EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu18. 10. 2022 COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Návrh NARIADENIE RADY Posilnenie solidarity prostredníctvom lepšej koordinácie nákupu plynu, cezhraničnej výmeny plynu a spoľahlivých referenčných hodnôt cien



DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Reakcie na meniaci sa kontext Nevyprovokovaná ruská útočná vojna proti Ukrajine a využívanie dodávok energie na vojnové účely odhalili závislosť Únie od ruských fosílnych palív, otestovali naše nástroje na zaistenie bezpečnosti dodávok a zvýšili ceny energie na bezprecedentnú úroveň. V minulom roku Komisia predložila a realizovala viacero iniciatív, ktoré postupne prešli od poskytovania usmernení členským štátom k vytvoreniu integrovanej stratégie bezpečnosti dodávok, ktorá by sa v prípade potreby opierala o právne nástroje. Najnovšie to zahŕňalo núdzový zásah s cieľom riešiť vysoké ceny energie, ktoré zahŕňali napríklad koordinované zníženie dopytu po elektrickej energii (najmä v čase špičky), zlepšený súbor nástrojov členských štátov na ochranu spotrebiteľov a spoločností pred vysokými cenami energie a solidárny príspevok pre odvetvie fosílnych palív. V nadväznosti na oznámenie REPowerEU Komisia a členské štáty požiadali o vytvorenie energetickej platformy EÚ s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok. Táto platforma by mala v duchu solidarity podporovať členské štáty a zmluvné strany Energetického spoločenstva a ich plynárenské podniky pri získavaní dodatočných dodávok LNG a potrubného plynu s cieľom nahradiť chýbajúce ruské dodávky plynu. Potreba ďalších núdzových opatrení Súčasná situácia spôsobuje hospodárske a sociálne ťažkosti, ktoré predstavujú veľkú záťaž pre občanov a hospodárstvo. Rastúce náklady na energiu vedú k zníženiu kúpnej sily občanov a strate konkurencieschopnosti podnikov. Nedostatočné dodávky plynu a elektrickej energie a relatívne nepružný dopyt po energii viedli k výraznému zvýšeniu cien a volatilite cien plynu a elektrickej energie v EÚ. Vnútroštátne opatrenia na boj proti týmto trendom môžu viesť k fragmentácii vnútorného trhu a nemusia zaručiť solidaritu. Využívanie dodávok plynu na vojnové účely a manipulácia s trhmi zo strany Ruskej federácie prostredníctvom úmyselného prerušenia tokov plynu zároveň viedli k prudkému nárastu cien energie v Únii, čo ohrozuje nielen hospodárstvo v Únii, ale aj vážne podkopáva bezpečnosť dodávok. Preto je potrebná koordinovaná a rýchla odpoveď zo strany EÚ. Ruské dodávky plynu sa výrazne znížili, a to na 9 % našich dodávok potrubného plynu v septembri 2022 a 14 % pri zahrnutí LNG v porovnaní so 41 % podielom ruského potrubného plynu a 45 % v prípade zahrnutia LNG v roku 2021. Zjavná sabotáž plynovodu Nord Stream 1 zvyšuje potrebu rýchlo a trvalo nahradiť príslušný objem ruského plynu. Okrem zníženia dopytu, opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a zvýšenia obnoviteľných zdrojov energie bude potrebné vyplniť medzeru v dodávkach, ak nie sú k dispozícii žiadne iné spôsoby náhrady, nákupom ekvivalentného objemu plynu od iných dodávateľov, najmä vo forme LNG. V porovnaní s touto zimou by podniky mohli čeliť vážnym ťažkostiam pri riešení dvoch ďalších výziev súvisiacich s napĺňaním zásobníkov plynu počas nasledujúcej zimy (2023/2024). Po prvé, vzhľadom na súčasnú politickú situáciu je vysoko pravdepodobné, že do EÚ príde z Ruska menej potrubného plynu a s najväčšou pravdepodobnosťou nepríde žiadny. Po druhé, cieľom je naplniť 90 % kapacít EÚ na skladovanie plynu v porovnaní s 80 % určenými na túto zimu, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2022/1032 o uskladňovaní plynu. V tejto situácii a na základe existujúcich právnych predpisov a iných iniciatív by agregácia dopytu EÚ a spoločného nákupu mohla byť užitočným nástrojom na pomoc členským štátom pri plnení trajektórií a cieľov stanovených v nariadení o uskladňovaní plynu. Ciele tohto návrhu Komisia preto navrhuje toto núdzové nariadenie, ktorého cieľom je zmierniť vplyv na cenu plynu riešením dopytu a ponuky, zaistením bezpečnosti dodávok v celej Európskej únii a posilnením solidarity. Nariadenie obsahuje štyri hlavné prvky, ktoré budú koherentným spôsobom prispievať k znižovaniu cien a posilňovaniu solidarity a bezpečnosti dodávok. Po prvé, agregácia dopytu po plyne v EÚ a spoločný nákup plynu umožnia EÚ využiť jej kolektívnu kúpnu silu na rokovania o lepších cenách, znížiť riziko, že členské štáty si budú navzájom navyšovať cenu pri licitácii na už aj tak napätom trhu, a tým kontraproduktívne zvyšovať ceny. Zlepšia transparentnosť a pomôžu najmä menším členským štátom, ktoré sú v menej priaznivej situácii ako kupujúci. Krátkodobým zámerom podľa článku 122 bude koordinácia a agregácia (združovanie) dopytu s cieľom podporiť naplnenie zásobníkov plynu pre nasledujúce, rýchlo sa blížiace, vtlačné obdobie.

Po druhé, návrh obsahuje celý balík opatrení týkajúcich sa cien plynu s cieľom riešiť nadmerné úrovne cien a zabezpečiť spravodlivé ceny plynu a elektriny aj v krízovej situácii. Súčasný návrh poskytuje istotu, pokiaľ ide o cenu, ktorá sa má použiť v kontexte nedostatku plynu, keď sa vyhlási núdzová situácia. Navrhuje sa v ňom aj doplnková referenčná hodnota pre dodávky skvapalneného zemného plynu (LNG) s cieľom zaistiť reprezentatívnu referenčnú hodnotu pre dovoz LNG, ktorý nie je ovplyvnený manipuláciou Ruska. S cieľom riešiť nadmernú volatilitu na trhoch návrh zahŕňa mechanizmy na vyrovnávanie volatility na termínových trhoch prostredníctvom mechanizmu riadenia vnútrodennej cenovej volatility, ktorý obmedzuje extrémne zmeny v krátkom časovom období („prerušenie obchodovania“). Po tretie, spoločný prístup k obmedzeniu cien si vyžaduje solidaritu v celej Únii. Keďže nie všetky členské štáty uzavreli medzi sebou dohody o vzájomnej solidarite, Komisia navrhuje priamo uplatniteľné opatrenia v prípade neexistencie takýchto dohôd o solidarite. Navrhuje aj rozšírenie povinnosti poskytnúť solidaritu neprepojeným členským štátom so zariadeniami LNG. Tým sa zabezpečí, že budeme pripravení a schopní konať v prípade potreby týchto dohôd. Komisia tiež skúma potrebu ďalších návrhov v situáciách, keď niektoré regióny čelia väčšej kríze dodávok než iné. Napokon by malo byť možné ďalšie zníženie dopytu po plyne a zároveň by sa malo dať zaistiť, aby boli spotrebitelia naďalej primerane chránení pred nedostatočnými dodávkami. EÚ už posilnila svoje nástroje umožňujúce úsporu plynu a elektrickej energie. Na dosiahnutie potrebných cieľov zníženia dopytu je však potrebné v čo najväčšej miere vykonávať dohodnuté nariadenia. Pomôže to odolať ďalšiemu prerušeniu dodávok plynu a zmierniť tlak na medzinárodné trhy s plynom, a tým aj na ceny. Komisia bude pozorne monitorovať opatrenia na znižovanie dopytu a je pripravená vyhlásiť stav pohotovosti EÚ alebo dokonca zrevidovať ciele zníženia dopytu po plyne, ak sa dobrovoľné opatrenia na zníženie dopytu ukážu ako nedostatočné na zaistenie dostatočných dodávok plynu v zime. Hlavné prvky tohto návrhu 1.Spoločný nákup a efektívna prevádzka plynárenskej infraštruktúry a) Spoločný nákup V tomto návrhu sa tieto naliehavé otázky riešia v súlade so žiadosťou členských štátov, a to vytvorením dočasného nástroja spoločného nákupu. Existuje značný časový tlak na to, aby bol tento nástroj pripravený najneskôr začiatkom jari 2023, a najmä pred ďalším vtlačným obdobím. Vzhľadom na to sa v ňom navrhuje, aby sa čo najskôr vypracovali hlavné zásady spoločného nákupu podľa článku 122, a preto by sa viaceré z týchto prvkov mali uplatňovať predbežne. V návrhu spoločného nákupu sa stanovuje postup pozostávajúci z dvoch krokov: po prvé, agregácia dopytu po zemnom plyne; po druhé, možný spoločný nákup v rámci energetickej platformy. i)Prvý krok: agregácia dopytu V prvom kroku by spoločnosti nakupujúce plyn agregovali svoj dopyt prostredníctvom poskytovateľa služieb, ktorý by tento proces organizoval a ktorého by Komisia vybrala postupom zadávania verejnej zákazky a s ktorým by na tento účel uzavrela zmluvu. Spoločnosti môžu predložiť svoj dopyt po plyne (s upresnením objemu, času dodania, trvania a miesta) poskytovateľovi služieb prostredníctvom IT nástroja na zber týchto údajov. Poskytovateľ služieb by zverejňoval tieto údaje s primeranou ochranou dôverných informácií na svojom webovom sídle s cieľom získať prostredníctvom verejného výberového konania ponuky na objemy zemného plynu, ktoré uspokojujú súhrnný dopyt. Tento krok by bol dobrovoľný s výnimkou toho, že vzhľadom na význam naplnenia zásobníkov by členské štáty museli vyžadovať, aby ich spoločnosti zahrnuli do procesu agregácie dopytu objemy zodpovedajúce aspoň 15 % (približne 13,5 mld. m³ pre EÚ ako celok) ich požiadaviek na naplnenie zásobníkov na budúci rok. Spoločnosti, ktoré sa zúčastnili na agregácii dopytu z povinnosti, sa mohli ešte rozhodnúť, či po procese agregácie budú skutočne nakupovať plyn alebo nie. Okrem toho zakúpený plyn nemusí byť nevyhnutne použitý na plnenie zásobníkov. Najmä vzhľadom na význam naplnenia zásobníkov v nadchádzajúcom roku by tento mechanizmus spoločného nákupu plynu ťažil z trhovej páky v podobe spoločného nákupu a pomohol by zmierniť neistoty a neobvykle vysoké ceny zaznamenané v minulom vtlačnom období (tohto roku). Vzhľadom na naliehavú potrebu by poskytovateľ služieb mal byť existujúcou spoločnosťou s podrobnými znalosťami o trhoch s energiou a vhodnými IT nástrojmi a odbornými znalosťami na vykonávanie týchto úloh. Spoločný nákup je otvorený účasti spoločností spomedzi zmluvných strán Energetického spoločenstva (západný Balkán, Ukrajina, Moldavsko a Gruzínsko). ii)Druhý krok: Koordinovaný nákup plynu V druhom kroku sa spoločnosti, ktoré sa zúčastnili na uvedenom procese agregácie dopytu, môžu rozhodnúť vytvoriť konzorcium na nákup plynu s cieľom uzavrieť zmluvy s dodávateľmi, ktorí v rámci tohto procesu ponúkli plyn. Mohli by tak rozhodnúť o spoločnom nákupe plynu a koordinovať prvky svojich pozícií, ako sú objemy, ceny, miesta dodávky a čas dodania. Jediné konzorcium na nákup plynu so silnou kúpnou silou zvyšuje pravdepodobnosť dosiahnutia lepších cien, ale vzhľadom na veľmi odlišný model dopytu podnikov v celej EÚ by sa mohlo objaviť viac ako jedno konzorcium na nákup plynu. Muselo by sa zaistiť dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže (pozri časť „Súlad s ostatnými politikami EÚ“). iii) Ad hoc mechanizmy riadenia Uvedené opatrenia by mala sprevádzať primeraná štruktúra riadenia, aby sa zabezpečila účinná koordinácia pri plnení cieľov. Preto by sa mal zriadiť ad hoc riadiaci výbor zložený zo zástupcov Komisie a členských štátov, ktorý by dohliadal na proces a) agregácie dopytu a b) koordinovaného nákupu plynu. Riadiaci výbor môže zabezpečiť transparentnosť procesu a poskytnúť usmernenia s cieľom zaistiť, že spoločné nákupy budú účinne rešpektovať bezpečnosť dodávok a zásadu energetickej solidarity/solidárnosti. Návrh je starostlivo vyvážený a dodržiava zásadu proporcionality. Existujú určité nevyhnutné povinné prvky – napríklad združovanie dopytu na účely naplnenia zásobníkov plynu – tieto však v žiadnom prípade neobmedzujú slobodu podnikov rozhodnúť sa, či kúpia, alebo nie, v závislosti od podmienok, ktoré sa ponúkajú v rámci procesu agregácie dopytu. Cieľom spoločného nákupu je podporiť podniky EÚ v ich úsilí o získanie dodatočného plynu a pomôcť zaistiť rovnocennejší prístup k novým alebo dodatočným zdrojom plynu vzhľadom na súčasnú akútnu hrozbu pre bezpečnosť dodávok. Návrh sa okrem toho zaoberá veľkým záujmom viacerých členských štátov o to, aby mohli pôsobiť v konzorciách na nákup plynu, a to s prihliadnutím na príslušné aspekty hospodárskej súťaže.

Ako už bolo opísané, najmä verejná súťaž na uspokojenie agregovaného dopytu po plyne vyhlásená poskytovateľom služieb by mohla zohrávať kľúčovú úlohu pri pomoci členským štátom pri napĺňaní zásobníkov plynu na zimu 2023/2024. Mohla by preto tiež posilniť solidaritu EÚ tým, že pomôže zabezpečiť spravodlivejšiu distribúciu plynu. Agregáciou dopytu a spoločným nákupom by sa takisto mohlo znížiť riziko pre jednotlivé plynárenské podniky v niektorých členských štátoch, pokiaľ ide o nadmerné platby za plyn zmluvne dohodnutý na napätých krátkodobých trhoch. Mohlo by to tiež pomôcť menším podnikom v EÚ, a to aj vo vnútrozemských krajinách, ktoré nemajú potrebné skúsenosti s uzatváraním zmlúv na nákup LNG, aby mohli spojiť svoj dopyt a zazmluvniť náklad LNG (ktorý môže byť príliš veľký na to, aby ho jednotlivé podniky mohli celý naraz spracovať), a tiež by im mohlo pomôcť pri štruktúrovaní dodávok LNG podľa ich osobitných potrieb. Spoločný nákup by mohol podporiť najmä tie podniky, ktoré predtým nakupovali plyn len alebo hlavne od ruských dodávateľov. Spoločný nákup by mohol poskytnúť preferenčné zaobchádzanie alebo podporu dodávkam obnoviteľných plynov, ako je biometán a vodík, a plynu, ktorý by sa inak vypúšťal alebo spaľoval. Podniky, ktoré uzatvárajú zmluvy podľa tohto nariadenia, by sa mali nabádať, aby na meranie, nahlasovanie a overovanie emisií metánu v celom dodávateľskom reťazci do Európskej únie používali normu 2.0 Partnerstva OSN pre metán v oblasti ropy a zemného plynu. A napokon, spoločný nákup v budúcnosti by mohol posilniť potenciál dodávok energie z obnoviteľných zdrojov tým, že pomôže zabezpečiť prístup k budúcemu dovozu vodíka zo zdrojov mimo EÚ. b)Efektívna prevádzka plynovodov a terminálov LNG Navrhované nariadenie sa zaoberá aj spôsobmi najefektívnejšieho prevádzkovania plynovodov a terminálov LNG. Diverzifikácia zdrojov dodávok mimo Ruska mení modely toku plynu v EÚ. Trasy z terminálov LNG do spotrebiteľských centier sa preto môžu stať relevantnejšími ako v súčasnosti prevládajúce smerovanie plynovodov z východu na západ. Takéto zmeny tokov plynu však môžu viesť k preťaženiu (zmluvnému a fyzickému) existujúcich plynovodov a terminálov LNG v EÚ. Existujúce opatrenia na riadenie preťaženia plynovodov predpokladajú postupy na základe pravidla „využitia alebo straty“, v prípade ktorých trvá najmenej šesť mesiacov, kým sa ich účinnosť prejaví. Okrem toho je potrebný administratívne náročný postup, ktorý má vykonávať národný regulačný orgán v príslušných členských štátoch. Tento návrh poskytuje prevádzkovateľom plynárenských sietí nástroje na rýchlu reakciu na zmeny tokov plynu a možné zmluvné preťaženie. Nové pravidlá by predovšetkým mohli urýchliť uvádzanie nevyužitých dlhodobých kapacít na trh v prípade krátkodobého preťaženia. Okrem toho je nanajvýš dôležité optimalizovať absorpčnú kapacitu LNG terminálov v EÚ a využívanie zásobníkov. Je potrebná platforma transparentnosti a rozvoj organizovaného trhu sekundárnych kapacít, podobne ako v prípade prepravy plynu potrubím. Návrh Komisie na revíziu nariadenia o plynoch zo súboru opatrení na dekarbonizáciu trhu s vodíkom a plynom už v článkoch 10 a 31 obsahuje ustanovenia na tieto účely. V súčasnom návrhu sa tieto ustanovenia predsunú ako súčasť reakcie na krízu, aby sa v budúcnosti zabránilo situáciám, keď sa budú obstarávať nové zdroje plynu, ale terminály LNG alebo zásobníky plynu sa bez potrebnej transparentnosti budú využívať neefektívne. 2. Bezpečnosť dodávok a)Zníženie dopytu Neoddeliteľnou súčasťou reakcie EÚ na bezpečnosť dodávok v súčasnom náročnom kontexte je proaktívne znížiť dopyt po plyne, pripraviť sa na akékoľvek možné prerušenie dodávok a zároveň zabrániť vyčerpaniu zásobníkov. V prípade potreby Komisia navrhne vyhlásiť stav pohotovosti Únie podľa nariadenia o znížení dopytu [nariadenie (EÚ) 2022/1369]. V záujme čo najlepšieho predvídania a prípravy na zimu 2023 – 2024 a naplnenia podzemných zásobníkov na 90 %, ako sa dohodlo v nariadení (EÚ) 2022/1032, bude prínosom všetok dopyt po plyne, ktorý možno teraz znížiť. Preto by sa v úsilí o zníženie dopytu po plyne malo pokračovať po marci 2023, aby sa podzemné zásobníky naplnili až na 90 %, ako sa dohodlo v nariadení (EÚ) 2022/1032. Komisia bude pozorne monitorovať opatrenia na znižovanie dopytu a je pripravená vyhlásiť stav pohotovosti EÚ alebo dokonca zrevidovať ciele zníženia dopytu po plyne, ak sa dobrovoľné opatrenia na zníženie dopytu ukážu ako nedostatočné na zaistenie dostatočných dodávok plynu počas zimy. Členské štáty by medzitým mali aktívne prijať všetky možné opatrenia v súlade s nariadením o znižovaní dopytu po plyne s cieľom znížiť dopyt po plyne a v súlade s európskym plánom znižovania dopytu po plyne s názvom „Úspora plynu pre bezpečnú zimu“, ktorý bol prijatý v júli 2022. Medzi takéto opatrenia patria kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti, opatrenia na zníženie dopytu v budovách prevádzkovaných verejnými orgánmi a v komerčných a vonkajších priestoroch. S cieľom posilniť pripravenosť na možné núdzové situácie v zime sa v návrhu zavádzajú ďalej uvedené nové ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti dodávok. Vzhľadom na to, že je dôležité, aby všetky skupiny spotrebiteľov prispievali k úspore plynu v rámci svojich možností, tento návrh obsahuje ustanovenia, ktoré členským štátom umožňujú výnimočne prijať opatrenia na zníženie „inej ako nevyhnutnej spotreby“ chránených odberateľov za predpokladu, že sa tým nezníži ochrana ich základnej spotreby. Tieto opatrenia za žiadnych okolností neovplyvnia zraniteľných spotrebiteľov, ktorí nemajú priestor na zníženie svojej spotreby, a nebudú viesť k odpojeniu žiadnych chránených odberateľov. Členské štáty by mohli nanovo vymedziť, kto sú chránení spotrebitelia, pokiaľ budú zraniteľné domácnosti naďalej chránené za každých okolností. b)Rozšírenie povinnosti ochrany solidaritou na kritické plynové elektrárne Podľa súčasného regulačného rámca by predtým, ako by členské štáty mohli požiadať o solidárne opatrenia podľa nariadenia (EÚ) 2017/1938, by sa v takých členských štátoch, v ktorých kritické plynové elektrárne zohrávajú kľúčovú úlohu z hľadiska bezpečnosti dodávok elektriny, museli najprv obmedziť dodávky do takýchto elektrární, čo by mohlo ohroziť bezpečnosť dodávok elektriny v iných členských štátoch. S cieľom zabrániť takýmto negatívnym účinkom presahovania na výrobu elektriny sa navrhuje, aby členské štáty mohli za určitých podmienok iniciovať žiadosť o solidaritu, ak hrozí, že plynové elektrárne, ktoré sú potrebné na zabezpečenie primeranosti elektrizačnej sústavy, nebudú zásobované kritickými objemami plynu. Z rovnakého dôvodu budú mať členské štáty poskytujúce solidaritu právo zabezpečiť, aby prevádzka ich kritických plynových elektrární nebola ohrozená pri poskytovaní solidarity inému členskému štátu. c)Štandardné pravidlá dvojstrannej solidarity Osobitnými opatreniami v tomto návrhu sa medzi členskými štátmi zavádza štandardný mechanizmus s cieľom zabezpečiť, aby si v stave núdze, ktorý vedie k veľmi závažnému nedostatku plynu, navzájom pomáhali pri zásobovaní „odberateľov chránených solidaritou“ (domácnosti, diaľkové vykurovanie a za určitých podmienok základné sociálne služby) a kritických plynových elektrární. Súčasné pravidlá bezpečnosti dodávok zaviedli zásadu takejto solidarity, ale jej skutočné využitie v kríze si vyžaduje podrobné technické a finančné dojednania, na ktorých sa členské štáty mali dohodnúť dvojstranne. Doteraz sa však dohodlo len šesť z viac ako 40 požadovaných dojednaní. V navrhovanom nariadení sa preto stanovujú pravidlá a postupy, ktoré sa budú automaticky uplatňovať medzi členskými štátmi, ktoré neuzavreli dvojstranné dohody o solidarite. Nariadenie vychádza z odporúčania Komisie (EÚ) 2018/177 a zo štandardného vzoru navrhnutého Komisiou v prílohe 2 k návrhu COM(2021) 804 s potrebnými aktualizáciami s cieľom zohľadniť skutočnosť, že situácia na trhu a v oblasti bezpečnosti dodávok sa odvtedy výrazne zhoršila. Tento štandardný mechanizmus solidarity uplatniteľný v prípade neexistencie iných dvojstranných dohôd zahŕňa: ·Náhrada za solidaritu, ktorú má členský štát žiadajúci o solidaritu vyplatiť členskému štátu poskytujúcemu solidaritu, bude založená na priemernej trhovej cene plynu za posledných 30 dní pred podaním žiadosti o pomoc zo strany žiadajúceho členského štátu najrelevantnejšej transakcie. Toto spriemerovanie odráža pravdepodobnú extrémnu volatilitu cien v núdzovej situácii.

·Možné náklady vyplývajúce zo súdnych alebo rozhodcovských konaní po obmedzení priemyslu nebudú zahrnuté do náhrady za solidaritu, ktorá sa má zaplatiť medzi členskými štátmi. Ak by takéto náklady vznikli, musel by ich teda znášať poskytujúci členský štát podľa svojich vlastných vnútroštátnych pravidiel. Dôvodom je, že náklady na náhradu pre priemysel vyplývajúce z obmedzenia sú čiastočne pokryté cenou plynu a ak by časť vyplývajúca zo súdneho sporu zostala nepokrytá, táto časť by bola veľmi neistá a mohla by do značnej miery prekročiť náklady na plyn. Neistota týkajúca sa nepriamych nákladov na náhradu sa preto ukázala byť hlavnou prekážkou dohôd o solidarite. Členské štáty sa však budú môcť dohodnúť na odlišných podmienkach náhrady. ·Postup žiadania a poskytovania solidarity by mal v čo najväčšej možnej miere uprednostňovať dobrovoľné trhové opatrenia, pričom by sa malo uviesť do praxe to, že solidarita by ako posledná možnosť v čase krízy musela prípadne zahŕňať opatrenia, ako je uvoľnenie strategických zásob alebo obmedzovanie. V návrhu sa objasňuje, že prepojené členské štáty musia po prijatí žiadosti o solidaritu odpovedať do 12 hodín a dohodnuté solidárne opatrenia poskytnúť do 3 dní. Súčasná povinnosť súvisiaca so solidaritou sa uplatňuje medzi členskými štátmi, ktoré sú priamo prepojené, alebo cez tretiu krajinu. V tomto návrhu sa táto povinnosť bude vzťahovať aj na členské štáty so zariadeniami LNG, ktoré aj keď nie sú priamo pripojené, by mohli poskytnúť solidaritu členskému štátu v stave núdze, ak by mal infraštruktúru potrebnú na prijatie tohto LNG. d)Pridelenie kapacity v stave núdze na úrovni Únie alebo regiónu V návrhu sa napokon poukazuje na možnosť vzniku stavu núdze na úrovni Únie alebo regiónu s vážnymi prerušeniami dodávok plynu a nedostatočnými dodávkami. V takýchto prípadoch by Únia mala byť pripravená rýchlo uplatniť mechanizmy solidarity regionálne koordinovaným spôsobom s cieľom zmierniť núdzovú situáciu. Za týchto mimoriadnych okolností by Rada mala mať možnosť rozhodnúť o efektívnom prideľovaní dostupných kapacít plynu tým členským štátom, ktoré sú postihnuté stavom núdze na úrovni regiónu alebo Únie, a to na základe návrhu Komisie. V takom prípade a v prípade neexistencie dvojstrannej dohody o solidarite by sa cena plynu dodávaného v rámci solidarity mala vymedziť ako priemerná trhová cena za posledných 30 dní pred podaním žiadosti o pomoc zo strany žiadajúceho členského štátu najrelevantnejšej transakcie (pozri tiež bod 3a). 3.Opatrenia týkajúce sa úrovne cien plynu a)Cenový vzorec v štandardných dohodách o solidarite Ako už bolo uvedené, solidarita by mala byť založená na spravodlivej náhrade pre žiadajúce, ako aj poskytujúce členské štáty. Cena plynu sa od roku 2021 stala oveľa kolísavejšou, v dôsledku čoho je spotová trhová cena v krízových situáciách menej vhodná na to, aby bola základom pre spravodlivú náhradu. V tomto nariadení sa preto navrhuje použiť priemernú trhovú cenu za posledný mesiac predchádzajúci žiadosti o pomoc zo strany žiadajúceho členského štátu najrelevantnejšej transakcie s cieľom poskytnúť istotu rôznym stranám. Pri priemernej trhovej cene za posledný mesiac je náhrada stále založená na „trhovej cene“, ako sa uvádza v odporúčaní z roku 2018. Mesačná priemerná trhová cena je však nezávislejšia od kolísavého prostredia a pravdepodobne veľmi vysokých spotových cien počas krízových situácií a ako taká obmedzuje akékoľvek zvrátené stimuly. Poskytujúce členské štáty stále dostávajú spravodlivú náhradu, keďže toky plynu pochádzajú z dlhodobých zmlúv a zásobníkov, pričom všetky boli nakúpené za menej, ako za očakávané spotové ceny v krízových situáciách. b)Vypracovanie novej doplnkovej referenčnej hodnoty LNG Trh EÚ s LNG sa stále rozvíja a indexované ceny podľa uzlov sú naďalej veľmi ovplyvnené dodávkami prostredníctvom plynovodov, a teda manipuláciou s dodávkami zemného plynu do EÚ zo strany Ruska, ako aj existujúcimi problematickými miestami v infraštruktúre. Ceny dovozu LNG v rámci EÚ sa považujú za neprimerane ovplyvnené týmito obmedzeniami a otázky týkajúce sa reprezentatívnosti súčasných indexov pretrvávajú. Vnímanie nesprávneho fungovania finančných trhov v oblasti energetiky zároveň oslabuje dôveru verejnosti. Je potrebné zabezpečiť stabilné a predvídateľné ceny dovážaného LNG, ktorý je nevyhnutný na nahradenie výpadkov dodávok spôsobených pravdepodobným zastavením dovozu ruského plynu. Týmto návrhom sa Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) poveruje v krátkom čase vytvorením nástroja na objektívny odhad cien (a časom referenčnej hodnoty) LNG dovážaného do EÚ na základe informácií o všetkých denných transakciách zhromaždených v reálnom čase. Táto nová referenčná hodnota sa bude opierať o správy o dovoze LNG z toho istého dňa, pričom bude zahŕňať ponuky na nákup, ponuky na predaj a transakcie v súvislosti s LNG, ktoré špecifikujú dodanie alebo sú dodané v EÚ, a to akoukoľvek osobou, ktorá vykonáva takúto činnosť, bez ohľadu na miesto jej registrácie alebo domicilu. Kupujúcim sa tak poskytnú komplexnejšie informácie a zvýši sa cenová transparentnosť. Navrhovaným nariadením sa agentúre ACER udeľujú potrebné právomoci na zber údajov o transakciách potrebných na stanovenie referenčnej hodnoty LNG, pričom sa vychádza z úloh a právomocí, ktoré má agentúra ACER už k dispozícii podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 z 25. októbra 2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1348/2014 zo 17. decembra 2014 o oznamovaní údajov, ktorým sa vykonáva článok 8 ods. 2 a článok 8 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou (ďalej spoločne len „REMIT“), a zároveň ich posilňuje. c)Korekčný mechanizmus trhu s plynom Virtuálny obchodný uzol Title Transfer Facility (TTF) je miestom virtuálnej tvorby cien v Holandsku, ktoré vzhľadom na svoju vysokú likviditu často slúži ako referenčná cena pre európsky trh s plynom, čo má vplyv na zmluvy a hedžingové operácie v celej EÚ. TTF je však predovšetkým indexom fyzického potrubia pre vtláčanie plynu v holandskej sieti, ktorý slúži najmä ako uzol pre severozápadnú Európu. V súčasnosti sa v TTF obchoduje za prémiovú cenu pre väčšinu obchodných uzlov EÚ, čo z väčšej časti odráža nedostatok dodávok z Ruska a problematické miesta v infraštruktúre regiónu. Skutočnosť, že TTF sa používa ako referenčná cena a základ na hedžing zmlúv o plyne v rôznych uzloch EÚ, poukazuje na jeho význam pri stanovovaní ceny zemného plynu v EÚ. Tento núdzový návrh sa ako krajné opatrenie zameriava na riešenie situácií nadmerných cien zemného plynu tým, že splnomocňuje Komisiu, aby navrhla opatrenie Rady na stanovenie maximálnej dynamickej ceny, za ktorú sa môžu uskutočňovať transakcie so zemným plynom na spotových trhoch TTF za osobitných podmienok. Ostatné uzly obchodovania s plynom v Únii budú prepojené s opravenou spotovou cenou TTF prostredníctvom dynamického cenového koridoru. Aby sa zaistilo, že nedôjde k žiadnym negatívnym účinkom, toto opatrenie by malo umožniť mimoburzové obchodovanie s plynom, nemalo by mať vplyv na bezpečnosť dodávok plynu v EÚ a toky v rámci EÚ, nemalo by viesť k zvýšeniu spotreby plynu a nemalo by mať vplyv na stabilitu a riadne fungovanie trhov s energetickými derivátmi. 4.Opatrenie na zníženie cenovej volatility a)Mechanizmus riadenia vnútrodennej cenovej volatility: V nariadení o rozpočtových pravidlách (MiFID II) sa už vyžaduje, aby regulované trhy vytvorili súbor mechanizmov s cieľom obmedziť značnú volatilitu na finančných trhoch a zabrániť chybným obchodným modelom. Zdá sa však, že počet ich spustení obchodnými miestami zostáva nízky, čo je spôsobené najmä tým, že zavedené mechanizmy majú zabrániť chybným pokynom a nie rýchlym výkyvom cien odrážajúcim neistotu na trhu. Veľké výkyvy na trhoch s plynom a elektrickou energiou sťažujú energetickým firmám pokračovať v účasti na týchto trhoch a uspokojovať ich potreby v oblasti hedžingu a zároveň zaistiť bezpečnosť dodávok energie pre koncových spotrebiteľov. V tomto návrhu sa preto stanovuje požiadavka, aby obchodné miesta zaviedli nový dočasný mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility zameraný na obmedzenie veľkých pohybov cien zmlúv o derivátoch elektriny a plynu v rámci toho istého obchodného dňa. Okrem toho, aby bolo možné sa zamerať na najlikvidnejšie zmluvy a zabrániť neželaným narušeniam trhov s menej likvidnými derivátmi by sa mal mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility zameriavať na deriváty týkajúce sa energie s najbližším mesiacom dodávky. S cieľom poskytnúť obchodným miestam čas potrebný na zriadenie tohto mechanizmu sa očakáva, že obchodné miesta zavedú predbežné nástroje, ktoré môžu vo všeobecnosti dosiahnuť rovnaký cieľ ako mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility.

Tento nový mechanizmus by mal dopĺňať všetky statické alebo dynamické prerušovače obchodovania, ktoré obchodné miesta zaviedli, a mal by sa uplatňovať popri nich. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania nového mechanizmu riadenia volatility by Komisia mala mať možnosť vykonávacím aktom špecifikovať určité technické prvky svojej kalibrácie. Okrem toho, aby sa zabezpečilo, že nový mechanizmus bude dobre prispôsobený osobitným vlastnostiam dotknutých zmlúv o derivátoch, obchodné miesta by mali mať možnosť uplatňovať limity volatility špecifické pre zmluvu a zároveň dodržiavať požiadavky stanovené v právnych predpisoch. Európsky orgán pre cenné papiere a trhy bude mať na základe správ pravidelne predkladaných príslušnými vnútroštátnymi orgánmi za úlohu koordinovať uplatňovanie tohto mechanizmu v celej Únii a zdokumentovať rozdiely v spôsobe vykonávania tohto mechanizmu. b)Nelegislatívne opatrenie sprevádzajúce tento návrh Opatrenia navrhované v tomto nariadení sú doplnené ďalšími opatreniami, ktoré majú vykonať ESMA a ACER s cieľom posilniť trhy s energiou a ich transparentnosť. ESMA a ACER posilňujú vzájomnú spoluprácu s cieľom posilniť svoje spôsobilosti v oblasti monitorovania a odhaľovania možnej manipulácie s trhom a zneužívania trhu. ESMA a príslušné vnútroštátne orgány takisto posilňujú svoje príslušné činnosti monitorovania trhu s energetickými derivátmi a dohľadu nad ním. Pre energetické spoločnosti je čoraz ťažšie účinne hedžovať svoje obchodné riziká na centrálne zúčtovaných trhoch EÚ s energiou. Zvyšujúce sa maržové požiadavky a ťažkosti, ktorým určité energetické spoločnosti čelia pri zabezpečovaní dostatočnej likvidity na splnenie maržových požiadaviek, ich môžu prinútiť k obmedzeniu hedžingových činností a následne ich vystaviť ďalším rizikám. Na zmiernenie tohto tlaku Komisia prijala delegovaný akt, ktorý by za osobitných podmienok umožňoval používať bankové záruky nezabezpečené kolaterálom a verejné záruky ako prípustný kolaterál na plnenie výziev na dodatočné vyrovnanie. Tento delegovaný akt je v súlade s návrhom orgánu ESMA zo 14. októbra. Orgán ESMA takisto objasnil, že komerčné cenné papiere a dlhopisy EÚ sú zahrnuté do zoznamu prípustného kolaterálu k nepeňažným kolaterálom. Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky V navrhovanej iniciatíve sa stanovujú dočasné, primerané a výnimočné opatrenia. Dopĺňajú sa ňou existujúce príslušné iniciatívy a právne predpisy EÚ, ktorými sa zabezpečuje, aby mohli občania profitovať z bezpečných dodávok plynu a aby boli odberatelia chránení pred závažnými prerušeniami dodávok. Logicky vyplýva z existujúcich iniciatív, ako je plán „REPowerEU“ a návrh súboru opatrení na dekarbonizáciu trhu s vodíkom a plynom. Okrem toho sa nedávno prijatým nariadením (EÚ) 2022/1032 o uskladňovaní plynu zaviedla povinnosť uskladňovania v reakcii na ruskú inváziu na Ukrajinu. V článku 6a nariadenia 2022/1032 sa stanovuje povinnosti plniť zásobníky plynu v súlade s vopred stanovenými trajektóriami a cieľmi. Navrhovaná iniciatíva dopĺňa právne predpisy EÚ o vnútornom trhu a bezpečnosti dodávok. Po ruskej invázii na Ukrajinu EÚ vypracovala plán REPowerEU s cieľom čo najskôr ukončiť závislosť EÚ od ruských fosílnych palív, najneskôr však do roku 2027. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne REPowerEU stanovuje energetická platforma EÚ zriadená Komisiou a členskými štátmi na spoločný nákup plynu, LNG a vodíka. Oznamuje sa v ňom, že Komisia vypracuje mechanizmus spoločného nákupu. V tejto súvislosti je navrhovaná iniciatíva plne v súlade s cieľmi stanovenými v pláne REPowerEU. Návrhom sa posilňuje a dopĺňa nariadenie (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu. Uvedené nariadenie už zahŕňa povinnosť poskytovať solidaritu, ako aj pojem odberatelia chránení solidaritou, ktorý zahŕňa domácnosti a za určitých okolností základné sociálne služby a diaľkové vykurovanie. Návrhom sa táto povinnosť súvisiaca so solidaritou rozširuje s cieľom zabezpečiť pre plynové elektrárne dodávky kritických objemov a v prípade neexistencie bilaterálne uzatvorených dohôd o solidarite sa táto povinnosť realizuje prostredníctvom štandardného mechanizmu. V návrhu sa v plnej miere zohľadňuje aj cieľ nariadenia (EÚ) 2022/1369 o znížení dopytu, ktorým je proaktívne znižovanie dopytu po plyne s cieľom zmierniť možné prerušenia dodávok v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu. Znižovanie dopytu zostáva kľúčovým pilierom našej reakcie, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, a návrh tento pilier upevňuje tým, že umožňuje členským štátom dosiahnuť úspory z inej ako nevyhnutnej spotreby a zároveň chrániť zraniteľných a iných chránených odberateľov. Návrh Komisie na nariadenie o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi, so zemným plynom a s vodíkom prijatý v rámci súboru opatrení na dekarbonizáciu trhu s vodíkom a plynom obsahuje opatrenia na zvýšenie transparentnosti a prístupu k terminálom LNG a zásobníkom plynu. Súčasný návrh obsahuje rovnaké ustanovenia s kratšími lehotami na ich vykonanie, takže je plne v súlade s nariadením o plyne. Okrem toho je v súlade aj s požiadavkami podľa nedávno prijatého nariadenia (EÚ) 2022/1032 o uskladňovaní plynu, ktorým sa zaviedla povinnosť uskladňovania v reakcii na ruskú inváziu na Ukrajinu. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 obsahuje v bode 2.2.5 prílohy 1 ustanovenia týkajúce sa dlhodobého mechanizmu „využitia alebo straty“. Tieto ustanovenia boli prijaté s cieľom zabrániť blokovaniu prepravných kapacít účastníkmi trhu v čase, keď ich nemôžu alebo neplánujú využiť. Vzhľadom na krízovú situáciu súčasný návrh znižuje administratívnu záťaž a predpokladá uplatňovanie týchto ustanovení. V súčasnom návrhu sa najmä skracuje čas, ktorý uplynie, keď sa kapacita nevyužije, zo šiestich mesiacov na jeden mesiac. Návrh je preto v súlade s pravidlami vnútorného trhu, aby sa zabránilo neefektívnemu využívaniu plynárenských sietí. Ustanovenia, ktoré agentúre ACER umožňujú uverejniť referenčnú hodnotu LNG, vychádzajú z existujúcich úloh agentúry ACER podľa právneho rámca nariadenia REMIT a dopĺňajú ich. Okrem núdzovej intervencie na trhu s elektrinou zameranej na riešenie vysokých cien Komisia z dlhodobejšieho hľadiska zlepší koncepciu trhu s elektrinou. Hlavným cieľom tejto reformy koncepcie trhu s elektrinou bude priniesť spotrebiteľom výhody cenovo dostupných nefosílnych technológií a zároveň zachovať výhody spoločnej trhovo orientovanej elektrizačnej sústavy. Cieľom tejto reformy je zabezpečiť, aby žiadny energetický nosič nemohol spôsobiť narušenie trhu, ako je to v súčasnosti v prípade zemného plynu, pri zohľadnení zásadných zmien potrebných pre dekarbonizovaný a vo veľkej miere elektrifikovaný kontinent. Komisia sa zaviazala, že hlavné prvky reformy predstaví do konca roka 2022. Budú slúžiť ako základ pre konzultácie s ministrami a inými zainteresovanými stranami o súbore myšlienok, ktoré Komisia predložila. V súčasnosti sa očakáva, že tento proces povedie k návrhu Komisie v roku 2023. Súlad s ostatnými politikami Únie Európska zelená dohoda Návrh zameraný na zásadné posilnenie bezpečnosti dodávok a riešenie vysokých a volatilných cien energie je takisto v súlade s dlhodobým cieľom zelenej dohody, keďže úsilie o zníženie dopytu urýchli opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a štrukturálne zmeny.

Politika vnútorného trhu Návrh je zlučiteľný s pravidlami pre vnútorný trh s energiou vrátane pravidiel hospodárskej súťaže EÚ. Fungovanie cezhraničných trhov s energiou je kľúčom k zaisteniu bezpečnosti dodávok v prípade nedostatočných dodávok. Politika hospodárskej súťaže Pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa agregácie dopytu a spoločného nákupu, stanovenie spôsobov spoločného nákupu plynu koordinovanejším spôsobom je takisto v súlade s dekarbonizáciou uvedenou v zelenej dohode a iniciatíve REPowerEU. Rozsah pôsobnosti energetickej platformy zahŕňa aj vodík z obnoviteľných zdrojov. Ustanovenia, ktoré agentúre ACER umožňujú stanoviť referenčnú hodnotu LNG, prispievajú k transparentnosti trhu a nepriamo k nižším veľkoobchodným cenám plynu, a preto sú v súlade s politikou hospodárskej súťaže EÚ. Pravidlá týkajúce sa agregácie dopytu a spoločného nákupu možno uplatňovať spôsobom zlučiteľným s pravidlami hospodárskej súťaže EÚ, ktoré umožňujú spoločný nákup medzi konkurenčnými podnikmi za určitých podmienok a ktoré sa uplatňujú vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky. S cieľom znížiť riziko vzniku obáv z narušenia hospodárskej súťaže nesmie byť poskytovateľ služieb súčasťou vertikálne integrovaného podniku pôsobiaceho v oblasti ťažby, dodávky alebo spotreby zemného plynu v rámci Únie ani zmluvnou stranou Energetického spoločenstva. V prípade vážneho prerušenia dodávok alebo nedostatočných dodávok je pravdepodobné, že spoločný nákup uskutočnený plynárenskými podnikmi pôsobiacimi na veľkoobchodnej úrovni bude zlučiteľný s pravidlami hospodárskej súťaže EÚ, ak je takáto krízová spolupráca i) nevyhnutná na riešenie vážneho prerušenia dodávok alebo nedostatočných dodávok; ii) má dočasný charakter; a iii) je primeraná sledovanému cieľu. Vo všeobecnosti je menej pravdepodobné, že spoločný nákup vyvolá obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou, ak zúčastnené podniky nemajú trhovú silu na trhoch nákupu a predaja. Za súčasných výnimočných trhových podmienok však európske plynárenské podniky a podniky, ktoré spotrebúvajú plyn, čelia vážnym obmedzeniam dodávok, ktoré poskytujú stranám na strane ponuky veľmi významnú rokovaciu silu. Na účely zvýšenia vyjednávacej sily nákupcov plynu by pre každého ochotného účastníka trhu malo byť za nediskriminačných podmienok dostupné nákupné konzorcium, ktoré by zlučovalo účastníkov pôsobiacich na širokej škále neprepojených produktových a geografických trhov tak, aby zastúpenie akéhokoľvek daného súboru konkurentov, aj keď je významné z hľadiska trhových podielov na danom nadväzujúcom alebo súvisiacom trhu, bolo obmedzené vo vzťahu k celkovej účasti. Nákupné konzorcium by malo byť zriadené spôsobom, ktorý nevedie k žiadnemu riziku narušenia hospodárskej súťaže na nadväzujúcich alebo súvisiacich trhoch, na ktorých môžu účastníci súťažiť. Účasť firiem využívajúcich poskytovateľa služieb v rámci mechanizmu agregácie dopytu poskytovateľa služieb sa zohľadní ako pozitívny faktor pri vyvažovaní možných rizík a prínosov systémov spolupráce pri nákupe plynu podľa práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže, a to v rozsahu, v akom táto účasť prispieva k dosiahnutiu vyššej efektívnosti, a tým významne prispieva k vyváženiu akýchkoľvek rizík pre hospodársku súťaž v rámci testu celkovej vyváženosti. Bude obzvlášť dôležité zabezpečiť, aby sa transparentnosť, ktorá je potrebná na fungovanie agregácie dopytu, medzi jednotlivými zúčastnenými podnikmi a poskytovateľom služieb, Komisiou a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi nepremietla do širšej transparentnosti, pokiaľ ide o objemy, harmonogramy dodávok alebo realizované ceny pre jednotlivé zúčastnené podniky, ani do transparentnosti na úrovni daného odvetvia alebo pododvetvia, ktoré by mohli predstavovať nadväzujúci alebo súvisiaci trh, na ktorom by mala naďalej existovať hospodárska súťaž. Hoci sa v usmerneniach Komisie o uplatňovaní článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na dohody o horizontálnej spolupráci uvádza, že spoločné trhové podiely pod 15 % na trhu(-och) nákupu a predaja poukazujú na nedostatočnú trhovú silu, spoločný trhový podiel presahujúci túto prahovú hodnotu na jednom alebo oboch trhoch automaticky nenaznačuje, že by dojednanie o spoločnom nákupe malo pravdepodobne obmedzujúce účinky na hospodársku súťaž. Dojednanie o spoločnom nákupe, ktoré nepatrí do tohto bezpečného prístavu, si vyžaduje posúdenie jeho účinkov na trh vrátane faktorov, ako je možná protichodná sila silných dodávateľov a potrebné mechanizmy riadenia a výmeny informácií na zabezpečenie pokračujúcej hospodárskej súťaže na nadväzujúcich trhoch vzhľadom na súčasné výnimočné trhové okolnosti. Komisia je pripravená pomôcť spoločnostiam pri vytváraní takéhoto konzorcia a urýchlene vydať rozhodnutie podľa článku 10 nariadenia 1/2003 o neuplatniteľnosti článkov 101 a/alebo 102 ZFEÚ, ak sa začlenia a dodržia príslušné záruky. Komisia je takisto pripravená poskytnúť neformálne usmernenia v rozsahu, v akom sa zúčastnené podniky v iných konzorciách stretávajú s neistotou, pokiaľ ide o posúdenie jedného alebo viacerých prvkov dojednania o spoločnom nákupe podľa pravidiel hospodárskej súťaže EÚ. Účastníci spoločného nákupu plynu môžu potrebovať finančné záruky, ak niektorý z podnikov nie je v konečnom dôsledku schopný zaplatiť konečnú zmluvnú sumu. Členské štáty alebo iné zainteresované strany môžu plynárenským podnikom alebo podnikom, ktoré spotrebúvajú plyn, poskytnúť finančnú podporu vrátane záruk. V právnom návrhu sa spomína táto možnosť finančnej pomoci podnikom, ktoré sa zúčastňujú na spoločnom nákupe. V návrhu sa zdôrazňuje, že takáto podpora musí byť v prípade potreby v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Stanovenie spôsobov spoločného nákupu plynu koordinovanejším spôsobom je takisto v súlade s dekarbonizáciou uvedenou v zelenej dohode a iniciatíve REPowerEU. Rozsah pôsobnosti energetickej platformy zahŕňa aj vodík z obnoviteľných zdrojov. Ustanovenia, ktoré agentúre ACER umožňujú stanoviť referenčnú hodnotu LNG, prispievajú k transparentnosti trhu a nepriamo k nižším veľkoobchodným cenám plynu, a preto sú v súlade s politikou hospodárskej súťaže EÚ. PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA Právny základ Právnym základom tohto nástroja je článok 122 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Tento článok možno uplatňovať len v prípade vážnych ťažkostí a musí sa uplatňovať v duchu solidarity. Súčasné nedostatočné dodávky plynu z Ruskej federácie predstavujú vážny problém v oblasti dodávok energetického výrobku v zmysle článku 122. Lídri EÚ a Komisia identifikovali naliehavú potrebu dodatočných dočasných opatrení na koordinovanejšiu činnosť, aby sme boli lepšie pripravení na možné ďalšie prerušenia dodávok plynu počas nadchádzajúcich dvoch zím.

Súčasný regulačný rámec pre bezpečnosť dodávok plynu, najmä nariadenie (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu, bol navrhnutý tak, aby riešil krátkodobé prerušenia dodávok, a nie dlhotrvajúce odpojenie od nášho hlavného dodávateľa. Preto sú potrebné ďalšie dočasné núdzové nástroje na zabezpečenie dodávok plynu, okrem iného s cieľom zabrániť neprimeraným cezhraničným obmedzeniam a zabrániť tomu, aby dlhotrvajúce prerušenie dodávok plynu malo závažné účinky presahovania, ktoré poškodzujú primeranosť elektrizačnej sústavy. Podobne bol pojem chránení odberatelia navrhnutý na krátke obdobia nedostatku, zatiaľ čo v prípade dlhotrvajúceho narušenia by členské štáty mali mať možnosť umožniť aj chráneným odberateľom prispievať k znižovaniu dopytu prostredníctvom zníženia inej ako nevyhnutnej spotreby. Ustanovenia o solidarite uvedené v nariadení (EÚ) 2017/1938 o bezpečnosti dodávok plynu by mali sprevádzať bilaterálne uzatvorené dohody o solidarite, v ktorých by sa mali stanoviť právne, technické a finančné podrobnosti týkajúce sa solidarity. Táto povinnosť súvisiaca so solidaritou nie je realizovateľná z dôvodu chýbajúcich dohôd, čo odôvodňuje potrebu doplniť existujúce ustanovenia o štandardný mechanizmus solidarity v prípade neexistencie dvojstranných dohôd. Opatrenia v rámci tohto nástroja umožňujú podnikom vo všetkých členských štátoch koordinovane sa pripraviť na možnosť ďalších nedostatočných dodávok a na efektívnejšie využívanie plynárenskej infraštruktúry. Očakáva sa, že väčšina európskych zásobníkov plynu by mohla byť v zimnom období vyčerpaná. Pri absencii dodávok z Ruskej federácie by členské štáty mohli čeliť ťažkostiam pri napĺňaní zásobníkov na potrebnú úroveň. Táto situácia si vyžaduje koordináciu pri nákupe plynu a zavedenie postupu spoločného nákupu, ktorý by v praxi umožnil spoločný nákup. Spoločný nákup pomáha podnikom vo všetkých členských štátoch zabezpečiť rovnocennejší prístup k novým alebo dodatočným zdrojom plynu v naliehavých situáciách, keď sa vyžaduje solidarita. V duchu solidarity by to mohlo znížiť škodlivý účinok navyšovania ceny pri licitácii, zvyšovania ceny a tiež pomôcť menším podnikom využívať výhodnejšie nákupné podmienky vyplývajúce z agregovaného dopytu. Využívanie spoločného nákupu by mohlo členským štátom pomôcť zmierniť problémy pri napĺňaní zásobníkov plynu, ktoré vyplývajú z poklesu dodávok plynu z Ruskej federácie. Mohlo by to napríklad pomôcť koordinovať nákup plynu a zároveň udržať ceny na udržateľnej úrovni. Prostredníctvom ad hoc riadiaceho výboru by to tiež mohlo umožniť koordináciu spoločného riadenia vtláčania a skladovania vzhľadom na nasledujúce vtlačné obdobie. Spoločný nákup by preto mohol posilniť solidaritu EÚ pri nákupe a distribúcii plynu. V duchu solidarity by spoločný nákup mohol podporiť najmä tie podniky, ktoré nakupovali plyn len alebo hlavne od ruských dodávateľov. Naliehavá situácia plne odôvodňuje použitie článku 122 ZFEÚ s cieľom čo najskôr zriadiť subjekt zadaním vykonávania potrebných služieb existujúcim subjektom. Úspech spoločného nákupu plynu bude závisieť od dostupnosti kapacít terminálov LNG a plynovodov. To je ešte dôležitejšie za súčasných okolností, keď preťaženie plynovodov a terminálov spôsobuje problémy pri dodávkach plynu aj pri plnení zásobníkov. Uplatňovanie pravidiel transparentnosti a predaj nevyužitej kapacity terminálov LNG a nevyužitých kapacít plynovodov umožňuje maximalizovať dostupnú kapacitu plynárenskej infraštruktúry. Otvorené, efektívnejšie a nediskriminačné využívanie infraštruktúry zvyšuje cezhraničné a vnútorné toky plynu a je nevyhnutnou podmienkou na to, aby sa LNG dostal k spotrebiteľom v celej EÚ. Pravidlá, ktoré sú v súčasnosti zavedené, nie sú dostatočné na zabezpečenie uvedených skutočností. Je potrebné, aby sa čo najskôr zaviedli a uplatňovali pravidlá umožňujúce využívať kapacitu terminálov a plynovodov LNG. Odhad ceny LNG by sa mal uverejňovať denne najneskôr dva týždne po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, aby sa zabezpečilo, že účastníci trhu budú mať k dispozícii objektívnu referenčnú cenu počnúc zimnou sezónou 2022/23. Tento odhad ceny by mal byť doplnený uverejnením referenčnej hodnoty LNG najneskôr do 1. marca 2023. Hoci stanovenie takéhoto trvalého nástroja by sa neskôr malo zahrnúť do komplexnejšej revízie právneho rámca REMIT, prebiehajúca krízová situácia si už teraz vyžaduje dočasné naliehavé opatrenia na riešenie bezprostrednej situácie, ktorú predstavujú vážne ťažkosti pri dodávkach a presnom stanovovaní cien dodávok LNG do Únie, až pokiaľ sa nebude môcť prijať takáto revízia právneho rámca REMIT. V tomto zmysle by sa mal aj návrh týkajúci sa referenčnej hodnoty LNG považovať za dočasný, aby mohol fungovať ako „premostenie“ k trvalejším opatreniam, ktoré sa majú navrhnúť v rámci riadneho legislatívneho postupu. Je preto opodstatnené, aby navrhovaný nástroj vychádzal z článku 122 ods. 1 ZFEÚ. Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Plánované opatrenia tejto iniciatívy sú plne v súlade so zásadou subsidiarity. Vzhľadom na rozsah a významný vplyv ďalších obmedzení dodávok plynu zo strany Ruskej federácie treba prijať opatrenia na úrovni EÚ. Koordinovaný prístup prostredníctvom spoločného nákupu s regionálnym a širším rozsahom pôsobnosti a efektívnejším využívaním terminálov LNG, zásobníkov plynu a plynovodov je potrebný na minimalizáciu rizika možných závažných narušení počas tejto a nasledujúcej zimy a v prípadoch, keď sa členské štáty a ich podniky budú musieť usilovať o nahradenie ruských dodávok. To možno účinne regulovať na úrovni EÚ, a nie na vnútroštátnej úrovni. Koordinovaný prístup na úrovni EÚ je potrebný aj v súvislosti s opatreniami v oblasti bezpečnosti dodávok vrátane opatrení na zníženie dopytu. Takáto koordinácia je kľúčová na zabezpečenie toho, aby členské štáty mali možnosť účinne a včas reagovať na žiadosti o solidaritu. Zatiaľ čo členské štáty budú mať naďalej možnosť uzatvárať dvojstranné dohody o solidarite, do uzavretia takýchto dohôd budú platiť štandardné pravidlá, ktoré umožnia všetkým členským štátom EÚ využívať solidaritu. Tým sa v konečnom dôsledku zabezpečí, že poskytovanie dvojstrannej solidarity nebude obmedzované nedostatkom administratívnych a finančných dojednaní medzi členskými štátmi, a zároveň sa členským štátom umožní doplniť štandardné pravidlá o dohodnuté podmienky. Vzhľadom na bezprecedentnú povahu krízy v oblasti dodávok plynu a jej cezhraničné účinky, ako aj na úroveň integrácie vnútorného trhu EÚ s energiou je konanie na úrovni Únie opodstatnené, keďže samotné členské štáty nedokážu účinne a koordinovane riešiť riziko vážnych hospodárskych ťažkostí vyplývajúcich zo zvyšovania cien alebo z výrazného narušenia dodávok. V tomto návrhu sa stanovuje konečný výsledok, ktorý sa má dosiahnuť rozšírením ochrany solidaritou a stanovením štandardných pravidiel solidarity, pričom sa členským štátom poskytne autonómia pri výbere najúčinnejších prostriedkov na splnenie týchto povinností a na uzatvorenie dvojstranných dohôd o solidárnych opatreniach. Ustanovenia týkajúce sa zníženia dopytu nepresahujú rámec toho, čo je nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti dodávok tým, že sa orgánom v členských štátoch ponecháva možnosť rozhodnúť o úsporách vyplývajúcich z inej ako nevyhnutnej spotreby chránených odberateľov za predpokladu, že to neovplyvní zraniteľných odberateľov. Treba zdôrazniť, že v súčasnom návrhu sa predpokladá, že súkromné podniky zostanú zmluvnými stranami zmlúv o dodávkach plynu uzavretých v rámci spoločného nákupu. Ani Únia, ani Komisia nebudú uzatvárať zmluvy o dodávkach plynu ako zmluvná strana. Vzhľadom na rozsah a účinky tohto opatrenia ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, a preto môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. Ani celoeurópsku referenčnú hodnotu pre transakcie s LNG nie je možné stanovovať na úrovni členských štátov, ale možno ju lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Predchádzajúce skúsenosti s referenčnou hodnotou TTF, ktorá je prepojená s obchodným uzlom v jednom členskom štáte, ukazujú, že systém decentralizovaných referenčných hodnôt môže účastníkom trhu poskytnúť neúplné informácie a viesť k vyšším cenám. Proporcionalita Iniciatíva je v súlade so zásadou proporcionality. Politická intervencia je úmerná rozsahu a povahe vymedzených problémov a dosiahnutiu stanovených cieľov. Vzhľadom na bezprecedentnú geopolitickú situáciu a významnú hrozbu pre občanov a hospodárstvo EÚ je jednoznačne potrebné konať koordinovane. Opatrenia stanovené v návrhu neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie ich cieľov, a sú primerané týmto cieľom. V čo najväčšej miere vychádzajú najmä z existujúcich prístupov, ako sú existujúce opatrenia vnútorného trhu s plynom.

V súčasnom návrhu sa konkrétne predpokladá, že agregácia dopytu a spoločný nákup plynu sa budú uskutočňovať na dobrovoľnom základe, s obmedzenou výnimkou, pokiaľ ide o povinnú účasť na agregácii dopytu na účely plnenia zásobníkov plynu. Súkromné podniky zostanú zmluvnými stranami zmlúv o dodávkach plynu zriadených v rámci spoločného nákupu. Zemný plyn prichádzajúci cez miesta vstupu z Ruskej federácie je vylúčený z účasti na mechanizme, keďže jeho zahrnutie by bolo v rozpore s cieľom navrhovaného nariadenia, ktorého cieľom je zabezpečiť alternatívne zdroje k ruským dodávkam. Okrem toho podniky kontrolované ruskou vládou alebo akoukoľvek ruskou fyzickou alebo právnickou osobou, alebo podniky kontrolované akoukoľvek inou fyzickou alebo právnickou osobou, ktoré sú uvedené v sankciách Únie stanovených na základe článku 215 ZFEÚ, sú vylúčené z účasti na spoločnom nákupe, ako aj z účasti na spoločnom nákupe prevádzkovanom poskytovateľom služieb. Opatrenia, ktoré členské štáty budú môcť prijať na zníženie inej ako nevyhnutnej spotreby chránených odberateľov, by mali byť nevyhnutné a primerané, a to najmä v prípade vyhlásenia krízovej situácie podľa článku 11 ods. 1 a článku 12 nariadenia (EÚ) 2017/1938 alebo stavu pohotovosti Únie podľa nariadenia (EÚ) 2022/1369. Napriek uplatňovaniu opatrení na zníženie inej ako nevyhnutnej spotreby budú chránení odberatelia naďalej využívať ochranu pred odpojením. Okrem toho takéto opatrenia nesmú obmedzovať požadovanú ochranu zraniteľných odberateľov, ktorých súčasná spotreba by sa mala považovať za nevyhnutnú. Rozšírenie solidarity na kritické plynové elektrárne ukladá účastníkom trhu obmedzenia, ktoré sú potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu počas zníženej dodávky plynu a zvýšeného dopytu počas zimnej sezóny. Vychádzajú z existujúcich opatrení stanovených v nariadeniach (EÚ) 2022/1369 a (EÚ) 2017/1938 s cieľom zvýšiť účinnosť týchto opatrení za súčasných okolností. Povinnosť účastníkov trhu poskytovať agentúre ACER informácie o transakciách LNG je nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie cieľa, ktorým je umožniť agentúre ACER stanoviť referenčnú hodnotu LNG, je v súlade s existujúcimi povinnosťami účastníkov trhu podľa nariadenia REMIT a agentúra ACER bude zachovávať dôvernosť citlivých obchodných informácií. Opatrením na obmedzenie volatility vnútrodenných cien sa stanovujú požiadavky na obchodné miesta a obchodníkov, ktoré sú potrebné na to, aby sa energetickým spoločnostiam umožnilo pokračovať v účasti na trhoch s plynom a elektrinou a uspokojiť ich potreby v oblasti hedžingu, čím sa zaistí bezpečnosť dodávok energie pre konečných spotrebiteľov. Výber nástroja Vzhľadom na rozmer energetickej krízy a rozsah jej sociálnych, hospodárskych a finančných dôsledkov Komisia považuje za vhodné konať prostredníctvom nariadenia, ktoré má všeobecnú pôsobnosť a je priamo a okamžite uplatniteľné. Výsledkom by bol rýchly, jednotný a celoúnijný mechanizmus spolupráce. VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Vzhľadom na politicky citlivú povahu návrhu a vzhľadom na naliehavú potrebu vypracovať návrh tak, aby ho Rada mohla prijať včas, sa konzultácie so zainteresovanými stranami nemohli uskutočniť. Základné práva Nezistil sa žiadny negatívny vplyv na základné práva. Opatrenia v rámci tejto iniciatívy nebudú mať vplyv na práva odberateľov, ktorí sú kategorizovaní ako chránení podľa nariadenia (EÚ) 2017/1938, vrátane všetkých odberateľov v domácnostiach. Opatrenia na zníženie spotreby sa zameriavajú len na iné ako nevyhnutné použitia a nevedú k odpojeniu odberateľov v domácnostiach ani k zníženej ochrane najzraniteľnejších odberateľov. Vylúčenie podnikov zo štátov, na ktoré sa vzťahujú sankcie uložené EÚ, zo spoločného nákupu sa obmedzí na uplatňovanie len dovtedy, pokiaľ budú takéto sankcie platné. Iniciatíva umožní znížiť riziká spojené s nedostatkom plynu, ktorý by mal inak významný vplyv na hospodárstvo a spoločnosť. Povinnosť účastníkov trhu poskytovať agentúre ACER informácie o transakciách LNG je nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie cieľa, ktorým je umožniť agentúre ACER stanoviť referenčnú hodnotu LNG, je v súlade s existujúcimi povinnosťami účastníkov trhu podľa nariadenia REMIT a agentúra ACER bude zachovávať dôvernosť citlivých obchodných informácií. VPLYV NA ROZPOČET Vplyv na rozpočet sa obmedzuje na potrebu financovať, prostredníctvom zmlúv o poskytovaní služieb alebo iných iniciatív riadených priamo Komisiou, zriadenie mechanizmu poskytovateľom služieb, ktorý bude prevádzkovať agregáciu dopytu pre spoločný nákup. Komisia ani poskytovateľ služieb prevádzkujúci spoločný nákup však nebude nakupovať plyn v mene zúčastnených podnikov. Tieto podniky budú uzatvárať kúpne zmluvy s dodávateľmi vybranými prostredníctvom nákupného mechanizmu. Podrobnejšie informácie nájdete vo finančnom výkaze. Vplyv na rozpočet EÚ súvisiaci s týmto návrhom sa takisto týka ľudských zdrojov a iných administratívnych výdavkov Generálneho riaditeľstva Európskej komisie (GR) pre energetiku, ako aj agentúry ACER. V návrhu sa stanovuje posilnená architektúra bezpečnosti dodávok plynu s novými povinnosťami pre členské štáty a s tým súvisiaca posilnená úloha GR pre energetiku v širokej škále oblastí, konkrétne: ·celkové riadenie a vykonávanie nariadenia [3 ekvivalenty plného pracovného času (FTE)], ·príprava a vykonávanie návrhu opatrenia Rady, ktorým sa ustanoví mechanizmus prideľovania kapacít plynu na zásobovanie členských štátov, v prípade ktorých bol vyhlásený stav núdze na regionálnej úrovni alebo na úrovni Únie; riadenie a vykonávanie návrhu vrátane zapojenia skupiny pre krízové riadenie (2 FTE),

·práca na koncepcii realizácie konzorcia na nákup plynu v súlade s právnymi predpismi o hospodárskej súťaži, ktorá si vyžiada konzultácie s odvetvím (2 FTE), ·posudzovanie žiadostí členských štátov o kvóty týkajúce sa vyšších kritických objemov plynu (1 FTE), ·opatrenia nadväzujúce na žiadosti o solidaritu, podpora vykonávania dohôd o solidarite (1 FTE), ·administratívna pomoc (1 FTE). ·V návrhu sa stanovujú aj nové úlohy agentúry ACER týkajúce sa zberu údajov o transakciách LNG na účely stanovenia referenčnej hodnoty LNG (5 FTE). ĎALŠIE PRVKY Neuplatňuje sa. 2022/0339 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY Posilnenie solidarity prostredníctvom lepšej koordinácie nákupu plynu, cezhraničnej výmeny plynu a spoľahlivých referenčných hodnôt cien RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 122 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, keďže: (1)Vojenská agresia Ruskej federácie voči Ukrajine a bezprecedentné zníženie dodávok zemného plynu z Ruskej federácie do členských štátov ohrozujú bezpečnosť dodávok Únie a jej členských štátov. Využívanie dodávok plynu ako zbrane a manipulácia s trhmi zo strany Ruskej federácie prostredníctvom úmyselného prerušovania tokov plynu zároveň viedli k prudkému nárastu cien energie v Únii, čo ohrozuje nielen ekonomiku v Únii, ale aj vážne podkopáva bezpečnosť dodávok. (2)Táto situácia si vyžaduje silnú a koordinovanú reakciu Únie s cieľom chrániť jej občanov a ekonomiku pred nadmernými a zmanipulovanými trhovými cenami a zabezpečiť, aby sa plyn cez hranice dostal k všetkým spotrebiteľom, ktorí ho potrebujú, a to aj v situáciách jeho nedostatku. Na zníženie závislosti od dodávok zemného plynu z Ruskej federácie a na zníženie nadmerných cien je nevyhnutná lepšia koordinácia nákupu plynu od externých dodávateľov. (3)Článok 122 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie umožňuje Rade na návrh Komisie a v duchu solidarity medzi členskými štátmi rozhodnúť o vhodných opatreniach z hľadiska hospodárskej situácie, a to predovšetkým, ak sa vyskytnú vážne ťažkosti pri dodávke určitých produktov, najmä v oblasti energetiky. Vysoké riziko úplného zastavenia dodávok ruského plynu a extrémny nárast cien energie, ktorý oslabuje hospodárstvo Únie, predstavujú takéto vážne ťažkosti. (4)Komisia vo svojom oznámení REPowerEU oznámila zriadenie energetickej platformy EÚ spolu s členskými štátmi na spoločný nákup plynu, skvapalneného zemného plynu (LNG) a vodíka. Toto oznámenie schválila Európska rada na svojom zasadnutí 30. a 31. mája 2022. V rámci plánu REPowerEU Komisia predstavila aj stratégiu vonkajšej energetickej angažovanosti EÚ, v ktorej sa vysvetľuje, ako EÚ podporuje globálnu, čistú a spravodlivú energetickú transformáciu s cieľom zabezpečiť udržateľnú, bezpečnú a cenovo dostupnú energiu, a to aj diverzifikáciou dodávok energie do EÚ, najmä prostredníctvom rokovaní o politických záväzkoch s existujúcimi alebo novými dodávateľmi plynu s cieľom zvýšiť dodávky plynu do Európy. (5)Energetická platforma EÚ môže zohrávať kľúčovú úlohu pri hľadaní vzájomne prospešných partnerstiev, ktoré prispejú k bezpečnosti dodávok a povedú k nižším dovozným cenám plynu zakúpeného z tretích krajín, pričom sa v plnej miere využije kolektívna váha Únie. Na tento účel je nevyhnutné posilniť medzinárodný dosah na dodávateľov plynu (potrubného aj LNG), ako aj na dodávateľov ekologického vodíka budúcnosti. Najmä oveľa silnejšia koordinácia s členskými štátmi a medzi nimi prostredníctvom energetickej platformy EÚ by vo vzťahu k tretím krajinám zabezpečila účinnejšiu kolektívnu váhu Únie.

(6)Pokiaľ budú vážne ťažkosti pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok pretrvávať, spoločný nákup by mal pomôcť zabezpečiť vyrovnanejší prístup podnikov v členských štátoch a v zmluvných stranách Energetického spoločenstva k novým alebo dodatočným zdrojom plynu a pomôcť zabezpečiť v prospech konečných spotrebiteľov nižšie ceny, ako tie, ktoré by inak mohli platiť pre tých, ktorí nakupujú plyn prostredníctvom poskytovateľa služieb. (7)Výsledkom spoločného nákupu by mohlo byť výhodnejšie zaobchádzanie s dodávkami obnoviteľných plynov, ako je biometán a vodík, alebo podpora takýchto dodávok, pokiaľ ich možno bezpečne vtlačiť do plynárenskej sústavy, a dodávok plynu, ktorý by sa inak odplyňoval alebo spaľoval. Ak v žiadnej príslušnej jurisdikcii neexistuje formálna právna požiadavka, podniky, ktoré uzatvárajú zmluvy podľa tohto nariadenia, sa vyzývajú, aby na meranie, nahlasovanie a overovanie emisií metánu v celom dodávateľskom reťazci do Európskej únie používali normu Partnerstva OSN pre emisie metánu z ropy a zemného plynu 2.0. (8)Spoločný nákup podľa tohto nariadenia pozostáva z dvojfázového procesu. Ako prvý krok by plynárenské podniky alebo podniky, ktoré spotrebúvajú plyn, so sídlom v Únii alebo zmluvných stranách Energetického spoločenstva, agregovali svoj dopyt po plyne prostredníctvom poskytovateľa služieb, s ktorým Komisia uzavrela zmluvu. To by umožnilo dodávateľom plynu predkladať ponuky na základe veľkých agregovaných objemov namiesto početných menších ponúk odberateľov, ktorí ich kontaktujú individuálne. V druhom kroku môžu plynárenské podniky alebo podniky, ktoré spotrebúvajú plyn, so sídlom v Únii alebo zmluvných stranách Energetického spoločenstva, uzatvárať zmluvy o nákupe plynu, a to individuálne alebo koordinovane s inými podnikmi, s dodávateľmi alebo výrobcami zemného plynu, ktorí uspokojili agregovaný dopyt. (9)Keďže situácia vážnych ťažkostí pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok pretrváva, spoločný nákup by mal pomôcť zabezpečiť vyrovnanejší prístup podnikov v členských štátoch k novým alebo dodatočným zdrojom plynu a pomôcť zabezpečiť v prospech konečných spotrebiteľov nižšie ceny, ako tie, ktoré by inak mohli platiť pre tých, ktorí nakupujú plyn prostredníctvom poskytovateľa služieb. Prvý odkaz na možnosť veľmi obmedzenej formy spoločného nákupu plynu na účely vyvažovania je už zahrnutý v návrhu nariadenia o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom, ktorý predložila Komisia. Návrh však pochádza z obdobia pred vojenskou agresiou Ruskej federácie voči Ukrajine; okrem toho tento návrh neobsahoval žiadnu podrobnú koncepciu a týkal sa len veľmi špecifických potrieb prevádzkovateľov prenosových sústav v oblasti regulačnej energie. Keďže je potrebné okamžité a oveľa komplexnejšie riešenie problému chýbajúcich štruktúr na koordinovaný nákup plynu, je vhodné navrhnúť dočasné zrýchlené riešenie. (10)Spoločný nákup by preto mohol posilniť solidaritu Únie pri nákupe a distribúcii plynu. V duchu solidarity by spoločný nákup mal podporovať najmä tie podniky, ktoré predtým nakupovali plyn len alebo hlavne od ruských dodávateľov, a to tak, že im na základe verejnej súťaže na agregovaný dopyt pomôžu získať dodávky od alternatívnych dodávateľov alebo poskytovateľov zemného plynu za výhodných podmienok. (11)Verejná súťaž na agregovaný dopyt po plyne zo strany poskytovateľa služieb by mala pomôcť pri dopĺňaní zásobníkov plynu v súčasnej núdzovej situácii, ak by sa väčšina európskych zásobníkov plynu vyčerpala po nadchádzajúcej zime. Okrem toho by mala pomôcť pri nákupe plynu koordinovanejším spôsobom v duchu solidarity. (12)Tento návrh vychádza z článku 122 ZFEÚ vzhľadom na naliehavú potrebu urýchlene a dočasne zaviesť spoločné nákupy. To by umožnilo rýchle zriadenie poskytovateľa služieb, čo by umožnilo agregáciu dopytu. Poskytovateľ služieb, s ktorým Komisia uzavrie zmluvu, by mal len niektoré základné funkcie a proces, ktorý by organizoval, by obsahoval len povinné prvky týkajúce sa účasti na agregácii dopytu, ale zatiaľ by nezahŕňal povinnú koordináciu zmluvných podmienok ani povinnosť predkladať záväzné ponuky na nákup plynu prostredníctvom neho. (13)Plynárenské podniky alebo podniky, ktoré spotrebúvajú plyn, by nemali mať povinnosť nakupovať plyn prostredníctvom poskytovateľa služieb, a to uzatváraním zmlúv o dodávkach plynu alebo memoránd o porozumení s dodávateľmi alebo výrobcami plynu, ktorí uspokojili agregovaný dopyt. Plynárenským podnikom alebo podnikom, ktoré spotrebúvajú plyn, sa však dôrazne odporúča, aby preskúmali formy spolupráce, ktoré sú zlučiteľné s právom hospodárskej súťaže, a aby využili poskytovateľa služieb s cieľom plne využiť výhody spoločného nákupu. Medzi poskytovateľom služieb a zúčastnenými podnikmi by sa preto mohol vytvoriť mechanizmus, v ktorom by sa stanovili hlavné podmienky, za ktorých sa zúčastnené podniky zaviažu k nákupu plynu zodpovedajúceho agregovanému dopytu. (14)Je dôležité, aby Komisia a členské štáty mali jasnú predstavu o plánovaných a uzatvorených zmluvách o dodávkach plynu v celej Únii, s cieľom posúdiť, či sú splnené ciele bezpečnosti dodávok a energetickej solidarity. Podniky by preto mali informovať Komisiu o veľkých plánovaných nákupoch plynu nad 5 TWh. Komisia by preto mala príslušným členským štátom vydať odporúčania, v ktorých ich bude varovať pred akýmikoľvek negatívnymi vplyvmi plánovaných nákupov na fungovanie spoločného nákupu, bezpečnosť dodávok, vnútorný trh alebo energetickú solidaritu. (15)Členské štáty by mali Komisii pomáhať pri posudzovaní toho, či príslušné nákupy plynu zvyšujú bezpečnosť dodávok v Únii a či sú zlučiteľné so zásadou energetickej solidarity. Preto by sa mal zriadiť ad hoc riadiaci výbor zložený zo zástupcov členských štátov a Komisie, ktorý by pomáhal pri koordinácii. (16)Proces agregácie dopytu na účely spoločného nákupu by mal vykonávať vhodný poskytovateľ služieb. Komisia by preto prostredníctvom postupu verejného obstarávania mala uzavrieť zmluvu s poskytovateľom služieb, ktorý môže vyvinúť vhodný IT nástroj a zorganizovať proces agregácie dopytu. Poplatky na pokrytie prevádzkových nákladov by sa mohli vyberať od účastníkov spoločného nákupu. (17)Agregácia dopytu a nákup zemného plynu sú zložité procesy, ktoré musia zohľadňovať rôzne prvky, ktoré sa neobmedzujú len na ceny, ale aj na objemy, miesta dodávky a ďalšie parametre. Vybraný poskytovateľ služieb by preto mal mať potrebnú úroveň skúseností s riadením a agregáciou nákupov zemného plynu alebo súvisiacich služieb na úrovni EÚ. Zároveň je agregácia dopytu a nákup zemného plynu kľúčovým prvkom pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok plynu do Únie. (18)Spoločný nákup môže mať rôzne formy. Môže sa uskutočniť prostredníctvom verejných súťaží alebo aukcií organizovaných poskytovateľom služieb, v rámci ktorých sa agreguje dopyt plynárenských podnikov a podnikov, ktoré spotrebúvajú plyn, s cieľom zosúladiť ho s ponukami dodávateľov alebo výrobcov zemného plynu prostredníctvom IT nástroja na spoločný nákup. (19)Jedným z cieľov agregácie dopytu a spoločného nákupu je znížiť riziko zbytočných zvýšení cien spôsobených spoločnosťami, ktoré sa uchádzajú o rovnakú tranžu plynu. Zabezpečenie toho, aby sa všetky výhody spoločného nákupu preniesli na konečných spotrebiteľov, v konečnom dôsledku závisí od rozhodnutí samotných podnikov. Veľké spoločnosti by mali podliehať obmedzeniam, aj keď môžu predať plyn ďalej za vyššie ceny. Podniky, ktoré majú prospech z nižších cien za nákup plynu zo spoločného nákupu, by mali tieto výhody preniesť na spotrebiteľov. Prenos nižších cien by bol dôležitým ukazovateľom úspechu spoločného nákupu, keďže je pre spotrebiteľov kľúčový. (20)Každá činnosť vykonaná podľa tohto nariadenia musí byť v súlade s reštriktívnymi opatreniami Únie stanovenými na základe článku 215 ZFEÚ. Najmä podniky kontrolované ruskou vládou alebo akoukoľvek ruskou fyzickou alebo právnickou osobou, alebo podniky, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia Únie (sankcie) zavedené na základe článku 215 ZFEÚ alebo sú vlastnené alebo kontrolované akoukoľvek inou fyzickou alebo právnickou osobou, subjektom alebo orgánom, na ktoré sa vzťahujú takéto reštriktívne opatrenia, by mali byť vylúčené z účasti na spoločnom nákupe, ako aj z organizovania procesu spoločného nákupu. Tieto reštriktívne opatrenia boli prijaté na účely dosiahnutia cieľov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie, najmä cieľov zachovania mieru, predchádzania konfliktom a posilnenia medzinárodnej bezpečnosti a bezpečnosti Únie v súlade so zásadami Charty Organizácie Spojených národov. Tým nie sú dotknuté budúce sankcie prijaté voči Rusku alebo iným krajinám. (21)Zemný plyn s pôvodom v Ruskej federácii, ktorý vstupuje do členských štátov alebo do zmluvných strán Energetického spoločenstva cez miesta vstupu z Ruskej federácie, by sa nemal nakupovať v rámci spoločného nákupu. Je to v súlade s cieľom navrhovaného nariadenia, ktorým je zabezpečenie alternatívnych zdrojov k ruským dodávkam. (22)Účastníci spoločného nákupu plynu môžu potrebovať finančné záruky, ak by niektorý z podnikov nebol schopný zaplatiť za konečné zazmluvnené množstvo. Členské štáty alebo iné zainteresované strany môžu účastníkom spoločného nákupu poskytnúť finančnú podporu vrátane záruk. Finančná pomoc by sa mala poskytovať v súlade s pravidlami štátnej pomoci, prípadne vrátane dočasného krízového rámca. (23)Na zaistenie bezpečnosti dodávok v Únii je nevyhnutné plnenie zásobníkov plynu. Vzhľadom na pokles dodávok zemného plynu z Ruskej federácie môžu členské štáty pri napĺňaní zásobníkov s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok plynu na zimu 2023/2024, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2022/1032, čeliť výzvam. Využitie možnosti agregácie dopytu poskytovateľom služieb by mohlo členským štátom pomôcť zmierniť tieto výzvy; v medziach práva hospodárskej súťaže by mohlo podporiť najmä koordinované riadenie napĺňania a skladovania vzhľadom na nasledujúce vtlačné obdobie, čím by sa zabránilo nadmerným cenovým maximám spôsobeným okrem iného nekoordinovaným napĺňaním zásobníkov. (24)S cieľom zabezpečiť, aby spoločný nákup mohol prispieť k naplneniu zásobníkov plynu v súlade s priebežnými cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2022/1032, by členské štáty mali prijať vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby plynárenské podniky, ktoré podliehajú ich jurisdikcii, používali proces organizovaný poskytovateľom služieb ako jeden z možných prostriedkov na dosiahnutie cieľov naplnenia. (25)V nariadení (EÚ) 2022/1032 sa vyžaduje, aby členské štáty do novembra 2023 naplnili svoje zásobníky na 90 %. Tento cieľ je vyšší ako cieľ na november 2022 (80 %). Spoločný nákup by mohol pomôcť členským štátom tento nový cieľ splniť. Členské štáty by pritom mali vyžadovať, aby domáce podniky využívali poskytovateľa služieb na agregáciu dopytu s dostatočne vysokým objemom plynu s cieľom znížiť riziko, že zásobníky nemožno naplniť. Členské štáty by mali vyžadovať, aby spoločnosti do procesu agregácie dopytu zahrnuli objemy zodpovedajúce aspoň 15 % (približne 13,5 mld. m³ pre EÚ ako celok) ich cieľového objemu naplnenia zásobníkov na budúci rok. Členské štáty bez podzemných zásobníkov na svojom území by sa mali zúčastňovať na procese agregácie dopytu s objemami zodpovedajúcimi ich povinnostiam rozdelenia zaťaženia.

(26)S cieľom účinne využívať spoločný nákup a uzatvárať zmluvy o plyne s dodávateľmi, ktorí ponúkajú plyn poskytovateľovi služieb, môžu podniky koordinovať podmienky nákupu, ako sú objemy, cena plynu, dodacie miesta a lehoty, v rámci obmedzení práva Únie. Plynárenské podniky zapojené do konzorcia na nákup plynu by však mali zabezpečiť, aby sa priamo alebo nepriamo vymieňané informácie obmedzovali na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa v súlade s článkom 101 ZFEÚ. Okrem toho sa ustanoveniami o transparentnosti a riadení v tomto nariadení zabezpečí, aby zmluvy nakupujúceho konzorcia neohrozovali bezpečnosť dodávok ani energetickú solidaritu, najmä ak sú členské štáty priamo alebo nepriamo zapojené do procesu nákupu. (27)Zatiaľ čo možno vytvoriť viac ako jedno konzorcium na nákup plynu, najúčinnejšou možnosťou by bolo vytvoriť len jedno konzorcium na nákup plynu, ktoré by zahŕňalo čo najviac spoločností, s cieľom agregovať dopyt prostredníctvom poskytovateľa služieb, a jeho charakter by bol taký, aby bol zlučiteľný s právom hospodárskej súťaže EÚ. Navyše spojenie do jedného konzorcia na nákup plynu prinesie na trh posilnenú vyjednávaciu silu Únie a umožní výhodné podmienky, ktoré by sotva dosiahli menšie podniky v Únii alebo nejednotný postup. (28)Zriadenie a realizácia konzorcií na nákup plynu podľa tohto nariadenia sa uskutočňuje v súlade s pravidlami Únie v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré sa uplatňujú vzhľadom na súčasné výnimočné okolnosti na trhu. Komisia uviedla, že je pripravená pomôcť spoločnostiam pri vytváraní takéhoto konzorcia na nákup plynu a vydať rozhodnutie podľa článku 10 nariadenia č. 1/2003 o neuplatniteľnosti článkov 101 a 102 ZFEÚ, ak sa začlenia a dodržia príslušné záruky. Komisia takisto vyhlásila, že je pripravená poskytnúť neformálne usmernenia, ak sa podniky s účasťou v iných konzorciách stretávajú s neistotou, pokiaľ ide o posúdenie jedného alebo viacerých prvkov ich mechanizmu spoločného nákupu podľa pravidiel EÚ v oblasti hospodárskej súťaže. (30)V súlade so zásadou proporcionality opatrenia týkajúce sa agregácie dopytu a spoločného nákupu neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie ich cieľa, keďže sa budú vykonávať na dobrovoľnom základe, len s obmedzenou výnimkou, pokiaľ ide o povinnú účasť na agregácii dopytu na účely plnenia zásobníkov plynu, a súkromné podniky zostanú zmluvnými stranami zmlúv o dodávkach plynu uzavretých v rámci spoločného nákupu. (31)S cieľom optimalizovať absorpčnú kapacitu LNG terminálov LNG v EÚ a využívanie zásobníkov sú potrebné opatrenia na zvýšenie transparentnosti a organizovaný trh uľahčujúci sekundárny obchod s kapacitami zásobníkov plynu a kapacitami zariadení LNG, podobne ako v prípade prepravy plynu potrubím. Je to obzvlášť dôležité v časoch núdze a zmien tokov plynu z potrubného plynu z Ruskej federácie na LNG. Návrh Komisie na revíziu nariadenia o plynoch zo súboru opatrení na dekarbonizáciu trhu s vodíkom a plynom v článkoch 10 a 31 obsahuje ustanovenia na tieto účely. Prednostné vykonávanie týchto ustanovení v rámci reakcie na krízu je potrebné na to, aby sa terminály LNG a zásobníky plynu využívali s potrebnou transparentnosťou a efektívnejšie. (32)V súvislosti s dlhodobými rezerváciami kapacít na prepravu plynu sa v existujúcich pravidlách riadenia preťaženia stanovujú postupy na základe pravidla „využitia alebo straty“. Tieto postupy sú však pomalé (trvá aspoň šesť mesiacov, kým sa prejaví ich účinok) a vyžadujú si prísne administratívne postupy národných regulačných orgánov. Tieto pravidlá by sa preto mali posilniť a zjednodušiť, aby sa prevádzkovateľom plynárenských sietí poskytli nástroje na rýchlu reakciu na zmeny v tokoch plynu a na riešenie možných preťažení. Nové pravidlá by predovšetkým mohli urýchliť uvádzanie nevyužitých dlhodobých kapacít na trh, ktoré by inak zostali nevyužité, čím by sa využívanie potrubí zefektívnilo. (33)Prevádzkovatelia prepravných sietí by mali analyzovať dostupné informácie o využívaní prepravnej siete užívateľmi siete a mali by určiť, či došlo k nedostatočnému využívaniu zmluvnej pevnej kapacity. Takéto nedostatočné využívanie by sa mohlo definovať ako situácia, keď užívateľ siete za posledných 30 dní využil alebo ponúkol na trhu v priemere menej ako 80 % rezervovanej pevnej kapacity. V prípade nedostatočného využívania by mal prevádzkovateľ prepravnej siete uverejniť dostupnú kapacitu pre ďalšiu mesačnú aukciu a následne ju dražiť. (34)Nevyprovokovaná a neodôvodnená invázia Ruskej federácie na Ukrajinu viedla k veľkej neistote a narušeniam európskych trhov so zemným plynom. V dôsledku toho sa v posledných mesiacoch na týchto trhoch neistota týkajúca sa dodávok a z toho vyplývajúce očakávania trhu premietli do extrémne vysokých a nestálych cien zemného plynu. To zase vytvorilo ďalší tlak na účastníkov trhu a narušilo hladké fungovanie trhov Únie s energiou. (35)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ sa stanovujú pravidlá na zabezpečenie riadneho fungovania obchodných miest, na ktorých sa obchoduje aj s komoditnými derivátmi týkajúcimi sa energie. V uvedenej smernici sa stanovuje, že členské štáty majú vyžadovať, aby mal regulovaný trh zavedené mechanizmy na zaručenie spravodlivého a riadneho fungovania finančných trhov. Takéto mechanizmy však nie sú určené na stanovenie obmedzenia vnútrodenného vývoja cien a nedokázali zabrániť prípadom výnimočnej volatility pozorovanej na trhoch s derivátmi plynu a elektrickej energie. (36)Vzhľadom na ťažkosti, ktorým čelia účastníci trhu na obchodných miestach, kde sa obchoduje s komoditnými derivátmi týkajúcimi sa energie, a vzhľadom na naliehavú potrebu zabezpečiť, aby trhy s energetickými derivátmi naďalej plnili svoju úlohu pri zabezpečovaní hedžingových potrieb reálnej ekonomiky, je vhodné vyžadovať od obchodných miest, kde sa obchoduje s komoditnými derivátmi týkajúcimi sa energie, aby zriadili dočasné mechanizmy riadenia vnútrodennej volatility s cieľom účinnejšie obmedziť nadmerné pohyby cien. S cieľom zabezpečiť, aby sa mechanizmus uplatňoval na najlikvidnejšie zmluvy, a s cieľom zabrániť neželaným narušeniam trhov s menej likvidnými derivátmi by sa mal mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility uplatňovať len na deriváty týkajúce sa energie s najbližším mesiacom dodávky. (37)Obchodné miesta ponúkajúce komoditné deriváty týkajúce sa energie s najbližším mesiacom dodávky často umožňujú účasť rôznym energetickým spoločnostiam zo všetkých členských štátov. Takéto energetické spoločnosti sa vo veľkej miere spoliehajú na deriváty obchodované na takýchto obchodných miestach s cieľom zabezpečiť kľúčové dodávky plynu a elektriny v celej Únii. Nadmerné pohyby cien, ku ktorým dochádza na miestach obchodovania s komoditami, preto ovplyvňujú fungovanie energetických spoločností v celej Únii a v konečnom dôsledku majú nepriaznivý vplyv aj na koncových spotrebiteľov. V duchu solidarity medzi členskými štátmi by sa preto mala uskutočniť koordinácia implementácie a uplatňovania mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility, aby sa zabezpečilo, že prevádzkovatelia, ktorí majú zásadný význam pre bezpečnosť dodávok energie vo všetkých členských štátoch, budú mať prospech z ochranných opatrení proti veľkým pohybom cien, ktoré poškodzujú pokračovanie ich podnikania, čo by tiež poškodilo koncových spotrebiteľov. (38)Mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility by mal zabezpečiť, aby sa zabránilo nadmerným pohybom cien v rámci obchodného dňa. Mechanizmus by mal byť založený na trhovej cene zisťovanej v pravidelných intervaloch. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť nástrojov na trhoch s energetickými derivátmi a osobitosti obchodných miest spojených s takýmito nástrojmi by sa mechanizmy riadenia vnútrodennej volatility mali prispôsobiť špecifikám týchto nástrojov a trhov. Preto by obchodné miesta mali stanoviť cenové hranice, zohľadňujúc pritom špecifiká každého komoditného derivátu týkajúceho sa energie s najbližším mesiacom dodávky, profilu likvidity trhu s takýmto derivátom a jeho profilu volatility. (39)Mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility by mal dopĺňať všetky statické alebo dynamické prerušovače, ktoré obchodné miesta už zaviedli v súlade so smernicou 2014/65/EÚ pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. (40)S cieľom zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o fungovanie mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility, ktorý vykonávajú, by obchodné miesta mali zverejniť opis jeho všeobecných charakteristík. V záujme zabezpečenia spravodlivého a riadneho obchodovania by sa však od obchodných miest nemalo vyžadovať, aby zverejňovali všetky technické parametre mechanizmu, ktorý zaviedli. (41)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility a zabezpečiť plynulé fungovanie obchodných miest, ktoré ponúkajú obchodovanie s komoditnými derivátmi týkajúcimi sa energie s najbližším mesiacom dodávky, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podmienky vykonávania mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility vrátane stanovenia frekvencie, pri ktorej sa cenové hranice obnovujú, alebo opatrení, ktoré sa majú prijať, ak sa obchodovanie presunie mimo tieto cenové hranice. Komisia by mala byť schopná zohľadniť špecifiká každého komoditného derivátu týkajúceho sa energie, profilu likvidity trhu s takýmto derivátom a jeho profilu volatility. (42)S cieľom poskytnúť obchodným miestam dostatok času na spoľahlivé vykonávanie mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility, ako sa uvádza v tomto nariadení, by sa obchodným miestam mala poskytnúť lehota do 31. januára 2023 na vytvorenie mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility. S cieľom zabezpečiť, aby boli obchodné miesta schopné rýchlo riešiť nadmerné pohyby cien ešte pred zavedením tohto mechanizmu, mali by mať zavedený predbežný mechanizmus, ktorý môže vo všeobecnosti dosiahnuť rovnaký cieľ ako mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility. (43)Povinnosti a obmedzenia uložené obchodným miestam a obchodníkom týmto opatrením neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na to, aby sa energetickým spoločnostiam umožnilo pokračovať v účasti na trhoch s plynom a elektrickou energiou a uspokojiť svoje hedžingové potreby, čo prispeje k bezpečnosti dodávok energie pre koncových spotrebiteľov. (44)S cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility by príslušné orgány mali vykonávať dohľad nad jeho vykonávaním obchodnými miestami a mali by o tomto vykonávaní pravidelne podávať správy Európskej agentúre pre cenné papiere a trhy (ESMA). S cieľom zabezpečiť konzistentné vykonávanie mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility by príslušné orgány mali takisto zabezpečiť, aby rozdiely vo vykonávaní mechanizmu obchodnými miestami boli riadne odôvodnené. (45)S cieľom riešiť potenciálne rozdiely v uplatňovaní mechanizmu riadenia vnútrodennej volatility medzi členskými štátmi a na základe správ predložených príslušnými orgánmi by mala agentúra ESMA koordinovať opatrenia príslušných orgánov členských štátov a zdokumentovať všetky zistené rozdiely v spôsobe, akým sa mechanizmus riadenia vnútrodennej volatility vykonáva na obchodných miestach v rámci jurisdikcií v Únii. (46)Vzhľadom na bezprecedentné zníženie dodávok zemného plynu z Ruskej federácie a pretrvávajúce riziko ďalších náhlych prerušení dodávok čelí Únia naliehavej potrebe diverzifikovať svoje dodávky plynu. Trh s LNG pre Európu je však stále v štádiu vzniku a je ťažké posúdiť presnosť cien, ktoré prevládajú na tomto trhu. S cieľom získať presný, objektívny a spoľahlivý odhad ceny dodávok LNG do Únie by Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) mala zhromažďovať všetky údaje z trhu s LNG, ktoré sú potrebné na stanovenie denného odhadu ceny LNG.

(47)Tento odhad ceny by sa mal vykonať na základe všetkých transakcií týkajúcich sa dodávok LNG do Únie. Agentúra ACER by mala mať právomoc zhromažďovať tieto údaje z trhu od všetkých účastníkov pôsobiacich v oblasti dodávok LNG do Únie. Všetci takíto účastníci by mali byť povinní oznamovať všetky svoje údaje z trhu s LNG agentúre ACER tak blízko k reálnemu času, ako to bude technologicky možné, a to buď po uzavretí transakcie, alebo po predložení ponuky alebo ponuky na uzavretie transakcie. Odhad ceny agentúry ACER by mal zahŕňať najúplnejší súbor údajov vrátane transakčných cien a od 1. marca 2023 nákupné a predajné ceny dodávok LNG do Únie. Každodenné uverejňovanie tohto objektívneho odhadu cien a rozpätia stanoveného v porovnaní s inými referenčnými cenami na trhu vo forme referenčnej hodnoty LNG pripravuje pôdu pre jeho dobrovoľné využívanie účastníkmi trhu ako referenčnej ceny v ich zmluvách a transakciách. Po stanovení by sa odhad ceny LNG a referenčná hodnota LNG mohli stať aj referenčnou sadzbou pre zmluvy o derivátoch používané na hedžing ceny LNG alebo rozdielu v cene medzi cenou LNG a cenami iných plynov. Vzhľadom na naliehavosť opatrenia by sa prvé uverejnenie odhadu ceny LNG malo uskutočniť najneskôr dva týždne po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. (48)Súčasné právomoci zverené agentúre ACER nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1348/2014, ktorým sa vykonáva článok 8 ods. 2 a 6 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011 (ďalej spoločne len „REMIT“), nepostačujú na vytvorenie úplného a komplexného súboru údajov o všetkých dodávkach LNG do Únie. Takýto komplexný a úplný súbor údajov na denný odhad cien je však potrebný na to, aby Únia mohla v duchu solidarity riadiť svoje politiky obstarávania medzinárodného dovozu LNG, najmä počas prebiehajúcej krízovej situácie. Relevantné údaje a informácie o zmluvách o LNG sú potrebné aj na zabezpečenie monitorovania cenového vývoja, ako aj na vykonávanie kontroly kvality údajov a zabezpečovania kvality. Tento ad hoc nástroj by mal agentúre ACER umožniť zhromažďovať všetky údaje z trhu, ktoré sú potrebné na vypracovanie komplexného a reprezentatívneho odhadu ceny dodávok LNG do Únie. (49)Hoci trvalé stanovenie denného odhadu cien LNG a referenčnej hodnoty LNG by sa malo neskôr zahrnúť do komplexnejšej revízie právneho rámca REMIT, prebiehajúca krízová situácia si už teraz vyžaduje naliehavé opatrenia na riešenie bezprostredných vážnych ťažkostí pri dodávkach a presnom stanovovaní cien dodávok LNG do Únie na dočasnom základe, až pokiaľ sa takáto revízia právneho rámca REMIT neprijme v súlade s riadnym legislatívnym postupom. (50)S cieľom okamžite zvýšiť cenovú transparentnosť a bezpečnosť plánovania na dovoznom trhu LNG by sa malo stanoviť, že príslušný súbor údajov by mal obsahovať informácie o cene a množstve dokončených transakcií s LNG, cenách a množstvách ponúk na nákup a ponúk na predaj týkajúcich sa dodávok LNG do Únie, ako aj cenový vzorec v dlhodobej zmluve, z ktorého sa cena odvodzuje, ak je to relevantné. (51)Všetci účastníci trhu, na ktorých sa vzťahuje oznamovacia povinnosť, by sa mali vymedziť ako účastníci, ktorí sa zaoberajú nákupom alebo predajom nákladu LNG určených na dodanie do Únie. Títo účastníci trhu s LNG by mali podliehať povinnostiam a zákazom, ktoré sa vzťahujú na účastníkov trhu podľa nariadenia REMIT. (52)Agentúra ACER by v spolupráci s Komisiou mala mať široký mandát na stanovenie kvality a obsahu údajov z trhu, ktoré zhromažďuje s cieľom stanoviť denný odhad ceny dodávok LNG do Únie. Mala by mať tiež širokú mieru voľnej úvahy pri výbere svojho preferovaného prenosového protokolu. S cieľom dosiahnuť najvyššiu možnú kvalitu údajov z trhu, ktoré sa majú oznamovať, by agentúra ACER mala mať právomoc špecifikovať všetky parametre údajov z trhu, ktoré by sa jej mali oznamovať. Takéto parametre by mali okrem iného zahŕňať referenčné jednotky, v ktorých sa oznamujú údaje o cenách, referenčné jednotky, v ktorých sa oznamujú údaje o množstve, forwardové doby splatnosti transakcie alebo údaje o ponuke na nákup a ponuke na predaj pred transakciou, ako aj prenosové protokoly, ktoré sa majú použiť na prenos požadovaných údajov agentúre ACER. (53)Agentúra ACER by mala stanoviť aj metodiku, ktorú používa na poskytovanie denného odhadu ceny LNG a referenčnej hodnoty LNG, ako aj postup pravidelného preskúmania tejto metodiky. (54)Odhad ceny uverejnený podľa tohto nariadenia by mal zabezpečiť väčšiu transparentnosť pre členské štáty a ostatných účastníkov trhu, pokiaľ ide o prevládajúcu cenu dovozu LNG do Európy. Väčšia cenová transparentnosť by zase mala umožniť členským štátom a súkromným subjektom so sídlom v Únii konať informovanejším a koordinovanejším spôsobom pri nákupe LNG na svetových trhoch, a najmä pri využívaní poskytovateľa služieb. Väčšia koordinácia pri nákupe LNG by mala členským štátom umožniť, aby zabránili pri licitácii vzájomnému navyšovaniu cien alebo ponukovým cenám, ktoré nie sú v súlade s prevládajúcou trhovou cenou. Odhady cien a referenčné rozpätia uverejnené podľa tohto nariadenia sú preto kľúčové pre dosiahnutie väčšej solidarity medzi členskými štátmi pri obstarávaní obmedzených dodávok LNG. (55)Povinnosť účastníkov trhu poskytovať agentúre ACER informácie o transakciách LNG je nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie cieľa, ktorým je umožniť agentúre ACER stanoviť referenčnú hodnotu LNG, najmä preto, že je v súlade s existujúcimi povinnosťami účastníkov trhu podľa nariadenia REMIT a agentúra ACER bude zachovávať dôvernosť citlivých obchodných informácií. (56)Virtuálny obchodný uzol Title Transfer Facility (TTF) je virtuálnym miestom tvorby cien v Holandsku, ktoré vzhľadom na svoju vysokú likviditu často slúži ako cenový zástupca pre európsky trh s plynom, čo má vplyv na zmluvy a hedžingové operácie v celej EÚ. Za osobitných podmienok môže byť po vykonaní ostatných opatrení týkajúcich sa cien plynu potrebná cielená núdzová intervencia v spotových cenách TTF. Na návrh Komisie by Rada mala prijať rozhodnutie o zavedení dynamického trhového korekčného mechanizmu pre transakcie so zemným plynom na spotovom trhu TTF. Maximálna cena, ktorá sa má stanoviť, musí zaisťovať bezpečnosť dodávok zemného plynu do Únie a toky zemného plynu v rámci EÚ a zohľadňovať vplyv cien plynu na ceny elektrickej energie. S cieľom neovplyvniť toky v rámci EÚ, ktoré by mali naďalej umožňovať, aby sa zemný plyn dostával tam, kde je to najviac potrebné, ostatné uzly obchodovania s plynom v Únii môžu byť prepojené s opravenou spotovou cenou TTF prostredníctvom dynamického cenového koridoru. Pri rozhodovaní o návrhoch na zavedenie trhového korekčného mechanizmu pre uzly obchodovania s plynom v Únii by sa mali zvážiť alternatívne možnosti, ako sú regulačné zásahy do mechanizmu stanovovania cien používaného v zmluvách o nákupe plynu. (57)Únia je atraktívnym trhom pre medzinárodné dodávky plynu a považuje sa za spoľahlivého partnera v obchodovaní s energiou. Pred vykonaním akejkoľvek trhovej intervencie ovplyvňujúcej dovoz by sa opatrenia mali zamerať na spoluprácu s medzinárodnými partnermi a na dohodnuté prístupy s cieľom obmedziť možné riziká. (58)Vzhľadom na možnosť závažných prerušení dodávok plynu a nedostatku dodávok by Únia mala byť pripravená rýchlo uplatňovať rôzne mechanizmy solidarity s cieľom zmierniť núdzové situácie. Za týchto mimoriadnych okolností by Rada mala mať možnosť rozhodnúť o efektívnom mechanizme prideľovania plynu vrátane pravidiel o stanovovaní cien, ktorý by členské štáty mali k dispozícii v prípade stavu núdze na úrovni regiónu alebo Únie, a to na základe návrhu Komisie. (59)V nariadení (EÚ) 2017/1938 sa už členským štátom poskytuje možnosť počas stavu núdze uprednostniť dodávky plynu určitým kritickým plynovým elektrárňam vzhľadom na ich význam pre zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny a predchádzanie nerovnováham v sústave. Kritické plynové elektrárne a súvisiace objemy plynu môžu mať dôležitý vplyv na objem plynu dostupný pre solidaritu v stave núdze. V tejto súvislosti by členské štáty mali mať možnosť dočasne požiadať o núdzové solidárne opatrenia, ak nie sú schopné zabezpečiť také kritické objemy plynu, ktoré sú potrebné na zabezpečenie pokračovania výroby elektrickej energie v kritických plynových elektrárňach. Z rovnakého dôvodu by mali mať členské štáty prejavujúce solidaritu tiež právo zabezpečiť, aby prevádzka ich kritických plynových elektrární nebola ohrozená pri prejavovaní solidarity inému členskému štátu. (60)Pri aktivácii mechanizmu solidarity by sa malo umožniť požadovať len objemy plynu potrebné pre elektrárne, ktoré členské štáty označili za kritické pre primeranosť energetickej sústavy na európskej úrovni. Mal by sa stanoviť maximálny limit kritických objemov plynu potrebných v každom členskom štáte na zachovanie bezpečnosti dodávok. Základ pre stanovenie takýchto limitov poskytuje metodika použitá v zimnom výhľade ENTSO pre elektrinu. Členské štáty by mali mať možnosť prekročiť maximálny limit stanovený v tomto nariadení vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch. (61)Obmedzenia uložené účastníkom trhu týmto opatrením sú potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu počas zníženej dodávky plynu a zvýšeného dopytu počas zimnej sezóny. Vychádzajú z existujúcich opatrení stanovených v nariadeniach (EÚ) 2022/1369 a (EÚ) 2017/1938 s cieľom zvýšiť účinnosť týchto opatrení za súčasných okolností. (62)Niektorí odberatelia vrátane domácností a poskytovateľov základných sociálnych služieb sú osobitne citliví na negatívne účinky prerušenia dodávok plynu. Z tohoto dôvodu sa nariadením (EÚ) 2017/1938 zaviedol mechanizmus solidarity medzi členskými štátmi s cieľom zmierniť účinky vážneho stavu núdze v rámci Únie a zaistiť, aby plyn prúdil k odberateľom chráneným solidaritou. V určitých prípadoch by sa však aj využívanie plynu chránenými odberateľmi mohlo považovať za spotrebu, ktorá nie je nevyhnutná; obmedzenie tohto druhu využívania, ktoré jednoznačne presahuje rámec toho, čo je potrebné, by neohrozilo ciele stanovené v nariadení (EÚ) 2017/1938, najmä preto, že plyn spotrebovaný na iné ako nevyhnutné účely, by mohol viesť k vážnej ujme v ďalších súkromných alebo obchodných sektoroch. Členské štáty by preto mali mať možnosť dosiahnuť úspory plynu aj znížením spotreby chránených odberateľov, ktorá nie je nevyhnutná, za osobitných okolností. Akékoľvek opatrenia na zníženie spotreby prijaté členskými štátmi by však mali byť prísne obmedzené na spotrebu, ktorá nie je nevyhnutná, a v žiadnom prípade by nemali obmedzovať základné využívanie chránenými odberateľmi ani ich schopnosť primerane vykurovať svoje domovy. (63)Členské štáty a ich príslušné orgány by mali mať možnosť slobodne určiť uplatniteľné opatrenia na zníženie spotreby a činnosti zodpovedajúce spotrebe, ktorá nie je nevyhnutná, ako je vykurovanie vonku, vykurovanie bazénov v obytných budovách a iných doplnkových obytných zariadení. Tým, že by členské štáty mali možnosť obmedziť spotrebu, ktorá nie je nevyhnutná, mali by byť schopné posilniť záruky a zabezpečiť, aby sa plyn dodával do iných základných odvetví, služieb a priemyselných odvetví, čo by im umožnilo pokračovať v prevádzke počas krízy. (64)Každé opatrenie na zníženie inej ako nevyhnutnej spotreby chránených odberateľov by malo byť nevyhnutné a primerané, a malo by sa uplatňovať najmä v prípade vyhlásenia krízovej situácie podľa článku 11 ods. 1 a článku 12 nariadenia (EÚ) 2017/1938 alebo stavu pohotovosti Únie podľa nariadenia (EÚ) 2022/1369. Napriek uplatňovaniu opatrení na zníženie inej ako nevyhnutnej spotreby by chránení odberatelia mali naďalej využívať ochranu pred odpojením. Členské štáty by mali tiež zabezpečiť, aby takéto opatrenia neobmedzovali požadovanú ochranu zraniteľných odberateľov, ktorých súčasná spotreba by sa mala považovať za nevyhnutnú. (65)V prípade stavu núdze by členské štáty, ako aj Únia mali zabezpečiť, aby plyn prúdil v rámci vnútorného trhu. To znamená, že opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni by nemali viesť k problémom s bezpečnosťou dodávok v inom členskom štáte, zatiaľ čo prístup k cezhraničnej infraštruktúre by mal byť stále bezpečný a technicky možný. Súčasný legislatívny rámec nestanovuje proces, ktorým by sa mohli účinne riešiť konflikty medzi dvoma členskými štátmi, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré negatívne ovplyvňujú cezhraničné toky. Keďže plynárenské a elektrické siete EÚ sú prepojené, mohlo by to viesť nielen k vážnym problémom s bezpečnosťou dodávok, ale aj k oslabeniu jednoty Únie vo vzťahu k tretím krajinám. Komisia by preto mala mať právomoc hodnotiť prijaté vnútroštátne opatrenia a v prípade potreby v primeranom časovom rámci rozhodovať. Na tento účel by Komisia mala mať možnosť požiadať o ich úpravu v prípade, že zistí ohrozenie bezpečnosti dodávok plynu v iných členských štátoch alebo Únii. Vzhľadom na výnimočnú povahu súčasnej energetickej krízy by sa dodržiavanie rozhodnutia Komisie malo uskutočniť bez oneskorenia, ktoré by mohlo brániť dodávkam plynu v Únii. Na obdobie uplatňovania tohto nariadenia by sa preto v záujme zabezpečenia fungovania vnútorného trhu mali pozastaviť zmierovacie postupy. (66)Zásada energetickej solidarity je všeobecnou zásadou podľa práva Únie a vzťahuje sa na všetky členské štáty, a nielen na susediace členské štáty. Okrem toho efektívne využívanie existujúcej infraštruktúry vrátane cezhraničných prepravných kapacít a zariadení LNG je dôležitým faktorom pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok plynu v duchu solidarity. V čase prerušenia dodávok plynu na vnútroštátnej, regionálnej alebo únijnej úrovni a významného prechodu z potrubného plynu na LNG by členské štáty mali mať možnosť využívať nielen možnosti dodávok zo susedných plynovodov, ale aj dodávky z krajín, ktoré disponujú zariadením LNG. Niektoré členské štáty by mali byť schopné prejavovať solidaritu iným členským štátom, aj keď nie sú prepojené plynovodom priamo alebo cez tretiu krajinu alebo iné členské štáty. Preto je vhodné rozšíriť povinnosť prejaviť solidaritu na neprepojené členské štáty so zariadeniami LNG.

(67)Pri vykonávaní zásady energetickej solidarity sa nariadením (EÚ) 2017/1938 zaviedol mechanizmus solidarity určený na posilnenie spolupráce a dôvery medzi členskými štátmi v prípade vážnej krízy. Podľa článku 13 ods. 10 toho istého nariadenia sa členské štáty pri prijímaní opatrení potrebných na vykonávanie mechanizmu solidarity musia na viacerých technických, právnych a finančných otázkach dohodnúť vo svojich dvojstranných dojednaniach. (68)Napriek zákonnej povinnosti uzavrieť dvojstranné dohody o solidarite do 1. decembra 2018 sa však dokončilo len niekoľko takýchto dohôd, čo ohrozuje vykonávanie právnej povinnosti poskytovať solidárnu podporu v stave núdze. Návrh nariadenia o vnútornom trhu s obnoviteľnými plynmi a zemným plynom a vodíkom, ktorý Komisia predložila v decembri 2020, obsahoval prvý model vzorovej dohody o solidarite. Keďže však tento vzor bol vypracovaný pred nevyprovokovanou agresiou Ruska voči Ukrajine, vzhľadom na súčasnú situáciu extrémneho nedostatku plynu, rastúcich cien a naliehavú potrebu zaviesť dočasné štandardné pravidlá už pre nadchádzajúcu zimu je vhodné vytvoriť dočasný rámec štandardných pravidiel na poskytovanie požadovaných solidárnych opatrení podľa článku 13 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2017/1938, ktoré budú účinné a rýchlo vykonateľné, nebudú závisieť od dlhých dvojstranných rokovaní a budú prispôsobené súčasnej situácii nadmerných cien a veľmi kolísavých cien plynu. (69)Solidarita by sa v zásade mala prejavovať na základe spravodlivej náhrady, ktorú priamo zaplatí žiadajúci členský štát alebo ním poverené subjekty. Náhrada by mala pokrývať cenu plynu, všetky skutočné/potenciálne náklady na skladovanie, cezhraničnú prepravu a súvisiace náklady. Náhrada by mala byť spravodlivá pre žiadajúce, ako aj po