Osobitná správa Podpora akčných tímov 
pre zamestnanosť mladých 
ľudí Komisiou: 
presmerovanie 
financovania z ESF 
dosiahnuté, ale zameranie 
na výsledky nedostatočné SK 2015  Č. 17
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-3548-0 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/04375 QJ-AB-15-021-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3530-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/24842 QJ-AB-15-021-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-3566-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/934968 QJ-AB-15-021-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Podpora akčných tímov  
pre zamestnanosť mladých  
ľudí Komisiou:  
presmerovanie  
financovania z ESF  
dosiahnuté, ale zameranie  
na výsledky nedostatočné
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 17
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét ­
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora II, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Henri Grethen a ktorá sa 
špecializuje na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedla členka Dvora audítorov Iliana 
Ivanova, pomáhal jej vedúci jej kabinetu Tony Murphy, Mihail Stefanov, atašé kabinetu, a Peter Borsos, asistent; Emmanuel 
Rauch, vedúci oddelenia; Valeria Rota, vedúca tímu; Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva a Anna Fiteni, audítori.
Zľava doprava:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P . Borsos.

03
 Obsah
Bod
 Glosár
I – VI Zhrnutie
1 – 18 Úvod
1 – 4 Snahy EÚ o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí
5 – 7 Úloha EÚ v politike zamestnanosti mladých ľudí
8 – 9 Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí
10 – 15 Európsky sociálny fond: situácia pred opatreniami na presmerovanie v rokoch 2012/2013
16 – 18 Výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí (ATZM), ako uvádza Komisia
19 – 22 Rozsah auditu a audítorský prístup
23 – 77 Poznámky
23 – 44 Posúdenie efektívnosti podpornej úlohy Komisie
25 – 37 Informácie o výkone a finančnej situácii ESF obmedzili účinnosť poradnej úlohy Komisie pre akčné tímy pre 
zamestnanosť mladých ľudí
38 – 44 Výsledkom prípravných činností Komisie boli všeobecné prehľady o jednotlivých krajinách
45 – 67 Výstupy iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí
46 – 50 Stretnutia akčných tímov predložili návrhy na zmenu plánovania a prerozdelenie ESF
51 – 57 ATZM viedli k zmene plánovania a/alebo prerozdeleniu ESF, avšak je veľmi zložité poskytnúť informáciu 
o celkovej sume
58 – 61 Posúdenie Komisie týkajúce sa zmien operačného programu ESF, ktoré navrhli členské štáty, sa zameralo 
najmä na aspekty rozpočtu
62 – 67 Akčné plány pre mladých sú pripravené na rôznych úrovniach podrobnosti a s obmedzenými odkazmi na 
akčné tímy v rámci národných programov reforiem
04 Obsah
68 – 77 Komisia monitoruje a podáva správy o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí
69 – 72 Ďalší postup Komisie nadväzujúci na výsledky iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí sa 
realizoval na základe dohôd o monitorovaní ESF
73 – 77 Nedostatky Komisie pri podávaní správ o výsledkoch iniciatívy Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí
78 – 86 Závery a odporúčania
 Odpovede Komisie
05
 Glosár
Európska stratégia zamestnanosti : Zmluva o Európskej únii zaviedla európsku stratégiu zamestnanosti v roku 
1992 a odvtedy je základným kameňom politiky EÚ v oblasti zamestnanosti. Jej hlavným cieľom je zvyšovanie počtu 
a kvality pracovných miest v EÚ. Teraz je súčasťou stratégie Európa 2020 a vykonáva sa prostredníctvom európskeho 
semestra.
Európsky semester : Európsky semester je prvou fázou ročného cyklu koordinácie a monitorovania hospodárskej 
politiky EÚ. V rámci každého európskeho semestra Komisia analyzuje reformu fiškálnej a štrukturálnej politiky 
každého členského štátu, predkladá odporúčania a kontroluje ich plnenie. V druhej fáze ročného cyklu, známej ako 
národný semester, členské štáty vykonávajú politiky, ktoré prijali.
Európsky sociálny fond : Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF) je posilniť hospodársku a sociálnu 
súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom zlepšovania možností zamestnania a pracovných príležitostí (najmä 
prostredníctvom činností spojených s odbornou prípravou), podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovania 
počtu a kvality pracovných miest.
Intervenčné opatrenie : Akákoľvek činnosť alebo operácia, ktorú vykonali verejné orgány alebo iné organizácie, 
bez ohľadu na jej povahu (politika, program, opatrenie alebo projekt). Prostriedky použité na intervenčné opatrenia 
sú granty, úvery, dotované úrokové sadzby, záruky, účasť na kapitále a systéme rizikového kapitálu alebo iné formy 
financovania.
Národný program reforiem : Je výročný dokument, ktorý vypracúvajú a predkladajú členské štáty, v ktorom 
predstavujú národné politiky a opatrenia s cieľom podporiť rast a zamestnanosť a dosiahnuť ciele stratégie Európa 
2020. Národný program reforiem sa predkladá súbežne s jeho programom stability/konvergenčným programom, 
v ktorom sú stanovené rozpočtové plány krajiny na najbližšie tri alebo štyri roky.
Operačný program : V operačnom programe (OP) sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov a ako sa 
financovanie (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných zdrojov) použije v priebehu daného 
obdobia (vo všeobecnosti sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia prispieť k dosiahnutiu 
určitého počtu cieľov konkretizovaných na úrovni prioritnej osi OP . OP vypracúva členský štát a Komisia ho musí 
schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. OP sa môžu meniť len v priebehu príslušného obdobia, 
ak s tým súhlasia obidve strany.
Prioritná os : Jedna z priorít stratégie v operačnom programe, ktorá sa skladá zo skupiny navzájom súvisiacich 
operácií s konkrétnymi, merateľnými cieľmi.
Programové obdobie : Viacročný rámec, v rámci ktorého sa plánujú a vynakladajú výdavky zo štrukturálnych 
fondov a Kohézneho fondu.
06 Glosár
Riadiaci orgán : Vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo verejný, alebo súkromný 
subjekt) určený členským štátom, aby riadil daný operačný program. K jeho úlohám patrí výber projektov, ktoré 
sa majú financovať, sledovanie toho, ako sa projekty realizujú, a podávanie správ Komisii o finančných aspektoch 
a dosiahnutých výsledkov.
Stratégia Európa 2020 : Stratégia Európskej únie pre zamestnanosť a rast na obdobie desiatich rokov. Začala sa 
v roku 2010 s cieľom vytvoriť podmienky pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Ukazovateľ : Merateľná náhrada cieľa, ktorá poskytne užitočné informácie potrebné na posúdenie miery plnenia 
cieľa.
Záruka pre mladých ľudí : Záruka pre mladých ľudí, prijatá odporúčaním Rady z 22. apríla 2013 o zriadení záruky 
pre mladých ľudí, by mala zaručovať všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho 
vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania. 
Záruka pre mladých ľudí je kľúčovou štrukturálnou reformou, ktorá zabezpečuje, aby inštitúcie lepšie spolupracovali 
a tak priniesli konkrétne výsledky pre mladých ľudí.
Zdieľané hospodárenie : Spôsob plnenia rozpočtu EÚ, v rámci ktorého Komisia deleguje vykonávanie úloh 
na členské štáty, pričom nesie konečnú zodpovednosť1.
1 Článok 59 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z  25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 
všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
07
 Zhrnutie
I
Nezamestnanosť mladých ľudí nie je nový fenomén, 
keďže väčšina členských štátov čelí štrukturálnym 
problémom pri začleňovaní mladých ľudí na trh práce 
už mnoho rokov a miera nezamestnanosti mladých 
ľudí je vo všeobecnosti vyššia než v ostatných veko ­
vých kategóriách. Finančná a dlhová kríza zhoršila 
dlhodobý problém miery nezamestnanosti mladých 
ľudí v EÚ (vo veku od 15 do 24 rokov). Miera nezamest ­
nanosti vzrástla z viac než 15 % v roku 2008 na bezpre ­
cedentne vysokú úroveň v roku 2013 na viac než 23 % 
a v roku 2014 sa znížila na úroveň mierne prevyšujúcu 
22 %.
II
V decembri 2011 Komisia predstavila iniciatívu Prí ­
ležitosti pre mladých, ktorou zaviedla opatrenia 
na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí. Nadväzuje 
na hlavnú iniciatívu Mládež v pohybe a na skúsenosti 
s aktivitami financovanými z Európskeho sociálneho 
fondu (ESF). Na neformálnom zasadnutí Európskej 
rady 30. januára 2012 ako súčasť iniciatívy Príležitosti 
pre mladých Komisia vyzvala členské štáty, aby vytvo ­
rili a zaviedli komplexné iniciatívy v oblasti zamestna ­
nosti, vzdelávania a zručností mladých a aby vo svojich 
národných programoch reforiem zaviedli akčné plány 
pre mladých.
III
Taktiež navrhla zriadenie akčných tímov pre zamest ­
nanosť mladých (ATZM), ktoré spoja národných 
odborníkov a odborníkov z Komisie. Tieto akčné tímy 
by mali pomôcť ôsmim členským štátom s najvyššou 
mierou nezamestnanosti mladých ľudí2, aby čo naj ­
lepšie využili štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom 
na smerovania nepridelených finančných prostriedkov 
z programového obdobia 2007 – 2013 na projekty, 
ktoré podporovali pracovné príležitosti pre mladých 
ľudí a uľahčili prístup k financovaniu malých podnikov.
2 Írsko, Grécko, Španielsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko 
a Slovensko.
08
 Zhrnutie
IV
Dvor audítorov posudzoval, či sa pri presmerovaní 
(t. j. preprogramovaní a prerozdelení) prostriedkov 
ESF využili návrhy vypracované akčnými tímami v roku 
2012 na tému, ako dosiahnuť rýchlejšie a účinnejšie 
výsledky pre mladých nezamestnaných prostredníc ­
tvom výdavkov ESF. Iniciatíva ATZM zahŕňala takmer 
10 mld. EUR z prostriedkov ESF, ktoré sú stále k dis ­
pozícii na zmenu plánovania v príslušných ôsmich 
členských štátoch.
V
Dospeli sme k záveru, že akčné tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí, ktoré boli vytvorené pre osem členských 
štátov, podali konkrétne návrhy, ako dosiahnuť rýchlej ­
šie a efektívnejšie výsledky pre mladých nezamestna ­
ných len v obmedzenej miere. Účinnosť úlohy Komisie 
ako poradcu pre členské štáty v súvislosti s AKZM bola 
obmedzená úrovňou a kvalitou informácií, ktoré mala 
k dispozícii o tom, ako existujúce ESF alebo vnút ­
roštátne opatrenia pre nezamestnaných mladých ľudí 
fungujú v každodennej praxi. Zatiaľ čo aktivity ATZM 
viedli k zmene plánovania a prerozdeleniu prostried ­
kov ESF (na základe údajov, ktoré poskytla Komisia, 
bola celková suma približne vo výške 1,9 mld. EUR 
do júna 2013), posúdenie Komisie k pozmeňujúcim 
návrhom OP sa zameralo skôr na rozpočtové aspekty 
než na čo najlepšie využitie prostriedkov ESF. Napokon 
sa zistili nedostatky v spôsobe, ako Komisia monitoro ­
vala iniciatívu ATZM a predkladala správy o jej výsled ­
koch do roku 2014.VI
Dvor audítorov odporúča Komisii, aby:
– pre ďalšie iniciatívy tohto druhu náležite zohľad ­
nila možnosti a obmedzenia, ktoré vyplývajú 
z politického a právneho kontextu, svoje znalosti 
a expertízu danej oblasti (na základe vykonávania 
opatrení financovaných EÚ a členskými štátmi) 
a dostupnosť požadovaných administratívnych 
a finančných zdrojov na úrovni EÚ a členských 
štátov,
– na programové obdobie 2014 – 2020:
a) zabezpečila, aby budúce žiadosti členských štátov 
o preprogramovanie boli iniciované tým, že sa 
očakáva dosiahnutie lepších výsledkov, a nie tým, 
že je potrebné riešiť problémy s čerpaním fondov 
EÚ;
b) schvaľovala žiadosti členských štátov o zmeny 
v operačných programoch iba v prípade, ak doda ­
točné výsledky získané prostredníctvom navrho ­
vaných rozpočtových prevodov možno v primera ­
nej miere dosiahnuť;
c) žiadala od členských štátov, aby predkladali 
dostatočne podrobné správy o mimoriadnych 
prevodoch v rámci operačných programov a tiež 
o zmenách v rámci priorít vo svojich výročných 
správach o vykonávaní a aby prezentovali dosiah ­
nuté výsledky;
d) aktívne sa zapojila do monitorovacích výborov OP 
a povzbudzovala členské štáty, aby prijali príslušné 
opatrenia, ak je z posúdení výročných správ o vy ­
konávaní zrejmé, že ciele nebudú splnené,
– zabezpečila, aby sa v prípadoch použitia informá ­
cií, ktoré poskytli členské štáty vo svojej komu ­
nikácii, systematicky zabezpečovala minimálna 
miera vierohodnosti a kontroly spoľahlivosti.
09
 Úvod
Snahy EÚ o riešenie 
nezamestnanosti mladých 
ľudí
01 
Nezamestnanosť mladých ľudí nie 
je nový fenomén, keďže väčšina 
členských štátov čelí štrukturálnym 
problémom pri začleňovaní mladých 
ľudí na trh práce už mnoho rokov 
a miera nezamestnanosti mladých ľudí 
je vo všeobecnosti vyššia než  
v ostatných vekových kategóriách 
(pozri obrázok 1 ). Finančná a dlhová 
kríza zhoršili problém miery nezamest ­
nanosti mladých ľudí v EÚ (vo veku od 
15 do 24 rokov), ktorá rýchlo vzrástla 
z viac ako 15 % v roku 2008 na 21 % 
v roku 2010 a následne na viac než 
23 % v roku 2012 a 2013 a v roku 2014 
sa znížila na úroveň mierne nad 22 %.02 
V rámci Európskej stratégie zamestna ­
nosti Európska komisia podporovala 
členské štáty v snahe znížiť mieru 
nezamestnanosti mladých ľudí nie ­
koľko rokov. Okrem toho bola v rámci 
stratégie Európa 2020 hlavná iniciatíva 
Mládež v pohybe spustená v septembri 
2010 a predložila rámec politických 
priorít na zníženie nezamestnanosti 
mladých ľudí s osobitým dôrazom 
na uľahčenie prechodu zo vzdelávania 
do zamestnania a znižovanie segmen ­
tácie trhu práce.Obrázok 1Miera nezamestnanosti podľa vekových skupín v rokoch 2008 – 2014, EÚ-28
2014Od 15 do 24 rokov
Od 25 do 64 rokov
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Zdroj:  Eurostat: Celková miera nezamestnanosti – Séria prieskumu pracovných síl – Miera nezamestnanosti podľa pohlavia, 
veku a národnosti (%) – aktualizované 28. 9. 2015.
10 Úvod
03 
Dňa 20. decembra 2011 Komisia spus ­
tila iniciatívu Príležitosti pre mladých3, 
ktorou vyzýva členské štáty a Komisiu, 
aby okamžite prijali opatrenia na roky 
2012 a 2013. Hlavným cieľom EÚ bolo 
podporovať členské štáty v zlepšovaní 
situácie zamestnanosti a vzdelávania 
mladých ľudí kontrolou ich politík 
a výkonu v kontexte procesu sledova ­
nia európskeho semestra pre koordi ­
náciu hospodárskych politík a mobi ­
lizovaním štrukturálnych fondov EÚ, 
najmä Európskeho sociálneho fondu 
(ESF), na aktivity, ktoré sa zameriavajú 
na zníženie miery nezamestnanosti 
mladých ľudí.
04 
V apríli 2013 na základe návrhu Komi ­
sie odporučila Rada členským štátom, 
aby poskytli systém „záruky pre mla ­
dých ľudí“, ktorý zaručí všetkým 
mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú 
ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, 
učňovskej prípravy alebo stáže do šty ­
roch mesiacov po odchode zo školy 
alebo strate zamestnania4.Úloha EÚ v politike 
zamestnanosti mladých 
ľudí
05 
Hlavnú zodpovednosť za boj proti 
nezamestnanosti mladých ľudí majú 
členské štáty na národnej, regionálnej 
a miestnej úrovni. Podľa Zmluvy o fun ­
govaní EÚ členské štáty a EÚ pracujú 
na rozvoji koordinovanej stratégie 
zamestnanosti, a najmä na podpore 
kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej 
pracovnej sily a na pracovných trhoch 
reagujúcich na podmienky hospodár ­
skych zmien5.
06 
Úlohou EÚ v politike zamestnanosti 
je koordinovať politiky zamestnanosti 
členských štátov a tiež podporovať 
a v prípade potreby dopĺňať ich akti ­
vity. Okrem toho cieľ vysokej úrovne 
zamestnanosti sa musí brať do úvahy 
pri formulácii a uskutočňovaní činností 
a politík Únie6.
07 
V rámci Európskej stratégie zamestna ­
nosti, ktorú v roku 2011 posilnil   
európsky semester pre hospodárske 
riadenie, Komisia taktiež zohráva úlohu 
pri navrhovaní odporúčaní pre jednot ­
livé krajiny Rade, ktoré sa okrem iného 
týkajú politík zamestnanosti7.3 COM(2011) 933 final 
z 20. decembra 2011: 
Príležitosti pre mladých.
4 Odporúčanie Rady 
z 22. apríla 2013 o zavedení 
záruky pre mladých ľudí 
(Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1).
5 Článok 145 ZFEÚ 
(Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, 
s. 112).
6 Článok 147 ZFEÚ 
(Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, 
s. 112).
7 Článok 148 ZFEÚ 
(Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, 
s. 112).
11 Úvod
Akčné tímy 
pre zamestnanosť 
mladých ľudí
08 
Na neformálnom zasadnutí Európskej 
rady 30. januára 2012 ako súčasť inicia ­
tívy Príležitosti pre mladých Komisia 
navrhla členským štátom, aby vytvorili 
a zaviedli komplexné iniciatívy v oblas ­
ti zamestnanosti, vzdelávania a zruč ­
ností mladých a aby vo svojich národ ­
ných programoch reforiem zaviedli 
akčné plány zamerané na mládež. 
Komisia tiež predložila návrh vytvoriť 
akčné tímy pre zamestnanosť mla ­
dých ľudí na pomoc ôsmim členským 
štátom s najvyššou mierou nezamest ­
nanosti mladých ľudí na mobilizáciu 
finančných prostriedkov EÚ vrátane 
ESF, ktoré boli stále k dispozícii v rámci 
programového obdobia 2007 – 2013 
na podporu pracovných príležitostí 
pre mladých ľudí a pomoc malým 
a stredným podnikom získať prístup 
k finančným prostriedkom8 (pozri 
rámček 1 ).
Mandát a zloženie Akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí
Iniciatíva Akčné tímy pre zamestnanosť mladých ľudí bola spustená s cieľom zacieliť nepridelené finančné pro ­
striedky a expertízu EÚ a tak zabezpečiť rýchlejšie a účinnejšie výsledky. Každý tím mal spolupracovať s národ ­
nými partnermi na konkrétnych cielených opatreniach v boji proti nezamestnanosti mladých ľudí a pomôcť 
malým a stredným podnikom získať prístup k úveru a poskytnúť finančné prostriedky. Odborníci mali mať 
nový pohľad na využívanie štrukturálnych fondov a poznatkov Komisie o osvedčených postupoch v členských 
štátoch s cieľom pomôcť vnútroštátnym orgánom prerozdeliť prostriedky na projekty, ktoré by zabezpečili 
najväčší rozdiel v čo najkratšom čase9.
ATZM boli vytvorené z odborníkov príslušných vnútroštátnych orgánov a generálnych riaditeľstiev Komisie 
pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, vzdelávanie a kultúru a hospodárske a finančné záleži ­
tosti. Koordinovali ich zástupcovia úradov predsedov vlád v členských štátoch a Generálneho sekretariátu 
Komisie pod dohľadom predsedu.
9 Komisia, Memo/12/100, 14. 2. 2012.Rámček 18 Európska rada: Vyhlásenie 
členov Európskej rady 
z 30. januára 2012; prezentácia 
J. M. Barrosa s názvom Rast 
a pracovné pozície: ďalšie 
kroky na neformálnom 
zasadnutí Európskej rady 
30. januára 2015; COM MEMO 
12/100, 14. februára 2012.
12 Úvod
09 
Iniciatíva ATZM bola zameraná 
na osem členských štátov, ktoré mali 
mieru nezamestnanosti mladých ľudí 
na úrovni 30 % a viac na konci roka 
2011: Írsko, Grécko, Španielsko, Ta ­
liansko, Lotyšsko, Litvu, Portugalsko 
a Slovensko. Členské štáty boli vybrané 
na základe miery nezamestnanosti. 
Hoci Európska rada požiadala Komi ­
siu, aby v prvom rade spolupracovala 
s tými členskými štátmi, ktoré majú 
najvyššiu mieru nezamestnanosti mladých ľudí, s cieľom presmerovať 
dostupné prostriedky EÚ na pod ­
poru mladých ľudí a ich začlenenia 
do pracovného procesu alebo odbor ­
nej prípravy10, Komisia nezohľadnila 
dostupné finančné prostriedky EÚ 
na preprogramovanie pri výbere 
ôsmich členských štátov (pozri ta-
buľku 1 ). Akčné tímy boli vytvorené 
vo februári 2012 a ich zasadnutia sa ko ­
nali v ôsmich členských štát v období 
medzi 14. až 28. februárom 2012 (pozri 
obrázok 2 ).Obrázok 2Zasadnutia akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí v roku 2012 v ôsmich 
členských štátoch: dátumy zasadnutí, miera nezamestnanosti mladých ľudí, počet 
nezamestnaných mladých ľudí
EÚ-28 nezamestnanosť mladých:
Miera: 22,5 %
Počet: 5 505 tisíc
Dátumy zasadnutí ATZM
Nezamestnanosť mladých – miera (%, nov. 2011)
Nezamestnanosť mladých – počet (tisíc, nov. 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Zdroj : Eurostat: Údaje o zamestnanosti mládeže. Komisia: Dátumy zasadnutí akčných tímov.10 Európska rada: Vyhlásenie 
členov Európskej rady 
z 30. januára 2012.
13 Úvod
Európsky sociálny fond: 
situácia pred 
presmerovaním v rokoch 
2012/2013
10 
V nariadení o ESF sa stanovuje, že ESF 
prispieva k prioritám EÚ, pokiaľ ide 
o posilňovanie hospodárskej a sociál ­
nej súdržnosti prostredníctvom zlep ­
šovania možnosti zamestnania a pra ­
covných príležitostí, podpory vysokej 
úrovne zamestnanosti a zvyšovaním 
počtu a kvality pracovných miest11.
11 
ESF funguje v rámci zdieľaného hospo ­
dárenia s Komisiou, ktorá nesie koneč ­
nú zodpovednosť za plnenie rozpočtu 
EÚ12. Fond sa vykonáva prostred ­
níctvom národných a regionálnych 
viacročných operačných programov 
(OP), ktoré vypracujú členské štáty 
a schváli Komisia. V rámci každého OP 
sú celkové disponibilné prostriedky 
rozdelené medzi rôzne prioritné osi 
O P.
12 
Počas programového obdobia, pred 
ukončením programov a za okolností, 
ktoré si vyžadujú zmenu pôvodných 
cieľov stanovených v programe, a v sú ­
lade s nariadením môžu členské štáty 
alebo Komisia so súhlasom členských 
štátov zmeniť rozdelenie nevyužitých 
prostriedkov z jednej priority na druhú. 
Toto presmerovanie môže mať formu 
prevodu:
 ο medzi OP (napríklad medzi dvoma 
OP ESF alebo medzi OP ESF  
a Európskym fondom regionál ­
neho rozvoja (EFRR)/Kohézneho 
fondu); ο medzi prioritnými osami daného 
OP alebo
 ο medzi dvoma podčasťami danej 
prioritnej osi.
13 
Prvé dva prípady sú „zmenou plánova ­
nia“ a vyžadujú si rozhodnutie Komi ­
sie o zmene operačného programu. 
V treťom prípade, uvádzanom v tejto 
správe ako „prerozdelenie“, prevod sa 
môže vykonať na základe rozhodnu ­
tia Komisie alebo ho vykoná členský 
štát v rámci flexibility prioritnej osi. 
V poslednom prípade by riadiaci orgán 
musel požiadať o prístup k prerozdele ­
nému rozpočtu.
14 
Komisia tiež vykonáva úlohu dohľadu 
nad rámcom pre monitorovanie a je 
tiež zodpovedná za kontrolu, či ope ­
račné programy dosiahli očakávané 
výstupy a výsledky. V praxi Komisia 
v rámci svojej zodpovednosti za mo ­
nitorovanie posudzuje výročné správy 
o vykonávaní, ktoré vypracúvajú 
riadiace orgány13, a organizuje výročné 
zasadnutia s riadiacimi orgánmi týka ­
júce sa monitorovania s cieľom preskú ­
mať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní 
operačných programov a ako zlepšiť 
OP14. Komisia sa tiež podieľa na činnos ­
ti monitorovacích výborov vo funkcii 
poradcu15.11 Článok 2 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 1081/2006 
z 5. júla 2006 o Európskom 
sociálnom fonde 
(Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 12).
12 Pozri článok 17 ods. 1 Zmluvy 
o EÚ; článok 53 ods. 1 
nariadenia (EÚ, Euratom) 
č. 966/ 2012.
13 Článok 67 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, 
ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES) 
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25).
14 Článok 68 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006.
15 Článok 64 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006.
14 Úvod
15 
Rozpočet ESF na programové obdo ­
bie 2007 – 2013 dosiahol 76 mld. EUR 
(viac než 10 mld. EUR ročne) a v tom 
čase bol vyčlenený prostredníctvom 
117 operačných programov v 27 člen ­
ských štátoch. Na konci roka 2011 mali 
však členské štáty 22 mld. EUR z pro ­
striedkov ESF, ktoré neboli viazané 
na konkrétne činnosti. Akčné tímy 
v ôsmich členských štátoch s najvyš ­
šou mierou nezamestnanosti mladých 
ľudí mali k dispozícii takmer 10 mld. 
EUR nepridelených prostriedkov z ESF 
(pozri tabuľku 1 ).Tabuľka 1Nepridelené prostriedky z ESF na ATZM v ôsmich členských  
štátoch v čase zavedenia iniciatívy akčných tímov
Členský štátSuma  
(mil. EUR)Podiel nepridelených prostriedkov ESF  
(EU-27)
Taliansko 3 674 16,5  %
Španielsko 2 712 12,2  %
Portugalsko 1 760 7,9 %
Grécko 1 495 6,7 %
Litva 289 1,3 %
Slovensko 39 0,2 %
Írsko 2 0,0 %
Lotyšsko10 0,0 %
Spolu pre všetkých 8 ČŠ 9 971 44,8 %
Ostatné ČŠ 12 300 55,2 %
Celkové množstvo nepridelených 
prostriedkov z ESF22 271 100,0 %
1 Lotyšsko nemalo k dispozícii nepridelené prostriedky z ESF.
Zdroj:  Odhad Komisie na konci roka 2011.
15 Úvod
Výsledky iniciatívy Akčné 
tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí uvádzané 
Komisiou
16 
Vo svojej aktualizácii Rade v marci 2013 
Komisia uviedla, že cielené investície 
zo štrukturálnych fondov EÚ môžu mať 
silný vplyv na rast a zamestnanosť. Cie ­
ľom akčných tímov bolo maximalizovať 
vplyv financovania zo štrukturálnych 
fondov EÚ zacielením finančných pros­
triedkov, ktoré ešte neboli pridelené 
na obdobie rokov 2007 – 2013, na pro ­
jekty priamo podporujúce mladých 
ľudí a MSP . Na začiatku rozpočtového 
roka 2012 sa odhadovalo, že približne 
82 mld. EUR štrukturálnych fondov EÚ 
sa ešte malo vyčleniť v celej EÚ v rámci 
rozpočtového obdobia 2007 – 2013.
17 
Zahŕňalo to približne 30 mld. EUR 
pre členské štáty, v ktorých sa vytvorili 
akčné tímy. Podľa tohto dokumentu 
prispela práca tímov k mobilizácii cel ­
kového financovania vo výške 16 mld. 
EUR v ôsmich členských štátoch 
do začiatku roka 2013. Ďalej sa v ňom 
uvádza, že tieto prostriedky pomohli 
približne 780 000 mladým ľudom 
a 55 000 MSP a tiež podporili ďalšie 
opatrenia zamerané na podporu rastu.18 
V marci 2014 Komisia vydala svoje naj ­
novšie oznámenie, ktoré sa zameriava 
na presmerovanie prostriedkov ESF16. 
Podľa tohto oznámenia dosiahli zdroje 
ESF, ktorých plánovanie bolo zmenené 
a/alebo boli prerozdelené medzi špe ­
cifické aktivity zamerané na mladých 
ľudí, výšku 4,2 mld. EUR17, z ktorých 
1,8 mld. EUR bolo viazaných na projek ­
ty, ktoré sa už v tom čase v členských 
štátoch realizovali. Táto podpora 
pomôže približne 1,2 mil. mladých ľudí 
(pozri body 51 až 56).16 Generálne riaditeľstvo 
Európskej komisie 
pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie: 
Tematický dokument 
o iniciatíve na podporu 
zamestnanosti a Európskom 
sociálnom fonde, marec 2014.
17 Zdroje ESF, ktoré vykázala 
Komisia, zahŕňajú za Taliansko 
prerozdelenie vnútroštátnych 
finančných zdrojov 
na opatrenia na boj proti 
nezamestnanosti mladých, 
čo bolo možné zrealizovať 
znížením miery 
vnútroštátneho 
spolufinancovania OP ESP 
a EFRR. Následne uvoľnené 
finančné zdroje vo výške viac 
ako 1,5 mld. EUR sa investovali 
v rámci kohézneho akčného 
plánu, ktorý bol financovaný 
z vnútroštátnych zdrojov, 
do série iniciatív vrátane 
iniciatív, ktoré boli prospešné 
pre nezamestnaných mladých 
ľudí.
16
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
19 
V rámci tohto auditu Dvor audítorov 
posudzoval, či návrhy vypracované 
akčnými tímami na tému, ako dosiah ­
nuť rýchlejšie a efektívnejšie výsledky 
pre mladých nezamestnaných pro   s­
tredníctvom výdavkov ESF, boli pro ­
spešné pre presmerovanie prostried ­
kov ESF v roku 2012. Rozsah auditu bol 
obmedzený na činnosti týkajúce sa ESF 
v rámci iniciatívy ATZM a vylúčil ďalšie 
zdroje, najmä EFRR. Preskúmali sme, či:
 ο Komisia na základe znalostí a in ­
formácií dostupných o existujúcich 
iniciatívach ESF na podporu za ­
mestnanosti mladých ľudí a opat ­
reniach a/alebo znalostí o osvedče ­
ných postupoch s inými členskými 
štátmi efektívne plnila plánovanú 
úlohu poradcu pre túto iniciatívu;
 ο bolo výsledkom iniciatívy ATZM 
predloženie návrhov členských 
štátov na značné a zacielené pre ­
programovanie prostriedkov, ktoré 
mali k dispozícii v rámci operač ­
ných programov ESF na obdobie 
2007 – 2013 (alebo prerozdelením 
finančných prostriedkov v rámci 
prioritnej osi OP), a či Komisia po ­
súdila tieto návrhy v súlade s cieľmi 
iniciatívy ATZM;
 ο Komisia zaviedla primerané opat ­
renia na predkladanie správ o ná ­
slednej kontrole iniciatívy ATZM.20 
Náš audit sa týkal obdobia od roku 
2012 do 2014 a zameral sa na príspevok 
Komisie k iniciatíve ATZM. Jeho súčas ­
ťou bolo predovšetkým:
 ο preskúmanie informácií, ktoré 
mala Komisia v roku 2012 o opat ­
reniach ESF na podporu mladých 
nezamestnaných ľudí a príslušného 
vykonávania týchto opatrení;
 ο preskúmanie zmeny plánovania, 
ktoré sa vykonalo do 12 mesiacov 
po zasadnutiach ATZM pre 60 ope ­
račných programov ESF v ôsmich 
členských štátov, v ktorých sa 
iniciatíva ATZM uskutočňovala, 
a podrobné preskúmanie zmien 
na vzorke ôsmich OP18 a súvisiace 
hodnotenie Komisie;
 ο analýzu monitorovania a predkla ­
dania správ Komisiou o výsledkoch 
ATZM do konca roka 2014.
21 
Dôkazy sa získali z preskúmania 
dokumentov a rozhovorov s Komi ­
siou. Prieskum bol zaslaný príslušným 
útvarom Komisie, ktoré sa podieľali 
na ATZM v súvislosti s financovaním 
z ESF.
22 
V marci 2015 sme uverejnili prvú sprá ­
vu zameranú na problém nezamestna ­
nosti mladých ľudí, konkrétne o záruke 
EÚ pre mladých ľudí19.18 Írsko: OP Investície 
do ľudského kapitálu; Grécko: 
OP Vzdelávanie 
a celoživotného vzdelávanie 
a OP Rozvoj ľudských zdrojov; 
Španielsko: OP Región 
Navarra; Taliansko: OP Región 
Sicília; Litva: OP Rozvoj 
ľudských zdrojov; Portugalsko: 
OP Ľudský potenciál; 
Slovensko: OP Zamestnanosť 
a sociálna inklúzia (pozri 
tabuľku 1 ).
19 Osobitná správa č. 3/2015: 
Záruka EÚ pre mladých ľudí: 
prijali sa prvé kroky, 
ale vykonávanie čelí rizikám 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Pripomienky
Posúdenie účinnosti 
poradnej úlohy Komisie
23 
Iniciatíva ATZM bola spustená s oča ­
kávaním, že Komisia prostredníctvom 
poradnej úlohy pomôže vnútroštát ­
nym/regionálnym orgánom v ôsmich 
členských štátoch prerozdeliť finančné 
prostriedky z ESF na projekty, ktoré 
by zabezpečili najväčší rozdiel v čo 
najkratšom čase (pozri rámček 1 ). Kon ­
krétne bolo úlohou expertov Komisie 
pracovať s vnútroštátnymi orgánmi 
a sociálnymi partnermi na vnútroštát ­
nej úrovni na zacielených aktivitách 
boja proti nezamestnanosti mladých 
ľudí.
24 
Preto sme preskúmali:
 ο informácie o výkonnosti a finanč ­
né informácie o opatreniach ESF 
pre nezamestnaných mladých, 
ktoré mala Komisia k dispozícii;
 ο prípravnú činnosť Komisie pred 
zasadnutiami ATZM.Dostupné informácie 
o výkonnosti a finančné 
informácie o ESF obmedzili 
účinnosť poradnej úlohy 
Komisie pre akčné tímy 
pre zamestnanosť mladých 
ľudí
Informácie o výkonnosti
25 
Informácie o výkonnosti, ktoré má 
Komisia k dispozícii o opatreniach 
ESF v oblasti zamestnanosti, ktoré 
vykonávajú členské štáty, sa získavajú 
z pravidelných monitorovacích a hod ­
notiacich činností na vnútroštátnej 
úrovni. Povinná minimálna povinnosť 
členských štátov, pokiaľ ide o predkla ­
danie správ Komisii, bola stanovená 
v nariadení20. Predkladanie správ bolo 
vo všeobecnosti na úrovni prioritnej 
osi v rámci operačného programu. 
Okrem toho Komisia žiadala členské 
štáty o dobrovoľné poskytnutie ad hoc  
informácií.
26 
Za monitorovanie výkonu konkrét ­
neho opatrenia alebo projektu bol 
zodpovedný riadiaci orgán v danom 
členskom štáte. Komisia zhromaždila 
a priebežne preskúmala údaje z mo ­
nitorovaní a hodnotení v jednotlivých 
členských štátoch. Počas programové ­
ho obdobia 2007 – 2013 mali členské 
štáty veľké rozhodovacie právomoci 
o tom, ako vykazovať Komisii súhrnné 
informácie o výkonnosti. V nariadení 
bol uvedený len jeden povinný typ 
ukazovateľa, ktorým boli výstupné 
údaje o účastníkoch21. Pokiaľ ide o mla ­
dých ľudí, mali napríklad členské štáty 
povinnosť monitorovať a podávať roč ­
né správy o počte účastníkov vo veku 
od 15 do 24 rokov podľa opatrenia ESF. 
V nariadeniach neboli konkrétne sta ­
novené nijaké ukazovatele výsledkov.20 Článok 10 nariadenia (ES) 
č. 1081/2006.  
Články 66 až 68 nariadenia 
Rady (ES) č. 1083/2006.  
Príloha XVIII k nariadeniu 
Komisie (ES) č. 1828/2006 
z 8. decembra 2006, ktorým sa 
stanovujú vykonávacie 
pravidlá nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006, ktorým sa 
ustanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde, 
a nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja 
(Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1).
21 Príloha XXIII k nariadeniu 
Komisie (ES) č. 1828/2006.
18 Pripomienky
27 
V správe odbornej hodnotiacej siete 
ESF za rok 2015 o hlavných úspechoch 
ESF za obdobie 2007 – 2013 sa tiež 
poznamenáva, že existujúce opatrenia 
im neumožnia získať zmysluplné údaje 
o výsledkoch intervencií ESF v člen ­
ských štátoch22.
28 
Existujú aj nedostatky, pokiaľ ide 
o kvalitu a spoľahlivosť informácií 
o výkonnosti ESF, o ktorých všeobec ­
ne podávajú správy členské štáty 
Komisii, ako to uviedol Dvor audíto ­
rov v predchádzajúcich správach23. 
Útvar pre vnútorný audit Komisie sa 
zaoberal podobnými problémami 
vo svojej správe o systémoch merania 
výkonnosti na Generálnom riaditeľ ­
stve pre zamestnanosť, sociálne veci 
a inklúziu.
29 
Na základe informácií o monitorovaní, 
ktoré vykazovali členské štáty, Komisia 
vo všeobecnosti nevedela, ktoré čin ­
nosti boli v minulosti účinné pri do ­
sahovaní hlavného cieľa, ktorým je 
sprístupniť prácu mladým ľuďom. V dô ­
sledku toho Komisia nebola schopná 
ľahko určiť „získané ponaučenia“ alebo 
„osvedčené postupy“ (t. j. ktoré z ESF 
opatrení, ktorých účinnosť bola pre­
ukázaná v minulosti, by sa mohli začať 
rýchlo realizovať so zmenou alebo bez 
zmeny plánovania a ktoré existujúce 
opatrenia by mali byť upravené, preto ­
že nefungovali alebo neboli prioritou).Doplnkový ad hoc  prieskum
30 
V roku 2010 Komisia vykonala opatre ­
nie s cieľom preskúmať „spolu s člen ­
skými štátmi intervenčné opatrenia 
ESF zamerané na mládež a zvýšiť 
informovanosť a maximalizovať využi ­
tie potenciálu ESF na podporu mla ­
dých ľudí“24. Preskúmanie sa zameralo 
na určenie „osvedčených postupov“ 
pri efektívnom využití prostriedkov 
ESF s cieľom zlepšiť možnosti za ­
mestnanosti mladých ľudí a podporiť 
uplatňovanie týchto postupov vo väč ­
šej miere v rámci programov členských 
štátov (pozri bod 25).
31 
Na tento účel Komisia preskúmala 
riadiace orgány ESF vo všetkých člen ­
ských štátoch. Na základe získaných 
odpovedí Komisia vypracovala správu, 
ktorá je definovaná ako „počiatočný 
krok pri určovaní niektorých opatrení 
a prístupov, ktoré vznikajú v rámci ESF 
a poskytujú účinnú podporu mladým 
ľuďom pri získavaní vzdelania, odbor ­
nej prípravy a pri hľadaní zamestnania 
a aktívnej úlohy v spoločnosti25“.22 Správa odbornej hodnotiacej 
siete ESF za rok 2015 
o hlavných úspechoch ESF 
za obdobie 2007 – 2013 
na záver hodnotí: „Hoci sú 
k dispozícii úplné údaje 
o výstupoch všetkých 
členských štátov, pozícia 
pre výsledky bola 
nepriaznivejšia. Dokonca 
nebolo možné získať presné 
čísla, ktoré by boli jednotné 
pre niekoľko členských štátov 
ani pre tri kľúčové výsledky – 
nástup do práce, získaná 
odborná kvalifikácia 
a samostatná zárobková 
činnosť. Keďže chýbajú 
absolútne čísla, nie je možné 
získať súhrnné údaje 
v jednotlivých členských 
štátoch na výsledky spojené 
s podpornými intervenčnými 
opatreniami ESF“ (bod 5 
zhrnutia).
23 Osobitná správa EDA 
č. 3/2000, č. 12/2001, č. 1/2006, 
č. 17/2009, č. 25/2012  
(http://eca.europa.eu ).
24 COM(2010) 477 v konečnom 
znení z 15. septembra 2010: 
Mládež v pohybe: Iniciatíva 
zameraná na aktivizovanie 
potenciálu mladých ľudí 
smerom k inteligentnému 
a udržateľnému rastu 
pre všetkých v Európskej únii, 
s. 16.
25 Generálne riaditeľstvo 
Európskej komisie 
pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie: 
Európsky sociálny fond: 
Umožňuje mladým ľuďom 
lepšie vkročiť do života, 
december 2011.
19 Pripomienky
32 
Táto správa je informatívna a posky ­
tuje mnohé príklady opatrení vykoná ­
vaných vo všetkých členských štátoch. 
Správa však neposkytuje analýzu 
toho, ktoré z ESF opatrení by sa malo 
považovať za „osvedčený postup“. 
Konkrétne sa nevyjadruje k účin ­
nosti a efektívnosti zásahov, pokiaľ 
ide o konkrétne merateľné výsledky 
dosiahnuté pre mladých ľudí.
33 
Správa tiež obsahuje prílohy s prehľa ­
dom finančnej alokácie a vykonávaní 
rôznych operačných programov, rov ­
nako ako aj o počte účastníkov. Tieto 
informácie dobrovoľne poskytli člen ­
ské štáty. Výhrada Komisie k tomu, že 
„tieto údaje nie sú ani úplné, ani plne 
porovnateľné“, poukazuje na nedostat ­
ky v druhu dostupných údajov o vyko ­
návaní ESF pre Komisiu (pozri body 25 
až 29).
Finančné informácie
34 
Na účel konkrétnych ATZM Komisia 
mala mať k dispozícii dostatočne po­
drobný prehľad súm, ktoré boli poten ­
ciálne dostupné pre zmenu plánovania 
a/alebo prerozdelenie s cieľom podpo ­
riť pracovné príležitosti pre mladých 
ľudí. Preto sme posúdili, do akej miery 
boli k dispozícii informácie, ktoré uľah ­
čia Komisii prípravu zasadnutí ATZM. 
Tieto informácie neboli Komisii ľahko 
dostupné, a preto potrebovala usta ­
noviť dohodnuté odhady s príslušnými 
členskými štátmi.35 
Pokiaľ ide o finančné informácie, jeden 
z hlavných problémov spočíva v tom, 
že systém finančného monitorovania 
ESF na programové obdobie 2007 – 
2013 neumožňuje, aby bolo financo ­
vanie priamo spojené s konkrétnymi 
cieľovými skupinami (ako sú napríklad 
mladí nezamestnaní). Kategórie výdav ­
kov predpokladané právnym rámcom 
boli navrhnuté podľa typu interven ­
cie, akým je napríklad Vykonávanie 
aktívnych a preventívnych opatrení 
na trhu práce, a nie podľa typu cieľo ­
vej skupiny, akou je napríklad „mladí 
ľudia“ alebo „starší pracovníci“26.
36 
Informácie o prostriedkoch ESF, ktoré 
sú potenciálne k dispozícii na zmenu 
plánovania/prerozdelenie, monitorujú 
riadiace orgány na vnútroštátnej úrov ­
ni. Komisia však súhlasila s členskými 
štátmi v rámci technickej pracovnej 
skupiny ESF, že budú dobrovoľne pred ­
kladať štvrťročné správy o ich finanč ­
nom plnení za každý OP . Náš audit uká ­
zal, že štvrťročné predkladanie správ 
o finančnom plnení nebolo zjednote ­
né, a to najmä v tom, že členské štáty 
podávali správy na základe vlastných 
národných definícií termínov „nepri ­
delené“ a „neviazané“. Tieto definície 
sú vymedzené na základe rôznych 
účtovných postupov členských štátov. 
Preto Komisia nemala vždy k dispozícii 
najpresnejšie informácie o finančnom 
plnení.26 Príloha IV k nariadeniu Rady 
(ES) č. 1083/2006.
20 Pripomienky
37 
V tomto ohľade sme zistili výrazné ne ­
zrovnalosti medzi súhrnnými odhadmi 
nevyčlenených finančných prostried ­
kov, ktoré zverejnila Komisia, a údaj ­
mi používanými v súvislosti s ATZM 
na Slovensku (pozri rámček 2 ).
Výsledkom prípravných 
činností Komisie boli 
všeobecné prehľady 
o jednotlivých krajinách
38 
Vo februári 2012 Komisia oznámila, 
že jej experti sú „pripravení ísť do teré ­
nu a pracovať so špecifickými situácia ­
mi a potrebami jednotlivých krajín“27. 
Posúdili sme, či Komisia pred zasadnu ­
tiami ATZM s vnútroštátnymi orgánmi 
na základe dohľadu nad politikami 
zamestnanosti členských štátov:
 ο analyzovala potreby a/alebo výzvy, 
ktorým čelia konkrétne skupiny 
mladých ľudí pri vstupe na trh 
práce;
 ο preskúmala súčasné a budúce 
požiadavky zamestnávateľov 
na zručnosti28;
 ο identifikovala, ako intervenč ­
né opatrenia ESF mohli prispieť 
k uspokojeniu niektorých potrieb; ο analyzovala možné zmeny v reali ­
zácii programov (napríklad úpravu 
kritérií oprávnenosti a výberových 
kritérií) s cieľom zlepšiť účinnosť 
opatrení ESF.
39 
S cieľom účinne sa pripraviť na za ­
sadnutia ATZM Generálny sekretariát 
Komisie pripravil vzor (známy ako 
„prehľad o krajine“), ktorý bol zaslaný 
na doplnenie všetkým generálnym 
riaditeľstvám (GR), ktoré spolupraco ­
vali s akčnými tímami (pozri rámček 1 ). 
Úlohou Generálneho riaditeľstva pre 
zamestnanosť, sociálne záležitosti a in ­
klúziu bolo v tejto súvislosti zabezpečiť 
analýzu hlavných príčin vysokej miery 
nezamestnanosti v každom členskom 
štáte a skupín mladých ľudí, ktorý boli 
nezamestnanosťou najviac postihnutí. 
GR bolo tiež požiadané o preskúma ­
nie potreby zamerať sa na dostupné 
prostriedky EÚ v rámci operačného 
programu ESF s cieľom identifikovať, 
ktoré krátkodobé opatrenia ESF by 
mohli pomôcť a zamerať sa na mož ­
nosti rýchlejšej realizácie. Vyplnené 
prehľady o krajinách zjednotil generál ­
ny sekretariát a boli zaslané členským 
štátom pred začatím zasadnutí.
Príklad nekonzistentnosti informácií poskytnutých o dostupných finančných 
prostriedkoch
V novembri 2011 Komisia odhadla, že na Slovensku bolo k dispozícii 39 mil. EUR z prostriedkov ESF, zatiaľ čo 
po kontrole, ktorú Komisia uskutočnila v členskom štáte vo februári 2013, sa zistilo, že k dispozícii bolo 422 mil. 
EUR z prostriedkov ESF. Hoci vyššie odhady sú vierohodné vzhľadom na časové oneskorenie v systéme pred ­
kladania správ, nemôže to tak byť v prípade druhého číselného údaja.Rámček 227 COM MEMO 12/100, 
14. februára 2012.
28 Napríklad pomocou 
pravidelného 
a systematického hodnotenia, 
ktoré vykonáva Európske 
stredisko pre rozvoj 
odborného vzdelávania 
(Cedefop), strednodobých 
a dlhodobých prognóz rozvoja 
kvalifikácie na úrovni EÚ, 
rozdelených podľa odvetví, 
povolania, dosiahnutého 
vzdelania a krajín alebo 
pomocou prebiehajúceho 
výskumu Medzinárodnej 
organizácie práce a Európskej 
nadácia pre zlepšovanie 
životných a pracovných 
podmienok (Eurofound).
21 Pripomienky
40 
Z našej analýzy prehľadov o krajinách 
vyplynulo, že poskytli všeobecný pre ­
hľad o príčinách vysokej nezamestna ­
nosti na úrovni členských štátov (napr. 
nestabilita zamestnania v dôsledku 
segmentácie trhu práce, predčasné 
ukončenia vzdelávania, dlhodobá 
nezamestnanosť mladých ľudí, poža ­
dované zručnosti, nedostatok voľných 
pracovných miest v dôsledku vyššej 
miery nezamestnanosti, hospodárska 
kríza atď.). V prehľadoch o krajinách 
Komisia do istej miery identifikovala 
skupiny mladých ľudí, ktorí bol najviac 
postihnutí nezamestnanosťou podľa 
veku a sčasti na základe vzdelania (t. j. 
„menej vzdelaní/menej kvalifikovaní“). 
Napriek tomu, že štandardné opat ­
renia Eurostatu pre nezamestnanosť 
mladých ľudí pokrývajú populáciu 
vo vekovom rozmedzí 15 až 24 rokov, 
sme zistili, že analýza zahŕňa „prehľady 
o krajinách“, ktoré majú rôzne stupne 
podrobností a nízku mieru jednotnosti, 
pokiaľ ide o vekové rozmedzie, na zá ­
klade ktorého sa vymedzuje „mladý 
človek“29. Okrem toho analýza nezahŕ ­
ňala rozsah problému pre mladých ľudí 
na základe pohlavia, geografického 
miesta a/alebo typu znevýhodnenia 
(napr. imigranti, marginalizované men ­
šiny atď.).
41 
Prehľady o krajinách Komisie tiež 
nezahŕňajú analýzu trendov súvisiacich 
so zručnosťami a potrebami pracovné ­
ho trhu podľa krajín a sektorov napriek 
tomu, že poznanie potrieb zamestná ­
vateľov je kľúčové pri znižovaní nesúla ­
du medzi ponúkanými a požadovanými 
zručnosťami. Analýza sektorov, ktoré 
preukázali potenciálny nárast dopytu 
po pracovnej sile, by mohla pomôcť 
najmä v situáciách, keď vysoká miera 
nezamestnanosti pretrváva, aj keď je 
čoraz väčší problém zaplniť neobsade ­
né pracovné miesta, ako to je v prípa ­
de členských štátov EÚ od roku 2010. 
Uľahčilo by to presmerovanie vzdelá ­
vania na odvetvia s väčšou kapacitou 
pracovných miest30.42 
Okrem toho náš audit ukázal, že analý ­
zy poskytnuté Komisiou, ktoré prispeli 
k vypracovaniu „prehľadov o kraji ­
ne“, zahŕňali nejasné vyjadrenia, ako 
napríklad „musíme urýchlene rozvíjať 
zručnosti, ktoré sú alebo budú potreb ­
né na trhu práce“31 alebo „odborná 
príprava by sa mala prísne vzťahovať 
na súčasné a strednodobé potreby 
trhu práce v prioritných hospodár ­
skych sektoroch“32.
43 
Pokiaľ ide o krátkodobé opatrenia 
na boj proti nezamestnanosti mláde ­
že, ktoré by mohol podporiť ESF, sme 
zistili, že prehľady o krajinách boli príliš 
všeobecné a neboli časovo vymedze ­
né. Mohli sa vzťahovať na ktorýkoľvek 
členský štát, najmä keď neexistuje 
podrobná analýza potrieb trhu práce 
(pozri rámček 3 ).29 Napríklad „prehľad o krajine“ 
Írska určil ľudí pod 35 rokov 
(bez terciárneho vzdelania) 
za skupinu mladých ľudí, ktorí 
boli najviac postihnutí 
nezamestnanosťou; „prehľad 
o krajine“ Španielska 
odkazoval na opatrenia ESF 
zamerané na nezamestnaných 
vo veku 25 rokov a viac; 
„prehľad o krajine“ 
Portugalska odkazoval tiež 
na vekovú skupinu 25 – 29 
rokov.
30 Údaje analýzy zamestnanosti 
Eurostat ukazujú negatívny 
vzťah medzi úrovňou 
nezamestnanosti a voľnými 
pracovnými miestami, čo 
poukazuje na nesúlad ponuky 
s potrebami trhu (Beveridgova 
krivka). Platilo to v prípade 
členských štátov EÚ ­27 
v období do prvého štvrťroka 
2010. Následne nárast počtu 
voľných pracovných miest 
neovplyvnil úroveň 
nezamestnanosti. Zdroj: 
Eurostat: Nesúlad medzi 
ponúkanými a požadovanými 
zručnosťami a pracovná 
mobilita (28. mája 2013).
31 Interné dokumenty 
Generálneho riaditeľstva 
pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie: Návrh 
pracovného dokumentu 
iniciatívy Príležitosti 
pre mladých (COM, 
8. februára 2012); 
Modernizácia verejnej služby 
zamestnanosti a aktívnej 
politiky trhu práce 
v Španielsku (október 2011, 
s. 9).
32 Hodnotenie aktivít 
zameraných na mládež 
v Lotyšsku, Generálne 
riaditeľstvo pre zamestnanosť, 
sociálne záležitosti 
a začlenenie doručilo 
dokument Dvoru audítorov 
v rámci tohto auditu.
22 Pripomienky
44 
Hoci „prehľady o krajinách“ identifiko ­
vali skupiny mladých ľudí, ktoré najviac 
postihla nezamestnanosť, navrhované 
intervenčné opatrenia ESF sa na ne 
nie vždy špecificky zamerali. Naprí ­
klad v prípade Talianska boli obzvlášť 
problematickou skupinou mladí ľudia 
s „vysokou a strednou mierou vzde ­
lania“. Hlavná iniciatíva v prehľadoch 
o krajinách však zahŕňala zmenu 
plánovania dostupných prostriedkov 
z regionálnych operačných programov 
ESF na vzdelávanie (311 mil. EUR na rok 
2012), ktoré budú riešiť najmä problé ­
my základných a stredných škôl. Táto 
možnosť bola motivovaná najmä cie ­
ľom maximalizovať schopnosť čerpania 
finančných prostriedkov. Učňovské 
zmluvy a mechanizmy zápočtu dane 
sa tiež navrhli ako možné intervenčné 
opatrenia bez dôkazu o tom, že by 
mohli byť najlepšími inštrumentmi, 
ktoré sa môžu v Taliansku použiť 
pre najkvalifikovanejších ľudí so zrete ­
ľom na situáciu ich trhu práce.Účinok iniciatívy Akčné 
tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí
45 
S cieľom posúdiť účinok iniciatívy 
ATZM sme preskúmali, či:
 ο výsledkom zasadnutí ATZM boli 
konkrétne návrhy na zrýchlenie 
a zefektívnenie opatrení ESF 
na zníženie miery nezamestnanosti 
mladých ľudí;
 ο výsledkom zasadnutí ATZM sú od ­
hady súm finančných prostriedkov 
ESF, ktoré boli prerozdelené alebo 
sa zmenilo ich plánovanie;
 ο Komisia posúdila účinnosť zmien 
v OP , ktoré navrhli členské štáty 
po zasadnutiach ATZM;
 ο členské štáty odpovedali na výzvu 
Komisie vypracovať akčné plány 
zamerané na mladých v súlade 
s výsledkom zasadnutí ATZM 
a či národné programy reforiem 
obsahovali informáciu o očakáva ­
ných výsledkoch zmeny plánova ­
nia a prerozdelenia financovania 
z ESF na základe zasadnutí ATZM.Príklady všeobecných opatrení, ktoré boli spomenuté v prehľadoch o krajinách
Komisia navrhla, aby Írsko „posilnilo cielené aktívne politiky trhu práce pre mládež s dôrazom na individuálne 
prispôsobenú mieru profesijného poradenstva, konzultácie a hľadanie práce“, „rýchlo zasiahlo tým, že ponúk ­
ne ďalšie vzdelávanie, (pre)školenia alebo aktivačné opatrenia…“ alebo „urýchlilo prechod mladých ľudí na trh 
práce“.
V prípade Portugalska sa navrhnuté opatrenia zameriavajú na mladých nezamestnaných ľudí, ako napríklad 
stáže, preškolenia a usmernenia v oblastiach/profesiách, ktoré sú relevantné pre potreby trhu práce.Rámček 3
23 Pripomienky
Zasadnutia ATZM poskytli 
návrhy na všeobecnú zmenu 
plánovania a prerozdelenie 
ESF
46 
V nadväznosti na zasadnutia ATZM 
vo februári 2012 Komisia zhrnula 
návrhy na zmenu plánovania ESF a pre ­
rozdelenie rozpočtu v záverečných 
poznámkach (tzv. operatívne závery), 
ktoré generálny sekretariát pripravil 
a oficiálne zaslal členským štátom.
47 
Z našej analýzy správ o zasadnutiach 
ATZM, ktoré vypracovalo Generálne 
riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie, a operatívnych 
záverov generálneho sekretariátu 
vyplynulo, že v siedmich z ôsmich 
členských štátov účastníci diskuto ­
vali všeobecne o prípadnej možnosti prerozdelenia finančných prostriedkov 
ESF. V skutočnosti nešpecifikovali, 
ako by sa mohli existujúce nástroje/
programy účinnejšie použiť na rieše ­
nie nezamestnanosti mladých ľudí. 
Zo záznamov Komisie vyplýva, že prí ­
kladom výstupov týchto diskusií bolo 
„ďalšie stanovenie priorít pre zmenu 
plánovania s cieľom klásť väčší dô ­
raz na zamestnanosť mladých ľudí 
a možné preskúmanie podpory MSP“ 
(Taliansko)33 alebo „orgány preskúmajú 
možnosť financovania ďalších stáží 
programov Leonardo/Erasmus v rámci 
OP ESF“ a „preskúmajú možné pilotné 
projekty duálneho odborného vzdelá ­
vania“ (Španielsko)34.
48 
Zasadnutie ATZM s litovskými orgánmi 
sa môže považovať za príklad dob ­
rého postupu v porovnaní s dodržia ­
vaním všeobecného prístupu (pozri 
rámček 4 ).
Konkrétne návrhy v operatívnych záveroch zo zasadnutia ATZM v Litve
Operatívne závery zo zasadnutia ATZM v Litve určili konkrétne opatrenia na zlepšenie situácie nezamestna ­
ných mladých ľudí opätovným zameraním dostupných finančných prostriedkov ESF v krátkom čase. Tieto 
opatrenia okrem iného zahŕňajú:
 οpredĺženie projektu „Buď aktívny na trhu práce”, ktorý bol ukončený v januári 2012 zahrnulo ďalších 6 000 – 
10 000 mladých ľudí v období 2012 – 2013 (potrebné dodatočné prostriedky ESF sa odhadujú na 6 – 10 mil. 
EUR). Účinnosť projektu sa hodnotí pozitívne, viac ako polovica účastníkov má trvalé zamestnanie;
 οzrýchlenie čerpania fondu na podporu podnikania poskytnutím dodatočných 400 úverov a na poskytnu ­
tie odborného vzdelania ďalším 1 000 mladých ľudí (potrebné dodatočné prostriedky ESF sa odhadujú 
na 3 mil. EUR). Takmer polovica účastníkov mala menej než 29 rokov.Rámček 433 Správa Generálneho 
riaditeľstva pre zamestnanosť, 
sociálne záležitosti 
a začlenenie z misie AKZM 
22. februára 2012 v Taliansku.
34 Operatívne závery 
generálneho sekretariátu 
zaslané stálemu 
predstaviteľovi Španielska 
pri EÚ 14. mája 2012.
24 Pripomienky
49 
Operatívne závery generálneho sek ­
retariátu zdôraznili potrebu rozšírenia 
alebo posilnenia existujúcich opatrení, 
nie je však dostatočne objasnené, ako 
by sa účinnosť existujúcich opatrení 
mohla zlepšiť. Napríklad v operatív ­
nych záveroch týkajúcich sa Grécka 
sa uvádzajú nasledujúce opatrenia: 
„zvýšenie účinnosti vykonávania novej 
národnej stratégie pre celoživotné 
vzdelávanie, posilnenie odborného 
vzdelávania a prípravy (OVP) a systému 
učňovskej prípravy…“35, nešpecifiko ­
valo sa však, ako by sa dané opatrenia 
mali zlepšiť v porovnaní s minulosťou 
s cieľom pomôcť mladým ľuďom pre ­
konať problémy, ktorým čelia pri vstu ­
pe na trh práce.
50 
Navrhlo sa rozšíriť niektoré z existu ­
júcich opatrení, keďže zabezpečili 
rýchlu realizáciu, pokiaľ ide o čerpanie 
finančných prostriedkov, bez diskusie 
či posúdenia predchádzajúcej účin ­
nosti z hľadiska výsledkov (napr. počet 
konečných príjemcov, ktorí získali 
prácu po intervenčných opatrenia 
ESF). Napokon naša analýza ukázala, 
že Komisia počas zasadnutí neposkyt ­
la technické usmernenia členským 
štátom, ako zlepšiť zacielenie finanč ­
ných prostriedkov v rámci realizácie 
OP (napr. lepším vymedzením rozsahu 
činností, uverejnením výzvy na pred ­
kladanie ponúk vrátane výberových 
kritérií, ktoré sa zameriavali na potreby 
prioritných cieľových skupín mladých 
ľudí atď.).ATZM viedli k zmene 
plánovania a/alebo 
prerozdeleniu ESF, avšak je 
zložité poskytnúť informáciu 
o celkovej sume
51 
Pri posúdení účinku ATZM, pokiaľ ide 
o opatrenia na presmerovanie finanč ­
ných prostriedkov ESF, ktorých cieľom 
je zníženie miery nezamestnanosti 
mladých ľudí, sme zohľadnili dva kon ­
krétne aspekty: formálnu zmenu za ­
merania ESF (so schválením v rozhod ­
nutí Komisie) a proces prerozdelenia 
rozpočtu v rámci prioritnej osi existu ­
júceho OP . S cieľom poskytnúť odhad 
celkovej sumy zmeny plánovania/
prerozdelenia ESF na základe iniciatívy 
akčných tímov sme preskúmali finanč ­
né informácie, ktoré poskytla Komisia 
v roku 2015 za všetkých 60 OP ESF. 
Podrobne sme posúdili mieru zmeny 
plánovania na vzorke ôsmich OP ESF.
52 
Z našej analýzy vyplynulo, že po za ­
sadnutiach ATZM vo februári 2012 na ­
sledovala zmena plánovania ESF. Spolu 
36 zo 60 OP ESF v ôsmich členských 
štátoch zmenilo plánovanie v období 
medzi februárom 2012 a marcom 2013. 
V rámci ôsmich OP , ktoré sme po­
drobne preskúmali, dosiahli finančné 
prostriedky ESF, ktorých plánovanie 
sa zmenilo s cieľom priniesť rýchle 
výsledky v boji proti nezamestnanosti 
mládeže, výšku 337 mil. EUR.35 Operatívne závery 
generálneho sekretariátu 
zaslané stálemu 
predstaviteľovi Grécka pri EÚ 
14. mája 2012.
25 Pripomienky
53 
Poskytnúť presnú celkovú sumu 
prostriedkov ESF, ktorých plánovanie 
sa zmenilo alebo boli prerozdelené 
v súvislosti s ATZM, je zložité, keďže 
nemusí byť výsledkom príslušných 
zasadnutí, ale iných skutočností. 
Podľa informácií, ktoré poskytli člen ­
ské štáty Komisii do júna 2013, bola 
výsledkom iniciatívy ATZM zmena 
plánovania a/alebo prerozdelenie 
približne 1 915 mil. EUR prostriedkov 
ESF vo všetkých príslušných členských 
štátoch s výnimkou Lotyšska (pozri 
tabuľku 2 ). To zodpovedá 19,2 % 
z 9 971 mil. EUR, ktoré boli pôvodne 
k dispozícii ako nepridelené prostried ­
ky ESF pre osem členských štátov.54 
Okrem toho sme zistili, že tieto in ­
formácie neboli presné v prípade 
Talianska, kde vykázaná celková výška 
prerozdelených prostriedkov 557 mil. 
EUR zahŕňa sumu 27 mil. EUR pre re­
gionálny OP ESF v Taliansku (Apúlia), 
ktorá sa v skutočnosti použila na pre ­
programovania a vykázala v rámci 
celkovej výšky prostriedkov na pre ­
programovanie (t. j. 131 mil. EUR).Tabuľka 2Zmena plánovania a prerozdelenie prostriedkov ESF ako výsledok aktivít ATZM 
do júna 2003, ako uvádza Komisia
Členský  
štátPočet OP ESFESF pred ATZM  
(koniec roka 2011)Sumy z ESF mobilizované na opatrenia/činnosti na podporu zamestnanosti 
mladých ľudí ako výsledok ATZM
Spolu ESF1 
(mil. EUR)Nepridelené zdroje 
ESF podľa Komisie  
(mil. EUR)Sumy ESF so zmenou plá -
novania podľa Komisie  
(mil. EUR)Prerozdelené sumy 
ESF podľa Komisie  
(mil. EUR)Spolu3 
(mil. EUR)Podiel z ESF(3/1)
Írsko11 375 2 25 25 6,7 %
Grécko 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Španielsko 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Taliansko224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Lotyšsko 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Litva 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugalsko 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovensko32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
SPOLU 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 Prerozdelenie 25 mil. EUR v Írsku sa žiadalo už v decembri 2011, t. j. pred začiatkom iniciatívy ATZM.
2 Vykázané prerozdelené prostriedky v Taliansku zahŕňajú 27 mil. EUR OP Apúlia, ktoré boli v skutočnosti preprogramované a vykázané ako 
prostriedky na zmenu plánovania (pozri bod 54).
3 Odhadovaná suma 39 mil. EUR neprerozdelených prostriedkov na Slovensku, ktorú oznámila Komisia, bola podhodnotená. Ukázalo sa, 
že k dispozícii bolo v skutočnosti 422 mil. EUR (pozri rámček 2 ).
Zdroj : Výpočet EDA, ktorý vychádza zo systému správy fondov v EÚ (SFC2007) a údajov, ktoré poskytla Komisia.
26 Pripomienky
55 
Komisia nedokázala poskytnúť prehľad 
prostriedkov ESF, ktoré boli určené 
na zmenu plánovania a na preroz ­
delenie v piatich z ôsmich členských 
štátov. V rámci vzorky všetkých OP 
mohla Komisia poskytnúť informácie 
o OP ESF len dvoch členských štátoch: 
grécky OP Vzdelávanie a celoživotné 
vzdelávanie (približne 24 mil. EUR urče ­
ných na nové opatrenia pre mládež) 
a OP Rozvoj ľudských zdrojov v Litve 
(približne 29 mil. EUR).56 
V marci 2014 Komisia vydala najaktu ­
álnejšiu publikáciu, ktorá sa zameria ­
va na presmerovanie ESF36. Uvádza 
sa v nej, že presmerované a/alebo 
prerozdelené zdroje ESF na špecifické 
aktivity pre mladých dosiahli výšku pri ­
bližne 4,2 mld. EUR37, z ktorých 1,8 mld. 
EUR bolo viazaných na projekty, ktoré 
v tom čase prebiehali v členských štá ­
toch. Táto pomoc mohla byť prospeš ­
ná približne pre 1,2 milióna mladých 
ľudí. Dvor audítorov nemohol potvrdiť 
správnosť uvedených číselných údajov.
57 
V roku 2014 poklesla miera nezamest ­
nanosti mládeže (15 – 24 rokov) na úro ­
veň tesne nad 22 % (pozri bod 1). Vývoj 
trendu miery nezamestnanosti mláde ­
že v ôsmich členských štátoch, ktorých 
sa týka iniciatíva ATZM, je znázornený 
v nasledujúcom obrázku (pozri ob-
rázok 3 ), nestanovila sa však priama 
súvislosť s realizáciou ATZM.Tabuľka 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Írsko
GréckoŠpanielskoTalianskoLotyšskoLitva
Portugalsko
Slovensko
Zdroj:  Eurostat: Celková miera nezamestnanosti – Séria prieskumu pracovných síl – Miera nezamestnanosti podľa pohlavia, veku a národnosti (%).Miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov v členských štátoch 
s ATZM v rokoch 2008 – 201436 Generálne riaditeľstvo 
Európskej komisie 
pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie: 
Iniciatíva na podporu 
zamestnanosti mladých ľudí 
a Európsky sociálny fond, 
Tematický dokument 
Európskeho sociálneho fondu, 
marec 2014.
37 Zdroje ESF, ktoré vykázala 
Komisia, zahŕňajú za Taliansko 
prerozdelenie vnútroštátnych 
finančných prostriedkov 
na opatrenia boja proti 
nezamestnanosti mladých 
ľudí, ktoré bolo možné 
prostredníctvom zníženia 
miery vnútroštátneho 
spolufinancovania OP ESF 
a EFRR. Následne uvoľnené 
finančné zdroje vo výške viac 
než 1,5 mld. EUR sa investovali 
do série iniciatív vrátane 
iniciatív, ktoré sú prospešné 
pre nezamestnaných mladých 
ľudí, v rámci kohézneho 
akčného plánu financovaného 
na vnútroštátnej úrovni.
27 Pripomienky
Posúdenie Komisie 
týkajúce sa zmien OP 
ESF, ktoré navrhli členské 
štáty, sa zameralo najmä 
na rozpočtové aspekty
58 
Pri návrhu zmeny v OP sa od členských 
štátov vyžaduje analýza dôvodov 
pre zmeny vrátane širšieho dosahu 
týchto zmien38. S cieľom zabezpečiť 
hospodárne, účinné a efektívne využí ­
vanie fondov EÚ by členské štáty mali 
odôvodniť všetky plánované účinky 
zmien z hľadiska ich účinnosti a efek ­
tívnosti pri dosahovaní cieľov vo vzťa ­
hu k OP a EÚ.
59 
Vo svojom oznámení Komisia uviedla, 
že „zmena plánovania sa musí vykonať 
so súhlasom Európskej komisie s kaž ­
dým z ôsmich členských štátov a bude 
hlavnou aktivitou akčných tímov“39. 
V tomto kontexte pozostávala práca 
Komisie, ktorá súvisela s ESF, najmä 
z overovania, ako by podpora boja pro ­
ti nezamestnanosti mládeže v daných 
členských štátoch mohla byť zrýchlená 
a/alebo ju zamieriť na intervenčné 
opatrenia, ktoré fungujú/by mohli 
fungovať rýchlejšie než ostatné a majú 
potrebný dosah.60 
Naša analýza dostupnej dokumen ­
tácie ôsmich OP ESF však naznačuje, 
že Komisia zamerala svoje posúdenie 
v prvom rade na rozpočtové aspekty 
(napr. vyhýbanie sa možnému riziku 
automatického zrušenia viazanosti pri ­
delených prostriedkov, urýchlenie níz ­
keho finančného vykonávania OP atď.), 
a nie na účinnosť navrhovaných zmien, 
t. j. na najlepšie využitie finančných 
prostriedkov ESF na pomoc mladým 
ľuďom pri hľadaní práce a zvyšovaní 
ich zamestnanosti. Komisia pomo ­
cou svojho posúdenia a pripomienok 
členským štátom nezabezpečila súlad 
predložených návrhov zmien OP s do ­
siahnutím lepších výsledkov. Nezabez ­
pečila ani to, aby navrhnutá zmena 
plánovania bola vhodnou odpoveďou 
na špecifické potreby rôznych skupín 
mladých ľudí (pozri rámček 5 ).
61 
Hoci to nie je povinné v rámci ESF 
na roky 2007 – 2013, Komisia vo vše ­
obecnosti nepodporila členské štáty, 
aby stanovili alebo prispôsobili ukazo ­
vatele výsledkov, ktoré by zabezpečili 
lepšie posúdenie účinnosti preroz ­
delených finančných prostriedkov 
pre mladých ľudí. Auditom sa zistilo, 
že s výnimkou Portugalska (OP Ľudský 
potenciál, pozri rámček 6 ) a Španiel ­
ska (OP Navarra) sa v ostatných OP 
nestanovili relevantné ukazovatele 
výsledkov.38 Článok 48 nariadenia Rady (ES) 
č. 1083/2006.
39 COM MEMO 12/100, 
14. februára 2012.
28 Pripomienky
Príklady navrhnutých zmien OP , ktoré Komisia neposudzovala z hľadiska 
výkonnosti
V prípade Španielska (OP Navarra) región odôvodnil zmenu plánovania dvoma cieľmi, zrýchlením nízkeho 
vykonávania OP (ktorému v decembri 2011 hrozilo, že nebude schopný vyčerpať všetky pridelené prostriedky) 
a zmiernením dosahu hospodárskej krízy na mladých ľudí, ľudí nad 45 rokov, ľudí s postihnutím a dlhodobo 
nezamestnaných. V rámci tohto OP bolo jedným z cieľov posilniť programy úvodnej odbornej kvalifikácie, 
ktoré ponúkajú možnosť mladým ľudom, ktorí nezískali potvrdenie o ukončení základného vzdelania.
Hoci sa v posúdení Komisie uvádza, že jedným z cieľov revízie bolo „uspokojiť existujúci dopyt po odbornej 
príprave, kvalifikácii a rekvalifikácii“, v objasnení regiónu k zmenám operačného programu sa však neuvádzajú 
informácie o vyžadovanej kvalifikácií a rekvalifikácii. Neexistovali žiadne dôkazy o tom, že sa Komisia pokúsila 
ubezpečiť, či zmeny v systéme odbornej prípravy navrhnuté regionálnymi orgánmi Navarra viedli k poskyto ­
vaniu zručností, ktoré boli v súlade s dopytom na pracovnom trhu.
Cieľ zvýšenia miery čerpania dostupných prostriedkov bol tiež jeden z hlavných cieľov zohľadnených v revízií 
návrhov zmien OP Írska, Talianska (Sicília) a Portugalska.Rámček 5
Príklad osvedčeného postupu pri stanovení nových ukazovateľov výsledkov
Na základe zasadnutia ATZM začalo Portugalsko program impulzu pre mládež, ktorý poskytuje súbor opatrení 
zacielených na nezamestnaných mladých ľudí a poskytuje im pracovné skúsenosti s cieľom pomôcť ich začle ­
niť sa na trh práce.
V rámci OP ESF Ľudský potenciál sa zaviedol nový rad odborných stáži pod názvom Pas zamestnanosti ako 
súčasť programu na podporu mládeže. Prostredníctvom zmien tohto OP sa zvýšili cieľové hodnoty dvoch 
ukazovateľov výsledkov (počet vytvorených pracovných pozícií a počet stážistov, ktorí získali prácu po skon ­
čení stáže) s cieľom odzrkadliť zvýšené množstvo pridelených finančných prostriedkov. Okrem toho sa tiež 
zaviedol nový ukazovateľ: počet pracovných miest vytvorených z vrátenia sociálneho zabezpečenia s cieľom 
hodnotiť výkonnosť podpory na zamestnávanie mladých ľudí prostredníctvom príspevkov na sociálne zabez ­
pečenie v rámci čistej tvorby pracovných miest.Rámček 6
29 Pripomienky
Akčné plány pre mladých 
vypracované s rôznymi 
úrovňami podrobností 
a obmedzenými odkazmi 
na akčné tímy v národných 
programoch reforiem
62 
Na základe informácií poskytnutých 
Komisiou, i keď to nebola povinná 
požiadavka, po zasadnutiach ATZM päť 
z ôsmich členských štátov vypracovalo 
akčné plány/plány pre zamestnanosť: 
Grécko, Taliansko (Sicília)40, Litva, Por ­
tugalsko a Slovensko41. Podľa Komisie 
bolo ich základným cieľom stanoviť 
špecifickú politiku a rozpočtové opat ­
renia s cieľom podporiť vytváranie 
pracovných miest a odborné vzdelanie 
pre mladých ľudí, boj proti nesúladu 
medzi ponúkanými a požadovanými 
zručnosťami a predčasnému ukonče ­
niu školskej dochádzky.63 
Štyri z týchto akčných plánov (Gréc ­
ko, Litva, Portugalsko a Slovensko42) 
predstavili opatrenia, ktoré mali byť 
podporované z ESF s rôznymi úrovňa ­
mi podrobností o tom, ako finančné 
prostriedky zmenia zacielenie na cie ­
ľové opatrenia/aktivity, ktoré bojujú 
proti nezamestnanosti mladých ľudí. 
Akčný plán pre Taliansko (Sicíliu) v roku 
2012 bol financovaný z vnútroštátnych 
zdrojov, ktoré boli uvoľnené prostred ­
níctvom zvyšovania úrovne spolufi ­
nancovania EÚ pre regionálny ESF OP 
a nezahŕňal prostriedky ESF.
64 
Naším auditom sa zistilo, že nie všetky 
opatrenia, ktoré boli stanovené v akč ­
ných plánoch mladých, reflektovali 
silné zameranie určenej prioritnej sku ­
piny. Napríklad napriek tomu, že podľa 
dokumentácie Komisie sa na zasadnutí 
ATZM v Portugalsku uviedlo, že najkva ­
lifikovanejší mladí ľudia boli prioritou 
v boji proti „úniku mozgov“, predsta ­
vené opatrenia, ktoré mali byť podpo ­
rené z ESF, neboli špecificky zamerané 
na najkvalifikovanejších mladých ľudí43 
(pozri rámček 7 ).
Príklad slabého zamerania na určené prioritné skupiny
V zápisnici zo zasadnutia ATZM sa uvádza, že „s cieľom bojovať proti ‚odlevu mozgov‘ a využiť odborné zna ­
losti na portugalskom pracovnom trhu a v podnikoch sa strategický plán zameriava obzvlášť na mladých ľudí 
s PhD“. V portugalskom akčnom pláne, ktorý poskytla Komisia, však jediné opatrenie konkrétne zamerané 
na kategóriu ľudí s vyšším vzdelaním predstavovalo len 11 % zo zdrojov ESF venovaných tomuto plánu).Rámček 740 Plán pre zamestnanosť 
mladých ľudí v Taliansku 
(Sicília) bol navrhnutý 
19. decembra 2011 (t. j. pred 
začiatkom iniciatívy akčných 
tímov) v kontexte talianskeho 
kohézneho plánu. Plán 
pre zamestnanosť mladých 
ľudí je financovaný sumou 
452 mil. EUR z vnútroštátnych 
zdrojov, ktoré boli 
sprístupnené ako výsledok 
zvýšenia spolufinancovania 
ESF z rozpočtu EÚ pre OP ESF 
na Sicílii s cieľom vyhnúť sa 
zrušeniu viazanosti.
41 Na Slovensku nebol Akčný 
plán pre mladých v priamej 
súvislosti s realizáciou ATZM. 
Jeho návrh bol predložený 
skôr v rámci národného 
programu reforiem 
a vykonávania zmeneného 
zákona o odbornom 
vzdelávaní a príprave (VET).
42 V prípade Slovenska zahŕňala 
cieľová skupina 
nezamestnaných mladých ľudí 
pod 29 rokov, 
ale aj znevýhodnených ľudí 
nad 50 rokov. Presná suma 
vyčlenená na pomoc mladým 
ľuďom a počet vytvorených 
pracovných miest na cieľovú 
skupinu neboli špecifikované.
43 Úroveň sedem a úroveň osem 
v národnom hodnotení 
kvalifikácie.
30 Pripomienky
65 
Prvky týchto akčných plánov pre mla ­
dých mohli členské štáty zahrnúť 
do národných programov reforiem. 
NPR posudzuje Komisia v rámci európ ­
skeho semestra. Preto sme tiež preskú ­
mali NPR na roky 2012 a 2013 ôsmich 
členských štátov a súvisiace posúdenie 
Komisie s cieľom zistiť, či sa v NPR uvá ­
dza odkaz na výstupy zasadnutí ATZM.
66 
Zistili sme, že na výstupy zasadnutí 
ATZM a ich dôsledky na presmerovanie 
prostriedkov ESF na opatrenia na pod ­
poru zamestnanosti mladých ľudí sa 
v NPR odkazovalo len všeobecne (pozri 
rámček 8 ).67 
Aj v posúdení NPR Komisiou sa 
na ATZM odkazovalo najmä všeobec ­
nými tvrdeniami o zmene plánovania 
súm na opatrenia na podporu mladých 
ľudí a nepredstavili sa konkrétne rie ­
šenia danej situácie a potrieb mladých 
nezamestnaných ľudí a ich očakávaný 
dosah.
Príklady opatrení na podporu zamestnanosti mladých ľudí financovaných z ESF, 
na ktoré sa odkazovalo v NPR
V talianskom NPR na rok 2012 sa uvádza, že „zmena plánovania sa rozšíri o nové opatrenia o školeniach a za ­
mestnateľnosti mladých ľudí v rámci akčnej skupiny EÚ – Taliansko pre nezamestnanosť mladých ľudí a pod ­
nikanie, ktoré sa stanovili po zasadnutí Európskej rady 30. januára 2012“. Neboli však poskytnuté informácie 
o opatreniach, ktoré preprogramovanie ovplyvnilo.
V NPR Írska na rok 2012 bola zahrnutá časť o nezamestnanosti mladých ľudí. V tejto časti sa uvádza návšteva 
delegácie Komisie vo februári s cieľom prediskutovať kľúčové výzvy v oblasti nezamestnanosti mladých ľudí. 
Nezahrnul sa však opis výstupov tejto návštevy, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré by boli podporené z fondov EÚ. 
V texte bolo uvedené, že írska vláda bude naďalej „odhodlaná rozvíjať inovatívne politické riešenia na riešenie 
týchto kľúčových výziev“.Rámček 8
31 Pripomienky
Monitorovanie 
a predkladanie správ 
Komisie o výsledkoch 
iniciatívy Akčné tímy 
pre zamestnanosť 
mladých ľudí
68 
Pokiaľ ide o následnú kontrolu inicia ­
tívy ATZM Komisiou, preskúmali sme, 
či:
 ο osobitné opatrenia pre monito ­
rovanie boli stanovené pre sumy 
určené na zmenu plánovania a pre ­
rozdelenie v rámci ATZM;
 ο správy Komisie obsahovali rele ­
vantné a spoľahlivé informácie 
o skutočných úspechoch iniciatívy 
ATZM.
Následná kontrola 
výsledkov iniciatívy Akčné 
tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí Komisiou bola 
uskutočnená na základe 
existujúceho štandardného 
monitorovania ESF
69 
Komisia spolu s členskými štátmi 
monitorovala zmeny OP týkajúce sa 
ATZM v prospech mládeže na základe 
existujúceho regulačného rámca ESF, 
konkrétne prostredníctvom výročných 
správ o vykonávaní a každoročného 
preskúmania OP .70 
Výročné správy o vykonávaní, ktoré 
preskúmal Dvor audítorov, odhalili, 
že bolo k dispozícii málo informá ­
cií o preprogramovaní a súvisiacich 
dosiahnutých výsledkoch. Poskytujú 
zväčša len príklady, a nie konzistentné 
a porovnateľné informácie o špeci ­
fických cieľových skupinách mláde ­
že. Zistili sme, že prípad Španielska 
(OP Navarra) bol jediným prípadom, 
keď Komisia priamo požiadala členský 
štát, aby zahrnul ukazovatele moni ­
torovania, ktoré sa týkajú iniciatívy 
Príležitosti pre mladých44, do svojich 
pripomienok k správe o vykonávaní 
za rok 2012.
71 
Taktiež sme posúdili zápisnice zo za ­
sadnutí výročných preskúmaní, ktoré 
poskytla Komisia, a zistili sme, že v šty ­
roch zo siedmich45 preskúmaných 
prípadov sa jej pripomienky zamerali 
na finančné plnenie a výstupy, a nie 
na skutočné výsledky. V týchto zápis ­
niciach sme našli odkaz na úspechy 
v kontexte iniciatívy ATZM v Taliansku, 
Litve a na Slovensku.
72 
Na základe našej analýzy Komisia pri ­
jala údaje o ukazovateľoch výsledkov, 
ktoré poskytli členské štáty na zasad ­
nutiach výročných preskúmaní, bez 
toho, aby vykonala dostatočné overe ­
nie (pozri rámček 9 ).44 V kontexte, v ktorom pracovali 
ATZM.
45 V roku 2012 sa nekonalo 
zasadnutie výročného 
preskúmania za Írsko.
32 Pripomienky
Nedostatky Komisie 
pri predkladaní správ 
o výsledkoch iniciatívy Akčné 
tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí
73 
S cieľom informovať Európsku radu 
o pokroku pri zmene plánovania ATZM 
Komisia podala neformálnu ad hoc  žia­
dosť o informácie riadiacim orgánom 
ESF, aby získala aktualizácie o situácii 
v členskom štáte, a najmä o zmene plá ­
novania/prerozdelení finančných pros­
triedkov ESF a ďalšom odhade počtu 
ľudí, ktorým by mohli pomôcť. Komisia 
obmedzila svoju žiadosť o informácie 
na ukazovatele výstupov (napr. účasť 
na opatreniach ESF), a nie na výsledky 
(pozri bod 26).74 
Na základe informácií Komisia pred ­
ložila správu o iniciatíve ATZM ako 
odpoveď na žiadosti Európskej rady 
o aktualizácie (v máji 2012, v novembri 
2012, v marci 2013, v júni 2013 a v ok ­
tóbri 2013) a z jej vlastnej iniciatívy 
(v marci 2014).Príklad problémov, ktoré vyplývajú z údajov o tom, čo sa dosiahlo, vykázaných 
členskými štátmi
V zápisnici Komisie zo zasadnutia výročného preskúmania s vnútroštátnymi orgánmi Litvy v januári 2014 sa 
uvádza, že ciele troch opatrení sa dosiahli46. Pri našom opakovanom výpočte sa ukázalo, že jedno z opatrení, 
ktoré sa týkalo poskytovania mikroúverov, dosiahlo len 72 % cieľovej hodnoty.
46 Odborné vzdelávanie a príprava pre mladých, podpora získavania odborných schopností a poskytovania mikroúverov.Rámček 9
33 Pripomienky
75 
Z nášho preskúmania aktualizačných 
správ Komisie pre Európsku radu a ďal ­
šej komunikácie vyplynulo, že tieto 
správy neposkytli kvalitatívnu analýzu 
čerpania prostriedkov so zmenou plá ­
novania a prerozdelených prostriedkov 
z hľadiska viazaných a vynaložených 
súm (pozri rámček 10 ).76 
Príklady uvádzané ako „konkrétne 
činnosti“ a „výsledky príslušnej krajiny 
o tom, ako akčné tímy pomohli mla ­
dých ľuďom“ neboli niekedy vyčerpá ­
vajúce (pozri rámček 1 1 ).
Príklady obmedzenej analýzy, ktorú Komisia poskytla v rámci aktualizácie 
informácií Európskej rade
Aktualizácie ATZM boli obmedzené, pokiaľ ide o opis výsledkov akčných tímov. Napríklad aktualizácia z mája 
2012 zahŕňala v prípade Grécka: „na základe aktivít ATZM na jar 2012 sa začali nové aktivity zamerané na mlá ­
dež“ bez toho, aby sa bližšie určili nové opatrenia, ktoré bude podporovať ESF a konkrétna suma.
Okrem toho v prípade Španielska sa uviedlo, že „135 mil. EUR bolo určených pre verejné služby zamestnanosti 
s cieľom pomôcť mladým ľuďom nájsť si prácu“. Tieto dodatočné finančné prostriedky sa poskytli na podporu 
opatrení, ktoré už existujú na vnútroštátnej úrovni a ich hlavným cieľom je pomôcť zamestnať viac mladých 
ľudí, bez poskytnutia vysvetlenia, pokiaľ ide o ich predchádzajúcu účinnosť.Rámček 10
Príklady priveľmi optimistického predkladania správ o konkrétnych činnostiach
V prípade regionálneho OP ESF pre Taliansko (Sicíliu) neboli nové činnosti zamerané na podporu zamestna ­
nosti mladých ľudí financované prevodom zo zdrojov ESF, ale uvoľnením, prostredníctvom zvýšenia miery 
spolufinancovania EÚ, vnútroštátnych zdrojov, ktoré boli pôvodne pridelené na tento operačný program. Stalo 
sa tak pod podmienkou, že vnútroštátne prostriedky sa určia výhradne pre mládež. Výsledkom bolo, že plán 
v hodnote 452 mil. EUR mal pomôcť 50 000 mladým ľudí. Komisia ho oznámila Rade za prebiehajúci v niekoľ ­
kých aktualizáciách v období od mája 2012 do júna 2013.
V júni 2013 však monitorovací výbor informoval Komisiu, že plán sa v počiatočnej fáze výrazne oneskoril. Pro ­
jekt sa napokon spustil v júni 2014, avšak následne nato, v auguste 2014, sicílsky región vydal uznesenie, ktoré 
podporilo a financovalo projekt na vykonávanie plánovaných opatrení. Stalo sa tak na základe významných 
nedostatkov v IT systéme na výber účastníkov, ktorý viedol k tomu, že približne 54 % používateľov nemalo 
prístup k výberovému procesu47.
47 Regióne Sicilia, Decreto del Dirigente Generale, č. 4567, 18. august 2014.Rámček 11
34 Pripomienky
77 
Keďže všetky uverejnené informácie 
vychádzali z  ad hoc  žiadosti Komisie 
členským štátom, proces sa musel opa ­
kovať vždy, keď bolo potrebné podať 
aktualizáciu Rade a/alebo ju uverejniť. 
Komisia nemá právny mandát na vy ­
konanie kontroly spoľahlivosti a/alebo hodnovernosti informácií, ktoré dob ­
rovoľne poskytli členské štáty. Vzniká 
tým potenciálne riziko, že nespoľahlivé 
a nesprávne informácie sa zahrnú 
do aktualizačných správ pre Radu. Kon ­
troly však neboli vždy účinné ani v prí ­
pade údajov poskytnutých v rámci ESF 
(pozri rámček 12 ).
Príklady nepresných údajov oznámených zainteresovaným stranám
Na základe aktualizácie ATZM z marca 2014, pokiaľ ide o iniciatívu Portugalska „Impulso Jovem“, Komisia 
uviedla: „V Portugalsku […] sa prerozdelilo 143 mil. EUR z ESF […] a celá suma viazaná do konca roka 2013. 
Pokryla sa tým pomoc 56 000 mladých ľudí.“ Je to však skôr cieľový zámer, ktorý sa má dosiahnuť ako doterajší 
úspech. V podstate údaje o finančnom plnení OP a údaje vo výročnej správe o vykonávaní za rok 2013, ktorá 
sa týkala operačného programu Ľudský potenciál, sa vzťahujú na menej ako 10 000 zahrnutých mladých ľudí.Rámček 12
35
 Závery  
a odporúčania
78 
Dospeli sme k záveru, že účinnosť po ­
radenskej podpory Komisie členským 
štátom v súvislosti s ATZM bola obme ­
dzená úrovňou a kvalitou informácií, 
ktoré mala k dispozícii o tom, ako exis ­
tujúce opatrenia ESF alebo vnútroštát ­
ne opatrenia pre nezamestnaných 
mladých ľudí fungujú v každodennej 
praxi (pozri body 25 až 37). Okrem 
toho sa posúdenie Komisie týkajúce 
sa zmien OP , ktoré navrhli členské 
štáty, zameralo najmä na rozpočtové 
aspekty, a nie na spôsob, ako najlepšie 
využiť prostriedky ESF (pozri body 58 
až 61). Napokon sa vyskytli nedostatky 
v spôsobe, ako Komisia predkladala 
správy o výsledkoch iniciatívy ATZM 
do roku 2014 (pozri body 73 až 77).
Komisia poskytla poradenskú 
podporu členským štátom, 
bola však obmedzená úrovňou 
a kvalitou dostupných 
informácií
79 
Iniciatíva ATZM nemohla naplniť vy ­
soké očakávania, ktoré vznikli na ne ­
formálnom zasadnutí Európskej rady 
v roku 2012, nielen pre obmedzenia 
informácií dostupných pre Komisiu 
na základe opatrení na monitorovanie 
a predkladanie správ, ktoré sú stano ­
vené v nariadeniach na programové 
obdobie 2007 – 2013. Znamenalo to, 
že Komisia nemala:
 ο prehľad o existujúcich opatreniach 
v oblasti zamestnanosti mladých 
ľudí financovaných z ESF a tých, 
ktoré boli úspešné, pokiaľ ide 
o ich cielené a skutočné výsledky 
na úrovni členských štátov. Tieto 
informácie by pomohli pri pred ­
ložení praktických a krátkodo ­
bých návrhov, ako presmerovať 
prostriedky z ESF na opatrenia, 
ktoré boli účinné v minulosti alebo 
na iné opatrenia; ο úplné a aktualizované informácie 
o dostupných prostriedkoch ESF, 
ktoré mohli byť preprogramované 
alebo prerozdelené.
80 
Komisia pripravila v rámci prípravnej 
činnosti prehľady o ôsmich členských 
štátoch. Koordinovala stretnutia ATZM 
a vypracovala operačné závery o zme ­
ne plánovania a prerozdelení ESF. Hoci 
išlo v obidvoch prípadoch o pozitív ­
ny príspevok Komisie, vypracovala 
ich pre spomínané obmedzenia len 
všeobecne.
81 
Z našej analýzy tiež vyplynulo, že akč ­
né tímy pre zamestnanosť mladých 
ľudí, ktoré boli vytvorené v ôsmich 
členských štátov, predložili len v ob ­
medzenej miere konkrétne návrhy, ako 
dosiahnuť rýchlejšie a účinnejšie vý ­
sledky pre mladých nezamestnaných. 
Udržateľnejšia a dlhodobejšia iniciatíva 
so širším rozsahom by vyžadovala 
vytvorenie osobitných vnútroštátnych 
akčných plánov na základe plánov 
Komisie a umožnenie členským štátom 
efektívne využívať štrukturálne fondy 
na podporu svojho úsilia znížiť mieru 
nezamestnanosti mládeže.
36 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 1
Pri ďalších iniciatívach tohto druhu by 
Komisia mala náležite zohľadniť mož ­
nosti a obmedzenia, ktoré vyplývajú 
z politického a právneho kontextu, 
svoje znalosti a expertízu danej oblasti 
(na základe vykonávania opatrení 
financovaných EÚ a členskými štátmi) 
a dostupnosť požadovaných admi ­
nistratívnych a finančných zdrojov 
na úrovni EÚ a členských štátov.
Hoci iniciatíva Akčné 
tímy pre zamestnanosť 
mladých ľudí viedla k zmene 
plánovania a prerozdeleniu 
ESF, posúdenie zmien OP 
Komisiou sa zameralo najmä 
na rozpočtové aspekty
82 
Podľa informácií, ktoré poskytli členské 
štáty Komisii, bola celková suma pros  ­
triedkov ESF so zmenou plánovania 
a prerozdelením v siedmich z ôsmich 
členských štátov, ktoré sa zúčastnili na 
iniciatíve, približne vo výške 1,9 mld. 
EUR do júna 2013. Poskytnúť presnú 
celkovú sumu je však zložité, keďže 
nie všetky zmeny plánovania ESF sa 
nevyh  nutne vykonali na základe inicia ­
tívy ATZM, ale mohli ich spôsobiť iné 
skutočnosti.83 
V nadväznosti na zasadnutia ATZM 
a v súvislosti s ich operačnými závermi 
všetky členské štáty vypracovali akčné 
plány pre mladých alebo zohľadnili 
tieto aspekty v ich národných progra ­
moch reforiem, hoci boli v oboch 
prípadoch len všeobecné. Akúkoľvek 
zmenu plánovania prostriedkov ESF 
potrebnú v tomto kontexte môže 
príslušný členský štát predstaviť len 
prostredníctvom návrhu na zmenu 
príslušných OP. Komisia musí následne 
posúdiť odôvodnenie členského štátu 
a schváliť zmeny, ak s nimi súhlasí.
84 
Zistili sme, že pri posudzovaní žiadostí 
členských štátov o zmeny OP vo vzorke 
Komisia nepreskúmala, či prostriedky 
ESF so zmenou plánovania mohli viac 
pomôcť mladým ľuďom „pri hľadaní 
práce alebo zvyšovaní ich zamest ­
nanosti“ než pôvodne plánované 
opatrenia. Jej posúdenie sa namiesto 
toho zameralo najmä na rozpočtové 
aspekty zmeny plánovania. Na základe 
informácií, ktoré členské štáty poskytli 
Komisii, sme dospeli k záveru, že nie je 
možné posúdiť, do akej miery sa zme ­
na plánovania a/alebo prerozdelenie 
prostriedkov ESF zamerali na špecific ­
ké potreby rozličných skupín mladých 
nezamestnaných ľudí.
37 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2
V programovom období 2014 – 2020 
by Komisia mala:
a) zabezpečiť, aby budúce žiadosti 
členských štátov o zmenu pláno ­
vania boli iniciované tým, že sa 
očakáva dosiahnutie lepších vý ­
sledkov, a nie tým, že je potrebné 
riešiť problémy s čerpaním fondov 
EÚ;
b) schvaľovať žiadosti členských 
štátov o zmeny v OP iba v prípade, 
ak dodatočné výsledky získané 
prostredníctvom navrhovaných 
rozpočtových prevodov možno 
v primeranej miere dosiahnuť;
c) žiadať od členských štátov, 
aby dostatočne podrobne infor ­
movali o mimoriadnych prevodoch 
v rámci operačných programov 
a tiež o zmenách v rámci priorít 
vo svojich výročných správach 
o vykonávaní a aby prezentovali 
dosiahnuté výsledky;
d) aktívne sa zapojiť do monitoro ­
vacích výborov OP a podporovať 
členské štáty, aby prijali príslušné 
opatrenia, ak je z posúdení výroč ­
ných správ o vykonávaní zrejmé, 
že ciele sa nesplnia.Nedostatky Komisie 
pri predkladaní správ Rade 
o dosahu iniciatívy Akčné tímy 
pre zamestnanosť mladých ľudí
85 
Keďže si Komisia bola vedomá nedo ­
statkov v informáciách, ktoré systema ­
ticky poskytujú členské štáty v rámci 
opatrení na monitorovanie ESF, na úče ­
ly vypracovania pravidelných aktuali­
zácií o pokroku iniciatívy pre Radu 
požiadala ad hoc  o informácie od 
členských štátov. Komisia nemá právny 
mandát na vykonanie kontroly spoľah ­
livosti a/alebo hodnovernosti informá ­
cií, ktoré dobrovoľne poskytli členské 
štáty. Kontroly však neboli vždy účinné 
ani v prípade údajov poskytnutých 
v rámci ESF.
86 
Výsledkom bolo, že z analýzy infor ­
mácií poskytnutých Rade vyplynuli 
nedostatky, pokiaľ ide o ich úplnosť, 
konzistentnosť a spoľahlivosť. Okrem 
toho, keďže Komisia nevykonáva 
systematické kontroly informácií po ­
skytnutých členskými štátmi, existuje 
potenciálne riziko, že sa nespoľahlivé 
a nesprávne vyhlásenia zahrnú do ak ­
tualizačných správ.
38 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 3
Pri používaní údajov poskytnutých 
členskými štátmi vo svojich ozná ­
meniach by Komisia mala zabezpe ­
čiť, aby sa systematicky vykonávali 
kontroly minimálnej hodnovernosti 
a spoľahlivosti.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. novembra 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

39
V
Podľa názoru Komisie iniciatíva ATZM splnila poli ­
tické očakávania, ktoré stanovila Európska rada vo 
svojich záveroch z 30. januára 2012. Hlavným cieľom 
spoločných ATZM – presne zacielenej ad hoc  inicia ­
tívy – bolo zmobilizovať nástroje EÚ a vnútroštátne 
nástroje vrátane štrukturálnych fondov a predis ­
kutovať politické reformy, ktoré sa majú zahrnúť 
do plánov v oblasti zamestnanosti mládeže. Tímy 
mali „rozvíriť hladinu“ prostredníctvom zvyšovania 
povedomia na najvyššej politickej úrovni, vytvára ­
nia pocitu naliehavosti a presnejšieho smerovania, 
pričom však nemali vytvárať ďalšie administratívne  
a/alebo právne postupy.
Komisia sa takisto domnieva, že ATZM významne 
prispeli k vytvoreniu podmienok pre nové iniciatívy 
zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých 
ľudí vrátane záruky pre mladých ľudí, iniciatívy YEI 
a zlepšeného programovania v rámci ESF na roky 
2014 – 2020 so zvýšeným zameraním sa na mladých 
ľudí.
Komisia aktívne využila všetky nástroje, ktoré mala 
k dispozícii vzhľadom na zavedený právny rámec, na 
dosiahnutie cieľov iniciatívy ATZM a na podávanie 
správ o nich.
Hoci v prípade finančných prostriedkov použitých 
v rámci zdieľaného hospodárenia Komisia nemusí 
mať vždy podrobné informácie o všetkých podpo ­
rovaných opatreniach a jedným z cieľov zasadnutí 
ATZM bolo s členskými štátmi skontrolovať odhady 
dostupného financovania z ESF a uistiť sa, že sa 
použili najkvalitnejšie a najaktuálnejšie informácie, 
Komisia poskytuje poradenstvo a usmernenia i na 
základe získaných informácií a vykonaného hodno ­
tenia politík v rámci európskeho semestra.
Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – 
pričom typickým opatrením v oblasti zamestnanosti 
mladých ľudí podporovaným z ESF je odborná 
príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor 
pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup spočí ­
val v nasmerovaní členských štátov, aby spomedzi 
týchto opatrení posilnili tie dobre fungujúce.Zhrnutie
I
Spoločná odpoveď Komisie na body I, II, III a IV:
Nezamestnanosť mladých ľudí je v uplynulých 
desiatich rokoch značne rozšíreným problé ­
mom v mnohých členských štátoch. Hoci akčné 
tímy pre zamestnanosť mladých ľudí (ATZM) sú 
ad hoc  nástrojom, ich zásluhou sa tento problém, 
ktorý ešte zhoršuje hospodárska kríza, dostal 
na popredné miesto európskeho politického 
programu.
Toto nové povedomie viedlo k viacerým konkrét ­
nym opatreniam na úrovni EÚ, ako aj členských 
štátov, najmä k zavedeniu záruky pre mladých 
ľudí a vzniku iniciatívy na podporu zamestnanosti 
mladých ľudí (Youth Employment Initiative – YEI). 
Balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí  
(2012), ktorý nasledoval po všeobecnejšom balíku 
opatrení v oblasti zamestnanosti , obsahoval návrh 
na zavedenie záruky pre mladých ľudí . Výsledkom 
bolo odporúčanie, ktoré Rada prijala v apríli 2013.
Popredných európskych predstaviteľov to zároveň 
viedlo k prijatiu konkrétnych opatrení na strane 
financovania: konkrétne spustením iniciatívy na 
podporu zamestnanosti mladých ľudí  (2013). Jej 
cieľom je podporiť najmä mladých ľudí, ktorí nie sú 
zamestnaní ani nie sú v procese vzdelávania alebo 
odbornej prípravy v regiónoch, v ktorých miera 
nezamestnanosti mladých ľudí presahuje 25 %. 
Iniciatíva YEI poskytuje spolu s ESF členským štátom 
cielené financovanie na zavedenie záruky pre mla ­
dých ľudí do praxe.
IV
Komisia konštatuje, že výška „dostupných“ pros­
triedkov z ESF odhadovaná členskými štátmi bola 
orientačná a závisela najmä od prv zverejnených 
výziev na predkladanie návrhov a zmluvných dojed ­
naní v rámci príslušných operačných programov.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 40
VI druhá zarážka písm. a)
Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva 
sa, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné 
požiadavky.
Právny rámec EŠIF na roky 2014 – 2020 už výrazne 
prispieva k vytváraniu podmienok na zabezpečenie 
vyššej hodnoty za peniaze. Toto sa má dosiahnuť 
okrem iného prostredníctvom výkonnostného 
rámca a výkonnostnej rezervy, ex ante  kondiciona ­
lity a spoločných ukazovateľov výstupov a výsled ­
kov. Využívanie a programovanie EŠIF sú navyše 
úzko spojené so stratégiou Únie pre rast a zamest ­
nanosť a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny.
V článku 30 NSU sa stanovuje, že pozmeňujúce 
návrhy OP musí sprevádzať odôvodnenie členského 
štátu týkajúce sa očakávaného vplyvu na dosiahnu ­
tie vnútroštátnych cieľov stratégie EÚ 2020, ako aj 
osobitných cieľov OP .
Okrem toho sa v článku 23 NSU stanovuje, že Komi ­
sia môže na vlastný podnet požiadať členský štát, 
aby navrhol zmeny svojich operačných programov 
s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami Rady 
v kontexte európskeho semestra, a tým zabezpečiť, 
aby sa podpora z EŠIF použila na príslušné priority 
rastu a zamestnanosti na vnútroštátnej alebo regio ­
nálnej úrovni.
Komisia konštatuje, že súčasťou jej úlohy dohľadu 
je aj dohľad nad všetkými otázkami rozpočtu 
a čerpania.
VI druhá zarážka písm. b)
Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa 
domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje 
potrebné požiadavky.
V článku 30 NSU sa výslovne vyžaduje, aby člen ­
ský štát na základe hodnotenia jeho odôvodnenia 
Komisiou a na základe žiadosti o ďalšie informá ­
cie poskytol Komisii všetky potrebné dodatočné 
informácie. Okrem toho sa na pozmeňujúce návrhy 
OP súvisiace s pridelením výkonnostnej rezervy 
vzťahujú osobitné doplňujúce pravidlá.Komisia vo svojich pravidelných správach Európskej 
rade uviedla na základe informácií od členských štá ­
tov množstvo príkladov pozitívneho vývoja v nad ­
väznosti na mobilizáciu ATZM, pokiaľ ide o začaté 
opatrenia v teréne, vnútroštátnu rozpočtovú pod ­
poru a počet podporených mladých ľudí. Komisia sa 
domnieva, že finančné prostriedky, ktoré sa pre ­
programovali na zvýšenie finančnej podpory dobre 
fungujúcich programov pre mladých ľudí, priniesli 
jasné zlepšenie podpory EÚ pre mladých ľudí.
Pokiaľ ide o monitorovanie, Komisia konštatuje, že 
v rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty 
zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania 
a predkladania správ a za zabezpečenie ich spoľah ­
livosti, čo podlieha auditom Komisie. Komisia mala 
k dispozícii informácie zo správ, ktoré sa vyžadujú 
podľa nariadenia o ESF. Keďže ATZM boli politickým 
opatrením, čo sa od začiatku aj deklarovalo, Komi ­
sia zbierala údaje aj neoficiálne prostredníctvom 
dotazníkov a žiadostí o informácie, ako aj prostred ­
níctvom iných politických procesov, najmä európ ­
skeho semestra. V prípade týchto informácií Komisia 
nemá žiadny zákonný mandát vykonávať kontroly 
spoľahlivosti a/alebo hodnovernosti.
VI prvá zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia vo svojich činnostiach vždy prihliada na 
politické, právne, finančné a administratívne súvis ­
losti. V konkrétnom prípade iniciatívy ATZM Komisia 
vedela, že bude čeliť niekoľkým obmedzeniam. To 
však nebolo dôvodom na nečinnosť: vzhľadom na 
neprijateľnú situáciu, pokiaľ ide o nezamestnanosť 
mladých ľudí, bola Komisia odhodlaná podniknúť 
všetky možné opatrenia na zlepšenie situácie.
Komisia spravidla pri podobných opatreniach syste ­
maticky vychádza z poznatkov získaných pri čerpaní 
európskych štrukturálnych a investičných fondov, 
najmä Európskeho sociálneho fondu, ako aj z účasti 
na európskom semestri.
Odpovede Komisie 41
Úvod
09
Komisia navrhla vytvoriť akčné tímy v členských 
štátoch, v ktorých bola nezamestnanosť mladých 
ľudí významne nad priemerom EÚ – tento návrh 
schválila Európska rada. V tom čase bol priemer EÚ 
22,3 %, takže sa zvolila referenčná miera 30 %, na 
základe ktorej získalo nárok na tieto opatrenia osem 
členských štátov – táto miera zodpovedala vyhláse ­
niu Európskej rady. Komisia sa domnieva, že konala 
v súlade s vyhlásením Európskej rady.
Poznámky
Spoločná odpoveď Komisie na body 25 
a 26
Komisia je oprávnená monitorovať financovanie EÚ 
len v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariade ­
niach a členské štáty majú značnú diskrečnú právo ­
moc, pokiaľ ide o nahlasovanie informácií o výkon ­
nosti. I keď skutočne existoval spoločný (povinný) 
ukazovateľ výstupov pre mladých ľudí, členské štáty 
zároveň každoročne podávali správy o dosiahnu ­
tých výsledkoch vo výročnej správe o vykonávaní 
na základe osobitných ukazovateľov vymedzených 
v OP pre každú prioritnú os, pričom tieto osobitné 
ukazovatele neumožňovali agregáciu na úrovni 
EÚ. Komisia vo všetkých prípadoch dodržala tieto 
ustanovenia.
27
Komisia sa domnieva, že jestvuje dostatočný počet 
ukazovateľov na to, aby jej umožnili riadne monito ­
rovanie, hoci sú špecifické pre jednotlivé OP .VI druhá zarážka písm. c)
Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa 
domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje 
potrebné požiadavky.
V NSU sa stanovuje povinnosť informovať o všet ­
kých relevantných aspektoch výkonnosti vo výroč ­
ných správ o vykonávaní podľa článku 50. Členské 
štáty sú povinné predkladať správy aj na základe 
kategórií intervencií uvedených v príslušnom vyko ­
návacom nariadení Komisie (EÚ) č. 215/2014.
VI druhá zarážka písm. d)
Komisia prijíma toto odporúčanie a zastáva názor, 
že toto je už bežná prax, a to aj vzhľadom na oso ­
bitné právomoci vyplývajúce z jej účasti v monito ­
rovacom výbore.
VI tretia zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia v súvis ­
losti so zdieľaným hospodárením kontroluje okrem 
iného spoľahlivosť systémov zaznamenávania 
a uchovávania účtovných záznamov a údajov 
o vykonávaní, ktoré poskytli členské štáty. Zvyčajne 
sa to robí prostredníctvom auditov systémov, ktoré 
vykonáva Komisia a vnútroštátne orgány auditu.
V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že 
riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zazna ­
menáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počí ­
tačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo 
podlieha auditom Komisie.
Odpovede Komisie 42
Komisia okrem toho začala niekoľko hodnotení 
politík v rokoch 2007 – 2013, ktoré budú k dispozí ­
cii do polovice roka 2016. Všetky tieto hodnotenia 
poskytnú užitočné údaje o výsledkoch programov. 
Záverečné správy budú navyše obsahovať osobitné 
časti zamerané na získané skúsenosti a osvedčené 
postupy.
Spoločná odpoveď Komisie na body 30 
až 32
Správa Komisie bola prehľadom na základe dotazní ­
kov pre riadiace orgány – t. j. na základe vlastného 
hodnotenia členských štátov toho, čo fungovalo 
dobre ako osvedčený postup. Cieľom správy bolo 
šíriť myšlienky a postupy politík s cieľom „inšpiro ­
vať“ tvorcov politiky. Účelom správy nebolo vyhod ­
notiť kvalitu a účinnosť intervencií ESF.
34
Komisia konštatuje, že jedným z cieľov zasadnutí 
ATZM bolo spolu s členskými štátmi presnejšie určiť, 
aké financovanie EÚ bude dostupné a čo viac by sa 
mohlo ešte urobiť na uspokojenie potrieb neza ­
mestnaných mladých ľudí.
35
V kontexte zdieľaného hospodárenia sú príslušné 
konkrétne údaje o operáciách k dispozícii na úrovni 
členských štátov, keďže členské štáty sú zodpo ­
vedné za zverejňovanie a vykonávanie rôznych 
výziev na predkladanie žiadostí. Napriek objektív ­
nym obmedzeniam právneho rámca na roky 2007 – 
2013 sa Komisia aktívne snažila pravidelnejšie 
zbierať relevantné informácie od členských štátov 
o podpore z ESF pre opatrenia v oblasti zamestna ­
nosti mladých ľudí v súvislosti s inými iniciatívami 
na podporu zamestnanosti mladých ľudí na úrovni 
celej EÚ.Problém identifikovaný v štúdii odbornej hodnotia ­
cej siete vyplýva predovšetkým z toho, že na rozdiel 
od predkladania správ o ukazovateľoch výstupov 
predkladanie správ o ukazovateľoch výsledkov 
konkrétnych opatrení nebolo povinné. Rozsiahle 
a jednotné údaje o ukazovateľoch výsledkov preto 
nie sú k dispozícii. Zavedením spoločných ukazova ­
teľov výstupov a výsledkov v programovom období 
2014 – 2020 sa tento problém odstráni.
28
V správe Útvaru pre vnútorný audit (Internal Audit 
Service – IAS), na ktorú odkazuje Dvor audítorov, sa 
dospelo k záveru, že niektoré existujúce nedostatky 
vyplývajú z právneho rámca, z ktorého Komisia vo 
svojej podstate vychádza pri svojej práci. V správe 
IAS sa takisto uznáva výrazné zlepšenie plnenia 
požiadaviek na výkonnosť zavedených v právnom 
rámci na roky 2014 – 2020. V rokoch 2007 – 2013 
museli riadiace orgány v operačných programoch 
vymedziť osobitné ukazovatele výsledkov a stanoviť 
ciele. To bolo predmetom rokovaní pri programo ­
vaní operačných programov. Komisia uznáva, že 
agregácia na úrovni EÚ bola preto výzvou, ale jej 
monitorovanie na úrovni operačného programu 
považuje za primerané. Komisia okrem toho vyko ­
nala štúdiu, v ktorej sa analyzovali všetky oso ­
bitné špecifické ukazovatele výsledkov, a získané 
poznatky využila na navrhnutie spoločných ukazo ­
vateľov výsledkov na roky 2014 – 2020. Vytvorila aj 
hodnotiacu sieť s cieľom spojiť údaje z monitorova ­
nia a hodnotenia od riadiacich orgánov a tak získať 
informácie o výkonnosti pre jednotlivé oddelenia 
a na účely podávania správ Komisiou.
29
Komisia konštatuje, že prostredníctvom svojich 
pravidelných dvojstranných kontaktov s riadiacimi 
orgánmi, ich hodnotenia výročnej správy o vyko ­
návaní a účasti na zasadnutiach stanovených 
v nariadení, ale aj prostredníctvom politických 
oddelení v členských štátoch v rámci cyklu európ ­
skeho semestra sú pracovníci oddelení Komisie 
informovaní o pokroku a „osvedčených postupoch“ 
pri vykonávaní OP . Vďaka svojej analýze rôznych 
osobitných ukazovateľov dobre poznajú účinnosť 
realizácie rôznych OP .
Odpovede Komisie 43
Počnúc identifikáciou členských štátov s najvyš ­
šou mierou nezamestnanosti mladých ľudí až po 
následné analýzy a rokovania sa použilo štandardné 
vymedzenie mladých ľudí podľa Eurostatu (15 – 24 
rokov). Hlavným zmyslom ATZM však bolo zabezpe ­
čiť, aby sa prijímali najvhodnejšie opatrenia špe ­
cifické pre jednotlivé krajiny, a preto v niektorých 
prípadoch sa pri vymedzení uplatnila určitá pruž ­
nosť, keď to bolo odôvodnené okolnosťami v danej 
krajine.
41
Úlohou ATZM bolo preskúmať príležitosti na rýchle 
opatrenia s cieľom reagovať na bezprostredný vplyv 
krízy. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými 
zručnosťami je štrukturálny problém, pričom OP 
v rámci ESF sa už v roku 2006 programovali tak, aby 
sa nimi riešili štrukturálne problémy trhov práce. 
Cestu k štrukturálnej reforme však výrazne zabrzdila 
hospodárska kríza, ktorá viedla k prudkému nárastu 
miery nezamestnanosti v celej EÚ. Preto platí, že 
hoci misiou ATZM bolo hľadať okamžité riešenia 
z hľadiska financovania i vykonávania politiky, 
celkovou podstatou paralelného úsilia Komisie bolo 
nasmerovať členské štáty späť na cestu reforiem.
Okrem toho veľkú časť zberu konkrétnych infor ­
mácií o politikách vykonáva Komisia v rámci svojej 
analytickej práce na analýze európskeho semestra 
a tieto informácie uverejňuje v správach Komi ­
sie a správach o jednotlivých krajinách. Komisia 
okrem toho vychádza z množstva odborných správ 
a vzorových správ GR pre zamestnanosť o vnútornej 
politike, najmä z tzv. správ o jednotlivých kraji ­
nách, ktoré sa vypracúvajú v kontexte európskeho 
semestra.
42
Komisia konštatuje, že v ôsmich prehľadoch o kra ­
jinách sa navrhovali politické usmernenia založené 
na analýze potrieb trhu práce, ktorá sa opierala 
o rôzne zdroje, najmä na analytickej práci Komisie 
v kontexte európskeho semestra.36
Komisia konštatuje, že jej odhady vychádzali z úda ­
jov, ktoré dobrovoľne poskytli členské štáty. Tieto 
odhady boli len východiskovými bodmi dvojstran ­
ných rozhovorov a systematicky sa aktualizovali na 
základe reálnej situácie v jednotlivých členských 
štátoch.
37
Komisia uznáva, že v prípade Slovenska došlo 
k technickej chybe. Pri rokovaní na zasadnutí ATZM 
sa však vychádzalo zo správnych údajov.
38
Komisia konštatuje, že v rámci prípravy zasadnutí 
ATZM by každé hodnotenie malo vychádzať z toho, 
čo Komisia ohlásila, na čo sa zaviazala a čo reálne 
mohla vykonať v dohodnutom časovom rámci 
a v súčasnom právnom rámci.
40
Komisia sa domnieva, že cieľom ATZM nebolo 
poskytnúť členským štátom ex ante  analýzy týka ­
júce sa osobitných skupín mladých ľudí ani preskú ­
mania budúcich požiadaviek na zručnosti.
Analýza potrieb trhu práce zo strany Komisie sa 
navyše neobmedzuje len na prehľady o krajinách, 
ktoré sa ako informačné dokumenty použili ako 
podklady na dvojstranných zasadnutiach ATZM. 
Pracovníci geografického oddelenia pripravujú 
podrobné správy o jednotlivých krajinách a hĺbkovú 
analýzu situácie v oblasti zamestnanosti a sociálnej 
politiky v členských štátoch, ktoré sa potom pre ­
mietajú do formulácie odporúčaní pre jednotlivé 
krajiny. Riešenie nezamestnanosti mladých ľudí si 
vyžaduje komplexný prístup a prehľady o krajinách 
obsahujú jednotné údaje a informácie o politi ­
kách nielen v oblasti zamestnanosti, ale aj o rôz ­
nych iných dôležitých aspektoch, ako je napríklad 
vzdelávanie.
Odpovede Komisie 44
V prípade krajín s veľkým počtom OP , ako je Talian ­
sko, sa napríklad každý podrobný návrh musel skon ­
trolovať z hľadiska uplatniteľnosti v danej situácii 
(plnenie, výsledky) jednotlivých OP (napr. ktoré OP 
sa majú preprogramovať, v akej sume atď.).
49
Komisia sa domnieva, že súhrnné operačné závery 
generálneho sekretariátu by sa nemali interpretovať 
izolovane. V konkrétnom prípade Grécka už bola 
technická pomoc veľmi intenzívna vzhľadom na 
program finančnej pomoci a generálny sekretariát 
v operačných záveroch navrhol rozšíriť/posilniť 
existujúce iniciatívy vo forme politických usmernení 
a stanoviť základ ďalšieho rozšírenia osobitných 
opatrení reagujúcich na identifikované potreby. 
Operačným výstupom ATZM bol „akčný plán ciele -
ných intervencií na posilnenie zamestnanosti a podni -
kateľskej aktivity mladých ľudí“ , ktorý Grécko prijalo 
v decembri 2012.
Členské štáty už navyše od Komisie dostávajú 
po drobné hodnotenia krajín a politické odporúča ­
nia v rámci európskeho semestra.
50
Komisia odkazuje na svoje odpovede na body 29, 44 
a 47.
V prípade potreby sa o konkrétnych zmenách vo 
výzvach na predkladanie ponúk a v podmienkach 
účasti rokovalo na zasadnutiach monitorovacieho 
výboru, v ktorom Komisia plní poradnú úlohu. 
Komisia sa domnieva, že pridaná hodnota navrho ­
vaných iniciatív sa neposudzovala výlučne v súvis ­
losti s ich očakávaným vplyvom na čerpanie.
51
Komisia konštatuje, že zmeny OP vždy úplne 
nesúviseli s opatreniami v oblasti zamestnanosti 
mladých ľudí ako takými. Často boli súčasťou 
širšieho prerozdelenia finančných prostriedkov na 
opatrenia v oblasti zamestnanosti vo všeobecnosti. 
Poradná úloha Komisie v súvislosti s ATZM navyše 
presahovala kontext prerozdeľovania finančných 
prostriedkov.43
Pozri odpoveď Komisie na bod 41.
44
V Taliansku bola situácia na trhu práce obzvlášť 
ťažká pre mladých ľudí. V prehľade o krajine sa 
identifikovali určité skupiny osobitného záujmu 
vrátane skupiny s najvyšším a stredným vzdelaním 
po ukončení štúdia, ale iniciatívy sa riadili globál ­
nym prístupom k riešeniu situácie komplexným 
spôsobom.
Rozhodnutie o zmene riadenia financovania (tak 
ako v prípade všetkých ostatných iniciatív ATZM) 
malo jednoznačne dvojaký cieľ: zvýšiť úroveň 
ľudského kapitálu (na uľahčenie zamestnávania) 
a urýchliť výdavky (vzhľadom na to, že „problémy 
v Taliansku nesúvisia s prioritami výdavkov, ale 
s oneskorením vykonávania“, ako sa uvádza v pre ­
hľade o krajine).
45
Komisia konštatuje, že v každom hodnotení výstu ­
pov ATZM sa musia zohľadniť ciele a účel misií ATZM 
a regulačného rámca ESF.
47
Hlavným zmyslom misií ATZM bolo na základe 
politických rokovaní na vysokej úrovni identifikovať 
spôsoby, akými môžu vnútroštátne orgány preroz ­
deliť finančné prostriedky na projekty, ktoré by mali 
z krátkodobého hľadiska najvýraznejší účinok. To 
zahŕňalo najmä dohodu, ako sa postaviť ku konku ­
renčným prioritám ESF, ale nezahŕňalo to zachádza ­
nie do technických detailov správy fondov. Zasad ­
nutia boli príležitosťou preskúmať rôzne možnosti, 
ktoré bolo nutné technicky overiť vzhľadom na 
špecifiká jednotlivých OP .
Pred prípadným preprogramovaním bolo nutné 
prerokovať s členskými štátmi, do akej miery 
možno finančné prostriedky z ESF presmerovať na 
programy pre mladých ľudí.
Odpovede Komisie 45
Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – 
pričom typické opatrenia v oblasti zamestnanosti 
mladých ľudí podporované z ESF sú: odborná 
príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor 
pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup Komisie 
spočíval v nasmerovaní členských štátov k tomu, 
aby spomedzi týchto opatrení posilnili dobre fungu ­
júce. Pokiaľ ide o celkovú nezamestnanosť mla ­
dých ľudí v roku 2011 (celkovo nízka zamestnanosť 
a rastúce miery nečinnosti, najmä v prípade osôb, 
ktoré nie sú zamestnané ani nie sú v procese vzde ­
lávania alebo odbornej prípravy), jedným z hlavných 
cieľov Komisie bolo aj zvýšiť pokrytie z hľadiska 
účastníkov na opatreniach, ktoré by potenciálne 
mohli zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí na trhu 
práce. V neposlednom rade všetky uvedené opat ­
renia naďalej zohrávajú významnú úlohu i v rámci 
záruky pre mladých ľudí, ktorá sa takisto finančne 
podporuje z ESF.
Spoločná odpoveď na bod 64 
a rámček 7
Komisia zdôrazňuje, že prioritné skupiny, o kto ­
rých sa hovorilo na dvojstrannom zasadnutí ATZM, 
boli najkvalifikovanejší mladí ľudia i mladí ľudia 
so zá  kladným vzdelaním. Na tieto dve skupiny 
sa zameral aj portugalský akčný plán pre mládež 
„Impulso Jovem“ a príslušné preprogramovanie OP .
Spoločná odpoveď na body 65, 66 a 67 
a rámček 8
Komisia konštatuje, že NPR sú strategické doku ­
menty v rámci výhradnej zodpovednosti členských 
štátov. Ich cieľom nie je opisovať, ktoré opatrenia 
by sa podporili z fondov EÚ na základe záverov zo 
zasadnutia ATZM.
Komisia monitoruje situáciu mladých ľudí na trhu 
práce v rámci európskeho semestra, ktorý sa zame ­
riava na posilnenie a podporu reforiem politiky 
v prospech občanov EÚ. V tejto súvislosti Komisia 
poskytuje hĺbkové analytické hodnotenie v sprá ­
vach o jednotlivých krajinách a navrhuje politické 
opatrenia vo forme návrhov odporúčaní pre jed ­
notlivé krajiny. V rámci semestra 2015 dostalo päť 
členských štátov odporúčania s cieľom prijať ambi ­
cióznejšie politické opatrenia v tejto oblasti.53
Komisia sa domnieva, že na vytvorenie úplného 
obrazu o finančných výstupoch iniciatívy ATZM 
je potrebné zahrnúť aj informácie o finančných 
zdrojoch použitých na iniciatívy súvisiace s mla ­
dými ľuďmi v dôsledku zníženia vnútroštátneho 
spolufinancovania OP v rámci ESF a EFRR. V prípade 
Talianska sa napríklad pomocou týchto prostriedkov 
pochádzajúcich z preprogramovania OP financovala 
séria iniciatív (vrátane plánu pre mládež na Sicílii) 
zahrnutých do národného kohézneho akčného 
plánu. Podľa Talianska to predstavuje približne 
1,5 miliardy EUR, ktoré sú súčasťou prerozdelenia 
finančných prostriedkov nahláseného pre Taliansko 
v rámci činnosti ATZM.
54
Komisia uznáva technickú chybu, ktorá má však 
veľmi obmedzený vplyv na celkovú sumu (menej 
ako 4 % z celkovej sumy v rámci ESF, menej ako 
1,2 % pri zohľadnení celkového rozpočtu ATZM vrá ­
tane talianskeho kohézneho akčného plánu).
56
V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty 
zodpovedné za vytvorenie systémov monitoro ­
vania a predkladania správ a za zabezpečenie ich 
spoľahlivosti.
60
Komisia sa domnieva, že zvýšenie finančnej pod ­
pory programov pre mladých ľudí (odborná prí ­
prava atď.), ktoré už prinášajú praktické výsledky, 
je lepšie, ako prísť o peniaze z dôvodu automatic ­
kého zrušenia viazanosti pridelených prostriedkov. 
Programy, ktoré boli posilnené, sa už hodnotili 
v čase ich prijatia a ich uplatňovanie bolo v súlade 
s požiadavkami právnych predpisov.
Odpovede Komisie 46
73
Komisia mala k dispozícii informácie zo správ, ktoré 
sa vyžadujú podľa nariadenia o ESF. Keďže ATZM 
boli politickým opatrením, čo sa od začiatku aj 
deklarovalo, Komisia zbierala údaje aj neoficiálne 
prostredníctvom dotazníkov a žiadostí o informácie, 
ako aj prostredníctvom iných politických procesov, 
najmä európskeho semestra.
Pre ATZM nebolo možné zaviesť žiadny formálny 
proces monitorovania a predkladania správ, ktorý 
by siahal nad rámec monitorovania ESF.
75
Správy Európskej rade poskytli všeobecný prehľad 
o stave činnosti ATZM na základe údajov zozbiera ­
ných od členských štátov ad hoc . Pozri aj odpoveď 
Komisie na bod 68.
76
Pozri odpoveď Komisie na bod 72.
Správy poskytnuté Komisiou sa takisto zakladali 
na informáciách, ktoré poskytlo Taliansko. Pokiaľ 
ide o oneskorenia, ktoré boli významné predovšet ­
kým v počiatočnej fáze národného plánu, Komisia 
vyzvala na rýchle vykonávanie, kedykoľvek je to 
možné.
77
V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty 
zodpovedné za vytvorenie systémov monitorovania 
a predkladania správ a za zabezpečenie ich spo ­
ľahlivosti. Komisia overuje spoľahlivosť systémov 
prostredníctvom svojich auditov.68
Komisia konštatuje, že s cieľom udržať administra ­
tívnu záťaž pre členské štáty na absolútnom minime 
a priniesť rýchle výsledky ATZM pôsobili a boli 
monitorované v súlade s právnymi ustanoveniami 
o ESF.
70
Komisia konštatuje, že to, aké informácie sa posky ­
tujú v súvislosti s cieľmi ukazovateľov, závisí od cel ­
kového kontextu navrhovanej zmeny OP a od toho, 
či je osobitne spojená so zamestnanosťou mladých 
ľudí alebo všeobecnejšie s posilnením opatrení na 
podporu zamestnanosti pre všetky cieľové skupiny 
v rámci OP ako celku.
Napríklad v prípade Grécka boli ukazovatele moni ­
torovania pre mladých ľudí zahrnuté už do operač ­
ných programov.
71
Komisia konštatuje, že zápisnice zo zasadnutí výroč ­
ných preskúmaní nie sú jediným zdrojom informácií 
o pravidelnom monitorovaní OP Komisiou.
Spoločná odpoveď Komisie na bod 72 
a rámček 9
Komisia niekedy spochybňuje hodnovernosť 
konkrétnych hodnôt ukazovateľov uvedených vo 
výročnej správe o vykonávaní. Počítačové systémy 
členských štátov takisto podliehajú auditom systé ­
mov zo strany Komisie a orgánov auditu členských 
štátov.
Komisia uznáva, že informácie, ktoré poskytol 
litovský riadiaci orgán, obsahovali jednu technickú 
chybu.
Odpovede Komisie 47
79 druhá zarážka
Jedným z cieľov stretnutia ATZM bolo s členskými 
štátmi skontrolovať odhady dostupného financova ­
nia z ESF a uistiť sa, že sa použili najlepšie a najaktu ­
álnejšie informácie.
80
Komisia sa domnieva, že „prehľady o krajinách“ 
museli mať všeobecnú povahu, lebo sú zhrnutím 
analýzy, ktorú Komisia pravidelne vykonáva v súvis ­
losti s vývojom na trhu práce (napr. každoročná 
správa s názvom Vývoj zamestnanosti a sociálnej 
situácie v Európe, každoročná správa s názvom Trh 
práce a vývoj miezd a Štvrťročná správa o zamest ­
nanosti a sociálnej situácii v EÚ).
81
Vzhľadom na naliehavosť situácie v oblasti zamest ­
nanosti mladých ľudí sa Komisia a Európska rada 
rozhodli začať presne cielenú ad hoc  iniciatívu, ktorá 
viedla najmä k rýchlemu presmerovaniu dostup ­
ných prostriedkov z ESF na opatrenia súvisiace 
s mladými ľuďmi.
Komisia sa takisto domnieva, že ATZM významne 
prispeli k vytvoreniu podmienok pre nové iniciatívy 
zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých 
ľudí vrátane záruky pre mladých ľudí, iniciatívy YEI 
a zlepšeného programovania v rámci ESF na roky 
2014 – 2020 so zvýšeným zameraním na mladých 
ľudí.
Odporúčanie 1
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia vo svojich činnostiach vždy prihliada na 
politické, právne, finančné a administratívne súvis ­
losti. V konkrétnom prípade iniciatívy ATZM Komisia 
vedela, že bude čeliť niekoľkým obmedzeniam. 
To však nebol dôvod na nečinnosť: vzhľadom na 
neprijateľnú situáciu, pokiaľ ide o nezamestnanosť 
mladých ľudí, bola Komisia odhodlaná podniknúť 
všetky možné opatrenia na zlepšenie situácie.Závery a odporúčania
Spoločná odpoveď Komisie na body 78 
a 79
Podľa názoru Komisie iniciatíva ATZM splnila poli ­
tické očakávania, ktoré stanovila Európska rada 
vo svojich záveroch z 30. januára 2012. Hlavným 
cieľom spoločných ATZM bolo zmobilizovať nástroje 
EÚ a vnútroštátne nástroje vrátane štrukturálnych 
fondov a diskutovať o politických reformách, ktoré 
majú byť zahrnuté do plánov v oblasti zamestna ­
nosti mladých ľudí. ATZM sa zamerali na problémy 
zistené v cieľových členských štátoch. Tímy mali 
„rozvíriť hladinu“ prostredníctvom zvyšovania 
povedomia na najvyššej politickej úrovni, vytvára ­
nia pocitu naliehavosti a presnejšieho smerovania, 
pričom však nemali vytvárať ďalšie administratívne 
a/alebo právne postupy.
Komisia aktívne využila všetky nástroje, ktoré mala 
k dispozícii vzhľadom na zavedený právny rámec, na 
dosiahnutie cieľov iniciatívy ATZM a na podávanie 
správ o nich. Skúsenosti ATZM prispeli aj k navrho ­
vaniu nových politických iniciatív, akým je napríklad 
balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých 
ľudí, a v tejto súvislosti aj k vypracovaniu odporú ­
čania Rady o záruke pre mladých ľudí. Okrem toho 
dôkladné monitorovanie situácie v príslušných 8 
členských štátoch (ako aj v iných členských štátoch 
s vysokou mierou nezamestnanosti mladých ľudí) 
prostredníctvom bežných procesov európskeho 
semestra viedlo k vypracovaniu osobitných odporú ­
čaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa zamestna ­
nosti mladých ľudí. Komisia vo svojich pravidelných 
správach Európskej rade uviedla na základe infor ­
mácií od členských štátov množstvo príkladov pozi ­
tívneho vývoja v nadväznosti na mobilizáciu ATZM, 
pokiaľ ide o začaté opatrenia v teréne, vnútroštátnu 
rozpočtovú podporu a počet podporených mladých 
ľudí.
79 prvá zarážka
Hoci v prípade finančných prostriedkov použitých 
v rámci zdieľaného hospodárenia Komisia nemusí 
mať vždy podrobné informácie o všetkých pod ­
porovaných opatreniach, poskytuje poradenstvo 
a usmernenia i na základe získaných informácií 
a vykonaného hodnotenia politík v rámci európ ­
skeho semestra.
Odpovede Komisie 48
Odporúčanie 2 písm. a)
Komisia prijíma toto odporúčanie a domnieva 
sa, že súčasný právny rámec obsahuje potrebné 
požiadavky.
Právny rámec EŠIF na roky 2014 – 2020 už výrazne 
prispieva k vytváraniu podmienok na zabezpečenie 
vyššej hodnoty za peniaze. Toto sa má dosiahnuť 
okrem iného prostredníctvom výkonnostného 
rámca a výkonnostnej rezervy, ex ante  kondiciona ­
lity a spoločných ukazovateľov výstupov a výsled ­
kov. Využívanie a programovanie EŠIF je navyše 
úzko spojené so stratégiou Únie pre rast a zamest ­
nanosť a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny.
V článku 30 NSU sa stanovuje, že pozmeňujúce 
návrhy OP musí sprevádzať odôvodnenie členského 
štátu týkajúce sa očakávaného vplyvu na dosiahnu ­
tie vnútroštátnych cieľov stratégie EÚ 2020, ako aj 
osobitých cieľov OP .
Okrem toho sa v článku 23 NSU stanovuje, že Komi ­
sia môže na vlastný podnet požiadať členský štát, 
aby navrhol zmeny svojich operačných programov 
s cieľom zabezpečiť súlad s odporúčaniami Rady 
v kontexte európskeho semestra, a tým zabezpečiť, 
aby sa podpora z EŠIF použila na príslušné priority 
rastu a zamestnanosti na vnútroštátnej alebo regio ­
nálnej úrovni.
Komisia konštatuje, že súčasťou jej úlohy dohľadu 
je aj dohľad nad všetkými otázkami rozpočtu 
a čerpania.Komisia spravidla pri podobných opatreniach syste ­
maticky vychádza z poznatkov získaných pri čerpaní 
európskych štrukturálnych a investičných fondov, 
najmä Európskeho sociálneho fondu, ako aj z účasti 
na európskom semestri.
82
Komisia súhlasí, že je náročné poskytnúť stabilný 
celkový údaj vzhľadom na to, že Komisia má prístup 
len k oficiálnym rozhodnutiam o zmene OP , a že 
sumy, ktoré sú k dispozícii v rámci OP alebo člen ­
ského štátu na presmerovanie v rámci alebo naprieč 
OP , sa dynamicky vyvíjajú v závislosti od úrovne 
a rýchlosti prideľovania projektov a pokroku v cel ­
kovej realizácii OP .
84
Komisia sa nazdáva, že finančné prostriedky, ktoré 
sa preprogramovali na zvýšenie finančnej podpory 
dobre fungujúcich programov pre mladých ľudí, pri ­
niesli jasné zlepšenie podpory EÚ pre mladých ľudí. 
Opatrenia posilnené týmto spôsobom sa v každom 
prípade vyberali, vykonávali a monitorovali v súlade 
s pravidlami, a ich výsledky sa teda považovali za 
pozitívne, aj keď je priskoro na uskutočnenie plno ­
hodnotného hodnotenia.
Pokiaľ ide o primeranosť financovaných opatrení – 
pričom typické opatrenia v oblasti zamestnanosti 
mladých ľudí podporované z ESF sú: odborná 
príprava, pracovné skúsenosti, dotácie na nábor 
pracovníkov a ďalšie vzdelávanie –, prístup spočí ­
val v nasmerovaní členských štátov, aby spomedzi 
týchto opatrení posilnili dobre fungujúce.
Komisia navyše odkazuje na svoje odpovede na 
body 60, 72 a 76.
Odpovede Komisie 49
Spoločná odpoveď Komisie na body 85 
a 86
V rámci zdieľaného hospodárenia sú členské štáty 
zodpovedné za vytvorenie systémov monitoro ­
vania a predkladania správ a za zabezpečenie ich 
spoľahlivosti.
Komisia kontroluje spoľahlivosť údajov, ktoré 
poskytli členské štáty prostredníctvom svojich 
auditov.
V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že 
riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zazna ­
menáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počí ­
tačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo 
podlieha auditom Komisie.
Odporúčanie 3
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia v súvis ­
losti so zdieľaným hospodárením kontroluje okrem 
iného spoľahlivosť systémov zaznamenávania 
a uchovávania účtovných záznamov a údajov 
o vykonávaní, ktoré poskytli členské štáty. Zvyčajne 
sa to robí prostredníctvom auditov systémov, ktoré 
vykonáva Komisia a vnútroštátne orgány auditu.
V NSU sa na obdobie 2014 – 2020 stanovuje, že 
riadiaci orgán ESF/YEI zbiera, uchováva a zazna ­
menáva spoľahlivé údaje o ukazovateľoch v počí ­
tačovom systéme [čl. 125 ods. 2 písm. a), d) a e)], čo 
podlieha auditom Komisie.Odporúčanie 2 písm. b)
Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa 
domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje 
potrebné požiadavky.
V článku 30 NSU sa výslovne vyžaduje, aby člen ­
ský štát na základe hodnotenia jeho odôvodnenia 
Komisiou a na základe žiadosti o ďalšie informá ­
cie poskytol Komisii všetky potrebné dodatočné 
informácie. Okrem toho sa na pozmeňujúce návrhy 
OP súvisiace s pridelením výkonnostnej rezervy 
vzťahujú osobitné doplňujúce pravidlá.
Odporúčanie 2 písm. c)
Komisia prijíma toto odporúčanie a takisto sa 
domnieva, že súčasný právny rámec obsahuje 
potrebné požiadavky.
V NSU sa stanovuje povinnosť informovať o všet ­
kých relevantných aspektoch výkonnosti vo výroč ­
ných správ o vykonávaní podľa článku 50. Členské 
štáty sú povinné predkladať správy aj na základe 
kategórií intervencií uvedených v príslušnom vyko ­
návacom nariadení Komisie (EÚ) č. 215/2014.
Odporúčanie 2 písm. d)
Komisia prijíma toto odporúčanie a zastáva názor, 
že toto je už bežná prax, a to aj vzhľadom na oso ­
bitné právomoci vyplývajúce z jej účasti v monito ­
rovacom výbore.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Akčné tímy pre zamestnanosť mladých, ktoré tvorili 
národní odborníci a odborníci z Komisie, boli zriadené 
v roku 2012 v ôsmich členských štátoch s najvyššou mierou 
nezamestnanosti mladých ľudí. Cieľom akčných tímov bolo 
pomôcť týmto členských štátom najlepšie využiť 
štrukturálne fondy EÚ prostredníctvom nasmerovania 
nepridelených finančných prostriedkov (vrátane 10 mld. 
EUR z Európskeho sociálneho fondu) z programového 
obdobia 2007 – 2013 na projekty, ktoré podporovali 
pracovné príležitosti pre mladých ľudí a uľahčili prístup 
k financovaniu malým podnikom.
Dvor audítorov prostredníctvom tohto auditu posúdil 
mieru presmerovania nepridelených prostriedkov z ESF 
a pomoc akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí, 
pokiaľ ide o pomoc vnútroštátnym orgánom prerozdeliť 
prostriedky na projekty, ktoré by zabezpečili „najväčší 
rozdiel v čo najkratšom čase“.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV