Oznámenie Komisie Rade a európskemu Parlamentu - Budovanie nasej spoločnej budúcnosti - Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozsírenej Únie 2007-2013 /* KOM/2004/0101 v konečnom znení */





OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU - Budovanie nasej spoločnej budúcnosti - Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozsírenej Únie 2007-2013 ,Nejde o to budúcnosť predvídať, ale vytvoriť jej podmienky." Antoine de Saint-Exupéry ÚVOD Európska únia stojí na prahu svojho veľkého úspechu, odkedy sa začal proces európskej integrácie po skončení druhej svetovej vojny - historického znovuzjednotenia kontinentu. Po úspesnom vytvorení jednotného trhu a zavedení jednotnej meny sa teraz Európa znovuzjednocuje s cieľom podporovať demokraciu, slobodu, mier a pokrok. Rozsírená Európska únia ponúka bezprecedentné moznosti na zvýsenie prosperity a kvality pre svojich občanov a sveta, v ktorom zijú spolu so svojimi deťmi. Súčasnou výzvou je teraz pre nás premeniť túto ambíciu na skutočnosť a zabezpečiť, aby Európska únia vyuzila vsetok svoj potenciál vyplývajúci z rozsirovania a vyhovela očakávaniam verejnosti. Povinnosť prispôsobiť nové Finančné perspektívy po roku 2006 predstavuje prílezitosť dať rozsírenej Európskej únii skutočný zmysel politického poslania a zároveň jej poskytnúť prostriedky, ktorými dospeje k svojim cieľom prostredníctvom aktivít uskutočňovaných v tandeme na európskej a národnej úrovni. Nasím spoločným cieľom by mala byť Európa, ktorá oslavuje kultúrnu a národnú rozmanitosť kazdého členského státu, ktorá zostáva spätá s národnou identitou a ktorá sa zároveň angazuje za hodnoty európskej identity a podnecuje ju politická vôľa dosahovať spoločné ciele. Európa solidarity a partnerstva, ktorá dáva ľuďom moznosť spoločne vybudovať trvalú prosperitu. Európa, ktorej občania majú dôveru v budúcnosť. Európa, ktorej hlas je počuť na celom svete. Tejto výzve, pochopiteľne, čelíme na pozadí svetových nepokojov a medzinárodnej neistoty. Nedávne udalosti vyvolali pochybnosti o schopnosti Európskej únie konať. Dať Európe Ústavu je silné a symbolické gesto, ktoré sa vsak zatiaľ neuskutočnilo. Európska únia musí pokračovať v ceste integrácie a vyhýbať sa nástrahe ťazkopádneho medzivládneho prístupu. Preto potrebujeme Ústavu a nástroje umozňujúce rýchle rozhodovanie a konanie, aby sme mohli napredovať a zároveň si zachovať rovnováhu právomocí komunitárnej metódy. Dohoda o novej Ústave je tak pre budúcnosť Európy naďalej podstatná. Z ekonomického hľadiska musí Európa výzvu zvládnuť. Nasi občania od Únie očakávajú, ze sa bude budovať na ekonomickej integrácii a zmení najväčsiu ekonomickú a obchodnú entitu na svete na oblasť, ktorá vytvára vyssí rast a prosperitu. Európsky hospodársky výkon bol relatívne slabý. Od roku 1995 je priemerná miera rastu európskej pätnástky 2,2 %, na porovnanie, svetový priemer je 3,6 % a v Spojených státoch 3,2 %. Tento údaj naznačuje, ze ak sa ihneď niečo nepodnikne, európska ekonomika sa oslabí. Čím dlhsie bude výkon európskej ekonomiky nepriaznivý, tým viac vyvolá pochybnosti o svojej schopnosti vybudovať jeden z pilierov politickej legitímnosti - prosperitu. Na zvrátenie tohto trendu je treba silnú, koordinovanú a súdrznú akciu. Európa musí výrazne prispieť k boju za mier a proti terorizmu na celom svete, avsak názorová nejednotnosť v hlavných medzinárodných otázkach bola pre tieto nádeje ľadovou sprchou. Zaoberať sa týmito otázkami, alebo stratiť svoj zmysel svojho bytia: to je skutočná výzva pre Úniu a jej členské státy. Nečinnosť stojí veľa peňazí a bude stáť este viac. Potrebný je nový záväzok na prijatie cieľov európskeho projektu pre rozsírenú Úniu na nasledujúce roky a na pridelenie prostriedkov potrebných na ich realizáciu. Inak členské státy určite prehrajú. Vyzaduje sa spoločná akcia vsetkých verejných činiteľov, na európskej i národnej úrovni, aby sa na kazdej úrovni čo najlepsie vyuzila pridaná hodnota a aby vsetci dostali hmatateľné výhody. Pridaná hodnota Únie spočíva v nadnárodnej a celoeurópskej akcii. Vnútrostátne úrady sú zle vybavené na to, aby mohli vziať do úvahy vsetky výhody alebo náklady svojich akcií. Efektívnosť si vyzaduje vytvorenie sirokých kritických más mimo dosahu vlád členských státov, alebo spájanie úsilia, ktoré sa vykonalo na národnej úrovni. Spoločné politiky, vytvorené na základe zmlúv, môzu priniesť tieto výhody kombináciou regulačných, koordinačných a finančných zdrojov. Alternatívy, ktoré sa vytvoria v nasledujúcich finančných perspektívach, sa netýkajú len peňazí. Je to aj otázka politického smerovania, ktoré je treba určiť na základe jasnej predstavy o tom, čo chceme urobiť. Tieto alternatívy určia, či Európska únia a jej členské státy sú schopné v praxi splniť očakávania európskych občanov. Pre rozpočet Únie to znamená novú fázu. Nejde o prerozdelenie zdrojov medzi členskými státmi. Ide o maximalizáciu dopadu nasich spoločných politík s cieľom ďalsieho zvýsenia pridanej hodnoty z kazdého eura, ktoré sa minie na európskej úrovni. * * * Postupné finančné perspektívy vzdy odrázali politický projekt. Pri Agende 2000, ktorá pokrýva roky 2000-06, sa projekt sústredil na prípravu Európy s cieľom umozniť rozsírenie. Keď sa teraz rozsírenie stalo skutočnosťou, hoci sa este musí urobiť veľa práce pre integráciu nových členských státov, Európa potrebuje nájsť novú dynamiku a spĺňať nové očakávania. Európa musí pracovať spolu na dosiahnutie vyssieho rastu i väčsieho počtu a lepsích pracovných miest. Na posilnenie ekonomického rastu v Európe a na jeho udrzateľnosť neexistuje zázračné riesenie. Predsa vsak je jasné, ze časť problému vyplýva zo skutočnosti, ze inovácia a technológia este nie sú v európskych ekonomikách motorom rastu. Na summite v Lisabone sa Európska únia rozhodla začať svoju premenu na dynamickú ekonomiku zalozenú na vedomostiach s pevným priemyselným základom, s cieľmi, ktoré predpokladajú zvýsenie rastu na asi 3 percentá ročne. Neschopnosť Únie a jej členských státov dosiahnuť tento cieľ ukazuje, do akej miery bola začatá akcia dosiaľ neúčinná. Lisabonská stratégia a vnútorný trh vyzadujú efektívne ekonomické riadenie, aby mohli ponúknuť vyvázenú kombináciu ekonomických, sociálnych a environmentálnych výhod, ktorá spočíva v srdci udrzateľného rozvoja a vďaka ktorej môzu Európania s dôverou čeliť zmene. Rast musí byť podopretý solidaritou. Konkurencieschopnosť a súdrznosť sa navzájom posilňujú. Cieľom existencie politiky súdrznosti Únie je zabezpečiť solidaritu medzi vsetkými regiónmi a občanmi. Osvedčila sa v minulosti a teraz musí fungovať v Únii, ktorá bude z ekonomického hľadiska rôznorodejsia ako kedykoľvek predtým. Znamená to, ze musí koncentrovať svoje činnosti na vybrané iniciatívy a brať na zreteľ vzájomné rozdiely a potreby. Ovocie rastu je potrebné smerovať tak, aby Európanom pomáhali prekonať proces zmeny. Európsky sociálny dialóg by sa mal posilniť a lepsie začleniť do verejnej politiky, aby pomohol vsetkým ekonomickým aktérom zmenu predvídať a riadiť. Európske občianstvo musí slúziť ako záruka konkrétnych práv a povinností, najmä slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, a zabezpečovať prístup k základným verejným sluzbám na európskej úrovni. Výhody členstva sa teraz pre občanov rozsirujú za hranice trhových slobôd a týmto otázkam sa treba prednostne venovať. Je to oblasť, v ktorej sa rozvíjajú verejné slobody a individuálne práva a povinnosti na európskej úrovni, no kultúrna rozmanitosť pritom zostáva silná a musí sa neustále podporovať a povzbudzovať. Kultúrna rozmanitosť uchováva európsku jednotu. Únia teda musí dopĺňať úsilie členských státov a zabezpečiť, aby výhody Európy bez hraníc boli k dispozícii a prístupné kazdému na rovnakom základe. Európa musí byť silný globálny hráč. Nikto nemôze spochybniť dôlezitosť úlohy, ktorú Európa zohráva vo svete, predovsetkým jej zodpovednosť k svojim susedom. Povazuje sa to za samozrejmé, napríklad v diskusii o budúcnosti Európy. Či uz ide o rozvojovú pomoc, obchodnú, zahraničnú a bezpečnostnú politiku alebo vonkajsie aspekty iných politík, od Európy sa očakáva stále viac. Rovnako je tiez zrejmé, ze Európa na svetovej scéne nevyuzíva svoju ekonomickú váhu a politický potenciál. Iba spoločná a účinná akcia dokáze premeniť nase hodnoty a politické vyhlásenia na skutočnosť. Nikdy nebudeme schopní nálezite reagovať na krízy, v Európe či inde, bez spoločných nástrojov a zdrojov na ich uplatnenie. EÚ musí ako hráč na kontinentálnej a celosvetovej scéne zvládnuť narastajúce úlohy a zodpovednosti vyplývajúce z jej regionálneho vodcovstva. * * * Budúci finančný rámec Európskej únie by mal priniesť stabilitu na podporu politických cieľov Únie na viacročnom základe. Jeho cieľom musia byť konkrétne a zvolené priority, ktoré prinesú výhody členským státom i občanom. Znamená to optimalizáciu vzťahu medzi akciou na národnej úrovni a na úrovni Únie. Spoločné politiky môzu a musia byť naďalej hlavnými nástrojmi na dosahovanie cieľov rozsírenej Únie. Spoločné politiky nie sú voliteľným príslusenstvom: v týchto sférach môze mať úspech len spoločná akcia na európskej úrovni. Politiky EÚ sa tradične zameriavali na poľnohospodárstvo, súdrznosť, vytvorenie integrovaného vnútorného trhu a na dosiahnutie makroekonomickej stability. V týchto oblastiach mali veľký úspech. Bolo by chybou opustiť tieto sektory, v ktorých sa uz politiky prispôsobili, aby mohli pokračovať vo svojom úspechu a uspokojovať nové potreby. Dohoda o poľnohospodárskej reforme a jej financovaní ukazuje, ze členské státy sa v tomto pohľade zhodujú. Únia musí teraz este viac racionalizovať svoju činnosť v uvedených oblastiach a rozsíriť ju aj na nové členské státy. Avsak vzhľadom na asymetrický dopad rozsírenia na rozpočet spoločenstva - vyssie výdavky ako príjmy - znamená aj obyčajné zachovanie acquis zintenzívnenie finančného úsilia. Priepasť medzi ambicióznymi politickými záväzkami prijatými na najvyssej úrovni a neschopnosťou uplatniť ich sa uz nemôze ďalej rozsirovať. V mnohých z týchto prioritných oblastí má Únia problém dodrziavať sľuby členských státov kvôli nedostatku vôle a zodpovedajúcich zdrojov. Politické ciele a očakávania, ktoré má Únia splniť, musia zodpovedať adekvátnym prostriedkom, vrátane finančných zdrojov. Cieľom musí byť maximalizovať efektívnosť verejných výdavkov a konať tak, aby národné a európske úsilie prinieslo pridanú hodnotu, ktorá je vyssia ako súčet čiastkových príspevkov. I. Priority pre rozsírenú Európsku Úniu Tri priority pre ďalsie finančné perspektívy: (1) Musí sa dokončiť vnútorný trh, aby mohol plne zohrávať svoju úlohu pri realizácii sirsieho cieľa udrzateľného rozvoja, pričom sa na tento účel mobilizuje ekonomická, sociálna a environmentálna politika, vrátane konkurencieschopnosti, súdrznosti, ako aj udrzateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a ich ochrana. (2) Politický koncept európskeho občianstva závisí od uskutočnenia priestoru slobody, spravodlivosti, bezpečnosti a prístupu k základným verejným tovarom. (3) Európa si musí určiť súdrznú úlohu globálneho partnera, ktorého napĺňajú jej základné hodnoty a ktorý preberá regionálne zodpovednosti, pričom podporuje udrzateľný rozvoj a prispieva k civilnej a strategickej bezpečnosti. A. Udrzateľný rozvoj Cieľ vnútorného trhu je základom pre rast. No zvysovanie prosperity európskych občanov v súlade s európskymi hodnotami si vyzaduje transfomáciu Európskej únie na dynamickú ekonomiku zalozenú na vedomostiach, s udrzateľným ekonomickým rastom a väčsou sociálnou súdrznosťou. Presne o tomto je lisabonská agenda, ktorá sa začala v roku 2000 a dokončila sa na Európskej rade v Göteborgu v roku 2001. Posilnenie a uskutočňovanie lisabonskej agendy si vyzaduje venovať sa aspektom konkurencieschopnosti a súdrznosti, ktoré sa navzájom posilňujú. Týmto aspektom sa venujú nasledujúce odseky. Na udrzateľné zvysovanie prosperity európskych občanov je treba: * Transformovať Európsku úniu na dynamickú ekonomiku zalozenú na vedomostiach a zameranú na rast. * Usilovať sa o väčsiu súdrznosť v kontexte rozsírenej Únie. * Posilniť konkurencieschopnosť násho poľnohospodárstva, upevniť vidiecky rozvoj, zabezpečiť udrzateľné vyuzitie zdrojov rýb a chrániť kvalitu zivotného prostredia. 1. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť: potreba uskutočňovať ciele z Lisabonu Uprednostniť rast si vyzaduje novú orientáciu pre politiku a rozpočet na národnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Teraz potrebujeme dynamickejsiu a lepsie prepojenú Európu. Vyzaduje si to podstatnú zmenu politík na podporu materiálnych a vedomostných infrastruktúr Únie. To znamená činnosť na zlepsenie výskumu, posilnenie podnikania a inovácie, vytvorenie európskych sietí a upevnenie vzdelávacej úlohy. Je to podmienka na udrzanie konkurencieschopnej priemyselnej základne. Zároveň si to vyzaduje nové kolektívne záruky zamestnancom a nové úsilie na predvídanie a včasné prispôsobenie meniacemu sa globálnemu ekonomickému a obchodnému prostrediu. Ciele: * Podporovať konkurencieschopnosť podnikov na úplne integrovanom jednotnom trhu, * Posilniť európske úsilie vo výskume a technologickom rozvoji, * Prepojiť Európu prostredníctvom sietí EÚ, * Zlepsiť kvalitu vzdelávania a ďalsieho vzdelávania, * Agenda sociálnej politiky: pomôcť európskej spoločnosti predvídať a riadiť zmenu. a) Podporovať konkurencieschopnosť podnikov na úplne integrovanom jednotnom trhut Európa potrebuje na dosiahnutie svojich ambicióznych cieľov, ako sú posilnenie rastu, podpora súdrznosti a investície zohľadňujúce zivotné prostredie, rozvoj súdrzného prístupu v otázke konkurencieschopnosti, aby získala prístup k nevyuzitému potenciálu vnútorného trhu. Únia môze byť katalyzátorom a koordinátorom úsilia členských státov a môze ich výkony podporovať alebo dopĺňať. Európska únia môze na zlepsenie podnikateľského prostredia a na zvýsenie produktivity prijať nasledovné opatrenia: - Dokončenie, zlepsenie a riadenie vnútorného trhu. Ďalsie legislatívne iniciatívy budú mať za cieľ odstrániť zostávajúce prekázky brániace úplnej trhovej integrácii. V niektorých oblastiach, ako sú sieťové priemyselné odvetvia alebo sluzby, má jednotný trh ku skutočnosti stále veľmi ďaleko. Riadenie vnútorného trhu v takých oblastiach, ako sú farmaceutické alebo chemické produkty, či uz prostredníctvom agentúr alebo európskej standardizácie, si v rozsírenej Únii bude naďalej vyzadovať značné úsilie. Ďalsou úlohou bude jeho rozsírenie na susedné krajiny. - Ochrana a posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu, s cieľom dosiahnuť vyssí rast produktivity a lepsiu medzinárodnú konkurencieschopnosť. Patrí tam aj nový prístup k národnej legislatíve a k legislatíve spoločenstva, s plným vyuzitím princípov "lepsej tvorby zákonov", vrátane zhodnotenia dopadu legislatívy a regulačného prostredia na konkurencieschopnosť európskych podnikov. - Podpora podnikania a rozvoj malých podnikov. Ďalsie zlepsovanie prístupu k financiám prostredníctvom finančných nástrojov spoločenstva, ako aj dostupnosť európskych podporných sluzieb pre podniky prispeje k príprave podnikov na pôsobenie na rozsírenom vnútornom trhu a čeliť konkurencii na zahraničných trhoch. - Mobilizovanie dôlezitých aktérov a zdrojov s cieľom napomôcť vyuzitie inovačného potenciálu podnikov. Podpora technologických transferov prostredníctvom vedomostných tokov a inovačných sietí prinesie výhody firmám, najmä mladým inovatívnym podnikom. Inovačná politika tiez podporí investovanie do inovácie, do organizačných zmien a riesení inovatívnej koncepcie. Zjednodusenie spoločných prístupov, cezhraničná a regionálna aktivita, ako aj vytvorenie siete naprieč EÚ môze prispieť k rozvoju a rozsirovaniu regulačného prostredia, ktoré je pre inováciu priaznivé. - Systematickejsie prístupy k informačnej spoločnosti zalozenej na kombinácii politík týkajúcich sa výskumu, regulácie a stratégie rozvinutia sú nevyhnutnou podmienkou na zmensenie priepasti v raste produktivity, keďze verejné a súkromné financovanie do informačných a komunikačných technológií zohráva významnú úlohu v zlepsovaní produktivity, konkurencieschopnosti a zvysovaní účinnosti. - Investovanie do informačných a komunikačných technológií vo verejných sluzbách v členských státoch do roku 2011 sa odhaduje na priblizne 50 miliárd eúr v zmysle čisto národných akcií. Bude potrebné ďalsie úsilie na zabezpečenie zavedenia a prijatia týchto technológií v paneurópskych verejných sluzbách s cieľom zlepsiť ich účinnosť, efektívnosť a interoperabilitu. Týka sa to oblastí verejného sektora, ako sú zdravie, zivotné prostredie, kultúra, vzdelávanie a bezpečnosť. - Podpora zavádzania ekologicky účinných technológií, ktoré dokázu zníziť dopady na zivotné prostredie a zároveň prispievajú ku konkurencieschopnosti a rastu. Existujú mnohé potenciálne významné environmentálne technológie, ale z viacerých dôvodov sa pouzívajú málo: systematické pouzívanie existujúcich technológií, ťazkosti s financovaním, slabá informovanosť investorov, skreslené informácie o cenách. Environmentálne technológie, zalozené na Akčnom pláne environmentálnych technológií, je mozné podporiť prostredníctvom nástrojov zacielených na trh, ako aj sústredených politických iniciatív s cieľom podporiť inováciu v tejto oblasti. Nástroje EÚ na poli výskumu, predvádzania a inovácie, ako aj regionálna politika a vonkajsia spolupráca by tento rozmer mali integrovať. b) Posilňovanie európskeho úsilia v oblasti výskumu a technologického rozvoja Rozpočet EÚ môze a nepochybne by mal robiť rozdiel v takej oblasti, ako je výskum a technológia. Európske výskumné aktivity zostávajú prílis rozdrobené, prílis rozčlenené a sú nedostatočne zapojené do medzinárodnej spolupráce. Navyse, Európa vyčleňuje na výskum iba 2 % svojho HDP, zatiaľ o v USA je to 2,7 % a v Japonsku vyse 3 %. Európa nebola schopná prilákať najlepsích výskumníkov sveta a mnohí vynikajúci európski vedci si naďalej vyberajú prácu v USA. Je to kritická otázka zlepsenia kapacity násho produktívneho sektora s cieľom vyuziť nové medzinárodné rozdelenie práce. Aby sme pomohli Európe stať sa majákom dokonalosti priťahujúcim výskumníkov a investície, musíme odstrániť prekázky pochádzajúce zo segmentovaných národných programov. Zlepsenie kvality vsak nestačí. Bude potrebné aj zvýsenie výskumného úsilia. Znamená to tiez, ze Únia musí súčasne sledovať tri ciele, ktoré sú prepojené a vzáojmne sa dopĺňajú: * Zrealizovať "Európsky výskumný priestor", pôsobiaci ako vnútorný trh pre výskum a technológiu, a tiez ako priestor pre lepsiu koordináciu národných a regionálnych výskumných činností a politík, prekonať súčasnú roztriestenosť a zbytočnú duplicitu výskumného úsilia v Európe; * Pomôcť zvýsiť financovanie európskeho výskumu na 3 % HDP Únie do roku 2010; z toho 1 % pochádza z verejných zdrojov a 2 % zo súkromného sektora. * Podporiť a posilniť výskum v celej Európe zabezpečením priamej finančnej podpory na európskej úrovni, ktorá by doplnila národné programy napomáhajúce pri dosahovaní prvých dvoch cieľov. Finančná podpora na úrovni EÚ ponúka vo výskume vysokú pridanú hodnotu: pomáha pri vytváraní kritických más finančných a ľudských zdrojov, stimuluje dokonalosť a kreativitu prostredníctvom prostredníctvom výmeny názorov, budovania siete kontaktov, spolupráce a konkurencie v európskom rozmere, a zviditeľňuje európske kapacity a výkony. Preto pribúdajú silné argumenty v prospech značného navýsenia financií pre výskum v EÚ, ktorý v súčasnosti dostáva 0,04 % HDP, s cieľom zmensiť rozdiel, ktorý ho este delí od 1 % cieľa pre verejné investície tak, aby dopĺňal národné aktivity a bol s nimi v úzkom vzťahu. Činnosť Únie by sa mala sústrediť na 5 hlavných tém, ktoré zodpovedajú 5 hlavným otázkam, ktorým Európa čelí v oblasti výskumu: * Stimulovať dynamiku, dokonalosť, tvorivosť a produktivitu európskeho výskumu udeľovaním finančnej podpory projektom, ktoré uskutočňujú individuálne výskumné tímy vybrané na konkurenčnom základe viac na európskej nez na národnej úrovni, najmä v oblasti základného výskumu, a to tak, aby sa preskúmali nové vedecké postupy a témy, v úzkej spolupráci s vedeckou komunitou. Na tento účel sa zriadi európsky fond, napríklad podľa vzoru Národnej vedeckej nadácie v USA, na udeľovanie grantov pre tímy nezávislých výskumníkov na najvyssej úrovni v konkurencii na európskej úrovni a ktorí sa specializujú v takých oblastiach, ako je vyssia matematika alebo kvantová fyzika v perspektíve nových objavov v informatike a softvéri. * Posilniť európske výskumné kapacity podporou koncepcie, rozvoja a vyuzitia základných výskumných infrastruktúr európskej dimenzie a záujmu, ako aj podporou rozvoja ľudských zdrojov vo výskume a technológii, podporou ďalsieho vzdelávania, pomáhaním pri odstraňovaní prekázok k paneurópskej vedeckej kariére a podporovaním nadnárodnej mobility výskumníkov. Tieto akcie by sa mali koordinovať s akciami, ktoré sa uskutočňujú v rámci politiky súdrznosti. V rámci výskumných kapacít tohto druhu by islo napríklad o veľké európske lasery a neutrónové zdroje pre výskum v oblasti biomedicínskych aplikácií, alebo o európske genómové databanky, či o modernizáciu európskych výskumných sietí a výpočtových infrastruktúr. Pomoc na zlepsenie ľudských zdrojov vo výskume by zahŕňala sirokú skálu programov pomoci pre začínajúcich i skúsených európskych vedcov. * Vytvoriť paneurópske partnerstvá verejného a súkromného sektora v prospech technologického výskumu prostredníctvom spoločných iniciatív spočívajúcich na koncepte technologických platforiem, ktoré spájajú zúčastnené strany z verejného a súkromného sektora, s cieľom vypracovať a implementovať spoločné výskumné agendy vo sférach s priemyselným významom podľa vzoru Európskej rastovej iniciatívy. Medzi príklady takýchto partnerstiev by mohlo patriť vytvorenie novej generácie čistého a hospodárneho letectva v horizonte roku 2020, rozvoj vodíkových sietí a rozvoj palivových buniek, osvojenie si nanoelektroniky, investície do budúcich mobilných a bezdrôtových technológií a aplikácií, posilnenie spoločného úsilia v integrovaných systémoch, ako aj nové technológie patriace v oblasti solárnej energie a európska koordinovaná činnosť v oblasti vyssej chémie, pre viacnásobné priemyselné aplikácie a na sociálne účely. * Stimulovať rozvoj európskych "pólov excelencie" na základe vytvorenia siete kontaktov a spolupráce na úrovni laboratórií podporovaním nadnárodných sietí a projektov stredného rozsahu prostredníctvom nových nástrojov, pouzitých v kontexte 6. rámcového výskumného programu Únie a zlepsených na základe skúsenosti. Patrí sem podpora európskych pólov excelencie v takých oblastiach, ako je výskum zivotného prostredia a podnebia, informačné komunikačné technológie, výskum v oblasti zdravotníctva a výzivy, alebo výskum nových materiálov a priemyselných postupov, vytvorením a podporovaním spolupráce medzi európskymi laboratóriami na vysokej úrovni v rámci európskych "sietí excelencie", a spoločný výskum smerujúci k presným a správne určeným cieľom v rámci "integrovaných projektov". * Špecifickými mechanizmami na tvorbu siete kontaktov zlepsiť koordináciu národných a regionálnych výskumných programov a politík s cieľom vytvoriť kritické masy zdrojov, posilniť doplnkový charakter národných činností a zlepsiť súdrznosť verejných výskumných programov. Patrí sem stimulovanie výmeny názorov, vzájomné otváranie programov a spustenie spoločných iniciatív. Národné výskumné programy by sa spojili v takých oblastiach, ako sú napríklad boj proti rakovine, Alzheimerova choroba a ďalsie objavujúce sa choroby, nanotechnológie, alebo výskum hlavných sociálnych a ekonomických problémov, ako sú demografia, vzdelávanie, zamestnanosť a inovácia. Únia by mala v tesnej väzbe so svojou činnosťou v oblasti výskumu podporiť rozvoj súdrzného a silného úsilia na európskej úrovni v dvoch sférach, v ktorých veda a technológia zohrávajú kľúčovú úlohu: * Vesmír, na podporu európskej vesmírnej politiky s cieľom dosiahnuť väčsiu súdrznosť európskej a národnej činnosti na súkromnej i verejnej úrovni a zamerať sa na rozvoj aplikácií v takých oblastiach, ako sú lokalizácia a navigácia, pozorovanie a monitorovanie Zeme, telekomunikácie, koordinácia investícií do výskumu a rozvoja na rôznych úrovniach a pomôcť Únii lepsie uskutočňovať jej strategické ciele v partnerstve so skúsenými vesmírnymi mocnosťami, ako je Rusko, alebo so začiatočníkmi v tejto sfére, ako sú Čína, India alebo Brazília. Činnosť v tejto oblasti bude závisieť od implementácie európskeho vesmírneho programu posilňujúceho uz existujúce vesmírne projekty EÚ (ako je GMES - Globálne monitorovanie pre zivotné prostredie a bezpečnosť). * Bezpečnosť, na podporu implementácie politík Únie, napomáhaním výskumu potrebného na posilnenie bezpečnosti v jej rôznych dimenziách v Európe, ako pokračovanie prípravných činností, ktoré sa začali v tomto odvetví, v ktorom sú americké investície v porovnaní s európskymi päťnásobne vyssie. Je to príspevok Komisie k sirsej agende EÚ, určený na riesenie problémov a hrozieb pre Európu, tak ako sa, okrem iného, popisujú v Európskej bezpečnostnej stratégii, ktorú schválila Európska rada v decembri 2003. Dopĺňa akcie a úsilie členských státov a ďalsích institúcií EÚ. Islo by o rozvoj vedomostí a technológií s európskou pridanou hodnotou, s cieľom úspesne predvídať, monitorovať a zmierňovať nové bezpečnostné hrozby, ako napríklad hrozby súvisiace s bioterorizmom, počítačovou kriminalitou a globálnou bezpečnosťou, a zabezpečiť európsku pozíciu v komplexných výskumných sieťach. Akcia EÚ v oblasti sírenia výskumných výsledkov sa zodpovedajúcim spôsobom upevní, a európska účasť a vedúce postavenie v globálnych inciatívach sa posilní. c) Spájanie Európy prostredníctvom sietí EÚ Desať rokov po spustení iniciatívy transeurópskych sietí rozvoj hlavných osí naprieč územím Európskej únie stagnuje. Premávka sa vsak stále zvysuje a rozsírenie prinesie ďalsí nárast premávky v cestnej, zelezničnej a energetickej infrastruktúre. Náklady na preťazenie sa odhadujú na 1 % HDP, pričom do roku 2020 sa tento pomer zdvojnásobí. Ak sa na nápravu tohto stavu nič neurobí, najväčsia časť tohto zvýsenia sa prejaví na cestách a bude mať veľmi negatívne následky na plynulosť premávky, zivotné prostredie, bezpečnosť a kvalitu zivota. Ak sa na nápravu tohto stavu nič neurobí, Európa nebude prepojená a za nedostatočnú infrastruktúru zaplatí svojím rastovým potenciálom. Vysoko výkonné transeurópske siete sú základným katalyzátorom pre udrzateľnú mobilitu tovarov, osôb a energie v rozsírenej Európskej únii. Tieto siete prispievajú nielen ku konkurencieschopnosti, ale sú tiez hmatateľným symbolom európskej integrácie. Nevyuzitý potenciál pre ľudí a obchodovanie, vyplývajúci z lepsích dopravných prepojení, sa odhaduje na 0,23 % HDP, to znamená asi jeden milión stálych pracovných miest. Projekty ako vysokorýchlostné zelezničné trate alebo európsky satelitný navigačný systém Galileo podporia európsky priemysel na ostrí spičkových technológií. Činnosť na vytvorenie účinného a udrzateľného dopravného systému a spoľahlivého energetického zásobovania je pre ekonomickú výkonnosť rozhodujúca. Nečinnosť by priniesla skutočné náklady. Návratnosť týchto investícií presahuje národné hranice. Kvôli tomu sa vsak národné vlády neumiestňujú do európskej perspektívy a dávajú prednosť svojim národným programom, najmä v časoch silných tlakov na národné rozpočty. Koordinácia a účasť Európskej únie na financovaní, so speciálnym dôrazom na cezhraničné územia, môze priniesť súdrznosť na kontinentálnej úrovni, dlhodobú stabilitu a podporiť vyssiu účasť súkromného sektora. * Napríklad "námorné diaľnice" by mohli zníziť objem cestného nákladu (napríklad by sa mohlo kazdoročne prepraviť 7,6 milióna ton nákladu medzi Rotterdamom a Bilbao, čo predstavuje ekvivalent 10 % cestého nákladu na tejto trase). Môze to vsak fungovať len prostredníctvom koordinácie EÚ. * elezničný tunel Mont-Cenis medzi Lyonom a Turínom by súčasnú kapacitu strojnásobil a spojil by niektoré najdynamickejsie regióny Európy s jadrom nových členských státov. Bez pomoci EÚ vsak nemozno začať. Náklady na celú transeurópsku sieť sa odhadujú na 600 miliárd eúr. Nové usmernenia pre transeurópske siete, ktoré privítala Európska rada v decembri 2003, sa vyznačujú lepsou koordináciou medzi členskými státmi a pevnejsím zameraním sa na zoznam určených prioritných projektov s presným kalendárom. Patrí sem vzájomné prepojenie národných vysokorýchlostných zelezničných sietí do roku 2012, rozvoj základov nákladnej zelezničnej siete v strednej Európe do roku 2015 a súbor opatrení na spojenie prístavov s pozemnou dopravou do roku 2010. Do roku 2020 dosiahne celková výska investícií potrebných na uskutočnenie 26 prioritných dopravných projektov 220 miliárd eúr, k najvyssím výdavkom dôjde v období rokov 2007 az 2013. Odhaduje sa, ze podiel súkromného sektora vo financovaní týchto projektov by sa mal pohybovať okolo 20 % z finančných poziadaviek, zvysok sa zabezpečí spoločne z národných rozpočtov a z rozpočtu spoločenstva taktiez do výsky 20 %. Európske financovanie sa vyzaduje aj kvôli zabezpečeniu energetického zásobovania Európy naprieč národnými hranicami a rozvoju obnoviteľnej energie a čistých palív, pričom náklady sa odhadujú na 100 miliárd eúr. Iniciatívy spoločenstva sú potrebné na zvýsenie dosahu a výzvy obnoviteľnej energie a energetickej vyuziteľnosti a na splnenie dohodnutých cieľov, ako je dodávanie 22 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2010. Únia bude tiez musieť pokračovať vo svojom úsilí pri odstraňovaní prekázok brániacich rozvoju vnútorného trhu pre telekomunikácie a zabezpečiť dostupnosť zabezpečenej sirokopásmovej sieťovej infrastruktúry vo vsetkých regiónoch, so zvlástnym zreteľom na riziko digitálneho delenia medzi mestskými a vidieckymi či odľahlými oblasťami. d) Zlepsiť kvalitu vzdelávania a ďalsieho vzdelávania v Únii Ľudský kapitál je jedným z hlavných faktorov rastu. Dodatočný rok stúdia moze zvýsiť celkovú produktivitu krajiny európskeho typu o 6,2 %. Predsa vsak v období rokov 1995 az 2000 verejné investície do vzdelávania a ďalsieho vzdelávania vyjadrené v percentuálnom podiele HDP vo väčsine členských státov klesli. Únia zaostáva za svojimi konkurentmi, pokiaľ ide o počet diplomovaných absolventov, nadobudnutých skúseností na konci skolskej dochádzky a účasti na celozivotnom vzdelávaní. Existujú tiez veľké rozdiely medzi výkonnosťou jednotlivých členských státov. S ohľadom na pokles týchto ukazovateľov sa prejavuje naliehavá potreba zrýchliť rytmus reformy a modernizovať systémy vzdelávania a ďasieho vzdelávania v Európe. Globalizácia, technologické a demografické zmeny si vyzadujú flexibilnú a mobilnú pracovnú silu s patričnými a neustále dopĺňanými znalosťami. Politky vzdelávania tvoria oblasť, kde je veľmi dôlezitá blízkosť k jednotlivcom a kultúrna rozmanitosť a kde majú národní a miestni predstavitelia prvoradú úlohu. Celková modernizácia systémov vzdelávania a ďalsieho vzdelávania v spoločenstve je hlavnou časťou Lisabonskej stratégie. Európska rada následne prijala spoločné ciele a pracovný program na transformáciu týchto systémov na efektívne programy celozivotného vzdelávania, prístupné vsetkým občanom, a na podporu konvergencie s cieľom celkovo zvýsiť normy. Dôraz sa kladie na zlepsenie kvality vzdelávania a ďalsieho vzdelávania (reforma učebných plánov, nové metódy výučby, zabezpečenie kvality) prostredníctvom sirsieho prístupu k vzdelávaniu a ďalsiemu vzdelávaniu (vrátane elektronického učenia sa) v kazdej etape zivota a ich otvorením sa vonkajsím vplyvom, od pracovného trhu az po celosvetovú konkurenciu. Táto úloha si vyzaduje pomoc Únie, keďze z nej vyplývajúce výhody sú rozsírené po celej Európe a členské státy individuálne nedisponujú adekvátnymi prostriedkami. Okrem podpory, ktorú politika súdrznosti poskytuje infrastruktúram a základnému vzdelávaniu a ďalsiemu vzdelávaniu, má príspevok Únie dve hlavné formy: podpora individuálnej mobility (studenti, učitelia, akademici alebo skolitelia) a presadzovanie partnerstiev a sietí medzi skolami, univerzitami a poskytovateľmi ďalsieho vzdelávania v rôznych krajinách. V centre tohto cieľa bude mobilita studentov, učiteľov, akademikov, skoliteľov a v neposlednom rade aj nápadov a najlepsích praktických skúseností. Mnohostranná cezhraničná mobilita je oblasťou, ktorej dôlezitosť síce vsetci uznávajú, no ktorá nemôze byť efektívne organizovaná alebo financovaná na národnej úrovni. Len činnosť Únie môze poskytnúť rámec a finančnú podporu, ktorá je vsak v súčasnosti oveľa nizsia, nez si vyzadujú prebiehajúce programy. Sledované ciele obsahujú: Účasť 3 miliónov univerzitných studentov na programoch mobility do roku 2010 (číslo jeden milión sa dosiahlo v roku 2002), čo znamená, ze asi 10 % univerzitných studentov dostane moznosť ísť studovať do zahraničia a vyuziť s tým spojené výhody; Účasť 150 000 osôb s odborným vzdelaním ročne na akciách týkajúcich sa mobilitných skolení do roku 2013; Účasť 10 % skolského obyvateľstva (ziaci a učitelia) v spoločenstve na akciách týkajúcich sa mobility počas celého trvania programu; Účať 50 000 dospelých na akciách týkajúcich sa celozivotného vzdelávania a mobility do roku 2013. Výsledok musí byť hlavným príspevkom k obnove Európy ako pólu dokonalosi vo vzdelávaní a ďalsom vzdelávaní. e) Agenda sociálnej politiky: pomôcť európskej spoločnosti predvídať a riadiť zmenu Rýchla zmena podmienok v medzinárodnej konkurencii vedie k novému rozdeleniu práce, ktoré má dopad na vsetkých. Jeho výhody sú rozsírené, no v kombinácii so slabým rastom by sa mohlo prejaviť zvýsením nezamestnanosti a vyčlenenosťou. Za takýchto okolností musí EÚ predvídať a sprevádzať zmeny, ktoré nastanú: je to podstata európskeho modelu sociálnej súdrznosti a ekonomického rastu. Únia sa musí prispôsobiť a byť schopná absorbovať zmenu. Dynamickým riesením úloh súvisiacich s rýchlou zmenou podmienok medzinárodnej konkurencie vytvára Agenda sociálnej politiky cestovnú mapu Únie pre politiku a akciu v oblasti zamestnanosti a v sociálnej sfére, ako súčasť celkovej Lisabonskej stratégie. Kombináciou legislatívy, otvorenej metódy koordinácie a sociálneho dialógu i vďaka podpore rozpočtu EÚ agenda prispieva k modernizácii európskeho sociálneho modelu. Agenda sociálnej politiky by mala Európe pomôcť dosiahnuť jej plný potenciál posilnením sociálnej politiky ako činiteľa produktivity a uvedomením si nevýhod "nesociálnej" politiky. EÚ musí zabezpečiť vhodný regulačný rámec na vytvorenie rovnakých podmienok pre podniky a pracovníkov, a to zavedením zodpovedajúcich sociálnych noriem a základných práv. Činnosť EÚ zároveň pôsobí ako katalyzátor zjednodusením definície a implementáciou reformných opatrení členskými státmi na ich pracovných trhoch a v sociálnych politikách a prinása so sebou významný vývoj politík so skromnými finančnými prostriedkami. Úroveň EÚ je tiez najvhodnejsím miestom na úspesné presadzovanie sociálneho dialógu, ako to určuje Zmluva. * S cieľom čeliť novým výzvam, ktoré sú spoločné pre vsetky členské státy a zvládnuť zmenu v kontexte rozsírenia, globalizácie a starnutia obyvateľstva, Agenda sociálnej politiky by sa mala ďalej posilňovať. * Komisia vo svojej ostatnej jarnej správe vyzvala na vytvorenie európskych partnerstiev pre zmenu tripartitného mechanizmu, ktorý je zameraný na identifikáciu spoločných problémov a prínos nálezitých riesení s vyuzitím zmeny. Kolektívne dohody smerujú k pokrytiu narastajúceho rozsahu otázok, ktoré prekračujú klasické témy týkajúce sa platov a pracovného času a postupne sa menia na nástroje na predvídanie a zvládnutie zmeny. Tieto partnerstvá by sa mali zaoberať aj otázkami spojenými s novým medzinárodným rozdelením práce vyplývajúcim z globalizácie, s osobitným zameraním sa na kazdý sektor. Činnosť na úrovni EÚ je odôvodnená, keďze: * EÚ poskytuje vhodný rámec na zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky ustanovením spoločných sociálnych noriem a práv a voľného pohybu pracovníkov. Podpora prevencie a určenie minimálnych zdravotných a bezpečnostných noriem značne zredukovali choroby z povolania a nehody. Celkové náklady na ekonomiku sa vsak stále pohybujú medzi 2,6 % a 3,8 % HNP, čo je dôkaz vysokých finančných strát za chýbajúcu nálezitú legislatívu. Komisia vyzvala na dosiahnutie celkového znízenia výskytu pracovných nehôd o 15 % v kazdom členskom státe. V súčasnosti vyuzíva ustanovenia týkajúce sa koordinácie sociálneho zabezpečenia na úrovni EÚ pri dočasnom pobyte v inom členskom státe 30 miliónov ľudí. Zavedením európskej karty zdravotného poistenia by sa mal dosiahnuť cieľ aspoň 100 miliónov ľudí. * Koordinácia politík na úrovni EÚ pôsobí ako katalyzátor a prinása so sebou významný vývoj politík v členských státoch, a to so skromnými finančnými prostriedkami. Európska stratégia zamestnanosti spôsobuje strukturálne reformy na pracovných trhoch členských státov. Rozdiel medzi súčasnou mierou zamestnanosti a cieľom plnej zamestnanosti predstavuje takmer 16 miliónov pracovných miest. Vyuzitie potenciálu pracovníkov v starsom veku by sa rovnalo 7 miliónom pracovných miest. Celkové náklady na nedostatočné vyuzitie pracovnej sily sa odhadujú na priblizne 9 % HDP Európskej únie, alebo 825 miliárd eúr. * Úroveň Európskej únie je najvhodnejsím miestom na úspesné posilnenie kvality priemyselných vzťahov a na podporu sociálneho dialógu, ako sa určuje v Zmluve. Smernica o európskych podnikových radách má za cieľ podporovať informovanosť a poradenstvo pre pracovníkov na nadnárodnej úrovni. Zvýsením podielu zainteresovaných pracovníkov na 80 % (zo súčasných 65 %) bude môcť tieto mechanizmy vyuzívať ďalsích 2,5 az 3 milióny zamestnancov, čo by predstavovalo okolo 21,5 milióna pracovníkov v celej Európe a zároveň by sa zjednodusila restrukturalizácia. Spomínaným údajom zodpovedá finančná ilustrácia pre sekciu 1: >TABELPOSITION> 2. Väčsia súdrznosť pre rast a zamestnanosť Prostredníctvom svojej politiky súdrznosti Únia významne prispieva k harmonickému, vyvázenému a udrzateľnému rozvoju. Mobilizovaním nevyuzitého európskeho potenciálu zdynamizovala politika súdrznosti aj celkovú ekonomickú výkonnosť a zároveň znízila ekonomické a sociálne rozdiely. Pridaná hodnota politiky súdrznosti Kľúčové znaky úspechu európskej politiky súdrznosti v zlepsovaní ekonomickej výkonnosti budúcich členských státov a regiónov, ktoré je treba do budúcnosti posilniť, sú nasledovné: * Sústredenie zdrojov na investície s cieľom zvýsiť a zlepsiť zásoby fyzického a ľudského kapitálu a získať tak maximálny účinok na konkurencieschopnosť a rast. Práve táto koncentrácia umoznila väčsine menej rozvinutých regiónov v styroch najchudobnejsích krajinách, ktoré sú hlavnými príjemcami politiky vo finančnom zmysle, dosiahnuť priemernú mieru rastu nad priemerom EÚ v období 1995-2001; * Dodrziavanie pravidiel jednotného trhu, napríklad vo vzťahu k politike hospodárskej súťaze a verejnému obstarávaniu. Znateľný účinok týchto pravidiel je mozné vidieť vo zvýsení obchodovania vo vnútri spoločenstva, najmä medzi najmenej rozvinutými členskými státmi a regiónmi a zvyskom EÚ. V prípade politiky súdrznosti to znamená, ze asi jedna stvrtina výdavkov v rámci programov pre tieto oblasti sa vracia do zvysku Únie vo forme zvýseného vývozu; * Dôraz na vytváranie pracovných miest v nových činnostiach, s cieľom pomôcť pri riesení následkov ekonomickej a sociálnej zmeny v dôsledku nového medzinárodného rozdelenia práce. Napríklad mimo najmenej rozvinutých regiónov pomohla predchádzajúca generácia programov 1994-99 asi 300 000 malým podnikom a prispela k vytvoreniu 500 000 nových pracovných miest; * Príspevok k partnerstvu a správnemu vládnutiu. Systém vládnutia na viacerých úrovniach, zahŕňajúci úrady spoločenstva, národné, regionálne a miestne úrady, ako aj zúčastnené strany, pomáha zabezpečovať, aby boli činnosti prispôsobené okolnostiam daného miesta a aby existovala skutočná vôľa uspieť (zainteresovanosť); * Efekt hybnej páky ako výsledok pravidiel spoločného financovania, ktoré mobilizujú ďalsie zdroje pre nové investície pochádzajúce z národných verejných i súkromných zdrojov. Kazdé utratené euro z rozpočtu Únie na politiku súdrznosti má za následok investície dosahujúce v priemere 0,9 eura v najmenej rozvinutých regiónoch ("Cieľ 1") a 3 eurá v ostatných regiónoch ("Cieľ 2"). * Úspesná podpora politikám Únie v ďalsích sektoroch: o investovaním do implementácie legislatívy spoločenstva, politika súdrznosti pomáha menej zvýhodneným regiónom spĺňať normy EÚ, napríklad v oblasti zivotného prostredia. o v sektoroch, ako sú vzdelávanie, doprava a energetika, ponúka politika súdrznosti sirokú skálu podpory novým investíciám, najmä pre najmenej rozvinuté členské státy a regióny. Do budúcnosti zostáva podstatné udrzať efektívnosť politiky súdrznosti na európskej úrovni, s cieľom podporiť modernizáciu a rýchlejsí rast v menej rozvinutých regiónoch a zapojiť väčsí počet ľudí do produktívnej zamestnanosti na úrovni celej Únie. Táto politika sa vsak musí podrobiť reforme, aby lepsie zodpovedala novým výzvam. Rozsírenie predstavuje bezprecedentnú výzvu pre konkurencieschopnosť a vnútornú súdrznosť Únie. V rozsírenej Únii bude priemerný HDP na obyvateľa o viac nez 12 % nizsí, ako je v rámci európskej pätnástky, pričom rozdiely v príjmoch sa celkovo zdvojnásobia. Reforma sa musí sústrediť na konkurencieschopnosť, udrzateľný rozvoj a zamestnanosť, ako sa stanovilo na zasadnutiach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu v kontexte rastúcej konkurencie, globalizácie a celkového starnutia obyvateľstva. Do budúcnosti zostáva výzvou zabezpečiť, aby sa ciele z Lisabonu a Göteborgu a predvídanie zmeny vyplývajúcej z nového medzinárodného rozdelenia práce systematicky začlenili od začiatku do koncepcie vsetkých stratégií národného a regionálneho rozvoja. S cieľom zlepsiť kvalitu výdavkov pre nasledujúce obdobie v súlade s cieľmi z Lisabonu a Göteborgu Komisia navrhuje, aby sa politika súdrznosti riadila globálnou stratégiou. Na tento účel má Komisia v úmysle predstaviť Parlamentu a Rade strategický dokument, ktorý stanovuje priority pre politiku súdrznosti, vrátane opatrení, ktoré sa povazujú za potrebné na predvídanie ekonomických a sociálnych zmien. Komisia tiez uvazuje o oveľa jednoduchsom a transparentnejsom rámci pre priority, s cieľom realizovať agendy z Lisabonu a Göteborgu spôsobom, ktorý sa lísi podľa daných podmienok, s tromi nasledovnými prioritami (ktoré nahrádzajú súčasné ciele): - Konvergencia. Hlavné úsilie sa musí sústrediť na menej rozvinuté členské státy a regióny rozsírenej Únie. Patrili by sem aj regióny, ktoré nedokončili proces konvergencie, no uz by nemali nárok na podporu, pretoze úroveň ich príjmu na obyvateľa je v rozsírenej Únii v relatívnych číslach vyssia (takzvaný "statistický efekt"). Úsilie, ktoré sa vyvíja v rámci programov konvergencie, by sa malo venovať modernizácii a zvýseniu fyzického a ľudského kapitálu, s cieľom zvýsiť dlhodobú konkurencieschopnosť, podporiť environmentálnu udrzateľnosť a zabezpečiť väčsí príspevok k celkovej ekonomickej výkonnosti Únie, a zároveň rozvíjať najlepsie praktické skúsenosti v oblasti vládnutia a institucionálnych kapacít. - Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Programy pre regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť by pokrývali iné členské státy a regióny, keďze signifikantné potreby budú v celej Únii pretrvávať ako výsledok ekonomickej a sociálnej restrukturalizácie, ako aj ďalsích znevýhodnení. S cieľom zabezpečiť pridanú hodnotu z činností spoločenstva by sa intervencie mali sústreďovať na obmedzený počet strategických priorít súvisiacich s agendou z Lisabonu a Göteborgu, kde môzu poskytnúť pridanú hodnotu a znásobený účinok národných alebo regionálnych politík. Programy zamestnanosti sa budú organizovať na národnej úrovni. Programy regionálneho rozvoja by sa zjednodusili, čo by tiez znamenalo opustenie súčasného systému, podľa ktorého Komisia musí vyberať malé oblasti na podregionálnej úrovni. Namiesto toho by sa určila nálezitá rovnováha medzi geografickým a tematickým zacielením intervencií v kontexte vypracovania viacročného rozvojového plánu. Do tejto kapitoly by bola zaradená podpora regiónov, ktorá uz nevyhovuje kritériám pre programy konvergencie, dokonca aj pri chýbajúcom statistickom efekte rozsírenia. - Európska územná spolupráca vo forme cezhraničných a nadnárodných programov. Tieto programy by sa zaoberali zvlástnymi problémami, ktoré sa vyskytujú pri tvorbe konkurencieschopnej a udrzateľnej ekonomiky v tých oblastiach členských státov, ktoré sú rozdelené národnými hranicami. Dôraz by sa kládol na podporu výmeny skúseností a správnych praktických postupov, s prispením k ekonomickej integrácii na celom území Únie a k harmonickejsiemu a vyvázenejsiemu rozvoju. Spomínaným údajom zodpovedá finančná ilustrácia pre sekciu 2: >TABELPOSITION> 3. Udrzateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a ich ochrana : poľnohospodárstvo, rybolov a zivotné prostredie Nové členské státy (a tie, ktoré ich budú nasledovať) znamenajú 75 miliónov ďalsích spotrebiteľov a 4 milióny ďalsích poľnohospodárov v Európskej únii. Rozsírenie znamená väčsí trh, väčsiu konkurenciu a potrebu spĺňať normy v zmysle kvality a bezpečnosti výrobkov, ako aj ochrany zivotného prostredia. Prvotné rozhodnutie členských státov nahradiť svoje nákladné a čiastočne protichodné národné politiky spoločnou politikou určenou v Zmluve, diktovala očakávaná pridaná hodnota, v zmysle zabezpečiť voľný obeh poľnohospodárskeho tovaru a zabrániť deformácii konkurencie v rámci Európskeho spoločenstva, presadzovať stabilitu zásobovania a posilniť konkurencieschopnosť na vnútornom a vonkajsom trhu. Odvtedy sa politika vyvíjala, pričom priberala ďalsie obavy verejnosti, ako sú výrobná kvalita, zivotné prostredie, starostlivosť o zvieratá a zivotaschopnosť vidieka, ktorý predstavuje 80 % európskeho územia. Do úvahy sa brala aj potreba podporiť poľnohospodárov vyrábajúcich a uchovávajúcich verejný tovar tým najefektívnejsím spôsobom. V dôsledku toho Spoločná poľnohospodárska politika (SPP) skutočne vytvorila v priebehu času pridanú hodnotu s mensími nákladmi, k čomu by vsak nedoslo, keby členské státy naďalej viedli svoje poľnohospodárske politiky oddelene. O základnej reforme Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa rozhodlo v júni minulého roku a v súčasnosti sa dokončuje druhým balíkom opatrení, po ktorom bude v polovici roku 2004 nasledovať návrh o cukre. Opatrenia sú určené na zabezpečenie stabilného rámca pre tento sektor do roku 2013. Cieľom reformy je dosiahnuť nasledovné ciele: konkurencieschopnosť, solidaritu a lepsiu integráciu obáv týkajúcich sa zivotného prostredia. Reforma sa tým stáva kľúčovým krokom v rozvoji Lisabonskej a Göteborgskej stratégie. Obsahuje: * Podstatné zjednodusenie podporných trhových opatrení a priamych platieb pomoci odpojením priamych platieb pre poľnohospodárov od výroby. * Ďalsie posilnenie vidieckeho rozvoja presunom finančných prostriedkov z podpory trhu na vidiecky rozvoj prostredníctvom znízenia priamych platieb pomoci pre veľké poľnohospodárske podniky (modulácia), čím sa vytvorí spojenie dvoch pilierov Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré zohrávajú doplňujúcu úlohu v posilňovaní udrzateľného rozvoja poľnohospodárstva a poľnohospodárskych spoločenstiev. * Mechanizmus finančnej disciplíny v súlade s rozhodnutím Európskej rady stanoviť strop výdavkov prideľovaných ako trhová podpora a priama pomoc v období rokov 2007 az 2013. Budúca politika vidieckeho rozvoja po roku 2006, ktorá prispeje k realizácii cieľov pre udrzateľný rozvoj a ktorá bude posilnená, sa sústredí na tri hlavné ciele: - zvýsiť konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora prostredníctvom podpory pre restrukturalizáciu (napríklad investičná pomoc pre mladých poľnohospodárov, opatrenia na informovanosť a podporu); - zlepsiť zivotné prostredie a vidiek prostredníctvom podpory hospodárenia s s poľnohospodárskou pôdou, vrátane spolufinancovania činností vidieckeho rozvoja v súvislosti s chránenými prírodnými lokalitami Natura 2000 (napríklad agri-environment, lesníctva a opatrení v prospech menej zvýhodnených oblastí); - zlepsiť kvalitu zivota vo vidieckych oblastiach a podporovať diverzifikáciu ekonomických aktivít prostredníctvom opatrení zameraných na poľnohospodársky sektor a ďalsie vidiecke činitele (napríklad kvalitatívna reorientácia výroby, kvalita potravín, obnova dediny). Spoločná politika pre rybolov (SPR) je podmienkou rovnakého zaobchádzania a rovnakých ekonomických sancí pre rybárov a obyvateľov pobrezných regiónov členských státov, a získava čoraz väčsí význam na zabezpečenie udrzateľného rybolovu, keďze sa početný stav rýb zmensuje, berúc do úvahy vyvázeným spôsobom aspekty zivotného prostredia, ako aj ekonomické a sociálne aspekty. Od 1. januára 2003 je nová zreformovaná Spoločná politika pre rybolov, zameriavajúca sa na jednej strane na udrzateľné vyuzívanie zivých vodných zdrojov, zalozené na spoľahlivých vedeckých stanoviskách a na preventívnom prístupe k riadeniu rybolovu, a na druhej strane na udrzateľné vodohospodárstvo, je odteraz pevne integrovaná v politike spoločenstva v oblasti udrzateľného rozvoja. Realizácia strategických cieľov z Lisabonu a Göteborgu, konkrétne rozvoj európskej ekonomiky, ktorá zabezpečuje rast a zároveň redukuje negatívne dopady na zivotné prostredie, si vyzaduje nepretrzitú angazovanosť pre udrzateľné vyuzívanie zdrojov, hospodárenie s nimi, ako aj ochranu zivotného prostredia. Politika zivotného prostredia je základným doplnkom jednotného trhu a posilňuje kvalitu zivota. Európski občania čoraz viac povazujú prístup k čistému zivotnému prostrediu za svoje právo a od Únie očakávajú, ze im toto právo zaručí a ze zabezpečí, aby členské státy správne uskutočňovali politiku pre zivotné prostredie. Medzi dôlezité aktivity v období rokov 2006-2012 v rámci týchto priorít patrí: * implementácia programu Európskeho spoločenstva o klimatických zmenách, vrátane série opatrení na dosiahnutie cieľa Kjótskeho protokolu ohľadom znízenia skleníkových plynov v spoločenstve; * implementácia tematických stratégií o specifických prioritách v oblasti zivotného prostredia, napr.: pôda; kvalita ovzdusia; pesticídy; morské prostredie; mestské prostredie; hospodárenie so zdrojmi a ich udrzateľné vyuzívanie; recyklácia odpadov; * Realizácia Technologického akčného plánu pre zivotné prostredie (ETAP) s cieľom vyuziť plný potenciál environmentálnych technológií, zároveň zníziť tlak na prírodné zdroje a zamerať sa na zlepsenie kvality zivota európskych občanov a súčasne stimulovať konkurencieschopnosť a ekonomický rast, ďalsie presadzovanie vedúcej úlohy, ktorú EÚ zohráva v rozvoji a aplikácii environmentálnych technológií. * Rozvoj a realizácia siete lokalít Natura 2000 na ochranu európskej biodiverzity, ako aj realizácia akčného plánu pre biodiverzitu. Vzhľadom na vyssie uvedené údaje sa musia prijaté záväzky dodrziavať a Európska únia musí hospodáriť so svojimi prírodnými zdrojmi transponovaním európskeho modelu rastu a súdrznosti na riadenie svojho zivotného prostredia. Spomínaným údajom zodpovedá finančná ilustrácia pre sekciu 3: >TABELPOSITION> B. Dať európskemu občianstvu plný zmysel 1. Oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť predstavujú základné hodnoty, ktoré tvoria dôlezitú súčasť európskeho modelu spoločnosti. Na základe včlenenia Charty základných ľudských práv do Ústavnej zmluvy bude Únia právne viazaná zabezpečiť, aby sa základné práva nielen respektovali, ale aj aktívne presadzovali. V súčasnosti je uz jasné, ze úlohy súvisiace s prisťahovalectvom, azylom a bojom proti zločinu sa nedajú riadne plniť, pokiaľ sa opatrenia budú prijímať len na národnej úrovni. V tomto kontexte znamená rozvoj v tejto dimenzii Európskej únie novú hranicu integrácie: skutočná oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je nevyhnutným budovateľským kameňom Európskej únie v srdci politického projektu rozsírenej Únie. Konanie na úrovni Únie zaručuje spravodlivé delenie zodpovednosti, vrátane deľby o finančné bremeno, a dvíha povedomie o zdieľaných oblastiach a hodnotách, čo napomáha vznik spoločných prístupov. Vďaka rozsíreniu sa počet občanov, ktorí očakávajú prospech z oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v nezmernej skále, zvýsi a prinesie určité výzvy, napríklad čo sa týka bezpečnosti nasich vonkajsích hraníc. (i) Vonkajsie hranice/prisťahovalectvo * Únia musí riadiť vonkajsie hranice jednotne, aby mohla prijať legálnych prisťahovalcov koordinovaným spôsobom a zabrániť ilegálnemu prekročeniu vonkajsích hraníc, ktoré sa po rozsírení budú rozprestierať asi na 6 000 km pevniny a námorných hraníc, dosahujúcich po rozsírení dĺzku vyse 85 000 km. Hlavným cieľom v tejto oblasti je prostredníctvom Európskej pohraničnej agentúry vytvoriť Erurópsku pohraničnú stráz so zodpovedajúcimi prostriedkami na výkon dozoru a hraničnej kontroly ako podpory národným úradom. * EÚ bude naďalej čeliť výzve pri plnení záväzkov voči medzinárodnej ochrane v kontexte prisťahovaleckých prílivov a ziadateľov o azyl. Spoločná azylová politika, ktorá je zalozená na spravodlivom delení zodpovednosti a finančného bremena medzi členskými státmi, zaručí rovnaké podmienky pre prijatie viac ako 400 000 ziadateľov o azyl v rozsírenej Únii ročne, zatiaľ čo odradí tých, ktorí majú nepodlozené ziadosti. * Spoločná prisťahovalecká politika pre efektívny manazment trvalých prisťahovaleckých prílivov je potrebná z hľadiska plnenia potrieb pracovného trhu. Vo svetle demografických zmien prispejú prisťahovalci k hospodárskemu rastu, hospodárskej súťazivosti a trvalo udrzateľnému rozvoju v EÚ. Únia musí v tomto zmysle zavádzať opatrenia v rámci tejto politiky tak, aby motivovala a podporila členské státy pri aktivitách orientovaných na integrovanie príslusníkov tretích krajín do svojej krajiny. Úspesná integrácia prisťahovalcov je na jednej strane predmetom sociálnej súdrznosti a súčasne predpokladom pre hospodársku efektivitu. Príslusníci tretích krajín, ktorí uz zijú v EÚ, tvoria 14,3 milióna obyvateľov s ročným prírastkom 1,5 milióna osôb. Finančná intervencia EÚ by sa mala zamerať na doplnenie a podporu činnosti členských státov a sústrediť sa na koordináciu v oblasti s nadnárodnou problematikou: Zapojenie aspoň 5 % legálnych rezidentov z tretích krajín (10 % prostredníctvom nepriamych vplyvov) do programov a akcií ako sú sluzby, vlastné zaradenie sa do zivota v spoločnosti, vytváranie sietí kontaktov, výmena najlepsích skúseností medzi operátormi. Takisto specifickým cieľom, čo sa týka integrácie, by bolo zabezpečenie specifickej integrácie do 20 % nových prisťahovalcov z tretích krajín (orientačné kurzy, jazykové kurzy). Vytvorenie spoločného nástroja pre návrat ilegálnych rezidentov z tretích krajín alebo osôb, ktoré sa občasne presídľujú smerom k EÚ, sa stanú nevyhnutným doplnkom pre politiku podporujúcu udrzateľné migráciu. (ii) Spravodlivosť/bezpečnosť * Záruka bezpečnosti prostredníctvom prevencie a boja proti zločinu a terorizmu ostane jednou z hlavných výziev pre Úniu. Medzi priority budú zaradené: akcia pre rozvoj a posilnenie Europolu a v rámci Európskej policajnej akadémie posilnenie spolupráce a výmeny medzi dotyčnými odborníkmi, intenzívnejsie sústredenie sa na aktivity súvisiace s prevenciou trestných činov, obzvlásť na vynárajúce sa formy a prostriedky váznej a organizovanej kriminality, venovať sa potrebe bezpečnosti ako nevyhnutnej podmienke pre administratívnu, sociálnu a hospodársku udrzateľnosť v európskych spoločnostiach. Príklady činností na úrovni EÚ sú: - Dosiahnutie preskolenia 10 % vyssích policajných úradníkov v rámci Európskej policajnej akadémie, ktorí by nepriamo ovplyvnili ďalsích 60 % policajných úradníkov v EÚ prostredníctvom sírenia spoločných skoliacich modulov. - Zvýsenie objemu výmen relevantných informácií o 75 % do roku 2013 medzi orgánmi presadzujúcimi vnútrostátne právo a Europolom. * Účinná zóna spravodlivosti prirodzene dotvára účinnú slobodu pohybu tým, ze sa poskytuje právna istota, ktorá podporuje cezhraničné transakcie a problémy týkajúce sa cezhraničných právnych problémov a rodinných situácií. Je treba podniknúť ďalsie kroky, aby sa zabezpečila efektívna súdna spolupráca, ako aj spoločné prístupy proti zločinu tým, ze sa nebudú poskytovať bezpečné prístavy pre zločincov. * * Eurojust sa bude naďalej posilňovať, aby sa upevnila koordinácia a spolupráca medzi vysetrovateľmi a prokurátormi, ktorí sa zaoberajú ťazkými cezhraničnými zločinmi. * 2. Prístup k základným tovarom a sluzbám Európania očakávajú, ze budú mať prístup k tovarom a sluzbám vseobecného záujmu, ktorý je spojený s európskym hospodárskym a sociálnym modelom: * Ochrana občanov pred rôznorodými rizikami, ako sú prírodné katastrofy, zdravotné a environmentálne krízy tvorí oblasť, v ktorej môze Únia poskytnúť pridanú hodnotu v prípadoch, keď individuálna akcia členského státu nie je schopná dostatočne zvládnuť riziká, ktoré spôsobujú cezhraničné následky, alebo kde miera príslusného rizika volá po európskej solidarite: - Vytvorenie tejto postupnosti prostriedkov na posilnenie ochrany a bezpečnostných standardov, aby sa docielil systém čistej energie a dopravy, takisto ako zavádzanie standardov pre zivotné prostredie, aby sa zaistilo, ze prírodné zdroje (vzduch, voda, pôda) budú zbavené látok, ktoré skodia zdraviu. - Občania hľadajú v EÚ ochranu pred rozsiahlymi katastrofami. V strednodobom horizonte bude čoraz viac výziev smerom k EÚ, aby vylepsila svoju schopnosť reagovať v prípade katastrof, ktoré presahujú rámec schopností v rámci jednej krajiny a čo najviac zväčsiť efektívnosť prístupných zdrojov v celej EÚ. - Ako spotrebitelia závisia občania od dodávateľov a verejných úradov, ktoré majú zaručiť, ze tovary a sluzby, ktoré sa ponúkajú, spĺňajú bezpečnostné kritériá. Lepsie informácie a jasné poučenia sú nutné na to, aby sa občania mohli zasvätene rozhodovať o svojich kúpach a zivotnom stýle. Únia sa musí spolu s úradmi na státnej úrovni zaviazať, ze bude zaručovať bezpečnosť tovarov. Toto je dôlezité najmä z hľadiska bezpečnosti, kvality a výzivovej hodnoty potravinových zásob, ako aj záruk týkajúcich sa spôsobu výroby a vhodnosti informácií, ktoré sú sprostredkované občanom o potravinách, ktoré nakupujú, alebo konzumujú. - Od zdravia vsak závisí blahobyt. Zlepsenie zdravia tlačí pokrok dopredu, posilňuje jednotlivcov, umozňujúc im dlhsí, lepsí a produktívnejsí zivot a koniec koncov je i podmienkou hospodárskej prosperity. Ako jednotlivci očakávajú ľudia, ze dostanú spoľahlivé informácie a radu o základných zdravotných alternatívach. Únia môze pomôcť státnym orgánom pri zlepsovaní zdravia jednotlivcov, ako aj pri zlepsení cezhraničného prístupu k zdravotným sluzbám. V modernom svete s rusnou globálnou dopravou a obchodom sa zdravotné krízy rýchlo dostávajú cez hranice, čo si vyzaduje spoločnú reakciu od EÚ. * Od európskeho modelu spoločnosti očakávajú občania prístup k primeraným základným sluzbám vseobecného záujmu, ako sú zdravie a vzdelanie, zásoby energie, doprava, telekomunikácie a postové sluzby. Toto si môze vyzadovať vytvorenie spoločného rámca, ktorý by členským státom zaručil, ze sa v politikách vykonajú primerané alternatívy. 3. Funkčné občianstvo: podpora európskej kultúry a rozmanitosti EÚ má podstúpiť jedno z najväčsích rozsírení vo svojej histórii. Vďaka prisťahovalectvu sa uz zvýsila kultúrna rozmanitosť a z demografických trendov vyplýva, ze to takto bude pokračovať ďalej. Budúcu úniu mozno preto charakterizovať obrovskou sociálnou a kultúrnou rozmanitosťou. Základom sa stávajú znalosti a porozumenie občanov. Európski občania potrebujú vedieť a mali by byť schopní spoznať to, čo majú spoločné. Na doplnenie aktivít členských státov a na podporu kultúrnej rôznorodosti v Únii s 25 a viac členskými státmi, ako aj mnohými mensinami je vypracovaný rámec pre dialóg a výmenu medzi občanmi členských státov s cieľom podporiť vzájomné porozumenie a zdieľanú európsku identitu. Vsetko si to vyzaduje podporu európskej kultúrnej spolupráce, pomoc pri prekonávaní prekázok pri cezhraničných výmenách a struktúrach v európskom audiovizuálnom priemysle, ako aj podporu výmenných pobytov mládeze, dobrovoľnícke sluzby a neformálnu výučbu, ako aj ďalsie vzdelávanie pre jazykových odborníkov. Predovsetkým ide o zapojenie mládeze, keďze tá zaručí Európe jej budúcnosť. Ďalsie príklady: - Prekázky pre kultúrnu spoluprácu na úrovni EÚ - napríklad prostredníctvom sírenia umeleckých diel alebo vystupovania umelcov, zakladaním sietí múzeí, opier a iných kultúrnych institúcií - pochádzajú z fragmentácie medzi členskými státmi. - Podobná situácia je v oblasti distribúcie európskych filmov a televíznych relácií: kvôli jazykovým, kultúrnym a sociálnym specifikám je európsky audiovizuálny priemysel naďalej do značnej miery postavený na státnom základe a závisí najmä od vnútrostátnych trhov. Usilovať sa mozno o nasledovné ciele: Podstatný nárast počtu občianskych iniciatív pre medzikultúrny dialóg a výmenu, ako aj počtu nadnárodných projektov spolupráce, pričom do siete pribudlo 1 500 kultúrnych institúcií, ktoré kazdoročne oslovujú milióny občanov; Zvýsenie počtu európskych filmov distribuovaných mimo svojej krajiny pôvodu zo súčasných 11 % na trhu na 20 % v roku 2013, do roku 2010 zdvojnásobenie počtu kín, kde sa vysielajú európske filmy a do roku 2013 vyskolenie 35 000 profesionálov v audiovizuálnom priemysle; Implementácia 40 000 projektov s mladými ľuďmi (napr. výmenné pobyty mládeze) a 5 000 projektov (skolenia, informácie a výmena dobrých skúseností) pre mladých pracovníkov počas obdobia programov, ako aj zvýsenie účasti v Európskom dobrovoľníckom servise na 10 000 dobrovoľníkov ročne. Výsledok bude hlavným príspevkom pri realizácii cieľa EÚ - dosahnutia jednotnosti v rôznorodosti. Spomínaným údajom zodpovedá finančná ilustrácia pre sekciu 4: >TABELPOSITION> C. EÚ ako globálny partner S viac ako 450 miliónmi obyvateľov a stvrtinou celosvetovej výroby by Únia s 25 a čoskoro s 27 členmi mala pozívať značný vplyv na dlhodobé politické a ekonomické alternatívy určujúce prosperitu a stabilitu v Európe a sirsom svete, čo v konečnom dôsledku ovplyvňuje blahobyt a bezpečnosť Európanov. Je tu vsak rozdiel medzi ekonomickou váhou a váhou politického slova. Únia nie je stát, no súdrzné vonkajsie vzťahy môzu zvýsiť jej vplyv v omnoho väčsej miere, ako to dokázu jednotlivé členské státy samostatne, alebo dokonca paralelne tou istou akciou. Únia vyvinula siroké, aj keď neúplné spektrum nástrojov pre vonkajsie vzťahy v podobe spoločnej obchodnej politiky, spolupráce na základe bilaterálnych a multilaterálnych dohôd, vývoja spolupráce, humanitárnej pomoci a finančnej pomoci, takisto ako externých aspektov vnútorných politík (energetika, zivotné prostredie, doprava, spravodlivosť a vnútorné zálezitosti, atď.). Vonkajsie akcie EÚ, vrátane Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, spoločnej obchodnej politiky a spolupráce s tretími krajinami predstavuje rámec pre integráciu vsetkých nástrojov EÚ, majúc na pamäti ich specifický institucionálny a operačný charakter, i pre postupnú tvorbu spoločných akcií, zalozených na spoločných postojoch v sirsej sfére politických vzťahov, vrátane bezpečnosti. Vďaka rozsíreniu bude EÚ ako regionálny predstaviteľ a globálny partner poverená este väčsou zodpovednosťou. Preto musí posilniť svoju kapacitu pri presadzovaní ľudských práv, demokracie a právneho poriadku, takisto sa musí sústrediť na boj proti chudobe vo svojom susedstve i prostredníctvom svojich multilaterálnych a bilaterálnych politík, ktoré sú predovsetkým zamerané na udrzateľný vývoj a politickú stabilitu. Toto sú prostriedky, ktorými EÚ dosiahne pravú zhodu medzi domácimi a vonkajsími agendami, čo prispeje k celkovej bezpečnosti a blahobytu. 1. EÚ a jej politika voči susedom Úloha EÚ ako regionálneho vodcu je rozhodujúca nielen pre samotnú EÚ a pre susedov, ale slúzi ako odrazový môstik pre udrzateľnosť a stabilitu vo svetovom meradle. Opierajúc sa o úspesnosť predchádzajúcich rozsirovaní sa dá očakávať, ze rozsírená EÚ bude stabilizovať sirsie susedstvo a podporovať vývoj prostredníctvom úzkej spolupráce a úrovne integrácie, ktorá je primeraná do takej miery, aké sú potreby a moznosti kandidátskych a predkandidátskych krajín a ich bezprostredných susedov. Liberalizácia obchodu a investícií, presadzovanie vhodného stupňa regulatívnej konvergencie, spájanie ich dopravných, energetických a komunikačných sietí podporí aj ich vlastné vnútorné rozvojové stratégie, ktoré ostávajú kľúčom k úspechu. Posilnená spolupráca vo vzdelávaní a ďalsom vzdelávaní, ktorá je uz teraz úspesná ako politika v susedných krajinách EÚ, bude na podporu integrácie nevyhnutná. Spoločne odsúhlasené politiky o prisťahovalectve budú na jednej strane závisieť od tvorby pracovných prílezitostí v krajinách emigrácie a na druhej strane od integrácie legálnych prisťahovalcov v rozsírenej EÚ. Inými slovami, tento kruh stability predstavuje spoločný priestor, komunitu spočívajúcu na myslienke zdieľať "vsetko okrem institúcií". Environmentálna, jadrová a energetická bezpečnosť a ochrana sú pre EÚ veľmi dôlezité oblasti pri rokovaniach so susedmi. Ilegálna imigrácia, organizovaný zločin, nezákonné obchodovanie rôzneho druhu, terorizmus a prenosné choroby predstavujú takisto vázne ohrozenia, ktoré si vyzadujú spoločný postup so zapojením týchto krajín. Rozsírenie styroch slobôd jednotného trhu v celej oblasti a zároveň zvysovanie bezpečnosti si vyzaduje vysoký stupeň spolupráce a integrácie. Okrem týchto specifických záujmov, ktoré zjednocujú tie členské státy, ktoré majú spoločnú hranicu so susedmi EÚ smerom na sever a na juh, má EÚ kolektívny záujem na konsolidácii demokracie a právneho poriadku, pričom intenzívne povzbudzuje hospodárske reformy a integráciu v oblasti, ktorú tvorí EÚ s Ruskom a susedmi, Balkánom a oblasťou Stredomoria po Perzský záliv. Obrovskou výzvou ostáva rozsírenie výhod vyplývajúcich z intenzívneho a vyrovnaného obchodu s 25-člennou EÚ na celú túto oblasť tým, ze sa tieto krajiny budú tiez integrovať do oblasti, ktorá je zalozená na spoločných hodnotách a väčsom trhu, ktorý je prepojený v rámci sietí so spoločnými pravidlami a standardmi. Zväčsujúce sa rozdiely v príjmoch a rôzne historické skúsenosti spôsobujú odlisnosti medzi EÚ a jej susedmi. Ide o rozdiely, ktoré sa musia prekonať spoločným a dlhodobým úsilím. Jej východní a juzní partneri nemôzu viac odkladať politické a ekonomické reformy, od ktorých závisí industrializácia/reindustrializácia a vývoj sluzieb potrebných na vytvorenie miliónov pracovných miest, ktoré sú nevyhnutné na zlepsenie zivotných podmienok a zvládnutie frustrácií mladých ľudí. Odvolávajúc sa na Kodanské kritériá, podmienky pripojené k spolupráci EÚ a pomoci a lojálnosti, ktorú preukazujú členské státy EÚ v bilaterálnych rokovaniach s týmito krajinami, sú dôlezité na to, aby sa udalosti hýbali zelateľným smerom. Vo svojom susedstve alebo ďalej sa vsak EÚ nemôze obmedziť na ekonomické a politické oblasti. Čím ďalej tým viac potrebuje garantovať stabilitu, predchádzať konfliktom alebo zvládať krízy na vlastnom prahu, v krajnom prípade aj s pouzitím sily s mandátom OSN. 2. EÚ ako partner udrzateľného rozvoja EÚ môze v súčasnom stupni integrácie prispieť k svetovej bezpečnosti predovsetkým tým, ze aktívne pracuje na udrzateľnom rozvoji prostredníctvom globálneho vládnutia a svojich bilaterálnych vzťahov. Ako globálny ekonomický aktér môze EÚ zefektívniť globálne vládnutie prostredníctvom zovseobecnenia udrzateľného rozvoja na celej planéte kombináciou medzinárodnej spolupráce a správnych domácich politík. Spolupráca s rozvojovými krajinami sa bude sústreďovať na vykorenenie chudoby a v súlade so záväzkami, ktoré sa prijali na multilaterálnej úrovni, môze a malo by EÚ silno a súdrzne prispieť k vývoju, aby sa dosiahli Miléniové rozvojové ciele, ktoré boli stanovené na Valnom zhromazdení Organizácie Spojených národov v roku 2000. Spoločná rozvojová politika zameraná na boj proti chudobe poskytne vhodný rámec. Rozsírená EÚ, ktorá je uz dnes vedúcou obchodnou silou, najväčsím globálnym donorom a aktívnym partnerom v rokovaniach o multilaterálnych normách, bude zvysovať svoje úlohy a posilňovať svoj vplyv na systém hospodárskeho vládnutia - obchod, financie a stanovovanie noriem, pričom vsade zabezpečuje jednotné zastúpenie navonok. Presadzovaním spoločných pozícií, ktoré boli odsúhlasené kvalifikovanou väčsinou hlasov, sa zabezpečí zmysel smerovania v multilaterálnych rokovaniach, čím sa vnesie veľmi potrebná jednotnosť do systému vládnutia. Súdrznosť rozsírenej Európy a konzistentnosť jej akcií v rámci globálnych ekonomických zálezitostí bude nakoniec spočívať na pevnom konsenze v rámci EÚ o európskom rozvojovom modeli, kde sú otvorené a konkurencieschopné trhy. Účinok finančnej pomoci EÚ a obchodných bilaterálnych preferencií by značne vzrástli vďaka takémuto jednotnému zastúpeniu v orgánoch multilaterárneho vládnutia, ako napr. Svetová banka, MMF a ekonomické agentúry OSN: najmä by podstatne vzrástla hodnota za kazdé minuté euro v tomto novom kontexte. 3. EÚ ako globálny aktér Únia by mala zohrávať svoju úlohu naplno v globálnom politickom vládnutí na podporu efektívneho multilateralizmu. Mala by tiez prispievať k strategickej bezpečnosti, ktorá bola definovaná v Európskej stratégii bezpečnosti schválenej Európskou radou v decembri 2003. Vzťahuje sa to na ochranu pred hrozbami, ako aj na zaistenie bezpečnosti civilnej ochrany a ochrany obyvateľstva v Európe i mimo nej. Strategická bezpečnosť: Na základe základných ohrození - terorizmus, nadmerná výroba zbraní hromadného ničenia a zlyhávajúce státy, vnútorný a regionálny konflikt - EÚ musí na svojom území účinkovať na úrovni medzinárodného poriadku a na úrovni akcií prvej línie za svojimi hranicami (napríklad prostredníctvom operácií krízového manazmentu). Tieto operácie si vyzadujú vhodné kombinácie civilných a vojenských prostriedkov. Civilná bezpečnosť: Súčasný svet je charakterizovaný otvorenosťou a nestabilitou, civilné obyvateľstvo je čím ďalej tým viac vystavené takým rizikám, ako sú konflikty, národné katastrofy a pandémie. EÚ ako kontinent bez hraníc je vystavený následkom takýchto rizík a hrozieb. V harmónii so svojou úlohou vedúceho partnera v presadzovaní udrzateľného rozvoja, ľudských práv a globálneho vládnutia Únia musí zaujať vhodnú úlohu navonok a účinne podporovať medzinárodné snahy, ktoré ovplyvňujú nielen fyzickú bezpečnosť civilného obyvateľstva a jeho vývojový potenciál, ale aj celkovú bezpečnosť a stabilitu. Na zvýsenie kapacít EÚ v tomto smere sa musí vykonať ďalsie úsilie na sprístupnenie ďalsích zdrojov a efektívnejsie spájanie. Aby sa posilnili vojenské kapacity, treba naplniť rastúcu potrebu výskumu v súvislosti s bezpečnosťou a posilniť civilný krízový manazment, diplomatické a spravodajské sluzby. Pridaná hodnota pomoci EÚ Porovnateľná výhoda prístupu EÚ k vonkajsím krízam je dobre znázornená na prípadoch Západného Balkánu, Afganistanu a Východného Timoru. Na Západnom Balkáne pomohla asistencia EÚ podporiť politiku blízkosti, ktorá sa prejavuje stabilizačným a asociačným procesom. Vďaka výske poskytnutých financií regiónu aj charakteru pomoci ktoré smerovali predovsetkým k demokratickým stabilizačným opatreniam (návrat utečencov, budovanie institúcií, ľudské práva a právny poriadok) sa EÚ podarilo dosiahnuť výsledok, ktorého dosiahnutie by sa neočakávalo z kombinovanej akcie bilaterálnych programov jednotlivých členských státov. Pomoc spoločenstva Afganistanu preukazuje stupeň súdrznosti, ktorý by sa nedal dosiahnuť ani prostredníctvom výbornej koordinácie jednotlivých národných programov. V roku 2001 sa spoločenstvo dohodlo na spoločnom pätročnom prísľube. Podmienky pre tento dlhotrvajúci záväzok boli stanovené v Strategickej stúdii o krajine a ročná správa umozňuje flexibilitu na prispôsobenie pomoci situácii na danom území. Úsilie spoločenstva vo Východnom Timore konkrétne prispelo k vývoju krajiny počas náročných prvých rokov nezávislosti. 4. Zmes politík Smerovanie k spoločnej politike spolupráce a pomoci si vyzaduje vylepsenú zmes politík, aby sa zlepsila súdrznosť v bilaterálnych vzťahoch alebo v medzinárodných institúciách, odkazujúc na vhodnú politickú zmes podľa nasich priorít, potrieb partnerov a globálnych úloh pre kazdú partnerskú krajinu, región alebo institúciu, takisto si to vyzaduje pretavenie do najúčinnejsej kombinácie nástrojov. Pre susediace krajiny sa zmes politík bude sústreďovať predovsetkým na zdieľanie stability a prosperity a pritom brať do úvahy dôlezitý vplyv vnútorných politík EÚ. Pre iné krajiny bude zmes politík závisieť okrem iného aj od hodnotenia záujmov Únie a jej partnerov, takisto ako od geopolitickej situácie. Vytvorenie jednotného rámca politiky a jednotného programovania v partnerských krajinách a prostredníctvom predmetu politiky, smerujúc ku koordinovanej a spolufinancovanej implementácii, dlázdia cestu k účinným doplnkovým akciám medzi Úniou a členskými státmi: spoločná rozvojová politika by mala poskytnúť vhodný rámec. Spomínaným údajom zodpovedá finančná ilustrácia pre sekciu 5: >TABELPOSITION> II. Zdroje zodpovedajúce cieľom Správne finančné plánovanie znamená prispôsobovať zdroje potrebám. Keďze sú finančné zdroje obmedzené, finančné rozhodnutia sú hlavne o potrebnom výbere a prioritách, ktoré treba stanoviť. Toto oznámenie sa usiluje o vysvetlenie, ako sa dajú ciele Únie dosiahnuť. Predlozil sa politický projekt, ktorý je zalozený na kľúčovom koncepte udrzateľného rozvoja: zachovanie prírodných zdrojov, budovanie konkurencieschopnosti a solidarity, vytváranie väčsej bezpečnosti a prosperity pre vsetkých Európanov v Únii. Pretváranie priorít do skutočného vplyvu a stanovísk do skutkov si vyzaduje akciu na národnej úrovni i na úrovni Únie. Ani jedna nie je pripravená poskytnúť vsetky odpovede. Ak vsak má Únia poskytnúť svoj príspevok, potrebuje primeraný rozpočet. V časoch intenzívneho tlaku na verejné financie na národnej úrovni je úplne oprávnené, ze Únia uplatňuje poziadavku tvrdosti a obmedzenia pri svojom financovaní. Je vsak ilúziou veriť, ze skrátenie výdavkov na úrovni EÚ zaručí hodnotu peňazí: kazdé euro vydané z rozpočtu Únie sa môze premeniť na niekoľko eúr na národnej úrovni tak, ako to uz ukázala politika súdrznosti (pozri sekciu A.2.) Vývoj rozpočtu spoločenstva ukazuje, ze Únia v posledných rokoch svoje výdavky obmedzuje. Priepasť medzi poziadavkami na Úniu a zdrojmi, ktoré má k dispozícii, sa vsak prílis zväčsila. Vybaviť Úniu celým radom cieľov a potom jej uprieť potrebné zdroje by znamenalo odsúdiť ju k oprávnenej kritike občanov, ktorým sa odopreli ich oprávnené očakávania. 1. Dedičstvo existujúcich záväzkov V roku 2006 bude strop vyhradených prostriedkov pre súčasnú finančnú perspektívu pre Úniu s 25 členmi predstavovať 1,11 % hrubého národného dôchodku (HND). Prostriedky podľa deviateho ERF (Európskeho rozvojového fondu) pridajú v priemere ďalsie 0,03 % hrubého národného dôchodku (HND). Vývoj výdavkov pre obdobie 2007-2013 je uz čiastočne vymedzený niektorými rozhodnutiami a predpokladmi rozpočtového obdobia: * Európska rada schválila výdavky pre platby týkajúce sa trhu a priame platby v poľnohospodárstve do roku 2013. * Politiky súdrznosti v nových členských státoch, ktorých stupeň blahobytu je podstatne nizsí ako v EÚ s 15 členmi, si budú vyzadovať zvýsené výdavky. * Prispôsobovanie ďalsích dvoch nových členských státov s vysokým objemom poľnohospodárskej činnosti a značne nízkym príjmom na jednotlivca zvýsi poziadavky na výdavky na základe acquis. * Mnoho politík EÚ - ako je vnútorný trh, politika hospodárskej súťaze, clo, statistika, doprava, jadrová bezpečnosť, audiovizuálna politika, kultúrna a informačná politika - má na úrovni zdrojov dôsledky, ktoré vyplývajú priamo zo zmlúv alebo práva EÚ. * Malo by sa tiez poznamenať, ze ďalsou závaznou zmenou bude zaradenie ERF do rozpočtu, aby sa zvýsila konzistencia a účinnosť rozvojovej politiky Únie. Tieto finančné záväzky nemozno ignorovať. Takisto nemozno prehliadnuť urgentnú potrebu určitej finančnej podpory na posilnenie konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť, vytvorenie oblasti občianstva, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, alebo na budovanie EÚ ako efektívneho globálneho partnera. Strop okolo 1 % HND by znamenal zlyhanie pri plnení záväzkov z Európskej rady o poľnohospodárskych platbách, podlomil by zavádzanie politiky súdrznosti do 10 nových členských krajín a tiez by ohrozil existujúce úrovne ostatných politík, nehovoriac o implementácii nových priorít. Na základe takéhoto scenára by EÚ musela postupovať nasledovne: * redukovať svoje snahy v oblasti zahraničnej pomoci, * redukovať podporu pre rozvoj vidieka, čo jej jeden z hlavných cieľov reformy SPP, * odstúpiť od medzinárodných prísľubov a záväzkov * drasticky zníziť podporu v oblasti súdrznosti v súčasných členských krajinách na základe veľkých problémov so zaostávajúcim vývojom, nezamestnanosťou a sociálnym vyčlenením * ustúpiť od uz uzavretých záväzkov, svojej novej politiky voči susedným krajinám alebo politiky spravodlivosti, či úloh v oblasti bezpečnosti a ohroziť tak ďalsie rozsirovanie. Eventuálne budú potrebné celkové krátenia a existujúce dohovory by sa museli znovu otvoriť, vrátane dohodnutých súm odsúhlasených na zasadnutí Európskej rady v Bruseli v októbri 2002 a predovsetkým by bola potrebná zmena orientácie SPP vo vzťahu k rozvoju vidieka. Stručne povedané, Únia by zanechala dojem, ze sa vzdáva týchto úloh. 2. Nové finančné poziadavky Význam výziev, ktoré boli identifikované vyssie, by si vyzadoval značné zvýsenie finančných mozností na úrovní EÚ. Avsak pridŕzajúc sa stanovených stropov sa dajú tieto mozno prispôsobiť posunmi v rovnováhe medzi rôznymi prioritami výdavkov, starostlivým prepočtom nákladov a len veľmi malými zvýseniami v súčasnom rozpočte. Dôveryhodný plán, ktorý by spĺňal potreby Únie, mozno stanoviť v rámci súčasných rozpočtových disciplín, ktoré sú reprezentované vlastným stropom zdrojov 1,24 % HND. Tento rámec by umoznil nasledovné: * Úplné uvedenie nových členských státov do poľnohospodárstva, rybolovu a manazmentu environmentálnych zdrojov a implementáciu reforiem SPP a Spoločného rámcového programu; * Podporu pre konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť, pokrytie výskumu, vzdelania a ďalsieho vzdelania a siete EÚ; * Zdroje potrebné na splnenie záväzkov solidarity a ďalsie zameranie na rast a zamestnanosť v období po rozsírení; * Nová akcia v oblasti občianstva, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; * EÚ by sa stala uzitočným susedom a silnejsím globálnym partnerom pri podpore Miléniových rozvojových cieľov. Výsledok by respektoval strop 1,24 % HND, no opätovné vyrovnanie rozpočtu by vytvorilo priestor pre nové priority. Značná časť zdrojov EÚ sa by sa zamerala na ciele ako je konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (16 %) a Európu ako globálneho partnera (7 %). Krytie presunu finančných prostriedkov na úrovni 4 % pre kohéznu politiku sa udrzí s tým, ze sumy pre nový rozvoj vidieka a nástroje pre rybolov budú zaradené do rozpočtu. Európsky rozvojový fond by sa presunul do rozpočtu EÚ. V súčasnosti tvorí 0,03 % z HND. Aby sa optimizovali výdavky a vytvorili efektívne dodávacie mechanizmy, zdroje sa budú zavádzať počas obdobia tak, ako je to normálne zvykom. [1] [1] Vyhradené prostriedky budú počas daného obdobia v priemere dosahovať 1,22 %. Platby budú v priemere dosahovať 1,14 % (vrátane ERF). Táto hranica je kompromisom medzi potrebami a rozpočtovou stabilitou. Zaostáva pri úplnom plnení opakovane stanovených potrieb a kapacitou Únie prispievať k týmto potrebám. Verejné investície do výskumu v členských státoch sú plánované vzrásť na 0,88 % HDP do roku 2010, pod odsúhlaseným cieľovým 1% pre podiel verejných výdavkov s cieľom 3 %. Medzera 0,12 %, ktorá má byť pokrytá z rozpočtu Únie, je len čiastočne pokrytá v súčasnom scenári. Podobne by EÚmohlo prispieť s viac ako 600 miliardami eúr potrebných na transeurórpske siete alebo rozsírenie výmmenncých vzdelávacích programov pre viac studentov a akademickej populácie. Únia by mohla na seba prevziať časť záväzkov dohodnutých členskými státmi v Monterrey. Koniec koncov by sa uvazovalo aj obkednávke o veľkosti 3 miliardách eúr pre výskum v oblasti bezpečnosti. Vo vsetkých oblastich by činnosť Únie mohla ponúknuť skutočné výhody a uľahčiť bremeno národných rozpočtov: alternatívny rámec vo výske 1.30% bude Únii povolený, aby mohla lepsie reagovať na tie potreby a pritom zostať mierna. Nasledovná tabuľka znázorňuje vyssie popísaný rámec. >REFERENCE TO A GRAPHIC> III. Záruka dosiahnutia cieľov: Nástroje a vládnutie Úspesnosť politík tkvie v účinnosti vykonávacích nástrojov a, v sirsom poňatí, vo vhodnom systéme ekonomického vládnutia. Vyzaduje si adekvátne rozdelenie úloh medzi Úniou a členskými státmi, primeraný zámer a konzistentnosť zdieľaných cieľov, konsenzus a partnerstvo medzi účastnými aktérmi, ako aj vykonávacie nástroje pre konzistentnosť a jednoduchosť. Tento účel spĺňajú nasledovné riadiace princípy: - Koncentrácia zdrojov spoločenstva na niekoľko hlavných iniciatív: vyssia finančná transparentnosť, rozsah lepsej kvality a účinnosti výdavkov, podľa moznosti lepsie zhodnotenie dane z pridanej hodnoty spoločenstva. - Konzistentnosť medzi rôznymi strategickými cieľmi, plánovanými úlohami a nástrojmi. - Partnerstvo, v ktorom sú zapojení vsetci aktéri, hlavne medzi Úniou a príslusnými členskými státmi. Na zvýsenie výkonu treba nielen posilniť spoluprácu a partnerstvo, ale aj zjednodusiť nástroje, nahradiac existujúce rôzne rozhodujúce právomoci a nástroje politík, ktoré sa vzťahujú na rôzne úrovne, od regionálnej po národnú, ako aj na úroveň EÚ. Na základe uvedených faktov mozno hovoriť o dvoch hlavných stavebných kameňoch: * cestovná mapa * Zjednodusenie nástrojov manazmentu na výdavky. A. Cestovná mapa Cestovná mapa by mala zdruziť ciele, plány, nástroje a ukazovatele, takisto ako prísny časový rozvrh, aby sa dalo zistiť, či sa dosiahli referenčné kritériá a mala by byť orientovaná smerom ku konečnému cieľu udrzateľného rozvoja, ktorý je zalozený na harmonickej interakcii rastu, súdrznosti a zivotného prostredia. Ako je uvedené vyssie, strategické ciele (napr. posilnenie európskych snáh vo výskume a technologickom rozvoji) sú vyjadrené prostredníctvom specifických plánov (napr. zalozenie grantovej schémy pre jednotlivé výskumné tímy) alebo, kde je to mozné, prostredníctvom detailne orientovaných akcií (napr. specifické projekty nanotechnológie). Nástroje na implementáciu (legislatíva, koordinácia, výdavky) by sa mali definovať spolu s ukazovateľmi pokroku a dostatočnými motívmi na zabezpečenie pozitívneho výsledku. Čo sa týka strategických cieľov udrzateľného rozvoja tak, ako sú stanovené v lisabonskom procese, je jasné, ze ich mozno naplniť len prostredníctvom činnosti na úrovni členských státov i Únie. Cestovná mapa by mala byť zdieľaným programom, ktorý zahŕňa činnosti a financovanie na vnútrostátnej úrovni a na úrovni Únie. Mal by sa začať proces s členskými státmi ako partnermi, ktorý by doplnil navrhnuté priority a plány detailným plánom akcií a časovým harmonogramom, ktoré určia pouzitie nástrojov a mechanizmy pre efektívne monitorovanie implementačnej fázy. Navrhnutý proces by mal byť schopný zaručiť úplnú zaangazovanosť vsetkých zainteresovaných strán pri dosahovaní dohodnutých cieľov. Mohol by slúziť ako základ pre prípravu strednodobej správy o Lisabonskej stratégii. Výkon Únie a jej členských státov sa v súčasnosti hodnotí raz ročne v rámci cyklu jarného zasadnutia Európskej rady. Aby mohla Európska rada poskytovať riadenie, Komisia uz zjednotila svoje sektorové príspevky do jednotného dokumentu (Syntéza jarnej správy) a zjednodusila proces vedúci k Vseobecným smerovaniam ekonomickej politiky a Plánu zamestnanosti. Celý proces by sa dal ďalej vylepsovať a zefektívňovať podľa nasledovných línií: * definovanie lepsích a viditeľnejsích interakcií medzi činnosťami a prostriedkami rozpočtu, ktoré sú implementované na úrovni členských státov a únie, * hodnotenie podľa tohto podkladu: - príspevok, ktorý môzu poskytnúť z rozpočtu členské státy a rozpočet EÚ na dosiahnutie cieľov politík a odporúčaní stanovených vo Vseobecných smerovaniach ekonomickej politiky a v Pláne zamestnanosti, ako aj v sirsej Lisabonskej stratégii vo vseobecnosti, - činnosť na úrovni Únie, aby sa aktivizovalo/orientovalo pouzitie Fondu na reguláciu rastu (pozri nizsie bod IV. C). Tým sa umozní Únii prispôsobiť priority/reagovať na nové potreby a zabezpečiť ich zdrojmi z rozpočtu. Tento prístup poskytne aj konkrétny príspevok do systému hospodárskeho vládnutia Únie, berúc pritom plne na vedomie dopady činností, ktoré sú potrebné na dosiahnutie zdieľaných cieľov. Zvýsi sa konzistentnosť politiky súdrznosti so Vseobecnými smerovaniami ekonomickej politiky a Plánom zamestnanosti, čím sa dosiahne lepsia integrácia do európskej agendy pre trvalý rast. B. Zjednodusenie nástrojov na zlepsenie realizácie Medzi nástroje, ktoré má Únia k dispozícii na presadzovanie svojich politických cieľov, patrí regulácia, koordinácia a rozpočtová podpora. Relatívny podiel Únie a členských státov na výdavkoch nie je vo vsetkých oblastiach politík rovnaký. Predstavuje veľkú väčsinu finančnej podpory udelenej sektoru (napr. poľnohospodárstvu), alebo značnú časť zdrojov vyhradených pre určitý cieľ (napr. súdrznosť v zaostávajúcich regiónoch). V ostatných oblastiach sú výdavky Európskej únie obyčajne obmedzené veľkosťou v porovnaní so zdrojmi poskytnutými členskými státmi: v takýchto prípadoch ide skôr o úlohu katalyzátora. V závislosti od odlisnej úlohy výdavkov spomedzi ostatných nástrojov podporujúcich danú politiku mozno uvazovať o rôznych úpravách mechanizmov pre výber činností, ktoré treba financovať, pridelenie zdrojov, rozpočtové nástroje a projektový manazment. Mozno vsak uplatniť tri celkové hľadiská pre formu a implementáciu výdavkových programov Únie: - Výber rozpočtových nástrojov musí odrázať kritériá jednoduchosti a konzistentnosti. Treba respektovať potrebu čo mozno najväčsieho zjednodusovania v prípade struktúry rozpočtu, vyvarovať sa duplikácie nástrojov a poskytnúť príjemcom a orgánom partnerského manazmentu 'jeden centralizovaný orgán'; - Zatiaľ čo sa dodrziava politická povinnosť pri definovaní strategických cieľov a rámcov pri výdavkových programoch, Komisia bude obmedzovať počet prípadov, keď si ponecháva priamu zodpovednosť za ich implementáciu a manazment ; - Proporcionalita sa musí zachovať medzi mnozstvom zdrojov a administratívnej záťaze, ktorú spôsobí ich pouzitie. Na základe uvedených faktov, Komisia bude uplatňovať nasledovné princípy: * Jeden nástroj na jednu politickú oblasť, jeden fond na jeden program. Nástroje financovania budú pokiaľ mozno čo najviac konsolidované a racionalizované tak, aby kazdá politická oblasť zodpovedná za operačné výdavky vlastnila jednotný nástroj financovania, ktorý pokrýva celú skálu zákrokov. Malé rozpočtové krivky sa budú konsolidovať do sekcií jednotného nástroja financovania, aj v prípade, keď je nutný viac ako jeden právny základ. * Komisia bude zvazovať alternatívy pre vlastný priamy manazment. Na základe hodnotení jednotlivých prípadov efektívnosti politiky a nákladov by sa mali určiť činnosti, ktoré budú a) priamo manazované tradičnými základnými sekciami, b) manazované prostredníctvom úradov alebo výkonných agentúr [2], ktoré sú oboje pod kontrolou Komisie, c) pridelené do "klasických" agentúr na úrovni EÚ, ktoré sú funkčne nezávislé od Komisie alebo d) manazované decentralizovaným spôsobom na základe partnerstva s členskými státmi a/alebo regiónmi. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembbra 2002 Ú.v. ES L 11, 16.1.2003, strana 1. Komisia identifikovala celkový prístup administratívneho vládnutia, čo povedie k zjednoduseniu a výberu najvhodnejsieho a najefektívnejsieho vykonávacieho nástroja. Plná implementácia tohto prístupu, ktorá je zhrnutá v Prílohe 1, ponúka potenciál pre výhody v zmysle lepsieho výkonu a zvýsenej účinnosti, ako aj konzistentnejsí prístup k úspesnému dosiahnutiu úloh výkonného charakteru. Komisia pripraví podrobné návrhy na zjednodusenie počas nasledovných mesiacov na základe uvedených princípov. Niektoré príklady uz mozno zdôrazniť pre interné a externé politiky: (i) Interné politiky * Ďalsia generácia programov politiky súdrznosti by mala byť organizovaná tak, ze kazdý individuálny program bude financovaný jediným fondom EFRR alebo ESF. V členských státoch, ktoré majú krytie od Kohézneho fondu, sa zjednodusenie a konzistentnosť posilní prostredníctvom programovania intervencií v tom istom rámci ako sú intervencie, ktoré sú podporované prostredníctvom EFRR. * Vsetky opatrenia pre rozvoj vidieka sa preskupia vo vsetkých regiónoch (vrátane menej rozvinutých členských státov a regiónov) do jednotného financovania, programovania, finančného manazmentu a kontrolného systému s tým istým stupňom koncentrácie, ako sa kladie v súčasnosti na regióny, ktoré spadajú pod konvergenčné programy. * Nový finančný nástroj pre zivotné prostredie by nahradil súčasné environmentálne programy finančnej podpory. (ii) V oblasti vonkajsích vzťahov sa navrhne zjednodusená architektúra, ktorá bude zalozená na 6 nástrojoch nahrádzajúcich súčasných viac ako 100 rôznych nástrojov. * Dva nové nástroje (ktoré mozno neskôr zlúčiť) budú pokrývať dve základné funkcie: hospodársku spoluprácu a rozvoj na jednej strane, mier a bezpečnosť na strane druhej. Toto by malo nahradiť existujúci nadbytok geograficky alebo tematicky orientovaných nástrojov a zahrnúť integráciu Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ. * Nový specifický nástroj pre humanitárnu pomoc by sa mal zachovať. * Bude zavedený nový (zjednotený) predvstupový nástroj, ktorý má nahradiť nástroje PHARE, ISPA a SAPARD [3]. [3] V tomto kontexte sa budú musieť brať do úvahy poziadavky politík spoločenstva, ktoré musia pristupujúce krajiny implementovať. * Nový zvlástny nástroj susedstva je potrebný a jeho cieľom je cezhraničná spolupráca medzi rozsírenou Úniou a susediacimi krajinami. * Makrofinančná pomoc ostane nezmenená. Vytvorenie nového nástroja susedstva (NNS) Je v záujme celej EÚ, aby sa vyhla tvorbe nových rozdeľovacích línií na vonkajsích hraniciach a v ich okolí a podporovala stabilitu a prosperitu v rámci týchto hraníc, aj v ich presahu. Spoločná a jednotná snaha EÚ je nevyhnutná na dosiahnutie tohto ambiciózneho cieľa. Členské státy nie sú dostatočne vybavené na zvládnutie takejto náročnej úlohy na individuálnej báze. NNS navrhnutý Komisiou sa bude sústreďovať predovsetkým na podporu udrzateľného ekonomického a sociálneho vývoja týchto pohraničných regiónov, zabezpečujúc hladké fungovanie a bezpečný manazment budúcich vonkajsích hraníc, reagujúc na spoločné výzvy, ktorým čelí EÚ a ich susedia, ide napríklad o zivotné prostredie, verejné zdravie, prevencia a boj proti organizovanému zločinu a realizovanie spolupráce na báze obyvatelia obyvateľom medzi členskými státmi EÚ a susednými státmi. Cezhraničný komponent nového nástroja susedstva by sa implementoval čo najjednoduchsie prostredníctvom jednotného právneho nástroja, stavajúc na princípoch existujúcich európskych cezhraničných programov - partnerstvo, viacročné programovanie a spolufinancovanie. IV. Nový finančný rámec (2007-2013) A. Vyhranenie adekvátneho obdobia Obdobie pokryté novým finančným rámcom musí byť dostatočne dlhé, aby sa zabezpečilo súvislé pokrytie v rámci primeraných obmedzení rozpočtu pre úplné zavedenie reformovaných politík spoločenstva a pre úspesnú integráciu dvanástich nových členských státov. Komisia, takisto ako EP, má päťročné funkčné obdobie. Budúce finančné rámce by mali tomuto institucionálnemu rytmu dostatočnejsie zodpovedať. Kazdá Komisia by sa zúčastňovala na finalizácii časti finančného rámca, ktorý bude potom musieť implementovať. Na základe tejto skúsenosti by potom bola zodpovedná za stanovenie základov pre nasledovný finančný rámec. Parlament by autorizoval a sledoval implementáciu ročných rozpočtov na základe finančného rámca, ktorý odsúhlasil. Komisia vsak navrhuje prechodné sedemročné obdobie od roku 2007 do roku 2013 predtým, ako sa dostane k normálnemu päťročnému cyklu. Bude to nevyhnutné, keďze vývoj výdavkov týkajúcich sa trhu, ako aj priame platby v poľnohospodárstve (EÚ 25), bol stanovený do roku 2013 a súčasná implementácia strukturálnych fondov, ako aj niektoré úpravy na strane vsetkých institúcií si budú vyzadovať čas na implementáciu. B. Klasifikácia výdavkov a ich vývoj Súčasná klasifikácia výdavkov vo finančnej perspektíve je do značnej miery dedičstvom prvej finančnej perspektívy a jej nasledovníkov. Súčasná finančná perspektíva je rozdelená do 8 kapitol výdavkov, ktoré sa rozsíria na 11, ak sa berú do úvahy podkapitoly. Účelové pouzitie zdrojov vo veľkom počte kapitol a podkapitol zdrojov spôsobuje, ze je systém nedostatočne prispôsobivý a obmedzuje vhodné úpravy a efektívnejsie vyuzívanie zdrojov na dosiahnutie cieľov politík Únie. Cieľ (hoci zákonitý) rozpočtovej disciplíny zatieňuje konečný účel mať rozpočtové prostriedky, ktoré slúzia politickému/ekonomickému cieľu. Obmedzenejsí počet rozpočtových kapitol nielenze odzrkadľuje siroké ciele politík, ale poskytuje aj nevyhnutný priestor na manévrovanie pri vývoji, ktorý nemozno vzdy presne predpovedať na desať rokov dopredu. Pre nový finančný rámec Komisia navrhuje päť hlavných kapitol pre výdavky: (1) Prvá kapitola je zameraná na zvysovanie konkurencieschopnosti a súdrznosti pre udrzateľný rozvoj s dvoma podkapitolmi: 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť. Táto podkapitola zahŕňa výdavky na výskum a inováciu, vzdelávanie a ďalsie vzdelávanie, bezpečnosť a environmentálnu udrzateľnosť sietí EÚ, podporu pre integrovaný jednotný trh a sprievodné politiky, implementáciu agendy sociálnej politiky. 1b. Súdrznosť pre rast a zamestnanosť s výdavkami na zvýsenie konvergencie najmenej rozvinutých členských státov a regiónov, doplnenie stratégie EÚ pre udrzateľný rozvoj mimo menej prosperujúcich regiónov a na podporu medziregionálnej spolupráce. (2) Udrzateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a ich ochrana. Okrem výdavkov spojených so spoločnou poľnohospodárskou politikou a spoločnou rybolovnou politikou [4] bude pokrývať aj výdavky spojené so zivotným prostredím. [4] EPUZF - usmernenie a FNUR, ktoré sú v súčasnosti zaradené do struktuárlnych fondov, sa presunú do tejto kapitoly. Zodpovedajúce presunuté sumy vsak budú naďalej patriť do kalkulácie 4% pokrytia pre strukturálne fondy a kohézny fond pre nové členské státy. (3) Občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť vrátane akcií slobody, spravodlivosti a domácich zálezitosť a občianstva [5]. [5] Patrí sem aj ochrana hraníc a azylová politika, občianske splnomocnenie, budovanie institúcií, prístup k verejným tovarom, bezpečnosť potravín, verejné zdravie a ochrana spotrebiteľa, kultúrny a audiovizuálny sektor, mládez, informácie a dialóg s občanmi. (4) Európska únia ako globálny partner [6]. [6] Táto kapitola obsahuje vsetky vonkajsie akcie, vrátane predvstupových nástrojov, politiku voči susediacim krajinám, znizovanie chudoby, manazment a prevenciu civilných kríz. Bude zahŕňať aj súčasné rezervy pre núdzovú pomoc a garanciu pôzičky [a Európsky rozvojový fond, keď raz bude patriť do rozpočtu EÚ] (5) Administratívne výdavky Komisie budú priamo spojené s operačnými výdavkami, riadiac sa manazmentom zalozeným na aktivitách, čo je základom pre tvorbu ročného rozpočtu, a preto sú zaradené do vyhradených prostriedkov kazdého z predchádzajúcich kapitol. Zvysková kapitola Administratíva bude musieť zohľadniť výdavky pre iné institúcie ako Komisia, penzie a európske skoly. Konzistentnosť a transparentnosť si vyzadujú integráciu do Fondu solidarity vo finančnom rámci. To je mozné uskutočniť prostredníctvom pridania Fondu solidarity a príbuzných zdrojov do kapitoly súdrznosť (1b). Tak ako v prípade núdzovej pomoci a pôzičkových garančných rezerv, ktoré sa majú integrovať do kapitoly Európska únia ako globálny partner, nová klasifikácia by nemala prejudikovať zodpovedajúce rozpočtové procedúry alebo specifické metódy manazmentu. Fondy sa budú aktivizovať len v prípade potreby. C. Flexibilita Počas desaťročného obdobia trvajúceho odteraz do roku 2013 by mala existovať moznosť prispôsobiť v rámci určitých medzí stanovovanie priorít, ktoré sú definované v cestovnej mape. * Procedúra revidovania stropov výdavkov by mala ostať hlavným nástrojom pri povoľovaní úprav finančného rámca, keď sa vyskytnú podstatné a dlhodobé zmeny v politických prioritách. Avsak v poslednej dekáde sa pouzitie revízie ukázalo skoro nemozné. Počas niekoľkých rokov to vsak prispelo k tvorbe rôznych ad hoc nástrojov a úprav, ktoré sú schopné prispôsobiť sa novým prioritám alebo naliehavým poziadavkám. Komisia navrhuje hodnotenie poziadaviek, napr. vo forme trialógu medzi Parlamentom, Radou a Komisiou vzdy pred predlozením predbezného návrhu rozpočtu. * Ročná rozpočtová procedúra by mala umozniť dostatočnú flexibilitu v rámci odsúhlaseného finančného rámca, aby mohla Komisia a rozpočtový orgán reagovať rýchlo na krátkodobé krízy alebo nečakané politické či ekonomické udalosti. Komisia navrhuje pre nový finančný rámec kombináciu existujúcich nástrojov s novou realokačnou flexibilitou, ktorá by nahradila existujúci nástroj flexibility. Rozpočtový orgán tak bude môcť prerozdeliť vyhradené prostriedky v rámci určitých hraníc medzi jednotlivými kapitolami rozpočtu, s výnimkou vyhradených prostriedkov pre súdrznosť a rozvoj vidieka pre viacročné programy. Tieto musia byť nutne prerozdelené medzi členskými státmi na začiatku obdobia. * Komisia tiez navrhuje zvýsiť schopnosť reakcie výdavkov na zmenu okolností tým, ze sa vytvorí fond na reguláciu rastu v rámci kapitoly výdavkov udrzateľný rast (1a) na zlepsenie výkonu cieľov rastu a súdrznosti určených v cestovnej mape pre udrzateľný rozvoj, na prispôsobenie nevyhnutnej flexibilite, keď treba brať do úvahy nerovnomerný vývoj týchto cieľov na cestovnej mape a implementáciu nevyhnutných zmien na zvládnutie nepredvídateľných udalostí, ktoré majú významný alebo ťazsí dopad na rast a zamestnanosť. Umozní tiez Únii reagovať na krízy, ktoré pramenia z medzinárodného hospodárskeho a obchodného vývoja. Na základe ročného zhodnotenia výsledkov cestovnej mapy na jarnom zasadnutí Rady sa pouzije na riesenie medzier pri dosahovaní cieľov cestovnej mapy tým, ze sa pridajú výdavkové programy do podkapitol konkurencieschopnosť alebo súdrznosť, snaziac sa o investície a verejnú podporu pre kľúčové projekty. * * Suma do 1 miliardy eúr za rok bude k dispozícii v rámci kapitoly konkurencieshopnosť pre rast a zamestnanosť. Navyse je tu tiez návrh vyuziť pridelené, ale nevyuzité fondy z dvoch nástrojov súdrznosti (EFRR a ESF) pri aplikácii pravidla N+2 na maximálne 1 miliardu eúr na rok, ktoré sa majú pridať do fondu na reguláciu rastu. V. Systém financovania Hoci Komisia pripraví príslusné specifické návrhy na vlastné zdroje uvedené v Správe o vlastných zdrojoch [7], ktorú predlozí Rade do leta 2004, pozornosť treba sústrediť na dva prvky súčasnom systéme vlastných zdrojov. [7] ako je stanovené v rozhodnutí o vlastných zdrojoch A. Štruktúra vlastných zdrojov Súčasný systém vlastných zdrojov býva často kritizovaný kvôli nedostatočnej transparentnosti pre občanov EÚ, obmedzenú finančnú autonómiu, ako aj kvôli svojej zlozitosti a neprehľadnosti. Súčasný systém financovania vsak dosahuje z finančného hľadiska relatívne dobré výsledky, keďze zabezpečil hladké financovanie a pritom udrzal dostatočne nízke administratívne náklady. Jeden zo spôsobov ako prekonať nedostatky súčasného systému je posilniť v systéme financovania rozpočtu EÚ tie zdroje, ktoré pochádzajú z daní. Relatívne veľký a viditeľný daňový zdroj splatný občanmi EÚ a/alebo ekonomickými operátormi môze čiastočne nahradiť príspevky HND. Takýmto spôsobom by sa systém vlastných zdrojov Únie zmenil z finančného systému, prevazne zalozeného na národných príspevkoch, na finančný systém, ktorý by lepsie odzrkadľoval Úniu členských státov a občanov Európy. Podľa súčasného stupňa daňovej harmonizácie v EÚ mozno uvazovať o troch hlavných kan