DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

V rezolúcii 5/14 s názvom End Plastic Pollution: towards an international legally binding instrument (Koniec znečisťovania plastmi: smerom k medzinárodnému právne záväznému nástroju), ktorá bola prijatá Environmentálnym zhromaždením OSN (UNEA) v marci 2022, sa stanovuje mandát pre medzivládny rokovací výbor (INC) na rokovania o medzinárodnom právne záväznom nástroji v oblasti znečistenia plastmi, a to aj v morskom prostredí. Medzivládny rokovací výbor by mal ukončiť svoju činnosť do konca roka 2024 a prvé stretnutie by sa malo konať v roku 2022. Environmentálne zhromaždenie OSN môže v prípade potreby tento mandát predĺžiť.

Rezolúcia 5/14 bola prijatá v nadväznosti na sériu rezolúcií Environmentálneho zhromaždenia OSN od roku 2014, pričom tretie zasadnutie Environmentálneho zhromaždenia OSN (UNEA3) predstavovalo zásadný míľnik, keď členské štáty OSN podporili viaceré opatrenia na elimináciu vypúšťania plastového odpadu a mikroplastov do oceánu a zriadenie otvorenej skupiny odborníkov ad hoc pre morský odpad a mikroplasty (AHEG), ktorej cieľom bolo preskúmať prekážky v oblasti boja proti morskému odpadu a mikroplastom. Otvorená skupina odborníkov ukončila svoju činnosť v roku 2020. Identifikovala viacero možností, ako reagovať na globálnu krízu v oblasti znečistenia plastmi, a to vrátane globálnej dohody o plastoch, ktorú podporila väčšina účastníkov skupiny odborníkov zastupujúcej takmer všetky regióny. V októbri 2021 bola zverejnená správa OSN s názvom From Pollution to Solution: a Global Assessment of Marine Litter and Plastic Pollution (Od znečistenia k riešeniu: globálne posúdenie morského odpadu a znečistenia plastmi) s cieľom informovať účastníkov na opätovne uskutočnenom piatom zasadnutí Environmentálneho zhromaždenia OSN (UNEA 5.2) o rozsahu a aspektoch globálneho morského odpadu a znečistenia plastmi.

V nadväznosti na podobne zamerané stretnutie, ktoré v roku 2020 usporiadala Európska komisia, Peru a Rwanda pripravili rezolúciu s cieľom začať na piatom zasadnutí Environmentálneho zhromaždenia OSN (UNEA5) rokovania o novej medzinárodnej dohode o znečistení plastmi. Viacero medzinárodných podujatí vrátane ministerskej konferencie o morskom odpade a znečistení plastmi, ktorú v roku 2021 usporiadali Nemecko, Ekvádor, Vietnam a Ghana, prispelo k vytvoreniu vhodných podmienok a v konečnom dôsledku vyústilo do prijatia rezolúcie na základe konsenzu.

Cieľom tohto odporúčania je zaistiť konzistentnú a efektívnu vyjednávaciu pozíciu Európskej únie (EÚ) na zasadnutiach medzivládneho rokovacieho výboru s cieľom vyjednávať o medzinárodnom právne záväznom nástroji v oblasti znečistenia plastmi a tento nástroj prijať.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Začatie rokovaní o medzinárodnej dohode o plastoch je kľúčovým úspechom Zelenej dohody Európskej únie, akčného plánu pre obehové hospodárstvo a je prepojené s veľkým počtom politík a právnych predpisov EÚ vrátane politík a právnych predpisov v oblasti ochrany morského a pobrežného prostredia, najmä pokiaľ ide o rámcovú smernicu o morskej stratégii (MSFD). Uzatvorenie medzinárodnej dohody o plastoch, ktorou sa rieši problém znečistenia plastmi pri jeho zdroji namiesto prijímania nákladných a nie úplne účinných riešení na konci reťazca, bolo preto v posledných rokoch jednou z kľúčových priorít Únie v oblasti životného prostredia v rámci globálnych opatrení. To vyplýva z nedávnych špecializovaných a progresívnych politických iniciatív a právnych predpisov Únie v oblasti plastov. V roku 2018 sa v stratégii pre plasty, ktorá tvorí súčasť akčného plánu pre obehové hospodárstvo, stanovil plán ochrany nášho životného prostredia a zníženia morského odpadu, emisií skleníkových plynov a našej závislosti od dovozu fosílnych palív. Konkrétne opatrenia v oblasti plastov zahŕňajú vplyv určitých plastových výrobkov na životné prostredie, jednorazové plasty, úlohu plastov v obehovom hospodárstve, požiadavky na ekodizajn a označovanie, odpad z plastov a obalov a budúce iniciatívy v oblasti zámerne pridávaných a neúmyselne uvoľňovaných mikroplastov. V stratégii sa takisto analyzoval potenciál zúročenia globálnych opatrení, pričom sa zistila potreba (inter alia) rozvoja medzinárodných noriem na zvýšenie dôvery priemyslu v kvalitu recyklovateľných alebo recyklovaných plastov. Pokiaľ ide o prepravu odpadu, zdôraznila sa potreba zabezpečiť, aby sa so všetkými plastmi vyvezenými do zahraničia na recykláciu zaobchádzalo a aby sa spracovávali v podmienkach podobných tým, ktoré sa uplatňujú v EÚ, aby sa tak podporili opatrenia v oblasti odpadového hospodárstva podľa Bazilejského dohovoru, a navrhol sa rozvoj systému EÚ na certifikáciu recyklačných zariadení. Na podporu všeobecného využívania recyklovateľných a recyklovaných plastov sa vyzvalo na globálne úsilie priemyslu. V rámci akčného plánu pre obehové hospodárstvo Komisia dodatočne navrhne povinné požiadavky na recyklovaný obsah a opatrenia na zníženie odpadu v prípade kľúčových výrobkov, ako sú obalové materiály, stavebné materiály a vozidlá. Podľa uvedenej rámcovej smernice o morskej stratégii sa EÚ a jej členské štáty v septembri 2020 dohodli, že na 100 metrov pobrežia môže byť maximálne 20 kusov odpadkov, čím postavili EÚ do vedúcej pozície, pokiaľ ide o splnenie cieľa udržateľného rozvoja 14.1, podľa ktorého sa vyžaduje „[d]o roku 2025 predchádzať a výrazne znižovať znečistenie morí (…) vrátane odpadkov (…)“. Podporné činnosti, ktorými sa posilňuje vykonávanie rámcovej smernice EÚ o morskej stratégii (MSFD), realizované v úzkej spolupráci s regionálnymi morskými dohovormi, ukázali, že pre možné stanovenie priorít v úsilí a overenie účinnosti opatrení proti plastovému odpadu je kľúčovou harmonizácia monitorovania, získavania údajov a zaobchádzania s nimi v rôznych environmentálnych matriciach. Podľa spoločnej stratégie vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii poskytuje odborná skupina pre morský odpad v úzkej spolupráci s regionálnymi morských dohovormi technickú harmonizáciu a spolupracuje so sieťou EMODnet, poskytujúcou platformu pre údaje o morskom odpade. Nová medzinárodná dohoda bude upravovať znečistenie plastmi, a to aj v morskom prostredí. Znečistenie a riešenie jeho zdrojov takisto predstavujú kľúčovú prioritu Európskej zelenej dohody, najnovšie v stratégii Komisie týkajúcej sa nulového znečistenia ovzdušia, vody a pôdy a v stratégii s názvom Chemikálie – stratégia udržateľnosti. V nedávno prijatom akčnom pláne nulového znečistenia sa stanovujú ciele zníženia na rok 2030 (t. j. znížiť plastový odpad v mori o 50 % a mikroplasty uvoľnené do životného prostredia o 30 %), čím sa ešte viac posilní účinnosť politík EÚ proti morskému odpadu a jeho vplyvom. Riešenie znečistenia plastmi na globálnej úrovni tak veľmi dobre korešponduje s mnohými existujúcimi politikami a právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa ochrany životného prostredia pred znečistením. To môže zahŕňať odpad, prepravu odpadu, chemikálie, vodu na kúpanie a ďalšie oblasti (napr. smernica o čistení komunálnych odpadových vôd a rámcová smernica o vode). EÚ významne prispieva k medzinárodným iniciatívam, ktoré sú priamo spojené so znižovaním znečistenia plastmi, ako je vykonávanie Bazilejského dohovoru o cezhraničnej preprave odpadu, nedávno zmeneného posilnenými kontrolami plastového odpadu, a akčného plánu IMO (Medzinárodná námorná organizácia) proti plastovému odpadu a mikroplastom. EÚ sa okrem toho aktívne podieľa na všetkých opatreniach proti znečisteniu plastmi v morských regiónoch v celej Európe (prostredníctvom technickej a finančnej podpory regionálnych akčných plánov v Stredozemnom mori, Čiernom mori, Baltskom mori a severovýchodnom Atlantiku) a spolupracuje so svojimi partnermi zo skupiny krajín G7 a G20. EÚ takisto spolufinancovala iniciatívu v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ktorou sa rieši znečistenie plastmi a udržateľný obchod s plastmi. Plasty a znečistenie plastmi značne presahujú hranice politiky v oblasti životného prostredia. V ďalšej časti sa stanovuje jej prierezový význam pre rôzne politiky v právomoci Únie.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Navrhované odporúčanie je takisto v súlade s ostatnými politikami a právnymi predpismi Únie, napríklad v oblasti:

·zdravia, najmä politiky a opatrenia týkajúce sa materiálov a predmetov určených na styk s potravinami, politiky Únie v oblasti ochrany morského a pobrežného prostredia,

·prístavných zberných zariadení,