ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.3

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila a pripravila európsky program na rekonštrukciu železničných sietí a/alebo podporila budúce programy v členských štátoch. Európsky program zameraný na splnenie očakávaní zákazníkov železničných spoločností by sa veľmi ľahko dal začleniť do európskych stratégií (stratégia udržateľného rozvoja, program Horizont 2020 atď.). Dialóg s občianskou spoločnosťou v otázke dopravnej politiky by občania veľmi ocenili. Presmerovanie finančných prostriedkov určených na dopravu v rámci regionálnej politiky by bolo nástrojom so silným pákovým efektom v prospech tejto stratégie.
4.2

Na začiatku tohtoročného valného zhromaždenia OSN v New Yorku boli rozbehnuté postupy zamerané na vytvorenie politického fóra na vysokej úrovni, ktorého úlohou by bolo integrovať všetky tri dimenzie trvalo udržateľného rozvoja a definovať globálne ciele v oblasti trvalej udržateľnosti. Podľa EHSV je pritom potrebné poukázať na to, že zapojenie občianskej spoločnosti do týchto postupov ešte stále nie je uspokojivé, a to aj napriek pozitívnym formuláciám v záverečnom dokumente z konferencie Rio+20.
4.8

Ak sa majú dosiahnuť viditeľné výsledky iniciatívy aj na úrovni členských štátov, musí sa súčasne uplatňovať „Akčný rámec pre duševné zdravie“ a vypracovať spoločný referenčný rámec pre opatrenia týkajúce sa duševného zdravia v systéme zdravotníctva, sociálnej politike, ako aj na miestach relevantných pre život, ako je škola a pracovisko. Ako nástroj vzájomného učenia by sa mali využívať vzájomné hodnotenie podobné tým, ktoré sa uplatňujú v rámci otvorenej metódy koordinácie. Opatrenia musia byť účinné z hľadiska právnych predpisov, finančných nariadení, ESF a práv dotknutých osôb a podnikov. Treba preskúmať, či stále monitorovanie centrum môže zaistiť nepretržité sledovanie tejto témy. Informácie poskytované v EÚ, ktoré sa týkajú zdravia, by mali obsahovať viac európskych údajov o duševných ochoreniach a predovšetkým o spôsobe pomoci, ako aj o počte pacientov v ústavnej starostlivosti a o spotrebe psychofarmák. Z potenciálnych partnerov z rozličných oblastí spoločnosti by sa mali postupom času stať trvalí poskytovatelia pomoci. Táto iniciatíva a európsky rok nesmú mať časovo obmedzené účinky. Mali by byť skôr podnetom k trvalej a udržateľnej vnímavosti voči tejto téme s citeľnými dôsledkami pre dotknutých ľudí.
1.12

Spoločný strategický rámec ponúka možnosť kombinovať rozličné fondy v rámci stratégie financovania z viacerých zdrojov. Komisia by preto mala vyzvať členské štáty, aby zaradili sociálne poľnohospodárstvo do svojho plánovania a v rámci integrovaného prístupu vypracovali konkrétne programy, ktoré by tomuto odvetviu umožnili viac využívať rozličné štrukturálne fondy. Ďalšou možnosťou by bolo navrhnúť tematické podprogramy, ktoré by boli venované sociálnemu poľnohospodárstvu, alebo naďalej podporovať projekty LEADER realizované v tejto oblasti.
8.3

Kontrolný zoznam by mal vychádzať z minimálnych špecifikácií, konkrétne pokiaľ ide o výber, účasť v rôznych fázach a budovanie kapacít partnerov. Takisto by sa mal posúdiť spôsob riešenia konfliktov záujmov. Tieto špecifikácie by sa mali opierať o analýzu SWOT (so zameraním na silné stránky, nedostatky, príležitosti a ohrozenia), ktorá by viedla k zlepšeniam.
6.4

EHSV podčiarkuje, že na tento účel je potrebné zriadiť riadiaci výbor pre uplatňovanie a monitorovanie Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý by vyzýval rôzne inštitúcie EÚ, aby informovali o svojej práci, a zhromažďoval by názory občianskej spoločnosti, najmä Európskeho fóra zdravotne postihnutých ako organizácie zastupujúcej osoby so zdravotným postihnutím, ktoré by použil pri príprave správy EÚ určenej Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím. Zapojením týchto rôznych článkov by riadiaci výbor poskytol nezávislý názor na pokrok v uplatňovaní Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.
3.2

V súlade s týmito programami by mali spotrebitelia a ich zástupcovia disponovať kapacitami a prostriedkami potrebnými na to, aby mohli obhajovať svoje záujmy za rovnakých podmienok ako ostatní účastníci trhu. Z tohto dôvodu by sa mali preskúmať mechanizmy zapojenia organizácií spotrebiteľov do prípravy politík EÚ.
1.5

EHSV preto predkladá nasledujúce odporúčania: — Európska komisia by mala vykonať dôkladnú štúdiu existujúcich postupov zapojenia občianskej spoločnosti do tvorby politík na európskej úrovni. Táto štúdia by mala zhodnotiť účinnosť súčasného systému štruktúrovanej spolupráce a jej výsledkom by mali byť odporúčania pre všeobecný rámec, ktorý by stanovil, ako by všetky inštitúcie EÚ mohli uplatňovať odseky 1 a 2 článku 11. EHSV a priamo zainteresované subjekty by mali spolupracovať pri plánovaní a realizácii tejto štúdie a šírení jej výsledkov. — Register transparentnosti, ktorý je už spoločným nástrojom Európskeho parlamentu a Európskej komisie, by mala začať používať aj Rada. V budúcnosti by sa totiž mohol stať užitočným nástrojom na určenie zainteresovaných subjektov v rámci európskeho občianskeho dialógu. — Európske inštitúcie by mali vytvoriť jednotnú databázu s informáciami o kontaktoch, konzultáciách a dialógu s občianskou spoločnosťou. Malo by sa uvažovať aj o vypracovaní výročnej správy ako užitočného komunikačného nástroja, ktorý by ukázal rozsah iniciatív EÚ v oblasti participatívnej demokracie. — EHSV by mal vykonať internú analýzu na ohodnotenie účinnosti, významu a vnímania spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zistiť reálne zlepšenia. — EHSV by mal vytvoriť databázu s podrobnými informáciami o tom, ktoré organizácie občianskej spoločnosti boli zapojené do prác EHSV a prečo. — EHSV by mal v plnej miere využiť nový protokol o spolupráci, podpísaný s Európskou komisiou vo februári 2012, na zvýšenie svojho zapojenia do stanovovania európskych priorít, pracovných programov a hlavných politík. — EHSV by sa mal zaviazať, že preskúma a zlepší činnosť svojej kontaktnej skupiny pre európsku občiansku spoločnosť, s cieľom zvýšiť jej účasť a prispieť k lepšiemu uplatňovaniu odseku 1 článku 11. — EHSV by sa mal spolu so všetkými ostatnými priamo zainteresovanými subjektmi a hlavne inštitúciami EÚ podieľať na organizovaní veľkého výročného podujatia, s cieľom prispieť k zostaveniu spoločnej agendy priorít EÚ. Politický dosah takého podujatia by bol ešte väčší, keby sa uskutočnilo v tom istom čase ako spoločná konferencia Európskeho parlamentu s národnými parlamentmi 27 členských štátov. Prvé z týchto podujatí by sa mohlo usporiadať ešte pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2014. Takto by sa utužili vzťahy medzi európskymi občanmi, voličskou základňou a volenými zástupcami.
1.3.1

EHSV predkladá tieto odporúčania: — zamerať pozornosť na schopnosti a prínos starších ľudí, a nie na ich chronologický vek. Vlády, mimovládne organizácie a médiá by mali tieto faktory pozitívne vyzdvihovať, — podporovať aktívnu účasť všetkých vekových skupín na živote spoločnosti a väčšiu solidaritu a spoluprácu medzi generáciami a v rámci nich, — vlády a štatutárne orgány by sa mali jednoznačne zaviazať k tomu, že starší ľudia budú aktívne zapájaní do prijímania rozhodnutí a ich úloha v živote komunity bude ocenená, — vlády by mali s vhodnými partnermi spolupracovať na odstraňovaní prekážok, ktoré bránia starším ľuďom zapájať sa v plnej miere do spoločnosti, — všetky zainteresované strany by mali naďalej pracovať na prístupe, ktorý zdôrazňuje celoživotné vzdelávanie pre jednotlivých starších ľudí, zamestnávateľov a komunity, — vlády by mali zabezpečiť digitálnu integráciu a školenie starších ľudí, — starší ľudia by mali kandidovať vo voľbách, voliť a pôsobiť v správnych radách podnikov, verejných orgánov a mimovládnych organizácií, — uznať prínos neformálnych poskytovateľov opatery a jej príjemcov a primerane podporovať ich príslušné práva a povinnosti, — povzbudzovať starších ľudí k dobrovoľníckej činnosti v súlade s usmerneniami o osvedčených postupoch, — umožniť starším pracovníkom, aby zostali v pracovnom procese až do dosiahnutia zákonného veku odchodu do dôchodku a aj dlhšie, ak budú chcieť, — zamestnávatelia by mali prispôsobiť pracovné prostredie a vytvoriť vhodné zmluvné úväzky tak, aby vyhovovali potrebám starších pracovníkov, — uznať starších ľudí ako spotrebiteľov a nabádať podniky k tomu, aby ponúkali tovary a služby, ktoré zodpovedajú potrebám starnúcej spoločnosti.
1.5

Malo by sa podporiť dodržiavanie práva na ochranu súkromia pred zásahmi do súkromného života, a to v súvislosti s pracovnými vzťahmi a používaním nových technológií, najmä sociálnych sietí, a táto oblasť by sa mala so sociálnymi partnermi zakotviť v príslušných zmluvách.
3.6

Zásady a návrhy tematických skupín sformulované v rámci spoločného strategického rámca vytvorili dobré predpoklady na to, ako dosiahnuť „viac“ Európy a „lepšiu“ Európu. Na to, aby sa táto šanca stala skutočnosťou. to však nestačí. V záujme toho, aby bolo možné sa viac sústrediť na podrobnosti, by niektoré krajiny mali prehodnotiť svoj prístup k plánovaniu.
1.9

EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné postupne sa vrátiť k oddeleniu obchodných činností banky od jej finančných a investičných aktivít. Súčasná svetová kríza poukazuje na to, že globalizovaný finančný systém založený na neobmedzenej liberalizácii skrýva riziká spojené so zlým využívaním tejto slobody zo strany trhov: — Počet nadnárodných finančných skupín narástol do takej miery, že ich riadenie, kontrola orgánmi dohľadu a hodnotenie ratingovými agentúrami sa natoľko skomplikovali, že tieto skupiny napokon stratili dôveryhodnosť. — Finančné nástroje sa stali nekontrolovateľnými. Nechceme zo zásady odmietať finančnú inováciu, je však neprijateľné, aby sa finančný produkt mohol voľne pohybovať na medzinárodnom trhu spôsobom, ktorý je nadmieru netransparentný, pričom nikto nevie, aké riziko hrozí a kto nesie konečnú zodpovednosť.
1.6

Podľa EHSV by EÚ mala začleniť ciele stratégie udržateľného rozvoja do všetkých svojich politík, predovšetkým do stratégie Európa 2020 a siedmich hlavných iniciatív. Je potrebná súdržnosť medzi jednotlivými stratégiami EÚ a členovia Komisie musia v tejto otázke hovoriť jedným hlasom. Predovšetkým Komisia by mala využiť preskúmanie stratégie Európa 2020 v polovici obdobia ako príležitosť na posilnenie jej aspektov udržateľnosti a jej kompletné začlenenie do európskej stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Bude potrebné vymedzenie a používanie ukazovateľov, ktoré sa týkajú kvality rastu a umožnia jeho sledovanie a hodnotenie.
1.7

Zamestnanci, ktorí sa stali skutočnými samostatne zárobkovo činnými osobami, sú normálnou súčasťou trhu práce a hospodárstva. Je potrebné sa preto zamyslieť nad tým, ako by mohli využívať výhody spoločných možností, ako je integrácia do jestvujúcich organizácií malých a stredných podnikov, podnikateľských organizácií, komôr a organizácií trhu práce, ako aj začlenenie do rôznych častí systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov. V plnej miere by sa tiež mali uplatňovať zásady ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku a mal by sa im umožniť prístup k inštitúciám odborného vzdelávania.
4.1

Výbor poukazuje na to, že metóda použitá Komisiou na vymedzovanie oblastí Únie, ktoré môžu byť oprávnené na regionálne výnimky stanovené v článku 107 ods. 3, uprednostňuje regióny, ktoré zápasia s najzávažnejšími problémami, uvedenými v písmene a) vymedzenými na základe úrovne HDP/PPS (štandardy kúpnej sily) v porovnaní s priemerom EÚ ako celku. Táto metóda by mala byť obohatená o ďalšie kritériá na meranie mimoriadne nízkych úrovní zamestnanosti, na ktoré zmluva výslovne odkazuje: kritérium použité Komisiou zachytáva mimoriadne nízku životnú úroveň, ale nie vždy odráža vysokú nezamestnanosť. Miera nezamestnanosti by mohla byť dobrým korekčným faktorom kritéria HDP. EHSV žiada Európsku komisiu o vysvetlenie, prečo sa určenie znevýhodnených oblastí na základe výnimky uvedenej v písmene c) vykonáva len jednoduchým odpočítaním obyvateľstva oprávnených oblastí podľa článku 107 ods. 3 písm. a) od celkového počtu obyvateľov priradených danému štátu. To spôsobí, že možnosť efektívne zasiahnuť v znevýhodnených oblastiach podľa písmena c) závisí od rozsahu znevýhodnených oblastí podľa písmena a), čo vytvára závažné rozdiely medzi členskými štátmi, a okrem toho takéto rozlišovanie ani nevychádza z porovnávacieho posúdenia sťažených podmienok vybraných regiónov.
3.1.6.2

Malo by ísť o softvér (11) s prístupným zdrojovým kódom (open source), čím by sa zabránilo vzniku dodatočných nákladov a bol by k dispozícii spoločný, normalizovaný a vlastnícky nechránený nástroj na editovanie a vzájomnú výmenu dokumentov. Takýto softvér by sa mal sprístupniť aj ľuďom so zdravotným postihnutím. Softvér na princípe open source by mal byť doplnkom iného bežne rozšíreného softvéru.
4.6

Fórum občianskej spoločnosti v roku 2012 podporilo výskumný projekt, ktorý skúmal situáciu v oblasti sociálneho dialógu vo viacerých krajinách, ktoré navrhla Nadácia pre eurázijské partnerstvo. Výbor zdôrazňuje význam tohto projektu, ktorý dopĺňa projekt Nástroja pre občiansku spoločnosť zameraný na zmapovanie organizácií predstavujúcich občiansku spoločnosť v rôznych krajinách. Pôvodný projekt, do ktorého mali byť úzko zapojení zástupcovia sociálnych partnerov, by sa mal zahrnúť do tohto výskumu o občianskej spoločnosti. Mal by pokrývať rôzne úrovne sociálneho dialógu (vnútroštátnu, regionálnu, miestnu, tripartitnú a bipartitnú úroveň) a mal by si stanoviť za cieľ určiť brzdy a prekážky brániace realizácii účinného sociálneho dialógu v jednotlivých krajinách. Výbor žiada, aby bol tento projekt zahrnutý medzi priority programov, ku ktorým by Fórum občianskej spoločnosti malo mať prístup.
1.5

Odborná príprava musí hrať dôležitú úlohu v oblasti obmedzovania plytvania. Túto tematiku by bolo vhodné zahrnúť do učebných osnov budúcich odborníkov v oblasti kolektívneho a súkromného stravovania, ako aj do priebežnej odbornej prípravy. Takisto by mohla byť predmetom výučby na školách pre dizajnérov v oblasti obalovej techniky, pokiaľ ide o konzervovanie potravín a maximálne využitie ich obsahu.
1.6

Výbor odporúča podnikom, aby spoločne s ďalšími aktérmi činnými v oblasti zamestnanosti úzko spolupracovali so školami a vzdelávacími inštitúciami a aktívne sa podieľali na tvorbe osnov a programov výučby v odbornej príprave a ďalšom vzdelávaní, a to z hľadiska očakávaných výsledkov. Táto spolupráca by sa mala premietnuť aj do prípravy učiteľov a majstrov odborného výcviku v odbornom vzdelávaní.
Zásadný význam má okrem toho otázka odbornej prípravy a uznávania príslušnej kvalifikácie na európskej úrovni. Odborná príprava na povolania v oblasti rekreačnej plavby (predovšetkým v priemysle pre učňov a v službách súvisiacich s opravou a údržbou) nie je k dispozícii všade v Európe. Bolo by vhodné zamyslieť sa nad tým, ako vypracovať plány odbornej prípravy uznané na európskej úrovni, ktoré by umožnili kvalitnú odbornú prípravu a podporili väčšiu mobilitu pracovníkov v Európe a zvýšili záujem mladých ľudí o povolania v tomto odvetví. Bolo by vhodné zaviesť európsky „pas“ odbornej prípravy, podobný pasu pre banských inžinierov. Sociálni partneri by mali prispieť k vytvoreniu systému uznávania príslušnej kvalifikácie na európskej úrovni a ponúknuť napríklad pilotný projekt v rámci ECVET (European Credit system for Vocational Education and Training) (8). Aj výcvik posádok a odborné námorné znalosti sú dve oblasti, ktoré by tiež mali úžitok z európskeho prístupu, ktorý by umožnil otvoriť trh práce v rámci EÚ. Nautický priemysel bol v minulosti málo viditeľný, jeho povolania boli na školách a univerzitách málo známe, čo spôsobilo, že sa len málo vie o možnostiach kariérneho rastu v tomto odvetví. V niektorých európskych krajinách neexistujú ani špecifické sociálne dohody pre nautický priemysel, čo bráni zvyšovaniu záujmu o toto odvetvie.
2.6.7

Komisia uznáva, že existujú problémy, ale v súčasnosti uprednostňuje samoreguláciu a kritizuje fragmentáciu európskeho právneho priestoru. Zákony, ktoré prijali jednotlivé členské štáty totiž nie sú navzájom veľmi zlučiteľné. Predsa ale jediný spôsob, ako odstrániť toto roztrieštenie a nezlučiteľnosť by bolo prijatie záväznej regulácie na európskej úrovni. EHSV vrelo odporúča Európskej komisii, aby v tomto smere podnikla nevyhnutné kroky. Z praktických dôvodov by bolo vhodné nezakladať prípadnú európsku reguláciu na koncepcii ochrany hospodárskej súťaže, v dôsledku ktorej by boli dodávatelia ako obete nútení čeliť veľkým maloobchodným reťazcom pred súdom. Po príklade Francúzska je to štát, ktorého hospodárske záujmy sú ohrozené, kto by mal vystupovať v úlohe navrhovateľa. Predchádzalo by sa tým problémom spojeným so strachom dodávateľov podávať sťažnosti.
3.7

SE2020 by mala priniesť účinné nástroje na zhodnotenie úlohy žien v rámci rastu Únie a jej pridanej hodnoty pre spoločnosť, ako to zdôrazňuje stanovisko EHSV (10), ktoré sa zhoduje so štúdiou vypracovanou počas švédskeho predsedníctva Rady EÚ (11). V nej sa okrem iného poukazuje na to, že rovnosť na trhu práce by mohla zvýšiť HDP členských štátov v priemere o 27 %.
1.8

EHSV nesúhlasí s obmedzovaním platenia výkupného, pretože by to malo kontraproduktívne dôsledky a pre rukojemníkov by to znamenalo ešte väčšie riziko. Výkupné zostáva momentálne nástrojom na zaistenie bezpečného návratu námorníkov, ktorí sú využívaní ako ľudské štíty. EHSV odsudzuje pirátske praktiky vykonávania popráv alebo mučenia námorníkov ako formy vyvíjania nátlaku s cieľom získať výkupné.
7.13

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné začať uvažovať o európskych rezervách na stabilizáciu financovania sociálneho bývania, ktoré je súčasťou európskeho sociálneho modelu. Mala by sa preskúmať možnosť zaviesť európsku vkladnú knižku s obmedzenou výškou vkladu určenú na sociálne bývanie. Táto vkladná knižka by sa mala dať založiť online v Európskej investičnej banke, ktorá by prostriedky na nej spravovala. Tento postup by mal dva ciele: stabilizovať investície do sociálneho bývania a dať majiteľom knižiek silný pocit občianskeho cítenia.
4.2.1

V EÚ priniesol vývoj smerom k modernému sociálnemu štátu rozvoj „sociálneho občianstva“, ktoré kladie dôraz na práva jednotlivca, no garantuje aj kolektívne práva. Je teda potrebné brať do úvahy skutočnosť, že obidva veľké kultúrne celky „Čína“ a „Európa“ (vo všetkej rôznorodosti, ktorá je im vlastná) vykazujú na základe svojho historického vývoja veľké rozdiely, najmä pokiaľ ide o vzťah medzi jednotlivcom a spoločnosťou. Samozrejme to neznamená, že sa majú tolerovať porušenia ľudských práv. Tie sú v každom prípade neakceptovateľné. Mal by sa však posilniť základ pre aktívny dialóg, ktorý by umožnil postupovať pragmaticky, a to aj vďaka príkladom osvedčených postupov.
4.4

Posudzovanie sociálneho vplyvu je náročné, pretože môže byť ťažké dokázať prepojenie medzi činnosťou a dôsledkom. Pozitívne účinky majú často kvalitatívny charakter a často sú zjavné až po dlhšej dobe. Snaha zachytiť činnosť v číslach sa spája so značným rizikom, že postúpenými informáciami sa nebude merať to, čo by sa malo merať, resp. nebude sa merať správnym spôsobom. Na sociálne podniky by sa preto nemal vyvíjať nátlak, aby meranie stotožňovali s kvantifikáciou tým, že sa budú zameriavať na činnosti, ktoré sa dajú ľahko zmerať, kvantifikovať alebo uznať zvonka.
—

možnosť využiť iniciatívu projektové dlhopisy v rámci stratégie Európa 2020 v oblasti dopravy a energetiky; nasmerovať regionálne fondy (vrátane „inteligentnej špecializácie“) do odvetvia námornej dopravy; Komisia by mala nevyhnutne do konca roka 2013 prijať rozhodnutie o predĺžení platnosti rámcovej úpravy štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo, kým nebudú navrhnuté a nenadobudnú účinnosť nové pravidlá týkajúce sa všeobecného rámca pre výskum, vývoj a inovácie, ako aj regionálnej pomoci, ktoré by v budúcnosti mali plniť funkciu súčasnej rámcovej úpravy; prijať také opatrenia, aby po uplynutí platnosti rámcovej úpravy a jej nahradení novými predpismi nedošlo znova k nedostatku finančných prostriedkov, a vynaložiť všetko úsilie na kompenzáciu prípadných hospodárskych škôd, ktoré by tým mohli sektoru SMRC vzniknúť,
1.4

EHSV odporúča, aby sa nešlo cestou záväzných pravidiel, a povzbudzuje iniciatívy dobrovoľnej certifikácie. Napríklad v oblasti domácich elektrospotrebičov bola záruka dodávky náhradných dielov v trvaní 10 alebo 20 rokov určite silným predajným argumentom. Táto uvádzaná záruka by mohla byť predmetom európskej normalizácie uplatniteľnej na všetky výrobky používané na území 28 krajín Európskej únie, aby neboli penalizované európske podniky. Rovnako aj výrobcovia by sa mohli zaviazať, že zverejnia číselné údaje o najčastejšie sa vyskytujúcich poruchách, pretože poznajú najčastejšie sa objavujúce problémy. K dispozícii by mohli mať len tieto diely alebo by sa mohli zaviazať, že ich na požiadanie vyrobia alebo v rámci svojej značky nájdu subdodávateľov, ktorí ich vyrobia. Mohlo by to predstavovať silný záväzok niektorých výrobcov zaručiť spoľahlivosť svojich výrobkov a odhliadnuc od ich vzťahov so spotrebiteľmi by to bolo zároveň v súlade s myšlienkou dobrovoľných certifikátov, ktoré by zaručovali údržbu a dlhú životnosť výrobkov.
2.4.3

Súčasný systém na distribúciu audiovizuálneho obsahu, založený na sprístupňovaní na určitých platformách a určitých územiach, sa musí prispôsobiť digitálnemu prostrediu a reagovať na očakávania spotrebiteľov. Chronologické sprístupňovanie filmov na rozličných médiách (kiná, DVD, video na požiadanie) a územiach by sa malo obmedziť a mal by sa umožniť určitý stupeň flexibility. Existuje tu priestor na experimentovanie s inovatívnymi obchodnými modelmi, ktoré by umožnili jednotný dátum sprístupnenia audiovizuálneho obsahu v krajinách so spoločnými kultúrnymi a jazykovými tradíciami.
1.10

Konkrétne pokiaľ ide o energetiku, Rusko, Nórsko a Alžírsko zabezpečujú spolu 85 % dodávok zemného plynu do EÚ a takmer 50 % dodávok ropy. Hlavní producenti energie iba pomaly vstupovali do WTO, ktorá ako organizácia založená na pravidlách kladie dôraz na väčšiu stabilitu a predvídateľnosť. Výbor preto nalieha na EÚ, aby sa chopila príležitosti, ktorá sa naskytla so vstupom Ruska do WTO v roku 2012, a vniesla novú dynamiku do rokovaní o novej dohode o obchode a investíciách medzi EÚ a Ruskom a vytvorila hlbší, lepšie prepracovaný vzťah.
5.1

EHSV navrhuje vytvoriť európske stredisko pre monitorovanie chudoby s hlavným zameraním na energetickú chudobu, ktoré by zahŕňalo všetky zúčastnené strany: vnútroštátne strediská pre monitorovanie, mediačné a regulačné orgány, dodávateľov energie, rôzne združenia (v oblasti zdravia, stavebníctva, energie, spotreby, boja proti vylúčeniu, miestnej správy atď.), sociálnych partnerov atď. Toto stredisko by vypracovalo bilanciu vplyvu liberalizácie energetických trhov na zraniteľných občanov, navrhlo by ukazovatele energetickej chudoby, odporúčania, metodiky a možnosti riešení na európskej úrovni, ktoré by sa mali preskúmať na základe osvedčených postupov získaných na miestnej a vnútroštátnej úrovni. Toto stredisko by malo spolupracovať s londýnskym fórom. Okrem toho si EHSV želá, aby členmi londýnskeho fóra boli aj členovia výboru a aby fórum v boji proti energetickej chudobe úzko spolupracovalo s hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými organizáciami v členských štátoch.
2.1.1

EÚ a Japonsko sa rozhodli posilniť vzájomné vzťahy začatím rokovaní o dohode o voľnom obchode a dohode o hospodárskom partnerstve. Súbežne prebiehajú rokovania o dohode o strategickom partnerstve (3). Výbor víta pozitívne výsledky preskúmania uskutočneného po prvom roku a rozhodnutie pokračovať v rokovaniach. Ak sa predpoklady ukážu ako správne, objem vývozu EÚ do Japonska by sa zvýšil o 30 %, HDP EÚ by vzrástlo o 0,8 % a v EÚ by mohlo vzniknúť 4 00 000 nových pracovných miest. HDP Japonska by sa zvýšil o 0,7 % a vývoz do Európy o 24 % a dohoda by tiež vyzdvihla významnú úlohu, ktorú EÚ zohráva vo východnej Ázii (4) v oblasti obchodu a investícií.