Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie /* COM/2012/0595 final /2 - 2012/0288 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Súvislosti V smernici 2009/28/ES[1] o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len „smernica o obnoviteľných zdrojoch energie“) sa stanovujú povinné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020. Ide o dosiahnutie 20 % celkového podielu energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ a 10 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy. Zmenou a doplnením smernice 98/70/ES[2] (ďalej len „smernica o kvalite palív“) sa súčasne zaviedol povinný cieľ dosiahnuť do roku 2020 6 % zníženie intenzity emisií skleníkových plynov z palív používaných v cestnej doprave a necestných pojazdných strojoch. Očakáva sa, že biopalivá sa budú na týchto cieľoch výrazne podieľať. Aj keď obidve smernice obsahujú kritériá udržateľnosti vrátane minimálnych emisných limitov pre úsporu emisií skleníkových plynov, na emisie skleníkových plynov spojené so zmenami zásob uhlíka spôsobenými nepriamymi zmenami využívania pôdy (ILUC) sa podľa súčasných právnych predpisov nevzťahujú požiadavky týkajúce sa podávania správ. V smerniciach sa Komisia vyzýva[3], aby preskúmala vplyv nepriamej zmeny využívania pôdy na emisie skleníkových plynov a prípadne navrhla spôsob, ako ho minimalizovať a pritom rešpektovať existujúce investície do výroby biopalív. V súlade s touto výzvou Komisia prijala 22. decembra 2010 oznámenie[4] zhrnujúce konzultácie a analytickú prácu vykonanú v danej problematike od roku 2008. Komisia určila v tejto správe niekoľko neistôt a obmedzení spojených s dostupnými numerickými modelmi používanými na kvantifikáciu nepriamej zmeny využívania pôdy a súčasne uznala, že nepriama zmena využívania pôdy môže znížiť úspory emisií skleníkových plynov spojené s biopalivami a biokvapalinami, a odporučila, aby sa táto otázka riešila na základe zásady predbežnej opatrnosti. 2. Cieľ návrhu Vedecká práca ukazuje, že emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy sa môžu medzi východiskovými surovinami značne odlišovať a môžu negovať niektoré alebo všetky úspory skleníkových plynov jednotlivých biopalív porovnaní s fosílnymi palivami, ktoré nahrádzajú[5]. Cieľom tohto návrhu je začať prechod na biopalivá, ktoré zaisťujú značné úspory skleníkových plynov, keď sa v správe uvedú aj odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy. Aj keď existujúce investície by sa mali ochraňovať, cieľom tohto návrhu je: – obmedziť podiel, ktorým konvenčné biopalivá (s rizikom emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy) prispievajú k dosiahnutiu cieľov smernice o obnoviteľných zdrojoch energie; – zlepšiť výkonnosť výrobných postupov biopalív z hľadiska emisie skleníkových plynov (zníženie súvisiacich emisií) zvýšením emisných limitov úspory skleníkových plynov pre nové zariadenia s výhradou ochrany zariadení[6], ktoré už budú v prevádzke 1. júla 2014; – podporiť väčšie prenikanie moderných biopalív (s malými nepriamymi zmenami využívania pôdy) umožnením, aby sa tieto palivá podieľali na cieľoch smernice o obnoviteľných zdrojoch energie vo väčšej miere ako konvenčné biopalivá; – zlepšiť podávanie správ o emisiách skleníkových plynov tak, že členské štáty a dodávatelia palív budú zaviazaní podávať správy o odhadnutých emisiách biopalív vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy. Návrh je zameraný tiež na ochranu existujúcich investícií do roku 2020. Návrh nezaujíma stanovisko k skutočnej potrebe finančnej podpory pre biopalivá pred rokom 2020. Komisia je však toho názoru, že v období po roku 2020 by sa nemali dotovať palivá, ktoré nevedú k podstatným úsporám skleníkových plynov (keď sa zahrnú emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy) a ktoré sa vyrábajú z plodín používaných na potraviny a krmivo. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia Hlavné charakteristické znaky tohto návrhu, čo sa týka smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, sú: – zavedenie limitu v podiele, ktorým biopalivá a biokvapaliny vyrábané z potravinárskych plodín, ako napríklad biopalivá a biokvapaliny na báze obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukrov a olejnín, prispievajú k cieľom smernice o obnoviteľných zdrojoch energie na súčasných úrovniach spotreby, bez stanovenia limitov pre ich celkovú spotrebu; – systém zlepšených stimulov v článku 3 ods. 4 s cieľom ďalej podporiť udržateľné a moderné biopalivá z východiskových surovín, ktoré nevytvárajú ďalší dopyt po pôde; – zavedenie podávania správ o odhadnutých emisiách vyplývajúcich zo zmien zásob uhlíka spôsobených nepriamou zmenou využívania pôdy na základe najlepších vedeckých dôkazov, ktoré sú k dispozícii, na účely výpočtu úspor emisií skleníkových plynov z biopalív a biokvapalín počas životného cyklu podľa správ členských štátov uvedených v článku 22; – proces preskúmania s cieľom zabezpečiť, že sa táto metodika bude aktualizovať a prispôsobovať podľa vedeckého vývoja; – zvýšenie minimálneho emisného limitu úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá a biokvapaliny vyrábané v nových zariadeniach s účinkom od 1. júla 2014, aby sa zlepšila celková bilancia skleníkových plynov z biopalív a biokvapalín spotrebovávaných v EÚ, ako aj odrádzanie od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska emisií skleníkových plynov; – zjednodušenie výpočtu úspor emisií skleníkových plynov pre európskych výrobcov biopalív, vytvorenie rovnakých podmienok pre výrobcov z EÚ a výrobcov z tretích krajín; – odstránenie dočasných ustanovení pre riešenie nepriamej zmeny využívania pôdy, ktoré boli obsiahnuté v smernici a už nie sú ďalej potrebné s ohľadom na prijímaný komplexný prístup; – prispôsobenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie nadobudnutiu účinnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, najmä prenesenie právomocí prijímať akty v súlade s článkom 290 a článkom 291 tejto zmluvy na Komisiu. Hlavné charakteristické znaky tohto návrhu, čo sa týka smernice o kvalite palív, sú: – zavedenie podávania správ o odhadnutých emisiách vyplývajúcich zo zmien zásob uhlíka spôsobených nepriamou zmenou využívania pôdy na základe najlepších vedeckých dôkazov, ktoré sú k dispozícii, na účely podávania správ o emisiách skleníkových plynov z biopalív počas životného cyklu podľa článku 7a; – proces preskúmania s cieľom zabezpečiť, že sa táto metodika bude aktualizovať a prispôsobovať podľa vedeckého vývoja; – zvýšenie minimálneho emisného limitu úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá vyrábané v nových zariadeniach s účinkom od 1. júla 2014, aby sa zlepšila celková bilancia skleníkových plynov z biopalív spotrebovávaných v EÚ, ako aj odrádzanie od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska emisií skleníkových plynov; – zjednodušenie výpočtu úspor emisií skleníkových plynov pre európskych výrobcov biopalív, vytvorenie rovnakých podmienok pre výrobcov z EÚ a výrobcov z tretích krajín; – odstránenie dočasných ustanovení pre riešenie nepriamej zmeny využívania pôdy, ktoré boli obsiahnuté v smernici a už nie sú ďalej potrebné s ohľadom na prijímaný komplexný prístup; – prispôsobenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie nadobudnutiu účinnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, najmä prenesenie právomocí prijímať akty v súlade s článkom 290 a článkom 291 tejto zmluvy na Komisiu. Návrh tiež zahŕňa menšie úpravy a vysvetlenia v obidvoch smerniciach, pokiaľ ide o otázky palív, ktoré nie sú biopalivami. Opatrenia zahrnuté do tohto návrhu obmedzujú podiel, ktorým konvenčné biopalivá môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Komisia v budúcich správach podľa článku 23 smernice o obnoviteľných zdrojoch energie posúdi všetky vplyvy na uskutočniteľnosť dosiahnutia uvedených cieľov vychádzajúcich z tohto návrhu. 3.2. Právny základ Hlavným cieľom smerníc je ochrana životného prostredia a fungovanie vnútorného trhu. Tento návrh vychádza preto z článku 192 ods. 1 a článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 3.3. Zásada subsidiarity Článok 19 ods. 6 a článok 7d ods. 6 príslušných smerníc vyzýva Komisiu, aby riešila otázky nepriamej zmeny využívania pôdy. Celkovým cieľom smerníc o kvalite palív a o obnoviteľných zdrojoch energie je prispieť k dosiahnutiu zámeru zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve. Na tieto účely vytvárajú trh pre udržateľné biopalivá v rámci celej EÚ. Členské štáty nie sú schopné plniť tieto úlohy jednotlivo, lebo vplyvy nepriamej zmeny využívania pôdy majú nadnárodné aspekty, ktoré nemôžu uspokojivo riešiť samotné členské štáty. 3.4. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: · Nevychádza za rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov z biopalív počas životného cyklu spotrebovávaných v EÚ a zohľadňuje ich nepriamy vplyv na zmenu využívania pôdy. · Návrh má formu smernice, v ktorej sa ustanovuje minimálna špecifikácia palív z dôvodu ochrany životného prostredia. V smernici nie sú uvedené ďalšie technické aspekty špecifikácií palív, tieto sa však v súlade so zásadami lepšej právnej úpravy riadia európskymi normami. · Návrh nemá vplyv na zvýšenie finančnej alebo správnej záťaže Únie, ani národných vlád a orgánov regionálnej alebo miestnej samosprávy. Požiadavky kladené na tieto orgány zostali rovnaké ako v súčasnej smernici. · Pri spracovaní návrhov sa hlavné vplyvy analyzovali v posúdení vplyvu. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiaden vplyv na rozpočet Únie. 5. ĎALŠIE PRIPOMIENKY K tomuto návrhu Komisie je pripojené posúdenie vplyvu. 2012/0288 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 114 vo vzťahu k článku 1 ods. 2 až 9 a článku 2 ods. 5 až 7 tejto smernice, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[7], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[8], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) V článku 3 ods. 4 smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/777/ES a 2003/30/ES[9] sa členské štáty žiadajú, aby zabezpečili, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy tvoril v roku 2020 najmenej 10 % ich konečnej spotreby energie. Prímesi biopalív sú jednou z metód, ktorú majú členské štáty k dispozícii pre splnenie tohto cieľa, a očakáva sa od nich, že k nemu najviac prispejú. (2) So zreteľom na ciele Únie ďalej znižovať emisie skleníkových plynov a na značný podiel, ktorý na týchto emisiách má cestná doprava, v článku 7a ods. 2 smernice 98/70/ES týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/ES[10], sa dodávatelia palív žiadajú, aby do 31. decembra 2020 najmenej o 6 % znížili emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie („intenzita skleníkových plynov“) z palív používaných v Únii cestnými vozidlami, necestnými pojazdnými strojmi, poľnohospodárskymi a lesnými traktormi a rekreačnými plavidlami, keď sa nenachádzajú na mori. Prímesi biopalív sú jednou z metód, ktoré majú dodávatelia fosílnych palív k dispozícii na zníženie intenzity skleníkových plynov z dodávaných fosílnych palív. (3) V článku 17 smernice 2009/28/ES sa stanovujú kritéria udržateľnosti, ktoré biopalivá a biokvapaliny musia spĺňať, aby sa započítali do cieľov smernice a boli spôsobilé na zaradenie do programov verejnej podpory. Tieto kritéria zahŕňajú požiadavky na minimálne úspory emisií skleníkových plynov, ktoré biopalivá a biokvapaliny musia dosiahnuť v porovnaní s fosílnymi palivami. Také isté kritéria udržateľnosti sú ustanovené pre biopalivá podľa článku 7b smernice 98/70/ES. (4) Ak sa pastviny alebo poľnohospodárska pôda určené pôvodne pre trhy s potravinami, krmivom a vláknami začnú využívať na produkciu biopalív, dopyt po nepalivových produktoch sa bude musieť naďalej uspokojovať buď intenzifikáciou existujúcej výroby, alebo zúrodnením nepoľnohospodárskej pôdy niekde inde. Druhý prípad predstavuje nepriamu zmenu využívania pôdy a keď zahŕňa premenu pôdy s vysokým obsahom uhlíka, môže viesť k značným emisiám skleníkových plynov. Smernice 98/70/ES a 2009/28/ES by mali preto obsahovať ustanovenia na riešenie nepriamej zmeny využívania pôdy, ak sa súčasné biopalivá produkujú väčšinou z plodín pestovaných na existujúcej poľnohospodárskej pôde. (5) Na základe prognóz dopytu po biopalivách poskytnutých členskými štátmi a odhadov emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy pre rôzne východiskové suroviny biopalív je pravdepodobné, že emisie skleníkových plynov spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy sú značné a mohli by negovať niektoré alebo všetky úspory skleníkových plynov z jednotlivých biopalív. Očakáva sa totiž, že takmer celá výroba biopalív bude v roku 2020 pochádzať z plodín pestovaných na pôde, ktorá by sa mohla využiť na uspokojenie trhov s potravinami a krmivami. Aby sa tieto emisie znížili, je vhodné náležite rozlišovať medzi skupinami plodín, napr. olejninami, obilninami, cukrami a inými plodinami obsahujúcimi škrob. (6) Odvetvie dopravy bude pravdepodobne na zníženie emisií skleníkových plynov vyžadovať tekuté obnoviteľné palivá,. Moderné biopalivá, ako sú palivá vyrobené z odpadu a rias, zaisťujú vysoké úspory skleníkových plynov s malým rizikom spôsobenia nepriamej zmeny vo využívaní pôdy a neuchádzajú sa priamo o poľnohospodársku pôdu určenú pre trhy s potravinami a krmivom. Preto je vhodné podporiť vyššiu výrobu týchto moderných biopalív, lebo v súčasnosti sú nekomerčne dostupné vo veľkých množstvách, čiastočne v dôsledku súťaže o verejné dotácie s etablovanými technológiami biopalív založenými na potravinárskych plodinách. Ďalšie stimuly by sa mali poskytnúť zvýšením podielu moderných biopalív na 10% cieli pre dopravu stanovenom v smernici 2009/28/ES v porovnaní s konvenčnými biopalivami. V tejto súvislosti by sa mali podporovať len moderné biopalivá s malými odhadnutými vplyvmi na nepriamu zmenu využívania pôdy a vysokými celkovými úsporami emisií skleníkových plynov ako súčasť politického rámca obnoviteľných energií po roku 2020. (7) Aby sa zabezpečila dlhodobá konkurencieschopnosť priemyselných odvetví založených na biopalivách a v súlade s oznámením z roku 2012 „Inovácie pre udržateľný rast: biohospodárstvo pre Európu“[11] a Plánom pre Európu efektívne využívajúcu zdroje[12], ktoré podporujú integrované a diverzifikované biorafinérie v celej Európe, mali by sa zvýšené stimuly podľa smernice 2009/28/ES stanoviť tak, aby uprednostňovali využívanie východiskových surovín z biomasy, ktoré nemajú vysokú ekonomickú hodnotu pri inom použití než ako biopalivo. (8) Minimálny emisný limit úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá a biokvapaliny vyrábané v nových zariadeniach by sa mal zvýšiť s účinkom od 1. júla 2014, aby sa zlepšila celková bilancia skleníkových plynov, ako aj odrádzanie od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Tento nárast poskytuje investičné záruky vo výrobných kapacitách na výrobu biopalív a biokvapalín v súlade s článkom 19 ods. 6 druhým pododsekom. (9) S cieľom pripraviť prechod na moderné biopalivá a minimalizovať celkové vplyvy nepriamej zmeny využívania pôdy v období do roku 2020 je vhodné obmedziť množstvo biopalív a biokvapalín získavaných z potravinárskych plodín uvedených v časti A prílohy VIII k smernici 2009/28/ES a časti A prílohy V k smernici 98/70/ES, ktoré by sa mohli započítať do cieľov stanovených v smernici 2009/28/ES. Bez obmedzenia celkového využitia týchto biopalív by sa mal podiel biopalív a biokvapalín vyrobených z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, z plodín na výrobu cukru a z olejnín, ktoré sa môžu započítať do cieľov smernice 2009/28/ES, obmedziť na podiel týchto biopalív a biokvapalín spotrebovaných v roku 2011. (10) Limitom 5 % stanoveným v článku 3 ods. 4 písm. d) nie je dotknutá sloboda členských štátov stanoviť vlastnú cestu k dodržaniu predpísaného podielu konvenčných biopalív v rámci celkového 10% cieľa. V dôsledku toho zostáva prístup na trh pre biopalivá vyrábané zariadeniami, ktoré budú v prevádzke pred koncom roka 2013, plne otvorený. Táto pozmeňujúca smernica preto neovplyvní legitímne očakávania prevádzkovateľov týchto zariadení. (11) Odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy by sa mali zahrnúť do podávania správ o emisiách skleníkových plynov z biopalív podľa smerníc 98/70/ES a 2009/28/ES. Biopalivám vyrábaným z východiskových surovín, ktoré nevedú k ďalšiemu dopytu po pôde, napr. biopalivám z odpadových východiskových surovín, by sa mal prideliť nulový emisný faktor. (12) Komisia by mala preskúmať metodiku pre odhad emisných faktorov zmeny vo využívaní pôdy zaradených do prílohy VIII k smernici 2009/28/ES a do prílohy V k smernici 98/70/ES, pokiaľ ide o prispôsobenie sa vedeckému a technickému pokroku. Na tento účel, a ak to bude zaručené najnovšími dostupnými vedeckými dôkazmi, by Komisia mala posúdiť možnosť preskúmania faktorov nepriamej zmeny využívania pôdy v prípade navrhnutých skupín plodín a tiež zavedenia faktorov na ďalších úrovniach rozdelenia a pridania ďalších hodnôt, pokiaľ by nové východiskové suroviny biopalív mali byť uvedené na trh. (13) Článok 19 ods. 8 smernice 2009/28/ES a článok 7d ods. 8 smernice 98/70/ES obsahujú ustanovenia na podporu výroby biopalív na veľmi poškodenej a značne znečistenej pôde ako prechodné opatrenie na zmiernenie nepriamej zmeny využívania pôdy. Tieto ustanovenia už nie sú v súčasnej podobe vhodné a musia sa začleniť do prístupu stanoveného v tejto smernici, aby sa zabezpečilo, že celkové opatrenia na minimalizovanie emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy zostanú koherentné. (14) Je vhodné zosúladiť pravidlá pre používanie štandardných hodnôt, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s výrobcami bez ohľadu na to, kde sa uskutočňuje výroba. Zatiaľ čo tretie krajiny môžu používať štandardné hodnoty, výrobcovia EÚ musia používať skutočné hodnoty, ak sú vyššie ako štandardné hodnoty alebo ak členský štát nepredloží správu, čím sa zvyšuje ich administratívna záťaž. Preto by sa platné pravidlá mali zjednodušiť tak, aby používanie štandardných hodnôt nebolo obmedzené na oblasti v rámci Únie zahrnuté do zoznamov uvedených v článku 19 ods. 2 smernice 2009/28/ES a článku 7d ods. 2 smernice 98/70/ES. (15) Keďže ciele tejto smernice, a to zabezpečenie jednotného trhu palív pre cestnú dopravu a necestné pojazdné stroje a zabezpečenie dodržiavania minimálnych úrovní ochrany životného prostredia pred následkami používania tohto paliva, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou v uvedenom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (16) V dôsledku nadobudnutia účinnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musia právomoci prenesené na Komisiu podľa smerníc 2009/28/ES a 98/70/ES uviesť do súladu s článkom 290. (17) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice by mali byť Komisii udelené vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie. (18) Aby sa smernica 98/70/ES mohla prispôsobiť technickému a vedeckému pokroku, mala by sa na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o mechanizmus monitorovania a znižovania emisií skleníkových plynov, metodické zásady a hodnoty potrebné na posúdenie, či kritéria udržateľnosti boli vo vzťahu k biopalivám splnené, kritéria a zemepisný rozsah pre určenie veľmi rozmanitých trávnatých porastov, metodiku výpočtu emisií skleníkových plynov počas životného cyklu a podávania správ o nich, metodiku výpočtu emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, prípustnú úroveň týkajúcu sa obsahu kovových prísad v palivách, prípustné analytické metódy týkajúce sa špecifikácií palív a povolené výnimky vzťahujúce sa na tlak výparov pre benzín obsahujúci bioetanol. (19) Aby sa smernica 2009/28/ES mohla prispôsobiť technickému a vedeckému pokroku, mala by sa na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zoznam východiskových surovín biopalív, ktoré sa niekoľkonásobne započítavajú do cieľov stanovených v článku 3 ods. 4, energetický obsah pohonných látok, kritéria a zemepisný rozsah pre určenie biologicky veľmi rozmanitých trávnatých porastov, metodiku výpočtu emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a metodické zásady a hodnoty potrebné na posúdenie, či vo vzťahu k biopalivám a biokvapalinám boli splnené kritéria udržateľnosti. (20) Komisia by mala na základe najlepších a najnovších dostupných vedeckých dôkazov preskúmať efektívnosť opatrení zavedených touto smernicou pri obmedzovaní emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a riešiť spôsob, ako ďalej minimalizovať tento vplyv, ktorý by mohol zahŕňať zavedenie odhadnutých emisných faktorov nepriamej zmeny využívania pôdy v schéme udržateľnosti od 1. januára 2021. (21) Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej činnosti uskutočnila pri uplatňovaní tejto smernice náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (22) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom z 28. septembra 2011 sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch doplnia k oznámeniu o svojich opatreniach na transpozíciu jeden alebo viacero sprievodných dokumentov, v ktorých sa vysvetlí vzťah medzi jednotlivými zložkami smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych nástrojov prijatých na účely transpozície. Pokiaľ ide o túto smernicu, považuje zákonodarca postúpenie týchto dokumentov za opodstatnené. (23) Smernice 98/70/ES a 2009/28/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. PRIJALI TÚTO SMERNICU: článok 1 Zmeny a doplnenia smernice 98/70/ES Smernica 98/70/ES sa mení a dopĺňa takto: 1. Článok 7a sa mení a dopĺňa takto: a) vkladá sa tento odsek 6: „6. Dodávatelia palív musia každoročne do 31. marca orgánu, ktorý určí členský štát, podať správu, ktorá obsahuje spôsoby výroby biopalív, ich objemy a emisie skleníkových plynov v priebehu životného cyklu na jednotku energie, vrátane odhadnutých emisí vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy podľa prílohy V. Členské štáty oznámia tieto údaje Komisii. b) v odseku 5 sa úvodná veta prvého pododseku nahrádza takto: „5. „Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 10a týkajúce sa najmä:“ 2. Článok 7b sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív, ktoré sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1, musí byť aspoň 60 % v prípade biopalív vyrábaných zariadeniami, ktoré začali prevádzku po 1. júli 2014. Zariadenie je ‚v prevádzke‘, ak sa uskutočnila fyzická výroba biopalív. V prípade zariadení, ktoré boli v prevádzke 1. júla 2014 alebo skôr, na účely uvedené v odseku 1 musia biopalivá do 31. decembra 2017 dosahovať úsporu emisií skleníkových plynov najmenej 35 % a od 1. januára 2018 najmenej 50 %. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív sa vypočíta v súlade s článkom 7d ods. 1.“ b) v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 10a týkajúce sa kritérií a zemepisného rozsahu, aby sa určilo, ktoré trávnaté porasty sa zahrnú do prvého pododseku písm. c).“ 3. Článok 7d sa mení a dopĺňa takto: a) odseky 3 až 6 sa nahrádzajú takto: „3. Komisii sa môžu predložiť typické emisie skleníkových plynov z pestovania poľnohospodárskych surovín v správach uvedených v článku 7d ods. 2 v prípade členských štátov a v rovnocenných správach v prípade území mimo Únie.“ „4. Prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3 môže Komisia rozhodnúť, že správy uvedené v odseku 3 musia obsahovať presné údaje na účely merania emisií skleníkových plynov spojených s pestovaním východiskových surovín biopalív typicky produkovaných v týchto oblastiach na účely článku 7b ods. 2.“ ' „5. Komisia najneskôr do 31. decembra 2012 a potom každé dva roky spracuje správu o odhadnutých typických a štandardných hodnotách v prílohe IV časti B a E a mimoriadnu pozornosť bude venovať emisiám skleníkových plynov z dopravy a spracovateľskej výroby. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a týkajúce sa opravy odhadnutých typických a štandardných hodnôt v prílohe IV časti B a E.“ „6. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a týkajúce sa prispôsobenia prílohy V technickému a vedeckému pokroku vrátane preskúmania navrhovaných hodnôt nepriamej zmeny využívania pôdy v prípade skupín plodín; zavedenia nových hodnôt na ďalších úrovniach rozdelenia; začlenenia doplňujúcich hodnôt, ak na trh budú prípadne uvedené nové východiskové suroviny biopalív, preskúmania kategórií, v ktorých sú biopalivám pridelené nulové emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy; a spracovania faktorov východiskových surovín z nepotravinového celulózového a lignocelulózového materiálu.“ b) v odseku 7 sa prvý pododsek nahrádza takto: „7. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a týkajúce sa prispôsobenia prílohy IV technickému a vedeckému pokroku, a to aj pomocou pridania hodnôt pre ďalšie výrobné postupy pre biopalivá v prípade rovnakých alebo iných surovín a zmeny metodiky stanovenej v časti C.“ c) odsek 8 sa vypúšťa. 4. Článok 8 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Členské štáty sledujú zhodu s požiadavkami článkov 3 a 4 vzhľadom na benzín a naftové palivá na základe analytických metód uvedených v platných verziách európskych noriem EN 228 a EN 590.“ b) odsek 3 sa nahrádza takto: „3. Každý rok do 30. júna členské štáty predložia správu o národných údajoch o kvalite palív za predchádzajúci kalendárny rok. Komisia vytvorí spoločný formát pre predkladanie zhrnutia vnútroštátnej kvality paliva prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 11 ods. 3. Prvá správa sa predloží do 30. júna 2002. Od 1. januára 2004 musí byť formát tejto správy v súlade s formátom opísaným v príslušnej európskej norme. Okrem toho členské štáty podajú správu o celkových množstvách benzínu a naftových palív uvedených na trh na ich území a o množstvách bezolovnatého benzínu a naftových palív s maximálnym obsahu síry 10 mg/kg uvedených na trh na ich území. Ďalej členské štáty každoročne podajú správu o vyváženej dostupnosti benzínu a naftových palív s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg uvedených na trh na ich území. 5. Článok 8a ods. 3 sa mení a dopĺňa takto: „3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a týkajúce sa preskúmania limitu pre obsah MMT v palivách stanoveného v odseku 2. Toto preskúmanie sa vykoná na základe výsledkov posúdenia uskutočneného s použitím skúšobnej metodiky uvedenej v odseku 1. Môže sa znížiť na nulu, ak je to odôvodnené posúdením rizík. Nemôže sa zvýšiť, pokiaľ to nie je odôvodnené posúdením rizík.“ 6. V článku 10 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a týkajúce sa prispôsobenia povolených analytických metód uvedených v prílohách I, II a III technickému a vedeckému pokroku.“ 7. Vkladá sa tento článok 10a: „článok 10a Výkon delegovania právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v tomto článku. 2. Delegovanie právomoci uvedenej v článku 7a ods. 5, článku 7b ods. 3 druhom pododseku, článku 7d ods. 5, 6 a 7 , článku 8a ods. 3 a článku 10 ods. 1 platí na neurčité obdobie odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 3. Delegovanie právomocí uvedených v článku 7a ods. 5, článku 7b ods. 3 druhom pododseku, článku 7d ods. 5, 6 a 7, článku 8a ods. 3 a článku 10 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo neskorším dňom, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7a ods. 5, článku 7b ods. 3 druhého pododseku, článku 7d ods. 5, 6 a 7, článku 8a ods. 3 a článku 10 ods. 1 nadobúda účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevznesú námietku v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament a Rada informujú Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace.“ 8. Článok 11 ods. 4 sa vypúšťa. 9. Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe I k tejto smernici. článok 2 Zmeny a doplnenia smernice 2009/28/ES Smernica 2009/28/ES sa mení a dopĺňa takto: 1. V článku 2 sa dopĺňa nový odsek: „p) ‚odpad‘ je vymedzený podľa článku 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc[13]. Látky, ktoré boli zámerne modifikované alebo znečistené, aby splnili uvedené vymedzenie, nie sú do tejto kategórie zahrnuté. 2. Článok 3 sa mení a dopĺňa takto: a) názov sa nahrádza takto: „Záväzné národné ciele a opatrenia pre využívanie energie z obnoviteľných zdrojov energie“. b) v odseku 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek: „Na účel zhody s cieľom uvedeným v prvom pododseku nesmie byť maximálny spoločný podiel biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukrov a olejnín väčší než množstvo energie zodpovedajúce maximálnemu podielu stanovenému v článku 3 ods. 4 písm. d).“ c) odsek 4 sa mení a dopĺňa takto: i) v písmene b) sa dopĺňa tento text: „Táto zarážka sa nedotkne článku 17 ods. 1 písm. a) a článku 3 ods. 4 písm. d);“ ii) dopĺňa sa toto písmeno d): d) Pre výpočet biopalív v čitateli nesmie byť podiel energie z biopalív vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukrov a olejnín v roku 2020 väčší než 5 % (odhadovaný podiel na konci roku 2011) konečnej spotreby energie v doprave. ii) Pridáva sa toto nové písmeno e): Za podiel, ktorý tvoria: i) biopalivá vyrábané z východiskových surovín uvedených v časti A prílohy IX, sa považuje štvornásobok ich energetického obsahu; ii) biopalivá vyrábané z východiskových surovín uvedených v časti A prílohy IX, sa považuje štvornásobok ich energetického obsahu; iii) obnoviteľné kvapalné a plynné palivá nebiologického pôvodu, sa považuje štvornásobok ich energetického obsahu. Členské štáty zabezpečia, aby nijaké suroviny neboli zámerne modifikované s cieľom ich zaradenia do kategórií i) až iii). Zoznam východiskových surovín stanovený v prílohe IX možno prispôsobiť vedeckému a technickému pokroku s cieľom zabezpečiť správnu implementáciu pravidiel započítavania ustanovených v tejto smernici. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 25b týkajúce sa zoznamu stanoveného v prílohe IX“ 3. V článku 5 ods. 5 sa posledná veta nahrádza takto: Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25b týkajúce sa prispôsobenia energetického obsahu dopravných palív stanovených v prílohe III vedeckému a technickému pokroku.“ 4. V článku 6 ods. 1 sa vypúšťa posledná veta. 5. Článok 17 sa mení a dopĺňa takto: a) odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív a biokvapalín, ktoré sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1, musí byť aspoň 60 % v prípade biopalív a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré začali prevádzku po 1. júli 2014. Zariadenie je ‚v prevádzke‘, ak sa uskutočnila fyzická výroba biopalív/biokvapalín. V prípade zariadení, ktoré boli v prevádzke 1. júla 2014 alebo skôr, na účely uvedené v odseku 1 musia biopalivá a biokvapaliny do 31. decembra 2017 dosahovať úsporu emisií skleníkových plynov najmenej 35 % a od 1. januára 2018 najmenej 50 %. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív a biokvapalín sa vypočíta v súlade s článkom 19 ods. 1.“ b) v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25b s cieľom stanoviť kritéria a zemepisný rozsah, aby sa určilo, ktoré trávnaté porasty sa zahrnú do prvého pododseku písm. c) .“ 6. V článku 18 ods. 4 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Komisia môže rozhodnúť, že dobrovoľné vnútroštátne alebo medzinárodné systémy ustanovujúce normy pre výrobu produktov z biomasy obsahujú presné údaje na účely článku 17 ods. 2 alebo sa v nich preukazuje, že dodávky biopalív alebo biokvapalín spĺňajú kritériá udržateľnosti stanovené v článku 17 ods. 3 až 5. Komisia môže rozhodnúť, že tieto systémy budú obsahovať presné údaje týkajúce sa informácií o opatreniach prijatých na ochranu oblastí, ktoré zabezpečujú základné služby ekosystému v kritických situáciách (ako je ochrana povodia a regulácia erózie), na ochranu pôdy, vody a ovzdušia, obnovu znehodnotenej pôdy, zabraňovanie nadmernej spotrebe vody v oblastiach s nedostatkom vody a o prvkoch uvedených v článku 17 ods. 7 druhom pododseku. Komisia môže na účely článku 17 ods. 3 písm. b) bod ii) uznať aj oblasti určené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou pre ochranu prírody.“ 7. Článok 19 sa mení a dopĺňa takto: a) Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto: „3. Komisii sa môžu predložiť typické emisie skleníkových plynov z pestovania poľnohospodárskych surovín v správach uvedených v článku 19 ods. 2 v prípade členských štátov a v rovnocenných správach v prípade území mimo Únie.“ „4. Prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 25 ods. 3 môže Komisia rozhodnúť, že správy uvedené v odseku 3 musia obsahovať presné údaje na účely merania emisií skleníkových plynov spojených s pestovaním východiskových surovín biopalív a biokvapalín typicky produkovaných v týchto oblastiach na účely článku 17b ods. 2.“ b) v odseku 5 sa posledná veta nahrádza takto: „Komisia je na tento účel splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 25b:“ c) odsek 6 sa nahrádza takto: „Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 25b týkajúce sa prispôsobenia prílohy VIII technickému a vedeckému pokroku vrátane preskúmania navrhovaných hodnôt nepriamej zmeny využívania pôdy v prípade skupín plodín; zavedenia nových hodnôt na ďalších úrovniach rozdelenia; začlenenia doplňujúcich hodnôt, ak na trh budú prípadne uvedené nové východiskové suroviny biopalív a spracovania faktorov východiskových surovín z nepotravinového celulózového a lignocelulózového materiálu.“ d) V odseku 7 sa prvý pododsek nahrádza takto: „7. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 25b týkajúce sa prispôsobenia prílohy V technickému a vedeckému pokroku, a to aj pomocou pridania hodnôt pre ďalšie výrobné postupy pre biopalivá v prípade rovnakých alebo iných surovín a zmenou metodiky stanovenej v časti C.“ e) Odsek 8 sa vypúšťa. 8. Článok 21 sa vypúšťa. 9. V článku 22 sa odsek 2 nahrádza takto: '2. Pri odhadovaní čistých úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z využívania biopalív môže členský štát na účely predloženia správ uvedených v odseku 1 použiť typické hodnoty uvedené v prílohe V častiach A a B a pridať odhady emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy stanovené v prílohe VIII.“ 10. Článok 25 ods. 4 sa vypúšťa. 11. Vkladá sa tento článok 25b: „Článok 25b Výkon delegovania právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty sa udeľuje Komisii za podmienok ustanovených v tomto článku. 2. Delegovanie právomoci podľa článku 3 ods. 4 písm. d), článku 5 ods. 5, článku 17 ods. 3 písm. c) tretieho pododseku, článku 19 ods. 5, 6 a 7 na Komisiu platí na neurčitý čas od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto smernice]. 3. Delegovanie právomoci uvedenej v článku 3 ods. 4 písm. d), článku 5 ods. 5, článku 17 ods. 3 písm. c) tretieho pododseku a článku 19 ods. 5, 6 a 7 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo neskorším dňom, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. 5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 4 písm. d), článku 5 ods. 5, článku 17 ods. 3 písm. c) tretieho pododseku a článku 19 ods. 5, 6 a 7 nadobúda účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevznesú námietku v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty tak Európsky parlament, ako aj Rada informujú Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace.“ 12. Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe II k tejto smernici. Článok 3 Preskúmanie Komisia do 31. decembra 2017 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu s preskúmaním, na základe najlepších a najnovších dostupných vedeckých dôkazov, efektívnosti opatrení zavedených touto smernicou na obmedzenie emisií skleníkových plynov z nepriamej zmeny využívania pôdy spojených s výrobou biopaliva a biokvapalín. K správe bude prípadne pripojený legislatívny návrh na základe najlepších dostupných vedeckých dôkazov pre zavedenie odhadnutých emisných faktorov nepriamej zmeny využívania pôdy do príslušných kritérií udržateľnosti, ktoré sa majú používať od 1. januára 2021, a preskúmanie efektívnosti stimulov poskytnutých pre biopalivá z východiskových surovín nevyužívajúcich pôdu a z nepotravinárskych plodín podľa článku 3 ods. 4 písm. d) smernice 2009/28/ES. Článok 4 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do [dvanástich mesiacov od jej prijatia]. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 5 Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 6 Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA I Prílohy k smernici 98/70/ES sa menia a dopĺňajú takto: (1) V prílohe IV sa časť C mení a dopĺňa takto: a) bod 7 sa nahrádza takto: '7. Anualizované emisie vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (el) sa vypočítavajú rovnomerným rozdelením celkových emisií za obdobie 20 rokov. Na výpočet týchto emisií sa uplatňuje toto pravidlo: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P, kde el = anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (merané ako množstvo ekvivalentu CO2 (v gramoch) na jednotku energie biopalív (v megajouloch)); CSR = zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiacej s referenčným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo využívanie pôdy 20 rokov predtým, ako sa získali suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo neskôr; CSA = zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiacej so skutočným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Ak sa zásoba uhlíka akumuluje viac ako jeden rok, hodnotou CSA je odhadovaná zásoba na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, čo nastane skôr; a P = produktivita plodín (meraná ako biopalivo alebo energia na jednotku plochy za rok).“ b) body 8 a 9 sa vypúšťajú. (2) Pridáva sa táto príloha V: „Príloha V Časť A. Odhadnuté emisie z biopalív vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy Skupina východiskových surovín || Odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy (gCO2eq/MJ) Obilniny a iné plodiny bohaté na škrob || 12 Cukry || 13 Olejniny || 55 Časť B. Biopalivá, v prípade ktorých sa odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy považujú za nulové V prípade biopalív vyrábaných z týchto kategórií východiskových surovín sa odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy bude považovať za nulový: (a) východiskové suroviny, ktoré nie sú zahrnuté v časti A tejto prílohy. (b) východiskové suroviny, ktorých výroba viedla k priamej zmene využívania pôdy, t. j. k zmene jednej z nasledujúcich kategórií pôdnej pokrývky IPCC – lesná pôda, trávnatý porast, mokrade, sídla alebo iná pôda na poľnohospodárske kultúry alebo trvácne kultúry[14]. V takomto prípade by sa „hodnota emisií (el) z priamej zmeny využívania pôdy mala vypočítať podľa prílohy IV, časti C, bodu 7.“ PRÍLOHA II Prílohy k smernici 2009/28/ES sa menia a dopĺňajú takto: (1) V prílohe V sa časť C mení a dopĺňa takto: a) bod 7 sa nahrádza takto: '7. Anualizované emisie vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (el) sa vypočítavajú rovnomerným rozdelením celkových emisií za obdobie 20 rokov. Na výpočet týchto emisií sa uplatňuje toto pravidlo: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P, kde el = anualizované emisie skleníkových plynov vyplývajúce zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy (merané ako množstvo ekvivalentu CO2 (v gramoch) na jednotku energie biopalív (v megajouloch)); CSR = zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiacej s referenčným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Za referenčné využívanie pôdy sa považuje využívanie pôdy v januári 2008 alebo využívanie pôdy 20 rokov predtým, ako sa získali suroviny, podľa toho, ktoré využívanie sa realizovalo neskôr; CSA = zásoba uhlíka na jednotku plochy súvisiacej so skutočným využívaním pôdy (merané ako množstvo uhlíka (v tonách) na jednotku plochy vrátane pôdy aj vegetácie). Ak sa zásoba uhlíka akumuluje viac ako jeden rok, hodnotou CSA je odhadovaná zásoba na jednotku plochy po 20 rokoch alebo po dozretí plodín, podľa toho, čo nastane skôr; a P = produktivita plodín (meraná ako biopalivo alebo energia na jednotku plochy za rok).“ b) Body 8 a 9 sa vypúšťajú. (2) Pridáva sa táto príloha VIII: „Príloha VIII Časť A. Odhadnuté emisie z východiskových surovín biopalív a biokvapalín vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy Skupina východiskových surovín || Odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy (gCO2eq/MJ) Obilniny a iné plodiny bohaté na škrob || 12 Cukry || 13 Olejniny || 55 Časť B. Biopalivá a biokvapaliny, v prípade ktorých sa odhadnuté emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy považujú za nulové V prípade biopalív a biokvapalín vyrábaných z týchto kategórií východiskových surovín sa odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy bude považovať za nulový: (a) východiskové suroviny, ktoré nie sú zahrnuté v časti A tejto prílohy. (b) východiskové suroviny, ktorých výroba viedla k priamej zmene využívania pôdy, t. j. k zmene jednej z nasledujúcich kategórií pôdnej pokrývky IPCC – lesná pôda, trávnatý porast, mokrade, sídla alebo iná pôda na poľnohospodárske kultúry alebo trvácne kultúry[15]. V takomto prípade by sa „hodnota emisií (el) z priamej zmeny využívania pôdy mala vypočítať podľa prílohy V, časti C, bodu 7.“ (3) Pridáva sa táto príloha IX: „Príloha IX Časť A. Východiskové suroviny, v prípade ktorých sa za podiel na cieli uvedenom v článku 3 ods. 4 považuje štvornásobok ich energetického obsahu (a) riasy; (b) pomerná časť biomasy miešaného komunálneho odpadu, ale nie separovaný odpad z domácností, na ktorý sa vzťahujú ciele recyklácie podľa článku 11 ods. 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc; (c) pomerná časť biomasy priemyselného odpadu. (d) slama; (e) maštaľný hnoj a splaškové výkaly; (f) tekutý odpad vznikajúci pri výrobe palmového oleja a trsy prázdnych palmových plodov; (g) živica z talového oleja; (h) surový glycerín; (i) bagasa; (j) hroznové výlisky a vinné kaly; (k) škrupiny orechov; (l) plevy; (m) kukuričné klasy; (n) kôra, konáre, lístie, piliny a triesky. Časť B. Východiskové suroviny, v prípade ktorých sa za podiel na cieli uvedenom v článku 3 ods. 4 považuje dvojnásobok ich energetického obsahu (a) použitý kuchynský olej; (b) živočíšne tuky klasifikované ako kategória I a II v súlade s nariadením(ES) č. 1774/2002, ktorým sa stanovujú zdravotné predpisy týkajúce sa živočíšnych vedľajších produktov neurčených pre ľudskú spotrebu[16]. (c) nepotravinový celulózový materiál; (d) lignocelulózový materiál okrem piliarskych a dyhárenských výrezov. [1] Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009. [2] Ú. v. EÚ L 350, 28.12.1998. [3] Článok 7d ods. 6 smernice 2009/30/ES a článok 19 ods. 6 smernice 2009/28/ES. [4] KOM(2010) 811. [5] Odhady nepriamej zmeny využívania pôdy sa vypočítavajú na základe modelovania, ktoré napriek pokroku, ktorý sa dosiahol vo vede v poslednom čase, zostávajú citlivé a môžu sa líšiť v závislosti od rámca modelovania a uskutočnených prognóz. [6] Ako sa vymedzuje v ods. 3.1.1 v C 160 (2010). [7] Ú. v. EÚ C , , s. . [8] Ú. v. EÚ C , , s. . [9] Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16. [10] Ú. v. EÚ L 350, 28.12.1998, s. 58. [11] COM(2012) 60. [12] KOM(2011) 571. [13] Ú. v. EÚ L 312 z 22. novembra 2008, s. 3. [14] Trvácne plodiny sa vymedzujú ako viacročné plodiny, ktorých kmene sa väčšinou každoročne nezberajú, ako napríklad rýchlo rastúce výmladkové porasty či palma olejná, ako sa vymedzuje v (2010/C 160/02). [15] Trvácne plodiny sa vymedzujú ako viacročné plodiny, ktorých kmene sa väčšinou každoročne nezberajú, ako napríklad rýchlo rastúce výmladkové porasty či palma olejná, ako sa vymedzuje v (2010/C 160/02). [16] Ú. v. EÚ L 273, 10.10.2002, s. 1.