V navrhovanom nariadení sa stanovuje, čo musia členské štáty urobiť na prevenciu a riadenie krízových situácií a akým spôsobom by na tieto účely mali navzájom spolupracovať, najmä vytvorením spoločných metód posudzovania rizík, zabezpečením väčšej porovnateľnosti a transparentnosti v prípravnej fáze a počas krízy dodávok elektriny, ako aj zaručením dodávok elektriny aj v čase krízy do miest, kde je to najviac potrebné. Návrh vytvára aj rámec na systematickejšie monitorovanie problémov s bezpečnosťou dodávok prostredníctvom skupiny pre koordináciu v oblasti elektrickej energie. Prispieva k revidovanému tretiemu balíku tým, že zabezpečuje, aby aj v krízových situáciách mali prednosť trhové opatrenia a aby trhy fungovali čo najdlhšie.

Potreba opatrení EÚ vychádza z dôkazov o tom, že prístupy jednotlivých štátov nevedú len k suboptimálnym opatreniam, ale vplyv krízy dokonca zhoršujú. Krízové situácie navyše často nie sú vymedzené štátnymi hranicami a môžu mať priamy alebo nepriamy dosah na viaceré členské štáty. Preto by sa vnútroštátne opatrenia v oblasti pripravenosti a zmierňovania následkov nemali stanovovať iba na vnútroštátnej úrovni, a to vzhľadom na ich potenciálny vplyv na bezpečnosť dodávok v susednom členskom štáte alebo na dostupnosť opatrení na riešenie prípadných nedostatočných dodávok.

Navrhované nariadenie je takisto v súlade s cieľom Únie posilniť Energetické spoločenstvo. Keďže krízy dodávok elektriny môžu siahať za hranice Únie a zahŕňať aj krajiny Energetického spoločenstva, Únia by mala úzko spolupracovať so zmluvnými štátmi Energetického spoločenstva pri prevencii kríz dodávok elektriny, príprave na ne a ich riešení s cieľom zabezpečiť efektívne krízové riadenie na širšom európskom území.

Navrhované nariadenie je v súlade s existujúcimi právnymi predpismi v oblasti kybernetickej bezpečnosti a kritickej infraštruktúry. Pokiaľ ide o kybernetickú bezpečnosť, všeobecné pravidlá sú stanovené v smernici (EÚ) 2016/1148 (smernica NIS), pričom konkrétne pravidlá zohľadňujúce nové riziká vyplývajúce z digitalizácie energetických systémov sa prednostne vypracujú v sieťovom predpise, s ktorým sa počíta v rámci revidovaného nariadenia o elektrickej energii. Navrhovaným nariadením sa dopĺňa smernica NIS, a to zabezpečením riadneho určenia kybernetických incidentov za riziko a náležitého zohľadnenia opatrení prijatých na ich riešenie v plánoch pripravenosti na riziká. Navrhovaným nariadením sa dopĺňa aj smernica Rady 2008/114/ES, ktorou sa stanovil spoločný postup identifikácie európskych kritických infraštruktúr, napr. infraštruktúr a zariadení na výrobu a prenos energie, a ich ochrany pred teroristickými útokmi a inými fyzickými rizikami. Navrhované nariadenie sa všeobecnejšie zameriava na to, ako dosiahnuť odolnosť elektrizačnej sústavy ako celku a ako riadiť vzniknuté krízové situácie.

Navrhované nariadenie vychádza najmä z usmernení o prevádzkovaní sústavy a sieťového predpisu o stavoch núdze a obnovy prevádzky, ktoré obsahujú technické pravidlá, podľa ktorých majú PPS zaisťovať bezpečnosť sústavy, a to aj v núdzových situáciách. Tieto pravidlá by PPS mali umožniť účinne riešiť väčšinu incidentov, ale samé osebe nezaručujú, že členské štáty budú náležite pripravené na rozsiahlejšie krízové situácie a ich riadenie, predovšetkým na tie, ktoré presahujú hranice a často si vyžadujú politicky citlivé rozhodnutia (napr. prerušenie dodávok elektriny).

Sieťové predpisy a usmernenia prijaté podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 714/2009 obsahujú harmonizované zásady pre procesy plánovania prevádzky a tvorby plánov, ktoré sú potrebné na predpovedanie ťažkostí v oblasti prevádzkovej bezpečnosti v reálnom čase. Návrh nariadenia dopĺňa tieto technické pravidlá vytvorením administratívnych a politických mechanizmov, ktoré majú pomôcť vnútroštátnym orgánom pri prevencii a riadení krízových situácií vo vzájomnej spolupráci, a to tak, aby sa zároveň vyhli neprimeraným zásahom do trhu a úloh PPS.

Výsledkom verejnej konzultácie o pripravenosti na riziká v oblasti bezpečnosti dodávok elektrickej energie (od 15. júla do 9. októbra 2015) bolo 75 odpovedí, okrem iného od orgánov verejnej moci, medzinárodných organizácií (Medzinárodná agentúra pre energiu), európskych orgánov [Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) a Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E)] a od najdôležitejších zainteresovaných strán (spoločností a združení). Cieľom bolo získať názory zainteresovaných strán najmä na to, ako by sa členské štáty mali pripraviť a spolupracovať s ostatnými štátmi, pokiaľ ide o určenie a riadenie rizík v oblasti bezpečnosti dodávok elektriny. Hlavné výsledky konzultácie a doručené odpovede sú zhrnuté ďalej v texte a sú dostupné aj na webovej stránke Komisie. V posúdení vplyvu sa zohľadnili rôzne možnosti.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Intenzívnejšia regionálna spolupráca takisto umožní členským štátom vytvárať synergie, učiť sa od seba navzájom a spoločne vyvíjať najlepšie postupy. Časom by to malo viesť k zníženiu administratívneho vplyvu.

Posilnená koordinácia by znížila celkové náklady sústavy, čo by mohlo mať kladný vplyv na ceny pre spotrebiteľov. Naopak nedostatočná koordinácia pri prevencii a riadení krízových situácií by znamenala významné alternatívne náklady. V nedávnej štúdii sa zistilo, že integrácia európskeho trhu s elektrinou by bola významným prínosom (12,5 – 40 miliárd EUR v období do roku 2030). Táto suma by však bola nižšia o 3 až 7,5 miliardy EUR, ak by chceli členské štáty dosiahnuť ciele bezpečnosti dodávok elektriny samostatne.

·plány by mali zahŕňať opatrenia na zabezpečenie náležitej prevencie a riadenia v situácii súbežných kríz. Mali by byť schválené na regionálnej úrovni a zahŕňať aspoň:

·Všetky opatrenia obsiahnuté v plánoch by mali byť jasne vymedzené, transparentné, primerané, nediskriminačné a overiteľné. Nemali by ohrozovať bezpečnosť dodávok elektriny v iných členských štátoch ani v Únii ako celku a

·Plány by mali mať dve časti, v ktorých sa stanovia vnútroštátne opatrenia a koordinované opatrenia dohodnuté medzi členskými štátmi v jednotlivých regiónoch. Mali by zohľadňovať osobitné charakteristiky každého členského štátu a jasne vymedziť úlohy a povinnosti príslušných orgánov.

·Pred prijatím plánu by mal príslušný orgán predložiť návrh príslušným orgánom v regióne a skupine pre koordináciu v oblasti elektrickej energie na konzultáciu. Po konzultácii by sa mal konečný plán zaslať Komisii, zverejniť a každé tri roky aktualizovať, pokiaľ si okolnosti nevyžiadajú častejšie aktualizácie;

·Členské štáty by mali vypracovať plány pripravenosti na riziká po konzultáciách so zainteresovanými stranami, aby sa zabezpečila maximálna pripravenosť na krízy dodávok elektriny a účinné riadenie týchto situácií, ak sa vyskytnú. Plány by sa mali vypracovať na základe scenárov krízy dodávok elektriny, ktoré identifikuje ENTSOE a členské štáty, a mali by obsahovať plánované alebo prijaté opatrenia na prevenciu a zmiernenie týchto scenárov;

·V záujme zabezpečenia transparentnosti po kríze dodávok elektriny by mali postihnuté členské štáty vykonať hodnotenie ex post krízy a jej následkov.

·ENTSO-E by mala vypracovať aj metodiku na posúdenie krátkodobej primeranosti, najmä sezónnej primeranosti, ako aj prognóz týždennej až vnútrodennej primeranosti výroby. Po schválení ACER by ju mali členské štáty a ENTSO-E použiť vo svojich posúdeniach krátkodobej primeranosti. Navrhované posúdenie krátkodobej primeranosti dopĺňa posúdenie dlhodobej primeranosti zdrojov navrhované v revidovanom nariadení o elektrickej energii, čím sa zabezpečí koordinované európske posudzovanie primeranosti na účely posúdenia potreby kapacitných mechanizmov.

·Členské štáty majú spolupracovať v duchu solidarity pri príprave na krízy dodávok elektriny a ich riadení s cieľom za náhradu zabezpečiť dodávky elektriny do miest, kde je to najviac potrebné a

·Členské štáty sú povinné informovať Komisiu a skupinu pre koordináciu v oblasti elektrickej energie, ak majú konkrétne, závažné a spoľahlivé informácie o tom, že by mohlo dôjsť k udalosti, ktorá by pravdepodobne mala za následok výrazné zhoršenie dodávok elektriny;

(10)Členské štáty by mali určiť jeden príslušný orgán ako kontaktné miesto na uľahčenie prevencie, výmeny informácií a hodnotenia krízy dodávok elektriny ex post. Môže to byť jestvujúci alebo nový subjekt.

(9)Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany obsahuje požiadavky na členské štáty, aby vypracovali posúdenia rizík na celoštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni každé tri roky a aby rozvíjali a zdokonaľovali plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof. Osobitné opatrenia v tomto nariadení týkajúce sa prevencie rizika, pripravenosti a plánovania by mali byť koherentné so všeobecnejšími vnútroštátnymi posúdeniami rizík zameranými na viaceré riziká, ktoré sa vyžadujú podľa rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

(6)Týmto nariadením sa stanovuje spoločný rámec pravidiel prevencie kríz dodávok elektriny, prípravy na ne a ich riadenia, čím sa zvýši transparentnosť vo fáze prípravy a v priebehu krízy dodávok elektriny a zabezpečí sa, aby sa aj v prípade krízy elektrina dodávala do miest, kde je to najviac potrebné. Členské štáty budú musieť spolupracovať na regionálnej úrovni v duchu solidarity. V nariadení sa zároveň stanovuje rámec pre účinné monitorovanie bezpečnosti dodávok v Európe prostredníctvom skupiny pre koordináciu v oblasti elektrickej energie. To by malo viesť k lepšej pripravenosti na riziká pri nižších nákladoch. Mal by sa posilniť aj vnútorný trh s elektrinou zvýšením vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi a vylúčením neprimeraných štátnych zásahov v krízových situáciách, najmä zamedzením neoprávnenému obmedzovaniu cezhraničných tokov.

(5)Usmernenia pre prevádzkovanie elektrizačnej prenosovej sústavy a sieťový predpis o stavoch núdze a obnovy prevádzky v sektore elektrickej energie tvoria podrobný súbor pravidiel, ktoré upravujú konanie a spoluprácu prevádzkovateľov prenosových sústav a iných relevantných aktérov v záujme bezpečnosti sústavy. Tieto technické pravidlá by mali zaistiť, aby sa väčšina incidentov v sektore elektrickej energie riešila účinne na prevádzkovej úrovni. Toto nariadenie sa zameriava na krízy dodávok elektriny, ktoré môžu mať väčší rozsah a vplyv. Stanovuje sa v ňom, čo majú členské štáty robiť na prevenciu týchto situácií a aké opatrenia majú prijať, ak už samotné prevádzkové pravidlá nebudú stačiť. Aj v krízových situáciách by sa však pravidlá prevádzkovania sústavy mali naďalej plne dodržiavať.

(4)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/89/ES sa stanovujú potrebné opatrenia, ktoré by členské štáty mali prijať na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny vo všeobecnosti. Ustanovenia uvedenej smernice boli do značnej miery prekonané následnými právnymi predpismi, a to najmä pokiaľ ide o organizáciu trhov s cieľom zabezpečiť dostatočnú kapacitu, spoluprácu prevádzkovateľov prenosových sústav v záujme zabezpečenia stability systému a potrebu zabezpečiť existenciu primeranej infraštruktúry. Toto nariadenie sa týka konkrétnej otázky prevencie a riadenia kríz v sektore elektrickej energie.

(11)Spoločný prístup k prevencii a riadeniu kríz si predovšetkým vyžaduje, aby členské štáty používali rovnaké metódy a vymedzenie pojmov na určovanie rizík súvisiacich s bezpečnosťou dodávok elektriny a aby dokázali účinne porovnávať svoju výkonnosť a výkonnosť svojich susedov v tejto oblasti. V nariadení sa určujú dva ukazovatele na monitorovanie bezpečnosti dodávok elektriny v Únii: „očakávaná nedodaná energia“ (expected energy non served – EENS) vyjadrená v GWh/rok a „očakávaný výpadok zaťaženia“ (loss of load expectation – LOLE) vyjadrený v hodinách/rok. Tieto ukazovatele sú súčasťou európskeho posúdenia primeranosti zdrojov vykonaného Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) podľa [článku 19 navrhovaného nariadenia o elektrickej energii]. Skupina pre koordináciu v oblasti elektrickej energie bude vykonávať pravidelné monitorovanie bezpečnosti dodávok na základe výsledkov týchto ukazovateľov. Tieto ukazovatele by mala využívať aj Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“) pri podávaní správ o výkonnosti členských štátov v oblasti bezpečnosti dodávok v rámci svojich výročných správ o monitorovaní trhu s elektrinou podľa [článku 16 navrhovaného nariadenia ACER].

(12)Na zabezpečenie koherentnosti posúdení rizík, ktorá prispieva k dôvere medzi členskými štátmi v krízových situáciách, je potrebný spoločný prístup k identifikácii rizikových scenárov. ENTSO-E by preto mala vypracovať spoločnú metodiku určovania rizík v spolupráci s agentúrou, pričom ENTSO-E by túto metodiku navrhla a agentúra by ju schválila.

(13)Na základe tejto spoločnej metodiky by ENTSO-E mala pravidelne vypracúvať a aktualizovať regionálne krízové scenáre a určovať najvýznamnejšie riziká pre jednotlivé regióny, napríklad extrémne poveternostné podmienky, prírodné katastrofy, nedostatok palív či úmyselné útoky. Pri zvažovaní rizikového scenára nedostatku plynu ako paliva by sa riziko narušenia dodávok plynu malo posudzovať na základe scenárov narušenia dodávok plynu a infraštruktúry vypracovaných Európskou sieťou prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn podľa článku 6 ods. 6 nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu [navrhované nariadenie o bezpečnosti dodávok plynu]. Členské štáty by mali na tomto základe vytvárať a aktualizovať svoje vnútroštátne krízové scenáre v zásade každé tri roky. Tieto scenáre by mali byť základom pre plány pripravenosti na riziká. Pri určovaní rizík na vnútroštátnej úrovni by členské štáty mali opísať aj možné riziká, ktoré vidia v súvislosti s vlastníctvom infraštruktúry potrebnej pre bezpečnosť dodávok, ako aj možné opatrenia prípadne prijaté na riešenie týchto rizík (napríklad všeobecné alebo sektorové právne predpisy upravujúce preverovanie investícií, osobitné práva pre niektorých akcionárov atď.), pričom by mali takéto opatrenia zdôvodniť.

(14)Regionálny prístup k určovaniu rizikových scenárov a vypracúvaniu preventívnych a zmierňujúcich opatrení by mal priniesť podstatné výhody z hľadiska účinnosti a opatrení a optimálneho využitia zdrojov. V prípade súbežnej krízy dodávok elektriny navyše koordinovaný a vopred schválený prístup zabezpečí jednotnú reakciu a zníži riziko negatívnych vedľajších účinkov, ktoré by výlučne vnútroštátne opatrenia mohli mať v susedných členských štátoch. Toto nariadenie teda vyžaduje spoluprácu členských štátov na regionálnej úrovni.

(15)Ako je uvedené v [navrhovanom nariadení o elektrickej energii], regionálne operačné centrá by mali pravidelne posudzovať relevantné riziká, lebo v týchto situáciách sú poverené prevádzkovým riadením. S cieľom zabezpečiť, aby mohli účinne vykonávať svoje úlohy a konať v úzkej spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pri prevencii a zmierňovaní rozsiahlejších incidentov, by regionálna spolupráca požadovaná podľa tohto nariadenia mala vychádzať zo štruktúr regionálnej spolupráce využívaných na technickej úrovni, konkrétne s využitím skupín členských štátov, ktoré majú spoločné regionálne operačné centrum.

(16)V [navrhovanom nariadení o elektrickej energii] sa predpisuje používanie spoločnej metodiky pri európskom posúdení strednodobej až dlhodobej primeranosti zdrojov (10-ročné až ročné obdobie), aby sa zabezpečilo, že členské štáty budú rozhodovať o možných investičných potrebách na transparentnom a spoločne dohodnutom základe. Toto posúdenie má odlišný účel ako posúdenia krátkodobej primeranosti, ktoré sú určené na odhalenie možných problémov súvisiacich s primeranosťou v krátkom časovom rámci – konkrétne ide o sezónne výhľady (šesť mesiacov vopred) a posúdenia týždennej či vnútrodennej primeranosti. Pokiaľ ide o krátkodobé posúdenia, je potrebný spoločný prístup k spôsobu odhaľovania možných problémov súvisiacich s primeranosťou. ENTSO-E bude vydávať zimné a letné výhľady, v ktorých bude upozorňovať členské štáty a prevádzkovateľov prenosových sústav na riziká súvisiace s bezpečnosťou dodávok, ktoré sa môžu vyskytnúť v nasledujúcich šiestich mesiacoch. Aby boli tieto výhľady čo najpresnejšie, mali by vychádzať zo spoločnej metodiky založenej na pravdepodobnosti, ktorú navrhne ENTSO-E a schváli agentúra. V záujme posilnenia regionálneho prístupu k posudzovaniu rizík by ENTSO-E mala byť schopná delegovať úlohy týkajúce sa sezónnych výhľadov na regionálne operačné centrá.

(17)Prevádzkovatelia prenosových sústav a regionálne operačné centrá by mali uplatňovať metodiku použitú na vypracovanie sezónnych výhľadov aj pri vykonávaní všetkých ostatných druhov krátkodobých posúdení rizík, teda pri prognózach týždennej až vnútrodennej primeranosti výroby stanovených v nariadení Komisie, ktorým sa stanovuje usmernenie pre prevádzkovanie elektrizačnej prenosovej sústavy.

(18)V záujme zabezpečenia spoločného prístupu k prevencii a riadeniu kríz by mal príslušný orgán každého členského štátu vypracovať plán pripravenosti na riziká po konzultáciách so zainteresovanými stranami. V pláne by mali byť opísané účinné, primerané a nediskriminačné opatrenia týkajúce sa všetkých určených krízových scenárov. Plány by mali zabezpečovať transparentnosť, najmä pokiaľ ide o podmienky, za ktorých možno prijať netrhové opatrenia na zmiernenie krízových situácií. Všetky plánované netrhové opatrenia by mali byť v súlade s pravidlami stanovenými v tomto nariadení.

(19)Plány by mali mať dve časti, v ktorých sa stanovia vnútroštátne opatrenia a regionálne opatrenia dohodnuté medzi členskými štátmi v regióne. Regionálne opatrenia sú nutné najmä v prípade súbežnej krízy, keď koordinovaný a vopred dohodnutý prístup zabezpečí jednotnú reakciu a zníži riziko negatívnych vedľajších účinkov. Plány by mali zohľadňovať osobitné charakteristiky členského štátu a jasne vymedziť úlohy a povinnosti príslušných orgánov. Vnútroštátne opatrenia by mali v plnej miere zohľadňovať dohodnuté regionálne opatrenia a plne využiť príležitosti, ktoré prináša regionálna spolupráca. Plány by mali mať technickú a prevádzkovú povahu, pričom ich funkciou by malo byť predchádzať výskytu alebo zhoršeniu krízy dodávok elektriny a zmierňovať jej vplyv.

(20)Plány by sa mali pravidelne aktualizovať. S cieľom zabezpečiť, aby plány boli vždy aktuálne a účinné, by príslušné orgány každého regiónu mali v spolupráci s regionálnymi operačnými centrami organizovať každoročné simulácie na overenie vhodnosti plánov.

(21)Vzorové dokumenty by mali uľahčiť vypracúvanie plánov a konzultácie s inými členskými štátmi v príslušnom regióne a so skupinou pre koordináciu v oblasti elektrickej energie. Konzultácie v rámci regiónu a v skupine pre koordináciu v oblasti elektrickej energie by mali slúžiť na to, aby opatrenia prijaté v jednom členskom štáte alebo regióne neohrozili bezpečnosť dodávok v iných členských štátoch alebo regiónoch.

(22)Výmena informácií v prípade krízovej situácie je rozhodujúca na zabezpečenie koordinovaného postupu a cielenej pomoci. Podľa tohto nariadenia preto musia členské štáty v prípade krízy dodávok elektriny bezodkladne informovať susedné členské štáty a Komisiu. Takisto by mali poskytnúť informácie o príčinách krízy, prijatých a plánovaných opatreniach na jej zmiernenie a možnej potrebe pomoci od iných členských štátov. Ak táto pomoc presahuje rámec bezpečnosti dodávok elektriny, uplatniteľným legislatívnym rámcom zostáva mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

(23)Dôležité je uľahčovať komunikáciu a informovanosť členských štátov vždy, keď majú konkrétne, závažné a spoľahlivé informácie, že môže dôjsť k udalosti, ktorá by mohla viesť k výraznému zhoršeniu dodávok elektriny. Za týchto okolností by mali členské štáty bezodkladne informovať Komisiu a skupinu pre koordináciu v oblasti elektrickej energie, a najmä im poskytnúť informácie o príčinách tohto zhoršenia, plánovaných opatreniach na prevenciu krízy dodávok elektriny a možnej potrebe pomoci od iných členských štátov.

(24)V prípade krízy dodávok elektriny by si členské štáty mali navzájom pomáhať v duchu solidarity a mali by zabezpečiť, aby sa elektrina dodávala do miest, kde je to najviac potrebné. Táto spolupráca by mala byť založená na vopred dohodnutých opatreniach stanovených v plánoch pripravenosti na riziká. Pri dohadovaní sa na spolupráci by členské štáty mali zohľadniť sociálne a hospodárske faktory vrátane bezpečnosti občanov, ako aj primeranosť. Nabádajú sa, aby si vymieňali najlepšie postupy a využívali skupinu pre koordináciu v oblasti elektrickej energie ako diskusnú platformu na identifikovanie dostupných možností spolupráce a solidárnych opatrení, a to aj vrátane mechanizmov náhrad. Komisia môže uľahčovať prípravu regionálne koordinovaných opatrení v danom regióne.

(25)Toto nariadenie by malo energetickým podnikom a odberateľom umožniť, aby pri riešení kríz dodávok elektriny mohli čo najdlhšie využívať trhové mechanizmy stanovené v [navrhovanej smernici o elektrickej energii a nariadení o elektrickej energii]. Pravidlá, ktorými sa riadi vnútorný trh, ako aj pravidlá prevádzkovania sústavy, by sa mali dodržiavať aj v krízových situáciách. To znamená, že netrhové opatrenia, ako je nútené odpojenie odberu alebo poskytovanie mimoriadnych dodávok mimo bežného fungovania trhu, by sa mali prijať až ako posledná možnosť, keď sa vyčerpali všetky možnosti, ktoré ponúka trh. Nútené odpojenie odberu by sa teda malo zaviesť až po vyčerpaní všetkých možností dobrovoľného odpojenia odberu. Všetky netrhové opatrenia by mali byť okrem toho nevyhnutné, primerané, nediskriminačné a dočasné.

(26)V záujme zabezpečenia transparentnosti po kríze dodávok elektriny by dotknuté členské štáty mali vykonať hodnotenie krízy a jej následkov ex post s náležitým zapojením svojho vnútroštátneho regulačného orgánu. V tomto hodnotení by sa okrem mala zohľadniť účinnosť a primeranosť prijatých opatrení, ako aj ich hospodárske náklady. Malo by zahŕňať aj cezhraničné aspekty, ako je napríklad vplyv opatrení na iné členské štáty a miera pomoci prijatej od nich.

(27)Povinnosti týkajúce sa transparentnosti by mali zaistiť, aby všetky opatrenia prijaté na prevenciu alebo riadenie krízových situácií boli v súlade s pravidlami vnútorného trhu a so zásadami spolupráce a solidarity, ktoré sú základom energetickej únie.

(28)V roku 2012 bola vytvorená skupina pre koordináciu v oblasti elektrickej energie ako fórum na výmenu informácií a posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi, a to najmä v oblasti bezpečnosti dodávok. Týmto nariadením sa jej úloha posilňuje. Mala by vykonávať osobitné úlohy, najmä v súvislosti s vypracúvaním plánov pripravenosti na riziká, a bude zohrávať významnú úlohu pri monitorovaní výkonnosti členských štátov v oblasti bezpečnosti dodávok elektrickej energie a pri tvorbe najlepších postupov na tomto základe.

(29)Kríza dodávok elektriny môže siahať za hranice Únie a ohroziť aj krajiny Energetického spoločenstva. Únia by mala pri prevencii kríz dodávok elektriny, príprave na ne a ich riešení úzko spolupracovať so zmluvnými štátmi Energetického spoločenstva s cieľom zabezpečiť efektívne krízové riadenie na hraniciach medzi členskými štátmi a zmluvnými štátmi.

(30)S cieľom umožniť rýchlu reakciu Únie na meniace sa okolnosti, pokiaľ ide o pripravenosť na riziká v sektore elektrickej energie, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti so zmenami vzorových dokumentov pre plány pripravenosti na riziká mala delegovať na Komisiu. Mimoriadne dôležité je to, aby Komisia pri svojej prípravnej práci vykonávala príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by mala zaistiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne posielali Európskemu parlamentu i Rade, a to včas a náležitým spôsobom.