Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Výskumné infraštruktúry – budúcnosť Európskeho výskumného priestoru (EVP) z regionálneho a cezhraničného hľadiska

(2020/C 39/15)

Spravodajca : Eamon Dooley (IE/Renew Europe), člen rady grófstva Offaly

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

1. víta celkový prístup Európskej komisie k určeniu kľúčovej úlohy, ktorú môže zohrávať a zohráva výskumná infraštruktúra pri rozvoji poznatkov a technológií. Výskumné infraštruktúry a ich využívanie majú zásadný význam z hľadiska rozvoja Európskeho výskumného priestoru (EVP). V tejto súvislosti podporuje prácu Európskeho strategického fóra o výskumných infraštruktúrach (ESFRI), ktoré zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe politiky týkajúcej sa výskumnej infraštruktúry na úrovni EÚ a pomáha pri vytváraní jednotného európskeho trhu v oblasti vedy.

2. Zdôrazňuje, že výskumné infraštruktúry majú výrazne územný charakter. Majú zásadný význam z hľadiska regionálneho rozvoja, počnúc vedeckými výsledkami cez vplyv na vzdelávacie ekosystémy až po celkový prínos pre trh a spoločnosť.

3. Konštatuje, že v strategickom pláne ESFRI sa výskumné infraštruktúry celoeurópskeho záujmu vymedzujú ako tie, ktoré prispievajú k napĺňaniu dlhodobých potrieb európskych výskumných komunít v mnohých vedeckých oblastiach. Okrem toho víta skutočnosť, že investície do výskumných infraštruktúr sa v tomto pláne považujú za spôsob zvyšovania regionálnej konkurencieschopnosti, a tým aj súdržnosti medzi jednotlivými členskými štátmi a regiónmi.

4. Zdôrazňuje, že výskumné infraštruktúry zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti globálnym výzvam v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, ktoré majú dosah na našu spoločnosť na všetkých úrovniach – od miestnej cez regionálnu, celoštátnu, európsku až po celosvetovú.

5. Okrem toho opätovne potvrdzuje závery svojich predchádzajúcich stanovísk, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní účinných inovačných ekosystémov, a to najmä strategickým určovaním regionálnych výskumných priorít pri vypracovávaní stratégií pre inteligentnú špecializáciu ( 1 )

6. Poznamenáva, že Európa vyvinula úspešnú stredno- až dlhodobú víziu rozvoja súdržného ekosystému pre výskumné infraštruktúry, v rámci ktorého sa podporuje spolupráca medzi existujúcimi infraštruktúrami, pričom sa súbežne zavádzajú plány na vybudovanie a rozvoj ďalšej generácie výskumných infraštruktúr, ako ich vymedzuje ESFRI.

7. Súhlasí so závermi Európskej rady, že dobre fungujúci EVP výrazne prispeje k zlepšeniu efektívnosti a účinnosti celkového európskeho výskumno-inovačného ekosystému, a uznáva význam úzkeho partnerstva medzi členskými štátmi a Európskou komisiou pri spoločnom úsilí o posilnenie EVP, najmä prostredníctvom programu Horizont Európa ako hlavného nástroja financovania ( 2 ) . Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Rada dostatočne neuznáva úlohu, ktorú môžu v tomto procese zohrávať miestne a regionálne samosprávy.

8. Vyjadruje znepokojenie nad tým, že v rámci EVP pretrvávajú rôzne nedostatky, pokiaľ ide o výskumné infraštruktúry, čo spôsobuje medzery vo vykonávaní, ktoré znižujú potenciálne prínosy a efektívnosť.

9. Víta, že Komisia v snahe vyriešiť tieto nedostatky navrhla vyčleniť na financovanie vedy, výskumu a inovácií v rokoch 2021 – 2027 rozpočtové prostriedky vo výške 100 miliárd EUR. Zároveň je znepokojený rizikom prehlbovania nerovností medzi mestami a regiónmi, ktoré využívajú rámcový program pre výskum a inováciu a ktorých finančné prostriedky sa zvýšia, a ostatnými mestami a regiónmi, ktoré budú musieť znášať následky zníženia finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti ( 3 )

10. V neposlednom rade uznáva, že preukázanie pridanej hodnoty EÚ má vo všetkých politikách EÚ zásadný význam, najmä vzhľadom na to, že tieto politiky podliehajú čoraz väčšej kontrole. Poukazuje na nedávnu analýzu, z ktorej vyplýva, že budovanie EVP síce úspešne pokračuje, no v súčasnosti prebieha pomalším tempom a že medzi členskými štátmi sú naďalej veľké rozdiely, pokiaľ ide o úroveň výkonnosti a mieru rastu ( 4 ) . Preto zdôrazňuje, že je potrebné lepšie informovať o vplyve európskeho výskumu a inovácií prostredníctvom spoľahlivých a jasných štatistík.

Výzvy EVP z regionálneho a cezhraničného hľadiska

11. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že podiel financovania výskumu zo strany verejného sektora v EÚ v rokoch 2014 až 2016 stagnoval na úrovni približne 2,03 % ( 5 ) . To dokazuje, že podiel národného dôchodku vynaloženého na výskum a vývoj je stále výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa z roku 2002, t. j. 3 % hrubého domáceho produktu, a že na nadnárodný výskum sa vynakladá menej ako 1 % z vnútroštátneho financovania výskumu a vývoja ( 6 )

12. Vyjadruje tiež znepokojenie nad tým, že nerovnováha v oblasti hrubých domácich výdavkov na výskum a vývoj sa prejavuje aj na regionálnej úrovni, v dôsledku čoho len 31 z 281 regiónov NUTS 2 vykázalo investície do výskumu a vývoja nad cieľovú úroveň 3,0 %, ktorú si EÚ stanovila v roku 2015, pričom v určitých regiónoch EÚ existovali zoskupenia s jasným zameraním na intenzívny výskum. Tieto regióny sa nachádzajú najmä v Nemecku, Rakúsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku, Belgicku, Dánsku, Francúzsku a Fínsku ( 7 )

13. Konštatuje, že pri budovaní EVP sa objavujú aj rozdiely medzi pridelenými prostriedkami z programu Horizont 2020 a investíciami do výskumu a inovácií v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF). Hlavnými príjemcami prostriedkov z EŠIF sú členské štáty EÚ13, avšak uplatňovanie kritéria excelentnosti v rámci programu Horizont 2020 vedie ku koncentrácii financovania aj kapacít v oblasti výskumu a inovácií najmä v EÚ15, v dôsledku čoho sa rozdiely v oblasti inovácie medzi EÚ15 a EÚ13 prehlbujú ( 8 )

14. Upozorňuje, že ďalšou kľúčovou výzvou, ktorej čelia výskumné infraštruktúry, je dlhodobá udržateľnosť. Týka sa najmä rozsiahlych celoeurópskych infraštruktúr, ktorých výstavba, údržba a prevádzka sú mimoriadne nákladné. Náklady na výstavbu často presahujú 1 miliardu EUR a súvisiace ročné prevádzkové náklady predstavujú približne 10 % nákladov na výstavbu. Keďže rozpočet jednotlivých štátov na vedu je často rovnaký ako tieto náklady alebo ich prevyšuje, je otázka ich dlhodobej udržateľnosti aj naďalej aktuálna ( 9 )

15. Uznáva, že náklady spojené s prístupom k zariadeniam výskumnej infraštruktúry môžu byť pre výskumných pracovníkov najmä v cezhraničnom kontexte prekážkou, a brzdiť tak vedecký pokrok.

16. Upozorňuje, že predovšetkým v záujme riešenia tzv. veľkých výziev, ako je napríklad zmena klímy, musia byť výskumné infraštruktúry schopné prepojiť sa so susednými výskumnými infraštruktúrami, vďaka čomu by sa umožnila rozsiahlejšia výmena poznatkov a prispievanie k interdisciplinárnemu výskumu. V tejto súvislosti má mimoriadny význam digitálna výskumná infraštruktúra, a preto VR podporuje väčšiu dostupnosť otvorených údajov prostredníctvom európskeho cloudu pre otvorenú vedu.

17. Poukazuje na to, že dôležitou zložkou výskumných infraštruktúr sú ľudské zdroje. Kvalitu a počet pracovníkov, ktorých možno prijať, určuje politika a riadenie ľudských zdrojov, ktoré sú zásadné z hľadiska zabezpečenia náležitej realizácie, fungovania a dosahu výskumných infraštruktúr ( 10 ) . Z tohto dôvodu má rozhodujúci význam rozvoj zručností a mobilita riadiacich pracovníkov, ako aj rozvoj zručností používateľov výskumných infraštruktúr.

18. Je znepokojený skutočnosťou, že vplyv infraštruktúr v oblasti výskumu a inovácií na priemysel a spoločnosť je stále nedostatočný. Oceňuje však, že Komisia sa snaží premeniť európske vedecké poznatky na výrobky a služby, ktoré bude možné uviesť na trh.

19. Uznáva, že na to, aby mali výskumné infraštruktúry dosah na širšiu spoločnosť, musia takisto slúžiť potrebám priemyslu. Preto by mal byť spoľahlivý a prepojený ekosystém výskumných infraštruktúr schopný reagovať v celom spektre odborov, aby sa mohli riešiť zložité problémy.

20. Bol upozornený, že v rámci celkovej komunikácie EÚ o prínosoch Únie pre občanov je potrebné verejnosť efektívnejšie informovať o existujúcich a budúcich výskumných infraštruktúrach v súvislosti s výskumnými a vývojovými projektmi, ktoré sa v týchto infraštruktúrach realizujú.

Výskumná infraštruktúra – politické odporúčania

21. Vyzýva novú Európsku komisiu, aby aj naďalej sledovala, či členské štáty a regióny dodržiavajú svoju povinnosť venovať do konca tejto dekády 3 % HDP na výskum a vývoj.

22. Naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene navrhla nástupcu stratégie Európa 2020, ktorý by obsahoval kvantifikované ciele aj v oblasti výskumu a vývoja.

23. Je presvedčený o tom, že treba ešte viac zintenzívniť spoločné úsilie na všetkých úrovniach, ako aj ďalšie reformy celoštátnych a regionálnych výskumno-inovačných systémov, aby sa mohol vybudovať dobre fungujúci EVP a podporilo sa šírenie excelentnosti pomocou synergií. Preto vo všeobecnosti súhlasí s návrhmi Komisie, aby sa do programového obdobia 2021 – 2027 zahrnuli nové iniciatívy zamerané na zvýšenie efektívnosti výskumných infraštruktúr, a to vrátane využívania regionálnych fondov, európskeho nástroja na realizáciu reforiem a programu Horizont Európa, ktorého súčasťou je osobitný pilier na podporu posilnenia EVP ( 11 )

24. Je presvedčený o tom, že výskumné infraštruktúry vytvárajú na úrovni regiónov príležitosti súťažiť o finančné prostriedky EÚ určené na investovanie do výskumných infraštruktúr, čo môže podnietiť rozvoj inovačných centier v rámci distribuovanej výskumnej infraštruktúry. Domnieva sa, že na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti výskumnej infraštruktúry sú nevyhnutné dodatočné osobitné modely financovania pokrývajúce celý životný cyklus výskumnej infraštruktúry, aby sa mohli riešiť nedostatky vo financovaní v prípadoch, keď európske, celoštátne alebo iné zdroje financovania nestačia. Konkrétne sú potrebné osobitné rozpočtové riadky na: — financovanie etáp pred začatím výstavby alebo spustením prevádzky, — financovanie aktuálnej prevádzky výskumnej infraštruktúry, — financovanie ľudských zdrojov, t. j. mzdy zamestnancov, nábor, udržanie zamestnancov a odborná príprava. To by mohlo zahŕňať kreatívnejšie využívanie finančných prostriedkov z EŠIF, Interreg, rámca a úverov od Európskej investičnej banky, ako aj programy Erasmus+, Digital Europe, COSME, Nástroj na prepájanie Európy, LIFE a pod., prípadne súbežne s modelom spolufinancovania s fondmi jednotlivých štátov na podporu výskumu. To má pre dlhodobú udržateľnosť výskumných infraštruktúr zásadný význam.

25. Okrem toho podporuje prístup šírenia excelentnosti a zvyšovania účasti ( 12 ) v kombinácii s úpravou pravidiel EÚ týkajúcich sa štátnej pomoci, aby boli priaznivejšie pre výskum a inovácie. To by slúžilo ako mechanizmus na vyváženie podpory a maximálne využitie výskumného potenciálu všetkých regiónov EÚ vrátane regiónov mimo zoskupení s intenzívnym výskumom.

26. Venture EU zameraný na zvýšenie rizikového kapitálu v Európe a zabezpečenie väčšieho objemu súkromných investícií do výskumnej činnosti V plnej miere podporuje iniciatívu, v rámci ktorej sa kombinuje program Horizont 2020, Európsky fond pre strategické investície a program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP, s cieľom spustiť programzameraný na zvýšenie rizikového kapitálu v Európe a zabezpečenie väčšieho objemu súkromných investícií do výskumnej činnosti ( 13 )

27. Navrhuje, aby program Horizont Európa obsahoval osobitné opatrenia na umožnenie prístupu k výskumnej infraštruktúre vrátane toho, aby boli náklady súvisiace s prístupom oprávnené na financovanie, keďže to môže uľahčiť rozvoj služieb výskumnej infraštruktúry a takisto zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť.

28. Požaduje viac opatrení, ktoré by umožnili rozšíriť otvorený prístup k výskumnej infraštruktúre, a na dosiahnutie uvedeného cieľa navrhuje tento súbor opatrení: — náklady súvisiace s prístupom k zariadeniam výskumnej infraštruktúry by mali byť oprávnené v rámci ďalšieho rámcového programu, — voľný prístup (celkový alebo na základe excelentnosti) k službám, ktoré boli vyvinuté alebo otestované v rámci schválených projektov, — finančné prostriedky na propagáciu a komunikáciu s komunitou potenciálnych používateľov výskumných infraštruktúr.

29. Súhlasí s väčšou harmonizáciou a štandardizáciou pravidiel a postupov týkajúcich sa prístupu, a najmä vypracovanie charty pre prístup s cieľom zabezpečiť spravodlivosť a dôslednosť ( 14 )

30. Podporuje predovšetkým prepojenie politiky v oblasti výskumu a inovácie s vypracovaním a realizáciou stratégií pre inteligentnú špecializáciu, keďže ide o inovatívne prístupy zamerané na podporu hospodárskeho rastu, vytváranie pracovných miest na základe zistených potrieb regiónov, prepojenie regiónov v rámci činností v oblasti výskumu a inovácie a ich zapojenie do týchto činností. Okrem toho ponúkajú možnosť medziregionálnej a partnerskej spolupráce pri realizácii stratégií pre inteligentnú špecializáciu zo strany miestnych a regionálnych samospráv, aby sa spresnili ciele, vytvorili synergie a dosiahol väčší súlad.

31. Požaduje väčšie zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do koncipovania a realizácie iniciatív v oblasti výskumu a inovácie, a to vzhľadom na význam malých a stredne veľkých zariadení výskumnej infraštruktúry z hľadiska miestneho a regionálneho rozvoja, ako aj na skutočnosť, že mnohé z týchto iniciatív sa realizujú na miestnej a regionálnej úrovni.

32. Opätovne potvrdzuje svoju podporu vytvoreniu európskej siete regionálnych ekosystémov a inovačných centier, a to vytváraním synergií medzi existujúcimi európskymi, národnými a regionálnymi stratégiami a prepájaním regionálnych ekosystémov a inovačných centier s kľúčovými priemyselnými hodnotovými reťazcami na podporu konkurencieschopného ekosystému v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, vďaka čomu by sa maximalizoval dosah budúceho rámcového programu na spoločnosť ( 15 )

33. Požaduje integrovanejšie medziregionálne a cezhraničné areály s výskumnou infraštruktúrou, aby sa rozšírili možnosti vytvárania úzkych väzieb so subjektmi v regionálnych ekosystémoch, t. j. s miestnou výskumnou infraštruktúrou, inkubátormi, technologickými parkmi a univerzitami. Preto vyjadruje dôraznú podporu strategickým iniciatívam, ako je Astronet alebo APEC.

34. Poukazuje na to, že vysokoškolské vzdelávanie zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní zručností a schopností zameraných na budúcnosť, ktoré umožňujú úspešne inovovať. Požaduje, aby sa nadviazala hlbšia štruktúrovaná spolupráca medzi výskumnými infraštruktúrami a univerzitami, ktorá by podnietila väčšiu mobilitu a výmenné programy medzi týmito sektormi.

35. Podporuje nové zameranie ESFRI na väčšie interdisciplinárne rozhrania a väčšiu koordináciu medzi ESFRI a národnými stratégiami a plánmi na zabezpečenie lepšej koordinácie a vyššej efektívnosti v ekosystéme výskumných infraštruktúr, pretože spoľahlivý a prepojený ekosystém výskumných infraštruktúr by mal byť schopný reagovať v celom spektre odborov, aby sa mohli riešiť zložité problémy.

36. Podporuje konkrétne rozsiahlejšie informovanie o inováciách financovaných z verejných zdrojov, inovátoroch a ich pripravenosti na uvedenie na trh vďaka využívaniu Inovačného radaru ( 16 )

37. Podporuje používanie spoločných hodnotiacich kritérií na základe existujúcich mechanizmov zabezpečovania kvality ako prostriedku na dosiahnutie cezhraničnej porovnateľnosti a súhlasí s rozhodnutím Rady EÚ z mája 2018, v ktorom sa členské štáty nabádajú, aby vypracovali jednotný prístup k monitorovaniu výkonnosti výskumných infraštruktúr ( 17 )

38. Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami na zhromažďovaní informácií o výskumných infraštruktúrach a činnostiach, ktoré s nimi súvisia, vrátane mapovania činností a výstupov, s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti o ich prínose pre občanov ako jednotlivcov, ako aj pre regionálne, národné a európske hospodárstvo.

V Bruseli 9. októbra 2019 Predseda Európskeho výboru regiónov Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Stanovisko VR na tému Stratégie pre inteligentnú špecializáciu (RIS3): vplyv na regióny a medziregionálnu spoluprácu, 2017.

(2) Rada Európskej únie: Návrh záverov Rady o riadení Európskeho výskumného priestoru, Brusel, november 2018.

(3) Stanovisko VR na tému Horizont Európa – 9. rámcový program pre výskum a inovácie (COR-2018-03891) (Ú. v. EÚ C 461, 21.12.2018, s. 79).

(4) Európsky výskumný priestor – Správa o pokroku z roku 2018, COM(2019) 83.

(5) Eurostat: Ukazovatele stratégie Európa 2020 – výskum, vývoj a inovácie.

(6) Výskumná služba Európskeho parlamentu, oddelenie pre európsku pridanú hodnotu, PE 603.239, december 2017.

(7) Eurostat: Ukazovatele stratégie Európa 2020 – výskum, vývoj a inovácie.

(8) Brífing Európskeho parlamentu: Európsky výskumný priestor z regionálneho a cezhraničného hľadiska, PE 637.939, apríl 2019.

(9) SWD(2017) 323 final: Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action (Udržateľné európske výskumné infraštruktúry – výzva na prijatie opatrení).

(10) Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective (NEA: Diskusný dokument na tému Výskumné infraštruktúry – budúcnosť EVP z regionálneho a cezhraničného hľadiska), ENEA, máj 2019.

(11) Európska komisia: Správa o pokroku v oblasti EVP za rok 2018, COM(2019) 83 final, s. 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

(13) Európska komisia: Obnovený európsky program pre výskum a inovácie – Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť, máj 2018, COM(2018) 306 final

(14) Reflection Paper on Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-Border Perspective (Diskusný dokument na tému Výskumné infraštruktúry – budúcnosť EVP z regionálneho a cezhraničného hľadiska), NEA. máj 2019.

(15) Návrh stanoviska VR na tému Obnovený európsky program pre výskum a inovácie – Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť, 2019.

(16) Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects (Inovačný radar: hľadanie inovácií a inovátorov s veľkým potenciálom v projektoch IKT RP7, CIP a Horizont 2020).

(17) EÚ, Závery Rady Európskej únie o urýchlení obehu poznatkov v EÚ, máj 2018, dok. 9507/1.