SK Úradný vestník Európskej únie C 54/58

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Digitálna agenda pre Európu

KOM(2010) 245 v konečnom znení

(2011/C 54/17)

Spravodajca: Thomas McDONOGH

Európska komisia sa 19. mája 2010 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónovDigitálna agenda pre Európu“

KOM(2010) 245 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 16. novembra 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 467. plenárnom zasadnutí 8. a 9. decembra 2010 (schôdza z 8. decembra 2010) prijal 83 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery

1.1 Výbor víta oznámenie Komisie o digitálnej agende pre Európu a rovnako ako Komisia vyjadruje obavy pokiaľ ide o škody, ktoré spôsobila finančná kríza v oblasti európskeho hospodárskeho a sociálneho pokroku. Výbor súhlasí s tým, že je možné využiť veľký potenciál informačných a komunikačných technológií (IKT) a zmobilizovať digitálne hospodárstvo, aby sa zabezpečil nevyhnutný stimul pre rast a zvyšovanie životného štandardu Európanov. Výbor súhlasí s Komisiou aj v tom, že je potrebné zjednotiť iniciatívy rôznych oblastí politiky, ktoré pokrývajú oblasť IKT a digitálnu agendu, a riadiť ich podľa jednoliateho akčného plánu.

1.2 Hoci sú niektoré časti oznámenia dobre napísané a jasne stanovujú politické iniciatívy, ktoré treba prijať, iné časti – napríklad časť o výhodách pre spoločnosť EÚ, vyplývajúcich z IKT, a časť o medzinárodných aspektoch digitálnej agendy – sú, pokiaľ ide o akčný plán, ešte stále vágne. Výbor očakáva, že všetky zložky digitálnej agendy budú vo vhodnom čase podrobne rozpracované a že sa uskutoční rozsiahla konzultácia o jednotlivých iniciatívach, do ktorej sa výbor v plnom rozsahu zapojí.

1.3 Výbor si uvedomuje problémy, ktoré Komisia zachytila a ktoré bránia rozvoju živého digitálneho hospodárstva v Európe – predovšetkým problémy obchodnej, kultúrnej a právnej fragmentácie Únie, ktorá pozostáva z 27 krajín, a sústavného nedostatočného investovania do sietí, vzdelávania v oblasti IKT a výskumu a inovácie.

1.4 EÚ sa na tieto problémy zameriava už dlhší čas, avšak napriek niekoľkoročnému politickému úsiliu a akčným plánom napredovanie nezodpovedá očakávaniam. Je neprijateľné, aby v roku 2010 ešte stále 30 % domácností v EÚ nemalo prístup k internetu (1) a aby sa uprostred hospodárskej krízy Európa nemohla dostatočne spoliehať na rast digitálneho hospodárstva, ktorý by pomohol rýchlo prekonať krízu.

1.5 Aj keď je Európa jedným z najprepojenejších regiónov na svete, je komplexnosť a nedostatočná dostupnosť a použiteľnosť mnohých produktov a služieb založených na IKT vážnou prekážkou začlenenia mnohých ľudí, najmä starších osôb a osôb s telesným postihnutím. Európa sa musí zamerať na to, ako lepšie navrhnutými produktmi a službami v oblasti IKT reagovať na potreby starnúcej spoločnosti a osôb so zdravotným postihnutím, pričom sa musia brať do úvahy ciele príslušného dohovoru Organizácie Spojených národov.

1.6 Výbor je frustrovaný z toho, že neustále a zbytočne nalieha, aby sa internetové pripojenie zahrnulo do povinnosti univerzálnej služby. Ak to EÚ myslí s digitálnou agendou a zásadou digitálnej integrácie vážne, je v tomto smere potrebné rýchlo podniknúť kroky. Výbor si uvedomuje, že tieto opatrenia by mohli spôsobiť problémy v oblasti financovania a preto odporúčame, aby sa finančné prostriedky EÚ sprístupnili poskytovateľom infraštruktúry na základe transparentných, objektívnych a proporcionálnych kritérií.

1.7 EÚ každodenne stráca na konkurencieschopnosti v porovnaní s USA, Japonskom a Južnou Kóreou pokiaľ ide o infraštruktúru IKT, ale aj výdavky na výskum a vývoj v oblasti IKT a účasť občanov na digitálnom hospodárstve. Tento pokles celosvetovej konkurencieschopnosti je potrebné zvrátiť prostredníctvom účinne realizovaných agresívnych politických iniciatív.

1.8 Výbor je presvedčený o tom, že neuspokojivé napredovanie pokiaľ ide o dosahovanie európskych cieľov v oblasti IKT a digitálneho hospodárstva je zapríčinené predovšetkým neprimeranou realizáciou politických iniciatív na európskej a vnútroštátnej úrovni: vedeli sme, čo bolo treba urobiť, ale neurobili sme to. Výbor vyzýva členské štáty, aby bezodkladne zaviedli smernice a odporúčania týkajúce sa digitálnej agendy.

1.9 Výbor je presvedčený o tom, že trh nie je schopný sám sa regulovať v prospech verejného dobra. Preto je potrebný vyvážený regulačný rámec, ktorý by presadzoval záujmy väčšieho počtu občanov tak, ako to definuje stratégia Európa 2020.

1.10 Toto oznámenie je včasným prejavom tak potrebného vodcovstva a riadiaceho prístupu, ktorý považuje dosiahnutie cieľov digitálnej agendy pre Európu za súčasť Stratégie Európa 2020 (2). Výbor si cení skutočnosť, že Komisia začlenila do oznámenia ustanovenia o riadení a dozore s cieľom zabezpečiť, aby sa táto rozhodujúca agenda riadne a včas vykonala. Komisia však teraz musí vypracovať podrobný dokument o implementácii stratégie pre digitálnu agendu, ktorý by sa zameriaval na účinnú realizáciu.

1.11 Výbor podporuje akčný plán „Siedmych pilierov“, ktorý je uvedený v tomto oznámení, a oceňuje prácu Komisie v tejto oblasti. Výbor sa domnieva, že plán na vysokej úrovni je primerane rozsiahly a z väčšej časti správny, hoci niektoré detaily si budú vyžadovať podrobnejšie rozpracovanie, aby sa dali presne posúdiť.

1.12 Výbor zároveň vyjadruje prekvapenie nad tým, že program Galileo, ktorý je dôležitou investíciou do budúcnosti IKT v Európe, bol z tohto oznámenia vylúčený. Výbor vyzýva Komisiu, aby program Galileo výslovne zahrnula do akčného plánu digitálnej agendy a zároveň Komisiu odkazuje na stanoviská, ktoré EHSV vypracoval k tomuto programu (3).

1.13 Výbor sa teší na konzultácie, ktoré vo vhodnom čase prebehnú ku konkrétnym oznámeniam Komisie o každom jednotlivom aspekte digitálnej agendy podrobne.

Pokiaľ ide o formulovanie týchto oznámení, výbor upriamuje pozornosť Komisie na niekoľko predchádzajúcich stanovísk EHSV (4), ktoré sa zaoberali otázkou bezpečnej a živej informačnej spoločnosti, silného európskeho odvetvia IKT a produktívneho digitálneho hospodárstva s vysokým rastom.

2. Odporúčania

2.1 Všadeprítomné vysokorýchlostné pripojenie musí byť súčasťou definície rozsahu univerzálnej služby (5) a opierať sa o vhodné mechanizmy financovania.

2.2 Malo by sa zvýšiť financovanie programov zameraných na rozvoj zručností a poznatkov občanov a malých a stredných podnikov (MSP) v oblasti IKT a zlepšenie informovanosti o tejto oblasti. Členské štáty by mali zaviesť informačné a podporné funkcie, ktoré by MSP a občanom pomohli pochopiť digitálne hospodárstvo a zapojiť sa doň.

2.3 Vzhľadom na záväzok v oblasti digitálnej integrácie v rámci digitálnej agendy by Rada mala v celej EÚ podporovať iniciatívy, ktoré by pomohli školákom, starším občanom a sociálne znevýhodneným občanom používať širokopásmovú technológiu (napr. internetové vzdelávanie, video konferencie, verejné služby online, atď.). Všetky vzdelávacie programy by mali byť založené na osvedčených postupoch.

2.4 Osobitná pozornosť by sa v časti o IKT v rámci 7. rámcového výskumného programu mala venovať vývoju novej generácie produktov a služieb, ktoré budú zodpovedať osobitným potrebám starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a ľudí s nedostatočnou gramotnosťou.

2.5 Stimulovanie a podporovanie otvorených štandardov pre produkty a služby v oblasti IKT v Európe by výslovne malo byť zložkou digitálnej agendy. Otvorené štandardy napomáhajú konkurencii a umožňujú MSP rásť a hospodársky súťažiť na celom svete.

2.6 Okrem navýšenia finančných prostriedkov na inovácie a výskumu a vývoja v oblasti IKT musí Komisia zabezpečiť, aby niekto niesol priamu zodpovednosť za investované peniaze a za to, že z nich plynie primeraný prínos. Mali by sa uplatniť postupy dobrého investičného manažmentu: investície by sa mali udeľovať na základe očakávanej ekonomickej a/alebo spoločenskej návratnosti a všetky investície by mali spadať pod prísny dozor, aby sa zabezpečilo dosiahnutie plánovaného prínosu.

2.7 Riadenie investícií do výskumu a vývoja musí zabezpečiť dobrú koordináciu všetkých programov a projektov, s cieľom maximalizovať výhody a odstrániť straty spôsobené duplicitným úsilím.

2.8 Úsilie v oblasti výskumu a vývoja by malo klásť veľký dôraz na trvalú udržateľnosť prostredníctvom investícií do technológií, ktoré prerušujú začarovaný kruh medzi hospodárskym rastom a škodami na životnom prostredí.

2.9 Prioritou by malo byť financovanie inovatívnych technológií, ktoré by sa zakladali na celosvetovom vedúcom postavení Európy v oblasti bezdrôtovej a mobilnej komunikácie, s cieľom poskytnúť univerzálne, vysokorýchlostné internetové pripojenie s možným využitím spektra, ktoré sa stáva dostupným vďaka tomu, že vysielanie a iné aktivity znižujú svoj dopyt po širokopásmovom prepojení (takzvaný „biely priestor“) (6).

2.10 Výbor vyzýva Komisiu, aby program Galileo výslovne zahrnula do cieľov a zdrojov digitálnej agendy. Mali by sa tiež uvoľniť finančné prostriedky na stimulovanie technológií a aplikácií, ktoré budú schopné využívať vysoko presné lokalizačné globálne navigačné signály, ktoré poskytujú služby programu Galileo (7).

2.11 EÚ by mala pokračovať vo financovaní výskumu a vývoja v rámci internetu vecí (8), čo by sa prejavilo v technickom napredovaní v oblasti bezdrôtových technológií, internetu a programu Galileo.

2.12 Malo by dôjsť k značnému navýšeniu investícií do výskumu a vývoja súvisiaceho s problematikou ochrany kritických informačných infraštruktúr KII (9).

2.13 Európska únia by mala poveriť vhodný regulačný orgán, v ktorom by mali svoje zastúpenie aj členovia Agentúry EÚ pre základné práva, aby zaviedol v celej EÚ účinnú ochranu kritických informačných infraštruktúr (10).

2.14 Je nevyhnutné podporovať v Európe vytvorenie silného odvetvia bezpečnosti informácií, ktoré je organizované koherentným a koordinovaným spôsobom, a ktoré by mohlo konkurovať veľmi dobre financovanému sektoru bezpečnosti v USA. (11)

2.15 Komisia musí v rámci spolupráce so svetovými spoločnosťami z oblasti IKT zameranej na implementáciu digitálnej agendy dbať na ochranu záujmov občanov.

2.16 Pre všeobecnú zásadu politiky platí, že verejný záujem – „verejné dobro“ – by malo byť v rovnováhe so súkromnými a obchodnými záujmami.

2.17 Komisia by mala podniknúť všetky možné opatrenia na to, aby zabezpečila, že členské štáty budú prísneho presadzovania regulačného rámca v oblasti elektronickej komunikácie (12) a že implementácia bude vo všetkých 27 členských štátoch rovnomerná, vyrovnaná a univerzálna.

2.18 Aby bolo možné zabezpečiť náležitý súlad s nariadeniami, mali by sa právomoci regulačných orgánov pre komunikáciu v členských štátoch a na úrovni EÚ posilniť podobne ako právomoci a možnosti Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) (13).

2.19 Berúc do úvahy rastúci význam mobilných IKT, Európa by sa mala čo najrýchlejšie zamerať na trhovo orientované prideľovanie frekvencií, posilniť postavenie účastníkov trhu a zaviesť širšie obchodovanie s právami na využívanie rádiových frekvencií, ako aj znížiť byrokratické predpisy týkajúce sa prideľovania šírky pásma (14).

2.20 Komisia by mala podporovať členské štáty v tom, aby v rámci rozvoja a používania diaľkového prenosu a rozvodných sietí presadzovali svoje vnútroštátne záujmy na dosiahnutie cieľov národnej politiky ako napríklad: odstránenie širokopásmových rozdielov. Toto je možné dosiahnuť spoluprácou s telekomunikačnými spoločnosťami na základe verejno-súkromných partnerstiev (15).

2.21 V oblastiach Únie s veľkou hustotou obyvateľstva by sa mali poskytovateľom infraštruktúry poskytnúť stimuly na to, aby do domácností inštalovali optické prístupové siete (FTTH).

2.22 Dostupnosť užitočného obsahu a služieb prostredníctvom internetu je kľúčovou hnacou silou online aktivít. Vlády, verejné orgány, komunálne podniky a iné podniky by mali urýchliť vývoj svojho webu a prechod zákazníkov na online vzťah.

2.23 Podniky by mali pre svojich zákazníkov nájsť inovatívne spôsoby zrýchleného poskytovania vysokokvalitných skúseností online užívateľov. V tomto smere by sa mala venovať pozornosť vývojovým trendom v používaní video obsahu online.

2.24 Investície by sa mali zamerať na vyhľadávanie inovatívnych odpovedí na výzvy, ktoré sú spôsobené jazykovou rozmanitosťou v EÚ. USA a ostatné veľké ekonomiky s jednotným jazykom majú výhodu, pokiaľ ide o vývoj jednotného, koherentného elektronického trhu tovarov a služieb. Jazyková rozmanitosť je osobitnou výzvou pre víziu stratégie Európa 2020.

2.25 Malo by sa zvážiť zavedenie európskeho elektronického občianskeho preukazu (eID) pre každého občana, čím by sa uľahčilo doručovanie elektronických služieb a obchodovanie online.

2.26 Komisia by mala zaviesť celoeurópsky systém certifikácie a označovania pri elektronickom obchodovaní, aby mali zákazníci univerzálnu ochranu pri kúpe tovaru a služieb online, bez ohľadu na štátne hranice. Takýto režim by zvýšil dôveru spotrebiteľov v elektronické obchodovanie.

2.27 Pri cezhraničných nákupoch potrebujú mať občania dôveru v to, že ich osobné údaje a peniaze sú v bezpečí; je potrebné zaručiť ochranu súkromia a bezpečné uchovávanie osobných údajov.

2.28 Komisia musí vo vzťahu ku call-centrám zaviesť systém licencií, aby sa zabezpečila ochrana osobných údajov a peňazí občanov EÚ, ktorí nakupujú prostredníctvom call-centier, a to predovšetkým vo vzťahu ku call-centrám, ktoré sa nachádzajú mimo EÚ.

2.29 Malo by sa zvážiť zavedenie ochrany spotrebiteľov, ktorí sa pomýlili pri potvrdzovaní nákupu online. V súčasnosti sa spotrebitelia ľahko dopustia chýb, ktoré ich vyjdú draho, pri potvrdzovaní rezervácie leteniek alebo iného nákupu. snáď všetky takéto transakcie by mali mať aj tlačidlo „zrušiť“.

2.30 Zvláštna pozornosť by sa mala venovať elektronickému obchodovaniu, ktoré sa týka detí a na ktoré by sa mali vzťahovať primerané pravidlá a kódex správania.

2.31 EÚ by mala financovať posilnenie schopnosti Europolu bojovať proti počítačovej kriminalite. EÚ musí dôrazne súdne stíhať počítačovú kriminalitu s využitím silných, jednotných represívnych opatrení voči vinníkom v celej EÚ.

2.32 Komisia by mala vypracovať dokument o implementácii stratégie, aby rozvinula časť oznámenia venovanú realizácii a správe. Výbor je presvedčený o tom, že bez podrobného, koordinovaného plánu realizácie nie je možné ciele digitálnej agendy dosiahnuť.

2.33 Komisia by mala zvýšiť využívanie nástrojov riadenia z oblasti IKT, aby tak podporila realizáciu digitálnej agendy.

2.34 EHSV vytvorí stálu skupinu, ktorá sa bude nepretržite zaoberať nevyhnutným rozvojom a realizáciou digitálnej agendy.

3. Kontext

3.1 Digitálna agenda pre Európu je jednou zo siedmich hlavných iniciatív stratégie „Európa 2020“ a zameriava sa na vymedzenie kľúčovej úlohy, ktorú bude musieť zohrávať využívanie IKT, ak chce Európa uspieť vo svojom úsilí a do roku 2020 dosiahnuť ciele, ktoré si stanovila. Táto hlavná politická iniciatíva získala plnú podporu ministrov zodpovedných za politiku informačnej spoločnosti EÚ na ich neformálnom stretnutí v apríli 2010 v Granade, Španielsko (16).

3.2 Potreba digitálnej agendy pre Európu

3.2.1 Cieľom digitálnej agendy vytýčiť smer úsilia zameraného na maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu IKT.

Tento obrovský potenciál IKT sa môže zmobilizovať prostredníctvom dobre fungujúceho pozitívneho kolobehu činností, ktorý je znázornený na obrázku 1.

Obrázok 1

Pozitívny kolobeh digitálneho hospodárstva

3.2.3 Hoci je transformačná sila IKT zrejmá, na to, aby sa mohla naplno zužitkovať, treba vyriešiť závažné otázky. Komisia určila sedem najvýznamnejších prekážok. Tieto sú uvedené vo vnútornom okruhu obrázku 1.

3.2.4 Toto sú prekážky, pre ktoré Európa zaostáva za svojimi priemyselnými partnermi: 30 % Európanov ešte nikdy nepoužilo internet; Európa má len 1 % rozšírenie vysokorýchlostných sietí založených na optickom vlákne, zatiaľ čo v Japonsku je to 12 % a v Južnej Kórei 15 %; a výdavky EÚ na výskum a rozvoj IKT zodpovedajú len 40 % výdavkov Spojených štátov v tejto oblasti.

3.3 Digitálna agenda navrhuje opatrenia, ktoré je potrebné urýchlene prijať, aby bolo možné vyriešiť sedem najvýznamnejších problémových oblastí, ktoré ovplyvňujú transformačný potenciál IKT, aby sa Európa vydala na cestu inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

3.4 Politická iniciatíva obsahuje sto opatrení a 13 kľúčových výkonnostných cieľov, ktoré sa majú realizovať počas nasledujúcich desiatich rokov, vrátane viac než tridsiatich legislatívnych iniciatív. Agenda pozostáva zo siedmich politických pilierov a uznáva, že dosiahnutie týchto cieľov má kritický globálny rozmer.

3.5 Realizácia a správa

Nasledujúci diagram zobrazuje riadiacu štruktúru, na základe ktorej sa má realizovať digitálna agenda.

Obrázok 2

Cyklus správy európskej digitálnej agendy

4. Pripomienky

4.1 Neprimeraná realizácia politických iniciatív ešte viac posilnila stagnáciu európskeho digitálneho hospodárstva spôsobenú fragmentáciou a nedostatočnými investíciami. Je preto nevyhnutné, aby Komisia použila „vlajkovú loď“ digitálnej agendy na oživenie dobrých vzorov a príkladov, ako aj osvedčených postupov v oblasti riadenia, aby Európa dosiahla digitálne hospodárstvo s vysokým rastom, ktoré potrebuje.

4.2 Keďže sa škála a intenzita investícií do IKT a stimulovanie digitálneho hospodárstva neustále rozširujú, je dôležité, aby plány výdavkov EÚ boli sprevádzané lepším a prísnejším dozorom a zodpovednosťou za využitie prostriedkov.

4.3 Efektívnosť a účinnosť výdavkov EÚ na výskum a vývoj má kritický význam: musíme totiž maximalizovať výhody plynúce z veľkých investícií, ktoré budú realizované. Je dôležité, aby boli programy a projekty výskumu a vývoja odlišné, a aby nedochádzalo k zbytočnej duplicite na vnútroštátnej, medzinárodnej alebo technologickej úrovni.

4.4 Európa je priveľmi závislá od veľkých celosvetových spoločností z oblasti IKT pokiaľ ide o softvér a služby. Medzi prvými desiatimi celosvetovými spoločnosťami pôsobiacimi v oblasti IKT sa nachádza len jedna európska spoločnosť – Nokia – a v prvej desiatke celosvetových spoločností zaoberajúcich sa vývojom softvéru sa nachádza tiež len jediná európska spoločnosť – SAP.

Otvorené štandardy zohrávali kritickú úlohu pri rozvoji a úspechu internetu. Európa by výslovne mala podnecovať otvorené štandardy na uľahčenie konkurencie a zmenšenie prekážok vstupu začínajúcich podnikov na trh, vrátane podnikateľov zo súkromného sektora a sociálneho hospodárstva. Mohutná podpora otvorených štandardov podľa akčného plánu interoperability a noriem by takisto pomohla pri rozvoji európskych spoločností v oblasti IKT, ktoré môžu hospodársky súťažiť na celom svete.

4.5.1 EÚ potrebuje vytvoriť také hospodárske prostredie v Európe, ktoré by podporovalo rozvoj inovatívnych a silných spoločností IKT, ktoré by prípadne mohli súťažiť na svetovej scéne.

4.5.2 Dobrý „domáci trh“ má veľký podiel na tom, aby sa z energických MSP stali celosvetoví giganti zajtrajška; je potrebné riešiť problémy fragmentových digitálnych trhov a nedostatku interoperability s cieľom podporiť skrytý potenciál európskych spoločností IKT.

4.6 Masívne výdavky USA na IKT spôsobujú odliv mozgov z Európy. Očakáva sa, že federálny trh s informačnými technológiami dosiahne v USA v období rokov 2011 – 2015 kumulatívnu hodnotu 530 mld. USD, čo do roku 2015 predstavuje ročné výdavky vo výške 115 mld. USD. Európa potrebuje svoju pozornosť agresívne zamerať na vlastné výdavky na IKT, ak chce držať krok s vývojom digitálneho veku.

Správa o víruse Stuxnet, ktorý útočí na kritické priemyselné kontrolné procesy (17), spôsobila, že sa otázka kybernetickej bezpečnosti a ochrany kritických informačných infraštruktúr dostala do popredia vládnych programov.

4.7.1 V súčasnosti je Európa vo veľkej miere závislá od IKT pokiaľ ide o vytváranie bohatstva a kvalitu nášho života. Je dôležité, aby bola naša rastúca závislosť od IKT vykompenzovaná zvyšujúcou sa vyspelosťou bezpečnostných opatrení s cieľom ochrániť kritické informačné infraštruktúry (energia, voda, doprava, bezpečnostné systémy, atď.) a chrániť občanov pred počítačovou kriminalitou.

4.7.2 Výbor odkazuje Komisiu na svoje stanovisko o ochrane kritických informačných infraštruktúr (18). Výbor je presvedčený predovšetkým o tom, že Európa potrebuje silné vedenie, kde by právomoci mal vhodný orgán, aby sa zabezpečila primeraná ochrana EÚ pred útokmi.

4.8 Zelená kniha Komisie o demografických zmenách zdôrazňuje demografický posun v Európe smerom k rýchlemu starnutiu obyvateľstva sprevádzanému zmenšujúcim sa počtom mladých ľudí. Aj keď to predstavuje mnoho výziev, sú takisto príležitosti zahŕňajúce technologické inovácie, ktoré môžu zlepšiť kvalitu života starších a postihnutých ľudí, zmierniť ekonomické problémy starnúceho obyvateľstva a vytvoriť v Európe nové hospodárske a podnikateľské príležitosti. Predpokladá sa, že nové IKT pre starších ľudí budú zohrávať dôležitú úlohu pri riešení niektorých budúcich problémov. Európa preto musí plánovať, ako môže technológia reagovať na potreby starnúcej spoločnosti, keďže IKT môžu prispieť k zlepšeniu kvality života, zachovaniu zdravia, dlhšiemu nezávislému životu a aktívnej pracovnej účasti v spoločenstvách. Mohlo by sa ponúkať množstvo služieb, napríklad v oblasti komunikácie, nakupovania, bezpečnosti a zdravia.

4.9 Pretože záujmy občanov Európy a záujmy celosvetových spoločností z oblasti IKT nie sú vždy zhodné, je potrebné vyvážiť záujmy občanov a záujmy podnikov.

4.10 Jazyková rozmanitosť je pre Európu osobitnou výzvou pri vytváraní živého jednotného digitálneho trhu tovarov a služieb. Na to, aby sme dokázali úspešne čeliť tejto výzve je potrebných viac investícií.

4.11 Dostupnosť vysokokvalitného obsahu a služieb na webe je hlavným podnetom záujmu užívateľov. Postupné spúšťanie elektronických služieb zo strany vlád a verejných orgánov v EÚ je značne nejednotné a tým, ktorí zaostávajú, je potrebné pomôcť pri ich snahe presadzovať programy; oveľa viac sa dá urobiť predovšetkým v oblasti elektronického verejného obstarávania tovaru a služieb.

4.12 Podporovanie odvetvia cezhraničného elektronického obchodovania v EÚ je veľmi zložitý proces. Aby sme prekonali priekopnícku fázu elektronického obchodovania, je potrebné, aby toto obchodovanie bolo jednoduché a bezpečné. V súčasnosti vytvára právna, jazyková, kultúrna a technologická fragmentácia medzi 27 členskými krajinami EÚ značné bariéry pre rozvoj otvoreného sektoru elektronického obchodovania v celej EÚ. Každý problém musí byť riešený samostatne, ale zavedenie e-ID pre každého občana a certifikácia elektronických obchodníkov v celej EÚ si vyžiadajú dlhý čas.

4.13 Dobrý príklad certifikácie elektronických obchodníkov sa dá nájsť v Holandsku. Obchodné združenie online predajcov založilo certifikačný inštitút s nezávislým dozorným výborom. Všetci členovia tohto združenia musia dodržiavať kódex správania a používať štandardnú zmluvu so zákazníkom, ktorú odsúhlasila Holandská organizácia spotrebiteľov – Consumentenbond. Vo vzťahu k autorizovaným elektronickým obchodníkom sa zákazníci môžu uchýliť k štruktúrovanému postupu reklamácie s cieľom vyriešiť prípadné spory. Informovanosť o tejto certifikácii je veľká, až 83 % online spotrebiteľov pozná certifikačný štítok. Výbor očakáva, že Komisia podnikne opatrenia na implementáciu režimu certifikácie pre elektronických obchodníkov v celej EÚ.

4.14 Ľudia, ktorí začínajú web a internet používať prvýkrát, sú výnimočne zraniteľní vo vzťahu k počítačovým zločincom a bezohľadným obchodníkom. Zraniteľným užívateľom, či už ide o dospelých alebo o deti, je potrebné poskytnúť všetku ochranu, ktorá by im pomohla používať bezpečné online prostredie (19).

4.15 Komisia by do svojej výročnej správy o pokroku mohla zaradiť osobitnú časť venovanú zdravotným postihnutiam, aby sa v rámci Digitálnej agendy pre Európu zisťoval a meral pokrok aj v tejto oblasti.

4.16 V európskom online hospodárstve bez hraníc je dôležité, aby bol Europol vybavený na sledovanie komerčných a spoločenských aktivít tak, aby boli bezpečné pre všetkých užívateľov.

V Bruseli 8. decembra 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Tlačová správa Eurostatu STAT/09/176.

(2) EURÓPA 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020 v konečnom znení.

(3) Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 73; Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s. 41; Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s. 37; Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 210; Ú. v. EÚ C 221 8.9.2005, s. 28; Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 35; Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 42.

(4) „Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast“ (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku); Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 116 a Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 60; „Zlepšovanie participatívnych modelov verejno-súkromného partnerstva pre všetkých 27 krajín EÚ“ (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku); Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 98; Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 69; Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 84; Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 36; Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 8; Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 92; Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 87; Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 63; Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 61; Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 50; Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 27; Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 21; Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006, s. 78; Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 222; Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 83; Ú. v. ES C 123, 25.4.2001, s. 36.

(5) KOM(2005) 203 v konečnom znení, a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb.

(6) Pozri stanovisko „Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast“ (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a http://www.economist.com/blogs/babbage/2010/09/white-space_wireless.

(7) Medzi služby programu Galileo bude patriť: navigácia otvoreného prístupu, obchodné plavby, bezpečnosť životnej navigácie, verejne riadená navigácia a pátracia a záchranná činnosť.

(8) Pozri Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 116 a Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 60.

(9) Pozri Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 98.

(10) Tamže.

(11) Kumulovaná trhová hodnota amerického trhu kybernetickej bezpečnosti sa odhaduje na 55 mld. USD (2010 – 2015), a kumulovaná ročná miera rastu na nasledujúcich 6 rokov sa odhaduje na 6,2 % - http://www.marketresearchmedia.com/2009/05/25/us-federal-cybersecurity-market-forecast-2010-2015/.

(12) Smernica 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci; Smernica 2002/19/ES o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení a Smernica 2002/77/ES o hospodárskej súťaži na trhoch elektronických komunikačných sietí a služieb.

(13) http://easa.europa.eu/.

(14) „Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast“ (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku); Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 27 a Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 50.

(15) Pozri „Zlepšovanie participatívnych modelov verejno-súkromného partnerstva v oblasti rozmiestňovania“ elektronických služieb „pre všetkých 27 krajín EÚ“ (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

(16) http://www.eu2010.es/export/sites/presidencia/comun/descargas/Ministerios/en_declaracion_granada.pdf.

(17) http://www.nytimes.com/2010/09/27/technology/27virus.html a http://www.ft.com/cms/s/0/e9d3a662-c740-11df-aeb1-00144feab49a.html?ftcamp=rss.

(18) Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 98.

(19) EHSV vydal za posledných 15 rokov niekoľko stanovísk na túto tému. Dve najnovšie stanoviská vyšli v Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 69 („Vplyv interaktívnych sociálnych sietí“), a Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 61 („Ochrana detí, ktoré používajú internet“).