ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

vyslovuje obavu, že napriek zvýšeniu v okruhu 3 a 4 na riešenie utečeneckej a migračnej krízy a vytvoreniu krízovej rezervy Európskej únie a „pružnej rezervy“ sú zdroje dostupné v súčasnom VFR nedostatočné na riešenie rastúcich požiadaviek kladených na rozpočet EÚ, pokiaľ ide o prijímanie, prerozdeľovanie a integráciu utečencov a migrantov alebo ich ochranu v oblastiach ich pôvodu; v tejto súvislosti pripomína, že miestne a regionálne orgány nesú hlavnú zodpovednosť za prijímanie a integrovanie migrantov, a preto ak by mali priamy prístup k príslušným možnostiam financovania zo zdrojov EÚ, výrazne by im to pomohlo pri zvládaní týchto výziev; upozorňuje na to, že väčšia flexibilita nie je riešením nedostatku finančných zdrojov;
10.

žiada Komisiu, aby do svojho pracovného programu na rok 2017 zaradila vypracovanie územnej vízie do roku 2050. Zdôrazňuje potrebu novej územnej vízie, keďže je potrebné aktualizovať Európsku koncepciu územného rozvoja z roku 1999, ako sa to zdôrazňuje v záveroch z ministerského stretnutia k územnej súdržnosti a mestskej politike z 27. novembra 2015;
18.

navrhuje, aby sa systém modulov otvoril regionálnym prioritám, formátom a skupinám, ktoré doteraz neboli stanovené ako ciele, a odporúča najmä flexibilnejšie využívanie dostupných modulov. Cieľom je prispôsobiť komunikáciu v maximálnej miere miestnym potrebám; Nové oznámenie by malo umožniť predkladanie projektov na regionálnej úrovni s cieľom čo najviac prispôsobiť komunikáciu miestnym potrebám. Takto by sa zlepšilo partnerstvo medzi rozličnými organizáciami, ktoré spoločne zabezpečujú pokrytie územia primeranými verejnými službami, kvalitnejšie a modernejšie komunikačné stratégie a štruktúrovanejšie vzťahy so zainteresovanými stranami a ostatnými európskymi sieťami. Malo by sa umožniť čiastočné využívanie niektorých foriem partnerstiev, ktoré zahŕňajú spoluprácu medzi verejnými a súkromnými subjektmi, k čomu nakoniec nabáda aj samotná Európska komisia pri programovaní európskych fondov na roky 2014 – 2020. Pre tieto projekty by sa mali zabezpečiť primerané finančné prostriedky na základe počtu obyvateľov a verejných kontaktných miest;
12.

vyjadruje poľutovanie nad znížením finančných prostriedkov pre investície do energetiky v rámci NPE, zdôrazňuje, že táto prioritná oblasť by nemala trpieť v dôsledku prevodu ďalších súm do iných položiek. Odporúča zabezpečiť pri uplatňovaní NPE v oblasti energetiky lepšiu geografickú vyváženosť, aby nielen juhovýchodné regióny EÚ a jej susedia, ale aj iné regióny mohli geograficky vyváženejším spôsobom využívať lepšie prepojenia, ktoré sú kľúčové pre fungovanie vnútorného trhu s energiou v celej EÚ;
14.

podporuje v tejto súvislosti vytvorenie spoločného zoznamu EÚ bezpečných krajín pôvodu, ktorý by umožnil urýchliť vybavovanie žiadostí o azyl od občanov krajín, ktoré sa podľa kritérií stanovených v smernici o konaní o azyle považujú za „bezpečné“, a to v plnom súlade so zásadou nevyhostenia, namiesto súčasného systému nekoordinovaných vnútroštátnych zoznamov, ktorý by mohol viesť k pretekom o to, kto bude mať najnižšiu mieru uznávania žiadostí o azyl;
7.

so znepokojením konštatuje, že vytvorenie systému „peniaze za reformy“, ako sa v súčasnosti navrhuje, by bolo v rozpore so zásadami partnerstva a viacúrovňového riadenia a nemotivovalo by miestnu a regionálnu úroveň k tomu, aby prevzala zodpovednosť za štrukturálne reformy EÚ vzhľadom na to, že väčšina z nich si vyžaduje zapojenie miestnych a regionálnych samospráv;
15.

súhlasí s názorom, že budúcnosť európskeho priemyslu závisí od jeho schopnosti investovať do kvalitnej výroby, nových technológií, riešiť výzvy a využívať príležitosti digitalizácie a dekarbonizácie, pričom osobitnú pozornosť treba venovať investíciám do technologického rozvoja MSP a špecializácii pracovníkov; vyzýva Komisiu, aby využívala oznámenie o stratégii pre priemyselnú politiku ako základ pre rozvoj ambicióznejšej a holistickej vízie pre európsky priemysel v strednodobom horizonte a so silným územným rozvojom, ktorá by zohľadnila ústrednú úlohu regionálnych ekosystémov v priemyselnej modernizácii;
23.

vyzýva Komisiu, aby poskytla nový impulz európskemu modrému hospodárstvu, a to predložením bielej knihy na tému More v centre pozornosti Európy, ktorým by sa zaviedol mechanizmus pre investície do modrej ekonomiky a vytvorila platforma na podporu politík v oblasti správy oceánov. Zároveň opakuje svoju žiadosť o vytvorenie znalostného a inovačného spoločenstva zameraného konkrétne na modré hospodárstvo s cieľom zlepšiť prenos výsledkov námorného výskumu do súkromného sektora;
4.

konštatuje, že miestne a regionálne orgány sú zapojené do približne 25 % projektov Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), ktoré financuje EIB, ale ako ukázala nedávna štúdia VR, naďalej existujú výzvy týkajúce sa ich zapojenia, a to z hľadiska administratívnej kapacity, samotnej zložitosti a nedostatočnej informovanosti o EFSI medzi mestami a regiónmi (2); zdôrazňuje, že je potrebná väčšia informovanosť, technická podpora, poradenstvo a synergia s ďalšími európskymi finančnými zdrojmi, aby sa posilnilo zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do realizácie EFSI a zabezpečila lepšia geografická vyváženosť projektov EFSI;
1.

považuje Bielu knihu Európskej komisie o budúcnosti Európy – Úvahy a scenáre pre štáty EÚ-27 k vývoju do roku 2025 za jeden z významných príspevkov k súčasným diskusiám o budúcom vývoji EÚ, ktoré musia vyústiť do hmatateľných výsledkov pred voľbami do Európskeho parlamentu v júni 2019 a po nich.
16.

Zdôrazňuje, že EÚ by sa mala intenzívne zamerať na plnenie svojich záväzkov v oblasti životného prostredia, a to uplatňovaním konkrétnych a dôveryhodných politík v oblasti klímy, ktoré by boli zasadené do uceleného regulačného rámca a vybavené značnými finančnými zdrojmi. Z tohto dôvodu vyzýva Komisiu, aby v návrhu rozpočtu na rok 2018 zabezpečila dostatočné rozpočtové prostriedky a predložila priebežné hodnotenie pokroku pri dosahovaní cieľa vynakladať 20 % výdavkov na oblasť klímy v rámci VFR na roky 2014 – 2020.
8.

dôrazne odmieta scenár pre EÚ-27 do roku 2025, ako sa uvádza v Bielej knihe o budúcnosti Európy, ktorý by oslabil úsilie EÚ vo vzťahu k politike súdržnosti. Naopak, vyzýva Komisiu, aby predložila komplexný legislatívny návrh silnej a účinnej politiky súdržnosti po roku 2020 a pripomína potrebu novej kapitoly v rámci 7. správy o súdržnosti na posúdenie implementácie územnej súdržnosti, ako to už žiadal v minulosti. Legislatívny návrh by mal spočívať na zásadách subsidiarity, partnerstva a viacúrovňového riadenia, odrážať požiadavky a potenciál miestnych a regionálnych orgánov, výsledky procesu zjednodušenia, vychádzať z jednotného súboru pravidiel a zohľadňovať rozsiahle konzultácie so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami; vyzýva Komisiu, aby vykonala dôkladné posúdenie územného vplyvu tohto legislatívneho návrhu a je pripravený spolupracovať s Komisiou v tejto oblasti. Požaduje, aby súčasťou návrhov týkajúcich sa politiky súdržnosti na obdobie po roku 2020 bola harmonizácia postupov riadenia EŠIF, vďaka čomu by mohli regióny vystupovať vo vzťahu k Európskej komisii ako riadiace orgány;
12.

zdôrazňuje, že takýto mechanizmus by mal byť objektívny, založený na dôkazoch a faktoch a na zásade rovnakého zaobchádzania so všetkými členskými štátmi, ako aj v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality;
6.

Žiada, aby sa čo najskôr uzavrela dohoda založená na zásadách organizovaného vystúpenia, pretože občanom, miestnym a regionálnym samosprávam a podnikom by to poskytlo istotu, ktorú si zaslúžia, a v tejto súvislosti by to bolo základným predpokladom budúceho vzťahu medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom. Poukazuje však na to, že článok 50 ZEÚ nezabraňuje členskému štátu stiahnuť oznámenie o zámere vystúpiť, ak sú jeho zámery skutočné a nejde len o procedurálny nástroj opätovne naštartovať dvojročné obdobie alebo o prostriedok nátlaku na dosiahnutie výhod.
46.

vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla komplexný plán na zlepšenie vykonávania stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 tým, že poskytne strategické usmernenia pre členské štáty EÚ, a najmä oficiálnym uznaním kľúčovej úlohy miestnych a regionálnych orgánov. So záujmom očakáva, že bude naďalej úzko spolupracovať s Európskou komisiou na aktívnej príprave politického rámca na obdobie po roku 2020 pred nadchádzajúcou konferenciou COP 15, ktorá sa uskutoční v roku 2020 v Pekingu. To si bude vyžadovať jasné záväzky zamerané nielen na zastavenie úbytku biodiverzity a ekosystémov, ale aj ich obnovu, ako aj na vypracovanie ambiciózneho a inkluzívneho rámca pre politiku v oblasti biodiverzity až do roku 2030, prostredníctvom ktorého bude možné docieliť víziu do roku 2050 uvedenú v DBD v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja;
8.

Opakuje, že zapojenie miestnych a regionálnych samospráv ako partnerov do plánovania a vykonávania európskeho semestra spolu s prijatím dohôd o viacúrovňovom riadení a so štruktúrovanou, trvalou a výslovne uznanou úlohou miestnych a regionálnych orgánov, by podstatne zvýšilo prevzatie zodpovednosti jednotlivých členských štátov vo vzťahu k odporúčaniam pre jednotlivé krajiny. Zdôrazňuje, že takéto zapojenie je ešte dôležitejšie v kontexte užšieho prepojenia politiky súdržnosti s európskym semestrom v rámci VFR na roky 2021 – 2027 a možného prijatia programu na podporu reforiem, ktorý by bol tiež riadený v rámci európskeho semestra.
1.

víta skutočnosť, že po schválení podmienok prechodného obdobia by sa s občanmi EÚ, ktorí prídu do Spojeného kráľovstva a štátnymi príslušníkmi Spojeného kráľovstva, ktorí prídu do 27 členských štátov EÚ do konca prechodného obdobia, malo zaobchádzať rovnako. Víta skutočnosť, že podľa dohody o vystúpení budú po celý život chránené práva občanov Spojeného kráľovstva, ktorí zostanú v EÚ a občanov EÚ, ktorí zostanú v Spojenom kráľovstve, a žiada ubezpečenie, že budúce zmeny v politike v členských štátoch EÚ alebo v Spojenom kráľovstve tieto práva neohrozia. Zahŕňa to aj právo na zdravotnú starostlivosť a vzájomné uznávanie príspevkov na sociálne zabezpečenie.
6.

odmieta akúkoľvek formu politickej podmienenosti ex post, v dôsledku ktorej sa by miestne a regionálne orgány mohli stať rukojemníkmi politík uplatňovaných národnými vládami, čo by mohlo viesť k pozastaveniu finančných prostriedkov EÚ pre mestá a regióny. Politika súdržnosti nesmie byť zaťažená podmienkami na európskej úrovni, na ktorých splnenie nemá miestna a regionálna úroveň, ani ostatní príjemcovia žiaden vplyv. VR však upozorňuje na už existujúce ustanovenia v dohodách o partnerstve, ktoré umožňujú pozastaviť financovanie v prípade porušenia zásad právneho štátu zo strany miestnych a regionálnych orgánov. Vyjadruje obavy, pokiaľ ide o súlad potenciálnych politických podmienok, ktoré sa vzťahujú na prístup k finančným prostriedkom EÚ pre mestá a regióny, so zásadou proporcionality;
36.

vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla ambiciózny cieľ z hľadiska zníženia komunálneho odpadu do roku 2030, pričom opätovné použitie a recyklácia komunálneho odpadu by sa do roku 2030 mali zvýšiť o 70 % hmotnosti, potravinový odpad by sa mal do roku 2030 zredukovať o 50 % a mal by sa stanoviť záväzný cieľ skládkovať do roku 2030 maximálne 5 % zvyškového odpadu;
34.

Víta „súbor hlavných prvkov budúceho rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť“ schválený Euroskupinou 14. júna 2019, ako aj zámer novozvolenej predsedníčky Komisie vytvoriť tento nástroj pre eurozónu, aby sa „podporili reformy členských štátov týkajúce sa rastu a investícií“ v eurozóne a pre krajiny EÚ, ktoré sú ochotné vstúpiť do eurozóny. Avšak pokiaľ ide o súlad so zásadou subsidiarity, očakáva, že Komisia najprv navrhne vymedzenie „štrukturálnych reforiem“, ktoré by boli oprávnené na príjem finančnej podpory EÚ. Tieto reformy by mali mať európsku pridanú hodnotu, súvisieť s právomocami EÚ, prispievať k vykonávaniu cieľa súdržnosti podľa zmlúv a byť zamerané na podporu dlhodobých investícií vrátane zlepšenia kvality verejnej správy. Miestne a regionálne samosprávy by mali mať priamy prístup k tomuto nástroju na podporu svojich investičných a reformných projektov a byť zapájané ako partneri do navrhovania a vykonávania intervencií tohto nástroja.
15.

Zdôrazňuje, že v rámci európskeho semestra by sa mal každoročne hodnotiť stav vykonávania investičných politík. Prízvukuje, že miestne a regionálne samosprávy by mali byť prostredníctvom svojich zastupiteľských organizácií zapojené do tohto hodnotenia už od zverejnenia správ o jednotlivých krajinách, a to aj v rámci dialógu medzi príslušným podpredsedom Komisie a členskými štátmi.
18.

víta ambíciu Komisie zaviesť akčný plán nulového znečistenia vody, ovzdušia a pôdy ako základnú súčasť plánu zelenej obnovy. K hlavným zásadám, z ktorých musí tento plán aj následné legislatívne akty vychádzať, patrí uplatňovanie prístupu predbežnej opatrnosti, nevyhnutnosť riešiť znečistenie pri zdroji, ako aj uplatňovanie zásady znečisťovateľ platí. Akčný plán by sa mal vypracovať a realizovať v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami prostredníctvom iniciatív, ako je dohoda „ Green City Accord “. Mal by sa ním stanoviť ambiciózny rámec, no zároveň by sa v ňom mali zohľadňovať rozdiely a odlišnosť podmienok v jednotlivých členských štátoch EÚ a umožňovať úpravy na národnej a miestnej úrovni. Ústredným prvkom tohto plánu musí byť prístup založený na hodnotení rizík, aby sa zabezpečilo, že opatrenia sa budú prijímať tam, kde je to najviac opodstatnené;
12.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nové opatrenia na zvýšenie flexibility a urýchlenie využívania finančných prostriedkov vyčlenených v rámci politiky súdržnosti nesú riziko zvýšenej centralizácie na úrovni členských štátov; žiada preto, aby sa akékoľvek prerozdelenie zdrojov a zmeny programov politiky súdržnosti uskutočňovali v súlade so zásadami partnerstva v oblasti subsidiarity a viacúrovňového riadenia, pričom miestne a regionálne samosprávy by boli plne zapojené do rozhodovania o (opätovnom) plánovaní investícií v rámci iniciatívy REACT-EU. Zdôrazňuje, že flexibilita, a najmä pozastavenie tematickej koncentrácie, by mala byť aj naďalej len dočasná a malo by sa uvažovať o návrate k bežným pravidlám pre programy politiky súdržnosti hneď, ako to situácia umožní;
17.

urýchlene navrhla hĺbkovú reformu európskeho semestra a správy hospodárskych záležitostí EÚ smerom k transparentnému, inkluzívnemu a demokratickému procesu. Silné prepojenie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s európskym semestrom zvyšuje naliehavosť reformy s cieľom zabrániť ďalšej centralizácii a prístupu zhora nadol v plánoch obnovy. Namiesto toho by sa mala uprednostniť hospodárska, sociálna a územná súdržnosť medzi členskými štátmi a v rámci nich, ako aj kvalitné verejné investície potrebné na udržateľnú obnovu EÚ. Zreformovaný európsky semester ako celková európska hospodárska stratégia, ktorou sa plnia ciele udržateľného rozvoja v celej EÚ, by mal zahŕňať zásady partnerstva, viacúrovňového riadenia a územného rozmeru, a to na základe návrhu kódexu správania, ktorý navrhol VR pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskeho semestra na národnej úrovni a Európskeho výboru regiónov na európskej úrovni;
9.

víta návrh Európskej komisie zabezpečiť, aby politika súdržnosti plnila úlohu silnej dlhodobej investičnej politiky EÚ , a zaistiť dodatočné investície prostredníctvom novej doplňujúcej podpornej iniciatívy REACT-EU. Oceňuje tento prístup, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby výška podpory bola primeraná dosahu krízy. V tomto zmysle je pre miestne a regionálne samosprávy nevyhnutná kontinuita, keďže prechádzajú do fázy obnovy a poskytujú pomoc osobám a miestam, ktoré to najviac potrebujú. Tieto návrhy spolu predstavujú okamžitú a účinnú reakciu na sociálne a hospodárske dôsledky pandémie COVID-19. Podčiarkuje však, že možnosti flexibility v tomto novom programe by sa nemali riadiť centrálne a mali by sa uplatňovať v súlade so zásadou zdieľaného riadenia, pričom by sa mali rešpektovať právomoci miestnych a regionálnych samospráv;
58.

sa domnieva, že proces rozširovania musí pokračovať ako priorita EÚ a že regionálne a miestne samosprávy v krajinách zapojených do procesu rozširovania by sa mali ešte viac zapájať do príprav na pristúpenie. Táto skutočnosť by sa mala zohľadniť pri preskúmaní metodiky prístupových rokovaní. Prostredníctvom svojich zmiešaných poradných výborov má VR v úmysle pomôcť kandidátskym krajinám lepšie sa začleniť do kľúčových politík EÚ pred pristúpením;
17.

konštatuje, že model rastu EÚ môže úspešne prispieť k splneniu globálnych cieľov zakotvených v cieľoch udržateľného rozvoja a ekologickom dohovore len vtedy, ak sa zabezpečí riadna koordinácia s miestnymi a regionálnymi samosprávami. Opätovne pripomína, že je potrebné zvýšiť zodpovednosť za európsky semester v praxi tak, aby bol účinnejší vzhľadom na nový a ambiciózny zámer EÚ v oblasti plnenia cieľov udržateľného rozvoja, v neposlednom rade preto, že podľa OECD 65 % zo 169 čiastkových cieľov obsiahnutých v cieľoch udržateľného rozvoja nemožno dosiahnuť bez toho, aby boli miestne a regionálne samosprávy plne zapojené do účasti a koordinácie. Ak sa majú splniť všetky prísľuby semestra, mali by sa ako partneri zapojiť všetky úrovne verejnej správy a príslušné zainteresované strany, nad rámec súčasných postupov, ktoré sa väčšinou zakladajú na konzultáciách v záverečných fázach procesu semestra. Je potrebné urýchlene prijať tento partnerský prístup a lokalizovať plnenie cieľov udržateľného rozvoja do miestne prispôsobených cieľov, čiastkových cieľov a súvisiacich časových rámcov. To si vyžaduje väčší dôraz na operačné záväzky v rámci cieľov udržateľného rozvoja a dobrovoľné miestne preskúmania procesov plnenia týchto cieľov;
5.

žiada, aby boli do Konferencie o budúcnosti zapojené centrá Europe Direct a aby sa považovali za regionálne centrá účasti, a to vzhľadom na rozsah ich činnosti a tiež preto, že ich hlavnou úlohou je vo všeobecnosti priblížiť európskym občanom európske záležitosti. Centrá Europe Direct majú dôležité skúsenosti s podporou diskusií, a preto by boli kľúčovým pilierom na zabezpečenie toho, aby bola Konferencia o budúcnosti Európy široká, mala značný rozsah a bola obohatená o rôzne názory;
7.

žiada, aby sa na základe skúseností konferencie rozvinul trvalý a miestne orientovaný dialóg s občanmi ako participatívny mechanizmus, ktorý by lepšie prepojil EÚ s reálnou situáciou na miestnej úrovni, na úrovni žúp a na regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Domnieva sa, že tento stály dialóg s občanmi by preukázal svoju pridanú hodnotu v kontexte európskych, parlamentných a regionálnych/župných/miestnych volieb. V tomto zmysle je pozoruhodná práca centier patriacich do siete Europe Direct Európskej komisie a jej prijímacích štruktúr ako dynamických prvkov šírenia európskych hodnôt a diskusie o európskom projekte. V rovnakom duchu by miestne a regionálne samosprávy mali podporovať stále fóra pre dialóg a európsku diskusiu s rôznymi aktérmi vo svojom regióne, aby sa projekt budovania Európy priblížil občanom;
11.

v tejto súvislosti víta záväzok Komisie posilniť posudzovanie územného vplyvu a overovanie vplyvov na vidiecke oblasti s cieľom viac zohľadniť potreby a špecifiká jednotlivých území EÚ. Poukazuje na to, že je potrebné zohľadniť aj pohraničné regióny. VR preto vyzýva Komisiu, aby zaručila, že úvodné posúdenia vplyvu a posúdenia vplyvu budú zahŕňať hodnotenie možných územne diferencovaných vplyvov každej legislatívnej iniciatívy. Okrem toho podporuje jej plány usporiadať v roku 2022 rozsiahlu konferenciu o lepšej tvorbe práva, v rámci ktorej sa zohľadní najmä miestny a regionálny rozmer tak, ako to urobila v rámci platformy Fit for Future;
11.

zdôrazňuje význam zapojenia miestnych a regionálnych samospráv, ako aj ďalších zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora a subjektov tretieho sektora do prijímania opatrení na zabezpečenie integrácie mladých ľudí do trhu práce; je presvedčený, že systémy vzdelávania a odbornej prípravy by mali lepšie zladiť kompetencie mladých ľudí s potrebami pracovného trhu, čo by im uľahčilo získavať zručnosti a prostriedky potrebné na posilnenie ich postavenia a zapojenie do tohto procesu; zdôrazňuje, že je to potrebné zabezpečiť najmä v cezhraničných oblastiach;
11.

Pripája sa k výzve Európskeho parlamentu, aby Komisia do konca roka 2022 predložila právne záväzný právny predpis v oblasti biodiverzity. Sprevádzať by ho mal monitorovací mechanizmus s ukazovateľmi, do ktorého by boli formálne zapojené aj miestne a regionálne samosprávy;
17.

vyzýva na podporu lepšej cezhraničnej prepojenosti a intermodality na pozemných a námorných hraniciach prostredníctvom primeraného financovania a strategického plánovania. Nástroje ako Nástroj na prepájanie Európy by mali vždy zahŕňať osobitné výzvy na dobudovanie chýbajúcich cezhraničných prepojení, a to aj mimo základnej siete TEN-T. V rámci dlhodobých investícií prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) a národných podporných bánk a inštitúcií by sa mali takisto poskytovať finančné prostriedky na cezhraničné projekty.Mal by sa zvýšiť podiel iniciatívy INTERREG na financovaní odstraňovania týchto prekážok v oblasti dopravy vo svojich operačných programoch;
24.

zdôrazňuje, že opatrenia nadväzujúce na príspevky občanov, a najmä na záverečné odporúčania konferencie, sú rovnako dôležité ako spôsob získavania príspevkov. Podčiarkuje, že tieto následné opatrenia by sa mali vykonávať koordinovaným a inkluzívnym spôsobom a VR by mal byť do nich tiež v plnej miere zapojený. Ďalej sa domnieva, že konferencii by sa mal poskytnúť dostatočný čas na to, aby predložila konkrétne návrhy na zlepšenie inštitucionálneho rámca a pripravenosti EÚ na budúcnosť. Uznáva, že hoci konferencia môže získať dôveru verejnosti, túto dôveru môže aj stratiť, pokiaľ sa nenaplnia prísľuby v spojitosti s realizáciou a inkluzívnosťou vyjadrených názorov. Zdôrazňuje, že úspech konferencie bude v konečnom dôsledku závisieť od toho, či občania uznajú, že ich hlasy boli vypočuté a prispeli k formovaniu budúcnosti EÚ;
13.

navrhuje zmeniť článok 1 navrhovaného nariadenia tak, aby sa objasnilo, že digitálne zelené osvedčenie neovplyvní právo cezhraničných pracovníkov voľne sa pohybovať medzi svojimi domovmi a pracoviskami počas pandémie. Nemalo by mať vplyv ani na voľný pohyb tovaru a základných služieb v rámci jednotného trhu, a to vrátane pohybu zdravotníckeho materiálu a personálu cez tzv. hraničné priechody so „zeleným jazdným pruhom“, ktoré sú uvedené v oznámení Komisie o uplatňovaní „zelených jazdných pruhov“ v rámci usmernení pre opatrenia v oblasti riadenia hraníc na ochranu zdravia a zabezpečenie dostupnosti tovaru a základných služieb;
24.

V tejto súvislosti opakuje svoju výzvu na vytvorenie európskej stratégie bývania zameranej na podporu cenovo dostupného, udržateľného, sociálneho a núdzového bývania. Touto stratégiou, ktorá musí byť v súlade so zásadou subsidiarity, by sa mal do európskeho semestra a národných programov reforiem zaviesť najmä kvantitatívny národný cieľ verejných investícií do cenovo dostupného, udržateľného, sociálneho a núdzového bývania vo všetkých členských štátoch EÚ, uľahčiť prístup k súkromným investíciám zahrnutím cenovo dostupného, sociálneho a núdzového bývania do budúcej sociálnej taxonómie EÚ.
68.

Očakáva, že Komisia bude reagovať na jeho žiadosť o posilnenie územného rozmeru vo vzťahoch medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ a zváži spôsoby a prostriedky štrukturálneho zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do partnerstva so Spojeným kráľovstvom a do inštitucionálneho rámca dohody o obchode a spolupráci. Poukazuje na to, že okrem dohody o obchode a spolupráci by prínosom pre vzťahy medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom mohli byť aj stále nevyužité možnosti spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami EÚ a Spojeného kráľovstva pri spoločnom riešení spoločných výziev, ako je udržateľné riadenie Severného mora, Lamanšského prielivu a Írskeho mora alebo plnenie cieľov udržateľného rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni.