SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 9.1.2009 
SEK(2008) 3097 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
Sprievodný dokument k 
Návrh 
 
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
  
KTORÝM SA USTANOVUJE PROGRAM SPOLUPRÁCE S TRETÍMI KRAJINAMI 
V AUDIOVIZUÁLNEJ OBLASTI  
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
{KOM(2008) 892 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 3098} {SEK(2008) 3102} 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Audiovizuálny sektor je hlavným vektorom  pri vytváraní vysoko kvalifikovaných pracovných 
miest orientovaných na budúcnos ť a sprostredkúvaní a rozvoji kultúrnych hodnôt. V rámci 
lisabonskej stratégie je audiovizuálny sektor osobitne dôležitý a prispieva k lisabonskej 
agende, konkrétne k podpore odbornej prípra vy, prosperity, rastu a pracovných miest 
v znalostnej ekonomike. Audiovizuálny sekt or hrá hlavnú úlohu v iniciatíve i2010 — 
politickej záštite pre informa čnú spoločnosť a mediálne politiky Európskej únie — ako 
súčasti lisabonskej agendy.  
Okrem toho Audiovizuálny sektor  je dôležitý aj v kontexte Dohovoru UNESCO o ochrane 
a podpore rozmanitosti kultúrnych vyjadrení . V tomto dohovore sa zdôraz ňuje konkrétny a 
duálny (kultúrny a hospodársky) char akter kultúrneho t ovaru a služieb. 
Hlavným problémom, ktorému čelí európske audiovizuálne  odvetvie na medzinárodných 
trhoch, je slabý obeh audiovizuálnych diel. Zahrani čné filmy — iné ako filmy 
z hollywoodskych štúdií — čelia na európskych trhoch rovnakému problému, aj ke ď existuje 
dopyt po rozmanitejšom audiovizuálnom obsahu. 
Medzinárodná audiovizuálna scéna sa za posledné dve desa ťročia výrazne zmenila 
predovšetkým vplyvom technologic kých noviniek, ako je multikanálová digitálna televízia, 
digitálna filmová projekci a a video na požiadanie.  Na niektorých zahrani čných trhoch to 
vyvolalo silný finan čný rast a s ľubné investície a následne rastúci dopyt po vä čšom 
audiovizuálnom obsahu. Štruktur álne slabiny, ktoré ovplyv ňujú obeh európskych diel na 
zahraničných trhoch, a neadekvátne financovani e európskych audiovizuálnych spolo čností 
bránia odvetviu v plnej miere využi ť tento nový rozmach medz inárodných príležitostí. 
V tomto kontexte sa v posúdení vplyvu ur čili dva celkové politické ciele a všeobecné ciele pre 
medzinárodnú spoluprácu: 
• Zvýšiť konkurencieschopnos ť audiovizuálneho odvetvia EÚ na globálnych trhoch. 
• Zvýšiť spotrebite ľský výber a kultúrnu rozmanitos ť na európskych a medzinárodných 
trhoch.  
Konzultácie s hlavnými zainteresovaným i stranami a odborníkmi, ako sú ú častníci sú časného 
programu MEDIA 2007, odborníci z tretích krajín a členovia výboru MEDIA, boli rozsiahle; 
v apríli 2008 sa otvorila verejná on-line konzu ltácia a zainteresované strany poskytli na 
verejných prerokovaniach, nieko ľkých konferenciách a zasadnut iach poskytli rozsiahle 
vstupné informácie. Okrem toho sa konzultovalo s nieko ľkými útvarmi Komisie a  GR 
INFSO, GR, ktoré je autorom návrhu, uzavrelo  zmluvu o poskytovaní služieb s mediálnou 
konzultačnou skupinou Technopolis / Media Consulting Group,  aby získalo externú expertízu 
a vstupné informácie na posúdenie vplyvu, ktoré malo zah ŕňať aj požiadavky ex-ante 
hodnotenia. 
2. SÚVISLOSTI INICIATÍVY  
So zreteľom na problémy a úlohy európskeho audi ovizuálneho sektora, ktoré vyplývajú 
z internacionalizácie trhov, Európsky parl ament 13. decembra 2007 schválil pre rozpo čet na 
rok 2008 prípravnú akciu MEDIA Interna tional so zameraním na rozvoj vz ťahov Európskej 
únie s audiovizuálnymi trhmi tretích krajín. Na spolo čné pozvanie Viviane Redingovej a 
Gillesa Jacoba, prezidenta filmového festivalu v Cannes, a za ú časti José Manue la Barrosa sa 
ministri zodpovední za audiovizuálne zále žitosti v Európskej únii a krajinách EZVO 
 
SK 3   SK neformálne stretli 19. mája 2008 v Cannes a prija li deklaráciu, v ktorej privítali iniciatívu 
Európskeho parlamentu vzh ľadom na prípravnú akciu MEDIA International a vyjadrili svoju 
podporu Komisii v tom, aby „sledovala vývoj tejto iniciatívy a preskúmala, či je vhodné a 
možné do konca roka predloži ť návrh programu na podporu spolupráce medzi odborníkmi 
európskeho audiovizuálneho odvetvia a odborníkm i tohto odvetvia v tretích krajinách vo 
vzájomný prospech všetkých ú častníkov“. Výsledky výzvy na predkladanie návrhov na 
prípravnú akciu boli dôkazom rýchlej a siln ej reakcie odborníkov so vzdelávacími, 
propagačnými projektmi a projektmi sietí kín, ktor é už pokrývajú hlavné latinskoamerické 
a ázijské trhy. 
GR INFSO s cie ľom navrhnú ť právny základ na základe prípravnej akcie MEDIA 
International vypracovalo toto posúdenie vplyvu na možný budúci program MEDIA Mundus. 
3. VYMEDZENIE PROBLÉMU A  ODÔVODNENIE ZÁSAHU  
Hlavným problémom európskeho audiovizuálneho odvetvia pod ľa posúdenia vplyvu je slabý 
obeh audiovizuálnych diel. Te nto problém sa týka nielen  európskych odborníkov, ktorí 
nemôžu plne využíva ť internacionalizáciu audioviz uálnych trhov, ale aj spotrebite ľov, ktorí sa 
musia uspokoji ť s obmedzeným výberom a malou kultúrnou rozmanitos ťou. Samotná 
Európska únia, ako hlavný aktér rokovaní o Dohovore UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, je 
preto konfrontovaná s vysokými o čakávaniami týkajúcimi sa jeho vykonávania, a z tohto 
hľadiska riskuje možnú stra tu svojej dôveryhodnosti. 
Dôvodom slabého obehu audioviz uálnych diel je rozdrobenos ť rôznych európskych trhov 
nielen na základe jazyka, ale aj  trhovej štruktúry. Problém spo číva vo ve ľkosti trhu; pôvodná 
veľkosť trhu určuje silu odvetvia na medzinárodnej scéne. Individuálne majú všetky členské 
štáty (a vä čšina ich zahrani čných náprotivkov) relatívne ma lé trhy v porovnaní s USA. 
Distribučnú štruktúru v Európe tvoria  malé individuálne spolo čnosti na rozdiel od ich vä čších 
nadnárodných vertikálne integrovaných ná protivkov v USA; z toho vyplýva nedostato čná 
konkurencieschopnos ť európskeho audiovizuálneho odve tvia. Okrem toho sa európske 
spoločnosti boria s problémom nedostatku finan čných prostriedkov. Audiovizuálne diela sa 
do veľkej miery financujú z vnútroš tátnych verejných zdrojov, čím sa zmenšuje potreba 
zahraničných investícií a vývozu. Okrem toho, dopyt  a zvyky divákov, ktorým dominujú 
americké a/alebo domáce komer čné hity, predstavujú výra znú prekážku prejavu skuto čnej 
rozmanitosti. Diváci (a najmä mladí div áci) si neuvedomujú široký výber kultúrne 
rozmanitých filmov, aj ke ď existuje dobre zdokumentovaný dopyt po vä čšej rozmanitosti. 
Existujúce programy EÚ v oblasti audiovizu álnej podpory, ako je MEDIA 2007, úspešne 
ovplyvňujú audiovizuálne odvetvie a obeh európs kych kinematografických diel v rámci 
Európy. Nemôžu však rieši ť problémy rýchlej internacionalizácie audiovizuálneho sektora. 
Programy ako EUROMED Audiovisual II alebo podporný program pre kiná a audiovizuálne 
odvetvie EÚ-AKT sú regionálne rozvojové progra my a ako také majú iné zameranie a ciele. 
Nový program môže vytvori ť s týmito programami pomerne ve ľké synergie.  
Ostatné medzinárodné činnosti, ako sú existujúce medz inárodné filmové fondy, majú 
väčšinou obmedzené rozpo čtové prostriedky. Koproduk čné zmluvy sú zriedka dotované 
rozpočtovými prostriedkami, a preto nie sú  efektívnym riešením opísaných problémov. 
 
SK 4   SK 4. CIELE  
Všeobecným cie ľom je posilni ť medzinárodnú spoluprácu, aby sa zvýšila 
konkurencieschopnos ť európskeho audiovizuálneho sektora, ako aj umožni ť väčší 
spotrebite ľský výber a kultúrnu rozmanitos ť na európskych a medzinárodných trhoch. 
Vytýčili sa štyri konkrétne ciele: 
(1) Zintenzívni ť výmenu informácií a výskum trhu, najmä prostredníctvom 
vzdelávacích činností, u ľahčiť vytváranie sietí medzi audiovizuálnymi 
odborníkmi z Európy a tretích krajín s cie ľom zlepši ť prístup k zahrani čným 
trhom a budova ť dôveru a dlhodobé komer čné vzťahy. 
(2) Prispieť k uľahčeniu medzinárodných kopr odukcií na audiovizuálnych 
trhoch.  
(3) Zlepšiť nadnárodnú distribúciu audiovi zuálnych diel a viac zvidite ľniť 
európske audiovizuálne diela v tretíc h krajinách a naopak, ako aj zvýši ť 
spotrebite ľský výber pre divákov v Európe a tretích krajinách.  
(4) Zasiahnuť nových divákov a propagova ť filmovú gramotnos ť. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Posúdili sa tri rôzne možnos ti politiky (vrátane dvoch rôz nych scenárov rea lizácie týchto 
konkrétnych cie ľov) z h ľadiska ich hospodárskeho, spolo čenského, kultúrneho 
a environmentálneho vplyvu a cenovej efektívnosti.  
(1) Vývoj bezo zmeny  (teda pokra čovanie existujúcich európskych činností 
v audiovizuálnom sektore). 
(2) Rozšírenie existujúcich nástrojov . 
(3) Vytvorenie nového nástroja  MEDIA Mundus. 
Pokiaľ ide o možnos ť vývoj bezo zmeny , vzhľadom na trendy na svetových trhoch 
a technologické problémy sa situác ia európskych audiovizuálnych spolo čností časom výrazne 
zhorší. Vývoj bezo zmeny  by neznamenal nové náklady, ale negatívne náklady, ak európske 
spoločnosti nevyužijú príležitosti internacionaliz ácie na nových, rýchlo sa rozvíjajúcich 
trhoch. 
Rozšírenie existujúcich nástrojov  otvorením program u MEDIA 2007 pre ďalšiu účasť 
a spoluprácu by bolo spojené s rôznymi problémam i súvisiacimi s pravidlami WTO, ako aj 
finančne náročnými rokovaniami na vládnej úrovni, a pr eto sa považovalo za neefektívne. 
Zvažovalo sa aj otvorenie MEDIA 2007, nie v zmysle plného členstva alebo spolupráce, ale 
tom v zmysle, že do sú časného programu možno v členiť aspekty medzinárodnej spolupráce. 
Z hľadiska nákladov a postupu existu jú podobné možnosti. Táto možnos ť politiky, aj ke ď je 
alternatívou k vytvoreniu  nového nástroja, sa však zamietla , lebo jeden program zameraný na 
vnútorné a vonkajšie politiky zárove ň, by bol ve ľmi zložitý, spôsobil by sa ním zmätok pri 
značkách a bol by menej efektívny pri plnení vymedzených cie ľov politiky. 
 
SK 5   SK V rámci možnosti vytvorenie nového nástroja  sa štyri konkrétne ciele  rozdelili na 
podrobnejšie operatívne ciele/ak čné línie,  ktoré sa vz ťahujú na skuto čné výsledky: 
(1) Zintenzívni ť výmenu informácií a výskum trhu, najm ä prostredníctvom vzdelávacích 
činností, u ľahčiť vytváranie sietí medzi audi ovizuálnymi odborníkmi z Európy 
a tretích krajín s cie ľom zlepši ť prístup k zahrani čným trhom a budova ť dôveru 
a dlhodobé komer čné vzťahy: 
• vytvorenie webových strá nok a databáz (s cie ľom zbiera ť a šíriť informácie 
o audiovizuálnych trhoch v Eur ópe a tretích krajinách); 
• sieť kontaktných bodov (v rôznych regiónoch sveta s cie ľom monitorova ť regionálne 
audiovizuálne odvetvie); 
• vzdelávacie činnosti (s cie ľom podpori ť rôzne vzdelávacie opatrenia, ako je osved čovanie 
vzdelávacích inštitúcií, poskytovanie štip endií alebo projekty kontinuálnej a po čiatočnej 
odbornej prípravy); 
• mechanizmy prístupu k trhu a podujatia (s cie ľom podpori ť prístup k filmovým trhom 
a iným kľúčovým podujatiam). 
(2) Uľahčiť medzinárodné koprodukcie na audiovizuálnych trhoch:  
• podporovanie vývojového štádia koprodukcie (s cie ľom podpori ť vývoj scenárov, 
vyhľadávanie partnerov alebo iné činnosti vývojovej fázy, a ko sú financovanie alebo 
kasting); 
• podporovanie financovania koprodukcií (s cie ľom priamo financova ť koprodukcie alebo 
opatrenia, ktoré môžu u ľahčiť prístup ku komer čnému financovaniu koprodukcií). 
(3) Zlepšiť nadnárodnú distribúciu audiovi zuálnych diel. Viac zvidite ľniť európske 
audiovizuálne diela vo svete a naopak a zvýši ť spotrebite ľský výber pre divákov 
v Európe a tretích krajinách: 
• podpora distribúcie (s cie ľom pomôc ť s nákladmi na akvizíciu, tla č, reklamu, dabing 
a otitulkovanie at ď.); 
• siete kín (s cie ľom podpori ť siete kín v Európe a tretíc h krajinách, ktoré sa zaviazali 
zaradiť do programu výrazný po čet/výrazné percento európskyc h audiovizuálnych diel a 
naopak); 
• podpora pre vysielate ľov a digitálne platformy (s cie ľom podpori ť premietanie európskych 
diel v televízii a na platformách ako VOD, mobilná TV at ď. v tretích krajinách a naopak). 
(4) Zasiahnuť nových divákov a propagova ť filmovú gramotnos ť: 
• festivaly a špeciálne podujatia (s cie ľom podpori ť festivaly, ktoré zara ďujú do programu 
audiovizuálne diela tretích krajín a Eur ópy, alebo podujatia, ktoré zvyšujú informovanos ť); 
• siete zacielené na mladých divákov vrátane vzdelávacích činností;  
• podpora pre TV programy ur čené mladým divákom. 
Vymedzenie konkrétnych a operatívnych cie ľov zväčša vychádzalo z konzultácií so 
zainteresovanými stranami z analýz nákl adov a výnosov vykonaných v rámci rôznych ex-post 
hodnotení programov MEDIA a ex-ante hodnotenia programu MEDIA 2007. 
Vzhľadom na konkrétny cie ľ „uľahčiť medzinárodné koprodukcie“ a „podpori ť distribúciu“ 
sa preskúmali dva rôzne scenáre. Pokia ľ ide o uľahčovanie koprodukcií, alternatívne scenáre 
sa týkali bu ď vytvorenia fondov zo strany Komi sie (rozvojový fond pre koprodukcie, 
koproduk čné fondy pre celove černé filmy, dokumentárne a animované filmy, fond na 
pokrytie medzier vo financovaní), alebo fi nancovania odbornej prípravy scenáristov, 
 
SK 6   SK mechanizmov prístupu k trhu a existujúcich koproduk čných fondov. Vzh ľadom na ve ľké 
administratívne bremeno sa vytvorenie ná strojov na financovan ie koprodukcií Komisiou ďalej 
nesledovalo. Pokia ľ ide o podporu distribúcie, jeden scenár  bol orientovaný skôr na klasický 
prístup MEDIA. Zistilo sa však, že pokia ľ ide o distribúciu, požiadavky na medzinárodnú 
spoluprácu sú na vnútorných a vonkajšíc h trhoch rôzne. Preto bola možnos ť zamerať podporu 
na partnerstvá medzi držite ľmi práv a distribútormi vyhodnotená ako efektívnejšia a 
vhodnejšia.  
Výpočet rozpočtových dôsledkov, ktorý sa použil na porovnanie rôznych scenárov, vychádzal 
najmä z hodnotení predchádzajúcich programov ME DIA, zo skúseností s programom MEDIA 
2007, z verejných konzultácií a prípra vnej akcie MEDIA International. 
Vcelku sa pri posudzovaní vplyvu dospelo k záveru, že na dosiahnutie identifikovaných 
cieľov by sa mal sledova ť tento scenár: 
 Konkrétny cie ľ 1: Výmena informácií a výskum trhu 
1) vytvorenie webových stránok a databáz 
2) sieť kontaktných bodov 
4) počiatočná odborná príprava 
5) kontinuálna odborná príprava  
6) mechanizmy prístupu na trh 
Konkrétny cie ľ 2: Uľahčenie medzinárodných koproduk čných činností  
 1) vývoj 
a) písanie scenárov 
b) koproduk čné trhy/vyh ľadávanie partnerov (výber) 
 2) koprodukcia 
a) doplnenie existujúcich koproduk čných fondov  
b) prístup k finan čným prostriedkom  
Konkrétny cie ľ 3: Podpora distribúcie a obehu 
1) podpora partnerstiev držite ľov práv, obchodných zástupcov a distribútorov  
2) sieť kín 
3) podpora pre vysielate ľov a digitálne platformy  
Konkrétny cie ľ 4: Zasiahnutie nových divákov a propagácia filmovej gramotnosti  
1) festivaly 
2) špeciálne podujatia 
3) siete zacielené na mladých divákov vrátane vzdelávacích činností 
4) podpora pre TV programy ur čené mladým divákom 
 
Vzhľadom na sú časnú hospodársku krízu sa vytvoril tr etí scenár s menším rozpo čtom ako pri 
scenároch 1 a 2. Ú čelom tohto „krízového“ scenára je maximalizova ť účinnosť intervencií 
v podmienkach obmedzeného rozpo čtu. Preto sa do ň vybrali len najú činnejšie operatívne ciele 
a činnosti analyzované v scenároch 1 a 2 a vytvoril sa z nich užší rámec obmedzený na tri konkrétne 
ciele. Takáto možnos ť by zaistila pokra čovanie programu po prípravných činnostiach a mohla by by ť 
východiskom rozsiahlejšieho pr ogramu v rámci nového finan čného výhľadu. 
Konkrétny cie ľ 1: Výmena informácií a výskum trhu 
1) kontinuálne vzdelávanie  
 
SK 7   SK Konkrétny cie ľ 2: Konkurencieschopnos ť a distribúcia 
1) koproduk čné trhy/vyh ľadávania partnerov (výber) 
2) podpora partnerstiev držite ľov práv, obchodných zástupcov a distribútorov  
Konkrétny cie ľ 3: Obeh  
1) sieť kín 
2) podpora pre vysielate ľov a digitálne platformy  
3) podpora sietí/partnerstiev zameraných na filmovú gramotnos ť 
 
6. ZÁVER  
V posúdení vplyvu na ú čely vytvorenia programu spolupráce v audiovizuálnej oblasti 
s tretími krajinami sa dospelo k týmto záv erom: obeh európskych audiovizuálnych diel 
v tretích krajinách a naopak je nedostato čný. To má negatívny vplyv na 
konkurencieschopnos ť európskeho audiovizuálneho se ktora a v dôsledku toho európske 
spoločnosti nemôžu plne využíva ť príležitosti internacionalizácie. Navyše spotrebitelia 
nemajú dostato čne široký výber filmov, a preto je kultúrna rozmanitos ť obmedzená. Nový 
nástroj by mal preto by ť zameraný na tieto dva globálne ciele: zvýši ť konkurencieschopnos ť 
európskeho audiovizuálneho sektora a zvýši ť spotrebite ľský výber a kultúrnu rozmanitos ť.