Návrh nariadenia Rady týkajúci sa uplatňovania Protokolu 9, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, o jadrovej elektrárni Bohunice V1 na Slovensku /* KOM/2004/0624 v konečnom znení - CNS 2004/0221 */





Brusel, 29.9.2004 KOM(2004) 624 v konečnom znení 2004/0221 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY týkajúci sa uplatňovania Protokolu 4, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve „Program Ignalina“ Návrh NARIADENIA RADY týkajúci sa uplatňovania Protokolu 9, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, o jadrovej elektrárni Bohunice V1 na Slovensku (predložené Komisiou) ODÔVODNENIE Úvod Výroba jadrovej energie si dlhodobo vyžaduje veľké množstvo finančných a materiálových prostriedkov. Podlieha prísnym opatreniam a výrobcovia v tejto oblasti, podobne ako orgány štátnej správy, sa už od uvedenia zariadení do prevádzky zaoberajú tým, čo s nimi bude po ukončení prevádzky. Definitívnym ukončením činnosti jadrového zariadenia sa začína nová etapa, ktorej cieľom je vyňať toto zariadenie spod obmedzení rádiologickej ochrany, plynúcich z jej prevádzky. Tieto obmedzenia sú potrebné kvôli rádioaktívnym materiálom, ktoré sú obsiahnuté v pracovnom materiáli, vybavení, odpade a spotrebovanom palive. Tento materiál treba izolovať a narábať s ním v závislosti od jeho fyzikálnych vlastností a úrovne rádioaktivity, pričom treba rešpektovať platné bezpečnostné predpisy. Všetky tieto činnosti sú zahrnuté pod spoločný pojem odstavenie. Opatrenia súvisiace s odstavením zaberajú veľmi dlhé časové obdobie. Zo zrejmých bezpečnostných dôvodov je preto nevyhnutné počkať na pokles úrovne rádioaktivity týchto materiálov. Treba takisto upresniť, že opatrenia súvisiace s odstavením siahajú až po celkovú obnovu daného územia. Definitívne ukončenie výroby energie v jadrovej elektrárni sa nevyhnutne prejaví aj mimo oblasti uvedených problémov. Ide napríklad o potrebu udržať kapacitu výroby elektrickej energie, aby sa zaistilo jej dostatočné množstvo . Situácia v Litve a na Slovensku Odstavenie jadrovej elektrárne si vyžaduje vysoké finančné náklady. Odhaduje sa, že na jeden reaktor je to asi 15 % z celkových investičných nákladov. Členské štáty Európskej únie využívajúce na výrobu elektrickej energie jadrovú energiu si vytvorili vlastné systémy, ktorých úlohou je zabezpečiť disponibilné finančné prostriedky potrebné na výkon opatrení súvisiacich s odstavením jadrových elektrární. Treba však poznamenať, že vzhľadom na dedičstvo minulosti si Litva a Slovensko vytvorili takýto systém relatívne nedávno. Doteraz zhromaždené prostriedky teda neumožňujú týmto krajinám pokryť náklady na odstavenie reaktorov. Bolo potrebné, aby Spoločenstvo na túto situáciu zareagovalo prejavom solidárnosti. Tieto krajiny totiž v rámci prístupového procesu prijali záväzky o budúcom ukončení prevádzky reaktorov; záväzky sú uvedené aj v Akte o pristúpení, ktorý nadobudol účinnosť 1. mája 2004. Záväzky o budúcom ukončení prevádzky a ich finančné dôsledky V rámci prístupových rokovaní sa Litva zaviazala ukončiť prevádzku bloku 1 jadrovej elektrárne Ignalina pred koncom roku 2005 a bloku 2 najneskôr 31. decembra 2009. Tieto záväzky sú uvedené aj v Protokole 4, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii. Treba pripomenúť, že tento protokol počíta okrem iného s neprerušeným pokračovaním „Programu Ignalina“ a s predĺžením podpory Spoločenstva v rámci tohto programu výhľadovo aj na ďalšie finančné obdobia. Podpora pokrýva jednak proces odstavenia, jednak jeho širšie dôsledky. Štúdia financovaná v rámci PHARE, ktorú uskutočnilo konzorcium NIS/SGN/SKB a ktorú potvrdili ďalšie medzinárodné štúdie, odhadla náklady na odstavenie bloku 1 a bloku 2 (typ RBMK 1500) elektrárne Ignalina na približne 1 miliardu EUR (odhad z roku 2000). Ide o celkové opatrenia zahŕňajúce aj narábanie s odpadom, ktoré však nezahŕňajú konečné uloženie spotrebovaného paliva. Treba podotknúť, že ohodnotenia nákladov predkladané litovskými predstaviteľmi boli vždy vyššie. Treba pripočítať náklady, ktoré sa priamo nedotýkajú odstavenia blokov, ale z odstavenia vyplývajú (napríklad nahradenie výrobných kapacít; opatrenia spojené so zabezpečením dostatočného množstva energie). Vzhľadom na objem finančných prostriedkov potrebných na odstavenie týchto zariadení Európska únia schválila, že celkové úvery budú aj s výhľadom na ďalšie finančné obdobie adekvátne[1], pričom programovanie zdrojov sa musí opierať o finančné potreby a o reálne možnosti ich zužitkovania. Slovensko sa zaviazalo odstaviť blok 1 v elektrárni Bohunice najneskôr k 31. decembru 2006 a blok 2 najneskôr k 31. decembru 2008. Náklady na odstavenie oboch blokov (spoločne nazývaných Bohunice V1, pričom ide o reaktory typu VVER 440/230) sa odhadujú na 750 miliónov EUR (odhad z roku 2000) vrátane konečného uskladnenia spotrebovaného paliva. Treba zdôrazniť, že slovenskí predstavitelia sa zaviazali ešte skompletizovať celkové náklady na odstavenie blokov. V Európskej únii už fungujú programy špecializovanej finančnej pomoci. V rámci programu PHARE bol až do roku 2003 určený pre Litvu príspevok vo výške 210 miliónov EUR a pre Slovensko 150 miliónov EUR. Na obdobie rokov 2004 – 2006 boli v zmysle Protokolu 4 a Protokolu 9, ktoré sú súčasťou prílohy Aktu o pristúpení, vyhradené prostriedky vo výške 285 miliónov EUR na podporu financovania odstavenia elektrárne Ignalina a jeho dôsledkov a 90 miliónov EUR pre Bohunice. Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade zo 14. júla 2004 nazvaná „Finančné perspektívy 2007 – 2013[2]“ hovorí, že v rubrike 1A by mala byť vytvorená špecifická rozpočtová podrubrika. Boli by do nej zaradené potrebné prostriedky z dvoch zdrojov: - Prostriedky v rámci rubriky 1A, ktoré sú odlišné od prostriedkov určených na vzdelávanie, výskum, sociálnu politiku a transeurópske siete, až do výšky 80 miliónov EUR na rok; - Prostriedky na prispôsobenie sa rastu. Správa Komisie pripomína záväzky, ktoré prijala Európska únia v rámci svojho rozšírenia, a hovorí, že Komisia v septembri 2004 prijme konkrétne rozhodnutie týkajúce sa príspevku Únie na odstavenie jadrových elektrární. Upresňuje, že toto rozhodnutie sa „bude zakladať na objektívnej analýze finančných potrieb a na pripravenom kalendári vyplácania prostriedkov pre každú elektráreň pred jej odstavením. Bude sa opierať o úroveň výdavkov na obdobie rokov 2004 – 2006.“ Vzhľadom na uvedené odhadované potreby finančných prostriedkov a vzhľadom na schopnosť ich zužitkovania, ktorá bola odhadnutá podľa využitia finančnej pomoci poskytnutej v súčasnom období, sa Komisia domnieva, že celkový príspevok Spoločenstva vo výške 1,052 miliárd EUR umožní Európskej únii splniť svoje záväzky na roky 2007 – 2013. Cieľom predkladaných návrhov nariadení je pripraviť právny rámec umožňujúci čerpanie finančnej podpory Spoločenstva v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Predpokladané ročné neindexované sumy vychádzajú zo súm na obdobie rokov 2004 – 2006: - 103 miliónov EUR pre Ignalinu 1 a 2 - 30 miliónov EUR pre Bohunice 1 a 2 Prostriedky môžu byť poskytnuté ako príspevok Spoločenstva medzinárodným fondom na podporu odstavenia, ktoré sú spravované Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Opatrenia financované v rámci tejto podpory sa, samozrejme, musia týkať technických úkonov súvisiacich s odstavením jadrových zariadení. Predpokladá sa však, že sa neobmedzia iba na tento technický aspekt, ale že sa budú zaoberať aj ďalšími dôsledkami plynúcimi z odstavenia. Odstavenie jadrových reaktorov má nevyhnutné dôsledky na zabezpečenie energetického zásobovania dotknutých krajín, no môže mať vplyv aj na zabezpečenie energetického zásobovania Európskej únie. Odstavením totiž prídeme o nezanedbateľné kapacity výroby elektrickej energie. Preto je potrebné disponovať náhradnými kapacitami. Okrem toho je z dôvodu jadrovej bezpečnosti nevyhnutné podporiť snahy Litvy udržať si na potreby odstavenia čo najväčší počet vysokokvalifikovaných odborných pracovníkov, ktorí zatiaľ udržiavajú v prevádzke fungujúce jadrové elektrárne. Právny základ Prípady oboch krajín sú špecifické a špecifickýje takisto ich právny rámec. Prípad Litvy je nepochybne jednoduchší, pokiaľ ho vztiahneme k Protokolu 4, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení; ten sa v tomto smere vyjadruje jednoznačne. Článok 3 odsek 2 Protokolu stanovuje, že „vykonávacie ustanovenia na predĺženie programu Ignalina sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 56 aktu o pristúpení...“ Tento článok hovorí, že ak nie je stanovené inak, Rada na návrh Komisie kvalifikovanou väčšinou prijme nevyhnutné opatrenia na zahájenie finančnej pomoci na odstavenie Ignaliny. Protokol 4 teda počíta so zvláštnym právnym základom. Pokiaľ ide o Slovensko, Protokol, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení, sa odvoláva iba na program PHARE, ktorý bude ukončený, a teda nemôže pokrývať obdobie po roku 2006. Tento protokol počíta s potrebou pokračovať vo financovaní aj po roku 2006, no na rozdiel od Litvy nehovorí o zvláštnom právnom základe. Prístupový akt a Protokol 9 nie sú náležitým právnym základom na poskytovanie pomoci aj v ďalšom finančnom období. Za týchto podmienok môže byť adekvátnym právnym základom iba článok 203 zmluvy Euratom. Článok stanovuje, že „v prípade, že na dosiahnutie niektorého z cieľov spoločenstva je potrebný akt spoločenstva, a táto zmluva na to neposkytuje potrebné právomoci, prijme Rada jednomyseľným rozhodnutím vhodné opatrenia na návrh Komisie a po porade so Zhromaždením.“ Je vhodné pripomenúť, že aj Bulharsko má štyri reaktory, ktoré sú predmetom záväzku o ich budúcom odstavení. Blok 1 a blok 2 jadrovej elektrárne Kozloduj boli odstavené koncom roku 2003, blok 3 a blok 4 by mali byť odstavené v roku 2006. Podľa vzoru Litvy a Slovenska návrh protokolu k Prístupovému aktu Bulharska, o ktorom sa negociuje v rámci prístupového procesu, predpokladá poskytnutie finančných prostriedkov počas dvoch rokov nasledujúcich po vstupe Bulharska do Európskej únie, a to až do roku 2009, aby sa tak podporilo odstavenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj. Keďže sa zatiaľ nepočíta s poskytovaním finančných prostriedkov po roku 2009, nie je momentálne potrebné prijímať nariadenie. Predpokladaná suma na roky 2007 – 2009 dosahuje úroveň 70 miliónov EUR ročne (celkovo 210 miliónov EUR). Záver Financovanie odstavenia jadrových zariadení, ktoré sa dotknuté štáty zaviazali v budúcnosti realizovať, malo v rozhovoroch o rozšírení Európskej únie veľmi významné miesto. Dotknuté štáty súhlasili s tým, že odstavia niektoré jadrové reaktory. Na druhej strane Európska únia prejavila týmto štátom svoju solidárnosť, keď im poskytla finančnú pomoc pri realizovaní odstavenia. Únia plnila svoje záväzky už v období rokov 2004 – 2006. V súlade s Prístupovým aktom je momentálne potrebné sfunkčniť tie nástroje, ktoré Únii dovolia splniť jej záväzky v nasledujúcom finančnom období rokov 2007 – 2013. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by bolo žiaduce, aby Rada prijala dva návrhy nariadení uvedené v dodatku. Návrh NARIADENIA RADY týkajúci sa uplatňovania Protokolu 4, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve „Program Ignalina“ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, najmä na jeho článok 56, ako aj na Protokol 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, najmä na jeho článok 110 [ ], so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[3], najmä na jeho článok 166, so zreteľom na návrh Komisie[4], keďže: Únia sa zaviazala pokračovať v poskytovaní finančnej pomoci podľa intenzity úsilia Litvy o odstavenie jadrovej elektrárne Ignalina, a to aj po pristúpení Litvy k Európskej únii, na obdobie siahajúce až do roku 2006 a aj po jeho uplynutí. Tento záväzok je formálne vyjadrený v Protokole 4, ktorý je súčasťou prílohy k Aktu o pristúpení z roku 2003 týkajúceho sa elektrárne Ignalina v Litve. Litva, uvedomujúc si tento prejav solidárnosti zo strany Únie, sa zaviazala ukončiť prevádzku bloku 1 jadrovej elektrárne Ignalina pred uplynutím roku 2005 a bloku 2 do roku 2009, a potom ich odstaviť. Na pokrytie obdobia rokov 2004 – 2006 bol pripravený program finančnej pomoci počítajúci so sumou 285 miliónov EUR. Odstavenie jadrovej elektrárne Ignalina s dvoma reaktormi typu RBMK, z ktorých každý má výkon 1500 megawattov, zdedenými z čias Sovietskeho zväzu, je výnimočnou operáciou a pre Litvu predstavuje enormnú finančnú záťaž, ktorá je vzhľadom na objem a silu jej ekonomiky neúnosná. Proces odstavenia bude aj v ďalšom období klásť na Spoločenstvo finančné nároky. Článok 3 Protokolu 4 predpokladá, že v programe Ignalina 2004 – 2006 sa bude bez prerušenia pokračovať a že v súlade s postupom vychádzajúcim z článku 56 Aktu o pristúpení bude po roku 2006 predĺžený. Aj tento predĺžený program bude založený na tých istých princípoch ako program na roky 2004 – 2006. Preto je nevyhnutné prijať opatrenia týkajúce sa doplnkovej finančnej pomoci Spoločenstva na roky 2007 – 2013, aby bolo možné vyrovnať sa s dôsledkami ukončenia prevádzky a odstavenia jadrovej elektrárne Ignalina. Podľa článku 3 odseku 4 Protokolu 4 by na ďalšie obdobie mala výška celkových úverov v rámci predĺženého programu Ignalina dosahovať primeranú úroveň. Plánovanie zdrojov sa musí opierať o finančné potreby a o reálne možnosti ich zužitkovania. Už pred niekoľkými rokmi boli utvorené medzinárodné fondy pre odstavenié spravované Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Spoločenstvo je ich hlavným prispievateľom, najmä cez program PHARE. Preto treba v rámci rozpočtu Spoločenstva počítať na obdobie rokov 2007 – 2013 so sumou 815 miliónov EUR na financovanie odstavenia jadrovej elektrárne Ignalina. Finančná pomoc sa môže aj naďalej poskytovať ako príspevok Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Ignaliny, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj. Program Ignalina zahŕňa takisto opatrenia, ktoré majú zamestnancom elektrárne pomôcť udržať v jadrovej elektrárni Ignalina vysokú úroveň prevádzkovej bezpečnosti v období pred ukončením prevádzky reaktorov a počas ich odstavovania. Jednou z úloh Európskej banky pre obnovu a rozvoj je spravovať verejné prostriedky určené na programy odstavenia jadrových elektrární, ako aj dozerať na finančnú správu týchto programov, aby sa verejné prostriedky využívali optimálne. Okrem toho Európska banka pre obnovu a rozvoj plní rozpočtové úlohy, ktoré jej zverí Komisia v súlade s článkom 53 odsek 7 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskeho spoločenstva[5]. Odstavenie jadrovej elektrárne Ignalina sa uskutoční v súlade s legislatívou vzťahujúcou sa na oblasť životného prostredia, obzvlášť v súlade so smernicou Rady č. 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. Výška referenčnej sumy v zmysle bodu 34 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočte a skvalitnení jeho vypracovávania je súčasťou tohto nariadenia a vzťahuje sa na celé trvanie programu, pričom však neobmedzuje zmluvou stanovené kompetencie rozpočtového orgánu. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Toto nariadenie stanovuje na roky 2007 – 2013 a vzhľadom na jadrovú elektráreň Ignalina spôsoby realizovania Protokolu 4, ktorý je súčasťou prílohy k Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii. Tieto spôsoby realizovania budú v súlade s článkom 3 Protokolu 4 zaisťovať neprerušené pokračovanie a predĺženie „Programu Ignalina“. Článok 2 Program Ignalina sa vo zvláštnej miere týka podporných opatrení odstavenia jadrovej elektrárne Ignalina. Ide o opatrenia zamerané na obnovu životného prostredia, rešpektujúc pritom spôsob získavania energie a modernizovanie tradičných kapacít výroby elektrickej energie, ktoré by mali nahradiť výrobnú kapacitu dvoch reaktorov elektrárne Ignalina. Okrem toho ide aj o ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia ukončiť prevádzku a odstaviť elektráreň a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii a obnove životného prostredia, k modernizácii výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora v Litve, ako aj k zvýšeniu bezpečnosti dodávok energie a efektívnosti využitia energie. Program Ignalina zahŕňa takisto opatrenia, ktoré majú zamestnancom elektrárne pomôcť udržať v jadrovej elektrárni Ignalina vysokú úroveň bezpečnosti prevádzky v období pred ukončením prevádzky blokov a počas ich odstavovania. Článok 3 Suma potrebná na uskutočnenie opatrení uvedených v článku 2 je na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 815 miliónov EUR. Ročné úvery sú povolené rozpočtovým orgánom podľa finančných možností. Výška úverov na program Ignalina môže byť v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 revidovaná, čím bude možné zistiť, ako pokračuje realizovanie programu a zaistiť, či plánovanie a vyplácanie finančných prostriedkov je skutočne založené na potrebách a reálnych možnostiach ich zužitkovania. Článok 4 Príspevok v rámci programu Ignalina môže pokrývať 100 % celkových nákladov na určité opatrenia. Treba však vyvinúť maximálne úsilie, aby sa na jednej strane pokračovalo v praxi spolufinancovania, rozvíjanej, pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s odstavením, v období predvstupovej pomoci a v období rokov 2004 – 2006, a aby sa na druhej strane pritiahli aj iné možné zdroje spolufinancovania. Článok 5 Finančná pomoc programu Ignalina, uvedená v článku 2, môže byť poskytovaná ako príspevok Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Ignaliny, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj. Finančná pomoc programu Ignalina zahŕňa takisto opatrenia, ktoré majú zamestnancom elektrárne pomôcť udržať v jadrovej elektrárni Ignalina vysokú úroveň bezpečnosti prevádzky v období pred ukončením prevádzky reaktorov a počas ich odstavovania. Článok 6 Verejné prostriedky pochádzajúce z národných a medzinárodných zdrojov a zo zdrojov Spoločenstva: určené na obnovu životného prostredia, rešpektujúc pritom spôsob získavania energie a modernizačné opatrenia v tepelnej elektrárni Elektrenaj v Litve, ktorá je nevyhnutná na nahradenie výrobných kapacít dvoch jadrových reaktorov; určené na odstavenie jadrovej elektrárne Ignalina musia byť zlučiteľné s pravidlami vnútorného trhu, ako sú definované v Zmluve o založení ES. Verejné prostriedky pochádzajúce z národných a medzinárodných zdrojov a zo zdrojov Spoločenstva, určené na pomoc Litve v jej úsilí čeliť dôsledkom ukončenia prevádzky a odstavenia jadrovej elektrárne Ignalina, je možné považovať za zlučiteľné so Zmluvou o založení ES, s pravidlami vnútorného trhu, a to obzvlášť prostriedky určené na zvýšenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Článok 7 Ochranné opatrenie, o ktorom sa hovorí v článku 37 Aktu o pristúpení, je možné uplatniť v prípade ohrozenia bezpečnosti dodávok elektrickej energie v Litve až do 31. decembra 2012 bez porušenia ustanovení článku 1 Protokolu 4, ktorý je súčasťou prílohy k Aktu o pristúpení. Článok 8 Komisia má právo vykonávať audit týkajúci sa využívania prostriedkov finančnej pomoci, a to buď priamo cez svojich zástupcov, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Audity sa môžu vykonávať v priebehu celej dĺžky zmluvného obdobia, ako aj počas obdobia piatich rokov odo dňa vyplatenia zostatku finančnej pomoci. Výsledky auditov môžu v prípade potreby Komisii poslúžiť ako podklad na rozhodnutie o finančnej účasti. Zamestnanci Komisie, ako aj ňou poverené externe pôsobiace osoby majú náležitý prístup najmä do priestorov príjemcu finančnej pomoci a tiež k všetkým potrebným informáciam (aj v elektronickej podobe), aby mohli vypracovávať uvedené audity. Účtovný dvor disponuje rovnakými právami ako Komisia, obzvlášť právami na prístup. Okrem toho na ochranu finančných záujmov Európskeho spoločenstva pred spreneverou a inými podvodmi je Európsky úrad boja proti podvodom (OLAF) v rámci tohto programu oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[6]. Vo vzťahu k aktivitám spoločenstva, ktorých financovanie je predmetom tohto nariadenia, sa pod pojmom nezrovnalosť, o ktorom hovorí článok 1 odsek 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95, rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia práva spoločenstva vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu spoločenstva alebo rozpočtov spravovaných inými medzinárodnými organizáciami na účely spoločenstva. Dohody medzi Spoločenstvom a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj týkajúce sa poskytnutia prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Ignaliny obsahujú potrebné ustanovenia, ktoré slúžia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred spreneverou, korupciou a inými neregulárnosťami a umožňujú Komisii, OLAF a Účtovnému dvoru vykonávať kontroly na mieste. Článok 9 Komisia bude dohliadať na uplatňovanie tohto nariadenia a bude pravidelne informovať Európsky parlament a Radu. V súlade s článkom 3 uskutoční v polovici procesu priebežné hodnotenie. Článok 10 Toto nariadenie nadobúda účinnosť na dvadsiaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B ): 815 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9] 5.1.1 Objectifs poursuivis Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie. Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires. L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés. Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion. La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs. 5.3 Modalités de mise en œuvre Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD). Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. 2004/0221 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY týkajúci sa uplatňovania Protokolu 9, ktorý je súčasťou prílohy Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, o jadrovej elektrárni Bohunice V1 na Slovensku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva atómovej energie, najmä na jej článok 203, so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, najmä na jeho článok 110 [ ], so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[13], najmä na jeho článok 166, so zreteľom na návrh Komisie[14], so zreteľom na názor Európskeho parlamentu, keďže: Slovensko sa zaviazalo ukončiť prevádzku bloku l jadrovej elektrárne Bohunice V1 do 31. decembra 2006 a bloku 2 do 31. decembra 2008. Únia chce informovať o svojej vôli predĺžiť poskytovanie predvstupovej finančnej pomoci z programu Phare pri prácach na odstavovaní, ktoré Slovensko podniká, až do roku 2006. Protokol 9, ktorý je súčasťou prílohy k Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii, sa týka bloku 1 a bloku 2 elektrárne Bohunice V1 na Slovensku. Tento protokol pripomína záväzok Slovenska ukončiť prevádzku jadrovej elektrárne Bohunice V1 a na tento účel vytvára program finančnej pomoci s rozpočtom 90 miliónov EUR na obdobie rokov 2004 – 2006. Európska únia v protokole taktiež uznáva, že proces odstavovania jadrovej elektrárne Bohunice V1 by mal pokračovať aj po ukončení tohto obdobia a že predstavuje pre Slovensko výraznú finančnú záťaž. Rozhodnutia, ktoré budú prijaté v súvislosti s týmto procesom vzhľadom na predĺženie poskytovania finančnej pomoci zo strany Únie po roku 2006, vezmú túto skutočnosť do úvahy. Už pred niekoľkými rokmi boli utvorené medzinárodné fondy pre odstavenie spravované Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Spoločenstvo je ich hlavným prispievateľom, najmä cez program PHARE. Preto treba v rámci rozpočtu Spoločenstva počítať na obdobie rokov 2007 – 2013 so sumou 237 miliónov EUR na financovanie odstavenia jadrovej elektrárne Bohunice V1. Finančná pomoc sa môže aj naďalej poskytovať ako príspevok Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Bohuníc V1, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj. Jednou z úloh Európskej banky pre obnovu a rozvoj je spravovať verejné prostriedky určené na programy odstavenia jadrových elektrární, ako aj dozerať na finančnú správu týchto programov, aby sa verejné prostriedky využívali optimálne. Okrem toho Európska banka pre obnovu a rozvoj plní rozpočtové úlohy, ktoré jej zverí Komisia v súlade s článkom 53 odsek 7 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskeho spoločenstva[15]. Odstavenie jadrovej elektrárne Bohunice V1 sa uskutoční v súlade s legislatívou vzťahujúcou sa na oblasť životného prostredia, obzvlášť v súlade so smernicou Rady č. 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. Výška referenčnej sumy v zmysle bodu 34 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočte a zdokonalení jeho vypracovávania je súčasťou tohto nariadenia a vzťahuje sa na celé trvanie programu, pričom však neobmedzuje zmluvou stanovené kompetencie rozpočtového orgánu. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Toto nariadenie vypracúva program realizovania finančnej pomoci Spoločenstva, o ktorej hovorí Protokol 9, ktorý je súčasťou prílohy k Aktu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii. Článok 2 Finančná podpora Spoločenstva, ktorá sa vypláca prostredníctvom programu vypracovaného týmto nariadením, je poskytovaná s cieľom podporiť opatrenia spojené s odstavením jadrovej elektrárne Bohunice V1. Ide o opatrenia zamerané na obnovu životného prostredia, rešpektujúc pritom spôsob získavania energie a modernizovanie tradičných kapacít výroby elektrickej energie, ktoré by mali nahradiť výrobnú kapacitu dvoch reaktorov elektrárne Bohunice V1. Okrem toho ide aj o ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia ukončiť prevádzku a odstaviť elektráreň a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii a obnove životného prostredia, k modernizácii výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora na Slovensku, ako aj k zvýšeniu bezpečnosti dodávok energie a efektívnosti využitia energie. Článok 3 Suma potrebná na uskutočnenie opatrení uvedených v článku 2 je na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 237 miliónov EUR. Ročné úvery sú povolené rozpočtovým orgánom podľa finančných možností. Výška úverov na tento program môže byť v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 revidovaná, čím bude možné zistiť, ako pokračuje realizovanie programu a zaistiť, či plánovanie a vyplácanie finančných prostriedkov je skutočne založené na potrebách a reálnych možnostiach ich zužitkovania. Článok 4 Príspevok v rámci tohto programu môže pokrývať 100 % celkových nákladov na určité opatrenia. Treba však vyvinúť maximálne úsilie, aby sa na jednej strane pokračovalo v praxi spolufinancovania, rozvíjanej, pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s odstavením, v období predvstupovej pomoci a v období rokov 2004 – 2006, a aby sa na druhej strane pritiahli aj iné možné zdroje spolufinancovania. Článok 5 Finančná pomoc programu Bohunice môže byť poskytovaná ako príspevok Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Bohuníc, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj. Článok 6 Komisia má právo vykonávať audit týkajúci sa využívania prostriedkov finančnej pomoci, a to buď priamo cez svojich zástupcov, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Audity sa môžu vykonávať v priebehu celej dĺžky zmluvného obdobia, ako aj počas obdobia piatich rokov odo dňa vyplatenia zostatku finančnej pomoci. Výsledky auditov môžu v prípade potreby Komisii poslúžiť ako podklad na rozhodnutie o finančnej účasti. Zamestnanci Komisie, ako aj ňou poverené externe pôsobiace osoby majú náležitý prístup najmä do priestorovpríjemcu finančnej pomoci a tiež k všetkým potrebným informáciam (aj v elektronickej podobe), aby mohli vypracovávať uvedené audity. Účtovný dvor disponuje rovnakými právami ako Komisia, obzvlášť právami na prístup. Okrem toho na na ochranu finančných záujmov Európskeho spoločenstva pred spreneverou a inými podvodmi je Európsky úrad boja proti podvodom (OLAF) v rámci tohto programu oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[16]. Vo vzťahu k aktivitám Spoločenstva, ktorých financovanie je predmetom tohto nariadenia, sa pod pojmom nezrovnalosť, o ktorom hovorí článok 1 odsek 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95, rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia práva spoločenstva vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu spoločenstva alebo rozpočtov spravovaných inými medzinárodnými organizáciami na účely spoločenstva. Dohody medzi Spoločenstvom a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj týkajúce sa poskytnutia prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu pre odstavenie Bohuníc obsahujú potrebné ustanovenia, ktoré slúžia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred spreneverou, korupciou a inými neregulárnosťami a umožňujú Komisii, OLAF a Účtovnému dvoru vykonávať kontroly na mieste. Článok 7 Komisia bude dohliadať na uplatňovanie tohto nariadenia a bude pravidelne informovať Európsky parlament a Radu. V súlade s článkom 3 uskutoční v polovici procesu priebežné hodnotenie. Článok 8 Toto nariadenie nadobúda účinnosť na dvadsiaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.» 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19] 5.1.1 Objectifs poursuivis La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays. 5.3 Modalités de mise en œuvre L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. [1] Pozri článok 3 odsek 4 Protokolu 4. [2] KOM(2004) 487. [3] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. [4] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [5] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [6] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [7] COM(2004) 487. [8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4. [11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2. [13] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. [14] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [15] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [16] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [17] COM(2004) 487. [18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.