Vzhľadom na to, že opatrenia proti šíreniu nákazy sa postupne rušia, je potrebné testovanie, vyhľadávanie kontaktov a dohľad nad verejným zdravím, pretože umožňujú kontrolovať lokalizované vypuknutia nákazy. Ich rýchla rozšíriteľnosť je rozhodujúcim faktorom, pokiaľ ide o zvládnutie možného rozvoja do pandémie a o zabránenie nutnosti obnoviť prísne opatrenia na zamedzenie pohybu. Tieto činnosti musia byť osobitne prispôsobené zraniteľným skupinám a v prostredí s vysokou hustotou a obmedzenou schopnosťou dodržiavať fyzický odstup. Kľúčovým krokom v rámci pripravenosti je preto systematická identifikácia zraniteľných lokalít a obyvateľstva vo všetkých členských štátoch.

Niekoľko týždňov od zrušenia výrazne reštriktívnych opatrení v súčasnosti pozorujeme, že vo viacerých členských štátoch dochádza k opätovnému výskytu nahlásených prípadov, pričom sa objavujú lokalizované vypuknutia nákazy v špecifickom prostredí a vo väčšine krajín EÚ/EHP stále hlásia komunitné šírenie. Nedávne vypuknutia nákazy sú príkladom toho, že miestne vypuknutia nákazy sa musia okamžite dostať pod kontrolu, aby sa zabránilo rozsiahlejšiemu komunitnému šíreniu. Na tento účel by sa malo v dotknutej oblasti bezodkladne zaviesť rozšírené testovanie a vyhľadávanie kontaktov. Následne by sa mali prijať miestne opatrenia na zmiernenie rizík, ako je izolácia.

Zo skúseností vyplýva, že koordinácia činností so susednými krajinami a na úrovni EÚ má zásadný význam. Zamedzenie šírenia a riadenie všetkých prípadných nových vypuknutí nákazy si takisto bude vyžadovať neustálu spoluprácu a podporu pre krajiny v bezprostrednom susedstve EÚ a vzdialenejšie krajiny. Komisia preto zapojí krajiny západného Balkánu, európskeho susedstva a iné partnerské krajiny, ak to bude vhodné a možné, do opatrení navrhovaných v tomto dokumente.

Cieľom tohto oznámenia je zabezpečiť krátkodobú pripravenosť EÚ v oblasti zdravia v prípade ďalších vypuknutí nákazy COVID-19 v Európe. Osobitná pozornosť sa venuje potrebe znížiť záťaž súvisiacu so sezónnou chrípkou 2020/2021 v snahe zmierniť dodatočný tlak na zdravotné systémy, ak zároveň dôjde k ďalšiemu vypuknutiu nákazy COVID-19. V každej oblasti čerpá toto oznámenie z hlavných ponaučení – pozitívnych a negatívnych – a naznačuje kľúčové opatrenia, ktoré sa majú prijať v nadchádzajúcich mesiacoch. To si bude vyžadovať silnú koordináciu a výmenu informácií v členských štátoch a komunitách a medzi nimi, ako aj záväzok vykonávať tieto opatrenia, ktoré patria do vnútroštátnej právomoci. Naďalej sa bude vyvíjať úsilie o dosiahnutie dohody na spoločných prístupoch k opatreniam v oblasti zdravia v rámci Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (HSC), ako aj na iných fórach, ako je integrovaná politická reakcia na krízu (IPCR).

Keďže sa odhaľujú lokalizované vypuknutia nákazy a je pravdepodobné, že sa budú objavovať ďalšie, tieto záťažové testy by sa mali vykonávať na miestnej úrovni podľa konkrétnej situácie, ako sú hromadné nákazy, ohniská v cielených sektoroch, napríklad v bitúnkoch, vo vzdelávacích zariadeniach a v rezidenčných domovoch, ktoré by sa neskôr mohli rozšíriť na iné oblasti činnosti. Získané poznatky a najlepšie postupy sa poskytnú po skončení testov.

To musí umožniť odhaľovanie problematických miest už v počiatočnom štádiu. Členské štáty preto musia poskytovať štandardizované a včasné epidemiologické údaje na nižšej ako celoštátnej úrovni vrátane údajov o hospitalizáciách a obsadenosti jednotiek intenzívnej starostlivosti. Akumulácia takýchto údajov, a to aj prostredníctvom digitálnej epidemiológie opierajúcej sa o analýzu sociálnych médií, pomáha pri sledovaní pandémie a umožňuje presné modelovanie šírenia choroby.

Spojením štandardných postupov vyhľadávania kontaktov s interoperabilnými mobilnými aplikáciami (ďalej len „aplikácie“) sa môže posilniť schopnosť zastaviť nové reťazce prenosu a zabrániť rozšíreniu do komunity pri zachovaní zásad ochrany údajov uvedených v príslušných právnych predpisoch. Desať členských štátov už zaviedlo aplikácie na vyhľadávanie kontaktov a varovanie. Jedenásť ďalších štátov má v úmysle zaviesť takúto aplikáciu v blízkej budúcnosti. V nadväznosti na prijatie odporúčania o využívaní technológií a údajov na boj proti kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a jej prekonanie boli vypracované riešenia a spoločný súbor nástrojov na úrovni EÚ s cieľom uľahčiť interoperabilitu vnútroštátnych aplikácií pri súčasnom zabezpečení ochrany súkromia a osobných údajov. Interoperabilita všetkých vnútroštátnych aplikácií by sa mala stať skutočnosťou, aby mohli cestujúci a pracovníci naďalej s dôverou prechádzať cez hranice v rámci EÚ. Komisia dnes zmenila vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2019/1765 o sieti elektronického zdravotníctva s cieľom stanoviť spôsoby prevádzky zabezpečenej IT infraštruktúry, ktorá podporuje interoperabilitu aplikácií na vyhľadávanie kontaktov a varovanie v celej EÚ. Systém včasného varovania a reakcie (EWRS) zaisťuje bezpečnú a účinnú výmenu informácií medzi zdravotníckymi orgánmi členských štátov. Okrem toho je potrebné zaviesť opatrenia na zabezpečenie pripravenosti na miestach vstupu do EÚ, ako sú medzinárodné letiská, prístavy, medzinárodné železničné stanice alebo pozemné hraničné priechody, ktoré môžu ďalej podporovať úsilie zamerané na vyhľadávanie kontaktov, čo takisto prispeje k zaisteniu slobody pohybu v rámci EÚ.

Vzhľadom na tento hospodársky a sociálny vplyv je vo všeobecnom záujme vyhnúť sa rozsiahlym opatreniam na obmedzenie pohybu v prípade ďalších vypuknutí nákazy a riešiť vplyv rôznych odvetví, vrátane dopravy a cestovného ruchu. Riešenie by malo spočívať skôr v cielených a lokálne zameraných nezdravotníckych protiopatreniach podložených výskumom a dôkazmi. Pomôžu súhrnné a anonymizované údaje o mobilite umožňujúce posúdenie účinnosti takýchto opatrení. Keď sa tieto údaje zostavia, môžu poskytnúť základ na plánovanie možného vývoja ďalších vypuknutí nákazy a zodpovedajúcich nefarmaceutických opatrení, ktoré by sa mali zaviesť. Zaistenie bezpečných pracovísk má zásadný význam pre kontinuitu práce a hospodárskych činností, rovnako je dôležité poskytovanie služieb starostlivosti o deti a vzdelávania pre deti s cieľom umožniť kontinuálnu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom pre všetkých rodičov. Mali by sa zaviesť preventívne a ochranné opatrenia založené na pravidlách EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci a mali by sa zaviesť osobitné usmernenia na ochranu zdravia pracovníkov a zabránenie šíreniu vírusu na pracovisku. Nevyhnutná je najmä povinnosť zamestnávateľa aktualizovať posudzovanie rizika a prispôsobiť opatrenia meniacemu sa kontextu, a to v súlade s právnym rámcom.

ØFinancovanie a organizácia prepravy zdravotníckeho personálu a tímov do EÚ a medzi členskými štátmi a presun pacientov medzi členskými štátmi a do tretích krajín (IES – Európska komisia)

Počas prvého vypuknutia nákazy v Európe boli niektoré oblasti podstatne viac zasiahnuté ako iné. V niektorých prípadoch boli miestne kapacity preťažené a pomoc im bola poskytnutá vďaka európskej cezhraničnej podpore vyslaním špecializovaného zdravotníckeho personálu, ako aj presunu pacientov chorých na COVID-19. Napríklad Rumunsko a Nórsko vyslali do severného Talianska lekárov a zdravotné sestry, a to vďaka spolufinancovaniu v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Pokiaľ ide o pacientov, 6 členských štátov bolo zapojených do cezhraničných presunov pacientov chorých na COVID-19.

Pandémia Covid-19 výrazne ovplyvnila zdravotníckych pracovníkov, ktorí sa starali o pacientov chorých na COVID-19, často pod veľkým stresom a počas pretrvávajúcich období. Nie sú iba ohrození nákazou vzhľadom na ich zvýšené vystavenie vírusu, ale často musia pracovať v podmienkach s nedostatkom vhodných osobných ochranných prostriedkov. Veľmi častým bol nedostatok kapacít jednotiek intenzívnej starostlivosti a špecializovaných zdravotníckych pracovníkov na liečbu pacientov chorých na COVID-19. Vo väčšine prípadov v EÚ sa ukázalo, že vnútroštátne riešenia nedostatku lôžok na jednotkách intenzívnej starostlivosti sú uskutočniteľné. Jedným z kľúčových poučení však bolo, že hoci by sa mohla rozšíriť fyzická infraštruktúra, najnaliehavejšou potrebou sa stala dostupnosť kompetentných zdravotníckych pracovníkov v rámci jednotiek intenzívnej starostlivosti. V niektorých prípadoch bol prizvaný záložný zdravotnícky personál a študenti medicíny a keď to bolo potrebné, poskytla sa im rýchla odborná príprava. Komisia tiež podporovala európsku sieť klinických lekárov, ktorá zdravotníckym pracovníkom umožňuje výmenu informácií a zlepšenie ich spôsobu liečby pacientov chorých na COVID-19. Toto prerozdelenie zdrojov sa však niekedy uskutočnilo na úkor poskytovania starostlivosti pacientom s inými ochoreniami.

Ako sa zdôraznilo v oznámení Komisie s názvom Stratégia EÚ v oblasti vakcín proti COVID-19 zo 17. júna 2020, trvalým riešením tejto krízy bude pravdepodobne až vývoj a zavedenie účinnej a bezpečnej vakcíny proti tomuto vírusu. V tejto súvislosti Európska komisia v súčasnosti rokuje v mene členských štátov s výrobcami vakcíny s cieľom uzavrieť predbežné dohody o nákupe. Pomôže to pri návrate hospodárskeho a sociálneho života do normálneho stavu v celej Európe a vo svete.

V rámci prípravy na možný prudký nárast prípadov v budúcnosti je však potrebné urobiť viac. Členské štáty sa vyzývajú, aby urýchlene vypracovali jasný prehľad svojich potrieb v oblasti zdravotníckych potrieb, vnútroštátnych výrobných kapacít a zásob nevyhnutného vybavenia. Na úrovni EÚ prebieha obstarávanie s cieľom zabezpečiť dostupnosť osobných ochranných prostriedkov, pľúcnych ventilátorov, laboratórneho vybavenia a kriticky dôležitých liekov pre JIS (pozri prílohu), ako aj prístup k liečebným prípravkom po získaní povolenia na uvedenie na trh od Európskej agentúry pre lieky a podporu pre výrobu a zavedenie potenciálnych úspešných vakcín. Rozsiahle rámcové zmluvy EÚ o verejnom obstarávaní poskytujú členským štátom pomoc pri práci na zabezpečenie pripravenosti. Členské štáty sa vyzývajú, aby využili možnosti nákupu zdravotníckeho vybavenia na základe aktuálnych zmlúv. Takisto bude dôležité zabezpečiť, aby boli zavedené opatrenia, ktorými sa zaistí, že sa primerané osobné ochranné prostriedky dostanú do kriticky dôležitého sektora sociálnej podpory a starostlivosti, ktorý poskytuje základné služby pre staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím.

Pri zavádzaní ďalších opatrení sa treba vyhnúť opätovnému zavedeniu neúčinných obmedzení a kontrol na vnútorných hraniciach EÚ. Akékoľvek opatrenia, ktoré zahŕňajú obmedzenia pohybu osôb alebo tovaru v rámci EÚ, by sa mali uplatňovať len v nevyhnutných prípadoch. Takéto reštriktívne opatrenia by mali byť koordinované, primerané a nediskriminačné v záujme riešenia rizík v oblasti verejného zdravia. Dočasné kontroly na hraniciach sa môžu vykonávať len za výnimočných okolností ako reakcia na situácie, ktoré závažným spôsobom ovplyvňujú verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť, a ako krajné opatrenie by mali trvať len dovtedy, kým mimoriadne okolnosti pretrvávajú.

Obmedzenia v rámci území členských štátov nemusia byť nevyhnutne sprevádzané cestovnými obmedzeniami a kontrolami na vnútorných hraniciach. Ak sa napriek tomu zavedú hraničné kontroly, malo by sa tak stať po konzultácii s ostatnými členskými štátmi, pričom by sa mali využiť existujúce kanály a dodržiavať existujúce pravidlá, zatiaľ čo voľný pohyb tovaru, pracovníkov, ktorí vykonávajú dôležité povolania, a nevyhnutných pracovníkov v doprave by mal byť zaistený neustále. Bezodkladne by sa mali zaviesť zelené jazdné pruhy a mali by sa vykonávať existujúce usmernenia o opatreniach týkajúcich sa riadenia hraníc, nákladnej leteckej dopravy, ako aj voľného pohybu pracovníkov a striedania posádok. Osobitná skupina na presadzovanie jednotného trhu bude naďalej monitorovať a riešiť všetky neopodstatnené prekážky voľného pohybu tovaru. Pokiaľ ide o ďalší vývoj v osobnej doprave, naďalej sú relevantné usmernenia týkajúce sa dopravných služieb a práv cestujúcich a mali by sa uplatňovať v súlade s epidemiologickou situáciou. Obmedzenia vzťahujúce sa na cesty do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, sú predmetom priebežného posudzovania. Je nevyhnutné, aby sa akékoľvek postupné zrušenie cestovných obmedzení do EÚ uskutočnilo plne koordinovaným spôsobom medzi členskými štátmi EÚ.

Akčná oblasť: Nefarmaceutické opatrenia Harmonogram ØVčasná výmena informácií členských štátov o účinnosti opatrení a všetkých opätovne zavedených opatreniach s cieľom reagovať na sekundárne vypuknutia nákazy Webové sídlo na vkladanie údajov a databázu bude prevádzkovať Spoločné výskumné centrum (JRC) a údaje budú vkladať JRC a ECDC na základe príspevkov členských štátov, a tieto údaje budú k dispozícii na účely modelovania, posudzovania rizík a monitorovania situácie v členských štátoch. júl – september ØPríručka EÚ o nefarmaceutických zásahoch v súvislosti s COVID-19 (ECDC a JRC) Zhromažďovanie najlepších postupov a vedeckých usmernení na základe modelovania výsledkov s cieľom pomôcť členským štátom pri nastavovaní opatrení v oblasti verejného zdravia (vrátane masových zhromaždení) na základe rôznych parametrov, kritérií a spúšťacích mechanizmov. august ØVýmena informácií a najlepších postupov týkajúcich sa vnútorných a vonkajších hraničných priechodov na účely obmedzenia negatívnych dôsledkov pre slobodu pohybu osôb a tovaru (Európska komisia a členské štáty) prebieha

5.Podpora pre zraniteľné skupiny

Niektoré skupiny sú vírusom ohrozené viac než iné. Týka sa to troch kategórií: 1. osoby zraniteľné zo zdravotného hľadiska, ako napríklad staršie osoby a osoby so zdravotnými komplikáciami (napr. vysoký krvný tlak, cukrovka, obezita atď.), 2. sociálne marginalizované osoby, ako napríklad osoby, ktoré bývajú alebo pracujú v určitých fyzických prostrediach s vysokou hustotou a zníženou schopnosťou udržiavať fyzický odstup alebo so zníženým rozpočtom na ochranné opatrenia (ako sú napríklad ľudia žijúci v chudobe), ako aj 3. osoby, ktorých povolania si vyžadujú väčšiu fyzickú blízkosť k osobám, ktoré sú potvrdenými alebo pravdepodobnými nositeľmi koronavírusu. Približne polovicu všetkých úmrtí v niektorých členských štátoch predstavovali úmrtia starších osôb, najmä v zariadeniach opatrovateľskej starostlivosti. Okrem toho kríza spôsobená nákazou COVID-19 zvýraznila a prehĺbila existujúce nerovnosti, vrátane zvýšeného počtu prípadov domáceho násilia, a zároveň neúmerne silno zasiahla marginalizované komunity v našej spoločnosti. Ďalšie vypuknutia nákazy by nemali viesť k rozšíreniu sociálno-ekonomických rozdielov v európskych spoločnostiach. Vzhľadom na rôznorodosť skupín sa opatrenia na ochranu zdravia jednotlivých skupín musia prispôsobiť každej špecifickosti, pretože v každom jednotlivom prípade budú potreby a požiadavky odlišné. To zahŕňa aj ich potreby, pokiaľ ide o podporu duševného zdravia, napríklad pri riešení problémov, ktoré prináša izolácia a osamelosť.

Osobitné situácie si vyžadujú osobitné opatrenia. Situácia zdravotníckych pracovníkov, pracovníkov v zariadeniach dlhodobej starostlivosti a ďalších pracovníkov v prvej línii, ako aj zraniteľných skupín a prostredí, ako sú rezidenčné domovy, bude potrebovať nepretržité a primerané monitorovanie prostredníctvom pravidelného testovania s cieľom zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu v týchto prostrediach. Okrem toho vypuknutie nákazy v prostrediach, ako sú bitúnky, bane a určité klimatizované oblasti, si vyžadujú okamžité nasadenie kapacít na kontrolu vypuknutia nákazy, aby sa zabezpečilo, že takéto vypuknutia nákazy zostanú lokalizované. Komunity migrujúcich alebo sezónnych pracovníkov si takisto vyžadujú osobitnú pozornosť.

Akčná oblasť: Podpora pre zraniteľné skupiny Harmonogram ØNavrhnutie a zavedenie intenzívnych stratégií rozsiahleho testovania s nízkou prahovou hodnotou zacielených na zraniteľné skupiny a prostredia (členské štáty a ECDC) júl – august ØVýmena najlepších postupov pri podpore prevencie, testovania a starostlivosti v oblasti COVID-19 v sociálne znevýhodnených a marginalizovaných skupinách a skupinách a prostrediach zraniteľných zo zdravotného hľadiska (Európska komisia & ECDC) júl – september ØVýmena najlepších postupov a zaistenie podpory duševného zdravia a psychosociálnej podpory pre zraniteľné osoby náchylné na ochorenie COVID-19 (Európska komisia a členské štáty) júl – september ØPoskytovanie osobitných online školení pre pracovníkov v prvej línii pracujúcich so zraniteľnými skupinami (ECDC) júl – september

6.Zníženie záťaže spôsobenej sezónnou chrípkou

Sezónna chrípka predstavuje pre systémy zdravotníctva každoročnú záťaž. Súčasné prepuknutie sezónnej chrípky a COVID-19 by na systémy zdravotníctva vytvorilo značný tlak. Preto treba bezodkladne zvážiť činnosti, ktoré by znížili záťaž spôsobenú sezónnou chrípkou, napríklad zvýšený dohľad, testovanie, prístup k vakcínam a diferenciálna diagnostika.

Akčná oblasť: Zmierniť sezónnu chrípku Harmonogram ØZvýšenie vakcinácie proti chrípke: predpokladaný začiatok vakcinačných kampaní a rozšírenie cieľových skupín (členské štáty) Členské štáty by mali zvážiť včasnú pripravenosť na vakcinačné kampane a rozšírenie cieľových skupín. júl – september ØZabezpečenie dodatočného národného obstarávania vakcín proti chrípke (napr. z nadmernej produkcie) (členské štáty) júl – september ØVedecké usmernenia k vakcinačnej infraštruktúre pre sezónnu chrípku v prostredí, kde vypukla nákaza COVID-19 (ECDC) júl ØPríprava prispôsobených vakcinačných infraštruktúr pre sezónnu chrípku v prostredí, kde vypukla nákaza COVID-19 (napr. zabezpečením potenciálne rozsiahlejšej vakcinácie proti sezónnej chrípke) (členské štáty) júl – september ØVýmena najlepších postupov vo vnútroštátnych programoch imunizácie proti chrípke (Európska komisia a ECDC) To môže zahŕňať prispôsobené vakcinačné plány proti sezónnej chrípke po vypuknutí nákazy COVID-19, predvídanie dopytu obyvateľstva a zabezpečenie vakcinácie v prípade obmedzenia pohybu. júl – september ØZvýšenie miery vakcinácie prostredníctvom cielených kampaní na zvyšovanie informovanosti na pracoviskách (EU-OSHA) september – október ØUsmernenia týkajúce sa klinického riadenia a liečebného protokolu pre diferenciálnu diagnostiku a riadenie chrípky a ochorenia COVID-19 (ECDC) júl

III.ZÁVER

EÚ musí zabezpečiť svoju pripravenosť na možný opätovný nárast prípadov ochorenia na COVID-19. To si vyžaduje krátkodobú a dôslednú koordinačnú činnosť na posilnenie kľúčových oblastí pripravenosti a reakcie. Včasné odhaľovanie prípadov a rýchla reakcia s cieľom zabrániť ďalšiemu šíreniu spolu s konkrétnymi opatreniami na ochranu najzraniteľnejších skupín v našich spoločnostiach sú v súčasnosti to najlepšie, čo môžeme urobiť, aby sme zabránili opätovnému zavedeniu rozsiahlych obmedzení, napríklad zákazu vychádzania. V nadväznosti na prebiehajúcu činnosť členských štátov, Komisie a agentúr EÚ sa v tomto oznámení stanovujú potrebné opatrenia, ktoré sa majú prijať.

Toto úsilie by sa malo opierať o spoľahlivé dôkazy a rozsiahle úsilie v oblasti verejnej komunikácie. Zabránenie opätovnému výskytu prípadov vo veľkej miere závisí od individuálneho správania a dodržiavania odporúčaní v oblasti verejného zdravia. Neustála ostražitosť na každej strane je kľúčom k zabezpečeniu, aby sa neustále dodržiaval najdôležitejší súbor základných individuálnych preventívnych opatrení. Táto naliehavá potreba sa následne opiera o akceptovanie a pochopenie opodstatnenej povahy a dôležitosti týchto opatrení verejnosťou. Kľúčovým faktorom budúceho vývoja bude monitorovanie miery, v akej spoločnosť akceptuje opatrenia, a riešenie počiatočných spoločenských obáv. Toto úsilie v oblasti komunikácie zahŕňa aj systematickú a okamžitú reakciu na dezinformácie o pandémii koronavírusu, pričom by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie kybernetickej odolnosti kľúčovej zdravotníckej infraštruktúry. V prípade, že členský štát obnoví núdzové opatrenia, tieto opatrenia by mali byť navrhnuté merateľným a obmedzeným spôsobom, aby nebránili právnemu štátu a parlamentnej demokracii.

Vírus sa na hraniciach EÚ nezastaví, a preto EÚ a jej členské štáty poskytujú viac ako 36 miliárd EUR formou núdzovej pomoci, mostov humanitárnej pomoci a dlhodobejšej podpory tretích krajín v núdzi. EÚ okrem toho zriadila letecký most humanitárnej pomoci EÚ na nepretržité prevádzkovanie dôležitých dopravných spojení pre humanitárnych a pohotovostných zdravotníckych pracovníkov a dodávky.

Preto by sa malo pokračovať v úsilí o koordináciu s ďalšími globálnymi aktérmi vrátane OSN a WHO s cieľom zabezpečiť požadovanú medzinárodnú reakciu na túto globálnu hrozbu pre zdravie vrátane spravodlivého prístupu k vakcíne proti COVID-19. Toto úsilie by malo napredovať ruka v ruke s úsilím o riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov tejto krízy, ktoré ohrozujú pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ako aj investíciami do odolnosti partnerských krajín, najmä posilňovaním systému zdravotníctva, čím sa podporí celosvetová obnova. Je to jediný spôsob, ako ukončiť súčasnú pandemickú krízu v EÚ a na celom svete.

Viac ako v ktoromkoľvek inom roku sa pozornosť musí venovať zníženiu vplyvu sezónnej chrípky v rokoch 2020/2021 a teraz sa musia zaviesť opatrenia na zmiernenie tohto scenára. Kombinované účinky simultánnych vypuknutí nákazy COVID-19 a ťažkej chrípkovej sezóny by mohli byť ešte väčšou skúškou limitov našich systémov zdravotnej starostlivosti.