Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Prvá monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Bulharsku a Rumunsku /* KOM/2008/0511 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.8.2008 KOM(2008) 511 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Prvá monitorovacia správa o reštrukturalizácii oceliarskeho priemyslu v Bulharsku a Rumunsku 1. ÚVOD 1.1. Súvislosti V tejto správe sa opisuje pokrok v oblasti reštrukturalizácie, ktorý dosiahli bulharské a rumunské oceliarske spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v osobitných kapitolách Európskej dohody v prípade Bulharska a zmluvy o pristúpení v prípade Rumunska. Tieto povinnosti príslušných vlád aj jednotlivých spoločností sú konkrétne stanovené v: - protokole 2 k Európskej dohode[1], ktorý sa týka reštrukturalizácie bulharského oceliarskeho priemyslu, a rozhodnutí Asociačnej rady EÚ – Bulharsko č. 3/2006 z 29. decembra 2006[2], ktorým sa mení a dopĺňa protokol 2 k Európskej dohode, a - prílohe VII k zmluve o pristúpení[3], ktorá sa týka reštrukturalizácie rumunského oceliarskeho priemyslu. V týchto ustanoveniach sa uvádzajú podmienky prechodného režimu pre štátnu pomoc poskytovanú na reštrukturalizáciu oceliarskeho priemyslu. Aj keď je štátna pomoc na reštrukturalizáciu oceliarskeho priemyslu podľa právnych predpisov EÚ výslovne zakázaná, Európska únia súhlasila s prechodnými opatreniami týkajúcimi sa poskytnutia určitej pomoci, ktorá by týmto novým členským štátom[4] umožnila dokončiť túto úlohu s čo najmenším vplyvom na sociálnu oblasť a trh. S udeľovaním tejto pomoci sú spojené prísne podmienky, najmä pokiaľ ide o dosiahnutie životaschopnosti príslušných spoločností. Opatrenia vzťahujúce sa na prechodné obdobie sú účinné do 31. decembra 2008. V uvedenom protokole a prílohe sú stanovené aj podrobné ustanovenia týkajúce sa monitorovania a podávania správ o súvisiacich povinnostiach. Táto správa určená Rade je súčasťou týchto ustanovení a týka sa výsledkov dosiahnutých v roku 2006. V správe sú uvedené aj príslušné informácie za rok 2007, ak boli k dispozícii. 1.2. Hlavné prvky reštrukturalizácie Výnimka z pravidiel EÚ o štátnej pomoci bola podmienená splnením určitých povinností dohodnutých medzi EÚ a Bulharskom a Rumunskom. Podmienkou udelenia štátnej pomoci bolo vypracovanie národných reštrukturalizačných programov pozostávajúcich z národného plánu pre oceliarsky sektor a jednotlivých podnikateľských plánov pre každú spoločnosť prijímajúcu pomoc. Účelom programov reštrukturalizácie oceliarskeho priemyslu bolo dokázať, že sa dodržiavajú podmienky na udelenie reštrukturalizačnej pomoci a že prostredníctvom národných reštrukturalizačných programov sa zabezpečí životaschopnosť spoločností.[5] Do národných reštrukturalizačných programov boli v oboch krajinách zaradené aj spoločnosti, ktoré mali ťažkosti, ale v minulosti neboli ani v budúcnosti nemali byť príjemcami štátnej pomoci. V mnohých prípadoch spoločnosti, ktoré neboli príjemcami pomoci, dokončili reštrukturalizáciu v roku 2006 a stali sa životaschopnými a ziskovými. Na základe informácií, ktoré poskytli bulharské a rumunské orgány vo svojich polročných správach Komisia posúdila pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení plánovaných v národných reštrukturalizačných programoch a jednotlivých podnikateľských plánoch spoločností. Rozsah poskytnutých informácií zahŕňa údaje o výrobe, kapacite, investíciách, zamestnanosti, produktivite, finančných výsledkoch a ochrane životného prostredia. V Bulharsku má oceliarsky sektor 2 % podiel na celkovej zamestnanosti v priemysle a 3 % podiel na HDP, pričom v Rumunsku sa na celkovej zamestnanosti v priemysle i na HDP podieľa 4 %[6]. 2. VÝSLEDKY MONITOROVACÍCH PROGRAMOV V BULHARSKU A RUMUNSKU 2.1. Bulharsko Jedinou spoločnosťou, ktorá sa mala podrobiť reštrukturalizačnému procesu s pomocou verejných finančných prostriedkov, bola Kremikovtzi AD. Ďalším dvom spoločnostiam zaradeným do národného reštrukturalizačného programu sa podarilo úspešne dokončiť proces reštrukturalizácie v roku 2006 bez toho, aby využili štátnu pomoc. Bulharsko v roku 2006 informovalo, že hoci spoločnosť Kremikovtzi AD nepotrebuje vyššiu sumu pomoci než sa predtým povolila, nebude schopná splniť plán reštrukturalizácie do 31. decembra 2006. Preto predložilo Komisii upravený reštrukturalizačný program a podnikateľský plán, v ktorom navrhlo predĺžiť ich vykonávanie až do konca roka 2008. V posúdení vypracovanom Komisiou sa uvádzalo, že vykonanie plánu by umožnilo príslušnej spoločnosti dosiahnuť životaschopnosť a splniť požiadavky protokolu 2. Na základe tohto posúdenia preto Asociačná rada EÚ – Bulharsko svojím rozhodnutím č. 3/2006 z 29. decembra 2006 zodpovedajúcim spôsobom zmenila a doplnila protokol 2. Pokiaľ ide o celkovú sumu povolenej pomoci, v období rokov 1993 – 2005 bola podľa informácií poskytnutých bulharskými orgánmi v Bulharsku poskytnutá štátna pomoc v celkovej výške 432 613 000 BGN (222 miliónov EUR[7]); v roku 2006 nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc. Údaj o celkovej udelenej štátnej pomoci je v súlade s limitom stanoveným v protokole. Väčšina [393 556 517 BGN (202 miliónov EUR)] povolenej sumy bola vyplatená v roku 1999 s cieľom pomôcť prijímajúcej spoločnosti – Kremikovtzi AD – pokračovať vo výrobe. Pomoc bola zameraná predovšetkým na finančnú reštrukturalizáciu s cieľom vyriešiť zadlženie spoločnosti. Zvyšok povolenej sumy sa spoločnosti poskytol v roku 2004 vo forme reštrukturalizovaných dlhov voči dodávateľom plynu a elektrickej energie. 2.1.1. Monitorovanie kľúčových reštrukturalizačných kritérií v bulharskom oceliarskom sektore Podľa ustanovení spoločnej pozície EÚ – kapitola 6: Hospodárska súťaž[8] a rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Bulharsko č. 3/2006: - celkové čisté zníženie kapacity spoločnosti prijímajúcej pomoc je 0,5 milióna ton, - pokrok dosiahnutý spoločnosťami v oblasti reštrukturalizácie hodnotí Komisia pomocou svojho testu životaschopnosti, - reštrukturalizácia vedie k zlepšeniu účinnosti a efektívnosti podnikového riadenia. Zníženie kapacity Uzatvorenie valcovne drôtu v Kremikovtzi, ktoré bulharská vláda plánovala ako kompenzačné opatrenie k udelenej pomoci na reštrukturalizáciu, sa uskutočnilo. Výroba vo valcovni sochorov sa zastavila a dokončila sa demontáž. Očakáva sa, že valcovňa prútov sa natrvalo odstráni v súlade s právnymi predpismi EÚ[9] do konca reštrukturalizačného obdobia. Životaschopnosť Hlavným cieľom reštrukturalizačného procesu a všetkých opatrení plánovaných v rámci národného reštrukturalizačného programu a podnikateľského plánu spoločnosti Kremikovtzi je dosiahnuť životaschopnosť spoločnosti za normálnych trhových podmienok. Pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, súlad s kritériami testu životaschopnosti EK na konci roka 2006 nebol v prípade spoločnosti Kremikovtzi ani zďaleka dosiahnutý. Na základe posúdenia údajov, ktoré boli k dispozícii na konci roka 2006, Komisia zistila, že v dokončení investícií plánovaných v podnikateľskom pláne spoločnosti došlo k značnému omeškaniu. Je pravdepodobné, že táto skutočnosť bude mať nepriamy vplyv na schopnosť spoločnosti vyrábať výrobky s vyššou pridanou hodnotou. Táto schopnosť je predpokladom pre zvýšenie príjmov z predaja a vytvorenie ziskov. Prevádzková výkonnosť preto viedla k značnej strate a spoločnosť dosiahla horšie ukazovatele životaschopnosti ako boli plánované v jej podnikateľskom pláne. Finančná výkonnosť dosiahla kriticky nízku úroveň. Produktivita Úroveň produktivity v spoločnosti Kremikovtzi zostáva značne pod štandardom EÚ a medzinárodným štandardom, pretože nízka miera využitia kapacity bráni zlepšeniu produktivity práce napriek postupnému znižovaniu počtu pracovníkov. Úroveň produktivity predstavuje iba 30 % úrovne porovnateľných európskych oceliarskych závodov. Hoci sa stále očakávajú určité zlepšenia produktivity v dôsledku uzatvorenia valcovne ingotov v druhej polovici roka 2007 a začiatkom roka 2008, súčasná úroveň 30 % sa považuje sa veľmi nízku a bude mať negatívny vplyv na účinnosť a efektívnosť podnikateľskej činnosti spoločnosti. Znižovanie nákladov Výsledky dosiahnuté v spoločnosti Kremikovtzi pomocou osobitných opatrení na zníženie nákladov boli v roku 2006 väčšinou kompenzované zvýšením celkových nákladov odrážajúcich všeobecný trend, ktoré boli vyššie ako sa očakávalo. Nákupné ceny a osobitná spotreba surovín v spoločnosti Kremikovtzi prekročili v roku 2006 prognózy v podnikateľskom pláne. V niektorých oblastiach, napríklad, v spotrebe energie a surovín, sa nevyhnutné zníženie nákladov môže dosiahnuť iba v dlhodobejšom horizonte prostredníctvom investícií do modernizácie. V dôsledku nedostatku kapitálu boli investované sumy nižšie ako očakávané hodnoty. Celkovo vzaté, všetky investície v spoločnosti Kremikovtzi predstavovali v roku 2006 80 % cieľovej hodnoty stanovenej v podnikateľskom pláne na uvedený rok. Investície v oblasti ochrany životného prostredia súčasne predstavovali 75 % cieľovej hodnoty stanovenej v podnikateľskom pláne. 2.1.2. Ochrana životného prostredia V zmluve o pristúpení sa stanovuje, že do pristúpenia musia bulharské oceliarske spoločnosti spĺňať príslušné právne predpisy EÚ v oblasti ochrany životného prostredia a najmä vykonať potrebné investície na zabezpečenie takéhoto súladu. Bulharsko v tejto súvislosti požiadalo o prechodné obdobie na uplatňovanie smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (smernica o IPPC)[10]. Odchylne o tejto smernice mala spoločnosť Kremikovtzi do 30. októbra 2007 získať úplne koordinované povolenie obsahujúce záväzný harmonogram na dosiahnutie úplného súladu s predpismi do 31. decembra 2011. Spoločnosť povolenie ešte nezískala a po skončení jej posledného povolenia podľa všetkého pracuje bez environmentálneho povolenia. 2.2. Rumunsko V prílohe VII k zmluve o pristúpení je stanovená maximálna výška štátnej pomoci povolená pre každú z týchto šiestich oceliarskych spoločností: Mittal Steel Galati, ktorej podiel na výrobe surovej ocele v Rumunsku je približne 60 %, Mittal Steel Hunedoara, Mechel Targoviste, Mechel Campia Turzi, TMK Resita a Tenaris Donasid Calarasi. Podľa informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, poskytlo Rumunsko v období rokov 1993 – 2004 pomoc na reštrukturalizáciu v celkovej výške 49 985 miliárd ROL (1 270 miliónov EUR[11]). Tieto sumy celkovej poskytnutej štátnej pomoci sú v súlade s limitom stanoveným v prílohe VII k zmluve o pristúpení. Rumunská vláda vypracovala národný reštrukturalizačný program s cieľom vytvoriť štruktúru štátnej pomoci poskytovanej oceliarskym spoločnostiam a obmedziť ju na absolútne minimum. Vykonávanie národného reštrukturalizačného programu bolo dôležitým prvkom pomoci spoločnostiam pri dosiahnutí životaschopnosti. Pomoc bola zameraná najmä na finančnú reštrukturalizáciu s cieľom riešiť zadlženie spoločností tak, aby sa uľahčil ich prístup k financovaniu a akvizícia strategickým investorom. Poskytnutá pomoc sa považuje za dostatočnú, aby pomohla spoločnostiam dosiahnuť životaschopnosť do konca reštrukturalizačného obdobia. Pokiaľ ide o prípadné ďalšie prvky štátnej pomoci prešetrované rumunskou radou pre hospodársku súťaž v súvislosti s Mittal Steel Galati, je potrebné uviesť, že táto spoločnosť vrátila v marci 2006 všetky sporné sumy zodpovedajúce istine a príslušnému úroku. Rumunská rada pre hospodársku súťaž potom rozhodnutím č. 56/13.3.2006 ukončila vyšetrovanie a vyhlásila, že spoločnosť Mittal Steel Galati je zbavená akéhokoľvek podozrenia z prijatia pochybnej štátnej pomoci. 2.2.1. Monitorovanie kľúčových reštrukturalizačných kritérií v rumunskom oceliarskom sektore V ustanoveniach zmluvy o pristúpení je pre Rumunsko stanovené, že: - štátna pomoc vedie k životaschopnosti spoločností za normálnych trhových podmienok a obmedzuje sa na nevyhnutnú mieru, - celkové čisté zníženie kapacity spoločnosťami prijímajúcimi pomoc je minimálne 2,05 milióna ton, - pokrok dosiahnutý spoločnosťami v oblasti reštrukturalizácie hodnotí Komisia pomocou reštrukturalizačných kritérií stanovených v prílohe k zmluve o pristúpení (životaschopnosť, produktivita a zníženie nákladov). Zníženie kapacity Z informácií, ktoré má Komisia k dispozícii vyplýva, že uzatvorenie kapacít plánované na rok 2006 – valcovňa stredných a špeciálnych profilov v TMK Resita – sa uskutočnilo podľa plánu. V prípade valcovne ťažkých profilov skončila tá istá spoločnosť s výrobou o jeden rok skôr ako sa vyžaduje v zmluve. V spoločnosti Mittal Steel Hunedoara sa valcovňa stredných profilov uzatvorila v roku 2006 pred plánovaným termínom v 1. štvrťroku 2008. Po trvalom odstránení uvedených zariadení[12] Rumunsko splní svoje povinnosti týkajúce sa uzatvorenia kapacít vyplývajúce zo zmluvy o pristúpení. Došlo aj k uzatvoreniu ďalších zastaraných kapacít v troch spoločnostiach, ktoré neboli stanovené v zmluve o pristúpení, konkrétne k uzatvoreniu valcovne ingotov v Mittal Steel Hunedoara, valcovne polotovarov ťažkých profilov a koľajníc v Tenaris Donasid Calarasi a predvalcovne v Mechel Campia Turzii. Životaschopnosť Hlavným cieľom reštrukturalizačného procesu a opatrení plánovaných v národnom reštrukturalizačnom programe je dosiahnuť životaschopnosť spoločností prijímajúcich pomoc, aby mohli fungovať za normálnych trhových podmienok. Z doterajšieho monitorovania vyplýva, že sa začali niektoré z plánovaných opatrení na dosiahnutie životaschopnosti spoločností prijímajúcich pomoc, napríklad, uzatvorenie neefektívnych kapacít, zmeny v stratégii zamestnanosti a modernizácia v oblasti organizácie a riadenia. Hoci jedna spoločnosť, konkrétne Mittal Steel Galati, splnila dve kritériá vypracované Komisiou už v roku 2006, trvalá udržateľnosť spoločnosti sa môže hodnotiť iba z dlhodobejšieho hľadiska. Prognózy vypracované a pravidelne aktualizované spoločnosťami Mechel Campia Turzii a TMK Resita ukázali, že tieto spoločnosti neočakávajú úplné splnenie kritérií životaschopnosti na konci reštrukturalizačného obdobia. Tieto dve spoločnosti by preto mali zvážiť vykonanie osobitných nápravných akčných plánov na nápravu situácie. Produktivita Celková miera produktivity v roku 2006 bola v analyzovaných spoločnostiach pod štandardom EÚ. Hoci úroveň zamestnanosti v celom sektore bola oveľa nižšia ako bolo stanovené v národnom reštrukturalizačnom programe, úroveň produktivity v spoločnostiach prijímajúcich pomoc zodpovedala iba približne 50 % podobného ukazovateľa v priemerne efektívnom európskom závode. Podľa jednotlivých podnikateľských plánov spoločností súhrnná prognóza na rok 2008 stále predstavuje iba približne 60 % produktivity priemerne efektívneho európskeho závodu. Ak sa má dosiahnuť potrebné zvýšenie produktivity požadované v protokole, je potrebné zintenzívniť úsilie. Znižovanie nákladov Z monitorovania vyplýva, že mnoho spoločností prijímajúcich pomoc nedokázalo v roku 2006 dosiahnuť výrazné zníženie celkových nákladov, napriek zavedeným a uskutočneným investičným programom. Mohlo to byť v dôsledku zvýšenia svetových cien surovín a vysokej spotreby surovín vo väčšine spoločností, čo malo priamy vplyv na náklady. Hodnoty za rok 2006 a revidovaná aktualizácia prekračujú medzinárodné štandardy spotreby energie a surovín. V takmer všetkých spoločnostiach prijímajúcich pomoc sa dosiahol pokrok v znižovaní nákladov na zamestnancov. V prípade spoločností Mittal Steel Galati a Hunedoara sa však zdá, že existuje priestor na ďalšie zlepšenie. 2.2.2. Ochrana životného prostredia V zmluve o pristúpení sa pre Rumunsko stanovuje prechodný režim v prípade environmentálnych právnych predpisov a stanovuje sa zoznam zariadení, ktorým bola do decembra 2014 udelená výnimka z dodržiavania smernice o IPPC. Uvedenými oceliarskymi spoločnosťami sú Mittal Steel Galati, Mittal Steel Hunedoara a Mechel Campia Turzii. Ostatné spoločnosti nie sú zaradené do zoznamu spoločností, ktoré majú využiť takéto prechodné obdobie, a preto museli zabezpečiť súlad s týmito právnymi predpismi do dňa pristúpenia. Spoločnosti, ktorým bola poskytnutá výhoda odkladu dodržiavania smernice o IPPC, vykonali, s výnimkou spoločnosti Mittal Steel Hunedoara, investície v oblasti ochrany životného prostredia v súlade s programom. Vďaka environmentálnym investíciám v Mittal Steel Galati a TMK Resita, ktoré boli vyššie než sa plánovalo, predstavuje suma investovaná v roku 2006 do ochrany životného prostredia viac ako 120 % úrovne predpokladanej v národnom reštrukturalizačnom programe. Ďalšie dve spoločnosti, Mechel Targoviste a Mittal Steel Hunedoara, nesplnili ciele stanovené v ich podnikateľských plánoch a investovali do ochrany životného prostredia oveľa menej ako sa plánovalo. 3. HLAVNÉ ZÁVERY PO PREDLOžENÍ národných reštrukturalizačných programov sa v oboch krajinách prijali dôležité opatrenia v oblasti reštrukturalizácie oceliarskeho priemyslu. Existujúce závody sa modernizujú tak, aby sa výroba prispôsobila kvalite ocele požadovanej na trhu EÚ a na vývozných trhoch. Zmeny v riadiacich štruktúrach sa uskutočnili súčasne s prebiehajúcimi procesmi koncentrácie, najmä v Rumunsku. Napriek týmto snahám však Komisia zistila omeškania, v niektorých prípadoch značné, v plnení povinností a požiadaviek stanovených v príslušných rozhodnutiach a protokoloch. Komisia vo svojej nasledujúcej a záverečnej monitorovacej správe podrobne zanalyzuje, či zistené problémy s uskutočňovaním reštrukturalizačných plánov spôsobujú predovšetkým firmy samotné, alebo či tieto problémy treba pripísať mimoriadnym a nepredvídateľným okolnostiam, za ktoré nie je daná spoločnosť zodpovedná. V rámci tejto analýzy sa ďalej posúdi možný vplyv nedávneho zvýšenia cien surovín. 3.1. Bulharsko V súčasnosti jediná spoločnosť prijímajúca pomoc, Kremikovtzi, sa dostáva do situácie, keď si závažným spôsobom neplní záväzky, ktoré dala bulharskej vláde a Komisii. Neplnenie sa týka investícií v technologickej oblasti a oblasti ochrany životného prostredia, predaja, znižovania nákladov a produktivity, ktoré majú vplyv na životaschopnosť, účinnosť a efektívnosť podnikového riadenia. Komisia okrem toho narazila na ťažkosti pri získavaní primeraných a konzistentných údajov o reštrukturalizácii spoločnosti. Aj keby podmienky na súčasnom svetom trhu s oceľou boli výnimočne priaznivé, zdá sa, že dosiahnutie životaschopnosti na základe podmienok stanovených do konca roka 2008 bude pre spoločnosť veľmi ťažkou úlohou. Komisia bude pozorne sledovať oblasti, v ktorých sa zistili omeškania a nedodržanie predpisov, a bude o tom primeraným spôsobom informovať vo svojich budúcich správach o dosiahnutom pokroku. 3.2. Rumunsko Monitorovací proces v Rumunsku sa uskutočňuje s dostatočným rešpektovaním vzájomných povinností vlády a príslušných spoločností. Keď sa zameriame na výsledky z roku 2006, všetkých šesť spoločností v porovnaní s predchádzajúcim rokom svoje výsledky zlepšilo. Miera zabezpečenia súladu s kritériami životaschopnosti však zaostáva za záväzkami prijatými v príslušných podnikateľských plánoch. V záujme dosiahnutia životaschopnosti by všetky spoločnosti by mali zintenzívniť úsilie v oblasti reštrukturalizácie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie stratégií znižovania nákladov, zlepšenie ich podnikového riadenia a stratégií predaja, aby mali prospech z priaznivých podmienok na trhu. To sú základné požiadavky na dosiahnutie cieľov jednotlivých podnikateľských plánov v roku 2007 a v roku 2008. 3.3. Následné opatrenia Komisia sa domnieva, že je nevyhnutné zintenzívniť proces reštrukturalizácie, aby spoločnosti prijímajúce pomoc mohli dosiahnuť životaschopnosť v roku 2008. Komisia pripomína, že v ustanoveniach rozhodnutia Asociačnej rady EÚ – Bulharsko a protokolu k zmluve o pristúpení s Rumunskom sa jasne stanovuje, že okrem plánovanej pomoci sa na reštrukturalizáciu neposkytne žiadna ďalšia štátna pomoc. Akákoľvek ďalšia pomoc na reštrukturalizáciu by preto bola nezlučiteľná s ich príslušnými ustanoveniami. V prípade nedodržania podmienok vzťahujúcich sa na už udelenú štátnu pomoc, konkrétne nedodržania kritérií životaschopnosti EK, Komisia prijme nevyhnutné opatrenia na vrátenie takejto pomoci. [1] Ú. v. ES L 358, 31.12.1994, s. 3 – 222. [2] UE-BG 1909/06 – Prijatie rozhodnutia č. 3/2006. [3] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 3 – 393. [4] Podobný postup sa práve ukončil v súvislosti s Českou republikou a Poľskom, v prípade ktorých Komisia monitorovala reštrukturalizáciu a informovala o nej až do konca roka 2006. [5] Životaschopnosť znamená, že spoločnosti sa na konci reštrukturalizačného obdobia vrátia k trvalo udržateľnej ziskovosti. Na základe dlhoročnej praxe sa Komisia domnieva, že spoločnosti by mali dosiahnuť:- primerané prevádzkové rozpätie: t. j. zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA) vo výške najmenej 10 % obratu v prípade neintegrovaných oceliarskych spoločností a 13,5 % obratu v prípade integrovaných závodov);- minimálna návratnosť vlastného kapitálu: interpretujeme ju ako minimálnu rentabilitu predaja, t. j. zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT) musí byť minimálne vo výške 1,5 % obratu. [6] Eurostat, správy vlád. [7] Výmenný kurz BGN/Euro 1,9487 (priemerná hodnota v júni 2004). [8] Spoločná pozícia EÚ – kapitola 6: Hospodárska súťaž, prijatá v júni 2004, 10232/04. [9] Rozhodnutie 3010/91/ESUO, Ú. v. ES L 286, 16.10.1991, s. 20. [10] Smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996, Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. [11] Výmenný kurz ROL/Euro 39358,0 (priemerná hodnota v decembri 2004). [12] Rozhodnutie 3010/91/ESUO, Ú. v. ES L 286, 16.10.1991, s. 20.