Komplexný plán európskej obnovy si bude vyžadovať rozsiahle verejné a súkromné investície na európskej úrovni, ktoré Úniu spoľahlivo nasmerujú na cestu udržateľného a odolného oživenia, budú viesť k vytváraniu kvalitných pracovných miest a náprave bezprostredných škôd spôsobených pandémiou COVID-19 a zároveň podporia priority Únie v oblasti ekologickej a digitálnej transformácie. Aby bolo možné zabezpečiť financovanie navrhovaného aktu, Komisia navrhuje zmenu [RVZ], na základe ktorej by bola Únia oprávnená výnimočne a dočasne si požičať sumu vo výške 750 miliárd v cenách roku 2018 a zvýšiť tak strop vlastných zdrojov na pokrytie záväzkov a podmienených záväzkov z úverov členským štátom. V navrhovanom akte sa stanovuje rozdelenie finančných prostriedkov na jednotlivé programy Únie v súlade so stratégiou stanovenou v Pláne Európskej únie na obnovu.

Pokiaľ by na úrovni Únie nedošlo v krátkodobom a strednodobom horizonte k primeranej politickej reakcii, kríza by mohla vyústiť do trvalého poškodenia hospodárskej štruktúry Únie.

Šok pre hospodárstvo EÚ je symetrický v tom zmysle, že pandémia zasiahla všetky členské štáty, no vplyv pandémie sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši, rovnako ako ich schopnosť absorbovať hospodársky a fiškálny šok a reagovať naň, a to v závislosti od konkrétnej štruktúry hospodárstva a východiskových podmienok členských štátov. Preto existuje riziko, že kríza prehĺbi rozdiely v Únii a ohrozí kolektívnu hospodársku a sociálnu odolnosť.

V nadväznosti na to začali členské štáty prijímať mimoriadne diskrečné hospodárske a finančné opatrenia. Tieto opatrenia majú spolu s účinkom tzv. automatických stabilizátorov, t. j. platieb v rámci systémov poistenia v nezamestnanosti a systémov sociálneho zabezpečenia, a v kombinácii so stratou daňových príjmov značný vplyv na ich verejné financie, v dôsledku čoho dochádza tohto roku v eurozóne a EÚ k prudkému nárastu celkového deficitu verejných financií z 0,6 % HDP (v roku 2019) na 8,5 % HDP.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

keďže:

(1)S cieľom obmedziť šírenie ochorenia spôsobeného koronavírusom („COVID-19“), ktoré bolo 11. marca 2020 vyhlásené Svetovou zdravotníckou organizáciou za pandémiu, prijali členské štáty súbor bezprecedentných opatrení.

(2)Uvedené opatrenia prijaté v reakcii na túto výnimočnú situáciu, ktorá je mimo kontroly členských štátov, spôsobili výrazné narušenie hospodárskej činnosti, čo sa odrazilo v prudkom poklese hrubého domáceho produktu a malo výrazný vplyv na zamestnanosť, sociálne podmienky, chudobu a nerovnosť. Tieto opatrenia narušili dodávateľské reťazce a výrobu a viedli k neprítomnosti zamestnancov na pracovisku. Poskytovanie mnohých služieb bolo navyše nemožné alebo veľmi zložité. Zároveň sa znížil dopyt spotrebiteľov. Mnohé podniky trpia nedostatkom likvidity a je ohrozená ich platobná schopnosť, pričom situácia na finančných trhoch sa vyznačuje vysokou volatilitou. Kľúčové odvetvia, ako je cestovanie a cestovný ruch, sú zasiahnuté obzvlášť výrazne. Všeobecnejšie tieto opatrenia už viedli alebo povedú k výraznému zhoršeniu finančnej situácie mnohých podnikov v Únii.

(3)Kríza sa rýchlo rozšírila na území Únie a v tretích krajinách. V roku 2020 sa v Únii očakáva výrazná recesia. Riziká ohrozujúce hospodárske oživenie v jednotlivých členských štátoch sú nerovnomerné, čo prehlbuje rozdiely medzi vnútroštátnymi hospodárstvami. Rozdielna schopnosť členských štátov poskytnúť finančnú pomoc tam, kde je najviac potrebná na podporu obnovy, a nejednotnosť vnútroštátnych opatrení ohrozujú jednotný trh, ako aj sociálnu a územnú súdržnosť.

(4)Je potrebný komplexný súbor opatrení na podporu hospodárskeho oživenia, ktorý si bude vyžadovať rozsiahle verejné a súkromné investície, ktoré Úniu spoľahlivo nasmerujú na cestu udržateľnej a odolnej obnovy, budú viesť k vytváraniu kvalitných pracovných miest, podporia sociálne začlenenie a zaistia nápravu bezprostredných škôd spôsobených pandémiou COVID-19 a zároveň podporia priority Únie v oblasti zelenej a digitálnej transformácie.

(5)Táto výnimočná situácia, ktorá je mimo kontroly členských štátov, si vyžaduje koherentný a jednotný prístup na úrovni Únie. Aby sa predišlo ďalšiemu zhoršeniu stavu hospodárstva, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti a aby sa podporilo udržateľné a odolné oživenie hospodárskej činnosti, mal by sa v duchu solidarity medzi členskými štátmi zaviesť výnimočný a koordinovaný program hospodárskej a sociálnej podpory, a to najmä pre štáty, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté.

(6)Keďže tento nástroj je výnimočným opatrením prijatým v reakcii na tieto dočasné no mimoriadne okolnosti, podpora v jeho rámci by sa mala poskytovať len na riešenie následkov pandémie COVID-19 alebo na bezodkladné potreby financovania opatrení, ktoré majú zabrániť opätovnému šíreniu pandémie COVID-19.

(7)Tento nástroj by sa mal osobitne zamerať na opatrenia na obnovenie fungovania trhov práce, sociálnej ochrany a systémov zdravotnej starostlivosti, opatrenia na oživenie potenciálu rastu a zamestnanosti s cieľom posilniť súdržnosť medzi členskými štátmi a podporiť ich prechod k zelenému a digitálnemu hospodárstvu, poskytovanie podpory podnikom, ktoré sú zasiahnuté vplyvom pandémie COVID-19, a to najmä malým a stredným podnikom a ekonomicky životaschopným podnikom, ktorých platobná schopnosť je obmedzená, opatrenia na zvýšenie strategickej autonómie Únie, pokiaľ ide o životne dôležité dodávateľské reťazce, podporu výskumu a inovácií v reakcii na pandémiu COVID-19, budovanie kapacít na úrovni Únie na posilnenie budúcej pripravenosti na krízy, podporu území pri zachovaní snáh o zaistenie spravodlivej transformácie a podporu vidieckych oblastí pri riešení následkov pandémie COVID-19. Obchodné a hospodárske vzťahy so susednými a rozvojovými krajinami, najmä krajinami západného Balkánu, krajinami, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika a krajinami v Afrike, sú pre hospodárstvo Únie veľmi dôležité. Vzhľadom na globálnu úlohu a zodpovednosť Únie by sa mali preto finančné zdroje použiť aj na poskytnutie podpory a humanitárnej pomoci uvedeným krajinám s cieľom podporiť ich úsilie vyrovnať sa s následkami pandémie COVID-19 a zotaviť sa z nich, aby sa obnovili a posilnili obchodné a hospodárske vzťahy medzi nimi a Úniou.

(8)V záujme zaistenia udržateľnej a odolnej obnovy v celej Únii a uľahčenia implementácie hospodárskej podpory by sa mali využiť osvedčené mechanizmy výdavkov prostredníctvom programov Únie v medziach príslušných viacročných finančných rámcov. Podpora v rámci uvedených programov sa poskytuje vo forme nenávratnej pomoci, úverov a tvorby rezerv na rozpočtové záruky. Finančné zdroje by sa mali prideľovať v závislosti od toho, do akej miery sú tieto programy schopné prispieť k dosahovaniu cieľov nástroja.

(9)Vzhľadom na povahu opatrení, ktoré sa majú financovať, by sa jedna časť prostriedkov dostupných pre tento nástroj mala použiť na poskytovanie úverov členským štátom, zatiaľ čo druhá časť zdrojov by mala predstavovať vonkajšie pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 a mala by sa použiť na nenávratnú pomoc, finančné nástroje alebo tvorbu rezerv na rozpočtové záruky a súvisiace výdavky Únie. Hoci sa článok 12 ods. 4 písm. c) a článok 14 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 vzťahujú na viazané a platobné rozpočtové prostriedky sprístupnené v súvislosti s vonkajšími pripísanými príjmami podľa tohto nariadenia, vzhľadom na lehoty stanovené pre rôzne druhy podpory by sa viazané rozpočtové prostriedky vyplývajúce z týchto vonkajších pripísaných príjmov nemali automaticky prenášať do obdobia po uplynutí ich príslušných dátumov ukončenia, s výnimkou viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú potrebné na technickú a administratívnu pomoc v súvislosti s vykonávaním opatrení na základe tohto nariadenia.

(10)Viazané rozpočtové prostriedky na nenávratnú pomoc by sa mali automaticky sprístupniť do schválenej výšky. Likvidita by sa mala účinne riadiť tak, aby sa finančné prostriedky poskytli len vtedy, keď je potrebné plniť právne záväzky prostredníctvom zodpovedajúcich platobných rozpočtových prostriedkov.

(11)Vzhľadom na význam využitia zdrojov v prvých rokoch existencie nástroja je vhodné preskúmať pokrok vo vykonávaní. Komisia by mala na tento účel vypracovať správu do 31. marca 2023.

(12)V článku 135 ods. 2 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu sa stanovuje, že zmeny rozhodnutia Rady 2014/335/EÚ, Euratom, ktoré sú prijaté k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody alebo po tomto dátume, sa na Spojené kráľovstvo nevzťahujú, pokiaľ majú tieto zmeny vplyv na finančné záväzky Spojeného kráľovstva. Podpora podľa tohto nariadenia a zodpovedajúce zvýšenie stropu vlastných zdrojov Únie by mali vplyv na finančné záväzky Spojeného kráľovstva. Článok 143 ods. 1 dohody o vystúpení obmedzuje zodpovednosť Spojeného kráľovstva za jeho podiel na podmienených záväzkoch Únie na tie podmienené záväzky, ktoré vyplývajú z finančných operácií, o ktorých Únia rozhodla pred dátumom nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení. Všetky podmienené záväzky Únie podľa tohto nariadenia vniknú až po dátume vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve,



PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nástroj Európskej únie na obnovu

Týmto sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu (ďalej len „nástroj“) s cieľom podporiť obnovu po pandémii COVID-19.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti nástroja

1.Týmto nástrojom sa podporuje obnova v rámci Únie po pandémii COVID-19 a financujú sa z neho predovšetkým tieto opatrenia na riešenie nepriaznivých hospodárskych následkov pandémie:

a)opatrenia na obnovenie zamestnanosti a tvorby pracovných miest a obnovenie fungovania systémov zdravotnej starostlivosti;

b)reformy a investície na oživenie potenciálu rastu, posilnenie súdržnosti medzi členskými štátmi a zvýšenie ich odolnosti;