SK Úradný vestník Európskej únie C 308/1

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

ROČNÁ ÚČTOVNÁ ZÁVIERKA EURÓPSKEJ ÚNIE

ROZPOČTOVÝ ROK 2009

Konsolidované finančné výkazy a konsolidované správy o plnení rozpočtu

2010/C 308/01

OBSAH

Vyhlásenie ku konsolidovanej účtovnej závierke

Rozpočet EÚ – plnenie a účtovníctvo

ČASŤ I – Konsolidované finančné výkazy Európskej únie a vysvetlivky

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

ČASŤ II – Konsolidované správy o plnení rozpočtu Európskej únie a vysvetlivky

ODDIEL A – Konsolidované správy o plnení rozpočtu

ODDIEL B – Vysvetlivky ku konsolidovaným správam o plnení rozpočtu

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2009 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 129 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou VII nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k účtovným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, som nadobudol primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

Philippe TAVERNE Účtovník komisie

ROZPOČET EÚ – PLNENIE A ÚČTOVNÍCTVO

1. ZOSTAVOVANIE ROČNÉHO ROZPOČTU

Z rozpočtu Európskej únie (EÚ) sa financuje široká škála politík a programov v rámci celej EÚ. V súlade s prioritami stanovenými členskými štátmi Komisia realizuje v danej oblasti konkrétne programy, činnosti a projekty. Tieto môžu siahať od podporovania vzdelávacích projektov pre mobilitu študentov a pedagógov až po projekty, ktoré sa zameriavajú na podporu lepšieho pracovného prostredia pre pracovníkov v EÚ alebo na zvýšenie kontroly vonkajších hraníc.

Viac ako 90 % rozpočtu EÚ je určených na financovanie tých politík a činností EÚ, ktoré boli odsúhlasené všetkými členskými štátmi. Priame prepojenie medzi ročným rozpočtom a politikami EÚ je zabezpečené prostredníctvom zostavovania a plnenia rozpočtu podľa činností (ABB). Rozpočtová nomenklatúra podľa druhu činností, po prvýkrát predstavená v rozpočte na rok 2004, umožňuje presnú identifikáciu oblastí politiky Európskej únie a celkového objemu zdrojov pridelených každej z týchto oblastí.

Oblasti politiky sú ďalej rozdelené na približne 200 činností, z ktorých viac ako 110 zahŕňa operačné rozpočtové položky a v rozpočtovej nomenklatúre sú teda vyjadrené ako rozpočtové kapitoly. Tieto oblasti politiky majú prevažne operačný charakter, keďže ich kľúčové činnosti sú zamerané na poskytovanie výhod tretím stranám v rámci príslušnej oblasti činnosti. Ostatné oblasti politiky sú však horizontálnej povahy a zabezpečujú riadne fungovanie Komisie, ako je napr. „Koordinácia a právne poradenstvo“ a „Rozpočet“. Štruktúra činností vytvára spoločný koncepčný rámec pre stanovenie priorít, plánovanie, rozpočtovanie, monitorovanie a výkazníctvo, pričom hlavným cieľom je posilniť účinné, hospodárne a efektívne využívanie zdrojov.

Interný postup prijímania návrhu rozpočtu sa začína jeho zostavením, ktoré vykonáva Komisia, a následne je návrh postúpený Rade, ktorá ho môže v prípade potreby zmeniť a doplniť. Aktualizovaný rozpočet sa potom postúpi Európskemu parlamentu, ktorý môže navrhnúť zmeny a doplnenia alebo predložený návrh prijať alebo zamietnuť. Po odsúhlasení všetkých zmien a doplnení rozpočtu, ako aj jeho aktualizácií (v prípade potreby aj úplne nového návrhu predloženého Komisiou), je rozpočet v polovici decembra prijatý Parlamentom. S plnením rozpočtu sa môže začať po tom, ako ho predseda Parlamentu vyhlási za prijatý.

2. AKO JE EÚ FINANCOVANÁ?

EÚ má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a ostatné príjmy.

2.1 Príjmy z vlastných zdrojov a pohľadávky

Príjmy z vlastných zdrojov vznikajú EÚ automaticky, čo jej umožňuje financovať rozpočet bez toho, aby boli potrebné ďalšie rozhodnutia zo strany vnútroštátnych orgánov. Celkový objem vlastných zdrojov potrebných na financovanie rozpočtu je daný rozdielom celkových výdavkov a iných príjmov. Celkový objem vlastných zdrojov však nesmie prekročiť 1,24 % (1,23 % počnúc rokom 2010) hrubého národného dôchodku (HND) EÚ. Vlastné zdroje možno rozdeliť do týchto kategórií:

(1) Tradičné vlastné zdroje (TVR) zahŕňajú clá a odvody z produkcie cukru. Tieto vlastné zdroje odvádzajú hospodárske subjekty a ich výber uskutočňujú v mene EÚ členské štáty. Členské štáty si však ponechávajú 25 % ako kompenzáciu nákladov na ich výber. Clá sa ukladajú na dovozy výrobkov z tretích krajín a riadia sa sadzbami podľa Spoločného colného sadzobníka. Odvody z produkcie cukru platia výrobcovia cukru s cieľom financovať vývozné náhrady za cukor. Tradičné vlastné zdroje predstavujú zvyčajne asi 13 % celkových príjmov z vlastných zdrojov.

(2) Vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) sa odvádza zo základov DPH členských štátov, ktoré sú na tento účel harmonizované v súlade s pravidlami EÚ. Na harmonizovaný základ každého členského štátu sa uplatňuje rovnaká percentuálna sadzba. Základ DPH, ktorý má byť zohľadnený, je však obmedzený na 50 % HND každého členského štátu. Zdroj založený na DPH predstavuje približne 12 % príjmov z vlastných zdrojov.

(3) Zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND) sa využíva na vyrovnanie rozpočtových príjmov a výdavkov, t. j. na financovanie tej časti rozpočtu, ktorá nie je pokrytá žiadnymi inými zdrojmi príjmov. Na HND každého členského štátu sa uplatňuje rovnaká percentuálna sadzba, ktorá je stanovená v súlade s pravidlami EÚ. Zdroj založený na HND predstavuje zvyčajne asi 75 % príjmov z vlastných zdrojov.

Pokiaľ ide o platbu týchto súm, v samostatných účtovných záznamoch sú vedené tradičné vlastné zdroje, ktoré podľa článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia č. 1150/2000 stanovili členské štáty, ale ktoré ešte neboli sprístupnené EÚ, pretože buď ešte neboli uhradené alebo nebola za ne zložená záruka alebo boli proti nim vznesené námietky. Každý členský štát zasiela Komisii štvrťročný výkaz o stave týchto účtov s týmito podrobnými údajmi pre každý druh zdroja:

— neuhradený zostatok za predchádzajúci štvrťrok,

— sumy uhradené počas príslušného štvrťroka,

— korekcie základu (opravy/zrušenia) počas príslušného štvrťroka,

— odpísané sumy,

— zostatok, ktorý sa má uhradiť ku koncu príslušného štvrťroka.

Ak sú tradičné vlastné zdroje zo samostatného účtovného záznamu uhradené, musia byť sprístupnené Komisii najneskôr v prvý pracovný deň po 19. dni druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bola pohľadávka uhradená.

Ak je nepravdepodobné, že k úhrade skutočne dôjde, na samostatnom účte sa musia vytvoriť opravné položky k pohľadávkam. Tieto opravné položky sú založené na odhadoch samotných členských štátov v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000, podľa ktorého „spolu so záverečným štvrťročným výkazom za daný rok členské štáty postúpia odhad celkovej sumy nárokov obsiahnutej na samostatnom účte k 31. decembru toho roka, ktorých spätné získanie je nepravdepodobné“.

Na základe odhadov zaslaných členskými štátmi sú opravné položky odpočítané z položky pohľadávok voči členským štátom na strane aktív súvahy. Neznamená to však, že Komisia sa vzdáva nároku na vymoženie súm, na ktoré sa táto opravná položka vzťahuje. Aj keď sa ich úhrada môže zdať veľmi nepravdepodobná, ak nie nemožná, nemusí to znamenať, že príslušné sumy sú pre rozpočet EÚ ako tradičné vlastné zdroje stratené. Nevymožené pohľadávky sa totiž považujú za stratené iba vtedy, ak členský štát vyčerpal všetky možnosti na zaistenie ich vymoženia. Ak to členský štát nevykoná, nesie finančnú zodpovednosť a vyžaduje sa od neho uhradiť sumu do rozpočtu EÚ v súlade s článkom 17 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000.

2.2 Iné príjmy

Iné príjmy plynúce z činností Európskej únie predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Sú to napríklad pokuty udeľované v oblasti hospodárskej súťaže a príkazy na vymáhanie adresované súkromným a verejným dlžníkom v súvislosti so spravovaním projektov EÚ. Do tejto kategórie spadajú aj platby penále, ktoré Súdny dvor uložil členským štátom za nevykonanie daného rozsudku. Komisia každoročne spravuje státisíce projektov, pričom každý rok je nútená vydať približne 13 000 príkazov na vymáhanie. Akýkoľvek dlh nesplatený k dátumu splatnosti podlieha úroku z omeškania. V prípade, že dlhy tretích strán iných ako členské štáty zostanú neuhradené, sú rozhodnutia Komisie (a Rady) ukladajúce povinnosť úhrady priamo vynútiteľné v súlade s pravidlami občianskoprávneho konania platnými na tom území, na ktorom má dôjsť k ich vynúteniu. Vymáhanie pohľadávok od dlžníkov neplniacich si svoje záväzky uskutočňuje Právny servis pomocou externých právnických firiem.

3. AKO SA ROZPOČET EÚ SPRAVUJE A ČERPÁ

3.1 Primárne operačné výdavky

Operačné výdavky Európskej únie pokrývajú rôzne okruhy finančného rámca a majú rôzne formy v závislosti od toho, akým spôsobom sa peňažné prostriedky vyplácajú a spravujú. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách uplatňuje Komisia pri plnení všeobecného rozpočtu tieto metódy:

Priame centralizované hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame centralizované hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia deleguje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na subjekty, na ktoré sa vzťahuje právo EÚ alebo vnútroštátne právo, akými sú verejnoprávne subjekty EÚ alebo subjekty poverené verejnými službami.

Decentralizované hospodárenie: ide o prípady, keď Komisia deleguje určité úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na tretie krajiny.

Zdieľané hospodárenie: pri tejto metóde spravovania rozpočtu sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Väčšina výdavkov spadá pod tento režim „zdieľaného hospodárenia“, v rámci ktorého sú na členské štáty delegované úlohy v oblastiach, akými sú napr. výdavky na poľnohospodárstvo a štrukturálne opatrenia.

Spoločné hospodárenie: pri tejto metóde Komisia poverí určitými úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu medzinárodné organizácie.

3.2 Rôzni účastníci finančných operácií

Kolégium komisárov nesie spoločnú politickú zodpovednosť, v skutočnosti však pri plnení rozpočtu nemá žiadne právomoci. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, ktorí zodpovedajú Kolégiu a riadia sa nariadením o rozpočtových pravidlách a služobným poriadkom. Príslušní zamestnanci – spravidla generálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Tieto osoby môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie prebiehajúcich činností tak z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska, vrátane podpisovania právnych záväzkov, monitorovania realizácie, uhrádzania platieb a v prípade potreby aj vymáhania finančných prostriedkov. Povoľujúci úradníci musia taktiež zaistiť vykonávanie hodnotení, ktorých cieľom je analyzovať životaschopnosť ich návrhov (hodnotenia ex ante), ako aj posúdiť úspešnosť a efektívnosť nákladov už prebiehajúcich programov (priebežné hodnotenia a hodnotenia ex post). Výsledky týchto hodnotení prispievajú k zlepšovaniu rozhodovacieho procesu a zvyšovaniu transparentnosti, zodpovednosti a efektívnosti nákladov intervencie EÚ.

Riadne finančné hospodárenie a náležitá zodpovednosť sa v rámci každého GR zabezpečuje oddelením kontroly hospodárenia (ktorá je v rukách povoľujúcich úradníkov) od interného auditu, ako aj overovaním súladu na základe jasných štandardov vnútornej kontroly (inšpirovaných medzinárodnými štandardmi COSO), prostredníctvom kontrol ex ante a ex post či nezávislého interného auditu na základe hodnotenia rizika, ako aj pravidelným informovaním jednotlivých komisárov o činnosti.

Účtovník vykonáva platobné príkazy a príkazy na vymáhanie vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice, stanovenie pravidiel a metód vedenia účtovníctva, validovanie systémov účtovníctva, vedenie účtov a zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie. Od účtovníka sa ďalej vyžaduje, aby podpísal účtovnú závierku s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii.

Vnútorný audítor nie je účastníkom finančných operácií v pravom zmysle slova. Je menovaný inštitúciou alebo orgánom, aby overoval riadne fungovanie systémov a postupov plnenia rozpočtu a aby poskytoval poradenstvo v otázkach riadenia rizika. Interný audítor vydáva nezávislé stanoviská ku kvalite systémov riadenia a kontroly a poskytuje odporúčania, ako zlepšiť prevádzkové postupy a presadzovať riadne finančné hospodárenie.

3.3 Záväzok čerpať prostriedky z rozpočtu EÚ

Po schválení rozpočtu sprístupní Generálne riaditeľstvo pre rozpočet prostredníctvom účtovného systému Komisie a v súlade s tzv. systémom ABB prostriedky jednotlivým oddeleniam Komisie, inštitúciám a ostatným orgánom podľa ich príslušnej politickej zodpovednosti. Napríklad zodpovednosť za spravovanie rozpočtových riadkov týkajúcich sa oblastí životného prostredia deleguje Komisia na vedúceho úradníka – alebo generálneho riaditeľa – GR pre životné prostredie (ktorý sa v tejto súvislosti stáva pre príslušné rozpočtové riadky povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním).

Pred uzavretím právneho záväzku (napríklad zmluvy alebo dohody o grante) s treťou stranou musí byť v ročnom rozpočte vytvorený rozpočtový riadok, ktorý povoľuje príslušnú činnosť. V príslušnom rozpočtovom riadku musí byť zároveň dostatok finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov. Ak sú tieto podmienky splnené, požadované finančné prostriedky musia byť v rozpočte vyhradené prostredníctvom rozpočtového záväzku v účtovnom systéme.

Z rozpočtu EÚ sa nesmú čerpať žiadne finančné prostriedky, pokiaľ Komisia alebo iný orgán EÚ, alebo možný príjemca peňažných prostriedkov EÚ neuzavreli písomný právny záväzok. V rámci priameho centralizovaného hospodárenia má takýto právny záväzok buď formu zmluvy so zmluvnou stranou alebo formu dohody o grante uzatvorenej s príjemcom.

Po schválení sa rozpočtový záväzok zaznamená do účtovného systému pre rozpočet, pričom následne dochádza k zodpovedajúcemu čerpaniu rozpočtových prostriedkov. Nemá to však žiaden vplyv na všeobecné účty (alebo hlavnú účtovnú knihu), keďže ešte nevznikli žiadne výdavky. Je to preto, lebo účtovný systém Európskej únie pozostáva z dvoch samostatných, ale prepojených prvkov:

(a) rozpočtových účtov, ktoré poskytujú podrobný záznam o plnení rozpočtu; a

(b) všeobecných účtov, ktoré sa využívajú na zostavenie súvahy a vykazovanie výsledku hospodárenia.

3.4 Realizácia platby

3.4.1 Všeobecné pravidlá

Žiadna platba nesmie byť realizovaná, pokiaľ rozpočtový záväzok nebol schválený povoľujúcim úradníkom, ktorý sa zaoberá predmetnou operáciou.

Po schválení platby v účtovnom systéme nasleduje prevod finančných prostriedkov na účet príjemcu.

Komisia realizuje viac ako 1,7 milióna platieb ročne. Komisia je účastníkom systému SWIFT (Spoločnosť pre celosvetovú medzibankovú finančnú telekomunikáciu).

3.4.2 Predbežné financovanie, výkazy nákladov a oprávnenosť výdavkov

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi hotovostnú zálohu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočná hotovosť alebo záloha sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť Európskej únii. Poskytnuté predbežné financovanie teda nie je definitívne výdavkom, pokiaľ nie sú splnené príslušné zmluvné podmienky, a preto je v čase realizácie počiatočnej platby vykázané v súvahe EÚ ako aktívum. Výška aktíva vo forme predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm.

Predbežné financovanie je oceňované vo výške odhadovanej vymožiteľnej sumy, pričom sa zohľadňuje existencia súvisiacich záruk spojených s predbežným financovaním. Suma predbežného financovania, pri ktorej sa očakáva, že nebude vymožená, sa vo výkaze výsledku hospodárenia vykazuje ako náklad a v súvahe ako zníženie účtovnej hodnoty predbežného financovania. Sumy vyplatené v rámci predbežného financovania sa zvyčajne úročia (medzi výnimky patria sumy vyplatené členským štátom alebo v rámci predvstupovej pomoci).

Po uplynutí istej doby od vyplatenia predbežného financovania je príslušnému orgánu EÚ predložená žiadosť o náhradu nákladov, na základe ktorej sa má preukázať, že príjemca vynaložil sumu predbežného financovania v súlade so zmluvou. Frekvencia zasielania týchto žiadostí o náhradu nákladov sa počas roka mení v závislosti od druhu financovanej akcie a zmluvných podmienok. Neznamená to teda, že tieto žiadosti sú nevyhnutne predkladané na konci roka.

Kritériá oprávnenosti sú definované v základnom akte, vo výzve na predkladanie návrhov, v ďalších informačných materiáloch pre príjemcov grantov a/alebo v ustanoveniach dohôd o grante. Po posúdení sa oprávnené výdavky zahrnú do nákladov a príjemca je informovaný o prípadných neoprávnených sumách. Sumy s označením „Overiť oprávnenosť“ predstavujú teda prijaté žiadosti o náhradu nákladov, pri ktorých oprávnenosť nebola zatiaľ overená, a preto u nich ešte nenastala udalosť, ktorá by viedla k vzniku výdavkov.

3.4.3 Účtovný postup na konci roka (cut-off)

Sumy predbežného financovania nevysporiadané ku koncu roka sa oceňujú ako pôvodne vyplatené sumy znížené o vrátené sumy, zúčtované oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zúčtované, a o zníženie hodnoty.

Žiadosti o náhradu nákladov, ktoré neboli prijaté do konca roka, sa zohľadňujú v rámci účtovných postupov na konci roka (postup cut-off). Predovšetkým je potrebné posúdiť oprávnené výdavky, ktoré vznikli príjemcom finančných prostriedkov EÚ, ale ktoré ešte neboli EÚ oznámené. Aby sa dosiahol najlepší odhad týchto súm, uplatňujú sa rôzne metódy v závislosti od druhu činností a dostupných informácií. Po uskutočnení zápisov v rámci postupu cut-off sa odhadované oprávnené sumy zaznamenávajú ako časovo rozlíšené výdavky, zatiaľ čo odhadované neoprávnené sumy zostávajú otvorené na účtoch s označením „Overiť oprávnenosť“. Tieto sumy sa vykazujú v obežných pasívach, aby nedochádzalo k nadhodnoteniu aktív a pasív.

3.5 Vymáhanie prostriedkov po zistení nezrovnalostí

Nariadenie o rozpočtových pravidlách a iné uplatniteľné právne predpisy, najmä v oblasti poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti, oprávňujú vykonávať kontrolu výdavkov aj mnoho rokov po ich vzniku. V prípade zistenia nezrovnalostí sa pristupuje k vymáhaniu prostriedkov alebo k finančným korekciám. Odhalenie nezrovnalostí a ich náprava predstavujú poslednú etapu v rámci kontrolného systému a sú nevyhnutné z hľadiska preukázania riadneho finančného hospodárenia.

Oprávnenosť výdavkov čerpaných z rozpočtu overujú príslušné útvary EÚ, alebo v prípade zdieľaného hospodárenia členské štáty, a to na základe podpornej dokumentácie stanovenej v príslušných právnych predpisoch alebo v podmienkach jednotlivých grantov. V záujme optimalizácie pomeru medzi nákladmi a prínosmi kontrolných systémov bývajú kontroly podpornej dokumentácie pri záverečných žiadostiach spravidla intenzívnejšie ako pri priebežných žiadostiach, môžu preto odhaliť chyby v priebežných platbách, ktoré sa následne opravia úpravou záverečnej platby. EÚ a/alebo členské štáty majú navyše právo overovať pravdivosť podpornej dokumentácie na základe kontrol uskutočňovaných počas realizácie financovanej akcie a/alebo po jej ukončení (ex post) priamo v priestoroch žiadateľa. V prípade nezrovnalostí zistených Komisiou alebo členskými štátmi sa uplatňujú rôzne postupy stanovené v príslušných právnych predpisoch – pre ďalšie informácie pozri poznámku č. 6.

4. VÝKAZNÍCTVO KU KONCU ROKA

4.1 Ročná účtovná závierka

Za zostavenie ročnej účtovnej závierky je zodpovedný účtovník Komisie, ktorý má zároveň zabezpečiť, aby táto účtovná závierka poskytovala pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii EÚ. Ročná účtovná závierka pozostáva z finančných výkazov a zo správ o plnení rozpočtu. Prijíma ich Komisia a predkladá ich Dvoru audítorov na kontrolu a následne Rade a Parlamentu na udelenie absolutória.

4.2 Výročné správy o činnosti

Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby vypracoval výročnú správu o činnostiach, za ktoré je zodpovedný. V tejto správe povoľujúci úradník informuje o výsledkoch politiky a vyjadruje primeranú istotu, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v tejto správe boli použité na zamýšľané účely a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, a že zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií.

5. AUDIT A UDELENIE ABSOLUTÓRIA

5.1 Audit

Ročnú účtovnú závierku EÚ a hospodárenie so zdrojmi kontroluje externý audítor, Európsky dvor audítorov, ktorý vypracuje výročnú správu pre Radu a Európsky parlament. Hlavnou úlohou Dvora audítorov je vykonávať externý, nezávislý audit ročnej účtovnej závierky Európskej únie. Ako súčasť svojich činností Dvor audítorov predkladá:

(1) výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

(2) stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť účtovnej závierky a ii) zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú tak príjmy prijaté od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom;

(3) osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na konkrétne oblasti hospodárenia.

Dvor audítorov má počas celého auditu právo na prístup k všetkým požadovaným dokumentom. Kontroluje všetky oblasti činnosti EÚ až po preskúmanie zákonnosti a riadnosti jednotlivých transakcií a platieb. Zároveň kontroluje samotnú ročnú účtovnú závierku, pričom v prípade potreby overuje jednotlivé súvahy a výkazy výsledku hospodárenia, ako aj celkové predkladanie finančných výkazov. Takýmto spôsobom môže Dvor audítorov predkladať svoje stanovisko nielen k predkladaným údajom, ale aj k existujúcemu systému a kontrolným mechanizmom.

5.2 Absolutórium

Konečnou kontrolou je udelenie absolutória za plnenie rozpočtu za daný rozpočtový rok. V rámci EÚ je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporúčanie a úlohou Parlamentu, aby rozhodol, či udeliť Komisii a ostatným orgánom ES absolutórium za plnenie rozpočtu EÚ za predchádzajúci rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie účtovnej závierky a výročnej správy Dvora audítorov (ktorá obsahuje vyhlásenie o vierohodnosti) a o odpovede Komisie, ako aj o následné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým Európsky parlament na základe odporúčania Rady „zbavuje“ Komisiu zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom, a to tým, že vyhlási tento rozpočet za ukončený. Postup udeľovania absolutória môže mať jeden z týchto dvoch výsledkov: udelenie absolutória alebo odloženie jeho udelenia. Pri udeľovaní absolutória môže Parlament zdôrazniť pripomienky, ktoré považuje za dôležité, pričom často odporúča opatrenia, ktoré by Komisia v tomto smere mala prijať. Komisia následne vypracuje správu o prijatých opatreniach a akčný plán, ktoré potom zašle Parlamentu a Rade.

ČASŤ I

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY EURÓPSKEJ ÚNIE A VYSVETLIVKY

OBSAH

A. Súvaha

B. Výkaz výsledku hospodárenia

C. Výkaz peňažných tokov

D. Výkaz zmien v čistých aktívach

E. Poznámky k finančným výkazom

1. Základné účtovné postupy

2. Poznámky k súvahe

3. Poznámky k výkazu výsledku hospodárenia

4. Poznámky k výkazu peňažných tokov

5. Podmienené aktíva a pasíva a ďalšie zverejnené údaje

6. Finančné korekcie a vymáhanie prostriedkov po zistení nezrovnalostí

7. Riadenie finančného rizika

8. Informácie o pridružených stranách

9. Udalosti po dátume zostavenia súvahy

10. Účtovné jednotky, ktoré sú súčasťou konsolidácie

11. Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie

A. SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2009 31.12.2008 STÁLE AKTÍVA: Nehmotné aktíva 2.1 72 56 Dlhodobý hmotný majetok 2.2 4 859 4 881 Dlhodobé investície 2.3 2 379 2 078 Úvery 2.4 10 764 3 565 Dlhodobé predbežné financovanie 2.5 39 750 29 023 Dlhodobé pohľadávky 2.6 55 45 57 879 39 648 OBEŽNÉ AKTÍVA: Zásoby 2.7 77 85 Krátkodobé investície 2.8 1 791 1 553 Krátkodobé predbežné financovanie 2.9 9 077 10 262 Krátkodobé pohľadávky 2.10 8 663 11 920 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.11 23 372 23 724 42 980 47 544 Aktíva spolu 100 859 87 192 STÁLE PASÍVA: Zamestnanecké požitky 2.12 (37 242) (37 556) Dlhodobé rezervy 2.13 (1 469) (1 341) Dlhodobé finančné záväzky 2.14 (10 559) (3 349) Ostatné dlhodobé záväzky 2.15 (2 178) (2 226) (51 448) (44 472) OBEŽNÉ PASÍVA: Krátkodobé rezervy 2.16 (213) (348) Krátkodobé finančné záväzky 2.17 (40) (119) Záväzky 2.18 (93 884) (89 677) (94 137) (90 144) Pasíva spolu (145 585) (134 616) ČISTÉ AKTÍVA (44 726) (47 424) Rezervy 2.19 3 323 3 115 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov: 2.20 Zamestnanecké požitky (1) (37 242) (37 556) Iné sumy (2) (10 807) (12 983) ČISTÉ AKTÍVA (44 726) (47 424)

B. VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

v mil. EUR Poznámka 2009 2008 OPERAČNÉ PRÍJMY Príjmy z vlastných zdrojov a príspevkov 3.1 110 537 112 713 Iné operačné príjmy 3.2 7 532 9 731 118 069 122 444 OPERAČNÉ VÝDAVKY Administratívne výdavky 3.3 (8 133) (7 720) Operačné výdavky 3.4 (104 934) (97 214) (113 067) (104 934) PREBYTOK Z OPERAČNÝCH ČINNOSTÍ 5 002 17 510 Finančné príjmy 3.5 835 698 Finančné výdavky 3.6 (594) (467) Pohyb v záväzkoch súvisiacich so zamestnaneckými požitkami 2.12 (683) (5 009) Podiel pridružených a spoločných podnikov na čistom deficite 3.7 (103) (46) VÝSLEDOK HOSPODÁRENIA ZA ROK 4 457 12 686

C. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR Poznámka 2009 2008 (3) Výsledok hospodárenia za rok 4 457 12 686 Operačné činnosti 4.2 Amortizácia 22 19 Odpisy 447 302 (Odúčtovanie) strát zo znehodnotenia investícií (16) 3 (Zvýšenie)/zníženie úverov (7 199) (1 759) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobého predbežného financovania (10 727) (15 008) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých pohľadávok (10) 82 (Zvýšenie)/zníženie zásob 8 3 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobého predbežného financovania 1 185 10 321 (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých pohľadávok 3 257 131 Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých rezerv 128 262 Zvýšenie/(zníženie) dlhodobých finančných záväzkov 7 210 1 775 Zvýšenie/(zníženie) ostatných dlhodobých záväzkov (48) 237 Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých rezerv (135) (21) Zvýšenie/(zníženie) krátkodobých finančných záväzkov (79) (16) Zvýšenie/(zníženie) záväzkov 4 207 (5 703) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 796) (1 529) Ostatné nepeňažné pohyby 37 37 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (314) 4 076 Investičné činnosti 4.3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných a dlhodobých hmotných aktív (463) (689) (Zvýšenie)/zníženie dlhodobých investícií (284) (108) (Zvýšenie)/zníženie krátkodobých investícií (239) (133) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY (352) 4 968 Čisté zvýšenie peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov (352) 4 968 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 2.11 23 724 18 756 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 2.11 23 372 23 724

D. VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (B) Čisté aktíva = (A) + (B) Rezerva z precenenia na reálnu hodnotu Iné rezervy Kumulatívny prebytok/(deficit) Výsledok hospodárenia za rok ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) Pohyb v rezerve Garančného fondu 158 (158) 0 Pohyby v reálnej hodnote 34 34 Iné 113 (108) 5 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2007 4 7 458 (7 462) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2007 pripísaný členským štátom (1 529) (1 529) Výsledok hospodárenia za rok 12 686 12 686 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Pohyb v rezerve Garančného fondu 196 (196) 0 Pohyby v reálnej hodnote 28 28 Iné (1) 10 9 Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2008 (15) 12 701 (12 686) 0 Rozpočtový výsledok za rok 2008 pripísaný členským štátom (1 796) (1 796) Výsledok hospodárenia za rok 4 457 4 457 ZOSTATOK K 31. DECEMBRU 2009 69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726)

E. POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1 PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Konsolidovaná účtovná závierka Európskej únie zahŕňa účty Európskej únie, Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (v likvidácii). Tieto účty sú vedené v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002), ako aj v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie tohto nariadenia o rozpočtových pravidlách.

V súlade s článkom 133 nariadenia o rozpočtových pravidlách zostavila Európska únia konsolidované finančné výkazy za rok 2009 na základe pravidiel akruálneho účtovníctva, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS), resp. z medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS). Tieto účtovné pravidlá prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovníctva, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie. Tieto účty sú vedené v eurách za kalendárny rok.

1.2 ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výkone a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu užívateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti účtovnej jednotky, pokiaľ ide o narábanie so zdrojmi, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov. Článok 124 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje, že pri zostavovaní finančných výkazov sa uplatňujú tieto účtovné zásady:

— nepretržitosť činnosti,

— obozretnosť,

— jednotné účtovné metódy,

— porovnateľnosť informácií,

— významnosť,

— zákaz vzájomného započítania,

— prednosť podstaty pred formou,

— akruálne účtovníctvo.

Zostavovanie konsolidovaných finančných výkazov podľa uvedených zásad a pravidiel si od vedenia vyžaduje, aby použilo odhady, ktoré ovplyvňujú vykazované hodnoty určitých položiek v konsolidovanej súvahe a v konsolidovanom výkaze výsledku hospodárenia, ako aj súvisiace údaje o podmienených aktívach a pasívach.

1.3 KONSOLIDÁCIA

Dôsledky Lisabonskej zmluvy

Po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 sa ročná účtovná závierka nazýva „ročná účtovná závierka Európskej únie“. Vzhľadom na rozsah konsolidácie však táto zmena nemá žiaden vplyv. Agentúry zriadené v rámci bývalého 2. piliera EÚ nespĺňajú konsolidačné kritériá, a rovnako je to aj v prípade Európskej centrálnej banky (ECB), a to aj napriek tomu, že táto banka je v Lisabonskej zmluve považovaná za inštitúciu. Všetky tieto subjekty zostávajú teda mimo rámca konsolidácie, ako tomu bolo aj v predchádzajúcich rokoch.

Pokiaľ ide o agentúry v rámci bývalého 3. piliera Európskej únie, dve z nich, ktoré dostávajú dotácie zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, sú podobne ako v predchádzajúcich rokoch do konsolidácie zahrnuté (pozri tiež poznámku č. 10). Zostávajúca agentúra v rámci tohto piliera, Europol, sa stane orgánom EÚ od roku 2010.

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (inštitúcie a agentúry) a pridružené a spoločné podniky, teda 40 kontrolovaných účtovných jednotiek, 3 pridružené a 4 spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke č. 10. V porovnaní s rokom 2008 sa rozsah konsolidácie rozšíril o dve výkonné agentúry, dva pridružené podniky a jeden spoločný podnik, zatiaľ čo jedna agentúra bola k 31. decembru 2008 zrušená. Toto rozšírenie rozsahu však nemá na konsolidované finančné výkazy podstatný vplyv.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky subjekty, pri ktorých má Európska únia právomoc priamo alebo nepriamo riadiť ich finančné a prevádzkové činnosti tak, aby mala z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad daným subjektom a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci Európskej únie patrí: zriadenie prostredníctvom zakladajúcej zmluvy alebo sekundárnej legislatívy, financovanie zo všeobecného rozpočtu, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na získanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, je samozrejmé potrebné rozhodnúť na základe posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem ECB) a agentúry (okrem agentúr spadajúcich pod bývalý 2. pilier a Europolu) považujú za subjekty pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky vnútroskupinové transakcie a zostatky medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty zo vzájomných transakcií medzi účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má Európska únia priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu nad finančnými alebo prevádzkovými politickými rozhodnutiami. Podstatný vplyv sa predpokladá v prípade, keď Európska komisia priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv.

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel Európskej únie na výsledkoch pridružených podnikov sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia EÚ a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách EÚ. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu pridruženého podniku vykázanú v účtovnej závierke EÚ k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku pridružených podnikov formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív. Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskou úniou a jej pridruženými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované.

Účtovné postupy pridružených podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých Európskou úniou pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností. V prípadoch, keď Európska únia vlastní minimálne 20 % fondu rizikového kapitálu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú k dispozícii na predaj a metóda vlastného imania sa neuplatňuje.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním na základe ktorého Európska únia spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonáva hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti s potenciálom ekonomického úžitku.

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel Európskej únie na výsledkoch spoločne kontrolovaných účtovných jednotiek sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia EÚ a jej podiel na pohyboch rezerv sa vykazuje v rezervách EÚ. Súčet počiatočných nákladov a všetkých pohybov (ďalšie vklady, podiel na výsledkoch a pohyboch rezerv, znehodnotenie a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu spoločného podniku vykázanú v účtovnej závierke EÚ k dátumu zostavenia súvahy.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi Európskou úniou a jej spoločne kontrolovanými účtovnými jednotkami sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované. Účtovné postupy spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých Európskou úniou pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky systému zdravotného poistenia zamestnancov Európskej únie, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto subjektov. Keďže však tieto účtovné jednotky nie sú kontrolované Európskou úniou, nie sú ani zahrnuté do jej konsolidovaných účtov – pre podrobnosti týkajúce sa príslušných súm pozri poznámku č. 11.

1.4 ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

1.4.1 Mena a základ pre prepočet

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania Európskej únie.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce z vyrovnania transakcií v cudzej mene, ako aj z prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia.

Rozdielne metódy prepočtu sa uplatňujú v týchto položkách:

— dlhodobý hmotný majetok a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu, a

— sumy predbežného financovania vyplatené v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), ktoré boli prepočítané na základe výmenného kurzu platného v desiaty deň mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom boli poskytnuté.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu platného k 31. decembru:

EURO – výmenný kurz

Mena 31.12.2009 31.12.2008 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

Zmeny v reálnej hodnote peňažných cenných papierov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú rozdielu z prepočtu cudzích mien, sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do rezervy z precenenia na reálnu hodnotu.

1.4.2 Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patrí výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a pasíva a stupeň znehodnotenia nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5 SÚVAHA

1.5.1 Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo znehodnotenia. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej doby ich životnosti, teda počas 4 rokov. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa v súčasnosti vykazujú ako náklady vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady spojené s vývojom alebo údržbou počítačového softvéru sa vykazujú ako výdavky pri ich vzniku, podobne ako náklady na vedecký výskum a vývoj.

1.5.2 Dlhodobý hmotný majetok

Celý dlhodobý hmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o kumulatívne odpisy a straty zo znehodnotenia. Historická cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním alebo výstavbou daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že Európskej únii budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu výsledku hospodárenia počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli. Keďže Európska únia si na financovanie nadobudnutia dlhodobého hmotného majetku nepožičiava žiadne peniaze, v súvislosti s týmito nákupmi neexistujú žiadne náklady na pôžičky.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy ostatných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že k ich obstarávacej cene sa počas predpokladanej doby životnosti priradí ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Odpisové sadzby

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % Zariadenia, stroje a vybavenie 10 % až 25 % Nábytok 10 % až 25 % Inventár 10 % až 33 % Vozidlá 25 % Počítačový hardvér 25 % Iný hmotný majetok 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva. Sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom Európska únia v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Každá platba nájomného je rozdelená na záväzok a finančné náklady tak, aby sa pri neuhradenom finančnom zostatku dosiahol konštantný pomer. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do ostatných záväzkov (krátkodobých a dlhodobých). Úroková zložka finančných nákladov sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu výsledku hospodárenia tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty záväzku počas celého obdobia prenájmu. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako operatívny prenájom. Platby uskutočnené v rámci operatívneho prenájmu sa počas doby prenájmu lineárne vykážu ako náklady vo výkaze výsledku hospodárenia.

1.5.3 Znehodnotenie nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia. Aktíva, ktoré amortizácii podliehajú, sa vzhľadom na znehodnotenie posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať realizovateľnej hodnote. Strata zo znehodnotenia sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich realizovateľnú hodnotu. Realizovateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a dlhodobého hmotného majetku sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná realizovateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho realizovateľnú hodnotu. Ak dôvody znehodnotenia uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo znehodnotenia sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4 Investície

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania. V prípade náznakov znehodnotenia sa náklady na vlastné imanie upravia tak, aby odrážali pomer zvýšení alebo znížení v čistých aktívach pridružených alebo spoločných podnikov, ktoré možno po prvotnom vykázaní pripísať Európskej únii, a v prípade potreby sa odpisujú na nižšiu realizovateľnú hodnotu. Realizovateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v bode 1.5.3. Ak dôvody znehodnotenia neskôr pominú, strata zo znehodnotenia sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo znehodnotenia nevykázala.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Klasifikácia a oceňovanie

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako aktíva k dispozícii na predaj (pozri 1.5.5) a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov), ktoré sú vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu.

Zásada stanovenia reálnej hodnoty

Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, oceňujú sa na základe informácií správcu fondu predkladaných až do dátumu zostavenia súvahy, a to riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív („NAV“), podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Tým sa vylúčia všetky zodpovedajúce nerealizované zisky, ktoré sa môžu v príslušnom investičnom portfóliu nachádzať. Investície do fondov rizikového kapitálu, ktoré sú ešte stále v počiatočnej fáze, sa oceňujú na rovnakom princípe, s výnimkou nerealizovaných strát spôsobených výhradne administratívnymi výdavkami, kde sa tieto nerealizované straty neberú do úvahy.

Nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnou hodnotou sa vykazujú v rezervách a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska znehodnotenia s cieľom stanoviť, či sa majú vykázať ako straty zo znehodnotenia vo výkaze výsledku hospodárenia alebo ako zmeny v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu. Zodpovedajúca čistá hodnota aktív ocenená podľa reálnej hodnoty sa stanovuje prostredníctvom uplatnenia percentuálneho vlastníckeho podielu Európskej únie vo fonde na čistú hodnotu aktív premietnutú v najnovšej správe, alebo, ak je to možné, prostredníctvom presnej hodnoty podielu v rovnakom čase, ktorú predloží príslušný správca fondu.

1.5.5 Finančné aktíva

Klasifikácia

Európska únia delí svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát; úvery a pohľadávky; investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

(i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila Európska únia. Do tejto kategórie spadajú aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako obežné aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

(ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytuje peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez toho, aby mala v úmysle s pohľadávkou obchodovať. Sú zahrnuté do stálych aktív, s výnimkou úverov a pohľadávok so splatnosťou do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

(iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých má Európska únia zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku Európska únia nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

(iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako obežné alebo stále aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom ich chce EÚ predať. Ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú klasifikované aj investície do nekonsolidovaných účtovných jednotiek a iné kapitálové investície (napr. operácie s rizikovým kapitálom), ktoré sa neúčtujú metódou vlastného imania.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj, sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa Európska únia zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú vtedy, keď sa dlžníkom poskytnú peňažné prostriedky. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, sa finančné nástroje prvotne vykazujú v reálnej hodnote zvýšenej o transakčné náklady. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze výsledku hospodárenia.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatého protiplnenia). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov, tzv. nadväzné operácie (back-to-back), nie sú rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky významné a uplatniť nemožno ani „alternatívne náklady“, keďže EÚ nesmie investovať peniaze na kapitálových trhoch. Z tohto dôvodu sa úvery oceňujú na základe ich nominálnej hodnoty. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií, alebo keď sa tieto práva prevedú, pričom Európska únia previedla v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva.

Následné oceňovanie

Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade kategórie „finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát“ sú zahrnuté do výkazu výsledku hospodárenia v období, v ktorom vznikli.

Úvery, pohľadávky a investície držané do splatnosti sú účtované v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje tak na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty zo zmien v reálnej hodnote aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu. V prípade predaja alebo znehodnotenia finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v rezerve z precenenia na reálnu hodnotu, vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty finančných investícií kótovaných na aktívnom trhu sú založené na súčasných ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov), Európska únia stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií založených na bežných obchodných vzťahoch, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

V prípadoch, keď nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo znehodnotenia.

Znehodnotenie finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy Európska únia posúdi, či existujú objektívne dôkazy o znehodnotení finančných aktív. K znehodnoteniu finančných aktív a k stratám zo znehodnotenia dochádza len v tom prípade, ak existujú objektívne dôkazy o znehodnotení v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktorý možno spoľahlivo odhadnúť.

(i) Aktíva vykázané v amortizovanej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo znehodnotenia úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených amortizovanou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze výsledku hospodárenia. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo znehodnotenia sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív zohľadňuje peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo znehodnotenia zníži a toto zníženie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní znehodnotenia, pôvodne vykázaná strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz výsledku hospodárenia.

(ii) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní, či došlo k znehodnoteniu cenných papierov, berie do úvahy významné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo znehodnotenia týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze výsledku hospodárenia – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze výsledku hospodárenia. Straty zo znehodnotenia kapitálových investícií vykázané vo výkaze výsledku hospodárenia sa cez výkaz výsledku hospodárenia neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie objektívne súvisí s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo znehodnotenia, strata zo znehodnotenia sa odúčtuje cez výkaz výsledkov hospodárenia.

1.5.6 Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia bezplatne alebo za nominálny poplatok na distribúciu, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežné reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by Európska únia musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7 Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi hotovostnú zálohu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej dohode o predbežnom financovaní. Počiatočná hotovosť alebo záloha sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť Európskej únii. Výška predbežného financovania sa zníži (úplne alebo čiastočne) po schválení oprávnených nákladov a vrátených súm a táto výška sa vykáže ako výdavok.

Neuhradené sumy predbežného financovania sa na konci roka oceňujú ako pôvodná vyplatená suma (sumy) znížená o vrátené sumy, vykázané oprávnené sumy, odhadované oprávnené sumy, ktoré ešte neboli ku koncu roka zúčtované, a o zníženie hodnoty.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad časovo rozlíšených úrokových výnosov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy.

1.5.8 Pohľadávky

Pohľadávky sa vykazujú v pôvodnej hodnote zníženej o opravné položky na znehodnotenie. Opravná položka na znehodnotenie pohľadávok sa tvorí vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že Európska únia nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy podľa pôvodných podmienok splatnosti. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a realizovateľnou hodnotou, teda súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov diskontovaných trhovou úrokovou sadzbou pre obdobných dlžníkov. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia. Vykazuje sa aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevťahuje osobitná opravná položka. Pozri tiež poznámku č. 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka.

1.5.9 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú definované ako obežné aktíva. Zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie, ostatné krátkodobé vysoko likvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov a kontokorentné bankové účty.

1.5.10 Zamestnanecké požitky

Penzijné záväzky

Európska únia uplatňuje systém s definovanou výškou dôchodkového plnenia. Keďže zamestnanci odvádzajú zo svojich platov tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky, tento záväzok sa nefinancuje. Záväzok vykázaný v súvahe v súvislosti so systémom so stanoveným dôchodkovým plnením predstavuje súčasnú hodnotu záväzku zo stanovených plnení k dátumu zostavenia súvahy. Záväzok zo stanovených plnení je vypočítaný poistnými matematikmi na základe metódy plánovaného ročného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzku zo stanovených plnení sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich peňažných čerpaní s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých doba splatnosti sa blíži k dobe trvania príslušného penzijného záväzku.

Poistno-matematické zisky a straty vyplývajúce z empirických úprav a zo zmien v poistno-matematických predpokladoch sa okamžite vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia. Náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov sa okamžite vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia, pokiaľ zmeny v dôchodkovom systéme nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určitú dobu (obdobie nároku). V tomto prípade sa náklady týkajúce sa v minulosti odpracovaných rokov rovnomerne odpisujú počas obdobia nároku.

Nemocenské dávky po odchode do dôchodku

Európska únia poskytuje svojim zamestnancom príspevky na zdravotnú starostlivosť formou náhrady zdravotných výdavkov. Na ich bežné spravovanie bol vytvorený osobitný fond („RCAM“). Tento systém využívajú súčasní zamestnanci, dôchodcovia, vdovy alebo vdovci a ich oprávnené osoby. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (dôchodcovia, siroty, atď.) sa klasifikujú ako „Zamestnanecké požitky mimo zamestnania“. Vzhľadom na povahu týchto výhod je potrebný poistno-matematický výpočet. Záväzky v súvahe sú stanovené na obdobnom princípe ako penzijné záväzky (pozri vyššie).

1.5.11 Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má Európska únia súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím osobám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu predpokladaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátum vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

1.5.12 Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát alebo ako finančné záväzky vykazované v amortizovanej obstarávacej cene (pôžičky). Pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatého protiplnenia) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v amortizovanej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze výsledku hospodárenia počas doby trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby.

Klasifikujú sa ako stále pasíva, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť vzhľadom na zásadu významnosti na úvery a pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vzniknú Európskej únii a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze výsledku hospodárenia.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát zahŕňajú deriváty v prípade, že ich reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, pozri poznámku č. 1.5.5.

1.5.13 Záväzky

Značná časť záväzkov EÚ nesúvisí s nákupom tovaru a služieb, ale predstavuje nevyplatené žiadosti o náhradu nákladov predložené príjemcami grantov či iných finančných prostriedkov EÚ. Po prijatí žiadosti o náhradu nákladov sa vykazujú ako záväzky na požadovanú sumu a po overení ich zodpovední pracovníci uznajú za oprávnené. V tejto fáze sa oceňujú v odsúhlasenej a oprávnenej hodnote.

Záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení Európskou úniou.

1.5.14 Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Podľa účtovných pravidiel Európskej únie sa transakcie a udalosti vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prevedených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operačnými a praktickými usmerneniami vydanými Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý a reálny obraz.

Príjmy sa tiež účtujú do obdobia, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvné dojednanie (t. j. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy.

Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6 VÝKAZ VÝSLEDKU HOSPODÁRENIA

1.6.1 Príjmy

Príjmy z iných ako výmenných operácií

Ide o veľkú väčšinu príjmov EÚ a patria sem najmä priame a nepriame dane a vlastné zdroje. Okrem daní môže Európska únia prijímať platby aj od druhých strán, ako napríklad clá, pokuty a dary.

Zdroj založený na HND a zdroj založený na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Európska únia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovení čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Pohľadávky a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy A (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zabezpečené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Európskej únii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy B (zahŕňajúce nevybraté a nezabezpečené clá a zabezpečené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber (25 %), na ktoré majú členské štáty nárok. Vo výkaze výsledku hospodárenia sa navyše vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Ak existujú pochybnosti o platobnej schopnosti podniku, vykazuje sa zníženie hodnoty nároku. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú dlžníci odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

— rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ,

— alebo rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Keďže odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 Zmluvy o EÚ), istina pokuty sa musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote. Za určitých okolností a na základe dohody s účtovníkom Komisie môže však dlžník namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku.

Ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienené pasíva. Keďže odvolanie dlžníka voči rozhodnutiu EÚ nemá odkladný účinok, prijaté peňažné prostriedky sa použijú na vyrovnanie pohľadávky. Ak je namiesto platby predložená záruka, pokuta sa ďalej vykazuje ako pohľadávka. Ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, neuhradená pohľadávka sa náležite odpíše. Kumulatívny úrok, ktorý Európskej únii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené pasíva sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Príjmy z výmenných operácií

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady sa vykazujú vo výkaze výsledku hospodárenia metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu amortizovanej obstarávacej ceny finančných aktív alebo finančných pasív a rozdelenia úrokových výnosov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby Európska únia odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), avšak neberie do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo znehodnotenia sa úrokové výnosy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo znehodnotenia.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2 Výdavky

Výdavky na výmenné operácie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení a jeho schválení Európskou úniou. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Výdavky na iné ako výmenné operácie sú pre Európsku úniu charakteristické a predstavujú väčšinu jej výdavkov. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech príjemcov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého došlo k udalostiam, ktoré viedli k prevodu, a to za predpokladu, že povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenie o rozpočtových pravidlách, služobný poriadok alebo iný právny predpis) alebo že došlo k podpísaniu zmluvy, ktorá prevod oprávňuje, že príjemca splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o náhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už príjemcovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

1.7 PODMIENENÉ AKTÍVA A PASÍVA

1.7.1 Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od Európskej únie. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok.

1.7.2 Podmienené pasíva

Podmienené pasíva predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od Európskej únie; alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa, pretože nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

STÁLE AKTÍVA

2.1 NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Suma Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 134 Prírastky 39 Úbytky (3) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny 1 Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2009 171 Oprávky k 31. decembru 2008 78 Odpisy za rok 22 Úbytky (1) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny 0 Oprávky k 31. decembru 2009 99 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2009 72 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 56

Tieto sumy sa predovšetkým týkajú počítačového softvéru.

2.2 DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

V niektorých krajinách nie je možné odlíšiť hodnotu pozemku od hodnoty budovy, keďže boli nadobudnuté ako jeden celok. Hodnota pozemku, ktorá sa neodpisuje, sa nebude oceňovať samostatne, pokiaľ to nebude nevyhnutné z hľadiska následných výdavkov, ako napríklad v prípade postavenia novej nehnuteľnosti alebo čiastočného predaja.

Do dlhodobého hmotného majetku boli k 31. decembru 2009 zahrnuté aj aktíva súvisiace s Európskou prekryvnou službou geostacionárnej navigácie (EGNOS), ktoré boli v roku 2009 prevedené na Komisiu. Čistá účtovná hodnota týchto aktív predstavovala k tomuto dátumu 11 mil. EUR ( hrubá hodnota vo výške 40 mil. EUR znížená o oprávky vo výške 29 mil. EUR).

DLHODOBÝ HMOTNÝ MAJETOK

v mil. EUR Pozemky a budovy Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Ostatné hmotné aktíva Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 Prírastky 39 89 20 57 17 29 141 392 Úbytky (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) Presun medzi kategóriami aktív 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 Iné zmeny 1 20 10 8 17 5 0 61 Hrubá účtovná hodnota k 31. decembru 2009 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Oprávky k 31. decembru 2008 1 616 300 149 349 92 448 2 954 Odpisy za rok 127 66 16 60 17 163 449 Zrušenie odpisov 0 0 0 (2) 0 0 (2) Úbytky (1) (13) (14) (52) (5) 0 (85) Presun medzi kategóriami aktív 0 (1) 0 0 1 0 0 Iné zmeny 0 3 4 4 3 1 15 Oprávky k 31. decembru 2009 1 742 355 155 359 108 612 3 331 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. DECEMBRU 2009 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 Čistá účtovná hodnota k 31. decembru 2008 2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881

Náklady, ktoré sa ešte majú uhradiť v súvislosti s finančným prenájmom a podobnými nárokmi, sa v súvahe vykazujú ako dlhodobé a krátkodobé záväzky (pozri taktiež poznámky č. 2.15 a 2.18.1). Sú rozdelené takto:

FINANČNÝ PRENÁJOM

v mil. EUR Opis Kumulatívne náklady (A) Budúce sumy, ktoré treba uhradiť Celková hodnota Následné výdavky na majetok Hodnota majetku Odpisy Čistá účtovná hodnota < 1 rok > 1 rok > 5 rokov Záväzky spolu (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Pozemky a budovy 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 Iný hmotný majetok 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 Spolu k 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 Spolu k 31.12.2008 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173

2.3 DLHODOBÉ INVESTÍCIE

v mil. EUR Poznámka 31.12.2009 31.12.2008 Podiely v pridružených podnikoch 2.3.1 382 278 Podiely v spoločných podnikoch 2.3.2 196 145 Garančný fond 2.3.3 1 240 1 091 Aktíva k dispozícii na predaj 2.3.4 561 564 Investície Spolu 2 379 2 078

Táto položka zahŕňa investície realizované s cieľom podporiť činnosti EÚ. Zahŕňa tiež čisté aktíva Garančného fondu.

2.3.1 Podiely v pridružených podnikoch

v mil. EUR EIF ARTEMIS Čisté nebo Spolu Suma k 31. decembru 2008 278 0 0 278 Nadobudnutie účasti 26 10 75 111 Podiel na čistom prebytku/(deficite) (2) (3) (1) (6) Iné pohyby vo vlastnom imaní (1) 0 0 (1) Suma k 31. decembru 2009 301 7 74 382

Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania – pre ďalšie podrobnosti pozri poznámku č. 1.3. EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu v pridružených podnikoch priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Aktíva 420 295 Pasíva (38) (17) Príjmy 17 23 Prebytok/(deficit) (6) 10

Európsky investičný fond (EIF)

Európsky investičný fond (EIF) je finančnou inštitúciou Európskej únie, ktorá sa špecializuje na poskytovanie rizikového kapitálu a záruk malým a stredným podnikom. K 31. decembru 2009 Komisia upísala zo základného imania EIF celkovú sumu 861 mil. EUR (zo sumy 2 940 mil. EUR), čo predstavuje 29,29 % celkového základného imania EIF. Komisia uhradila 20 %, pričom nevyžiadaný zostatok predstavuje sumu 689 mil. EUR – pozri tiež poznámku č. 5.13.2. Na základe dohody medzi Komisiou a Európskou investičnou bankou (EIB) podpísanej v roku 2005 má Komisia právo svoje akcie kedykoľvek predať Európskej investičnej banke za cenu, ktorá zodpovedá podielu ocenenia EIF a celkového počtu emitovaných akcií. Hodnota opcie na predaj je takmer nulová, pretože vzorec použitý na stanovenie kúpnej ceny akcií je podobný vzorcu použitému na stanovenie čistého vlastného imania EIF. Akciový podiel EÚ je teda ocenený na 29,29 % čistých aktív EIF, ktorých výška k 31. decembru 2009 predstavovala 301 mil. EUR (2008: 278 mil. EUR), z čoho 2 mil. EUR sa vzťahuje na výsledok za rok 2009 (strata). V roku 2009 boli za rozpočtový rok 2008 prijaté dividendy v hodnote 4 mil. EUR.

Spoločné technologické iniciatívy

Spoločné technologické iniciatívy vo forme verejno-súkromných partnerstiev boli realizované prostredníctvom spoločných podnikov v zmysle článku 171 zmluvy v záujme plnenia cieľov lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Spoločné technologické iniciatívy sú teda partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom, ktoré boli na európskej úrovni zriadené v tých strategických oblastiach, v ktorých má výskum a inovácie dôležité postavenie z hľadiska konkurencieschopnosti Európy. Spoločné technologické iniciatívy ako nový prvok siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností podporujú rozsiahle nadnárodné výskumné činnosti. Zbližujú partnerov z verejného a súkromného sektora, ktorí definujú spoločné ciele veľkého spoločenského významu a ktorí v záujme napĺňania týchto cieľom spájajú finančné prostriedky a potrebné poznatky. Spoločné technologické iniciatívy predstavujú nový typ spolupráce pri dosahovaní cieľov, ktoré vedúci predstavitelia EÚ stanovili v lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť. Počas roka 2009 sa začalo s realizáciou prvých troch spoločných technologických iniciatív, a to spoločného podniku ARTEMIS, spoločného podniku Čisté nebo (oba opísané nižšie) a spoločného podniku IIL, ktorý je opísaný v poznámke č. 2.3.2. Hoci ARTEMIS a Čisté nebo sa z právneho hľadiska považujú za spoločné podniky, z hľadiska účtovníctva je nutné ich považovať za pridružené podniky, keďže Komisia má v týchto subjektoch podstatný vplyv.

Spoločný podnik ARTEMIS

Tento subjekt bol vytvorený na realizáciu spoločnej technologickej iniciatívy so súkromným sektorom v oblasti vstavaných počítačových systémov. K 31. decembru 2009 predstavoval vlastnícky podiel Európskej únie, zastúpenej Komisiou, 100 %, teda 7 mil. EUR. Maximálny orientačný príspevok EÚ dosiahne 420 mil. EUR.

Spoločný podnik Čisté nebo

Cieľom tohto subjektu je urýchliť vývoj, validáciu a demonštráciu čistých technológií pre leteckú dopravu v EÚ a vytvoriť predovšetkým radikálne inovačný systém leteckej dopravy s cieľom znížiť vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. K 31. decembru 2009 predstavoval vlastnícky podiel Európskej únie, zastúpenej Komisiou, 99,41%, teda 74 mil. EUR. Maximálny orientačný príspevok EÚ do tohto podniku dosiahne 800 mil. EUR.

2.3.2 Podiely v spoločných podnikoch

v mil. EUR Galileo SESAR ITER IIL Spolu Suma k 31. decembru 2008 0 103 42 0 145 Nadobudnutie účasti 0 28 39 81 148 Podiel na čistom výsledku 0 (51) (46) 0 (97) Suma k 31. decembru 2009 0 80 35 81 196

Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania – pre ďalšie podrobnosti pozri poznámku č. 1.3. EÚ možno na základe jej percentuálneho podielu v spoločných podnikoch priradiť tieto účtovné hodnoty:

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Stále aktíva 48 0 Obežné aktíva 192 154 Stále pasíva 0 0 Obežné pasíva (44) (9) Príjmy 72 37 Výdavky (169) (93)

Spoločný podnik Galileo v likvidácii

Spoločný podnik Galileo vstúpil koncom roka 2006 do likvidácie, pričom tento proces stále prebieha. Jeho čisté aktíva predstavovali koncom roka 0 EUR. Keďže táto účtovná jednotka nevykonávala v roku 2009 žiadnu činnosť a je ešte stále predmetom likvidácie, nevznikli jej žiadne príjmy ani výdavky. Hodnota investícií dosahovala k 31. decembru 2009 (a k 31. decembru 2008) výšku 0 EUR, čo predstavovalo investície vo výške 585 mil. EUR znížené o podiel na kumulatívnej strate vo výške 585 mil. EUR.

Úrad pre dohľad na európskym GNSS (GSA), ktorý je agentúrou EÚ zriadenou v roku 2004 a zahrnutou do konsolidovaných účtov EÚ, pôvodne prevzal 1. januára 2007 zodpovednosť od spoločného podniku Galileo. Po nadobudnutí účinnosti nariadenia (ES) č. 683/2008 Komisia prevzala od GSA úlohu programového manažéra pre európske programy GNSS. Tieto činnosti a úlohy prešli z GSA na Komisiu s účinnosťou od 1. januára 2009.

Spoločný podnik SESAR

Cieľom tohto spoločného podniku je zabezpečiť modernizáciu európskeho systému riadenia letovej prevádzky, ako aj rýchlu implementáciu európskeho akčného plánu riadenia letovej prevádzky prostredníctvom koordinácie a sústredenia všetkého príslušného výskumu a vývoja v EÚ. K 31. decembru 2009 predstavoval vlastnícky podiel Komisie v spoločnom podniku SESAR 87,4 %, teda 80 mil. EUR (2008: 103 mil. EUR). Pre spoločný podnik SESAR sa v období rokov 2007 – 2013 počíta s celkovým (orientačným) príspevkom EÚ vo výške 700 mil. EUR.

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy (ITER International)

Medzinárodná organizácia pre energiu jadrovej syntézy združuje EÚ, Čínu, Indiu, Rusko, Kóreu, Japonsko a USA. Organizácia ITER bola založená s cieľom riadiť zariadenia ITER, podporovať využívanie týchto zariadení zo strany laboratórií, iných inštitúcií a pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú na výskume energie jadrovej syntézy a na rozvojových programoch členov, ako aj šíriť povedomie o energii jadrovej syntézy a podnikať akékoľvek ďalšie kroky, ktoré sú pre dosiahnutie tohto cieľa potrebné.

EÚ (Euratom) poskytuje svoje príspevky do organizácie ITER International prostredníctvom agentúry „Fusion for Energy“, vrátane príspevkov od členských štátov a Švajčiarska. Celkový príspevok do organizácie ITER sa z právneho hľadiska považuje za príspevok Euratomu, pričom členské štáty ani Švajčiarsko nemajú v organizácii ITER vlastnícky podiel. Keďže z právneho hľadiska vlastní podiely v tomto spoločnom podniku EÚ, musí ich vykazovať aj vo svojej konsolidovanej účtovnej závierke.

K 31. decembru 2009 predstavoval vlastnícky podiel Euratomu v spoločnom podniku ITER 47 %, teda 35 mil. EUR (2008: 42 mil. EUR). Pre organizáciu ITER sa v období rokov 2007 – 2041 počíta s celkovým (orientačným) príspevkom Euratomu vo výške 7 649 mil. EUR.

Spoločná technologická iniciatíva pre inovačné lieky (IIL)

Treťou spoločnou technologickou inováciou, s ktorou sa začalo v roku 2009, je spoločný podnik IIL, ktorý je zameraná na podporu predkonkurenčného farmaceutického výskumu a vývoja v členských štátoch a pridružených krajinách s cieľom zvýšiť investície do výskumu v biofarmaceutickom sektore a podporiť zapojenie malých a stredných podnikov (MSP) do svojej činnosti. K 31. decembru 2009 predstavoval vlastnícky podiel Európskej únie, zastúpenej Komisiou, 99,1 %, teda 81 mil. EUR. Do 31. 12. 2017 dosiahne maximálny orientačný príspevok EÚ 1mld. EUR.

2.3.3 Garančný fond

Čisté aktíva Garančného fondu

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Aktíva k dispozícii na predaj 1 050 887 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 191 205 Aktíva spolu 1 241 1 092 Pasíva spolu (1) (1) Čisté aktíva 1 240 1 091

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia slúži na krytie úverov, za ktoré EÚ poskytla záruku na základe rozhodnutia Rady. Ide predovšetkým o úverové operácie Európskej investičnej banky (EIB) mimo Európskej únie, úvery v rámci makrofinančnej pomoci (MFA), ako aj o úvery Euratomu mimo Európskej únie. Ide o dlhodobý nástroj, ktorý má kryť nesplácané úvery zaručené EÚ, a preto ho možno považovať za dlhodobú investíciu. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že takmer 76 % aktív k dispozícii na predaj má splatnosť od 1 do 10 rokov. Fond je financovaný z platieb zo všeobecného rozpočtu EÚ vo výške 9 % kapitálovej hodnoty operácií, z úrokových výnosov z investícií realizovaných z aktív fondu a zo súm vymožených od neplatiacich dlžníkov, v prípade ktorých fond musel aktivovať svoju záruku. Prípadný ročný prebytok sa odvedie do osobitnej položky vo výkaze príjmov vo všeobecnom rozpočte EÚ.

Od EÚ sa vyžaduje vytvoriť rezervný fond na záruky na krytie úverov pre tretie krajiny. Táto rezerva je určená na krytie požiadaviek Garančného fondu a v prípade potreby aj aktivovaných záruk, ktoré prevyšujú disponibilnú sumu v rámci fondu, takže tieto sumy sa môžu zaúčtovať na ťarchu rozpočtu. Táto rezerva vo výške 1 472 mil. EUR zodpovedá cieľovej sume 9 % úverov nesplatených k 31. decembru 2009. Čisté aktíva fondu predstavovali k 31. decembru 2009 sumu 1 240 mil. EUR. Rozdiel medzi čistými aktívami a výškou rezervy zodpovedá sume, ktorá sa má do fondu uhradiť z rozpočtu EÚ, t. j. 232 mil. EUR. Zmeny v reálnej hodnote portfólia dlhových cenných papierov k dispozícii na predaj boli vo vlastnom imaní v roku 2009 vykázané v celkovej výške 16 mil. EUR (2008: 15 mil. EUR).

2.3.4 Aktíva k dispozícii na predaj

V tejto položke sú zahrnuté investície a podiely kúpené s cieľom pomôcť prijímateľom rozvíjať ich obchodnú činnosť.

Dlhodobé aktíva k dispozícii na predaj

v mil. EUR EBOR Operácie s rizikovým kapitálom Nástroj ETF, časť zameraná na novovzniknuté podniky EFSE Iné Spolu Sumy k 31.12.2008 157 204 133 67 3 564 Nadobudnutie účasti 0 11 52 26 19 108 Úbytky/vylúčenie 0 (26) (4) 0 0 (30) Prenos prebytku/(deficitu) z precenenia do vlastného imania 0 (14) (14) 3 0 (25) Kurzové straty 0 (42) 0 0 0 (42) Strata zo znehodnotenia 0 (1) (13) 0 0 (14) Sumy k 31.12.2009 157 132 154 96 22 561

Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR)

Komisia upísala 3 % celkového kapitálu EBOR, ktorý predstavuje 20 mld. EUR. K dátumu zostavenia súvahy predstavovala vyžiadaná suma 157 mil. EUR, ktorá bola v plnej miere uhradená. Neuhradené platby z nevyžiadaného kapitálu predstavujú 443 mil. EUR (pozri tiež poznámku č. 5.13.1). Keďže EBOR nie je kótovaná na žiadnej burze cenných papierov a vzhľadom na zmluvné obmedzenia zahrnuté v stanovách EBOR, týkajúce sa okrem iného predaja majetkovej účasti maximálne vo výške obstarávacích nákladov a výlučne súčasným akcionárom, je akciový podiel Komisie oceňovaný v obstarávacej cene zníženej o prípadné opravné položky na znehodnotenie.

Operácie s rizikovým kapitálom

V rámci operácií s rizikovým kapitálom sa poskytujú prostriedky finančným sprostredkovateľom na financovanie kapitálových investícií. Sú spravované Európskou investičnou bankou a financované v rámci európskej susedskej politiky.

Iné investície

Najvýznamnejšie sumy sa týkajú programu pre rast a zamestnanosť, viacročného programu a programu pre konkurencieschopnosť a inovácie pod správou EIF, ktoré podporujú zakladanie a financovanie začínajúcich MSP prostredníctvom investovania do vhodných špecializovaných fondov rizikového kapitálu (154 mil. EUR). Zahrnutých je tu aj 96 mil. EUR v súvislosti s Európskym fondom pre juhovýchodnú Európu (EFSE), ktorý je investičnou spoločnosťou s variabilným základným imaním (SICAV). Hlavným cieľom fondu EFSE je podporovať hospodársky rozvoj a prosperitu v juhovýchodnej Európe na základe udržateľného poskytovania dodatočných finančných prostriedkov na rozvoj, a to prostredníctvom miestnych finančných sprostredkovateľov. V roku 2009 tu bola zahrnutá nová investícia vo výške 19 mil. EUR, ktorá sa týkala Fondu energetickej účinnosti juhovýchodnej Európy.

2.4 ÚVERY

Táto položka zahŕňa úverové záväzky voči Európskej únii so splatnosťou dlhšou ako jeden rok.

v mil. EUR Poznámka 31.12.2009 31.12.2008 Úvery poskytnuté z rozpočtu EÚ a ESUO 2.4.1 169 179 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov 2.4.2 10 595 3 386 Úvery Spolu 10 764 3 565

2.4.1 Úvery poskytnuté z rozpočtu Európskej únie a ESUO v likvidácii

v mil. EUR Úvery s osobitnými podmienkami ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2008 150 29 179 Splátky (19) (5) (24) Zmeny účtovnej hodnoty 12 2 14 Spolu k 31.12.2009 143 26 169

Úvery s osobitnými podmienkami

Táto položka zahŕňa úvery s osobitnými podmienkami poskytnuté pri preferenčných úrokových sadzbách v rámci spolupráce s nečlenskými krajinami. Všetky sumy sú splatné za viac ako 12 mesiacov od konca roka. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 7,73 % do 12,36 %.

Úvery na bývanie z prostriedkov ESUO v likvidácii (ESUO)

Úvery na bývanie sú úvery poskytnuté z vlastných zdrojov ESUO v súlade s článkami 54 a 54.2 Zmluvy o ESUO. Tieto úvery sa poskytujú pri fixnej úrokovej sadzbe 1 % a považujú sa teda za úvery poskytnuté pri preferenčných úrokových sadzbách. Efektívne úrokové sadzby týchto úverov sa pohybujú od 2,806 % do 22,643 %. Z praktických dôvodov a na základe zásady významnosti sa v prípade týchto úverov použije pri prvotnom vykazovaní ako reálna hodnota transakčná cena, a to nezávisle od akejkoľvek uplatnenej preferenčnej úrokovej sadzby.

2.4.2 Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov

v mil. EUR Úvery MFA Úvery Euratom Platobná bilancia ESUO v likvidácii Spolu Spolu k 31.12.2008 663 494 2 004 338 3 499 Nové úvery 25 7 7 200 0 7 232 Splátky (95) (11) 0 (88) (194) Kurzové rozdiely 0 (1) 0 16 15 Zmeny účtovnej hodnoty (6) (5) 99 (5) 83 Spolu k 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 Suma so splatnosťou < 1 rok 40 0 0 0 40 Suma so splatnosťou > 1 rok 547 484 9 303 261 10 595

Úvery poskytnuté v rámci makrofinančnej pomoci (MFA)

Makrofinančná pomoc je politicky motivovaný finančný nástroj určený na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu partnerských tretích krajín v geografickej blízkosti EÚ pri zmierňovaní ich problémov súvisiacich s platobnou bilanciou a/alebo rozpočtom. Má podobu strednodobých/dlhodobých úverov alebo grantov alebo ich vhodnej kombinácie a vo všeobecnosti je doplnením financovania poskytnutého v rámci stabilizačného a reformného programu podporovaného z MMF. Komisia neprijala za tieto úvery záruky tretích strán, ručí však za ne Garančný fond (pozri poznámku č. 2.3.3.).

Úvery Euratomu

Euratom je jedným z právnych subjektov EÚ, ktorý zastupuje Európska komisia. Euratom poskytuje úvery členským štátom na účely financovania investičných projektov, ktoré sa týkajú priemyselnej výroby elektrickej energie v jadrových elektrárňach, ako aj priemyselných zariadení s jadrovým palivovým cyklom. Zároveň poskytuje úvery aj nečlenským štátom, a to na účely zvýšenia úrovne bezpečnosti a účinnosti jadrových elektrární a priemyselných zariadení s jadrovým palivovým cyklom, ktoré sú v prevádzke alebo vo výstavbe.

Za tieto úvery získala Komisia záruku od tretích strán vo výške 481 mil. EUR (2008: 486 mil. EUR).

Úvery na podporu platobnej bilancie (BOP)

Úvery na podporu platobnej bilancie sú politicky motivovaný finančný nástroj, ktorý bol opätovne aktivovaný s cieľom poskytovať členským štátom Európskej únie strednodobú finančnú pomoc počas súčasnej hospodárskej a finančnej krízy. Prostredníctvom tohto nástroja je možné poskytovať úvery členským štátom, ktoré zaznamenali problémy v súvislosti s platobnou bilanciou alebo pohybom kapitálu, alebo ktorým takéto problémy vážne hrozia. Tento finančný nástroj je určený len pre tie členské štáty, ktoré ešte nie sú členmi eurozóny. Celková maximálna povolená výška úverov predstavuje 50 mld. EUR, za ktoré ručí všeobecný rozpočet EÚ.

V období od novembra 2008 do konca roka 2009 boli poskytnuté úvery vo výške 14,6 mld. EUR. Na podporu platobnej bilancie Maďarska bolo poskytnutých 6,5 mld. EUR, z čoho boli 2 mld. EUR vyplatené v roku 2008 so splatnosťou v decembri 2011. V roku 2009 bolo poskytnutých ďalších 3,5 mld. EUR so splatnosťou v novembri 2014 a apríli 2016. Na podporu platobnej bilancie Lotyšska bolo poskytnutých 3,1 mld. EUR, z čoho bolo 2,2 mld. EUR vyplatených v roku 2009, so splatnosťou v apríli 2014 a januári 2015, a 0,5 mld. EUR bolo vyplatených v marci 2010, pričom splatnosť bola stanovená na máj 2019. Úver vo výške 5 mld. EUR bol poskytnutý aj Rumunsku, pričom 1,5 mld. EUR bolo vyplatených v roku 2009, so splatnosťou v januári 2015, a ďalšia 1 mld. EUR bola vyplatená v marci 2010 so splatnosťou v máji 2019.

Úvery poskytnuté ESUO v likvidácii

Táto položka zahŕňa predovšetkým úvery, ktoré ESUO v likvidácii poskytlo z vypožičaných prostriedkov v súlade s článkami 54 a 56 Zmluvy o ESUO, ako aj tri nekótované dlhové cenné papiere emitované Európskou investičnou bankou (EIB) ako náhrada za neplatiacich dlžníkov. Tieto dlhové cenné papiere budú držané až do ich konečnej splatnosti (2017 a 2019), aby sa pokryla obsluha súvisiacich pôžičiek. Zmeny účtovnej hodnoty zodpovedajú zmene časovo rozlíšených úrokov s pripočítaním ročnej amortizácie vo forme vyplatených prémií a transakčných nákladov, ktoré vznikli na začiatku, pričom pri výpočte sa použila metóda efektívnej úrokovej sadzby.

Efektívne úrokové sadzby (vyjadrené ako rozpätie úrokových sadzieb) sú takéto:

Úvery 31.12.2009 31.12.2008 Makrofinančná pomoc (MFA) 0,9625 % - 4,54 % 3,022 % - 5,29 % Euratom 1,071 % - 5,76 % 3,428 % - 5,76 % Platobná bilancia (BOP) 3,125 % - 3,625 % 3,25 % ESUO v likvidácii 0,346 % - 5,8103 % 3,072 % - 5,8103 % (4)

2.5 DLHODOBÉ PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

V závislosti od termínu vymoženia finančných prostriedkov alebo ich čerpania sa predbežné financovanie vykazuje ako obežné alebo dlhodobé aktívum. Čerpanie sa definuje v príslušnej dohode o realizácii projektu. Všetky splátky a čerpania splatné do dvanástich mesiacov odo dňa vykazovania sa vykazujú ako krátkodobé predbežné financovanie, a teda ako obežné aktíva, pričom zostatok je dlhodobý.

Predbežné financovanie SPOLU

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Dlhodobé predbežné financovanie (pozri ďalej) 39 750 29 023 Krátkodobé predbežné financovanie (pozri poznámku č. 2.9) 9 077 10 262 Predbežné financovanie spolu 48 827 39 285

Záruky prijaté v súvislosti s predbežným financovaním

Ide o záruky, ktoré Európska únia vyžaduje v určitých prípadoch od príjemcov pri vyplácaní zálohových platieb (predbežné financovanie). Pri tomto type záruk sa vykazujú dve hodnoty: „nominálna“ a „priebežná“ hodnota. V prípade „nominálnej“ hodnoty sa rozhodujúca udalosť viaže na existenciu záruky, zatiaľ čo v prípade „priebežnej“ hodnoty je rozhodujúcou udalosťou platba predbežného financovania a/alebo následné zúčtovanie. K 31. decembru 2009 dosiahla „nominálna“ hodnota záruk zložených v súvislosti s predbežným financovaním výšku 936 mil. EUR. „Priebežná“ hodnota týchto záruk predstavovala 724 mil. EUR. K 31. decembru 2008 predstavovala „nominálna“ hodnota 968 mil. EUR a „priebežná“ hodnota 769 mil. EUR. Tento rozdiel v skutočnosti slúži na krytie predbežného financovania, ktoré bolo zúčtované a zaevidované do výdavkov, ale v prípade ktorého sa bude možno musieť v budúcnosti pristúpiť k vymáhaniu.

Účinné krytie niektorých súm predbežného financovania vyplatených v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (7RP) zabezpečuje účastnícky záručný fond (PGF) – k 31. decembru 2009 bolo v rámci predbežného financovania vyplatených celkovo 2,7 mld. EUR. Ide o nástroj vzájomného zaistenia zriadený na krytie finančných rizík, ktoré znáša EÚ a účastníci počas realizácie nepriamych akcií v rámci 7RP, pričom záruku plnenia predstavuje kapitál tohto fondu a plynúce úroky. Všetci účastníci nepriamych akcií, ktoré majú formu grantu (a teda predbežného financovania v účtovníctve Komisie), odvádzajú počas trvania akcie do kapitálu fondu PGF príspevok zodpovedajúci 5 % celkového príspevku EÚ do tohto fondu. Účastníci sú teda vlastníkmi PGF a EÚ (zastúpená Komisiou) vystupuje ako výkonný orgán. Na konci nepriamej akcie sa účastníkom vráti príspevok do fondu v plnej výške. Výnimku tvoria prípady, že fond PGF utrpí straty v dôsledku neplnenia záväzkov zo strany príjemcov – v tomto prípade účastníci získajú späť minimálne 80 % svojho príspevku. Účastnícky záručný fond zaručuje teda finančné záujmy EÚ a účastníkov. K 31. decembru 2009 prispeli účastníci do fondu PGF celkovou sumou 561 mil. EUR (2008: 274 mil. EUR) – pozri tiež poznámku č. 11.

Dlhodobé predbežné financovanie

v mil. EUR Typ hospodárenia 31.12.2009 31.12.2008 Priame centralizované hospodárenie 1 148 1 351 Nepriame centralizované hospodárenie 486 275 Decentralizované hospodárenie 347 90 Zdieľané hospodárenie 37 199 26 764 Spoločné hospodárenie 568 543 Realizované inými inštitúciami a agentúrami 2 0 Dlhodobé predbežné financovanie – spolu 39 750 29 023

Najväčší podiel na dlhodobom predbežnom financovaní majú štrukturálne opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 financované z fondu regionálneho rozvoja (EFRR), sociálneho fondu (ESF), poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), Kohézneho fondu (KF) a fondu pre rybné hospodárstvo. Keďže mnohé z týchto projektov majú dlhodobý charakter, je nevyhnutné, aby súvisiace zálohové platby boli k dispozícii viac ako jeden rok. Tieto sumy predbežného financovania sa preto uvádzajú ako dlhodobé aktíva. Suma uvedeného dlhodobého predbežného financovania, za ktorú si EÚ uplatňuje voči príjemcom nárok na úroky, predstavuje 1 607 mil. EUR.

Zvýšenie v roku 2009 bolo predovšetkým dôsledkom skutočnosti, že členským štátom bola vyplatená tretia tranža predbežného financovania v celkovej výške 5 mld. EUR: 2,6 mld. EUR pre KF, 1,8 mld. EUR pre EFRR a 0,6 mld pre ESF. V dôsledku hospodárskej krízy bol navyše pri každom programe vyplatený mimoriadny balík na obnovu v celkovej výške 6,2 mld. EUR: 3,9 mld. pre KF a EFRR a 2,3 mld. pre ESF. Zvýšenie v prípade decentralizovaného hospodárenia možno pripísať predovšetkým predbežnému financovaniu poskytnutému kandidátskym krajinám v rámci programov IPA.

2.6 DLHODOBÉ POHĽADÁVKY

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Pohľadávky voči členským štátom 26 24 Úvery zamestnancom ESUO 10 13 Iné 2 2 Záruky a vklady 17 6 Spolu 55 45

Pohľadávky voči členským štátom sa vzťahujú na sumy, ktoré majú ESUO v likvidácii uhradiť už bývalé pristupujúce krajiny.

OBEŽNÉ AKTÍVA

2.7 ZÁSOBY

v mil. EUR 31.12.2009 31.12.2008 Vedecký materiál 62 73 Iné 15 12 Spolu 77 85

Zásoby vedeckého vybavenia uchováva a spravuje Spoločné výskumné centrum (SVC). Veľkú časť tvoria zásoby jadrového a nejadrového referenčného materiálu umiestneného v Geele. Tieto zásoby majú strategický charakter a sú uchovávané z dôvodu schopnosti vysporiadať sa s nepredvídanými budúcimi požiadavkami v krízových situáciách. K ďalším zásobám patria zásoby týkajúce sa projektu EGNOS, publikácie, ktoré uchováva a/alebo spravuje Úrad pre publikácie, a zásoby vakcín.

2.8 KRÁTKODOBÉ INVESTÍCIE

Krátkodobé investície pozostávajú z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktoré sa nakupujú pre ich investičnú návratnosť alebo výnosy, alebo sa držia preto, aby vytvorili určitú štruktúru aktív alebo druhotný zdroj likvidity, a preto sa môžu v prípade potreby likvidity alebo zmeny úrokových sadzieb predať. V roku 2008 boli v tejto položke vykázané aj aktíva držané na obchodovanie vo výške 7 mil. EUR.

Aktíva k dispozícii na predaj

v mil. EUR ESUO v likvidácii Iné SPOLU Sumy k 31.12.2008 1 464 82 1 546 Nadobudnutie účasti 560 255 815 Úbytky a vylúčenie (573) (32) (605) Úprava amortizovanej hodnoty (1) 0 (1) Zmena účtovnej hodnoty 8 3 11 Prenos prebytku z precenenia do vlastného imania 25 0 25 Sumy k 31.12.2009 1 483 308 1 791

Pokiaľ ide o sumy ESUO