EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu15. 2. 2022 COM(2022) 57 final 2022/0039(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027 {SEC(2022) 77 final} - {SWD(2022) 30 final} - {SWD(2022) 31 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Všeobecným cieľom tohto návrhu je zriadiť systém bezpečnej satelitnej komunikácie v Únii (ďalej len „program“), ktorým sa zaistí poskytovanie celosvetovo bezpečných, flexibilných a odolných služieb satelitnej komunikácie pre Úniu a vládne subjekty členských štátov. Satelitná komunikácia poskytuje úplné pokrytie, ktoré dopĺňa pozemské siete (nachádzajúce sa na zemi v podobe káblových spojení, napr. optické širokopásmové pripojenie alebo bezdrôtové pripojenie). Satelitná komunikácia môže poskytnúť prostriedky na plynulú digitálnu komunikáciu v oblastiach, v ktorých pozemské siete chýbajú (napr. na oceánoch, počas letov alebo na vzdialených miestach/ostrovoch bez mobilného alebo širokopásmového pokrytia), boli zničené (napr. počas povodní alebo lesných požiarov) alebo v ktorých miestnym sieťam nemožno dôverovať (v krízových situáciách alebo na účely diplomatických služieb v tretích krajinách, alebo pri citlivých vládnych operáciách). GOVSATCOM je strategické aktívum, ktoré úzko súvisí s národnou bezpečnosťou a ktoré využíva väčšina členských štátov. Verejní používatelia majú tendenciu uprednostňovať buď štátom vlastnené, alebo verejno-súkromné riešenia, alebo využívajú osobitných akreditovaných súkromných poskytovateľov. Prípady použitia zahŕňajú operácie dohľadu, krízové riadenie vrátane civilnej ochrany a humanitárnych operácií pri prírodných katastrofách alebo katastrofách spôsobených ľudskou činnosťou a prepojenie a ochranu kľúčovej infraštruktúry. Vzhľadom na rozsah a zložitosť požadovaných investícií a synergie, ktoré by spoločná spôsobilosť mohla priniesť, bol GOVSATCOM už v roku 2013 označený za sľubnú oblasť iniciatív Únie s možnosťou hmatateľne prispieť k cieľom silnej, bezpečnej a odolnej Európskej únii. V súčasnosti je neoddeliteľnou súčasťou Stratégie pre Európu v oblasti kozmického priestoru, akčného plánu v oblasti európskej obrany a globálnej stratégie Európskej únie. Myšlienka vládnej satelitnej komunikačnej infraštruktúry Únie bola stále vítaná v nasledujúcich záveroch Rady. Prijatie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Vesmírny program Únie a Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013 a (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ (ďalej len „nariadenie o vesmírnom programe“), predstavovalo prvý krok k dosiahnutiu tohto cieľa odolnosti, a to vytvorením osobitnej zložky GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie. Jeho cieľom je optimalizovať využívanie existujúcej kapacity satelitnej komunikácie pre vládnych používateľov na základe združovania a spoločného využívania dostupných vnútroštátnych a súkromných zdrojov satelitnej komunikácie v EÚ. Vzhľadom na obmedzenú životnosť družice [približne 15 rokov v prípade družíc na geostacionárnej obežnej dráhe (GSO)] bude v nasledujúcom desaťročí potrebné doplniť viaceré vládne infraštruktúry, ktoré budú súčasťou združovania a spoločného využívania GOVSATCOM. Z tohto dôvodu sa v nariadení (EÚ) 2021/696 rátalo s potrebou posúdiť vývoj potrieb satelitnej komunikácie. Ak sa podľa nariadenia na základe tohto posúdenia „ukáže, že tento prístup na pokrytie vyvíjajúceho sa dopytu nepostačuje, malo by byť možné rozhodnúť sa prejsť k druhej fáze a rozvíjať ďalšie individualizované vesmírne infraštruktúry alebo kapacity prostredníctvom jedného alebo viacerých verejno-súkromných partnerstiev, napríklad so satelitnými operátormi z Únie“. Tento vývoj potrieb sa podložil niekoľkými štúdiami: Satelitná komunikácia sa tradične využíva na hlasovú komunikáciu a prenos údajov vo vzdialených regiónoch (napr. na mori), ale povaha prípadov použitia sa rýchlo vyvíja, čo si vyžaduje fungovanie s malým oneskorením a celosvetové pokrytie. Zatiaľ čo satelitná komunikácia sa v prvom rade opiera o geosynchrónne (GEO) vesmírne plavidlo, technický pokrok umožnil vznik komunikačných sústav iných ako na geostacionárnej dráhe (non-geostationary-orbit, NGSO), ktoré zahŕňajú družice s nízkou obežnou dráhou okolo Zeme (low-Earth-orbit, LEO) a so strednou obežnou dráhou okolo Zeme (medium-Earth-orbit, MEO) a ktoré ponúkajú výkonnosť spĺňajúcu tieto vyvíjajúce sa potreby používateľov. Zvyšujúce sa úrovne hybridných a kybernetických hrozieb a náchylnosť na prírodné katastrofy sú hnacou silou meniacich sa potrieb vládnych aktérov smerom k vyššej bezpečnosti, spoľahlivosti a dostupnosti primeraných riešení satelitnej komunikácie. Vzostup kvantových počítačov predstavuje ďalšiu hrozbu. Očakáva sa, že kvantové počítače vďaka ich podstatne zlepšeným spôsobilostiam dokážu dešifrovať obsah, ktorý je v súčasnosti šifrovaný. Cieľom iniciatívy Európska kvantová komunikačná infraštruktúra (European Quantum Communication Infrastructure, EuroQCI) je vyvinúť nadčasové kryptografické systémy, ktoré budú ponúkať bezprecedentné úrovne bezpečnej komunikácie odolnosťou voči budúcim útokom pomocou kvantovej výpočtovej techniky. EuroQCI sa v súčasnosti financuje prostredníctvom programu Horizont Európa, programu Digitálna Európa, ako aj Nástroja na prepájanie Európy – Digitalizácia. V správe Komisie o strategickom výhľade sa okrem toho digitálna hyperkonektivita a technologická transformácia označujú za jeden z prevládajúcich megatrendov nasledujúceho polstoročia, ktoré sú sprevádzané bezprecedentným dopytom po službách, napríklad v oblastiach dátového hospodárstva a financií. Tieto pokroky vedú k tomu, že s konektivitou globálnej satelitnej komunikácie sa čoraz viac zaobchádza ako so strategickým aktívom. Na tento účel sa práve mimo EÚ realizuje niekoľko významných projektov podporovaných vládou s rôznymi strategickými cieľmi v oblasti konektivity. Tieto kritické infraštruktúry iniciované všetkými hlavnými vesmírnymi veľmocami zdôrazňujú rastúcu celosvetovú potrebu vládnych služieb na zabezpečenie odolnej konektivity nielen na podporu ich bezpečnostných operácií, ale takisto na prepojenie kritických infraštruktúr, riadenie kríz, ako aj na podporu hraničného a námorného dozoru. Do dnešného dňa neexistujú na nízkej obežnej dráhe okolo Zeme (LEO), ani strednej obežnej dráhe okolo Zeme (MEO) žiadne prevádzkyschopné aktíva EÚ, ktoré by mohli uspokojiť vyvíjajúce sa potreby vládnych používateľov, a ani sa žiadne práve nevyvíjajú. Existujúce viazané kapacity satelitnej komunikácie poskytujúce vládne služby dostupné členským štátom sú všetky založené na obmedzenom počte aktív GEO, ktoré pokrývajú najmä Európu. Väčšina kapacít je určená na vojenské misie so značnou kontrolou riadenia (od vlastnej infraštruktúry po prísne verejno-súkromné partnerstvá). Okrem toho, keďže služby poskytované týmito spôsobilosťami komunikácie MILSATCOM sú prispôsobené, aby vyhovovali osobitným vojenským potrebám, najmä pokiaľ ide o frekvenciu, šifrovanie, špecifické vlastnosti signálu, koncové zariadenie používateľa a stupeň utajenia, vo väčšine civilných vládnych uplatneniach ich nemožno použiť. V dôsledku technologického pokroku súvisiaceho s malým oneskorením začali v USA, Číne a Rusku vznikať rôzne verejne podporované alebo subvencované masívne sústavy mimo EÚ. Dramatický nárast masívnych sústav zároveň zapríčinil nedostatok dostupných registrácií frekvencií a prevádzkových intervalov na obežnej dráhe. V spojení s obmedzenou životnosťou kapacity GOVSATCOM to vytvára naliehavú potrebu vesmírneho systému bezpečnej konektivity EÚ. Program by sa vzťahoval na nedostatky v kapacitách a spôsobilostiach služieb vládnej satelitnej komunikácie. Program by mal umožniť aj poskytovanie komerčných služieb satelitnej komunikácie zo strany súkromného sektora. Takéto komerčné služby by umožnili najmä dostupnosť vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia a plynulej konektivity v celej Európe, a to odstránením mŕtvych zón a zvýšením súdržnosti medzi územiami členských štátov vrátane vidieckych, okrajových, vzdialených a izolovaných oblastí a ostrovov, a poskytli by konektivitu v geografických oblastiach strategického záujmu mimo Únie. Verejno-súkromné partnerstvo bolo v posúdení vplyvu vyhodnotené ako najvhodnejší model vykonávania na zabezpečenie plnenia cieľov programu. Umožnilo by stavať na existujúcej technologickej a infraštruktúrnej základni satelitnej komunikácie v EÚ a poskytovať spoľahlivé a inovatívne vládne služby. Zároveň by súkromným partnerom umožnilo doplniť infraštruktúru programu o ďalšie spôsobilosti na poskytovanie komerčných služieb. Ešte viac by sa tým optimalizovali náklady na zavedenie a prevádzku, a to rozdelením nákladov na vývoj a zavedenie v prípade zložiek spoločných tak pre vládne, ako aj komerčné infraštruktúry, a zároveň prevádzkové náklady tým, že by sa umožnila vysoká miera spoločného využívania kapacít. Týmto partnerstvom by sa stimulovali inovácie najmä v prípade malých a stredných podnikov a startupov, ktoré zavádzajú nové vesmírne technológie a uplatnenia (ďalej len „nový vesmírny priemysel“), a to tým, že by umožnilo rozloženie rizík v oblasti výskumu a vývoja medzi verejných a súkromných partnerov. Súbežne s týmto programom: ·v rámci programu Horizont Európa sa vyčlení vyhradená časť jeho zložiek klastra 4 na činnosti v oblasti výskumu a inovácií, čím sa umožní rozloženie rizík v oblasti výskumu a vývoja medzi verejných a súkromných partnerov, a to aj v prípade potenciálnych technológií, ktoré by sa vyvíjali v rámci nového vesmírneho priemyslu, ·z Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) sa vyčlení vyhradená časť činností Globálnej Európy, čím sa umožní rozloženie rizík v oblasti zavádzania a využívania medzi verejných a súkromných partnerov, pokiaľ ide o systém konektivity, ktorý umožní poskytovať medzinárodným partnerom celý rad služieb s dosiahnutými výhodami,

·v rámci Vesmírneho programu Únie sa vyčlení vyhradená časť jeho zložky GOVSATCOM na činnosti súvisiace s rozvojom centra GOVSATCOM, ktoré bude súčasťou pozemnej infraštruktúry systému bezpečnej konektivity. •Súlad s existujúcimi politickými ustanoveniami v tejto oblasti politiky Navrhovaný program je v súlade s existujúcou vesmírnou politikou EÚ. Program by predovšetkým posilnil vesmírnu kapacitu EÚ, ktorá v súčasnosti pozostáva zo satelitného navigačného systému EÚ Galileo a systému EÚ na pozorovanie Zeme Copernicus, ako aj kapacity na získavanie informácií o situácii vo vesmíre. Program vychádza zo zložky EÚ GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie. •Súlad s ostatnými politikami Únie Návrh je v súlade s niekoľkými ďalšími politikami Únie. Konkrétne by sa poskytovaním vládnych služieb zabezpečila väčšia miera súdržnosti v súlade so stratégiami Únie v oblasti digitálnych technológií a kybernetickej bezpečnosti, a to zaistením integrity a odolnosti európskej infraštruktúry, sietí a komunikácií. Program by sa prevádzkoval v EÚ a poskytoval by veľmi vysokú úroveň bezpečnosti, čím by sa posilnila schopnosť EÚ poskytovať integrovanú reakciu na bezpečnostné hrozby, ako sa požaduje v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu a v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie. Vďaka službám by sa prepojili strategické oblasti, ako sú Arktída a Afrika, a to v súlade s politickými cieľmi v týchto regiónoch a so stratégiou Global Gateway. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 189 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý je právnym základom na prijímanie opatrení Únie týkajúcich sa európskej vesmírnej politiky. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Vzhľadom na celosvetový rozsah a povahu konektivity túto otázku nemožno riešiť na miestnej a dokonca ani na regionálnej úrovni. Program by dopĺňal existujúce opatrenia EÚ GOVSATCOM týkajúce sa združovania a spoločného využívania existujúcej kapacity vládnej satelitnej komunikácie. Žiadny členský štát EÚ konajúci samostatne však nemá kapacitu uspokojiť všetky vyvíjajúce sa potreby používateľov a pokryť súvisiace náklady. Riešenie EÚ prináša pridanú hodnotu, pretože opatreniami a koordináciou na úrovni EÚ by sa zabránilo duplicite úsilia v celej Únii a členských štátoch. Viedlo by to k lepšiemu využívaniu existujúcich aktív, väčšej bezpečnosti a odolnosti, najmä prostredníctvom kvantovej kryptografie, na lepšie pokrytie a poskytovanie väčšieho spektra služieb. Výhody by plynuli aj iným tematickým politikám EÚ a členských štátov. Opatrenia na úrovni EÚ prinášajú výhody úspor z rozsahu. Potreby jednotlivých používateľov vo všetkých členských štátoch sú vo všeobecnosti heterogénne a často nepredvídateľné z hľadiska rozsahu, kapacity, načasovania a umiestnenia. Spoločným znakom všetkých prípadov použitia je potreba flexibility z dôvodu často nepredvídateľnej a premenlivej potreby kapacity satelitnej komunikácie. Dosiahnutie takejto flexibility prístupu ku kapacite si vyžaduje veľké investície. •Proporcionalita Návrhom sa nezavádzajú žiadne opatrenia nad rámec opatrení potrebných na dosiahnutie hlavných cieľov tohto programu. V návrhu sa konkrétne vymedzujú minimálne požiadavky na zriadenie európskeho systému bezpečnej konektivity a na poskytovanie vhodných služieb vládnej satelitnej komunikácie. V tejto súvislosti sa kapacita systému navrhne tak, aby doplnila okrem iného existujúce kapacity členských štátov v oblasti satelitnej komunikácie a pokryla plánované potreby dodatočnej kapacity. Návrhom sa nezavádza žiadne obmedzenie možnosti vládnych aktérov členských štátov vybrať si tie spôsobilosti, ktoré sa rozhodnú využívať. Očakáva sa, že návrh bude mať pozitívny externý vplyv na vesmírny sektor Únie vrátane nového vesmírneho priemyslu. Občania budú mať okrem toho prospech zo zlepšenej prevádzkovej výkonnosti v oblasti civilnej ochrany. Napokon rozpočet vyčlenený na program je vhodný na dosiahnutie stanovených cieľov a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné. Finančné prostriedky potrebné na realizáciu programu boli stanovené na základe viacerých dôkladných analýz a odhadov vykonaných v rámci posúdenia vplyvu a opísaných ďalej. •Výber nástroja Uprednostňovaným nástrojom je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady. Zabezpečuje sa ním jednotnosť a priame uplatňovanie potrebné na účinné vykonávanie programu, pričom ho náležite zviditeľňuje a poskytujú sa mu finančné zdroje, ktoré potrebuje na jeho vykonávanie.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Nevzťahuje sa •Konzultácie so zainteresovanými stranami Tento program je podporený informáciami zo stretnutí expertných skupín, z verejných konzultácií a zo seminárov, na ktorých sa získali presnejšie názory všetkých príslušných zainteresovaných strán (členských štátov a priemyslu): ·Od roku 2016 sa v kontexte iniciatívy EÚ GOVSATCOM uskutočnilo niekoľko stretnutí expertných skupín s členskými štátmi, na ktorých sa diskutovalo o potrebách vládnej satelitnej komunikácie, zavedení združovania a spoločného využívania, aspektoch vykonávania a vývoji smerom k súčasnému programu. ·V roku 2021 sa uskutočnilo niekoľko dvojstranných stretnutí s členskými štátmi s cieľom získať informácie o ich osobitných potrebách v oblasti vládnej satelitnej komunikácie a potenciálnych obavách týkajúcich sa programu. Väčšina členských štátov uviedla, že program a jeho celkové ciele jednoznačne podporujú. ·V máji a novembri 2021 Komisia zorganizovala dva semináre s členskými štátmi na tému „Bezpečná konektivita – súčasný stav“. Počas týchto seminárov bol predstavený pokrok v príprave technickej štúdie o bezpečnej konektivite spolu s možnými modelmi využívania systému. Na seminároch sa členské štáty mohli aktívne zapájať do diskusií, klásť otázky a predkladať pripomienky, ktoré sa zohľadnili pri vypracúvaní tohto návrhu. ·V júni 2021 Komisia zorganizovala „seminár o bezpečnej konektivite pre európsky ekosystém nového vesmírneho priemyslu“. Diskutovalo na ňom 458 účastníkov (vrátane 196 MSP a startupov) o inovačných nápadoch pre program pre bezpečnú konektivitu a o potenciálnej úlohe nového vesmírneho priemyslu. ·V rámci spätnej väzby verejnosti k úvodnému posúdeniu vplyvu Komisia dostala spätnú väzbu od 13 zainteresovaných strán, ktoré zastupovali názory skupiny riedko osídlených území EÚ (1), súkromných podnikov (8), záujmových združení (2), mimovládnej organizácie (1) a súkromného občana (1). Priemysel podporil program a väčšina uprednostňovala prístup verejno-súkromného partnerstva. Členské štáty sa vo všeobecnosti zhodujú v tom, že je potrebné konať. Niekoľko členských štátov zdôraznilo, že samotné vnútroštátne kapacity by mohli uspokojiť krátkodobé potreby, ale z dlhodobého hľadiska nebudú dostatočné. Niektoré nedostatky (napr. v Arktíde) sú už zdokumentované. Niekoľko členských štátov navyše potvrdilo svoje rastúce vládne potreby týkajúce sa zaručeného prístupu k bezpečnej satelitnej komunikácii. Členské štáty takisto zdôraznili potrebu zapojenia nového vesmírneho priemyslu, keďže startupy preukázali, že sú technologicky vyspelé a chcú prispieť inovačnými riešeniami. Zástupcovia vesmírneho priemyslu EÚ počas fázy budovania znalostí potvrdili, že samotné súkromné podniky v EÚ neplánujú vytvoriť satelitnú komunikačnú sústavu, ktorá by uspokojila vyvíjajúce sa a zvyšujúce sa vládne potreby malého oneskorenia. Príležitosť nadviazať partnerstvo s EÚ pri vývoji takéhoto systému však uvítali. •Získavanie a využívanie expertízy Návrh je podporený aj zozbieranými údajmi a zisteniami zo štúdie s názvom „Stavebné jednotky smerom k zabezpečenému systému vesmírneho prepojenia“. Komisia takisto uzavrela zmluvu s nezávislým konzultantom na podporu analýzy nepriamych prínosov programu poskytnutím príslušnej ekonometrickej podpory a analýzy. Kvantitatívne i kvalitatívne údaje na podporu tohto návrhu sa napokon získali od členských štátov a príslušných zainteresovaných strán z oblasti priemyslu. Tento návrh vychádza aj z práce Komisie na zložke EÚ GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie a iniciatíve EuroQCI, ako aj z výskumných činností realizovaných v rámci projektu ENTRUSTED. •Posúdenie vplyvu Komisia v súlade so svojou politikou „lepšej právnej regulácie“ vykonala posúdenie vplyvu v súvislosti so zriadením programu. Problémy analyzované v posúdení vplyvu, ako sa uvádzajú aj v predchádzajúcom texte, viedli k sformulovaniu troch konkrétnych politických cieľov:

·zabezpečiť poskytovanie bezpečnej satelitnej komunikácie na účely vyvíjajúcich sa potrieb verejnosti, ·zvýšiť odolnosť operácií členských štátov a EÚ prostredníctvom zaručeného prístupu k bezpečnej satelitnej komunikácii, ·zabezpečiť, aby potreby vládnej komunikácie neboli kriticky závislé od infraštruktúry mimo EÚ. S cieľom odstrániť nedostatky v kapacite pri poskytovaní bezpečných vládnych služieb sa zvažovali tieto možnosti politiky na dosiahnutie cieľov čo najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom: V rámci „základného scenára“ by sa na úrovni EÚ neprijali žiadne opatrenia nad rámec toho, čo sa v súčasnosti vykonáva prostredníctvom EÚ GOVSATCOM. Základom sa myslí pokračovanie prvej fázy EÚ GOVSATCOM, t. j. obmedzenie na súčasné združovanie a spoločné využívanie systémov satelitnej komunikácie členských štátov a súkromných systémov satelitnej komunikácie. V takomto scenári sa jednotlivé členské štáty alebo podniky EÚ môžu rozhodnúť vyvinúť nové služby satelitnej komunikácie, z ktorých sa čiastočná kapacita môže predať spoločnému súboru EÚ GOVSATCOM. Prechod na druhú fázu EÚ GOVSATCOM v pôvodne plánovanom časovom rámci by si v každom prípade vyžadoval legislatívny akt, dodatočný rozpočet a dostupné prideľovanie frekvencií. V rámci posúdenia sa takisto zvážilo, či by EÚ mohla kúpiť zabezpečené akreditované služby etablovaných riešení od verejného alebo súkromného sektora, ktoré sú v súčasnosti obmedzené na poskytovateľov na zahraničných trhoch (možnosť 3 – konštelácia mimo EÚ). Hoci trh EÚ so satelitnou komunikáciou je už dobre rozvinutý, v súčasnosti neexistujú žiadni poskytovatelia z EÚ, ktorí by mohli uspokojiť všetky rastúce a vyvíjajúce sa vládne potreby. Nákup služieb od súkromných zdrojov mimo EÚ však nie je uprednostňovanou možnosťou z hľadiska bezpečnosti a otvorenej strategickej autonómie, keďže členské štáty a inštitúcie EÚ vyžadujú na účely vládnych potrieb zaručený neobmedzený prístup k službám bezpečnej konektivity bez dožadovania sa súhlasu tretej strany. Táto možnosť 3 by teda nespĺňala špecifické ciele. EÚ preto musí konať s cieľom zabezpečiť poskytovanie týchto služieb buď úplným financovaním a obstaraním svojho vlastného systému (možnosť 1 – plne verejné), alebo využitím súkromných zdrojov (možnosť 2 – v podobe koncesie s právami na komerčné využitie). Možnosťami 1 a 2 by sa dosiahli špecifické ciele v rovnakom rozsahu, ale pokiaľ ide o hospodárske prínosy, ktoré možno dosiahnuť, možnosť 2 sa hodnotí priaznivejšie. Spoločné hospodárske prínosy možností 1 a 2 súvisia so zavádzaním novej infraštruktúry, ktorá by poskytla hrubú pridanú hodnotu vo výške 17 – 24 miliárd EUR a ďalšie pracovné miesta vo vesmírnom priemysle EÚ. Odhaduje sa, že investície do infraštruktúry v dodávateľskom vesmírnom sektore budú mať šesťnásobný dosah v odberateľských odvetviach. Účinky presahovania sa vytvárajú v odberateľských odvetviach, ktoré využívajú služby, technológie a údaje poskytované vesmírnym sektorom na podporu ich podnikania. Ich hrubá pridaná hodnota sa odhaduje na 10 – 19 miliárd EUR. Dodatočným potenciálnym riešením navrhnutým v rámci možnosti 2, pokiaľ ide o vytvorenie ďalších investícií do rozvoja komerčných služieb súkromným sektorom, by sa mali dosiahnuť väčšie hospodárske prínosy pre odberateľské odvetvie, pretože sa môže zaoberať významnými komerčnými príležitosťami na trhu. Ak sa súkromní partneri rozhodnú vytvoriť dodatočnú infraštruktúru na komerčné služby, mohlo by to viesť k zvýšeniu hrubej pridanej hodnoty a ďalšiemu nárastu pracovných miest vo vesmírnom priemysle EÚ, a to tak v dodávateľských, ako aj odberateľských odvetviach. Pokiaľ ide o sociálny vplyv, vládna satelitná komunikácia zvyšuje odolnosť infraštruktúry a verejných služieb EÚ, a tým aj sociálny dosah ich prevádzkovej výkonnosti. Pridaná hodnota schopnosti komunikovať v prípade núdzových situácií a katastrof je mimoriadne vysoká pre občanov, ako aj pre ľudí zodpovedných za umiestnenie kritickej infraštruktúry. Aj v tomto prípade by dodatočné investície do komerčnej infraštruktúry ešte viac zvýšili sociálny vplyv. Pokiaľ ide o vplyv programu na životné prostredie, možnosť 2 zahŕňajúca rozvoj dodatočnej infraštruktúry by mala vplyv na životné prostredie vyplývajúci z výroby a spustenia systému. V porovnaní s inými priemyselnými odvetviami sa však pri výrobe vesmírnych plavidiel nevytvárajú značné emisie skleníkových plynov. Rozvoj by bol navyše v súlade s medzinárodnými normami na ochranu vesmírneho prostredia [napr. usmernenia týkajúce sa znižovania objemu vesmírneho odpadu Výboru Organizácie Spojených národov pre mierové využívanie vesmíru (COPUOS) a Medziagentúrneho koordinačného výboru pre vesmírny odpad (IADC)], ako aj s existujúcimi vnútroštátnymi právnymi predpismi. Okrem toho sa očakáva, že program pozitívne prispeje k životnému prostrediu podobne ako iniciatívy Galileo a Copernicus, pri ktorých sa odhadlo, že environmentálne prínosy vyplývajúce z využívania zložiek sú približne dvojnásobne vyššie ako vytvorená environmentálna stopa. Environmentálne prínosy zahŕňajú napríklad služby satelitnej komunikácie v oblasti námorného dozoru, ktoré podporujú odhaľovanie znečistenia a monitorovanie životného prostredia pri reakcii naň, a schopnosť poskytovať plynulú komunikačnú kapacitu vždy, keď sa naruší infraštruktúra, najmä v dôsledku povodní, hurikánov alebo iných extrémnych poveternostných javov v dôsledku zmeny klímy. Napokon má možnosť 2 ďalšie výhody, keďže: ·zlepšuje poskytovanie vládnych služieb (malé oneskorenie, odolnosť, bezpečnosť, zaručený prístup, autonómne využívanie), ·umožňuje poskytovanie dodatočných komerčných služieb (hospodársky rast, sociálne prínosy), ·optimalizuje náklady vzniknuté v rozpočte Únie v prípade: –vývoja a zavádzania s úsporami z rozsahu, –operácií so spoločným využívaním kapacít, ·stimuluje zavádzanie inovačných technológií, a to najmä so zapojením nového vesmírneho priemyslu (rozloženie technologického rizika medzi verejných a súkromných partnerov). Pokiaľ ide o náklady, odhadované náklady na kapacitu satelitnej komunikácie určenú na uspokojenie dopytu vlád predstavujú približne 6 miliárd EUR, čo súvisí so zavádzaním infraštruktúry potrebnej na poskytovanie vládnych služieb. V rámci možnosti 2 sú náklady rozdelené na príspevok z rozpočtu Únie, príspevky členských štátov a príspevky zo súkromného sektora. Návrh posúdenia vplyvu bol predložený výboru pre kontrolu regulácie 11. októbra 2021. V nadväznosti na negatívne stanovisko výboru k prvému návrhu posúdenia vplyvu bol 21. decembra 2021 výboru predložený revidovaný návrh posúdenia vplyvu na druhé stanovisko. Výbor vzal na vedomie zlepšenia reagujúce na jeho pôvodné pripomienky, no napriek tomu 12. januára 2022 trval na svojom negatívnom stanovisku, pretože posúdenie vplyvu stále obsahovalo významné nedostatky týkajúce sa 1. analytického súladu medzi vymedzením problému, cieľmi, možnosťami, kritériami na porovnanie možností a vymedzením ukazovateľov budúceho monitorovania; 2. chýbajúcich vysvetlení v súvislosti s výberom možností politiky, pokiaľ ide o technické riešenia; 3. neexistencie harmonogramu a určenia zdrojov financovania; 4. objasnenia metodických predpokladov a platnosti citovaných sekundárnych údajov a 5. chýbajúcich vysvetlení týkajúcich sa zlučiteľnosti programu s cieľmi právneho predpisu v oblasti klímy.

Preto v snahe reagovať na pripomienky uvedené v druhom negatívnom stanovisku výboru je k posúdeniu vplyvu priložená príloha, v ktorej sa uvádzajú dodatočné objasnenia a určité dôkazy týkajúce sa oblastí, v súvislosti s ktorými výbor vo svojom stanovisku predložil konkrétne návrhy na zlepšenia. Pracovné metódy Európskej komisie oprávňujú podpredsedu pre medziinštitucionálne vzťahy a strategický výhľad schváliť pokračovanie iniciatívy, ktorá bola predmetom druhého negatívneho stanoviska výboru pre kontrolu regulácie. Je takisto dôležité uviesť, že stanoviská výboru pre kontrolu regulácie sú hodnotením kvality posúdenia vplyvu, a nie hodnotením súvisiaceho legislatívneho návrhu. Vzhľadom na politický význam tohto programu, naliehavosť prijatia opatrení a dodatočné objasnenia a dôkazy, ktoré sa pokladajú za uspokojivé na vyriešenie zistených nedostatkov a navrhovaných špecifikácií výboru pre kontrolu regulácie, Komisia – aj vzhľadom na súhlas podpredsedu pre medziinštitucionálne vzťahy a strategický výhľad – považovala za vhodné pokračovať v programe. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Nevzťahuje sa •Základné práva Program je v súlade s Chartou základných práv (ďalej len „charta“). Vládam členských štátov a subjektom EÚ sprístupňuje spoločný nástroj v podobe bezpečnej satelitnej komunikácie. Program môže pri zvyšovaní operačnej účinnosti subjektov v oblasti bezpečnosti prispieť k ochrane a posilneniu práva občanov na bezpečnosť (článok 6 charty) a k diplomatickej či konzulárnej ochrane pri pobyte v treťom štáte (článok 46 charty). Program môže viesť aj k lepšej ochrane osobných údajov (článok 8 charty), pretože zvýšená bezpečnosť satelitnej komunikácie zlepší úroveň informačnej bezpečnosti tretími stranami, najmä proti odpočúvaniu alebo spoofingu. 4.VPLYV NA ROZPOČET Príspevok Únie od roku 2021 do roku 2027 je 2 400 miliónov EUR v bežných cenách, z čoho 1 600 miliónov EUR sa bude realizovať v rámci nového Programu Únie pre bezpečnú konektivitu od roku 2023 do roku 2027 a 800 miliónov EUR v rámci troch ďalších programov: 430 miliónov EUR v rámci programu Horizont Európa, 220 miliónov EUR v rámci Vesmírneho programu Únie a 150 miliónov EUR v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI). Podrobná rozpočtová a finančná štruktúra návrhu v rámci rozpočtu Únie je uvedená vo finančnom výkaze pripojenom k návrhu a pokryje sa z dostupných zdrojov viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. Suma 1 600 miliónov EUR je vyčlenená na Program Únie pre bezpečnú konektivitu prostredníctvom čerpania 260 miliónov EUR z Vesmírneho programu Únie, 150 miliónov EUR z „rezervy na vznikajúce výzvy a priority“ Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), 400 miliónov EUR z Európskeho obranného fondu, 440 miliónov EUR v rámci programu Digitálna Európa a 200 miliónov EUR v rámci digitálnej oblasti Nástroja na prepájanie Európy (NPE), 50 miliónov EUR z nepridelenej rezervy okruhu 1 a 100 miliónov EUR z nepridelenej rezervy okruhu 5 VFR. Komisia navrhuje pristupovať k čerpaniu finančného krytia z európskeho vesmírneho programu, NPE, Európskeho obranného fondu, programu Digitálna Európa a NDICI v rámci 15 % odchýlky stanovenej v bode 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov. V článku 14 návrhu sa stanovuje, že program sa bude vykonávať v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia so subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 prvom pododseku písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Odhadované náklady na program sú výsledkom rozsiahlych analýz podporených skúsenosťami, ktoré Komisia nadobudla pri riadení Vesmírneho programu EÚ a prostredníctvom prípravných štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami. Odhadované požiadavky na ľudské zdroje, ako sú uvedené vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto nariadeniu, odrážajú základnú potrebu kontinuity odborných znalostí. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ V článku 6 ods. 1 návrhu sa uvádza, že program sa vykonáva prostredníctvom zákaziek vrátane, ale nie výlučne, koncesií podľa vymedzenia v zmysle článku 2 bodu 14 nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo zmiešaných zákaziek. Program sa vyhodnotí po troch rokoch od nadobudnutia účinnosti nariadenia a potom každé štyri roky. V rámci hodnotenia programu sa v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii posúdi jeho účinnosť, efektívnosť, súdržnosť a pridaná hodnota EÚ. V súlade s článkom 37 návrhu sa dôraz bude klásť najmä na výkonnosť služieb poskytovaných v rámci programu a na vývoj potrieb používateľov. Okrem toho sa vykoná posúdenie kritických zložiek a vyspelosti dodávateľského reťazca EÚ s cieľom zabezpečiť, aby potreby vládnej komunikácie neboli kriticky závislé od infraštruktúry mimo EÚ. Hodnotenie vykonajú inštitúcie a agentúry EÚ koncových používateľov, koncesionár a Agentúra Európskej únie pre vesmírny program (EUSPA) spolu s Komisiou. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

Nevzťahuje sa •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Návrh sa skladá z 11 kapitol. Má takúto štruktúru: Kapitola I obsahuje všeobecné ustanovenia, v ktorých sa stanovuje predmet úpravy návrhu, ktorým je zriadenie komunikačného systému Únie v oblasti bezpečnej konektivity na obdobie viacročného finančného rámca Únie 2021 – 2027. Takisto sa v nej stanovujú všeobecné i špecifické ciele programu, ako aj rozsah jeho pôsobnosti. Okrem toho sa v nej vymedzuje infraštruktúra programu. Kapitola napokon obsahuje ustanovenie, v ktorom sa spresňuje, že program podporuje inovačný a konkurencieschopný vesmírny sektor Únie a stimuluje ekosystém nového vesmírneho priemyslu v Únii vrátane účasti MSP, startupov a inovátorov zo všetkých členských štátov Únie. V kapitole II sa stanovujú a vymedzujú služby, ktoré má program poskytovať. Okrem toho sa v nej stanovujú pravidlá poskytovania vládnych služieb a vymedzujú sa účastníci a používatelia vládnych služieb. V kapitole III sa stanovuje mechanizmus financovania programu. Vymedzujú sa v ňom toky financovania a stanovuje sa finančné krytie v prípade príspevku z rozpočtu Únie. V kapitole IV sa stanovujú pravidlá vykonávania programu, ktorý sa vykonáva prostredníctvom zákaziek, ktoré Komisia uzavrie s dodávateľom. Takáto zákazka sa zadáva v súlade so zásadami obstarávania stanovenými v článku 17, ako aj s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách a môže mať podobu koncesie alebo zmiešanej zákazky. Ak sa uzavretie koncesie alebo zmiešanej zákazky ukáže ako nerealizovateľné, Komisia má podľa odseku 3 právomoc vykonávať program prostredníctvom zákazky na dodanie tovaru/poskytnutie služieb alebo zákazky na uskutočnenie stavebných prác. V tejto kapitole sa takisto stanovujú pravidlá upravujúce vlastníctvo a používanie aktív, ktoré sú súčasťou tejto infraštruktúry. Kapitola V sa týka riadenia a správy programu. Podrobne sa v nej opisuje úloha, ktorú majú zohrávať štyri hlavné subjekty programu, konkrétne Komisia, Agentúra Európskej únie pre vesmírny program, členské štáty a Európska vesmírna agentúra, a vzťahy medzi týmito rôznymi subjektmi. Kapitola VI sa zaoberá bezpečnosťou, ktorá je obzvlášť dôležitá vzhľadom na strategickú povahu programu a súvislosti medzi kozmickým priestorom a bezpečnosťou. Vysoká úroveň bezpečnosti sa musí dosiahnuť a zachovať zavedením účinných mechanizmov správy a riadenia, ktoré sú vo veľkej miere založené na skúsenostiach členských štátov a na skúsenostiach, ktoré Komisia nadobudla v posledných rokoch. Program okrem toho musí, podobne ako každý program so strategickým rozmerom, prejsť v tejto súvislosti nezávislou bezpečnostnou akreditáciou na základe príslušných noriem. V kapitole VII sa stanovujú kritériá účasti tretích krajín a medzinárodných organizácií na programe a prístupu tretích krajín a medzinárodných organizácií k vládnym službám programu. V kapitole VIII sa stanovujú ustanovenia o plánovaní a hodnotení programu a v kapitole IX o delegovaní a vykonávacích opatreniach. 2022/0039 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre bezpečnú konektivitu na obdobie 2023 – 2027 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže: (1)Vládne subjekty v Únii čoraz viac požadujú bezpečné a spoľahlivé služby satelitnej komunikácie, najmä preto, že sú jedinou schodnou možnosťou v situáciách, v ktorých pozemné komunikačné systémy neexistujú, sú narušené alebo nespoľahlivé. Cenovo dostupný a nákladovo efektívny prístup k satelitnej komunikácii je nevyhnutný aj vo vzdialených regiónoch, na šírom mori a vo vzdušnom priestore. Napríklad v prípadoch, keď chýbajúca širokopásmová komunikácia v súčasnosti obmedzuje schopnosť plne využívať nové senzory a platformy na pozorovanie 71 % našej planéty, ktoré tvorí oceán, satelitná komunikácia zabezpečuje dlhodobú dostupnosť nepretržitého prístupu na celom svete. (2)V záveroch Európskej rady z 19. a 20. decembra 2013 sa uvítali prípravy na ďalšiu generáciu vládnej satelitnej komunikácie prostredníctvom úzkej spolupráce medzi členskými štátmi, Komisiou a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Vládna satelitná komunikácia bola označená aj za jeden z prvkov Globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie z júna 2016. Vládna satelitná komunikácia má prispievať k reakcii EÚ na hybridné hrozby a poskytovať podporu stratégii námornej bezpečnosti EÚ a politike Únie pre Arktídu. (3)Politický a bezpečnostný výbor Rady 22. marca 2017 schválil potreby civilných a vojenských používateľov vládnej satelitnej komunikácie na vysokej úrovni, ktoré pripravila ESVČ v súvislosti s požiadavkami vojenského používateľa, ktoré Európska obranná agentúra identifikovala vo svojom spoločnom štábnom cieli prijatom v roku 2014, a potrebami civilného používateľa zozbieranými Komisiou, ktoré sa zlúčili s cieľom vypracovať potreby civilných a vojenských používateľov vládnej satelitnej komunikácie na vysokej úrovni. (4)EÚ prijala 28. apríla 2021 zložku GOVSATCOM nariadenia (EÚ) 2021/696 s cieľom zabezpečiť dlhodobú dostupnosť spoľahlivých, bezpečných a nákladovo efektívnych služieb satelitnej komunikácie pre používateľov GOVSATCOM. V nariadení (EÚ) 2021/696 sa uvádza, že v prvej fáze zložky GOVSATCOM približne do roku 2025 by sa využívala existujúca kapacita. V tejto súvislosti má Komisia obstarať kapacity GOVSATCOM od členských štátov, ktoré disponujú vnútroštátnymi systémami a vesmírnymi kapacitami, a od poskytovateľov komerčných satelitných komunikácií alebo služieb, pričom by mala zohľadniť základné bezpečnostné záujmy Únie. Počas tejto prvej fázy sa majú služby GOVSATCOM zavádzať postupne. Vychádza sa pritom aj z predpokladu, že ak sa v priebehu prvej fázy na základe podrobnej analýzy budúcej ponuky a dopytu ukáže, že tento prístup na pokrytie vyvíjajúceho sa dopytu nepostačuje, bude potrebné prejsť k druhej fáze a rozvíjať ďalšie individualizované vesmírne infraštruktúry alebo kapacity prostredníctvom spolupráce so súkromným sektorom, napr. so satelitnými operátormi z Únie. (5)V súčasnosti je jasné, že aktuálne aktíva Únie v oblasti satelitnej komunikácie nedokážu uspokojiť nové potreby vládnych používateľov, ktorí smerujú k riešeniam s vyššou mierou bezpečnosti, k malému oneskoreniu a globálnemu pokrytiu. Napriek tomu, že nedávny technický pokrok umožnil vznik komunikačných sústav iných ako na geostacionárnej obežnej dráhe (NGSO) a postupne poskytovať služby vysokorýchlostného pripojenia a pripojenia s malým oneskorením. Existuje príležitosť na riešenie vyvíjajúcich sa potrieb vládnych používateľov vytvorením a zavedením dodatočnej infraštruktúry, keďže v súčasnosti je v rámci Európskej únie k dispozícii prideľovanie frekvencií potrebné na poskytovanie požadovaných služieb. Ak sa tieto pridelenia nevyužijú, stanú sa neplatnými a prisúdia sa iným aktérom. Keďže frekvencie sú čoraz vzácnejším zdrojom, EÚ už nemusí túto príležitosť opäť dostať. (6)V záveroch Európskej rady z 21. a 22. marca 2019 sa zdôraznilo, že Únia musí napredovať v rozvoji konkurencieschopného, bezpečného, inkluzívneho a etického digitálneho hospodárstva s konektivitou na svetovej úrovni. (7)V akčnom pláne Komisie pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom z 22. februára 2021 sa uvádza, že jeho cieľom je „[k]aždému človeku v Európe umožn[iť] prístup k vysokorýchlostnému pripojeniu a zabezpeč[iť] odolný systém pripojenia, vďaka ktorému zostane Európa pripojená za každých okolností“. (8)Únia by mala zabezpečiť poskytovanie odolných, globálnych, zaručených a flexibilných riešení satelitnej komunikácie na účely vyvíjajúcich sa vládnych potrieb, ktoré sú založené na technologickej a priemyselnej základni EÚ, s cieľom zvýšiť odolnosť operácií členských štátov a inštitúcií Únie prostredníctvom zaručeného a nepretržitého prístupu k satelitnej komunikácii. (9)Satelitná komunikácia môže zvýšiť celkovú odolnosť komunikačných sietí. Vesmírny komunikačný systém je jedinou schodnou možnosťou v situáciách, v ktorých pozemné systémy neexistujú, sú narušené alebo nespoľahlivé. Môže napríklad poskytnúť prostriedky na digitálnu komunikáciu v oblastiach, v ktorých pozemské siete chýbajú, a to aj na oceánoch a počas letov, ako aj vo vzdialených regiónoch alebo na miestach, v ktorých boli miestne siete zničené v dôsledku prírodných katastrof alebo im v krízových situáciách nemožno dôverovať. (10)Preto je dôležité vytvoriť nový Program Únie pre bezpečnú konektivitu (ďalej len „program“) s cieľom poskytnúť Únii satelitnú komunikačnú infraštruktúru, ktorá by mala vychádzať zo zložky GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie a ktorá by mala takisto využívať dodatočné vnútroštátne a európske kapacity, ktoré existujú v čase vykonávania akcie, a ďalej rozvíjať iniciatívu Európska kvantová komunikačná infraštruktúra (EuroQCI). (11)Program by mal zabezpečiť poskytovanie vládnych služieb a umožniť poskytovanie komerčných služieb prostredníctvom vyhradenej vládnej a komerčnej infraštruktúry. Program by preto mal pozostávať z vývojových a overovacích opatrení na výstavbu počiatočnej vesmírnej a pozemnej infraštruktúry a na vynesenie počiatočnej vesmírnej infraštruktúry. Program by mal následne zahŕňať činnosti zavádzania zamerané na dokončenie vesmírnej i pozemnej infraštruktúry potrebnej na poskytovanie vládnych služieb. Súčasťou činností využívania by malo byť poskytovanie vládnych služieb, prevádzka, údržba a neustále zlepšovanie infraštruktúry po jej zavedení, ako aj vývoj budúcich generácií vládnych služieb. Činnosti využívania by sa mali začať čo najskôr poskytnutím počiatočného súboru služieb, ktorého cieľom je do roku 2024 čo najskôr uspokojiť vyvíjajúce sa potreby vládnych používateľov. (12)Od júna 2019 členské štáty podpísali vyhlásenie o Európskej kvantovej komunikačnej infraštruktúre (EuroQCI), v ktorom sa dohodli na spolupráci s Komisiou a s podporou ESA na rozvoji kvantovej komunikačnej infraštruktúry pokrývajúcej celú EÚ. Podľa uvedeného vyhlásenia sa iniciatíva EuroQCI zameriava na zavedenie certifikovanej zabezpečenej kvantovej komunikačnej infraštruktúry medzi koncovými bodmi, ktorá umožňuje prenos a uchovávanie informácií a údajov ultrabezpečným spôsobom a ktorá je schopná prepojiť kritické verejné komunikačné aktíva v celej Únii. Na tento účel by sa mala vybudovať prepojená vesmírna infraštruktúra a pozemská infraštruktúra, aby sa umožnila tvorba a distribúcia kryptografických kľúčov na základe kvantovej informačnej teórie. Program prispeje k splneniu cieľov vyhlásenia o EuroQCI prostredníctvom rozvoja vesmírnej infraštruktúry EuroQCI integrovanej do vesmírnej a pozemnej infraštruktúry programu. Vesmírna infraštruktúra EuroQCI by sa mala vytvoriť v rámci programu v dvoch hlavných fázach, v predbežnej fáze overovania a vo fáze úplného zavedenia, v ktorej by sa mala dosiahnuť úplná integrácia s programom vrátane vhodných riešení medzisatelitného pripojenia a prenosu údajov medzi satelitmi a zemou. Program by mal začleniť EuroQCI do svojej vládnej infraštruktúry, keďže bude poskytovať nadčasové kryptografické systémy, ktoré ponúkajú bezprecedentné úrovne bezpečnej komunikácie odolnosťou voči budúcim útokom pomocou kvantovej výpočtovej techniky. (13)Na optimalizáciu všetkých dostupných zdrojov satelitnej komunikácie s cieľom zaručiť prístup v nepredvídateľných situáciách, ako sú prírodné katastrofy, a na zabezpečenie prevádzkovej efektívnosti a krátkeho času odozvy je potrebný pozemný segment. Ten by sa mal navrhnúť na základe prevádzkových a bezpečnostných požiadaviek. (14)S cieľom rozšíriť kapacity Únie v oblasti satelitnej komunikácie by infraštruktúra programu mala integrovať infraštruktúru vyvinutú na účely zložky GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie. Pozemná infraštruktúra programu by mala zahŕňať najmä centrá GOVSATCOM a ďalšie aktíva pozemného segmentu. (15)Služby, ktoré program umožňuje, by mali prepojiť strategické oblasti, ako sú Arktída a Afrika, a prispieť ku geopolitickej odolnosti tým, že ponúknu dodatočnú konektivitu v súlade s politickými cieľmi v týchto regiónoch a so stratégiou Global Gateway. (16)Je vhodné, aby družice skonštruované na účely programu boli vybavené užitočným nákladom, ktorý umožní zvýšenie kapacity a rozšírenie služieb zložiek Vesmírneho programu Únie, čo by umožnilo rozvoj ďalších misií za podmienok stanovených v nariadení (EÚ) 2021/696.Mohli by sa tým ponúknuť alternatívne služby lokalizácie, navigácie a určovania času dopĺňajúce systém Galileo, zabezpečiť vysielanie správ EGNOS/SBAS s menším oneskorením, poskytnúť vesmírne senzory pre dohľad nad kozmickým priestorom a podporiť posilnenie súčasných spôsobilostí programu Copernicus, najmä v prípade núdzových a civilných bezpečnostných služieb. (17)V záujme bezpečnosti Únie a jej členských štátov a na zaistenie bezpečnosti a integrity vládnych služieb je nevyhnutné, aby sa vesmírne prostriedky programu podľa možnosti vynášali z územia členských štátov. Okrem toho nosné mikrorakety dokážu poskytnúť dodatočnú flexibilitu s cieľom umožniť rýchle nasadenie vesmírnych prostriedkov. (18)Je dôležité, aby Únia vlastnila všetok hmotný a nehmotný majetok spojený s vládnou infraštruktúrou a zároveň zabezpečila dodržiavanie Charty základných práv Európskej únie vrátane jej článku 17. Napriek vlastníctvu uvedeného majetku Úniou by Únia mala mať v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, možnosť sprístupniť uvedený majetok tretím stranám alebo sa ho zbaviť. (19)Program by mal poskytovať služby zamerané na uspokojenie potrieb vládnych používateľov. V rámci potrieb civilných a vojenských používateľov vládnej satelitnej komunikácie na vysokej úrovni, ktoré schválil Bezpečnostný výbor Rady v marci 2017, sa určili tri piliere prípadov využitia vládnych služieb: dohľad, krízové riadenie a prepojenie a ochrana kľúčových infraštruktúr.

(20)Prevádzkové požiadavky na vládne služby by mali vychádzať z analýzy prípadov použitia. Na základe týchto prevádzkových požiadaviek v kombinácii s bezpečnostnými požiadavkami a vyvíjajúcim sa dopytom vládnych služieb by sa malo vytvoriť portfólio vládnych služieb. Portfólio služieb by malo predstavovať uplatniteľné východisko pre vládne služby. Portfólio služieb týkajúce sa vládnych služieb by malo zohľadňovať portfólio služieb týkajúce sa služieb GOVSATCOM zriadených v rámci nariadenia (EÚ) 2021/696. S cieľom zachovať čo najväčšiu možnú zhodu medzi dopytom a poskytovanými službami by sa malo portfólio služieb týkajúce sa vládnych služieb pravidelne aktualizovať. (21)Satelitná komunikácia je obmedzený zdroj limitovaný satelitnou kapacitou, frekvenciou a geografickým pokrytím. Aby bol program nákladovo efektívny a aby využil úspory z rozsahu, mal by optimalizovať zhodu medzi ponukou a dopytom vládnych služieb. Keďže dopyt aj potenciálna ponuka sa časom menia, Komisia by mala monitorovať potrebu, aby mohla upraviť portfólio týkajúce sa vládnych služieb vždy, keď sa to javí ako potrebné. (22)Program by mal umožniť aj poskytovanie komerčných služieb zo strany súkromného sektora. Takéto komerčné služby by mohli najmä prispieť k dostupnosti vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia a plynulej konektivity v celej Európe, a to odstránením komunikačných mŕtvych zón a zvýšením súdržnosti medzi územiami členských štátov vrátane vidieckych, okrajových, vzdialených a izolovaných oblastí a ostrovov, a poskytli by konektivitu v geografických oblastiach strategického záujmu. (23)Členské štáty, Rada, Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), ako aj agentúry a orgány Únie by mali mať možnosť zapojiť sa do programu, pokiaľ sa rozhodnú autorizovať používateľov vládnych služieb alebo poskytnúť kapacity, lokality alebo zariadenia. Vzhľadom na to, že o autorizácii vnútroštátnych používateľov vládnych služieb rozhodujú členské štáty, nemala by sa im ukladať povinnosť zapojiť sa do programu, ani povinnosť umiestniť na svojom území infraštruktúru programu. (24)Každý účastník programu by mal určiť príslušný orgán pre bezpečnú konektivitu, ktorý bude monitorovať, či používatelia a iné vnútroštátne subjekty, ktoré sa podieľajú na programe, dodržiavajú platné pravidlá a bezpečnostné postupy stanovené v bezpečnostných požiadavkách. (25)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie, ktoré má pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov. (26)Ciele programu sú súdržné a dopĺňajú ciele iných programov Únie, najmä programu Horizont Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695, programu Digitálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694, Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947, Nástroja na prepájanie Európy zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1153, a najmä Vesmírneho programu Únie zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/696. (27)V rámci programu Horizont Európa sa vyčlení vyhradená časť jeho zložiek klastra 4 na činnosti v oblasti výskumu a inovácií súvisiace s vývojom a overením systému bezpečnej konektivity, a to aj v prípade potenciálnych technológií, ktoré by sa vyvíjali v rámci nového vesmírneho priemyslu. Z Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) sa vyčlení vyhradená časť finančných prostriedkov programu Globálna Európa na činnosti súvisiace s prevádzkou systému a celosvetovým poskytovaním služieb, čo umožní poskytovať medzinárodným partnerom celý rad služieb. V rámci Vesmírneho programu Únie sa vyčlení vyhradená časť jeho zložky GOVSATCOM na činnosti súvisiace s rozvojom centra GOVSATCOM, ktoré bude súčasťou pozemnej infraštruktúry systému bezpečnej konektivity. Financovanie vyplývajúce z týchto programov by sa malo uplatňovať v súlade s pravidlami týchto programov. Keďže takéto pravidlá sa môžu výrazne líšiť od pravidiel podľa tohto nariadenia, pri rozhodovaní o financovaní opatrení z pridelených finančných prostriedkov z programu Horizont Európa a nástroja NDICI, ako aj z Programu Únie pre bezpečnú konektivitu by sa mala zohľadniť potreba účinne dosiahnuť plánované ciele politiky. (28)Vzhľadom na inherentné dôsledky na bezpečnosť Únie a jej členských štátov má program spoločné ciele a zásady aj s Európskym obranným fondom zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697. Časť finančných prostriedkov z uvedeného programu by sa preto mala poskytnúť na financovanie činností v rámci tohto programu, a to najmä opatrení súvisiacich so zavádzaním jeho infraštruktúry. (29)Na tento program sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Nariadenie o rozpočtových pravidlách stanovuje pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie výdavkov externých expertov. (30)V súlade s článkom 191 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách nie je za žiadnych okolností možné financovať z rozpočtu Únie tie isté náklady dvakrát. (31)Komisia by mala mať možnosť pri plnení niektorých úloh neregulačnej povahy v prípade potreby využiť v nevyhnutnom rozsahu technickú pomoc určitých externých strán. Rovnakú technickú pomoc by mali mať možnosť pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa tohto nariadenia, využívať aj iné subjekty zapojené do verejnej správy programu. (32)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho riadenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. (33)Verejné zákazky uzatvárané v rámci programu na činnosti financované z programu by mali byť v súlade s pravidlami Únie. V tejto súvislosti by mala byť Únia zároveň zodpovedná za vymedzenie cieľov, ktoré sa majú sledovať v súvislosti s verejným obstarávaním. (34)V článku 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa stanovuje, že na základe výsledkov ex ante posúdenia má Komisia možnosť využívať systémy a postupy osôb alebo subjektov poverených implementáciou finančných prostriedkov Únie. V prípade potreby by sa v príslušnej dohode o príspevku mali vymedziť osobitné úpravy týchto systémov a postupov (ďalej len „opatrenia dohľadu“), ako aj opatrenia týkajúce sa existujúcich zákaziek. (35)V záujme splnenia cieľov programu je dôležité, aby bolo možné v prípade potreby využiť kapacity, ktoré ponúkajú verejné a súkromné subjekty z Únie pôsobiace vo vesmírnom sektore, a zároveň spolupracovať na medzinárodnej úrovni s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami. Z tohto dôvodu treba stanoviť možnosť využitia všetkých relevantných nástrojov a metód riadenia stanovených v ZFEÚ a nariadení o rozpočtových pravidlách a postupoch spoločného verejného obstarávania. (36)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ) 2017/1939 sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „úrad OLAF“) právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne zisťovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, úradu OLAF, Európskemu dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. (37)Na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie je potrebné vyžadovať od tretích krajín, aby udelili potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, úradu OLAF a Európskemu dvoru audítorov, aby mohli riadne vykonávať svoje príslušné právomoci. (38)Verejno-súkromné partnerstvo je najvhodnejším systémom na zabezpečenie toho, aby sa mohli realizovať ciele programu. Umožnilo by to stavať na existujúcej technologickej a infraštruktúrnej základni satelitnej komunikácie EÚ a poskytovať spoľahlivé a inovatívne vládne služby, pričom by to súkromnému partnerovi umožnilo doplniť infraštruktúru programu o ďalšie spôsobilosti na ponúkanie komerčných služieb prostredníctvom dodatočných vlastných investícií. Takýmto systémom by sa ďalej optimalizovali náklady na zavedenie a prevádzku, a to delením sa o náklady na vývoj a zavedenie súčastí, ktoré sú spoločné tak pre vládne, ako aj komerčné infraštruktúry, ako aj o prevádzkové náklady, čím by sa umožnila vysoká miera spoločného využívania kapacít. Stimulovalo by to inovácie, najmä pre nový vesmírny priemysel, a to tým, že by sa umožnilo deliť o riziká v oblasti výskumu a vývoja medzi verejnými a súkromnými partnermi. (39)Model vykonávania by mohol mať podobu koncesie alebo iných zmluvných dojednaní. Bez ohľadu na model vykonávania by sa malo zaviesť niekoľko hlavných zásad. V zmluve by sa malo stanoviť jasné rozdelenie úloh a povinností medzi verejnými a súkromnými partnermi. Malo by sa tak zabrániť akejkoľvek nadmernej kompenzácii pre súkromného partnera za poskytovanie vládnych služieb, umožniť poskytovanie komerčných služieb zriadených súkromným sektorom a zabezpečiť primeranú prioritizáciu potrieb vládnych používateľov. Komisia by mala mať možnosť posúdiť a schváliť takéto služby, aby sa zabezpečilo, že sa zachovajú základné záujmy Únie a ciele programu a že sa zavedú primerané záruky, aby sa predišlo možnému narušeniu hospodárskej súťaže vyplývajúcemu z poskytovania komerčných služieb; takéto záruky by mohli zahŕňať oddelenie účtov medzi vládnymi a komerčnými službami, prípadne otvorený, spravodlivý a nediskriminačný prístup k infraštruktúre potrebnej na poskytovanie komerčných služieb. Verejno-súkromné partnerstvo by malo podporovať účasť startupov a MSP v celom hodnotovom reťazci koncesie a vo všetkých členských štátoch, a tým stimulovať vývoj inovatívnych a prelomových technológií.

(40)Riadna verejná správa programu si vyžaduje jasné rozdelenie povinností a úloh medzi jednotlivých zúčastnených aktérov, aby sa predišlo zbytočnému prekrývaniu a obmedzilo prekračovanie nákladov a meškanie. Všetci aktéri správy by mali v rámci svojej právomoci a v súlade so svojimi povinnosťami podporovať dosiahnutie cieľov programu. (41)Členské štáty pôsobia v oblasti vesmíru už dlho. Majú systémy, infraštruktúru, vnútroštátne agentúry a orgány spojené s vesmírnou oblasťou. Dokážu preto výrazne prispieť k programu, najmä pri jeho vykonávaní. Mohli by spolupracovať s Úniou pri propagovaní služieb a aplikácií programu a zabezpečiť súdržnosť medzi príslušnými vnútroštátnymi iniciatívami a programom. Komisia by mohla mať možnosť mobilizovať prostriedky, ktorými disponujú členské štáty, využívať ich pomoc a po vzájomnej dohode o podmienkach by členské štáty mohla pri vykonávaní programu poveriť neregulačnými úlohami. Dotknuté členské štáty by okrem toho mali prijať všetky opatrenia potrebné na zaistenie ochrany pozemnej infraštruktúry zriadenej na svojich územiach. Členské štáty a Komisia by sa navyše mali v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ, prostredníctvom vzájomnej spolupráce, ako aj spolupráce s príslušnými medzinárodnými subjektmi a regulačnými orgánmi snažiť zabezpečiť, aby boli k dispozícii frekvencie potrebné pre program a aby boli tieto frekvencie chránené na primeranej úrovni tak, aby bolo možné v plnej miere vyvíjať a zavádzať aplikácie založené na ponúkaných službách. (42)Je povinnosťou Komisie, aby podľa článku 17 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a tým, že presadzuje všeobecný záujem Únie, realizovala program, prevzala celkovú zodpovednosť a propagovala jeho využívanie. V záujme optimálneho využívania zdrojov a kompetencií rôznych zainteresovaných strán by Komisia mala mať možnosť, a to za odôvodnených okolností, poveriť určitými úlohami iné subjekty. Keďže Komisia nesie celkovú zodpovednosť za program, mala by určiť hlavné technické a prevádzkové požiadavky potrebné na vykonávanie vývoja systémov a služieb. Mala by tak urobiť po konzultácii s expertmi členských štátov, používateľmi a ďalšími relevantnými zainteresovanými stranami. Napokon v súlade s článkom 4 ods. 3 ZFEÚ vykonávanie právomoci Úniou nevedie k tomu, aby sa členským štátom bránilo vykonávať ich právomoci. V záujme správneho využívania finančných prostriedkov Únie je však vhodné, aby Komisia v čo najväčšej možnej miere zabezpečila súdržnosť činností vykonávaných v rámci programu s činnosťami členských štátov. (43)Poslaním Agentúry Európskej únie pre vesmírny program (ďalej len „agentúra“) je prispievať k programu, najmä pokiaľ ide o bezpečnostnú akreditáciu. Agentúra by sa preto mala poveriť určitými úlohami spojenými s týmito oblasťami. Najmä v súvislosti s bezpečnosťou by agentúra, a to vzhľadom na svoje skúsenosti v tejto oblasti, mala byť zodpovedná za bezpečnostnú akreditáciu vládnych služieb a infraštruktúry. Agentúra by okrem toho mala vykonávať úlohy, ktoré Komisia prenesie na ňu. Pri poverení agentúry úlohami by sa jej mali poskytnúť primerané ľudské, administratívne a finančné zdroje. (44)Agentúra, ktorá vychádza z praktických a odborných znalostí získaných v minulých rokoch v oblastiach riadenia, prevádzky a poskytovania služieb súvisiacich so zložkami systémov Galileo a EGNOS Vesmírneho programu Únie, je tým najvhodnejším orgánom na vykonávanie všetkých úloh súvisiacich s prevádzkou vládnej infraštruktúry a poskytovaním vládnych služieb, a to pod dohľadom Komisie. Agentúra by preto mala byť poverená prevádzkovaním vládnej infraštruktúry a poskytovaním vládnych služieb. (45)Na zabezpečenie prevádzky vládnej infraštruktúry a uľahčenie poskytovania vládnych služieb by agentúra mala mať možnosť prostredníctvom dohôd o príspevku poveriť iné subjekty konkrétnymi činnosťami v oblastiach ich príslušnej právomoci, a to za podmienok nepriameho riadenia, ktoré sa vzťahujú na Komisiu. (46)Agentúra ESA je medzinárodná organizácia s rozsiahlymi praktickými a odbornými znalosťami vo vesmírnom sektore vrátane satelitnej komunikácie, a preto je dôležitým partnerom pri vykonávaní rôznych aspektov vesmírnej politiky Únie. V tejto súvislosti by agentúra ESA mohla poskytovať Komisii technické praktické a odborné znalosti, a to aj v prípade prípravy technických aspektov programu. Na tento účel možno agentúru ESA poveriť vývojovými a validačnými činnosťami a podporou hodnotenia zákaziek uzatvorených v súvislosti s vykonávaním programu. (47)Vzhľadom na význam činností súvisiacich s vesmírom pre hospodárstvo Únie a život občanov Únie by kľúčovou prioritou programu malo byť dosiahnutie a udržanie vysokého stupňa bezpečnosti, najmä s cieľom chrániť záujmy Únie a členských štátov, a to aj vo vzťahu k utajovaným a citlivým neutajovaným skutočnostiam. (48)Komisia je podľa článku 17 ZEÚ zodpovedná za riadenie programov, ktoré môže byť v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách ďalej delegované na tretie strany v rámci nepriameho riadenia. V tejto súvislosti musí Komisia zabezpečiť, aby úlohy plnené tretími stranami pri vykonávaní programu v rámci nepriameho riadenia nenarúšali bezpečnosť programu, najmä pokiaľ ide o kontrolu nad utajovanými skutočnosťami. Malo by sa preto objasniť, že ak Komisia poverí agentúru ESA vykonávaním úloh v rámci programu, príslušnými dohodami o príspevku sa musí zabezpečiť, aby sa utajované skutočnosti, ktoré vytvorí agentúra ESA, považovali v súlade s rozhodnutím Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 a rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ za utajované skutočnosti EÚ vytvorené v právomoci Komisie. (49)Bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti národnej bezpečnosti, by Komisia a vysoký predstaviteľ mali v rámci svojich oblastí pôsobnosti zaistiť bezpečnosť programu v súlade s týmto nariadením a v prípade potreby s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/698. (50)Keďže služba ESVČ disponuje konkrétnymi praktickými a odbornými znalosťami a udržiava pravidelný kontakt s orgánmi tretích krajín a medzinárodnými organizáciami, mala by byť schopná v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ pomáhať Komisii pri plnení určitých úloh týkajúcich sa bezpečnosti programu v oblasti vonkajších vzťahov. (51)Bez toho, aby bola dotknutá výlučná zodpovednosť členských štátov v oblasti národnej bezpečnosti, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 2 ZEÚ, a právo členských štátov chrániť základné záujmy svojej bezpečnosti v súlade s článkom 346 ZFEÚ, malo by sa v záujme hladkého vykonávania programu zriadiť osobitné riadenie bezpečnosti. Toto riadenie by sa malo opierať o tri hlavné zásady. Po prvé, je nevyhnutné, aby sa v čo najväčšej možnej miere zohľadnili rozsiahle a jedinečné skúsenosti členských štátov v otázkach bezpečnosti. Po druhé, s cieľom predchádzať konfliktom záujmov a akýmkoľvek nedostatkom pri uplatňovaní bezpečnostných predpisov by mali byť prevádzkové funkcie oddelené od funkcií v oblasti bezpečnostnej akreditácie. Po tretie, subjekt zodpovedný za riadenie celej infraštruktúry programu alebo jej časti má zároveň najlepšie predpoklady na riadenie bezpečnosti úloh, ktoré mu boli zverené. Bezpečnosť programu by vychádzala zo skúseností získaných počas uplynulých rokov pri vykonávaní Vesmírneho programu Únie. Primerané riadenie bezpečnosti si takisto vyžaduje, aby sa úlohy náležite rozdelili medzi jednotlivých aktérov. Keďže za program zodpovedá Komisia, bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti národnej bezpečnosti, mala by stanoviť všeobecné bezpečnostné požiadavky vzťahujúce sa na program. (52)Kybernetická bezpečnosť infraštruktúr programu, a to tak pozemných, ako aj vesmírnych, je kľúčom k zaisteniu kontinuity služby a prevádzky systému. Pri stanovovaní bezpečnostných požiadaviek by sa preto mala náležite zohľadňovať potreba chrániť systém a jeho služby pred kybernetickými útokmi, a to aj pomocou nových technológií. (53)V prípade potreby by Komisia po analýze rizík a hrozieb mala určiť štruktúru monitorovania bezpečnosti. Táto štruktúra monitorovania bezpečnosti by mala byť subjektom reagujúcim na pokyny vypracované v rámci rozsahu pôsobnosti rozhodnutia (SZBP) 2021/698. (54)Vládne služby poskytované programom využijú vládni aktéri Únie v misiách, ktoré sú kritické z hľadiska bezpečnosti a ochrany. Takéto služby a infraštruktúra by preto mali podliehať bezpečnostnej akreditácii. (55)Je nevyhnutné, aby sa činnosti bezpečnostnej akreditácie vykonávali na základe kolektívnej zodpovednosti za bezpečnosť Únie a jej členských štátov, pričom by sa malo vyvíjať úsilie o dosiahnutie konsenzu a zapojenie všetkých, ktorých sa otázka bezpečnosti týka, a aby sa zaviedol postup na neustále monitorovanie rizík. Je takisto nevyhnutné, aby technické činnosti bezpečnostnej akreditácie vykonávali riadne kvalifikovaní odborníci v oblasti certifikácie zložitých systémov, ktorí majú primeraný stupeň bezpečnostnej previerky. (56)Dôležitým cieľom programu je zaistiť bezpečnosť Únie a členských štátov a posilniť odolnosť všetkých kľúčových technológií a hodnotových reťazcov. Tento cieľ si v osobitných prípadoch vyžaduje stanovenie podmienok oprávnenosti a účasti, aby sa zabezpečila ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti prevádzkových systémov Únie. Nemalo by to oslabiť potrebu konkurencieschopnosti a nákladovej účinnosti. (57)Vzhľadom na dôležitosť pozemnej vládnej infraštruktúry pre program a z toho vyplývajúci vplyv na jej bezpečnosť by umiestnenie takejto infraštruktúry mala určiť Komisia. Zavádzanie pozemnej vládnej infraštruktúry programu by sa malo ďalej uskutočňovať v rámci otvoreného a transparentného postupu, do ktorého by sa v prípade potreby mohla zapojiť agentúra, a to na základe oblastí svojej právomoci. (58)Vládne služby programu sa budú využívať v rámci misií a operácií Únie a aktérov členských štátov, ktoré sú kritické z hľadiska bezpečnosti a ochrany. Na ochranu základného bezpečnostného záujmu Únie a jej členských štátov sú preto potrebné opatrenia na zabezpečenie potrebnej úrovne nezávislosti od tretích strán (tretie krajiny a subjekty z tretích krajín), ktoré sa vzťahujú na všetky prvky programu. Zahŕňa to vesmírne a pozemné technológie na úrovni súčastí, subsystémov a systémov, výrobné odvetvia, vlastníkov a prevádzkovateľov vesmírnych systémov a fyzické umiestnenie zložiek pozemného systému. (59)V záujme zabezpečenia konkurencieschopnosti európskeho vesmírneho priemyslu v budúcnosti by sa programom malo prispievať k rozvoju pokročilých zručností v oblastiach súvisiacich s vesmírom a podporovať činnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, pričom by sa mali presadzovať rovnaké príležitosti, rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien, a to s cieľom realizovať celý potenciál občanov Únie v tejto oblasti.

(60)Vzhľadom na svoje celosvetové pokrytie má program výrazný medzinárodný rozmer. Medzinárodní partneri, ich vlády a občania budú príjemcami súboru služieb programu s kumulovanými výhodami pre medzinárodnú spoluprácu Únie a členských štátov s týmito partnermi. V prípade záležitostí súvisiacich s programom by Komisia mohla v mene Únie a v rámci svojej právomoci koordinovať činnosti na medzinárodnej scéne. Pokiaľ ide o program, Komisia by na medzinárodných fórach predovšetkým bránila záujmy Únie a členských štátov, a to aj v oblasti frekvencií, bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov v tejto oblasti. (61)Členovia Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“), ktorí sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“), pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálni kandidáti, ako aj krajiny európskej susedskej politiky a ďalšie tretie krajiny sa môžu zúčastňovať na programe iba na základe dohody uzatvorenej v súlade s článkom 218 ZFEÚ. (62)Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ majú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách alebo územiach nárok na financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi programu a prípadnými dojednaniami vzťahujúcimi sa na členský štát, s ktorým sú príslušná zámorská krajina alebo územie spojené. (63)V záujme zabezpečenia jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa prijatia umiestnenia centier patriacich do pozemnej vládnej infraštruktúry, prevádzkových požiadaviek na vládne služby, portfólia služieb týkajúceho sa vládnych služieb, ako aj stanovenia ďalších požiadaviek na účasť tretích krajín a medzinárodných organizácií na programe. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (64)V zásade by sa vládne služby mali používateľom vládnych služieb poskytovať bezplatne. Ak po analýze Komisia usúdi, že existuje nedostatok kapacít, malo by sa jej umožniť vypracovať cenovú politiku ako súčasť týchto podrobných pravidiel o poskytovaní služieb, aby sa predišlo narušeniu trhu. Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci na prijatie takejto cenovej politiky. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. (65)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa umiestnenia pozemného segmentu vládnej infraštruktúry. Pokiaľ ide o výber takéhoto umiestnenia, Komisia by mala mať možnosť zohľadniť prevádzkové a bezpečnostné požiadavky, ako aj existujúcu infraštruktúru. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. (66)V záujme riadnej verejnej správy a vzhľadom na synergie medzi týmto programom a Vesmírnym programom Únie, a najmä s cieľom zabezpečiť primerané synergie so zložkou GOVSATCOM, by mal programový výbor zriadený v rámci nariadenia (EÚ) 2021/696 v zložení GOVSATCOM slúžiť aj ako výbor na účely tohto programu. Pokiaľ ide o bezpečnosť programu, programový výbor by sa mal schádzať v osobitnom bezpečnostnom zložení. (67)Keďže riadna verejná správa si vyžaduje jednotné riadenie programu, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, zástupcovia subjektov, ktorí boli poverení úlohami súvisiacimi s programom, by sa mohli zúčastňovať ako pozorovatelia na práci programového výboru zriadeného podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Z rovnakých dôvodov by sa zástupcovia tretích krajín a medzinárodných organizácií, ktoré uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, ktorá sa týka programu, mohli zúčastňovať na práci programového výboru s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Zástupcovia subjektov, ktoré boli poverené úlohami v súvislosti s programom, zástupcovia tretích krajín a zástupcovia medzinárodných organizácií by nemali byť oprávnení zúčastňovať sa na hlasovaní programového výboru. Podmienky účasti pozorovateľov a ad hoc účastníkov by sa mali stanoviť v rokovacom poriadku programového výboru. (68)Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva by sa program mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov programu. Pri hodnotení tohto programu by sa mali zohľadňovať zistenia z hodnotenia Vesmírneho programu Únie týkajúceho sa zložky GOVSATCOM, ktoré sa vykonáva v rámci nariadenia (EÚ) 2021/696. (69)Na zabezpečenie trvalej primeranosti ukazovateľov na podávanie správ o pokroku programu, ako aj rámca na monitorovanie a hodnotenie programu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ v súvislosti so zmenami prílohy k tomuto nariadeniu, a to pokiaľ ide o ukazovatele, ako aj doplnenie tohto nariadenia o ustanovenia týkajúce sa vytvorenia rámca na monitorovanie a hodnotenie, ktorý môže zohľadňovať okrem iného uplatnenie u koncových používateľov a dôsledky na vnútorný trh. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (70)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania bezpečnostných požiadaviek programu by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Členské štáty by mali mať možnosť vykonávať maximálnu kontrolu nad bezpečnostnými požiadavkami programu. Pri prijímaní vykonávacích aktov v oblasti bezpečnosti programu by Komisii mal pomáhať programový výbor, ktorý by sa schádzal v osobitnom bezpečnostnom zložení. Vzhľadom na citlivosť bezpečnostných záležitostí by sa predseda programového výboru mal usilovať nájsť riešenia, ktoré majú vo výbore čo najširšiu podporu. V prípadoch, keď programový výbor nezaujme žiadne stanovisko, by Komisia nemala prijímať vykonávacie akty, ktorými sa určujú všeobecné bezpečnostné požiadavky programu. (71)Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov konania, ktoré presahuje finančné a technické kapacity jednotlivých členských štátov, ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I

Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy 1.Týmto nariadením sa zriaďuje program Únie pre bezpečnú konektivitu (ďalej len „program“). Stanovujú sa v ňom ciele programu a pravidlá uplatňované na činnosti programu, infraštruktúru a služby programu, účastníkov programu, rozpočet na obdobie 2023 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania takéhoto financovania, ako aj pravidlá vykonávania programu. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

1.„kritická infraštruktúra“ je prostriedok, systém alebo jeho časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorý je nevyhnutný na zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, ochrany, bezpečnosti, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska a ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie; 2.„európska kvantová komunikačná infraštruktúra (EuroQCI)“ je prepojená vesmírna a pozemná infraštruktúra patriaca do infraštruktúry programu, ktorá využíva kvantovú technológiu na zabezpečenie distribúcie kryptografických kľúčov; 3.„centrum GOVSATCOM“ má význam vymedzený v článku 2 bode 23 nariadenia (EÚ) 2021/696; 4. „používateľ GOVSATCOM“ má význam vymedzený v článku 2 bode 22 nariadenia (EÚ) 2021/696; 5.„infraštruktúra“ je prostriedok, systém alebo jeho časť, ktoré sú potrebné na poskytovanie služieb poskytovaných v rámci programu; 6.„nový vesmírny priemysel“ sú súkromné spoločnosti, malé a stredné podniky a startupy, ktoré vyvíjajú nové vesmírne technológie a aplikácie; 7.„užitočný náklad“ je zariadenie prepravované vesmírnou loďou na vykonávanie konkrétnej misie vo vesmíre; 8.„systém bezpečnej konektivity“ je systém vyvinutý v súlade s týmto nariadením, ktorý zahŕňa infraštruktúru uvedenú v článku 5 a poskytuje služby uvedené v článku 7; 9.„agentúra“ je Agentúra Európskej únie pre vesmírny program zriadená nariadením (EÚ) 2021/696. Článok 3 Ciele programu 1.Všeobecným cieľom programu je zriadiť systém bezpečnej a autonómnej vesmírnej konektivity na poskytovanie zaručených a odolných služieb satelitnej komunikácie, a najmä: a)zabezpečiť dlhodobú dostupnosť nepretržitého celosvetového prístupu k bezpečným a nákladovo efektívnym službám satelitnej komunikácie pre vládnych používateľov v súlade s článkom 7 ods. 1 až 3, ktorou sa podporí ochrana kritických infraštruktúr, dohľad, vonkajšie činnosti, krízové riadenie a aplikácie rozhodujúce pre hospodárstvo, životné prostredie, bezpečnosť a obrana, a tým sa zvýši odolnosť členských štátov; b)umožniť poskytovanie komerčných služieb súkromným sektorom v súlade s článkom 7 ods. 4. 2.Program má tieto špecifické ciele: a)zlepšiť odolnosť komunikačných služieb Únie prostredníctvom rozvoja, budovania a prevádzky infraštruktúry multiorbitálnej konektivity, ktorá sa neustále prispôsobuje vývoju dopytu po satelitnej komunikácii, pričom sa zohľadňujú existujúce a budúce prostriedky členských štátov používané v rámci zložky GOVSATCOM Vesmírneho programu Únie zriadeného nariadením (EÚ) 2021/696; b)prispievať ku kybernetickej odolnosti proaktívnou a reaktívnou obranou proti kybernetickým a elektromagnetickým hrozbám a k prevádzkovej kybernetickej bezpečnosti a integrovať vesmírny a súvisiaci pozemný segment európskej kvantovej komunikačnej infraštruktúry, aby mohol prebiehať bezpečný prenos kryptografických kľúčov; c)zlepšovať a rozširovať kapacity a služby ostatných zložiek Vesmírneho programu Únie, d)stimulovať zavádzanie inovačných a prelomových technológií, najmä podporou a ďalším využívaním nového vesmírneho priemyslu, a e)umožniť ďalší rozvoj vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia a plynulej konektivity v celej Únii, odstrániť mŕtve komunikačné zóny a zvýšiť súdržnosť medzi územiami členských štátov a umožniť konektivitu v geografických oblastiach strategického záujmu mimo Únie.

Článok 4 Vykonávacie činnosti programu 1.Poskytovanie vládnych služieb uvedených v článku 7 ods. 1 sa vykonáva týmito činnosťami: a)vývojové a validačné činnosti zahŕňajúce konštrukciu a vynesenie počiatočnej vesmírnej a pozemnej infraštruktúry potrebnej na poskytovanie vládnych služieb; b)rozvoj a integrácia vesmírneho a súvisiaceho pozemného segmentu európskej kvantovej komunikačnej infraštruktúry do vesmírnej a pozemnej infraštruktúry systému bezpečnej konektivity; c)zavádzacie činnosti potrebné na dokončenie vesmírnej a pozemnej infraštruktúry, ktorú si vyžaduje poskytovanie vládnych služieb; d)činnosti využívania potrebné na poskytovanie vládnych služieb, ktoré zahŕňajú: i)prevádzku, údržbu, sústavné zdokonaľovanie a ochranu vesmírnej a pozemnej infraštruktúry vrátane riadenia obnovy a zastarávania; e)rozvoj budúcich generácií vesmírnej a pozemnej infraštruktúry a vývoj vládnych služieb. 2.Činnosti využívania uvedené v odseku 1 písm. d) sa začnú postupne poskytovaním predbežného súboru služieb od roku 2024. Tieto úvodné služby sa zlepšia postupným zavádzaním vesmírnej a pozemnej infraštruktúry a do roku 2027 dosiahnu plnú prevádzkovú spôsobilosť. 3.Počas celého trvania programu sa vykonávajú akcie uvedené v článku 6. Článok 5 Infraštruktúra systému bezpečnej konektivity 1.Infraštruktúra systému bezpečnej konektivity pozostáva z vládnej a komerčnej infraštruktúry, ako sa stanovuje v odsekoch 2 a 3. 2.Vládna infraštruktúra systému bezpečnej konektivity zahŕňa všetky súvisiace pozemné a vesmírne prostriedky, ktoré si vyžaduje poskytovanie vládnych služieb, ako sa uvádza v článku 7 ods. 1, vrátane: a)satelitov alebo podzložiek satelitov; b)vesmírnych a pozemných podzložiek zabezpečujúcich distribúciu kryptografických kľúčov; c)infraštruktúry na monitorovanie bezpečnosti infraštruktúry a služieb programu; d)infraštruktúry na poskytovanie služieb vládnym používateľom; e)infraštruktúry pozemného segmentu GOVSATCOM, ako sa stanovuje v článku 67 nariadenia (EÚ) 2021/696, vrátane centier GOVSATCOM.

Na účely tohto nariadenia je právo na používanie frekvencií, ktoré sú potrebné na prenos signálov generovaných pozemnými a vesmírnymi prostriedkami vládnej infraštruktúry, súčasťou vládnej infraštruktúry. Vládna infraštruktúra podporuje dodatočný užitočný náklad, ktorý sa môže použiť ako súčasť kozmickej infraštruktúry zložiek Vesmírneho programu Únie uvedených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/696 za podmienok stanovených v uvedenom nariadení. 3.Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov podľa potreby stanovuje v súlade s bezpečnostnými požiadavkami opatrenia potrebné na určenie umiestnenia centier patriacich do pozemnej vládnej infraštruktúry s výnimkou centier GOVSATCOM, a to na základe otvoreného a transparentného postupu. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania podľa v článku 42 ods. 2 tohto nariadenia. Umiestnenie centier GOVSATCOM sa určuje v súlade s článkom 67 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/696. Na ochranu bezpečnostných záujmov Únie a jej členských štátov sa centrá uvedené v prvom pododseku podľa možnosti nachádzajú na území členských štátov a riadia sa dohodou o hosťovaní, ktorá má formu administratívnej dohody medzi Úniou a dotknutým členským štátom. Ak centrum nie je možné umiestniť na území členských štátov, Komisia môže určiť umiestnenie takéhoto centra na území tretej krajiny na základe dohody o hosťovaní medzi Úniou a dotknutou treťou krajinou uzavretej v súlade s článkom 218 ZFEÚ. 4.Komerčná infraštruktúra uvedená v odseku 1 zahŕňa všetky vesmírne a pozemné prostriedky okrem tých, ktoré sú súčasťou vládnej infraštruktúry. Komerčnú infraštruktúru v plnej miere financuje dodávateľ uvedený v článku 15 ods. 2. 5.S cieľom chrániť bezpečnostné záujmy Únie vypúšťa vesmírne prostriedky systému bezpečnej konektivity poskytovateľ služieb vynášania, ktorý spĺňa podmienky stanovené v článku 19, a to podľa možnosti z územia členských štátov. Článok 6 Akcie na podporu inovatívneho a konkurencieschopného vesmírneho sektora Únie 1.Program podporuje inovatívny a konkurencieschopný vesmírny sektor Únie a stimuluje v Únii nový vesmírny priemysel, a najmä iniciatívy a činnosti uvedené v článku 6 nariadenia (EÚ) 2021/696 vrátane prípadnej podpory komerčných služieb. 2.Komisia prispieva k činnostiam uvedeným v odseku 1 týmito opatreniami: a)stanovením kritérií zadávania zákaziek uvedených v článku 15, ktorými sa zabezpečí zapojenie startupov a malých a stredných podnikov (MSP) z celej Únie a z celého príslušného hodnotového reťazca; b)stanovením požiadavky, aby dodávateľ uvedený v článku 15 ods. 2 predložil plán integrácie startupov a MSP z celej Únie do činností na základe zákaziek uvedených v článku 15; c)stanovením požiadavky do zákaziek uvedených v článku 15, aby boli startupy a MSP schopné poskytovať vlastné služby koncovým používateľom; d)podporou väčšej účasti inovátoriek a stanovením cieľov rovnosti a začlenenia v súťažných podkladoch. KAPITOLA II

Služby Článok 7 Vymedzenie portfólia služieb 1.Poskytovanie vládnych služieb sa zabezpečuje tak, ako je stanovené v portfóliu služieb uvedenom v odseku 3, a v súlade s prevádzkovými požiadavkami stanovenými v odseku 2. 2.Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov prevádzkové požiadavky na vládne služby vo forme technických špecifikácií pre prípady využívania súvisiace najmä s krízovým riadením, dohľadom a riadením kľúčovej infraštruktúry vrátane diplomatických komunikačných sietí. Tieto prevádzkové požiadavky vychádzajú z podrobnej analýzy požiadaviek používateľov programu, zohľadňujú požiadavky vyplývajúce z existujúcich používateľských zariadení a sietí a prevádzkové požiadavky na služby GOVSATCOM podľa článku 63 ods. 2 nariadenia o vesmírnom programe. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 42 ods. 2.

3.Komisia prijíma prostredníctvom vykonávacích aktov portfólio vládnych služieb, a to vo forme zoznamu služieb a ich atribútov vrátane geografického pokrytia, frekvencie, šírky pásma, používateľských zariadení a ochranných prvkov. Uvedené vykonávacie akty vychádzajú z prevádzkových požiadaviek uvedených v odseku 2 tohto článku a z uplatniteľných bezpečnostných požiadaviek uvedených v článku 27 ods. 2. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 42 ods. 2 4.Poskytovanie komerčných služieb financuje dodávateľ uvedený v článku 15 ods. 2. Podmienky poskytovania komerčných služieb sa stanovujú v zákazkách uvedených v článku 15. Uvádza sa v nich najmä to, ako bude Komisia posudzovať a schvaľovať poskytovanie komerčných služieb, aby sa zabezpečilo zachovanie základných záujmov Únie a všeobecných a osobitných cieľov programu uvedených v článku 3. Obsahujú aj primerané ochranné opatrenia na zabránenie narušeniu hospodárskej súťaže pri poskytovaní komerčných služieb, aby sa zabránilo akémukoľvek konfliktu záujmov, neprimeranej diskriminácii a akýmkoľvek iným nepriamym skrytým výhodám pre dodávateľa uvedeným v článku 15 ods. 2. Takéto záruky môžu zahŕňať povinnosť oddelenia účtovníctva medzi poskytovaním vládnych služieb a poskytovaním komerčných služieb vrátane zriadenia subjektu, ktorý bude štrukturálne a právne oddelený od vertikálne integrovaného prevádzkovateľa, na poskytovanie vládnych služieb a poskytovanie otvoreného, spravodlivého a nediskriminačného prístupu k infraštruktúre potrebnej na poskytovanie komerčných služieb. Článok 8 Vládne služby 1.Vládne služby sa poskytujú účastníkom programu uvedeným v článku 9 ods. 1, 2 a 3. 2.Komisia prijíma prostredníctvom vykonávacích aktov podrobné pravidlá poskytovania vládnych služieb, pričom zohľadňuje článok 66 nariadenia o vesmírnom programe a očakávaný dopyt v rôznych prípadoch použitia, dynamické prideľovanie zdrojov a prioritizáciu vládnych služieb podľa relevantnosti a kritickosti potrieb používateľov, prípadne nákladovej efektívnosti. 3.Prístup k vládnym službám je pre používateľov bezplatný. 4.Odchylne od odseku 3 môže Komisia v riadne odôvodnených prípadoch a výnimočne určovať vykonávacími aktmi cenovú politiku. Určením tejto cenovej politiky Komisia zabezpečuje, aby poskytovanie vládnych služieb nenarúšalo hospodársku súťaž, aby nedošlo k nedostatku vládnych služieb a aby určená cena neviedla k nadmernej náhrade pre príjemcu. 5.Vykonávacie akty uvedené v odsekoch 2 a 4 tohto článku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 42 ods. 2. 6.Poskytovanie vládnych služieb medzi používateľmi oprávnenými tým istým účastníkom programu určuje a vykonáva tento účastník programu. Článok 9 Účastníci programu a príslušné orgány 1.Účastníkmi programu sú členské štáty, Rada, Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) do tej miery, že oprávňujú používateľov vládnych služieb. 2.Agentúry a orgány Únie sa môžu stať účastníkmi programu do tej miery, do akej to potrebujú na vykonávanie svojich úloh a v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré sa stanovujú v administratívnej dohode uzavretej medzi dotknutou agentúrou a inštitúciou Únie, ktorá nad ňou vykonáva dohľad. 3.Účastníkmi programu sa môžu v súlade s článkom 36 stať tretie krajiny a medzinárodné organizácie. 4.Každý účastník programu určuje jeden príslušný orgán pre bezpečnú konektivitu. Uvedená požiadavka sa považuje za splnenú účastníkmi programu, ak spĺňajú tieto kritériá: a)sú zároveň účastníkmi GOVSATCOM uvedenými v článku 68 nariadenia (EÚ) 2021/696 a b)určili príslušný orgán v súlade s článkom 68 ods. 4 nariadenia 2021/696.

5.Príslušný orgán pre bezpečnú konektivitu uvedený v odseku 4 zabezpečí, aby: a)bolo využívanie služieb v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami; b)sa stanovili a spravovali prístupové práva používateľov vládnych služieb; c)sa používateľské zariadenia potrebné na využívanie vládnych služieb a súvisiace pripojenia na elektronickú komunikáciu a informácie používali a spravovali v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami; d)sa zriadilo centrálne kontaktné miesto, ktoré bude v prípade potreby pomáhať pri nahlasovaní bezpečnostných rizík a hrozieb, najmä v prípade odhalenia potenciálne škodlivého elektromagnetického rušenia, ktoré má vplyv na služby v rámci programu. Článok 10 Používatelia vládnych služieb 1.Ako používatelia vládnych služieb môžu byť oprávnené tieto subjekty: a)orgán verejnej moci Únie alebo členského štátu alebo subjekt poverený výkonom takejto verejnej moci; b)fyzická alebo právnická osoba, ktorá koná v mene a pod kontrolou subjektu uvedeného v písmene a) tohto odseku. 2.Používatelia vládnych služieb uvedení v odseku 1 sú na využívanie vládnych služieb riadne oprávnení účastníkmi programu uvedeným v článku 9 a spĺňajú všeobecné bezpečnostné požiadavky uvedené v článku 27 ods. 2. Kapitola III

Rozpočtový príspevok a mechanizmy Článok 11 Rozpočet 1.Celkové rozpočtové prostriedky na vykonávania programu v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2027 a pokrytie súvisiacich rizík sa stanovuje na 1 600 miliárd EUR v bežných cenách. Orientačné rozdelenie sumy z Viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027 je takéto: –950 miliónov EUR z okruhu 1, –500 miliónov EUR z okruhu 5, –150 miliónov EUR z okruhu 6.

2.Program sa dopĺňa finančnými prostriedkami implementovanými v rámci programu Horizont Európa v maximálnej orientačnej výške 0,430 miliardy EUR, v rámci Vesmírneho programu Únie 0,220 miliardy EUR a v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) 0,150 miliardy EUR. Tieto finančné prostriedky sa implementujú v súlade s nariadením (EÚ) 2021/695, nariadením (EÚ) 2021/696 a nariadením (EÚ) 2021/947. 3.Sumy uvedené v odseku 1 možno použiť na pokrytie všetkých činností potrebných na splnenie cieľov uvedených v článku 3. Tieto výdavky sa môžu vynakladať aj na: a)štúdie a stretnutia expertov, najmä na posúdenie dodržiavania nákladových a časových obmedzení; b)informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, ak priamo súvisia s cieľmi tohto nariadenia, najmä s cieľom vytvoriť synergie s inými politikami Únie; c)siete informačných technológií, ktoré slúžia na spracovávanie alebo výmenu informácií, a opatrenia administratívneho riadenia vykonávané Komisiou, okrem iného aj v oblasti bezpečnosti; d)technickú a administratívnu pomoc určenú na vykonávanie programu, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane inštitucionálnych systémov informačných technológií. 4.Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na činnosti trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov. Článok 12 Kumulatívne a alternatívne financovanie Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok z iného programu Únie vrátane z finančných prostriedkov podliehajúcich zdieľanému riadeniu, možno poskytnúť príspevok aj z iného programu Únie, ak tieto príspevky nepokrývajú tie isté náklady. Zodpovedajúci príspevok na akciu podlieha pravidlám príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nesmie presiahnuť celkové oprávnené náklady na akciu. Podpora z rôznych programov Únie sa môže vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, ktorými sa stanovujú podmienky podpory. Článok 13 Príspevky na program 1.Program môže získať dodatočné finančné príspevky alebo nepeňažné príspevky od: a)agentúr a orgánov Únie; b)členských štátov; c)tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na programe; d)Európskej vesmírnej agentúry (ESA) alebo iných medzinárodných organizácií v súlade s príslušnými dohodami. 2.Dodatočné finančné príspevky uvedené v odseku 1 tohto článku a príjmy podľa článku 8 ods. 4 sa považujú za vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 (ďalej „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Článok 14 Implementácia a formy financovania z prostriedkov Únie

1.Program sa vykonáva v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia so subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) prvom pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách. 2.Z programu sa môžu poskytovať finančné prostriedky v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä vo forme grantov, cien a verejného obstarávania. Takisto sa z neho môže poskytovať financovanie vo forme finančných nástrojov v rámci operácií kombinovaného financovania. Kapitola IV

Vykonávanie programu Článok 15 Model vykonávania 1.Činnosti stanovené v článku 4 tohto nariadenia sa vykonávajú prostredníctvom zákaziek zadávaných v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a zásadami verejného obstarávania podľa článku 17 tohto nariadenia. 2.Úlohy, zodpovednosti, finančná schéma a rozdelenie rizík medzi Úniu a dodávateľa na účely ich vykonávania sa stanovia v zákazkách, ktoré môžu mať formu koncesie, zákazky na dodanie tovaru, poskytnutie služby alebo uskutočnenie stavebných prác alebo zmiešanej zákazky, pričom sa zohľadňuje režim vlastníctva podľa článku 16 a financovanie programu podľa kapitoly III. 3.Zákazky uvedené v tomto článku sa obstarávajú v rámci priameho a nepriameho riadenia a môžu mať formu medziinštitucionálneho obstarávania Komisie a agentúry uvedeného v článku 165 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, pričom Komisia prevezme úlohu hlavného verejného obstarávateľa. 4.Ak má postup verejného obstarávania uvedený v odseku 2 formu koncesie a takýto postup nevedie k jej uzavretiu, Komisia zmení štruktúru obstarávania a zadá zákazku na dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie stavebných prác podľa toho, čo si vyžaduje optimálne vykonávanie programu. 5.V prípade potreby môžu mať postupy verejného obstarávania pre zákazky uvedené v tomto článku aj formu spoločného obstarávania s členskými štátmi podľa článku 165 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 6.Zákazky uvedené v tomto článku obsahujú primerané záruky, aby sa zabránilo akejkoľvek nadmernej náhrade pre dodávateľa, narušeniu hospodárskej súťaže, akémukoľvek konfliktu záujmov, neprimeranej diskriminácii a akýmkoľvek iným skrytým nepriamym výhodám. V súlade s článkom 7 ods. 4 obsahujú ustanovenia o postupe posudzovania a schvaľovania komerčných služieb poskytovaných dodávateľom s cieľom zabezpečiť zachovanie základného záujmu Únie a cieľov programu. 7.Zákazky uvedené v tomto článku obsahujú ustanovenia o vytvorení systému na kompenzáciu emisií CO2 spôsobených vynesením infraštruktúry uvedenej v článku 5. Článok 16 Vlastníctvo a využívanie majetku 1.Únia je vlastníkom všetkého hmotného a nehmotného majetku stanoveného v článku 5, ktorý je súčasťou vládnej infraštruktúry. Na tento účel Komisia zabezpečí, aby zákazky, dohody a iné dojednania týkajúce sa činností, ktoré môžu viesť k vytvoreniu alebo vývoju takéhoto majetku, zahŕňali ustanovenia, ktoré Únii zabezpečia vlastníctvo tohto majetku. Komisia zabezpečí, aby Únia mala predovšetkým tieto práva: a)právo na používanie frekvencií potrebných na prenos signálov generovaných programom v súlade s platnými zákonmi, inými právnymi predpismi a príslušnými licenčnými dohodami a na používanie pridelených frekvencií poskytovaných členskými štátmi, ktoré zostávajú ich vlastníctvom; b)právo uprednostniť poskytovanie vládnych služieb pred komerčnými službami v súlade s podmienkami, ktoré sa stanovia v zákazkách uvedených v článku 15, a so zreteľom na používateľov vládnych služieb uvedených v článku 10 ods. 1. 2.Odchylne od odseku 1 sa Komisia usiluje uzavrieť s tretími stranami zmluvy, dohody alebo iné dojednania, pokiaľ ide o: a)už existujúce vlastnícke práva k hmotnému a nehmotnému majetku, ktorý je súčasťou infraštruktúry programu;

b)nadobudnutie vlastníckych práv alebo licenčných práv v súvislosti s iným hmotným a nehmotným majetkom, ktorý je potrebný na vykonávanie programu. 3.Ak majetok uvedený v odsekoch 1 a 2 pozostáva z práv duševného vlastníctva, Komisia spravuje tieto práva čo možno najefektívnejšie, pričom berie do úvahy: a)potrebu chrániť majetok a zhodnocovať ho; b)oprávnené záujmy všetkých dotknutých zainteresovaných strán; c)potrebu zabezpečiť konkurencieschopné a dobre fungujúce trhy a vyvinúť nové technológie; d)potrebu kontinuity služieb poskytovaných v rámci programu. 4.Komisia najmä zabezpečuje, aby príslušné zmluvy, dohody a iné dojednania zahŕňali možnosť prevodu týchto práv duševného vlastníctva na tretie strany alebo možnosť udelenia licencií k týmto právam tretím stranám vrátane pôvodcu duševného vlastníctva a aby uvedené tretie strany mohli tieto práva využívať bez obmedzenia, ak je to potrebné na vykonávanie ich úloh podľa tohto nariadenia. Článok 17 Zásady verejného obstarávania 1.Verejné obstarávanie sa v rámci programu vykonáva v súlade s pravidlami verejného obstarávania stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách. 2.Pri postupoch verejného obstarávania v rámci programu dodržiava verejný obstarávateľ okrem zásad stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách tieto zásady: a)podporovať vo všetkých členských štátoch v celej Únii a v celom dodávateľskom reťazci čo najširšiu a najotvorenejšiu účasť hospodárskych subjektov, najmä startupov, nových účastníkov a MSP, vrátane prípadov, keď uchádzači zadávajú zákazky subdodávateľom; b)zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž v procese verejného obstarávania, pričom sa zohľadnia ciele technologickej nezávislosti a kontinuity služieb; c)dodržiavať zásady otvoreného prístupu a hospodárskej súťaže prostredníctvom verejného obstarávania založeného na poskytovaní transparentných a včasných informácií, jasného oznamovania uplatniteľných pravidiel a postupov verejného obstarávania, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií, ktoré umožňujú zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých potenciálnych uchádzačov; d)chrániť bezpečnosť a verejný záujem Únie a jej členských štátov, a to aj posilnením autonómie Únie, najmä z technologického hľadiska; e)dodržiavať bezpečnostné požiadavky kmeňovej infraštruktúry programu a prispievať k ochrane základných bezpečnostných záujmov Únie a jej členských štátov; f)odchylne od článku 167 nariadenia o rozpočtových pravidlách využívať, vždy keď je to vhodné, viaceré zdroje dodávok s cieľom zabezpečiť lepšiu celkovú kontrolu nad všetkými zložkami programu, ich nákladmi a harmonogramom; g)presadzovať kontinuitu a spoľahlivosť služieb; h)plniť environmentálne kritériá; i)zabezpečiť účinné presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rodového rozmeru a zamerať sa na riešenie príčin rodovej nerovnováhy. Osobitná pozornosť sa venuje zabezpečeniu rodovej rovnováhy v hodnotiacich komisiách.

Článok 18 Zadanie zákazky subdodávateľovi 1.S cieľom podporiť nových účastníkov, MSP a startupy a ich cezhraničnú účasť a ponúkať čo najširšie možné geografické pokrytie a zároveň chrániť autonómiu Únie verejný obstarávateľ požaduje, aby uchádzač zadal prostredníctvom verejnej súťaže na príslušnej úrovni subdodávok časť zákazky spoločnostiam, ktoré nie sú prepojené na skupinu uchádzača. 2.Uchádzač musí zdôvodniť akékoľvek odchýlky od požiadavky podľa odseku 1. Článok 19 Podmienky oprávnenosti a účasti v záujme ochrany bezpečnosti, integrity a odolnosti operačných systémov Únie Na postupy zadávania zákaziek uplatňované pri vyko