OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Návrh spoločnej správy Rady a Komisie na rok 2012 o vykonávaní obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (Stratégia EÚ pre mládež na obdobie 2010 - 2018) /* COM/2012/0495 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Návrh spoločnej správy Rady a Komisie na rok 2012 o vykonávaní obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (Stratégia EÚ pre mládež na obdobie 2010 - 2018) 1. ÚVOD Uznesenie Rady o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 - 2018)[1] vyžaduje, aby bola na konci každého trojročného cyklu vypracovaná správa EÚ o mládeži, a to s dvoma cieľmi: zhodnotiť dosiahnutý pokrok smerom k splneniu celkových cieľov Stratégie EÚ pre mládež a poslúžiť ako základ pre stanovenie súboru priorít pre nadchádzajúci pracovný cyklus. Toto oznámenie predstavuje návrh správy EÚ o mládeži, ktorý odsúhlasí Rada. Dopĺňajú ho dva pracovné dokumenty. Jeden z nich skúma situáciu mladých ľudí v EÚ a druhý analyzuje prijaté opatrenia v rámci danej stratégie. 2. Európa 2020 – podpora mládeže v kontexte krízy Európa prechádza krízou, ktorá mladých Európanov zasiahla v podobe nebývalej miery nezamestnanosti a rizika sociálneho vylúčenia a chudoby. Európa 2020 – stratégia EÚ na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu – stanovuje rámec pre koordinovanú európsku reakciu s cieľom vyjsť z krízy a zlepšiť dlhodobú prosperitu európskych občanov. Európa 2020 sa zameriava predovšetkým na mladých ľudí a jej hlavným cieľom je znížiť počet osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku a zvýšiť podiel mladých ľudí v terciárnom vzdelávaní. Zníženie rizika chudoby a zvýšenie podielu pracujúceho obyvateľstva patria k dvom ďalším dôležitým cieľom, ktoré sa tiež zameriavajú na problematiku mládeže. Okrem toho podporuje mobilitu mládeže hlavná iniciatíva s názvom Mládež v pohybe[2] a mladým ľuďom je venované miesto aj v programe pre nové zručnosti a nové pracovné miesta[3] a v platforme proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu[4]. V druhom európskom semestri koordinácie hospodárskej politiky Európska komisia zdôraznila potrebu podnikať kroky na zníženie neprijateľne vysokej miery nezamestnanosti mládeže. Ročný prieskum rastu za rok 2012, ktorý stanovuje priority opatrení na úrovni EÚ a vnútroštátnych úrovniach s cieľom podporiť rast a zamestnanosť, vyzval členské štáty, aby podporovali zamestnanosť mládeže. Konkrétne odporúčania zahŕňali podporu kvalitného učňovského vzdelávania a stáží, ako aj podnikateľských zručností. Prieskum tiež vyzýval k reformám právnych predpisov v oblasti zamestnanosti a reformám v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Vyjadrujúc obavy, že sociálne tkanivo EÚ je vystavené skúške, Komisia takisto vyzvala členské štáty, aby ochraňovali zraniteľné skupiny, a to pokiaľ ide o sociálnu ochranu, stratégie začlenenia a prístup k službám, čím sa zabezpečí integrácia do pracovného trhu spoločnosti[5]. Odporúčania pre jednotlivé krajiny[6] boli prijaté podľa konkrétnej situácie jednotlivých členských štátov. V tejto súvislosti Európska komisia navrhla iniciatívu Príležitosti pre mladých[7] ktorej cieľom je mobilizovať zdroje a zintenzívniť úsilie o zníženie nezamestnanosti mládeže, ako aj pomôcť mladým ľuďom ľahšie sa zamestnať. V tomto kontexte Komisia vyzvala členské štáty, aby lepšie využívali Európsky sociálny fond na podporu mladých ľudí. Akčné tímy Komisie pomáhajú ôsmim členským štátom[8] s nadpriemernou mierou nezamestnanosti mladých ľudí. Okrem toho, balík opatrení pre zamestnanosť[9], ktorý nedávno predložila Komisia, obsahuje prvú správu o pokroku iniciatívy Príležitosti pre mladých a konzultáciu o novom rámci kvality pre stáže. Komisia sa takisto usiluje o odstránenie prekážok, s ktorými sa občania EÚ, vrátane mládeže, stretávajú pri uplatňovaní svojich práv ako občanov EÚ. Ide predovšetkým o právo na voľný pohyb v rámci EÚ, vrátane dobrovoľníctva, štúdia alebo práce. Snahy o posilnenie zamestnateľnosti, mobility vo vzdelávaní a účasti mladých ľudí podporujú v súčasnosti dva programy – Celoživotné vzdelávanie a Mládež v akcii. Od roku 2014 ich nahradí nový program EÚ zameraný na vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež. 3. STRATÉGIA EÚ PRE MLÁDEŽ – INVESTOVANIE A POSILNENIE POSTAVENIA MLÁDEŽE V roku 2009 Rada na základe oznámenia Komisie schválila obnovený rámec pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 - 2018) s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže[10]. Posilnením spolupráce a zdieľaním osvedčených postupov si Stratégia EÚ pre mládež kladie dva hlavné ciele: (i) vytvoriť viac a zároveň rovných príležitostí pre všetkých mladých ľudí v oblasti vzdelávania a na trhu práce a (ii) podporovať aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a solidaritu všetkých mladých ľudí. Stratégia EÚ pre mládež sa zameriava na konkrétne činnosti. Stromový diagram znázorňuje, ako sa rozvetvuje do ôsmich oblastí politiky (oblastí činnosti), ktorými sú: vzdelávanie & odborná príprava; zamestnanosť & podnikanie; sociálne začlenenie; zdravie & dobré životné podmienky; účasť; tvorivosť & kultúra; dobrovoľnícke aktivity a mládež & svet. Stratégia má svoje korene v nástrojoch, medzi ktoré patrí: tvorba politík založená na poznatkoch; vzájomné učenie; pravidelné podávanie správ o pokroku, šírenie výsledkov a monitorovanie; štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami a mobilizácia programov a finančných prostriedkov EÚ. Táto stratégia vníma prácu s mládežou[11] ako oporu všetkým oblastiam činnosti a medziodvetvovú spoluprácu ako základný princíp. 4. PRVÝ CYKLUS STRATÉGIE EÚ PRE MLÁDEŽ (2010 - 2012) Takmer všetky členské štáty uvádzajú, že Stratégia EÚ pre mládež posilnila existujúce priority na vnútroštátnej úrovni a niektoré členské štáty zdôrazňujú aj jej priamy vplyv. Napríklad Litva sa o stratégii zmieňuje ako o riadiacom dokumente pri vytváraní svojho národného programu politiky v oblasti mládeže, Rakúsko uvádza, že sa v krajine posilnilo prepojenie medzi politikou mládeže a politikami trhu práce, a dialóg s mládežou pokročil aj vo flámskej komunite v Belgicku. Stratégia EÚ pre mládež sa pri vykonávaní rámca politiky mládeže zasadzuje za medziodvetvový prístup na všetkých úrovniach. Väčšina členských štátov uvádza, že má národnú stratégiu v oblasti mládeže alebo medziodvetvový plán zameraný na mládež. Okrem dvoch členských štátov majú všetky medzirezortnú pracovnú skupinu pre mládež alebo iný inštitucionalizovaný mechanizmus. Hoci niektoré národné správy o mládeži poskytujú dobrý príklad, takéto skupiny sa často skladajú z rôznych aktérov a zainteresovaných strán v „kľúčovej“ oblasti politiky mládeže s malým alebo žiadnym zapojením ďalších ministerstiev, čím sa obmedzuje ich medziodvetvový charakter. Práca s mládežou podporuje mnoho oblastí činnosti. Väčšina členských štátov uvádza, že prijala opatrenia na podporu práce s mládežou v súlade s uznesením Rady o práci s mládežou[12]. V júli 2010 sa za belgického predsedníctva konala európska konferencia o práci s mládežou, ktorá spojila tvorcov politiky s aktérmi v oblasti mládeže z celej Európy a viedla k prijatiu vyhlásenia zameraného na priority a opatrenia pre prácu s mládežou v nasledujúcich rokoch. 4.1. VYKONÁVANIE ÔSMICH OBLASTÍ ČINNOSTI Stratégia EÚ pre mládež navrhuje v každej zo svojich oblastí činnosti určité iniciatívy pre členské štáty a/alebo Komisiu. Nižšie je uvedený prehľad opatrení prijatých na úrovni EÚ a opatrení uvedených členskými štátmi pre pracovný cyklus 2010 - 2012[13]. Vzdelávanie a odborná príprava Komisia a členské štáty spolupracujú pri zlepšovaní vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom strategického rámca ET 2020[14]. V tejto súvislosti Komisia predložila v roku 2011 stratégiu pre modernizáciu vysokoškolského vzdelávania[15] a v súčasnosti pripravuje iniciatívu „Prehodnotenie zručností“, ktorá sa má spustiť neskôr v roku 2012 s cieľom podporiť vypracovávanie opatrení zameraných na zručnosti a kompetencie. Stratégia EÚ pre mládež sa zameriava predovšetkým na neformálne vzdelávanie ako doplnkový nástroj na získanie prierezových zručností[16], ktoré sa veľmi cenia na trhu práce[17]. Komisia v roku 2012 predloží návrh odporúčania Rady o uznaní a potvrdení neformálneho a informálneho vzdelávania a takisto pripravuje nástroje, ktoré majú uľahčiť zaznamenávanie zručností získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania. Komisia aj členské štáty aktívne podporujú mládežnícke organizácie, ktoré sú dôležitými poskytovateľmi neformálnych vzdelávacích príležitostí. Mnohé členské štáty zdôrazňujú úlohu práce s mládežou pri zameraní sa na tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku a pri pomoci s ich návratom späť do školy alebo práce. V tejto súvislosti nedávno prijali opatrenia na zvýšenie povedomia o neformálnom vzdelávaní a uznanie výsledkov vzdelávania na vnútroštátnej úrovni. Zamestnanosť a podnikanie Potom, ako Stratégia EÚ pre mládež nadobudla účinnosť, zamestnanosť mladých ľudí predstavovala celkovú tematickú prioritu prvej trojice predsedníctiev. Počas tohto obdobia Rada prijala uznesenia o aktívnom začleňovaní mladých ľudí[18] a úlohe práce s mládežou pri podpore zamestnateľnosti mladých ľudí. Prvý cyklus štruktúrovaného dialógu sa takisto zameriaval na zamestnanosť mládeže. Mladí ľudia odporučili konkrétne opatrenia, ktoré sa začlenili do uznesenia Rady[19]. Zdôrazňujú potrebu prístupu k informáciám o trhu práce, potrebu neformálneho vzdelávania, kvalitného rámca pre stáže, zamerania na flexiistotu a rovnakého prístupu k mobilite. Odporúčania boli zohľadnené v následných iniciatívach Komisie, ako napríklad v návrhu odporúčania o neformálnom a informálnom vzdelávaní a v širšom kontexte iniciatívy Príležitosti pre mladých. Podľa národných správ o mládeži už niektoré členské štáty zmenili svoje pracovné právne predpisy alebo využili daňové stimuly na zlepšenie prístupu mladých ľudí na trh práce. Často sa spájajú s programami, ktoré umožňujú mladým ľuďom získať pracovné skúsenosti alebo prospech z poradenstva. Vo väčšine európskych krajín sa čoraz viac podporuje vzdelávanie v oblasti podnikania. Doposiaľ začalo realizovať konkrétne stratégie osem krajín a 13 ďalších ich začlenilo do svojich národných stratégií celoživotného vzdelávania, mládeže alebo rastu[20]. Na úrovni EÚ dostalo podnikanie mladých viditeľnejšiu podobu počas Európskeho týždňa mládeže, a to zvyšovaním povedomia o hodnote podnikateľských zručností a začatí podnikania ako jednej z možností kariéry. V súčasnej dobe sa tiež prijímajú mnohé opatrenia na podporu vzdelávania v oblasti podnikania na všetkých stupňoch vzdelávania. Zdravie a dobré životné podmienky Mladí ľudia sú na úrovni EÚ osobitnou cieľovou skupinou iniciatív EÚ zameraných na zdravie, ktoré boli zavedené na riešenie problémov súvisiacich s fajčením, alkoholom, výživou, obezitou a užívaním drog. Všetky členské štáty okrem dvoch uvádzajú, že prijali konkrétne opatrenia s cieľom nadviazať na uznesenie Rady o zdraví a dobrých životných podmienkach mladých ľudí[21]. Mnohé členské štáty sa zmieňujú o iniciatívach, ktoré sa zameriavajú na špecifické problémy, akými sú alkohol, tabak či zdravá výživa, alebo zdôrazňujú hodnotu partnerského vzdelávania pri podpore zdravého životného štýlu. Sociálne začlenenie Iniciatívy EÚ na boj proti nezamestnanosti mládeže takisto významne prispievajú k sociálnemu začleneniu mladých ľudí. Väčšina členských štátov sa tiež v rámci Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu 2010 zamerala na mládež ako na osobitnú cieľovú skupinu. Tieto iniciatívy zdôrazňujú potrebu bojovať proti chudobe od útleho veku, aby sa prelomil medzigeneračný kruh chudoby. Veľa členských štátov potvrdzuje dôležitosť medziodvetvového prístupu pri sociálnom začleňovaní a spája ho napríklad s politikou v oblasti vzdelávania, zamestnanosti alebo zdravia. Mnohé z nich podávajú správy o špecializovaných vzdelávacích programoch pre pracovníkov s mládežou, mládežníckych lídrov a mladých ľudí, ktorých cieľom je rozvíjať medzikultúrne povedomie a bojovať proti predsudkom. Viacero členských štátov uviedlo príklady podporných opatrení zameraných na mládež, ktoré sa týkajú bývania. Účasť Účasť mládeže bola v posledných rokoch na poprednom mieste v agende politiky mládeže EÚ. Rada potvrdila svoj záväzok v tejto oblasti tým, že „účasť mládeže na demokratickom živote“ stanovila ako celkovú prioritu druhej trojice predsedníctiev v oblasti mládeže (polovica obdobia 2011 - 2012) v súlade s článkom 165 ZFEÚ. Štruktúrovaný dialóg sa stáva čoraz vplyvnejším nástrojom na zapájanie mladých ľudí do procesu rozhodovania. Všetky členské štáty zriadili národné pracovné skupiny, aby mohli organizovať konzultácie s mladými ľuďmi vo svojich krajinách a zapájať sa do debát na úrovni EÚ. Komisia podnikla kroky na posilnenie základne poznatkov o účasti prostredníctvom prieskumu Eurobarometer zameraného na iniciatívu „Mládež v pohybe“[22] a pripravovanej štúdie o meniacich sa modeloch účasti mládeže. Okrem toho začala dva procesy, ktorých výsledky sa prejavia v nasledujúcom trojročnom cykle. Ide predovšetkým o opätovný rozvoj Európskeho portálu pre mládež[23] ako interaktívnej platformy na on-line účasť a „kartu Mládež v pohybe“, ktorá bude ďalej umožňovať mobilitu a účasť mládeže prostredníctvom stimulov, informácií a podporných služieb. Účasť predstavuje kľúč k politike mládeže vo všetkých členských štátoch. Doposiaľ sa vykonalo mnoho aktivít, vrátane vytvorenia štruktúr na zapájanie mladých ľudí do procesov rozhodovania s priestorom pre ďalší on-line dialóg. Dobrovoľnícke činnosti Členské štáty a Komisia spolupracujú na vykonávaní odporúčania o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci EÚ[24] v expertnej skupine. Približne polovica členských štátov uvádza, že na základe tohto odporúčania zvyšuje povedomie o príležitostiach mobility pre mladých dobrovoľníkov. Okrem Európskej dobrovoľníckej služby viacero členských štátov uvádza, že má bilaterálne alebo multilaterálne výmenné programy. Niektoré členské štáty uvádzajú, že vytvorili národné dobrovoľnícke systémy alebo založili novú občiansku službu. Do Európskeho roka dobrovoľníctva 2011 sa zapojili mladí ľudia a mládežnícke organizácie, čím sa zdôraznil rozmer mládeže v tejto oblasti. Kultúra a tvorivosť Členské štáty a Komisia v tejto oblasti úzko spolupracujú prostredníctvom európskeho programu pre kultúru[25]. Rada vo viacerých svojich záveroch zdôraznila dôležitosť tvorivosti, kultúry a úlohy mladých ľudí[26]. V rámci Stratégie EÚ pre mládež bola v roku 2010 vypracovaná štúdia o prístupe mladých ľudí ku kultúre v Európe [27], ktorá obsahovala osvedčené postupy a návrhy na riešenie prekážok, akými sú náklady a vzdialenosť. Hoci členské štáty uznávajú prepojenia medzi kultúrou, tvorivosťou a politikou mládeže, národné správy o mládeži v tejto „oblasti činnosti“ neuvádzajú veľa aktivít. Mládež a svet Komisia prostredníctvom mládežníckeho partnerstva s Radou Európy zorganizovala a prispela k odborným sympóziám zameraným na politiku mládeže u svojich východných a južných susedov[28]. Rada prijala závery o východnom rozmere účasti mládeže[29] navrhnuté s cieľom vyslať informácie ďalej do východnej Európy a oblasti Kaukazu. Okrem toho bolo prijaté rozhodnutie o vytvorení tzv. „Priestoru pre mládež v rámci Východného partnerstva“ s cieľom financovať viac príležitostí na mládežnícke partnerstvá a podporiť spoluprácu v rámci programu Mládež v akcii. V Európe a Číne sa organizovali rôzne aktivity počas celého roka mládeže EÚ-Čína 2011. Komisia tiež prispela k roku mládeže OSN a samitu mládeže v Mexiku v roku 2011. Bola aj spoluorganizátorom dvoch politických konferencií v rámci bilaterálnej dohody o spolupráci s Kanadou. „Mládež a svet“ je nová „oblasť činnosti“. Členské štáty však uvádzajú, že v tejto oblasti boli aktívne ešte pred rokom 2010 a aj naďalej zdôrazňujú jej význam. Takmer polovica členských štátov uvádza, že sa tejto otázke venovala vo svojich učebných osnovách alebo ako časti stratégií v oblasti mládeže. Väčšina členských štátov poskytuje mladým ľuďom príležitosti na výmenu názorov na globálne otázky s tvorcami politík. 4.2. NÁSTROJE VYKONÁVANIA Stratégia EÚ pre mládež uplatňuje pri vykonávaní činností v ôsmich oblastiach popísaných vyššie súbor špecializovaných nástrojov. Nasledujúce odseky hodnotia, do akej miery boli tieto nástroje úspešne použité na dosiahnutie celkových cieľov stratégie. Tvorba politík založených na poznatkoch V nadväznosti na Stratégiu EÚ pre mládež Komisia v spolupráci s odborníkmi menovanými členskými štátmi a zainteresovanými stranami z oblasti mládeže vypracovala panel indikátorov EÚ týkajúcich sa mládeže, ktorý bol zverejnený v roku 2011[30]. Tento panel tvorí 40 ukazovateľov, ktoré pokrývajú všetkých osem oblastí činnosti. Štúdia dokumentuje skutočnosť, že vypracovanie indikátorov EÚ týkajúcich sa mládeže nielen zlepšilo uznanie a viditeľnosť politiky mládeže, ale vyvolalo aj pozitívne zmeny v členských štátoch, a to ako vo výkone medziodvetvovej spolupráce, tak aj v uplatňovaní prístupu založeného na poznatkoch. Počas prvého pracovného cyklu stratégie Komisia vypracovala dve štúdie[31] a uskutočnila prieskum Flash Eurobarometer o mladých ľuďoch (Fl319a a Fl319b). Európske vzdelávacie centrum pre politiku v oblasti mládeže (EKCYP) v rámci mládežníckeho partnerstva medzi Európskou komisiou a Radou Európy takisto prispelo k posilneniu základne poznatkov pre politiku mládeže v Európe prostredníctvom svojho internetového portálu. Vzájomné učenie Otvorená metóda koordinácie je dobrým rámcom pre partnerské učenie a zdieľanie skúseností medzi národnými tvorcami politík v oblasti mládeže. Predsednícka krajina organizuje s pomocou Komisie každých šesť mesiacov mládežnícke konferencie EÚ súbežne so stretnutiami generálnych riaditeľov pre mládež. Tieto konferencie spájajú mladých ľudí a tvorcov politík z celej EÚ, aby prerokovali výsledky štruktúrovaného dialógu a pripravili spoločné odporúčania, ktoré sa začlenia do uznesení alebo záverov Rady[32]. K vzájomnému učeniu došlo aj prostredníctvom osobitnej činnosti partnerského učenia zameranej na medziodvetvovú spoluprácu[33]. Pravidelné podávanie správ o pokroku, šírenie výsledkov a monitorovanie Na podávanie správ vytvorila Komisia on-line dotazník, ktorý sa zaoberal špecifickými konkrétnymi smermi činností uvedenými v Stratégii EÚ pre mládež. Toto umožnilo vykonať porovnávacie hodnotenie národných správ o mládeži, ktoré predložili všetky členské štáty, Nórsko, Švajčiarsko, Čierna Hora a Chorvátsko[34]. Určitý vstup takisto poskytlo Európske fórum mládeže – reprezentatívna platforma medzinárodných mimovládnych mládežníckych organizácií a národných rád mládeže. Okrem pracovného dokumentu útvarov Komisie, ktorý je sprístupnený pre správu EÚ o mládeži, sa všetky národné správy o mládeži zverejňujú na internetovej stránke Komisie. Je to v súlade so Stratégiou EÚ pre mládež, ktorá vyzýva k rozsiahlemu šíreniu výsledkov podávania správ. Štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami Všetky členské štáty vytvorili začiatkom prvého cyklu národné pracovné skupiny pre štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi. Štruktúrovaný dialóg, ktorý predstavuje komplexný a formálny spôsob komunikácie s mladými ľuďmi, sa stal živou a neoddeliteľnou súčasťou tvorby politiky mládeže. Konzultácie počas prvej trojice predsedníctiev (2010 – 2011), na ktorých sa podieľali tvorcovia politiky mládeže a mladí ľudia, viedli k cenným spoločným odporúčaniam týkajúcim sa najnaliehavejších otázok zamestnanosti. Čoraz viac ľudí sa zúčastňuje vyvíjajúceho sa dialógu, ktorý stále pokračuje. V poslednom kole konzultácií sa doň priamo zapojilo viac než 20 000 mladých lídrov a mladých ľudí. Mobilizácia programov EÚ Program Mládež v akcii je kľúčovým nástrojom na podporu Stratégie EÚ pre mládež. Spolu s programom celoživotného vzdelávania, prispel k mobilite vo vzdelávaní mladých ľudí. Zameriava sa na neformálne vzdelávanie mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a mládežnícke organizácie. V súlade so Stratégiou EÚ pre mládež podporuje zmysel pre občianstvo a solidaritu medzi mladými ľuďmi a kladie dôraz na prácu s mládežou, dobrovoľnícke a občianske aktivity, ktoré sú vhodným prostredím na získanie prierezových zručností. Do tohto programu sa v roku 2010 zapojilo približne 150 000 účastníkov a v roku 2011 ich bolo 185 000, čo predstavuje viditeľný nárast v porovnaní so začiatkom programu (111 000 účastníkov v roku 2007). Takmer všetky členské štáty uvádzajú, že na integráciu mladých ľudí na trh práce využili aj iné zdroje financovania zo strany EÚ, ako napríklad Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a/alebo program PROGRESS. 5. nasledujúci cyklus (2013 – 2015) Posilnenie prepojenia medzi Stratégiou EÚ pre mládež a Európa 2020 Na základe uznesenia Rady o Stratégii EÚ pre mládež sa pre každý pracovný cyklus stanoví určitý počet priorít európskej spolupráce s cieľom prispieť do oblastí činnosti uvedených v rámci. Priority nasledujúceho pracovného cyklu by mali byť schválené na základe súčasnej správy EÚ o mládeži. Predsedníctva EÚ sa v prvom cykle zameriavali na „zamestnanosť a podnikanie“ a „účasť“. Stratégia EÚ pre mládež a jej oblasti činnosti zahŕňajú celú škálu otázok, ktoré sa týkajú mladých ľudí v prechodnom období, hoci ich ovplyvňujú v rôznom rozsahu. Čo je však dôležitejšie, stratégia uznáva a posilňuje vzájomné vzťahy medzi týmito oblasťami a medzi zúčastnenými stranami, aby mohla poskytovať efektívne nástroje na dosiahnutie koordinácie politík a súčinnosti. Správy o mládeži na úrovni EÚ a na národnej úrovni potvrdzujú pevnosť a dôležitosť Stratégie EÚ pre mládež a jej dvoch hlavných cieľov: i) vytvárať viac a zároveň rovných príležitostí pre všetkých mladých ľudí v oblasti vzdelávania a na trhu práce, a ii) podporovať občianstvo, sociálne začlenenie a solidaritu. Obidva dobre dopĺňajú stratégiu Európa 2020, ročný prieskum rastu 2012 a iniciatívy Mládež v pohybe a Príležitosti pre mladých. Priority nasledujúceho pracovného cyklu by mali odrážať súčasné hlavné priority a činnosti v rámci stratégie Európa 2020. Otázka zamestnanosti mladých bude mať aj naďalej popredné miesto v agende EÚ. V nadväznosti na ročný prieskum rastu 2012 a možné preskúmanie priorít v rámci nadchádzajúceho ročného prieskumu rastu 2013 a iniciatívu Príležitosti pre mladých, by sa mali členské štáty obzvlášť zamerať na nezamestnaných mladých ľudí, ich vzdelávanie alebo odbornú prípravu a plne na to využiť dostupné finančné prostriedky z EÚ. Mali by vynaložiť viac úsilia na zlepšenie prístupu mladých ľudí k práci, učňovskému vzdelávaniu a stážam, ako aj na zlepšenie ich zamestnateľnosti. Komisia podporuje úsilia členských štátov novými iniciatívami EÚ, ako napr. iniciatívou „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“ pomáhajúcou mladým ľuďom nájsť si prácu v zahraničí a takisto podporuje vytvorenie iniciatívy na ochranu mládeže[35] a kvalitného rámca pre stáže. Rozširuje aj možnosti vzdelávacej mobility prostredníctvom programu celoživotného vzdelávania[36] a programu Mládež v akcii[37]. Okrem toho môžu prierezové nástroje vytvorené v rámci Stratégie EÚ pre mládež slúžiť na podporu partnerstiev medzi rôznymi aktérmi zapojenými do poskytovania pomoci mladým ľuďom v prechodnom období, vrátane služieb zamestnanosti, poskytovateľov vzdelávania, pracovníkov s mládežou, sociálnych služieb, zamestnávateľov a mladých ľudí samotných. Silnejšia spolupráca v teréne môže byť prínosom pri ponúkaní prístupov na mieru predovšetkým pre mladých ľudí v zložitejších životných situáciách alebo situáciách, ku ktorým sa ťažko pristupuje bežnými metódami. Stratégia môže takisto zohrávať úlohu pri presadzovaní a uznávaní neformálneho a informálneho vzdelávania prostredníctvom práce s mládežou a pri podpore účasti v mládežníckych organizáciách ako prostriedkov na získanie prierezových zručností. Môže tak prispieť k posilneniu súčinnosti medzi rôznymi formami formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania. Situácia na trhu práce a nezamestnanosť majú sociálne dôsledky. Ročný prieskum rastu 2012 poukazuje na jednoznačné prejavy zvýšenia počtu ľudí ohrozených príjmovou chudobou, prejavy detskej chudoby a sociálneho vylúčenia, ktoré môžu byť v najkrajnejších prípadoch spojené s akútnymi zdravotnými problémami a bezdomovectvom. Sociálnym vylúčením je ohrozená čoraz väčšia skupina mladých ľudí. Stratégia EÚ pre mládež môže zohrávať úlohu pri zameriavaní sa na zraniteľných mladých ľudí. Na základe svojho prierezového pohľadu a zamerania na účasť všetkých mladých ľudí v rôznych oblastiach spoločnosti sa zaoberá veľkým množstvom problémov spojených so sociálnym vylúčením, odcudzením a úsilím mladých ľudí pri budovaní samostatného života. V nasledujúcich rokoch by sa mala stratégia viac zameriavať na následky súčasnej krízy a jej vplyv na sociálne začlenenie, ako aj na zdravie a dobré životné podmienky mladých ľudí. V tomto smere je potrebné, aby sa viac zameriavala na účasť na demokratických a spoločenských aktivitách. Takisto musí stavať na práci s mladými ľuďmi, pokiaľ ide o rozvoj ich zručností potrebných pre život, ich celkový osobný rozvoj a pocit spolupatričnosti k spoločnosti, v ktorej žijú. Pokračovanie vo vykonávaní rámca Medziodvetvová spolupráca sa môže ďalej zlepšovať vo všetkých oblastiach politík, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí. Členské štáty by sa mali snažiť aj naďalej zlepšovať medzirezortnú spoluprácu na vnútroštátnej úrovni. Ďalšie úsilie by sa malo vynaložiť na posilnenie základne poznatkov o politike mládeže a na zdieľanie príkladov osvedčených postupov prostredníctvom vzájomného učenia. Tvorcovia politiky mládeže by mali pokračovať v dialógu s mladými ľuďmi, aby bolo možné plne porozumieť, akým problémom čelia a aké sú ich očakávania od tvorcov politík a poskytovateľov pomoci. Štruktúrovaný dialóg s mladými ľuďmi je možné ďalej rozvíjať vytvorením otvorenejšieho členstva v národných pracovných skupinách a zabezpečením, že subjekty s rozhodovacou právomocou budú vo väčšej miere zohľadňovať odporúčania mladých ľudí. Komisia sa bude naďalej venovať podnetu na vytvorenie „karty Mládež v pohybe“, aby uľahčila mladým ľuďom mobilitu v rámci Európy. Bude tiež oslovovať a uľahčovať dialóg so všetkými mladými ľuďmi, najmä s tými, ktorí majú menej príležitostí, a to prostredníctvom nových interaktívnych nástrojov Európskeho portálu pre mládež. Tvorcovia politiky mládeže budú takisto pri snahe o riešenie problémov spojených so zamestnanosťou, zamestnateľnosťou a začlenením skúmať opatrenia na podporu tvorivého a inovačného potenciálu mladých ľudí[38]. Program Mládež v akcii a budúci program EÚ zameraný na mládež budú zohrávať pri podpore týchto iniciatív osobitnú úlohu. 6. ZÁVERY Vykonávanie prvého trojročného pracovného cyklu Stratégie EÚ pre mládež na obdobie 2010 – 2012 ukázalo, že ide o trvácny a pružný rámec pre celý rad opatrení Komisie, členských štátov a ďalších zainteresovaných strán. Stratégia a jej prierezová a jednotná perspektíva sa stretla s veľkým záujmom a inšpirovala nielen členské štáty EÚ, ale aj iné európske krajiny a ďalšie oblasti sveta. Stratégia EÚ pre mládež slúži ako prostriedok pre nadväzovanie vzťahov medzi oblasťami činnosti, do ktorých patrí zamestnanosť & podnikanie, vzdelávanie & odborná príprava, ako aj sociálne začlenenie. Je takisto prostriedkom vytvárania mnohostranných riešení na podporu mladých ľudí. Táto skutočnosť sa ukázala ako relevantná pri hľadaní riešení súčasnej vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí a rastúceho počtu mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave. Práca s mládežou prispela k vývoju mladých ľudí a má potenciál urobiť viac vo všetkých oblastiach činnosti. Účasť mladých ľudí na demokratickom živote je ústrednou témou politiky mládeže. Prehlbovanie a rozširovanie dialógu s mladými ľuďmi nielen zvyšuje kvalitu a legitimitu politiky mládeže, ale zvyšuje aj očakávania EÚ a jej členských štátov. EÚ by mala urobiť všetko preto, aby pomohla všetkým mladým ľuďom zapojiť sa do formovania budúcnosti EÚ, a to zvlášť do riešenia problémov, ktoré (ako ukázali následné konzultácie a prieskumy verejnej mienky) sa ich najviac dotýkajú. Druhý trojročný pracovný cyklus Stratégie EÚ pre mládež (2013 – 2015) by sa mal zamerať na problémy, ktorým mladí ľudia čelia v dôsledku krízy, aby tak opäť prispel k plneniu cieľov stratégie Európa 2020. Spolu s rozvojom inovačných a tvorivých schopností mladých ľudí by sa mal naďalej klásť dôraz na zamestnanosť, podnikanie a zlepšovanie prístupu k práci. V tomto cykle by sa mala venovať ešte väčšia pozornosť sociálnemu začleňovaniu, zdraviu a dobrým životným podmienkam. Budúci program EÚ zameraný na mladých ľudí prispeje k dosiahnutiu spomínaných cieľov Stratégie EÚ pre mládež. [1] Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1 - 11. [2] KOM(2010) 477. [3] KOM(2010) 682. [4] KOM(2010) 758. [5] KOM(2011) 815. [6] COM(2012) 299. [7] KOM(2011) 933. [8] Grécko, Írsko, Taliansko, Lotyšsko, Litva, Portugalsko, Slovensko a Španielsko. [9] COM(2012) 173, SWD(2012)98, SWD(2012)99. [10] Rámec ďalej len „Stratégia EÚ pre mládež“. [11] Práca s mládežou zahŕňa široký rozsah sociálnych, kultúrnych, vzdelávacích alebo politických aktivít, ktoré mladí ľudia organizujú, na ktorých sa podieľajú a pre ktorých sú určené. Ide o vzdelávanie mimo školy a voľnočasové aktivity, ktoré riadia profesionálni alebo dobrovoľní pracovníci s mládežou a mládežnícki lídri. Je založené na neformálnom vzdelávaní a dobrovoľnej účasti. [12] Ú. v. EÚ C 327, 4.12.2010, s. 1 - 5. [13] Aktivity v oblastiach činnosti tejto stratégie sú bližšie opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie priloženom k tomuto oznámeniu. [14] Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2 - 10. [15] KOM(2011) 567. [16] Pozri tiež rámec pre kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie, Ú. v. L 394 z 30.12.2006. [17] Prieskum Eurobarometer zameraný na „postoje zamestnávateľov k zručnostiam“. [18] Ú. v. EÚ C 137, 27.5.2010, s. 1 - 6. [19] Ú. v. EÚ C 164, 2.6.2011, s. 1 - 4. [20] Vzdelávanie v oblasti podnikania na školách v Európe, Európska komisia, 2012 [21] Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 1 - 3. [22] Mládež v pohybe – analytické správy (Flash Eurobarometer 319a a 319b máj 2011), cieľová skupina vo veku 15 - 30. [23] http://europa.eu/youth. [24] Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 8 - 10. [25] Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007, s. 1 - 4. [26] Ú. v. C 326, 3.12.2010, s. 2 - 3; Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 19 - 23; Ú. v. EÚ C 169, 15.6.2012, s. 1 - 4. [27] Interarts, EACEA/2008/01. [28] Šarm aš-Šajch (2010), Odesa (2011), Tbilisi (2012), Tunis (2012). [29] Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 10 - 14. [30] SEK (2011) 401. [31] Štúdia o prístupe mladých ľudí ku kultúre (InterARTS, 2010) a štúdia o účasti mladých ľudí na demokratickom živote (London School of Economics, 2012). [32] Pozri pracovný dokument útvarov Komisie priložený k tomuto oznámeniu. [33] Organizovaná počas španielskeho predsedníctva. [34] Tieto štyri krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, reagovali na výzvu Komisie pre kandidátske krajiny na vstup do EÚ a štáty EZVO, aby predložili národné správy o mládeži na základe dobrovoľnosti. Belgické komunity s tromi rozličnými jazykmi predložili svoje príspevky jednotlivo. [35] Komisia má v úmysle navrhnúť do konca roku 2012 odporúčanie Rady o usmerneniach na zavedenie systémov ochrany mládeže, ktoré majú navrhnúť členské štáty s cieľom zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia dostávali kvalitné ponuky zamestnania a aby pokračovali vo vzdelávaní, učňovskom vzdelávaní alebo stážach, a to do štyroch mesiacov potom, ako sa stali nezamestnanými (alebo ukončili formálne vzdelávanie). [36] 130 000 stáží v podnikoch v roku 2012 v iných krajinách EÚ pre študentov vo vysokoškolskom a odbornom vzdelávaní [37] 10 000 mladých ľudí, ktorí dostali príležitosť prostredníctvom Európskej dobrovoľníckej služby [38] Závery Rady o podpore tvorivého a inovačného potenciálu mladých ľudí, Ú. v. EÚ C 169, 15.6.2012, s. 1 - 4.