[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.3.2007 SEK(2007) 289 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Španielska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Španielska predloženú 22. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Zdá sa, že Španielsko zažíva priaznivý hospodársky cyklus. Domáci dopyt podporený súkromnou spotrebou a investíciami do výstavby je základom silnej tvorby pracovných miest v oblasti bývania a služieb, ktorá opätovne podporuje domáci dopyt v kontexte zdravých verejných financií a záporných reálnych úrokových sadzieb. Pretrvávajúci inflačný rozdiel oproti eurozóne spolu s pomalým rastom produktivity však zhoršujú vonkajšie konkurenčné postavenie krajiny, ktorej komparatívne výhody sa stále zakladajú skôr na nízkych výrobných nákladoch ako na výrobkoch s vysokým technologickým obsahom. Rozšírenie vonkajších deficitov by mohlo ohroziť strednodobé predpoklady rastu. Okrem toho vysoká zadlženosť domácností, ktorú vo veľkej miere vysvetľujú investície do bývania, zvyšuje zraniteľnosť veľkej časti obyvateľstva v prípade rastu úrokových sadzieb. Obozretná fiškálna politika, ktorú Španielsko zaviedlo, bola vzhľadom na tieto súvislosti primeraná. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala stanovisko, že „rozpočtová pozícia je celkovo dobrá a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom. Udržiavanie silnej rozpočtovej pozície je dôležité vzhľadom na rastúcu nerovnováhu platobnej bilancie“. Rada vyzvala Španielsko, aby „uskutočnilo predpokladané opatrenia a vyriešilo tak dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet“. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Španielska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 15. októbra 2006. V španielskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: rozpočtová stabilita, stratégia pre výskum a vývoj, lepšie podnikateľské prostredie, podpora hospodárskej súťaže, rozvoj infraštruktúry, lepšie fungovanie trhu práce a lepšie vzdelávanie a ľudský kapitál. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Španielsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem a záväzkov prijatých na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2006. Teraz je nevyhnutná ďalšia implementácia nových právnych predpisov a opatrení vo všetkých siedmich kľúčových politických oblastiach s cieľom zvýšiť zamestnanosť a produktivitu a pokrok k dosiahnutiu úplného priblíženia HDP na hlavu k EÚ – 25. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Španielsku odporučilo prijať opatrenia v oblastiach hospodárskej súťaže, aktívnej politiky trhu práce, celoživotného učenia a vzdelávania. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. marca 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Španielska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009[6]. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 3,8 % v roku 2006 na priemernú úroveň 3,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. Plánovaný inflačný rozdiel oproti eurozóne je stále výrazný, hoci sa znižuje. Úroveň rizika tohto scenáru spojená s nerovnováhou hospodárstva, najmä so zvýšením zadlženosti domácností a rozšírením súčasného deficitu, môže byť v krátkodobom horizonte vyššia, pričom môže dosiahnuť aj nižšiu úroveň. Okrem toho je v strednodobom horizonte veľmi pravdepodobné, že rast bude menej výrazný, ako sa očakáva v programe, najmä ak sa ukončí rozšírená bytová výstavba. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 1,5 % HDP, čo je úplne v súlade s aktualizovaným programom stability, zatiaľ čo v predchádzajúcej aktualizácii programu stability bola cieľová hodnota stanovená na úrovni 0,9 % HDP. Tento pozitívny výsledok je dôsledkom vyšších ako očakávaných príjmov pochádzajúcich zo silnej tvorby pracovných miest a vysokých ziskov spoločností, pri ktorých sa predpokladá, že zvýšili príjmy z priamych daní nad výšku rastu nominálneho HDP. 7. Aktualizácia sa zameriava na (i) udržanie makroekonomickej a rozpočtovej stability a (ii) podporu produktivity prostredníctvom výstavby infraštruktúry, ako aj zvýšenia ľudského a technologického kapitálu. Predpokladá sa, že prebytok verejných financií klesne z 1,4 % HDP v roku 2006 na približne 1 % v roku 2009. Časový profil primárneho prebytku je podobný, klesne z 3 % HDP v roku 2006 na 2,25 % v roku 2009. Príjmy by sa mali počas programového obdobia znížiť o 0,2 % HDP, pričom primárne výdavky by sa mali zvýšiť o približne 0,5 % HDP, čiastočne sa vyrovnajú poklesom úrokovej záťaže. V predchádzajúcej aktualizácii sa plánovali nižšie prebytky napriek vo všeobecnosti podobnému makroekonomickému výhľadu. Rozdiel medzi týmito dvoma aktualizáciami možno nájsť v oveľa lepšom výslednom prebytku v roku 2006, než sa plánovalo rok predtým, ktorý, ako sa plánuje, bude mať priaznivý vplyv prenosu počas programového obdobia. 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu mierne poklesnúť z úrovne približne 1,75 % HDP v roku 2006 na 1,5 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa v programe plánuje vo veľkom rozsahu udržať počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Makroekonomický scenár, z ktorého aktualizácia vychádza, je pravdepodobný a zdá sa, že prognózy týkajúce sa príjmov odrážajú opatrné predpoklady. Na strane výdavkov existuje riziko spojené s prekročeniami výdavkov (na úrovni regionálnych orgánov), ak sa v oblasti vzdelávania a zdravotnej starostlivosti potvrdia tendencie z minulosti. 10. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia je dostatočná na udržanie strednodobého cieľa počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Pozícia fiškálnej politiky obsiahnutá v programe je v súlade s paktom stability a rastu. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na 40 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Aktualizácia predpokladá počas programového obdobia ďalší pokles pomeru dlhu o 8 percentuálnych bodov. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Španielsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, počas nadchádzajúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie podstatného nárastu výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a implementácia ďalších opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Španielsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko. 13. Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Neposkytuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, hoci sa zdá, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä postupné zvyšovanie verejných výdavkov na výskum a vývoj a investície do infraštruktúry. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčných programov, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[7]. Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. Silná rozpočtová pozícia je dôležitá vzhľadom na zvyšujúce sa nerovnováhy platobnej bilancie a existujúci inflačný rozdiel v porovnaní s eurozónou. V zmysle uvedeného hodnotenia a najmä vzhľadom na plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom sa Španielsko vyzýva ďalej zlepšovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií prostredníctvom opatrení na zmiernenie budúceho vplyvu starnutia obyvateľstva na výdavkové programy. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz | 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. | 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. | 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe. | 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. | 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % resp. 3,6 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Deflátor súkromnej spotreby namiesto HISC. 7 Rast v roku 2006 bol podľa prvých odhadov 3,9 %. V predbežnej predpovedi útvarov Komisie zo 16. februára 2007 sa v roku 2007 predpokladá rast vo výške 3,7 %. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Aktualizácia bola predložená tri týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december. [7] Neuvádzajú sa najmä údaje o HISC ani o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie.