickú podporu.

Komisia do 31. decembra 2018 zriadi bezpečný centrálny register členských štátov pre administratívnu spoluprácu v oblasti daní, kde sa zaznamenávajú informácie, ktoré sa majú oznamovať v rámci článku 8aaa ods. 5, 6 a 7, s cieľom vykonávať automatickú výmenu stanovenú v uvedených odsekoch, a poskytne mu technickú a logistickú podporu. Príslušné orgány všetkých členských štátov majú prístup k informáciám zaznamenaným v uvedenom registri. Komisia má takisto prístup k informáciám zaznamenaným v uvedenom registri, avšak v rámci obmedzení stanovených v článku 8a ods. 8 a článku 8aaa ods. 8. Komisia prijme potrebné praktické opatrenia v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2. Kým nebude uvedený bezpečný centrálny register prevádzkyschopný, automatická výmena stanovená s článku 8a ods. 1 a 2 a článku 8aaa ods. 5, 6 a 7 sa uskutočňuje v súlade s odsekom 1 tohto článku a uplatniteľnými praktickými opatreniami.“ (5)V článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto: „3. Členské štáty oznamujú Komisii každoročné posúdenie účinnosti automatickej výmeny informácií podľa článkov 8, 8a, 8aa a 8aaa, ako aj dosiahnuté praktické výsledky. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov formu a podmienky oznamovania uvedeného každoročného posúdenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2.“ (6)V kapitole V sa dopĺňa tento článok: „Článok 23aa Zmeny prílohy IV Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 26a delegované akty na zmenu prílohy IV s cieľom zaradiť do zoznamu charakteristických znakov opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania alebo série takýchto opatrení v reakcii na aktualizované informácie o uvedených opatreniach alebo sérii opatrení odvodené z povinného zverejňovania takýchto opatrení.“ (7)Článok 25a sa nahrádza takto: „Článok 25a Sankcie Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice a v súvislosti s článkami 8aa a 8aaa a prijmú všetky potrebné opatrenia na to, aby zabezpečili ich vykonávanie. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.“ (8)V kapitole VII sa dopĺňajú tieto články: „Článok 26a Vykonávanie delegovania právomoci

1.Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku. 2.Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 23aa sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 3.Delegovanie právomoci uvedené v článku 23aa môže Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4.Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí Rade. 5.Delegovaný akt prijatý podľa článku 23aa nadobudne účinnosť, len ak Rada voči nemu nevzniesla námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Rada informovala Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 26aa Informovanie Európskeho parlamentu Európsky parlament je informovaný o prijatí delegovaných aktov Komisiou, o akýchkoľvek námietkach vznesených proti uvedeným aktom a o odvolaní delegovania právomocí Radou.“ (9)Dopĺňa sa príloha IV, ktorej text sa uvádza v prílohe k tejto smernici. Článok 2 1.Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. decembra 2018 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. Tieto ustanovenia uplatňujú od 1. januára 2019. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2.Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 4 Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli Za Radu predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní v súvislosti s cezhraničnými opatreniami podliehajúcimi oznamovaniu 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 14 14.03 1.3.Druh návrhu/iniciatívy ☒ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu ◻ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Medzi prioritami pracovného programu Komisie na rok 2017 sa uvádza „spravodlivejšie zdaňovanie spoločností“. Jednou zo zložiek v rozsahu pôsobnosti tejto témy je „implementácia medzinárodnej dohody týkajúcej sa narúšania základu dane a presunu ziskov (BEPS) do právnych predpisov EÚ (legislatívna/nelegislatívna iniciatíva vrátane posúdenia vplyvu)“. Súčasný návrh na povinné zverejňovanie informácií o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania sa vo veľkej miere opiera o zistenia a údaje opatrenia 12 akčného plánu OECD na zabránenie narúšaniu základu dane a presunu ziskov týkajúceho sa povinného zverejňovania.

1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ Cieľom navrhovaného právneho predpisu je zvýšiť transparentnosť a zlepšiť prístup k informáciám v ranej fáze, keďže by to malo orgánom umožniť zrýchliť a spresniť ich posúdenie rizika a prijímať včasné a informované rozhodnutia o tom, ako chrániť svoje daňové príjmy. Konkrétne, ak by daňové orgány dostávali informácie o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania pred tým, ako sa vykonajú, mali by byť schopné identifikovať tieto opatrenia a prijatím primeraných opatrení na ich zastavenie reagovať na daňové riziká, ktoré tieto opatrenia predstavujú. Na tieto účely by bolo ideálne získať informácie vopred, t. j. pred tým, ako sa opatrenie začne vykonávať a/alebo využívať. Orgánom by to umožnilo včas posúdiť riziko, ktoré tieto opatrenia predstavujú, a v prípade potreby reagovať tak, aby sa odstránili medzery a zabránilo strate daňových príjmov. Konečným cieľom je vytvoriť mechanizmus s odrádzajúcim účinkom, teda mechanizmus, ktorý bude sprostredkovateľov odrádzať od navrhovania takýchto opatrení a ich uvádzania na trh. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB ABB 3 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Po prvé automatická výmena informácií medzi členskými štátmi o zverejňovaných informáciách o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania bude znamenať, že všetky členské štáty budú môcť riadne posúdiť, či ich určité opatrenie alebo séria opatrení (aj neúmyselne) ovplyvňuje, a rozhodnúť sa, či budú zodpovedajúcim spôsobom reagovať. Po druhé existencia väčšej transparentnosti v oblasti potenciálne agresívnych opatrení by mala vytvárať silnejšie stimuly, pokiaľ ide o zabezpečenie spravodlivejšej daňovej súťaže. Povinné zverejňovanie a automatická výmena informácií o opatreniach potenciálne agresívneho daňového plánovania by navyše mali sprostredkovateľov a daňovníkov odrádzať od propagovania agresívneho daňového plánovania, resp. od zapájania sa doňho, keďže teraz budú mať informácie na odhalenie takýchto daňových praktík, a tým aj možnosť na ne reagovať, daňové orgány viac ako jedného členského štátu. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Návrh sa bude riadiť požiadavkami smernice 2011/16/EÚ, ktorá sa ním mení, pokiaľ ide o: i) štatistiky o výmene informácií, ktoré členské štáty každoročne poskytujú, a ii) správu, ktorú Komisia predkladá na základe týchto štatistík, týkajúcu sa aj účinnosti automatickej výmeny informácií. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Smernica 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci sa zmení tak, aby sa povinnosť oznamovať cezhraničné opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania svojim daňovým orgánom uložila v prvom rade sprostredkovateľom a ako náhradné riešenie daňovníkom. Tieto orgány si následne budú vymieňať tieto informácie s inými členskými štátmi prostredníctvom systému povinnej a automatickej výmeny informácií. Od orgánov sa bude v tejto súvislosti vyžadovať, aby zverejnené informácie poskytli do centrálneho registra, do ktorého budú mať úplný prístup všetky členské štáty. S cieľom zabezpečiť, aby bola Komisia dostatočne informovaná, aby mohla monitorovať fungovanie smernice, dostane do tohto registra obmedzený prístup. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Zapojenie EÚ do zverejňovania informácií bude predstavovať pridanú hodnotu v porovnaní s iniciatívami jednotlivých členských štátov v tejto oblasti. Dôvodom je, že zverejňovanie cezhraničných opatrení potenciálne agresívneho daňového plánovania, najmä ak ho sprevádza výmena informácií, umožní daňovým správam získať prehľad o vplyve cezhraničných transakcií na celkový základ dane. EÚ má preto lepšie predpoklady na zabezpečenie efektívnosti a úplnosti systému na výmenu informácií ako ktorýkoľvek členský štát konajúci jednotlivo. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Systémy povinného zverejňovania schém potenciálne agresívneho daňového plánovania fungujú v Írsku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve. Z údajov, ktoré zverejnilo Spojené kráľovstvo, vyplýva, že vláda každoročne používa informácie, ktoré získala, na zavedenie celého radu opatrení proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Od roku 2004 sa prijalo spolu 49 opatrení, vďaka ktorým sa zabránilo príležitostiam na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v sume viac než 12 mld. libier šterlingov. Daňová a colná správa Spojeného kráľovstva (Her Majesty's Revenue and Customs) skonštatovala, že existujú dôležité neoverené dôkazy, že systém DOTAS zmenil finančnú stránku vyhýbania sa daňovým povinnostiam.

1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Keďže tento návrh je určený na zmenu smernice 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci, postupy, opatrenia a IT nástroje, ktoré sa v rámci uvedenej smernice zaviedli alebo sa vyvíjajú, budú k dispozícii, aby sa použili na účely tohto návrhu. 1.6.Trvanie a finančný vplyv ◻ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –◻ Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR. –◻ Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR. ☒ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od roku 2017 do roku 2021, –a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. Plánovaný spôsob hospodárenia ☒ Priame hospodárenie na úrovni Komisie –☒ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie –◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ◻ Nepriame hospodárenie so zverením úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili, –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte), –◻Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond, –◻ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách, –◻ verejnoprávne subjekty,

–◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: Tento návrh vychádza z existujúceho rámca a systémov na automatickú výmenu informácií o cezhraničných daňových stanoviskách, ktoré boli vypracované podľa článku 21 smernice 2011/16/EÚ v rámci jej predchádzajúcej zmeny. Komisia v spojení s členskými štátmi vypracuje prostredníctvom vykonávacích opatrení štandardné formuláre a formáty na výmenu informácií. Pokiaľ ide o sieť CCN, ktorá umožní výmenu informácií medzi členskými štátmi, Komisia zodpovedá za vývoj takejto siete, zatiaľ čo členské štáty sa podujmú na vytvorenie vhodnej vnútroštátnej infraštruktúry, ktorá umožní výmenu informácií prostredníctvom siete CCN. 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Členské štáty sa zaväzujú: – oznamovať Komisii každoročné posúdenie účinnosti automatickej výmeny informácií podľa článkov 8, 8a, 8aa (a navrhovaného článku 8aaa), ako aj dosiahnuté praktické výsledky; – poskytnúť zoznam štatistických údajov, ktoré Komisia určila v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 (vykonávacie opatrenia) na účely hodnotenia tejto smernice. V článku 27 smernice o administratívnej spolupráci sa Komisia zaviazala predkladať správu o uplatňovaní smernice o administratívnej spolupráci každých päť rokov po 1. januári 2013. Výsledky tohto návrhu (ktorým sa mení smernica o administratívnej spolupráci) sa zahrnú do správy Európskemu parlamentu a Rade, ktorá sa vydá do 1. januára 2023. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká. Zistili sa tieto možné riziká: – keďže štruktúra a aspekty schém daňového plánovania sa neustále vyvíjajú, čo môže vyústiť do situácie, že niektoré z charakteristických znakov v nasledujúcich rokoch zastarajú, Komisia sa smernicou splnomocňuje aktualizovať zoznam charakteristických znakov tak, aby zahŕňal cezhraničné opatrenia potenciálne agresívneho daňového plánovania na základe aktuálnych informácií odvodených z povinného zverejňovania takýchto opatrení. Komisia prijme na tieto účely delegované akty v súlade s článkom 26a a zmení prílohu. – členské štáty sa zaväzujú predložiť Komisii štatistické údaje, ktoré budú následne slúžiť ako podklady na hodnotenie smernice. Komisia sa zaväzuje predložiť každých päť rokov správu na základe týchto údajov.

– Konkrétne v prípade automatickej výmeny informácií sa členské štáty zaväzujú každoročne Komisii oznámiť posúdenie účinnosti takejto výmeny. 2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly. Aby mohla Komisia monitorovať riadne uplatňovanie smernice, bude mať obmedzený prístup do centrálneho registra, do ktorého budú členské štáty poskytovať informácie o cezhraničných schémach potenciálne agresívneho daňového plánovania. Program Fiscalis bude podporovať systém vnútornej kontroly v súlade s nariadením (EÚ) č. 1286/2013 z 11. decembra 2013 a poskytne finančné prostriedky na: – jednotné akcie (napr. v podobe projektových skupín), – vybudovanie európskych informačných systémov. Hlavné prvky kontrolnej stratégie sú: Verejné zákazky Kontrolné postupy pre verejné zákazky vymedzené v nariadení o rozpočtových pravidlách: akákoľvek verejná zákazka sa zadá po stanovenom postupe overenia platieb útvarmi Komisie, v rámci ktorého sa zohľadnia zmluvné záväzky a riadne finančné a všeobecné hospodárenie. Vo všetkých zákazkách uzavretých medzi Komisiou a príjemcami sa stanovujú opatrenia proti podvodom (kontroly, správy atď.). Vypracuje sa podrobný referenčný rámec, ktorý tvorí základ každej konkrétnej zákazky. Proces schvaľovania sa striktne riadi metodikou TAXUD TEMPO: dodávky alebo plnenie sa prehodnocujú, v prípade potreby upravujú a nakoniec sa výslovne prijmú (alebo zamietnu). Žiadnu faktúru nemožno uhradiť bez „potvrdenia o schválení“. Technické overovanie verejnej zákazky GR TAXUD vykonáva kontroly dodávok a plnenia a vykonáva dohľad nad prevádzkovými činnosťami a službami, ktoré dodávatelia vykonávajú/poskytujú. Zároveň pravidelne vykonáva audity kvality a bezpečnosti dodávateľov. Auditmi kvality sa overuje súlad konkrétnych procesov dodávateľov s pravidlami a postupmi stanovenými v ich plánoch kvality. Bezpečnostné audity sú zamerané na osobitné procesy, postupy a štruktúry. Okrem uvedených kontrol vykonáva GR TAXUD tradičné finančné kontroly: Kontrola záväzkov ex ante: Všetky záväzky GR TAXUD kontroluje vedúci oddelenia ľudských zdrojov a financií. Kontrole ex ante je teda podrobených 100 % viazaných súm. Tento postup poskytuje veľkú záruku zákonnosti a regulárnosti transakcií. Kontrola platieb ex ante: Kontrole ex ante je podrobených 100 % platieb. Okrem toho sa každý týždeň náhodne vyberie aspoň jedna platba (zo všetkých kategórií výdavkov) na dodatočnú kontrolu ex ante, ktorú vykonáva vedúci oddelenia ľudských zdrojov a financií. Neexistuje žiadny cieľ týkajúci sa pokrytia, keďže účel tejto kontroly spočíva v „náhodnej“ kontrole platieb s cieľom overiť, či boli všetky platby pripravené v súlade s požiadavkami. Zvyšné platby sa každodenne spracúvajú podľa platných pravidiel. Vyhlásenia povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním Všetci povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním podpisujú vyhlásenia, ktoré sa prikladajú k výročnej správe o činnosti za príslušný rok. Tieto vyhlásenia sa vzťahujú na operácie v rámci programu. Povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním vyhlasujú, že operácie súvisiace s plnením rozpočtu boli vykonané v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, že zavedené systémy riadenia a kontroly poskytli dostatočnú záruku zákonnosti a regulárnosti transakcií, že riziká súvisiace s týmito operáciami boli náležite zistené, oznámené a že boli vykonané zmierňujúce opatrenia. 2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby.

Zavedené kontroly poskytujú GR TAXUD dostatočnú záruku kvality a riadnosti výdavkov a znižujú riziko nedodržiavania predpisov. Uvedené opatrenia stratégie kontroly znižujú potenciálne riziká pod cieľovú úroveň 2 % a dotýkajú sa všetkých príjemcov. Akékoľvek dodatočné opatrenia na ďalšie zníženie rizika by viedli k neprimerane vysokým nákladom, a preto sa s nimi nepočíta. Celkové náklady spojené s vykonávaním uvedenej stratégie kontroly v súvislosti so všetkými výdavkami v rámci programu Fiscalis 2020 sú obmedzené na 1,6 % celkových vykonaných platieb. Očakáva sa, že tento podiel zostane rovnaký aj v rámci tejto iniciatívy. Vďaka stratégii kontroly programu sa riziko nedodržiavania predpisov obmedzuje takmer na nulu, pričom táto stratégia zostáva primeraná inherentným rizikám. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanými podľa tohto nariadenia došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov ·Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca: Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky 14.03.01 DRP/NRP krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť Zlepšenie riadneho fungovania daňových systémov DRP Počet Počet Počet Počet ·Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………………………………] DRP/NRP krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách [XX YY YY YY] ÁNO/ NIE ÁNO/ NIE ÁNO/ NIE ÁNO/NIE 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky [Tento oddiel sa vyplní použitím tabuľky s rozpočtovými údajmi administratívnej povahy (druhý dokument v prílohe k tomuto finančnému výkazu) a na účely konzultácie medzi útvarmi sa vloží do aplikácie CISNET.] 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca 1A Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť

GR: TAXUD Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Rok

N + 4 Rok

N + 5 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Číslo rozpočtového riadka 14.03.01 Záväzky (1) 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby (2) 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Číslo rozpočtového riadka Záväzky (1a) Platby (2a) Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov Číslo rozpočtového riadka (3) Rozpočtové prostriedky

pre GR TAXUD SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby = 2 + 2a + 3 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480









• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby (5) 0,000 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 1A

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby = 5 + 6 0,000 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby (5) 0,000 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 4

viacročného finančného rámca SPOLU

(referenčná suma) Záväzky = 4 + 6 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 Platby = 5 + 6 0,000 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480







Okruh viacročného finančného

rámca 5 „Administratívne výdavky spolu“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Rok

N + 4 SPOLU GR: TAXUD • Ľudské zdroje 0,069 0,069 0,028 0,014 0,014 0,194 • Ostatné administratívne výdavky 0,004 0,004 0,002 0,001 0,001 0,012 GR TAXUD SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,073 0,073 0,030 0,015 0,015 0,206 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,073 0,073 0,030 0,015 0,015 0,206 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Rok

N + 4 Rok

N + 5 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,133 0,333 0,090 0,065 0,065 0,686 Platby 0,073 0,133 0,290 0,075 0,065 0,050 0,686 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Rok N + 4 SPOLU VÝSTUPY Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu OSOBITNÝ CIEĽ č. 1… Špecifikácie 0,060 0,060 0,120 Rozvoj 0,140 0,140 Údržba 0,020 0,010 0,010 0,040 Podpora 0,020 0,020 0,020 0,020 0,080 Odborná príprava – Riadenie IT služieb (infraštruktúra, web-hosting, licencie atď.) 0,040 0,020 0,020 0,020 0,100 Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 OSOBITNÝ CIEĽ č. 2… ‒ Výstup Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet NÁKLADY SPOLU 0,060 0,260 0,060 0,050 0,050 0,480 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

3.2.3.1.Zhrnutie –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Rok

N + 4 OKRUH 5 OKRUH 5

viacročného finančného rámca SPOLU Ľudské zdroje 0,069 0,069 0,028 0,014 0,014 0,194 Ostatné administratívne výdavky 0,004 0,004 0,002 0,001 0,001 0,012 Medzisúčet OKRUHU 5

viacročného finančného rámca 0,073 0,073 0,030 0,015 0,015 0,206 Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné administratívne

výdavky Medzisúčet

mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU 0,073 0,073 0,030 0,015 0,015 0,206 Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –☒ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

N Rok

N + 1 Rok N + 2 Rok N + 3 Rok N + 4 • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 0,5 0,5 0,2 0,1 0,1 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) •Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov) XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) XX 01 04 yy ‒ ústredie – delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 0,5 0,5 0,2 0,1 0,1 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

Úradníci a dočasní zamestnanci Príprava stretnutí a korešpondencia s členskými štátmi; práca s formulármi, formátmi IT a centrálnym registrom; zadávanie zákaziek na vykonanie prác na systéme IT externým zmluvným dodávateľom. Externí zamestnanci neuvádza sa 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom –☒ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5.Príspevky od tretích strán –Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. –Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Spolu Uveďte spolufinancujúci subjekt Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU



3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy –☒ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. –◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: –◻ vplyv na vlastné zdroje –◻ vplyv na rôzne príjmy