Komisia okrem toho vydala usmernenia zamerané na pomoc členským štátom a prevádzkovateľom postihnutým mimoriadnou situáciou spôsobenou pandémiou, a to aj v oblasti monitorovania dodržiavania predpisov.

Neskôr v priebehu roka Komisia prijala ďalšie vykonávacie nariadenie najmä na riešenie vplyvu pandémie COVID-19. Považovalo sa za potrebné prijať naliehavé opatrenia, ktorými sa stanoví náležitý právny základ na zavedenie alternatívneho a rýchleho procesu overovania bezpečnostnej ochrany letectva EÚ v prípade prevádzkovateľov v dodávateľskom reťazci na vstupe do Únie, ktorých zasiahla súčasná situácia, a na poskytnutie určitej flexibility na vykonávanie nových požiadaviek v oblasti previerky zamestnancov v civilnom letectve a v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Ďalší legislatívny postup, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1998, ktorý sa začal na jeseň 2020, bol dokončený vo februári 2021. Touto zmenou sa predĺžila uplatniteľnosť alternatívneho a rýchleho procesu overovania bezpečnostnej ochrany letectva EÚ a do právnych predpisov sa zaviedli pravidlá týkajúce sa poskytovania predbežných informácií o náklade pred naložením (PLACI). Takisto obsahuje ustanovenia, ktorých cieľom je objasniť, harmonizovať, zjednodušiť a posilniť určité osobitné opatrenia v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva.

Väčšina zistených nedostatkov naďalej pramenila z problémov spôsobených ľudským faktorom. Tieto problémy sa vyskytli najmä pri praktickom vykonávaní určitých oblastí, v ktorých sú právne požiadavky nové alebo sa nedávno výrazne zmenili. Konkrétne niektoré ustanovenia týkajúce sa kontroly vstupu a detekčnej kontroly príručnej batožiny si budú vyžadovať pokračujúce úsilie zo strany príslušných orgánov, zainteresovaných strán z odvetvia a Komisie. Tieto otázky by sa mali riešiť zintenzívnením činností vnútroštátnej kontroly kvality v príslušných oblastiach.

Nedostatky, ktoré sa vyskytovali najčastejšie, sa týkali nedostatkov vo vykonávaní národných programov kontroly kvality. Ťažkosti sa zistili pri zabezpečovaní toho, aby letiská, leteckí dopravcovia a regulované subjekty so zodpovednosťami v oblasti bezpečnostnej ochrany aktualizovali a udržiavali programy bezpečnostnej ochrany v súlade s vykonávacími nariadeniami a rozhodnutiami Komisie. Okrem toho niektoré členské štáty nemonitorovali s očakávanou pravidelnosťou zahraničných leteckých dopravcov a niektoré subjekty s povinnosťami v oblasti bezpečnostnej ochrany. Ďalšie členské štáty neuplatňovali v plnej miere metodiku vyžadovanú na inšpekcie a prvky, ktoré treba zahrnúť do správy o činnostiach týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov. Ďalej niektoré členské štáty nedosiahli minimálnu periodicitu auditov a inšpekcií bezpečnostnej ochrany a nezabezpečili vždy rýchle odstránenie zistených nedostatkov a zabránenie ich opätovnému vzniku. Napriek tomu väčšina členských štátov, v ktorých v roku 2020 prebiehali inšpekcie, zosúladila národné programy bezpečnostnej ochrany letectva s právnymi predpismi EÚ, poskytla príslušným orgánom potrebné právomoci v oblasti presadzovania predpisov na monitorovanie a presadzovania všetkých požiadaviek vyplývajúcich z nariadenia a jeho vykonávacích aktov, zabezpečila, aby bol k dispozícii dostatočný počet audítorov na vykonávanie činností týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov, a vykonala väčšinu požiadaviek týkajúcich sa školenia a výcviku v oblasti bezpečnostnej ochrany.

Aby mala Komisia primeranú istotu o úrovni dodržiavania predpisov členskými štátmi, používa sa prístup viacročného monitorovania. Dôkazy týkajúce sa uplatňovania nariadenia (ES) č. 300/2008 a jeho vykonávacích právnych predpisov každým členským štátom sa teda získavajú v cykle dvoch rokov, a to buď prostredníctvom inšpekcie jeho príslušného orgánu, alebo inšpekcie aspoň jedného z jeho letísk. Okrem toho sa dôkaz o uplatňovaní spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany letectva získava v cykle piatich rokov na základe výberu minimálne 15 % zo všetkých letísk EÚ, na ktoré sa nariadenie (ES) č. 300/2008 vzťahuje, vrátane najväčšieho letiska z hľadiska počtu cestujúcich v každom členskom štáte.

Napriek obmedzeniam súvisiacim s pandémiou COVID-19 Komisia pokračovala vo vykonávaní inšpekcií vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade so svojou inšpekčnou stratégiou s použitím metód na diaľku. V roku 2020 Komisia vykonala 11 komplexných inšpekcií týkajúcich sa letísk (vrátane leteckých dopravcov a subjektov), ako aj príslušných orgánov v siedmich členských štátoch. Všetky inšpekcie letísk naplánované na obdobie po vypuknutí pandémie v marci 2020 v EÚ boli odložené.

Komisia vykonáva inšpekcie orgánov bezpečnostnej ochrany letectva členských štátov (ďalej len „príslušné orgány“) a inšpekcie určitého počtu letísk, prevádzkovateľov a subjektov uplatňujúcich normy bezpečnostnej ochrany letectva. Inšpekcie príslušných orgánov sú zamerané na overovanie, či členské štáty disponujú potrebnými nástrojmi – vrátane národného programu kontroly kvality, potrebných právomocí a príslušných zdrojov – na to, aby mohli primerane vykonávať právne predpisy EÚ v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva. Cieľom inšpekcií letísk je overiť, či príslušný orgán primerane monitoruje účinné vykonávanie opatrení bezpečnostnej ochrany letectva a či dokáže veľmi rýchlo odhaliť a odstrániť prípadné nedostatky. V oboch prípadoch sa musia v stanovenom termíne odstrániť všetky nedostatky, ktoré zistili inšpektori Komisie. Správy o inšpekciách majú k dispozícii všetky členské štáty.

Na vykonávanie inšpekcií mala Komisia v roku 2020 tím šiestich inšpektorov bezpečnostnej ochrany letectva zamestnaných na plný pracovný úväzok. Na tejto inšpekčnej činnosti sa podieľa skupina približne 100 národných audítorov vymenovaných členskými štátmi, Islandom, Nórskom a Švajčiarskom, ktorí získali oprávnenie zúčastňovať sa na inšpekciách Komisie na základe odbornej prípravy, ktorú poskytla Komisia. Od roku 2016 sa na tomto procese rovnako zúčastňujú inšpektori z Dozorného úradu EZVO a Európskej konferencie civilného letectva (ECAC) ako plnohodnotní inšpektori. Významným počtom národných audítorov zúčastňujúcich sa na inšpekciách Komisie sa zabezpečuje systém partnerského preskúmania a umožňuje sa šírenie metodík a najlepších postupov medzi členskými štátmi a pridruženými krajinami. V prílohe 1 sa nachádza tabuľka so zhrnutím všetkých činností Komisie a ESA týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov, ktoré boli vykonané v roku 2020.

V článku 15 nariadenia (ES) č. 300/2008 sa vyžaduje, aby Komisia vykonávala inšpekcie vrátane inšpekcií letísk, prevádzkovateľov a subjektov uplatňujúcich normy bezpečnostnej ochrany letectva s cieľom monitorovať uplatňovanie predmetného nariadenia členskými štátmi a aby v prípade potreby navrhla odporúčania na zlepšenie bezpečnostnej ochrany letectva. Do programu Únie je zahrnuté aj Švajčiarsko, kým Nórsko a Island kontroluje podľa paralelných ustanovení Dozorný úrad EZVO (ďalej aj „ESA“).

Bez ohľadu na to, či sa uplatňuje článok 15 alebo nie, ďalším opatrením, ktoré má Komisia k dispozícii najmä v prípade dlhotrvajúceho neodstránenia alebo opätovného výskytu nedostatkov, je otvorenie konania o nesplnení povinnosti. V roku 2020 sa začalo jedno konanie o nesplnení povinnosti. V rovnakom období bolo možné ďalšie konanie o nesplnení povinnosti uzavrieť.

Ak sa zistené nedostatky pri vykonávaní opatrení bezpečnostnej ochrany na letisku považujú za také závažné, že majú významný vplyv na celkovú úroveň bezpečnostnej ochrany civilného letectva v Únii, Komisia uplatní článok 15 nariadenia Komisie (EÚ) č. 72/2010. To znamená, že všetky ostatné príslušné orgány sú upozornené na túto situáciu a v súvislosti s letmi z predmetného letiska bude potrebné zvážiť kompenzačné opatrenia. V roku 2020 nebolo ani raz potrebné uplatniť článok 15, ale jednému členskému štátu bolo zaslané predbežné upozornenie s výzvou, aby prijal vhodné kompenzačné opatrenia, kým nebude predmetný nedostatok úplne odstránený.

V celkovom posúdení neboli zistené žiadne nedostatky ani slabé miesta, ktoré by si vyžadovali následné opatrenia. Komisia dospela k záveru, že reakcia členských štátov a vyvinuté úsilie boli dostatočné. Keďže účinky pandémie pretrvávali počas celého roka 2021, Komisia na základe posúdenia výročných správ za rok 2021 zváži zlepšenie tohto alternatívneho systému vykonávania činností týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov.

V marci 2020 Komisia vydala všeobecnú poznámku, v ktorej stanovila mimoriadne opatrenia na riešenie nemožnosti dodržiavať určité ustanovenia právnych predpisov EÚ. Členským štátom umožnila prijať krízové opatrenia aj v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa monitorovania dodržiavania predpisov v prípade, že ich vykonávanie bolo sťažené alebo vážne ovplyvnené účinkami pandémie. Vo všeobecnosti možno povedať, že negatívne účinky a obmedzenia spôsobené pandémiou COVID-19 ovplyvnili všetky členské štáty. Keďže sa však pandémia v celej Únii vyvíjala nerovnomerne, rôznym tempom a s rôznym vplyvom v závislosti od členského štátu (v niektorých prípadoch dokonca v rámci toho istého členského štátu), 27 členských štátov čelilo mierne odlišným situáciám z hľadiska trvania a závažnosti týchto obmedzení. Prevádzka civilného letectva (objem cestujúcich a počet pohybov lietadiel) zaznamenala výrazný pokles, čo malo za následok zmenu plánov, zrušenie alebo transformáciu mnohých činností týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov. V máji 2020 Komisia poskytla členským štátom zoznam činností týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov, ktoré sa majú vykonávať ako alternatíva k tradičným auditom, inšpekciám a testom alebo sa majú do nich začleniť v prípade, že sa tieto činnosti nedajú úplne alebo čiastočne vykonávať z dôvodu pandémie. Komisia sprístupnila členským štátom notifikačný nástroj, ktorý majú použiť na zahrnutie takýchto činností v súvislosti s predkladaním výročnej správy za rok 2020.

Posudzovanie zahŕňa analýzu pravidelného monitorovania letísk, leteckých dopravcov a iných subjektov so zodpovednosťami v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva, ako aj počtu dní, ktoré audítori strávili v teréne, pôsobnosti a periodicity vhodnej kombinácie činností týkajúcich sa monitorovania dodržiavania predpisov, vnútroštátnych úrovní dodržiavania predpisov, následných činností a využívania právomocí v oblasti presadzovania predpisov.

Posudzovanie týchto správ, okrem pravidelných inšpekcií Komisie, poskytuje nástroj na to, aby Komisia pozorne sledovala vykonávanie rozsiahlych vnútroštátnych opatrení na kontrolu kvality. To zase umožňuje rýchle odhaľovanie a nápravu nedostatkov v každom členskom štáte.

V súlade s článkom 13 nariadenia Komisie (EÚ) č. 72/2010, v znení zmien, Komisia pravidelne vykonáva obmedzený počet následných inšpekcií. Takéto inšpekcie sa uskutočňujú v prípade, že sa počas úvodnej inšpekcie zistili viaceré závažné nedostatky, ale aj na základe náhodného výberu s cieľom overiť, či majú príslušné orgány potrebné právomoci na to, aby požadovali odstránenie nedostatkov v stanovených lehotách. V dôsledku pandémie COVID-19 sa počas roka 2020 žiadne takéto činnosti nevykonávali.

V roku 2020 sa ukázali jasné zlepšenia kontrol bezpečnostnej ochrany letiskových zásob a opäť vysoká úroveň dodržiavania predpisov v súvislosti s detekčnou kontrolou a ochranou podanej batožiny, palubnými zásobami, odbornou prípravou a so zariadeniami bezpečnostnej ochrany. Predchádzali tomu pomerne dobré výsledky z predošlých rokov, ktoré sa ale ďalej zlepšovali vďaka vyššej informovanosti a praktickým skúsenostiam s revidovanými vykonávacími právnymi predpismi, čo zlepšilo zrozumiteľnosť a konzistentnosť opatrení.

DRUHÁ ČASŤ: LEGISLATÍVNY RÁMEC A DOPLNKOVÉ NÁSTROJE

1.Legislatívny rámec

Civilné letectvo je stále atraktívnym cieľom teroristických skupín a na odvrátenie tejto hrozby je potrebné zabezpečiť vykonávanie primeraných ochranných opatrení zodpovedajúcich riziku. Komisia a členské štáty preto neustále upravujú opatrenia na zmiernenie týchto hrozieb s cieľom dosiahnuť najvyššiu úroveň bezpečnostnej ochrany a zároveň minimalizovať nepriaznivé účinky na prevádzku.

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1998 bolo v januári 2020 aktualizované, pokiaľ ide o schvaľovanie zariadení bezpečnostnej ochrany civilného letectva, ako aj o zoznam tretích krajín uznaných za krajiny uplatňujúce normy bezpečnostnej ochrany rovnocenné so spoločnými základnými normami bezpečnostnej ochrany civilného letectva. V júni 2020 bolo v dôsledku pandémie COVID-19 nariadenie opäť zmenené, pokiaľ ide o opätovné určenie leteckých spoločností, prevádzkovateľov a subjektov vykonávajúcich kontroly bezpečnostnej ochrany nákladu a poštových zásielok z tretích krajín, ako aj o odklad určitých regulačných požiadaviek v oblasti kybernetickej bezpečnosti, previerok osôb, noriem zariadení systémov detekcie výbušnín a zariadení na stopovú detekciu výbušnín.

V marci 2020 Komisia vydala všeobecnú poznámku pre všetky druhy dopravy v súvislosti s mimoriadnymi opatreniami na riešenie nemožnosti dodržiavať určité ustanovenia právnych predpisov EÚ v dôsledku krízy. Týkalo sa to najmä bezpečnostnej ochrany letectva, pokiaľ ide o predĺženie platnosti osvedčení, školení a výcviku, letiskových identifikačných preukazov, identifikačných preukazov posádky, opätovného schválenia oprávnených alebo známych subjektov, monitorovanie dodržiavania predpisov a ďalšie činnosti, ktoré boli sťažené alebo vážne ovplyvnené mimoriadnou situáciou spôsobenou pandémiou, a to aj v oblasti monitorovania dodržiavania predpisov. Komisia vypracovala aj operačné usmernenia pre oblasť bezpečnostnej ochrany letectva týkajúce sa krízových a alternatívnych opatrení bezpečnostnej ochrany letectva v súvislosti s pandémiou COVID-19. Tieto usmernenia majú za cieľ pomôcť chrániť pracovníkov vykonávajúcich detekčnú kontrolu, cestujúcich a zamestnancov a zároveň zachovávať ciele bezpečnostnej ochrany letectva, ako aj harmonizovať krízové a alternatívne opatrenia V reakcii na pandémiu Komisia vydala aj usmernenia k postupnému obnovovaniu dopravných služieb a prepojenosti – COVID-19.

2.Databáza Únie o bezpečnosti dodávateľského reťazca (databáza UDSCS)

Od 1. júna 2010 je databáza oprávnených zástupcov a známych odosielateľov primárnym a jediným právnym nástrojom k dispozícii na nahliadnutie pri prijímaní zásielok od iného oprávneného zástupcu alebo známeho odosielateľa. Od svojho spustenia sa rozšírila o zoznam leteckých dopravcov s povolením na prepravu nákladu a poštových zásielok do EÚ z letísk v tretích krajinách (ACC3) a ich poskytovateľov pozemných služieb v tretej krajine (RA3 a KC3), zoznam overovateľov bezpečnostnej ochrany letectva EÚ schválených členskými štátmi, oprávnených dodávateľov EÚ zabezpečujúcich catering a iné dodávky na letiská a leteckým spoločnostiam a napokon o zoznam letísk Únie, ktoré uplatňujú nariadenie (ES) č. 300/2008. V dôsledku zväčšenia rozsahu databázy bola premenovaná na databázu Únie o bezpečnosti dodávateľského reťazca s cieľom lepšie zohľadniť rozšírenie jej využívania. V databáze bolo na konci roka 2020 evidovaných 14 000 oprávnených zástupcov, známych odosielateľov, nezávislých overovateľov, leteckých spoločností s označením ACC3, regulovaných dodávateľov a oprávnených zástupcov a známych odosielateľov z tretích krajín. V priebehu celého roka 2020 sa dosahovala aj cieľová miera dostupnosti databázy 99,5 %. Dokončuje sa nová verzia tejto databázy, pričom jej uvedenie do prevádzky v plnom rozsahu sa očakáva koncom roka 2021.

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/111 sa zriadil systém schvaľovania zariadení bezpečnostnej ochrany civilného letectva, tzv. známka EÚ, ktorý je uplatniteľný od 1. októbra 2020. Týmto nariadením sa harmonizuje schvaľovanie zariadení bezpečnostnej ochrany letectva, ktorý bol predtým zodpovednosťou jednotlivých členských štátov. Nový systém vychádza z existujúceho spoločného hodnotiaceho procesu Európskej konferencie civilného letectva. Jeho vykonávanie si vyžadovalo, aby databáza zahŕňala všetky schválené zariadenia bezpečnostnej ochrany letectva a ich zoznam, pričom umožňuje aj stiahnutie označenia „známka EÚ“, ktoré je potrebné pripevniť na zariadenie. Táto časť novej databázy bola uvedená do prevádzky v decembri 2020.

3.Predbežné informácie o náklade pred naložením (PLACI)

Pokiaľ ide o leteckú nákladnú dopravu, Komisia naďalej úzko spolupracovala s členskými štátmi s cieľom pripraviť prvú fázu vykonávania analýzy predbežných informácií o náklade pred naložením (PLACI). Táto prvá fáza, ktorá zahŕňa požiadavky týkajúce sa poštových zásielok a expresných balíkových zásielok, sa začala 15. marca 2021. Do právnych predpisov EÚ boli začlenené nové ustanovenia v colnej oblasti aj v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva.

Podľa požiadaviek majú hospodárske subjekty zodpovedné za vstup tovaru na colné územie Únie v poštových alebo expresných zásielkach elektronicky (prostredníctvom systému kontroly dovozu ICS2) predložiť colným orgánom EÚ údaje (predbežné údaje 7 + 1 z predbežného colného vyhlásenia o vstupe) týkajúce sa každej zásielky letiacej do EÚ a colný orgán prvého miesta vstupu do EÚ ich má analyzovať na účely bezpečnostnej ochrany civilného letectva. Rovnaké požiadavky sa budú uplatňovať od 1. marca 2023 v súvislosti so všetkými zásielkami leteckého nákladu.

Na základe výsledku analýzy rizík týkajúcej sa predbežných informácií o náklade pred naložením môže byť potrebné vykonávať osobitné zmierňujúce opatrenia bezpečnostnej ochrany letectva. Môžu ich uplatňovať hospodárske subjekty (priamo alebo nepriamo ich poskytovatelia pozemných služieb a/alebo v konečnom dôsledku aj letecký dopravca), ktoré sú zapojené v dodávateľskom reťazci na vstupe do EÚ, pred naložením zásielky na palubu lietadla s odletom do EÚ. Takéto opatrenia (celosvetovo akceptované v rámci ICAO a Svetovej colnej organizácie) môžu zahŕňať žiadosti o podrobnejšie informácie, žiadosti o detekčnú kontrolu v súlade s normami týkajúcimi sa vysokého rizika alebo odmietnutie naloženia zásielky do lietadla. Požiadavky týkajúce sa poskytovania predbežných informácií o náklade pred naložením sa vzťahujú na všetky miesta v tretích krajinách na celom svete vrátane tých, v ktorých sú letecké spoločnosti a prevádzkovatelia nákladnej dopravy vyňatí z programu EÚ ACC3.

Komisia zorganizovala v novembri 2020 spoločný seminár s orgánmi bezpečnostnej ochrany letectva a národnými colnými orgánmi s cieľom podporiť porozumenie a harmonizáciu opatrení na účely bezproblémového vykonávania programu PLACI EÚ. Spolupráca s colnými orgánmi pokračovala aj v globálnom kontexte s ICAO a so Svetovou colnou organizáciou.

TRETIA ČASŤ: SKÚŠKY, ŠTÚDIE A NOVÉ INICIATÍVY

1.Skúšky

„Skúška“ v zmysle právnych predpisov EÚ v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva sa vykonáva, keď sa členský štát dohodne s Komisiou, že bude určitý čas používať osobitné prostriedky alebo metódu, ktoré nie sú uznané v právnych predpisoch, a dočasne nimi nahradí jednu z uznaných kontrol bezpečnostnej ochrany pod podmienkou, že takéto skúšky neohrozia celkové úrovne bezpečnostnej ochrany. V právnom zmysle sa tento pojem neuplatňuje na prípady, keď členský štát alebo subjekt vykonáva hodnotenie novej kontroly bezpečnostnej ochrany zavedenej ako doplnok k jednej alebo viacerým kontrolám, na ktoré sa už vzťahujú právne predpisy.

V priebehu roka 2020 sa nevykonali ani sa neiniciovali žiadne skúšky.

2.Štúdie, správy a konferencie

Hoci organizácia fyzických podujatí nebola počas väčšej časti roka 2020 možná, Komisia zorganizovala v novembri 2020 virtuálne prvé zasadnutie pracovnej skupiny pre kybernetickú bezpečnosť letectva, na ktorom sa zišli orgány členských štátov zodpovedné za bezpečnostnú ochranu letectva a vykonávanie smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti, ako aj zainteresované strany. Komisia je presvedčená, že vykonávanie a ďalšie zlepšovanie komplexného regulačného prostredia kybernetickej bezpečnosti letectva môže vo veľkej miere ťažiť z poradenstva a výmeny skúseností a najlepších postupov v rámci takejto pracovnej skupiny. Existuje aj veľký záujem o to, aby sa zohľadnili osobitosti sektora letectva a aby sa zistilo, ako sa môžu odvetvové a horizontálne snahy navzájom dopĺňať, pričom sa zabráni duplicite úsilia a neprimeranému zaťaženiu správnych orgánov a odvetvia.