Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Regionálny prehľad výsledkov inovácie a jeho vplyv na regionálne miestne orientované politiky

(2020/C 440/15)

Spravodajca: Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), generálny riaditeľ pre vonkajšiu činnosť vlády autonómneho spoločenstva Navarra

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

O dôležitosti mať spoľahlivé ukazovatele v inovačnej politike

1. sa domnieva, že regióny musia prispôsobiť svoje politiky, ktoré sú špecifické pre danú lokalitu, pretože neexistuje žiadny univerzálny rámec pre politiku v oblasti regionálnej inovácie. Každý región sa vyznačuje rôznymi inštitucionálnymi kapacitami v rôznych politických, ekonomických a sociálnych kontextoch, čo umožňuje alebo obmedzuje koncipovanie a vykonávanie týchto politík;

2. zdôrazňuje, že v súlade s článkom 181 ZFEÚ Komisia „môže vyvinúť akékoľvek užitočné podnety na podporu koordinácie […], najmä iniciatívy zamerané na vydanie usmernení a stanovenie ukazovateľov, organizovanie výmeny najlepšej praxe a prípravu potrebných prvkov na pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie“;

3. pripomína, že regionálny prehľad výsledkov inovácie (ďalej len „RIS“ skratka z anglického – Regional Innovation Scoreboard ) poskytuje podrobnejšie členenie regiónov do výkonnostných skupín na základe kontextových údajov, ktoré možno použiť na analýzu a porovnanie štrukturálnych, ekonomických, obchodných, ako aj sociodemografických rozdielov medzi regiónmi;

4. poukazuje na to, že RIS umožňuje hodnotenie oblastí, v ktorých regióny fungujú dobre, a tých, v ktorých treba zamerať úsilie na zvyšovanie výkonnosti v oblasti inovácií. Údaje by mali regiónom pomôcť zhodnotiť relatívne silné miesta a nedostatky regionálnych systémov výskumu a inovácie;

5. upozorňuje na skutočnosť, že z RIS 2019 vyplýva silná konvergencia regionálnych výsledkov, pretože rozdiely medzi regiónmi sa postupne zmenšujú, a pripomína jeho význam pri rozvoji stratégií, pretože vypracovanie konkrétnych opatrení pre každé miesto sa okrem iného zakladá na súboroch údajov;

6. poukazuje na to, že budúci viacročný finančný rámec 2021 – 2027, a najmä návrh rámcového nariadenia o EFRR, ktorý vypracovala Európska komisia, stanovuje ako jeden zo svojich politických cieľov podporu inovačnej a inteligentnej hospodárskej transformácie prostredníctvom rozvoja zručností pre inteligentnú špecializáciu, priemyselnú transformáciu a podnikanie ( 1 )

7. poukazuje na to, že strategický prístup EÚ sa presunul smerom k rozvoju miestne orientovaných špecifických politík a stratégií pre inteligentnú špecializáciu (S3) na podporu regionálnej inovácie;

8. konštatuje, že S3 urýchlili rozvoj skutočných regionálnych inovačných ekosystémov. Tieto ekosystémy majú značný dosah na regionálne hospodárstvo a konkurencieschopnosť a vytvárajú aj špičkové inovácie blízko k občanom na základe miestnych potrieb ( 2 )

9. pripomína, že v regionálnej politike sa stanovuje povinnosť vykonávať hodnotenia účinnosti, efektívnosti a dosahu podpory z fondov spoločného strategického rámca s cieľom zlepšiť kvalitu vykonávania a koncipovania programov a určiť ich účinky vo vzťahu k cieľom stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;

10. pripomína konštatovanie pracovnej skupiny ERAC, podľa ktorej by mali od začiatku existovať monitorovacie mechanizmy na posúdenie pokroku a určenie nedostatkov, vplyvov a úspechov s cieľom riadiť Európsky výskumný priestor (EVP) a umožniť mu prispôsobiť sa meniacim sa požiadavkám a potrebám, pričom by sem mali patriť aj vhodné monitorovacie mechanizmy a merateľné kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI) ( 3 ) . Navrhuje sa, aby sa monitorovací mechanizmus rozšíril aj na miestnu a regionálnu úroveň s cieľom získať realistické informácie o inovačnej úrovni určitých regiónov, ako aj o možnostiach a výzvach v tejto oblasti;

11. Investing in the European future we want (Investujme do európskej budúcnosti, ktorú chceme) konštatuje, že tak v odporúčaniach skupiny inovátorov na vysokej úrovni (správa FAST za rok 2018 ( 4 ) ) nezávislej povahy, ako aj v správe „LAB – FAB – APP –(Investujme do európskej budúcnosti, ktorú chceme) ( 5 ) sa upozorňuje na to, že vo fáze navrhovania programu pre výskum a inovácie EÚ po roku 2020 bude potrebný komplexný a centralizovaný systém monitorovania a hodnotenia programov, ako aj stimulovanie intenzívnej spolupráce a výmeny informácií s národnými a regionálnymi inovačnými agentúrami;

12. Mission-oriented research & innovation in the European Union zdôrazňuje, že v správe ( 6 ) sa naznačuje, že na meranie a vplyv na základe cieľov a míľnikov bude potrebné stanoviť vhodné ukazovatele a monitorovacie rámce na meranie pokroku, ktoré by mali byť dynamické, pričom sa uznáva, že statická analýza nákladov a prínosov a výpočty čistej súčasnej hodnoty by pravdepodobne zastavili akýkoľvek odvážny zámer hneď na začiatku;

13. sa domnieva, že na novú politickú iniciatívu týkajúcu sa širšej koncepcie inteligentnej špecializácie, ktorá by sa zamerala na dohodu o hlavných zásadách na úrovni EÚ, bude potrebná prípravná práca odborníkov, napríklad v podobe charty inteligentnej špecializácie 2.0, ktorá by doplnila existujúce nástroje používané na plánovanie a vykonávanie miestneho a regionálneho hospodárskeho rozvoja;

14. Horizont Európa: 9. rámcový program pre výskum a inovácie pripomína stanovisko Európskeho výboru regiónov na tému ( 7 ) , v ktorom „dôrazne požaduje plnú účasť miestnych a regionálnych orgánov na vykonávaní strategického plánovania, ktoré bude usmerňovať vykonávanie programu Horizont Európa, a začlenenie stratégií pre inteligentnú špecializáciu do tohto rámca“;

Metodologické aspekty regionálneho prehľadu výsledkov inovácie (RIS)

15. poznamenáva, že správa SRIP z roku 2018 poukazuje na význam kombinovania rôznych typov aktív, ktoré sú živnou pôdou pre inovácie s cieľom stimulovať tvorbu a prijímanie inovácií, od výskumu a vývoja po investície do IKT, rozvoj zručností alebo zmeny riadiacich a organizačných zručností. Takisto by sa mali vo väčšej miere zohľadniť inovačné rámcové podmienky, inovačné investície, inovačné činnosti a inovačné vplyvy, ktoré sa nezakladajú na výskume a vývoji, ani na technológiách. „Nesúvislý prístup“ zameraný výlučne na izolovaný výkon výskumu a vývoja alebo IKT nemusí byť dobrým základom pre pochopenie zložitosti inovačného procesu ( 8 )

16. navrhuje vykonať dôkladnú analýzu s cieľom preskúmať, či sú súčasné ukazovatele RIS primerané na meranie inovácie, alebo či je potrebné začleniť nové ukazovatele a odstrániť niektoré iné. Integrácia nových ukazovateľov prispôsobených inteligentnej špecializácii s cieľom analyzovať pokrok RIS3, okrem toho, že je potrebná, by mohla byť aj veľmi užitočným zdrojom na posilnenie medziregionálnej spolupráce. Výber ukazovateľov by mal byť podľa možnosti teoreticky náležite podložený;

17. poukazuje na potrebu zaviesť účinné ukazovatele na meranie a posudzovanie vplyvu rodovej rovnosti na regionálne inovácie v súlade s vlastnou výzvou Výboru regiónov na používanie ukazovateľov rozčlenených podľa pohlavia vo všetkých verejných politikách Únie. Preto sa navrhované ukazovatele musia stať súčasťou zvyčajných všeobecných štatistických operácií na vnútroštátnej aj európskej úrovni, a to koordinovaným spôsobom, aby sa mohli zaviesť vhodné politiky s prihliadnutím na regionálne hodnoty na komparatívom základe s cieľom podporiť konvergenciu v rámci Únie;

18. zdôrazňuje kľúčový význam digitalizácie v inováciách, a najmä pri urýchlení obnovy hospodárstva po pandémii COVID-19 smerom k udržateľnému rastu. To musí zohrávať významnú úlohu pri ďalšom vývoji ukazovateľov RIS;

19. poukazuje na to, že v prípade, ak v niektorých regiónoch nie sú k dispozícii údaje, mal by sa v čo najväčšej možnej miere použiť niektorý nástroj zberu informácií, a to buď prostredníctvom prieskumov, administratívnych záznamov alebo zhromažďovaním informácií priamo od regionálnych štatistických alebo administratívnych agentúr, ak existujú. Tento nedostatok môže byť príležitosťou na integráciu nových ukazovateľov súvisiacich s inteligentnou špecializáciou a európskymi prioritami (zelená dohoda, digitalizácia, priemyselná transformácia atď.), ktoré si vyžadujú konkrétnu definíciu a príslušný register;

20. odporúča vyhnúť sa výberu vysoko korelovaných ukazovateľov, ktoré implicitne merajú to isté. Dôrazne sa odporúča aj maximálna konvergencia ukazovateľov podľa členských štátov aj podľa regiónov;

21. odporúča, aby sa podľa možnosti zaviedli opatrenia na variabilitu ukazovateľov a konečného indexu. Napríklad variačný koeficient pre všetky ukazovatele by bol vhodným opatrením na posúdenie presnosti ukazovateľov v jednotlivých regiónoch. Opatrenie na základe intervalu spoľahlivosti pre konečný index by tiež umožnilo posúdiť, či sú zmeny skutočné alebo nie;

22. odporúča analyzovať, či by váha rôznych ukazovateľov pri príprave konečného indexu mala byť rovnaká alebo nie. Existujú rôzne výberové postupy na určenie danej váhy (štatistické alebo neštatistické postupy), o ktorých možno uvažovať. Keďže určenie váhy má veľmi silný vplyv na index a konečné poradie, je dôležité, aby bol zdôvodnené a veľmi transparentné. Bolo by vhodné vykonať analýzu citlivosti a neistoty na vyhodnotenie rôznych návrhov stanovenia príslušnej váhy;

23. odporúča analyzovať príčiny absencie regionálnych údajov, aby sa zabránilo skresľovaniu. Ak strata údajov nie je úplne náhodná, odhady budú skreslené. Odporúča sa sformulovať postupy zberu údajov, ktoré by týmto situáciám zabránili, a tým čo najviac vyvážili percentuálny podiel údajov dostupných v analyzovaných regiónoch;

24. vzhľadom na rôznorodosť situácie v regiónoch jednotlivých členských štátov odporúča pre RIS 2021 komplexnú analýzu „regionalizačnej techniky prieskumu Spoločenstva o inováciách“ (CIS), ktorá počíta s tým, že intenzita priemyslu na úrovni danej krajiny sa zachováva aj na regionálnej úrovni. Konkrétne odporúča vyhnúť sa použitiu korekčného faktora pri výpočte konečného zloženého ukazovateľa RIS, ktorý predpokladá homogénnu výkonnosť medzi rôznymi regiónmi tej istej krajiny, a tým poškodzuje inovatívnejšie regióny nachádzajúce sa v krajinách s nízkou mierou inovácie;

25. odporúča, aby boli využité prístupnejšie a transparentnejšie zdroje. K dispozícii by mali byť súbory údajov použité na výpočet všetkých ukazovateľov (a teda konečného indexu), ako aj kód alebo nástroj na ich výpočet, aby výskumní pracovníci mohli reprodukovať získané výsledky a následne prispieť k zlepšeniu RIS. V záujme dosiahnutia väčšej transparentnosti by bolo dôležité vedieť, z ktorých konkrétnych prieskumov sa získavajú „údaje o regionálnom prieskume Spoločenstva v oblasti inovácií (CIS)“, alebo či ide o prieskumy osobitne určené na prípravu RIS. Podobne by sa mali uviesť zdroje, ak sa využívajú „regionálne štatistiky“;

26. odporúča, aby sa okrem zdrojov údajov RIS, ktoré sa už osvedčili, otestovali aj nové, netradičné zdroje údajov na meranie regionálnych inovácií a aby sa overila ich užitočnosť. OECD už napríklad využíva na svoje štúdie súbory údajov vygenerované pomocou umelej inteligencie z webových stránok spoločností;

27. odporúča, aby RIS zverejňoval všetky údaje v nespracovanom stave bez transformácie, t. j. bez normalizácie na EÚ = 100, bez transformácie jednotiek a bez odstránenia skresľovania spolu so zloženými indexmi;

Vplyv na rozvoj regionálnych inovačných politík

28. navrhuje spoločné kroky s GR JRC, GR RTD a GR EAC s cieľom zvýšiť využívanie RIS v oblasti referenčného porovnávania a referenčného učenia regionálnych inovačných politík, najmä s dôrazom na ľudské a tvorivé aspekty inovácie, ako aj na jej sociálny rozmer;

29. poukazuje na to, že RIS je základným nástrojom na porovnávanie vývoja výsledkov pri vykonávaní regionálnych inovačných politík, hoci neuvádza dôvody prebiehajúcich zmien;

30. zdôrazňuje úlohu Spoločného výskumného centra pri využívaní inovačných táborov a iných pokročilých metód pri integrovanom využívaní RIS a stratégií inteligentnej špecializácie na zintenzívnenie európskych partnerstiev s cieľom dosiahnuť väčší miestny a regionálny vplyv pri vykonávaní činností v rámci zelenej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

31. kladie osobitný dôraz kladie na politický vplyv RIS, ako aj jeho vplyv na rozhodovanie na regionálnej úrovni a jeho potenciál optimalizovať regionálne ekosystémy inovácií a inteligentnú špecializáciu;

32. odporúča vytvoriť jasnú a zrozumiteľnú súčinnosť medzi RIS a ostatnými nástrojmi používanými v EÚ, ako sú inovačný radar, monitor regionálnej inovácie plus, európsky index regionálnej konkurencieschopnosti, európske observatórium pre výskum a inovácie – nástroj politickej podpory programu Horizont 2020, Innobarometer, hodnotiaci prehľad investícií do priemyselného výskumu a vývoja v EÚ, hodnotiaca tabuľka digitálnej transformácie, stredisko pre sledovanie podnikateľských inovácií, index digitálnej ekonomiky a spoločnosti, európsky prehľad výsledkov inovácií vo verejnom sektore, ako aj doplnkovosť s prieskumom Spoločenstva o inováciách alebo ukazovateľom inovačných výstupov;

33. odporúča väčšiu synergiu medzi RIS a hodnoteniami vplyvu, ktoré vykonáva Spoločné výskumné centrum;

34. si uvedomuje, že RIS nie je zameraný na vykonávanie stratégií inteligentnej špecializácie, ale poskytuje skôr celkové hodnotenie pokroku v priebehu času a naznačuje silné a slabé stránky regionálnych inovačných systémov. Napriek tomu sa domnieva, že Európska komisia by mala s podporou Európskeho výboru regiónov doplniť RIS o odporúčania o nástrojoch EÚ, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu ukazovateľov. RIS môže poskytovať podporu stanovením politických priorít alebo zameraním štrukturálnych fondov na výskum a inovácie pridelených týmto regiónom z dôvodu ich širšieho geografického a sektorového pokrytia, ak sa tak regióny dobrovoľne rozhodnú;

35. odporúča, aby sa vytvorili prepojenia medzi ukazovateľmi RIS na jednej strane a súvisiacimi politikami a stratégiami EÚ a dosiahnutými výsledkami pri ich vykonávaní na strane druhej, aby sa RIS stal nástrojom na podporu zlepšovania inovačných ekosystémov, a nie exkluzívnym nástrojom na monitorovanie v súčinnosti s inými iniciatívami, ako je napríklad nástroj politickej podpory programu Horizont 2020. Bolo by vhodné, aby ukazovatele používané v rôznych štrukturálnych fondoch, najmä v EFRR, boli podobné ukazovateľom RIS a/alebo ich dopĺňali. Súčasné rozdelenie ukazovateľov niekedy sťažuje hodnotenie vplyvu verejného úsilia v oblasti inovácie;

36. odporúča, aby sa RIS na rok 2021 lepšie zosúladil s novými prioritami programového obdobia po roku 2020. Konkrétne sa odporúča, aby sa v spolupráci s Európskym výborom regiónov vypracovala tabuľka synergií medzi RIS a prioritami Spoločného výskumného priestoru ( 9 ) , prioritami Európskej komisie, ako sú Európska zelená dohoda a digitalizácia, stratégiami Komisie v oblasti otvoreného výskumu a vedy, budúcim strategickým plánom programu Horizont Európa, ako aj rozvojom politických cieľov regionálnej politiky a ich prepojeniami so stratégiami pre inteligentnú špecializáciu;

37. považuje za dôležité zdvojnásobiť úsilie o preskúmanie vzťahu medzi financovaním v rámci štrukturálnych fondov a potenciálom inovácií v európskych regiónoch s cieľom riešiť rozdiely v inováciách (tzv. inovačná priepasť);

38. predkladá niekoľko konkrétnych odporúčaní: — domnieva sa, že by sa mal zvážiť aspekt efektívnosti a účinnosti. Napríklad región, ktorý investuje veľké množstvo zdrojov do zlepšenia svojho inovačného systému, možno označiť za neefektívny (z hľadiska využívania zdrojov). Poukazuje na možnosť vzniku situácie, že regióny s menším objemom zdrojov určených na inovácie dosiahnu vynikajúcu úroveň vysokej účinnosti, — poukazuje na to, že RIS síce zdôrazňuje, že husto osídlené oblasti sú väčšinou inovatívnejšie, ale neuvádza, aké opatrenia alebo nástroje poskytuje EÚ na to, aby sa menej husto osídlené oblasti stali inovatívnejšími, — konštatuje, že RIS nemeria ďalšie faktory, ktoré môžu byť dôležité pre regióny, ako sú napríklad únik mozgov a zodpovedná inovácia, — odporúča zaviesť do RIS na rok 2021 kapitolu o vplyve brexitu na ukazovatele inovácie EÚ, — navrhuje, aby sa riešila otázka budovania regionálnej odolnosti prostredníctvom inovácie RIS 2021 so zreteľom na pandémiu COVID-19. Podobne by bolo užitočné posúdiť zraniteľnosť regionálnych stratégií inteligentnej špecializácie v časoch krízy, — odporúča, aby RIS zohľadnil rôznorodosť európskych regiónov a manévrovací priestor pri údajoch a aby sa v spolupráci s regionálnymi (a národnými) štatistickými úradmi snažil o prijatie jednotného súboru kritérií (a ukazovateľov) na európskej úrovni;

39. odporúča, aby sa systémy monitorovania a hodnotenia stratégií inteligentnej špecializácie využívali na objektívnu analýzu užitočnosti a vplyvu opatrení regionálnej inovačnej politiky a na usmernenie rozhodovania v krátkodobom horizonte;

40. pripomína, že Európska komisia pri príprave významných legislatívnych iniciatív už uplatňuje zásadu inovácie a odporúča, aby členské štáty zaviedli podobné systémy, ktoré by mali uľahčiť testovanie, učenie a prispôsobenie, a aby sa vo verejných politikách lepšie využívali všetky existujúce údaje a techniky analýzy ( 10 )

41. odporúča, aby sa Európsky výbor regiónov viac zapojil do prípravných prác na RIS na 2021, ako aj do jeho šírenia medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami prostredníctvom prebiehajúcich iniciatív, ako sú medzi inými platforma na výmenu poznatkov (KEP) a iniciatíva Science meets Regions (Veda a regióny).

V Bruseli 14. októbra 2020 Predseda Európskeho výboru regiónov Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52018PC0372&from=sk (článok 2).

(2) Stanovisko Európskeho výboru regiónov na tému Posilňovanie inovácie v regiónoch Európy: stratégie pre odolný, inkluzívny a udržateľný rast (Ú. v. EÚ C 361, 5.10.2018, s. 15).

(3) Pozri stanovisko ERAC ERAC Opinion on the future of the ERA (o budúcnosti Európskeho výskumného priestoru – EVP), Brusel 23. januára 2020, ERAC 1201/20.

(4) https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1.

(5) https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1.

(6) https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1.

(7) Ú. v. EÚ C 461, 21.12.2018, s. 79.

(8) Science, research and innovation performance of the EU, 2018, https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1.

(9) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf.

(10) Obnovený európsky program pre výskum a inovácie – Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť, COM(2018) 306 final.