Na podporu novej vízie týkajúcej sa noriem a v súlade so spoločnou iniciatívou v oblasti normalizácie navrhuje Európska komisia začať medziinštitucionálny dialóg vrátane integrovaných ročných správ so zachovaním rozmanitosti rôznych oblastí s Európskym parlamentom, Radou, Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov o vykonávaní politiky EÚ v oblasti normalizácie a príspevku európskych noriem k politikám EÚ vo všeobecnosti a osobitne k vytváraniu pracovných miest, ku konkurencieschopnosti a k rastu.

Týmto spôsobom sa v rámci nových foriem spolupráce vytvoria nové najlepšie postupy pre kolaboratívnejší a aktívnejší prístup v súlade so zásadami lepšej právnej regulácie.

Dnes predstavená vízia vychádza z hodnotenia Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (ďalej len „REFIT“) tohto rámca a rozsiahlych verejných konzultácií, z ktorých vyplýva záver, že európsky normalizačný systém spĺňa predpoklady pre dosiahnutie cieľov, ktoré očakáva zákonodarca, súčasne by však mala byť zvýšená jeho inkluzívnosť, posilnená výmena informácií a zlepšená komunikácia v rámci systému.

Nariadenie (EÚ) č. 1025/2012 o európskej normalizácii (ďalej len „nariadenie“) stanovuje právny rámec pre dlhodobé partnerstvo medzi EÚ, členskými štátmi, normalizačnými organizáciami a orgánmi, sociálnymi a spoločenskými zainteresovanými stranami vrátane organizácií, ktoré zastupujú osoby so zdravotným postihnutím, ako aj užívateľov noriem.

V oznámení sa spoločná iniciatíva v oblasti normalizácie dáva do kontextu ako priamy spôsob realizácie stratégie jednotného trhu. K oznámeniu sú pripojené dokumenty, ktoré skúmajú rôzne aspekty európskej normalizácie, ako napr. hodnotiaca správa, ročný pracovný program Únie na rok 2017 či dokument o normách pre služby.

Ekonomické údaje poukazujú na to, že dobre fungujúci normalizačný systém sa odzrkadľuje v raste HDP (pozri stranu 3). Tvorba noriem v Európe v prevažnej miere závisí od potrieb priemyslu. Normy vypracúvajú normalizačné organizácie, trh však môže tiež jednoducho prijať technické špecifikácie vypracované niektorou spoločnosťou alebo subjektmi pôsobiacimi v danej oblasti, napríklad profesijnými organizáciami.

Jednotná normalizačná politika na podporu viacerých hospodárskych odvetví a zainteresovaných strán je kľúčová pre vedúce postavenie Európy. Včasné a kvalitné normy vytvorené inkluzívnym spôsobom so zapojením všetkých aktérov, ktoré umožňujú inovatívnym spoločnostiam rozšíriť svoju činnosť v rámci jednotného trhu, ako aj v celosvetovom meradle, sú rovnako prospešné pre regulačné orgány, priemysel, ako aj spotrebiteľov.

Rýchlo sa vyvíjajúce technologické cykly, zvýšená zložitosť a interakcia v priemyselných systémoch, stieranie hraníc medzi výrobkami, službami a IKT, diverzifikácia obchodných modelov vytvárajú tlak na súčasné regulačné systémy. Platí to aj pre európsky normalizačný systém.

„Európske normy“ sú dobrovoľné, vychádzajú z potrieb trhu a prijali ich európske normalizačné organizácie: nahrádzajú rozporné vnútroštátne normy vo všetkých 28 členských štátoch. Tým uľahčujú fungovanie podnikov, najmä MSP. Dôležitou črtou európskych noriem je aj to, že sa pravidelne aktualizujú s cieľom zohľadniť najnovšie poznatky a technológie. V súčasnosti existuje približne 20 000 európskych noriem, ktoré vypracovali CEN a Cenelec v súvislosti s výrobkami a službami, a 35 000 produktov normalizácie ETSI.

Základom európskeho normalizačného systému je dlhodobé a úspešné verejno-súkromné partnerstvo medzi európskymi a vnútroštátnymi normalizačnými orgánmi ako tvorcami noriem, Komisiou využívajúcou európsku normalizáciu na podporu vykonávania právnych predpisov a politík Únie, ako aj priemyslom, MSP, pracovníkmi, environmentálnymi organizáciami a občianskymi skupinami. Je to systém založený na súkromnom sektore, ktorý zabezpečuje normalizáciu výrobkov a služieb vo všetkých odvetviach. Samotný proces tvorby noriem je založený na zásadách Svetovej obchodnej organizácie (WTO), ako aj na zapojení MSP a spoločenských zainteresovaných strán. So zreteľom na skutočnosť, že je založený na konsenze,očakávané využitie na trhu umožňuje prenikanie inovačných výrobkov pri znížených výrobných nákladoch.

Diskusie medzi všetkými partnermi sa konali v jedinečnom formáte na základe otvoreného, inovatívneho procesu založeného na konsenze a spoločnom vypracúvaní. Vyznačovalo sa to aktívnym zapojením všetkých uvedených zainteresovaných strán. Výsledok tohto procesu zahŕňa spoločnú víziu všetkých partnerov, ako aj spoločný postup so spoločnou orientáciou na celý rad iniciatív zameraných na modernizáciu, stanovenie priorít, urýchlenie a zefektívnenie vypracúvania noriem do konca roka 2019.

Účastníci sa usilujú pripojiť k tejto vízii sformulovanej v rámci spoločnej iniciatívy a spoločne ju realizovať na dobrovoľnom základe a bez toho, aby boli dotknuté existujúce právne predpisy, najmä nariadenie č. 1025/2012. Každý z partnerov prispeje k procesu podľa svojich znalostí a záujmu.

Spoločná iniciatíva je založená na hodnotovom reťazci normalizácie (pozri obrázok 1) a bude sa vykonávať prostredníctvom 15 opatrení v troch oblastiach (pozri prílohu 1):

I)Informovanosť, vzdelávanie a pochopenie európskeho normalizačného systému;

II)Koordinácia, spolupráca, transparentnosť a inkluzívnosť a

III)Konkurencieschopnosť a medzinárodný rozmer.

Tieto opatrenia sú zamerané na zlepšenie fungovania európskeho normalizačného systému v súlade s jeho základnými hodnotami, ako sú konsenzus a dobrovoľná povaha noriem.

Hlavné očakávané výsledky spoločnej iniciatívy v oblasti normalizácie

V roku 2013 bolo na vypracovanie európskych noriem potrebných v priemere 36 mesiacov (skrátenie zo 60 mesiacov v roku 2009). Rýchlosť vypracúvania noriem je potrebné vyrovnať s inkluzívnosťou a kvalitou normy. Existujú zaujímavé experimenty v rôznych častiach komunity subjektov zaoberajúcich sa normalizáciou na zlepšenie včasného vypracúvania kvalitných noriem. Tieto experimenty zahŕňajú nové spôsoby vypracúvania noriem s cieľom do roku 2020 skrátiť potrebný čas na polovicu. Výmena najlepších postupov a lepšia spolupráca medzi organizáciami v rámci spoločnej iniciatívy povedie k zavedeniu požadovaných postupov tvorby noriem.

Včasné vypracúvanie noriem v rýchlo sa vyvíjajúcom technologickom prostredí si vyžaduje aj skoré posúdenie relevantnosti normy už v štádiu výskumu a vývoja. Partneri v rámci spoločnej iniciatívy navrhujú urýchliť tvorbu noriem novými kolaboratívnymi spôsobmi vypracúvania noriem.

Dôležité je účinné predvídanie a plánovanie normalizácie počas výskumu a vývoja. Prognostické štúdie môžu v skutočnosti pomôcť predpovedať potrebu vypracovania noriem spájaním nových technológií, ich potrieb výskumu týkajúceho sa budúcich výrobkov a procesov s vymedzovaním politiky. V nedávnej prognostickej štúdii Spoločného výskumného centra sa skúmalo budúce priemyselné prostredie a oblasti na zlepšenie, aby európsky normalizačný systém mohol uspokojiť budúce potreby a zároveň rešpektovať základné hodnoty systému. V rámci spoločnej iniciatívy sa skúma, ako možno systematickejšie a s väčším zameraním na budúcnosť analyzovať rozdiel medzi výskumnými a inovačnými prioritami a európskou normalizáciou, aby mohol byť tento rozdiel konečne účinnejšie odstránený, aby sa dosiahlo skoré zohľadnenie normalizácie vo výskume a vývoji a aby európsky normalizačný systém tento postup prijal s cieľom lepšie podporiť marketing inovatívnych výrobkov a služieb. To pomôže zosúladiť priority s vývojom v oblasti noriem a skúšobnými činnosťami podporovanými predovšetkým programom Horizont 2020.

Ďalším dôležitým prvkom je vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti o potenciáli normalizácie pre zlepšenie konkurencieschopnosti. Na európskej úrovni sa normalizácia vo formálnom vzdelávaní či v odbornej príprave, a najmä normalizačný model EÚ, vyskytuje málo alebo vôbec nie. Preto je potrebné preskúmať a presadzovať normalizáciu ako prvok formálneho vzdelávania, akademickej a odbornej prípravy v spolupráci so skúsenými členskými štátmi, ako aj zapojiť akademickú obec a včas pripraviť ďalšiu generáciu tvorcov noriem. V rámci spoločnej iniciatívy sa predpokladá rozvoj programov odbornej prípravy v oblasti normalizácie pre vnútroštátne a európske orgány verejnej správy ako dôležitý prvok v rámci tohto inovatívneho vzdelávacieho projektu, čím sa podporia inteligentné právne predpisy a verejné politiky podporujúce inovácie.

Stanovovanie priorít normalizačných činností je veľmi dôležité na podporu konkurencieschopnosti európskeho priemyslu. Efektívne stanovovanie priorít si vyžaduje dialóg a spoločnú analýzu EÚ a zainteresovaných strán v oblasti normalizácie pri určovaní významu pre trh a potreby politiky. Patria sem stanoviská sociálnych a spoločenských zainteresovaných strán pri tvorbe noriem a včasné zapojenie priemyslu posilnenou výmenou informácií s Európskou komisiou v súlade s článkami 10, 11 a 12 nariadenia o normalizácii. Lepšie stanovovanie priorít umožní aj efektívnejšie využívanie dostupných odborných znalostí v Európe (približne 60 000 odborníkov, ktorí v súčasnosti prispievajú do európskeho normalizačného systému). Lepšie stanovovanie priorít je aj kľúčovým prvkom vyzdvihnutým v uvedenom oznámení o prioritách v oblasti normalizácie IKT, v ktorom sa stanovuje komplexný strategický a politický prístup k normalizácii pre prioritné informačné a komunikačné technológie, ktoré sú dôležité na dobudovanie jednotného digitálneho trhu, ako aj v dokumente o normách v oblasti služieb, ktorý je priložený k tomuto oznámeniu. Tieto iniciatívy majú rovnakú víziu ako spoločná iniciatíva, a teda aj kroky na ne nadväzujúce v týchto prierezových oblastiach sa budú uskutočňovať v súlade s ňou. Okrem toho sa tri pilotné projekty budú zameriavať na podporu normalizácie v prioritných oblastiach, napríklad v sektore stavebníctva, v súvislosti s verejným obstarávaním a účasťou MSP, sociálnych a spoločenských zainteresovaných strán na medzinárodnej normalizácii.

Komisia bude zároveň môcť lepšie monitorovať stav nezverejnených harmonizovaných noriem, ktoré navrhli európske normalizačné organizácie na zverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie, aby sa stali harmonizovanými normami EÚ.

Keďže trhy majú čoraz globálnejší charakter, je globálnejšia aj normalizácia. Obchodný a investičný potenciál Európy na medzinárodnej úrovni posilňuje presadzovanie európskeho regulačného modelu v tretích krajinách. Cieľom spoločnej iniciatívy je povzbudiť zainteresované strany, aby na medzinárodnej úrovni podporovali využívanie spoločných regulačných modelov v medzinárodných organizáciách a rokovaniach ako základ normalizácie s cieľom dospieť k spoločnému pochopeniu s príslušnými obchodnými partnermi v súvislosti s otázkou, ktoré medzinárodné normy sú relevantné v jednotlivých odvetviach, ako aj na podporu európskych MSP, sociálnych a spoločenských zainteresovaných strán v medzinárodných normalizačných procesoch, napr. propagovaním osvedčených postupov pre MSP v Medzinárodnej organizácii pre normalizáciu (ISO) a Medzinárodnej elektrotechnickej komisii (IEC). Na tento účel a na účely ostatných politických tém bude Komisia udržiavať pravidelné kontakty a viesť štruktúrované dialógy s týmito organizáciami.

Celkovo sa tieto opatrenia musia vnímať ako celok a ako opatrenia, ktoré sa navzájom posilňujú. Celý hodnotový reťazec normalizácie sa tak stane transparentnejším, inkluzívnejším a bude efektívnejšie reagovať na budúce výzvy popri desiatich prioritách Komisie.

Obrázok 1: Európsky normalizačný hodnotový reťazec, koncepcia a usporiadanie: EK.