Návrh ROZHODNUTIE RADY o stanovisku, ktoré sa má prijať v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí Konferencie zmluvných strán k helsinskému Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, pokiaľ ide o návrhy na zmenu prílohy I /* COM/2014/0652 final - 2014/0301 (NLE) */





Dôvodová správa 1. KONTEXT NÁVRHU Európska únia a väčšina jej členských štátov sú zmluvnými stranami Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií EHK OSN[1]. Dohovor sa vzťahuje na prevenciu, pripravenosť a odozvu na cezhraničné účinky v miestach, kde sa vykonávajú rizikové činnosti, ktoré môžu mať cezhraničné účinky. Právnym nástrojom na splnenie povinností, ktoré Európskej únii vyplývajú z predmetného dohovoru, je smernica Seveso II[2]. V prílohe I k dohovoru a v prílohe I k smernici Seveso II sa uvádzajú kategórie jednotlivých nebezpečných látok na účely vymedzenia nebezpečných činností. V júni 2015 sa smernica Seveso II nahradí smernicou Seveso III[3], pričom sa okrem iného pozmení príloha I. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konferencia zmluvných strán Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií EHK OSN v roku 2012 na svojom siedmom zasadnutí poverila pracovnú skupinu pre vývoj dohovoru, aby vypracovala revidovanú prílohu I k dohovoru tak, aby sa zladila s Globálnym harmonizovaným systémom klasifikácie a označovania chemických látok (GHS) Organizácie spojených národov a zároveň zostala konzistentná so zodpovedajúcimi právnymi predpismi Európskej únie (smernicou Seveso III). Pracovná skupina vypracovala návrh zmeny prílohy I k dohovoru. Do diskusií sa zapojili experti členských štátov EÚ a Komisie. Návrh bol schválený výborom dohovoru na jeho zasadnutí v júli 2014 a predloží sa konferencii zmluvných strán dohovoru na prijatie na jej zasadnutí v decembri 2014. Týmto návrhom sa zlaďuje príloha I k dohovoru s prílohou I k smernici Seveso III, a preto by pre EÚ nevznikli žiadne environmentálne ani sociálno-ekonomické účinky. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU V návrhu znenia sa prispôsobuje obsah prílohy I k dohovoru obsahu prílohy I k smernici Seveso III. V dôsledku toho je v úplnom súlade s platnými právnymi predpismi EÚ a všetky relevantné výhrady, ktoré Európska únia vzniesla voči súčasnému zneniu prílohy I k dohovoru, možno odvolať hneď, ako konferencia zmluvných strán navrhovanú zmenu prijme a daná zmena nadobudne platnosť. 4. VPLYV NA ROZPOČET Navrhované rozhodnutie nemá vplyv na rozpočet Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by Európska únia na ôsmom zasadnutí Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií EHK OSN mala podporiť prijatie návrhu revidovanej prílohy I. 2014/0301 (NLE) Návrh ROZHODNUTIE RADY o stanovisku, ktoré sa má prijať v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí Konferencie zmluvných strán k helsinskému Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, pokiaľ ide o návrhy na zmenu prílohy I RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 9, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1) Únia je zmluvnou stranou Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií EHK OSN1 (ďalej len „dohovor“). (2) Príloha I k dohovoru obsahuje kategórie a názvy nebezpečných látok na účel vymedzenia nebezpečných činností. (3) V súlade s článkom 26 ods. 4 dohovoru akákoľvek zmena prílohy I nadobúda účinnosť v prípade tých strán dohovoru, ktoré nevzniesli žiadne námietky, dvanásť mesiacov po tom, ako ju zmluvným stranám oznámi výkonný tajomník, keď ju prijme konferencia zmluvných strán deväťdesatinovou väčšinou prítomných strán, ktoré sa zúčastnili na zasadnutí a hlasovali, za predpokladu, že minimálne šestnásť strán nevznieslo námietky. (4) Na znení návrhu na zmenu prílohy I sa zhodla pracovná skupina pre vývoj dohovoru, schválil ho výbor dohovoru a návrh sa predloží na prijatie na najbližšom zasadnutí konferencie zmluvných strán, ktoré sa uskutoční v Ženeve od 3. do 5. decembra 2014. (5) Zmena prílohy I je v úplnom súlade s prílohou I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 20123. (6) Zmena prílohy I k dohovoru by sa preto mala schváliť. (7) Výhrady, ktoré vzniesla Európska únia v čase prijímania prvej zmeny prílohy I k dohovoru, vychádzali z aktuálneho nesúladu medzi prílohou I a platnými právnymi predpismi EÚ, ktorý už nebude existovať po tom, ako sa zmení príloha I. Tieto výhrady by sa mali odvolať hneď po tom , ako zmena prílohy I k dohovoru nadobudne platnosť, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Stanovisko, ktoré má Európska únia zaujať na ôsmom zasadnutí zmluvných strán dohovoru, je podpora navrhovanej zmeny prílohy I k dohovoru, ako sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu. Článok 2 Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) odvolať v mene Únie zostávajúce výhrady uvedené v prílohe I k rozhodnutiu Rady 98/685/ES hneď po tom , ako podľa článku 26 ods. 4 dohovoru nadobudne platnosť príloha I k dohovoru uvedená v prílohe I. V Bruseli Za Radu predseda [1] Rozhodnutie Rady 98/685/ES z 23. marca 1998 týkajúce sa uzavretia dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií (Ú. v. ES L 326, 3. 12. 1998, s. 5). [2] Smernica Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (Ú. v. EÚ L 10, 14.1.1997, s. 13). [3] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1). PRÍLOHY Dodatok k návrhu ROZHODNUTIA RADY o stanovisku, ktoré sa má prijať v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí Konferencie zmluvných strán k helsinskému Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, pokiaľ ide o návrhy na zmenu prílohy I Návrh na zmenu prílohy I k Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií EHK OSN, ktorý predložila pracovná skupina pre rozvoj dohovoru Konferencia zmluvných strán, uznávajúc potrebu aktualizovať kategórie látok, zmesí a uvedených látok a ich prahových množstiev, ako sa uvádzajú v prílohe I k Dohovoru, na účely zavedenia kritérií Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií Organizácie spojených národov (ST/SG/AC.10/30/Rev.4), i potrebu zachovať konzistentnosť so zodpovedajúcimi právnymi predpismi EÚ, pamätajúc na svoje rozhodnutie vykonať revíziu nebezpečných látok a ich množstiev, ako sa uvádzajú v prílohe I a jej rozhodnutí 2004/4 o vytvorení pracovnej skupiny pre rozvoj dohovoru, uznávajúc návrh na zmenu prílohy I, ktorý vypracovala pracovná skupina na základe dôkladného preskúmania (referenčné dokumenty: zápisnice z tretieho zasadnutia pracovnej skupiny z 3. – 4. septembra 2013 a zo štvrtého zasadnutia pracovnej skupiny z 28. – 29. apríla 2014) a ktorý podporil výbor, mení prílohu I k Dohovoru o nebezpečných látkach na účely určenia nebezpečných činností, ako sa uvádza ďalej. Navrhovaná revízia prílohy I k dohovoru Nebezpečné látky pre určenie nebezpečných činností1 V prípadoch, keď látka alebo zmes uvedená v časti II takisto patrí do jednej alebo viac kategórií časti I, použije sa prahové množstvo uvedené v časti II. Na určenie nebezpečných činností strany musia zohľadniť skutočné alebo očakávané nebezpečné vlastnosti a/alebo množstvá všetkých prítomných nebezpečných látok alebo nebezpečných látok, pri ktorých možno realisticky vychádzať z predpokladu, že môžu vznikať pri strate kontroly nad určitou činnosťou vrátane skladovania, v rámci vykonávania nebezpečnej činnosti. 1. Časť I Kategória látok a prípravkov, ktoré nie sú špecificky uvedené v časti II Kategória v súlade s Globálnym harmonizovaným systémom klasifikácie a označovania chemikálií (GHS) Organizácie spojených národov || Prahové množstvo (v metrických tonách) || 1. Akútna toxicita, kategória 1, všetky spôsoby expozície2 || 20 2. Akútna toxicita: kategória 2, všetky spôsoby expozície3 kategória 3, inhalačná expozícia4 || 200 3. Toxicita pre špecifický cieľový orgán (STOT) – jednorazová expozícia, kategória 15 || 200 4. Výbušniny – nestabilné výbušniny alebo výbušniny, pri ktorých látka, zmes alebo výrobok patrí do oddielu 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 alebo 1.6 kapitoly 2.1.2 kritérií GHS, alebo látky alebo zmesi s výbušnými vlastnosťami podľa odporúčaní OSN týkajúcich sa testov a kritérií pri preprave nebezpečného tovaru (Recommendations on the Transport of Dangerous Goods: Tests and criteria), ktoré nepatria do tried nebezpečnosti Organické peroxidy alebo samovoľne reagujúce látky a zmesi6, 7 || 50 5. Výbušniny, v prípade ktorých látka, zmes alebo výrobok patrí od oddielu 1.4 kapitoly 2.1.2 GHS8 || 200 6. Horľavé plyny, kategória 1 alebo 29 || 50 7. Aerosóly10 kategórie 1 alebo 2, ktoré obsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 alebo horľavé kvapaliny kategórie 1 || 500 (v čistom) 8. Aerosóly kategórie 1 alebo 2, ktoré neobsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 ani horľavé kvapaliny kategórie 111 || 50 000 (v čistom) 9. Oxidujúce plyny, kategória 112 || 200 10. Horľavé kvapaliny: Horľavé kvapaliny, kategória 1 alebo Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3 udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu13, alebo Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu 14 || 50 11. Horľavé kvapaliny: Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k priemyselnej havárii 15, alebo Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k priemyselnej havárii || 200 12. Horľavé kvapaliny, kategórie 2 alebo 3, na ktoré sa nevzťahuje 10 a 1116 || 50 000 13. Samovoľne reagujúce látky a zmesi a organické peroxidy: Samovoľne reagujúce látky a zmesi, typ A alebo B alebo Organické peroxidy, typ A alebo B17 || 50 14. Samovoľne reagujúce látky a zmesi a organické peroxidy: Samovoľne reagujúce látky a zmesi, typ C, D, E alebo F alebo Organické peroxidy, typ C, D, E alebo F18 || 200 15. Samozápalné kvapaliny a tuhé látky, kategória 1 || 200 16. Oxidujúce kvapaliny a tuhé látky, kategória 1, 2 alebo 3 || 200 17. Nebezpečný pre vodné prostredie, kategória Akútna 1 alebo Chronická 119 || 200 18. Nebezpečný pre vodné prostredie, kategória Chronická 220 || 500 19. Látky a zmesi, ktoré prudko reagujú s vodou, napr. acetylchlorid, chlorid titaničitý || 500 20. Látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú horľavé plyny, kategória 121 || 500 21. Látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú toxický plyn (látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou alebo vlhkým vzduchom uvoľňujú plyny zaradené do kategórie 1, 2 alebo 3 akútnej toxicity, napríklad fosfid hlinitý, sulfid fosforečný) || 200 2. Časť II. Uvedené látky Látka || Prahové množstvo (v metrických tonách) || 1a. Dusičnan amónny22 || 10 000 1b. Dusičnan amónny23 || 5 000 1c. Dusičnan amónny24 || 2 500 1d. Dusičnan amónny25 || 50 2a. Dusičnan draselný26 || 10 000 2b. Dusičnan draselný27 || 5 000 3. Oxid arzeničný, kyselina arzeničná a/alebo jej soli || 2 4. Oxid arzenitý, kyselina arzenitá a/alebo jej soli || 0,1 5. Bróm || 100 6. Chlór || 25 7. Zlúčeniny niklu vo vdýchnuteľnej práškovej forme: oxid nikelnatý, oxid nikličitý, sulfid nikelnatý, sulfid nikelitý, oxid nikelitý || 1 8. Etylénimín || 20 9. Fluór || 20 10. Formaldehyd (koncentrácia ≥ 90 %) || 50 11. Vodík || 50 12. Chlorovodík (skvapalnený plyn) || 250 13. Alkyly olova || 50 14. Skvapalnené horľavé plyny, kategória 1 alebo 2 (vrátane skvapalneného ropného plynu) a zemný plyn28 || 200 15. Acetylén || 50 16. Etylénoxid || 50 17. Propylénoxid || 50 18. Metanol || 5 000 19. 4, 4-metylénbis (2-chloranilín) a/alebo soli, v práškovej forme || 0,01 20. Metylizokyanát || 0,15 21. Kyslík || 2 000 22. Toluén diizokyanát (toluén-2,4-diizokyanát a toluén-2,6-diizokyanát) || 100 23. Karbonyldichlorid (fosgén) || 0,75 24. Arzín (trihydrid arzénu) || 1 25. Fosfín (trihydrid fosforu) || 1 26. Chlorid sírnatý || 1 27. Oxid sírový || 75 28. Polychlórované dibenzofuránya polychlórované dibenzo-p-dioxíny (vrátane tetrachlórdibenzodioxínu –TCDD), vypočítané v ekvivalente TCDD29 || 0,001 29. Tieto karcinogény alebo zmesi s obsahom týchto karcinogénov v koncentrácii viac ako 5 hmotnostných %: 4-aminobifenyl a/alebo jeho soli, benzotrichlorid, benzidín a/alebo jeho soli, bis(chlór-metyl)éter, chlórmetyl metyléter, 1,2-dibrometán, dietyl sulfát, dimetyl sulfát, dimetylkarbamoylchlorid, 1,2-dibróm-3-chlórpropán, 1,2-dimetyl-hydrazín, dimetylnitrozamín, triamid hexametylfosforečný, hydrazín, 2-naftylamín a/alebo jeho soli, 4-nitrodifenyl a propán-1,3-sultón || 2 30. Ropné produkty a alternatívne palivá a) benzíny a nafty; b) petroleje (vrátane paliva do tryskových motorov); c) plynové oleje (vrátane motorovej nafty, vykurovacích olejov pre domácnosti a zmesí plynových olejov); d) ťažké vykurovacie oleje; e) alternatívne palivá, ktoré slúžia na rovnaké účely a majú podobné vlastnosti, čo sa týka horľavosti a nebezpečenstva pre životné prostredie, ako výrobky uvedené v písmenách a) až d) || 25 000 31. Bezvodý amoniak (čpavok) || 200 32. Fluorid boritý || 20 33. Sírovodík || 20 34. Piperidín || 200 35. Bis(2-dimetylaminoetyl)(metyl)amín || 200 36. 3-(2-Etylhexyloxy)propylamín || 200 37. Zmesi chlórnanu sodného klasifikované v kategórii akútnej nebezpečnosti pre vodné prostredie 1 [H400], ktoré obsahujú menej ako 5 % aktívneho chlóru a nie sú klasifikované v rámci žiadnej z iných kategórií nebezpečnosti v časti 1 prílohy I.30 || 500 38. Propylamín31 || 2 000 39. Terc-butyl akrylát31 || 500 40. 2-metyl-3-buténnitril31 || 2 000 41. tetrahydro-3,5-dimetyl-1,3,5-tiadiazín-2tión (dazomet)31 || 200 42. Metylakrylát31 || 2 000 43. Metylpyridín31 || 2 000 44. 1-bróm-3-chlórpropán31 || 2 000 Poznámky: 1 Kritériá podľa Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií (GHS) Organizácie spojených národov (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). Zmluvné strany by mali tieto kritériá využívať pri klasifikácii látok alebo zmesí na účely časti I tejto prílohy, výnimkou je prípad, ak sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch prijali iné právne záväzné kritériá. Zmesi sa považujú za rovnocenné s čistou látkou za predpokladu, že sú v rámci obmedzení koncentrácie stanovených podľa ich vlastností v súlade s GHS, pokiaľ sa osobitne neuvádza percentuálne zloženie alebo iný opis. 2 Podľa kritérií v kapitolách 3.1.2 a 3.1.3 GHS. 3 Podľa kritérií v kapitolách 3.1.2 a 3.1.3 GHS. 4 Látky zahrnuté do kategórie akútnej toxicity 3 pri orálnej expozícii patria do položky 2 akútna toxicita v tých prípadoch, keď nemožno odvodiť klasifikáciu akútnej inhalačnej toxicity ani klasifikáciu akútnej dermálnej toxicity, napríklad v dôsledku nedostatku presvedčivých údajov o inhalačnej a dermálnej toxicite. 5 Látky, ktoré vyvolali významnú toxicitu u ľudí alebo o ktorých na základe dôkazov zo štúdií na pokusných zvieratách možno predpokladať, že majú potenciál spôsobovať významnú toxicitu u ľudí po jednorazovej expozícii. Ďalšie usmernenia sa uvádzajú v grafe 3.8.1 a tabuľke 3.8.1 časti 3 GHS. 6 Testovanie výbušných vlastností látok a zmesí je nevyhnutné iba vtedy, ak sa pomocou skríningového postupu podľa dodatku 6 (časť 3) príručky OSN pre testy a kritériá látka/zmes identifikuje ako látka/zmes s potenciálne výbušnými vlastnosťami. 7 Trieda nebezpečnosti Výbušniny zahŕňa výbušné výrobky. Ak je známe množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku, dané množstvo sa zohľadní na účely tohto Dohovoru. Ak množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku nie je známe, na účely tohto Dohovoru sa za výbušninu považuje celý výrobok. 8 Ak sú výbušniny podtriedy 1.4 vybalené alebo opätovne zabalené, musia sa zaradiť do položky 4 (Výbušniny), výnimkou je prípad, ak sa preukáže, že nebezpečnosť stále zodpovedá podtriede 4.1 v súlade s nariadením GHS. 9 Podľa kritérií v kapitole 2.2.2 GHS. 10 Aerosóly sú zatriedené podľa kritérií v kapitole 2.3 GHS a v odporúčaniach OSN týkajúcich prepravy nebezpečného tovaru, príručke o testoch a kritériách, časť III oddiel 31, na ktoré sa v GHS odkazuje. 11 Táto položka sa môže použiť iba vtedy, ak sa zdokumentuje, že aerosólový rozprašovač neobsahuje horľavé plyny kategórie 1 alebo 2, ani horľavé kvapaliny kategórie 1. 12 Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS. 13 Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS. 14 Kvapaliny s teplotou vzplanutia vyššou než 35 °C možno považovať za nehorľavé kvapaliny na určité regulačné účely (napr. prepravu), ak sa dosiahli negatívne výsledky v teste neprerušenej horľavosti L.2, podľa Príručky OSN pre testy a kritériá, časť III oddiel 32. Neplatí to však pri zhoršených podmienkach, ako je vysoká teplota alebo tlak, a z tohto dôvodu sa takéto kvapaliny zahŕňajú do tejto položky. 15 Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS. 16 Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS. 17 Podľa kritérií v kapitolách 2.8.2 a 2.15.2.2 GHS. 18 Podľa kritérií v kapitolách 2.8.2 a 2.15.2.2 GHS. 19 Podľa kritérií v kapitole 4.1.2 GHS. 20 Podľa kritérií v kapitole 4.1.2 GHS. 21 Podľa kritérií v kapitole 2.12.2 GHS. 22 Dusičnan amónny (10 000): hnojivá schopné samovoľného rozkladu. Vzťahuje sa to na zmiešané/kombinované hnojivá na báze dusičnanu amónneho (zmiešané/kombinované hnojivá obsahujúce dusičnan amónny s fosforečnanom a/alebo uhličitanom draselným), ktoré sú schopné samovoľného rozkladu podľa „žľabovej skúšky“ (pozri príručku pre testy a kritériá, časť III, pododdiel 38.2) a v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho predstavuje: a) 15,75 hmotnostných % až 24,5 hmotnostných % (15,75 % a 24,5 % hmotnostný obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho zodpovedá 45 % resp. 70 % dusičnanu amónneho) a ktoré buď obsahujú maximálne 0,4 % horľavých/organických materiálov alebo spĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice) b) maximálne 15,75 hmotnostných %, bez obmedzenia obsahu horľavých materiálov. 23 Dusičnan amónny (5 000): kvalita hnojiva. Vzťahuje sa priamo na hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zmiešané/zložené hnojivá na báze dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho predstavuje: a) viac ako 24,5 hmotnostných % s výnimkou zmesí jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom a/alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %, b) viac ako 15,75 hmotnostných % v prípade zmesí dusičnanu amónneho a síranu amónneho, c) viac ako 28 hmotnostných % (obsah dusíka 28 % ako výsledok dusičnanu amónneho zodpovedá 80 % dusičnanu amónneho) v prípade zmesí jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom a/alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %; d) a ktoré spĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice). 24 Dusičnan amónny (2 500): technická kvalita. Vzťahuje sa na: a) dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho predstavuje: i) 24,5 hmotnostných % až 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,4 % horľavých látok; ii) viac ako 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,2 % horľavých látok; b) vodné roztoky dusičnanu amónneho, v ktorých je koncentrácia dusičnanu amónneho väčšia ako 80 % hmotnosti. 25 Dusičnan amónny (50): bližšie neurčený („off-spec“) materiál a hnojivá, ktoré nespĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice). Vzťahuje sa na: a) materiál vyradený počas výrobného procesu a na dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, jednozložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zmiešané/kombinované hnojivá na báze dusičnanu amónneho uvedené v poznámkach 23 a 24, ktoré koncový používateľ vracia alebo vrátil výrobcovi, ktoré sa vracajú alebo sa vrátili na dočasné uskladnenie alebo spracovateľskému podniku na prepracovanie, recykláciu alebo spracovanie na bezpečné používanie, pretože už nezodpovedajú špecifikáciám v poznámkach 23 a 24, b) Hnojivá uvedené v poznámke 22 písm. a) a poznámke 23, ktoré nespĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice). 26 Dusičnan draselný (10 000): kombinované hnojivá na báze dusičnanu draselného (vo forme guličiek alebo granúl), ktoré majú rovnaké vlastnosti ako čistý dusičnan draselný. 27 Dusičnan draselný (5 000): kombinované hnojivá na báze dusičnanu draselného (v kryštalickej forme), ktoré majú rovnaké nebezpečné vlastnosti ako čistý dusičnan draselný. 28 Upravený bioplyn: na účely uplatňovania tohto dohovoru sa upravený bioplyn môže zatriediť do položky 14 časti 2 prílohy I, ak bol spracovaný v súlade s platnými normami pre vyčistený a upravený bioplyn so zaručením rovnakej kvality akú má zemný plyn vrátane obsahu metánu a pokiaľ obsahuje najviac 1 % kyslíku. 29 Polychlórované dibenzofurány a polychlórované dibenzo-p-dioxíny Množstvá polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzo-p-dioxínov sa počítajú pomocou faktorov toxickej ekvivalencie (TEF) v prípade dioxínov a dioxínom podobných zlúčenín vo vzťahu k človeku a cicavcom, ktoré vypracovala Svetová zdravotnícka organizácia a ktoré sa boli v roku 2005 predmetom prehodnotenia: Faktory toxickej ekvivalencie (TEF) – WHO 2005 || || || 2,3,7,8-TCDD || 1 || 2,3,7,8-TCDF || 0 1,2,3,7,8-PeCDD || 1 || 2,3,4,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,6,7,8-HxCDF || 0 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD || 0 || 2,3,4,6,7,8-HxCDF || 0 OCDD || 0 || 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF || 0 || || 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF || 0 || || OCDF || 0 Skratky: Hx = hexa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra. Referenčný zdroj: Van den Berg et al, The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, vol. 93, No. 2, s. 223–241 (2006). 30 Za predpokladu, že zmes by za neprítomnosti chlórnanu sodného nebola zatriedená do kategórie 1 akútnej nebezpečnosti pre vodné prostredie. 31 V prípadoch, kde je táto nebezpečná látka zahrnutá do kategórie 10 horľavá kvapalina alebo 11 horľavá kvapalina, uplatňujú sa na účely tohto dohovoru najnižšie kvalifikačné množstvá.