Po konzultácii s členskými štátmi sa dohodlo, že cieľom hodnotenia by malo byť posúdenie, či právna úprava nevedie k zbytočným administratívnym nákladom a zaťaženiu vnútroštátnych správnych orgánov ako aj hospodárskych subjektov, a identifikovanie prvkov, ktoré by mohli byť podrobnejšie posúdené ako súčasť posúdenia vplyvu na úrovni dodržiavania predpisov a zabezpečenia výberu spotrebných daní z alkoholu a alkoholických nápojov. Hodnotenie sa začalo v decembri 2014 a bolo ukončené v júli 2016. Na vykonanie hodnotenia dohliadala riadiaca skupina zložená zo zamestnancov všetkých príslušných útvarov Komisie.

• 5 cielených prípadových štúdií správnych orgánov členských štátov (daňové/colné/finančné orgány a orgány zdravotnej starostlivosti) a hospodárskych subjektov pôsobiacich na trhu s alkoholom a/alebo združení, v oblastiach klasifikácie alkoholických nápojov do rôznych kategórií na daňové účely, uplatňovania znížených sadzieb v prípade malých výrobcov, fungovania oslobodení od dane v prípade denaturovaného etanolu, oslobodení od dane vzťahujúcich sa na výrobu alkoholu na vlastnú spotrebu a spojitosti smernice so zdravotnými aspektmi

Vo všeobecnosti sa zistilo, že smernica je pri dosahovaní týchto troch cieľov čiastočne účinná. Smernica prostredníctvom harmonizácie štruktúr, aproximácie sadzieb a vymedzenia rozsahu pôsobnosti uplatňovania spotrebnej dane na všeobecnej úrovni umožňuje, aby sa obchodovanie v rámci EÚ uskutočňovalo bez významných prekážok obchodu súvisiacich s daňami alebo väčšieho narušenia hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi subjektmi pôsobiacimi v rovnakom odvetví činnosti.

Smernica dobre štruktúruje zdaňovanie alkoholických nápojov v kategóriách bližšie určených v smernici 92/84/EHS, v ktorej sa zase stanovujú minimálne sadzby spotrebnej dane. Existujú jasné pravidlá v súvislosti s možnosťou nastavenia zníženej sadzby pre malých výrobcov alebo výrobky s nízkym obsahom alkoholu. Poskytuje sa tak konzistentný rámec pre zdaňovanie alkoholu.

Napriek tomuto celkovému pozitívnemu záveru existuje niekoľko bodov, keď smernica neposkytuje potrebnú právnu istotu, a otázky, ktoré na základe toho vznikajú, majú nepriaznivý vplyv na fungovanie vnútorného trhu.

Klasifikácia určitých výrobkov (ktorých sú v každom odvetví potenciálne aj stovky) zostáva nejasná, pretože by mohli patriť do ktorejkoľvek z viacerých kategórií, čo vedie k rozdielnemu zaobchádzaniu v jednotlivých členských štátoch a taktiež ku komplikáciám, keď sa tieto výrobky majú prepravovať medzi členskými štátmi. Rovnako tak ťažkosti s výkladom ustanovení o oslobodení denaturovaného etanolu od dane bránia riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, keďže podmienky takéhoto oslobodenia od dane sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Ani jeden členský štát neuplatňuje pravidlá rovnako ako iný členský štát – a týka sa to všetkých úprav, napr. vnútroštátny prípravok jedného členského štátu, uznaný na inom území, schopnosť vyrobiť prípravok iného členského štátu na svojom území, denaturačné prípravky tretích krajín a všeobecné zásady vzájomného uznávania sa v rámci EÚ-28 líšia.

Keď smernica nestanovuje jasné pravidlá, podobné podmienky zároveň zabezpečuje pre hospodárske subjekty v EÚ. Ich výrobky sú zdaňované v súlade so zásadami, ktoré sa uplatňujú vo všetkých členských štátoch. Avšak nedostatok jasnosti v súvislosti s oslobodením denaturovaného etanolu od dane poskytuje členským štátom široké možnosti výkladu. Na druhej strane to vedie k nerovnovážnej hospodárskej súťaži, keďže výrobcovia a užívatelia denaturovaného etanolu nachádzajúci sa v niektorom z členských štátov majú oveľa širší výber denaturovaných prípravkov, než tí, ktorí sa nachádzajú v iných členských štátoch.

Okrem toho právne predpisy bránia členským štátom trvalo uplatňovať znížené sadzby v prípade malých výrobcov, pokiaľ ide o všetky kategórie alkoholických nápojov. Obmedzuje to schopnosť členských štátov napraviť prípadnú nerovnováhu na trhu, pričom presadzovať takýto politický cieľ by za iných okolností mohlo byť vhodné.

3.3.2 Zaistenie rozpočtových záujmov členských štátov

Pokiaľ ide o možnú stratu spotrebných daní pre členské štáty, toto hodnotenie posudzovalo:

i) podvody súvisiace s alkoholom a alkoholickými nápojmi, konkrétne do akej miery podvody súvisia s denaturovaným etanolom;

ii) potenciálnu nesprávnu klasifikáciu alkoholických nápojov do nižšej daňovej kategórie, než členské štáty zamýšľali.

Cieľom ustanovení smernice na zaistenie denaturácie etanolu určeného na priemyselné účely je chrániť integritu oslobodenia od dane a zabrániť tomu, aby sa premenou takéhoto etylalkoholu znova vyrobil spotrebný etylalkohol. Dostupné údaje o podvodoch celkovo ukázali, že zneužitie oslobodenia denaturovaného etanolu od dane predstavuje veľmi malý podiel celkového počtu podvodov súvisiacich s alkoholom. Dôvodom je, že mnohé členské štáty nezhromažďujú a/alebo neanalyzujú údaje tak podrobne, ako by bolo potrebné na vyjadrenie podloženého úsudku. V niekoľkých členských štátoch však zistenia naznačujú, že podvody s denaturovaným etanolom nie sú bezvýznamné. V spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi ako napr. orgánmi na ochranu zdravia a spotrebiteľa, ktoré môžu takisto zhromažďovať údaje o nedovolených výrobkoch stiahnutých z trhu, by bolo potrebné ďalšie vyšetrovanie v snahe zistiť, či pôvod takéhoto podvodu možno pripísať nedostatkom v smernici a či, ako výsledok vyšetrovania, bude na účely oslobodenia od dane potrebné vymedziť pojem denaturovaný etanol, spôsob jeho výroby a používania, a požadovať od hospodárskych subjektov, aby používali denaturačné zloženia, ktoré nie je možné ľahko a lacno z výrobku odstrániť. Je zrejmé, že za rôznorodý výklad pravidiel môžu nejasnosti v súčasnej smernici. Či to možno spojiť s podvodom sa dá dokázať iba rozsiahlejším prieskumom v spolupráci s nedaňovými orgánmi.

Bolo identifikovaných niekoľko rôznych druhov výrobkov, ktorých klasifikácia nie je jednoznačná, a ktoré by mohli byť pravdepodobne zaradené do dvoch alebo viacerých rozličných daňových kategórií. Problém spočíva v správnom vymedzení pojmu kvaseného nápoja. Niektoré z týchto výrobkov (napr. vínové nápoje s pridaným etylalkoholom) sa považujú za zámerne vyrobené tak, aby sa využila/zneužila možnosť zaradenia do priaznivej daňovej kategórie. Okrem narušenia hospodárskej súťaže môže neschopnosť poskytnúť jednoznačné vymedzenie klasifikácie spôsobiť aj stratu príjmov členských štátov. Štúdia uskutočnila predbežný prieskum toho, ako odlišné kategórie klasifikácie ovplyvňujú výber daní, avšak teraz je potrebné ďalšie preskúmanie toho, aký vplyv by mali prípadné zmeny týchto klasifikácií na súčasné príjmy EÚ-28, ak sú dotknuté oba tieto aspekty. To by znamenalo vykonať podrobnú analýzu hlavných odvetví výrobkov a nanovo ich zaradiť do vzorových možných nových kategórií.

3.3.3 Náklady na dodržiavanie predpisov a administratívne zaťaženie – rozsah zníženia

Smernica 92/83/EHS neukladá náklady na dodržiavanie predpisov priamo hospodárskym subjektom. Zahrnutie určitých výrobkov do rozsahu pôsobnosti spotrebnej dane nepriamo vedie k tomu, že tieto odvetvia podliehajú ustanoveniam smernice 2008/118/ES, ktorá stanovuje pravidlá a podmienky pre držbu a prepravu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani.

Pri hodnotení smernice 92/83/EHS sa identifikovalo niekoľko oblastí, v ktorých uplatňovanie ustanovení tejto smernice spôsobuje zvýšené náklady hospodárskym subjektom aj členským štátom. V dôsledku toho sa dospelo k záveru, že smernica je neefektívna, a to najvýznamnejšie v oblasti klasifikácie ostatných kvasených nápojov a oslobodenia od dane uplatňovaného na denaturovaný etanol.

Tieto zvýšené náklady na administratívu a dodržiavanie predpisov sú výsledkom komplikácií, sporov a nejednotného uplatňovania ustanovení smernice, ktoré vznikajú v situáciách, keď sa zúčastnené strany nezhodnú na správnom výklade na vnútroštátnej úrovni. Počet príkladov, na ktorých sa zakladá takéto posúdenie, spolu s ich geografickým rozsahom naznačuje, že tieto komplikácie sú výsledkom nedostatočnej schopnosti smernice poskytnúť zúčastneným stranám dostatočnú jasnosť v tejto oblasti.