SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 16.7.2008 
SEK(2008) 2125 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie 
  
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
{KOM(2008) 400 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126} 
 
SK 2   SK ZHRNUTIE 
Naša súčasná spotreba v EÚ spôsobuje škod y na životnom prostredí rýchlos ťou, ktorá 
je neudržate ľná. Ak by sa svet ako celok pridržiaval tradi čného vzoru spotreby, globálne 
využívanie zdrojov by sa po čas najbližších 20 rokov zoštvor násobilo. Je preto potrebné 
podporova ť rýchlejší rozvoj a rozširovanie výr obkov, ktoré sú priaznivé pre životné 
prostredie.  
Verejné orgány vynakladajú finan čné prostriedky zodpovedajú ce 16 % hrubého domáceho 
produktu EÚ, najmä v odvetviach s relatívn e vysokým vplyvom na životné prostredie 
a zároveň so zna čnými možnos ťami na zlepšenie (doprava, výstavba a stavebné 
príslušenstvo...). Napríklad v rámci výs tavby sa spotrebuje približne 40 % kone čnej spotreby 
energie v Európe. Pre vä čšinu verejných orgánov pred stavujú stavebné a renova čné práce 
a náklady na prevádzku budov hlavný podiel ro čných výdavkov, v niektorých prípadoch viac 
ako 50 %. Zavedením zeleného verejné ho obstarávania (ZVO) do týchto prác 
by sa uplat ňovali prísnejšie environmentálne normy, ktoré by zna čne znížili celkovú spotrebu 
energie v týchto verejných budovách. 
Zelené verejné obstarávanie (ZVO) sa vymedzu je ako proces, pomocou ktorého sa verejné 
orgány snažia získa ť tovary, služby a práce so zníženým environmentálnym vplyvom v celom 
životnom cykle v porovnaní s tovarmi, služ bami a prácami s rovnakou primárnou funkciou, 
ktoré by získali inak. Je to  proces, ktorý podporuje, al e nie nevyhnutne vedie ku kúpe 
„zeleného“ ekologického výrobku, a v rámci ktor ého sa v plnej miere dodržiavajú právne 
predpisy EÚ týkajúce sa verejného obstarávania.  
Kúpa výrobkov, ktoré sú efektívnejšie z h ľadiska využívania zdrojov, môže prinies ť 
kupujúcim priame výhody a užívate ľom značné zníženie nákladov, do konca aj v prípadoch, 
ak sú počiatočné výdavky vyššie. Ide napríklad o kancel árske zariadenia, osvetlenie, vozidlá 
a budovy.  
Prostredníctvom ZV O sa navyše odme ňujú firmy, ktoré vyrábajú takýto tovar, pri čom 
sa získavajú stimuly na budúci vývoj technol ógií a inovácií podporuj úcich hospodárstvo EÚ. 
Tento zvýšený dopyt povedie k úsporám z rozsahu, čím sa umožní uvies ť výrobky na hlavné 
trhy. ZVO môže podpori ť väčší a rýchlejší rozvoj  technologických inov ácií alebo prevratných 
zmien, ktoré budú nakoniec vies ť k nižším jednotkovým nákladom a dostupnosti 
na masových trhoch.  
Ak ZVO povedie k nákupu ekologickejších  výrobkov, znížený vplyv týchto výrobkov 
na životné prostredie prispeje k dosiahnutiu  už existujúcich environmentálnych cie ľov, 
a to lacnejšie ako iné dostupné nástroje politiky. 
Vzhľadom na tento obrovský potenciál sa v po sledných rokoch venuje zelenému verejnému 
obstarávaniu zvýšená politická pozornos ť, ktorá za čala v roku 2003 oznámením 
o integrovanej politike týkajúcej sa výrobkov, v ktorom sa členským štátom jednozna čne 
odporúčalo prija ť vnútroštátne ak čné plány pre ZVO. Politiky ekologického 
alebo udržate ľného obstarávania sa uviedli do praxe aj mimo Európy v najdôležitejších 
obchodných partnerských krajinách ako USA, Ja ponsko, Kanada, Austrália, ako aj v rýchle 
sa rozvíjajúcich krajinách, napr. Číne, Južnej Kórei, Thajsku a na Filipínach. Už v roku 2002 
prijala Rada OECD odporú čanie o zelenom verejnom obstarávaní. Následným opatrením 
pokonaní svetového samitu v Johannesburgu o udržate ľnom rozvoji v septembri 2002 bolo 
 
SK 3   SK vytvorenie pracovne j skupiny o udržate ľnom obstarávaní v Marakeši s cie ľom rozširova ť 
postupy udržate ľného (zeleného) verejného obstarávania.  
Najnovšie vedúci predstavitelia EÚ stanovili v obnovenej stratégií udržate ľného rozvoja EÚ 
prijatej v júni 2006 celoeurópsky cie ľ pre zelené verejné obstar ávanie do roku 2010, ktorým 
je zvýšenie priemernej úrovne ekologického verejného obstarávania  v EÚ na štandardnú 
úroveň členských štátov dosahuj úcich najlepšiu úrove ň.  
Výskum z roku 2006 ukázal, že len 7 členských štátov uplat ňovalo zelené verejné 
obstarávanie vo významnej miere a že vo zvyšných 20 členských štátoch bolo ZVO 
uplatňované ove ľa menej alebo dokonca vôbec.  
Generálne riadite ľstvo Európskej komisie pr e životné prostredie vypracovalo posúdenie 
vplyvu ako základ pre prijatie novej iniciatív y o zelenom verejnom obstarávaní s cie ľom 
zvýšiť kvantitu aj kvalitu ZVO v EÚ. V súvislosti  s posúdením vplyvu sa na stretnutí 25. júna 
2007 a následne aj prostredníctvom píso mného kontaktu diskutovalo o zvažovaných 
možnostiach so zainteresovanými stranami. Boli prizvaní aj členovia poradného výboru 
pre verejné obstarávanie, aby vyjadrili s voj postoj k rôznym možnostiam politiky. 
Za prekážky EÚ pri uplat ňovaní ZVO sú považované tieto problémy : 
1) Nízka miera informovanosti o výhodác h, nesprávne chápanie rozsahu nákladov 
a nedostatok politickej podpory ZVO  
2) Nízka miera právnej preh ľadnosti 
3) Nedostatok informácií a nástrojov ZVO,  neadekvátne štruktúry odbornej prípravy, 
nedostato čné vedomosti o prioritných oblastiach a absencia ľahko uplatnite ľných 
kritérií v oblasti životného prostredia 
4) Nízka miera podobnosti medzi postupmi a kritériami ZVO v rámci EÚ, 
čo má za následok zvýšenie administra tívnych nákladov, a to najmä pre malé 
a stredné podniky, ako aj vytvára nie prekážok pre vnútorný trh  
Útvary Komisie stanovili nieko ľko činností a opatrení, kt oré majú za cie ľ radikálne zvýši ť 
kvantitu a kvalitu ZVO v EÚ-27. Tieto činnosti môžu by ť zoskupené pod ľa rozličných 
možností politiky.  
Možnosť 1 sa vzťahuje na „bežný vývoj“: Komisia by pokra čovala v poskytovaní usmernení 
na jej webovej stránke venovanej ZVO vrátane príslušných štúdií a príru čky ZVO, 
a v organizovaní pravidel ných stretnutí s národnými odborníkmi pre ZVO pri výmene 
najlepšej praxe.  
Možnosť 2 by predstavoval balík podporných opatr ení na poskytovanie usmernení, 
na prípravu odporú čaní a vypracovanie základu pre činnosti na zvyšovanie miery 
uplatňovania ZVO a na jeho zlepšovanie v EÚ, z ktorých niektoré budú uvedené v oznámení. 
Táto možnos ť by umožnila rieši ť všetky 4 problémy rozli čnými opatreniami/ činnosťami: 
• stanovením celoeurópskeho - dobrovo ľného cie ľa pre ZVO založenom 
na kvantifikácií cie ľov stratégie udržate ľného rozvoja, 
 
SK 4   SK • vyzdvihnutím existujúcich a pripravením dodato čných prevádzkových usmernení 
zeleného verejného obstarávania, 
• zabezpečením právnej preh ľadnosti v súvislosti s ur čitými otázkami, 
• stanovením prioritných skupí n výrobkov a služieb a spustením procesu zvýšenej 
spolupráce s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami s cie ľom 
stanoviť hlavné a podrobné kritéria ZVO pre tieto skupiny výrobkov,  
• podporením zvyšovania informovanosti o ZVO a odbornej príprave 
prostredníctvom šírenia súboru št udijných materiálov o ZVO, vytvori ť základňu 
pre regionálnu a miestnu spoluprácu a odporú čať využívanie ZVO 
pri implementácií projektov financovaných z fondov EÚ, 
• stanovením ukazovate ľov pre ZVO a zabezpe čovaním pravidelného 
monitorovania a porovnávania na základe týchto ukazovate ľov. 
Možnosť 3 by pozostávala zo záväzných cie ľov pre ZVO prostredníct vom právneho nástroja; 
pre ciele by sa mohli zoh ľadniť ďalšie rozli čné alternatívne možnosti: 
• záväzné ciele pre základné ZVO,  
• záväzné ciele pre ZVO „založené na výsledkoch“,  
• záväzné ciele pre kalkuláciu náklad ov na životný cyklus výrobkov. 
Možnosť 4 by pozostávala z rozli čných foriem záväzného ZVO prostredníctvom právneho 
nástroja alebo pozmenením existujúceho právneho nástroja; mohli by sa zváži ť ďalšie 
alternatívne možnosti: 
• záväzné ZVO pre ur čité typy verejných obstarávate ľov (ústredná vláda) 
pri nákupe ur čitých druhov výrobkov alebo služie b (je ich ešte potrebné ur čiť), 
• záväzné ZVO pre všetky zákazky, ktorých rozsah presahuje limity stanovené 
v smerniciach o verejnom obstarávaní, 
• záväzné uplat ňovanie systému environmentálne ho riadenia pre všetky zákazky 
na práce a služby presahujúce istý limit, 
• v prípade potreby záväzné využívanie ZVO pri implementácií projektov 
financovaných z fondov EÚ. 
Možnosť 5 by pozostávala z návrhu úpravy štanda rdných formulárov pre ZVO pozmenením 
právneho nástroja s cie ľom uľahčiť monitorovanie ZVO ako nevyhnutnej zložky akejko ľvek 
dobrovoľnej alebo záväznej politiky zelen ého verejného obstarávania. 
Posúdenie vplyvu ukázalo: V rámci scenára „bežného vývoja“ (Možnos ť 1 )  s a  m ô ž u  o čakávať len malé zlepšenia, 
pretože sa nebudú dôkladne rieši ť zásadné problémy. Ke ďže okrem toho miera zavádzania 
ZVO pomaly rastie, rozdiely medzi postupmi členských štátov pravdepodobne vo vä čšej 
 
SK 5   SK miere povedú k narušeniu trhu, pre dodávate ľov vytvoria ďalšie administratívne náklady 
a poskytnú len ve ľmi obmedzený podnet pr e ekologické inovácie. 
Možnosť 2 predstavujúca balík vrát ane podpory, usmernení, odporú čaní a činností 
na zvýšenie využívania ZVO, z ktorých niek toré budú uvedené v oznámení, je momentálne 
preferovanou možnos ťou. Je to naozaj najú činnejšia možnos ť, ako rieši ť problémy spojené 
s nedostatkom informácií o nákl adoch a prínosoch, s nedostato čnou mierou právnej 
prehľadnosti a celkovým nedostatkom harmonizovaných informácií a nástrojov ZVO.  
Jasný cie ľ, aj keď dobrovo ľný, by členským štátom poslúžil ako politická hybná sila 
na zvýšenie ich úsilia v oblas ti ZVO. Pravdepodobne sa bude podporova ť zavádzanie 
a používanie základného usmernenia ZVO viazané ho na interné ciele a/alebo politické alebo 
právne nástroje pre vybrané (alebo všetky)  regionálne a miestne orgány. Existencia 
politického cie ľa by takisto nazna čila priemyslu pravdepodobné smerovanie dopytu 
po ekologickejších výrobkoch v ďalších desa ťročiach, a mohli by tak v čas reagova ť na tieto 
nové požiadavky, ako aj plánova ť inovácie. 
Poskytovanie prevádzkových usmernení ZVO môže členským štátom pomôc ť vybudova ť 
ich vlastné stratégie ZVO a zvyšova ť mieru využívania ZVO. Mohli by zna čne znížiť 
náklady, ktoré sa tradi čne pripisujú zavádzaniu a impl ementácií postupov ZVO. Orgány 
by tak mohli nachádza ť aj iné spôsoby, ako znižova ť náklady a zvyšova ť účinnosť ich ZVO. 
Napríklad spolo čné verejné obstarávanie (spojenie verejného obstarávania dvoma alebo 
viacerými verejnými orgánmi) môže vies ť k úsporám z rozsahu prostredníctvom spojeného 
dopytu a zníži ť administratívne nákla dy prostredníctvom vymie ňania skúseností o kritériách 
ZVO a o nových výrobkoch dostupných na inýc h ako miestnych trhoch. Usmernenie 
o zaradení celoživotných nákladov  ako kritéria na vyhodnoten ie ponúk takisto podnieti 
kupujúcich zavádza ť ZVO, nako ľko to ukáže, že ZVO nie je vlastne v mnohých prípadoch ni č 
iné ako efektívne obstarávanie, ktoré im z dlhodobého h ľadiska umožní ušetri ť finančné 
prostriedky.  
Bez ohľadu na smernice o novom verejnom obstará vaní z roku 2004, ktoré výslovne umožnili 
zaradenie environmentálnych kritérií do výberových konaní, sa na základe kontaktu 
so zainteresovanými stranami ukázalo, že stále existuje právna neistota. Členské štáty 
a verejní obstarávatelia vyjadrili potrebu objasni ť možnosť vymedzi ť predávaný výrobok 
s odkazom na environmentálne kritéria vz ťahujúce sa na výrobný pr oces príslušného výrobku. 
Existujú tiež pochybnosti týkajúce  sa dôkazu, ktorý sa môže požadova ť od účastníkov 
na preukázanie dodržiavania súladu s technickými špecifikáciami alebo s podmienkami účasti. Ustanovením hlavných kritérií by sa odstránila jedna z najvä čších prekážok ZVO, 
keďže by sa odstránila jedna z najvä čších položiek nákladov a prí čin ťažkostí 
pre vykonávate ľov. Pravdepodobne by sa zabezpe čila väčšia konzistentnos ť 
charakteristických vlastností výrobku vyžadovaných orgánmi a vä čšia transparentnos ť 
zo strany výrobcov, čím by sa lepšie vytvorili prínosné  možnosti na inovácie a zárove ň znížili 
ich administratívne náklady vynaložené na poskytovanie environmentálnych informácií 
o výrobku v rozli čných procesoch obstarávania. 
Vytvorenie základne pr e spoluprácu a odporú čanie používania ZVO pri implementácií 
projektov financovaných z fondov EÚ by bolo obzvláš ť účinné pri zavádzaní ZVO miestnymi 
orgánmi, ktoré majú tradi čne väčšie problémy vzh ľadom na zvyšovanie informovanosti 
o ZVO, poskytovanie politickej podpor y, usmernení a odbornej prípravy.  
 
SK 6   SK Vzhľadom na náklady pri implementácii ZVO by toto v zásade viedlo k lepšiemu 
zohľadneniu celoživotných nákladov výrobkov. Obzvláš ť v prípade výrobkov, ktoré 
sú efektívne z h ľadiska využívania zdrojov, na kupovanie „zelených“ výrobkov môže 
pre kupujúcich znamena ť aj nakupovanie „lacnejších“ výrobkov z h ľadiska ich životnosti. 
Nedávna štúdia týkajúca sa nákladov a prí nosov zeleného verejného obstarávania ukázala, 
že administratívne náklady na zavádzanie a implementáciu ZVO v miestnych orgánoch 
v Európe sú o nie čo vyššie ako náklady na štandardné obstarávanie. Najviac nákladov 
sa vynakladá na neustále zvyšovanie  informovanosti, odbornú prípravu a podporu 
obstarávate ľov. Náklady na zavádzanie politiky sú  nízke v porovnaní s celkovým rozpo čtom 
na obstarávanie. Ďalšie dodato čné náklady môžu vzniknú ť pri určovaní environmentálnych 
kritérií pri obstarávaní.  Kritériá a usmernenia Z VO navrhnuté Komisiou by zna čne znížili 
tieto dodato čné náklady.  
Náklady na poskytovanie dodato čných usmernení na vyplnenie medzier v tejto oblasti budú 
zanedbate ľné v porovnaní s finan čnými prostriedkami vynaloženými v rámci ZVO, ktoré 
znáša Komisia. Náklady na šírenie prostredníct vom regionálnych a miest nych sietí by znášala 
hlavne Komisia, a to prostredníctvom  spravovania programov poskytujúcich podporu 
a prostredníctvom grantov pre prís lušné projekty. Komisia bude znáša ť aj náklady 
na vypracovanie príslušných metód výpo čtu a monitorovanie ZVO. Ak nie sú k dispozícií 
právne záväzné pravidlá, v členských štátoch nebude existova ť žiadna osobitná povinnos ť 
monitorovania. 
V poslednom rade sa všetky ďalšie možnosti v rámci možnosti 2 môžu implementova ť 
bez väčších dodato čných nákladov pre verejných obstarávate ľov alebo pre členské štáty.  
Posúdenie vplyvu však takisto ukázalo, že na  maximalizovanie celkových prínosov všetkých 
dodatočných možností v rámci možnosti 2, je nu tná zvýšená politická podpora. Najú činnejším 
spôsobom zvyšovania politickej podpory je prij atie záväzných opatrení. V tomto posúdení 
vplyvu už stanovil ur čitý súbor záväzných možností, ktoré by mohli vies ť k zvýšeniu 
politickej podpory v rôznom ro zsahu, a to od záväzných cie ľov pre ZVO až po záväzné ZVO 
pre všetky zákazky, na ktoré sa vz ťahujú smernice o verejnom obstarávaní vrátane úpravy 
štandardných formulárov verejného obstarávania na u ľahčenie monitorovania. Ke ďže 
by pre všetky záväzné mož nosti bolo potrebné prija ť právny nástroj alebo návrh na úpravu 
existujúceho právneho nástroja, malo by sa vypracova ť samostatné, dodato čné posúdenie 
vplyvu, aby sa tak stanovilo/-li  najlepšie riešenie/-a.  
Toto dodato čné posúdenie vplyvu sa uskuto ční neskôr vzh ľadom na možné prijatie 
príslušného právneho nástro ja, ktorý doplní usmernenie  v navrhovanom oznámení.  
Pokiaľ ide o monitorovanie, Komisia by navrhla ukazovatele a prejavila  by pretrvávajúcu 
podporu pri stanovení metód výpo čtu týchto ukazovate ľov.