Návrhom smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov sa stanovia spoločné európske pravidlá vykazovania, ktoré zvýšia transparentnosť, pričom sa od spoločností bude vyžadovať, aby podávali informácie o udržateľnosti konzistentne a porovnateľne. Nové požiadavky na podávanie správ by sa vzťahovali na všetky veľké a všetky kótované spoločnosti vrátane kótovaných malých a stredných podnikov (MSP). Komisia vypracuje primerané štandardy pre MSP. Týmito štandardmi sa stanoví odkaz na informácie, ktoré by spoločnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov, mohli primerane požadovať od MSP dodávateľov a klientov vo svojich hodnotových reťazcoch.

Európska zelená dohoda je stratégiou rastu Európy, ktorou sa zlepší blahobyt a zdravie občanov, dosiahne klimatická neutralita Európy do roku 2050 a ochráni, zachová a posilní prírodný kapitál a biodiverzita EÚ. Jedným z významov hospodárstva, ktoré pracuje v prospech ľudí, je aj spravodlivý prechod, ktorá vytvára pracovné miesta a nezabúda na nikoho. Na dosiahnutie týchto cieľov sa európsky finančný systém musí stať udržateľnejším. To si bude vyžadovať stabilnú finančnú legislatívu aj jasnú cestu prechodu pre podniky. Rozsah investícií potrebných na uskutočnenie potrebných zmien postaví európsky finančný sektor do centra udržateľnej a inkluzívnej hospodárskej obnovy po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 a dlhodobého udržateľného hospodárskeho rozvoja Európy.

Taxonómia EÚ je navrhnutá na osobitný účel, ktorým je stanovenie klasifikačného systému a zlepšenie transparentnosti. V nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa používa zásada „výrazne nenarušiť“ obsiahnutá v nariadení o taxonómii EÚ a zakotvená v jeho článku 17, ale bez toho, aby sa vyžadovalo použitie kritérií vymedzených v delegovaných aktoch o taxonómii EÚ. Komisia uverejnila osobitné technické usmernenie, v ktorom poskytuje podrobnejšie informácie o tom, ako uplatňovať zásadu „výrazne nenarušiť“ na účely Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Kritériá vymedzené v delegovanom akte o taxonómii EÚ v oblasti klímy nemajú teda žiadny priamy záväzný vplyv na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V nariadení o politike súdržnosti sa takisto vyžaduje, aby sa v programovom období 2021 – 2027 uplatňovala v rámci cieľa jej fondov zásada „výrazne nenarušiť“ obsiahnutá v nariadení o taxonómii EÚ, ale bez toho, aby sa vyžadovalo použitie kritérií delegovaných aktov o taxonómii EÚ. V budúcnosti by sa mal zdôrazniť pôvodný účel taxonómie EÚ a jej dôsledky by sa mali starostlivo posúdiť z hľadiska vhodnosti, proporcionality a nákladov na dodržiavanie predpisov pred jej začlenením do iných politík.

Mnohé zainteresované strany vyjadrovali obavy, že taxonómia vymedzuje, ktoré činnosti sa označujú za „environmentálne udržateľné“, čo by mohlo znamenať, že ak činnosť nie je uvedená v delegovanom akte o taxonómii EÚ v oblasti klímy, automaticky by sa označovala za environmentálne „neudržateľnú“. Nie je tomu tak. Samotná skutočnosť, že spoločnosť nevykonáva činnosti zosúladené s taxonómiou EÚ, neznamená, že možno vyvodiť závery týkajúce sa environmentálnej výkonnosti spoločnosti alebo jej schopnosti získať prístup k financovaniu.

Investície do projektov týkajúcich sa zemného plynu sú oprávnené na finančnú podporu z nástrojov EÚ, ak takéto investície podporujú ciele politiky EÚ spôsobom, ktorý je v súlade so Európskou zelenou dohodou. Ako príklad možno uviesť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Program InvestEU, Európsky fond regionálneho rozvoja a fond Únie na modernizáciu obchodovania s emisiami, ktoré umožňujú, aby sa projekty týkajúce sa zemného plynu mohli kvalifikovať na základe individuálneho posúdenia.

Zatiaľ čo nariadenie o taxonómii EÚ je kľúčovým faktorom umožňujúcim mobilizovať investície do dlhodobo udržateľných riešení, verejné konzultácie a reakcie poslancov Európskeho parlamentu, členských štátov a iných zainteresovaných strán zdôraznili v posledných mesiacoch hranice taxonómie EÚ. Rozšíreným problémom je najmä to, že niektoré činnosti, ktoré prispievajú k prechodu reálnej ekonomiky na zelené hospodárstvo, nie sú oprávnené na zahrnutie do taxonómie EÚ.

V článku 26 nariadenia o taxonómii EÚ sa okrem toho od Komisie vyžaduje, aby do konca roka 2021 posúdila, či a ako by sa mohol rozsah pôsobnosti nariadenia o taxonómii EÚ rozšíriť tak, aby sa vzťahoval na iné úrovne environmentálneho správania nad rámec významného prínosu environmentálne udržateľných hospodárskych činností, ako aj iné ciele udržateľnosti vrátane sociálnych cieľov.

Uvedený doplnkový delegovaný akt sa bude takisto vzťahovať aj na zemný plyn a súvisiace technológie ako na prechodné činnosti do tej miery, do akej patria do rozsahu pôsobnosti článku 10 ods. 2 nariadenia o taxonómii EÚ. V tomto kontexte sa bude zvažovať opodstatnenosť doložky o ukončení platnosti pre prechodné činnosti.

Taxonómia EÚ bude mať okrem toho vplyv na udržateľné financovanie aj na medzinárodnej úrovni. Pri plnení cieľov Európskej zelenej dohody bude EÚ úzko spolupracovať so svojimi partnerskými krajinami, a to aj na príslušných medzinárodných fórach, ako sú Medzinárodná platforma pre udržateľné financovanie, G7/G20 a Rada pre finančnú stabilitu (FSB). To zahŕňa preskúmanie spôsobov, ako vhodne a primerane uviesť taxonómiu EÚ do globálnej praxe. V rámci toho sa bude pokračovať v práci na využiteľnosti a medzinárodnej funkčnosti taxonómie EÚ.

V budúcnosti sa najmä rozšíri súčasný rozsah kritérií uvedených v delegovanom akte o taxonómii EÚ v oblasti klímy. Kritériá sú dynamické a budú predmetom pravidelného preskúmania. Tým sa zabezpečí, aby sa nové sektory a činnosti vrátane prechodných a podporných činností mohli časom doplniť do rozsahu pôsobnosti na základe zmeny uvedeného delegovaného aktu. Zainteresované strany budú mať možnosť navrhnúť, aby sa do kritérií zahrnuli činnosti prostredníctvom webového portálu, ktorý bude vytvorený v polovici roku 2021 na webovom sídle Európskej komisie. Komisia na základe príspevkov z platformy pre udržateľné financovanie tieto návrhy posúdi.

Európska komisia poverila platformu pre udržateľné financovanie, aby poskytla poradenstvo o tom, ako uznať úlohu taxonómie EÚ pri prispievaní k prechodu na zelené hospodárstvo. Platforma vo svojej správe pre Európsku komisiu uverejnenej v marci 2021 okrem iného odporučila, aby sa ďalej skúmali možnosti uznať – mimo súčasného rámca taxonómie EÚ – úsilie vynaložené na zlepšenie výkonnosti činností zameraných na dosiahnutie kritérií, ktoré majú „významný prínos“.

V.KONZISTENTNÉ A JEDNOTNÉ PODÁVANIE SPRÁV O UDRŽATEĽNOSTI PODNIKOV

1.Nová smernica o podávaní správ o udržateľnosti podnikov

Komisia predkladá návrh novej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov, ktorou by sa upravili existujúce pravidlá vykazovania, ktoré boli zavedené smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií. Navrhovaná smernica o podávaní správ o udržateľnosti podnikov by bola základom stáleho toku informácií o udržateľnosti prostredníctvom finančného hodnotového reťazca, ako aj pre ostatné zainteresované strany. Informácie zverejňované spoločnosťami by preto boli dostupné pre analytikov v bankách, poisťovniach, správcovských spoločnostiach alebo ratingových agentúrach, pre konečných investorov a pre mimovládne organizácie a iné zainteresované strany, ktoré chcú lepšie vyvodzovať zodpovednosť voči spoločnostiam za ich sociálne a environmentálne vplyvy. Vzhľadom na ciele Európskej zelenej dohody by spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti, museli podávať správy o vplyve ich obchodného modelu a stratégie smerujúcej k prechodu na udržateľné a klimaticky neutrálne hospodárstvo. Navrhovanou smernicou by sa zabezpečilo, že podávanie správ o udržateľnosti spoločnosti bude zodpovedať potrebám účastníkov finančného trhu s výhradou požiadaviek na zverejňovanie informácií podľa nariadenia o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore financií. Zohľadňuje sa v ňom aj zámer Komisie predložiť neskôr v tomto roku návrh iniciatívy v oblasti udržateľnej správy a riadenia spoločností,

Väčšina spoločností čelí rastúcim nákladom v dôsledku nekoordinovaných požiadaviek na informácie zo strany investorov a iných zainteresovaných strán v prípade informácií o udržateľnosti podnikov. Hoci by návrh smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov znamenal pre spoločnosti dodatočné náklady na podávanie správ, jeho cieľom je znížiť tieto náklady v strednodobom až dlhodobom horizonte dosiahnutím konsenzu o základných informáciách, ktoré by spoločnosti mali zverejňovať.

Navrhovaná smernica o podávaní správ o udržateľnosti podnikov by sa uplatňovala na približne 49 000 spoločností v porovnaní s približne 11 000 spoločnosťami, na ktoré sa vzťahujú existujúce pravidlá vykazovania o udržateľnosti (smernica o zverejňovaní nefinančných informácií). Tieto požiadavky na podávanie správ by sa vzťahovali na všetky veľké spoločnosti a všetky spoločnosti kótované na regulovaných trhoch EÚ s výnimkou kótovaných mikropodnikov. Museli by zverejňovať informácie o celej škále environmentálnych, sociálnych a správnych otázok týkajúcich sa ich podnikania. V súlade s existujúcimi pravidlami stanovenými v smernici o zverejňovaní nefinančných informácií by museli zverejňovať riziká, ktoré pre spoločnosť vyplývajú z otázok udržateľnosti, ako aj o svojich vlastných vplyvoch na ľudí a životné prostredie. Ide o informácie o globálnych dodávateľských reťazcoch spoločností, ktoré sa týkajú otázok, ako je napríklad nútená práca a detská práca, pričom by tieto informácie boli v súlade s medzinárodne uznávanými zásadami a rámcami, ako je Deklarácia MOP o základných zásadách a právach pri práci. Zverejňované informácie by sa podrobili auditu a boli by digitálne označené tak, aby sa mohli začleniť do jednotného európskeho miesta prístupu plánovaného v rámci akčného plánu pre úniu kapitálových trhov.

V navrhovanej smernici o podávaní správ o udržateľnosti podnikov by sa od spoločností vyžadovalo, aby podávali správy v súlade s povinnými štandardmi EÚ pre podávanie správ o udržateľnosti. Komisia prijme delegované akty s cieľom stanoviť takéto štandardy, pričom zohľadní technické poradenstvo Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo v spolupráci s kľúčovými zainteresovanými stranami a po konzultáciách s členskými štátmi a príslušnými orgánmi EÚ vrátane európskych orgánov dohľadu, Európskej environmentálnej agentúry, Agentúry Európskej únie pre základné práva a platformy pre udržateľné financovanie. Prvý súbor štandardov by sa mal prijať do októbra 2022.

Tieto štandardy budú prispôsobené politikám EÚ, pričom budú vychádzať z medzinárodných normalizačných iniciatív a prispievať k nim. Únia bude napredovať v štandardoch EÚ s cieľom splniť ambície Európskej zelenej dohody a rastúce informačné potreby investorov a zároveň sa bude usilovať o konvergenciu podávania správ o udržateľnosti na globálnej úrovni, pričom bude vychádzať z iniciatív, ako je pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu (TCFD).

Komisia navrhuje vypracovať štandardy pre veľké spoločnosti a samostatné, primerané štandardy pre MSP. Zatiaľ čo od MSP kótovaných na regulovaných trhoch by sa vyžadovalo, aby používali tieto primerané štandardy, nekótované MSP – ktoré predstavujú prevažnú väčšinu MSP – sa môžu dobrovoľne rozhodnúť, či ich budú používať. Komisia je pripravená poskytnúť členským štátom na mieru prispôsobenú technickú podporu, aby spoločnosti, najmä MSP, mohli podávať správy o udržateľnosti.

2.Jednotné požiadavky na podávanie správ o udržateľnosti podnikov

Cieľom navrhovanej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov je zabezpečiť súlad medzi požiadavkami na vykazovanie podľa nariadenia o taxonómii EÚ a podávaním správ o udržateľnosti spoločnosti. V článku 8 nariadenia o taxonómii sa od spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti existujúcej smernice o zverejňovaní nefinančných informácií, a od ďalších spoločností zahrnutých do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov, vyžaduje, aby vykazovali určité ukazovatele o rozsahu činnosti podniku súvisiacom s hospodárskymi činnosťami, ktoré sa označujú za environmentálne udržateľné, ako sa vymedzuje v taxonómii EÚ. Tieto spoločnosti zverejňujú najmä podiel svojho obratu, kapitálových výdavkov a prevádzkových výdavkov, ktoré sú odvodené alebo spojené s hospodárskymi činnosťami, ktoré sa označujú za environmentálne udržateľné.

Tieto ukazovatele sa bližšie určia v samostatnom delegovanom akte, ktorý sa bude uplatňovať od roku 2022. Spoločnosti objektívne preukážu investorom a širokej verejnosti svoju trajektóriu k environmentálnej udržateľnosti, a to tým, že budú každoročne uverejňovať kľúčové ukazovatele výkonnosti týkajúce sa činností, ktoré sa podľa taxonómie EÚ označujú za environmentálne udržateľné.

Spoločnosti budú musieť vykazovať tieto ukazovatele spolu s ďalšími informáciami o udržateľnosti stanovenými v smernici o podávaní správ o udržateľnosti podnikov. Štandardy povinného podávania správ, ktoré sa majú vypracovať v rámci smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov, budú v plnej miere zohľadňovať uvedené ukazovatele a budú vychádzať z kritérií preskúmania a prahových hodnôt zásady taxonómie EÚ „výrazne nenarušiť“. Vypracované štandardy podávania správ o udržateľnosti budú zahŕňať najmä ukazovatele zosúladené s ukazovateľmi, o ktorých budú musieť účastníci finančného trhu podávať správy podľa nariadenia o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore financií.

Podávanie správ podľa navrhovanej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov zároveň poskytne spoločnostiam prostriedky na preukázanie pokroku smerom k udržateľnosti, okrem stupňa ich zosúladenia s taxonómiou EÚ. Spoločnosti by mali predovšetkým predložiť komplexný obraz o svojich vplyvoch na udržateľnosť a závislostiach.

Komisia zabezpečí, aby štandardy podávania správ odrážali nielen zosúladenosť súčasných činností spoločnosti s taxonómiou EÚ, ale aj výhľadové podnikateľské plány spoločnosti, a aby tieto štandardy uľahčili financovanie založené na trhovom aj bankovom financovaní. Povinné vykazovanie podľa nariadenia o taxonómii sa bude uplatňovať od januára 2022, pokiaľ ide o ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a od januára 2023 pre ďalšie štyri ciele dohodnuté Európskym parlamentom a Radou v nariadení o taxonómii EÚ.

Komisia aj za pomoci vstupov od platformy pre udržateľné financovanie a Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo preskúma vhodné usmernenia a možnosti, ako by subjekty, na ktoré sa vzťahujú vykazovacie povinnosti stanovené v nariadení o taxonómii EÚ, mohli zmysluplne podávať správy v prvom roku svojich vykazovacích povinností, pričom zohľadní určité medzery v údajoch.

VI.PREFERENCIE Z HĽADISKA UDRŽATEĽNOSTI A FIDUCIÁRNE POVINNOSTI

Komisia dnes zavádza posudzovanie preferencií klienta z hľadiska udržateľnosti v existujúcich delegovaných aktoch podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) a smernice o distribúcii poistenia (IDD) ako doplnok k posúdeniu vhodnosti. Od poistných a investičných poradcov sa bude vyžadovať, aby získavali informácie nielen o investičných znalostiach a skúsenostiach klienta, jeho schopnosti znášať straty a tolerancii rizika ako súčasti posúdenia vhodnosti, ale aj o jeho preferenciách z hľadiska udržateľnosti. Tým sa zabezpečí, že poradcovia budú pri posudzovaní rozsahu finančných nástrojov a produktov vo svojich odporúčaniach klientom systematicky zohľadňovať faktory udržateľnosti.

Toto opatrenie umožní retailovým investorom rozhodovať o tom, kde a ako by sa mali investovať ich úspory. Každý bude mať šancu, aby uplatnil hmatateľný pozitívny vplyv na klímu, životné prostredie a spoločnosť, ak si to želá. Touto zmenou sa zvýši dopyt po finančných nástrojoch a produktoch s udržateľnými investičnými stratégiami a po tých, ktoré zohľadňujú nepriaznivý vplyv na udržateľnosť.