ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(36a)

Vo všeobecnosti by dozorná rada mala prijímať rozhodnutia jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou jedna osoba – jeden hlas. V prípade aktov, ktoré sa týkajú prijatia technických noriem, usmernení a odporúčaní, ako aj rozpočtových záležitostí, je však vhodné uplatňovať pravidlá kvalifikovanej väčšiny, ako sa ustanovujú v Zmluve o Európskej únii, ZFEÚ a v Protokole (č. 36) o prechodných ustanoveniach, ktorý je pripojený k týmto zmluvám. Prípady týkajúce sa urovnávania sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by mala preskúmať vyhradená objektívna porota zložená z členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré sú stranami sporu, ani nie sú do sporu nijako zainteresovaní ani priamo prepojení s dotknutými príslušnými orgánmi. Zloženie poroty by malo byť vhodne vyvážené. Rozhodnutie poroty by mala schváliť dozorná rada jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou, že každý člen má jeden hlas. Pokiaľ však ide o rozhodnutia prijímané konsolidujúcim orgánom dohľadu, rozhodnutie navrhnuté porotou by mohli zamietnuť členovia, ktorí vytvoria blokujúcu menšinu hlasov v zmysle článku 16 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a článku 3 Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach pripojeného k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ.
(12a)

V tejto smernici by sa preto mali vymedzovať situácie, keď bude potrebné vyriešiť otázku súladu procesnej alebo vecnej problematiky s právom Únie a orgány dohľadu nebudú schopné túto vec vyriešiť sami. V takejto situácii by jeden zo zúčastnených orgánov dohľadu mal mať možnosť predložiť túto vec príslušnému európskemu orgánu dohľadu. Európsky orgán dohľadu by mal konať v súlade s postupom vymedzeným nariadení, ktorým bol zriadený, a v tejto smernici. Mal by byť schopný požadovať, aby príslušné orgány v záujme vyriešenia danej veci prijali konkrétne kroky alebo sa prijímania krokov zdržali, a aby zabezpečili dodržiavanie práva Únie, a to so záväzným účinkom pre dotknuté príslušné orgány. V prípadoch, keď príslušné právne predpisy Únie dávajú členským štátom priestor na uváženie, by rozhodnutia európskemu orgánu dohľadu nemali nahrádzať právomoc vnútroštátnych orgánov dohľadu v súlade s právom Únie.
(8a)

ECB by mala dostať za úlohu poskytovať štatistické údaje ESRB. Na zber a spracovanie informácií ustanovené v tomto nariadení , ktoré sú potrebné na vykonávanie úloh ESRB , by sa preto mal vzťahovať článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a ECB a nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (9) . Na základe toho by sa dôverné štatistické informácie zhromaždené ECB alebo ESCB mali oznamovať ESRB.
(6c)

Mal by sa vytvoriť európsky systém orgánov pre finančný dohľad (ESFS) zahŕňajúci subjekty finančného dohľadu na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie, ktoré by spolupracovali v rámci siete. V súlade so zásadou lojálnej spolupráce stanovenou v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by spolupráca medzi stranami ESFS mala byť založená na dôvere a plnom vzájomnom rešpekte, a to predovšetkým v záujme zabezpečovania výmeny vhodných a spoľahlivých informácií medzi nimi. Na úrovni Únie by táto sieť mala byť zložená z ESRB a troch orgánov makrodohľadu: Európskeho orgánu dohľadu (bankovníctvo) zriadeného nariadením (EÚ) č. …/2010, Európskeho orgánu dohľadu (cenné papiere a trh) zriadeného nariadením (EÚ) č. …/2010 a Európskeho orgánu dohľadu (poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) zriadeného nariadením (EÚ) č. …/2010. ▐
(8)

Mali by sa prijať ustanovenia o personáli ESVČ a jeho prijímaní v prípade, že sú potrebné na stanovenie organizácie a spôsobu fungovania ESVČ. Zároveň by sa mali v súlade s článkom 336 Zmluvy o fungovaní EÚ vykonať potrebné zmeny a doplnenia Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev (ďalej len „služobný poriadok“) a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov týchto Spoločenstiev (ďalej len „PZOZ“) bez toho, aby bol dotknutý článok 298 Zmluvy o fungovaní EÚ . V otázkach týkajúcich sa personálu by sa ESVČ mala považovať za inštitúciu v zmysle služobného poriadku. ▐ Vysoký predstaviteľ bude menovacím orgánom, a to pokiaľ ide o úradníkov, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok, aj zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú PZOZ . O počte úradníkov a ostatných zamestnancov ESVČ sa každý rok rozhodne v rámci rozpočtového postupu a premietne sa do plánu pracovných miest.
(22)

Potraviny, ktoré sú určené na technologické použitie alebo sú geneticky modifikované, by nemali patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Preto geneticky modifikované potraviny patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 (12), potraviny používané výlučne ako prídavné látky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1333/2008 (13), arómy patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1334/2008 (14), enzýmy patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1332/2008 (15) a extrakčné rozpúšťadlá patriace do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/32/ES (16) by nemali byť zahrnuté v tomto nariadení.
2.

domnieva sa, že referenčná suma uvedená v legislatívnom návrhu je zlučiteľná so stropom podokruhu 1a viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 (VFR), ale rezerva zostávajúca v okruhu 1a na roky 2011 – 2013 je veľmi obmedzená a financovanie nových činností nesmie ohroziť financovanie iných priorít v rámci podokruhu 1a; opätovne preto zdôrazňuje svoju výzvu na prehodnotenie VFR, ktoré by mali sprevádzať konkrétne návrhy na jeho úpravu a revíziu do konca roka 2010 prostredníctvom využitia všetkých mechanizmov dostupných podľa Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 (MID), predovšetkým mechanizmov uvedených v bodoch 21 až 23 tejto dohody, s cieľom zabezpečiť financovanie Európskeho dozorného orgánu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo) bez ohrozenia financovania ostatných priorít a zabezpečiť zachovanie dostatočnej rezervy v podokruhu 1a;
(36a)

Vo všeobecnosti by dozorná rada mala prijímať rozhodnutia jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou jedna osoba – jeden hlas. V prípade aktov, ktoré sa týkajú prijatia technických noriem, usmernení a odporúčaní, ako aj rozpočtových záležitostí, je však vhodné uplatňovať pravidlá kvalifikovanej väčšiny, ako sa ustanovujú v Zmluve o Európskej únii, v ZFEÚ a Protokole (č. 36) o prechodných ustanoveniach, ktorý je k pripojený týmto zmluvám. Prípady týkajúce sa urovnávania sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by mala preskúmať vyhradená objektívna porota zložená z členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré sú stranami sporu, ani nie sú do sporu nijako zainteresovaní ani priamo prepojení s dotknutými príslušnými orgánmi. Zloženie poroty by malo byť vhodne vyvážené. Rozhodnutie poroty by mala schváliť dozorná rada jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou, že každý člen má jeden hlas. Pokiaľ však ide o rozhodnutia prijímané konsolidujúcim orgánom dohľadu, rozhodnutie navrhnuté porotou by mohli zamietnuť členovia, ktorí vytvoria blokujúcu menšinu hlasov v zmysle článku 16 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a článku 3 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie.
Utorok 6. júla 2010

P7_TC1-COD(2009)0005

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. júla 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/…/EÚ o ohlasovacích formalitách lodí plávajúcich do prístavov a/alebo z prístavov členských štátov, ktorou sa zrušuje smernica 2002/6/ES

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, smernici 2010/65/EÚ).

Utorok 6. júla 2010

PRÍLOHA

Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o udelení osvedčení o oslobodení od povinnosti poskytovať služby lodivoda

S cieľom uľahčiť námornú príbrežnú dopravu a so zreteľom na normy týkajúce sa služieb lodivoda, ktoré už existujú v mnohých členských štátoch, ako aj na úlohu lodivodov pri podporovaní námornej bezpečnosti a ochranu morského prostredia Európsky parlament, Rada a Komisia považujú za potrebné preskúmať jednoznačný rámec udeľovania osvedčení o oslobodení od povinnosti poskytovať služby lodivoda v európskych námorných prístavoch v súlade s cieľom uvedeným v oznámení Komisie, ktorý je zameraný na vytvorenie priestoru námornej dopravy bez prekážok, ako aj v súlade s oznámením Komisie o európskej prístavnej politike (KOM(2007)0616) a vzhľadom na to, že každá oblasť služieb lodivoda si vyžaduje veľmi špecializované skúsenosti a miestne znalosti. Komisia v krátkom čase túto otázku preskúma a posúdi význam bezpečnosti na mori a ochranu morského prostredia v spolupráci so zúčastnenými stranami, najmä vzhľadom na uplatňovanie podmienok, ktoré sú relevantné, transparentné a primerané. Výsledky svojho hodnotenia oznámi ostatnými inštitúciám a v prípade potreby navrhne ďalšie kroky.

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 290 ZFEÚ

Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlasujú, že ustanoveniami tejto smernice nie sú dotknuté žiadne budúce pozície inštitúcií v súvislosti s vykonávaním článku 290 ZFEÚ alebo individuálnymi legislatívnymi aktmi, ktoré obsahujú takéto ustanovenia.

Vyhlásenie Komisie o oznamovaní delegovaných aktov

Európska komisia berie na vedomie, že okrem prípadov, keď je v legislatívnom akte ustanovený naliehavý postup, sa Európsky parlament a Rada domnievajú, že pri oznamovaní delegovaných aktov sa musia zohľadniť obdobia prázdnin inštitúcií (v zime, v lete a počas európskych volieb), aby sa zaručilo, že Európsky parlament a Rada sú schopné vykonávať svoje právomoci v rámci lehôt stanovených v príslušných legislatívnych aktoch, a je pripravená podľa toho konať.
(10)

Na základe článku 9 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím a s cieľom poskytnúť zdravotne postihnutým osobám a osobám so zníženou pohyblivosťou možnosti cestovať autobusom a autokarom porovnateľné s možnosťami ostatných občanov by sa mali ustanoviť pravidlá pre nediskrimináciu a pomoc počas cesty. Týmto osobám by sa preto mala doprava umožňovať, a nie odmietať na základe ich postihnutia alebo zníženej pohyblivosti s výnimkou dôvodov, ktoré sú opodstatnené z hľadiska bezpečnosti, konštrukcie vozidiel alebo infraštruktúry. V rámci príslušných právnych predpisov na ochranu pracovníkov by zdravotne postihnuté osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou mali mať právo na pomoc na autobusových staniciach a vo vozidlách. V záujme sociálneho začlenenia by sa dotknutým osobám mala táto pomoc poskytovať bezplatne. Dopravcovia by mali ustanoviť podmienky prístupu, pokiaľ možno pomocou európskeho normalizačného systému.
(7)

Verejné účty jednotlivých orgánov verejnej správy, ako aj verejných orgánov zaradených mimo sektora verejnej správy by mali byť hlavným predmetom kontrol a verejné účty by sa mali posudzovať z hľadiska ich štatistického použitia. Pri rozpočtovom hodnotení by sa mala využívať strednodobá analýza aj viacročné rámce.
(35a)

Vo všeobecnosti by dozorná rada mala prijímať rozhodnutia jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou jedna osoba – jeden hlas. V prípade aktov, ktoré sa týkajú prijatia technických noriem, usmernení a odporúčaní, ako aj rozpočtových záležitostí, je však vhodné uplatňovať pravidlá kvalifikovanej väčšiny, ako sa ustanovujú v Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie a v Protokole (č. 36) o prechodných ustanoveniach, ktorý je k pripojený týmto zmluvám. Prípady týkajúce sa urovnávania sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu by mala preskúmať vyhradená objektívna porota zložená z členov, ktorí nie sú zástupcami príslušných orgánov, ktoré sú stranami sporu, ani nie sú do sporu nijako zainteresovaní ani priamo prepojení s dotknutými príslušnými orgánmi. Zloženie poroty by malo byť vhodne vyvážené. Rozhodnutie poroty by mala schváliť dozorná rada jednoduchou väčšinou v súlade so zásadou, že každý člen má jeden hlas. Pokiaľ však ide o rozhodnutia prijímané orgánom konsolidovaného dohľadu, rozhodnutie navrhnuté porotou by mohli zamietnuť členovia, ktorí vytvoria blokujúcu menšinu hlasov v zmysle článku 16 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a článku 3 Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie.
4.

článok 4 sa nahrádza takto: „Článok 4 Hodnotenie, informovanie a konzultovanie 1. Do vyhodnotenia rizík, ktoré sa uskutočňuje na základe smernice 89/391/EHS, zamestnávateľ zahrnie aj vyhodnotenie rizík týkajúcich sa reprodukcie pracujúcich mužov a žien. Pri všetkých činnostiach, ktoré môžu byť spojené so špecifickým rizikom vystavenia látkam a vplyvom, procesom alebo pracovným podmienkam, ktorých neúplný zoznam je uvedený v prílohe I, zamestnávateľ zhodnotí charakter, stupeň a trvanie takéhoto vystavenia pracovníčok v zmysle článku 2 a pracovníčok, ktoré by sa mohli dostať do niektorej zo situácií uvedených v článku 2, v príslušnom podniku alebo závode, a to buď priamo, alebo prostredníctvom ochranných a preventívnych služieb uvedených v článku 7 smernice 89/391/EHS s tým, aby: — vyhodnotil všetky riziká pre bezpečnosť alebo zdravie a všetky možné účinky na tehotenstvo alebo dojčenie pracovníčok v zmysle článku 2 tejto smernice a pracovníčok, ktoré by sa mohli dostať do niektorej zo situácií uvedených v článku 2 tejto smernice, — rozhodol o tom, aké opatrenia treba prijať. 2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 10 smernice 89/391/EHS, pracovníčky v zmysle článku 2 tejto smernice a pracovníčky, ktoré by sa v príslušnom podniku a/alebo závode mohli dostať do niektorej zo situácií uvedených v článku 2 tejto smernice, a/alebo ich zástupcovia, ako aj príslušní sociálni partneri musia byť informovaní o výsledkoch hodnotenia uvedeného v odseku 1 a o všetkých opatreniach, ktoré majú byť prijaté v súvislosti s ochranou zdravia a bezpečnosťou pri práci. 3. Prijatím vhodných opatrení sa zabezpečí, aby pracovníci a/alebo ich zástupcovia v príslušnom podniku alebo organizácii mohli dohliadať na uplatňovanie tejto smernice alebo sa podieľať na jej uplatňovaní, najmä čo sa týka opatrení prijatých zamestnávateľom, ktoré sú uvedené v odseku 2, bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť, ktorú nesie zamestnávateľ za prijatie týchto opatrení. 4. Konzultácie a účasť pracovníkov a/alebo ich zástupcov v súvislosti s otázkami, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa uskutočňujú v súlade s článkom 11 smernice 89/391/EHS.“;
(5)

Opatrenia finančnej pomoci, ktoré sa majú prijať v rámci tohto programu, by sa mali zameriavať na zlepšovanie životnej úrovne obyvateľstva, ktoré žije v oblastiach, kde sa pestujú banány a podieľajúceho sa na banánovom hodnotovom reťazci, konkrétne malých farmárov a malých subjektov, ako aj na dodržiavanie noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ako aj environmentálnych noriem, najmä tých, ktoré sa týkajú používania pesticídov a vystavenia voči nim, podporu adaptácie a v prípade, ak je to vhodné, aj reorganizácie oblastí závislých od vývozu banánov prostredníctvom odvetvovo špecifickej podpory rozpočtu alebo projektovo špecifických intervencií. Tieto opatrenia by sa mali zameriavať na zabezpečenie politík na zlepšenie sociálnej odolnosti, hospodárskej diverzifikácie alebo investícií do zvýšenia konkurencieschopnosti, ak je to realizovateľné , berúc do úvahy výsledky a skúsenosti získané prostredníctvom osobitného systému pomoci tradičným dodávateľom banánov z krajín AKT zriadeného v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2686/94 (3) a osobitného rámca pomoci tradičným dodávateľom banánov z krajín AKT zriadeného v súlade s nariadením Rady (ES) č. 856/1999 (4) a nariadením Komisie (ES) č. 1609/1999 (5). Únia uznáva význam podpory spravodlivejšieho rozdelenia príjmov z banánov.
(7)

Článok 17 sa nahrádza takto: „Článok 17 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie uplatňovania tohto nariadenia. 2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 17a a 17b. Článok 17a Odvolanie delegovania právomoci 1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 5 kedykoľvek odvolať. 2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania. 3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 17b Námietky voči delegovaným aktom 1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. 3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“.
(16)

Vypracovaním spoločnej definície pôvodu na účely označovania, pravidiel označovania a spoločných pravidiel kontrol by sa teda vytvorili rovnaké podmienky, spotrebiteľom by sa zjednodušil výber v zahrnutých sektoroch a prispelo by sa k zníženiu úrovne zavádzajúcich tvrdení o pôvode.
(4)

Sledovanie cieľov stanovených v článku 4 bod 3 nariadenia (ES) č. 1717/2006 a konzistentnosť by sa mali zlepšiť umožnením účasti na obstarávaní alebo prideľovaní grantových dohôd podľa článku 4 bod 3 uvedeného nariadenia na globálnom základe, ako to už je možné pri opatreniach podľa článku 3, čím by sa zosúladili ustanovenia o účasti a o pravidlách pôvodu pre pomoc pri reakcii na krízu s ustanoveniami týkajúcimi sa pripravenosti na krízu.
8.

článok 35 sa nahrádza takto: „Článok 35 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 17 ods. 2 a článku 21 sa Komisii udeľuje na obdobie uplatňovania tohto nariadenia. 2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 35a a 35b. Článok 35a Odvolanie delegovania právomoci 1. Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 17 ods. 2 a článku 21 kedykoľvek odvolať. 2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomocí odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa mohlo odvolanie týkať, a možné dôvody odvolania. 3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 35b Námietky voči delegovaným aktom 1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa jeho oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. 3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.“.
Streda 22. septembra 2010

P7_TC1-COD(2009)0161

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 22. septembra 2010 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/…/EÚ, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo), Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, smernici 2010/78/EÚ.)

Streda 22. septembra 2010

PRÍLOHA

Vyhlásenia Komisie

Vyhlásenie o smernici Omnibus: úprava v dôsledku Lisabonskej zmluvy

Komisia v súčasnosti preskúmava smernicu o trhoch s finančnými nástrojmi a v prípade potreby navrhne jej vylepšenie. V tejto súvislosti Komisia okrem iného preskúma možnosti, ako posilniť transparentnosť pred uskutočnením obchodu a po ňom, vrátane pravidiel a mechanizmov, ktoré sa vyžadujú na regulovaných trhoch, a všetky zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie smernice Lisabonskej zmluve.

Komisia v súčasnosti preskúmava smernicu o zneužívaní trhu. V tejto súvislosti Komisia okrem iného preskúma všetky zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie smernice Lisabonskej zmluve.

Komisia v súčasnosti preskúmava smernicu o finančných konglomerátoch. V tejto súvislosti Komisia okrem iného preskúma všetky zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie smernice Lisabonskej zmluve.

Vyhlásenie týkajúce sa súhrnnej zmeny a doplnení smernice o transparentnosti/vykazovaní podľa jednotlivých krajín

Komisia má v úmysle vypracovať oznámenie, v ktorom sa posúdi realizovateľnosť požiadavky na určitých emitentov akcií, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu a ktorí vypracúvajú konsolidovanú účtovnú závierku, aby zverejnili ročnú finančnú správu a kľúčové finančné informácie o svojej činnosti v tretích krajinách. V oznámení by sa mohol určiť typ emitentov, ktorých by sa to týkalo; finančné informácie, ktoré by mali význam pre investorov a iné zainteresované osoby, ako aj spôsob, akým by sa tieto informácie predkladali. Komisia by mohla náležite zohľadniť pokrok, ktorý sa v tejto otázke dosiahol v rámci Rady pre medzinárodné účtovné štandardy. Komisia má v úmysle vypracovať uvedené oznámenie do 30. septembra 2011 po konzultácii orgánu ESMA. V oznámení by sa tiež mohla zaoberať možným vplyvom týchto opatrení a oznámenie by sa mohlo zohľadniť pri revízii smernice 2004/109/ES.
(12)

Biologické referenčné hodnoty a parametre, ktoré sú súčasťou pravidla výlovu, by sa mali riadiť najnovšími vedeckými odporúčaniami. Komisia by mala mať právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o úpravy určitých biologických referenčných hodnôt a parametrov začlenených do pravidla výlovu, ako je stanovené v prílohe, s cieľom rýchlo reagovať na zmeny vo vedeckých odporúčaniach vyplývajúcich z kvalitnejších znalostí a metód. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov,