Zhrnutie Komisia sleduje rumunské reformy v oblasti justície a boja proti korupcii od pristúpenia Rumunska k EÚ v roku 2007 prostredníctvom mechanizmu spolupráce a overovania (ďalej len „MSO“) ako dôležitého rámca pre pokrok v týchto oblastiach. Súčasne s MSO pokračuje mechanizmus právneho štátu, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je Rumunsko, ako akýkoľvek iný členský štát, až kým nebudú uspokojivo splnené všetky referenčné kritériá. Vláda navrhuje reformy, ktoré sa majú zaoberať obavami vyvolanými zmenami justičných zákonov z rokov 2017 – 2019, ktoré si vyslúžili kritiku za ich negatívny vplyv na nezávislosť, kvalitu a efektívnosť justície. Súdny dvor EÚ v prejudiciálnom rozhodnutí z 18. mája 2021 preskúmal niekoľko aspektov týchto reforiem a tieto obavy potvrdil najmä v súvislosti s Útvarom vyšetrovania trestných činov v súdnictve. V parlamente sa preskúmava návrh zákona na rozpustenie tohto útvaru. Začalo sa legislatívne konanie na zmenu justičných zákonov. Nedostatočný nábor nových súdnych predstaviteľov v súčinnosti s tým, že značný počet súdnych predstaviteľov odišiel do dôchodku, zvýraznil nedostatok ľudských zdrojov. Z dôvodu tohto nedostatku sa zvýšil tlak na súdnych predstaviteľov, čo ovplyvnilo kvalitu a efektívnosť justície. Inštitucionálny rámec boja proti korupcii je komplexný, no jeho účinnosť si bude vyžadovať trvalú politickú vôľu, k čomu sa zaviazala vláda. Kľúčovou prioritou je prijatie novej protikorupčnej stratégie na roky 2021 – 2025. Účinnosť vyšetrovania a sankcionovania korupcie na strednej úrovni a veľkej korupcie sa zlepšila, čím sa potvrdili predchádzajúce záznamy. Národné protikorupčné riaditeľstvo dosiahlo lepšie výsledky, hoci zmeny justičných zákonov z rokov 2017 – 2019 naďalej predstavujú hlavnú prekážku jeho riadneho fungovania. Zmeny trestných zákonov sú stále potrebné. Keďže neexistujú spoľahlivé legislatívne a politické riešenia rozhodnutí ústavného súdu, v súvislosti s bojom proti korupcii vzniká viacero prekážok a právna neistota. Zvýšená medziinštitucionálna spolupráca počas volieb v roku 2020 by mohla znamenať zmenu prístupu k bezúhonnosti volených činiteľov. Agentúra pre správu zaisteného majetku je naďalej plne funkčná a elektronický systém PREVENT určený pre prípady konfliktu záujmov je účinný. Právne záruky týkajúce sa slobody a plurality médií sú už zavedené. Obavy v súvislosti s vykonávaním a presadzovaním existujúceho legislatívneho rámca však stále pretrvávajú, najmä v súvislosti s prístupom k informáciám. Národnej audiovizuálnej rade stále chýbajú zdroje na úplné plnenie svojich úloh a jej činnosť bola ovplyvnená zrušením platnosti viacerých mandátov jej členov. Vlastnícka štruktúra médií stále nie je úplne transparentná. Médiá môžu mať tendenciu podliehať politickému tlaku, a to hlavne v prípade, keď je ich príjem závislý od štátnej reklamy. Naďalej sa informuje o žalobách za ohováranie proti investigatívnym novinárom. V súvislosti s pandémiou COVID-19 získali médiá podporu z fondov pridelených mediálnym kampaniam vlád, ktoré sú zamerané na prevenciu šírenia ochorenia COVID-19. Z dôvodu často sa meniacich právnych predpisov a výsledných zákonov, ktoré si môžu odporovať, pretrvávajú obavy týkajúce sa stability a predvídateľnosti právnych predpisov, ako aj obavy týkajúce sa obmedzeného využívania posúdení vplyvu. Po referende z mája 2019 neboli v oblasti spravodlivosti prijaté žiadne významné mimoriadne nariadenia vlády. V súvislosti s pandémiou COVID-19 je zavedený stav pohotovosti so zvýšenou parlamentnou kontrolou. V nadväznosti na rozhodnutie Súdneho dvora EÚ z 18. mája 2021 o viacerých aspektoch justičných zákonov vydal 8. júna 2021 ústavný súd rozsudok, ktorý vzbudzuje vážne obavy, pretože sa v ňom spochybňuje zásada prednosti práva EÚ. Právne predpisy o združeniach a nadáciách boli v roku 2020 zmenené, aby sa znížilo administratívne zaťaženie mimovládnych organizácií.

Mechanizmus spolupráce a overovania (MSO) bol zriadený pri pristúpení k Európskej únii v roku 2007 ako prechodné opatrenie na uľahčenie pokračujúceho úsilia Rumunska o reformu súdnictva a zintenzívnenie boja proti korupcii . V súlade s rozhodnutím o vytvorení mechanizmu a ako zdôraznila Rada, MSO sa skončí, keď budú uspokojivo splnené všetky referenčné kritériá, ktoré sa vzťahujú na Rumunsko. Komisia v správach z januára 2017 prijala komplexné posúdenie pokroku Rumunska za desať rokov fungovania MSO. Okrem toho vytýčila cestu k ukončeniu mechanizmu na základe 12 záverečných kľúčových odporúčaní, ktoré by stačili na splnenie cieľov MSO, ak by boli dodržané a ak by vývoj nerozvracal ich pokrok. V správe z novembra 2018 sa dospelo k záveru, že došlo k vývoju, ktorý zvrátil pokrok alebo spochybnil jeho nezvratnosť, a bolo nevyhnutné vydať osem dodatočných odporúčaní. Komisia vo svojej poslednej správe v rámci MSO prijatej v júni 2021 posudzuje pokrok dosiahnutý v súvislosti s 12 odporúčaniami z januára 2017 a ôsmimi dodatočnými odporúčaniami z novembra 2018. V tejto správe sa dospelo k názoru, že od predloženia poslednej správy v rámci MSO v roku 2019 sa situácia v rámci parametrov MSO stanovených v referenčných kritériách jasne vyvíjala pozitívnym smerom a uvítala sa skutočnosť, že v roku 2021 bol po ustupovaní v období 2017 – 2019 vydaný nový silný impulz na obnovu a opravu. Výsledkom je, že v rámci všetkých ostávajúcich odporúčaní v rámci MSO dochádza k pokroku a ak pokrok ostane stabilný, mnohé odporúčania budú úplne splnené.

I.Justičný systém

Rumunský súdny systém je rozdelený do štyroch stupňov, a to tak občiansky, ako aj vojenský: prvostupňové krajské súdy, všeobecné a špecializované tribunály, odvolacie súdy a Najvyšší kasačný a odvolací súd. Najvyšší kasačný a odvolací súd súdi trestné veci z prvostupňových a odvolacích konaní pre určité kategórie osôb , ako aj odvolania z určitých civilných a správnych konaní. Zásadnou úlohou tohto súdu je zabezpečiť jednotný výklad a uplatňovanie zákona ostatnými súdmi. Vyššia súdna rada, poverená zaručovaním nezávislosti súdnictva, sa delí na dve sekcie – sekciu sudcov a sekciu prokurátorov. Každá sekcia má výlučnú právomoc prijímať sudcov, resp. prokurátorov, a riadiť ich kariérny postup, pričom v disciplinárnych veciach koná ako disciplinárny súd. Prokuratúru vedie generálny prokurátor, ktorý stojí na čele generálnej prokuratúry pri Najvyššom kasačnom a odvolacom súde. Generálna prokuratúra zahŕňa aj špecializované štruktúry s osobitnou jurisdikciou a organizáciou – Národné protikorupčné riaditeľstvo (DNA) a Riaditeľstvo pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu a boj proti nim (DIICOT), ktoré vedú hlavní prokurátori, a od roku 2018 aj prokurátorský Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) . Existujú aj úrady vojenskej prokuratúry. Generálneho prokurátora a hlavných prokurátorov špecializovaných štruktúr, t. j. riaditeľstiev DNA a DIICOT, vymenúva prezident republiky na návrh ministra spravodlivosti a po prijatí nezáväzného stanoviska Vyššej súdnej rady . Rumunsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Rumunská národná únia advokátskych komôr je právnickou osobou verejného záujmu a zastupuje všetkých 41 komôr v Rumunsku. Ústavný súd má povinnosť kontrolovať ústavnosť zákonov a urovnávať spory ústavnej povahy medzi verejnými orgánmi.

Nezávislosť

Vnímaná úroveň nezávislosti súdnictva je priemerná, pričom v porovnaní s minulými rokmi sa medzi širokou verejnosťou výrazne zlepšila. Široká verejnosť v súčasnosti vníma úroveň nezávislosti súdnictva ako priemernú (51 %), čo od roku 2020 predstavuje vzrast z 37 % . Pokiaľ ide o podniky, tie vnímajú nezávislosť súdnictva ako priemernú (45 %), čo v porovnaní s rokom 2020 predstavuje pokles o 8 percentuálnych bodov . Kým k najčastejšie uvádzaným dôvodom, pre ktoré široká verejnosť vníma nezávislosť súdnictva ako nedostatočnú, sú naďalej zasahovanie alebo vyvíjanie tlaku zo strany vlády a politikov, prvotným zdrojom obáv medzi podnikmi je zasahovanie alebo vyvíjanie tlaku motivované hospodárskymi alebo inými osobitnými záujmami .

Zmeny justičných zákonov z rokov 2017 – 2019 sú preskúmavané. Justičné zákony zmenené medzi rokmi 2017 a 2019 vymedzujú postavenie súdnych predstaviteľov a upravujú súdny systém a Vyššiu súdnu radu. Tieto zákony majú zásadný význam pre nezávislosť súdnych predstaviteľov a dobré fungovanie súdnictva. Zmeny justičných zákonov, ktoré sú stále účinné, mali značný vplyv na nezávislosť, kvalitu a efektívnosť justičného systému. Hlavné identifikované problémy sa týkajú najmä otázok zriadenia Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ), systému občianskoprávnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov, systémov predčasného odchodu do dôchodku, nástupu do povolania a postavenia a vymenúvania vysokopostavených prokurátorov. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020 a v Správe MSO 2021, vykonávanie zmenených zákonov čoskoro potvrdilo obavy a v nasledujúcich rokoch sa objavili nové problémy. Obavy súvisiace s nepriaznivým vplyvom na fungovanie justičného systému stále pretrvávajú, keďže zmenené zákony sú stále účinné. Napriek tomu, že Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve bol za posledný rok menej aktívny, je stále činný a v súvislosti s jeho fungovaním pretrvávajú vážne obavy. Dňa 30. septembra 2020 predstavil na šesťmesačnú verejnú konzultáciu vtedy úradujúci minister spravodlivosti návrh znenia na celkovú zmenu justičných zákonov. Podľa ministra spravodlivosti boli návrhy zákonov vypracované na základe analýzy požiadaviek uvedených v správe Európskej komisie v rámci MSO, správ skupiny GRECO a stanovísk Benátskej komisie. Návrhy zákonov majú za stanovený cieľ napraviť negatívny účinok zmien z rokov 2017 – 2019 a navrhnúť riešenia na viaceré problémy, ktoré boli identifikované v správach v rámci MSO, a to najmä čo sa týka rozpustenia Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ), zvýšenia úrovne profesijnej nezávislosti prokurátorov zrušením právnych ustanovení, ktoré boli v roku 2018 upravené, občianskoprávnej zodpovednosti súdnych predstaviteľov, obmedzenia slobody prejavu súdnych predstaviteľov a postupov odvolávania a vymenúvania prokurátorov do riadiacich pozícií. V januári 2021 prijala vláda memorandum, v ktorom vyjadrila politický záväzok zaoberať sa všetkými nevyriešenými odporúčaniami v rámci MSO. Plány uvedené v memorande zahŕňajú návrh zákona, ktorým sa zrušuje Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) a zmeny justičných zákonov, ktoré priamo súvisia s odporúčaniami v rámci MSO. Na konci verejnej konzultácie a po niekoľkých kolách rozhovorov so súdnymi orgánmi poslal 29. marca 2021 súčasný minister spravodlivosti Vyššej súdnej rade tri návrhy zmenených zákonov so žiadosťou o stanovisko. Minister spravodlivosti sa zaviazal, že návrhy zákonov pošle Benátskej komisii so žiadosťou o stanovisko súbežne s tým, ako ich postúpi parlamentu. Je dôležité, aby tieto zmeny právnych predpisov zaručili nezávislosť súdnictva v súlade s právom EÚ a mali by zohľadniť odporúčania Rady Európy. Dôležitým míľnikom je rozsudok Súdneho dvora EÚ z 18. mája 2021, v ktorom sa posudzovalo viacero ustanovení justičných zákonov so zreteľom na článok 2 a článok 19 ods. 1 ZEÚ a na rozhodnutie o MSO, najmä pokiaľ ide o Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve a ad interim vymenúvanie do riadiacich pozícií v rámci súdneho inšpektorátu, ako aj o osobnú zodpovednosť sudcov za justičný omyl . Súdny dvor EÚ takisto pripomenul, že členský štát nesmie zmeniť svoje právne predpisy, najmä pokiaľ ide o organizáciu justície, takým spôsobom, ktorým by sa oslabila ochrana hodnoty právneho štátu .

Samostatný návrh zákona zameraný na rozpustenie prokurátorského Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) sa prerokúva v parlamente. Návrh zákona bol uverejnený na webovom sídle ministerstva spravodlivosti 4. februára 2021. Vyššia súdna rada vydala 11. februára 2021 negatívne stanovisko k návrhu zákona s odôvodnením, že sú potrebné dodatočné záruky na ochranu súdnych predstaviteľov pred potenciálne protiprávnym vyšetrovaním prípadov korupcie. Vláda prijala nezmenený návrh zákona 18. februára a návrh postúpila parlamentu. Dňa 24. marca 2021 Poslanecká snemovňa prijala návrh zákona, do ktorého doplnila ustanovenia, ktoré boli podľa snemovne nutné na ochranu súdnych predstaviteľov pred protiprávnym vyšetrovaním prípadov korupcie. Navrhuje sa v nich, aby v prípade trestných činov súvisiacich s korupciou odobrila žiadosť o súhlas s postúpením na súd najprv Vyššia súdna rada. Tento návrh sa stretol s veľkou kritikou zo strany občianskej spoločnosti, veľkej časti súdnictva a takisto z vnútra Vyššej súdnej rady, pretože sa domnievali, že by mohol mať obmedzujúci účinok na zodpovednosť súdnych predstaviteľov. O návrhu zákona sa teraz rokuje v Senáte ako rozhodujúcej komore. Dňa 29. marca 2021 požiadal minister spravodlivosti Benátsku komisiu o stanovisko k návrhu zákona, a to najmä čo sa týka dodatočných záruk na zabezpečenie súladu s normami Rady Európy. Benátska komisia vo svojom stanovisku z 5. júla 2021 víta zámer Rumunska rozpustiť Útvar vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) a obnoviť právomoc úradov špecializovanej prokuratúry, ako napríklad Národného protikorupčného riaditeľstva a Riaditeľstva pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu a boj proti nim, no odporúča vypustiť zmeny týkajúce sa Poslaneckej snemovne. Súdny dvor vo svojom rozsudku z 18. mája 2021 v súvislosti s Útvarom vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) rozhodol, že právne predpisy, ktorými sa vytvára takýto špecializovaný útvar, musia byť zdôvodnené objektívnymi a overiteľnými požiadavkami týkajúcimi sa riadneho výkonu spravodlivosti, pričom sa musí zabezpečiť, aby sa tento útvar nemohol používať ako nástroj politickej kontroly nad činnosťou sudcov a prokurátorov a aby vykonával svoju právomoc v súlade s požiadavkami Charty základných práv Európskej únie. Odvolací súd v Pitești vo svojom rozsudku zo 7. júna 2021 ako prvý vnútroštátny súd uplatnil rozhodnutie Súdneho dvora a vyhlásil, že existencia Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) nie je zdôvodnená objektívnymi a overiteľnými požiadavkami súvisiacimi s riadnym výkonom spravodlivosti, a teda nie je oprávnený vyšetrovať vec, ktorá mu bola predložená. Je dôležité, aby prebiehajúca právna reforma v zmysle rozpustenia Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve (SIIJ) a obnovenia vecnej príslušnosti úradov špecializovanej prokuratúry pre prebiehajúce veci bola uskutočnená v súlade s právom EÚ, najmä s rozhodnutím Súdneho dvoru EÚ a berúc do úvahy európske normy.

Súdny dvor EÚ podal žiadosť o prejudiciálne rozhodnutie vo veci občianskoprávnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov. V Správe o právnom štáte 2020 sa spomínajú obavy z režimu občianskoprávnej zodpovednosti, ktoré boli zavedené v justičných zákonoch z rokov 2017 – 2019, najmä čo sa v tejto súvislosti týka moci pridelenej ministerstvu financií , keďže pravidlá ho oprávňujú posudzovať, či bol justičný omyl vykonaný v zlej viere alebo z hrubej nedbanlivosti, a následne proti sudcom začať konanie o náhradu škody spôsobenej v dôsledku ich rozsudkov. Rada Európy poukázala na potenciálny odrádzajúci účinok, ktorý by tento nový režim mohol mať na sudcov a prokurátorov, a to najmä v spojení so zriadením nového Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve . Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku z 18. mája 2021 vyniesol rozhodnutie o režime občianskoprávnej zodpovednosti sudcov , kde uviedol, že musia byť poskytnuté jasné a potrebné záruky, aby sa zaručilo, že z vyšetrovania ani regresnej žaloby sa nestane nástroj nátlaku na činnosť súdnictva. V nových návrhoch justičných zákonov z marca 2021, ku ktorým minister spravodlivosti požiadal Vyššiu súdnu radu o stanovisko, sa navrhujú zmeny ustanovení o občianskoprávnej zodpovednosti sudcov a prokurátorov. Je dôležité, aby navrhované zmeny náležite odrážali rozhodnutie Súdneho dvora EÚ a prihliadali na príslušné európske normy.

Návrhy justičných zákonov obsahujú zmeny pravidiel, ktoré upravujú vymenovanie do vedenia súdnej inšpekcie a zodpovednosť za jej riadenie. Súdny dvor preskúmal súlad s článkom 2 a článkom 19 ods. 1 ZEÚ o právomoci vlády dočasne vymenúvať do riadiacich funkcií v rámci súdnej inšpekcie, ktorá je zodpovedná za vykonávanie disciplinárnych konaní proti sudcom a prokurátorom. Súd vo svojom rozsudku z 18. mája 2021 zistil, že z dôvodu, že osoby, ktoré zastávajú riadiace funkcie v rámci súdnej inšpekcie majú sklon k rozhodujúcemu vplyvu na činnosť inšpekcie, musia byť pravidlá upravujúce ich vymenovanie navrhnuté tak, aby nemohli vzbudiť oprávnené obavy, čo sa týka využívania právomoci a funkcií tohto orgánu ako nástroja nátlaku na súdnu činnosť alebo politickú kontrolu tejto činnosti. Justičné inštitúcie vrátane samotnej Vyššej súdnej rady v posledných rokoch zdôrazňujú obavy týkajúce sa nedostatočnej zodpovednosti súdnej inšpekcie, pričom uvádzajú vysoký podiel prípadov predložených inšpekciou, ktoré boli na súde napokon zamietnuté, koncentráciu všetkých rozhodnutí v rámci funkcie hlavného inšpektora a obmedzenia právomocí Vyššej súdnej rady v oblasti dohľadu . Novými návrhmi justičných zákonov z marca 2021, v súvislosti s ktorými si minister spravodlivosti vyžiadal stanovisko Vyššej súdnej rady, sa navrhujú ustanovenia o vymenovaní hlavného inšpektora a zástupcu hlavného inšpektora, ako aj kontrolné mechanizmy týkajúce sa činnosti súdnej inšpekcie.

Postup vymenúvania vysoko postavených prokurátorov je podrobený preskúmavaniu ako súčasť zmien justičných zákonov. Ako bolo zdôraznené v Správe o právnom štáte 2020, správach v rámci MSO a vo viacerých stanoviskách Benátskej komisie, obavy zo súčasného zákona naďalej pretrvávajú, pokiaľ ide o rovnováhu medzi vplyvom rôznych inštitúcií pri procese vymenúvania a koncentráciu moci vo funkcii ministra spravodlivosti. V roku 2020 boli dvaja z troch vysoko postavených prokurátorov vymenovaní napriek negatívnemu stanovisku Vyššej súdnej rady. V rámci pripravovaných nových návrhov justičných zákonov má minister spravodlivosti za cieľ zaoberať sa týmito obavami, a to navrhnutím zmien procesu vymenovania. V nových návrhoch zákonov sa v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie najmä navrhuje posilnenie úlohy Vyššej súdnej rady zavedením požiadavky záväzného stanoviska sekcie prokurátorov Vyššej súdnej rady k navrhovanému vymenovaniu a možnosť predsedu odmietnuť vymenovanie v neobmedzenom počte prípadov namiesto jedného.

Proces odvolania vysokopostavených prokurátorov sa má zmeniť podľa rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva. Dňa 5. mája 2020 Európsky súd pre ľudské práva rozhodol, že bývalá hlavná prokurátorka nemala možnosť účinne na súde spochybniť dôvody na svoje odvolanie z funkcie . V návrhoch zmien justičných zákonov bol do procesu odvolávania vysokopostavených prokurátorov doplnený revízny postup pred správnym súdom. Vláda vo februári 2021 predstavila svoj akčný plán na výkon rozsudku a v júni 2021 Výbor ministrov Rady Európy posúdil jeho vykonávanie.

Kvalita

Nedostatok ľudských zdrojov v justičnom systéme je stále predmetom obáv. K decembru 2020 bolo takmer 10 % sudcovských pozícií a takmer 16 % prokurátorských pozícií stále neobsadených, čo má takisto vplyv na efektívnosť justičného systému. Napriek tomu, že systém predčasného odchodu súdnych predstaviteľov do dôchodku, ktorý bol zavedený v roku 2018 a ktorý umožnil odchod do dôchodku po 20 rokoch služby, bol parlamentom zrušený v marci 2021 na základe odporúčaní Benátskej komisie a skupiny GRECO, v roku 2020 odišlo do dôchodku takmer 300 súdnych predstaviteľov, pričom takmer 150 odišlo počas prvého štvrťroku 2021, čím sa tento nedostatok ďalej zhoršuje. V nadväznosti na rozsudok o protiústavnosti ustanovenia, v ktorom sa od Vyššej súdnej rady vyžaduje, aby schválila nariadenie o zorganizovaní a vedení výberového konania na prijatie do súdneho zboru, vzniklo právne vákuum, v dôsledku ktorého v roku 2020 nebolo zorganizované žiadne výberové konanie na nábor nových súdnych predstaviteľov. Aby sa prekonala táto legislatívna medzera, ministerstvo spravodlivosti predložilo 22. júna 2020 na verejnú diskusiu návrh zákona o prijímaní zamestnancov do Národného súdneho inštitútu, ktorý bol prijatý senátom 3. februára 2021. Po ex ante žiadosti skupiny poslancov o vypracovanie stanoviska však ústavný súd vyhlásil, že daný zákon je protiústavný. Výsledkom sú platné právne predpisy, ktoré nepovolili organizáciu výberových konaní na prijatie do súdneho zboru, čo malo ďalej za následok omeškanie nových náborov a zvýšenie zaťaženosti sudcov a prokurátorov, čím sa zvýšil nátlak na sudcov a prokurátorov s dosahom na kvalitu a efektívnosť justície. Nový zákon, ktorý bol prijatý parlamentom 28. júna 2021, uvedené právne vákuum rieši a umožní, aby sa výberové konanie na prijatie do súdneho zboru uskutočnilo v roku 2021 a 2022. Ústavný súd rozhodnutím zo 14. júla 2021 vyhlásil za protiústavné ustanovenia uvedeného zákona, ktorými by sa znížila požiadavka na počet odslúžených rokov z desiatich na sedem v záujme účasti na výberových konaniach na účely vymenovania prokurátorov do Národného protikorupčného riaditeľstva (DNA) a Riaditeľstva pre vyšetrovanie organizovaného zločinu a terorizmu a boj proti nim (DIICOT).