Pracovný dokument útvarov Komisie - Sprievodný dokument k Návrh odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení Európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQARF) - Zhrnutie hodnotenia vplyvu [SEK(2008) 440 KOM(2008) 179 v konečnom znení] /* SEK/2008/0441 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli, 9.4.2008 SEK(2008) 441 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k Návrh ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení Európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQARF) ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU [SEK(2008) 440 KOM(2008) 179 v konečnom znení] PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU, KTORÉ SA TÝKA VYTVORENIA EURÓPSKEHO REFERENČNÉHO RÁMCA ZABEZPEČENIA KVALITY ODBORNÉHO VZDELÁVANIA A PRÍPRAVY (EQARF) Cieľom tohto hodnotenia vplyvu je analyzovať rôzne spôsoby zabezpečenia uplatňovania Európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality (EQARF), ďalej len „rámec“, a najvhodnejšiu možnosť z hľadiska voľby vhodného právneho nástroja. Tento rámec je výsledkom práce vykonanej v spolupráci so širokým okruhom orgánov s osobitnými právomocami v rozvoji kvality OVP. Táto spolupráca začala Európskym fórom kvality v oblasti OVP (2001 – 2002), za ktorým nasledovala technická pracovná skupina pre OVP (2003 – 2004) a od roku 2005 Európska sieť zabezpečenia kvality OVP (ďalej len „ENQAVET“). Komisia konzultovala s poradným výborom pre odborné vzdelávanie (ACVT), v ktorom sú zastúpení zástupcovia vlád členských štátov a sociálnych partnerov, ktorí EQARF v rozsiahlej miere podporili. Do prípravy tejto iniciatívy sa ďalej výrazne zapojili aj generálni riaditelia pre odborné vzdelávanie členských štátov (DGVT) a bývalá kodanská koordinačná skupina (CCG). Návrh je ďalej výsledkom práce realizovanej v úzkej spolupráci s Európskym fórom kvality v oblasti OVP (2001 – 2002), technickou pracovnou skupinou pre OVP (2003 – 2004) a od roku 2005 Európskou sieťou zabezpečenia kvality v OVP („ENQAVET“), v ktorej sú zastúpené hlavné strany zainteresované v otázkach zabezpečenia kvality OVP. V týchto konzultáciách sa vo všeobecnosti potvrdila široká podpora rámcu ako potrebnému referenčnému nástroju, ktorý má pomáhať členským štátom podporovať a monitorovať nepretržité zlepšovanie ich systémov odborného vzdelávania a prípravy (OVP)[1], a tým zvýšiť vzájomnú dôveru medzi krajinami. Rámec obsahuje: - cyklus zabezpečovania a zlepšovania kvality (tvorí ho plánovanie, implementácia, hodnotenie/posudzovanie a preskúmanie OVP), podporovaný spoločnými kritériami kvality, orientačnými deskriptormi a ukazovateľmi, - postupy monitorovania, zahŕňajúce kombináciu interných a externých mechanizmov hodnotenia, ktoré majú určiť členské štáty ako primerané na zistenie: a) účinnosti systémov, procesov a postupov a b) oblastí na zlepšenie; - používanie nástrojov na meranie, ktoré majú poskytovať dôkazy o účinnosti. Kritériá kvality, orientačné deskriptory a ukazovatele boli stanovené na základe konsenzu a prístupu zdola nahor na podporu implementácie rámca. V hodnotení vplyvu sa skúma päť možností: 1. Žiadny nástroj na európskej úrovni. Znamenalo by to pokračovať na základe takých zásad Spoločného rámca zabezpečenia kvality (CQAF), aké existujú v súčasnosti. Doterajšie skúsenosti však naznačujú, že súčasný rámec mal obmedzený vplyv z hľadiska stimulácie členských štátov k podpore jeho využívania. 2. Oznámenie Komisie . Napriek jeho väčšej váhe ako odporúčanie uvedené v možnosti 3 by nezapojilo členské štáty ani Európsky parlament do jeho prijatia, ani by nepredstavovalo politický záväzok potrebný na dodanie dôveryhodnosti rámcu a na zabezpečenie implementácie na vnútroštátnej úrovni. 3. Odporúčanie Komisie . Rovnako ako v prípade možnosti 2 by nezapojilo členské štáty ani Európsky parlament do jeho prijatia, ani by nevytvorilo politický záväzok potrebný na zabezpečenie implementácie na vnútroštátnej úrovni. 4. Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady na základe článkov 149 a 150 zmluvy . Sloboda činnosti členských štátov by sa zachovala. Zabezpečil by sa však silný politický signál o zámere inštitúcií stavať na záveroch Rady z roku 2004[2], ktoré vytýčili cieľ budovať systémy OVP a rozvíjať poskytovanie OVP, a tým uľahčiť mobilitu v celej Európe. Zdá sa, že odporúčanie zodpovedá očakávaniam členských štátov, sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán podporovať zlepšovanie kvality systémov OVP prostredníctvom európskej spolupráce a udrží dobrovoľný charakter nástroja. Uplatňovanie odporúčania v tejto oblasti by bolo ďalej v súlade s ďalšími podobnými iniciatívami, akými sú odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/143/ES z 15. februára 2006 o ďalšej európskej spolupráci v oblasti zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/961/ES z 18. decembra 2006, týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility. 5. Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady na základe článkov 149 a 150 zmluvy. To by vyžadovalo prijatie zásad a povinností členských štátov prispôsobiť svoje systémy kvality rámcu. Vyžadovalo by to aj prijatie zosúladených kritérií a noriem kvality na európskej úrovni a de facto povinností členských štátov uplatňovať tieto normy. Je veľmi nepravdepodobné, aby dostalo podporu. Zainteresované strany dospeli k prevažujúcemu konsenzu, že používanie rámca by malo byť úplne dobrovoľné. Komisia sa pri porovnávaní predností a nedostatkov uvedených možností rozhodla navrhnúť možnosť 4 , ktorá by umožnila v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi riešiť zistené výzvy a nájsť vhodné riešenia. Táto možnosť, ktorá tiež najpresnejšie zodpovedá očakávaniam členských štátov a zainteresovaných strán, poskytne najlepší základ pre úspešnú implementáciu rámca a pre dosiahnutie jeho skutočnej pridanej hodnoty z hľadiska vyššej účinnosti, lepšej konzistentnosti rozvoja kvality medzi krajinami a vyššej transparentnosti systémov OVP, a tým podporí mobilitu a celoživotné vzdelávanie. Bude tiež v súlade s prístupom prijatým na základe iniciatív EQF a ECVET. Ďalšou otázkou hodnotenia vplyvu je očakávaný vplyv administratívneho zaťaženia a nákladov. Hoci je ťažké posúdiť tento vplyv z absolútneho hľadiska vzhľadom na rozdielnu situáciu v členských štátoch, zdá sa, že je obmedzený a súvisí predovšetkým s organizačným zabezpečením medzi existujúcimi orgánmi. Na úrovni EÚ by mali vznikať len náklady na monitorovanie. Na záver, monitorovanie a hodnotenie úspešnosti rámca pri plnení cieľov bude priebežné. Ak Parlament a Rada prijmú rámec, bude predmetom stáleho preskúmania a bude tvoriť základ pre ďalší rozvoj. Komisia bude monitorovať implementáciu rámca a tri roky po jeho prijatí podá správu Európskemu parlamentu a Rade o získaných skúsenostiach a posúdi dôsledky na budúcnosť v prípade potreby aj vrátane preskúmania tohto právneho nástroja. Táto správa sa bude zakladať okrem iného na výsledkoch externého hodnotenia. Čo tvorí rámec zabezpečenia kvality? Účinnosť a efektívnosť poskytovania odborného vzdelávania pri plnení vyvíjajúcich sa potrieb spoločnosti, hospodárstva a jednotlivcov sa musia pravidelne hodnotiť, monitorovať a zlepšovať na základe dôkazov. Zlepšovanie kvality je prostriedok na dosiahnutie tohto cieľa. Je potrebné považovať ho za nástroj trvalého zlepšovania OVP na základe cyklu kvality, v ktorom sa vytvárajú primerané vzťahy medzi plánovaním, implementáciou, hodnotením/posudzovaním a preskúmaním OVP. Zabezpečenie kvality by malo preto znamenať systematický prístup. Malo by tiež zahŕňať spôsoby, ktorými možno riadiť a monitorovať pôsobenie OVP, a využívať meranie na podporu preskúmania a zlepšenia OVP na úrovni systémov a na úrovni poskytovateľov. Tento prístup k zabezpečeniu kvality sa odráža vo všeobecných zásadách zabezpečenia kvality vo vzdelávaní a odbornej príprave, ktoré sú uvedené v prílohe 3 k odporúčaniu o vytvorení Európskeho kvalifikačného rámca (EQF). Je tiež oporou vytvorenia rámca. | 6. Odborné vzdelávanie a príprava (OVP) predstavuje dôležitú hybnú silu pri vytváraní znalostnej spoločnosti, ktorá je oporou Lisabonskej stratégie. To sa musí zakladať na investíciách do kvality ľudských zdrojov a na ich zlepšovaní. Na základe strednodobého preskúmania Lisabonskej stratégie v roku 2005 sa dospelo k záveru, že tieto výzvy sa v súčasnosti neplnia. V EÚ existuje veľká rôznorodosť systémov a programov OVP, ktorá zodpovedá rôznym cieľom. Európa potrebuje spoločné referenčné body na zabezpečenie transparentnosti, konzistentnosti a prenosnosti kvalifikácií medzi mnohými smermi rozvoja v Európe, čím sa uľahčí vzájomná dôvera a mobilita v kontexte bezhraničného celoživotného vzdelávania. To všetko by sa malo realizovať bez narušenia samostatnosti členských štátov pri správe systémov OVP. Hlavné ciele a pridaná hodnota rámca majú prispievať k: - zvýšeniu účinnosti reakcie OVP na široký okruh potrieb pri zachovaní celkovej súdržnosti medzi rôznymi úrovňami implementácie, - zlepšeniu transparentnosti a konzistentnosti rozvoja medzi krajinami, a tým k podpore vzájomnej dôvery a mobility vzdelávajúcich sa osôb a pracujúcich v kontexte celoživotného vzdelávania. Rámcom sa ďalej posilní začleňujúca a trvalo udržateľná spolupráca medzi príslušnými zainteresovanými stranami pri podpore zlepšovania kvality na všetkých úrovniach. Rozvoj rámca predstavuje neoddeliteľnú súčasť pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a „kodanského procesu“. Stavia na výsledkoch dosiahnutých na základe európskej spolupráce v tejto oblasti od roku 2002 („kodanský proces“), a najmä na Spoločnom rámci zabezpečenia kvality (CQAF)[3], ktorý bol vytvorený na základe existujúcich skúseností v členských štátoch a ďalších účastníckych krajinách. Rámec tvorí súčasť súboru opatrení určených na podporu stáleho zlepšovania kvality a správy systémov OVP. Medzi ne patrí Európsky kvalifikačný rámec pre celoživotné vzdelávanie (EQF)[4], európsky systém kreditov pre OVP (ECVET)[5] a spoločné európske zásady identifikácie a potvrdzovania neformálneho a informálneho vzdelávania[6]. Rámec v plnej miere rešpektuje právomoc členských štátov. Súčasne sa snaží stimulovať: - vytvorenie vyspelejších a jednotnejších systémov zabezpečenia a zlepšenia kvality v jednotlivých krajinách s cieľom prispievať k vyššej účinnosti odbornej prípravy, a tým zlepšovať postavenie OVP v Európskej únii, - vyššiu transparentnosť systémov zabezpečenia a zlepšenia kvality a prístupov k nim v OVP s cieľom zlepšiť vzájomnú dôveru a uľahčiť mobilitu, - spoluprácu a vzájomné učenie s cieľom podporovať účasť zainteresovaných strán v kultúre zlepšovania kvality a zodpovednosť na všetkých úrovniach. Rámec by mal predstavovať pružný nástroj schopný ďalšieho rozvoja na základe praktických skúseností na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni. Prístup uplatňovaný v CQAF bol schválený Radou. Uplatňovanie rámca bude dobrovoľné. Jeho hlavnými používateľmi budú verejné orgány a orgány zodpovedné za zabezpečenie a zlepšenie kvality. Rámec je navrhnutý na základe článku 149 a článku 150 Zmluvy o ES. V týchto článkoch sa stanovuje, že Spoločenstvo podporuje činnosti členských štátov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a explicitne sa v nich uvádza, že „Spoločenstva prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania“ a že „činnosť Spoločenstva sa zameriava na (…) zlepšenie základného a ďalšieho odborného vzdelávania (…)“. V zmluve sa ďalej stanovuje, že činnosti Spoločenstva zahŕňajú príspevky na kvalitné všeobecné a odborné vzdelanie [7]. [1] Na účely tohto odporúčania sa definície, ktoré sa uplatňujú, zakladajú na slovníku termínov kvality v oblasti odbornej prípravy, ktorý vydal Cedefop (pracovný materiál, november 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality. [2] Závery Rady o zabezpečení kvality v odbornom vzdelávaní a príprave, 18. mája 2004. [3] Prístup uplatnený v CQAF bol schválený závermi Rady o zabezpečení kvality v odbornom vzdelávaní a príprave, 18. mája 2004. [4] Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, má sa uverejniť. [5] Pracovný dokument útvarov Komisie: Európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu; systém prenosu, akumulácie a uznávania vzdelávacích výstupov v Európe, SEK(2006) 1431 – 31. októbra 2006. [6] Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci Rady, o spoločných európskych zásadách identifikácie a potvrdzovania neformálneho a informálneho vzdelávania, 9175/04 EDUC 101 SOC 220, 18. mája 2004. [7] Článok 3 ods. 1 písm. q).