Pracovný dokument útvarov Komisie - Sprievodný dokument k Oznámenie o európskej prístavnej politike - Súhrnné hodnotenie vplyvu {COM(2007) 616 final} {SEC(2007) 1339} /* SEK/2007/1340 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 18.10.2007 SEK(2007) 1340 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Sprievodný dokument k Oznámenie o európskej prístavnej politike Súhrnné hodnotenie vplyvu {COM(2007) 616 final}{SEC(2007) 1339} Zodpovedné GR : TREN Ďalšie zainteresované útvary : SG, SJ, ENV, ENTR, MARKT, COMP, SANCO, TAXUD, FISH, TRADE Plánovanie agendy alebo odkaz na pracovný program : 2007/TREN/004 ODDIEL 1: PROCESNÉ OTÁZKY A KONZULTÁCIE ZAINTERESOVANÝCH STRÁN 1.1 Súvislosti a konzultácie Oznámenie o európskej prístavnej politike je súčasťou LPPK 2007, SEK (2006) 629 v konečnom znení a prioritnej iniciatívy v pracovnom programe GR TREN, 2007/TREN/004. Po stiahnutí návrhu smernice o prístupe na trh s prístavnými službami KOM (2004) 654 podpredseda Barrot otvoril konzultácie zainteresovaných strán. GR TREN zorganizovalo šesť workshopov o otázkach prístavov so zainteresovanými stranami. Účastníkov vyberali príslušné európske združenia. Pre každý workshop vypracovalo GR TREN diskusný dokument. Niekoľko združení predložilo písomné príspevky. Zároveň sa s GR TREN stretli odborníci na prístavy z členských štátov. 1.2. Predbežné zistenia konzultácií - Organizačná štruktúra prístavov: široká mozaika modelov riadenia prístavov - Financovanie prístavov: široká škála prístupov k financovaniu prístavov v členských štátoch - Kapacitné nedostatky z dôvodu rastu objemov nákladov, ťažkosti s aktualizáciou terminálov, neoptimálne umiestnenie prístavnej kapacity. Potrebné rovnaké podmienky pre prístup k suchozemskej ploche prístavu a prístavným službám - Vonkajšie vplyvy: potrebná rovnováha medzi hospodárskym rastom a ochranou životného prostredia - Sociálne otázky: lepšie školenia, uplatňovanie ochrany a bezpečnosti pri práci, požaduje sa flexibilnejšia forma zamestnanosti a sociálny dialóg - Verejný obraz prístavov: prístavy nie sú úplne docenené spoločnosťou ODDIEL 2: VYMEDZENIE PROBLÉMU Európske prístavy čelia mnohým a rôznorodým výzvam. Rast námornej dopravy si vyžaduje prístavné zariadenia. Kontajnerová doprava je najrýchlejšie rastúcim námorným odvetvím. Veľkosť plavidiel rastie. Rozvoj prístavov nedrží krok s kapacitnými potrebami. Napriek decentralizácii a zvýšenej finančnej samostatnosti v členských štátoch existujú rôzne prístupy k financovaniu prístavov: rozdielne úrovne finančnej samostatnosti a poskytovania verejných finančných zdrojov; nedostatočne transparentné určovanie taríf. Pracovné otázky zahŕňajú: uplatňovanie pravidiel ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, zaistenie vysokej úrovne školení, flexibilnejšiu formu zamestnanosti a sociálny dialóg. Prístavy si konkurujú v rámci dodávateľských reťazcov. Hospodárska súťaž má dva aspekty: vnútroprístavnú hospodársku súťaž v súvislosti s prístavnými službami a medziprístavnú hospodársku súťaž medzi prístavmi v tom istom segmente trhu. Právne predpisy v oblasti životného prostredia zaisťujú trvalú udržateľnosť prístavov. Pokrok sa dosiahol v environmentálnom manažmente, ale environmentálne obmedzenia prístavných projektov viedli ku komplexným procesom. Hodnota prístavov nie je často úplne docenená. Vie sa skôr o ich priamych výhodách, než o ich nepriamych výhodách. Právo EÚ konať Článkom 211 Zmluvy o ES sa Komisia ako strážca Zmluvy oprávňuje zabezpečovať uplatňovanie ustanovení tejto zmluvy a opatrení prijatých orgánmi spoločenstva v súlade s ňou, a podávať odporúčania alebo stanoviská, ktoré sú predmetom tejto zmluvy, ak to Komisia považuje za potrebné. Pokiaľ ide o prístavnú politiku, Komisia zakladá svoje právo konať na týchto hlavách Zmluvy o ES: Hlava III (článok 39 et seqq.), Zmluva o ES, (voľný pohyb osôb, služieb a kapitálu). Hlava V (článok 70 et seqq.), Zmluva o ES (spoločná dopravná politika). Hlava VI (článok 81 et seqq.), Zmluva o ES ( inter alia, spoločné pravidlá o hospodárskej súťaži). V súlade so zásadou subsidiarity, článok 5 Zmluvy o ES, boli nasledujúce oblasti politiky prenechané na členské štáty, sociálnych partnerov a zainteresované strany: - územné plánovanie, - sociálny dialóg, - vnímanie prístavov. ODDIEL 3: CIELE (1) Zaistiť dostatočnú prístavnú kapacitu dostupnú na zvládnutie rastu dopravy (2) Podporiť väčšiu slobodu prístupu pre nových poskytovateľov prístavných služieb (3) Podporiť spravodlivú hospodársku súťaž v rámci prístavov a medzi prístavmi (4) Podporiť flexibilnejšiu formu zamestnanosti a sociálny dialóg (5) Ustanoviť normy environmentálneho manažmentu v prístavoch a dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi ochranou životného prostredia a hospodárskym rastom ODDIEL 4: MOžNOSTI POLITIKY, HODNOTENIE MOžNOSTÍ, POROVNANIE MOžNOSTÍ, VÝBER MOžNOSTÍ, ZÁVER Niektoré možnosti sú alternatívne, iné sú doplňujúce alebo následné. V prípade niektorých možností existuje konsenzus, iné sú kontroverzné. Niektoré možnosti sa rozvinuli v dvoch predchádzajúcich návrhoch smernice, iné si vyžadujú hlbšiu analýzu. Niektoré možnosti prispievajú k dlhodobým politickým cieľom, iné vedú ku krátkodobému zlepšeniu v prístavnom systéme. 1. KONCESIE PRE TERMINÁLY V PRÍSTAVOCH Prístavný orgán sa môže rozhodnúť pre priamu prevádzku terminálu alebo zveriť prevádzku tretej strane. V členských štátoch sa zverenie tretej strane uskutočňuje prostredníctvom koncesie na suchozemskú časť prístavu na daný čas. Výber koncesionára sa uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže alebo na základe voľného uváženia. V legislatívnej možnosti náklady na súťažný výber prevádzkovateľov terminálov tvoria náklady na verejnú súťaž a správne a regulačné náklady, zvýšený počet súdnych sporov, neoptimálne využívanie kapacity prístavu, kratšie obdobia amortizácie investícií. Verejná súťaž znamená náklady. Medzi výhody patrí: rýchlejšia manipulácia s nákladmi, kratšia doba obrátky lodí, kratšie zdržania nákladu, nižšie prevádzkové náklady, transparentné postupy obstarávania, nižšie poplatky za manipuláciu s nákladom, viac investícií a pozitívne hospodárske vplyvy. Skúsenosti s minulými návrhmi vedú k opozícii proti právnym predpisom. Mnohé z ich výhod sa dajú dosiahnuť nástrojmi mäkkej legislatívy. Útvary Komisie by mali objasniť, ako sa existujúce právne predpisy, judikatúra ESD a oznámenia Komisie využívajú v oblasti prístavných koncesií. 2. PRÁCA V PRÍSTAVOCH Postup pri nakladaní lodí sa v štátoch EÚ líši. Kľúčovými sú prístavné zdroje pracovných síl, subjekty poskytujúce zamestnancov prevádzkovateľom terminálov. V legislatívnej možnosti predstavujú hlavné náklady na zrušenie alebo úpravu povinných zdrojov pracovnej sily kompenzačné platby, strata príjmov za nadbytočných pracovníkov, náklady na presun pracovnej sily k jednotlivým zamestnávateľom, používanie menej kvalifikovanej pracovnej sily a obmedzená moc odborov. Nesúhlas s návrhom by mohol viesť k štrajku. Náklady na prácu by mohli pri stálej pracovnej sile vzrásť. Hlavné výhody: vyššia produktivita práce, pravidelnosť zamestnania, vyššia flexibilita vo využívaní pracovnej sily, užšia súvzťažnosť medzi zaplatenými hodinami a odpracovanými hodinami, menej nevyužitého času. Skúsenosti s minulými návrhmi vedú k opozícii proti právnym predpisom. Mnohé z ich výhod by sa dali dosiahnuť nástrojmi mäkkej legislatívy ako napríklad analyzovaním kompatibility používania pracovníkov zo zdrojov pracovných síl so Zmluvou. Konzultácie viedli k sociálnemu dialógu. Môže pomôcť zlepšiť produktivitu, zatraktívniť prístavy pre zákazníkov, prispieť k rozvoju námornej dopravy a k vyššiemu počtu lepších pracovných miest. Pre školenia pracovníkov prístavov neexistujú osobitné pravidlá Spoločenstva. Školenie má primárny význam pre bezpečnú a účinnú prevádzku prístavov. Legislatívna možnosť sa v tomto ohľade môže zvážiť. Existujú všeobecné pravidlá Spoločenstva pre ochranu zdravia a bezpečnosť pracovníkov pri práci. Úplné rešpektovanie týchto pravidiel je zásadné a malo by sa monitorovať. Zámerom útvarov Komisie je podporiť založenie európskeho výboru pre sociálny dialóg v prístavoch, navrhnúť vzájomne jasný rámec školení pracovníkov prístavov a úzko monitorovať implementáciu pravidiel Spoločenstva pre ochranu zdravia a bezpečnosť pri práci v prístavoch. 3. TECHNICKO-NÁMORNÉ SLUžBY Technicko-námorné služby sú ťahanie, vedenie a uväzovanie lodí. 3.1 Vedenie lodí Vplyv akéhokoľvek opatrenia EÚ na operácie vedenia lodí je príliš malý na oprávnené hodnotenie. Len veľmi málo obchodných spoločností ponúka služby vedenia lodí; vedenie lodí pravdepodobne zostane prísne regulované a väčšina prístavov v záujme bezpečnosti nezmení existujúce ustanovenia. Skúsenosti s minulými návrhmi vedú k opozícii proti právnym predpisom. Môže sa zvážiť využitie nástrojov mäkkej legislatívy interpretujúcich uplatnenie pravidiel Spoločenstva na tento sektor. 3.2 Ťahanie Odhliadnuc od nákladov na verejnú súťaž môže legislatívna možnosť smernice ovplyvniť štruktúru trhu znížením počtu firiem. Vstup ďalších hospodárskych subjektov by viedol k úbytku úspor z rozsahu. Veľkí prevádzkovatelia remorkérov by mohli využiť legislatívnu možnosť a rozšíriť svoje aktivity na úkor menších hospodárskych subjektov, čo by viedlo k sociálnym nákladom. Výhodou by mohli byť nižšie ceny, inovácia a zlepšenie kvality služieb. Legislatívne riešenie by mohlo znížiť ceny, ale mohlo by zaťažiť existujúcich a nových podnikateľov dodatočnými nákladmi. Možnosť interpretujúcich nástrojov mäkkej legislatívy by mohla prinášať podobné výhody. 3.3 Uväzovanie Je pravdepodobné, že v rámci legislatívnej možnosti budú náklady na verejnú súťaž nízke. Vstup dodatočných hospodárskych subjektov sa na intenzite práce prejaví zvýšeným časom nečinnosti a poklesom kvality a bezpečnosti služieb. Hospodársku súťaž budú vytvárať samoprevádzkovatelia. Hlavnou výhodou zvýšenej hospodárskej súťaže sú nižšie ceny. Zdá sa, že legislatívna možnosť nie je žiaduca. Možnosť interpretujúcich nástrojov mäkkej legislatívy by mohla prinášať podobné výhody. 3.4. Záver Útvary Komisie by mali objasniť, ako sa existujúce právne predpisy, judikatúra ESD a oznámenia Komisie vzťahujú na technicko-námorné služby. 4. ENVIRONMENTÁLNE OTÁZKY Prístavy sa môžu nachádzať v oblastiach chránených právnymi predpismi o životnom prostredí. Toto si vyžaduje lepšie plánovanie procesu výstavby prístavov. Ak sa to nevezme do úvahy, môže dochádzať k meškaniu alebo rušeniu projektov. Náklady na plnenie environmentálnych noriem závisia od úrovne súladu a od veľkosti prístavu. V prípade veľkého prístavu môže byť potrebný rozpočet až do výšky milióna eur ročne. Certifikácia vedie k lepšej ochrane životného prostredia a k strednodobým/dlhodobým úsporám vyšším, ako sú náklady na certifikáciu. Niektoré zainteresované strany hlásia právnu neistotu právnych predpisov v oblasti životného prostredia a nesprávne transponovanie do vnútroštátnych právnych predpisov. Usmernenia o ich interpretácii by umožnili zlepšenie environmentálneho manažmentu. Takéto riešenie využívajúce nástroje mäkkej legislatívy je najlepšou voľbou na dosiahnutie pokroku z hľadiska environmentálnych noriem a na poskytnutie usmernení prístavným orgánom týkajúcich sa interpretácie právnych predpisov. Útvary Komisie odporúčajú vydanie usmernení o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia na rozvoj prístavov. 5. ÚZEMNÉ PLÁNOVANIE Dopravné toky v rámci EÚ sa môžu zdať nerozumné. Náklad sa často dopravuje ku konečnému spotrebiteľovi cestnou dopravou z prístavov, ktoré sú vzdialené, hoci existujú prístavy v blízkosti. Mali by sa vypočítať náklady súvisiace so súčasne uprednostňovanými námornými trasami z Ďalekého východu do severoeurópskych prístavov, a ako alternatívny príklad do stredomorských prístavov, ktoré sú bližšie ku konečnému miestu určenia tovaru. Mali by sa navrhnúť alternatívne scenáre s nákladmi na dopravu, vonkajšími nákladmi a nákladmi súvisiacimi s časom nižšími, než je súčasný stav. Toto by si vyžadovalo rozsiahle hodnotenia vplyvu pri rozvoji hlavných prístavov. Nedostatky v spojeniach so zázemím by potrebovali výrazné investície do infraštruktúry. Útvary Komisie odporúčajú na tejto úrovni možnosť „nerobiť nič“ a prenechať túto otázku na vnútroštátne a regionálne orgány. V strednodobom preskúmaní TEN-T v roku 2010 sa zhodnotia spojenia zázemia prístavov a ich vplyv na dopravné toky. 6. FINANčNÁ NEZÁVISLOSť, TRANSPARENTNOSť A TARIFY 6.1. Finančná nezávislosť a tarify Útvary Komisie odporúčajú možnosť „neurobiť nič“ a prenechať záležitosť príslušným vnútroštátnym úradom, ale trvajú na potrebe väčšej jasnosti zloženia prístavných taríf a na vyššej transparentnosti v oblasti ich súvislosti s nákladmi. 6.2. Transparentnosť V legislatívnej možnosti by počet prístavov, na ktoré by vplývala smernica 2006/111 rozšírená na prístavy s obratom ≥ 20 mil. EUR ale < 40 mil. EUR, dosiahol 42, a počet prístavov s obratom < 20 mil. EUR by dosiahol 260. Smernica sa už uplatňuje na prístavy s obratom ≥ 40 mil. EUR, na tieto nebude mať vplyv. Transparentnosť vo verejných finančných tokoch a v systéme tvorby cien v odvetví prístavov Spoločenstva je nevyhnutná pre rovnosť príležitostí v rámci prístavov a medzi nimi. Považuje sa za kľúčový prvok na uplatnenie ustanovení o štátnej pomoci. Transparentnosť v účtovnom systéme znamená transparentnosť prístavných poplatkov. Útvary Komisie odporúčajú zvoliť legislatívnu možnosť s cieľom vytvoriť rovnosť príležitostí medzi prístavmi. Pokiaľ ide o verejné financovanie, je nevyhnutné určenie rovnosti príležitostí medzi prístavmi. Komisia prikročí aj k možnosti využitia nástrojov mäkkej legislatívy a prijme usmernenia o štátnej pomoci prístavom. 7. VNÍMANIE PRÍSTAVOV Prístavy často nie sú verejnosťou vnímané dostatočne pozitívne. Podpora pozitívneho vnímania európskych prístavov je predmetom, ktorý sa musí nechať najmä na prístavy, regióny a členské štáty. Útvary Komisie preskúmajú spoluprácu, najmä pokiaľ ide o ochranu životného prostredia a aspekty bezpečnosti. ODDIEL 5: ZHRNUTIE CIEľOV A VPLYVU, ZACHOVANÉ MOžNOSTI A PRIDANÁ HODNOTA NA ÚROVNI EÚ 5.1. Súhrnná tabuľka Ciele a vplyv | Možnosť 1 | Možnosť 2 | Možnosť 3 | Opis možnosti | Nerobiť nič | Legislatívna možnosť | Nástroje mäkkej legislatívy | Vplyv na politické ciele nového prístupu na trh | Koncesie | - | + | ++ | Práca v prístavoch | - | 0 | ++ | Technicko-námorné služby | - | + | + | Hospodársky vplyv | Otázky životného prostredia | -- | + | ++ | Územné plánovanie | 0 | n/a | + | Finančná transparentnosť, nezávislosť a tarify | -- | ++ | ++ | Vplyv na iné súvisiace politiky Spoločenstva | Politika životného prostredia | - | + | ++ | Sociálna politika | - | + | ++ | ++ = Významný pozitívny vplyv + = mierne pozitívny vplyv 0 = ani pozitívny, ani negatívny/bez zmeny oproti súčasnej situácii/v súčasnosti nejasné − = mierne negatívny vplyv −− = výrazný negatívny vplyv n/a = neuplatňuje sa 5.2. Odporúčané možnosti 1. Výklad existujúcich právnych predpisov, judikatúry a oznámení z hľadiska ich uplatňovania na prístavné koncesie a technicko-námorné služby. 2. Podpora sociálneho dialógu v prístavoch. Navrhnúť vzájomne prijateľný rámec školení pre pracovníkov prístavov. Monitorovať pravidlá ochrany zdravia a bezpečnosti v prístavoch. 3. Rozšíriť smernicu 2006/111 na všetky prístavy. 4. Usmernenia o interpretácii právnych predpisov o životnom prostredí 5. Zhodnotiť prístavné prepojenia so zázemím a ich vplyv na dopravné toky. 6. Preskúmať možnosť podpory pozitívnejšieho vnímania prístavov. 5.3. Pridaná hodnota EÚ V oznámení sa navrhuje integrovaný prístup k výzvam, ktorým čelia prístavy EÚ. ODDIEL 6: MONITOROVANIE A HODNOTENIE V oznámení sa určujú akcie súvislého súboru opatrení na úrovni EÚ pre rôzne oblasti politiky. Jediné riešenie sa nemôže zaoberať všetkými otázkami súvisiacimi s prístavmi. Riešením je kombinácia opatrení. ODDIEL 7: MONITOROVANIE A HODNOTENIE V oznámení o európskej prístavnej politike sa opíšu akcie, ktoré Komisia uskutoční v rokoch 2008 – 2009, týkajúce sa rôznych oblastí politiky súvisiacich s prístavmi. [pic][pic][pic]