SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU Systém európskych škôl v roku 2009 /* KOM/2010/0595 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 19.11.2010 KOM(2010) 595 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU Systém európskych škôl v roku 2009 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU Systém európskych škôl v roku 2009 ÚVOD Pre systém európskych škôl bol rok 2009 v určitých oblastiach rokom pokroku, ale aj potvrdením, že určité štrukturálne problémy treba v rámci tohto systému ďalej riešiť. Formálne rozhodnutie týkajúce sa reformného procesu na jar 2009 bolo veľkým úspechom a jeho prínosy budeme pociťovať v nasledujúcich rokoch. Keďže miestne školy môžu požiadať o akreditáciu a akreditované školy môžu dostať za deti zamestnancov európskych inštitúcií, ktoré tieto školy navštevujú, finančný príspevok EÚ, rozširuje sa prístup širokej verejnosti k európskym učebným osnovám. Úsilie o účinnejší systém, pokiaľ ide o správu, viedol takisto k reformám na centrálnej a miestnej úrovni, čím sa miestnym školám poskytla v rámci platných právnych predpisov a finančných nariadení väčšia autonómia. Snahy o spoločné financovanie sa ukázali ako zložité a existujú už náznaky, že v tejto oblasti bude treba vykonať viac a že sa treba zamerať na znižovanie nákladov. Celková hospodárska situácia mala zjavne vplyv na financie škôl. Príjmy zo zmlúv s externými organizáciami a zo školného sa znížili. Od EÚ sa požadoval značný finančný príspevok. Úvahy o tom, ako zlepšiť ekonomickú efektívnosť systému, budú viesť k trvalému úsiliu o modernizáciu a úpravu pravidiel. Komisia sa bude ďalej aktívne zapájať do tejto diskusie v súvislosti s hospodárskou realitou v roku 2010. Problémy s neoprávnenými výdavkami zistené v rozpočte za rok 2008 sa budú ďalej skúmať, aby sa zabezpečil správny výklad a správne uplatňovanie pravidiel. Je zrejmé, že niektoré systematické problémy pretrvávali a dokonca sa počas roka 2009 zhoršili. Nevyriešený problém nedostatku vyslaných učiteľov neprimeraným spôsobom zaťažuje finančný príspevok EÚ. Skutočnosť, že členské štáty na miestach s preplnenými školami neposkytujú alebo oneskorene poskytujú dostatočnú infraštruktúru, mala vplyv na kvalitu života žiakov a ich rodičov. Výrazne ovplyvnila aj politiku prijímania do týchto škôl. Pri predbežnom plánovaní na nasledujúce roky, ktoré budú najmä pre Brusel a Luxemburg obzvlášť zložité, sa obidve hostiteľské krajiny zaviazali poskytnúť provizórne priestory, pokým sa nenájde trvalé riešenie (plánované pre začiatok školského roka 2012). Začiatok školského roka 2009 bol poznamenaný vysokým stupňom pohotovosti v súvislosti s vírusom H1N1. Generálny tajomník, Komisia a školy vypracovali akčné a informačné stratégie, ktoré sa ukázali byť užitočnými, aj keď skutočné šírenie epidémie bolo nižšie než pôvodné obavy. Ukázalo sa, že systém bol pripravený zvládnuť tento typ výziev v oblasti zdravotnej prevencie a komunikácie. SITUÁCIA NA šKOLÁCH Alicante Počet žiakov v Alicante ostal konštantný, t. j. o niečo viac než 1 000 žiakov. Počas roka sa zlepšila infraštruktúra, ako vo vnútri tak aj mimo školy. Bergen Napriek tomu, že sa postupne ruší talianska a nemecká sekcia, počet žiakov v škole sa v roku 2009 zvýšil takmer o 4 %. Avšak podiel žiakov, ktorí sú deťmi zamestnancov európskych inštitúcií, je nízky, približne 17 %. Pre túto školu sa plánujú významné renovačné a údržbárske práce. Brusel Vysoký počet žiakov v školách Brusel I, II a III predstavoval v roku 2009 pre tieto školy naďalej veľkú záťaž. Napriek tomu sa vďaka politike prijímania v roku 2009/2010 podarilo dosiahnuť vysokú úroveň spokojnosti, keďže 90 % žiakov bolo prijatých na školu, ktorú si zvolili ako prvú. Preplnenie bruselských škôl však nadobúda dramatický rozmer. Podľa odhadov budúcich počtov žiakov budú nasledujúce školské roky kritické a od septembra 2011 bude bezpodmienečne nevyhnutné zabezpečiť dodatočné priestory. Rokovania s belgickými orgánmi o poskytnutí dodatočných priestorov pokračujú, keďže otvorenie stálej štvrtej školy v Laekene (plánované na rok 2012) sa oneskorí. Okrem toho bola belgickým orgánom v mene Najvyššej rady predložená oficiálna žiadosť o zriadenie piatej školy v Bruseli[1]. Na list podpredsedu Kallasa adresovaný predsedovi belgickej vlády Van Rompuyovi v novembri 2009 reagoval novovymenovaný predseda vlády Leterme, ktorý sa zaviazal, že správa budov ( Régie des Bâtiments [2]) poskytne od septembra 2011 prípadne už od septembra 2010 dodatočné dočasné priestory. Skupina „Groupe de Suivi“ (v ktorej sú zastúpené belgické orgány, Komisia, miestny výbor zamestnancov Komisie, rodičia a školy) sa pravidelne stretáva, aby podrobne prediskutovala konkrétne možnosti zvažované belgickým orgánmi v súvislosti s dodatočnými infraštruktúrami. Účelom týchto stretnutí je aj kontrola, či renovačné práce v škole Brusel IV prebiehajú podľa časového plánu a bez omeškania. Škola Brusel I stála na čele reformného procesu a ako pilotná škola sa aktívne podieľala na vypracovaní nových štandardných učebných osnov a taktiež plánov pre školský poradný výbor, ktorý má byť zriadený na školách okrem iného aj ako fórum pre interné konzultácie (pozri ďalej bod 3.1.). Škola sa ďalej podrobila auditu, ktorý bol vykonaný interným audítorom na základe pracovného programu[3] schváleného Najvyššou radou (pozri ďalej bod 3.2.). Potešujúcou správou bolo, že miestne orgány po niekoľkoročnom oneskorení udelili škole Brusel II stavebné povolenie na parkovisko autobusov. V súčasnosti viac než 50 školských autobusov parkuje dvakrát denne na školskom ihrisku. Premiestnenie parkovacích plôch mimo školského ihriska bude pre školu znamenať výrazné zlepšenie. Keďže administratívny postup je v súčasnosti ukončený, stavebné práce by sa mali začať bez ďalších oneskorení podľa striktného časového plánu, ktorý sa stanoví spolu s belgickými orgánmi. Počas roka prebiehali v škole Brusel III údržbárske práce. Na začiatku školského roka v septembri 2009 zaznamenala táto škola medzi vyťaženými bruselskými školami najväčší prírast počtu žiakov (6,1 %) . Najviac voľných kapacít mala aj naďalej škola Brusel IV (Berkendael), ktorá na prvom stupni privítala 594 žiakov, čo znamená nárast o 36 %. V roku 2010 sa má začať výučba v prvom ročníku druhého stupňa. Culham Pokračuje postupné ukončovanie činnosti európskej školy v Culhame ako európskej školy typu I do roku 2017, ktoré bolo schválené Najvyššou radou v roku 2007, pretože podnik Spoločný európsky torus (JET) bude v roku 2016 preložený do Francúzska. Komisia sa zaviazala podporiť želanie britských orgánov podporované rodičmi premeniť školu na „akadémiu“ v rámci národného systému vzdelávania s osobitným zameraním na výučbu podľa európskych učebných osnov. Škola v Culhame sa pripravuje na to, že bude pokračovať v činnosti ako akreditovaná škola v úzkej spolupráci so systémom európskych škôl (pozri bod 3.3.) Frankfurt Škola vo Frankfurte je maximálne vyťažená a vzhľadom na stále rastúci počet žiakov sa situácia v roku 2009 ešte zhoršila. Súhlas nemeckých orgánov s navrhovanou reštrukturalizáciou školy ešte nebol potvrdený. Karlsruhe Počet žiakov ostal nezmenený, avšak podiel žiakov, ktorých rodičia sú zamestnancami európskych inštitúcií, bol stále výrazne pod hranicou 20 %. Renovačné práce pokračujú a začiatkom školského roka bola otvorená nová jedáleň. Luxemburg Preplnenie školy Luxemburg I ostáva problémom, keďže tam je v súčasnosti umiestnená aj škola Luxemburg II. Komisia uvítala, že luxemburské orgány na stretnutí v novembri 2009 potvrdili, že do septembra 2010 poskytnú dodatočné provizórne infraštruktúry, avšak vyjadrili poľutovanie, že táto situácia bude mať za následok ďalšie preplnenie školy Luxemburg I (Kirchberg), až pokým sa neotvorí škola Luxemburg II v roku 2012 s trvalým sídlom medzi obcami Bertrange a Mamer. V priebehu roka pokračovali diskusie týkajúce sa praktických aspektov rozhodnutia luxemburských orgánov organizovať dopravu žiakov školy Luxemburg II do obcí Bertrange/Mamer špeciálnymi školskými autobusmi. Komisia považuje školskú dopravu za kľúčovú otázku pre celú školskú komunitu a preto víta úsilie luxemburských orgánov. Mol Škola v Mole naďalej rastie, avšak vývoj smeruje k stále nižšiemu podielu detí zamestnancov európskych inštitúcií. Nová anglická jazyková sekcia prosperovala, zatiaľ čo nemeckú sekciu navštevoval len malý počet žiakov. Vývoj jazykových sekcií sa bude sledovať, ako rozhodla Najvyššia rada pri zriadení anglickej sekcie[4]. Mníchov V priebehu roka sa vykonali rozsiahle stavebné práce a poskytli dodatočné provizórne priestory (11 tried). V nasledujúcich rokoch sa najmä vzhľadom na stále rastúci počet žiakov budú musieť uskutočniť zlepšenia v infraštruktúre. Varese Počet žiakov ostáva nezmenený, avšak európska škola vo Varese neustále trpí nedostatkom vhodnej infraštruktúry. V máji 2009 podpredseda Komisie Kallas zaslal v tejto veci list predsedovi vlády Berlusconimu. Tento list ostal bohužiaľ bez odpovede. Komisia bude naďalej trvať na tom, aby talianske orgány vykonali príslušné kroky. POLITICKÝ VÝVOJ A VÝZVY Reforma Reformný proces, ktorý sa začal uzneseniami Európskeho parlamentu v rokoch 2002 a 2005, sa uzavrel v apríli 2009 na zasadaní Najvyššej rady v Štokholme[5]. Medzi najvýznamnejšie úspechy patrí otvorenie systému európskych škôl vďaka možnosti akreditácie národných škôl, ktoré tak budú schopné vyučovať podľa európskych učebných osnov a prípadne zabezpečiť absolvovanie európskej maturity. Podľa európskych učebných osnov sa vyučuje v Parme, Dunshaugline, Heraklione, Helsinkách, Štrasburgu a Manosque[6]. Škola v Bad Vilbel prechádza v súčasnosti procesom akreditácie. Európska škola v Culhame sa okrem toho nachádza v procese príprav na prechod, keďže zamýšľa podať žiadosť o akreditáciu, čím do systému európskych škôl prispeje cennými skúsenosťami. Holandské orgány takisto vyjadrili svoj úmysel pripraviť žiadosť o akreditáciu pre školu v Haagu. Reforma umožňuje akreditovaným školám podpísať dohodu s cieľom získať finančný príspevok z rozpočtu EÚ, ktorého výška je závislá od počtu detí zamestnancov európskych inštitúcií, ktoré danú školu navštevujú[7]. Reforma sa v oblasti „rozdelenia nákladov“ zaoberala problémom nedostatočného počtu učiteľov vysielaných z členských štátov. Dohodlo sa, že členské štáty majú dostať možnosť v určitých obmedzených prípadoch vysielať učiteľov, ktorých vyučovací jazyk nie je rodným jazykom, aby uľahčili zaťaženie tých členských štátov, ktoré vysielajú učiteľov pre tri dorozumievacie jazyky. Plné účinky možnosti vysielať v určitých prípadoch učiteľov, ktorí vyučujú v inom ako materinskom jazyku, sa v roku 2009 ešte nezaznamenali. Náklady na platy miestnych učiteľov prijímaných z dôvodu vyrovnania nedostatku učiteľov stále zaťažujú Komisiu. V roku 2009 predstavovali tieto náklady 2,1 milióna EUR. Ďalším kľúčovým prvkom reformy bola správa na centrálnej, ako aj miestnej úrovni. Na miestnej úrovni boli podrobené prieskumu vnútorné pravidla správnych rád európskych škôl. Zvýšená autonómia škôl na miestnej úrovni bola schválená na základe všeobecného rámca nariadení a rozhodnutí Najvyššej rady, vrátane finančného nariadenia, ktoré stanovuje medze a povinnosti. Pre každú školu je vypracovaný plán stanovujúci ciele (ročný učebný plán) a zdroje (návrh rozpočtu). Nový rámec má takisto využívať nástroje, ako sú kontrolné mechanizmy a povinnosť podávať správy. Bude slúžiť ako základ pre interné, ako aj externé hodnotenie škôl. Tento plán bude predložený Najvyššej rade, aby mala k dispozícii všetky informácie potrebné na schválenie rozpočtu. Školský rok 2009/2010 bol prechodným rokom pre implementáciu týchto prvkov reformy. Ďalej sa na školách zriadi školský poradný výbor ako fórum pre interné konzultácie. Tomuto výboru bude predsedať riaditeľ a výbor bude združovať partnerov a zainteresované strany v školskej komunite. Na centrálnej úrovni sa v rámci reformy podrobne stanovili modality prijímania príslušných rozhodnutí. Rozhodnutia týkajúce sa organizačných otázok nadobudli účinnosť 1. septembra 2009 a bolo stanovené prechodné obdobie, aby sa preskúmanie niektorých platných pravidiel mohlo uzavrieť najneskôr do 1. septembra 2010. Vnútorné audity Už v roku 2007 Najvyššia rada rozhodla zriadiť vnútornú kontrolu. Neskôr v tom istom roku bola s Útvarom Európskej komisie pre vnútorný audit (IAS) uzavretá „dohoda o úrovni poskytovaných služieb“. Začiatkom roka 2008 Najvyššia rada schválila strategický plán na obdobie 2008 – 2010[8]. Prvý audit, ktorý prebehol v rámci pracovného programu, sa zameral na riadenie ľudských zdrojov. Audit sa vykonal v Kancelárii generálneho tajomníka a v troch školách – Luxemburg I, Brusel I a Varese. Kontroly na mieste prebehli koncom roka 2008. V priebehu roka 2009 boli prejednávané následné návrhy správ a odpovede. Konečným výsledkom tohto auditu bolo šesť samostatných správ. Prvá správa s názvom „Cross-Cutting Issues in Human Resources Management“ (Prierezové otázky v riadení ľudských zdrojov) bola Najvyššej rade predložená v decembri 2009[9]. Obsahovala zistenia, ktoré platia pre všetky európske školy, a návrhy spoločného prístupu k zavádzaniu výsledných odporúčaní. Ďalším krokom je príprava akčného plánu. Ďalšia správa „Corporate Responsibilities of the Office of the Secretary-General for Human Resources Management in the European Schools“ (Spoločné povinnosti Kancelárie generálneho tajomníka pre riadenie ľudských zdrojov v európskych školách) a štyri samostatné správy pre kanceláriu generálneho tajomníka a školy Luxemburg I, Brusel I a Varese o „riadení ľudských zdrojov“ boli predložené Najvyššej rade v roku 2010. Následné opatrenia vychádzajúce z týchto správ majú mimoriadny význam pre lepšie fungovanie systému európskych škôl. Odporúčania siahajú od poukázania na závažné problémy až k upozorneniu na nedostatky vo formálnych postupoch. Na základe odporúčaní boli vypracované akčné plány, ktoré boli schválené Útvarom pre vnútorný audit a ktoré musia byť vážne zohľadňované dotknutými stranami. V niektorých prípadoch musí kancelária generálneho tajomníka prevziať vedúcu úlohu pri vydávaní odporúčaní a pokynov pre školy. Komisia bude ďalší vývoj pozorne sledovať. Culham Počas roka 2009 orgány Spojeného kráľovstva ďalej pokračovali v procese premeny európskej školy v Culhame na „akadémiu“ v rámci národného systému vzdelávania, pre ktorú zamýšľajú požiadať o akreditáciu, aby sa aj naďalej mohlo na tejto škole vyučovať podľa európskych učebných osnov s možnosťou absolvovať európsku maturitu. Ako prvý krok k vytvoreniu „akadémie“ podpísali orgány Spojeného kráľovstva v apríli 2009 vyhlásenie o zámere. Ako druhý krok bol vymenovaný poradca, ktorý má do leta 2010 vypracovať štúdiu uskutočniteľnosti. Zároveň Najvyššia rada európskych škôl schválila v decembri 2009 spis, v ktorom sa potvrdzuje všeobecný záujem o akreditáciu. Ako ďalší krok na ceste k akreditácii s cieľom stať sa akreditovanou európskou školou „typu II“, sa musia vzhľadom na predloženie dokladu o súlade v roku 2010 ešte objasniť niektoré otvorené otázky, ako je prijímanie detí, ktorých rodičia sú zamestnancami európskych inštitúcií, a podmienky pre učiteľov. Preplnenie/infraštruktúra Na niektorých školách už roky presahuje dopyt po voľných miestach ponuku. Najviac zarážajúcimi príkladmi sú Brusel a Luxemburg, ale aj Frankfurt a Varese. Táto situácia je znepokojujúca a Komisia vyvíja sústavný politický tlak na vnútroštátne orgány s cieľom zabezpečiť, aby si ako hostiteľské krajiny európskych inštitúcií splnili svoje povinnosti a v prvom rade poskytli pre európske školy vhodné priestory. Preplnené školy uplatňujú veľmi reštriktívnu politiku prijímania, čo spôsobuje veľkú frustráciu rodičov a žiakov, a vo väčšine prípadov odmietajú prijímať miestne deti, ktorých rodičia nie sú zamestnancami inštitúcií EÚ. Zriadenie veľkej školy je nepochybne nákladnou investíciou. Napríklad na projekt renovácie štvrtej školy v Laekene v Belgicku je potrebných približne 60 miliónov EUR z belgického federálneho rozpočtu. Podobne projekt druhej európskej školy v Luxemburgu predstavuje rozsiahle stavebné práce s nákladmi viac než 230 miliónov EUR. Avšak na tieto finančné záväzky sa treba evidentne pozerať z hľadiska hospodárskych výhod, ktoré týmto krajinám plynú z prítomnosti európskych inštitúcií na ich území. Tieto záväzky sú tiež vymedzené v dohodách s hostiteľskými krajinami a Komisia musí naďalej vyvíjať nátlak na najvyššej úrovni, aby boli školám poskytnuté vhodné infraštruktúry, ktorých hlavným účelom je poskytnúť deťom zamestnancov inštitúcií EÚ výučbu v ich materinskom jazyku. Právne spory Komisia je priamo zapojená do troch prebiehajúcich právnych sporov: dva sa týkajú Spojeného kráľovstva a jeden Belgicka. V prvom právnom spore ide o vnútroštátne podmienky zamestnávania pre vyslaných učiteľov, ktoré majú vplyv na odmeny platené z príspevku EÚ do rozpočtu európskych škôl. Druhý prípad sa týka učiteľov vyslaných zo Spojeného kráľovstva (krajiny, ktorá nie je členom eurozóny), ktorých platy sa skladajú z národného platu (prevedeného na eurá) a európskeho príspevku. V júli 2008 bol upravený služobný poriadok, aby sa zohľadnilo extrémne znehodnotenie meny voči euru. V právnom spore ide o to, či by toto rozhodnutie mohlo mať spätnú platnosť a či je služobný poriadok pre vysielaných učiteľov všeobecne v rozpore s Lisabonskou zmluvou, pokiaľ ide o rovnaké zaobchádzanie a voľný pohyb pracovníkov za rovnakých podmienok. Tretí prípad sa týka dlhotrvajúcej nezhody v otázke financovania zariadenia zo strany členského štátu, keď sa pre novú školu poskytuje infraštruktúra. Očakáva sa, že žiaden z týchto prípadov nebude v roku 2010 uzavretý. Okrem toho existuje prípad, v ktorom miestny učiteľ v Belgicku podal žalobu na národný súd v súvislosti s vyplácaním príspevku na dovolenku pred rokom 2004. V roku 2010 sa očakáva rozsudok o tom, do akej miery bude platiť spätná účinnosť tejto platby za obdobie pred rokom 2004. Platba sama o sebe už bola uznaná za oprávnenú. Výsledok rozsudku o rozsahu spätnej účinnosti platby bude mať vplyv na rozpočet, keďže rovnaké nároky podalo ďalších 26 miestnych učiteľov. ROZPOčTOVÝ VÝVOJ A VÝZVY Číselné údaje plnenia rozpočtu v roku 2009 - V rokoch 2008 až 2009 sa celkový počet žiakov zvýšil o 3,15 % z 21 649 na 22 331. Ako vyplýva z údajov o plnení rozpočtu, znížil sa podiel hradený členskými štátmi v prípade príjmov zo zmlúv so súkromnými subjektmi (tzv. žiaci kategórie II) a zo školného (kategória III), ako aj z iných zdrojov (predovšetkým bankových úrokov). V dôsledku toho sa podiel platený z príspevku EÚ zvýšil. Rozpočtové príspevky (výňatky z dokumentu 2009-D-62-fr-1 a dokumentu 2010-D-62-fr-1) | 2009 | 2008 | Komisia | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 | EPÚ | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 | Školné − kategória II | 15,8 | − 0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 | Školné − kategória III | 19,7 | − 1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 | Iné | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | Prebytok + rezerva | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 | SPOLU | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 | Hlavné udalosti Na tento rok schválila Najvyššia rada dva opravné rozpočty, čo bolo najmä zapríčinené znížením príjmov ale aj zvýšením výdavkov. V porovnaní s pôvodným rozpočtom na rok 2009 sa príspevok EÚ zvýšil zo 150,5 milióna na 154,8 milióna EUR. Do rozpočtu na rok 2009 bol prevedený prebytok z roku 2008 (2,9 milióna EUR), ktorý sa v opravnom rozpočte schválenom Najvyššou radou použil na uspokojenie časti dodatočnej potreby prostriedkov. Úprava platov učiteľov a vysielaných zamestnancov je spojená so zvyšovaním platov zamestnancov inštitúcií EÚ, a tým je priamo ovplyvnená rozhodnutím Rady ministrov z decembra 2009. Najvyššia rada následne zaviedla svoj vlastný postup (na základe úpravy o 1,85 %), ktorý bol ukončený v januári 2010. Záväzok zodpovedajúci sume 3,1 milióna EUR bol prevedený a platby sa vykonali v roku 2010. Nedostatok vyslaných učiteľov predstavuje finančný i pedagogický problém. Ako vyplýva z číselných údajov, v roku 2009 dosiahli náklady na nevyslaných zamestnancov 2,1 milióna EUR. Príslušné pracovné miesta sa musia obsadzovať miestnymi pracovníkmi, ktorých platy sa financujú z rozpočtu jednotlivých škôl, a teda do veľkej miery z rozpočtu EÚ. Neplnenie povinností zo strany členských štátov je problematické a vedie k zvýšeným štrukturálnym problémom. Na zasadnutí Najvyššej rady v apríli 2010 Komisia nemohla udeliť absolutórium za rozpočet za rok 2008, keďže sa zistilo, že na piatich školách neboli dodržané pravidlá týkajúce sa výučby materinského jazyka pre žiakov bez vlastnej jazykovej sekcie. Toto porušenie pravidiel sa v súčasnosti skúma a Komisia má silné dôvody domnievať sa, že ani v rozpočtovom roku 2009 sa na tom nič nezmení. Pokiaľ by sa tento prípad potvrdil, musia príslušné školy prijať nápravné opatrenia. PEDAGOGICKÝ VÝVOJ A VÝZVY Reforma európskej maturity V súvislosti s otváraním systému európskych škôl pre akreditované školy predložila pracovná skupina pre prípravu reformy maturity niekoľko návrhov, ako zjednodušiť organizovanie maturitných skúšok, znížiť náklady a preskúmať obsah skúšok bez toho, aby bola ohrozená kvalita maturitného vysvedčenia, a pri zohľadnení súčasných požiadaviek univerzít a iných vysokých škôl. Niektoré návrhy boli v decembri 2009 Najvyššou radou schválené a budú sa realizovať už pri maturitných skúškach v roku 2010: ruší sa predkladanie skúšobných otázok, každá škola pôsobí ako skúšobné stredisko, zavedú sa osobitné opatrenia pre kandidátov s osobitnými vzdelávacími potrebami. Pracovná skupina pokračuje vo svojej činnosti, najmä v oblasti systému hodnotenia (interné/externé hodnotenie, spôsoby hodnotenia, počet písomných/ústnych skúšok, zručnosti, ktoré sa majú hodnotiť, atď.), aby mohla byť reforma plne realizovaná do maturitných skúšok v roku 2013. Opatrenia pre žiakov s osobitnými vzdelávacím potrebami Európske školy pokračovali vo svojom úsilí o lepšiu integráciu detí s osobitnými vzdelávacími potrebami, v prípade potreby prostredníctvom upravených učebných osnov a zodpovedajúcich ľudských zdrojov. Najvyššia rada predložila v apríli 2009 hodnotiacu správu politiky a praxe európskych škôl v tejto oblasti, ktorá vychádzala zo štúdie financovanej Európskym parlamentom. Požiadala pracovnú skupinu pre osobitné vzdelávacie potreby, aby vykonala analýzu, ako by sa navrhované zlepšenia mohli realizovať. Dôsledkom toho boli upravené postupy pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami na druhom stupni a boli prijaté osobitné opatrenia, ktoré možno ponúknuť žiakom s osobitnými vzdelávacími potrebami v 6. a 7. ročníku a pri európskych maturitných skúškach. V školskom roku 2008/2009 sa programu pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami zúčastnilo 457 žiakov, čo znamená nárast o 10,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Komisia naďalej pokračovala v uvoľňovaní potrebných finančných zdrojov schválením prevodu prostriedkov, čím bolo možné prispôsobiť výšku prostriedkov skutočným nákladom, ktoré sa vynakladajú počas roka. Rozpočet na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami sa zvýšil z 3 426 685 EUR v roku 2008 na 4 441 142 EUR v roku 2009. Tento stály nárast však vyvoláva obavy a potrebu podrobne analyzovať kritéria osobitných vzdelávacích potrieb, aby boli zdroje optimálne využívané. BUDÚCE VÝZVY Vývoj rozpočtových potrieb európskych škôl spolu so súčasnou hospodárskou situáciou viedli Komisiu k tomu, aby požiadala o preskúmanie určitých výdavkov v systéme európskych škôl. Nevyhnutný je nákladovo efektívnejší prístup a spravodlivejšie rozdelenie finančnej záťaže. Budúce plánovanie rozpočtu sa musí udržať pod kontrolou a Komisia podmienila schválenie rozpočtu na rok 2011 určitému počtu kontrol výdavkov. Situácia v infraštruktúre dosiahne v nasledujúcich rokoch na niektorých školách veľmi znepokojujúci rozmer. Školy v Bruseli a v Luxemburgu prijímajú viac než 60 % všetkých žiakov systému a obe miesta budú v nasledujúcich rokoch trpieť značnými problémami, kým zodpovedné hostiteľské krajiny poskytnú v roku 2012 trvalé riešenia. Na prechodné obdobie sa pre obe miesta navrhli dočasné riešenia montovaných stavieb. Aj keď sa týmto spôsobom vyrieši problém naliehavého nedostatku učební, vzniknú vzhľadom na neustále rastúci počet žiakov na týchto školách nové problémy, ktoré výrazne zhoršia situáciu na školských ihriskách, v jedálňach, telocvičniach, v autobusovej školskej doprave atď. Niektoré školy si už teraz musia prenajímať priestory mimo areálu školy, aby boli schopné zorganizovať výučbu povinných predmetov podľa rozvrhu hodín. [1] Európska komisia dala svoj súhlas s výhradou uplatňovania postupu rozpočtového orgánu, ako je stanovený v bode 47 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1). [2] Belgická správa budov ( Régie de Bâtiments ) je zodpovedná za správu a údržbu federálnych budov. [3] Dokument: 2511-D-2007-fr-2, rozhodnutie Najvyššej rady, 22. − 23. januára 2008. [4] Ref: 2007-D-129-fr-4. rozhodnutie, 23. − 24. januára 2008. [5] Ref: 2009-D-353-en-4. [6] Európska sekcia pre 1. – 4. ročník druhého stupňa bola na medzinárodnej škole v Manosque otvorená v septembri 2009. Inšpektori európskej školy vykonali vo februári 2010 v tejto škole audit, ktorého výsledky budú predložené Najvyššej rade v decembri 2010. Pokiaľ budú výsledky pozitívne, môže byť dohoda o akreditácii oficiálne podpísaná. [7] Výpočet príslušných príspevkov pre prvý a druhý stupeň bude vychádzať z vyváženej kombinácie priemerných nákladov na žiaka v systéme európskych škôl na jednej strane a priemerných nákladov na žiaka v národnom systéme na strane druhej, ako sa uvádza v dokumente 2009-D-681-en-1, ktorý bol predložený Najvyššej rade v januári 2009. [8] Dok.: 2511-D-2007-en-2. [9] Dok.: 2009-D-2110-en-2.