Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí /* KOM/2011/0659 v konečnom znení - 2011/0301 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU V časoch fiškálnych obmedzení sú inovatívne riešenia naliehavo potrebné na mobilizáciu väčšieho podielu súkromných úspor a na zlepšenie rozsahu finančných nástrojov, ktoré sú dostupné pre infraštruktúrne projekty, a to najmä v odvetví energetiky, dopravy a IKT. Obmedzené možnosti na získanie finančných prostriedkov pre projekty v oblasti infraštruktúry si vyžadujú alternatívne zdroje dlhového financovania. V norme pre infraštruktúrne projekty s komerčným potenciálom by sa mali kombinovať fondy EÚ spolu s odvetvím kapitálového trhu a bankovým sektorom, najmä prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) ako finančného orgánu EÚ, ktorý bol založený Zmluvou. a) Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 v rámci nástroja Spájame Európu (2014 – 2020) Európska komisia schválila 29. júna 2011 svoj návrh viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie rokov 2014 – 2020. Jedným z hlavných rozhodnutí bolo znovu začleniť poskytovanie finančnej pomoci pre infraštruktúru v oblasti prepravy, energetiky a ICT do spoločného legislatívneho rámca, nástroja „Spájame Európu“: “Komisia sa rozhodla navrhnúť vytvorenie nástroja Spájame Európu (Connecting Europe) s cieľom urýchliť rozvoj infraštruktúry, ktorú EÚ potrebuje. (...) V rámci tohto nástroja budú financované vopred určené infraštruktúrne projekty v oblasti dopravy, energetiky a IKT, ktoré sú pre EÚ prioritné. Tie zahŕňajú fyzickú infraštruktúru a infraštruktúru informačných technológií, pri zohľadnení kritérií udržateľného rozvoja.”[1] Následne po tomto rozhodnutí Komisia predloží návrh na nové nariadenie s cieľom zriadiť nástroj Spájame Európu. Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane súčasťou súboru dlhových nástrojov, z ktorých môže nástroj čerpať popri kapitálových nástrojoch a grantoch. Nástroj poskytne dlhodobý rámec a zabezpečí, že sa projekty v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikácií budú rozvíjať a realizovať včas a účinne. Komplexná stratégia priorizovaných možností projektov v oblasti infraštruktúry[2] má významný potenciál na získanie vyššej miery financovania zo súkromného sektora a zároveň prispeje k dobudovaniu vnútorného trhu. Finančné nástroje sú potrebné na zníženie konkrétnych prekážok, ktoré bránia toku dlhového a kapitálového financovania. Ich hlavným cieľom je získať a umožniť financovanie projektov súkromným sektorom. Zároveň zvýšená investičná činnosť v projektoch v oblasti infraštruktúry podnecuje globálny rozvoj finančných trhov po kríze, zlepšuje tempo hospodárskeho zotavovania a podporuje rast. Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane neoddeliteľnou súčasťou nástrojov na rozdelenie rizika v nástroji Spájame Európu na obdobie rokov 2014 – 2020. Finančné nástroje v rámci nástroja Spájame Európu sa môžu rozšíriť do ďalších sektorov, ako napr. sociálna infraštruktúra, obnoviteľné zdroje energie alebo určité vesmírne projekty za predpokladu, že spĺňajú príslušné hospodárske a finančné kritériá a Komisia sa bude snažiť vyzvať rôznych partnerov vrátane medzinárodných finančných inštitúcií alebo finančných inštitúcií členských štátov s verejným poslaním, aby sa zúčastnili na uplatňovaní finančných nástrojov po roku 2013. b) Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 v rokoch 2012 – 2013 Hlavným cieľom pilotnej etapy v rokoch 2012 – 2013 je príprava prevádzkovej fázy iniciatívy v rámci nástroja Spájame Európu na obdobie rokov 2014 – 2020 a poskytnutie bezprostrednej podpory pre projekty v oblasti infraštruktúry. Z dôvodu fiškálnych úsporných opatrení v členských štátoch existuje riziko, že projekty v oblasti infraštruktúry v záujme EÚ sa neuskutočnia tempom, ktoré je potrebné na dosiahnutie cieľov Európa 2020, čím sa zhorší hospodárske zotavenie a rast EÚ. Okrem toho z dôvodu výziev týkajúcich sa likvidity a rizík, ktoré vznikli počas finančnej krízy, banky zareagovali skrátením splatností úverov v spojení so zvýšenými požiadavkami na ceny a kolaterál pre infraštruktúrne projekty. Hoci trhy s bankovými úvermi vykazujú náznaky zotavenia, infraštruktúrne projekty majú naďalej veľké ťažkosti so získavaním dlhodobého dlhového financovania. Z toho dôvodu sa zvýšil potenciálny význam dlhopisových trhov ako zdrojov financovania. Keďže však neexistujú opatrenia na zlepšenie verejných úverov, za ostatných niekoľko rokov projektové dlhopisy v oblasti TEN-T, TEN-E alebo širokého pásma neboli emitované. Ak infraštruktúrne projekty majú vlastnosti a riziká, ako napríklad budovanie na zelenej lúke, neistú obchodnú štúdiu, pokiaľ ide o toky budúcich príjmov, regionálne aspekty vrátane vplyvu krízy štátneho dlhu a cezhraničného vplyvu, z dôvodu čoho je príprava a realizácia projektov náročná, a to aj časovo, budú tieto projekty naďalej nezaujímavé pre investorov na kapitálových trhoch. So zreteľom na uvedené a s cieľom prispieť k dokončeniu jednotného trhu sa navrhuje začať pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty stratégie Európa 2020 v oblasti dopravy, energetiky a ICT. Snahou tejto iniciatívy je mobilizovať investície v oblastiach, ktoré podporia rast a vytvoria pracovné miesta. Potreby veľkých a naliehavých investícií do infraštruktúry spolu s dlhým trvaním realizácie prípravy projektov si vyžadujú okamžité kroky na riešenie nedostatočného financovania, ako aj na rozvíjanie hybnosti generovanej verejnou konzultáciou, a teda na zvýšenie dôvery investorov. Cieľom iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 je poskytnúť zníženie kreditného rizika potrebné na prilákanie investorov na kapitálovom trhu, čo by umožnilo vytvorenie novej triedy aktív, pokiaľ ide o dlhopisy na projekty v oblasti infraštruktúry. V súvislosti s hospodárskym zotavením a podpornými krokmi na stimulovanie rastu je potrebné spustiť iniciatívu v období, keď investori na kapitálových trhoch začali hľadať alternatívne príležitosti dlhodobých investícií so stabilnými výnosmi. S cieľom umožniť účinnejšiu implementáciu finančných nástrojov v rámci nástroja Spájame Európu je potrebné spustenie pilotnej fázy, aby sa umožnila optimalizácia návrhu a aby sa stimulovala ochota investorov v období po roku 2013. Hoci pilotná fáza by bola obmedzená vzhľadom na rozsah, rozpočtovú dostupnosť a počet projektov, ktoré môžu byť podporené, očakáva sa, že bude stimulovať trhové správanie, čo povedie k zvýšenému prijímaniu dlhového financovania prostredníctvom kapitálových trhov na infraštruktúrne projekty vo všeobecnosti a položí základy pre plnohodnotnú implementáciu na obdobie rokov 2014 – 2020. Táto iniciatíva poskytuje pridanú hodnotu EÚ vďaka svojej schopnosti prekonať otázky fragmentácie trhu, ktorým by takáto iniciatíva čelila na úrovni členských štátov. Iniciatíva bude dopĺňať, nie nahrádzať, úvery poskytované bankami, a preto bude alternatívnym a konkurenčným zdrojom dlhodobého dlhového financovania projektov v oblasti infraštruktúry. Mobilizovanie finančných prostriedkov súkromného sektora prostredníctvom finančných nástrojov EÚ zachová vzácne financovanie pomocou grantov pre projekty, ktoré nedokážu prilákať dostatočný súkromný kapitál. V pilotnej fáze by Komisia spolupracovala najmä s EIB na optimalizovaní návrhu iniciatívy na optimálnu realizáciu od roku 2014 a na ďalšie roky. Skúsenosti získané počas pilotnej fázy by investorom, ako aj sponzorom projektov umožnili oboznámiť sa so štruktúrou projektových dlhopisov a podľa potreby by sa zohľadnili v akýchkoľvek ďalších iniciatívach. Na účel dosiahnutia maximálneho vplyvu by sa iniciatíva mohla použiť aj na projekty v pokročilej etape výberového konania na účely refinancovania počas obdobia výstavby alebo krátko po jej ukončení. Hoci pilotná fáza iniciatívy by sa uskutočňovala s EIB, na účely realizácie etapy po roku 2013 by sa musela nájsť širšia škála realizujúcich partnerov. V rámci súčasného viacročného finančného rámca EÚ spolu s EIB už realizovala nástroj na rozdelenie rizika s názvom „nástroj záruk na úvery pre projekty TEN-T“ (LGTT). Postupy na rozdelenie rizika a pracovné metódy iniciatívy sa prepoja s postupmi a metódami LGTT, pričom rozsah by sa rozšíril na energetiku a telekomunikácie. Podobne ako v LGTT, príspevok EÚ by sa tak použil na rozdelenie rizík s EIB. Z toho dôvodu sa vďaka podobnosti očakáva v iniciatíve dlhopisov na projekty približne 15 – 20-násobný multiplikačný účinok. Vzhľadom na krátkosť dostupného času Komisia vyzýva Parlament a Radu, aby návrh na pilotnú fázu prijali tak rýchlo, ako sa len dá. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Dňa 28. februára 2011 sa začala verejná konzultácia o základných zásadách iniciatívy. Okrem toho sa na konferencii 11. apríla 2011 diskutovalo o výhodách a nevýhodách plánovanej iniciatívy. Na konci obdobia konzultácií bolo doručených viac ako 100 príspevkov z rôznych sektorov. Zainteresované strany uvítali iniciatívu dlhopisov na projekty. Spätná väzba týkajúca sa cieľov iniciatívy bola priaznivá, pričom zainteresované strany zastávali názor, že by mohla zvýšiť a zjednodušiť financovanie infraštruktúry otvorením dlhopisových trhov ako zdroja dlhového kapitálu v podobe, ktorá je zaujímavá pre inštitucionálnych investorov. Navrhovaný mechanizmus a plánovaný úverový rating na úrovni A/A- boli vnímané ako primerané. Vplyv iniciatívy na náklady financovania a splatnosti sa vníma skôr ako priaznivý, t. j. očakáva sa, že náklady poklesnú a splatnosti sa predĺžia, pričom len 2 % respondentov si myslí, že by neznížila náklady na financovanie a zvyšok si myslí, že vplyv by bol v najhoršom prípade neutrálny a v najlepšom prípade pozitívny. Pokiaľ ide o stupeň zníženia kreditného rizika, väčšina zainteresovaných strán, ktoré reagovali na túto otázku, vyjadrila názor, že nástroje na zníženie rizika vo výške 20 % výšky prednostného dlhu sú dostatočné, niektorí ho pre zvažované sektory znížili na 10 – 20 %, konkrétne pre TEN-T, TEN-E a ICT. Takmer všetky zainteresované strany zastávajú názor, že tieto tri sektory by mali byť hlavnými projektmi určenými na financovanie. Okrem toho si 1/4 zainteresovaných strán myslí, že by sa mala zahrnúť sociálna infraštruktúra a 1/5 respondentov je presvedčená, že oprávnené by mali byť aj obnoviteľné zdroje energie. Tieto projekty však nepatria do kompetencie TEN-T, TEN-E a ICT a bude sa o nich uvažovať v neskoršej etape. Názory na otázku týkajúcu sa jediného kontrolujúceho veriteľa sa rozchádzali. Komisia preto v tomto bode nebude nariaďovať, ale podporí investorov, sponzorov projektov a ostatných hráčov, aby rozhodli o vzájomne prijateľných opatreniach. Celkovo priaznivá spätná väzba potvrdila, že Komisia a EIB určili dôležitú trhovú potrebu v oblasti projektových financií, čím sa zaručilo, že ak sa iniciatíva správne navrhne, bude úspešná. V posúdení vplyvu sa zvýraznili niektoré možné regulačné prekážky v oblastiach verejného obstarávania a pravidiel kapitálových trhov. Komisia bude naďalej riešiť tieto otázky a to bude potrebné, nájde vhodné riešenia. Zdá sa však, že tieto otázky neohrozia realizáciu pilotnej fázy, hoci ju môžu spomaliť. So zreteľom na de facto neexistujúcu činnosť trhu s dlhopismi na projekty v Európe zainteresované strany zdôraznili potrebu spustiť iniciatívu čo najskôr. Vzhľadom na to, že projektový dlhopis, medzisektorový druh finančného nástroja pre infraštruktúru, zatiaľ na európskej úrovni neexistuje, by pilotná fáza v období rokov 2012 – 2013 umožnila skúšanie jeho návrhu a prijatie trhom s cieľom zvýšiť jeho účinnosť v rámci nástroja Spájame Európu (CEF) na obdobie rokov 2014 – 2020. V pilotnej fáze bude zameraný na projekty na pomerne pokročilom štádiu[3] s cieľom zrýchliť realizáciu a zjednodušiť tvorbu portfólia projektov. S cieľom zhromaždiť relevantné skúsenosti na zabezpečenie rýchleho nábehu po roku 2013 je EIB ochotná pracovať na konkrétnych operáciách paralelne s legislatívnym procesom (t. j. pred oficiálnym politickým rozhodnutím), aby boli prvé transakcie uskutočnené v roku 2012. Po vypočutí vo Výbore pre posudzovanie vplyvu 31. augusta 2011 výbor poslal svoje stanovisko 2. septembra 2011. Na základe získaných odporúčaní bola správa vypracovaná podľa týchto hlavných línií: V posúdení vplyvu sa skúma súčasná situácia na trhu v súvislosti s posúdením vplyvu sprevádzajúcim návrh CEF, ktorý obsahuje viac súvislostí o potenciálnych nástrojoch CEF, medzerách financovania a nedokonalostiach trhu, ktoré majú vplyv na súčasné úrovne investícií do infraštruktúry. Prvá posúdená možnosť sa týka zachovania súčasného stavu, t. j. pokračovania súčasných grantových programov pre energetiku a dopravu a súčasných grantových programov a finančných nástrojov pre dopravu. Druhá možnosť sa týka regulačných stimulov a tretia návrhu na realizáciu iniciatívy dlhopisov na projekty. V tejto súvislosti boli preskúmané možné riziká brániace realizácii iniciatívy a odhalený vyčísliteľný očakávaný vplyv v podobe multiplikačného účinku. V posúdení sa naznačujú aj otázky súvisiace s regulačným rámcom umožňujúcim dlhodobé investície, ako je verejné obstarávanie, Solventnosť II alebo kapitálové požiadavky. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ Keďže rozsah návrhu je zameraný na európske siete v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií a mení a dopĺňa najmä nariadenie (ES) č. 680/2007, je založený na jeho právnych základoch, t. j. článkoch 172 a 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže voľba nariadenia EÚ na financovanie projektov transeurópskych sietí projektovými dlhopismi je najvhodnejšia s cieľom poskytnúť efektívne prostriedky, pokiaľ ide o administratívne zaťaženie, na prilákanie vysokých úrovní financovania súkromným sektorom, pričom očakávaný multiplikačný účinok, pokiaľ ide o príspevok rozpočtu EÚ v porovnaní s celkovým financovaním, sa odhaduje na 15 – 20-násobok. Prostredníctvom zamerania iniciatívy na optimalizovanie využívania fondov EÚ bude jej cieľom zlepšiť účinnosť krokov EÚ aj členských štátov. Návrh je aj v súlade so zásadou proporcionality, keďže návrh nariadenia nejde nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie jeho cieľov. Keďže LGTT sa zameriava len na projekty v oblasti dopravy, iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 bude prvým finančným nástrojom EÚ, z ktorého budú profitovať projekty v oblasti infraštruktúry v niekoľkých sektoroch s podobnými potrebami financovania a ktorý bude prinášať väčší úžitok so zreteľom na vplyv na trh, administratívnu efektívnosť a využívanie zdrojov. Poskytne súvislý finančný nástroj EÚ v oblasti infraštruktúry pre zainteresované strany, ako sú finančníci, verejné orgány, stavebné spoločnosti a prevádzkovatelia. 3.3. Podrobné vysvetlenie návrhu S cieľom umožniť spustenie pilotnej fázy počas súčasného viacročného finančného rámca si budú rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 1639/2006/ES[4], ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5], ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Únie v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí, vyžadovať tieto zmeny: Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktorý zahŕňa ICT. Je potrebné ho zmeniť a doplniť, aby sa povolilo spustenie iniciatívy dlhopisov na projekty programu Európa 2020 v oblasti ICT, a najmä vo vysokorýchlostnom širokom pásme. V článku 1 ods. 1 tohto návrhu sa dopĺňa slovné spojenie „široké pásmo“ do existujúceho článku 26 ods. 2 písm. b) rozhodnutia o PKI. Keďže sa očakáva, že projekty v oblasti infraštruktúry podľa rozhodnutia o PKI sa budú zameriavať na rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových projektov, považovalo sa za potrebné túto skutočnosť zdôrazniť. Článkom 1 ods. 2 sa nahrádza článok 31 ods. 2 rozhodnutia o PKI. Jeho cieľom je doplniť vymedzenie pojmu nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy. To umožní, aby projekty ICT využívali iniciatívu v jej pilotnej fáze. Tento nástroj by mal byť dostupný do 31. decembra 2014. Rozpočtová zodpovednosť EÚ bude prísne obmedzená na rozpočtové prostriedky, pričom reziduálne riziko bude znášať EIB. Článok 1 takisto umožní previesť až 20 miliónov EUR z rozpočtu ICT v prospech iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 sa okrem toho ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Únie v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí a takisto sa vytvára nástroj na rozdelenie rizika nazvaný „nástroj záruk na úvery pre projekty TEN-T“ (LGTT). Aj nariadenie č. 680/2007 je potrebné zmeniť a doplniť, aby sa EÚ umožnilo upraviť rozsah existujúceho partnerstva na rozdelenie rizík s EIB v rámci LGTT a aby sa EIB umožnilo podporovať dlhopisové financovanie v rámci iniciatívy. Cieľom článku 2 ods. 1 tohto návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa článok 2 nariadenia (ES) č. 680/2007, je doplniť definíciu nástroja na rozdelenie rizík a zníženia kreditného rizika pre projektové dlhopisy. To umožní, aby projekty dopravy a TEN-E využívali iniciatívu v jej pilotnej fáze. Článkom 2 ods. 2 tohto návrhu sa mení a dopĺňa článok 4 nariadenia (ES) č. 680/2007 a predpokladá sa, že žiadosti o nástroj na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy sa budú predkladať EIB tak, ako je to v súčasnosti podľa LGTT. Článkom 2 ods. 3 návrhu sa umožní presun celkovo až 200 miliónov EUR z nástroja záruk na pôžičky na projekty TEN-T (LGTT) a 10 miliónov EUR z rozpočtu TEN-E v prospech iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020. Rozpočtová zodpovednosť EÚ bude prísne obmedzená na rozpočtové prostriedky, pričom reziduálne riziko bude znášať EIB. S cieľom umožniť rýchlu realizáciu sa v článku 3 návrhu uvádza, že navrhované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť nasledujúci deň po jeho uverejnení. 4. VPLYV NA ROZPOČET Iniciatíva bude v rokoch 2012 a 2013 v celom rozsahu financovaná prerozdelením v rámci finančného krytia existujúcich programov. Suma 500 miliónov EUR je už určená nariadením (ES) č. 680/2007 pre LGTT, z ktorých až 200 miliónov EUR môže byť prerozdelených na využívanie v projektových dlhopisoch počas pilotnej fázy v oblasti dopravy takto: 06 03 03 TEN Doprava maximálne 200 miliónov EUR v rokoch 2012 – 2013 10 miliónov EUR a 20 miliónov EUR môže byť prerozdelených z rozpočtových riadkov TEN-E a PKI takto: 32 03 02 TEN Energia maximálne 10 miliónov EUR v rokoch 2012 – 2013 pre projekty TEN-E 09 03 01 PKI maximálne 20 miliónov EUR v roku 2013 na ICT a širokopásmové projekty Tieto rozpočtové prerozdelenia sú stanovené vo finančnom výkaze, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu. Pre rozpočet EÚ by nevznikli podmienené záväzky, pretože príspevok EÚ by bol zahrnutý do sumy, ktorá je viazaná na tento účel v rozpočtových riadkoch. 2011/0301 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 172 a 173 ods. 3, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7], v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006[8] sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) s rôznymi typmi vykonávacích opatrení na základe špecifických programov, z ktorých „Program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií (ICT)“ poskytuje podporu na posilnenie vnútorného trhu výrobkov a služieb ICT a výrobkov a služieb založených na ICT a jeho cieľom je stimulovanie inovácií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania ICT a investovania do ICT. (2) Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 z 20. júna 2007[9] sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí a takisto sa vytvára nástroj na rozdelenie rizika nazvaný „nástroj záruk na úvery pre projekty TEN-T“ (LGTT). (3) V nasledujúcom desaťročí budú potrebné bezprecedentné objemy investícií do európskych dopravných, energetických, informačných a komunikačných sietí s cieľom podporiť hlavné opatrenia stratégie Európa 2020 a rozvinúť inteligentné, zmodernizované a plne prepojené infraštruktúry, aby sa posilnilo dobudovanie vnútorného trhu. Odhadovaná výška potrebných investícií do siete TEN-T je 500 miliárd EUR. V rámci projektov energetickej infraštruktúry s európskym významom hrozí investíciám približne vo výške 100 miliárd EUR, že sa nezrealizujú z dôvodu prekážok súvisiacich s udeľovaním povolení, reguláciou a financovaním, pričom ďalších 100 miliárd EUR bude financovať sám sektor. Investície potrebné na dosiahnutie cieľa digitálnej agendy, ktorým je poskytnutie rýchleho prístupu k internetu pre všetkých európskych občanov a podniky, dosahujú 181 až 273 miliárd EUR, z ktorých sa očakávajú investície súkromného sektora na úrovni od 30 miliárd EUR do 100 miliárd EUR. (4) Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júna 2011 o investovaní do budúcnosti: nový viacročný finančný rámec (VFR) pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu[10] zdôraznil, že Únia by mala prijať opatrenia predovšetkým na zlepšenie využívania prostriedkov EÚ ako katalyzátora priťahujúceho ďalšie finančné prostriedky z Európskej investičnej banky (EIB), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), iných medzinárodných finančných inštitúcií a zo súkromného sektora a uvítal iniciatívu projektových dlhopisov v rámci stratégie Európa 2020 ako mechanizmus rozdelenia rizika s EIB, ktorá poskytuje ohraničenú podporu z rozpočtu EÚ a ktorá by mala mať pákový účinok na prostriedky EÚ a pritiahnuť dodatočný záujem súkromných investorov o účasť na prioritných projektoch EÚ v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020. (5) Finančnými nástrojmi sa môže zlepšiť efektívnosť rozpočtových výdavkov a dosiahnuť vyššie multiplikačné účinky vzhľadom na pritiahnutie financovania zo súkromného sektora a dosiahnuté objemy investícií. Očakávaný multiplikačný účinok iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 je 15 až 20-násobný. (6) Rada na svojom zasadnutí 12. júla 2011 upozornila, že je potrebné posúdiť finančné nástroje so zreteľom na pákové účinky v porovnaní s existujúcimi nástrojmi, riziká, ktoré by sa pridali do štátnych súvah, a možné vytláčanie súkromných inštitúcií. K riešeniu uvedených problematík prispieva oznámenie Komisie[11] o pilotnej fáze iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 a jeho posúdenie vplyvu, ktoré čerpajú z verejnej konzultácie. (7) Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 má dvojaký cieľ. Po prvé, pomôcť financovať projekty týkajúce sa priorít európskej politiky, a po druhé, umožniť väčšie zapojenie súkromného sektora do dlhodobého financovania projektov v oblasti infraštruktúry z kapitálových trhov. Presmeruje určité výdavky rozpočtu EÚ smerom k oblastiam posilňujúcim rast so zohľadnením rozpočtovej disciplíny Únie a stropov v rámci súčasného viacročného finančného rámca. (8) Pôjde o prvý finančný nástroj, z ktorého budú profitovať projekty v oblasti infraštruktúry naprieč rôznymi sektormi s podobnými potrebami financovania a ktorý bude prinášať väčší úžitok, pokiaľ ide o vplyv na trh, administratívnu efektívnosť a využívanie zdrojov. Poskytne súvislý nástroj pre zainteresované strany v oblasti infraštruktúry, ako sú finančníci, verejné orgány, stavebné spoločnosti a prevádzkovatelia. (9) V rámci iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by projektové spoločnosti emitovali dlhopisy a rozpočet Únie spolu s financovaním od finančného partnera by sa použil na zlepšenie úverovej bonity dlhopisov s cieľom prilákať investorov z kapitálového trhu s dlhovými nástrojmi, ako napríklad penzijné fondy a poisťovacie spoločnosti. (10) Podpora Únie by mala znížiť riziko obsiahnuté v projektových dlhopisoch v takom rozsahu, aby boli účastníci kapitálového trhu ochotní investovať do dlhopisov rozsiahlejších infraštruktúrnych projektov, než by to bolo možné bez podpory Únie. (11) Hospodárske zotavenie Európy by nemali ohrozovať rastúce dopravné zápchy, chýbajúce energetické prepojenia a spomaľovanie prieniku širokého pásma vinou ťažkostí infraštruktúrnych projektov v oblasti získavania prístupu k dlhodobému súkromnému financovaniu alebo financovaniu z verejných zdrojov. (12) Opätovným posúdením programov investovania do infraštruktúry členskými štátmi v kontexte ich fiškálnych úsporných opatrení a štrukturálnych reforiem sa neumožní potrebné zrýchlenie tempa investícií do infraštruktúry. Okrem toho sú dlhodobé bankové úvery na projekty v oblasti infraštruktúry naďalej nedostatočné a drahé, a preto sú potrebné alternatívne a konkurenčné zdroje dlhového financovania. (13) Financovanie prostredníctvom dlhových kapitálových trhov však nie je pre projekty infraštruktúry v Únii bezprostredne k dispozícii. Z dôvodu fragmentácie dlhopisových trhov v rámci EÚ v spojení s veľkosťou a komplikovanosťou projektov infraštruktúry, ktoré si vyžadujú dlhé obdobia prípravy projektov, je riešenie tejto otázky na úrovni Únie prostredníctvom zrýchleného postupu dostatočne včas pred nástrojom Spájame Európu správne načasované a aj primerané. (14) Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa preto mala spustiť počas súčasného finančného rámca s cieľom rozvinúť financovanie prostredníctvom dlhového kapitálového trhu v oblasti infraštruktúry na všeobecnejšej úrovni a rozšíriť rozsah v súčasnosti dostupných finančných nástrojov pre dopravné projekty. (15) S cieľom implementovať pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa mali zmeniť a doplniť rozhodnutie č. 1639/2006/ES a nariadenie (ES) č. 680/2007. Cieľom tejto pilotnej fázy je podporiť infraštruktúrne projekty s komerčným potenciálom v sektoroch dopravy, energetiky a ICT, pričom po roku 2013 by sa iniciatíva mohla rozšíriť do iných sektorov. (16) V súvislosti s dlhodobými odbornými skúsenosťami EIB ako hlavného finančníka projektov v oblasti infraštruktúry a na základe jej povahy ako finančného orgánu EÚ založeného Zmluvou by Komisia mala zapojiť EIB do realizácie tejto pilotnej fázy. Konkrétne podmienky spolupráce vrátane rozdelenia rizika a odmeny pre EIB by sa mali stanoviť v dohode medzi Komisiou a EIB. (17) Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa mala začať pri príprave navrhovaného nástroja Spájame Európu. Táto pilotná fáza pomôže vydláždiť cestu pre finančný nástroj na rozdelenie rizika v rámci nástroja Spájame Európu. (18) Žiadosť o pomoc, výber a realizácia všetkých projektov bude podliehať právnym predpisom Únie, najmä so zreteľom na štátnu pomoc, a bude sa snažiť zabrániť vznikaniu alebo zvyšovaniu skreslení na trhu. (19) Pilotná fáza by mala byť financovaná pomocou prerozdelenia rozpočtu v roku 2012 a 2013 z existujúcich programov v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií. Na tento účel sa môže na túto iniciatívu prerozdeliť až 200 miliónov EUR z rozpočtu TEN-T, až 20 miliónov EUR z rozpočtu rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácie a až 10 miliónov z rozpočtu TEN-E. Dostupný rozpočet ohraničuje rozsah iniciatívy, ako aj počet projektov, ktoré môžu byť podporené. (20) O rozpočtové zdroje by mala žiadať EIB na základe tých projektov, ktoré EIB bude považovať za vhodné a ktorých realizáciu bude považovať za pravdepodobnú. Akékoľvek žiadosti v tomto zmysle by mali byť podané pred 31. decembrom 2013. Z dôvodu komplikovanosti veľkých projektov v oblasti infraštruktúry by sa samotné schválenie mohlo uskutočniť neskôr, najneskôr však 31. decembra 2014. (21) S cieľom, aby opatrenia uvedené v tomto nariadení boli účinné, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Zmeny a doplnenia rozhodnutia č. 1639/2006/ES Rozhodnutie č. 1639/2006/ES sa mení a dopĺňa takto: 1. V článku 26 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto: „b) stimulovanie inovácií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania a investovania do ICT a širokého pásma;“ 2. Článok 31 sa mení a dopĺňa takto: a) Odsek 2 sa nahrádza takto: „2. Cieľom projektov je podporovať inovácie, prenos technológií a šírenie nových technológií, ktoré sú pripravené na zavedenie na trhu. Únia môže udeliť grant s cieľom prispieť na rozpočet projektov uvedených v odseku 1 písm. a). Únia môže prípadne udeliť finančný príspevok pre EIB na tvorbu rezerv a prideľovanie kapitálu na pôžičky alebo záruky, ktoré vydá EIB, na jej vlastné zdroje v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy uvedené v odsekoch 2a až 2d.“ b) Vkladajú sa tieto odseky 2a až 2d: „2a. Nástroj na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy je zníženie kreditného rizika, ktoré spĺňa tieto kritériá: a) má formu úveru alebo záruky udelenej EIB v prospech financovania, ktoré je poskytnuté projektom v oblasti ICT a širokého pásma; b) vzťahuje sa na riziko dlhovej služby projektu a zmierňuje kreditné riziko držiteľov dlhopisov; c) používa sa len pre projekty, ktorých finančná životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu. 2b. Expozícia Únie voči nástroju na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov sú prísne obmedzené na sumu príspevku Únie na tento nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy, pričom pre všeobecný rozpočet Únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko všetkých operácií znáša EIB. 2c. Podrobné podmienky vykonávania nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane jeho sledovania a kontroly sa ustanovia v dohode o delegovaní medzi Komisiou a EIB. 2d. V roku 2013 sa môže z rozpočtu prideleného na uskutočňovanie politiky ICT a širokého pásma použiť suma až 20 miliónov EUR v súlade s pravidlom ustanoveným v písmene b) prílohy I. Nástroj na rozdelenie rizika môže opätovne využiť výnosy získané v rámci investičného obdobia na nové pôžičky a záruky.“ Článok 2 Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 680/2007 Nariadenie (ES) č. 680/2007 sa mení a dopĺňa takto: (1) V článku 2: dopĺňajú sa tieto body 14 a 15: „14. „nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy“ je zníženie kreditného rizika poskytnuté na projekty v spoločnom záujme. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy sa vzťahuje na riziko dlhovej služby projektu a zmierňuje kreditné riziko držiteľov dlhopisov. Používa sa len pre projekty, ktorých finančná životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu. 15. „Zníženie kreditného rizika“ je použitie úveru alebo záruky EIB na zlepšenie úverovej bonity projektového dlhu.“ (2) V prvom odseku článku 4: dopĺňa sa táto veta: „Žiadosti o nástroj na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy“ podľa článku 6 ods. 1 písm. g) sa zasielajú EIB podľa štandardného postupu EIB pre žiadosti“.“ (3) Článok 6 ods. 1 sa mení a dopĺňa takto: a) do písmena d) sa vkladá táto veta: „V rokoch 2012 a 2013 sa môže prerozdeliť suma až 200 miliónov EUR na nástroj na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy v sektore dopravy.“ b) dopĺňa sa toto písmeno g): „g) finančný príspevok pre EIB na tvorbu rezerv a prideľovanie kapitálu na pôžičky alebo záruky, ktoré vydá EIB, na jej vlastné zdroje v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy v oblasti TEN-T a TEN-E. Expozícia Únie voči nástroju na rozdelenie rizika vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov sú prísne obmedzené na sumu príspevku Únie na tento nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy, pričom pre všeobecný rozpočet Únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko všetkých operácií znáša EIB. Podrobné podmienky vykonávania nástroja na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane jeho sledovania a kontroly sa ustanovia v dohode o delegovaní medzi Komisiou a EIB. V rokoch 2012 a 2013 sa na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy môže prerozdeliť suma maximálne 210 miliónov EUR, z čoho maximálne 200 miliónov EUR je na dopravné projekty a maximálne 10 miliónov EUR na projekty v energetike v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2 z rozpočtových riadkov TEN-T (LGTT), resp. TEN-E. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy môže opätovne využiť výnosy získané v rámci investičného obdobia na nové pôžičky a záruky.“ Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí. 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[12] Politická oblasť: Hospodárske a finančné záležitosti Činnosť ABB: Finančné operácie a nástroje Politická oblasť: Mobilita a doprava Činnosť ABB: Transeurópske siete Politická oblasť: Informačná spoločnosť a médiá Činnosti: Zavedenie ICT (0903) Politická oblasť: energetika Činnosť ABB: Transeurópske siete (3203) 1.3. Druh návrhu/iniciatívy Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu. 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Pripraviť CEF Podpora rozvoja energetických infraštruktúr, ktoré zabezpečia kontinuitu a bezpečnosť dodávok energie a vďaka tomu správne fungovanie hospodárstva Zaistiť vzájomné prepojenia a interoperabilitu dopravných sietí. Podporiť zavedenie ICT 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ: Počet podporených projektov v oblasti dopravy, energetiky a širokého pásma. Činnosť ABB: ECFIN: Finančné operácie a nástroje MOVE: Prepojenia a interoperabilita sietí odstránením problémových miest INFSO: Zavedenie ICT (0903) ENER: Zlepšenie bezpečnosti dodávky energie pomocou infraštruktúry 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Cieľom iniciatívy je podporiť oživenie trhov s európskymi projektovými dlhopismi a zjednodušiť prístup projektov v oblasti infraštruktúry k financovaniu. Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 je novým nástrojom na rozdelenie rizika, ktorý sa má zaviesť v politikách TEN pre dopravu, energetiku a telekomunikácie, najmä široké pásmo. Jeho cieľom je podnietiť viac dlhového financovania zo súkromného sektora pre opatrenia európskych projektov v oblasti infraštruktúry. Ako súčasť rozpočtu na TEN-T, TEN-E a rámcový program konkurencieschopnosti a inovácií (PKI) – namiesto použitia ako grant – sa rozpočet EÚ investuje vo forme provízií a pridelenia kapitálu v Európskej investičnej banke (EIB) s cieľom pokryť podiel na riziku, ktoré EIB podstupuje, keď financuje projekty v oblasti infraštruktúry v rámci tejto iniciatívy. Realizácia tohto nástroja by mala umožniť: a) Financovanie EIB v podobe vyššieho požičiavaného objemu na projekty v oblasti infraštruktúry a rizikovejšie, ale stále potenciálne výnosné projekty v oblasti infraštruktúry. b) Vytvorenie multiplikačného účinku financovania z rozpočtu EÚ na súkromné investície do infraštruktúry tak, že 1 EUR prostriedkov EÚ pridelených na iniciatívu by mohlo vytvoriť 15 EUR až 20 EUR investovaných do európskych projektov v oblasti infraštruktúry. So zreteľom na sumy dostupné v rozpočtových riadkoch a ich nezastupiteľnosť v pilotnej fáze sa však odhaduje, že počet projektov, ktoré môžu byť podporené, je obmedzený na 5 až 14 projektov v oblasti infraštruktúry. Odhadovaný počet projektov bude závisieť najmä od ich veľkosti a prijatia trhom. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Cieľom je zvýšiť dostupnosť dlhového financovania kapitálovým trhom pre projekty v oblasti infraštruktúry, ktoré sú oprávnené na pomoc podľa nariadenia č. 690/2007 a rozhodnutia č. 1639/2006/ES. Z toho dôvodu sa budú uplatňovať tieto ukazovatele: – Počet projektov TEN-T, TEN-E a širokého pásma, ktoré získali financovanie EIB v rámci iniciatívy. – Dosiahnutý multiplikačný účinok kumulatívne a podľa sektorov. Očakávaný multiplikačný účinok je maximálne 15 – 20-násobok, pokiaľ ide o podporu rozpočtom EÚ v porovnaní s celkovými investíciami získanými na projekty podporované v rámci iniciatívy a podľa podmienok transakcií. – Objem financovania z dlhových kapitálových trhov získaný na tieto projekty, kumulatívne a podľa príslušného sektora. Sledovanie výsledkov bude založené na podávaní správ zo strany EIB a na analýze trhu. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Z dôvodu fiškálnych úsporných opatrení v členských štátoch existuje riziko, že projekty v oblasti infraštruktúry v záujme EÚ sa neuskutočnia tempom, ktoré je potrebné na dosiahnutie cieľov Európa 2020, čím sa zhorší hospodárske zotavenie a rast EÚ. Okrem toho z dôvodu problematiky týkajúcej sa likvidity a rizík, ktoré vznikli počas finančnej krízy, banky zareagovali skrátením splatností úverov, zvýšenými požiadavkami na ceny a kolaterál na projekty v oblasti infraštruktúry. Hoci trhy s úvermi poskytovanými bankami vykazujú náznaky zotavenia, projekty v oblasti infraštruktúry majú naďalej ťažkosti so získavaním dlhodobého dlhového financovania. Z toho dôvodu sa zvýšil potenciálny význam dlhopisových trhov ako zdrojov financovania. Keďže však neexistujú stále opatrenia na zlepšenie verejných úverov, za ostatných niekoľko rokov sa neuskutočnili operácie s projektovými dlhopismi v oblasti TEN-T, TEN-E alebo širokého pásma. Cieľom iniciatívy dlhopisov na projekty Európa 2020 je poskytnúť zníženie kreditného rizika potrebné na prilákanie investorov kapitálového trhu, čo by umožnilo vytvorenie novej triedy aktív, pokiaľ ide o dlhopisy na projekty v oblasti infraštruktúry. V súvislosti s hospodárskym zotavením a podporou pre opatrenia na stimulovanie rastu je potrebné spustiť iniciatívu v okamihu, keď investori kapitálových trhov začínajú hľadať alternatívne dlhodobejšie a dosť bezpečné investičné príležitosti. S cieľom stimulovať správanie trhu a umožniť efektívnejšie využívanie finančných nástrojov v rámci nástroja Spájame Európu je potrebné spustenie pilotnej fázy, a to aj na účely testovania trhu, čo by umožnilo optimalizáciu návrhu na obdobie po roku 2013. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Iniciatíva bude dopĺňať, nie nahrádzať, úvery poskytované bankami, a preto bude alternatívnym a konkurenčným zdrojom dlhodobého dlhového financovania projektov. Neexistujú podobné nástroje, ktoré by priťahovali financovanie kapitálovými trhmi do hlavných projektov EÚ v oblasti infraštruktúry. Na naliehavé mobilizovanie väčšieho podielu súkromných úspor EÚ a zahraničných úspor na projekty v oblasti infraštruktúry a na zmiernenie tlakov na štátne verejné rozpočty sú potrebné inovatívne riešenia. Operácie financovania EIB v rámci iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 budú dopĺňať činnosti vykonávané v rámci súčasných kapitálových a dlhových nástrojov, nástroja Marguerite a nástroja záruky na pôžičky pre TEN doprava (LGTT). Operácie financovania EIB sú veľmi viditeľným a účinným nástrojom podpory infraštruktúrnych projektov v oblasti dopravy, energetiky a ICT, ktoré sú podstatné na implementáciu stratégie Európa 2020. EIB v plnom rozsahu prenáša finančné výhody vyplývajúce z pomoci EÚ a atraktívne finančné náklady EIB na financovanie vo forme výhodných úrokových sadzieb na konečných príjemcov. Tento nástroj na rozdelenie rizika poskytuje potrebné finančné zaistenie zo strany EÚ pre projekty, ktoré by normálne nevyhovovali štandardným usmerneniam a kritériám EIB. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Zistenia sa zhrnú a analyzujú v posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k súčasnému návrhu. Skúsenosti s nástrojom záruky pôžičiek pre TEN doprava (LGTT) ukazujú, že je potrebný podstatný čas, kým finančné trhy, finanční a právni poradcovia, verejné orgány, sponzori projektov a prevádzkovatelia akceptujú nové nápady a pochopia prospešný vplyv LGTT na finančné štruktúrovanie projektov. LGTT bol spustený v roku 2007 a bol novinkou, nástrojom zameraným na pokrytie prevádzkových rizík po období výstavby projektov dopravnej infraštruktúry. Z toho dôvodu je dôležité otvoriť pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 s cieľom nestratiť hybnosť týchto zainteresovaných strán, ktoré iniciatívu uvítajú. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Iniciatíva je v súlade so stratégiou Európa 2020, s návrhom na implementáciu nástroja Spájame Európu a s ročným prieskumom rastu. Nástroj Spájame Európu poskytne dlhodobejší rámec a zabezpečí, že sa projekty v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikácií budú rozvíjať a realizovať včas a účinným spôsobom. Komplexná stratégia priorizovaných možností projektov v oblasti infraštruktúry podľa návrhu Komisie z 29. júna 2011[13] má významný potenciál na prilákať viac financovania zo súkromného sektora a zároveň prispieť k dobudovaniu vnútorného trhu. Stratégia vrátane výberu projektov oprávnených na financovanie je transparentná, čím sa zabezpečuje vysoká úroveň istoty pre všetky zainteresované strany. V rámci tejto stratégie je potrebné určiť priority politiky, predpisy, motivačné schémy, ustanoviť úzku spoluprácu medzi zainteresovanými stranami, určiť informačné kampane a kampane na zvýšenie povedomia s cieľom vytvoriť podmienky celkového rámca na investície v oblasti infraštruktúry, na posilnenie zmien v správaní zainteresovaných strán a na zrýchlenie tempa zásahu. Granty a finančné nástroje by boli, vždy podľa odlišného súboru finančných pravidiel, koordinovane dispozícii. Potrebné sú finančné nástroje na zníženie konkrétnych prekážok, ktoré bránia toku dlhového a kapitálového financovania. Ich hlavný cieľ je získať a umožniť financovanie projektov súkromným sektorom. Zároveň zvýšená investičná činnosť v projektoch v oblasti infraštruktúry podnecuje globálny rozvoj finančných trhov po kríze, zlepšuje tempo hospodárskeho zotavenia a podporuje rast. Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane neoddeliteľnou súčasťou nástrojov na rozdelenie rizika v CEF na obdobie rokov 2014 – 2020. Hlavným cieľom pilotnej fázy v rokoch 2012 – 2013 je bezprostredná podpora projektov v oblasti infraštruktúry a príprava operačnej fázy iniciatívy v období rokov 2014 – 2020. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu Implementácia s počiatočnou fázou bude trvať od roku 2012 do roku 2013. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[14] Spoločné hospodárenie s delegovaním vykonávacích úloh na EIB. V súlade s existujúcimi ustanoveniami sa týmto návrhom predpokladá, že EIB financuje investičné projekty v súlade s vlastnými predpismi a postupmi. Komisia je zodpovedná za riadenie rozpočtových prostriedkov. EIB a Komisia uzavrú dohodu s podrobnými ustanoveniami a postupmi v súvislosti s vykonávaním navrhovaného rozhodnutia. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá týkajúce sa monitorovania a predkladania správ, riadenie a kontrola Finančné operácie EIB bude riadiť EIB v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi banky vrátane primeraných auditových, kontrolných a monitorovacích opatrení. Ako sa predpokladá v stanovách EIB, Výbor pre audit EIB, ktorý podporujú externí audítori, zodpovedá za overenie regulárnosti operácií a účtov EIB. Rada guvernérov každý rok schvaľuje účtovníctvo EIB. Okrem toho správna rada EIB, v ktorej Komisiu zastupuje riaditeľ a jeho zástupca, schvaľuje každú finančnú operáciu EIB a sleduje, či je banka riadená v súlade so stanovami a so všeobecnými smernicami ustanovenými radou guvernérov. V existujúcej trojstrannej dohode medzi Komisiou, Dvorom audítorov a EIB z októbra 2003 a obnovenej v roku 2007 na ďalšie štyri roky sú uvedené podrobné predpisy, podľa ktorých má Dvor audítorov uskutočňovať audity finančných operácií EIB v rámci záruky EÚ. Podľa článku 49 medziinštitucionálnej dohody Komisia každoročne podáva správy rozpočtovému orgánu o činnostiach vykonávaných EIB. Okrem toho EIB predkladá Komisii štatistické, finančné a účtovné údaje o každej finančnej operácii EIB, ktoré sú potrebné na plnenie povinností pri podávaní správ alebo na zodpovedanie požiadaviek od Európskeho dvora audítorov, ako aj audítorskú správu o neuhradených sumách finančných operácií EIB. Monitorovanie Komisiou v súlade so správnym finančným riadením zahŕňa vypracúvanie pravidelných správ o napredovaní vo vykonávaní iniciatívy prostredníctvom ukazovateľov finančnej implementácie, výsledkov a vplyvu. Podávanie správ podľa článku 49 medziinštitucionálnej dohody bude obsahovať oddiel o tejto iniciatíve. Okrem toho Komisia plánuje uskutočniť hodnotenie pilotnej fázy v druhom polroku roka 2013 s cieľom zhodnotiť jej úspešnosť počas krátkeho obdobia prevádzky a akékoľvek poučenia pre vykonávanie po roku 2013 v rámci CEF. 2.2. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Keďže súčasťou tejto iniciatívy je prevádzkové riadenie EIB, iniciatíva stavia na kontrole a monitorovaní, ktoré už existujú pre nástroj záruk na pôžičky pre dopravné projekty TEN (LGTT). Hlavnou úlohou EIB je prijímať pre financované operácie opatrenia na zabránenie podvodom, a to najmä uplatňovaním „Politiky EIB zameranej na prevenciu a odradzovanie od korupcie, podvodov, nekalých praktík, nátlaku, prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v činnostiach Európskej investičnej banky“, prijatej v apríli 2008. V predpisoch a postupoch EIB sú uvedené podrobné opatrenia na boj proti podvodom a korupcii, ako aj právomoci úradu OLAF pri vykonávaní vnútorného vyšetrovania. Konkrétne v júli 2004 Rada guvernérov EIB schválila rozhodnutie „vzťahujúce sa na podmienky a spôsoby vnútorného vyšetrovania pri prevencii podvodov, korupcie a ďalšej protiprávnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Spoločenstiev“. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky výdavkov. Financovanie nástroja bude zaručené prerozdelením rozpočtu EÚ v rámci súčasných programov v rovnakých oblastiach politiky (MOVE, ENER a INFSO), ktorých sa tento nový nástroj dotýka, a sú v rovnakých rozpočtových riadkoch. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Opis………………………...……….] || DRP/ NRP ([15]) || krajín EZVO[16] || kandidátskych krajín[17] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A || 06.03.03 TEN-T || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Rozpočtový riadok……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A || 32.03.02 TEN-E || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky || || || || Číslo [Rozpočtový riadok……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A || 09.03.01 PKI ICT PSP || DRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky Toto rozhodnutie o sumách pridelených na túto akciu uskutoční rozpočtový orgán v kontexte ročného postupu. Z toho dôvodu je rozdelenie viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov počas rokov len informatívne. V každom prípade je celkový rozpočet EÚ dostupný na pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 ohraničený na 230 miliónov EUR. V prípade DG MOVE a TEN-T EA sa očakáva, že potrebné administratívne úsilie bude stabilné na rovnakej úrovni, ktorá je potrebná v súčasnosti na riadenie nástroja záruky na pôžičky pre projekty transeurópskych sietí v oblasti dopravy. Neočakáva sa žiadny čistý vplyv na počet zamestnancov. V prípade GR ENER a INFSO ide o novú akciu, zatiaľ čo v prípade ECFIN si realizácia a následné opatrenia vyžadujú administratívne úsilie. Z toho dôvodu existujú vplyvy na počet zamestnancov, hoci odlišné, ktoré odzrkadľujú rozdielne úlohy týchto generálnych riaditeľstiev. v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1A || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť GR: MOVE, ENER a INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || 06.03.03 || Záväzky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Záväzky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Záväzky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[19] || 0 || 0 || 0 || Číslo rozpočtového riadka || || (3) || || || || SPOLU Rozpočtové prostriedky GR MOVE, ENER a INFSO || Záväzky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1A viacročného finančného rámca || Záväzky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU GR: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||  Ľudské zdroje || 0,5 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 štandardné náklady na pozíciu) || 0,1 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER)+ 0,5 zamestnanca (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 štandardné náklady na pozíciu) || 0,1 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER) = 0.0254 (0,2*127000 štandardné náklady na pozíciu) || || || || ||  Ostatné administratívne výdavky || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || GR <….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 || || || || || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 100.0762 || 130.0889 || 0.0254 ) || || || || || 230.1905 Platby || 40.0762 || 90.0889 ) || 1000.0254 ) || || || || || 230.1905 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. – x Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: Tieto potreby však budú pokryté pomocou prerozdelenia. Okrem toho nie sú žiadne pevne stanovené náklady per projekt, pretože požadovaný rozpočet EÚ bude závisieť od veľkosti projektu a iných podmienok. Preto čísla uvedené nižšie sú len odhadmi a informatívnymi číslami s cieľom preukázať, že počet projektov, ktoré sa podporia, bude obmedzený. – Výsledky sú počty podporených projektov a príspevok z rozpočtu požadovaný od EÚ pre EIB. viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU VÝSTUPY Druh výstupu[21] || Priemerné náklady výstupu budú závisieť od veľkosti projektu a jeho klasifikácie rizika, splatnosti atď. || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[22]… || Počet podporených projektov v oblasti dopravy, energetiky a širokého pásma. - Výstup MOVE || Počet projektov || Odhad 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 - Výstup ENER || Počet projektov || Odhad 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 - Výstup INFSO || Počet projektov || Odhad 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || KONKRÉTNY CIEĽ č. 2… || Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY SPOLU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 NÁKLADY SPOLU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: || Rok 2012 [23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) OKRUH 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 || || || || || 0.1905 Ostatné administratívne výdavky || || || || || || || || OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 || || || || || 0.1905 Mimo OKRUHU 5[24] viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || || || || || || || || Ostatné administratívne výdavky || || || || || || || || Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || SPOLU || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 || || || || || 0.1905 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) ||  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (Sídlo a zastúpenia Komisie) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času FTE)[25] || || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy[26] || - sídlo[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || - delegácie || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || SPOLU || || || || || || odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Keďže hlavnú prevádzkovú zodpovednosť má EIB, zamestnanci Komisie budú vykonávať tieto úlohy: – rokovanie o zmluvných podmienkach atď. – správa rozpočtového postupu (na základe zdrojov projektov poskytnutých zo strany EIB); – posudzovanie pravidelných informácií poskytnutých EIB a vypracúvanie správ pre rozpočtový orgán, ako napríklad podľa článku 49 medziinštitucionálnej dohody; – účasť na zasadnutiach riadiacej skupiny na účel sledovania vykonávania; – účtovníctvo; – vzťahy s Dvorom audítorov, Parlamentom a Radou. – poskytovanie usmernení EIB o oprávnenosti jednotlivých prípadov projektov. Externí zamestnanci || neuvádza sa 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. Tieto sumy budú pochádzať z prerozdelenia v rámci existujúcich programov. 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy Úroky a iné výnosy vytvorené nástrojom, ako sú poplatky uhradené príjemcami, a prijaté do 31. decembra 2013, môžu byť pridané k zdrojom iniciatívy. Po 1. januári 2014 sa výnosy vrátia do rozpočtu Únie. V tejto etape nie je možné odhadnúť tok a načasovanie prípadných výnosov. – ¨ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. – X Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: – ¨ vplyv na vlastné zdroje – X vplyv na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[28] 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || ... vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6) Článok …………. || || || || || || || || V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. [1] KOM(2011) 500 v konečnom znení. [2] KOM (2011) 500 Rozpočet stratégie Európa 2020 a príslušné pracovné dokumenty útvarov Komisie. [3] Napr. projekty, ktoré sú už v etape uprednostňovaného predkladateľa ponuky a/alebo refinancovania projektov počas výstavby. [4] Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15. [5] Ú. v. EÚ L 162, 22.6.2007, s. 1. [6] Ú. v. EÚ C , , s. . [7] Ú. v. EÚ C , , s. . [8] Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15. [9] Ú. v. EÚ L 162, 22.6.2007, s. 1. [10] KOM(2011)500 [11] KOM(2011) 660. [12] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [13] KOM (2011)500 Rozpočet stratégie Európa 2020 a príslušné pracovné dokumenty útvarov Komisie. [14] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky. [16] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [17] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu. [18] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [19] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [20] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [21] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [22] Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“. [23] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [24] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [25] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [26] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [27] V podstate na štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond na rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH). [28] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.