SK Úradný vestník Európskej únie C 310/12

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 1. augusta 2012

k návrhu nariadenia o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 3. apríla 2012 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu nariadenia o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD), ktorým sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“). 19. apríla 2012 prijala ECB žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k navrhovanému nariadeniu.

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenie obsahuje ustanovenia, ktoré sa týkajú definovania a implementácie menovej politiky eurozóny a podpory plynulej prevádzky platobných systémov zo strany ECB podľa článku 127 ods. 2 zmluvy, ako aj prispievania ECB k plynulému uskutočňovania politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému podľa článku 127 ods. 5 zmluvy. Článok 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) navyše ustanovuje, že ECB a národné centrálne banky môžu poskytovať zariadenia a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov v rámci Únie a voči iným krajinám. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

Navrhované nariadenie bude spolu so smernicou 2004/39/ES (2) a návrhom nariadenia o mimoburzových derivátoch, centrálnych zmluvných stranách a archívoch obchodných údajov (3) súčasťou regulačného rámca pre trhové infraštruktúry a obchodné miesta. CSD sa z dôvodu ich veľkosti, zložitosti a systémovej prepojenosti považujú za systémovo dôležité (4), a preto si vyžadujú podrobný regulačný rámec pre dohľad a dozor, ktorý je kombináciou mikroprudenciálnych a makroprudenciálnych nástrojov. ECB silno podporuje návrh Komisie, aby sa posilnil právny rámec pre CSD a harmonizovali pravidlá pre prevádzku, povoľovanie a dohľad nad CSD, ako aj pravidlá týkajúce sa poistenia, držby a prevodu cenných papierov prostredníctvom takých CSD v Únii (5).

Eurosystém vyvíja TARGET2-Securities (T2S) s cieľom vytvoriť v Európe jednotný systém vyrovnania. Aj v tejto súvislosti má návrh nariadenia silnú podporu ECB, keďže zlepší právne a prevádzkové podmienky cezhraničného vyrovnania v Únii vo všeobecnosti, ale najmä vo vzťahu k T2S. Preto ECB odporúča, aby sa navrhované nariadenie a súvisiace vykonávacie predpisy prijali pred plánovaným začiatkom T2S v júni 2015.

1. Rozsah pôsobnosti nariadenia

V navrhovanom nariadení sa ustanovujú jednotné požiadavky na vyrovnanie obchodov s finančnými nástrojmi (6). Podľa smernice 2004/39/ES (7) patria medzi „finančné nástroje“ prevoditeľné cenné papiere, nástroje peňažného trhu, podiely v podnikoch kolektívneho investovania, derivátové zmluvy, finančné diferenčné zmluvy a emisné kvóty. ECB v tejto súvislosti poznamenáva, že v navrhovanom nariadení sa nevymedzujú „finančné nástroje“, a že niektoré jeho časti platia len pre „cenné papiere“ alebo prevoditeľné cenné papiere (8), pričom iné platia aj pre nástroje peňažného trhu (9), podiely v podnikoch kolektívneho investovania a emisné kvóty (10). V navrhovanom nariadení sa CDS navyše vymedzujú ako právnické osoby, ktoré prevádzkujú systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi a vykonávajú aspoň jednu zo základných úloh uvedených v prílohe (11). Podľa názoru ECB by mali byť všetky tri základné služby predmetom regulácie. V tejto súvislosti odporúča ECB z dôvodu právnej jednoznačnosti ďalej objasniť, aký je rozsah pôsobnosti navrhovaného nariadenia, jednak čo sa týka druhu nástroja, na ktorý sa uplatňuje a jednak vymedzenia CSD.

Vymedzenie pojmu CSD by sa malo zmeniť a doplniť v záujme predísť regulačnej arbitráži, ku ktorej by mohlo dôjsť, ak by CSD vytvoril dve alebo viaceré právnické osoby na výkon rôznych základných činností bez toho, aby podliehali nariadeniu, ktoré platí pre CSD. Podľa názoru ECB by sa nariadenie malo vzťahovať na každú právnická osoba, ktorá ponúka niektorú z troch základných služieb uvedených v oddiele A prílohy.

2. Spolupráca medzi orgánmi

2.1. V navrhovanom nariadení sa priznáva rozhodujúca úloha príslušným orgánom dohľadu a podporná úloha členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) ako príslušným orgánom vo vzťahu k CSD. Berúc do úvahy úlohu centrálnych bánk ako orgánov dozoru a/alebo vydávajúcich centrálnych bánk, ako aj skutočnosť, že centrálne banky používajú služby CSD na vyrovnanie operácií menovej politiky, v navrhovanom nariadení by sa malo zabezpečiť, aby právomoci príslušných orgánov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) doplnila a vyvážila primeraná účasť členov ESCB. Centrálne banky a regulátori cenných papierov vo výbore pre platobné systémy a systémy vyrovnania (CPSS) a Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere (IOSCO) uznali význam regulácie, dohľadu a dozoru v oblasti infraštruktúr finančného trhu vrátane CSD (12). Podľa názoru ECB by malo byť navrhované nariadenie v súlade so zásadami CPSS-IOSCO. Mala by sa posilniť efektívna a úzka spolupráca medzi príslušnými orgánmi a členmi ESCB v pozícii orgánov dohľadu ako aj vydávajúcich centrálnych bánk a bez toho, aby tým boli dotknuté právomoci centrálnych bánk (13).

2.2. ECB ďalej poznamenáva, že v navrhovanom nariadení sa už vymedzujú určité oblasti spolupráce a navrhuje niektoré ďalšie oblasti, v ktorej sa podľa jej názoru vyžaduje účasť ESMA-ESCB. ECB okrem toho zdôrazňuje potrebu spolupráce ESMA-ESCB pri vytváraní návrhov technických predpisov. Malo by sa tým zabezpečiť, aby členovia ESCB nemuseli vytvárať dodatočné a potenciálne rozdielne požiadavky na nástroje dohľadu, vrátane právnych predpisov. Okrem toho by sa tým predišlo potrebe neustále posudzovať, či CSD, ktorí sa podieľajú na vyrovnávaní operácií menovej politiky, spĺňajú používateľské normy (14). Takéto posudzovanie by sa inak vyžadovalo na splnenie právnych záväzkov ESCB. V tomto kontexte je obzvlášť dôležitá aj včasná a primeraná výmena potrebných informácií, vrátane informácií na účely finančnej stability, dozoru a štatistiky.

2.3. Návrh nariadenia by mal preto obsahovať pravidlá o spolupráci, ktoré by príslušným orgánom umožnili, aby si plnili svoje povinnosti jednak na vnútroštátnej úrovni, a jednak cezhranične v súlade so zásadami CPSS-IOSCO (15). Navrhované nariadenie by malo uľahčiť ucelený dohľad a dozor v cezhraničnom kontexte na základe očakávaného vývoja cezhraničných operácií a vyrovnania, ako aj spojení medzi CSD, ktoré sa uľahčia a posilnia zavedením spoločnej platformy T2S. Príslušné orgány by mali mať možnosť zvoliť si vhodnú formu spolupráce. V tejto súvislosti by mohla zvážiť možnosť vytvoriť kolégiá orgánov, najmä ak sa CSD podieľa na cezhraničnej činnosti prostredníctvom dcérskej spoločnosti alebo pobočky alebo keď sa poskytovanie cezhraničných služieb stane významným (16).

3. Makroprudenciálny dohľad

Je uznávanou skutočnosťou, že veľké infraštruktúry finančného trhu vrátane systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi, podstatne prispievajú k finančnej stabilite tým, že znižujú systémové riziko (17). ECB poznamenáva, že výkonom makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká a prípadne príslušných vnútroštátnych orgánov by nemali byť dotknuté príslušné právomoci členov ESCB.

4. Vyrovnanie v peniazoch centrálnej banky

V navrhovanom nariadení sa umožňuje CSD, aby ponúkali vyrovnanie v hotovosti v peniazoch komerčných bánk, keď nie je vyrovnanie v peniazoch centrálnej banky praktické a dostupné (18). Je to v súlade so zásadami CPSS-IOSCO a s odporúčaniami ESCB-CESR (19) a dôkazom toho, že likvidita centrálnych bánk a peniaze komerčných bánk nie sú rovnocennými možnosťami, pokiaľ ide o riziko. Ak sa CSD umožňuje, aby ponúkal vyrovnanie v hotovosti v peniazoch komerčných bánk, malo by sa od neho vyžadovať, aby zaviedol prísne kritériá pre úverovú inštitúciu, ktorá koná ako vyrovnacia banka, a monitoroval ich dodržiavanie (20). ECB ďalej víta, že sa v navrhovanom nariadení neupravuje prístup k úverom od centrálnych bánk vrátane núdzového dodávania likvidity, ktorý priamo súvisí s menovou politikou a patrí do výlučnej právomoci centrálnych bánk.

5. CSD a doplnkové služby bankového charakteru

5.1. Podľa navrhovaného nariadenia nemôžu CSD sami poskytovať žiadne doplnkové služby bankového charakteru a namiesto toho by mali mať možnosť poveriť jednu alebo viaceré úverové inštitúcie výkonom určitých doplnkových služieb bankového charakteru uvedených v navrhovanom nariadení. Výnimočne a pri zohľadnení určitých záruk možno udeliť niektorým CSD obmedzené povolenie na výkon takýchto služieb (21).

5.2. Vyžaduje si to pozorné preskúmanie, aby sa zabezpečil súlad v pravidlami Únie v oblasti hospodárskej súťaže a s rámcami Únie týkajúcimi sa systémového makroprudenciálneho dohľadu a bankovej legislatívy (22), ako aj vhodné rozdelenie úloh medzi orgány dohľadu nad CSD a orgány bankového dohľadu. ECB sa v tejto súvislosti a v súlade so svojím predchádzajúcim stanoviskom prikláňa k systematickej účasti Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA), ktorý by mal vopred uskutočňovať technickú analýzu legislatívy Únie v oblasti bankovníctva (23). V navrhovanom nariadení sa konkrétne rozlišujú na jednej strane doplnkové služby bankového charakteru pre účastníkov systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré súvisia so službami vyrovnania a na strane druhej doplnkové služby bankového charakteru, ktoré súvisia s ostatnými základnými alebo pomocnými službami (24). Komisii sa tiež udeľuje právomoc prijať delegované akty s cieľom bližšie vymedziť tieto doplnkové služby (25). Podľa názoru ECB nie je uvedené rozlišovanie jednoznačné a uvedené doplnkové služby bankového charakteru by sa mali čo najviac zosúladiť s terminológiou Európskej legislatívy v oblasti bankovníctva.

5.3. Rámec pre poskytovanie doplnkových bankových služieb by sa mal riadiť snahou primerane zmierňovať riziko, pričom by mal zaručovať výkonnosť CSD pri poskytovaní ich služieb. Keďže ide o zásadnú otázku, žiadalo by sa podrobne posúdiť rôzne možnosti poskytovania doplnkových bankových služieb. Takéto posúdenie by slúžilo na určenie a) rôznych rizík vrátane rizika súvisiaceho s riešením problémov, ako aj právneho, kreditného, prevádzkového, obchodného rizika a rizika likvidity a b) profilov výkonnosti, ktoré sú spojené s týmito možnosťami a pomohlo by vymedziť najbezpečnejší a najvýkonnejší model. ECB je ochotná prispieť k tomuto posúdeniu. Okrem toho by nemali byť pochybnosti o presnom rozsahu doplnkových bankových služieb, na ktorých výkon budú mať určené úverové inštitúcie povolenie (26), o prudenciálnych požiadavkách, ktoré sa nich budú vzťahovať a miere ich autonómie vo vzťahu k legislatívnemu rámcu v oblasti bankovníctva (27).

5.4. Navrhované nariadenie obmedzuje rozsah služieb, ktoré má poskytovať určená úverová inštitúcia patriaca do rovnakej skupiny ako CSD (28). ECB sa domnieva, že obmedzenie je motivované úvahami o riziku, najmä snahou predísť kontaminačným účinkom. ECB odporúča, aby sa obmedzenie týkalo všetkých úverových inštitúcií, ktoré poskytujú bankové služby uvedené v oddiele C prílohy účastníkom systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, prihliadajúc na možné nepriaznivé účinky na schopnosť CSD pokračovať vo výkone svojich funkcií, najmä tých, ktoré sú založené na systéme dodania oproti platbe, v prípade riešenia problémov alebo platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie.

5.5. ECB je tiež toho názoru, že navrhovaný postup udeľovania výnimiek je dosť zložitý a mohol by sa zjednodušiť s cieľom dosiahnuť potrebnú úroveň istoty a celistvosti. Na účely určenia, či sa výnimka môže udeliť, by sa okrem potrebných kvalitatívnych kritérií uvedených v návrhu mali konkrétne prijať objektívne kritériá vrátane, ak je to možné, kvantitatívnych kritérií.

6. Súlad s globálnymi normami pre CSD

V navrhovanom nariadení sa uznáva, že nariadenie by malo byť v súlade s existujúcimi odporúčaniami, ktoré vydali CPSS-IOSCO (29). Napriek tomu existuje medzi zásadami CPSS-IOSCO a navrhovaným nariadením určitý nesúlad, ktorý ECB odporúča odstrániť. Napríklad požiadavky na účasť v poradí (30) nie sú súčasťou navrhovaného nariadenia. V navrhovanom nariadení sa navyše spomína potreba riadiť riziká vyplývajúce zo vzájomných závislostí (31) len v kontexte prevádzkového rizika (32). Nesúlad sa týka aj riadenia rizika likvidity (33), t.j. v navrhovanom nariadení sa nerozlišuje medzi systémami neskoršieho čistého vyrovnania (deferred net settlement systems — DNS), ktoré poskytujú záruku za vyrovnanie a DNS, ktoré takúto záruku neposkytujú. Uvedené nie je v súlade so zásadami CPSS-IOSCO, ktoré vyžadujú, aby DNS poskytujúci záruku za vyrovnanie v plnom rozsahu kryl kreditné expozície a expozície likvidity, pričom DNS, ktorý neposkytuje záruku za vyrovnanie, musí kryť kreditné expozície voči dvom najväčším účastníkom a subjektom k nim pridruženým a expozíciu likvidity voči najväčšiemu účastníkovi a subjektom k nemu pridruženým.

7. Zverenie činností verejným subjektom

V navrhovanom nariadení sa uvádzajú požiadavky, ktoré musia CSD spĺňať, keď zverujú časť svojich činností externým subjektom (34). Výnimka platí pre prípady, v ktorých CSD zveruje časť svojej prevádzky verejným subjektom, ak sa externé zabezpečovanie činností riadi vhodným právnym, regulačným a prevádzkovým rámcom. ECB poznamenáva, že táto výnimka sa bude týkať aj súčasného projektu T2S Eurosystému. ECB túto výnimku víta, pretože zohľadňuje skutočnosť, že externé zabezpečovania činností môže byť významným prínosom pre hospodárstvo, prispieva k výkonu úloh Eurosystému a riadi sa rámcovou zmluvou, ktorá obsahuje záruky (35).

8. Kolízia zákonov

Navrhované nariadenie obsahuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého sa všetky otázky týkajúce sa vlastníckych záležitostí v súvislosti s cennými papiermi v držbe CSD riadia právnym poriadkom krajiny, v ktorej je vedený účet cenných papierov (36). Hoci je toto všeobecné pravidlo v súlade s prístupom obsiahnutým v ostatných právnych aktoch Únie, podľa ktorého sa vlastnícke záležitosti týkajúce sa cenných papierov riadia právnym poriadkom štátu príslušného sprostredkovateľa (37), ECB silno namieta proti zavedeniu ďalších kolíznych pravidiel, ktoré by boli v rozpore so súčasnou legislatívou Únie a mali by vplyv na právnu istotu (38).

Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku, hoci sú jasné a jednoduché kolízne normy pre všetky aspekty zaknihovaných cenných papierov dôležité pre efektívnu a bezpečnú cezhraničnú držbu a prevod finančných nástrojov, praktické uplatňovanie jednotného režimu kolíznych noriem pre cezhraničné zúčtovanie a klíring cenných papierov v Únii neustále poukazuje na rozdiely medzi členskými štátmi pri výklade pojmu umiestnenie účtu (39). V tejto súvislosti považuje ECB za potrebné, aby sa harmonizovali rôzne právne rámce Únie týkajúce sa držby cenných papierov a nakladania s nimi a výkonu práv spojených s cennými papiermi, v súlade so záverečnou správou skupiny o právnej istote (40).

9. Osobitný režim riešenia problémov CSD

Keďže navrhované nariadenie neobsahuje osobitný, podrobný režim riešenia problémov CSD, ECB odporúča prijať takýto režim.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaného nariadenia, sú v prílohe uvedené pozmeňujúce návrhy spolu s vysvetlením.

Vo Frankfurte nad Mohanom 1. augusta 2012 Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2012) 73 v konečnom znení.

(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice 93/22/EHS (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1). V súčasnosti prebieha jej revízia. Pozri návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, KOM(2011) 656 v konečnom znení a návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EMIR) o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, KOM(2011) 652 v konečnom znení.

(3) Pozri návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mimoburzových derivátoch, centrálnych zmluvných stranách a archívoch obchodných údajov, KOM(2010) 484 v konečnom znení.

(4) Pozri odsek 1 dôvodovej správy k navrhovanému nariadeniu.

(5) Pozri tiež odpoveď služieb ECB z 22. marca 2011 (ďalej len „odpoveď ECB“) na verejnú konzultáciu Komisie ohľadom centrálnych depozitárov cenných papierov a harmonizácie určitých aspektov vyrovnania obchodov s cennými papiermi v Európskej únii (ďalej len „konzultácia Komisie“). Odpoveď ECB je k dispozícii na internetovej stránke ECB http://www.ecb.int

(6) Pozri článok 1 ods. 1 navrhovaného nariadenia.

(7) Smernica 2004/39/ES. Návrh Komisie na zrušenie smernice 2004/39/ES (pozri poznámku pod čiarou 3) takisto zahŕňa pojem emisných kvót.

(8) Pozri článok 4 ods. 18 smernice 2004/39/ES.

(9) Pozri článok 4 ods. 19 smernice 2004/39/ES.

(10) Povolenia emisií sú vymedzené v navrhovanom nariadení prostredníctvom odkazu na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

(11) Pozri článok 2 ods. 1 pododsek 1 a oddiel A prílohy k navrhovanému nariadeniu.

(12) Pozri dokument CPSS-IOSCO „Principles for financial market infrastructures“(Zásady pre infraštruktúry finančného trhu) z apríla 2012, najmä jeho kapitolu 4, k dispozícii na internetovej stránke BIS http://www.bis.org (ďalej len „zásady CPSS-IOSCO“).

(13) Pozri stanovisko ECB CON/2011/1 z 13. januára 2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mimoburzových derivátoch, centrálnych zmluvných stranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ C 57, 23.2.2011, s. 1). Všetky stanoviská ECB sa uverejňujú na internetovej stránke ECB http://www.ecb.europa.eu

(14) Normy pre používanie systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi EÚ v úverových operáciách ESCB, Európsky menový inštitút, január 1998.

(15) Pozri zásady CPSS-IOSCO, najmä povinnosť E (Spolupráca s inými orgánmi).

(16) Legislatívny rámec EMIR EÚ a smernica 2006/48/ES o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1), ako aj zásady CPSS-IOSCO obsahujú ustanovenia o vytváraní kolégií.

(17) Pozri dokument Rady pre finančnú stabilitu z októbra 2010 „Reducing the moral hazard posed by systematically important financial institution — recommendations and time lines“(Znižovanie morálneho hazardu, ktorému sú vystavené systémovo dôležité finančné inštitúcie – odporúčania a časový harmonogram), s. 8.

(18) Článok 37 ods. 2 navrhovaného nariadenia.

(19) V tejto súvislosti pozri zásadu 9 zásad CPSS-IOSCO a „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union“(Odporúčania pre systémy vyrovnania obchodov s cennými papiermi a odporúčania pre centrálne protistrany v Európskej únii), odporúčanie 10 z mája 2009 (ďalej len „odporúčania ESCB-CESR“).

(20) V tejto súvislosti pozri zásadu 9 zásad CPSS-IOSCO a odporúčanie 10 odporúčaní ESCB-CESR.

(21) Pozri najmä hlavu IV a oddiel C v prílohe k navrhovanému nariadeniu.

(22) Pozri smernicu 2006/48/ES a zmeny a doplnenia v textoch kompromisu predsedníctva, o ktorých sa v súčasnosti rokuje.

(23) V tejto súvislosti pozri odsek 3.2 stanoviska ECB CON/2012/5 z 25. januára 2012 k návrhu smernice o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a o prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami a k návrhu nariadenia o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (Ú. v. EÚ C 105, 11.4.2012, s. 1).

(24) Pozri oddiel C prílohy k navrhovanému nariadeniu.

(25) Pozri článok 2 ods. 2 navrhovaného nariadenia.

(26) Pozri článok 54 navrhovaného nariadenia.

(27) V tejto súvislosti pozri články 57 a 58 navrhovaného nariadenia.

(28) Pozri článok 52 ods. 5 navrhovaného nariadenia.

(29) Pozri bod odôvodnenia 25 navrhovaného nariadenia.

(30) Pozri zásadu 19 zásad CPSS-IOSCO.

(31) Pozri zásadu 3 zásad CPSS-IOSCO.

(32) Článok 42 ods. 6 navrhovaného nariadenia.

(33) Pozri zásadu 7 zásad CPSS-IOSCO a článok 57 navrhovaného nariadenia.

(34) Pozri článok 28 navrhovaného nariadenia.

(35) Pozri konzultáciu Komisie a odpoveď ECB.

(36) Pozri článok 46 ods. 1 navrhovaného nariadenia.

(37) Pozri článok 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45), článok 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES zo 6. júna 2002 o dohodách o finančných zárukách (Ú. v. EÚ L 168, 27.6.2002, s. 43) a článok 24 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 125, 5.5.2001, s. 15).

(38) Pozri článok 46 ods. 2 navrhovaného nariadenia.

(39) V tejto súvislosti pozri odsek 8 stanoviska ECB CON/2008/37 zo 7. augusta 2008 k návrhu smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES a smernica 2002/47/ES (Ú. v. EÚ C 216, 23.8.2008, s. 1).

(40) Pozri http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf