SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov /* COM/2012/040 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov 1. Predbežné poznámky Toto je prvá správa Komisie Európskemu parlamentu (EP) a Rade o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov podľa článku 318 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 318 ZFEÚ sa stanovuje, že Komisia: „predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na výsledkoch získaných najmä na základe požiadaviek Európskeho parlamentu a Rady podľa článku 319.“ V článku 319 ZFEÚ sa stanovuje, že Európsky parlament na odporúčanie Rady udeľuje Komisii absolutórium na plnenie rozpočtu EÚ. V tomto článku sa ďalej stanovuje, že Rada a Európsky parlament pritom preskúmajú účty, finančné výkazy a hodnotiacu správu podľa článku 318 ZFEÚ, spolu s výročnou správou Dvora audítorov a odpoveďami inštitúcií na zistenia Dvora audítorov, ako aj vyhlásenie o vierohodnosti účtov a zákonnosti a regulárnosti príslušných transakcií, ktoré sa vyžaduje v článku 287 ZFEÚ. Komisia skúma spôsoby zladenia správ požadovaných v rámci jednotlivých postupov s náležitým zreteľom na odlišné načasovanie a rozsah hodnotiacej práce a práce na absolutóriu na rozpočet, aby sa predišlo duplicite práce, ako sa ďalej vysvetľuje v tejto správe. Bude to postupný proces, v ktorom sa každý rok bude stavať na skúsenostiach získaných v predchádzajúcich rokoch. Od postupu udelenia absolutória v roku 2011 sa Komisia bude usilovať, aby hodnotiacu správu každý rok prijala do polovice novembra. 2. Úvod Jedným z hlavných prvkov článku 318 ZFEÚ je zameranie správy na financie Únie z hľadiska výsledkov dosiahnutých v rámci príslušných programov. S cieľom prispieť k tomuto posúdeniu celkových výsledkov a vplyvov Komisia vykonáva hodnotenia počas a po skončení rôznych finančných programov s cieľom analyzovať rozsah, v akom sa v rámci programov podarilo dosiahnuť ich ciele a merať vplyv programov na spoločnosť. Realizácia programov zahŕňa počiatočné budovanie kapacít a môže trvať niekoľko rokov, kým hybná sila zmeny naberie rýchlosť a dostatočnú moc, čoho výsledkom je rozloženie výdavkov na viacero rokov. Dlhodobé vplyvy sa prejavujú až časom a nie nevyhnutne jednotne, či pravidelne každý rok. Ak sa má dospieť k solídnym záverom, je tiež dôležité, aby hodnotenie výsledkov a následné prijímanie rozhodnutí bolo založené na trendoch vyplývajúcich z údajov, skôr ako na samostatných súboroch číselných údajov. Dostatočné a spoľahlivé informácie týkajúce sa výsledkov a vplyvov osobitných programov sú obvykle dostupné až niekoľko rokov po ukončení celého programu. Naopak, postup udeľovania absolutória na ročné výdavky v rámci rozpočtu EÚ je osobitný proces, ktorým sa má dospieť ku konečnému výsledku každoročných výdavkov. Je to proces, pri ktorom sa dodržiava určený harmonogram, ktorý umožňuje jeho ukončenie za rok výdavkov do mája druhého nasledujúceho roka. Okrem toho postup udeľovania absolutória sa v minulosti zameriaval najmä na zákonnosť a správnosť, v súčasnosti sa však jeho záber rozširuje. Takže medzi načasovaním a rozsahom hodnotení finančných programov na jednej strane a absolutória na ročné výdavky na druhej strane nie je priama zhoda. Údaje, ktoré poskytujú Európsky parlament a Rada v spojení s postupom udelenia finančného absolutória na vzniknuté výdavky v jednom roku nemusia vždy súvisieť s fázou finančného programu a výsledkami hodnotenia získanými v tom istom alebo približne rovnakom čase. Množstvo podrobných informácií o posúdení výsledkov a vplyvov rôznych finančných programov EÚ je dostupných už dnes prostredníctvom jednotlivých hodnotení a posúdení vplyvu a prostredníctvom výročných správ o činnosti[1], súhrnnej správy o výsledkoch riadenia a výkazov o činnosti[2] a správy o nadväzujúcich opatreniach na uznesenie a odporúčanie o absolutóriu, ktoré sa uverejňujú každoročne. Hodnotiaca správa podľa článku 318 ZFEÚ by navyše nemala byť duplicitná vzhľadom na hodnotiacu prácu vykonávanú v súlade s požiadavkou základných aktov, ktorými sa vytvárajú programy EÚ. Komisia preto zvážila, či by hodnotiaca správa mala každý rok systematicky zahŕňať všetky programy, alebo za každý rok iba tie programy, o ktorých sú v príslušnom roku dostupné dostatočné relevantné a nové informácie. Ak by správa zahŕňala všetky programy financované EÚ z roka na rok, hrozilo by, že jej výsledkom bude veľmi rozsiahly výstup bez zamerania, s opakovaním informácií uvedených v predchádzajúcich správach v prípade programov, ktoré sa od poslednej správy významnejšie nevyvinuli. Jasnejšie a presnejšie zameranie bude výsledkom správ, ktoré sa každý rok zacielia na obmedzený počet programov a zohľadnia význam každého programu a dostupnosť najnovších výsledkov hodnotenia, pričom sa zo strednodobého hľadiska zabezpečí pokrytie širokej škály finančných sektorov. S cieľom predísť duplicite a začať tento nový proces predkladania správ Komisia rozhodla, že sa v tejto hodnotiacej správe zameria na vybrané politické oblasti. Správa zahŕňa dve oblasti: vzdelávanie a kultúru, a výskum. Tieto oblasti sa zdajú byť pre túto prvú správu najvhodnejšie, pretože prispievajú k hlavným cieľom a hlavným iniciatívam EÚ 2020.[3] Zahŕňajú významnú výšku výdavkov, ktorá v roku 2010 predstavovala takmer 8 miliárd EUR. Sú zároveň kľúčovými príkladmi politík vykonávaných centralizovane, nie spoločne s členskými štátmi. Komisia plánuje v budúcich rokoch zahrnúť hlavné finančné programy realizované centralizovane, alebo v rámci spoločného alebo decentralizovaného riadenia a každý rok sa zamerať na iný výber z oblastí ako regionálna politika, alebo štrukturálne fondy, podniky, zdanenie, energetika, mobilita a doprava, či informačná spoločnosť. Tieto dve oblasti sú ďalej vhodné pre túto správu aj vďaka dostupnosti najnovších výsledkov ich hodnotenia, ktoré sa uvádzajú ďalej v tejto správe, aj keď v tomto roku je pre prebiehajúce prípravy nového viacročného finančného rámca dostupný najnovší materiál hodnotenia mnohých finančných programov. Dostupnosť najnovších výsledkov hodnotenia môže byť v iných rokoch rôzna, pretože hodnotenia sa plánujú tak, aby čo najväčšou mierou podporili rozhodovanie. Komisia preto vynakladá úsilie lepšie zladiť plánovanie monitorovania a hodnotenia s cyklom plánovania programov, čo znamená, že k dispozícii je pravdepodobne viac hodnotení na prípravu nových návrhov a v iných rokoch môže byť hodnotení menej. V súlade s článkom 318 ZFEÚ by preskúmanie dvoch vybraných politických oblastí malo byť spojené s odporúčaním o absolutóriu z roku 2009, teda s požiadavkami, ktoré v súvislosti s týmito oblasťami predložil Európsky parlament a Rada. Orgán udeľujúci absolutórium však v uznesení a odporúčaní z roku 2009 neposkytol žiadne konkrétne údaje týkajúce sa politických výsledkov v oblasti vzdelávania a kultúry a výskumu. V nasledujúcich častiach správy sa najskôr identifikujú programy, ktoré zahŕňa a následne sa zhrnú ich úlohy a súčasné ciele. Ďalej sa pozornosť venuje získaným výsledkom najnovšieho hodnotenia podľa rozsahu, v akom programy prispeli k stanoveným cieľom a priniesli očakávané vplyvy. Keďže programy ešte stále prebiehajú, v tejto hodnotiacej správe sa predstavujú hlavné závery týkajúce sa dosiaľ dosiahnutého pokroku. Napokon, na niektorých miestach správy sa odkazuje aj na hodnotenia predchádzajúcich programov s cieľom ponúknuť primerane úplný a súdržný obraz. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sa nachádza zoznam referenčných dokumentov. 3. Vzdelávanie a kultúra 3.1. Úvod Politická oblasť vzdelávanie a kultúra má tieto všeobecné ciele: (1) Zvýšiť úroveň a relevantnosť zručností prispievajúcich k excelentnosti a rovnosti a zabezpečiť, aby mobilita bola možnosťou pre všetkých mladých účastníkov vzdelávania a výskumníkov. (2) Podporovať tvorivosť, propagovať interkultúrny dialóg a kultúrnu a jazykovú pestrosť a budovať potenciál tvorivého hospodárstva vytvárať nové pracovné príležitosti. (3) Posilniť účasť, solidaritu a výmeny medzi ľuďmi, so zameraním na mladých. (4) Spolupracovať s partnerskými krajinami alebo regiónmi sveta a medzinárodnými organizáciami so zámerom propagovať na celom svete európske hodnoty a posilňovať medziľudské kontakty. (5) Akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (LLP), Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), akcie Marie Curie (v programe Ľudia RP7), Mládež v akcii, program Kultúra a MEDIA 2007 sú hlavné finančné nástroje, ktoré sa používajú na dosiahnutie všeobecných cieľov, s celkovým rozpočtom takmer 14 miliárd EUR na roky 2007 – 2013. Ako také zároveň prispievajú k viacerým hlavným iniciatívam programu Európa 2020 (Mládež v pohybe, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, Únia inovácií, Digitálna agenda pre Európu a Európska platforma proti chudobe) a pokroku pri plnení hlavných cieľov programu Európa 2020 na poli vzdelávania.[4] Pridaná hodnota programov spočíva v nadnárodnom charaktere ich činností, ktoré dopĺňajú národné alebo regionálne akcie. Európska akcia navyše zaručuje rozsiahlejšie šírenie výsledkov, ktoré môže prispieť k lepšie informovanej tvorbe politiky v celej Únii a za jej hranicami. 3.2. Celoživotné vzdelávanie Program celoživotného vzdelávania (LLP) pozostáva z piatich sektorových programov: (1) Comenius (základné a stredoškolské vzdelávanie) (2) Erasmus (vyššie/terciárne vzdelávanie) (3) Leonardo da Vinci (odborné vzdelávanie a príprava) (4) Grundtvig (vzdelávanie dospelých) (5) Priečny program a Jean Monnet (podpora prierezových činností ako politická spolupráca a inovácia). Program celoživotného vzdelávania podporuje mobilitu študentov, žiakov a pracovníkov v oblasti vzdelávania zo všetkých sektorov vzdelávania, aby sa mohli určitý čas vzdelávať vo vzdelávacom systéme iného členského štátu. V súlade so stratégiou Európa 2020 je všeobecným cieľom prispieť k rozvoju EÚ ako vyspelej znalostnej spoločnosti s trvalo udržateľným hospodárskym rastom, vyšším počtom a kvalitnejšími pracovnými príležitosťami a väčšou sociálnou súdržnosťou. V priebežnom hodnotení z roku 2011[5] sa konštatovalo, že program celoživotného vzdelávania je celkovo efektívny v riešení potrieb vybraných sektorov. Zistilo sa, že vykonávané akcie vnášajú do vnútroštátnych činností jasnú pridanú hodnotu. Konštatuje sa, že program buď dosahuje väčšinu svojich cieľov, alebo sa uvádza, že z výsledkov realizácie a výstupov vyplýva, že s najväčšou pravdepodobnosťou tieto ciele dosiahne. Darí sa navyše zasahovať hlavné cieľové skupiny. V hodnotení sa uvádza, že program rozširuje zručnosti, schopnosť študentov prispôsobiť a zamestnať sa a posilňuje otvorenosť a účinnosť trhov práce. Posilňuje odborný rozvoj zamestnancov a zlepšuje efektívnosť európskeho vzdelávania. Aj z hľadiska priebežných výsledkov od roku 1987 čiastkový program Erasmus využilo 2,4 milióna študentov, pričom sa začalo stavať na nízkej východiskovej pozícii a cieľom sú 3 milióny študentov do roku 2013. Trhovú hodnotu tohto druhu výmeny potvrdilo viac ako 40 % zamestnávateľov, ktorí sa domnievajú, že absolventi s medzinárodnými skúsenosťami majú vyššie kompetencie ako tí, ktorí takéto medzinárodné skúsenosti nezískali. Každý rok ten istý program využilo viac ako 40 000 zamestnancov univerzít. Podobne, podľa priebežného hodnotenia programu celoživotného vzdelávania viac ako 77 000 osôb využilo mobilitu učenia alebo vyučovania podporenú čiastkovým programom Leonardo da Vinci. 85 % účastníkov mobility Leonardo da Vinci sa vyjadrilo, že vzdelávacie pobyty, ktoré absolvovali, boli prínosom pre ich kariéru. Z priebežného hodnotenia programu celoživotného vzdelávania vyplýva, že sa potvrdila pridaná hodnota tohto programu v zmysle rozšírenia európskeho rozmeru vzdelávania vo všetkých jeho oblastiach a čiastkových programoch. Čiastkový program vyššieho vzdelávania, Erasmus, vykazuje merateľnú pridanú hodnotu EÚ[6] nad rámec „inšpirácie“ alebo „ovplyvnenia“. Dospelo sa k celkovému záveru, že účinnosť a efektívnosť programu celoživotného vzdelávania je dobrá a jeho ciele sú stále relevantné. Zistené problémy pri implementácii väčšinou súvisia s negatívnymi vonkajšími faktormi, ako sú nedostatočné jazykové znalosti potenciálnych účastníkov. Najpriamejšie sa tejto problematike venuje čiastkový program Erasmus. Podľa zistení priebežného hodnotenia však existujú aj jasné údaje o tom, že výkonnosť jednotlivých čiastkových programov nie je rovnaká a úroveň ambicióznosti cieľov je v niektorých prípadoch neúmerná vyčleneným finančným prostriedkom, najmä v prípade čiastkového programu Comenius. Počet konkrétnych a operačných cieľov je príliš vysoký, čo môže mať negatívny vplyv na už aj tak fragmentovaný charakter programu celoživotného vzdelávania. Niektorým konkrétnym cieľom ďalej chýba jasné prepojenie so všeobecnými cieľmi a v niektorých prípadoch sa ciele aj prelínajú. Tieto zistenia poskytli kritický vstup pre zefektívnenú koncepciu programu „Erasmus pre všetkých“. 3.3. Európsky inovačný a technologický inštitút Nedávno založený Európsky inovačný a technologický inštitút je zameraný na integráciu vyššieho vzdelávania, výskumu a inovácie. K jeho prioritám patrí prenos dlhodobých inovačných činností do komerčnej praxe, najmä prostredníctvom zakladania nových podnikov a osamostatňovania podnikov. Prvé znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS) podporované Európskym inštitútom technológie (ďalej len ďalej len „EIT“), ktorých 75 % rozpočtu pochádza z iných zdrojov financovania, začali fungovať v roku 2010. Prvé hodnotenie potvrdilo, že EIT vo veľkej miere dosiahol svoje kľúčové operačné ciele v začiatočnej fáze, aj keď s určitým omeškaním pre zložitosť, ktorá mu je vlastná.[7] V hodnotení sa ďalej konštatovalo, že v tejto ranej fáze vývoja EIT stále pracuje na splnení cieľa, ktorý spočíva v tom, že má slúžiť ako referenčný model. Ešte stále potrebuje získať dostatočnú úroveň skúseností a odborných znalostí vo svojich funkciách. Ďalej sa zistilo, že účasť univerzít a inovačných stredísk svetovej triedy, ako aj komplementárny vzťah medzi EIT a inými programami EÚ by sa mohli zlepšiť. Mohol by sa ujasniť proces a kritériá na výber účastníkov. Zistenia tohto hodnotenia poskytli vstup pre najnovší návrh Komisie o zmene a doplnení nariadenia o EIT [nariadenia (ES) č. 294/2008] a v reakcii na výsledky hodnotenia sa pripraví akčný plán. 3.4. Akcie Marie Curie[8] Akcie Marie Curie na podporu mobility a odborného vzdelávania výskumníkov sa financujú prostredníctvom osobitného programu „Ľudia“ v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum. Najnovšie priebežné hodnotenie RP7 prinieslo záver, že program Ľudia sa zdá byť dosiaľ úspešný a vykonané akcie sú dobre štruktúrované a vyvážené. Akcie stanovili cenný porovnávací štandard pre pracovné podmienky a zamestnávateľské normy výskumníkov EÚ. Odporučilo sa, aby sa vo zvyšných rokoch RP7 nezavádzali nové schémy podpory. 3.5. Mládež v akcii Program Mládež v akcii v rámci stratégie Európa 2020 je zameraný na propagáciu príležitostí na cezhraničnú vzdelávaciu mobilitu a zamestnateľnosť mladých ľudí a mladých pracovníkov, ako aj osobný rozvoj a podnikateľského ducha. Podľa priebežného hodnotenia programu Mládež v akcii sa od roku 2007 na projektoch podporovaných týmto programom zúčastnilo viac ako 500 000 mladých ľudí alebo mladých pracovníkov.[9] Do roku 2011 bolo vydaných viac ako 130 000 mládežníckych pasov – Youth pass, ktoré sú osvedčeniami o príležitostiach neformálneho vzdelávania a ktoré lepšie dokumentujú zlepšené zručnosti s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť. V priebežnom hodnotení sa potvrdila pridaná hodnota programu. Konštatovalo sa, že program pomáha mladým ľuďom, ktorí majú menej príležitostí, čo je jeho jedinečná funkcia v porovnaní s inými programami. 95 % zúčastnených mladých ľudí sa vyjadrilo, že sa naučili lepšie komunikovať s ľuďmi, ktorí rozprávajú iným jazykom a 66 % z nich verí, že vďaka skúsenostiam zo spolufinancovaného projektu sa zvýšila ich šanca nájsť si prácu. Hodnotenie a najnovšie monitorovacie prieskumy[10] navyše potvrdzujú, že program je efektívny v súvislosti s podnecovaním mladých ľudí k aktívnej účasti v rámci spoločnosti. Zároveň sa však zistilo, že príliš vysoký počet cieľov a akcií spôsobuje, že program stráca zameranie a vnútornú súdržnosť. Rámec budúceho jednotného programu „Erasmus pre všetkých“ poskytuje príležitosť preskupiť a revidovať súčasné ciele tak, aby boli konzistentnejšie a súdržnejšie. 3.6. Kultúra Program Kultúra podporuje cezhraničnú mobilitu ľudí pracujúcich v sektore kultúry, podnecuje nadnárodný obeh kultúrnych a umeleckých výstupov a živí dialóg medzi kultúrami. Základná pridaná hodnota programu spočíva v tom, že prispieva k širšej informovanosti o existencii spoločného európskeho dedičstva, medzikultúrnemu dialógu, zaručeniu a propagácii rozmanitosti a bohatstva európskych kultúr a podpore nadnárodnej mobility profesionálov v oblasti kultúry a umenia, ako aj ich diel. V súlade so stratégiou Európa 2020 kultúrny a kreatívny sektor podporovaný akciou EÚ (napríklad Európske hlavné mestá kultúry, preklad umeleckej literatúry, ceny EÚ atď.) prispieva k inovácii, tvorbe nových pracovných miest, miestnemu a regionálnemu rozvoju a sociálnej inklúzii. Len v roku 2010 sa vďaka poskytnutej podpore medzi členskými štátmi v rámci EÚ presunulo takmer 20 000 umelcov a kultúrnych pracovníkov prostredníctvom projektov nadnárodnej spolupráce a niekoľko tisíc diel. Tieto projekty poskytli miliónom Európanov prístup k európskym kultúrnym dielam, napríklad zhruba 25 miliónov ľudí navštívilo viac ako 22 600 lokalít otvorených pre verejnosť v roku 2010 v rámci Dní európskeho dedičstva spolufinancovaných týmto programom. Podľa strednodobého hodnotenia program zohráva jedinečnú úlohu pri stimulácii cezhraničnej spolupráce, podpore partnerského vzdelávania a profesionalizácii sektora, pričom rozširuje prístup európskych občanov k dielam z iných štátov, s európskym pôvodom.[11] V hodnotení sa však uvádza aj ďalší záver, podľa ktorého existuje potreba prispôsobiť súčasné tri konkrétne ciele programu skutočným potrebám navrhovateľov projektov. Zo skúseností z projektov spolupráce ďalej vyplýva jasný problém s tým, ako by sa ciele programu mali chápať, vyjadrovať a propagovať. V samotnom riadení programu zostáva priestor na ďalšie zlepšenie niektorých aspektov informačných systémov podporujúcich program. Na základe týchto získaných poznatkov sa Komisia v návrhu budúceho rámcového programu Kreatívna Európa usiluje uskutočniť potrebné prispôsobenie s cieľom splniť výzvy, ktorým v súčasnosti čelí kultúrny a kreatívny sektor v Európe. 3.7. MEDIA 2007 V súlade so stratégiou Európa 2020 hlavný cieľ programu MEDIA spočíva v posilnení konkurencieschopnosti európskeho audiovizuálneho sektora. Program podporuje odborné vzdelávanie a profesionálov a tvorbu ich sietí ako aj rozvoj a cezhraničný obeh európskych filmov a audiovizuálnych diel. Nový garančný fond výroby MEDIA uľahčuje európskym audiovizuálnym produkčným spoločnostiam prístup k financovaniu. Program MEDIA Mundus podporuje spoluprácu medzi profesionálmi z EÚ a tretích krajín. Komisia odhaduje, že vďaka pákovému efektu garančného fondu výroby MEDIA sa viac ako 100 miliónov EUR použije na pôžičky filmovým producentom. Každý rok sa podporí zhruba 300 nových filmov v rámci schémy rozvoja programu MEDIA a filmy podporené v rámci schémy distribúcie programu MEDIA predstavujú 50 % európskych filmov premietaných v kinách. Odhaduje sa, že jedno euro investované z programu MEDIA 2007 vyprodukuje 6 eur zo súkromných zdrojov financovania s násobiteľom 14 v rámci financovania kinematografického sektora. Priebežné hodnotenie programu MEDIA 2007 obsahuje záver, že program plní svoj hlavný cieľ. Podstatne prispieva k propagácii kultúrnej rozmanitosti v Európe. Efektívnosť spolufinancovaných akcií sa potvrdila rovnako, ako aj pridaná hodnota, ktorou obohacuje vnútroštátne intervencie. Dostupné hodnotenia programov MEDIA Plus a MEDIA 2007 preukázali, že tieto programy prispeli k rovnomernejšej produkcii audiovizuálnych diel z európskych krajín, ktoré majú odlišné kapacity audiovizuálnej produkcie.[12] V priebežnom hodnotení sa však zároveň uvádza záver, že efektívnosť podpory programu MEDIA pre vysielanie a rozvoj interaktívnych diel online a offline je slabá. Aj keď sa v niektorých prípadoch vynakladá úsilie prispôsobiť program MEDIA, tradičné spôsoby intervencie programu neumožňujú v plnej miere splniť rýchlo sa meniace potreby sektora. Komisia navrhla napraviť túto situáciu v rámci budúceho programu „Kreatívna Európa“. 4. Výskum[13] 4.1. Úvod V súlade so Zmluvou, stratégiou Európa 2020 a hlavnou iniciatívou Únia inovácií[14] má európska politika v oblasti výskumu tri všeobecné ciele: (1) Vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii. (2) Mobilizovanie a koordinovanie úsilia v oblasti výskumu a inovácie v primeranom rozsahu na riešenie spoločenských výziev, ako je zmena klímy, energetická účinnosť a účinné využívanie zdrojov, zdravie a starnutie obyvateľstva. (3) Posilnenie znalostnej základne a dosiahnutie excelentnosti v oblasti výskumu v Európe. Siedmy rámcový program (RP7) je hlavný politický nástroj Európskej únie v oblasti výskumu s celkovým rozpočtom viac ako 50 miliárd EUR.[15] RP7 investuje do špičkového výskumu na svetovej úrovni, ktorý zároveň propaguje. RP7 sa implementuje prostredníctvom štyroch osobitných programov: Spolupráca, Myšlienky, Ľudia[16] a Kapacity. Osobitný program „Spolupráca“ poskytuje financovanie kolaboratívnych výskumných projektov prostredníctvom projektov vykonávaných nadnárodnými konzorciami priemyslu a akademickej obce organizovaných v rámci desiatich tém: zdravie, potraviny, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo, biotechnológie, informačné a komunikačné technológie, nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie, energetika, životné prostredie (vrátane zmeny klímy), doprava (vrátane letectva), sociálno-ekonomické vedy a humanitné vedy, vesmír, bezpečnosť.[17] Osobitný program „Myšlienky“ poskytuje financovanie jednotlivcom a ich tímom zaoberajúcim sa hraničným výskumom v nových oblastiach vedeckého a technologického pokroku. Program realizuje Európska rada pre výskum (ďalej len „ERC“). ERC bola založená s cieľom posilniť excelentnosť, dynamiku a tvorivosť ako aj zvýšiť atraktívnosť Európy pre najlepšie výskumné projekty riadené výskumníkmi. Osobitný program „Kapacity“ financuje akcie určené na zlepšenie výskumnej infraštruktúry Európy a výskumnej kapacity MSP. Zároveň poskytuje priestor pre menšie programy týkajúce sa vedy v spoločnosti, regiónov znalostí, výskumného potenciálu, medzinárodnej spolupráce a súdržného vývoja výskumných politík. Počas prvých štyroch rokov RP7 (od roku 2007 do roku 2010) sa do 245 prijatých výziev prihlásilo 59 140 návrhov[18] zahŕňajúcich zhruba 312 600 žiadateľov. Z nich takmer 12 500 návrhov zahŕňajúcich zhruba 69 300 účastníkov sa vybralo na rokovania o financovaní s celkovým plánovaným príslušným príspevkom EÚ vo výške 20,4 miliardy EUR[19]. V roku 2010 35 % účastníkov v rámci vybraných návrhov pochádzalo zo sektora vysokoškolského a stredoškolského vzdelávania, takže najmä z univerzít. 27 % účastníkov pochádzalo z priemyslu a výskumné organizácie predstavovali ďalších 24 % účastníkov. Komisia venuje osobitnú pozornosť financovaniu pre MSP v rámci osobitného programu Spolupráca, na základe príslušného cieľa 15 % uvedeného v rozhodnutí o RP7[20]. Pri zameraní na účasť MSP na témach programu Spolupráca je pre MSP vyčlenených o niečo viac ako 14 % rozpočtu programu Spolupráca. Vzhľadom na plánované výzvy venované MSP v rámci pracovných programov 2011 a 2012 by sa cieľ 15 % mal dosiahnuť pred skončením RP7 v roku 2013. Dôkazom silného medzinárodného charakteru RP je skutočnosť, že do činností RP7 sa zapája 169 krajín. RP7 prebieha od roku 2007 do roku 2013. Dôkazy predstavené v tejto správe vychádzajú z priebežného hodnotenia RP7, ktoré sa vykonalo v roku 2010 a z trochu rozsiahlejšieho následného hodnotenia RP6, predloženého v roku 2009. 4.2. Rámcové programy 6 a 7 V správe o následnom hodnotení RP6 sa uznáva, že rámcový program je účinný mechanizmus na katalyzovanie výskumu a vývoja v Európe, ktoré sa dá realizovať iba prostredníctvom akcie na európskej úrovni. Vyhodnotilo sa, že činnosti v rámci RP6 vytvorili európsku pridanú hodnotu, všeobecne prispeli k zvýšenej priemyselnej konkurencieschopnosti, vytvorili sieťové externality a posilnili znalostnú infraštruktúru v Európe.[21] Konkrétnejšie, ale stále v súvislosti s výkonnosťou celkového programu, sa uznalo, že RP6 zahrnul prvotriedne projekty, na ktorých sa zúčastňujú špičkový výskumníci a dobre spravované konzorciá. Tieto projekty prispeli k zlepšeniu mobility výskumníkov a internacionalizácii výskumných tímov. Európe to pomohlo zlepšiť schopnosť vykonávať medzinárodne konkurencieschopný výskum na hraniciach vedy a technológie a vo výskumných oblastiach sociálneho a priemyselného významu. Pokiaľ ide o oblasti, ktoré sa musia zlepšiť, k splneniu cieľa 40 % účasti žien chýba kus cesty a tento cieľ je mimoriadnou výzvou, pretože ženy predstavujú iba okolo 30 % pracovnej sily v oblasti výskumu v celej EÚ. Ženy sú dokonca ešte menej zastúpené na najvyšších postoch, aj keď sa očakáva, že sa to časom postupne zlepší. Ďalej, napriek uznanému významu účasti veľkých spoločností aj MSP na výskume so zámerom premostiť priepasť medzi výsledkami výskumu a inováciou, účasť priemyslu klesala, či už z hľadiska hodnotenia podielu financovania alebo počtu účastníkov. Účasť priemyslu klesla z 39 % v RP4 na 31 % v RP6 a v súčasnosti predstavuje iba 25 % v RP7. Stále existujú dôkazy o tom, že malé podniky sa jednoduchšie nechajú odradiť zložitosťou postupov a meškaním zmlúv. Je to tak aj napriek tomu, že sa očakáva nástup zvýšenej účasti priemyslu vďaka spoločným technologickým iniciatívam, ktorých vývoj bol pomalý. RP7 sa však vyhodnotil ako program, ktorý vytvára a podporuje širokú škálu činností vytvárania sietí medzi veľkým počtom národných výskumných stredísk, čím sa otvárajú príležitosti pre vedcov dopĺňa sa existujúce financovanie, napríklad prostredníctvom finančného nástroja s rozdelením rizika. Potvrdila sa jeho úloha pri podpore kolaboratívneho výskumu so silným medzinárodným rozmerom prostredníctvom účasti 169 krajín na celom svete.[22] Na základe posúdenia počtu zapojených výskumníkov, zemepisného rozsahu tímov aj rozsahu zahrnutých tém sa v hodnotení vyvodzuje záver, že RP7 má významne široký dosah.[23] Konkrétnejšie sa v priebežnom hodnotení RP7 uviedli aj argumenty, že napriek tomu, že RP7 je definovaný ako program predkonkurenčného výskumu a vývoja, má určité kľúčové zložky, ktoré sú podporou pre inovačné procesy a kapacity, ktoré prispievajú k priemyselnej a trhovej účinnosti. Odkazuje sa na spôsoby spolupráce výskumných tímov z rôznych krajín a rôznych sektorov, čím sa vytvára príznačná črta dynamických inovačných systémov. Prispieva to k zisteniu, že účastníci z priemyslu, výskumu a vyššieho vzdelávania dosahujú vysoký stupeň interdisciplinárnej spolupráce a orientácie na uplatnenie.[24] V hodnoteniach sa uznáva správnosť realizácie RP a zdôrazňuje sa, že v posledných rokoch sa dosiahlo značné zlepšenie spôsobu organizácie hodnotenia RP[25], na procedurálnej úrovni sa efektívne vyvinuli a spracovali výzvy a týmito postupmi sa zabezpečilo primerane včasné a integrálne vyčlenenie finančných prostriedkov[26]. V obidvoch hodnoteniach na úrovni RP sa zároveň identifikuje silná potreba vynakladať ďalšie úsilie o zjednodušenie RP a zdôrazňujú sa rôzne problémy súvisiace so zložitosťou jeho fungovania. V následnom hodnotení RP6 sa uvádza, že RP6 naďalej zahŕňal zaťažujúcu úroveň administratívy. Experti poukazujú na skutočnosť, že táto záťaž je obzvlášť vysoká pre nových účastníkov – či už MSP, mladých výskumníkov, účastníkov z nových členských štátov alebo z „tretích krajín“[27]. O dva roky neskôr, v roku 2010, panel odborníkov priebežného hodnotenia RP7 zdôraznil, že viaceré zmeny vykonané v rámci RP7 výskumná obec uvítala a bezpochyby boli úspešné, najmä Jednotný registračný systém (URF), elektronický systém predkladania návrhov (EPSS) a menej náročné požiadavky na audit. Experti však napriek tomu posúdili nedostatočný pokrok v riešení viacerých známych problémov ako sklamanie[28]. 4.2.1. Program Spolupráca Program Spolupráca je jedným z hlavných zdrojov verejného financovania spolupráce naprieč štátnymi hranicami v EÚ, ktorý zaručuje európsku pridanú hodnotu. V existujúcich hodnoteniach sa zdôrazňuje význam programu pre tvorbu sietí v celej Európe. V priebežnom hodnotení RP7 sa vyvodzuje záver, že projekty spolupráce sú stredobodom Európskeho výskumného priestoru a RP7 vypĺňa významné medzery medzi národnými výskumnými činnosťami, čím zabezpečuje kritickú masu a pridanú hodnotu v mnohých oblastiach. Zistilo sa, že mnohé činnosti RP7 by sa s vysokou pravdepodobnosťou neuskutočnili bez financovania na úrovni EÚ.[29] Z práce týkajúcej sa výskumných sietí a ich vytvárania vyplýva jeden z hlavných záverov, že RP boli rozhodujúce pre stimulovanie rastúcej kultúry zdieľania poznatkov. Podľa jednej štúdie RP6 uľahčil vytvorenie EVP zlepšením integrácie a koordinácie výskumu v celej Európe a viedol k zvýšenej konkurencieschopnosti. Štúdia zdôrazňuje významnú zmenu postojov a správania sa mnohých účastníkov RP6, a najmä zvýšenú otvorenosť voči medzinárodnému zdieľaniu poznatkov a kolaboratívnemu výskumu.[30] V jednom zo záverov RP7 sa ďalej konštatuje, že hlavná pridaná hodnota kolaboratívneho výskumu v oblasti zdravia na úrovni EÚ vyplýva z nadnárodnej spolupráce, integrácie rôznych činností a účastníkov rôznych projektov a koncentrácie európskeho úsilia na menší počet významnejších priorít. Zároveň sa v ňom uvádza, že vo výskume dopravných činností v rámci RP7 sa uplatňuje silnejší a širší prístup pri riešení výziev vrátane integrácie rôznych spôsobov dopravy, významu úlohy infraštruktúry a vzorov použitia. Potvrdilo sa, že multimodálne činnosti, pri ktorých sa kombinujú rôzne formy dopravy ako cestná, železničná, letecká a vodná, majú vysokú európsku pridanú hodnotu, pretože národné programy zriedkavejšie riešia tieto otázky. Z hodnotenia RP7 takisto vyplýva, že v rámci programu spolupráce sa rozvíja potenciál a schopnosť menších členských štátov, pokiaľ ide o ich účasť a spoluprácu. 4.2.2. Program Myšlienky Zistenia priebežného hodnotenia programu Myšlienky v rámci RP7 obsahujú záver, že zásadu excelentnosti pri výbere projektov sa vo veľkej miere darí plniť, najmä vzhľadom na to, že sa financujú vedúci výskumníci, kvalita návrhov sa vo všeobecnosti hodnotí ako vysoká a v súvislosti s financovaním existuje účinná súťaž. Zdôraznilo sa, že ERC úspešne prilákala a financovala výskum svetovej triedy a zohrala dôležitú úlohu pri podchytení výskumných talentov v EÚ. Zistilo sa, že financovanie zmesi konkurencieschopných návrhov výskumu riadeného výskumníkmi umožnilo ERC financovať výskum, ktorý je priamo relevantný pre potreby politiky EÚ a má potenciál riešiť možné výzvy budúcnosti. Objavy v rámci projektov financovaných ERC výskumná obec privítala ako „míľniky“ a „mimoriadny pokrok“. 4.2.3. Program Kapacity Z aktuálnych dôkazov vyplýva, že RP7 rozšíril kapacitu výskumu a znalostí na vysokej úrovni v Európe tým, že sa stal spojivom pri vytvorení siete viac ako 500 národných výskumných infraštruktúr[31] v rozmanitých oblastiach a mladým výskumníkom poskytol vzdelávanie a odbornú prípravu na vysokej úrovni prostredníctvom interakcií podporovaných v rámci výskumných infraštruktúr. Aj výskumné infraštruktúry podporené RP7 sa vyhodnotili ako infraštruktúry, ktoré majú vplyv na európsku konkurencieschopnosť ako skúšobne na podporu inovácie a vytváranie príležitostí „výskumného trhu“ pre priemysel.[32] 5. Závery Komisia v tejto správe podľa článku 318 ZFEÚ stanovila, že poskytne prehľad hlavných výsledkov najnovšieho hodnotenia so zameraním na rôzne fázy vývoja dvoch hlavných oblastí finančnej intervencie EÚ: vzdelávania a kultúry a výskumu. Správa je v zásade zameraná na výsledky a vplyvy, ktoré sa vyhodnotili ako splnené vďaka financovaniu z prostriedkov EÚ v najnovších a najpodstatnejších hodnoteniach vybraných programov a akcií, niekedy doplnených odkazom na výsledky skorších hodnotení. Poskytuje prehľad hlavných výsledkov najnovšieho hodnotenia, významných pre vybrané programy v porovnaní s podrobnejšími správami a inými dokumentmi, ktoré sú už v prípade osobitných prvkov programov k dispozícii. Správa zahŕňa oblasti vzdelávania a kultúry a výskumu, najmä so zreteľom na prepojenie s hlavnými cieľmi a hlavnými iniciatívami EÚ 2020, dostupnými informáciami týkajúcimi sa výkonnosti a hodnotenia a metódou centralizovaného riadenia. Správa vychádza z podrobných informácií uvedených v početných zdrojoch, ktoré sú v texte identifikované. Účelom správy je poskytnúť prehľad cieľov programov financovaných z prostriedkov Únie a vplyvov a výsledkov dosiahnutých v závislosti od dosiahnutej fázy programu v čase príslušných hodnotení. Pokiaľ ide o oblasť vzdelávania a kultúry, správa potvrdzuje, že zavedené finančné nástroje v závislosti od fázy realizácie vykazujú dobré výsledky v zmysle produkcie hmatateľných výsledkov a splnenia alebo pravdepodobného splnenia väčšiny cieľov týchto nástrojov. V správe sa navyše uvádzajú rôzne konkrétne príklady vytvorenej pridanej hodnoty, okrem iného, zavedením nadnárodného rozmeru, cezhraničnou spoluprácou a rozsiahlejším šírením poznatkov alebo vytváraním pákových efektov ako napríklad v prípade programu Media 2007. Rovnako sa však v správe poukazuje na oblasti, ktoré je potrebné zlepšiť, napríklad potrebu lepšie definovať a sústrediť sa na ciele alebo zlepšiť riadenie, pričom obidva problémy sa napravili v navrhovaných nadväzujúcich programoch. V správe sa uvádza, že v oblasti výskumu rámcové programy priniesli, alebo čochvíľa prinesú očakávané výstupy. Uznalo sa, že rámcové programy sú účinnými mechanizmami na katalyzovanie výskumu, ktoré sa dá realizovať iba prostredníctvom akcie na európskej úrovni. Zároveň sa uznalo, že vytvárajú európsku pridanú hodnotu, zvýšenú priemyselnú konkurencieschopnosť, sieťové externality a posilňujú znalostnú infraštruktúru v Európe. RP7 očividne významne prispieva k európskej vede a rozvoju Európskeho výskumného priestoru a má rozsiahly a impozantný dosah. Ako jedna z ďalších oblastí, ktoré je potrebné zlepšiť, sa v správe uvádza potreba vynaložiť ďalšie úsilie o zjednodušenie a implementáciu RP. V tomto smere sa už vykonali kroky pri návrhu nových programov pripravovaných na ďalší finančný rámec, najmä v návrhoch programu Horizont 2020. Tým, že sa každý rok do správy zahrnie obmedzený počet programov, ktorých príslušné hodnotenia sú dostupné, táto správa bude môcť zo strednodobého hľadiska zahrnúť širokú škálu finančných programov v rámci rôznych metód riadenia. Hodnotenia uvedené v tejto správe sa použili aj v príprave návrhov nového viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020. Skúsenosti s fungovaním hodnotiacej práce sú zároveň vstupom pre navrhovanie budúcich hodnotení so zámerom posilniť proces a zlepšiť výsledky. Komisia bude pracovať na tom, aby zabezpečila zvýšenú koordináciu, výmenu informácií a súdržnosť v rámci samotnej Komisie aj voči členským štátom, pokiaľ ide o plánovanie, organizáciu a použitie monitorovania a hodnotenia v budúcom finančnom rámci. Komisia prípravou tejto správy zároveň nastoľuje otázku funkcie a načasovanie tejto správy vo vzťahu k ročnému absolutóriu na rozpočet, najmä vzhľadom na rôzne načasovanie a rôznu dĺžku období, na ktoré sa vzťahuje vykonaná hodnotiaca práca v porovnaní so špecifickejším ročným zameraním procesu rozpočtového absolutória. Komisia ďalej skúma, ako môže rozvíjať obsah tejto správy so zreteľom na kritériá stanovené v článku 318 ZFEÚ a záujmy, ktoré vyjadrili Európsky parlament a Rada, a je pripravená prispôsobiť ju ich reakciám na túto správu. [1] Každý generálny riaditeľ / vedúci útvaru predkladá svojej inštitúcii ročnú správu o činnosti spolu s informáciami o financiách a riadení. V tejto správe sa uvádzajú výsledky v rámci kľúčových politických cieľov a základných činností generálneho riaditeľstva alebo útvaru so zreteľom na príslušné použité zdroje. [2] Výkazy o činnosti poskytujú hlavné prvky odôvodnenia výšky zdrojov, ktoré Komisia vyžaduje vo svojom návrhu rozpočtu (NR). Obsahujú podrobné údaje o zdrojoch (ľudských a finančných) vyčlenených podľa činnosti, ako aj o súvisiacich cieľoch, ukazovateľoch a výstupoch. Zahrnuté sú aj najväčšie úspechy a výsledky hodnotenia. Preto odôvodňujú návrh rozpočtu Komisie z hľadiska informácií o výkonnosti (ciele, ukazovatele, výsledky hodnotenia a výstupy), t. j. opisujú, aké výhody získajú príjemcovia programov EÚ. [3] KOM(2010)2020 v konečnom znení. [4] Znížiť počet osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou pod 10 % 18-ročných až 24-ročných do roku 2020 (klesol zo 17,6 % v roku 2000 na 14,4 % v roku 2009); zvýšiť počet absolventov terciárneho vzdelávania najmenej na 40 % 30-ročných a 34-ročných k rovnakému dátumu (zvýšil sa z 22,4 % v roku 2000 na 32,3 % v roku 2009). [5] Priebežné hodnotenie programu celoživotného vzdelávania (2007 – 2013), 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf. [6] Pre ďalšie údaje o pridanej hodnote EÚ, pozri SEK(2011)867: Pracovný dokument útvarov Komisie – Pridaná hodnota rozpočtu EÚ – sprievodný dokument k dokumentu KOM(2011)500: Rozpočet stratégie Európa 2020. [7] Hodnotenie Európskeho inovačného inštitútu, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/eitreport_en.pdf. [8] Aj keď akcie Marie Curie sú súčasťou programu Ľudia, financovaného z prostriedkov 7. rámcového programu, sú zahrnuté do politickej oblasti vzdelávania a kultúry podľa nomenklatúry ABB, a preto sa uvádzajú v tejto časti. [9] Priebežné hodnotenie programu Mládež v akcii, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf. [10] Monitorovacie prieskumy programu Mládež v akcii: http://ec.europa.eu/youth/focus/doc/monitoring_survey/report_monitoring_survey_2011.pdf. [11] Priebežné hodnotenie programu Kultúra (2007 – 2013), 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf. [12] Priebežné hodnotenie programu MEDIA 2007, 2010: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/media_en.pdf. Évaluation finale des programmes MEDIA Plus et MEDIA Formation, 2007: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/evaluation/reports/media%20plus/rapport_finale_m_plus.pdf. [13] Táto časť je zameraná na výskumné činnosti zahrnuté v hlave 8 „Výskum“ všeobecného rozpočtu. Činnosti v 7. rámcovom programe, ktoré sú súčasťou iných politických oblastí podľa nomenklatúry ABB, nie sú zahrnuté. [14] SEK(2010)1161. [15] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), Ú. v. EÚ L 412/2006. [16] Správy o plnení cieľov akcií Marie Curie sa podávajú v časti Vzdelávanie a kultúra, pretože od roku 2010 tento program riadi GR EAC. [17] Časti programu Spolupráca (Vesmír a Bezpečnosť) riadi GR ENTR, zatiaľ čo GR INFSO má na starosti riadenie časti Informačné a komunikačné technológie. [18] Číselné údaje na základe oprávnených návrhov bez návrhov v prvom kole v prípade dvojkolových výziev. [19] Uvedené údaje a údaje uvedené v nasledujúcich troch odsekoch pochádzajú zo: štvrtej monitorovacej správy RP7 – monitorovacej správy z roku 2010: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [20] Cieľom je zabezpečiť, aby sa aspoň 15 % finančných prostriedkov programu vyčlenilo pre MSP. [21] Hodnotenie šiesteho rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj 2002 – 2006: http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf. [22] Priebežné hodnotenie 7. rámcového programu: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [23] Priebežné hodnotenie 7. rámcového programu: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [24] Priebežné hodnotenie 7. rámcového programu: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [25] Následné hodnotenie RP6, s. vii. [26] Priebežné hodnotenie RP7, s. 7. [27] Následné hodnotenie RP6, s. 36. [28] Priebežné hodnotenie RP7, s. 56 – 57 [29] Priebežné hodnotenie 7. rámcového programu: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf. [30] NetPact: Štruktúrovanie účinkov výskumu Spoločenstva. Vplyv rámcového programu pre výskum a inovácie na formovanie sietí. Záverečná správa Európskej komisii: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp6-evidence-base/evaluation_studies_and_reports/evaluation_studies_and_reports_2009/structuring_effects_of_community_research_-_the_impact_of_the_framework_programme_for_rtd_on_network_formation.pdf#view=fit&pagemode=none. [31] Upozorňujeme, že časti Výskumné infraštruktúry programu Kapacity, Výskumné infraštruktúry založené na IKT (elektronické infraštruktúry), riadi GR INFSO. [32] Fotkis C. (2010) Priebežné hodnotenie RP7: Analýzy iniciatív výskumných infraštruktúr podporených prostriedkami RP7 v kontexte Európskeho výskumného priestoru, dostupné na adrese http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/experts_analysis/c.%20fotakis_-_research_infrastructure.pdf#view=fit&pagemode=none.