o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Európskej únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

Je potrebné, aby Rada stanovila pozíciu Únie na účely zasadnutia Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby rozhodla o zaradení látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN. Z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie by túto pozíciu mali vyjadriť členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2021, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia nie je zmluvnou stranou týchto dohovorov, má však v tejto oblasti výlučnú právomoc.

V návrhu Komisie týkajúcom sa pozície Únie sa navrhuje podporiť odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, pretože sú v súlade s aktuálnym stavom vedeckých poznatkov. Pokiaľ ide o nové psychoaktívne látky, pridanie týchto látok do zoznamov k uvedeným dohovorom je podporené aj informáciami dostupnými v európskej databáze nových drog Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť.

Jedna z 11 látok, ktoré preskúmal odborný výbor pre drogovú závislosť, podlieha kontrolným opatreniam na úrovni Únie. Izotonitazén je zaradený do vymedzenia pojmu „droga“ v rámcovom rozhodnutí Rady 2004/757/SVV. Jednu látku, MDMB-4en-PINACA, intenzívne monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť a táto látka je aj predmetom správy o posúdení rizika. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť monitoruje aj ďalších 9 látok.

Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 písm. rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (ďalej len „rámcové rozhodnutie“), sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo Dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach. Akákoľvek zmena v zoznamoch k uvedeným dohovorom preto priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka podlieha v Únii kontrole.

Na svojom 64. zasadnutí, ktoré sa bude konať od 12. do 16. apríla 2021 vo Viedni, bude Komisia pre omamné látky vyzvaná prijať rozhodnutia o zaradení týchto látok do zoznamov k príslušným dohovorom.

Svetová zdravotnícka organizácia odporučila generálnemu tajomníkovi OSN zaradiť do zoznamov k dohovorom osem z 11 látok, ktoré boli kriticky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie.

Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie na 64. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971. Uvedené 64. zasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 12. až 16. apríla 2021.

Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k uvedeným dohovorom prijímajú.

Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú akékoľvek látky, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo Dohovor o psychotropných látkach.

Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie Hospodárskej a sociálnej rade OSN v rámci príslušnej lehoty. Rozhodnutia Hospodárskej a sociálnej rady OSN v tejto veci sú konečné. Vzhľadom na to, že rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, majú podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV, právne účinky aj v právnom poriadku EÚ. Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“ vzhľadom na to, že je to orgán, ktorý bol zriadený Hospodárskou a sociálnou radou OSN – orgánom Organizácie Spojených národov – a ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody. Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“.

Na tento účel Komisia navrhuje pozíciu Únie, ktorú majú na 64. zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach vyjadriť v mene Európskej únie členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2021. Komisia predkladá takýto návrh pozície Únie piatykrát. Rada tieto pozície Únie prijala, a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov jednotne, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov v súlade s prijatou pozíciou Únie.

(12)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky izotonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

(11)Izotonitazén bol zahrnutý do vymedzenia pojmu drogy podľa rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV prostredníctvom delegovanej smernice Komisie.

(10)Látka izotonitazén, chemický názov: N,N-dietyl-2-[[4-(1-metyletoxy)fenyl]metyl]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamín, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetické opioidné analgetikum a úzko súvisí s etonitazénom a klonitazénom, ktoré sú pod medzinárodnou kontrolou podľa dohovoru o omamných látkach z roku 1961. Látka izotonitazén nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka izotonitazén sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku izotonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

(9)Všetky látky preskúmané odborným výborom WHO pre drogovú závislosť (ďalej len „odborný výbor“) a odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou na zaradenie do príslušných zoznamov monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku podľa podmienok nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006.

(8)Svetová zdravotnícka organizácia odporučila zaradiť jednu novú látku do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach, štyri nové látky do Zoznamu II a tri nové látky do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(7)Únia nie je zmluvnou stranou dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach. Má štatút pozorovateľa bez hlasovacieho práva v Komisii pre omamné látky, kde bude v marci 2021 dvanásť členských štátov členom s hlasovacím právom. Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení nových látok do zoznamov k dohovorom patria do výlučnej právomoci Únie.

(6)Komisia pre omamné látky má na svojom šesťdesiatom štvrtom zasadnutí, ktoré je predbežne naplánované na 12. až 16. apríla 2021 vo Viedni, prijať rozhodnutia o zaradení ôsmich nových látok do zoznamov k uvedeným dohovorom OSN.

(4)Podľa článku 2 Dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov k tomuto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

(2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Zmeny v zoznamoch môže vykonať len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť, že zmeny odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou nevykoná.

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Európskej únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

(13)Látka MDMB-4en-PINACA, chemický názov: metyl-3,3-dimetyl-2-(1-(pent-4-én-1-yl)-1H-indazol-3-karboxamido)butanoát, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický kanabinoid. Látka MDMB-4en-PINACA nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka MDMB-4en-PINACA sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku MDMB-4en-PINACA do Zoznamu II Dohovoru o psychotropných látkach.

(14)Látka MDMB-4en-PINACA bola zistená v 20 členských štátoch a kontroluje sa v 14 členských štátoch. Spája sa s deviatimi prípadmi úmrtia a spája sa aj s 11 prípadmi nefatálnej intoxikácie. Látka MDMB-4en-PINACA je v súčasnosti predmetom podrobného vyšetrovania, na základe ktorého bude vypracovaná správa Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť o posúdení rizika.

(15)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky MDMB-4en-PINACA do Zoznamu II Dohovoru o psychotropných látkach.

(16)Látka CUMYL-PeGACLONE, chemický názov: 2-(1-metyl-1-fenyl-etyl)-5-pentylpyrido[4,3-b]indol-1-ón, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický kanabinoid. Nezdá sa, že by látka CUMYL-PeGACLONE bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka CUMYL-PeGACLONE sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku CUMYL-PeGACLONE do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

(17)Látka CUMYL-PeGACLONE bola zistená v jedenástich členských štátoch a kontroluje sa v najmenej piatich členských štátoch. Spája sa s najmenej tromi prípadmi úmrtia a zistila sa v šiestich biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.

(18)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky CUMYL-PeGACLONE do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

(19)Látka flubromazolam, chemický názov: 8-bróm-6-(2-fluórfenyl)-1-metyl-4H-[1,2,4]-triazolo[4,3-​a][1,4]-benzodiazepín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Látka flubromazolam bola skúmaná z hľadiska jej anxiolytických vlastností a znížených sedatívnych, hypnotických a ataktických vedľajších účinkov, nezdá sa však, že by bola povolená na terapeutické použitie alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka flubromazolam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku flubromazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(20)Látka flubromazolam bola zistená v 15 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej siedmich členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia a so siedmimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov; zistila sa aj v 44 biologických vzorkách súvisiacich s úmrtím.

(21)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky flubromazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(22)Látka klonazolam, nazývaná tiež klonitrazolam, chemický názov: 6-(2-chlórfenyl)-1-metyl-8-nitro-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Nezdá sa, že by látka klonazolam bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka klonazolam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku klonazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(23)Látka klonazolam bola zistená v 15 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej štyroch členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia a s piatimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov.

(24)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky klonazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(25)Látka diklazepam, nazývaná tiež Ro 5-3448, chemický názov: 7-chlór-5-(2-chlórfenyl)-1-metyl-1,3-dihydro-2H-1,4-benzodiazepín-2-ón, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Nezdá sa, že by látka diklazepam bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka diklazepam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku diklazepam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(26)Látka diklazepam bola zistená v 16 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia; zistila sa aj v 8 biologických vzorkách súvisiacich s úmrtím.

(27)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky diklazepam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

(28)Látka 3-MeO-PCP, chemický názov: 1-[1-(3-metoxyfenyl)cyklohexyl]piperidín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka disociačného typu. Nezdá sa, že by látka 3-MeO-PCP bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka 3-MeO-PCP sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 3-MeO-PCP do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

(29)Látka 3-MeO-PCP bola zistená v 18 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s najmenej siedmimi prípadmi úmrtia a piatimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov; zistila sa aj v 18 biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.

(30)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky 3-MeO-PCP do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

(31)Látka difenidín, chemický názov: 1-(1,2-difenyletyl)piperidín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka disociačného typu. Nezdá sa, že by látka difenidín bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka difenidín sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku difenidín do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

(32)Látka difenidín bola zistená v 17 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s najmenej dvomi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov a zistila sa v piatich biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.