EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli15. 5. 2017 COM(2017) 233 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Rady (EÚ) č. 608/2013



1. ÚVOD Porušenia práv duševného vlastníctva (ďalej len „PDV“) sú rozšíreným javom na celom svete a ich výskyt je čoraz väčší. Medzinárodný obchod s falšovanými výrobkami predstavuje až 2,5 % svetového obchodu, resp. približne 338 miliárd EUR podľa najnovších údajov dostupných v roku 2013. Vplyv falšovania je osobitne vysoký v Európskej únii, kde falšované a pirátske výrobky tvoria až 5 % dovážaného tovaru, čo zodpovedá hodnote približne 85 miliárd EUR. Základným prvkom systému EÚ na presadzovanie práv duševného vlastníctva na hranici je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 608/2013 z 12. júna 2013 o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi [ďalej len „nariadenie (EÚ) č. 608/2013“], ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2014. V článku 37 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa uvádza, že „Komisia [...] predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto nariadenia. Podľa potreby túto správu doplní vhodnými odporúčaniami. V správe sa uvedú všetky relevantné prípady súvisiace s liekmi v režime tranzit cez colné územie Únie, ktoré by mohli vzniknúť podľa tohto nariadenia, a to vrátane posúdenia jeho potenciálneho vplyvu na záväzky Únie v súvislosti s prístupom k liekom podľa ,vyhlásenia o dohode TRIPS a verejnom zdraví‘ prijatého na ministerskej konferencii WTO, ktorá sa 14. novembra 2001 konala v Dauhe, a opatrenia prijaté na riešenie akejkoľvek situácie spôsobujúcej negatívne dôsledky v tomto smere.“ K nariadeniu (EÚ) č. 608/2013 je pripojený aj akčný plán EÚ v colnej oblasti na boj proti porušovaniu PDV na roky 2013 – 2017, v súvislosti s ktorým Komisia predkladá Rade ročnú súhrnnú správu a do konca roka 2017 predloží aj konečnú správu. Cieľom tohto dokumentu je podať správu o spätnej väzbe, ktorú Komisia zhromaždila v súvislosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) č. 608/2013 od 1. januára 2014. Pokiaľ ide o vykonávanie zo strany členských štátov, správa sa vzťahuje na trojročné obdobie od 1. januára 2014 do decembra 2016, pričom podrobné údaje o opatreniach prijatých na hraniciach EÚ sa týkali rokov 2014 a 2015, keďže štatistické údaje za rok 2016 ešte neboli dostupné v čase, keď sa vypracovala táto správa. V oddiele 2 sa vysvetľuje metodika, ktorá sa použila na vypracovanie správy. V oddiele 3 sa opisuje legislatívny rámec EÚ, a to so zameraním sa na hlavné novinky, ktoré sa zaviedli nariadením (EÚ) č. 608/2013. V oddiele 4 sa uvádza prehľad pripomienok súkromného sektora. V oddiele 5 sa analyzuje, ako členské štáty vykonali nariadenie (EÚ) č. 608/2013, pričom sa osobitne prihliada na novinky a voliteľné prvky, ktoré sa zaviedli týmto nariadením. Tento oddiel zahŕňa aj údaje o konkrétnom uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 608/2013. V oddiele 6 sa uvádzajú podrobné závery. 2. METODIKA Na vypracovanie správy sa použili tieto prostriedky a nástroje: ‒podporné návštevy do členských štátov a konzultácie s členskými štátmi o otázkach týkajúcich sa liekov, ‒konzultácie so zainteresovanými stranami, ‒sťahovanie informácií z centrálnej databázy Komisie, tzv. databázy COPIS (informačný systém proti falšovaniu a pirátstvu). 2.1 Podporné návštevy do členských štátov a konzultácie s členskými štátmi o otázkach týkajúcich sa liekov

V akčnom pláne EÚ v colnej oblasti na boj proti porušovaniu PDV na roky 2013 – 2017 sa predpokladá viacero opatrení, ktoré má vykonať Komisia a colné správy členských štátov s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 608/2013. Jedno opatrenie sa týka podporných návštev Komisie a národných expertov v oblasti PDV v rokoch 2015 – 2017 v 28 členských štátoch s cieľom nadviazať dialóg s orgánmi, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 608/2013, aby mohli: ‒zhromaždiť informácie o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 608/2013, ‒uľahčiť výmenu skúseností a najlepších postupov. Komisia v rokoch 2015 a 2016 spolu s expertmi v oblasti PDV z colných orgánov členských štátov vykonala 24 podporných návštev v týchto krajinách: BE, NL, FI, EE, SI, HR, LV, LT, MT, IT, EL, CY, SE, DK, DE, AT, SK, CZ, HU, PL, ES, PT, FR a LU. Tieto návštevy sa využili na vypracovanie tohto dokumentu. Pokiaľ ide o členské štáty, v ktorých sa v roku 2017 návštevy ešte len vykonajú, konkrétne v BG, IE, RO a UK, Komisia požiadala colné orgány o vyplnenie dotazníka, ktorý sa použil pri príležitosti uskutočnenia podporných návštev, s cieľom umožniť všetkým colným orgánom členských štátov vyjadriť svoj názor na vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 608/2013. Vyplnené dotazníky colných orgánov týchto členských štátov boli doručené v priebehu roka 2016. Pri príležitosti prvého zasadnutia skupiny expertov v oblasti colnej správy (oddiel presadzovania PDV), ktoré sa konalo 11. júla 2016, Komisia takisto požiadala colné orgány členských štátov, aby jej nahlásili akékoľvek relevantné prípady súvisiace s liekmi v režime tranzit cez colné územie Únie, ktoré mohli vzniknúť podľa nariadenia (EÚ) č. 608/2013. 2.2 Konzultácie so zainteresovanými stranami Na základe akčného plánu EÚ v colnej oblasti na boj proti porušovaniu PDV na roky 2013 – 2017 bola zriadená skupina, ktorá zlučuje Komisiu, colné orgány EÚ, držiteľov práv a iné zainteresované strany v súvislosti s opatrením 1.3.2. Skupina sa stretáva raz za rok. Pri príležitosti štvrtého zasadnutia tejto skupiny, ktoré sa konalo 12. júla 2016 v Bruseli, Komisia vyzvala držiteľov práv a iné zainteresované strany, aby podali správu o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 608/2013 s osobitným dôrazom na tieto ustanovenia, ktoré sa ich priamo dotýkajú: ‒kapitola II, ktorá sa týka žiadostí o prijatie opatrení [s prepojením na obsah žiadostí o prijatie opatrení, ako sa podrobne uvádza vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 1352/2013], ‒článok 19, ktorý sa týka kontroly a odberu vzoriek tovaru, ktorého prepustenie bolo pozastavené alebo ktorý bol zaistený, ‒článok 21, ktorý sa týka povoleného použitia určitých informácií držiteľom rozhodnutia, ‒článok 23 (štandardný postup pre zničenie tovaru a návrh na začatie konania) a článok 26 (postup zničenia tovaru v malých zásielkach), ‒článok 28, ktorý sa týka zodpovednosti držiteľa rozhodnutia, ‒článok 29, ktorý sa týka nákladov. Do konca septembra 2016 bolo doručených osem odpovedí od týchto združení: European Express Association (EEA), Union des Fabricants (UNIFAB), European Communities Trade Mark Association (ECTA), European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations (EFPIA), European Semiconductor Industry Association (ESIA), International Trademark Association (INTA), Business Action to Stop Counterfeit And Piracy (BASCAP) a European Association of Trade Mark Owners (MARQUES). Komisia týmto združeniam ďakuje sa zaslanie pripomienok.

2.3 Používanie databázy COPIS (sťahovanie informácií z databázy COPIS) V nariadení (EÚ) č. 608/2013 sa stanovuje, že Komisia zriadi centrálnu databázu na zabezpečenie spracovania informácií, ktoré členské štáty zasielajú Komisii a ktoré súvisia s rozhodnutiami o schválení žiadostí, ako aj s pozastavením prepustenia tovaru alebo s jeho zaistením. Centrálna databáza COPIS bola uvedená do prevádzky 1. januára 2014. Neprestajne sa vyvíja. Komisia má prístup k informáciám v databáze COPIS v takej miere, v akej je to potrebné na plnenie jej povinností vyplývajúcich z právnych predpisov pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 608/2013. Komisia získala požadované informácie na vypracovanie tejto správy z databázy COPIS, najmä pokiaľ ide o: ‒počet žiadostí o prijatie opatrení podľa druhu práv duševného vlastníctva, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 608/2013 (pozri prílohu 1), ‒výsledky používania „štandardného postupu“, ‒používanie „postupu v prípade malých zásielok“ (pozri prílohu 2). 3. LEGISLATÍVNY RÁMEC EÚ 3.1 Súvislosti Európska únia začala regulovať presadzovanie PDV na hraniciach na úrovni Únie už v roku 1987 prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 3482/86, ktorým sa stanovujú opatrenia na zabránenie prepustenia falšovaného tovaru do voľného obehu. Odvtedy boli prijaté tri nariadenia s cieľom prispôsobiť rozsah pôsobnosti a postupy vývoju trendov v oblasti podvodov. Pri poslednej revízii, ktorá viedla k prijatiu nariadenia (EÚ) č. 608/2013, sa zohľadnil najmä rastúci obchod s falšovaným tovarom ako výsledok rastúceho elektronického obchodu. Takisto ako v prípade predchádzajúcich nariadení EÚ v tejto oblasti, nariadením (EÚ) č. 608/2013 sa vykonávajú opatrenia na presadzovanie PDV na hraniciach, obsiahnuté v Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (ďalej len „dohoda TRIPS“), ktorú Rada EÚ schválila v roku 1994 ako súčasť multilaterálnych rokovaní v rámci uruguajského kola a zahrnula do rámca Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Nariadením sa vykonávajú dokonca aj nezáväzné požiadavky dohody TRIPS v zmysle presadzovania na hraniciach, akými sú napríklad kontroly falšovaného tovaru v režime vývoz a tranzit, čím sa zohľadňuje záväzok EÚ k prísnej ochrane PDV. Cieľom je zabrániť tomu, aby sa tovar, ktorým sa porušujú PDV, „umiestnil na vnútorný trh“, a prijať opatrenia na tento účel „bez toho, aby predstavovali prekážku pre slobodu legálneho obchodu“. Nariadenie (EÚ) č. 608/2013 obsahuje výlučne procedurálne pravidlá pre colné orgány. Preto sa týmto nariadením nestanovujú nijaké kritériá na overenie toho, či sa porušilo PDV, ktoré sa vymedzuje v príslušnom hmotnom práve. Nariadením (EÚ) č. 608/2013 sa colné orgány EÚ splnomocňujú na zaistenie tovaru, v prípade ktorého existuje podozrenie, že dochádza k porušeniu PDV, ktoré vyplývajú z právnych predpisov EÚ alebo z vnútroštátneho práva v oblasti práv duševného vlastníctva, a ktorý podlieha colnej kontrole alebo colnému dohľadu. Kontrola zo strany colných orgánov musí byť založená na analýze rizika a mala by byť primeraná riziku. Je preto nevyhnutné, aby colné orgány mali k dispozícii dostatočné a relevantné informácie od držiteľov práv na riadne vypracovanie svojej analýzy rizika. Colné orgány môžu konať na základe „žiadosti o prijatie opatrenia“, ktorú podali držitelia práv, alebo z vlastného podnetu, t. j. z úradnej moci. Žiadosť o prijatie opatrenia musia colným orgánom predložiť osoby oprávnené na podanie návrhu na začatie súdneho konania vo veci určenia porušenia PDV. Vnútroštátna žiadosť o prijatie opatrenia sa podáva v členskom štáte a na jej základe sa jeho colné orgány žiadajú o prijatie opatrenia v tomto členskom štáte. Držitelia PDV vychádzajúcich z práva Únie s dôsledkami pre celú Úniu môžu podať žiadosť o prijatie opatrenia na úrovni Únie, ktoré bude mať dôsledky vo viac než jednom členskom štáte. Formuláre žiadosti o prijatie opatrenia a žiadosti o predĺženie sú stanovené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 1352/2013 zo 4. decembra 2013. Colné orgány rozhodujú o schválení alebo zamietnutí žiadosti o prijatie opatrenia.

Keď colné orgány pozastavia prepustenie tovaru alebo zaistia podozrivý tovar, informujú držiteľa rozhodnutia, ktorým sa schválila žiadosť, a deklaranta alebo držiteľa tovaru. Podľa „štandardného postupu“ sa podozrivý tovar môže zničiť po doručení písomného potvrdenia držiteľa rozhodnutia, že podľa jeho presvedčenia bolo príslušné PDV porušené, a po výslovnom alebo implicitnom súhlase obidvoch strán. Inak sa tovar môže prepustiť, pokiaľ držiteľ rozhodnutia neinformoval colné orgány, že podal návrh na začatie konania vo veci určenia, či sa porušilo PDV. Lehota na schválenie zničenia tovaru alebo na informovanie colných orgánov o návrhu na začatie konania je desať pracovných dní (tri dni v prípade tovaru podliehajúceho rýchlej skaze) a v prípade návrhu na začatie konania sa môže podľa potreby predĺžiť maximálne o ďalších desať pracovných dní. Ak sa na zaistený podozrivý tovar nevzťahuje žiadosť o prijatie opatrenia (konanie z úradnej moci), colné orgány musia dotknuté osoby informovať o zaistení a poskytnúť im príležitosť na podanie žiadosti o prijatie opatrenia. V nariadení (EÚ) č. 608/2013 sa predpokladá aj zjednodušený postup v prípade malých zásielok doručených poštou alebo kuriérom („postup v prípade malých zásielok“), ktorý možno uplatniť na základe žiadosti držiteľa rozhodnutia, ktorým sa schválila žiadosť, a v rámci ktorého tovar možno zničiť s výslovným alebo implicitným súhlasom výlučného deklaranta alebo držiteľa tovaru. Žiadosti o prijatie opatrenia a informácie o zaistení sa spravujú prostredníctvom databázy COPIS. Na základe údajov, ktoré colné orgány členských štátov zasielajú cez databázu COPIS, Komisia každoročne zverejňuje výsledky opatrení colných orgánov na vonkajších hraniciach EÚ. 3.2 Nové prvky, ktoré sa zaviedli nariadením (EÚ) č. 608/2013 Toto sú hlavné nové prvky, ktoré sa zaviedli nariadením (EÚ) č. 608/2013 a ktoré dopĺňajú systém obsiahnutý v predchádzajúcich nariadeniach: – Rozšírenie práv a porušení, na ktoré sa vzťahujú opatrenia colných orgánov: S cieľom posilniť presadzovanie PDV sa zásahy colných orgánov rozšírili na ďalšie druhy práv a ďalšie druhy porušení, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (ES) č. 1383/2003. Medzi ďalšie druhy chránených práv patria obchodné mená, topografie polovodičových výrobkov a úžitkové vzory. Zemepisné označenia sa teraz vzťahujú nielen na poľnohospodárske, ale aj na možné budúce nepoľnohospodárske výrobky, a v nariadení sa osobitne uvádzajú zemepisné označenia stanovené v dohodách s tretími krajinami. Rozsah pôsobnosti nariadenia sa takisto rozšíril s cieľom zahrnúť viac prípadov porušení, a to najmä všetky možné porušenia ochrannej známky (ako napríklad zameniteľná podobnosť ochranných známok a všeobecne známych ochranných známok), a nielen falšovaný tovar ako v predchádzajúcich nariadeniach, ale aj porušenia prostredníctvom zariadení na obchádzanie (zariadenia, ktoré sú navrhnuté, vyrobené alebo prispôsobené v prvom rade tak, aby umožňovali alebo uľahčovali obchádzanie technologických opatrení, ktoré zabraňujú konaniu alebo znemožňujú konanie v súvislosti s dielami, ktoré nie sú povolené). – Rozsah a špecifickosť informácií, ktoré sa majú poskytnúť v rámci žiadosti o prijatie opatrenia, sa rozšírili v porovnaní s predchádzajúcim nariadením. – Zjednodušený postup zničenia sa stal povinným štandardným postupom. Podľa tohto postupu, ktorý už existoval v nariadení (ES) č. 1383/2003 ako voliteľný postup, po doručení písomného potvrdenia držiteľa rozhodnutia, že podľa jeho presvedčenia bolo príslušné PDV porušené, a po výslovnom súhlase obidvoch strán sa podozrivý tovar môže zničiť bez toho, aby bolo potrebné určiť, či bolo porušené PDV. Zabezpečuje sa tým rýchle a nákladovo efektívne zničenie tovaru. Tento postup sa už v minulosti osvedčil ako účinný nástroj pri praktickom spracovaní a vybavovaní „jednoznačných prípadov“ porušení PDV. Skutočnosť, že sa tento postup stal štandardným postupom, je dôkazom toho, že bol rovnako úspešný vo všetkých členských štátoch. Na rozdiel od zjednodušeného postupu, ktorý je opísaný v nariadení (ES) č. 1383/2003, sa podľa nového štandardného postupu nevyžaduje, aby držiteľ rozhodnutia priamo získal písomný súhlas od držiteľa tovaru/deklaranta s prenechaním tovaru na zničenie, ale v súčasnosti zodpovednosť za informovanie držiteľa tovaru/deklaranta nesie colný orgán, ktorý môže považovať skutočnosť, že držiteľ tovaru/deklarant nevzniesol výslovne námietku proti zničeniu tovaru, za jeho súhlas so zničením tovaru. – Zaviedol sa osobitný postup v prípade malých zásielok s cieľom riešiť rastúci počet malých zásielok falšovaného a pirátskeho tovaru, ktoré zvyčajne vstupujú na územie Únie prostredníctvom poštových služieb alebo obchodnej kuriérskej spoločnosti, a zminimalizovať náklady a administratívnu záťaž spojené s riešením takýchto prípadov. Tento postup sa vzťahuje na malé zásielky vymedzené v článku 2 bode 19 nariadenia (EÚ) č. 608/2013, najmä na poštové zásielky alebo expresné zásielky doručované kuriérom, ktoré obsahujú maximálne tri položky alebo majú maximálnu hrubú hmotnosť dva kilogramy. – „Implicitný súhlas“: Pri štandardnom postupe, ako aj postupe v prípade malých zásielok sa stanovuje možnosť využívať implicitný súhlas držiteľa tovaru/deklaranta namiesto jeho výslovného súhlasu so zničením. Inými slovami, ak deklarant alebo držiteľ tovaru colným orgánom nepotvrdili svoj súhlas so zničením tovaru ani neoznámili svoje námietky proti zničeniu v stanovenej lehote, colné orgány môžu túto skutočnosť považovať za súhlas deklaranta alebo držiteľa tovaru so zničením tovaru. – Náklady: Vzhľadom na skutočnosť, že colné orgány prijímajú opatrenia na základe žiadosti, v článku 29 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa stanovuje, že colné orgány môžu rozhodnúť, že držiteľ rozhodnutia by mal nahradiť všetky náklady, ktoré vznikli colným orgánom pri prijímaní opatrení na presadzovanie jeho práv duševného vlastníctva. Toto rozhodnutie ostáva na colných orgánoch daného členského štátu. – V článku 22 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa zavádza ustanovenie o výmene informácií a údajov s príslušnými orgánmi v tretích krajinách s cieľom prispieť týmto spôsobom k boju proti medzinárodnému obchodu s tovarom, ktorým sa porušujú PDV. Komisia musí na začatie postupu najskôr prijať vykonávacie akty, v ktorých sa vymedzia prvky potrebných praktických dohôd týkajúcich sa výmeny údajov a informácií. – Presadzovanie PDV colnými orgánmi v rámci Európskej únie zahŕňa výmenu údajov o rozhodnutiach, ktoré sa týkajú žiadostí o prijatie opatrenia. Výmena takýchto údajov a opatrenia colných orgánov sa musia sprístupniť prostredníctvom centrálnej elektronickej databázy. Komisia na tento účel vytvorila centrálnu databázu COPIS, ktorá je v prevádzke od 1. januára 2014. 4. PRIPOMIENKY SÚKROMNÉHO SEKTORA Združenia držiteľov práv a expresné kuriérske spoločnosti pozitívne hodnotia väčšinu noviniek, ktoré sa zaviedli nariadením (EÚ) č. 608/2013, a poskytli všeobecne priaznivú spätnú väzbu, pokiaľ ide o jeho fungovanie. Začlenenie dodatočných práv duševného vlastníctva do oblasti colnej kontroly sa považuje za užitočné, keďže umožňuje zosúladenie medzi nariadením (EÚ) č. 608/2013 a smernicou 2004/48/ES o presadzovaní práv duševného vlastníctva a minimalizuje diskrimináciu iných PDV než ochranných známok. Podávanie žiadostí o prijatie opatrenia sa nepovažuje za príliš zložité. Postup podávania žiadosti o prijatie opatrenia na úrovni Únie (podanie v jednom členskom štáte a rozšírenie do iného členského štátu zo strany členského štátu, ktorý žiadosť schválil) sa takisto považuje za užitočné. Zdá sa, že sa obzvlášť oceňuje nový štandardný postup s „možnosťou implicitného súhlasu“, ktorý sa považuje za veľmi praktický nástroj.

Z odpovedí vyplýva všeobecne kladné hodnotenie spôsobu, akým colné orgány plnia svoje povinnosti vyplývajúce z nariadenia. Toto sú oblasti, ktoré vyvolávajú určité obavy: – Informácie, ktoré sa majú poskytnúť pri predkladaní žiadosti o prijatie opatrenia, nie sú vždy jasne vymedzené (napríklad čo sa má považovať za „autorizovaného distribútora“?) alebo uvedené informácie sú zastarané a nezohľadňuje sa v nich moderné globálne zabezpečovanie zdrojov a postup dodávateľského reťazca a pre niektorých by mohlo byť dokonca ťažké takéto informácie zhromaždiť (miesto výroby, zapojené spoločnosti, obchodníci atď.). Okrem toho rozdiel medzi povinnými a voliteľnými poľami vo formulároch, ktoré sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1352/2013, nie je zohľadnený v nariadení (EÚ) č. 608/2013. Pokiaľ ide o aktualizáciu informácií obsiahnutých v žiadosti o prijatie opatrenia, nepovažuje sa za efektívne, že držiteľ rozhodnutia musí informovať colné orgány o akýchkoľvek zmenách informácií, ktoré sú uvedené v článku 6 (vzhľadom na značný rozsah informácií, ktoré sa vyžadujú v uvedenom článku). V niektorých odpovediach sa naznačuje zjednodušenie jazykového režimu pre žiadosti o prijatie opatrenia na úrovni Únie prostredníctvom prijímania žiadostí v angličtine, francúzštine alebo nemčine v 28 členských štátoch. – Vrátenie vzoriek, ako sa stanovuje v článku 19 ods. 2, nie je možné vo všetkých prípadoch, keďže pri vykonávaní analýzy často dochádza k poškodeniu vzoriek. Ak colné orgány nemôžu poskytnúť vzorky počas prvých desiatich pracovných dní, navrhuje sa primerané predĺženie desaťdňovej lehoty pre držiteľa rozhodnutia na podanie návrhu na začatie konania. – Desaťdňová lehota na podanie návrhu na začatie konania je príliš krátka (štandardný postup – článok 23). Z niektorých odpovedí vyplýva, že držiteľ rozhodnutia by mal dostať príležitosť na podanie návrhu na začatie súdneho konania počas obdobia, ktoré by sa malo vypočítať odo dňa doručenia oznámenia colného orgánu o vznesenej námietke proti zničeniu tovaru zo strany držiteľa tovaru/deklaranta (a nie od doručenia oznámenia o pozastavení prepustenia alebo o zaistení tovaru). – Skladovaním tovaru (ktorého prepustenie sa pozastavilo alebo ktorý bol zaistený v priestoroch expresnej kuriérskej spoločnosti) vznikajú dodatočné nepriame náklady. – Náklady na zničenie tovaru (článok 29) je ťažké určiť vopred (najmä pri postupe v prípade malých zásielok, keďže konzultácie s držiteľom rozhodnutia sa neuskutočňujú pri každom zaistení) a budú stúpať. Z niektorých odpovedí vyplýva, že držiteľ rozhodnutia by mal dostať príležitosť určiť podmienky skladovania a zničenia nákladovo-efektívnym spôsobom alebo že náklady spojené s opatrením týkajúcim sa falšovaného tovaru by mal zaplatiť porušovateľ/dovozca alebo by túto záťaž mali znášať sprostredkovatelia (odosielateľ/špeditér/prepravca). Pokiaľ ide o postup v prípade malých zásielok, hoci z niektorých odpovedí vyplývalo, že je veľmi užitočný, v iných sa dospelo k záveru, že sa nemôže používať pre určité druhy výrobkov (ako lieky, keďže farmaceutické odvetvie je povinné nahlasovať orgánom zaistenie liekov, alebo polovodiče, keďže je zložité posúdiť porušenie) alebo že sa nemôže používať vôbec, lebo by sa nezabezpečila dostatočná úroveň informácií o uskutočnených zaisteniach. – Pokiaľ ide o zoznam povolených účelov použitia informácií, ktoré colné orgány zasielajú držiteľovi rozhodnutia, jeho znenie je nejasné. – Pokiaľ ide o postup „skoršieho prepustenia tovaru“ a vymedzenie záruky, cena licencie získanej z webového sídla držiteľa práv by sa nemala považovať za dostatočnú záruku. – Pokiaľ ide o zodpovednosť držiteľa rozhodnutia, nebola uvedená nijaká všeobecná poznámka. Iba v niektorých odpovediach sa uvádza zodpovednosť vo vzťahu k špecifickej otázke nevrátenia vzoriek, pričom ide najmä o to, že držiteľ rozhodnutia by nemal byť zodpovedný za nevrátenie vzoriek alebo ich poškodenie, s výnimkou prípadov, keď držiteľ tovaru/deklarant vzniesol námietku proti zničeniu a následne sa zistí, že predmetný tovar neporušuje PDV. V poskytnutých odpovediach sa poukázalo aj na niektoré otázky výkladu určitých aspektov nariadenia (EÚ) č. 608/2013, ktoré sa riešili alebo sa budú riešiť priamo so zainteresovanými stranami. Napokon, v poskytnutých odpovediach sa poukazuje na chýbajúce spoločné celoeurópske vykonávanie v niektorých otázkach, napríklad pokiaľ ide o informácie, ktoré sa považujú za povinné v rámci žiadosti o prijatie opatrenia, lehotu na predloženie žiadosti o predĺženie platnosti colného rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje žiadosť o prijatie opatrenia, spôsob vykonávania štandardného postupu (vrátane zasielania informácií držiteľovi rozhodnutia), dôvod pre nezačatie konania, ktorý sa uznáva ako platný, vykonávanie postupu v prípade malých zásielok (ktorý sa neuplatňuje vo všetkých členských štátoch), nedostatočné využívanie informácií, ktoré poskytol držiteľ rozhodnutia v žiadosti o prijatie opatrenia a ktoré sú obsiahnuté v databáze COPIS na účely analýzy rizika. 5. VYKONÁVANIE ZO STRANY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV Zatiaľ čo sa colné predpisy prijímajú na úrovni EÚ, za ich vykonávanie zodpovedajú členské štáty a ich vnútroštátne colné správy. Členské štáty majú takisto právomoc nad organizáciou svojej colnej správy vrátane organizácie odbornej prípravy colných úradníkov. V odôvodnení 7 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa však uvádza, že členské štáty by mali v spolupráci s Komisiou poskytovať colným úradníkom primeranú odbornú prípravu s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto nariadenia. Preskúmanie dotazníka a výmena názorov, ktoré sa uskutočnili počas podporných návštev, umožnili diskusiu o administratívnej organizácii colných oddelení, ktoré sa zaoberajú presadzovaním PDV, či už na centrálnej alebo miestnej úrovni (vrátane zapojených ľudských zdrojov, poskytovanej odbornej prípravy, používania databázy atď.), o spolupráci s rôznymi zainteresovanými stranami a o vykonávaní všetkých postupov, ktoré sa stanovujú v nariadení. Nariadenie (EÚ) č. 608/2013 obsahuje povinné aj voliteľné ustanovenia. V prípade voliteľných ustanovení sa členské štáty môžu rozhodnúť, ktorú možnosť využijú. Platí to v prípade rozhodnutia použiť „implicitný súhlas“, ktorý sa spomína v štandardnom postupe aj postupe v prípade malých zásielok (články 23 a 26), rozhodnutia požiadať držiteľa rozhodnutia, aby znášal náklady, ktoré vznikli pri opatrení colného orgánu (článok 29), a rozhodnutia, či v prípade štandardného postupu aj postupu v prípade malých zásielok informovať držiteľa tovaru alebo deklaranta (články 17 a 26). Podporné návštevy poskytujú príležitosť na získanie uceleného obrazu o voľbe členských štátov vzhľadom na flexibilitu, ktorú ponúka nariadenie.

5.1 Ľudské zdroje/organizačné aspekty Členské štáty majú čoraz obmedzenejšie zdroje v oblasti colníctva. Ľudské zdroje, ktoré sa zaoberajú PDV, sú veľmi úzko prepojené s úrovňou priority, ktorá sa PDV pripisuje v každom členskom štáte, s počtom žiadostí o prijatie opatrenia podaných na vnútroštátnej úrovni, s organizáciou colného oddelenia zodpovedného za PDV (CO pre PDV – oddelenie zodpovedné za spracovanie žiadostí o prijatie opatrenia) a s jeho úlohou. Vo väčšine členských štátov sa CO pre PDV nachádza na centrálnej úrovni. Jeho úloha sa môže vymedziť takým spôsobom, aby zahŕňala veľmi vysokú centralizáciu úloh PDV v rámci členského štátu (vrátane úrovne vykonávania postupov informovania držiteľov práv a držiteľa tovaru/deklaranta v súvislosti so zaisteniami, ktoré iniciovali miestne colné úrady). Počet zamestnancov CO pre PDV môže byť rôzny – od jednej osoby až po maximálne 20-členný tím. Toto sú príklady úloh zverených veľmi veľkému CO pre PDV, ktoré pôsobí prevažne centralizovane: – Konzultácie vo fáze prípravy právnych predpisov EÚ o PDV alebo vnútroštátnych zákonov o PDV. – Vypracúvanie návrhov vnútorných pokynov s cieľom poskytnúť miestnym colným úradom vysvetlenia týkajúce sa nariadenia (EÚ) č. 608/2013 alebo koncepcií spojených s porušeniami PDV. – Spracovanie žiadostí o prijatie opatrenia – podpora pre držiteľov práv v rámci vypracovania žiadosti o prijatie opatrenia, prijatia rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje alebo zamieta žiadosť o prijatie opatrenia, a registrácia žiadostí o prijatie opatrenia v príslušnej databáze. – Dohľad nad databázou. – Poskytovateľ služby pre držiteľov práv a hospodárskych zástupcov (CO pre PDV zohráva úlohu sprostredkovateľa medzi držiteľmi práv a miestnym colným úradom v záujme centralizácie kontaktov s držiteľmi práv). – Podpora colných úradov prostredníctvom opatrení PDV (vysvetlenia obsahu žiadostí o prijatie opatrenia, podpora pri postupe z úradnej moci, podpora pri skoršom prepustení tovaru v zmysle vymedzenia záruky, ktorú má poskytnúť deklarant). – Porušenie práv: opatrenia z úradnej moci, identifikácia príslušných držiteľov práv. – Prispievanie k riadeniu rizík. – Odborná príprava (na národnej colníckej strednej škole – koncepcia obsahu vzdelávania/študijných materiálov, vytváranie obsahu vzdelávania, odborná príprava). – Činnosti v oblasti vzťahov s verejnosťou: • uverejňovanie štatistík (každoročne), • komunikácia s tlačou, rozhovory, • senzibilizácia spotrebiteľa a hospodárstva (okrúhle stoly, tlačové konferencie, prednášky, brožúry),

• spolupráca s národnými a medzinárodnými združeniami. Vo väčšine prípadov však CO pre PDV zohráva najmä úlohu pri spracúvaní žiadostí o prijatie opatrenia. V niektorých členských štátoch sú špecialisti v oblasti PDV na miestnej úrovni (na tých úradoch, kde predovšetkým riešia prípady týkajúce sa PDV). Odborná príprava v oblasti PDV sa plánuje vo všetkých členských štátoch, či už v počiatočnej fáze (pre všetkých colných úradníkov) alebo vo fáze odbornej prípravy (pre expertov v oblasti PDV). V niektorých prípadoch sa používa modul elektronickej odbornej prípravy, ktorý sa vyvinul v spolupráci medzi Komisiou, členskými štátmi a Úradom Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO). Mnohé členské štáty opakovane požadujú pomoc s odbornou prípravou, pokiaľ ide o hmotné právo v oblasti duševného vlastníctva. 5.2 Spolupráca so zainteresovanými stranami 5.2.1 Verejný sektor Spolupráca medzi colnými orgánmi a inými orgánmi, ktoré zasahujú pri presadzovaní PDV, sa v nariadení (EÚ) č. 608/2013 nepredpokladá, ale poukázalo sa na ňu počas podporných návštev, keďže ide o nevyhnutný prvok na zlepšenie celkových výsledkov presadzovania PDV. Úroveň spolupráce medzi colnými orgánmi a inými orgánmi zapojenými do presadzovania PDV sa v priemere hodnotí ako stredná až nízka. Možno to vysvetliť skutočnosťou, že rôznym orgánom sa prideľujú odlišné právomoci a úlohy. V členských štátoch, kde sa zaznamenala dobrá spolupráca, prebieha organizácia prostredníctvom dohôd na vnútroštátnej úrovni (na základe príkladov spolupráce, ktoré sa zaviedli na politickej úrovni medzi rôznymi ministerstvami, niekedy vrátane operačnej zložky). Spolupráca medzi orgánmi sa má ďalej riešiť prostredníctvom podujatia na budovanie vedomostnej základne, ktoré sa bude organizovať v spolupráci s EUIPO. 5.2.2 Súkromný sektor Spolupráca medzi colnými orgánmi a držiteľmi práv alebo ich zástupcami sa označuje vo všeobecnosti ako dobrá, hoci v niektorých prípadoch sa nahlásili ťažkosti (pozri oddiel o žiadostiach o prijatie opatrenia). V článku 30 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa stanovuje, že členské štáty zabezpečia, aby držitelia rozhodnutí plnili povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 608/2013, a to prípadne aj prostredníctvom ustanovenia sankcií. Iba niekoľko (šesť) členských štátov zatiaľ prijalo (alebo už predtým malo) vnútroštátne právne predpisy o sankciách vymedzených v článku 30. Pokiaľ ide o prípady s držiteľmi rozhodnutí, väčšina členských štátov uprednostňuje najprv nadviazanie dialógu s cieľom nájsť prijateľné riešenie. 5.3 Žiadosť o prijatie opatrenia (obsah/kvalita informácií) Administratívny systém na presadzovanie práva v colnej oblasti, ktorý sa zaviedol nariadením (EÚ) č. 608/2013, funguje na základe žiadostí, ktoré musia držitelia práv podať na colné orgány. Všetky opatrenia colných orgánov sa odvíjajú od týchto žiadostí o prijatie opatrení. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby boli informácie v nich obsiahnuté dostatočne kvalitné, a umožnili tak efektívny zásah colných orgánov. Platí to najmä v prípadoch, keď členský štát vydá žiadosť o prijatie opatrenia na úrovni Únie, ktorá sa má uplatňovať v iných členských štátoch. Väčšina colných orgánov členských štátov sa domnieva, že prijaté žiadosti o prijatie opatrenia v priemere stále neobsahujú informácie požadovanej kvality. Táto skutočnosť vedie v nízkom počte prípadov k zamietnutiu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje žiadosť o prijatie opatrenia. Na jeseň 2016 zorganizovali colné orgány členských štátov seminár Colníctvo 2020 o presadzovaní PDV colnými orgánmi/harmonizácii v rámci procesu schvaľovania a spracúvania žiadostí o prijatie opatrenia/zodpovednosti colnej správy vo vzťahu k žiadostiam o prijatie opatrení. Pri tejto príležitosti sa odporučilo, aby žiadosť o prijatie opatrenia vždy obsahovala tieto povinné prvky:

‒informácie o identifikácii pôvodného tovaru a tovaru, ktorým sa porušujú práva, ‒ochranné prvky, ‒informácie o distribučnom/dodávateľskom reťazci. V záujme zlepšenia kvality a obsahu žiadosti o prijatie opatrenia sa takisto odporučilo zabezpečiť lepšiu propagáciu publikácie s názvom Príručka na vyplnenie žiadosti o prijatie opatrenia a žiadosti o predĺženie (Manual for the Completion of Applications for Action and Extension Requests). Členské štáty poukázali na nezrovnalosti medzi niektorými poľami formulára a poľami v databáze COPIS. Komisia sa nimi bude zaoberať pri ďalšej aktualizácii databázy COPIS. 5.4 Použitie postupu 5.4.1 Štandardný postup (článok 23) „Štandardný postup“ sa používa vo všetkých členských štátoch. Vo väčšine členských štátov sa postup používa od začiatku do konca. V jednom členskom štáte sa postup zaistenia začne podľa nariadenia (EÚ) č. 608/2013, ale potom sa vždy uplatňuje vnútroštátne trestné konanie, ktoré nahrádza administratívny postup stanovený v nariadení (EÚ) č. 608/2013. V článku 1 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 608/2013 sa uvádza, že tým nie je dotknuté vnútroštátne právo alebo právo Únie týkajúce sa duševného vlastníctva, ani právne predpisy členských štátov súvisiace s trestným konaním. Niektoré členské štáty budú možno musieť aktualizovať spôsob vykonávania štandardného postupu s cieľom plne sa prispôsobiť postupu vymedzenému v nariadení (EÚ) č. 608/2013. 5.4.2 Postup v prípade malých zásielok (článok 26) Všetky členské štáty používajú „postup v prípade malých zásielok“ s výnimkou dvoch členských štátov, ktoré pri svojich opatreniach pre malé zásielky vychádzajú z trestného konania. Štyri členské štáty ešte v rámci „postupu v prípade malých zásielok“ nezhabali nijaký tovar, hoci tento postup uplatnili, pričom jeden z nich zdôvodnil chýbajúce výsledky nedostatkom ľudských zdrojov zapojených do vykonávania postupu. Colné orgány na otázku, prečo niektorí držitelia práv nevyžadujú „postup v prípade malých zásielok“, vo všeobecnosti odpovedali, že v určitých prípadoch sa vzhľadom na súvisiace náklady a nedostatok informácií (keďže nebudú informovaní o zaistení) rozhodnú tento postup neuplatniť. 5.4.3 Oznámenie deklarantovi alebo držiteľovi tovaru (články 17 a 26) Keď sa podáva colné vyhlásenie, či už v rámci „štandardného postupu“ alebo „postupu v prípade malých zásielok“, colné orgány vo všeobecnosti priamo informujú deklaranta o vykonanej kontrole (keďže deklarant je často prítomný). 5.4.4 Používanie „implicitného súhlasu“ (články 23 a 26) Implicitný súhlas sa všeobecne používa v rámci štandardného postupu (používa ho približne 60 % členských štátov vo všetkých prípadoch, keď deklarant alebo držiteľ tovaru nepotvrdili svoj súhlas so zničením tovaru ani neoznámili svoje námietky v tejto súvislosti, a ďalších 30 % ho používa iba v určitých prípadoch). Pokiaľ ide o postup v prípade malých zásielok, používa ho približne 57 % členských štátov vo všetkých prípadoch, keď deklarant alebo držiteľ tovaru nepotvrdil svoj súhlas so zničením tovaru ani neoznámil voči nemu námietky. Dva členské štáty sa rozhodli nepoužívať ho vôbec, v jednom prípade bolo dôvodom politické rozhodnutie, v druhom prípade tento postup nebol povolený prierezovým administratívnym pravidlom. Používanie implicitného súhlasu neviedlo k nijakým vážnym obavám v členských štátoch, kde sa používa, a tí, ktorí ho používajú na účinné vykonávanie postupu v prípade malých zásielok, ho považujú za nevyhnutný. 5.4.5 Náklady (článok 29) Približne 85 % členských štátov v rámci štandardného postupu požiadalo držiteľa rozhodnutia, aby znášal náklady na zničenie tovaru.

Približne 46 % členských štátov v rámci štandardného postupu aj postupu v prípade malých zásielok požiadalo držiteľa rozhodnutia, aby znášal náklady na zničenie tovaru. Dva členské štáty znášajú náklady, ktoré vznikli v súvislosti s ich opatreniami pri skladovaní a zničení tovaru podľa nariadenia (EÚ) č. 608/2013 v rámci štandardného postupu. Niektoré členské štáty konajú ad hoc, pokiaľ ide o náklady na zničenie v rámci postupu v prípade malých zásielok. 5.4.6 Skoršie prepustenie tovaru (článok 24) V článku 24 sa predpokladá, že ak sa colným orgánom oznámilo podanie návrhu na začatie konania vo veci určenia, či sa porušilo právo k dizajnu, patentu, úžitkovému vzoru, topografii polovodičového výrobku alebo k odrodám rastlín, môže deklarant alebo držiteľ tovaru požiadať colné orgány o prepustenie tovaru alebo ukončenie jeho zaistenia pred ukončením tohto konania za predpokladu, že deklarant alebo držiteľ tovaru poskytli záruku postačujúcu na ochranu záujmov držiteľa rozhodnutia. Skoršie prepustenie tovaru sa nevzťahuje na ochranné známky, ktoré predstavujú prevažnú časť zabaveného tovaru colnými orgánmi (v rokoch 2014 a 2015 sa až 94 % všetkých zaistení tovaru týkalo ochranných známok). Toto je pravdepodobne dôvod, prečo sa tento postup na území Únie používa len zriedkakedy (v jednom členskom štáte pri jednej príležitosti a v inom členskom štáte pravidelnejšie). 5.5 Používanie databázy COPIS Databáza COPIS sa uviedla do prevádzky 1. januára 2014. Colné orgány odvtedy vykonali kroky na jej prispôsobenie. Vykonali sa úpravy prvej verzie v záujme zjednodušenia jej používania. Hoci členské štáty uznávajú zlepšenia databázy COPIS za posledné dva roky, stále pretrvávajú niektoré všeobecné obavy týkajúce sa efektívnosti a používateľskej ústretovosti určitých funkcií databázy. Vyvíjajú sa ďalšie úpravy databázy COPIS s cieľom zabezpečiť, aby lepšie plnila potreby colných orgánov. Počas vývoja projektu databázy COPIS sa vyskytlo viacero požiadaviek, aby umožňovala elektronické podávanie žiadostí o prijatie opatrenia. Keďže databáza na účely presadzovania (EDB), ktorú vyvinulo Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva, obsahuje relevantné informácie na podávanie žiadostí o prijatie opatrenia, považovala sa za vhodný zdroj na poskytovanie požadovaných informácií pre žiadosti o prijatie opatrenia v elektronickom formáte. Okrem kontaktov medzi Komisiou a Európskym strediskom pre sledovanie porušovania PDV sa vypracoval návrh na zavedenie funkčnosti tzv. predbežnej žiadosti o prijatie opatrenia v rámci databázy COPIS s cieľom uľahčiť prácu žiadateľom aj colným orgánom. Prebiehajú práce v oblasti vývoja obchodného portálu na podávanie elektronických žiadostí o prijatie opatrenia, čo v budúcnosti povedie k bezpapierovým žiadostiam o prijatie opatrenia. Prevádzkové spojenie medzi databázami COPIS a EDB funguje od 1. júla 2015. Vďaka tomuto spojeniu sa žiadateľovi znižuje záťaž pri viacnásobnom podávaní informácií. Databázu COPIS používa 21 členských štátov na spravovanie žiadostí o prijatie opatrenia a porušení. Šesť členských štátov používa na správu žiadostí o prijatie opatrenia a porušení vnútroštátne systémy, ktoré sú automaticky prepojené s databázou COPIS. Jeden členský štát používa na spracovanie porušení vnútroštátny systém, ktorý je automaticky prepojený s databázou COPIS, ale používa túto databázu na spravovanie žiadostí o prijatie opatrenia. Niektoré členské štáty poskytujú svojim colným úradníkom úplný prístup k databáze COPIS. Iné poskytujú obmedzený prístup, pričom uprednostňujú používanie svojej vnútroštátnej databázy, ak takáto databáza pre PDV existuje v rámci colnej správy. V tomto prípade môže ísť o zdroj chýb pri prenose informácií a rozhodne to prispieva k dodatočnej pracovnej záťaži. Mnohé členské štáty nahlásili ťažkosti s používaním informácií, ktoré poskytol držiteľ rozhodnutia v žiadosti o prijatie opatrenia a ktoré sa nachádzajú v databáze COPIS na účely analýzy rizika. 5.6 Vykonávanie zo strany Komisie Ako sa stanovuje v článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 608/2013, 4. decembra 2013 bolo prijaté vykonávacie nariadenie Komisie, ktorým sa stanovujú formuláre podľa nariadenia (EÚ) č. 608/2013. Aktualizácia sa plánuje v roku 2017. Komisia ešte neprijala nijaké vykonávacie akty, ktoré sa uvádzajú v článku 22 nariadenia (EÚ) č. 608/2013. 5.7 Výsledky na hraniciach EÚ za roky 2014 a 2015

Ročné uverejnenie správy o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi EÚ na vonkajších hraniciach EÚ poskytuje príležitosť na zmeranie rozsahu opatrení colných orgánov v oblasti presadzovania PDV. Správa obsahuje štatistické informácie o zaisteniach v rámci colných režimov a zahŕňa údaje o opise, množstvách a hodnote tovaru, jeho proveniencii, spôsobe prepravy a druhu PDV, ktoré sa malo porušiť. Štatistické údaje zostavila Komisia na základe údajov, ktoré správy členských štátov odoslali prostredníctvom databázy COPIS. 5.7.1 Všeobecné výsledky ZAISTENIA 2012 2013 2014 2015 Prípady 90 473 86 854 95 194 81 098 Postupy Nie je k dispozícii Nie je k dispozícii 105 488 95 313 Výrobky 39 917 445 35 940 294 35 568 982 40 728 675 Domáca maloobchodná hodnota 896 miliónov EUR 768 miliónov EUR 617 miliónov EUR 642 miliónov EUR Každé zaistenie sa uvádza ako prípad, ktorý môže zahŕňať jeden alebo viac výrobkov. Každý prípad môžu zahŕňať výrobky rôznych kategórií a výrobky od rôznych držiteľov práv. Členské štáty v databáze COPIS zaregistrujú každý prípad s informáciami podľa kategórie tovaru a každého držiteľa práva. Pre každú kategóriu tovaru a každého držiteľa práva sa začne postup zaistenia, čím sa vysvetľuje, prečo existuje viac postupov než prípadov. Podľa správy o presadzovaní PDV colnými orgánmi EÚ na vonkajších hraniciach EÚ za rok 2015 sa objem tovaru, ktorým sa porušujú PDV a ktorý bol zabavený na hranici, zvýšil v rokoch 2014 – 2015 o 15 %. 5.8 Výsledky pre lieky v režime tranzit Komisia požiadala colné orgány členských štátov, aby nahlásili akékoľvek relevantné prípady súvisiace s liekmi v režime tranzit cez colné územie Únie, ktoré mohli vzniknúť podľa nariadenia (EÚ) č. 608/2013. 27 členských štátov nahlásilo, že pri kontrole liekov v režime tranzit pri prechode cez colné územie Únie sa nevyskytli žiadne relevantné prípady. Jeden členský štát nahlásil prípad zaistenia liekov v režime tranzit, ktorý sa týkal liekov, na ktoré sa vzťahoval patent, pričom informácie o zásielke obsahovali jasné označenia, že tovar bol určený pre vnútorný trh, a preto bol tovar zaistený. Tento tovar sa napokon zničil so súhlasom obidvoch zapojených strán. 5.9 Žiadosť o prijatie opatrenia a zabavenie týkajúce sa práv duševného vlastníctva, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 608/2013 Pokiaľ ide o práva, na ktoré sa podľa nového vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 608/2013, konkrétne úžitkové vzory, obchodné mená a topografie polovodičov, nezaznamenal sa vysoký počet žiadostí o prijatie opatrenia. K 15. septembru 2016 sa zaznamenalo osem aktívnych žiadostí o prijatie opatrenia v súvislosti s obchodnými menami a 15 aktívnych žiadostí o prijatie opatrenia v súvislosti s úžitkovými vzormi. V prípade topografií polovodičov sa nepodali nijaké žiadosti o prijatie opatrenia. Z tohto dôvodu je počet zaistení tovaru, ktorý porušuje novo pridané práva, pomerne nízky. Napríklad v 18 prípadoch sa tovar zaistil na základe podozrenia z porušenia obchodného mena a v dvoch prípadoch sa tovar zaistil na základe podozrenia z porušenia úžitkového vzoru. Nevykonalo sa nijaké zaistenie tovaru na základe podozrenia z porušenia topografie polovodičov. Nevykonalo sa nijaké zaistenie v prípade zariadení na obchádzanie. Pokiaľ ide o práva, na ktoré sa už vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1383/2003, počet žiadostí o prijatie opatrenia, ktoré sa týkajú zemepisných označení, ostáva nízky.

5.10 Výsledky používania „štandardného postupu“ V roku 2014 sa 69,12 % všetkých prípadov riešilo v rámci „štandardného postupu“ a 30,88 % v rámci „postupu v prípade malých zásielok“. Viedlo to k týmto výsledkom: − tovar sa zničil v rámci „štandardného postupu“ po potvrdení držiteľom práva a súhlase držiteľa tovaru (58,43 %), − tovar sa zničil v rámci „postupu v prípade malých zásielok“ po súhlase držiteľa tovaru (27 %), − držiteľ práva podal návrh na začatie konania vo veci určenia porušenia (6,14 %), − tovar sa prepustil, keďže išlo o pôvodný tovar, ktorý neporušoval práva (2,8 %), − tovar sa prepustil, lebo držiteľ práva nereagoval na oznámenie colného orgánu (5,5 %), − dohodlo sa mimosúdne vyrovnanie medzi držiteľom práva a držiteľom tovaru, po ktorom sa tovar prepustil (0,11 %). V roku 2015 sa 72,14 % všetkých prípadov riešilo v rámci „štandardného postupu“ a 27,86 % v rámci „postupu v prípade malých zásielok“. Viedlo to k týmto výsledkom: − tovar sa zničil v rámci „štandardného postupu“ po potvrdení držiteľom práva a súhlase držiteľa tovaru (59,93 %), − tovar sa zničil v rámci „postupu v prípade malých zásielok“ po súhlase držiteľa tovaru (22,05 %), − držiteľ práva podal návrh na začatie konania vo veci určenia porušenia (9,21 %), − tovar sa prepustil, keďže išlo o pôvodný tovar, ktorý neporušoval práva (2,77 %), − tovar sa prepustil, lebo držiteľ práva nereagoval na oznámenie colného orgánu (5,75 %), − dohodlo sa mimosúdne vyrovnanie medzi držiteľom práva a držiteľom tovaru, po ktorom sa tovar prepustil (0,29 %). 5.11 Používanie „postupu v prípade malých zásielok“ K 15. septembru 2016 obsahovalo 48 % vnútroštátnych žiadostí o prijatie opatrenia požiadavku na použitie postupu v prípade malých zásielok (726 z 1 502), pričom 33 % žiadostí o prijatie opatrenia na úrovni Únie takisto obsahovalo túto požiadavku (393 z 1 184). Až 41 % žiadostí o prijatie opatrenia obsahuje požiadavku na použitie postupu v prípade malých zásielok. Zástupcovia súkromného sektora vysvetlili, že pre určité druhy práv (pri ktorých je príliš zložité posúdiť porušenie a odborné znalosti držiteľa práva sa považujú sa nevyhnutné) sa postup v prípade malých zásielok nepovažuje sa vhodný, a preto ho nezvolili.

V roku 2015 sa pri trochu viac ako 22 % začatých zaistení tovar zničil v rámci postupu v prípade malých zásielok. V roku 2014 skončilo 27 % prípadov zaistenia tovaru jeho zničením v rámci rovnakého postupu. Úplné podrobnosti správ za roky 2014 a 2015 sú k dispozícii na webovom sídle GR TAXUD: http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2015_ipr_statistics.pdf, https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/2016_ipr_statistics.pdf. 6. ZÁVERY Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že nariadenie (EÚ) č. 608/2013 sa vykonáva uspokojivo. Zabezpečuje širokú škálu ochrany a postupov, ktoré sa správne uplatňujú v 28 členských štátoch. Je rozhodne potrebné zintenzívniť úsilie v určitých oblastiach, ako napríklad: ‒kvalita informácií obsiahnutých v žiadostiach o prijatie opatrenia, najmä v žiadostiach o prijatie opatrenia na úrovni Únie, ‒používanie štandardného postupu v súlade s postupom vymedzeným v nariadení (EÚ) č. 608/2013. Bude sa o tom ďalej diskutovať v kontexte opatrení, ktoré sú uvedené v akčnom pláne EÚ v colnej oblasti na boj proti porušovaniu PDV na roky 2013 – 2017, a v rámci činnosti nadväzujúcej na seminár Colníctvo 2020 o žiadostiach o prijatie opatrení. Fungovanie postupu v prípade malých zásielok a jeho vykonávanie zostáva naďalej výzvou, keďže predaj cez internet sa neprestajne zvyšuje, a to najmä predaj výrobkov, ktorými sa porušujú PDV. Tento problém sa bude riešiť v rámci existujúcej pracovnej skupiny pre malé zásielky, ktorej činnosť sa obnoví v roku 2017. S colnými orgánmi členských štátov sa bude diskutovať o obavách súkromného sektora s cieľom preskúmať, či sú oprávnené a či by bolo možné nájsť riešenia. Komisia dospela k záveru, že v súčasnosti neexistuje žiadny dôvod na revíziu ustanovení nariadenia (EÚ) č. 608/2013. Akčný plán EÚ v colnej oblasti na boj proti porušovaniu PDV na roky 2013 – 2017 sa posúdi koncom tohto roka. V záujme lepšieho riešenia problémov, ktorým čelí EÚ v súvislosti s porušovaním PDV, by bolo vhodné v budúcnosti zvážiť globálny akčný plán o presadzovaní PDV na úrovni EÚ, ktorý by zahŕňal nielen opatrenia colných orgánov, ale aj opatrenia uvedené v oznámení z júla 2014 s názvom Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: Akčný plán EÚ, ako aj činnosti, ktoré vypracovalo Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva.

Príloha 1 Počet žiadostí o prijatie opatrenia podľa druhu práv – situácia k 15. septembru 2016 Aktívne Neplatné Zrušené Spolu Zemepisné označenia Pre aromatizované nápoje na báze vínnych výrobkov 0 0 0 0 Pre výrobky uvedené v dohodách s tretími krajinami 1 0 0 1 Pre poľnohospodárske výrobky a potraviny 5 0 0 5 Pre liehoviny 2 1 0 3 Pre víno 3 2 0 5 Vnútroštátne zemepisné označenia pre iné výrobky 0 0 0 0 Dizajn Registrovaný dizajn spoločenstva 627 398 58 1 083 Neregistrovaný dizajn spoločenstva 11 11 0 22 Medzinárodný registrovaný dizajn 109 73 4 186 Národný dizajn 128 63 2 193 Ochranná známka Ochranná známka EÚ 2 326 1 596 118 4 040 Medzinárodná ochranná známka 1 053 832 55 1 940 Národná ochranná známka 1 220 771 20 2 011 Autorské právo a súvisiace právo 206 103 7 316 Patent Národný patent 115 72 6 193 Patent Únie 110 75 6 191 Úžitkový vzor 15 10 0 25 Dodatkové osvedčenie pre lieky 23 17 0 40 Doplnkový certifikát pre výrobky na ochranu rastlín 4 12 1 17 Národné právo k odrodám rastlín 8 8 2 18 Právo Spoločenstva k odrodám rastlín 1 1 0 2 Obchodné meno 8 10 0 18 Topografie polovodičových výrobkov 0 0 0 0