OBSAH

1. Úvod 2

2. Hlavné zistenia 2

Katalyzátor štrukturálnych zmien 2

Príklady úspechu jednotlivcov a inštitúcií 3

3. Pokrok dosiahnutý pri kvantitatívnych cieľoch programu 4

Pravidelný rast mobility 4

Dôrazná požiadavka na partnerstvá, projekty a siete 5

4. Európska pridaná hodnota a vplyv na program celoživotného vzdelávania 5

Podpora rozvoja politiky na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni 5

Modernizácia inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy 6

Prudký nárast individuálnych kompetencií 6

Európska pridaná hodnota 6

5. Racionalizácia riadenia a orientácia na zákazníka 7

Integrácia predchádzajúcich programov do programu celoživotného vzdelávania 7

Vykonávanie a riadenie 7

Využitie rozpočtu a efektívnosť nákladov 8

6. Odporúčania pre hodnotenie 9

7. Závery 9

PRÍLOHA 11

Granty programu celoživotného vzdelávania a rozdelenie rozpočtu pre čiastkové programy na roky 2007 – 2009 11

ÚVOD

V súlade s článkom 15 ods. 5 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania[1], táto správa poskytuje informácie o programe celoživotného vzdelávania. Vychádza zo zistení priebežného hodnotenia programu celoživotného vzdelávania[2], vnútroštátnych správ o zavádzaní programu celoživotného vzdelávania od 31 zúčastnených štátov[3] a informácií, ktoré zozbierala Komisia.

HLAVNÉ ZISTENIA

Počas prvých troch rokov sa v rámci programu poskytli finančné prostriedky vo výške takmer 3 miliárd EUR na činnosti nadnárodného vzdelávania a odbornej prípravy zamerané na podporu modernizácie vzdelávacích systémov v 31 európskych krajinách. Zabezpečilo sa obdobie vzdelávacej mobility 900 000 európskych občanov , z toho bolo viac ako 720 000 študentov a takmer 180 000 učiteľov/školiteľov/iných pracovníkov. Viac ako 50 000 európskych organizácií sa zúčastnilo na rôznych formách spolupráce.

Katalyzátor štrukturálnych zmien

Program celoživotného vzdelávania (Lifelong Learning Programme, LLP) pôsobí ako katalyzátor štrukturálnej zmeny podporou rozvoja politík, spolupráce a mobility. Zlepšuje výkon politiky poskytovaním kvalitných nástrojov, analýzy a výskumu, ako aj fóra na výmenu informácií o osvedčených postupoch prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie (OMK). Program Erasmus, časť programu celoživotného vzdelávania pre vysokoškolské vzdelávanie, vydláždil cestu Bolonskému procesu pre konvergenciu študijných cyklov vysokoškolského vzdelávania a pre rozvoj systému na uznávanie štúdia v zahraničí na základe študijných výsledkov. Program Leonardo da Vinci (LdV), resp. jeho časť pre odborné vzdelávanie a prípravu, podporuje zavedenie Kodanského procesu rozvojom kvality a náležitosti odborného vzdelávania a prípravy zvýšením transparentnosti kvalifikácie a podporou mobility študentov a kvalifikovaných pracovníkov odborného vzdelávania a prípravy. Program celoživotného vzdelávania stimuloval aj porozumenie pre budovanie Európy a vzdelávanie mladých odborných pracovníkov v rámci programu Jean Monnet.

Program celoživotného vzdelávania podporoval aj iniciatívy zamerané na spoluprácu v Európe na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy, vrátane škôl v programe Comenius a poskytovateľov vzdelávania dospelých v programe Grundtvig.

Respondenti v hodnotiacich prieskumoch zdôrazňovali úlohu programu celoživotného vzdelávania hlavne pri politike spolupráce a vzájomnej výmeny, rozvoja európskeho rozmeru vzdelávania a odbornej prípravy a pri rozsahu vytvárania ďalších hodnôt prostredníctvom programu celoživotného vzdelávania, v porovnaní s podobnými medzinárodnými a národnými programami. Zistilo sa, že ak by program celoživotného vzdelávania neexistoval, vývoj v týchto oblastiach by bol rozdrobený (pokiaľ ide o činnosti a pokrytie zúčastnených krajín), aktivity by sa vykonávali v menšej miere a menej extenzívne a veľký počet dôležitých výsledkov by sa vôbec nedosiahol.

Nevyužil sa však celý potenciál. Neprimerane veľa cieľov stanovených v programe sa prenieslo do veľkého počtu osobitých akcií, z ktorých niektorým chýba koncentrácia potrebná na dlhotrvajúci vplyv. Pokrok v prístupe k celoživotnému vzdelávaniu ako protikladu vzdelávania založeného na sektoroch vzdelávania je ešte dosť limitovaný. Napokon, zatiaľ čo vplyv akcií programu celoživotného vzdelávania sa zisťuje na individuálnej a inštitucionálnej úrovni, vplyv na úrovni systémovej politiky je dosť mierny. Jeho priama pridaná hodnota sa predovšetkým spája s uznaním kvalifikácie a so zvýšenou transparentnosťou systémov vzdelávania a odbornej prípravy v celej Európe, ale priamy vplyv akcií programu celoživotného vzdelávania na modernizáciu vzdelávania a odbornej prípravy sa dá ešte len ťažko pozorovať a odhadnúť.

Príklady úspechu jednotlivcov a inštitúcií

Mobilitu programu celoživotného vzdelávania možno považovať za príklad úspechu. Štúdia o hodnote programu Erasmus na mobilitu študentov a učiteľov naznačila, že prechodné obdobie štúdia v inej európskej krajine pomohlo posilniť medzinárodné zručnosti, uľahčiť prístup na pracovný trh a prispelo k umiestneniu bývalých študentov programu Erasmus na viditeľné medzinárodné pozície v rámci kvalifikácie. Mobilita v rámci programu celoživotného vzdelávania prispela aj k rozvoju európskej identity a takých hodnôt, ako je boj proti rasizmu, predsudkom, xenofóbii a diskriminácii.

Program celoživotného vzdelávania však ešte stále čelí niektorým ťažkostiam. Problémy s dosahom na jednotlivcov a organizácie pôsobiace mimo ustanovené vzdelávacie kruhy, vysoký stupeň nesplnenia požiadaviek, ešte stále limitovaná zainteresovanosť organizácií, keďže miesta na stáže študentov v rámci mobility alebo nedostatočná znalosť jazykov na strane účastníkov (hlavne dospelých) pri akciách mobility sú naďalej dôležitými faktormi, ktoré limitujú dosah programu.

Zlepšenie rámca riadenia a kontroly

Osemdesiat percent programu celoživotného vzdelávania sa uskutočňuje prostredníctvom siete 40 národných agentúr, ktoré spolu spravujú približne 900 miliónov EUR ročne, pričom zvyšnú časť väčších kooperačných projektov a sietí riadi Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (Education, Audiovisual and Culture Executive Agency, EACEA). Národné agentúry účinne využívajú účelovo viazané finančné prostriedky (viac ako 90 %) v prvých troch rokoch realizácie. Extenzívne využívanie paušálnych grantov a elektronickej formy bolo nástrojom na dosiahnutie tak spokojnosti zákazníkov, ako aj efektívnosti nákladov. Finančné audity národných agentúr ukázali aj riadne finančné hospodárenie s veľmi nízkou úrovňou omylov (< 2 %).

Stále však zostáva priestor na zlepšenia: Počet auditov alebo kvázi auditov je vysoký a nie vždy sú audity dostatočne koordinované. Riadenie predchádzajúcich nezávislých programov ešte nie je v plnej miere integrované. Nevyužívajú sa ešte naplno možnosti, ktoré ponúkajú nástroje elektronického riadenia. Program mal problematickú počiatočnú fázu s potrebou následného prispôsobenia sa na všetkých úrovniach: pokiaľ ide o formy, IT systémy, pravidlá riadenia, zásady podávania hlásení a požiadaviek. Je správne pripustiť, že dnešné pozitívne prijímanie riadenia programu hlavnými zainteresovanými stranami je viac obrazom plnenia malých cieľov v roku 2010 ako priemerného prijímania v rokoch 2007 – 2009. Vo všeobecnosti sa teraz volá po stabilite dosiahnutej tým, že zásady a postupy sa ustália a nákladové výhody sa lepšie využijú na prípravu realizačnej fázy.

P OKROK DOSIAHNUTÝ PRI KVANTITATÍVNYCH CIEľOCH PROGRAMU

Posledné údaje vykazujú, že sa dosiahol značný pokrok smerom ku kvantitatívnym cieľom. Približne 450 000 žiakov sa za rok zúčastnilo na vzdelávacích aktivitách projektu Comenius (cieľom bolo najmenej 3 milióny počas obdobia 2007 – 2013), čo by bolo spolu 3 150 000 žiakov zapojených do programu do roku 2013. Keďže program Erasmus sa začal v roku 1987, 2,15 miliónov študentov sa zúčastnilo na jeho akciách mobility do roku 2009 (s cieľom 3 milióny študentov do roku 2012). Program Leonardo da Vinci podporil viac než 72 000 stáží v podnikoch v roku 2009 a takmer 79 000 v roku 2010, čo je nárast takmer o 10 % (cieľom je najmenej 80 000 stáží v podnikoch do roku 2013). Napokon Grundtvig podporil mobilitu približne 6 100 zamestnancov a dospelých študentov v roku 2009 (ročne sa má do roku 2013 zapojiť do mobility pri vzdelávaní dospelých najmenej 7 000 jednotlivcov). Na základe údajov za roky 2007 – 2009 však hodnotitelia poukázali na riziko, že niektoré kvantifikované ciele programu celoživotného vzdelávania stanovené právnym základom pre sektorové čiastkové programy sa nedosiahnu pre nedostatočný rozpočet programu a iné bariéry, ktoré prevažne súvisia s mobilitou.

Pravidelný rast mobility

Viac než 60 % celkového rozpočtu programu celoživotného vzdelávania podporuje nadnárodnú mobilitu. Najväčší podiel ide do vysokoškolského vzdelávania v rámci programu Erasmus – v akademickom roku 2008/09 takmer 200 000 študentov vycestovalo do zahraničia študovať alebo absolvovať odbornú prípravu, čo je nárast o 15,5 % v porovnaní s rokom 2006/2007. Odborná príprava v podnikoch sa stretla so zvýšeným úspechom – v roku 2008/2009 bolo viac než 30 000 študentov programu Erasmus vyslaných na stáž do podnikov, čo je medziročný nárast o viac než 50 %.

Priebežné hodnotenie potvrdilo veľkú dôležitosť stáží v programe Leonardo da Vinci pre zamestnateľnosť a podnikateľské zručnosti účastníkov. Viac než 67 000 účastníkov odborného vzdelávania a odbornej prípravy , učňov, záujemcov o zamestnanie, učiteľov a školiteľov v odbornej príprave malo prospech z takejto stáže v roku 2009. Zainteresovanosť malých a stredných podnikov (MSP) bola v tomto smere značná – 80 % účastníkov odbornej prípravy v rámci programu Leonardo da Vinci absolvovalo stáž v spoločnosti s menej než 250 zamestnancov.

Mobilita rýchlo rástla aj v programe Grundtvig pre vzdelávanie dospelých v iných ako odborných predmetoch . V roku 2009 bolo v porovnaní s predchádzajúcim rokom pridelených o viac než 41 % grantov na mobilitu zamestnancov, a to vďaka zavedeniu novej asistentúry pri návštevách a výmenách pracovníkov vzdelávania dospelých.

S cieľom zlepšiť kvalitu vzdelávania na základných a stredných školách bolo v roku 2009 v rámci programu Comenius pridelených 10 600 individuálnych grantov na mobilitu pri vzdelávaní učiteľov a 1 170 asistentúr pri grantoch pre budúcich učiteľov, čo je 22 %, resp. 6,5 % nárast v porovnaní s rokom 2007. Nová akcia programu Comenius na podporu mobility – Individuálna mobilita žiakov – bola spustená v roku 2009 a prvých 700 žiakov študovalo v zahraničí v roku 2010.

Dôrazná požiadavka na partnerstvá, projekty a siete

Druhá najväčšia časť rozpočtu programu celoživotného vzdelávania je zameraná na partnerstvá a projekty spolupráce a siete. Projekt eTwinning poskytuje technickú infraštruktúru a pedagogickú podporu učiteľom a školám, aby sa mohli pripojiť k sieti a vytvoriť vlastné projekty spolupráce európskych škôl. Od roku 2007 sa zaregistrovalo viac než 17 500 projektov, na ktorých sa zúčastnilo okolo 50 000 škôl. V platforme eTwinning je registrovaných 125 000 učiteľov. Nová akcia pre partnerstvo Comenius Regio so zameraním na podporu účasti regionálnych a miestnych orgánov v školskom vzdelávaní bola spustená v roku 2008, v roku 2009 bolo pridelených 280 grantov. Projekty spolupráce v programe Leonardo da Vinci podporujú národnú reformu vyvolanú Kodanským procesom. Zainteresované strany odborného vzdelávania a prípravy otestovali a nasmerovali európske nástroje, ako sú EQF, EQAVET a ECVET na vnútroštátnu úroveň. V programe Grundtvig/vzdelávanie dospelých sa kládol dôraz na spoluprácu sociálne znevýhodnených skupín a dobrovoľníkov v rámci projektu dobrovoľníctva seniorov, ktorý sa financuje od roku 2009.

Program celoživotného vzdelávania venoval osobitnú pozornosť podpore jazykového vzdelávania a používaniu IKT vo vzdelávaní a odbornej príprave. V rokoch 2007 – 2009 sa to odzrkadlilo na podpore 85 veľkých projektov a 65 sietí. Požiadaviek na rôzne aktivity, ktoré program ponúka, je oveľa viac ako dostupných zdrojov. Dôsledkom toho je skutočnosť, že v rámci štyroch sektorových programov bola v období 2007 – 2009 vybraná na financovanie priemerne menej než polovica všetkých žiadostí.

Európska pridaná hodnota a vplyv na program celoživotného vzdelávania

Priebežné hodnotenie potvrdilo, že program celoživotného vzdelávania sa úspešne dostal k pracujúcim aj učiacim sa vo formálnom vzdelávaní a odbornej príprave a naplnil väčšinu ich potrieb, pokiaľ ide o kvalitu učenia sa, získavania, uznávania a hodnotenia zručností a kompetencií, osobného rozvoja, jazykového vzdelávania a sociálnych zručností.

Podpora rozvoja politiky na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni

Hodnotenie potvrdilo veľkú politickú dôležitosť programu celoživotného vzdelávania s jednoznačným prepojením na strategický rámec Vzdelávanie a odborná príprava 2020. Politická spolupráca v rámci otvorenej metódy koordinácie bola podporená financovaním prierezových aktivít a podporou vzájomného učenia. Významnú úlohu program zohral aj pri podporovaní celoživotného vzdelávania v európskom priestore podporovaním a zavádzaním takých nástrojov pre transparentnosť, prenosnosť a uznávanie kvalifikácií, ako sú európsky kvalifikačný rámec (EQF), európsky systém zhromažďovania a prenosu kreditov (ECTS), európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) a Europass. Viac než 80 % respondentov počas hodnotenia vyjadrilo presvedčenie, že bez programu celoživotného vzdelávania by úroveň a kvalita aktivít zameraných na rozvoj nástrojov a metód bola nižšia.

Okrem toho časť programu celoživotného vzdelávania nazvaná Jean Monnet účinne podporuje zavádzanie štúdií európskej integrácie.

Modernizácia inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy

Program prispel k zriadeniu a modernizácii vzdelávacích inštitúcií zavedením nových vyučovacích metód, výmenou osvedčených postupov, prehodnocovaním a internacionalizáciou učebných osnov, ako aj zlepšením inštitucionálneho riadenia a správy.

Väčšina škôl zúčastňujúcich sa na programe Comenius zlepšila pracovné prostredie a zaviedla nové vyučovacie a učebné metódy na základe inšpirácie zahraničnými partnermi. Začali byť otvorenejší k medzinárodnej spolupráci a lokálne upevnili svoj imidž a postavenie, čo zaujalo rodičov a udržalo motiváciu učiteľov. Program Leonardo da Vinci prispel k prispôsobeniu programov odbornej prípravy potrebám trhu práce a k zlepšeniu transparentnosti, pokiaľ ide o učebné osnovy, kvalifikácie a štandardy pre pracovné miesta. Účasťou – často po prvýkrát – v európskej spolupráci prostredníctvom programu Grundtvig organizácie zúčastňujúce sa na vzdelávaní dospelých vyvinuli zlepšené vyučovacie metódy, účinnejšie stratégie na prístup k sociálne marginalizovaným učiacim sa, nové spôsoby hodnotenia zručností a kompetencií a zlepšené zabezpečenie kurzov na odbornú prípravu pedagogických pracovníkov vzdelávania dospelých. Účasť na programe Erasmus viedla k zlepšeniu služieb študentom a podporila nové učebné a vyučovacie metódy a profesionalizáciu riadiacich postupov.

Prudký nárast individuálnych kompetencií

Hodnotenie odhalilo, že vývoj kľúčových kompetencií považujú jednotliví príjemcovia za najdôležitejší vplyv účasti v programe celoživotného vzdelávania. Potom nasleduje zlepšenie sebadôvery, adaptability a schopnosti tímovej práce. Účastníkom sa zlepšil zmysel pre iniciatívu a podnikateľské zručnosti. Mobilní študenti programu Erasmus získali iné akademické vedomosti ako doma, vylepšili si cudzojazyčné a interkulturálne zručnosti, výrazne sa zlepšili ich profesionálne vyhliadky a cítenie európskeho občana. Nemobilní študenti získali výhody z kurzov, kde vyučovali zahraniční prichádzajúci učitelia. Zamestnanci zúčastňujúci sa na výmenách priniesli domov nové vyučovacie a pracovné metódy a nové akademické kontakty pre ďalšiu spoluprácu.

Ako ukázali odpovede v hodnotiacich prieskumoch, novozískané kompetencie posilnili zamestnateľnosť takmer 70 % skúmaných účastníkov akcií programu celoživotného vzdelávania.

Európska pridaná hodnota

Prieskumy vnútroštátnych orgánov a národných agentúr odhalili európsku pridanú hodnotu programu celoživotného vzdelávania najmä v troch oblastiach. Po prvé, ak by neexistoval program celoživotného vzdelávania, politika spolupráce a výmeny medzi zainteresovanými stranami by bola značne menšia a fragmentovaná. Po druhé, program podporil rozvoj európskeho rozmeru vo vzdelávaní a odbornej príprave cez intenzívnejšiu spoluprácu medzi poskytovateľmi vzdelávania, meniac štruktúry a praktiky vzdelávacích inštitúcií, povzbudzujúc vznik nových programov vnútroštátnej a medzinárodnej mobility a vytvárajúc pocit európskeho občianstva medzi mobilnými učiacimi sa, učiteľmi a školiteľmi. Po tretie, program celoživotného vzdelávania doplnil existujúce podobné internacionálne, bilaterálne a národné programy. Hodnotenie zdôraznilo, že veľká väčšina iných existujúcich programov mobility sa prednostne zameriava na vysokoškolské vzdelávanie a menej na stredoškolské vzdelávanie, odborné vzdelávanie a prípravu, alebo najmä na vzdelávanie dospelých. Hodnota programu tak jednoznačne spočíva v širokom okruhu cieľových skupín a na širokom geografickom pokrytí jeho akcií.

Na rozdiel od iných intervencií EÚ väčšieho rozsahu, ako sú štrukturálne fondy, hodnota programu celoživotného vzdelávania spočíva v podpore nadnárodnej spolupráce, poskytovaní prístupu k širšiemu okruhu osvedčených postupov a inovatívnych myšlienok, než by to bolo možné na vnútroštátnej alebo bilaterálnej báze. Niektoré oblasti pre zlepšenie však boli identifikované. Najmä ciele programu sú príliš početné a niekedy neurčité, a teda ťažko merateľné. Pokrývajú mnoho oblastí, ktoré sa často prekrývajú. Popritom sú výsledky programu celoživotného vzdelávania projektov ešte stále nedostatočne využité. Hoci zainteresované organizácie informácie značne rozširujú, iné organizácie tieto výsledky často neuplatňujú a ani politické systémy ich neintegrujú. Ešte stále existuje rozpor medzi inštitucionálnymi príjemcami programu celoživotného vzdelávania a tými, čo prijímajú kľúčové rozhodnutia.

Racionalizácia riadenia a orientácia na zákazníka

Integrácia predchádzajúcich programov do programu celoživotného vzdelávania

Integrácia troch predchádzajúcich programov[4] do programu celoživotného vzdelávania bola úspešná hlavne vo vzťahu k celkovému riadeniu vďaka značnému administratívnemu zjednodušeniu, ako aj šíreniu informácií k cieľovým skupinám. V hodnotiacej analýze sa však uviedlo niekoľko oblastí potenciálneho tematického presahu medzi čiastkovými programami, napr. partnerstvá v programoch Leonardo da Vinci a Comenius, keď v niektorých krajinách chýba jasné rozdelenie medzi odborným učňovským vzdelávaním a technickým odborným vzdelávaním na stredných školách alebo medzi akciami Grundtvigu, ktoré poskytujú druhú príležitosť pri školskom vzdelávaní dospelých a Leonardo da Vinci (najmä pri poskytovaní „nepriamo odborného vzdelávanie“ alebo „pre zamestnateľnosť dôležitých“ všeobecných schopností.

Okrem toho, perspektíva celoživotného vzdelávania nie je dosiaľ naplno využívaná. Stále sú problémy s vykonávaním nadsektorových projektov V tomto smere existencia „prierezového programu“ nedostatočne kompenzuje segmentáciu hlavných častí programu celoživotného vzdelávania. Samotný program je ešte stále komplikovaný. V roku 2009 program celoživotného vzdelávania podporilo 65 akcií[5], čo je nárast o 9 akcií v porovnaní so začiatkom programu v roku.

Vykonávanie a riadenie

Viac než tri štvrtiny rozpočtu programu celoživotného vzdelávania, okolo 900 miliónov EUR ročne, ktoré predstavujú takmer 40 000 zmlúv, riadi sieť národných agentúr zodpovedajúca za menšie „decentralizované“ akcie mobility a partnerstva na vnútroštátnej úrovni. Väčšie „centralizované“ projekty a siete medzinárodnej spolupráce programu Jean Monnet riadi EACEA.

Celkovo hodnotenie dospelo k záveru, že realizácia a riadiaca štruktúra všetkých akcií bola v rokoch 2007 – 2009 primeraná. Národné agentúry spočiatku čelili ťažkostiam hlavne pri zmenách podávania hlásení technických požiadaviek použiteľných pri riadení programu. Časom však tieto zmeny prispeli k zlepšeniu ich riadenia a najmä systémov dohľadu a kontroly.

Zlepšenia v oblasti mechanizmov monitorovania a kontroly podporovalo použitie rôznych nástrojov riadenia na základe IKT, a to najmä dvomi databázami – „LLPLink“ pre decentralizované akcie a Saykiss pre centralizované akcie. Hodnotitelia však poukázali, že najmä „LLPLink“, ktorý bol zavedený za veľmi krátky čas, má ešte stále potenciál pre ďalšie dopracovanie, aby sa tak zvýšila účinnosť opatrení programu celoživotného vzdelávania na riadenie, monitorovanie a kontrolu.

Široké zavedenie grantov na základe fixných súm (paušálnej sumy a grantov s paušálnymi nákladmi na základe sadzieb jednotkových nákladov) umožnilo významné zjednodušenie administratívy programu celoživotného vzdelávania. Počet akcií programu celoživotného vzdelávania, najmä tých centralizovaných a rôznych foriem mobility, stále obsahuje kombináciu fixných nákladov a skutočných nákladov. Môže byť preto priestor na ďalšie zjednodušovanie a ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia tak pre príjemcov pomoci, ako aj pre orgány riadenia programu celoživotného vzdelávania.

Podľa záverov hodnotenia trpel celkový monitorovací systém programu celoživotného vzdelávania faktom, že ukazovatele programu a monitorovací rámec neboli vypracované do roku 2010. Okrem toho sa ešte schválené ukazovatele viac zameriavali na výstupy, zatiaľ čo monitorovanie výsledkov a potenciálnych vplyvov bolo menej systémové.

Využitie rozpočtu a efektívnosť nákladov

Celkovo dostali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v priemere okolo 45 % fondov programu celoživotného vzdelávania, po nich nasledovalo odborné vzdelávanie v programe Leonardo da Vinci s 26 % fondov, vzdelávanie škôl v programe Comenius nasledovalo so 16 % a iné ako odborné vzdelávanie dospelých v programe Grundtvig s 5 %. Prierezový program a program Jean Monnet predstavujú 5 %, resp. 2 %.

Na základe pomeru medzi operačným grantom umiestneným do „neuv.“/dotácia pre EACEA a celkovou sumou finančných prostriedkov programu celoživotného vzdelávania riadených príslušnými agentúrami, hodnotiaca analýza odhaduje, že prevádzkové granty umiestnené do týchto riadiacich orgánov predstavovali 5,4 % celkových finančných prostriedkov v rokoch 2007 – 2009. Výsledky hodnotiacich prípadových štúdií a zisťovaní formou interview ukazujú, že „nástroje inej politiky, ako napr. „OMK“, by neposkytli lepšiu efektívnosť nákladov“ pri dosahovaní požadovaných výstupov alebo výsledkov.

Hodnotiaca analýza potvrdila, že prideľovanie finančných prostriedkov v rokoch 2007 – 2009 naprieč sektorálnymi čiastkovými programami a akciami bolo v súlade s minimálnymi požiadavkami stanovenými na právnom základe[6]. Isté prerozdelenie finančných prostriedkov sa však odporúčalo pre tie čiastkové programy, v ktorých sa ukázali problémy pri dosahovaní kvantifikovaných cieľov.

ODPORÚčANIA PRE HODNOTENIE

Hlavné odporúčanie nezávislých hodnotiteľov možno zhrnúť takto (úplný zoznam pozri http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports):

1. Program by sa mal snažiť o lepšie prepojenie s prioritami a cieľmi stratégie Európa 2020 a strategickým rámcom európskej spolupráce vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) s podporou definície dosahu monitorovacích ukazovateľov;

2. Program by mal urobiť viac, aby zapojil tých, ktorí sa nachádzajú mimo rámec odvetvia formálneho počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy;

3. Program by mal urobiť viac pre ďalšiu integráciu a harmonizáciu cieľov, akcií a vykonávacích nástrojov medzi všetkými odvetviami a čiastkovými programami, aby lepšie podporovali perspektívu celoživotného vzdelávania;

4. Program by mal ďalej investovať do mechanizmu uznávania a hodnotenia kompetencií;

5. S cieľom zvýšiť efektívnosť by program mal hľadať ďalšie možné administratívne zjednodušenia, najmä rozšírením podielu projektov financovaných fixnými nákladmi. V ostatných oblastiach systému riadenia by však mal hľadať stabilitu do roku 2013, aby čerpal výhody z posledných zlepšení.

6. Spolupráca medzi výkonnou agentúrou a národnými agentúrami by sa mala objasniť a posilniť.

ZÁVERY

Externé hodnotenie považuje program celoživotného vzdelávania za náležitý a zásadný pri dosahovaní kľúčových cieľov vzdelávania a odborného vzdelávania dohodnutých na úrovni EÚ, a tým prispievajúci k dosiahnutiu nadriadených strategických cieľov Európskej únie. Pre život jednotlivých zainteresovaných občanov je tiež dôležité, že je k nim ústretový, veľmi populárny a rieši potreby rôznych cieľových komunít. Kontrolný rámec funguje účinne.

Stále je však priestor na zlepšenie. Niektoré možnosti sú o riadení a sú v dosahu Komisie. Väčšina má však ďaleký dosah a vyžadovali by hodnotenie a opätovné preskúmanie návrhu programu.

Na základe priebežného hodnotenia programu celoživotného vzdelávania Komisia zamýšľa:

– utvrdiť riadiaci rámec, ktorý dosiahol stupeň dobrej kvality so stabilnými pravidlami, postupmi a IT nástrojmi minimalizujúcimi úsilie v celej reťazi implementácie: v Komisii, národných agentúrach, u konečných príjemcov. Prípadná zmena sa vyhodnotí dôkladnou analýzou ziskovosti nákladov a rizika,

– nevyhnutne preskúmať možnosť zjednodušenia auditov nahradením súčasného postupu necieleného snímania vzorky novým, ktorý by sa zakladal na stratégii hodnotenia závažnosti rizika,

– testovať nové výmenné platformy alebo rozšírenie existujúcich platforiem alebo iných prostriedkov na umožnenie výmeny informácií a know-how tak, aby vyhovovali ponuke a dopyte po projektoch spolupráce a mobility (napr. vyhľadávanie partnerov pre stáže v rámci programov Leonardo alebo Erasmus).

Bez toho, aby sa dotkli jej návrhov na ďalšiu tvorbu programu v kontexte nového MFF, Komisia zamýšľa:

– preskúmať komplexný politický rámec pre novú MFF, vyhľadávajúc synergie medzi rôznymi typmi investícií do vzdelávania a odborného vzdelávania, ktoré financuje EÚ, aby sa tak predišlo presahom a maximalizoval sa vplyv,

– zvážiť, ako ďalej využívať silné stránky súčasného programu, aby sa tak prispelo k prepojeniu cieľov Európy 2020, E&T 2020 a Digitálnej agendy. Celoeurópske akcie pre všetky členské štáty v podobných aktivitách so spoločnými cieľmi, s nadnárodnou mobilitou vzdelávania poskytujú dôkaz o reforme politiky a slúžia tak ako inkubátor inovatívnych akcií a osvedčených postupov, výmen a tvorba sietí pri nízkych nákladoch, to sú všetko oblasti, v ktorých program vyniká,

– premýšľať, ako lepšie vybalansovať ambiciózne ciele, najmä prostredníctvom zmysluplnej koncentrácie, zvyšovaním produktivity, zjednodušovaním a lepším meraním vplyvov,

– pripraviť rámec riadenia a kontroly pre ďalšiu tvorbu programu na zaistenie hladkej štartovacej fázy a plného využitia každého možného zjednodušenia.

PRÍLOHA

Granty programu celoživotného vzdelávania a rozdelenie rozpočtu pre čiastkové programy na roky 2007 – 2009

(Zdroj: Správa o priebežnom hodnotení programu celoživotného vzdelávania; Správa o aktivitách programu celoživotného vzdelávania 2009 – 2010 – aktualizované )

[pic] Comenius: zahŕňa asistentúru; pracovný odborný výcvik; mnohostranné a dvojstranné partnerstvá škôl; regionálne partnerstvá; mnohostranné projekty; mnohostranné siete, sprievodné opatrenia a prípravné návštevy.

Erasmus: zahŕňa mobilitu študentov, mobilitu zamestnancov, intenzívne programy, jazykové kurzy a prípravné návštevy.

Leonardo da Vinci: zahŕňa projekty mobility pre odborný výcvik osôb pri nástupe do zamestnania, ľudí na trhu práce a odborníkov odborného vzdelávania a prípravy; partnerstvá; mnohostranné projekty (prenos inovácií a rozvoj inovácií); mnohostranné siete, sprievodné opatrenia a prípravné návštevy.

Grundtvig: zahŕňa návštevy/výmeny pracovníkov vzdelávania dospelých; asistentúru; odbornú prípravu popri zamestnaní pre pracovníkov vzdelávania dospelých; semináre; seniorské dobrovoľnícke projekty; vzdelávacie partnerstvá; mnohostranné projekty; mnohostranné siete, sprievodné opatrenia a prípravné návštevy.

Prierezový program – Kľúčová aktivita 1/Politika: údaje o podávaní žiadosti a grante neobsahujú akciu študijné pobyty.

[1] Ú. v. EÚ L 327, 15.11.2006, s. 45.

[2] Priebežné hodnotenie programu celoživotného zaviedlo medzinárodné konzorcium pod vedením Inštitútu pre verejnú politiku a riadenie z Litvy od januára do decembra 2010. Úplnú správu o priebežnom hodnotení pozri na http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports .

[3] Vnútroštátne správy poskytli krajiny zúčastňujúce sa na programe celoživotného vzdelávania (27 členských štátov EÚ, krajiny EHP a Turecko) v súlade s článkom 15 ods. 4 rozhodnutia o programe celoživotného vzdelávania a za obdobie 2007 – 2009 poskytli dôležitý zdroj informácií a údajov pre celkové priebežné hodnotenie programu celoživotného vzdelávania.

[4] Socrates, Leonardo da Vinci a eLearning

[5] 23 v mobilite, 5 v partnerstvách, 11 za mnohostranné projekty, 13 za mnohostranné siete a sprievodné opatrenia a 13 akcií za štúdie, výskumy a analýzy a za program Jean Monnet.

[6] Podľa článku B 11 prílohy k rozhodnutiu o programe celoživotného vzdelávania, minimálne pridelenie sektorálnym čiastkovým programom bolo nastavené takto: Comenius – 13 %, Erasmus – 40 %, LdV – 25 % a Grundtvig – 4 %.