/* COM/2011/0626 final/3 - 2011/0281 (COD) */ Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014-2020 (návrh VFR)[1] sa stanovuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia na základe toho predkladá súbor nariadení, ktorými sa ustanovuje legislatívny rámec pre SPP na obdobie 2014-2020, spolu s posúdením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja politiky. Návrhy súčasnej reformy vychádzajú z oznámenia o SPP do roku 2020[2], v ktorom boli načrtnuté široké politické možnosti s cieľom reagovať na budúce výzvy týkajúce sa poľnohospodárstva a vidieckych oblastí a splniť ciele stanovené pre SPP, konkrétne 1. životaschopná výroba potravín, 2. udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy a 3. vyvážený územný rozvoj. Smerovania reformy opísané v oznámení už získali širokú podporu v rámci medziinštitucionálnej debaty[3] aj konzultácie so zúčastnenými stranami, ktoré sa uskutočnili v rámci posúdenia vplyvu. Spoločnou témou, ktorá z tohto procesu vzišla, je potreba podporovať efektívnosť využívania zdrojov v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva a vidieckych oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020 a zároveň zachovať štruktúru SPP s dvoma piliermi, ktoré pri dosahovaní tých istých cieľov využívajú vzájomne sa doplňujúce nástroje. Do piliera I patria priame platby a trhové opatrenia na poskytovanie podpory základného ročného príjmu poľnohospodárom v EÚ a podpory v prípade špecifických narušení trhu, a do piliera II patrí rozvoj vidieka, kde členské štáty v rámci spoločného rámca vypracúvajú a spolufinancujú viacročné programy[4]. Prostredníctvom za sebou idúcich reforiem SPP sa zvýšila trhová orientácia poľnohospodárstva, pričom sa zachovala podpora príjmov pre výrobcov, zlepšila sa integrácia environmentálnych požiadaviek a posilnila sa podpora rozvoja vidieka ako integrovanej politiky pre rozvoj vidieckych oblastí v celej EÚ. Z tohto istého reformného procesu však vzišli požiadavky na lepšie rozdelenie podpory medzi členské štáty a v rámci nich, ako aj požiadavky na lepšie zameranie opatrení, ktorých účelom je riešenie environmentálnych výziev a lepšie riešenie zvýšenej nestability trhu. V minulosti reformy reagovali hlavne na endogénne výzvy, od obrovských prebytkov po krízy bezpečnosti potravín, pričom EÚ dobre poslúžili v domácom aj medzinárodnom kontexte. Väčšinu dnešných výziev však riadia faktory, ktoré sú mimo poľnohospodárstva a ktoré si preto vyžadujú širšiu politickú odpoveď. Tlak na poľnohospodársky príjem by mal podľa očakávaní pretrvávať, pretože poľnohospodári čelia väčšiemu počtu rizík, znižovaniu produktivity a zužovaniu marží z dôvodu zvyšujúcich sa cien vstupov. Je preto nutné zachovať podporu príjmov a posilniť nástroje, ktoré umožňujú lepšie riadiť riziká a reagovať na krízové situácie. Silné poľnohospodárstvo je nevyhnutné pre potravinársky priemysel v EÚ a potravinovú bezpečnosť na globálnej úrovni. Od poľnohospodárstva a vidieckych oblastí sa zároveň očakáva, že zvýšia svoje úsilie s cieľom splniť ambiciózne ciele v oblasti klímy a energie a zaviesť stratégiu pre biodiverzitu, ktoré sú súčasťou agendy Európa 2020. Poľnohospodári, ktorí sú spolu s lesníkmi hlavnými pôdohospodármi, budú potrebovať podporu pri prijímaní a udržovaní poľnohospodárskych systémov a postupov, ktoré sú mimoriadne vhodné na plnenie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy, pretože poskytovanie takých verejných statkov sa do trhových cien nepremieta. Takisto bude nevyhnutné, aby sa čo najlepšie využil rozmanitý potenciál vidieckych oblastí, čo prispeje k inkluzívnemu rastu a súdržnosti. Budúca SPP preto nebude politikou, ktorá sa stará len o malú, hoci základnú časť hospodárstva EÚ, ale aj politikou strategického významu týkajúcou sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy. V tom spočíva pridaná hodnota EÚ skutočne spoločnej politiky, ktorá čo najefektívnejšie využíva obmedzené rozpočtové prostriedky, pričom zachováva udržateľné poľnohospodárstvo v celej EÚ, rieši dôležité cezhraničné otázky ako zmena klímy a posilnenie solidarity medzi členskými štátmi a zároveň umožňuje pružnosť, vďaka ktorej je možné zohľadniť miestne potreby. V rámci, ktorý bol vymedzený v návrhu VFR, sa ustanovuje, že SPP by si mala zachovať štruktúru dvoch pilierov a rozpočet pre každý pilier v nominálnej hodnote na úrovni z roku 2013, ako aj jasné zameranie na dosahovanie výsledkov, pokiaľ ide o kľúčové priority EÚ. Priamymi platbami by sa mala podporovať udržateľná výroba tak, že sa 30 % ich rozpočtových prostriedkov vyčlení na povinné opatrenia, ktoré predstavujú prínos pre klímu a životné prostredie. Úrovne platieb by sa mali postupne zbližovať a platby veľkým príjemcom by sa mali postupne obmedzovať. Rozvoj vidieka by sa mal zahrnúť do spoločného strategického rámca spolu s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi s posilneným prístupom zameraným na výstup a mal by podliehať jasnejšej a vylepšenej podmienenosti ex ante. Napokon, pokiaľ ide o trhové opatrenia, SPP by sa mala posilniť o dva nástroje mimo VFR: 1. núdzová rezerva na reakcie na krízové situácie a 2. rozšírenie rozsahu pôsobenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii. Na základe toho sú hlavné prvky legislatívneho rámca pre SPP v období 2014-2020 stanovené v týchto nariadeniach: - návrh nariadenia Európskeho parlamentu Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky („nariadenie o priamych platbách“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) („nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) („nariadenie o rozvoji vidieka“); - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky („horizontálne nariadenie“); - návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami; - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby poľnohospodárom za rok 2013; - návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom; Nariadenie o rozvoji vidieka vychádza z návrhu, ktorý Komisia predložila 6. októbra 2011 a v ktorom sú uvedené spoločné pravidlá pre všetky fondy fungujúce na základe spoločného strategického rámca[5]. Nasledovať bude nariadenie o schéme pre osoby v najväčšej hmotnej núdzi, ktorej financovanie sa v súčasnosti nachádza v inom okruhu VFR. Okrem toho sa pripravujú nové pravidlá o zverejňovaní informácií o príjemcoch, v ktorých sa zohľadnia námietky Súdneho dvora Európskej únie, aby sa našiel najvhodnejší spôsob, ako zlúčiť právo príjemcov na ochranu osobných údajov so zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOPVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Na základe vyhodnotenia súčasného politického rámca a analýzy budúcich výziev a potrieb sa v posúdení vplyvu hodnotí a porovnáva vplyv troch alternatívnych scenárov. Je to výsledkom dlhého procesu, ktorý sa začal v apríli 2010 a ktorý viedla medziútvarová skupina, pričom tento proces zahŕňa rozsiahlu kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vrátane stanovenia východiskového bodu v podobe strednodobých odhadov pre poľnohospodárske trhy a príjmy do roku 2020 a modelovania vplyvu rôznych politických scenárov na ekonomiku sektora. Tri scenáre vypracované v posúdení vplyvu sú: 1. scenár úprav, ktorý pokračuje so súčasným politickým rámcom a zároveň rieši jeho najdôležitejšie nedostatky, ako napríklad rozdelenie priamych platieb, 2. scenár integrácie, ktorý so sebou prináša zásadné politické zmeny v podobe silnejšieho zamerania a ekologizácie priamych platieb a posilneného strategického zamerania politiky rozvoja vidieka v lepšej koordinácii s ostatnými politikami EÚ, ako aj rozšírenia právneho základu v záujme širších možností spolupráce medzi výrobcami a 3. scenár zmeny zamerania, ktorý politiku presmerúva výlučne na životné prostredie s postupným zastavením priamych platieb a ktorý vychádza z predpokladu, že výrobnú kapacitu možno udržať bez podpory a že sociálnoekonomické potreby vidieckych oblastí môžu byť predmetom iných politík. V kontexte hospodárskej krízy a tlaku na verejné financie, na ktoré EÚ reagovala stratégiou Európa 2020 a návrhom VFR, všetky tri scenáre pripisujú každému z troch politických cieľov budúcej SPP inú váhu, pričom sú zamerané na konkurencieschopnejšie a udržateľné poľnohospodárstvo v dynamických vidieckych oblastiach. V záujme lepšieho súladu so stratégiou Európa 2020, najmä pokiaľ ide o efektívnosť zdrojov, bude čoraz nevyhnutnejšie zlepšiť poľnohospodársku produktivitu prostredníctvom výskumu, odovzdávania vedomostí a podpory spolupráce a inovácie (a to aj prostredníctvom európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti produktivity a udržateľnosti poľnohospodárstva). Keďže poľnohospodárska politika EÚ už nepôsobí v politickom prostredí narúšajúcom obchod, dodatočný tlak na sektor sa očakáva z ďalšej liberalizácie, najmä v rámci DDA alebo dohody o voľnom obchode s Mercosurom. Pri vypracúvaní všetkých troch politických scenárov sa zohľadnili preferencie vyjadrené na konzultáciách, ktoré sa uskutočnili v súvislosti s posúdením vplyvu. Zainteresované strany boli vyzvané, aby predkladali príspevky od 23.11.2010 do 25.1.2011 a poradný výbor bol zorganizovaný 12.1.2011. Hlavné body sú zhrnuté nižšie[6]: - Medzi zúčastnenými stranami existuje široká zhoda v tom, že na riešenie budúcich výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti, udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja je potrebná silná SPP založená na dvojpilierovej štruktúre. - Väčšina respondentov usudzuje, že SPP by mala zohrávať rolu pri stabilizácii trhov a cien. - Zúčastnené strany majú rozličné názory, pokiaľ ide o zameranie podpory (najmä prerozdelenie priamej podpory a obmedzovanie stropov platieb). - Panuje zhoda v tom, že obidva piliere môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zintenzívňovaní opatrení na ochranu klímy a zlepšovaní environmentálneho správania v prospech spoločnosti EÚ. Zatiaľ čo sa mnohí poľnohospodári domnievajú, že tomu tak už v súčasnosti je, širšia verejnosť tvrdí, že platby v rámci piliera I možno využiť efektívnejšie. - Respondenti chcú, aby všetky časti EÚ vrátane menej zvýhodnených oblastí mali podiel na budúcom raste a rozvoji. - Mnohí respondenti zdôraznili integráciu SPP s inými politikami, ako je politika životného prostredia, zdravia, obchodu alebo rozvoja. - Inovácia, rozvoj konkurencieschopných podnikov a poskytovanie verejných statkov občanom EÚ sa považujú za spôsoby, ako zosúladiť SPP so stratégiou Európa 2020. V posúdení vplyvu sa preto porovnali tri alternatívne politické scenáre: Pri scenári zmeny zamerania by sa urýchlili štrukturálne úpravy v poľnohospodárskom sektore a výroba by sa presunula do nákladovo najefektívnejších oblastí a najziskovejších sektorov. Finančné prostriedky pre životné prostredie by sa výrazne zvýšili, zároveň by sa však sektor vystavil väčším rizikám z dôvodu obmedzeného rozsahu pôsobnosti trhovej intervencie. Tento scenár by mal okrem toho za následok výrazné sociálne a environmentálne náklady, pretože najmenej konkurencieschopné oblasti by čelili výraznej strate príjmov a zhoršeniu životného prostredia, keďže politika by stratila pákový efekt priamych platieb spojených s požiadavkami krížového plnenia. Na druhej strane spektra by sa scenárom zmeny zamerania najlepšie umožnila politická kontinuita s obmedzenými ale hmatateľnými zlepšeniami, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárstva aj environmentálne správanie. Existujú však vážne pochybnosti o tom, či by sa týmto scenárom dali primerane riešiť dôležité klimatické a environmentálne výzvy v budúcnosti, ktoré sú takisto nevyhnutné pre dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva. Scenárom integrácie sa zavádzajú inovácie so silnejším zameraním a ekologizáciou priamych platieb. Z analýzy vyplýva, že ekologizácia je možná pri rozumných nákladoch pre poľnohospodárov, aj keď sa nedá vyhnúť určitému administratívnemu zaťaženiu. Podobne je možný aj nový impulz v rozvoji vidieka za predpokladu, že členské štáty a regióny efektívne využijú nové možnosti a že sa spoločným strategickým rámcom s ostatnými fondmi EÚ neodstránia synergie s pilierom I ani neoslabia osobitné silné stránky rozvoja vidieka. Ak sa dosiahne správna rovnováha, týmto scenárom by sa najlepšie vyriešila dlhodobá udržateľnosť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. Na základe toho sa v posúdení vplyvu uzatvára, že scenár integrácie je najvyrovnanejší, pokiaľ ide o postupné zosúlaďovanie SPP so strategickými cieľmi EÚ, a táto rovnováha sa nachádza aj pri zavádzaní jednotlivých prvkov legislatívnych návrhov. Takisto bude nevyhnutné vypracovať hodnotiaci rámec na meranie výkonnosti SPP prostredníctvom spoločného súboru ukazovateľov prepojených na politické ciele. Zjednodušenie predstavovalo počas celého procesu dôležitý faktor a malo by sa rôznymi spôsobmi posilniť, napríklad zefektívnením krížového plnenia a trhových nástrojov alebo navrhnutím schémy pre malých poľnohospodárov. Okrem toho by ekologizácia priamych platieb mala byť navrhnutá tak, aby sa minimalizovali administratívne náklady vrátane nákladov na kontroly. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Navrhuje sa zachovať súčasnú štruktúru SPP v dvoch pilieroch s ročnými povinnými opatreniami všeobecného uplatnenia v pilieri I doplnenými o dobrovoľné opatrenia, ktoré by boli lepšie prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam v rámci viacročného programového prístupu v pilieri II. Cieľom novej koncepcie priamych platieb je však lepšie využívať synergie s pilierom II, ktorý sa zase nachádza v rámci spoločného strategického rámca, v záujme lepšej koordinácie s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi EÚ. Na základe toho sa zachováva aj súčasná štruktúra štyroch základných právnych nástrojov, hoci je rozsah pôsobnosti nariadenia o financovaní rozšírený, aby sa spoločné ustanovenia spojili do toho, čo sa teraz nazýva horizontálne nariadenie. Návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity. SPP je skutočne spoločná politika: je to oblasť kompetencie zdieľanej medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá sa riadi na úrovni EÚ s cieľom zachovať udržateľné a rôznorodé poľnohospodárstvo v celej EÚ a ktorou sa riešia dôležité cezhraničné otázky, ako napríklad zmena klímy, a upevňuje sa solidarita medzi členskými štátmi. Vzhľadom na význam budúcich výziev týkajúcich sa potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy SPP zostáva politikou strategického významu na zabezpečenie najefektívnejšej odpovede na politické výzvy a najefektívnejšieho využitia rozpočtových zdrojov. Okrem toho sa navrhuje zachovať súčasnú štruktúru nástrojov v dvoch pilieroch, vďaka ktorej majú členské štáty viac priestoru na prispôsobenie riešení svojim miestnym zvláštnostiam a aj na spolufinancovanie piliera II. Nové európske partnerstvo pre inovácie a súbor nástrojov na riadenie rizík takisto patria do piliera II. Politika bude zároveň v lepšom súlade so stratégiou Európa 2020 (vrátane spoločného rámca s ostatnými fondmi EÚ) a zavedú sa mnohé zlepšenia a zjednodušenia. Napokon, v analýze uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu sú jasne ukázané náklady vyplývajúce z neuskutočnenia žiadneho opatrenia z hľadiska negatívnych ekonomických, environmentálnych a sociálnych dôsledkov. Nariadením o jednotnej spoločnej organizácii trhov sa ustanovujú pravidlá spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov, kde sa má schéma pomoci pre osoby v najväčšej hmotnej núdzi zaradiť do osobitného nástroja. Počas krízy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov v rokoch 2008-2009 vyšla najavo potreba zachovať účinný bezpečnostný mechanizmus a zefektívniť dostupné prostriedky. Na následných diskusiách skupiny odborníkov na vysokej úrovni pre mlieko sa zdôraznila aj potreba skvalitniť fungovanie potravinového reťazca. Účelom nariadenia je preto zefektívniť, rozšíriť a zjednodušiť ustanovenia na základe doterajších skúseností s verejnou intervenciou, súkromným skladovaním, výnimočnými/núdzovými opatreniami a pomocou špecifickým sektorom, ako aj uľahčiť spoluprácu prostredníctvom organizácií výrobcov a medziodvetvových organizácií. Niektoré druhy sektorovej pomoci sa rušia (napr. odstredené mlieko, chmeľ a húsenice priadky morušovej). Platnosť systému kvót na mlieko a zákazu vysádzania viniča má uplynúť v rámci existujúcich právnych predpisov a preto sa z tohto hľadiska nemení. Platnosť kvót na cukor má uplynúť 30. septembra 2015. Zavádza sa jednotné ustanovenie o chorobách zvierat / strate dôvery spotrebiteľov a všeobecné ustanovenie o narušení trhu, pričom sa toto posledné ustanovenie rozšíri, aby pokrylo všetky sektory v súčasnej jednotnej spoločnej organizácii trhov. Sortiment výrobkov na uznanie organizácií výrobcov a ich združení ako aj medziodvetvových organizácií členskými štátmi sa v súčasnej jednotnej spoločnej organizácii trhov rozširuje na všetky sektory. Podpora na zriadenie skupín výrobcov v sektore ovocia a zeleniny sa presúva do rozvoja vidieka. V nariadení je zohľadnený už uskutočnený návrh pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov, v ktorom sa stanovujú základné podmienky, v prípade ak členské štáty ustanovia písomné zmluvy ako povinné, s cieľom posilniť vyjednávaciu silu výrobcov mlieka v potravinovom reťazci. Takisto je v ňom zohľadnený už uskutočnený návrh o obchodných normách v súvislosti s balíkom týkajúcim sa kvality. Z hľadiska zjednodušovania bude mať zrušenie určitých druhov sektorovej pomoci, oddelenie režimu pomoci v sektore húseníc priadky morušovej, ukončenie systému kvót na cukor a odstránenie požiadaviek na registráciu dodávateľských zmlúv a na potvrdenie rovnocennosti v sektore chmeľu pozitívny vplyv na záťaž členských štátov a byrokraciu hospodárskych subjektov. Nebude už treba udržiavať kapacitu na zavádzanie schém sektorovej pomoci a prideľovať prostriedky na ich kontrolu. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu VFR sa ustanovuje, že výrazná časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej venovať poľnohospodárstvu, ktoré je spoločnou politikou strategického významu. Navrhuje sa preto, aby sa SPP v období 2014-2020 zamerala na svoje hlavné aktivity, pričom by sa v súčasných cenách na pilier I vyčlenilo 317,2 miliardy EUR a na pilier II 101,2 miliardy EUR. Financovanie piliera I a piliera II dopĺňa dodatočné financovanie vo výške 17,1 miliardy EUR, ktoré predstavujú 5,1 miliardy EUR na výskum a inovácie, 2,5 miliardy EUR na bezpečnosť potravín a 2,8 miliardy EUR na potravinovú podporu osobám v najväčšej hmotnej núdzi v iných okruhoch VFR, ako aj 3,9 miliardy EUR v novej rezerve pre krízy v poľnohospodárskom sektore a maximálne 2,8 miliardy EUR v Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii mimo VFR, takže celkový rozpočet za obdobie 2014-2020 by predstavoval 435,6 miliardy EUR. Pokiaľ ide rozdelenie podpory medzi členské štáty, navrhuje sa, aby sa pri všetkých členských štátoch, ktorých priame platby sú nižšie ako 90 % priemeru EÚ, tento rozdiel zmenšil o tretinu. Vnútroštátne stropy sú v nariadení o priamych platbách vypočítané na tomto základe. Rozdelenie podpory na rozvoj vidieka je založené na objektívnych kritériách spojených s politickými cieľmi, pričom sa berie do úvahy súčasné rozdelenie. Tak ako v súčasnosti by menej rozvinuté regióny mali aj naďalej využívať vyššie sadzby spolufinancovania, ktoré sa uplatňujú aj na určité opatrenia ako odovzdávanie vedomostí, skupiny výrobcov, spolupráca a Leader. Zavádza sa určitá pružnosť v rámci prevodov medzi piliermi (až do výšky 5 % priamych platieb): z piliera I do piliera II, aby sa členským štátom umožnilo posilniť svoju politiku rozvoja vidieka, a z piliera II do piliera I pre tie členské štáty, v ktorých úroveň priamych platieb zostáva pod 90 % priemeru EÚ. Podrobnosti o finančnom vplyve návrhov reformy SPP sú uvedené vo finančnom výkaze, ktorý je priložený k návrhom. 2011/0281 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE , so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 42 prvý pododsek a článok 43 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie[7], po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov[9], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[10], keďže: 1. V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“[11] sa uvádzajú potenciálne výzvy, ciele a smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) po roku 2013. Na základe diskusie o uvedenom oznámení by sa SPP mala zreformovať s účinnosťou od 1. januára 2014. Uvedená reforma by sa mala vzťahovať na všetky hlavné nástroje SPP vrátane nariadenia Rady (EÚ) č. [KOM(2010)799] z [...] o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)[12]. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti tejto reformy je vhodné zrušiť nariadenie (EÚ) č. [KOM(2010)799] a nahradiť ho novým nariadením o jednotnej spoločnej organizácii trhov. Reformou by sa takisto, pokiaľ je to možné, mali uviesť do súladu, zefektívniť a zjednodušiť ustanovenia, najmä tie, ktoré sa vzťahujú na viac ako jeden poľnohospodársky sektor, a to aj tak, že sa zaistí, aby nepodstatné prvky opatrení mohla prijímať Komisia prostredníctvom delegovaných aktov. 2. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zaistiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. 3. Na základe článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) Rada prijíma opatrenia týkajúce sa stanovovania cien, odvodov, pomoci a množstvových obmedzení. V záujme jasnosti by sa v prípade uplatnenia článku 43 ods. 3 zmluvy malo toto nariadenie výslovne odvolávať na skutočnosť, že opatrenia Rada prijme na uvedenom základe. 4. Toto nariadenie by malo obsahovať všetky základné prvky jednotnej spoločnej organizácie trhov. Stanovovanie cien, odvodov, pomoci a množstvových obmedzení je v niektorých prípadoch neoddeliteľne spojené s týmito základnými prvkami. 5. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na všetky poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe I k zmluve, aby sa zaistila existencia spoločnej organizácie trhu so všetkými takými výrobkami, ako sa vyžaduje článkom 40 ods. 1 zmluvy. 6. Malo by sa objasniť, že nariadenie (EÚ) č. [...] [horizontálne nariadenie o SPP][13] a ustanovenia prijaté podľa neho by sa mali uplatňovať na opatrenia ustanovené v tomto nariadení. V [horizontálnom nariadení o SPP] sa uvádzajú najmä ustanovenia, ktorými sa má zaručiť súlad s povinnosťami zakotvenými v ustanoveniach SPP vrátane kontrol a uplatňovania administratívnych opatrení a administratívnych sankcií v prípade nesúladu, ako aj pravidlá súvisiace s skladaním a uvoľňovaním zábezpek a vymáhaním neoprávnených platieb. 7. Toto nariadenie a ďalšie akty prijaté na základe článku 43 zmluvy odkazujú na opis výrobkov a odkazy na položky a podpoložky kombinovanej nomenklatúry. Zmeny a doplnenia spoločného colného sadzobníka si môžu vyžadovať následné technické úpravy takých nariadení. Komisia by mala mať možnosť prijímať vykonávacie opatrenia, ktorými vykoná také úpravy. V záujme jasnosti a jednoduchosti by sa nariadenie Rady (ES) č. 234/79 z 5. februára 1979 o postupe pre úpravy nomenklatúry Spoločného colného sadzobníka používaného pre poľnohospodárske výrobky[14], ktorým sa v súčasnosti ustanovuje taká právomoc, malo zrušiť a právomoc by sa mala začleniť do tohto nariadenia. 8. S cieľom zohľadniť osobitosti sektora ryže by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o aktualizáciu vymedzení pojmov týkajúcich sa sektora ryže uvedených v časti I prílohy II k tomuto nariadeniu. 9. S cieľom zaistiť, aby sa výroba orientovala na určité druhy nelúpanej ryže, by Komisia mala mať možnosť prijímať vykonávacie opatrenia na stanovenie zvýšení a znížení cien vo verejnej intervencii. 10. Pre obilniny, ryžu, cukor, sušené krmivo, osivo, olivový olej a stolové olivy, ľan a konope, ovocie a zeleninu, banány, mlieko a mliečne výrobky a húsenice priadky morušovej by sa mali stanoviť hospodárske roky, pričom by sa mali čo najviac prispôsobiť biologickým produkčným cyklom každého z uvedených produktov. 11. S cieľom zohľadniť osobitosti sektorov ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny by sa mala Komisii delegovať právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy, pokiaľ ide o stanovenie hospodárskych rokov pre uvedené výrobky. 12. V záujme stability trhov a zabezpečenia primeranej životnej úrovne pre poľnohospodárov sa vytvoril diferencovaný systém podpory cien podľa jednotlivých sektorov, v ktorom sa zohľadnili rôzne potreby v každom z týchto sektorov na jednej strane a vzájomná závislosť medzi rôznymi sektormi na strane druhej. Uvedené opatrenia majú formu verejnej intervencie alebo prípadne vyplatenia pomoci na súkromné skladovanie. Je naďalej potrebné zachovať opatrenia na podporu cien a zároveň ich treba zefektívniť a zjednodušiť. 13. Z dôvodu jasnosti a prehľadnosti by dané ustanovenia mali mať spoločnú štruktúru, pričom sa zachová politika sledovaná v každom sektore. Na tento účel by sa malo rozlišovať medzi referenčnými cenami a intervenčnými cenami a tieto posledné ceny by sa mali vymedziť, pričom by sa malo najmä objasniť, že len intervenčné ceny na verejnú intervenciu zodpovedajú uplatneným spravovaným cenám uvedeným v prílohe 3 k Dohode WTO o poľnohospodárstve odseku 8 prvej vete (t. j. podpora na základe cenového rozdielu). V tejto súvislosti by sa malo chápať, že trhová intervencia môže mať podobu verejnej intervencie ako aj iné podoby intervencie, pri ktorých sa nepoužívajú cenové indikácie stanovené ex ante. 14. V každom dotknutom sektore by mal byť intervenčný systém dostupný počas určitých období v roku vzhľadom na postupy a skúsenosti z predchádzajúcich spoločných organizácií trhu a v tom období by mal byť otvorený buď trvalo alebo by mal byť otvorený v závislosti od trhových cien. 15. Cenová úroveň, pri ktorej by sa mal nákup v rámci verejnej intervencie, t. j. podpora cenového rozdielu, uskutočňovať za stanovenú cenu za určité množstvá niektorých výrobkov a v iných prípadoch by mala závisieť od verejnej súťaže a vychádzať z postupov a skúseností z predchádzajúcich spoločných organizácií trhu. 16. V tomto nariadení by sa mala ustanoviť možnosť odpredať výrobky nakúpené vo verejnej intervencii. Uvedené opatrenia by sa mali prijať tak, aby sa predišlo narušeniu trhu a aby sa zaistil rovnaký prístup k tovaru a rovnaké zaobchádzanie s nákupcami. 17. S cieľom zaistiť trhovú transparentnosť by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy, pokiaľ ide o ustanovenie podmienok, za ktorých môže rozhodnúť o poskytnutí pomoci na súkromné skladovanie s cieľom dosiahnuť trhovú rovnováhu a stabilizovať trhové ceny, pričom zohľadní trhovú situáciu. 18. S cieľom zohľadniť osobitosti jednotlivých sektorov by sa mala právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o prijímanie požiadaviek a podmienok, ktoré majú spĺňať výrobky, ktoré sa majú nakúpiť v rámci verejnej intervencie a skladovať v rámci systému pomoci na súkromné skladovanie, dodatočne k požiadavkám ustanovených v tomto nariadení, ako aj pokiaľ ide o prijímanie uplatniteľných zvýšení alebo znížení cien na účely kvality v prípade nákupu aj predaja a pokiaľ ide o prijímanie ustanovení týkajúcich sa povinnosti platobných agentúr, aby po prevzatí a pred uskladnením mali všetko hovädzie mäso vykostené. 19. S cieľom zohľadniť rozmanitosť okolností týkajúcich sa skladovania intervenčných zásob v Únii a zaistiť primeraný prístup hospodárskych subjektov k verejnej intervencii by sa mala právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o požiadavky, ktoré majú spĺňať intervenčné skladovacie miesta pri výrobkoch, ustanovenia týkajúce sa predaja zostávajúcich malých uskladnených množstiev v členských štátoch a pravidlá týkajúce sa priameho predaja množstiev, ktoré sa už viac nemôžu prebaliť alebo sú znehodnotené a určité pravidlá týkajúce sa skladovania výrobkov vnútri a mimo členského štátu, ktorý je zodpovedný za tieto výrobky a za ich spracovanie, pokiaľ ide o clá a iné sumy, ktoré sa poskytujú alebo vyberajú v rámci SPP. 20. S cieľom zaistiť, aby malo súkromné skladovanie želaný účinok na trh, mala by sa na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy, pokiaľ ide o opatrenia na zníženie výšky pomoci, ktorá sa má vyplatiť, ak je uskladnené množstvo nižšie ako zmluvné množstvo a podmienky na poskytnutie preddavku. 21. S cieľom zaručiť dodržiavanie práv a povinností hospodárskych subjektov, ktorí sa zúčastňujú na opatreniach verejnej intervencie alebo súkromného skladovania, by sa mala právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa konania verejných súťaží, oprávnenosti hospodárskych subjektov a povinnosti skladať záručnú zábezpeku. 22. S cieľom štandardizovať obchodnú úpravu rôznych výrobkov na účely zlepšenia transparentnosti trhu, zaznamenávania cien a uplatňovania trhových intervenčných opatrení vo forme verejnej intervencie a pomoci na súkromné skladovanie by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o stupnice Únie na klasifikáciu jatočných tiel v sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa. 23. S cieľom zaistiť presnosť a spoľahlivosť klasifikácie jatočných tiel by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o preskúmanie uplatňovania klasifikácie jatočných tiel v členských štátoch výborom Únie. 24. Existujúca schéma distribúcie potravín osobám v najväčšej hmotnej núdzi v Únii prijatá v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky by mala byť predmetom osobitného nariadenia, ktoré bude odrážať jej ciele sociálnej kohézie. V tomto nariadení by sa však mala ustanoviť možnosť naložiť s výrobkami držanými vo verejnej intervencii tak, že sa dajú k dispozícii na využitie v schéme. 25. Konzumácia ovocia a zeleniny a mliečnych výrobkov medzi deťmi by sa mala podporovať, a to aj dlhodobým zvyšovaním podielu uvedených výrobkov v strave detí vo veku, keď sa formujú ich stravovacie návyky. Mala by sa preto podporovať pomoc Únie na financovanie alebo spolufinancovanie dodávok týchto výrobkov deťom do školských zariadení. 26. S cieľom zaistiť riadne rozpočtové riadenie schém by sa pre každú z nich mali stanoviť vhodné ustanovenia. Pomoc Únie by sa nemala využívať ako náhrada za financovanie akýchkoľvek existujúcich vnútroštátnych programov podpory konzumácie ovocia v školách. Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia by však členské štáty mali mať možnosť nahradiť svoj finančný príspevok do schém príspevkami zo súkromného sektora. S cieľom zaistiť efektívnosť programu podpory konzumácie ovocia v školách by členské štáty mali ustanoviť sprievodné opatrenia, na ktoré by členské štáty boli oprávnené poskytovať vnútroštátnu pomoc. 27. S cieľom propagovať zdravé stravovacie návyky u detí, zaistiť efektívne a cielené využívanie európskych fondov a podporovať informovanosť o programe by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o program podpory konzumácie ovocia v školách, ktoré sa týkajú: výrobkov, ktoré nie sú oprávnené na výber do programu; cieľovej skupiny programu; národných alebo regionálnych stratégií, ktoré členské štáty musia vypracovať, aby mohli získať pomoc, vrátane sprievodných opatrení; schvaľovania a výberu žiadateľov o pomoc; objektívnych kritérií na rozdelenie pomoci medzi členské štáty, orientačného rozdelenia pomoci medzi členské štáty a metódy prerozdelenia pomoci medzi členské štáty na základe prijatých žiadostí; nákladov oprávnených na pomoc vrátane možnosti stanovenia celkového stropu pre také náklady a požiadavky, aby zúčastnené členské štáty zverejnili podpornú úlohu programu. 28. S cieľom zohľadniť vývoj modelov spotreby mliečnych výrobkov a inovácie a vývoj na trhu s mliečnymi výrobkami, s cieľom zaistiť, aby sa o pomoc uchádzali náležití príjemcovia a žiadatelia, a podporovať informovanosť o programe pomoci by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide program na podporu konzumácie mlieka v školách a čo sa týka: výrobkov, ktoré sú oprávnené na výber do programu; národných alebo regionálnych stratégií, ktoré členské štáty musia vypracovať, aby mohli získať pomoc, a cieľovej skupiny programu, podmienok na poskytnutie pomoci, skladania zábezpeky, ktorou sa zaručí vykonanie v prípade, že sa vyplatí preddavok pomoci, monitorovania a hodnotenia a požiadavky, aby vzdelávacie zariadenia zverejnili podpornú úlohu programu. 29. Schéma pomoci pre organizácie výrobcov chmeľu sa využíva len v jednom členskom štáte. S cieľom vytvoriť pružnosť a zosúladiť prístup v tomto sektore s inými sektormi by sa schéma pomoci mala ukončiť a organizácie výrobcov by malo byť možné podporovať v rámci opatrení na rozvoj vidieka. 30. Financovanie Úniou sa vyžaduje na povzbudenie schválených organizácií hospodárskych subjektov k vypracovaniu pracovných programov na účel zlepšenia kvality výroby olivového oleja a stolových olív. V uvedenom kontexte by sa týmto nariadením malo ustanoviť, že sa podpora Únie bude udeľovať v súlade s prioritami, ktoré sú prisúdené činnostiam vykonávaným v rámci príslušných pracovných programov. Dotknuté činnosti by sa však mali obmedzovať na tie najužitočnejšie a spolufinancovanie by sa malo zaviesť, aby sa zlepšila kvalita takých programov. 31. S cieľom zaistiť, aby sa pomocou ustanovenou pre organizácie hospodárskych subjektov v sektore olivového oleja a stolových olív dosiahli jej ciele zlepšiť kvalitu výroby olivového oleja a stolových olív a zaistiť, aby so organizácie hospodárskych subjektov v sektore olivového oleja a stolových olív plnili svoje povinnosti, mala by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o podmienky schvaľovania organizácií hospodárskych subjektov na účely schémy pomoci, pozastavenia a odňatia takého stiahnutia, opatrenia oprávnené na financovanie Úniou, vyčleňovanie financií Únie na osobitné opatrenia, činnosti a náklady, ktoré nie sú oprávnené na financovanie Úniou a výber a schvaľovanie pracovných programov a pokiaľ ide o požiadavku zložiť zábezpeku. 32. V tomto nariadení sa rozlišuje na jednej strane ovocie a zelenina, medzi ktoré patrí ovocie a zelenina na predaj a ovocie a zelenina určené na spracovanie, a na druhej strane spracované ovocie a zelenina. Pravidlá týkajúce sa organizácií výrobcov, operačných programov a finančnej pomoci Únie sa uplatňujú len na ovocie a zeleninu a ovocie a zeleninu určené výhradne na spracovanie. 33. Výroba ovocia a zeleniny sa nedá predvídať a výrobky podliehajú skaze. Aj obmedzené prebytky môžu podstatne narušiť trh. Mali by sa preto stanoviť opatrenia súvisiace s krízovým riadením a uvedené opatrenia by sa mali ďalej začleňovať do operačných programov. 34. Pri výrobe ovocia a zeleniny a ich uvádzaní na trh by sa mali v plnej miere zohľadniť environmentálne otázky vrátane pestovateľských postupov, nakladania s odpadovým materiálom a nakladania s výrobkami stiahnutými z trhu, najmä pokiaľ ide o ochranu kvality vody, zachovania biodiverzity a udržiavania krajiny. 35. Podpora na zriadenie skupín výrobcov by sa mala ustanoviť pre všetky sektory vo všetkých členských štátoch v rámci politiky rozvoja vidieka a malo by sa skončiť s osobitnou podporou v sektore ovocia a zeleniny. 36. S cieľom uložiť organizáciám výrobcov v sektore ovocia a zeleniny väčšiu zodpovednosť najmä za ich finančné rozhodovanie a verejné finančné prostriedky, ktoré sú pre nich vyčlenené, zamerať na budúce požiadavky, by sa mali stanoviť podmienky využívania uvedených prostriedkov. Vhodným riešením je spoločné financovanie prevádzkových fondov, ktoré organizácie výrobcov zriadili. V osobitných prípadoch by mali byť povolené dodatočné možnosti financovania. Prevádzkové fondy by sa mali používať len na financovanie operačných programov v sektore ovocia a zeleniny. S cieľom kontrolovať výdavky Únie by sa mala stanoviť hranica pre pomoc poskytovanú organizáciám výrobcov, ktoré zriaďujú prevádzkové fondy. 37. V regiónoch, v ktorých je miera organizovania výroby v sektore ovocia a zeleniny slabá, by sa malo povoliť poskytovanie dodatočných vnútroštátnych finančných príspevkov. V prípade členských štátov, ktoré sú výnimočne znevýhodnené z hľadiska štruktúr, by uvedené príspevky mala Únia preplácať. 38. S cieľom zaistiť efektívnu, cielenú a udržateľnú podporu organizácií výrobcov v sektore ovocia a zeleniny by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o prevádzkové fondy a operačné programy, štruktúru a obsah vnútroštátneho rámca a národnej stratégie, finančnú pomoc Únie, opatrenia na predchádzanie krízam a krízové riadenie a vnútroštátnu finančnú pomoc. 39. Je dôležité ustanoviť podporné opatrenia v sektore vinohradníctva a vína, ktorými by sa mali posilniť konkurenčné štruktúry. Zatiaľ čo by uvedené opatrenia mala vymedziť a financovať Únia, členským štátom by sa mal prenechať výber vhodného súboru na splnenie potrieb svojich regionálnych orgánov, pričom sa v prípade potreby vezmú do úvahy ich osobitosti, a ich začlenenie do vnútroštátnych podporných programov. Členské štáty by mali byť zodpovedné za realizáciu takých programov. 40. Jedným z hlavných opatrení oprávnených na vnútroštátne podporné programy by mala byť propagácia vín Únie a ich uvádzanie na trh v tretích krajinách. Podpora by sa mala naďalej poskytovať na činnosti v oblasti reštrukturalizácie a konverzie z dôvodu ich pozitívneho štrukturálneho vplyvu na sektor vinohradníctva a vína. Takisto by sa mala poskytovať podpora na investície v sektore vinohradníctva a vína, ktoré sú zamerané na zlepšenie ekonomickej výkonnosti podnikov ako takých. Podpora na destiláciu vedľajších produktov by malo byť opatrenie dostupné členským štátom, ktoré chcú tento nástroj použiť na zaistenie kvality vína a zároveň chrániť životné prostredie. 41. Nástroje prevencie ako poistenie úrody, spoločné fondy a zelený zber by mali byť oprávnené na podporu v rámci podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva, aby sa podporoval zodpovedný prístup ku krízovým situáciám. 42. Ustanovenia týkajúce sa podpory vinohradníkom prostredníctvom pridelenia platobných nárokov, o ktorej už členské štáty rozhodli, sa stali konečnými. Z toho dôvodu jediná podpora, ktorú možno poskytovať, je podpora, o ktorej členské štáty rozhodli k 1. decembru 2013 podľa článku 137 nariadenia (EÚ) č. [KOM(2010)799] a na základe podmienok nachádzajúcich sa v uvedenom ustanovení. 43. S cieľom zaistiť, aby sa splnili ciele podporných programov a aby sa európske fondy využívali cielene, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o pravidlá: týkajúce sa zodpovednosti za výdavky medzi dátumom prijatia podporných programov a zmien podporných programov a dátumom ich uplatniteľnosti; týkajúce sa kritérií oprávnenosti na podporné opatrenia, typu výdavkov a činností oprávnených na podporu; opatrení, ktoré nie sú oprávnené na podporu, a maximálnej miery podpory na opatrenie; týkajúce sa zmien v podporných programoch potom, ako sa začali uplatňovať; týkajúce sa požiadaviek a prahov v prípade preddavkov vrátane požiadaviek na zábezpeku, ak sa vypláca preddavok; obsahujúce všeobecné ustanovenia a vymedzenia na účely podporných programov; na účel predchádzania zneužívaniu podporných opatrení a dvojitého financovania projektov; podľa ktorých výrobcovia stiahnu vedľajšie produkty výroby vína, výnimky z tejto povinnosti s cieľom predísť ďalšiemu administratívnemu zaťaženiu, ako aj ustanovenia týkajúce sa dobrovoľnej certifikácie destilačných podnikov; ustanovujúce požiadavky na členské štáty, pokiaľ ide o vykonávanie podporných opatrení, ako aj obmedzenia na zabezpečenie súladu s rozsahom pôsobnosti podporných opatrení; týkajúce sa platieb príjemcom, a to aj platieb prostredníctvom sprostredkovateľov poistenia. 44. Včelárstvo charakterizuje rôznorodosť výrobných podmienok a výnosov a rozptyl a rozmanitosť hospodárskych subjektov vo fáze výroby aj uvádzania na trh. Okrem toho, vzhľadom na rozšírenie varroázy vo viacerých členských štátoch za posledné roky a na problémy, ktoré táto choroba spôsobuje vo výrobe medu, je naďalej nevyhnutná činnosť Únie, pretože varroázu nie je možné úplne vyhubiť a musí sa ošetrovať schválenými výrobkami Vzhľadom na tieto okolnosti a s cieľom zlepšiť výrobu včelárskych výrobkov a ich uvádzanie na trh v Únii by sa mali každé tri roky vypracovať vnútroštátne programy per daný sektor s cieľom zlepšiť všeobecné podmienky včelárskej výroby a uvádzanie včelárskych výrobkov na trh. Uvedené vnútroštátne programy by mala čiastočne financovať Únia. 45. S cieľom zaistiť cielené využívanie financií Únie vo včelárstve by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mali delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o: opatrenia, ktoré možno zahrnúť do včelárskych programov, pravidlá týkajúce sa povinností z hľadiska obsahu vnútroštátnych programov, ich vypracúvania a súvisiacich štúdií, ako aj podmienky prideľovania finančného príspevku Únie každému zúčastnenému členskému štátu. 46. Pomoc Únie na chov húseníc priadky morušovej by mala byť oddelená do systémy priamych platieb podľa postupu, ktorý sa prijal pri pomoci v iných sektoroch. 47. Pomoc na odstredené mlieko a sušené odstredené mlieko vyrobené v Únii a určené na využitie ako krmivo a na spracovanie na kazeín a kazeináty sa pri podporovaní trhu preukázala ako neefektívna a preto by sa mala ukončiť zároveň s pravidlami týkajúcimi sa používania kazeínu a kazeinátov pri výrobe syra. 48. Uplatňovanie noriem uvádzaní poľnohospodárskych výrobkov na trh môže prispieť k zlepšeniu hospodárskych podmienok výroby uvedených výrobkov a ich uvádzania na trh, ako aj ich kvality Uplatňovanie takých noriem je preto v záujme výrobcov, obchodníkov a spotrebiteľov. 49. Na základe oznámenia Komisie o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov[15] a následných rozhovorov sa zdá vhodné zachovať obchodné normy podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov s cieľom zohľadniť očakávania spotrebiteľov a prispieť k zlepšeniu hospodárskych podmienok výroby a predaja poľnohospodárskych výrobkov, ako aj ich kvality. 50. S cieľom zaručiť, aby všetky výrobky boli primeranej, vyhovujúcej a predajnej kvality a bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín[16], základné všeobecné obchodné normy, ako sú plánované v uvedenom oznámení Komisie, by mali byť vhodné pre výrobky, na ktoré sa nevzťahujú obchodné normy podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov Ak takéto výrobky prípadne vyhovujú uplatniteľnej medzinárodnej norme, tieto výrobky by sa mali považovať za výrobky vyhovujúce všeobecnej obchodnej norme. 51. V prípade niektorých sektorov a/alebo výrobkov sú vymedzenia pojmov, označenia a/alebo obchodné názvy dôležitým prvkom na stanovenie podmienok hospodárskej súťaže. Je preto vhodné ustanoviť pre uvedené sektory a/alebo výrobky vymedzenie pojmov, označenia a obchodné názvy, ktoré by sa mali používať iba v Únii pri uvádzaní výrobkov, ktoré spĺňajú zodpovedajúce požiadavky, na trh 52. Pre obchodné normy by sa mali stanoviť ustanovenia horizontálnej povahy. 53. Obchodné normy by sa mali uplatňovať s cieľom umožniť, aby sa na trh dodávali výrobky normalizovanej a uspokojivej kvality a mali by sa týkať najmä vymedzenia pojmov, zaraďovania do tried kvality, obchodnej úpravy a označovania, balenia, spôsobu výroby, uchovávania, dopravy, informácií o výrobcoch, obsahu určitých látok, súvisiacich administratívnych dokladov, skladovania, certifikácie a lehôt. 54. Vzhľadom na záujem spotrebiteľov získať primerané a transparentné informácie o výrobkoch by malo byť možné určiť v jednotlivých prípadoch miesto produkcie na adekvátnej zemepisnej úrovni, pričom sa vezmú do úvahy osobitosti niektorých sektorov, najmä tie, ktoré sa týkajú spracovaných poľnohospodárskych výrobkov 55. Obchodné normy by sa mali uplatňovať na všetky poľnohospodárske výrobky, ktoré sa v Únii uvádzajú na trh. 56. Je vhodné ustanoviť osobitné pravidlá pre výrobky dovážané z tretích krajín, ak vnútroštátne ustanovenia platné v tretích krajinách odôvodňujú udelenie výnimky z obchodných noriem, ak je zaručená ich rovnocennosť právnych predpisov Únie. 57. Je vhodné zaviesť možnosť, aby členské štáty mohli zachovať alebo prijať určité vnútroštátne pravidlá týkajúce sa úrovne kvality, pokiaľ ide o roztierateľné tuky. 58. S cieľom reagovať na zmeny situácie na trhu a zohľadniť osobitosti každého sektora by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o akty, ktorými sa prijímajú, upravujú a zmierňujú požiadavky súvisiace so všeobecnou obchodnou normou, a pravidlá týkajúce sa súladu s ňou. 59. S cieľom zohľadniť očakávania spotrebiteľov a prispieť k zlepšeniu hospodárskych podmienok výroby poľnohospodárskych výrobkov a ich uvádzania na trh, ako aj k zlepšeniu ich kvality a s cieľom prispôsobiť sa stále sa meniacim trhovým podmienkam, vyvíjajúcim sa požiadavkám spotrebiteľov, ako aj s cieľom zohľadniť vývoj príslušných medzinárodných noriem a zohľadniť technický pokrok a zabrániť vytváraniu prekážok inovácie výrobkov by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o akty na prijímanie obchodných noriem podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov, ako aj odchýlok a výnimiek z uplatňovania takých noriem a pokiaľ ide o nevyhnutné úpravy, odchýlky alebo výnimky z vymedzení pojmov a obchodných názvov. 60. S cieľom zaistiť správne a transparentné uplatňovanie medzinárodných pravidiel týkajúcich sa určitých výrobkov a/alebo sektorov z hľadiska obchodných noriem by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o stanovenie podmienok uplatňovania takých obchodných noriem ako aj podmienky držby, obehu a používania výrobkov získaných pokusnými postupmi. 61. S cieľom zohľadniť osobitosti obchodu medzi Úniou a určitými tretími krajinami, osobitý charakter niektorých poľnohospodárskych výrobkov a osobitosti každého sektora by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o toleranciu pre každú obchodnú normu, nad rámec ktorej sa celá dávka výrobkov považuje za nespĺňajúcu uvedenú normu, a pokiaľ ide o pravidlá, ktorými sa vymedzujú podmienky, za ktorých sa dovezené výrobky považujú za poskytujúce rovnocennú úroveň plnenia požiadaviek Únie týkajúcich sa obchodných noriem, a ktorými sa umožňujú opatrenia odchyľujúce sa od pravidiel, na základe ktorých možno výrobky v Únii uvádzať na trh len v súlade s takými normami, a určujú sa pravidlá týkajúce sa uplatňovania obchodných noriem na výrobky vyvážané z Únie. 62. Koncepcia akostných vín Únie je založená okrem iného na osobitých charakteristikách vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Takéto vína môžu spotrebitelia identifikovať prostredníctvom chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení. S cieľom zahrnúť do transparentného a prepracovanejšieho rámca požiadavky na kvalitu príslušných výrobkov by sa mal ustanoviť režim, v rámci ktorého sa budú žiadosti o chránené označenie pôvodu a zemepisné označenie posudzovať v súlade s prístupom horizontálnej politiky Únie v oblasti kvality potravín iných než víno a destiláty z nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín[17]. 63. S cieľom zachovať osobitné kvalitatívne charakteristiky vín s označením pôvodu alebo zemepisným označením by sa malo členským štátom umožniť uplatňovať prísnejšie pravidlá. 64. Na to, aby sa na označenia pôvodu a zemepisné označenia mohla v Únii vzťahovať ochrana, mali by byť uznávané a zaregistrované na úrovni Únie v súlade s procesnými pravidlami, ktoré Komisia ustanovila. 65. Ochrana by mala byť možná aj pre označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích krajín, ak sú chránené vo svojej krajine pôvodu. 66. Registračným konaním by sa malo každej fyzickej alebo právnickej osobe s oprávneným záujmom v členskom štáte alebo tretej krajine umožniť, aby uplatnila svoje práva a vzniesla svoje námietky. 67. Označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané v registri by sa mali chrániť pred používaním, ktorým sa neoprávnene zneužíva povesť výrobku spĺňajúceho príslušné požiadavky. S cieľom podporovať spravodlivú hospodársku súťaž a nezavádzať spotrebiteľov by sa takáto ochrana mala vzťahovať aj na výrobky a služby, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, vrátane tých, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k zmluve. 68. S cieľom zohľadniť existujúcu prax v označovaní by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o povolenie používať názov muštovej odrody, aj keď obsahuje chránené označenie pôvodu alebo zemepisné označenie alebo z takéhoto označenia pozostáva. 69. S cieľom zohľadniť osobitosti výroby vo vymedzenej zemepisnej oblasti, zaistiť kvalitu a vysledovateľnosť výrobkov a zaistiť oprávnené nároky a záujmy výrobcov alebo hospodárskych subjektov by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mali delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o zásady vymedzovania príslušnej zemepisnej oblasti a vymedzenia pojmov, obmedzení a odchýlok týkajúcich sa výroby vo vymedzenej zemepisnej oblasti; pokiaľ ide o podmienky, za ktorých sa do špecifikácií výrobkov môžu zahrnúť dodatočné požiadavky a pokiaľ ide o prvky špecifikácie výrobku; typu žiadateľa, ktorý môže žiadať o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia; postupy, ktoré treba dodržiavať v súvislosti so žiadosťou o ochranu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, vrátane predbežného vnútroštátneho konania, preskúmania zo strany Komisie, námietkového konania a postupu pri zmene a doplnení, zrušení a premene chránených označení pôvodu alebo chránených zemepisných označení; postupy uplatniteľné na cezhraničné žiadosti; postupov podávania žiadostí týkajúcich sa zemepisných oblastí v tretej krajine; dátum, o ktorého sa uplatňuje ochrana; postupy súvisiace so zmenami a doplneniami špecifikácií výrobkov a dátum, ku ktorému zmena a doplnenia nadobúdajú účinnosť. 70. S cieľom zaistiť primeranú ochranu a aby uplatňovaním tohto nariadenia neboli dotknuté hospodárske subjekty a príslušné orgány, pokiaľ ide o názvy vín, ktorým sa ochrana poskytla pred 1. augustom 2009, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o prijímanie obmedzení týkajúcich sa chráneného názvu a pokiaľ ide o prechodné ustanovenia týkajúce sa: názvov vín, ktoré členské štáty uznávali ako označenia pôvodu alebo zemepisné označenia k 1. augustu 2009; predbežného vnútroštátneho konania; vín umiestnených na trh alebo označených pred určitým dátumom a zmien a doplnení špecifikácií výrobkov. 71. Určité pojmy sa tradične používajú v Únii a poskytujú spotrebiteľom informácie o osobitostiach a kvalite vín, ktoré dopĺňajú informácie poskytované označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami. Tieto tradičné pojmy by mali byť oprávnené na ochranu v Únii, aby sa zabezpečilo fungovanie vnútorného trhu a spravodlivá hospodárska súťaž a aby sa zabránilo zavádzaniu spotrebiteľov. 72. S cieľom zaistiť primeranú ochranu, oprávnené nároky výrobcov alebo hospodárskych subjektov a zohľadniť osobitosti obchodu medzi Úniou a určitými tretími krajinami by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa jazyka a hláskovania tradičného pojmu, ktorý sa má chrániť; pokiaľ ide o vymedzenie typu žiadateľov, ktorí môžu žiadať o ochranu tradičného pojmu; podmienky platnosti žiadosti o uznanie tradičného pojmu; dôvody na zamietnutie navrhovaného uznania tradičného pojmu; rozsah ochrany, vrátane vzťahu s obchodnými známkami, chránenými tradičnými pojmami, chránenými označeniami pôvodu alebo zemepisnými označeniami, homonymami alebo určitými názvami muštových odrôd; dôvody zrušenia tradičného pojmu; dátum podávania žiadosti alebo požiadavky; postupy, ktoré treba dodržiavať v súvislosti so žiadosťou o ochranu tradičného pojmu vrátane preskúmania zo strany Komisie, námietkových konaní a postupov pri zrušení a zmene a doplnení a v súvislosti s podmienkami, za ktorých sa tradičné pojmy môžu používať pri výrobkoch z tretích krajín, a ustanovenie súvisiacich odchýlok. 73. Opis, označovanie a obchodná úprava výrobkov v sektore vinohradníctva a vinárstva, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, môže mať významný dosah na ich predajnosť. Rozdiely v právnych predpisoch členských štátov týkajúcich sa označovania výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva môžu narúšať hladké fungovanie vnútorného trhu Mali by sa preto ustanoviť pravidlá, ktorými sa zohľadňujú oprávnené záujmy spotrebiteľov a výrobcov. Z tohto dôvodu je vhodné ustanoviť pravidlá Únie týkajúce sa označovania. 74. S cieľom zaistiť súlad s existujúcou praxou v označovaní, s horizontálnymi pravidlami súvisiacimi s označovaním a obchodnou úpravou a s cieľom zohľadniť osobitosti sektora vinohradníctva a vinárstva; s cieľom zaistiť účinnosť certifikačných, schvaľovacích a overovacích postupov a oprávnené záujmy hospodárskych subjektov a aby hospodárske subjekty neboli poškodené, mala by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o výnimočné okolnosti odôvodňujúce vynechanie odkazu na pojem „chránené označenie pôvodu“ alebo „chránené zemepisné označenie“; pokiaľ ide o obchodnú úpravu a používanie údajov týkajúcich sa označovania iných ako tie, ktoré sú ustanovené v tomto nariadení; určité povinné údaje; nepovinné údaje a obchodnú úpravu; pokiaľ ide o potrebné opatrenia týkajúce sa označovania a obchodnej úpravy vín s označením pôvodu alebo zemepisným označením, ktorých označenie pôvodu alebo zemepisné označenie spĺňa potrebné požiadavky; pokiaľ ide o víno umiestnené na trh a označené pred 1. augustom 2009 a pokiaľ ide o výnimky týkajúce sa označovania a obchodnej úpravy. 75. Ustanovenia týkajúce sa vína by sa mali uplatňovať vzhľadom na dohody uzavreté podľa článku 218 zmluvy. 76. Je vhodné ustanoviť pravidlá klasifikácie muštových odrôd, podľa ktorých zostanú členské štáty, ktoré vyrábajú viac ako 50 000 hektolitrov ročne, naďalej zodpovedné za klasifikáciu muštových odrôd, z ktorých sa môže na ich území vyrábať víno. Určité muštové odrody by sa mali vylúčiť. 77. Je vhodné stanoviť určité enologické postupy a obmedzenia výroby vína, najmä pokiaľ ide o kupáž a používanie určitých druhov hroznového muštu, hroznovej šťavy a čerstvého hrozna s pôvodom v tretích krajinách. Komisia by sa s cieľom splniť medzinárodné normy v oblasti enologických postupov mala vo všeobecnosti opierať o enologické postupy, ktoré odporúča Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV). 78. Členským štátom by sa v sektore vinohradníctva a vinárstva malo povoliť, aby obmedzili alebo vylúčili používanie určitých enologických postupov a malo by sa im povoliť, aby zachovali prísnejšie obmedzenia pre vína vyrábané na ich území, ako aj povoliť skúšobné používanie nepovolených enologických postupov za podmienok, ktoré treba vymedziť. 79. S cieľom zabezpečiť uspokojivú úroveň vysledovateľnosti dotknutých výrobkov, najmä v záujme ochrany spotrebiteľa, by sa malo ustanoviť, aby bol ku všetkým výrobkom sektora vinohradníctva a vinárstva, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, pri obehu v Únii priložený sprievodný dokument. 80. S cieľom lepšie riadiť vinohradnícky potenciál by členské štáty mali oznamovať Komisii súpis svojho výrobného potenciálu založený na registri viníc. S cieľom podporiť členské štáty, aby oznamovali svoj súpis, sa podpora na reštrukturalizáciu a konverziu obmedzuje len na tie členské štáty, ktoré súpis oznámili. 81. S cieľom uľahčiť monitorovanie a overovanie výrobného potenciálu členskými štátmi by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti a obsah vinohradníckeho registra a oslobodení. 82. S cieľom uľahčiť prepravu vinárskych produktov a jej overovanie členskými štátmi by právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa sprievodného dokumentu, jeho používania a oslobodení z povinnosti používať taký dokument; aby mohla stanoviť podmienky, za ktorých sa sprievodný dokument má považovať za dokument potvrdzujúci chránené označenia pôvodu alebo zemepisné označenia; aby mohla stanoviť povinnosť viesť evidenciu; spresniť, kto vedie evidenciu, a výnimky z povinnosti viesť evidenciu; uviesť operácie, ktoré sa má evidencia obsahovať, a stanoviť pravidlá týkajúce sa používania sprievodných dokumentov a evidencie. 83. Na zabezpečenie spravodlivého vyváženia práv a povinností cukrovarníckych podnikov a pestovateľov cukrovej repy budú stále potrebné osobitné nástroje. Mali by sa preto prijať štandardné ustanovenia, ktorými sa dohody medzi nimi budú riadiť. 84. S cieľom zohľadniť osobitosti sektora cukru a záujmy všetkých strán by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o také zmluvy, najmä pokiaľ ide o podmienky, ktorými sa riadi nákup, dodávanie, preberanie cukrovej repy a platby za ňu. 85. Organizácie výrobcov a ich združenia môžu zohrávať užitočnú úlohu tým, že budú sústreďovať ponuku a podporovať osvedčené postupy. Medziodvetvové organizácie môžu zohrávať dôležitú úlohu tak, že umožňujú dialóg medzi hospodárskymi subjektmi v zásobovacom reťazci a presadzujú osvedčené postupy a transparentnosť na trhu. Existujúce pravidlá týkajúce s vymedzenia a uznávania takých organizácií a ich združení, ktoré sa vzťahujú na určité sektory, by sa preto mali harmonizovať, zefektívniť a rozšíriť s cieľom umožniť uznanie na požiadanie na základe štatútov uvedených v zákone EÚ vo všetkých sektoroch. 86. Existujúce ustanovenia v rôznych sektoroch, ktorými sa posilnil vplyv organizácií výrobcov, ich združení a medziodvetvových organizácií tým, že členským štátom umožnili, aby sa určitých podmienok rozšírili určité pravidlá takých organizácií na nečlenské hospodárske subjekty, sa prejavili ako účinné a mali by sa harmonizovať, zefektívniť a rozšíriť na všetky sektory. 87. Pokiaľ ide o živé rastliny, hovädzie a teľacie mäso, bravčové mäso, ovčie a kozie mäso, vajcia a hydinové mäso, mala by sa ustanoviť možnosť prijať určité opatrenia na zjednodušenie prispôsobenia ponuky trhovým požiadavkám, ktoré môžu prispieť k stabilizácii trhov a k zaisteniu primeranej životnej úrovne pre danú poľnohospodársku spoločnosť. 88. S cieľom povzbudzovať činnosť organizácie výrobcov, ich združení a medziodvetvových organizácií zameranú na uľahčenie prispôsobenia ponuky trhovým požiadavkám s výnimkou činnosti týkajúcej sa stiahnutia výrobkov z trhu, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa živých rastlín, hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa, ovčieho a kozieho mäsa, vajec a hydinového mäsa s cieľom zlepšiť kvalitu, podporovať lepšiu organizáciu výroby, spracovanie a uvádzanie na trh, zjednodušiť zaznamenávanie vývoja trhových cien a umožniť vypracúvanie krátkodobých a dlhodobých predpovedí na základe používaných výrobných prostriedkov. 89. Členské štáty by v záujme zlepšenia fungovania trhu s vínom mali mať možnosť vykonávať rozhodnutia, ktoré prijali medziodvetvové organizácie. Z rozsahu pôsobnosti týchto rozhodnutí by sa však mali vylúčiť postupy, ktoré by mohli narušiť hospodársku súťaž. 90. Bez existencie právnych predpisov Únie týkajúcich sa štandardizovaných písomných zmlúv môžu členské štáty v rámci svojich vlastných právnych systémov týkajúcich sa zmlúv ustanoviť povinné používanie takýchto zmlúv pod podmienkou, že sa pri tom dodrží právo Únie a najmä, že sa rešpektuje riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhov. Vzhľadom na rozmanitosť situácie v Únii takéto rozhodnutie zostáva v záujme subsidiarity na členských štátoch. V sektore mlieka a mliečnych výrobkov by sa však s cieľom zaistiť primerané minimálne normy týkajúce sa takých zmlúv a riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhu mali na úrovni Únie ustanoviť niektoré základné podmienky používania takých zmlúv. Keďže niektoré mliekarenské družstvá môžu mať pravidlá s podobným účinkom vo svojich stanovách, mali by sa v záujme jednoduchosti oslobodiť od požiadavky na uzatvorenie zmluvy. S cieľom zaistiť, aby bol akýkoľvek takýto systém účinný, mal by sa rovnako uplatňovať v prípade, keď sprostredkovatelia vykupujú mlieko od poľnohospodárov a dodávajú ho spracovateľom. 91. S cieľom zaistiť racionálny vývoj výroby a tak aj primeranú životnú úroveň poľnohospodárov v mliekarenskom sektore by sa mala posilniť ich vyjednávacia sila voči spracovateľom, čo by malo viesť k spravodlivejšiemu rozdeleniu pridanej hodnoty v zásobovacom reťazci. Preto by sa na účel dosiahnutia týchto cieľov SPP malo podľa článku 42 a článku 43 ods. 2 zmluvy prijať ustanovenie, ktorým by sa organizáciám výrobcov zloženým z poľnohospodárov v mliekarenskom sektore alebo ich združeniam umožnilo dohodnúť s mliekarenským podnikom zmluvné podmienky, vrátane ceny, týkajúce sa výroby niektorých alebo všetkých ich členov. S cieľom zachovať účinnú hospodársku súťaž na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami by táto možnosť mala podliehať primeraným kvantitatívnym obmedzeniam. 92. Evidencia všetkých dodávateľských zmlúv týkajúcich sa chmeľu vyrobeného v Únii je zaťažujúce opatrenia a malo by sa ukončiť. 93. S cieľom zaistiť, že ciele a zodpovednosti organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov, medziodvetvových organizácií a organizácií hospodárskych subjektov sú jasne vymedzené, aby prispievali k účinnosti ich akcií, s cieľom zohľadniť osobitosti každého sektora a zaistiť dodržiavanie zásad hospodárskej súťaže a riadne fungovanie spoločnej organizácie trhu by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa: osobitných cieľov, ktoré také organizácie a združenia môžu sledovať, sledujú alebo nesledujú vrátane výnimiek z cieľov uvedených v tomto nariadení; pravidlá týkajúce sa združovania, uznania, štruktúry, právnej subjektivity, členstva, veľkosti, zodpovednosti a činností takých organizácií a združení, účinkov vyplývajúcich z uznania, odobratia uznania a fúzií; nadnárodných organizácií a združení; outsourcingu činností a poskytovania technických prostriedkov organizáciami alebo združeniami; minimálneho objemu alebo hodnoty predajnej výroby organizácií a združení; rozšírenia určitých pravidiel organizácií na nečlenov a povinnej úhrady členských príspevkov nečlenmi, ako aj zoznamu prísnejších výrobných pravidiel, ktoré možno rozšíriť, ďalších požiadaviek týkajúcich sa reprezentatívnosti, príslušných hospodárskych oblastí ako aj preskúmania ich vymedzenia Komisiou, minimálnych období, počas ktorých sa pravidlá uplatňujú predtým, ako sa rozšíria, osôb alebo organizácií, na ktoré sa pravidlá alebo príspevky môžu uplatňovať, a okolností, za ktorých Komisia môže požadovať, aby sa rozšírenie pravidiel alebo povinných príspevkov zamietlo alebo stiahlo. 94. Jednotný trh zahŕňa systém obchodovania na vonkajších hraniciach Únie. Tento systém obchodovania by mal zahŕňať dovozné clá a vývozné náhrady a mal by v zásade stabilizovať trh Únie. Systém obchodovania by mal vychádzať zo záväzkov prijatých v rámci uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní a v bilaterálnych dohodách. 95. Monitorovanie obchodných tokov je predovšetkým záležitosťou riadenia, ku ktorému by sa malo pristupovať pružne. Malo by sa prijať rozhodnutie o zavedení požiadaviek týkajúcich sa povolení so zreteľom na potrebu povolení pre riadenie príslušných trhov a najmä pre monitorovanie dovozov príslušných výrobkov. 96. S cieľom zohľadniť vývoj obchodu a trhu, potreby príslušných trhov a v prípade potreby na monitorovanie vývozu a dovozu by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o zoznam výrobkov sektorov, ktoré podliehajú predloženiu dovozného alebo vývozného povolenia, a prípady a situácie, keď sa predloženie dovozného alebo vývozného povolenia nevyžaduje. 97. S cieľom vymedziť hlavné prvky systému povolení by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mali delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o akty, ktorými: sa vymedzujú práva a povinnosti vyplývajúce z povolenia, jeho právne účinky, vrátane možnosti tolerancie, pokiaľ ide o plnenie povinnosti dovozu alebo vývozu, a uvedenie pôvodu a proveniencie tam, kde je to povinné; sa ustanovuje, aby vydávanie dovozného povolenia alebo prepúšťanie do voľného obehu podliehalo predloženiu dokladu, ktorý vydala tretia krajina alebo subjekt a ktorým sa okrem iného potvrdzuje pôvod, pravosť a kvalitatívne vlastnosti výrobkov; sa prijímajú uplatniteľné pravidlá prevodu povolenia alebo v prípade potreby obmedzenia tejto prevoditeľnosti; sa prijímajú pravidlá potrebné na spoľahlivosť a efektívnosť systému povolení a situácie, v ktorých je potrebná osobitná administratívna pomoc medzi členskými štátmi s cieľom zabrániť prípadom podvádzania a nezrovnalostí alebo ich riešiť, a určujú sa prípady a situácie, keď sa vyžaduje alebo nevyžaduje zloženie zábezpeky, ktorou sa zaručí, že sa výrobky dovezú alebo vyvezú v období platnosti povolenia. 98. Základné prvky ciel uplatniteľné na poľnohospodárske výrobky, ktoré odrážajú dohody WTO a bilaterálne dohody, sú ustanovené v Spoločnom colnom sadzobníku. Komisia by mala byť oprávnená prijímať opatrenia na podrobný výpočet dovozných ciel podľa týchto základných prvkov. 99. S cieľom predísť alebo zabrániť nepriaznivým účinkom na trh Únie, ktoré by mohli byť dôsledkom dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov, by mal dovoz takých výrobkov podliehať platbe dodatočného cla, ak sú splnené určité podmienky. 100. S cieľom zaistiť účinnosť systému vstupných cien, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o ustanovenie zavedenia kontroly colnej hodnoty vzhľadom na inú hodnotu ako jednotková cena. 101. Je vhodné za určitých podmienok otvoriť a spravovať dovozné colné kvóty vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzatvorených v súlade so zmluvou alebo z iných aktov. 102. S cieľom zaistiť spravodlivý prístup k dostupným množstvám, uplatňovanie dohôd, záväzkov a nárokov Únie, ako aj spravodlivé zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi v rámci dovoznej colnej kvóty by sa právomoc prijímať určité delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o akty, ktorými: sa určia podmienky a požiadavky oprávnenosti, ktoré hospodársky subjekt musí splniť, aby mohol predložiť žiadosť v rámci dovoznej colnej kvóty; prijať ustanovenia týkajúce sa prevodu práv medzi hospodárskymi subjektmi a v prípade potreby obmedzení prevodu v rámci spravovania dovoznej colnej kvóty; ustanoviť, aby účasť na dovoznej colnej kvóte podliehala zloženiu zábezpeky; sa prijmú všetky potrebné ustanovenia, pokiaľ ide o konkrétne osobitosti, požiadavky alebo obmedzenia uplatniteľné na colnú kvótu, ako sa ustanovuje v medzinárodnej dohode alebo inom príslušnom akte. 103. Poľnohospodárske výrobky môžu byť v určitých prípadoch pri dovoze do tretích krajín predmetom osobitného zaobchádzania, ak zodpovedajú určitým špecifikáciám a/alebo cenovým podmienkam. Administratívna spolupráca medzi orgánmi v dovážajúcej tretej krajine a Úniou je nevyhnutá na zabezpečenie správneho uplatňovania takého systému. Na tento účel by malo byť k výrobkom priložené osvedčenie vystavené v Únii. 104. S cieľom zaistiť, že výrobky, ktoré sa vyvážajú, môžu byť v súlade s dohodami, ktoré Únia uzavrela v súlade s článkom 218 zmluvy, predmetom osobitného zaobchádzania pri dovoze do tretej krajiny, ak sú splnené určité podmienky, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o povinnosť príslušných orgánov členských štátov, aby na požiadanie a po primeraných kontrolách vydali doklad potvrdzujúci splnenie podmienok. 105. Systém ciel umožňuje upustiť od všetkých ostatných ochranných opatrení na vonkajších hraniciach Únie. Vo výnimočných prípadoch by sa vnútorný trh a colný mechanizmus mohli preukázať ako nedostatočné. S cieľom neponechať v takýchto prípadoch trh Únie bez ochrany voči narušeniam, ktoré by z toho mohli vyplynúť, by sa malo Únii umožniť bezodkladne prijať všetky potrebné opatrenia. Také opatrenia by mali byť v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie. 106. Mala by sa ustanoviť možnosť zakázať využívanie režimov prepracovanie pod colným dohľadom a aktívny zušľachťovací styk. Je teda vhodné, aby sa v takýchto situáciách umožnilo pozastaviť využívanie režimov prepracovanie pod colným dohľadom a aktívny zušľachťovací styk. 107. Ustanovenia týkajúce sa udeľovania náhrad za vývoz do tretích krajín, ktoré vychádzajú z rozdielu medzi cenami v rámci Únie a na svetovom trhu a ktoré sa nachádzajú v hraniciach stanovených záväzkami prijatými v rámci WTO, by mali slúžiť na zabezpečenie účasti Únie na medzinárodnom obchode s určitými výrobkami, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. Dotovaný vývoz by mal podliehať obmedzeniam, pokiaľ ide o hodnotu a množstvo. 108. Dodržanie hraníc, pokiaľ ide o hodnotu, by sa malo zaistiť pri stanovení vývozných náhrad prostredníctvom monitorovania platieb podľa pravidiel, ktoré sa vzťahujú na Európsky poľnohospodársky záručný fond. Monitorovanie možno uľahčiť povinným stanovením vývozných náhrad vopred, pričom sa v prípade diferencovaných náhrad umožní zmeniť stanovené miesto určenia v rámci geografickej oblasti, na ktorú sa jednotná sadzba vývoznej náhrady uplatňuje. V prípade zmeny miesta určenia by sa mala zaplatiť vývozná náhrada, ktorá sa uplatňuje na skutočné miesto určenia, a to maximálne vo výške náhrady platnej pre vopred stanovené miesto určenia. 109. Spoľahlivým a účinným systémom monitorovania by sa mal zaistiť súlad s kvantitatívnymi obmedzeniami. Poskytovanie vývozných náhrad by preto malo podliehať vývoznému povoleniu. Vývozné náhrady by sa mali poskytovať v rámci dostupných obmedzení v závislosti od konkrétnej situácie každého daného výrobku. Výnimky z tohto pravidla by sa mali povoliť iba na spracované výrobky, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k zmluve a na ktoré sa nevzťahujú obmedzenia objemu. Mala by sa ustanoviť odchýlka od prísneho dodržiavania pravidiel riadenia v prípade, že vývozy, na ktoré sa poskytujú vývozné náhrady, pravdepodobne neprekročia stanovené množstvo. 110. V prípade vývozu živého hovädzieho dobytka by sa malo ustanoviť, že vývozné náhrady sa poskytnú a vyplatia len, ak sú dodržané ustanovenia uvedené v právnych predpisoch Únie týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat, a najmä ochrany zvierat počas prepravy. 111. S cieľom zaistiť rovnaký prístup k vývozným náhradám pre vývozcov poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o uplatňovanie určitých pravidiel pre poľnohospodárske výrobky na výrobky vyvážané v podobe spracovaného tovaru. 112. S cieľom nabádať vývozcov, aby rešpektovali dobré životné podmienky zvierat, a umožniť príslušným orgánom overovať riadne vynaloženie vývozných náhrad, ak sú podmienené dodržiavaním požiadaviek na dobré životné podmienky zvierat, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o požiadavky na dobré životné podmienky zvierat mimo colného územia Únie vrátane využitia nezávislých tretích strán. 113. S cieľom zaistiť, aby si hospodárske subjekty plnili svoje povinnosti, keď sa zúčastňujú na verejných súťažiach, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o určenie základnej požiadavky na uvoľnenie zábezpek za povolenia v prípade vývozných náhrad pridelených vo verejnej súťaži. 114. S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž hospodárskych subjektov a orgánov by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o akty, ktorými sa stanovia prahy, pod ktorými nemusí byť povinné vyžadovať vydanie alebo predloženie vývozného povolenia, určia sa miesta určenia alebo operácie, pri ktorých oslobodenie od povinnosti predložiť vývozné povolenie môže byť odôvodnené, a v odôvodnených situáciách sa umožní udeľovanie vývozných povolení ex-post. 115. S cieľom pridŕžať sa konkrétnych situácií, ktoré odôvodňujú úplnú alebo čiastočnú oprávnenosť na vývozné náhrady, a s cieľom pomôcť hospodárskym subjektom prekonať obdobie medzi žiadosťou o vývoznú náhradu a jej konečnou platbou, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa: iného dátumu náhrady; dôsledkov na platbu vývoznej náhrady, ak číselný znak výrobku alebo miesto určenia uvedené na povolení nie je v súlade so skutočným výrobkom alebo miestom určenia; vyplatenia preddavku vývoznej náhrady vrátane podmienok na zloženie zábezpeky a jej uvoľnenie; kontrol a dôkazov, ak existujú pochybnosti o skutočnom mieste určenia výrobkov vrátane možnosti spätného dovozu na colné územie Únie; miest určení považovaných za vývoz z Únie a zaradenia miest určení na colnom území Únie medzi miesta určenia oprávnené na vývozné náhrady. 116. S cieľom zaistiť, aby boli výrobky, za ktoré sa poskytuje vývozná náhrada, vyvezené z colného územia Únie, a predísť ich návratu na uvedené územie a s cieľom minimalizovať administratívnu záťaž hospodárskych subjektov pri získavaní a predkladaní dôkazov o tom, že výrobky, za ktoré sa poskytla náhrada, sa dostali do krajiny určenia oprávnenej na diferencované náhrady, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa: lehoty, do ktorej musí byť výstup z colného územia Únie dokončený vrátane lehoty na dočasný opätovný vstup; spracovania, ktorým môžu výrobky, za ktoré sa poskytujú vývozné náhrady, prejsť počas uvedeného obdobia; dôkazu o dosiahnutí miesta určenia oprávnenej na diferencované náhrady; prahov náhrad a podmienok, za ktorých možno vývozcov oslobodiť od takého dôkazu; a podmienok na schválenie dôkazu o dosiahnutí miesta určenia oprávneného na diferencované náhrady nezávislými tretími stranami. 117. S cieľom zohľadniť osobitosti jednotlivých sektorov by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o osobitné požiadavky a podmienky týkajúce sa hospodárskych subjektov a výrobkov oprávnených na vývoznú náhradu, a predovšetkým vrátane vymedzenia a charakteristík výrobkov a stanovenie koeficientov na účely výpočtu vývozných náhrad. 118. S cieľom zabrániť tomu, aby zakázané plodiny narušili trh s konope na vlákno, by sa týmto nariadením mali ustanoviť kontroly dovozu konope a konopných semien, ktorými sa zaistí, že tieto výrobky ponúkajú určité záruky, pokiaľ ide o obsah tetrahydrokanabinolu. Okrem toho by dovoz konopných semien určených na iné použitie ako na výsev mal naďalej podliehať kontrolnému systému, v ktorom sa ustanovuje schválenie príslušných dovozcov. 119. Minimálne vývozné ceny za kvetinové cibule viac nie sú prínosné a mali by sa zrušiť. 120. V súlade s článkom 42 zmluvy sa ustanovenia zmluvy týkajúce sa hospodárskej súťaže uplatňujú na výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi len do tej miery, ktorá je vymedzená v právnych predpisoch Únie v rámci článku 43 ods. 2 a ods. 3 zmluvy, a v súlade s postupom, ktorý je v nich ustanovený. 121. Pravidlá hospodárskej súťaže, ktoré sa vzťahujú na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 101 zmluvy a na zneužitie dominantných postavení, by sa mali uplatňovať na výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi, pokiaľ ich uplatňovanie neohrozuje dosiahnutie cieľov SPP. 122. Osobitný prístup by sa mal umožniť v prípade organizácií poľnohospodárov alebo organizácií výrobcov alebo ich združení, ktorých cieľom je spoločná výroba alebo uvádzanie poľnohospodárskych výrobkov na trh alebo využívanie spoločných zariadení, pokiaľ takéto spoločné aktivity nevylučujú hospodársku súťaž alebo neohrozujú dosiahnutie cieľov článku 39 zmluvy. 123. Osobitný prístup by sa mal umožniť, pokiaľ ide o určité aktivity medziodvetvových organizácií pod podmienkou, že nevedú k rozdeľovaniu trhov, neovplyvňujú riadne fungovanie spoločnej organizácie trhu, nenarúšajú alebo nevylučujú hospodársku súťaž, nemajú za následok stanovenie cien, ani nevedú k diskriminácii. 124. Riadne fungovanie jednotného trhu by sa poskytovaním štátnej pomoci mohlo ohroziť. Ustanovenia zmluvy, ktorými sa riadi štátna pomoc, by sa preto ako všeobecné pravidlo mali uplatňovať na poľnohospodárske výrobky. V určitých situáciách by sa mali umožniť výnimky. V prípade, že sa takéto výnimky uplatňujú, by Komisia mala mať možnosť vypracovať zoznam existujúcej, novej alebo navrhovanej štátnej pomoci, náležite členské štáty upozorniť a navrhnúť im vhodné opatrenia. 125. Vzhľadom na osobitnú hospodársku situáciu chovu sobov, produkcie výrobkov zo sobieho mäsa a obchodovania s nimi by Fínsko a Švédsko mali v tomto smere naďalej poskytovať vnútroštátne platby. 126. S cieľom riešiť odôvodnené prípady krízy aj potom, ako v roku 2012 skončí prechodné obdobie, pokiaľ ide o opatrenie na podporu destilácie ustanovené v rámci podporných programov, by členské štáty mali mať možnosť uskutočňovať vnútroštátne platby na krízovú destiláciu v rámci celkového rozpočtového stropu 15 % danej hodnoty príslušného ročného rozpočtu členského štátu na jeho vnútroštátny podporný program. Také vnútroštátne platby by sa mali oznámiť Komisii a schváliť podľa tohto nariadenia predtým, ako sa poskytnú. 127. Ustanovenia o prémii za vyklčovanie a určité opatrenia v rámci podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva by nemali samy osebe zabraňovať vnútroštátnym platbám na tie isté účely. 128. Okrem všeobecných účinkov cukrovej reformy na pestovanie cukrovej repy vo Fínsku nepriaznivo pôsobia aj osobitné geografické a klimatické podmienky. Uvedený členský štát by preto mal byť trvalo oprávnený poskytovať svojim pestovateľom cukrovej repy vnútroštátne platby. 129. Členské štáty by mali mať naďalej možnosť uskutočňovať vnútroštátne platby na orechy, ktoré sú v súčasnosti ustanovené v rámci článku 120 nariadenia (ES) č. 73/2009, s cieľom zmierniť účinky oddelenia predchádzajúceho režimu pomoci Únie na orechy. Pre jasnosť, keďže sa uvedené nariadenie zruší, mali by sa uvedené vnútroštátne platby ustanoviť v tomto nariadení. 130. Obmedzenia voľného pohybu vyplývajúce z uplatňovania opatrení, ktorých cieľom je zabrániť rozšíreniu chorôb zvierat, by mohli spôsobovať ťažkosti na trhu v jednom alebo viacerých členských štátoch. Zo skúseností vyplýva, že vážne narušenia trhu, ako významný pokles spotreby alebo cien, možno pripísať strate dôvery spotrebiteľov v dôsledku ohrozenia verejného zdravia alebo zdravia zvierat alebo rastlín. Vzhľadom na skúsenosti by sa opatrenia, ktoré možno pripísať strate dôvery spotrebiteľov, mali rozšíriť na rastlinné produkty. 131. Výnimočné opatrenia na podporu trhu s hovädzím a teľacím mäsom, mliekom a mliečnymi výrobkami, bravčovým mäsom, ovčím a kozím mäsom, vajcami a hydinovým mäsom by mali priamo súvisieť so zdravotnými a veterinárnymi opatreniami prijatými s cieľom bojovať proti šíreniu choroby. Mali by sa prijať na požiadanie členských štátov, aby sa predišlo závažnému narušeniu trhov. 132. S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu by sa mali ustanoviť osobitné intervenčné opatrenia. Mal by sa vymedziť rozsah uvedených opatrení. 133. S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu spôsobené výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými faktormi ovplyvňujúcimi trh, by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o potrebné opatrenia pre príslušný sektor a v prípade potreby aj opatrenie, ktorým sa rozšíria alebo zmenia rozsah pôsobenia, trvanie alebo iné aspekty iných opatrení ustanovených podľa tohto nariadenia, alebo sa úplne alebo čiastočne pozastavia dovozné clá, a to aj v prípade určitých množstiev a/alebo období. 134. Komisia by mala byť oprávnená prijať potrebné opatrenia na riešenie konkrétnych problémov v prípade núdze. 135. Od podnikov, členských štátov a/alebo tretích krajín sa môže žiadať, aby predložili oznámenia na účely uplatňovania tohto nariadenia, monitorovania, analýzy a riadenia trhu s poľnohospodárskymi výrobkami, zaistenia trhovej transparentnosti, riadneho fungovania opatrení SPP, overovania, kontroly, monitorovania, hodnotenia a opatrení SPP a vykonávania ich auditu a plnenia medzinárodných dohôd vrátane požiadaviek na oznamovanie podľa uvedených dohôd. S cieľom zaistiť harmonizovaný, efektívny a zjednodušený prístup by Komisia mala byť oprávnená prijímať všetky potrebné opatrenia týkajúce sa oznámení. Mala by pritom zohľadňovať potreby týkajúce sa údajov a synergie medzi prípadnými zdrojmi údajov. 136. V záujme toho, aby boli oznámenia rýchle, účinné, správne a nákladovo efektívne, by právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu, pokiaľ ide o povahu a druh informácií, ktoré sa majú oznamovať; metódu oznamovania; pravidlá súvisiace s prístupovými právami k informáciám alebo dostupným informačným systémom; a podmienky a spôsoby zverejnenia informácií. 137. Právne predpisy Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takých údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov sú uplatniteľné. 138. Finančné prostriedky by sa mali previesť z Rezervy pre prípady krízy v sektore poľnohospodárstva podľa podmienok a postupu, ktoré sú uvedené v odseku 14 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení[18] a malo by byť objasnené, že toto nariadenie je uplatniteľným základným aktom. 139. S cieľom zaistiť bezproblémový prechod z režimov ustanovených v nariadení (EÚ) č. [KOM(2010)799] na režimy ustanovené v tomto nariadení by sa právomoc prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o potrebné opatrenia, najmä tie ktoré sú potrebné na ochranu nadobudnutých nárokov a oprávnených očakávaní podnikov. 140. Použitie naliehavého postupu by sa malo vyhradiť na výnimočné prípady, keď sa to preukáže ako nevyhnutné na umožnenie účinnej a efektívnej reakcie na hrozby narušenia trhu alebo ak došlo k narušeniu trhu. Voľba naliehavého postupu by mala byť opodstatnená a mali by sa určiť prípady, v ktorých by sa naliehavý postup mal použiť. 141. S cieľom zaistiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[19]. 142. Postup preskúmania by sa mal používať na prijímanie aktov, ktorými sa vykonáva toto nariadenie, keďže sa uvedené akty vzťahujú na SPP, ako sa uvádza v článku 2 ods. 2 písm. b) bode ii) nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Konzultačný postup by sa však mal používať na prijímanie aktov, ktorými sa vykonáva toto nariadenie v súvislosti s hospodárskou súťažou, keďže sa konzultačný postup používa na prijímanie aktov, ktorými sa vykonávajú právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže vo všeobecnosti. 143. Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ak si to v riadne odôvodnených prípadoch vyžadujú nevyhnutné dôvody naliehavosti v súvislosti s prijímaním, menením a doplnením alebo zrušením ochranných opatrení Únie, pozastavením využívania režimov prepracovanie pod colným dohľadom a aktívny zušľachťovací styk, ak je nutné okamžite reagovať na trhovú situáciu, ako aj riešením konkrétnych problémov v núdzovej situácii, ak je takáto bezodkladná akcia potrebná na riešenie problémov. 144. Pokiaľ ide o určité opatrenia podľa tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú rýchly zásah alebo ktoré pozostávajú z jednoduchého uplatnenia všeobecných ustanovení na konkrétne situácie bez priestoru na voľné rozhodovanie, by Komisia mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty bez toho, aby uplatnila nariadenie (EÚ) č. 182/2011. 145. Komisia by mala byť ďalej oprávnená vykonávať určité administratívne alebo riadiace úlohy, ktoré nemajú za následok prijatie delegovaných alebo vykonávacích aktov. 146. Podľa nariadenia (EÚ) č. [KOM(2010)799] v rozumnej lehote po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia uplynie platnosť viacerých sektorových opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa kvót na mlieko, kvót na cukor a iných opatrení týkajúcich sa cukru, obmedzení výsadby viniča, ako aj niektorých druhov štátnej pomoci. Po zrušení nariadenia (EÚ) č. [KOM(2010)799] by sa príslušné ustanovenia mali naďalej uplatňovať do konca príslušných režimov. 147. S cieľom zaistiť bezproblémový prechod z režimov ustanovených v nariadení (EÚ) č. [KOM(2010)799] na ustanovenia tohto nariadenia by Komisia mala byť oprávnená prijať prechodné opatrenia. 148. Nariadenie Rady (ES) č. 1601/96 z 30. júla 1996, ktorým sa ustanovuje výška pomoci výrobcom v sektore chmeľu na úrodu v roku 1995[20], je dočasné opatrenie, ktoré je dnes z dôvodu svojej povahy zastarané. Nariadenie Rady (ES) č. 1037/2001 z 22 mája 2001 povoľujúce ponuku a dodávanie niektorých dovážaných vín určených na priamu ľudskú spotrebu, ktoré mohli byť podrobené enologickým postupom, ktoré nie sú v súlade s nariadením (ES) č. 1493/1999[21], bolo nahradené ustanoveniami Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obchode s vínom prijatej rozhodnutím Rady 2006/232/ES z 20. decembra 2005[22] a z toho dôvodu je zastarané. V záujme jasnosti a právnej istoty by sa nariadenia (ES) č. 1601/96 a (ES) č. 1037/2001 mali zrušiť. 149. Pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektoroch mlieka a mliečnych výrobkov, opatrenia uvedené v tomto nariadení sú opodstatnené z hľadiska súčasnej ekonomickej situácie na trhu s mliečnymi výrobkami a štruktúry zásobovacieho reťazca. Mali by sa preto uplatňovať dostatočne dlhý čas (pred aj po zrušení kvót na mlieko), aby mohli dosiahnuť plný účinok. Vzhľadom na ich ďalekosiahlu povahu by však mali byť vo svojej podstate dočasné a mali by podliehať revízii. Komisia by mala prijať správy o vývoji na trhu s mliekom, ktoré má predložiť do 30. júna 2014 a 31. decembra 2018, najmä pokiaľ ide o prípadné stimuly, ktorými sa majú poľnohospodári povzbudiť k uzatváraniu dohôd o spoločnej výrobe, PRIJALI TOTO NARIADENIE: OBSAH DÔVODOVÁ SPRÁVA 2 1. KONTEXT NÁVRHU 2 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOPVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU 4 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 6 4. VPLYV NA ROZPOČET 8 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) Error! Bookmark not defined. ČASŤ I ÚVODNÉ USTANOVENIA 34 ČASŤ II VNÚTORNÝ TRH 34 HLAVA I TRHOVÁ INTERVENCIA 34 KAPITOLA I Verejná intervencia a pomoc na súkromné skladovanie 34 Oddiel 1 Všeobecné ustanovenia o verejnej intervencii a pomoci na súkromné skladovanie 34 Oddiel 2 Verejná intervencia 34 Oddiel 3 Pomoc na súkromné skladovanie 34 Oddiel 4 Spoločné ustanovenia o verejnej intervencii a pomoci na súkromné skladovanie 34 KAPITOLA II Schémy pomoci 34 Oddiel 1 Schémy zamerané na zlepšenie prístupu k potravinám 34 Pododdiel 1 Program podpory konzumácie ovocia v školách 34 Pododdiel 2 Program na podporu konzumácie mlieka v školách 34 Oddiel 2 Pomoc v sektore olivového oleja a stolových olív 34 Oddiel 3 Pomoc v sektore ovocia a zeleniny 34 Oddiel 4 Podporné programy v sektore vinohradníctva a vinárstva 34 Pododdiel 1 Všeobecné ustanovenia a oprávnené opatrenia 34 Pododdiel 2 Osobitné podporné opatrenia 34 Pododdiel 3 Procesné ustanovenia 34 Oddiel 5 Pomoc v sektore včelárstva 34 HLAVA II PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA UVÁDZANIA VÝROBKOV NA TRH A ORGANIZÁCIÍ VÝROBCOV 34 KAPITOLA I Pravidlá týkajúce sa uvádzania výrobkov na trh 34 Oddiel 1 Obchodné normy 34 Pododdiel 1 Úvodné ustanovenia 34 Pododdiel 2 Všeobecná obchodná norma 34 Pododdiel 3 Obchodné normy podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov 34 Pododdiel 4 Obchodné normy týkajúce sa dovozu a vývozu 34 Pododdiel 5 Spoločné ustanovenia 34 Oddiel 2 Označenia pôvodu, zemepisné označenia a tradičné pojmy v sektore vinohradníctva a vinárstva 34 Pododdiel 1 Úvodné ustanovenia 34 Pododdiel 2 Označenia pôvodu a zemepisné označenia 34 Pododdiel 3 Tradičné pojmy 34 Oddiel 3 Označovanie a obchodná úprava v sektore vinohradníctva a vinárstva 34 KAPITOLA II OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE JEDNOTILIVÉ SEKTORY 34 Oddiel 1 Cukor 34 Oddiel 2 Víno 34 Oddiel 3 Mlieko a mliečne výrobky 34 KAPITOLA III Organizácie výrobcov a združenia, medziodvetvové organizácie, organizácie hospodárskych subjektov 34 Oddiel 1 Vymedzenie a uznávanie 34 Oddiel 2 Rozšírenie pravidiel a povinné príspevky 34 Oddiel 3 Prispôsobenie ponuky 34 Oddiel 4 Procesné pravidlá 34 ČASŤ III OBCHOD S TRETÍMI KRAJINAMI 34 KAPITOLA I Dovozné a vývozné povolenia 34 Kapitola II Dovozné clá 34 Kapitola III Spravovanie colnej kvóty a osobitné zaobchádzanie pri dovoze do tretích krajín 34 Kapitola IV Osobitné ustanovenia pre dovoz niektorých výrobkov 34 Kapitola V Ochranné opatrenia a aktívny zušľachťovací styk 34 Kapitola VI Vývozné náhrady 34 Kapitola VII Pasívny zušľachťovací styk 34 ČASŤ IV PRAVIDLÁ HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE 34 KAPITOLA I Pravidlá uplatňované na podniky 34 KAPITOLA II Pravidlá štátnej pomoci 34 ČASŤ V VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 34 KAPITOLA I Výnimočné opatrenia 34 Oddiel 1 Narušenie trhu 34 Oddiel 2 Opatrenia na podporu trhu súvisiace s chorobami zvierat a stratou dôvery spotrebiteľov v dôsledku ohrozenia verejného zdravia alebo zdravia zvierat alebo rastlín 34 Oddiel 3 Osobitné problémy 34 KAPITOLA II Oznámenia a podávanie správ 34 KAPITOLA III Rezerva pre prípad krízy v sektore poľnohospodárstva 34 ČASŤ VI DELEGOVANIE PRÁVOMOCÍ, VYKONÁVACIE USTANOVENIA, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ PRAVIDLÁ 34 KAPITOLA I Delegovanie právomoci a vykonávacie ustanovenia 34 KAPITOLA II Prechodné a záverečné ustanovenia 34 PRÍLOHA I ZOZNAM VÝROBKOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 1 ODS. 2 Časť I: Obilniny 34 Časť II: Ryža 34 Časť III: Cukor 34 Časť IV: Sušené krmivo 34 Časť V: Osivá 34 Časť VI: Chmeľ 34 Časť VII: Olivový olej a stolové olivy 34 Časť VIII: Ľan a konope 34 Časť IX: Ovocie a zelenina 34 Časť X: Výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny 34 Časť XI: Banány 34 Časť XII: Víno 34 Časť XIII: Živé stromy a ostatné rastliny, hľuzy, korene a podobne, rezané kvety a okrasné lístie 34 Časť XIV: Tabak 34 Časť XV: Hovädzie a teľacie mäso 34 Časť XVI: Mlieko a mliečne výrobky 34 Časť XVII: Bravčové mäso 34 Časť XVIII: Ovčie a kozie mäso 34 Časť XIX: Vajcia 34 Časť XX: Hydinové mäso 34 Časť XXI: Etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu 34 Časť XXII: Včelárske výrobky 34 Časť XXIII: Húsenice priadky morušovej 34 Časť XXIV: Ostatné výrobky 34 PRÍLOHA II VYMEDZENIE POJMOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 3 ODS. 1 Časť I: Vymedzenie pojmov sektora ryže 34 Časť II: Vymedzenie pojmov sektora chmeľu 34 Časť III: Vymedzenie pojmov sektora vinohradníctva a vinárstva 34 Časť IV: Vymedzenie pojmov sektora hovädzieho a teľacieho mäsa 34 Časť V: Vymedzenie pojmov sektora mlieka a mliečnych výrobkov 34 Časť VI: Vymedzenie pojmov sektora vajec 34 Časť VII: Vymedzenie pojmov sektora hydiny 34 Časť VIII: Vymedzenie pojmov sektora včelárstva 34 PRÍLOHA III ŠTANDARDNÁ KVALITA RYŽE A CUKRU, AKO SA UVÁDZA V ČLÁNKU 7 34 PRÍLOHA IV ROZPOČET NA PODPORNÉ PROGRAMY UVEDENÉ V ČLÁNKU 41 ODS. 1 34 PRÍLOHA V MEDZINÁRODNÉ ORGANIZÁCIE UVEDENÉ V ČLÁNKU 56 ODS. 3 34 PRÍLOHA VI VYMEDZENIE POJMOV, OZNAČENIA A OBCHODNÉ NÁZVY VÝROBKOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 60 34 Časť I. Mäso z hovädzieho dobytka vo veku menej ako 12 mesiacov 34 I. Vymedzenie pojmu 34 II. Obchodné názvy 34 Časť II. Vinárske výrobky 34 Časť III. Mlieko a mliečne výrobky 34 Časť IV. Mlieko na ľudskú spotrebu, na ktoré sa vzťahuje číselný znak KN 0401 34 Časť V. Výrobky sektora hydinového mäsa 34 Časť VI. Roztierateľné tuky 34 Časť VII. Názvy a vymedzenie pojmov olivového oleja a olejov z olivových výliskov 34 Dodatok k prílohe VI (uvedený v časti II) Vinohradnícke zóny 34 PRÍLOHA VII ENOLOGICKÉ POSTUPY UVEDENÉ V ČLÁNKU 62 Časť I Obohacovanie, zvyšovanie a znižovanie obsahu kyselín v určitých vinohradníckych zónach 34 Časť II Obmedzenia 34 PRÍLOHA VIII TABUĽKY ZHODY UVEDENÉ V ČLÁNKU 163 34 LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 34 ČASŤ I ÚVODNÉ USTANOVENIA Článok 1 Rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, to znamená so všetkými výrobkami uvedenými v prílohe I k ZFEÚ s výnimkou výrobkov rybného hospodárstva a akvakultúry uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. [KOM(2011)416] o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry. 2. Poľnohospodárske výrobky uvedené v odseku 1 sa rozdeľujú do týchto sektorov uvedených v prílohe I: a) obilniny, časť I prílohy I; b) ryža, časť II prílohy I; c) cukor, časť III prílohy I; d) sušené krmivo, časť IV prílohy I; e) osivá, časť V prílohy I; f) chmeľ, časť VI prílohy I; g) olivový olej a stolové olivy, časť VII prílohy I; h) ľan a konope, časť VIII prílohy I; i) ovocie a zelenina, časť IX prílohy I; j) spracované ovocie a zelenina, časť X prílohy I; k) banány, časť XI prílohy I; l) víno, časť XII prílohy I; m) živé rastliny, časť XIII prílohy I; n) tabak, časť XIV prílohy I; o) hovädzie a teľacie mäso, časť XV prílohy I; p) mlieko a mliečne výrobky, časť XVI prílohy I; q) bravčové mäso, časť XVII prílohy I; r) ovčie a kozie mäso, časť XVIII prílohy I; s) vajcia, časť XIX prílohy I; t) hydinové mäso, časť XX prílohy I; u) etylalkohol, časť XXI prílohy I; v) včelárstvo, časť XXII prílohy I; w) húsenice priadky morušovej, časť XXIII prílohy I; x) ostatné výrobky, časť XXIV prílohy I. Článok 2 Všeobecné ustanovenia spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) Nariadenie (EÚ) č. [...] o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ustanovenia prijaté podľa neho sa uplatňujú na opatrenia ustanovené v tomto nariadení. Článok 3 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov týkajúce sa určitých sektorov tak, ako sú uvedené v prílohe II. 2. Vymedzenia pojmov uvedené v nariadení (EÚ) č. [...] o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, nariadení (EÚ) č. [...], ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, a nariadení (EÚ) č. [...] o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa v prípade potreby uplatňujú na účely tohto nariadenia. 3. Vzhľadom na osobitosti sektora ryže je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 160, aby aktualizovala vymedzenia pojmov týkajúce sa sektora ryže uvedené v časti I prílohy II. 4. Na účely tohto nariadenia „menej rozvinuté regiony“ sú regióny vymedzené ako také v článku 82 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) [KOM(2011)615], ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje spoločný strategický rámec, a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006[23]. Článok 4 Úpravy nomenklatúry Spoločného colného sadzobníka používanej pri poľnohospodárskych výrobkoch Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov v prípade potreby z dôvodu zmien a doplnení kombinovanej nomenklatúry upraviť opis výrobkov a odkazy na položky alebo podpoložky kombinovanej nomenklatúry v tomto nariadení alebo iných aktoch prijatých podľa článku 43 zmluvy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2. Článok 5 Prepočítacie koeficienty pre ryžu Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov: a) stanoviť prepočítacie koeficienty pre ryžu v rôznych fázach spracovania, náklady na spracovanie a hodnotu vedľajších produktov; b) prijať všetky potrebné opatrenia týkajúce sa uplatňovania prepočítacích koeficientov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 162 ods. 2. Článok 6 Hospodárske roky Stanovujú sa tieto hospodárske roky: a) od 1. januára do 31. decembra daného roka pre sektor banánov; b) od 1. apríla do 31. marca nasledujúceho roku pre: i) sektor sušeného krmiva; ii) sektor priadky morušovej; c) od 1. júla do 30. júna nasledujúceho roku pre: i) sektor obilnín; ii) sektor osív; iii) sektor olivového oleja a stolových olív; iv) sektor ľanu a konope; v) sektor mlieka a mliečnych výrobkov; d) od 1. augusta do 31. júla nasledujúceho roku pre sektor vinohradníctva a vinárstva; e) od 1. septembra do 31. augusta nasledujúceho roku pre sektor ryže; f) od 1. októbra do 30. septembra nasledujúceho roku pre sektor cukru. Vzhľadom na osobitosti sektorov ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 160, aby stanovila hospodárske roky pre uvedené výrobky. Článok 7 Referenčné cen