SK Úradný vestník Európskej únie C 318/76

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami“

KOM(2011) 25 v konečnom znení

2011/C 318/12

Spravodajca: Josef ZBORIL

Pomocný spravodajca: Enrico GIBELLIERI

Európska komisia sa 2. februára 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami“

KOM(2011) 25 v konečnom znení.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. júna 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 473. plenárnom zasadnutí 13. a 14. júla 2011 (schôdza zo 14. júla 2011) prijal 142 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, toto stanovisko.

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV víta dokument Komisie KOM(2011) 25 v konečnom znení „Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami“ a európsku iniciatívu v oblasti surovín (RMI) ako dôležitý krok na riešenie tohto zásadného problému.

1.2 Hoci neexistuje žiaden dôvod domnievať sa, že z dlhodobého hľadiska existuje nejaké nebezpečenstvo globálneho vyčerpania zásob zásadných, kritických surovín, v krátkodobom horizonte existuje reálna hrozba nedostatku. Takýto nedostatok môže byť vyvolaný politickými alebo ekonomickými faktormi, ak sú niektoré suroviny, ktoré sú potrebné pre výrobu špičkových technológií v EÚ, vyrábané iba v niekoľkých krajinách. Zdroje, ktoré by mohli byť využité na zmenu súčasnej ponuky, existujú v dostatočnom množstve a mohli by sa ťažiť v niekoľkých krajinách, napríklad v Austrálii, Dánsku (Grónsku) a USA, ale v dnešnej dobe je oveľa lacnejšie spoliehať sa na aktuálny dodávateľský reťazec. Niektoré z krajín už ukázali, že by takýto vplyv využili na presadenie svojich ekonomických či politických záujmov.

1.3 EHSV preto žiada Európsku komisiu, aby sledovala situáciu v medzinárodnom obchode s kritickými surovinami (ako je to uvedené v KOM(2011) 25 v konečnom znení, s pravidelnou aktualizáciou tohto zoznamu). EHSV odporúča vypracovať niekoľko prijateľných scenárov, jeden pre najhorší prípad, s cieľom opísať hrozby a potenciálne riešenia. Okrem toho súhlasíme s názorom, že je potrebné pokračovať v rokovaniach na medzinárodnej úrovni (WTO), aby bolo možné podporiť voľný obchod aj na komoditných trhoch. Mala by byť posilnená spolupráca s ostatnými krajinami v podobnej situácii (USA, Japonsko, Južná Kórea).

1.4 EHSV vyzýva k aktívnejšej zahraničnej politike v oblasti bezpečnosti surovín pre priemysel EÚ. Na tento účel by mali byť definované kľúčové usmernenia pre diplomaciu v oblasti surovín, ktoré by mali odsúhlasiť členské štáty. Dvojstranné obchodné dohody a diplomacia sú mimoriadne dôležité na zabezpečenie kritických surovín pre priemysel v EÚ. Tieto predstavujú bezprostredný a zložitý problém pre novozriadenú diplomatickú službu EÚ. Musí existovať nielen priame zameranie sa na zabezpečenie životne dôležitých surovín, ale je tiež potrebné vytvoriť pozitívne prostredie pre záujmy EÚ v cieľových krajinách. Je potrebné využiť skutočnosť, že EÚ patrí medzi celosvetovo najpopulárnejšie a najdôležitejšie trhy.

1.5 Surovinová politika musí tvoriť neoddeliteľnú súčasť priemyselnej politiky EÚ:

— Podporovať účinnosť zdrojov, a to tak primárnych energetických zdrojov, ako aj surovín, aby došlo k oddeleniu rastu od spotreby zdrojov.

— Vypracovať konzistentnú politiku „urban mining“ (získavanie užitočných materiálov z komunálneho odpadu), ktorého cieľom je obnoviť a sprístupniť takéto zdroje cenných surovín a podporovať nové zručnosti a s nimi súvisiace pracovné miesta.

— Posilniť výskum a vývoj so zreteľom na možnosti nahradenia kritických surovín.

— Udržať a zvýšiť zamestnanosť v európskom ťažobnom odvetví, so zabezpečením sústavného vzdelávania a školenia pracovnej sily, pričom prechod na udržateľnejšie ťažobné činnosti by mal byť sprevádzaný sociálnym dialógom na všetkých úrovniach.

1.6 EHSV sa domnieva, že vytvorenie strategických zásob kritických surovín je jedným z možných riešení a odporúča vypracovať hodnotenia vplyvu s cieľom zistiť, či je takáto možnosť uskutočniteľná vo svetle najhoršieho scenára. Takéto opatrenie by mohlo mať aj negatívne vedľajšie účinky (napr. nedostatočná flexibilita, vplyv na cenu komodity, atď.), a preto ho musia zástupcovia priemyslu EÚ starostlivo preštudovať, konzultovať a prijať rozhodnutia.

1.7 EHSV odporúča začať s iniciatívami na podporu výskumu, zberu dát a monitorovania, so zameraním sa na súčasné alebo potenciálne zdroje surovín v členských štátoch, ale aj v tretích krajinách. Údaje získané z takéhoto výskumu alebo zberu dát, ktoré boli získané s podporou verejných financií, musia byť prístupné pre všetkých účastníkov trhu v EÚ, pre orgány EÚ a pre vnútroštátne orgány.

1.8 Výbor sa domnieva, že výskum a inovácie by mali byť kľúčovým faktorom surovinovej politiky. Úspešné napredovanie si vyžaduje účasť hlavných výrobných odvetví (ETP – partnerská iniciatíva v oblasti surovín v rámci oznámenia EK s názvom „Únia inovácií“). Surovinová politika sa musí prejaviť ako jedna z priorít nadchádzajúceho ôsmeho rámcového programu pre výskum a inovácie v EÚ.

1.9 EHSV odporúča podporovať existujúce alebo nové ťažby surovín v členských štátoch, ktoré sú v súlade s environmentálnymi, sociálnymi a zdravotnými a bezpečnostnými právnymi predpismi EÚ. Dodávky z domácej ponuky by mali byť jedným z pilierov všetkých opatrení surovinovej politiky.

1.10 EHSV podporuje recykláciu surovín a zdôrazňuje potrebu zabezpečiť najvyššiu úroveň recyklácie všade tam, kde je to ekonomické a technicky uskutočniteľné. EHSV odporúča podporovať ťažbu zo starých banských odpadov, ktoré obsahujú značné množstvo a bohaté spektrum rôznych kovov.

1.11 Výbor podporuje opatrenia na reguláciu finančných komoditných trhov, ktoré zaviedla Európska komisia s cieľom zlepšiť transparentnosť, zvýšiť kvalitu informácií a zlepšiť mechanizmy monitorovania.

2. Dokument Komisie. Úvod

2.1 Komisia 2 februára 2011 uverejnila dokument KOM(2011) 25 v konečnom znení s názvom „Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami“. Tento dokument bol oproti pôvodným zámerom rozšírený, aby pokryl aj problémy spojené so surovinami. Teraz sa pozornosť venuje aj komoditným trhom, a to tak fyzickým, na ktorých sa obchoduje so surovinami, ako aj z nich odvodeným finančným trhom.

2.2 Komodita je akýkoľvek produkt s nízkou pridanou hodnotou, a preto veľmi citlivo reaguje na cenovú konkurenciu. Komoditami sú suroviny, poľnohospodárske výrobky a základný tovar. Komoditné trhy v uplynulých rokoch zaznamenali zvýšenú volatilitu a bezprecedentný pohyb cien.

2.3 Hoci je diskusia o relatívnej dôležitosti viacerých faktorov, ktoré ovplyvňujú ceny komodít, stále otvorená, je jasné, že pohyby cien na jednotlivých komoditných trhoch čoraz viac navzájom súvisia a že komoditné trhy sú tesnejšie prepojené s finančnými trhmi.

2.4 V rokoch 2002 až 2008 došlo k značnému nárastu dopytu po surovinách, ktorý bol spôsobený silným globálnym hospodárskym rastom, najmä v krajinách ako napríklad Čína, India a Brazília, ale tiež v menších rozvíjajúcich sa krajinách Ázie, Ameriky a predovšetkým Afriky. Nárast dopytu bude posilnený ďalšou rýchlou industrializáciou a urbanizáciou v týchto krajinách.

2.5 Odhliadnuc od volatility cien komodít, niektoré krajiny v uplynulých rokoch zaviedli vývozné obmedzenia na niektoré životne dôležité suroviny, akými sú vzácne zeminy (napr. prazeodým a neodým a niektoré ďalšie prvky a minerály, ktoré sú považované za dôležité kvôli ich zvýšenému používaniu v nových technológiách). Tieto obmedzenia, rovnako ako iné prekážky v trvalo udržateľných dodávkach surovín, predstavujú skutočnú výzvu pre európsky priemysel a spotrebiteľov, a je potrebné sa nimi zaoberať.

2.6 Oznámenie opisuje vývoj na svetových komoditných trhoch a vysvetľuje zmeny na fyzických trhoch (energia, poľnohospodárstvo a zabezpečenie dodávok potravín, a suroviny) a rastúcu vzájomnú previazanosť komodít a súvisiacich finančných trhov. Odpovede politiky EÚ sú zvýraznené v rovnakej logickej štruktúre.

2.7 Na úrovni EÚ bola predložená iniciatíva na zvýšenie dohľadu, integrity a transparentnosti obchodovania na trhoch s energiou. Existuje tiež niekoľko iniciatív na zlepšenie fungovania potravinového reťazca a transparentnosti na trhoch s poľnohospodárskymi komoditami. Ako súčasť prebiehajúcich reforiem regulačného rámca pre finančné trhy Komisia stanovila tiež opatrenia na zvýšenie integrity a transparentnosti trhov s komoditnými derivátmi.

2.8 Európska iniciatíva v oblasti surovín (RMI) je kľúčovou časťou dokumentu. Zakladá sa na troch pilieroch:

— zabezpečenie rovnakých podmienok pri prístupe k zdrojom v tretích krajinách,

— podpora udržateľného prísunu surovín z európskych zdrojov,

— zvyšovanie efektívnosti zdrojov a presadzovanie recyklovania.

Skúma aktuálne výsledky dosiahnuté v súvislosti s určovaním kritických surovín a v oblastiach obchodu, rozvoja, výskumu, efektívneho využívania zdrojov a recyklovania.

2.9 Aj keď bol pri implementácii RMI dosiahnutý značný pokrok, sú potrebné ďalšie zlepšenia. Za kľúčový je považovaný integrovaný prístup založený na troch pilieroch, keďže každý prispieva k cieľu zabezpečiť pre EÚ spravodlivý a trvalo udržateľný prísun surovín.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EHSV berie na vedomie iniciatívu Komisie zaoberať sa otázkou surovín a oznámenie, ktoré sumarizuje výsledky rozsiahlej analytickej práce na túto tému. Taktiež oceňujeme úvahy v rámci konzultácií so zúčastnenými stranami a príspevky ostatných zainteresovaných európskych orgánov.

3.2 Európa musí zaujať svoje miesto v novom svete, v ktorom rozvíjajúce sa hospodárstva spotrebujú väčší podiel na svete dostupných surovín, rovnako ako rozvinuté krajiny. Vieme, že to nie je možné a Európa musí znížiť svoju intenzitu spotreby surovín. Prvým prejavom tejto skutočnosti je to, že ceny priemyselných surovín určuje čínsky trh, ktorý je hlavným svetovým spotrebiteľom a často je aj prvým výrobcom. Dôsledkom tejto dominancie je to, že sa v nasledujúcich rokoch budú v Číne vytvárať nové trhy so surovinami (spotové operácie a futurity). Tieto trhy sa v čoraz väčšej miere stávajú referenciou odvetvia.

3.3 Surovinová politika musí tvoriť neoddeliteľnú súčasť priemyselnej politiky EÚ:

— Podporovať účinnosť zdrojov, a to ako primárnych energetických zdrojov, tak aj surovín, aby došlo k oddeleniu rastu a spotreby zdrojov.

— Vypracovať konzistentnú politiku „urban mining“ (získavanie užitočných materiálov z komunálneho odpadu), ktorej cieľom je obnoviť a sprístupniť takéto zdroje cenných surovín a podporovať nové zručnosti a s nimi súvisiace pracovné miesta.

— Posilniť výskum a vývoj, pokiaľ ide o možnosti nahradenia kritických surovín (s takýmto programom už začalo Japonsko).

— Udržať a zvýšiť zamestnanosť v európskom ťažobnom odvetví, so zabezpečením sústavného vzdelávania a školenia pracovnej sily, pričom prechod na udržateľnejšie ťažobné činnosti by mal byť sprevádzaný sociálnym dialógom na všetkých úrovniach.

— Politika verejného obstarávania surovín v rozvojových krajinách, najmä v afrických krajinách, musí byť spojená s investíciami do sociálnej oblasti a infraštruktúry týchto krajín (ako to v posledných rokoch robí Čína v Afrike).

3.4 Na druhej strane, zahrnutím komoditných trhov a dokonca aj finančných trhov sa tak trochu oslabuje presná zameranosť oznámenia. Výbor chápe, že je potrebné pochopiť túto otázku v širšom zmysle. Otázkou je, či bol rámec nastavený primeraným spôsobom.

3.5 Je zrejmé, že komoditné trhy (tak fyzické trhy, ako aj trhy s komoditnými derivátmi), sú značne podobné, ale sú veľmi diferencované, a to aj z dôvodu ich vlastných špecifík. Veľmi silným argumentom by mala byť kúpna sila bloku (EÚ), zatiaľ čo konkrétna obchodná politika a rokovania o verejnom obstarávaní sa väčšinou vedú na bilaterálnej úrovni.

3.6 Spoločná stratégia EÚ sa musí odraziť v dvojstranných rokovaniach, a preto musí koncepcia surovinovej diplomacie z praktického hľadiska získať podporu. EHSV varuje, že okrem „tvrdých faktov“ zohrajú dôležitú úlohu aj „jemnejšie“ otázky, medzi ktoré patrí napr. vytvorenie prostredia, v ktorom prevládajú pozitívne pocity. Európa musí definovať kľúčové smernice pre novú surovinovú diplomaciu, ktoré musia obsahovať:

— pokračovanie v iniciatíve Tonyho Blaira pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (2003) s cieľom podporiť jej dobrovoľné podpísanie v každej európskej krajine,

— požiadavku, aby každý podnik v ťažobnom odvetví, ktorý je kótovaný na európskej burze cenných papierov, musel zverejniť svoj zisk podľa jednotlivých krajín (tak, ako to urobil Hongkong v júni 2010),

— prijatie zákona, podľa ktorého bude ťažobný priemysel povinný zverejniť sumu, ktorú platí každej vláde a štátu (tak, ako Spojené štáty prijali Doddov – Frankov zákon v roku 2010),

— dodržiavanie usmernení OECD pre veľké nadnárodné spoločnosti ako štandardný kódex správania a

— prijatie normy ISO 26 000, ktoré by pomohlo presunúť sa na vyššiu úroveň sociálnej zodpovednosti podnikov na mikroekonomickej úrovni.

3.7 Cielená surovinová stratégia by mala byť zameraná na spoločný cieľ – mať silný, vysoko konkurenčný priemysel pôsobiaci v Európe, ktorý by dosahoval nielen vysokú uhlíkovú účinnosť, ale ktorý by aj inteligentne využíval zdroje, a ktorý by bol schopný splniť požiadavky spotrebiteľov a občanov EÚ.

3.8 V globálnom meradle sa náš región čoraz viac zmenšuje, a preto nemáme taký ľahký prístup k potrebným surovinám, na aký sme boli zvyknutí, pretože ich tiež potrebujú aj mnohí ďalší. Takže suroviny, ktoré máme k dispozícii, alebo ktoré získavame z iných miest, musíme dokázať využiť dvakrát tak inteligentne. Surovinová politika sa naozaj týka budúcnosti našej spoločnosti, a dokonca aj národnej bezpečnosti – tak, ako je to v USA.

3.9 Už zo samotného dôvodu pre vytvorenie surovinovej politiky EÚ jasne vyplýva, že sa nemôžeme spoliehať na to, že dosiahneme rast jednoducho získavaním surovín. Suroviny musíme využívať inteligentným spôsobom: to znamená, vytvárať čo najvyššiu pridanú hodnotu na každú tonu suroviny, ktorú používame.

3.10 Existujú tiež ďalšie aspekty konzistentného rámca surovinovej politiky, ktoré neboli zohľadnené, hoci ich vplyv na dostupnosť surovín môže byť ešte väčší. Takým aspektom je napr. konzistentnosť tejto politiky s ostatnými politikami EÚ, ktoré by mali byť zosúladené navzájom medzi sebou, aby sa predišlo rozporom v súvislosti s dostupnosťou surovín.

3.11 Surovinová politika a jej uplatňovanie na úrovni EÚ a tiež na úrovni členských štátov potrebujú dokonalú spojitosť s priemyselnou politikou, inovačnou politikou, efektívnosťou zdrojov, životným prostredím, poľnohospodárskou politikou a opatreniami, energetikou a najmä s politikou v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, obchodom a hospodárskou súťažou. Táto integrovaná perspektíva umožní priemyslu EÚ využívať suroviny, ktoré potrebuje, inteligentným a trvalo udržateľným spôsobom, čo prispieva k stratégii EÚ 2020.

3.12 Budovanie surovinovej politiky na základe krátkodobej kritickosti niektorých surovín nestačí. Je potrebné vážne zanalyzovať strednodobé a dlhodobé účinky niektorých politík EÚ a vyhodnotiť ich vplyv na suroviny. Niektoré základné suroviny, ktoré sú dnes ľahko dostupné, sa môžu v relatívne krátkom časovom období stať nedostatkovými. Do oznámenia neboli zahrnuté dôležité suroviny (napr. železná ruda a koksovateľné uhlie), hoci ich dostupnosť v dostatočnom množstve a kvalite by mohla byť čoskoro ohrozená. Okrem toho, volatilita a neustále zvyšovanie ich cien predstavujú prvok neistoty pre hodnotové reťazce hlavných európskych výrobných odvetví.

3.13 Napríklad, ak by mali záväzné ciele oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zostať bezo zmeny, došlo by k možnému ohrozeniu klasických a novovznikajúcich priemyselných odvetví na báze obnoviteľných biologických zdrojov. Tým sa otvára oveľa zložitejšia diskusia o trvalej udržateľnosti, substitúcii a inteligentnom využívaní zdrojov. Na diskusiu o týchto otázkach a na zosúladenie podobne odlišných politík je potrebná politická odvaha. Ak to bude potrebné, EÚ by mala mať odvahu zrevidovať rozhodnutia, ktoré boli doteraz prijaté vo svetle holistického posúdenia vplyvu, ktorý starostlivo posudzuje výsledné dôsledky ambicióznych environmentálnych cieľov, najmä tam, kde rozhodnutia EÚ nie sú sprevádzané zodpovedajúcimi opatreniami iných hospodárskych blokov.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Fyzické komoditné trhy

4.1.1 Niet pochýb o tom, že hospodárska súťaž na trhoch s primárnymi energetickými zdrojmi (predovšetkým s plynom a ropou) by sa s rastom svetovej populácie (9 miliárd v roku 2050) zintenzívnila. Čoraz väčšiemu tlaku je vystavený aj trh s uhlím. Čiže, ak má EÚ v členských štátoch zachovať sociálne štandardy a dobré životné podmienky, potom je potrebné zmobilizovať všetky domáce zdroje primárnej energie, vrátane novoobjavenej zásoby bridlicového plynu. Takáto mobilizácia zdrojov musí samozrejme spĺňať ekologické normy EÚ.

4.1.2 Elektrina je nevyhnutnou podmienkou dôstojného rozvoja ľudstva. Nevyvážený rozvoj jej výrobných kapacít a prenosových sietí môže vyústiť do katastrofálnych dôsledkov, sociálneho a hospodárskeho kolapsu spoločenských štruktúr. Spoločná energetická politika EÚ by mala vyriešiť všetky rozpory a neistoty v investičnom prostredí, aby sa predišlo potenciálnemu deficitu výrobných kapacít pre elektrickú energiu po roku 2020.

4.1.3 EHSV chápe, že zabezpečenie dodávok potravín na nestabilných trhoch je vážnym problémom; na druhej strane, SPP EÚ a ďalšie relevantné politiky EÚ a vnútroštátne politiky by sa mali na túto bezpečnosť zamerať ako na najvyššiu prioritu. Výbor sa vyslovuje za ochranu produktívnej pôdy na poľnohospodárske účely. Mali by to zohľadniť všetky príslušné politiky a byť koncipované a koordinované tak, aby sa zabránilo strate tejto pôdy, predovšetkým v dôsledku vzájomne si konkurujúcich politík alebo iniciatív alebo v dôsledku urbanizácie. V tejto súvislosti by sa mali vypracovať objektívne pravidlá hry aj pre medzinárodný obchod, ktoré by odrážali individuálne prírodné podmienky konkrétnych geografických oblastí.

4.1.4 Rozsiahla medzinárodná spolupráca je potrebná aj pri posudzovaní a rozlišovaní svetových trendov a príležitostných výkyvov trhu/plodín. Malo by sa predchádzať nebezpečným trendom.

4.1.5 Na udržanie a zvýšenie výnosov plodín by sa mali aplikovať primerané vedecké poznatky, pretože orná pôda sa zmenšuje a v roku 2050 bude potrebné zabezpečiť potraviny pre približne 9 miliárd ľudí na celom svete.

4.2 Komoditné trhy a súvisiace finančné trhy

4.2.1 Napriek súboru opatrení na reguláciu finančných trhov, ktoré v uplynulých rokoch zaviedla Európska komisia, sa investičné toky na trhoch s komoditnými derivátmi naďalej výrazne odkláňajú od funkcie krytia rizík, na ktorú boli vytvorené, a smerujú do špekulatívnych operácií, ktoré spôsobujú silné výkyvy cien a vážne poškodzujú najslabších aktérov na trhu, a to najmä spotrebiteľov a malé a stredné podniky.

4.2.2 Výbor potvrdzuje konštatovanie Komisie, že je potrebné lepšie pochopiť interakcie medzi materiálnymi a finančnými komoditnými trhmi. Tiež podporujeme odporúčané smerovanie k väčšej transparentnosti a dokonca aj zodpovednosti tých účastníkov trhu, ktorí by porušili dohodnuté pravidlá. Prístup k financovaniu jednotlivých účastníkov trhu, najmä malých a stredných podnikov, by sa mal uľahčiť a stať sa kľúčovou prioritou ďalšieho rozvoja a inovácií.

4.3 Európska iniciatíva v oblasti surovín

4.3.1 Výbor víta túto iniciatívu ako dôležitú súčasť stratégie EÚ 2020. Odráža tiež koncepciu efektívneho využívania zdrojov, aj keď by sa tieto dve politiky mali zosúladiť tak, aby dosiahli čo najvyššiu úroveň súladu a najvyššiu pridanú hodnotu pre občanov EÚ.

4.3.2 Koncept kritickosti v rámci iniciatívy v oblasti surovín zastiera potreby všeobecnejšieho prehľadu a podrobného posúdenia spektra príslušných politík. Takýto holistický prístup by mal vyústiť do primeraného dodržiavania zásad tejto politiky, a priniesol by oveľa väčšie synergické efekty.

4.3.3 Na druhej strane, zoznam kritických materiálov je dobrým usmernením o prioritách, ktoré by mali byť dodržiavané na úrovni EÚ, ako súčasť surovinovej diplomacie zo strany novozriadenej diplomatickej služby EÚ.

4.3.4 Samozrejme, že zoznam je potrebné pravidelne kontrolovať s ohľadom na stanovené kritériá, aby bolo možné zistiť, či je zaradená priorita ešte stále aktuálna. Potreba konzistentných údajov, spolu s technickými a trhovými znalosťami, je pre iniciatívu v oblasti surovín nesporná.

4.3.5 Je nepochybné, že takýto nedostatok surovín si vyžaduje aj pravidelnú kontrolu účinnosti využívania zdrojov. Na druhej strane neustále rastúce ceny sú najlepšou motiváciou pre efektívnosť, ktorá je vlastná celému trvalo udržateľnému podnikaniu. Výkonnostné normy a ekodizajn môžu pomôcť pri neustálej snahe o čo najvyššiu efektívnosť využívania zdrojov.

4.3.6 Hrozba neustále sa zvyšujúceho nedostatku surovín a rastúcich cien by mala byť analyzovaná na mikroekonomickej úrovni, aby sa preukázal jej vplyv na konkurencieschopnosť, a teda na zachovanie pracovných miest v ohrozených odvetviach.

4.3.7 Obchodná stratégia EÚ v oblasti surovín musí byť dostatočne citlivá a flexibilná. Keďže skutočný obchod sa uskutočňuje na dvojstrannom základe medzi jednotlivými členskými štátmi, vo väčšine prípadov platí, že je ešte ťažšie dosiahnuť jednotnú obchodnú politiku EÚ. Je zrejmé, že sa od WTO nedá očakávať veľmi veľa, aj keď v rámci procesu budovania dôveryhodnosti by sa mali dodržiavať vzájomne dohodnuté pravidlá.

4.3.8 Na druhej strane, nedostatok surovín podporuje proces výskumu, vývoja a inovácií, a to tak smerom k čoraz lepšej efektívnosti využívania zdrojov, ako aj k primeranému nahradeniu niektorých surovín. Je nutné spomenúť, že niektoré kritické materiály sú životne nevyhnutné pre vysokovýkonné technológie, takže sa nachádzame v akomsi začarovanom kruhu.

4.3.9 Komisia by mala zapojiť hlavné európske výrobné odvetvia, a to najmä prostredníctvom svojich európskych technologických platforiem (ETP), do osobitnej partnerskej iniciatívy v oblasti surovín v rámci hlavného oznámenia ES o „Únii inovácií“, berúc do úvahy skutočnosť, že v uplynulých rokoch došlo k zhoršeniu štandardov kvality niektorých surovín. Je potrebných čoraz viac kvalifikovaných pracovných miest, aby sa dokázal využiť vysoký inovačný potenciál vo výrobných procesoch.

4.3.10 Výbor oceňuje iniciatívu Komisie zameranú na vypracovanie usmernení o tom, ako zosúladiť konkurujúce minerálne ťažobné činnosti s právnymi predpismi Natura 2000 na ochranu životného prostredia. To je dôležité v záujme spravodlivých, zdravých a trvalo udržateľných susedstiev a na zabezpečenie dodávky domácich surovín, ktorá musí byť jedným z pilierov surovinovej politiky.

4.3.11 EHSV takisto upozorňuje na svoje stanovisko o prístupe k druhotným surovinám (1) a schvaľuje jeho závery a odporúčania. Na tomto mieste by sme mali spomenúť odporúčania v súvislosti s flexibilitou nástrojov potrebných na udržanie zdrojov týchto druhotných surovín (SRM) v rámci EÚ v čo najväčšej miere.

4.3.12 Výboru taktiež chýbajú informácie o vplyve surovinovej politiky na zamestnanosť, najmä na mieru ohrozenia pracovných miest v prípade nesplnenia politických cieľov.

4.4 Tiež by mali prebiehať vážne diskusie o najhorších scenároch – napr. o dočasnom nedostatku niektorých životne dôležitých kritických surovín v krátkodobom horizonte. Politika zameraná na to, ako zmierniť vplyv na európsky priemysel, by tiež mohla zahŕňať rozhodnutie využiť niektoré strategické rezervy vybraných materiálov. Takéto politiky boli prerokované v mimoeurópskych krajinách (USA, Kórea a Japonsko). Aj keď by mohli mať negatívny vplyv na komoditné trhy, mohli by preklenúť určité časové obdobie, počas ktorého nie sú konkrétne suroviny na trhu k dispozícii v dostatočnom objeme.

V Bruseli 14. júla 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV na tému „Prístup k druhotným surovinám (železný šrot, recyklovaný papier, atď.)“, Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 1.