SK Úradný vestník Európskej únie C 191/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vydávanie kníh v pohybe“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 191/04

Spravodajkyňa: Grace ATTARD

Pomocná spravodajkyňa: Hilde VAN LAERE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. júla 2011 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vydávanie kníh v pohybe“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. apríla 2012. Spravodajkyňou bola pani Attard a pomocnou spravodajkyňou pani Van Laere.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 480. plenárnom zasadnutí 25. a 26. apríla 2012 (schôdza z 25. apríla 2012) prijal 156 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Vydavateľské odvetvie prechádza vyvíjajúcim sa procesom modernizácie, ktorý so sebou v digitálnej ére prináša významné dôsledky.

1.2 EHSV zdôrazňuje, že na úrovni EÚ by mala byť celková analýza úlohy vydavateľského odvetvia v sociálnom, ekonomickom, kultúrnom, vo vedeckom a v umeleckom rozvoji Európy bezprostrednou prioritou pri riešení práv a potrieb ďalších zainteresovaných strán vrátane predajcov kníh, spisovateľov, vedcov, ilustrátorov, polygrafického priemyslu a príbuzných odvetví, knižníc, organizácií na ochranu práv na rozmnožovanie, ako aj spotrebiteľov. Európska komisia musí pri plánovaní stratégií digitálnej Európy zahrnúť vydavateľské odvetvie medzi ostatné priemyselné odvetvia.

1.3 EHSV zdôrazňuje, že je dôležité riešiť potrebu primeraných právnych predpisov a opatrení EÚ, ktoré majú vplyv na vydavateľské odvetvie. Ide o duševné vlastníctvo (najmä autorské právo) a jeho vymáhanie, zdaňovanie, informačnú spoločnosť a opatrenia v oblasti kultúry.

1.4 EHSV znovu opakuje, že na úrovni EÚ je potrebné odstrániť diskriminačný režim, ktorý je v súčasnosti zavedený ako v rámci EÚ – kde sú on-line verzie rovnakých kultúrnych produktov v súčasnosti zdanené štandardnými sadzbami, čím dochádza k neoprávnenej odchýlke medzi porovnateľným obsahom – tak aj v porovnaní s USA, kde je publikovanie na internete oslobodené od dane, čím dochádza k nerovným podmienkam a nekalej hospodárskej súťaži.

1.5 EHSV sa domnieva, že polygrafické odvetvie musí byť podnecované, aby v súlade s európskym polygrafickým plánom zmenilo obchodné a technologické postupy, ktoré sú preň v súčasnosti príznačné a zameralo sa na správu a šírenie informácií bez toho, aby sa obmedzilo len na úlohu poskytovateľa služieb.

1.6 EHSV sa domnieva, že je potrebné na európskej úrovni zriadiť monitorovacie stredisko, ktoré by meralo súčasné a budúce kvalifikačné potreby polygrafického sektora. Podporilo by sa tak odborné vzdelávanie, kariérne zmeny a rekvalifikácia prostredníctvom verejného financovania tohto sektora, a to predovšetkým z ESF, EFRR a Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii vrátane výskumu prostredníctvom 7. rámcového programu (FP7) a rámcového programu Horizont 2020, aby polygrafický priemysel zostal konkurencieschopný.

1.7 EHSV zdôrazňuje, že správa práv duševného vlastníctva, okrem toho, že je kľúčovým faktorom technologických a obchodných inovácií, má aj zásadný význam pre úspešný rozvoj európskej kultúry, vedy, umenia a kvalitu života európskych občanov.

1.8 Výbor sa domnieva, že ak sa spotrebiteľom poskytne bezpečné digitálne prostredie, v ktorom budú mať účinnú kontrolu nad svojimi osobnými údajmi a súkromím, digitálne trhy budú fungovať v prospech svojich užívateľov.

1.9 Výbor pri riešení prechodu na digitálne technológie zdôrazňuje sociálne a ekonomické záväzky s cieľom zabezpečiť, aby výhody digitálnej revolúcie mohol využívať čo najväčší počet ľudí akéhokoľvek veku v každom členskom štáte.

1.10 EHSV zdôrazňuje, že pracovníkom, vrátane tých, ktorí majú štatút samostatne zárobkovo činných osôb a externých dodávateľov, treba zaručiť dôstojnú prácu, ktorá musí byť predmetom sociálneho dialógu a kolektívnych zmlúv na úrovni členských štátov, ako aj na úrovni EÚ.

1.11 Prijatie otvorených, interoperabilných elektronických noriem je nevyhnutné na zvýšenie konkurencieschopnosti a zabránenie uzavretiu trhov a vytvorenia dominantných pozícií.

1.12 EHSV zdôrazňuje dôležitosť integrovanejšieho jednotného trhu služieb v rámci stratégie Európa 2020 (1) pre všetkých aktérov a zainteresované strany vo vydavateľskom odvetví umožňujúceho rast a vytváranie pracovných miest.

1.13 EHSV vyjadruje želanie, aby Komisia podporovala úsilie vydavateľských a tlačiarenských profesií pokračovať smerom k participatívnejšiemu modelu a organizovať sa v spoločnom transparentnom rámci, ktorý umožní lepšie spojenie ekonomickej, sociálne, technologickej a environmentálnej dimenzie.

1.14 EHSV vyzýva Komisiu na začatie strategického dialógu s európskym vydavateľským odvetvím, aby dospela k záverom v otázke stratégií, ktoré budú konkrétne riešiť potreby v oblasti tlačených a elektronických kníh v digitálnej ére, čím sa zároveň posilní celosvetová konkurencieschopnosť tohto sektora. EHSV opätovne vyzýva Komisiu, aby vytvorila skupinu na vysokej úrovni, v ktorej budú zástupcovia vydavateľstiev, grafického a papierenského priemyslu a ktorá bude analyzovať investičné perspektívy a perspektívy zamestnanosti, ktoré ponúkajú tieto odvetvia v kontexte multimediálnej revolúcie.

2. Úvod a súvislosti

2.1 Vydavateľské odvetvie je ako najväčšie kultúrne odvetvie v Európe zásadným hráčom v ekonomickom, sociálnom, politickom, etickom, vzdelávacom, v umeleckom a vo vedeckom rozvoji Európy. Európska literatúra predstavuje jedno z kľúčových umeleckých a kultúrnych dedičstiev Európy, ktoré stelesňuje širokú rozmanitosť každej krajiny, keďže v knihách je zastúpený a pre budúce generácie zaznamenaný každý európsky jazyk, región, menšina, čím podporuje dialóg medzi kultúrami.

2.2 Európske vydavateľstvá (členské štáty EÚ spolu s Nórskom a Islandom) vytvorili v roku 2010 obrat približne 23,5 miliárd EUR, spolu vydali približne 525 000 nových titulov a na plný úväzok zamestnávali zhruba 135 000 ľudí. Takmer 7,5 miliónov titulov bolo dostupných na sklade. Vydávanie kníh tiež nepriamo prispieva k vytváraniu pracovných miest. Dáva prácu viac ako 100 000 spisovateľom, ilustrátorom a prekladateľom literatúry a na trhu je viac ako 25 000 individuálnych kníhkupectiev. Na detailnejší obraz tohto sektora je potrebný špecifickejší zber údajov.

2.3 Metodiky výroby kníh, od objednávky, úpravy, tlače až po distribúciu, prechádzali po stáročia významnými zmenami v ich uplatňovaní, nie však v koncepcii. Kniha sa sama osebe vo svojej podstate kreatívneho diela nezmenila. Tieto metodiky sa začínajú s rozvojom digitálneho publikovania teraz meniť.

2.4 Kľúčové tvorivé priemyselné odvetvia v roku 2008 prispeli k HDP EÚ vo výške 4,5 %, čo predstavuje 8,5 miliónov pracovných miest (2). V tom istom roku prispeli všetky tvorivé odvetvia k HDP EÚ vo výške 6,9 %. Vydavateľské sektory v roku 2003 prispeli v rámci týchto priemyselných odvetví k HDP EÚ vo výške 1,07 % v porovnaní s 0,41 % rádiového/televízneho/filmového/video sektora a 0,06 % hudobného odvetvia.

2.5 Na medzinárodnej úrovni má európske knižné odvetvie vyššiu hodnotu ako knižné odvetvie USA, ktoré v minulých rokoch vytvorilo ročný zisk 24 – 25 miliárd USD (17 – 19 miliárd EUR). Okrem toho sa každý rok medzi 10 najväčšími vydavateľskými skupinami na svete objaví približne šesť až osem európskych spoločností. Tri najväčšie medzinárodné knižné veľtrhy sa navyše konajú v krajinách EÚ, a to vo Frankfurte, v Londýne a Bologni.

2.6 OECD zdôrazňuje pozitívny vplyv čítania na spoločnosť ako najlepšieho ukazovateľa šancí dieťaťa uspieť v živote. Vydávanie kníh tiež podporuje pluralitu názorov, ich výmenu, dialóg a slobodu prejavu, ktoré predstavujú pilier demokratickej spoločnosti.

3. Prechod na digitálne publikovanie

3.1 Prechod na digitálne publikovanie vo vydavateľskom sektore mení väčšinu dynamických aspektov, vzťahov a ekonomických, ako aj kultúrnych modelov vydávania kníh.

3.2 Európske trhy s elektronickými knihami predstavujú nejednotný a rozčlenený obraz. Miery rastu na vyspelých trhoch sú veľmi vysoké, ale aj tam je celkový objem digitálneho publikovania v porovnaní s trhom tlačených kníh veľmi malý (v rozsahu od menej ako 1 % až 5 % knižného trhu). Až donedávna k tomuto pomalému vývoju významne prispieval nedostatok vhodných prenosných čítacích zariadení.

3.3 Čoraz viac vydavateľstiev však svoje knihy ponúka v elektronickej podobe v ďalších oblastiach. Po niekoľkých rokoch experimentovania v oblasti technológií a inovácií vznikla široká škála rôznych obchodných modelov na zabezpečenie prístupu k obsahu digitálnych kníh. Čitatelia majú prístup ku knihám v počítačoch, vo vyhradených elektronických čítačkách, v tabletoch, ako aj inteligentných telefónoch, ktoré sú čoraz prepracovanejšie a jednoduchšie sa ovládajú, a predovšetkým sú ekonomicky dostupnejšie. Je pravdepodobné, že vďaka očakávanému klesajúcemu trendu cien elektronických čítačiek sa bude trh rozširovať ďalej.

3.4 Do reťazca vstupujú noví hráči, a to vďaka svojej dôležitej úlohe v súvislosti s koncovým používateľom v iných oblastiach. Ide o vyhľadávače/portály ako Google, internetových hráčov vrátane ďalších druhov internetových obchodov ako Amazon, ktorý zároveň vyrába tablet Kindle. Výrobcovia elektronických zariadení ako Apple prechádzajú na trh s obsahom pre svoje zariadenia, a poskytujú tak aj vlastné internetové kníhkupectvá, ďalej mobilní operátori alebo poskytovatelia internetového prístupu.

3.5 Elektronické knihy ponúkajú jednoduchý prístup k vedomostiam, ku kultúre a k aktivitám na voľný čas aj zraniteľným skupinám, ktoré majú problémy s čítaním, ako sú napríklad starší ľudia a osoby so zdravotným postihnutím, a ľuďom, ktorí nečítajú vo svojom materinskom jazyku.

3.6 Digitálna kniha tiež nanovo definuje ekologický vplyv vydavateľského odvetvia. Kým papier je obnoviteľná a recyklovateľná surovina, vplyv elektronických zariadení vrátane surových kovov na životné prostredie a využívanie elektrickej energie sa musia aj naďalej skúmať.

3.7 Úloha vydavateľstiev zostáva v digitálnej ére zásadná. Ich funkciou je výber rukopisov a ich triedenie, a to bez ohľadu na to, v akej podobe sa vydajú, ak má byť zaručená kvalita. Redakčná práca a marketing sú ďalšími kľúčovými funkciami, ktoré sa bez odborných znalostí vydavateľstiev nezaobídu.

3.8 Náklady na riešenie porušovania autorských práv na internete, investovanie do digitalizačných systémov, zamestnancov a technológií a náklady na konverziu súborov do špecifických formátov predstavujú nové druhy nákladov, ktoré vznikajú elektronickým publikovaním. Náklady sa ušetria na tlači, fyzickom uskladnení a fyzickej distribúcii, ktoré zvyčajne predstavujú menej ako jednu šestinu celkových nákladov, keďže náklady na honoráre, redakčnú prácu, marketing, distribúciu, digitálne uskladnenie a archiváciu v digitálnom svete zostávajú.

4. Výzvy pre vydavateľské odvetvie v digitálnej ére

4.1 V roku 2009 Rada (3) a Komisia (4) zriadili Európske stredisko na sledovanie falšovania a pirátstva s cieľom zabezpečiť lepšie porozumenie problému porušovaniu práv duševného vlastníctva (5).

4.2 V kultúrnom odvetví, ako je vydavateľská činnosť, je autorské právo základom právneho uznania hodnoty, ktorú vytvára. Vyvážený režim autorských práv má preto prvoradý význam pre udržateľnosť investícií do tohto odvetvia, čím dochádza k podnecovaniu autorov vytvárať nové diela.

4.3 EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné účinne vymáhať práva duševného vlastníctva ako na internete, tak aj mimo neho. Pirátstvo oslabuje kultúru, tvorivú činnosť a vznik nových obchodných modelov a bráni rozvoju trhu tým, že znižuje dôveru vydavateľstiev a autorov v návratnosť ich finančných a duševných investícií (6).

4.4 Právne predpisy v oblasti autorských práv boli vydané ešte pred digitálnou revolúciou, a teda realita sťahovania, zdieľania súborov medzi používateľmi systému (peer-to-peer) a digitálna správa práv (Digital Rights Management) sa nie vždy zohľadňuje. Túto skutočnosť uznala Digitálna agenda pre Európu, ktorej cieľom je aktualizovať pravidlá jednotného trhu EÚ pre digitálnu éru (7). Komplexné nariadenie EÚ, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, je nevyhnutné pri riešení regulačných a vymáhacích postupov, ktoré sa medzi členskými štátmi líšia.

4.5 Rýchle a konzistentné riešenie sporov týkajúcich sa obvinení z falšovania alebo pirátstva dôrazným vymáhaním autorských práv by zvýšilo dôveru spotrebiteľov. Európske právne predpisy stanovujú vymáhanie prostredníctvom článku 8 ods. 3 smernice o autorskom práve (2001/29/ES), ktorý umožňuje nositeľom práv žiadať o súdny zákaz proti sprostredkovateľom, ktorých služby využívajú tretie strany na porušovanie autorského práva, spoločne s článkom 8 smernice o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (2004/48/ES), ktorý dáva nositeľom práv právo na získanie akýchkoľvek informácií týkajúcich sa totožnosti porušovateľa práv.

5. Výzvy digitalizácie a globalizácie pre polygrafický priemysel v Európe

5.1 Európsky polygrafický priemysel čelí veľkým výzvam v dôsledku narastajúceho a rozšíreného používania internetu a atraktívnosti nových médií, čím sa postupne mení podoba trhu ako zdroja informácií a reklamy.

5.2 Ďalším významným faktorom ovplyvňujúcim hospodársku súťaž je na jednej strane dovoz kníh z nízkonákladových krajín (napr. Číny), ktoré sa môžu tlačiť bez presných časových obmedzení a na druhej strane vysoká koncentrácia spoločností vyrábajúcich papier a tlačiarenské farby, ktoré vytvárajú intenzívnu globálnu konkurenciu. Ide najmä o Indiu a Čínu, kde je možné zabezpečiť najnižšie ceny. EHSV zdôrazňuje potrebu rešpektovať podobné sociálne a environmentálne kritériá vo všetkých výrobných krajinách.

5.3 Tieto faktory spolu s ťažkou ekonomickou situáciou niekedy vedú k poklesu cien a majú výrazný vplyv na zamestnanosť v tomto priemysle.

5.4 Podľa údajov, ktoré na rok 2009 zverejnil Eurostat, je európsky polygrafický priemysel zložený zo 119 000 spoločností (pokles zo 132 571 v roku 2007), zamestnáva viac ako 735 000 ľudí (pokles z 853 672 v roku 2007) a jeho obrat je viac ako 88 miliárd EUR (pokles zo 110 miliárd EUR v roku 2007).

5.5 Zavedenie digitálnej tlače však umožnilo inováciu v spolupráci medzi vydavateľstvom, tlačiarňou a používateľmi – knihy sa môžu vytlačiť na objednávku, a to hoci len jeden výtlačok.

5.6 Tlačiarenské spoločnosti podnikajú kroky na integráciu služieb v hodnotovom reťazci, ako je uskladňovanie, správa databázy, navrhovanie webových stránok alebo tlače, elektronické knihy, ako aj rozvoj oddelenia ich predtlačovej prípravy.

5.7 EHSV podporuje návrhy, ktoré Komisia uviedla vo svojej správe z roku 2007, týkajúcej sa konkurencieschopnosti európskeho polygrafického priemyslu. Výbor však Európsku komisiu vyzýva, aby pre tento sektor ako celok vytvorila Európsky výbor pre sociálny dialóg. Formálny sociálny dialóg medzi zamestnávateľmi a odborovými zväzmi v súčasnosti existuje len na úrovni spoločností a členských štátov.

5.8 EHSV súhlasí s odporúčaniami konfederácie Intergraf, najmä pokiaľ ide o nezávislú štúdiu o rozvoji technológií (tlačiarenských, ako aj mobilných a internetových technológií), demografických vplyvoch a správaní spotrebiteľov.

6. Výzvy pre predajcov kníh

6.1 Problémy vznikli v dôsledku veľkých maloobchodných reťazcov, ktoré na svoj internetový predaj zaviedli územné obmedzenia. V podstate sa obchádzajú zavedené distribučné systémy, keďže sa formuje nová hegemónia internetových predajcov digitálnych kníh.

6.2 Tradiční predajcovia kníh sú dôležití z kultúrneho hľadiska. Udržiavajú si osobný kontakt/vzťah so spotrebiteľmi aj na internete a ponúkajú služby, ktoré internet sám ponúknuť nemôže.

6.3 Kníhkupectvá sa v súčasnosti používajú ako predvádzacie miesta na knihy, ktoré si potom spotrebitelia kúpia na internete. Svojim internetovým konkurentom tak poskytujú bezplatný marketing a reklamu. Niektorí tradiční predajcovia kníh však potrebujú preškolenie, keďže nemajú dostatok vedomostí z oblasti internetových sociálnych médií a musia byť inovatívnejší, pokiaľ ide o ich marketing a výber produktov. Normy v digitálnom svete sú stále nedostatočné. Napríklad všetky tlačené knihy majú ISBN, čo však neplatí pre elektronické knihy.

6.4 Je potrebné hľadať a podporovať súčinnosť medzi európskymi knižničnými asociáciami a predajcami kníh. Digitalizácia vytvára určitú mieru rozporu medzi obavami predajcov kníh a vydavateľstiev spojenými s pirátstvom elektronických kníh na jednej strane a nadšením knižníc propagovať požičiavanie elektronických kníh na druhej strane. Všetky strany musia zdôrazňovať, dodržiavať a presadzovať rozdielnosti právnej úpravy medzi požičiavaním (tlačených kníh) a elektronickým požičiavaním. Zainteresované strany by mali preskúmať možnosť nastavenia, ktoré umožní skombinovať zavedené protipirátske ochranné opatrenia a zjednodušenie elektronického požičiavania kníh na legitímne požičiavanie kníh z knižníc.

6.5 Spoločnosti Amazon a Apple sa svojím dvojitým dominantným postavením na trhu – predajné platformy a elektronické čítačky (Kindle a iPad) – ujali vedenia, ktoré im umožňuje určovať ceny a obchodné podmienky všetkým ostatným hráčom v tomto priemysle. Toto neeurópske dominantné postavenie negatívne ovplyvňuje aj malých vydavateľov, ktorí nemajú dostatočné postavenie na to, aby vyjednávali podmienky stanovené spoločnosťami Amazon a Apple.

6.6 Prijatie nových interoperabilných noriem zabráni uzavretiu trhov a vytváraniu dominantných pozícií niektorými veľkými hráčmi, ktorí v súčasnosti používajú uzavreté autorizované technológie, ktoré viažu používanie niektorých zariadení na svoje vlastné katalógy alebo opačne, čím sa posilňuje konkurencia.

7. Dane a ceny

7.1 Veľká väčšina krajín EÚ a iných krajín vo svete uplatňuje na predaj tlačených kníh zníženú sadzbu DPH, pretože si uvedomuje, aký úžitok čítanie prináša z kultúrneho, výchovného a vedeckého hľadiska a aký úžitok prináša spoločnosti ako celku.

7.2 V súčasnosti je však v EÚ zavedený diskriminačný režim, keďže on-line verzie tých istých kultúrnych produktov sa v súčasnosti zdaňujú štandardnými sadzbami, čím vzniká neoprávnená odchýlka medzi porovnateľným obsahom.

8. Zachovanie osirotených a komerčne nedostupných diel (8)

8.1 EHSV vo všeobecnosti súhlasí s navrhnutou smernicou týkajúcou sa vytvorenia právneho rámca na zabezpečenie zákonného cezhraničného on-line prístupu k osiroteným dielam (9).

8.2 Veľmi málo členských štátov zatiaľ zaviedlo právne predpisy týkajúce sa osirotených diel a ak aj existujú, obmedzujú prístup na občanov sídliacich na ich vnútroštátnom území.

8.3 Článok 5 ods. 2 písm. c) smernice o autorských právach umožňuje verejne prístupným knižniciam, vzdelávacím inštitúciám, múzeám a archívom rozmnožovanie diel chránených autorským právom bez predchádzajúcej žiadosti o povolenie za predpokladu, že sa neuskutočňuje pre priamy alebo nepriamy ekonomický alebo komerčný prospech a že proces rešpektuje trojstupňový test formulovaný v Bernskom dohovore. Akékoľvek iné sprístupnenie diel chránených autorským právom verejnosti prostredníctvom internetu si však vyžaduje predchádzajúce právne vyjasnenie.

8.4 Pokiaľ ide o komerčne nedostupné diela, vydavatelia podnietili dialóg, ktorý viedol k vzniku memoranda o porozumení týkajúceho sa „hlavných zásad digitalizácie a sprístupňovania komerčne nedostupných diel“, ktoré podpísali všetky zúčastnené strany. Na to, aby mohli byť dobrovoľné dohody medzi rôznymi zúčastnenými stranami o komerčne nedostupných dielach uznané na cezhraničnej úrovni, však zatiaľ neexistuje žiadna právna štruktúra.

8.5 Úspešné ukončenie tohto dialógu podporí rozvoj digitálnych knižníc ako Europeana a ďalších verejných inštitúcií vykonávajúcich úlohy vo verejnom záujme.

8.6 Systém ARROW, ktorý vytvorilo združenie zainteresovaných strán v knižnom sektore s pomocou Európskej komisie, poskytuje praktické riešenie vytvorením nákladovo efektívneho nástroja, ktorý umožňuje užívateľom rýchlo a účinne vyhľadať informácie o právnom štatúte daného diela a jeho držiteľoch.

8.7 Verejno-súkromné partnerstvá medzi knižnicami a vydavateľstvami môžu zvýšiť prístup ku komerčne dostupným knihám prostredníctvom digitálnych knižníc. Niekoľko takýchto partnerstiev sa už zaviedlo.

8.8 Je potrebné, aby o otázke oprávneného ukladania elektronických kníh diskutovali všetky zainteresované strany s cieľom vyvážiť záujmy knižníc zbierať, uchovávať a sprístupňovať tieto elektronické knihy so zárukami proti nezákonnému elektronickému šíreniu.

9. Jazyk a mobilita

9.1 Keďže jazyk je podstatnou súčasťou vydavateľskej činnosti, vo vydavateľskom odvetví existujú problémy mobility, ktoré sú s ním spojené, najmä pokiaľ ide o vydavateľstvá patriace k malým a stredným podnikom.

9.2 S výnimkou vydavateľstiev, ktoré vydávajú knihy v anglickom jazyku, čelia vydavateľstvá a zamestnanci značným ťažkostiam pri premiestňovaní sa z jedného členského štátu do druhého. Väčšina vydavateľstiev patriacich k malým a stredným podnikom totiž tvorí stredne veľké tímy, ktoré vydávajú knihy len v jednom jazyku (10).

9.3 Niektoré novovznikajúce platformy predaja elektronických kníh sú prekážkou jazykovej mobility. Najväčší výrobca elektronických čítačiek, americká spoločnosť Amazon, odmieta zo svojej elektronickej čítačky kníh Kindle prístup ku všetkým minoritným jazykom vrátane 18 z 23 oficiálnych jazykov EÚ, čím v podstate vylučuje zo svojej najväčšej platformy elektronických kníh na svete literatúru 18 jazykov EÚ.

10. Smerom k dôverujúcemu a informovanému spotrebiteľovi

10.1 Vzťah spotrebiteľov ku knihe sa mení, keďže skladovanie digitálnych kníh nezanecháva žiadnu fyzickú stopu, nákup kníh je okamžitý.

10.2 EHSV sa domnieva, že všetky politické iniciatívy zamerané na práva duševného vlastníctva musia uznať spotrebiteľov za dôležité zainteresované strany v diskusii o právach duševného vlastníctva.

10.3 Vývoj dvojitej existencie kníh (v ich digitálnej a fyzickej podobe) musí byť postupný a musí byť doplnkom k udržateľnosti tlačového publikovania. Veľkému počtu európskych občanov stále nevyhovujú elektronické transakcie a/alebo prístup k obsahu a jeho čítanie v digitálnej podobe. Opatrenia smerujúce k získaniu dôvery a zúženiu digitálnej priepasti môžu prispieť k zvýšeniu sociálneho začlenenia.

10.4 EHSV súhlasí s Európskou organizáciou spotrebiteľov (BEUC) v otázke uznania sieťovej neutrality ako regulačnej zásady. Európska komisia by mala nadviazať na prebiehajúcu prácu Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a prijať záväzný nástroj, ktorý zabezpečí jednotnú a účinnú ochranu sieťovej neutrality v celej Európe.

11. Prístup na trh pre malé a stredné podniky

11.1 Vedúce postavenie kníhkupeckých reťazcov v celej EÚ má za následok určité obmedzenia prístupu na trh pre menšie vydavateľstvá. Vydavateľstvá, ktoré nemajú požadovaný finančný vplyv na to, aby vyjednávali o svojej prítomnosti v týchto reťazcoch, majú pocit, že ich cesta k spotrebiteľom je vo veľkej miere zablokovaná ich nedostatočným zastúpením na pultoch kníhkupectiev.

11.2 Vo vydavateľskom odvetví sa menšie vydavateľstvá tradične považovali za strediská inovácie a tvorivosti a ich obmedzený prístup na trh môže mať vážne následky na životaschopnosť tohto kreatívneho priemyslu.

11.3 Špecializované knižné vydavateľstvá sa, pokiaľ ide o ich ďalšiu finančnú existenciu, často spoliehajú na finančnú podporu a dotácie.

11.4 Podniky, najmä malé a stredné podniky, potrebujú investovať do výskumu, vývoja a inovácií (11) za podpory vhodných právnych, administratívnych, daňových a finančných rámcových podmienok.

11.5 V súčasnosti podniká v iných členských štátoch len 8 % európskych malých a stredných podnikov. 92 % podnikov tvoria mikropodniky (12), ktoré fungujú na veľmi rozmanitej škále trhov. Na riešenie ich špecifických potrieb sa teda musí venovať väčšia pozornosť zákonu o drobnom podnikaní (Small Business Act).

11.6 Vydavateľské odvetvie je špecifické. Jeho finančná nezávislosť sa opiera o relatívne malý počet bestsellerov, ktoré zase financujú menej komerčne životaschopné, ale kultúrne a spoločensky dôležité literárne žánre.

11.7 Vydavateľstvá patriace k malým a stredným podnikom potrebujú finančnú a organizačnú pomoc, pretože literatúra, ktorá nepatrí do hlavného prúdu, je len zriedkavo finančne životaschopná. Väčšina týchto vydavateľstiev navyše nemá prostriedky na zostavenie životaschopných návrhov, aby mohla získať prístup k financovaniu výskumu a vývoja z finančných prostriedkov EÚ.

11.8 EHSV zdôrazňuje dôležitosť integrovanejšieho jednotného trhu služieb v stratégii Európa 2020 (13). Táto pomoc podnikom vrátane malých a stredných podnikov vo vydavateľskom odvetví je nevyhnutná na rast a vytváranie pracovných miest.

V Bruseli 25. apríla 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) COM(2010) 2020 final.

(2) Stanovisko EHSV na tému „Ochrana práv duševného vlastníctva/OHIM“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 62.

(3) Uznesenie Rady, 25.9.2008 (Ú. v. EÚ C 253, 4.10.2008).

(4) Oznámenie Komisie z 11. septembra 2009 na tému „Zvyšovanie účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu“, COM(2009) 467 final.

(5) Stanovisko EHSV na tému „Ochrana práv duševného vlastníctva/OHIM“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 62.

(6) Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre dane a colnú úniu, Správa o colných opatreniach EÚ na vymáhanie práv duševného vlastníctva – 2009, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf; Technopolis (2007), Vplyv falšovania na MSP v EÚ, http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf; http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php; Stanovisko EHSV na tému „Ochrana práv duševného vlastníctva/OHIM“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 62.

(7) Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, 3.3.2010.

(8) Stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých povolených spôsoboch použitia osirotených diel“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 66.

(9) Stanovisko EHSV na tému „Ochrana práv duševného vlastníctva/OHIM“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 62.

(10) Stanovisko EHSV na tému „Ako podporovať úsilie malých a stredných podnikov prispôsobiť sa zmenám na svetových trhoch“, Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 24–30.

(11) Stanovisko EHSV na tému „Investovanie do vedomostí a inovácií“, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 17.

(12) Stanovisko EHSV na tému „Preskúmanie iniciatívy Small Business Act pre Európu“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 51.

(13) Stanovisko EHSV na tému „Jednotný trh služieb“, Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 109–112.