[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.8.2006 KOM(2006) 452 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom situácia k 31. decembru 2005 {SEK(2006) 1071} OBSAH Časť 1: Udalosti od správy z 30. júna 2005, riziková situácia a aktivácia rozpočtových záruk 3 1. Úvod: druhy operácií 3 2. Udalosti od správy z 30. júna 2005 3 3. Riziková situácia 3 3.1. Nesplatený kapitál k 31. decembru 2005 3 3.2. Maximálne ročné riziko znášané rozpočtom Únie: operácie uhradené k 31. decembru 2005 (pozri tabuľku A2 v prílohe) 4 3.3. Maximálne teoretické ročné riziko znášané rozpočtom Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 31. decembru 2005 (pozri tabuľku A3 v prílohe) 5 4. Aktivácia rozpočtových záruk 5 4.1. Platby z hotovostných zdrojov 5 4.2. Aktivácia garančného fondu 5 5. Analýza teoretických možností poskytovania pôžičiek a záruk Spoločenstva nečlenským štátom 5 6. Stav garačného fondu k 31. decembru 2005 6 7. Relatívna stabilita 7 Časť 2: Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia nečlenských štátov čerpajúcich výhody z väčšiny dôležitých úverových operácií 8 1. Úvod 8 2. Kandidátske krajiny 8 3. Západný Balkán 8 4. Nové nezávislé štáty 9 Časť 1: Udalosti od správy z 30. júna 2005, riziková situácia a aktivácia rozpočtových záruk [1] 1. Úvod: druhy operácií Riziká, ktoré sú kryté rozpočtom Únie, pochádzajú z množstva operácií poskytovania pôžičiek a záruk, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: pôžičky poskytnuté Európskymi spoločenstvami na makroekonomické ciele (pôžičky členským štátom v súvislosti s platobnou bilanciou a pôžičky na makrofinančnú pomoc nečlenským štátom) a pôžičky na mikroekonomické ciele (pôžičky Euratomu a Európskej investičnej banky (EIB)[2] v nečlenských štátoch). 2. Udalosti od správy z 30. júna 2005 Pokiaľ ide o poskytnutú makrofinančnú pomoc tretím krajinám, Rada neprijala žiadne nové rozhodnutie a v druhej polovici roku 2005 nebola vyplatená žiadna ďalšia pôžička. Vyplatené prostriedky vo forme grantov dosiahli celkovú výšku 29,5 mil. EUR, z toho 3 mil. EUR bolo určených pre Albánsko, 1,5 mil. EUR pre Arménsko a 25 miliónov EUR pre Srbsko a Čiernu horu. Pokiaľ ide o Euratom, nebola na základe súčasných rozhodnutí vyplatená žiadna pôžička. Podľa oznámenia Komisie o finančných výhľadoch na roky 2007-2013[3] nebude výška financovania garačného fondu v budúcnosti výslovne obmedzená, keďže jeho financovanie sa bude vykonávať prostredníctvom rozpočtovej položky uvedenej vo výdavkovej kapitole 4 (vonkajšie vzťahy), a nie prostredníctvom osobitnej rezervy ako v súčasnosti. 3. Riziková situácia Nasledujúca analýza rizika sleduje stanovené opatrenia vzťahujúce sa na nesplatený kapitál, maximálne ročné riziko a maximálne teoretické ročné riziko znášané rozpočtom Spoločenstva (metodika sa vysvetľuje v pracovnom dokumente útvarov Komisie). Podrobné číselné údaje sú v jednotlivých tabuľkách A1, A2 a A3 v prílohe. 3.1. Nesplatený kapitál k 31. decembru 2005 Celkové riziko k 31. decembru 2005 predstavuje 16 521 mil. EUR v porovnaní so 16 333 mil. EUR k 30. júnu 2005. V tabuľke sú uvedené operácie, ktoré ovplyvnili výšku nesplateného kapitálu od poslednej správy. Tabuľka 1: Nesplatený kapitál k 31. decembru 2005* | mil. EUR (zaokrúhlené) | Nesplatená suma k 30. júnu 2005 | 16 333 | Splátky pôžičky | Euratom | 0 | Makrofinančná pomoc | -111 | EIB | -1 243 | Vyplatené pôžičky | Euratom | 0 | Makrofinančná pomoc | 0 | EIB | 1 580 | Rozdiely vo výmennom kurze eura a ostatných mien | -38 | Nesplatená suma k 31. decembru 2005 | 16 521 | * Všetky pôžičky so zárukou (členské a nečlenské štáty), okrem nezaplatených splatných úrokov a nesplatených platieb. | Pokiaľ ide o operácie v členských štátoch, nesplatený kapitál k 31. decembru 2005 predstavoval 2 966 mil. EUR v porovnaní s 3 214 mil. EUR k 30. júnu 2005. Pokiaľ ide o operácie v nečlenských štátoch, nesplatený kapitál k 31. decembru 2005 predstavoval 13 554 mil. EUR v porovnaní s 13 119 mil. EUR k 30. júnu 2005. 3.2. Maximálne ročné riziko [4] znášané rozpočtom Únie: operácie uhradené k 31. decembru 2005 (pozri tabuľku A2 v prílohe) - V roku 2006 dosahuje maximálne ročné riziko výšku 2 139 miliónov EUR. - Riziko týkajúce sa členských štátov predstavuje 617 miliónov EUR. - Riziko týkajúce sa nečlenských štátov predstavuje 1 522 mil. EUR. 3.3. Maximálne teoretické ročné riziko [5] znášané rozpočtom Únie: operácie uhradené a rozhodnuté k 31. decembru 2005 (pozri tabuľku A3 v prílohe)[6] - V roku 2006 dosahuje maximálne teoretické riziko 2 213 mil. EUR a odhaduje sa, že za určitých predpokladov v roku 2014 dosiahne 2 782 mil. EUR. - Maximálne teoretické riziko týkajúce sa členských štátov ostáva takmer stabilné vo výške 618 mil. EUR v roku 2006. - V prípade nečlenských štátoch dosahuje výšku 1 594 miliónov EUR. Odhaduje sa, že do roku 2014 riziko dosiahne výšku 2 604 miliónov EUR. 4. Aktivácia rozpočtových záruk 4.1. Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov[7], aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom pri realizácii jej pôžičkových operácií, keď dlžník so splátkami Komisii mešká. 4.2. Aktivácia garančného fondu Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, v znení zmien a doplnení, sa zriadil Garačný fond pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že sa príjemca (tretie krajiny) pôžičky poskytnutej alebo zaručenej Spoločenstvom oneskorí s platbou, garančný fond bude vyzvaný, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby[8]. Počas druhej polovice roka 2005 nebola v prípade garančného fondu zaznamenaná žiadna výzva, keďže sa prípady nesplatenia takýchto pôžičiek nevyskytli. 5. Analýza teoretických možností poskytovania pôžičiek a záruk Spoločenstva nečlenským štátom V skutočnosti mechanizmus garančného fondu obmedzuje možnosti poskytovania pôžičiek a záruk Spoločenstva nečlenským štátom, keďže rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii na financovanie fondu, obmedzuje suma, ktorá bola upísaná na záručnú rezervu v aktuálnych finančných výhľadoch[9]. V tabuľke A4 v prílohe sa uvádza odhad kapacity Spoločenstva poskytovať pôžičky nečlenským štátom na roky 2005-2006 v súlade s mechanizmom garančného fondu. Metóda výpočtu a odkazy na právne texty sú podrobnejšie uvedené v prílohe. V tabuľke 2 uvádzajú nesplatené pôžičky a záruky na pôžičky pre nečlenské štáty v celkovej výške 13 680 mil. EUR k 31. decembru 2005. Tabuľka 2: Nesplatené pôžičky a záruky na pôžičky pre nečlenské štátyv mil. EUR (zaokrúhlené) | 1. Nesplatený kapitál, ES (MFP), Euratom | 1 465 | 2. Nesplatený kapitál, EIB | 12 089 | 3. Nezaplatený splatný úrok1 | 126 | Nesplatená suma2 k 31. decembru 2005 | 13 680 | 1 Nezaplatený splatný úrok v zmysle nariadenia, ktorým sa zriaďuje garančný fond. 2 Nesplatené platby a nesplatené úroky nie sú zahrnuté do nesplatenej sumy, ktorá sa má uhradiť z prostriedkov fondu, a vykazujú sa zvlášť v oddiele 6. | Pomer medzi zdrojmi fondu a nevyrovnanými kapitálovými záväzkami fondu v zmysle nariadenia, ktorým sa zriaďuje fond, bol 9,7%, je teda vyšší ako cieľová hodnota 9 % stanovená v nariadení č. 1149/1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 2728/94, ktorým sa zriaďuje fond. Pravidlá stanovujú, že na konci roka bude prebytok splatený späť do osobitnej výdavkovej kapitoly výkazu príjmov vo všeobecnom rozpočte Európskej únie. 6. Stav garačného fondu k 31. decembru 2005 Výška sumy v garačnom fonde k 31. decembru 2005 bola 1 323,94 mil. EUR. V druhej polovici roka 2005 boli zaznamenané tieto pohyby. - Prvý prevod do fondu vo výške 140,11 mil. EUR. - Prebytok fondu z roku 2004 vo výške 187,13 mil. EUR, ktorý sa vrátil do rozpočtu Únie v roku 2005. - Čistý zisk 25,6 mil. EUR z investícií z aktív fondu k 31. decembru 2005. V druhej polovici roku 2005 neboli zaplatené žiadne pohľadávky. Nedoplatky celkom k 31. decembru 2005, t. j. sankčné úroky zo strany Argentínskej republiky predstavujú 1 718 493,12 USD z čoho 1 448 433,44 USD (ekvivalent 1 227 798,12 EUR) sa má vrátiť fondu. Zostatok sa vyplatí EIB. 7. Relatívna stabilita Pomer medzi výškou prostriedkov vo fonde k 31. decembru 2005 (1 323,94 mil. EUR) a maximálnym ročným teoretickým rizikom v prípade pôžičiek nečlenským štátom v roku 2006 (1 590 mil. EUR) sa odhaduje na 83% (pozri tabuľku A3 v prílohe). Časť 2: Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia nečlenských štátov čerpajúcich výhody z väčšiny dôležitých úverových operácií 1. ÚVOD Číselné údaje v prvej časti poskytujú informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša všeobecný rozpočet. Mala by sa však zhodnotiť aj kvalita rizík, ktoré závisia od druhu operácie a postavenia dlžníka. Tabuľky, ktoré predstavujú hodnotenie rizika podľa jednotlivých krajín, sú uvedené osobitne v pracovnom dokumente pracovníkov Komisie[10]. Stručný súhrn tejto analýzy sa nachádza nižšie. V bode 3.1 prílohy sa nachádza časť, v ktorej sa uvádza analýza situácie ostatných nečlenských krajín. 2. KANDIDÁTSKE KRAJINY Bulharsko zaznamenalo v prvej polovici roku 2005 silný rozmach, po ktorom nasledoval v tretej štvrtine dosť značný útlm. Rast reálneho HDP dosiahol 5,5 % za celý rok. Spomalenie bolo spôsobené predovšetkým silnými záplavami počas letných mesiacov. Deficit bežného účtu sa zvýšil na 11,8 % HDP. Čistý príliv priamych zahraničných investícií zostal aj naďalej silný, ale na rozdiel od predchádzajúcich rokov nestačil plne financovať deficit bežného účtu v roku 2005 a pokryl ho len vo výške 75 %. V roku 2005 sa rast reálneho HDP Rumunska spomalil na 4,1 % predovšetkým vďaka nepriaznivým vplyvom rozsiahlych záplav a štrukturálnych zmien ovplyvňujúcich priemyselnú činnosť. Deficit bežného účtu sa okrajovo zvýšil na 8,7% HDP v roku 2005 z 8,4 % v roku 2004, čoho sa viac ako 85 % pokrylo čistými priamymi zahraničnými investíciami a portfóliovými investíciami. V roku 2005 sa zahraničný dlh zvýšil len o 2 percentné body na 34,5 % HDP. Po zvýšení reálneho HDP Turecka o 8,9 % v roku 2004 sa reálny HDP v roku 2005 zvýšil o 7.4%. Hlavnými zdrojmi rastu boli investície a súkromná spotreba. Deficit bežného účtu sa prehĺbil menej, ako sa očakávalo, z 5,1 % v roku 2004 na 5,8 % HDP v roku 2005. Vývoj v oblasti verejných financií bol priaznivý, ťažil zo silného rastu a nízkeho rastu miezd vo verejnom sektore. Deficit verejných financií (fiškálne oznámenie 2006, podľa ESA 95) sa znížil z 11,3 % HDP v roku 2003 na 5,7 % HDP v roku 2004 a 1,2 % v roku 2005 (alebo približne 2 % podľa vládnej finančnej štatistiky). 3. ZÁPADNÝ BALKÁN Reálny rast HDP v Albánsku bol v roku 2005 aj naďalej vysoký, na úrovni 5,5 %. Vo vonkajšom sektore pretrváva značná nerovnováha. Napriek tomu, že sa odhaduje, že obchodný deficit bol v roku 2005 i naďalej vyšší ako 23% HDP, k pokrytiu deficitu bežného účtu podstatne prispeli súkromné prevody zo zahraničia v odhadovanej výške 7,0 % HDP. Istý pokrok sa dosiahol pre správe verejných výdajov a príjmov, posilňovanie daňovej správy a správy vo verejnom sektore sú však pre novú vládu aj naďalej kľúčovou úlohou. Bosna a Hercegovina si v roku 2005 udržala stabilné makroekonomické prostredie, pričom hospodárstvo zaznamenalo nárast vo výške približne 5 %, tak ako v roku 2004. Štrukturálne reformy pokračovali aj naďalej dosť pomalým tempom, hoci boli zaznamenané určité výsledky v oblasti nepriameho zdanenia a privatizácie. Bez toho, aby boli k dispozícii oficiálne štatistické údaje, deficit bežného účtu možno odhadnúť na 23 % HDP. Hospodársky rast v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko ostal naďalej silný. V roku 2005 sa rast reálneho HDP vo výške 4,0% len málo líšil od roku 2004, keď dosiahol 4,1%. Stav bežného účtu sa počas roku 2005 značne zlepšil a zaznamenal sa aj úbytok deficitu zo skoro 8% HDP v roku 2004 na približne 1,5% v roku 2005. Tento priaznivý vývoj vďačí približne z polovice vyššiemu vývozu. Na konci decembra 2005 boli oficiálne rezervné aktíva národnej banky na úrovni 1,1 miliardy EUR, čo zodpovedá necelým štyrom mesiacom vývozu tovarov a služieb za rok 2005. Hrubý zahraničný dlh predstavoval na konci decembra približne 38 %. Hospodársky vývoj Srbska a Čiernej hory bol v roku 2005 prudký a bol spôsobený silným rozvojom obchodu, dopravy, finančných služieb a stavebníctva. Odhaduje sa, že HDP Srbska vzrástol o 6,5 % oproti predchádzajúcemu roku počas celého roku a v Čiernej hore o 3,8 % počas prvých deviatich mesiacov v roku 2005. V súčasnosti sa odhaduje deficit bežného účtu na 8,5 % HDP. Silný príliv priamych zahraničných investícií odľahčil finančné požiadavky. V obidvoch republikách boli v roku 2005 silno presadzované reformy a odhaduje sa, že v Srbsku sa vďaka pokroku v privatizácii a reštrukturalizácii podnikov zvýšil podiel súkromného sektoru na 55 % HDP. 4. NOVÉ NEZÁVISLÉ šTÁTY Hospodársky rast Gruzínska sa v roku 2005 zvýšil na približne 8 % (6,2 % v 2004) vďaka silnej produkcii v priemysle aj v poľnohospodárstve. Privatizačný proces začal minulý rok a priniesol výnosy približne vo výške 3 % HDP. Deficit bežného účtu sa prehĺbil zhruba na 10% HDP (7,6% v roku 2004) vďaka značnému prílivu kapitálového majetku určených na ropovod/plynovod a iné investície do infraštruktúry. Zahraničný dlh Gruzínska na konci roku 2005 čiastočne nominálne poklesol na 1,8 miliardy USD, pričom v pomere k HDP sa odhaduje, že zahraničný dlh poklesol z 36 % (2004) na približne 30 % (2005). Na Ukrajine viedol negatívny vplyv obchodného šoku (dovozné ceny vývozu kovu na svetovom trhu prudko klesli) v spojení so stagnujúcimi investíciami v neistom prostredí vládnej politiky k „tvrdému pristátiu“, pričom miera rastu HDP bola v roku 2005 2,4 % (12,1 % v 2004). Zahraničné verejné zadĺženie Ukrajiny vo výške 13 miliárd USD je však na udržateľnej úrovni približne vo výške 16 % HDP. Medzinárodné rezervy Ukrajinskej národnej banky sa v roku 2005 dvojnásobne zvýšili predovšetkým v dôsledku prílivu kapitálu spojeného s privatizáciou v poslednom štvrťroku 2005. Politická neistota pokračovala až do parlamentných volieb v marci 2006. Ratingové agentúry však nechali Ukrajine ratingové hodnotenie BB (so stabilným výhľadom), čo je podporované nízkym verejným zadĺžením a dobrou vonkajšou likviditou. HDP Moldavska prekročilo opäť 7 % v roku 2005, čo odráža silný domáci dopyt, ktorý je podporovaný prudko stúpajúcimi peňažnými prevodmi. Deficit bežného účtu vzrástol v roku 2005 na 7 % HDP, napriek tomu, že väčšina rastúceho obchodného deficitu sa hradí takisto rastúcimi peňažnými prevodmi. Prebytok rozpočtu sa v roku 2005 zvýšil, a to vďaka daniam z dovozu. V roku 2006 sa rozpočet môže dostať k deficitu, čo by odrážalo vyššie výdavky na sociálne programy a očakávané vyrovnanie dlhu Moldavska, ktorý má v parížskom klube veriteľov. V dôsledku priaznivého zhodnotenia výmenného kurzu a rastu HDP sa verejné zahraničné zadĺženie a zahraničné dlhy, za ktoré ručí štát, znížili už v roku 2005 len na jednu štvrtinu HDP. Medzinárodné rezervy Moldavskej národnej banky sa zvýšili a prestavujú viac ako dvojmesačný podiel vývozu. Hospodárstvo Tadžikistanu v roku 2005 naďalej výrazne rástlo a zaznamenalo rast vo výške 7,5 % reálneho HDP, v porovnaní s 10,6 % v roku 2004. Prebytok verejných financií sa v roku 2005 odhaduje na 0,1% pričom prebytok bol zaznamenaný tretí rok po sebe. Vďaka úspešnej dvojstrannej dohode s Ruskom o zadĺžení – Rusko je najväčším veriteľom Tadžikistanu - sa v roku 2005 zahraničný dlh znížil na menej ako 40 % HDP. Na základe toho sa odhaduje, že deficit bežného účtu sa znížil zo 4 % HDP v roku 2004 na 3,6 % v roku 2005. Pokrytie hrubých oficiálnych rezerv prostriedkami z vývozu zaznamenalo mierne zlepšenie z 1,8 mesiaca v roku 2004 na 1,9 mesiaca do konca roku 2005. [1] Príloha obsahuje pracovný dokument pracovníkov Komisie so súborom podrobných tabuliek a vysvetliviek k tejto správe. [2] Podrobné údaje týkajúce sa mandátov EIB sú uvedené v tabuľke A1 v prílohe. [3] KOM(2004) 487 zo 14.7.2004. [4] Odborný výraz „maximálne ročné riziko“ je vysvetlený v bode 1 v prílohe. [5] Odborný výraz „maximálne teoretické ročné riziko“ je vysvetlený v bode 1 v prílohe. [6] V maximálnom ročnom riziku sa zohľadňuje výška ostávajúcich pôžičiek, ktoré majú byť pri súčasných finančných výhľadoch vyplatené, pretože o novom mandáte EIB na obdobie 2007 -2013 sa ešte nerozhodlo. [7] Podľa článku 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000 v znení zmien a doplnení, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev. [8] Podrobnejšie k tomu pozri časť 2.5 prílohy. [9] Ročná suma uvedená vo finančných výhľadoch na roky 2000 - 2006 je 200 mil. EUR pri cenách roku 1999; v roku 2005 dosiahla výšku 223 mil. EUR. [10] SEK(2006) 1071