Podľa najnovších štúdií sú trhy s drogami pozoruhodne odolné voči pandemickým narušeniam. Nielenže sa pandémia výroby drog a obchodovania s nimi takmer nedotkla, ale priniesla aj vyššie riziká pre marginalizované skupiny obyvateľstva. Počas počiatočných obmedzení pohybu súvisiacich s pandémiou COVID-19 boli pozorované určité zmeny trás a metód na veľkoobchodnej úrovni, ako aj prerušenia a určité miestne nedostatky. Napriek tomu sa drogoví predajcovia a kupujúci rýchlo prispôsobili novej situácii, a to najmä zvýšeným využívaním služieb šifrovaných správ, aplikácií sociálnych médií, online zdrojov, ako aj poštových a domácich doručovacích služieb. Zníženie spotreby drog zaznamenané počas počiatočných obmedzení pohybu pominulo s ich uvoľnením. V dôsledku toho sa do polovice roku 2021 úroveň užívania väčšiny drog vrátila späť na úroveň pred pandémiou COVID-19 alebo sa dokonca zvýšila. Okrem toho nebol zaznamenaný žiadny pokles ponuky. Práve naopak, v európskych prístavoch boli v roku 2020 a začiatkom roku 2021 hlásené viactonové záchyty kokaínu, zatiaľ čo pestovanie kanabisu a výroba syntetických drog v rámci Európskej únie pokračovali v roku 2020 na predpandemickej úrovni a rástol počet prípadov užívania kanabisu znečisteného syntetickými kanabinoidmi. Hoci protidrogové služby v celej Európe vrátane nízkoprahových služieb, aplikačných miestností pre užívateľov drog a rezidenčných a ambulantných liečebných služieb boli obnovené, naďalej sú obmedzené prísnymi platnými opatreniami súvisiacimi s ochorením COVID-19 a majú zníženú prevádzkovú kapacitu.

Najčastejšie užívanou drogou je kanabis. So škodlivejšími formami užívania drog sa naďalej najčastejšie spája heroínu a iné opioidy. Čoraz dostupnejší je krak; rôzne nelegálne drogy sa stávajú dostupnými aj v menších dávkach alebo lacnejších baleniach, ktoré sa považujú za vhodnejšie na domáce použitie. Pozoruje sa aj nárast užívania benzodiazepínov medzi vysokorizikovými užívateľmi drog, väzňami a niektorými skupinami rekreačných užívateľov drog, čo môže odrážať vysokú dostupnosť a nízku cenu týchto látok, ako aj duševné problémy súvisiace s pandémiou. Medzi užívateľmi drog je rozšírené súbežné užívanie viacerých látok, ktoré má škodlivý vplyv na verejné zdravie. Okrem toho zvýšená dostupnosť iných drog, najmä kokaínu a niektorých syntetických látok, je spojená so zvýšenou mierou násilia súvisiaceho s drogami a iných trestných činov.

Nelegálne drogy sú zložitým bezpečnostným a zdravotným problémom, ktorý zasahuje milióny ľudí v EÚ a na celom svete. V Európskej správe o drogách z roku 2021 sa odhaduje, že 83 miliónov dospelých v EÚ počas svojho života užilo nelegálne drogy. V roku 2019 došlo v EÚ najmenej k 5 150 úmrtiam v dôsledku predávkovania, pričom od roku 2012 dochádza každý rok k stabilnému nárastu, a to aj medzi dospievajúcimi vo veku 15 – 19 rokov. V správe sa poukazuje aj na zhoršujúcu sa situáciu, pokiaľ ide o objemy kokaínu a heroínu, ktoré sa dostávajú do EÚ a ktoré sú na historickom maxime. Výroba drog, najmä syntetických drog (amfetamíny a extáza), sa uskutočňuje v rámci EÚ na domácu spotrebu aj na vývoz. Maloobchodná hodnota trhu s drogami sa odhaduje minimálne na 30 miliárd EUR ročne a zostáva najväčším kriminálnym trhom v EÚ a hlavným zdrojom príjmov organizovaných zločineckých skupín.

Hlavná konzultácia so zainteresovanými stranami o tomto návrhu sa uskutočnila v rámci hodnotenia agentúry v rokoch 2018/2019. Tento proces zahŕňal rozsiahlu konzultáciu so zainteresovanými stranami vrátane 12-týždňovej verejnej konzultácie. Podrobnosti o tejto konzultácii so zainteresovanými stranami sú k dispozícii v prílohe III k súvisiacemu pracovnému dokumentu útvarov Komisie. Príloha obsahuje aj krátke zhrnutie výsledkov verejnej konzultácie. Súhrnná správa z verejnej konzultácie bola uverejnená ako príloha 5 k hodnotiacej správe.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Pokiaľ ide o možné nové pravidlá a povinnosti národných kontaktných miest, bude na členských štátoch, aby sa rozhodli, ako presne chcú národné kontaktné miesto zriadiť. Na zabezpečenie toho, aby národné kontaktné miesta boli schopné poskytnúť na úrovni EÚ to, čo je potrebné, a získať prístup k finančným prostriedkom dostupným na úrovni EÚ, by však mali spĺňať súbor minimálnych požiadaviek. Okrem toho, keďže poskytovanie základných údajov členskými štátmi agentúre prostredníctvom národných kontaktných miest je základom pre celkový systém monitorovania drog, je primerané stanoviť takéto minimálne požiadavky.

Revízia súčasného mandátu by prispela aj k zníženiu administratívnej záťaže a zjednodušeniu administratívnych postupov v členských štátoch. Medzi faktory, ktoré k tomu prispievajú, patrí navrhované zefektívnenie a centralizácia oznamovacích povinností v členských štátoch prostredníctvom národných kontaktných miest, monitorovanie trhov s drogami a udržiavanie systému včasného varovania a systému upozorňovania na drogy, organizovanie odbornej prípravy, vývoj najlepších postupov atď. To by v členských štátoch viedlo k zníženiu administratívnych nákladov. Ďalším príkladom je, že agentúra by poskytovala lepšie informácie nielen v prospech EÚ, ale aj členských štátov. Samotné členské štáty by neboli schopné zbierať a analyzovať údaje v takom rozsahu, keďže im buď chýbajú znalosti alebo zdroje, alebo je problém cezhraničný. Posledný uvedený dôvod hovorí aj v prospech administratívneho zjednodušenia, keďže žiadny členský štát by tieto problémy nemohol riešiť samostatne a spolupráca s viacerými krajinami by viedla k vysokej administratívnej záťaži.

Ako vyplynulo z hodnotenia, v porovnaní s riešením drogovej problematiky výlučne na úrovni štátov má agentúra dôležitú pridanú hodnotu. Mnohé z problémov sú svojou povahou cezhraničné a čoraz globálnejšie, a preto ich nemožno riešiť na úrovni jednotlivých členských štátov. Súčasný mandát agentúry však obmedzuje jej činnosť, podporu, ktorú môže poskytnúť členským štátom, a úlohu, ktorú môže zohrávať na medzinárodnej úrovni. Napríklad skutočnosť, že súčasný mandát agentúry zahŕňa súbežné užívanie viacerých látok iba v obmedzenom rozsahu, vedie k strate prehľadu o drogovej problematike na úrovni EÚ, pričom zozbierané údaje sú roztrieštené alebo prípadne vôbec neexistujú. Bolo by to v rozpore s požiadavkami tvorby vedecky podloženej protidrogovej politiky EÚ, ktorá sa pri poskytovaní faktických a objektívnych údajov spolieha na neutrálny orgán. Cielenou revíziou navrhovanou v tomto legislatívnom návrhu sa posilňuje mandát agentúry v kľúčových oblastiach, aby mohla lepšie riešiť tieto spoločné problémy.

Tento legislatívny návrh prinesie významnú pridanú hodnotu EÚ. Prijatie cielenej revízie mandátu agentúry, ktorá by jej umožnila riešiť súčasné a budúce výzvy, je v záujme EÚ, a to najmä vzhľadom na nedávne zhoršenie drogovej situácie v EÚ, ktorá sa vyznačuje širokou dostupnosťou rôznych druhov drog čoraz vyššej čistoty alebo účinnosti, ktorej napomáha zneužívanie inovácií a technologického rozvoja a ktorá vedie k zložitejším vzorcom užívania a čoraz viac vplýva na verejné zdravie a bezpečnosť. Revízia mandátu agentúry je súčasťou reakcie EÚ na tento vývoj.

Drogová problematika sa týka všetkých Európanov a má cezhraničný charakter s prepojením na viaceré jurisdikcie, najmä pokiaľ ide o trhy s drogami a organizovanú trestnú činnosť. Naprieč členskými štátmi existuje mnoho spoločných zdravotných a bezpečnostných výziev, ktoré je potrebné riešiť. Drogovú problematiku nie je možné riešiť len na štátnej alebo regionálnej/nižšej ako štátnej úrovni, keďže obchodovanie s drogami je nadnárodná trestná činnosť. Organizované zločinecké skupiny zapojené do obchodovania s drogami využívajú rozdiely v regulačných a právnych prístupoch v jednotlivých členských štátoch. Problematický zdravotný alebo bezpečnostný model zistený v jednom členskom štáte sa veľmi často objavuje aj v iných členských štátoch. Vnútroštátnymi právnymi predpismi, dokonca ani najlepšími vnútroštátnymi postupmi by sa nedali riešiť cezhraničné aspekty drogovej problematiky. Vzhľadom na tento nadnárodný charakter sú preto potrebné opatrenia na úrovni EÚ.

–Kapacity agentúry v oblasti monitorovania a posudzovania hrozieb by sa posilnili a agentúra by poskytla ďalšiu podporu členským štátom s cieľom zvýšiť vplyv agentúry na drogovú problematiku a jej schopnosť reagovať na nové výzvy.

–Rozsah činnosti agentúry by sa rozšíril tak, aby sa zaoberala súbežným užívaním viacerých látok, t. j. inými látkovými závislosťami, keď sa tieto látky užívajú spolu s nelegálnymi drogami. Revíziou by sa teda malo objasniť, čo zahŕňa súbežné užívanie viacerých látok a za akých podmienok možno túto koncepciu uplatniť. Toto obmedzené rozšírenie mandátu by si vyžiadalo hlásenie príslušných údajov národnými kontaktnými miestami.

Táto možnosť poskytuje tematický rozsah opatrení rozšírený tak, aby okrem drog pokrýval závislosť vo všeobecnosti, pričom by sa prepracoval systém monitorovania agentúry na základe uplatniteľných metodík a ukazovateľov pokrývajúcich rôzne závislosti. Rozšírený tematický rozsah o závislostiach by mal vplyv na súbor údajov, ktoré by agentúre museli poskytovať národné kontaktné miesta, ako aj na úlohu agentúry ako centra na výmenu poznatkov. A napokon zapojenie agentúry do medzinárodnej spolupráce by sa obmedzilo najmä na súčasné činnosti súvisiace s drogami, keďže iné závislosti nemajú rovnakú mieru medzinárodného a cezhraničného pôsobenia. Táto možnosť by mohla viesť k možnému prekrývaniu s existujúcimi politikami. Vyvoláva aj otázky o možnom zásahu do vnútroštátnych právomocí a z hľadiska subsidiarity môže byť zložitá. Znamenala by aj značné zvýšenie finančných a ľudských zdrojov, ktoré agentúra potrebuje na vykonávanie svojich úloh.

Táto možnosť poskytuje tematický rozsah opatrení zameraných na nelegálne drogy a zacielených na prehĺbenie základne dôkazov o drogovej problematike, pričom sa zároveň posilnia kapacity agentúry v oblasti monitorovania a posudzovania hrozieb s cieľom zvýšiť jej schopnosť konať a reagovať na nové výzvy, a to aj na medzinárodnej úrovni. Národné kontaktné miesta by museli byť splnomocnené konať ako účinnejší sprostredkovatelia pri premietaní a vykonávaní kľúčových vstupov od agentúry na vnútroštátnej úrovni. V rámci tejto možnosti politiky by sa agentúre prostredníctvom rôznych služieb prispôsobených členským štátom poskytla aj pružnosť, pokiaľ ide o reagovanie na potreby vznikajúce v oblasti protidrogovej politiky. Táto možnosť by priniesla významné zníženie administratívnej záťaže, ako aj zjednodušenie postupov pre členské štáty. Vhodnejšia by bola aj z hľadiska potrebného posilnenia finančných a ľudských zdrojov.

Komisia vykonala hodnotenie agentúry s podporou konzultanta v súlade s požiadavkami článku 23 nariadenia (ES) č. 1920/2006. Hlavné výsledky hodnotenia boli zhrnuté v správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Hodnotenie bolo celkovo kladné, pokiaľ ide o päť hodnotiacich kritérií (relevantnosť, účinnosť, efektívnosť, koherentnosť, pridaná hodnota EÚ), ale takisto sa poznamenalo, že vo viacerých oblastiach možno dosiahnuť zlepšenia. Zlepšiť by sa mohla napríklad dostupnosť progresívnejších produktov, vzťah s vedeckou komunitou a so všeobecnými lekármi a opatrenia na zvýšenie informovanosti širokej verejnosti. V hodnotení sa zdôraznila aj potreba zlepšiť poskytovanie údajov, zaoberať sa súbežným užívaním viacerých látok a podporovať členské štáty pri hodnotení ich vnútroštátnych protidrogových politík. Mohla by sa ďalej posilniť spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. V hodnotení sa nedospelo k jednoznačnému záveru, pokiaľ ide o možné budúce rozšírenie rozsahu pôsobnosti agentúry na ďalšie legálne a nelegálne látky a druhy návykového správania.

V kapitole IV (články 16 až 21) sa vymedzujú úlohy, ktoré je potrebné riešiť v rámci rozvoja právomocí. V článku 16 sa stanovujú právomoci agentúry v súvislosti s prevenciou. Agentúra už v tejto oblasti pôsobí, napr. prostredníctvom vypracovania Európskeho učebného plánu pre prevenciu alebo prostredníctvom registra prevencie Exchange. Malo by sa to uskutočniť tým, že sa agentúre umožní rozvíjať programy a kampane v oblasti prevencie v celej EÚ, ale aj podporou členských štátov pri príprave vnútroštátnych kampaní. V článku 17 sa stanovuje postup akreditácie a certifikácie národných programov, najmä národných programov prevencie, liečby, znižovania škôd a iných súvisiacich programov. Takáto akreditácia alebo certifikácia by vnútroštátnym orgánom alebo odborným orgánom poskytla istotu, že ich programy sú v súlade s najnovšími vedeckými poznatkami a že sa ukázali ako užitočné. V článku 18 sa agentúra splnomocňuje poskytovať podporu členským štátom, napr. pri hodnotení a vývoji svojich národných stratégií, ale aj pri výmene inovatívnych najlepších postupov alebo iných relevantných informácií. V článku 19 sa agentúre umožňuje poskytovať odbornú prípravu v rámci rozsahu pôsobnosti jej mandátu, či už ide o hlavnú alebo podpornú úlohu, pričom podpornú úlohu by mohla poskytovať za samostatné poplatky, ak sa tak rozhodne. V článku 20 sa stanovujú činnosti agentúry v oblasti medzinárodnej spolupráce a technickej pomoci, ktoré by mala ďalej rozvíjať. Takisto sa v ňom objasňuje, že medzinárodná spolupráca je súčasťou hlavných úloh agentúry. V článku 21 sa agentúre udeľuje mandát, aby bola aktívnejšia v kontexte európskeho cyklu poznatkov v oblasti výskumu. To by malo zahŕňať aj zapojenie agentúry do inovačného centra EÚ pre vnútornú bezpečnosť.

Tento legislatívny návrh by mal vplyv na rozpočet a personálne potreby agentúry, ako sa v súčasnosti stanovuje vo viacročnom finančnom rámci (VFR) a ktoré nepostačujú na úlohy, ktoré by agentúra mala vykonávať, aby lepšie riešila drogovú problematiku, a to aj pokiaľ ide o trhy s drogami a ponuku drog. Odhaduje sa, že na zvyšok obdobia viacročného finančného rámca (VFR) by bol potrebný dodatočný rozpočet vo výške približne 63 miliónov EUR a približne 40 dodatočných pracovných miest, aby mala agentúra potrebné zdroje na presadzovanie svojho revidovaného mandátu. Nové úlohy agentúry navrhované v tomto legislatívnom návrhu si preto vyžadujú dodatočné posilnenie finančných a ľudských zdrojov v porovnaní so zdrojmi vyčlenenými v prijatom viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027, v ktorom sa stanovuje 2 % ročné zvýšenie príspevku EÚ pre agentúru. Rozpočtový vplyv dodatočných finančných zdrojov pre Agentúru EÚ pre drogy sa vyrovná protiplnením vo forme zníženia plánovaných výdavkov v rámci okruhu 4, čím by sa mali takisto stabilizovať potreby zdrojov agentúry v období 2021 – 2027.

Súčasný návrh má hlavné vplyvy na Komisiu a samotnú agentúru, ako aj na vnútroštátne orgány. V súvislosti s tým by mohol mať vplyvy na zjednodušenie a/alebo administratívnu záťaž, ako už bolo uvedené. Hlavné hospodárske vplyvy sú na rozpočet EÚ, pokiaľ ide o nevyhnutné zvýšenie príspevku EÚ do rozpočtu agentúry, a v oveľa menšom rozsahu na vnútroštátne rozpočty. Vplyvy na ostatné zainteresované strany, najmä občanov/fyzické osoby a podniky, sú obmedzené a do značnej miery nepriame vďaka lepšej schopnosti riešiť drogovú problematiku v EÚ.

–Pokiaľ ide o medzinárodný rozmer, objasnili by sa úlohy agentúry tak, aby sa do samotného mandátu zahrnuli príslušné právomoci.

–Tieto prvky by dopĺňala posilnená spolupráca s členskými štátmi, decentralizovanými agentúrami a orgánmi Únie, ktorá je kľúčová, hoci ňou samotnou by sa nedosiahli ciele tejto iniciatívy.

–Národné kontaktné miesta by mali právomoc poskytovať agentúre príslušné údaje. Novým nariadením by sa stanovili minimálne požiadavky na ich zriadenie, ktoré následne osvedčí agentúra. Mandát národných kontaktných miest musí odrážať revíziu mandátu agentúry.

V článku 22 sa vymedzuje štruktúra agentúry. V článkoch 23 až 27 sa stanovuje zloženie, funkcie a pracovné postupy správnej rady. Sú vypracované na základe článku 9 nariadenia (ES) č. 1920/2006, rokovacieho poriadku správnej rady Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) a spoločného prístupu. V článku 28 sa stanovujú pravidlá pre výkonnú radu, ktorá podporuje správnu radu a pripravuje jej zasadnutia. Základom tohto ustanovenia je článok 10 nariadenia (ES) č. 1920/2006, rokovací poriadok správnej rady EMCDDA a spoločný prístup. V článku 29 sa stanovujú povinnosti výkonného riaditeľa a je založený na článku 11 nariadenia (ES) č. 1920/2006 a spoločnom prístupe. V článku 30 sa stanovujú pravidlá vedeckého výboru a je v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 1920/2006. A napokon sa v článkoch 31 až 34 stanovujú pravidlá pre národné kontaktné miesta siete Reitox a samotné národné kontaktné miesta. Národné kontaktné miesta je potrebné posilniť v súlade s revíziou mandátu agentúry, a preto boli pravidlá týkajúce sa národných kontaktných miest rozšírené tak, aby sa podrobnejšie vymedzili ich úlohy a povinnosti. Národné kontaktné miesta musia byť splnomocnené konať ako ústredný orgán v členských štátoch pre všetky údaje súvisiace s drogami a mali by získať aj primeranú úlohu na vnútroštátnej úrovni. Ich zriadenie by malo spĺňať určité minimálne požiadavky, aby mohli primerane plniť svoju úlohu, pričom ich dodržiavanie by mala osvedčovať agentúra. Okrem týchto minimálnych požiadaviek je na členských štátoch, aby rozhodli, ako zriadiť národné kontaktné miesta v rámci svojho vnútroštátneho právneho systému.

(3)Zatiaľ čo jeho všeobecný cieľ je stále aktuálny a mal by sa ďalej plniť, nariadenie (ES) č. 1920/2006 ako také už nie je vhodné na riešenie súčasných a budúcich výziev súvisiacich s drogami. Mandát Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť by sa preto mal zrevidovať a zároveň by sa malo toto centrum nahradiť a premenovať na „Agentúru Európskej únie pre drogy“ (ďalej len „agentúra“). Keďže na uplatnenie spoločného prístupu k decentralizovaným agentúram Únie a zohľadnenie vývoja drogovej problematiky je potrebné, aby sa v nariadení (ES) č. 1920/2006 uskutočnili podstatné zmeny, v záujme jasnosti by sa uvedené nariadenie malo nahradiť novým nariadením.

(4)Nariadenie (ES) č. 1920/2006 sa zameriavalo hlavne na otázky súvisiace so zdravím. Aby bolo možné pochopiť vplyv drogovej problematiky na verejné zdravie, znížiť dostupnosť drog v Únii a obmedziť dopyt po drogách, je však potrebné zaoberať sa aj trhmi s drogami a otázkami ponuky drog. Otázky týkajúce sa zdravia a ponuky sú neoddeliteľne prepojené. Agentúra by sa preto mala zaoberať drogovou problematikou komplexnejšie.

(5)Agentúra by mala pri vykonávaní svojich činností riadne zohľadňovať príslušné právomoci Únie a jej členských štátov v oblasti drog. Mala by sa zamerať na rôzne aspekty drogovej problematiky a rôzne riešenia. Pritom by sa mala riadiť príslušnými stratégiami a akčnými plánmi prijatými Úniou, najmä uplatniteľnou protidrogovou stratégiou EÚ v akčným plánom EÚ v oblasti drog.

(6)V rámci svojej činností by agentúra mala spolupracovať s ostatnými agentúrami a orgánmi Únie, najmä s Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Agentúrou Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust), Európskou agentúrou pre lieky (EMA), Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a Európskou výkonnou agentúrou pre vzdelávanie a kultúru (EACEA), a mala by mať prehľad o ich činnosti, aby sa zabránilo duplicite. Spolupráca by sa mala uskutočňovať aj na medzinárodnej úrovni s príslušnými orgánmi a subjektmi v tretích krajinách a na úrovni Organizácie Spojených národov.

(7)Stále bežnejším javom je súbežné užívanie viacerých látok, čo je súbežné užívanie jednej alebo viacerých psychoaktívnych látok alebo typov látok, či už legálnych alebo nelegálnych, keď sa tieto látky užívajú spolu s drogami. Agentúra by sa preto mala takisto zaoberať závislosťami na iných látkach, keď sa tieto látky užívajú spolu s drogami, a mala by vytvoriť monitorovacie systémy, v rámci ktorých by sa namiesto zamerania len na jednu látku, napríklad heroín, zohľadňovala aj dôležitá skutočnosť, ktorú predstavuje súčasné alebo následné užívanie iných látok, ako sú nekontrolované opioidy alebo nesprávne užité lieky.

(8)Agentúra by mala rozvíjať svoje činnosti v troch hlavných oblastiach kompetencií, ktorými sú monitorovanie, ktoré povedie k lepšie podloženým politikám, včasné varovanie a posudzovanie rizika, ktoré povedú k lepšie podloženým opatreniam, a rozvoj spôsobilostí, ktoré zaistí ráznejšiu reakciu Únie na drogovú problematiku.

(9)Hlavnou úlohou agentúry by mali byť aj naďalej zber, analýza a šírenie údajov. Štandardné údaje sa zbierajú prostredníctvom národných kontaktných miest, ktoré by mali zostať jedným z hlavných poskytovateľov údajov pre agentúru. Vďaka inovačným metódam zberu údajov sú čoraz dostupnejšie ďalšie zdroje údajov, ktoré sa viac blížia údajom v reálnom čase. Agentúra by preto mala mať prístup ku všetkým dostupným údajom, aby získala ucelený obraz o drogovej problematike v Únii a vonkajších faktoroch, ktoré ju ovplyvňujú.

(10)Požiadavky agentúry na údaje by sa mali premietnuť do právomocí národných kontaktných miest. Národné kontaktné miesta v členských štátoch by mali byť oprávnené dostávať od jednotlivých vnútroštátnych orgánov všetky relevantné údaje. Zber údajov v členských štátoch by sa mal čo najviac zjednodušiť, aby sa zabránilo dvojitému podávaniu správ a duplicite vynakladaného úsilia.

(11)Agentúra by mala mať zavedené vhodné digitálne riešenie, aby sa zjednodušila a systematizoval zber údajov, uľahčila výmena kvalitatívnych aj kvantitatívnych informácií a podporilo sa zriadenie integrovaného a interoperabilného monitorovacieho systému umožňujúceho monitorovanie v reálnom čase. To by malo umožniť automatizáciu správy a výmeny údajov a informácií. Takéto riešenie by malo uľahčiť aj monitorovanie trhov s drogami využívajúcich technológie vrátane darknetu v reálnom čase.

(12)S cieľom umožniť agentúre, aby lepšie využívala informácie, ktoré má k dispozícii, napríklad iniciatívnejšie prijímala opatrenia, ako sú posúdenia hrozieb, strategické spravodajské správy a upozornenia, a aby zlepšila pripravenosť Únie na budúci vývoj, mala by sa posilniť monitorovacia a analytická kapacita agentúry.

(13)Na zlepšenie pripravenosti Únie je takisto potrebné získať ucelený obraz o možnom budúcom vývoji drogovej problematiky. S cieľom pripraviť seba a tvorcov politík na takýto budúci vývoj by agentúra mala vykonávať pravidelné prognózy. V nich bude zohľadňovať megatrendy, teda dlhodobé hnacie sily, ktoré možno v súčasnosti pozorovať a ktoré budú mať s najväčšou pravdepodobnosťou významný vplyv na budúcnosť, aby identifikovala nové výzvy a príležitosti na riešenie problémov súvisiacich s drogami.

(14)V drogovej problematike zohráva čoraz významnejšiu úlohu využívanie technológií, čo sa opäť ukázalo počas pandémie COVID-19, keď bolo zaznamenané zvýšenie využívania nových technológii na uľahčenie distribúcie drog. Odhaduje sa, že približne dve tretiny ponúk na darknetových trhoch súvisia s drogami. Obchod s drogami využíva rôzne platformy vrátane sietí sociálnych médií a mobilných aplikácií. Tento vývoj má svoj obraz v reakciách na drogovú problematiku a prejavuje sa intenzívnejším používaním mobilných aplikácií a prijímaním opatrení v oblasti elektronického zdravotníctva. Agentúra by mala spolupracovať s ostatnými príslušnými agentúrami Únie a vyhýbať sa duplicite úsilia a zároveň monitorovať takýto vývoj ako súčasť svojho holistického prístupu k drogovej problematike.

(15)Nové psychoaktívne látky, ktoré predstavujú zdravotné a spoločenské riziko v celej Únii, by sa mali riešiť na úrovni Únie. Preto je ich potrebné monitorovať a aby sa zaistila rýchla reakcia, zachovať systém EÚ pre včasné varovanie. Nedávno nastali zmeny vo výmene informácií o nových psychoaktívnych látkach a systéme včasného varovania pred novými psychoaktívnymi látkami vrátane úvodnej správy a posúdenia rizika v súvislosti s novými psychoaktívnymi látkami a ďalej by sa meniť nemali.

(16)Agentúra by mala na základe posilneného monitorovania a skúseností získaných pri posudzovaní rizika v súvislosti s novými psychoaktívnymi látkami rozvíjať všeobecné kapacity posudzovania hrozieb. Keďže súčasný dynamický vývoj drogovej problematiky môže spôsobiť rýchle šírenie súvisiacich výziev cez hranice, je naliehavo potrebné, aby sa iniciatívnejšie zisťovali nové hrozby a získavali podklady na protiopatrenia.

(17)Keďže nebezpečné látky by mohli viesť k poškodeniu verejného zdravia, agentúra by mala mať možnosť vydávať upozornenia. Na podporu takejto funkcie by agentúra mala vytvoriť európsky systém upozorňovania na drogy, ktorý by bol prístupný vnútroštátnym orgánom. Takýto systém by mal uľahčiť rýchlu výmenu informácií, ktoré si môžu vyžadovať rýchle opatrenia na zachovanie verejného zdravia, bezpečnosti a ochrany. Agentúra by mala byť schopná informovať nielen vnútroštátne orgány, ale aj potenciálnych užívateľov týchto látok.

(18)Drogové prekurzory sú látky potrebné na výrobu drog, ako sú amfetamíny, kokaín a heroín. Keďže výroba nelegálnych drog v Únii je na vzostupe, malo by sa lepšie predchádzať obchodovaniu s drogovými prekurzormi a ich presmerovaniu z legálnych kanálov do nelegálnej výroby drog. Na podporu tohto úsilia by agentúra mala zohrávať úlohu pri monitorovaní zneužívania drogových prekurzorov a obchodovania s nimi a pomáhať Komisii pri vykonávaní právnych predpisov Únie o drogových prekurzoroch.

(19)Vzhľadom na rastúcu potrebu mať k dispozícii forenzné a toxikologické údaje a odborné znalosti a vzhľadom na nedostatočnú koordináciu medzi laboratóriami v členských štátoch, je potrebné zriadiť „virtuálne“ laboratórium, t. j. sieť forenzných a toxikologických laboratórií s erudíciou v oblasti drog a škôd súvisiacich s drogami. Toto „virtuálne“ laboratórium by malo agentúre umožňovať prístup k relevantným informáciám, zvyšovať jej kapacity v tejto oblasti a podporovať výmenu poznatkov medzi príslušnými laboratóriami v členských štátoch bez toho, aby musela za vysoké náklady vytvoriť a prevádzkovať vlastné laboratórium.

(20)V sieti forenzných a toxikologických laboratórií by mali mať zastúpenie všetky členské štáty, ktorým sa umožní nahlásiť do siete dve laboratóriá špecializované na toxikologické a forenzné činnosti. Aby mala sieť čo najširšie pokrytie, účasť v nej by sa mala otvoriť aj pre odborníkov z iných laboratórií relevantných pre prácu agentúry vrátane európskej siete colných laboratórií. Takáto spolupráca by umožnila všetkým zúčastneným laboratóriám vzájomne si vymieňať poznatky v rôznych oblastiach.

(21)S cieľom ďalej šíriť poznatky v tejto oblasti a podporovať členské štáty by agentúra mala vymedziť a financovať príslušné projekty, ako je vývoj referenčných noriem pre nové drogy, vypracovanie toxikologických alebo farmakologických štúdií a profilovanie drog. Takýto prístup by podporil výmenu informácií medzi jednotlivými laboratóriami a znížil by ich náklady.

(22)Keďže agentúra má prístup k údajom a vedeckým skúsenostiam potrebným na rozvoj a podporu vedecky podložených stratégií prevencie, mala by sa zapájať do činností prevencie, najmä do výmeny najlepších postupov a uplatniteľných výsledkov výskumu v oblasti drogovej prevencie, prevencie trestnej činnosti súvisiacej s drogami a prevencie škôd súvisiacich s drogami vrátane vypracovania noriem kvality pre drogovú prevenciu (európske normy kvality v oblasti drogovej prevencie) alebo učebného plánu, ktorý rozhodovacím orgánom a tvorcom politík poskytne poznatky o najúčinnejších vedecky podložených intervenciách a prístupoch prevencie (Európsky učebný plán pre prevenciu).