SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 29. 5. 2013  
COM(2013) 370 final 
  
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIA RADY, 
ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013 
 
a ktorým sa predkladá stan ovisko Rady k progr amu stability Rakúska na roky 2012 – 
2017 
{SWD(2013) 370 final}  
SK 2   SK   
 
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIA RADY, 
ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013 
 
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2012 – 
2017 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 2, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po porade s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Komisie o iniciovaní  novej stratégie pre 
rast a zamestnanos ť nazvanej Európa 2020, založen ej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík, kt orá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné 
opatrenia na zvýšenie poten ciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala na základe návrhov Komisie odporú čanie o hlavných 
usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie  (2010 až 2014) a 21. 
októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmern ení pre politiky 
zamestnanosti členských štátov4, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. 
Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politik e a politike zamestnanosti. 
(3) Hlavy štátov alebo predse dovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a 
zamestnanos ť, ktorým sa stanovuje jednotný rám ec pre opatrenia na vnútroštátnej 
úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, 
nástrojov a politík. Rozhodli o opa treniach, ktoré sa majú prija ť na úrovni členských 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. 
4 Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013. 
SK 3   SK štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnu ť ciele stratégie Európa 2020 
a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny. 
(4) Rada prijala 6. júla 2012 odporú čanie týkajúce sa národné ho programu reforiem 
Rakúska na rok 2012 a pred ložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu 
stability Rakúska na roky 2011 – 2016. 
(5) Komisia prijala 28. novembra 2012 ro čný prieskum rastu5, čo znamenalo za čiatok 
európskeho semestra 2013 pre koordináciu hospodárskych polití k. Komisia zárove ň 
28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o 
mechanizme varovania6, v ktorej neur čila Rakúsko za jeden členských štátov, 
v súvislosti s ktorým sa vykoná h ĺbkové preskúmanie. 
(6) Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpe čenie finan čnej stability, 
fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Z dôraznila potrebu 
presadzovania diferencovanej fišk álnej konsolidácie, ktorá bude podporova ť rast, 
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a 
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestna nosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov 
krízy, ako aj potrebu modern izácie verejnej správy.  
(7) Rakúsko 16. apríla 2013 predložilo svoj program stability na rok 2012, ktorý sa týka 
obdobia rokov 2012 – 2017, a svoj národný prog ram reforiem na rok 2013. S cie ľom 
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali sú časne. 
(8) Vychádzajúc z posúdenia pr ogramu stability na rok 2013 pod ľa nariadenia Rady (ES) 
č. 1466/97 sa Rada domnieva, že Rakúsko vyvinulo zna čné konsolida čné úsilie na 
vytvorenie rozpo čtu tak, aby viedol k odstránen iu nadmerného deficitu. Pokia ľ ide 
o program na rok 2013, makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpo čtových 
prognóz v programe stability, je optimistický. Hlavným cie ľom rozpo čtovej stratégie 
načrtnutej v programe je postupne znižova ť deficit verejných fina ncií, aby sa dosiahol 
vyvážený rozpo čet v nominálnom vyjadrení do roku 2016 a strednodobý cie ľ do roku 
2015. V programe sa potvrdzuje pr edchádzajúci strednodobý cie ľ štrukturálneho 
deficitu vo výške 0,45 % HDP. Strednodobý cie ľ je v súlade s požiadavkami Paktu 
stability a rastu. Vychádzajúc zo sú časných prognóz je Rakúsko na ceste k odstráneniu 
svojho nadmerného deficitu do roku 2013 za  predpokladu, že deficit verejných financií 
v roku 2012 je na úrovni 2,5 % a pod ľa prognózy Komisie sa o čakáva, že v roku 2013 
sa ďalej zníži na 2,2 % HDP a v roku 2014 na 1,8 % HDP. Vynárajú sa však možné 
dodatočné náklady v súvislosti s likvidáciou jednej ve ľkej banky, ktoré by mohli ma ť 
významný vplyv na zvýšenie deficitu. Po výraznom zlepšení, ktoré presahuje mieru úpravy vyžadovanú v rámci postupu pri nadmer nom deficite v r oku 2012, sa v roku 
2013 predpokladá zvýšenie štrukturálneho deficitu o 1,8 %. Mierne zvýšenie 
štrukturálneho deficitu  v roku 2013 potvrdzuje aj  prognóza Komisie. Pod ľa informácií 
uvedených v programe sa od roku 2014 v rámci prepo čítaného štrukturálneho salda 
predpokladá štrukturálna úpr ava presahujúca 0,5 % v roku 2014 a v roku 2015, ktorá 
Rakúsku umož ňuje dosiahnu ť strednodobý cie ľ o dva roky skôr v porovnaní so 
scenárom uvedeným v programe, t. j. v roku 2015 miesto roku 2017. Pokia ľ ide 
o referenčnú hodnotu pre výdavky, pod ľa informácií poskytnutých v programe sa 
očakáva, že miera rastu ve rejných výdavkov, bez diskre čných opatrení, v rokoch 2014 
až 2016 prispeje k ro čnej štrukturálnej úprave smer om k dosiahnutiu strednodobého 
cieľa o 0,5 % HDP. Predpokladaný významn ý pokles v pomere výdavkov k HDP 
v scenári programu je ve ľmi ambiciózny, ke ďže sa odhaduje, že výdavky dosiahnu 
                                                
 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
SK 4   SK z hľadiska HDP jednu z najnižších úrovní za  viac než 15 rokov. V prípade Rakúska 
možno očakávať, že v rokoch 2014 až 2016 bude v prechodnom období, pokia ľ ide o 
dodržiavanie súladu s kritériami pre dlh a plánovaním by sa zabezpe čil dostato čný 
pokrom smerom k dodržaniu súladu. 
 Posilnenie rozpo čtového rámca ponechalo fiškálne vz ťahy medzi jednotlivými
 úrovňami verejnej správy vo ve ľkej miere nezmenené, pri čom výzvou zostávajú
 prekrývajúce sa zodpovednosti a nejednotnos ť medzi zodpovednos ťou za financovanie
 a výdavky. Zložitý mechanizmus prie bežných dohôd medzi národnou vládou,
 poskytovate ľmi sociálneho poistenia a subjektmi na nižšej než federálnej úrovni
 predstavuje vykonávacie riziká pre opatr enia zamerané na obmedzenie výdavkov na
 zdravotníctvo. V oblasti vzdelá vania predstavujú rokovania o šes ťbodovom návrhu
 vrátane zrušenia školských orgán ov na obvodnej úrovni vítaný krok smerom
 k zefektívneniu zodpovedností medzi jednotlivými úrov ňami verejnej správy, avšak
 bolo by potrebné ďalšie zjednodušenie na podstatnej šie zníženie roztrieštenosti. 
(9) Pod ľa prognóz sa bude potenciál pracovne j sily Rakúska od roku 2020 znižova ť a pre 
hospodárstvo je čoraz typickejší vä čší dôraz na kvalifikáciu. Existuje priestor na 
optimalizáciu využívania obyvate ľstva Rakúska v produktív nom veku, predovšetkým 
žien, migrantov a starších pracovníkov. 
(10) Miera zamestnanosti v prípade starší ch pracovníkov je pod priemerom EÚ (43,1 % 
oproti 48,8 %) a takmer 30 % ľudí je pred odchodom do dôchodku nezamestnaných 
alebo práceneschopných v trvaní od 1,5 až troch rokov. Stále pomerne rozšírené 
využívanie systémov pred časného odchodu do dôchodku a invalidného dôchodku, ako 
aj pomerne nízky zákonný vek odchodu do dôc hodku v prípade žien (60), ktorý sa v 
budúcnosti bude zvyšova ť len veľmi postupne, majú negatívny vplyv na ponuku 
pracovnej sily z radov starších pracovníkov.  
(11) Hoci je miera zamestn anosti žien v Rakúsku pomerne vysoká (70,3 % v porovnaní so 
62,4 % na úrovni EÚ v roku 2012), stále exis tuje priestor na jej zvýšenie, a to 
znížením rodovej segmentácie na trhu práce. Podiel žien pracujúcich na čiastočný 
úväzok je jedným z najvyšších v EÚ a dostupnos ť služieb starostlivosti o deti 
a dlhodobej starostlivosti je obmedzená.  Miera zamestnanosti žien vyjadrená 
v prepočte na plný pracovný úväzok (55,6 % v roku 2012) nazna čuje, že Rakúsko má 
osobitné ťažkosti s plným využívaním potenciálu s vojej ženskej pracovnej sily. Okrem 
toho ženy dvakrát častejšie obsadzujú okrajové pracovné miesta a sú vo ve ľkej miere 
zamestnávané na miestach s nízkymi mz dami. Tento jav má za následok rozdiel 
v odmeňovaní žien a mužov vo výške 24 %, čo je tretí najvyšší rozdiel v EÚ. Zníženie 
daňového za ťaženia pre osoby s nízkymi príjmami by mohlo poskytnú ť vyššiu 
motiváciu na zvýšenie ú časti na trhu práce. Štruktúra rakúskeho da ňového systému 
poskytuje priestor na posun zda ňovania na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. 
V skutočnosti predstavujú príjmy z daní z nehnute ľností v Rakúsku 0,5 % HDP a sú 
vo významnej miere pod priemerom EÚ, kt orý je 2,1 % HDP. Predovšetkým príjmy 
z periodických daní z nehnute ľného majetku, ktoré sa považu jú za najmenej škodlivé 
pre rast, sú tretími najnižšími v EÚ a v roku 2011 predstavovali 0,2 % HDP (priemer 
EÚ bol 1,3 %).  
(12) V Rakúsku sa 19 % obyvate ľstva v produktívnom veku narodilo v zahrani čí, čím má 
Rakúsko jeden z najvä čších podielov pracujúcich pris ťahovalcov v krajinách OECD. 
Migranti na pracovnom trhu často narážajú na ťažkosti. Miera nezamestnanosti v ich 
prípade je významne vyššia (9,7 % oproti 3,6 %) a príslušná miera zamestnanosti je 
nižšia (štátni príslušníci ne členských krajín EÚ-27: 62,8 % oproti Rakúšanom: 76,4 
SK 5   SK %). Okrem toho sú osoby z migra čného prostredia v porovnaní s Rakúšanmi trikrát 
častejšie zamestnávaní a platení pod úrov ňou ich skuto čnej kvalifikácie (2008: 27,5 % 
oproti 9,7 %). Ich vzdelávaci e výsledky sú takisto nižš ie a riziko chudoby v ich 
prípade dvakrát tak vys oké (26,6 % oproti 12,6 %). 
(13) Strednodobé a dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivos ť 
predstavujú riziko pre udržate ľnosť verejných financií. Dlhodobé prognózy výdavkov 
na starostlivos ť takisto poukazujú na riziko udržate ľnosti, aj ke ď v menšom rozsahu. 
Prostredníctvom nedávnych reforiem dôchodkového systému sa riziko udržate ľnosti 
v určitej miere pravdepodobne zníži, ak ich budú sprevádza ť lepšie podmienky na trhu 
práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zosta ť v zamestnaní dlhšie. Rýchlejšia 
harmonizácia veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami, ako aj prepojenie zákonného veku odchodu do dôchodku s rastom strednej d ĺžky života na ďalej chýbajú. 
Musí sa rieši ť otázka fiškálnej udržate ľnosti systému zdravotnej starostlivosti 
a dlhodobej starostlivosti, a to takisto so zrete ľom na čoraz väčšiu potrebu 
poskytovania dlhodobej starostlivosti a dopyt po nej. Nedávne politické opatrenia 
prijaté v odvetviach zdravotníctva sú pravdepodobne krokmi správnym smerom, hoci 
sa v nadchádzajúcich rokoch musí vykona ť dôkladné posúdenie ich ú činnosti. Existuje 
priestor na zlepšenie prevencie, rehabil itácie a nezávislého života na obmedzenie 
budúcich nákladov na dlhodobú starostlivos ť.  
(14) Pod ľa porovnávacích medzinárodných štúdií a analýz sú vzdelávacie výsledky 
v Rakúsku v prípade vekovej kategórie desa ť až pätnás ťročných pod priemerom 
napriek skuto čnosti, že výdavky Rakúska na vzdelávanie (6,01 % HDP) sú zna čne 
vyššie, než je priemer EÚ ( 5,41 %). Viac než 25 % mladých ľudí vo veku 15 rokov má 
slabé čitateľské zručnosti. Výsledky v matematike sú len o č
osi lepšie. Rozdiely 
v dosahovaných výsledkoch medzi osobami z migra čného prostredia a ich domácimi 
vrstovníkmi sú medzi najvyššími v EÚ. Vo  vyššom vzdelávaní vytvára narastajúci 
počet študentov tlak na systémy financovania a organizácie, ale podi el študentov, ktorí 
štúdium úspešne dokon čia, je nízky. Rozdelenie z odpovedností v riadení a financovaní 
vzdelávacieho systému je takisto roztrieštené. 
(15) Rakúsko je jedným z členských štátov, ktoré by najviac profitovali (z h ľadiska HDP) 
z menších prekážok pre cezhrani čné poskytovanie služieb. Stále však existujú 
významné prekážky pre vstup do odvetvia služieb a príslušnú efektívnu hospodársku 
súťaž. Tieto prekážky sa vyskytujú najmä v slobodných povolaniach a v železni čnej 
doprave. Profesionálne služby zo hrávajú na trhoch s podnikate ľskými službami 
dôležitú úlohu a tvoria 10 % HDP a 11 % celkovej zamestnanos ti. Obmedzenia 
prístupu k povolaniam a ich vykonávaniu v odvetví služieb, napríklad pokia ľ ide 
o právnu formu a požiadavku na držbu podielov,  pretrvávajú. Existuje silný dôvod na 
posúdenie oprávnenosti týchto obmedzení a toho, či sa rovnaké ciele verejného 
záujmu nedajú dosiahnu ť miernejšou reguláciou. Hoci  sa nedávnou zmenou zákona 
o hospodárskej sú ťaži posilnia právomoci rakúske ho orgánu pre hospodársku sú ťaž, 
jeho finan čné a ľudské zdroje sú stále pod úrov ňou pozorovanou v ekonomikách 
podobnej alebo dokonca menšej ve ľkosti. 
(16) Rakúsko dosiahlo pokrok v cezhrani čnej spolupráci domácich a hostite ľských orgánov 
finančného doh ľadu. Okrem toho sa dosiahol ďalší pokrok pri reštrukturalizácii 
zoštátnených alebo čiastočne zoštátnených bánk, ktoré využívali pomoc na 
reštrukturalizáciu. Z dô vodu rizík spojených s ďalším zhoršovaním kvality aktív 
týchto bánk však stále existujú pretrvávajúce oblasti zranite ľnosti, ktoré sa musia 
dôkladne sledova ť.  
SK 6   SK (17) Komisia vykonala v kontexte európske ho semestra komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Rakúska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zoh ľadnila 
nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, 
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť 
celkové hospodárske riadenie Európskej ún ie tým, že sa pos kytnú vstupy na úrovni 
EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporú čania v rámci európskeho 
semestra sú premietnuté do odporú čaní 1 až 7. 
(18) Rada na základe tohto posúdenia pr eskúmala program stab ility Rakúska a jej 
stanovisko7 je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporú čania 1, 
(19) V kontexte Európskeho semestra Ko misia takisto vykonala analýzu hospodárskej 
politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporú čania 
adresované členským štátom, ktorých menou je eu ro. Rakúsko by malo takisto zaisti ť 
úplné a včasné vykonanie uvedených odporú čaní. 
  TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Rakúsko prijalo v období  rokov 2013 – 2014 opatrenia s cie ľom: 
1. Plni ť rozpočet na rok 2013 pod ľa plánu, aby sa odstránil nadmerný deficit 
udržateľným spôsobom a vyvinú ť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporú čaní 
Rady v rámci postupu pri nadmernom defic ite. Po odstránení nadmerného deficitu 
vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu primer aným tempom, aby sa strednodobý cie ľ 
dosiahol do roku 2015. Zefektívni ť fiškálne vz ťahy medzi jednotlivými úrov ňami 
verejnej správy, napríkla d zjednodušením organiza čného usporiadania a zosúladením 
zodpovedností za výdavky a financovanie. 
2. Predloži ť harmonizáciu dôchodkového veku pre mužov a ženy, prepoji ť zákonný vek 
odchodu do dôchodku so strednou d ĺžkou života, vykona ť a sledova ť nedávne 
reformy na obmedzenie prístupu k pred časnému odchodu do dôchodku a zlepši ť 
zamestnate ľnosť starších pracovníkov s cie ľom zvýši ť účinný vek odchodu do 
dôchodku a mieru zamestnanosti starších pracovníkov. 
3. Prija ť nové opatrenia na zvýšenie ú časti žien na trhu práce, konkrétne ďalším 
zlepšením služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a zaoberaním sa vysokými platovými rozdielmi a rozdielmi v dôchodkoch medzi pohlaviami. Plne využiť potenciál ľ
udí z migra čného prostredia na trhu práce prostredníctvom 
zlepšenia uznávania ich kvalifikáci e a vzdelávacích výsledkov. Rozpo čtovo 
neutrálnym spôsobom zníži ť súčasné zaťaženie pracovnej sily da ňami a príspevkami 
na sociálne zabezpe čenie v prípade osôb s nízkymi príjmami, a to vä čším zameraním 
sa na iné zdroje zdanenia, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú periodické dane z 
nehnuteľností.  
4. Ú činne vykona ť nedávne reformy systému zdravotnej starostlivosti s cie ľom zaistiť, 
že sa prejaví o čakávané zvyšovanie efektivity. Vytvori ť finančne udržate ľný model 
poskytovania dlhodobej starostlivosti a klás ť väčší dôraz na preven ciu, rehabilitáciu 
a nezávislý život.  
5. Zlepši ť vzdelávacie výsledky, najmä znevýhodnených mladých ľudí, a to aj 
prostredníctvom zlepšenia vzdelávania v ranom veku a zníženia negatívnych ú činkov 
skorého rozde ľovania žiakov pod ľa zamerania do rôznych typov škôl. Ďalej zlepši ť 
strategické plánovanie v oblasti  vyššieho vzdelávanie a posilni ť opatrenia na zníženie 
predčasného ukon čovania školskej dochádzky. 
                                                 
7 Pod ľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
SK 7   SK 6. Ďalej posilni ť právomoci a zdroje spolkového úradu pre hospodársku sú ťaž 
a sledova ť vykonávanie reformy právnych pred pisov v oblasti hospodárskej sú ťaže. 
Odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovate ľov služieb. To zah ŕňa preskúmanie 
toho, či sú súčasné obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a vykonávania 
regulovaných povolaní odôvodnené všeobecn ým záujmom, ako aj podporovanie 
hospodárskej sú ťaže, najmä v železni čnom odvetví.  
7. S cie ľom zachova ť finančnú stabilitu na ďalej dôkladne vykonáva ť dohľad nad 
zoštátnenými a čiastočne zoštátnenými bankami a urýchli ť ich reštrukturalizáciu.  
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda