S cieľom zohľadniť všetky obavy týkajúce sa vplyvu nového postupu preskúmania na čas, ktorý je potrebný na predloženie žiadosti o normalizačné práce, sa v článku 25 vyžaduje, aby Komisia vyhodnotila tento postup do 2. januára 2015.

Komisia vo svojom návrhu nariadenia o európskej normalizácii KOM(2011) 315 navrhla, aby sa zachoval neformálny charakter žiadostí o normalizačné práce, ako aj konzultácia opísaná v smernici 98/34/ES. Spoluzákonodarca však rozhodol inak: členské štáty by si pri predkladaní žiadostí o normalizačné práce mali zachovať kontrolu nad vykonávacími právomocami Komisie prostredníctvom postupu preskúmania podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Návrh žiadosti o normalizačné práce sa predkladal v troch jazykoch (DE/EN/FR) na vyjadrenie stanoviska Stálemu výboru, a to zvyčajne potom, ako bol prediskutovaný v príslušnom sektorovom výbore alebo v pracovnej skupine zriadenej na základe príslušných sektorových právnych predpisov, a konzultovaný s ENO a inými relevantnými zainteresovanými stranami.

Režim pre žiadosti o normalizačné práce stanovený smernicou 83/189/EHS a neskôr smernicou 98/34/ES sa obmedzoval len na normalizáciu výrobkov. Konkrétne nebol stanovený ani obsah takejto žiadosti ani jej právna forma, a ani nebolo vysvetlené, ako by sa pri jej príprave mala uskutočniť konzultácia s ENO alebo inými zainteresovanými stranami.

Článkom 6 smernice 83/189/EHS (neskôr nahradenej smernicou 98/34/ES) sa Komisii povolilo, aby predkladala „návrhy zamerané na odstraňovanie existujúcich aj predvídateľných prekážok obchodu“ a v tejto súvislosti „požadovala od európskych organizácií pre normalizáciu, aby v rámci stanoveného časového limitu spracovali európske normy.“ Predtým, ako Komisia predložila takéto žiadosti o normalizačné práce, musela uskutočniť konzultáciu so Stálym výborom zriadeným podľa článku 5 (výbor uvedený v smernici 98/34), ktorý pozostáva z predstaviteľov menovaných členskými štátmi. Toto bola jediná regulovaná požiadavka.

Hlavnou črtou systému európskej normalizácie je, že Komisia môže ENO požiadať o vypracovanie európskej normy alebo európskeho normalizačného produktu pre výrobky alebo služby na podporu legislatívy a politík Únie. Predtým právny základ predstavovala smernica 98/34/ES a dohoda o spolupráci s ENO, v súčasnosti je to nariadenie o normalizácii. Približne 20 % všetkých európskych noriem a európskych normalizačných produktov je výsledkom takýchto žiadostí od Komisie, kým zvyšných 80 % vyplýva priamo z návrhov priemyselných odvetví alebo iných zainteresovaných strán v oblasti normalizácie.

Do 2. januára 2015 Komisia zhodnotí vplyv postupu stanoveného v článku 10 tohto nariadenia na harmonogram predkladania žiadostí týkajúcich sa normalizačných prác. Komisia predloží svoje závery v správe Európskemu parlamentu a Rade. V prípade potreby sa k uvedenej správe pripojí legislatívny návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.Analýza

3.1.Vplyv nariadenia o normalizácii

Hoci sa celkový postup plánovania, prípravy, konzultácie a prijímania stanovený v článku 8, článku 10 ods. 1 a 2 a v článku 12 značne líši od postupu stanoveného smernicou 98/34/ES, zmeny sa až doteraz dali zvládnuť.

Už predtým, ako sa nariadenie o normalizácii začalo uplatňovať, sa Komisia totiž rozhodla prijať svoje vlastné záväzky, pokiaľ ide o plánovanie budúcich žiadostí (prostredníctvom akčných plánov alebo priebežných plánov) a zverejňovanie týchto informácií, a zároveň stanovila zásady pre konzultácie s ENO, so sektorovými expertmi z členských štátov a všetkými relevantnými zainteresovanými stranami pred uskutočnením konzultácií s členskými štátmi vo výbore zriadenom podľa smernice 98/34.

Nariadením o normalizácii sa v podstate formálne stanovili už uplatňované, ale neregulované postupy. Jedinou väčšou novinkou je systém oznamovania podľa článku 12, ktorý umožňuje verejný prístup ku všetkým návrhom žiadostí. Nariadením o normalizácii sa však stanovujú vyššie štandardy, ktoré musí Komisia splniť, keď využíva európsku normalizáciu ako politický nástroj na podporu politík Únie.

V krátkosti má nariadenie o normalizácii tieto priame a nepriame dôsledky:

−Podľa článku 8 Komisia musí vymedziť svoje plány týkajúce sa nových žiadostí o normalizačné práce v ročnom pracovnom programe Únie pre európsku normalizáciu. Znamená to, že bežná lehota na prípravu žiadostí je zvyčajne dlhšia než 12 mesiacov, a to nezávisle od spôsobu konzultácie s výborom pre normy na konci procesu.

−Podľa článku 10 ods. 2 sa musia počas prípravnej fázy žiadosti o normalizačné práce uskutočniť konzultácie so sektorovými expertmi z členských štátov, s ENO a európskymi organizáciami zainteresovaných strán, ktoré sú oprávnené čerpať finančné prostriedky Únie v súlade s nariadením o normalizácii. Zvyčajne sa to už predtým robilo, nie však systematicky a bez právnych povinností.

−Podľa článku 12 Komisia musí počas prípravnej fázy sprístupniť prostredníctvom online systému oznamovania návrhy žiadostí všetkým zainteresovaným stranám, a to aj tým, ktoré nie sú uvedené v článku 10 ods. 2.

−Podľa pravidiel a postupov výboru pre normy musí predsedníctvo výboru predtým, ako výbor poskytne svoje stanovisko, informovať výbor o stanoviskách, ktoré sektoroví experti z členských štátov vydali počas prípravnej fázy.

−Podľa článku 10 ods. 3 musia ENO do jedného mesiaca od doručenia žiadosti uviesť, či ju akceptujú. Z dôvodu tejto požiadavky je nevyhnutné, aby Komisia a ENO počas prípravnej fázy žiadosti účinne a nepretržite komunikovali.

−Napokon, keďže sa žiadosť o normalizačné práce predkladá ako vykonávací akt po intenzívnych konzultáciách, plánovaní a diskusiách, ENO by mali takúto žiadosť akceptovať (alebo zamietnuť) bezvýhradne, čiže už viac nie je možné vybrať a akceptovať len niektoré časti. V minulosti bolo bežné, že ENO akceptovali žiadosti Komisie s výhradami alebo len čiastočne v závislosti od dostupných finančných prostriedkov alebo iných záujmov, keďže konzultácie s členmi ENO sa často uskutočňovali až po oficiálnom doručení konečnej žiadosti.

V oznámení „Strategická vízia pre európske normy: smerom k posilneniu a urýchleniu udržateľného rastu európskeho hospodárstva do roku 2020“, ktoré Komisia prijala spolu s návrhom nariadenia o európskej normalizácii, je väčšia rýchlosť európskej normalizácie stanovená ako jeden zo strategických cieľov. V prípade normalizačných prác, o ktoré žiada Komisia, je do výpočtu rýchlosti zahrnutý aj celkový čas, ktorý potrebuje samotná Komisia počas prípravy žiadosti o normalizačné práce. V rámci nových pravidiel je preto ešte potrebnejšia efektívna spolupráca medzi ENO, Komisiou, expertmi z členských štátov a zainteresovanými stranami, aby sa zabezpečilo dokončenie všetkých požadovaných úkonov v riadnom čase.

Na základe doterajších skúseností možno preto konštatovať, že vzhľadom na celkový čas venovaný procesu prípravy žiadosti o normalizačné práce konzultácie s členskými štátmi vo výbore pre normy v porovnaní s predchádzajúcim postupom nevytvárajú prekážku v procese ani tento proces nespomaľujú.

To platí pod podmienkou, že fáza plánovania a konzultácií s ENO, so sektorovými expertmi z členských štátov a všetkými relevantnými zainteresovanými stranami prebehne riadnym spôsobom, aby sa zaistilo aj kladné stanovisko výboru pre normy. Kladné stanovisko znamená aj to, že návrh žiadosti Komisie predložený na účely postupu preskúmania sa prijíma bez akýchkoľvek zmien alebo s určitými menšími úpravami, aby sa umožnilo rýchlejšie informovanie ENO.

V porovnaní s predchádzajúcim postupom by len negatívne stanovisko výboru pre normy viedlo k ďalšiemu niekoľkomesačnému meškaniu.

Pokiaľ však ide o iniciatívy v oblasti normalizácie podľa smernice 2001/95/ES o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (podliehajúce regulačnému postupu s kontrolou), nariadením (EÚ) č. 1025/2012 sa skutočne pridala ďalšia požiadavka v podobe formálneho rozhodnutia Komisie podľa komitologických pravidiel, pretože po prijatí požiadaviek v oblasti bezpečnosti, ktoré európske normy musia spĺňať, prostredníctvom rozhodnutia Komisie v súlade so smernicou 2001/95/ES, treba zodpovedajúcu žiadosť o normalizačné práce znovu prijať ďalším rozhodnutím Komisie v súlade s nariadením o normalizácii (podliehajúcim postupu preskúmania). Komisia už identifikovala tento problém a súčasným návrhom nariadenia o bezpečnosti spotrebných výrobkov sa má daný postup zjednodušiť a zosúladiť s nariadením (EÚ) č. 1025/2012.

Okrem toho sa článkom 10 nariadenia o normalizácii jasne vylučujú prípravné alebo doplnkové práce v súvislosti s európskou normalizáciou, ako sú štúdie uskutočniteľnosti, pretože takéto činnosti nikdy nevedú priamo k prijatiu európskych noriem alebo európskych normalizačných produktov v zmysle článku 10 ods. 1. V starom režime tieto činnosti iniciovala Komisia prostredníctvom žiadostí o normalizačné práce, ale podľa nového nariadenia o normalizácii to už nie je možné a tento nový postup poskytuje kratšiu lehotu na začatie alebo prípravu takýchto činností.

3.2.Štatistická analýza

Z interných štatistických údajov Komisie týkajúcich sa rokov 2006 až 2014 vyplýva, že priemerný počet žiadostí o normalizačné práce počas obdobia rokov 2006 až 2013 (predložených v starom režime) bol 20 žiadostí ročne. V roku 2014, čiže v prvom roku, keď sa žiadosti predkladali v rámci nového režimu, sa tento počet odhaduje na deväť žiadostí (pozri tabuľku 1).