Ak bude klesajúci trend pozorovaný od roku 2005 v nadchádzajúcich rokoch pokračovať, EÚ by stále mala byť na správnej ceste k dosiahnutiu cieľa na rok 2020, a to tak pri primárnej, ako aj konečnej spotrebe energie. Ak však nárast pozorovaný v posledných rokoch tento trend zvráti, dosiahnutie cieľov na rok 2020 si bude vyžadovať ďalšie úsilie.

Pri pohľade na priemerné ročné zníženie potrebné na dosiahnutie indikatívnych cieľov dosiahlo 18 členských štátov v roku 2015 dobrý pokrok na splnenie svojich indikatívnych cieľov z hľadiska konečnej spotreby energie. Naopak Rakúsko, Belgicko, Bulharsko, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Litva, Malta, Slovensko a Švédsko neznižovali svoju konečnú spotrebu energie každý rok takou rýchlosťou, aby zabezpečili dosiahnutie svojho cieľa na rok 2020. Päť členských štátov – Bulharsko, Estónsko, Francúzsko, Nemecko a Holandsko – nedosiahlo úspory v súvislosti s primárnou spotrebou energie do roku 2015 dostatočne rýchlo na to, aby dosiahli svoje ciele v roku 2020.

4.3.Sektor služieb

Sektor služieb bol jediným sektorom so zvýšením spotreby energie od roku 2005 do roku 2015, aj keď len malým (+3,1 Mtoe, t. j. 2 %). Podľa rozkladovej analýzy JRC to bolo z veľkej časti dôsledkom zvýšenia hrubej pridanej hodnoty v službách, čo viedlo k zvýšeniu spotreby energie o +20,4 Mtoe. Tento účinok činnosti bol do veľkej miery vykompenzovaný znížením energetickej náročnosti.

Analýza Odyssee-Mure poskytuje podrobnejší rozpis pre sektor služieb. Hoci pozitívny účinok činnosti mal podobný rozsah (+20 Mtoe), bol oslabený účinkom teplejšieho počasia (-5 Mtoe), úsporami energie (-6 Mtoe), zlepšením produktivity (-3 Mtoe) a ostatnými účinkami (-3 Mtoe). V porovnaní s rokom 2014 spotreba energie v službách v roku 2015 vzrástla o 3,6 % v dôsledku pozitívneho účinku činnosti, klímy a produktivity.

Konečná energetická náročnosť v službách sa v období 2005 až 2015 zlepšila o 10 %. Najväčšie zlepšenie bolo zaznamenané v Írsku, Maďarsku, na Slovensku, v Rakúsku a vo Švédsku. V porovnaní s rokom 2014 sa energetická náročnosť pre EÚ v roku 2015 zvýšila o 2 %, čo môže súvisieť aj s vyšším počtom vykurovacích stupňodní, keďže vykurovanie priestorov predstavuje takmer polovicu spotreby energie v sektore služieb.

4.4.Sektor dopravy

Konečná spotreba energie v doprave sa v EÚ znížila o 3 % – z 369 Mtoe v roku 2005 na 359 Mtoe v roku 2015. V roku 2015 sa v 15 členských štátoch spotreba energie v tomto sektore v porovnaní s úrovňou z roku 2005 zvýšila. Spotreba vzrástla výrazne (od roku 2005 o viac ako 20 %) na Malte, v Poľsku, Rumunsku, Litve a Slovinsku. Naopak, v Grécku klesla o 20 % a v Španielsku o 16 %.

Konečná spotreba energie EÚ v doprave v rokoch 2014 až 2015 vzrástla takmer o 2 %, pričom nárast hlásili všetky členské štáty okrem štyroch. To zvyšuje trend z predchádzajúcich rokov, keďže v roku 2014 bol vzostupný trend pozorovaný v 20 členských štátoch a v roku 2013 v 11 členských štátoch. Najväčšie zvýšenie zaznamenalo Bulharsko (10 %), Maďarsko (8 %), Litva a Poľsko (5 %). Hlavnými dôvodmi tohto zvýšenia bol nárast činnosti v cestnej doprave v roku 2015, a to v osobnej (o 2,2 % v osobokilometroch) aj nákladnej doprave (o 2,8 % v tonokilometroch), ďalšie znižovanie cien ropných produktov, ako aj nárast v leteckej doprave. Význam účinku činnosti na zvýšenie spotreby energie je viditeľný aj v analýze Odyssee-Mure: tento faktor prispel v roku 2015 k zvýšeniu o 9 Mtoe, zatiaľ čo úspory energie znížili spotrebu o 2 Mtoe a vplyv modálneho posunu bol marginálny.

4.5.Sektor výroby elektriny a tepla

Pomer výstupu/vstupu pri výrobe elektriny v tepelných elektrárňach sa v EÚ od roku 2005 zlepšil len málo (+1,4 %). V roku 2015 sa v porovnaní s rokom 2005 zvýšil v 18 členských štátoch a v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zvýšil v 20 členských štátoch. Dôvody môžu byť rôzne vrátane prechodu na efektívnejšie palivá.

Podľa analýzy Odyssee-Mure bolo zníženie primárnej spotreby energie v priebehu posledného desaťročia v skutočnosti spôsobené zmenou v palivovom mixe a v sektore elektriny a v menšej miere zlepšením efektívnosti vo výrobe. Neustály rast podielu obnoviteľných zdrojov energie nahrádzajúcich tepelné elektrárne je hlavným dôvodom pozitívneho vplyvu tejto štrukturálnej zmeny. Zmena pozorovaná v roku 2015 oproti roku 2014 však môže byť pripísaná skôr zvýšeniu efektívnosti tepelných elektrární než celkovej zmene v palivovom mixe.

Výroba tepla zo zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla (KVET) vzrástla v roku 2015 oproti roku 2014 v 13 členských štátoch, pričom najväčšie zvýšenie bolo zaznamenané vo Francúzsku, na Cypre, v Írsku a Grécku. V prípade niektorých členských štátov by to mohol byť výsledok chladnejšej zimy v roku 2015. Výroba tepla zo zariadení KVET v rokoch 2005 až 2015 v EÚ však vo všeobecnosti klesla o viac ako 10 %.

4.6.Stav transpozície smernice o energetickej efektívnosti a národné akčné plány energetickej efektívnosti na roky 2017 až 2020

Smernica o energetickej efektívnosti je teraz plne transponovaná vo všetkých členských štátoch, hoci stále existujú omeškania vo vykonávaní niektorých opatrení alebo sú opatrenia predmetom kontrol na zaistenie ich súladu. Komisia preto uzavrela všetky konania o nesplnení povinnosti za chýbajúce alebo čiastočné oznámenie.

Komisia teraz monitoruje vykonávanie smernice o energetickej efektívnosti. V roku 2017 začala dialóg s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby boli všetky povinnosti a požiadavky smernice o energetickej efektívnosti náležite zohľadnené vo vnútroštátnych právnych predpisoch a politike. Takisto kontroluje, či si členské štáty plnia povinnosť predkladať správy, ako sa stanovuje v smernici. Členské štáty mali do 30. apríla 2017 oznámiť Komisii svoju výročnú správu, nové národné akčné plány energetickej efektívnosti a aktualizovanú dlhodobú stratégiu v oblasti obnovy budov. K 31. októbru 2017 nepredložilo 10 členských štátov aspoň jednu z týchto správ.

Podľa článku 7 členské štáty podali správu o svojich úsporách za rok 2015, ktoré v celej EÚ dosiahli súhrnne 28,5 Mtoe. To je celkovo o 15 % viac ako odhadované množstvo úspor za rok 2015 predpokladajúc lineárne plnenie požiadaviek týkajúcich sa úspor do konca roka 2020.

Povinné schémy energetickej efektívnosti boli zavedené v 15 členských štátoch a sú zodpovedné za najvyšší podiel úspor energie (35 %). Hoci je väčšina politických opatrení zameraná na sektor budov, cieľom opatrení sú aj iné sektory konečnej spotreby (napr. doprava, priemysel).

Na úrovni členských štátov sa pokrok v dosahovaní odhadovaných úspor na rok 2015 značne líši (pozri tabuľku 3):

•15 členských štátov dosiahlo viac úspor ako potrebné ročné množstvo (Rakúsko, Belgicko, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Írsko, Malta, Holandsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo),

•5 členských štátov (Maďarsko, Taliansko, Litva, Poľsko a Španielsko) sa priblížilo k dosiahnutiu potrebného množstva,

•8 členských štátov dosiahlo oveľa menej ako potrebné množstvo (Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus, Česká republika, Grécko, Lotyšsko, Luxembursko a Portugalsko).