Riešenie utečeneckej krízy v Európe: úloha vonkajšej činnosti EÚ

I.Súčasná utečenecká kríza a jej medzinárodný kontext

Európska únia (EÚ) čelí najväčšej utečeneckej kríze od konca druhej svetovej vojny. Súčasná situácia sa musí vnímať v širšom kontexte násilných konfliktov a destabilizácie v ostatných častiach sveta. Ide o krízu nevídaných rozmerov, ktorá má v značnej miere pôvod v konfliktoch a prenasledovaní v širšom susedstve Európy. Násilné konflikty v Sýrii a Iraku alebo nestabilita a chudoba v častiach Afriky prinútili milióny žien, mužov a detí, aby opustili svoju vlasť v snahe nájsť ochranu a dôstojný život, ktoré hľadajú aj v Európskej únii.

Európska únia zintenzívňuje svoju reakciu na túto krízu na základe zásad solidarity a zodpovednosti a pri plnom rešpektovaní svojich hodnôt a medzinárodných záväzkov. Od začiatku roku 2015 EÚ v reakcii na utečeneckú krízu preorientovala a mobilizovala všetky svoje nástroje vonkajšej činnosti s tromi cieľmi: záchrana životov, zabezpečovanie ochrany osôb v núdzi a riadenie hraníc a mobilita.

Migračné toky sa v roku 2014 výrazne zvýšili, a to najmä cez trasu vedúcu stredným Stredozemím. V roku 2015 sa zatiaľ pozoruje ďalšie dramatické zhoršenie situácie. Počet tých, ktorí prechádzajú do Európskej únie cez takzvanú trasu vedúcu východným Stredozemím, dosahuje 182 740 , čo predstavuje obrovský nárast v porovnaní s rokom 2014. Migranti sa presúvajú do bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a do Srbska a potom ďalej do Maďarska a ostatných členských štátov Európskej únie po tzv. trase cez západný Balkán. Do augusta 2015 bolo v Maďarsku zaregistrovaných 142 649 nelegálnych vstupov prostredníctvom tejto trasy.

Hoci zloženie migračných tokov je zmiešané, nastal prudký nárast počtu osôb hľadajúcich medzinárodnú ochranu, najmä osôb zo Sýrie, Iraku a Afganistanu. V skutočnosti 90 % tých, ktorí využívajú trasu vedúcu východným Stredozemím, sú štátnymi príslušníkmi jednej z týchto troch krajín. Neregulárni migranti, ktorí využívajú trasu vedúcu stredným Stredozemím, pochádzajú väčšinou zo subsaharskej Afriky a takisto často pochádzajú z konfliktných oblastí: približne 20 % z Eritrey, 12 % zo Somálska, ale 10 % pochádza zo Sýrie. Táto trasa v porovnaní s rokom 2014, keď ju používala väčšina sýrskych utečencov, zmenila svoje zloženie. Počet prechodov cez túto trasu však ostáva podobný (106 290 do augusta 2015). Rýchle zmeny v zložení migračných tokov a používaných trás sú ukazovateľom schopnosti prevádzačov migrantov prispôsobovať sa novým okolnostiam.

Hoci môžu európski občania vnímať súčasný migračný tlak ako dramatický, Európska únia nie je ani zďaleka najviac postihnutým regiónom na svete. Podľa vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) svet dosiahol najvyšší počet utečencov a vysídlených osôb od druhej svetovej vojny v roku 2014: 59,5 milióna. Viac ako 85 % týchto ľudí žije v rozvojových krajinách. Veľmi veľký počet osôb vysídlených v rámci svojej vlastnej krajiny a utečencov najprv často hľadá útočisko v susedných krajinách. Napríklad najväčšia časť sýrskych utečencov je umiestnených v Libanone, Jordánsku a Turecku. Väčšina afrických migrácií sa uskutočňuje v Afrike samotnej: pritom len v západnej Afrike je viac ako 8,4 milióna vnútorných migrantov. Z toho vyplýva, že súčasná migračná a utečenecká kríza nie je len európskym problémom, a ani v zásade európskym problémom. Ide o významnú medzinárodnú výzvu. Európska únia je na čele medzinárodného úsilia zameraného na riešenie konfliktov a nestability a podporu postihnutému obyvateľstvu.

II.Rámec politiky a reakcia Európskej únie

Za posledné mesiace inštitúcie EÚ vynaložili plné úsilie, aby reagovali na túto globálnu krízu. Európska rada a Komisia, najmä prostredníctvom európskej migračnej agendy vypracovali hlavné prvky európskej reakcie na migračné výzvy tak v rámci Únie, ako aj na medzinárodnej úrovni.

Prvou prioritou zostáva záchrana životov tých, ktorí sa na svojej ceste do Európy snažia dostať cez Stredozemné more. Je však jasné, že zásadný význam má ochrana ľudí, ktorí potrebujú pomoc, zabezpečenie núdzovej humanitárnej pomoci, zabezpečovanie prístupu k azylu a riešenie základných príčin tohto problému, najmä konfliktov, politického násilia, zneužívania ľudských práv a chudoby. Tieto ciele musia byť aj naďalej stredobodom reakcie Európskej únie.

V reakcii na súčasnú krízu sa dáva prednosť činnostiam, ktoré majú väčší bezprostredný vplyv na migračné toky. Zároveň je na riešenie základných príčin potrebná dlhodobá angažovanosť v týchto veciach. Cieľom Európskej únie je posilniť politický dialóg, spoluprácu, výmenu znalostí a skúseností s partnerskými krajinami, organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi s cieľom podporiť mobilitu ľudí ako pozitívny prvok ľudského rozvoja. Spolupráca na základe prístupu založeného na ľudských právach prispeje k riešeniu výziev, medzi ktoré patrí aj migrácia juh – juh, ako aj k riešeniu situácie zraniteľných migrantov.

V tomto oznámení – súčasti širšieho balíka návrhov, ktoré prijala Európska komisia – sa opisuje vonkajšia činnosť Európskej únie na riešenie utečeneckej krízy. Vychádza z pevnej štruktúry medzinárodnej angažovanosti na bilaterálnych, regionálnych a multilaterálnych úrovniach v tejto oblasti, a to najmä na základe globálneho prístupu k migrácii a mobilite z roku 2011 .

Mobilizujú sa kľúčové finančné nástroje. Vonkajšia spolupráca Európskej únie, vrátane rozvojovej spolupráce na celom svete, s rozpočtom vo výške 96,8 miliárd EUR na obdobie 2014 – 2020 zohráva významnú úlohu pri riešení chudoby, neistoty, nerovnosti a nezamestnanosti. Patrí sem podpora Európskej únie v oblastiach, ako je rast a tvorba pracovných miest, mier a bezpečnosť, ľudské práva a dobrá správa vecí verejných v regiónoch a krajinách, kde toky utečencov vznikajú.

V kontexte súčasnej krízy, a ako doplnok k trustovému fondu pre Sýriu, Európska komisia navrhuje členským štátom EÚ aj nový Európsky núdzový trustový fond pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídlených osôb v Afrike. Trustové fondy umožňujú EÚ, jej členským štátom a prispievajúcim darcom, aby reagovali na rozličné rozmery núdzových situácií prostredníctvom spoločných, pružných a rýchlych reakcií na meniace sa potreby. Navrhovaný trustový fond bude podporovať stabilitu, odolnosť, hospodársky rozvoj, bezpečnosť a riadenie migrácie. Európskej únii a jej členským štátom poskytne rýchly a flexibilný nástroj, ktorý bude môcť prinášať rýchlejšie výsledky. Bude pomáhať pri plnom využívaní podpory EÚ. Zároveň poskytne platformu pre silnejšiu politickú viditeľnosť a prispeje k vytvoreniu integrovaného a koherentného prístupu. Očakáva sa, že trustový fond bude konkrétnym výsledkom samitu vo Vallette v novembri 2015. Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku očakávajú, že členské štáty do neho budú trvalo a štedro prispievať.

III.Kľúčové otázky a reakcia Európskej únie

Európska únia pôsobí aktívne na celom svete. Tieto krajiny a regióny sú v súvislosti so súčasnou krízou najdôležitejšie:

Sýria a Irak

EÚ už od začiatku konfliktu v Sýrii a Iraku podporuje diplomatické iniciatívy s cieľom nájsť politické riešenia. V tejto súvislosti Komisia a vysoká predstaviteľka stanovili politický rámec pre regionálnu stratégiu vrátane boja proti teroristickej skupine Dá’iš v oznámení prijatom tento rok vrátane finančných záväzkov vo výške 1 miliardy EUR. Zo svojej krajiny utieklo viac ako 4 milióny Sýrčanov a okrem toho je 7,6 milióna Sýrčanov vysídlených v rámci krajiny a počet zabitých predstavuje viac ako 230 000. Drvivá väčšina sýrskych utečencov sa nachádza v Libanone, Jordánsku a Turecku a tieto počty narastajú, čo na tieto krajiny vytvára obrovský politický, hospodársky a sociálny tlak. Od začiatku roka 2015 došlo k prudkému zvýšeniu vnútorného presídlenia, ako aj priamych utečeneckých tokov do EÚ, najmä do Grécka, keďže kapacita susedných krajín na umiestnenie nových utečencov dosiahla svoje hranice a pohraničné politiky sa stali reštriktívnejšími.