Osobitná správa č. 21/2012 „Efektívnosť nákladov na investície do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti“





GLOSÁR Energetická účinnosť : Energetická účinnosť znamená použitie menšieho množstva energetických vstupov pri rovnakej úrovni hospodárskej činnosti alebo služby. Investície do úspor energie a energetickej účinnosti poskytujú lepšiu hospodársku a spoločenskú návratnosť ako investície do dodávok energie. Prostredníctvom energetickej účinnosti sa zvyšuje potenciál pre hospodársky rast, zvyšuje sa konkurencieschopnosť podnikov, znižujú sa výdavky domácností na energiu, klesá závislosť od dovozu energie a znižujú sa emisie. Energetický audit : Štandardný energetický audit pozostáva z komplexnej analýzy energetických systémov príslušného zariadenia. Zahŕňa predovšetkým vypracovanie referenčnej hodnoty pre spotrebu energie, posúdenie potenciálnych úspor energie a efektívnosti nákladov vhodne vybraných opatrení na úsporu energie. Jednoduchá doba návratnosti : Doba návratnosti je jednou z metód hodnotenia efektívnosti nákladov. Je to čas, ktorý uplynie od počiatočnej investície do momentu, keď sú kumulované úspory dostatočné na splatenie počiatočnej investície. Jednotky energie : Tona ropného ekvivalentu (toe) je množstvo energie, ktoré sa uvoľní spálením jednej tony surovej ropy, približne 42 GJ. Gigajoule (GJ) Giga/mega/kilowatthodina (G/M/kWh) Metodika výpočtu optimálnych nákladov pre budovy : Cieľom metodiky výpočtu optimálnych nákladov je vytvoriť právny rámec na zvýšenie minimálnych požiadaviek členských štátov na energetickú hospodárnosť budov s cieľom zabezpečiť, aby sa prijali všetky hospodársky racionálne opatrenia. Nákladovo efektívne investície : Alternatíva najnižších možných nákladov pri dosiahnutí stanovenej výkonnosti alebo alternatíva najvyššej možnej výkonnosti pri stanovenej úrovni nákladov. Môže sa použiť aj na porovnanie a uprednostnenie alternatívnych projektov v rámci programu. (Kreith, F., Goswami Y. D., Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007). Podmienkou v súvislosti s výdavkami EÚ je dosiahnuť najlepší vzťah medzi využívanými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami (pozri článok 27 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách). Národný akčný plán energetickej účinnosti (NEEAP) : Členské štáty musia vo svojich národných akčných plánoch energetickej účinnosti uviesť, ako plánujú do roku 2016 dosiahnuť orientačný cieľ úspor energie vo výške 9 %, ako sa požaduje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách. V NEEAP je potrebné uviesť plánované opatrenia na zlepšenie energetickej účinnosti a kroky na zabezpečenie súladu s ustanoveniami o vzorovej úlohe verejnej správy a poskytovaní informácií a poradenstva koncovým odberateľom. Operačný program (OP) : Dokument predložený členským štátom a prijatý Komisiou, v ktorom sa stanovuje stratégia rozvoja pomocou jednotného súboru priorít (v nariadení č. 1083/2006 uvedené pod označením "prioritné osi"), ktorá sa má realizovať s pomocou Kohézneho fondu. Prioritné osi tvoria skupinu operácií, ktoré spolu súvisia a majú konkrétne merateľné ciele. Ďalej sa rozdeľujú na opatrenia. Opatrenia (v správe sú použité aj vo význame kroky alebo postupy) zahŕňajú projekt alebo súbor projektov, ktorý vyberie riadiaci orgán (podľa kritérií stanovených monitorovacím výborom) a realizuje jeden alebo viacerí príjemcovia. Politika súdržnosti : Politika EÚ, ktorej cieľom je posilniť hospodársku, územnú a a sociálnu súdržnosť v EÚ prostredníctvom zníženia rozdielov v rozvoji rôznych regiónov. Tento audit sa vzťahoval najmä na nasledujúce dva fondy: a) Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), prostredníctvom ktorého sa investuje do infraštruktúry, vytvárajú sa alebo zachovávajú pracovné miesta a udržiavajú činnosti malých a stredných podnikov v oblasti miestneho rozvoja; b) Kohézny fond, prostredníctvom ktorého sa posilňuje hospodárska a sociálna súdržnosť financovaním projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, v ktorých je HNP na obyvateľa nižší ako 90 % priemerného HNP EÚ. Riadiaci orgán : Vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán ustanovený členským štátom, ktorý Komisii predloží operačný program na schválenie a zodpovedá za jeho následné riadenie a vykonávanie. ZHRNUTIE I. Hnacou silou súčasných politík energetickej účinnosti sú náklady na zvýšenú spotrebu energie, vyčerpávanie zásob fosílnych palív a vplyv ľudskej činnosti na zmenu globálnej klímy. Európska únia prostredníctvom svojich fondov politiky súdržnosti poskytla od roku 2000 takmer 5 mld. EUR na spolufinancovanie opatrení energetickej účinnosti v členských štátoch. Za riadne finančné hospodárenie týchto fondov v súlade so systémom zdieľaného hospodárenia zodpovedá Európska komisia a vnútroštátne a regionálne orgány. II. Európsky dvor audítorov posudzoval, či investície do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti boli nákladovo efektívne. V záujme zodpovedania tejto otázky Dvor audítorov zisťoval: a) či sa v rámci programovania a financovania stanovili vhodné podmienky pre zabezpečenie nákladovo efektívnych investícií do energetickej účinnosti, b) či boli projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy nákladovo efektívne. III. Audit sa vykonal v Českej republike, Taliansku a Litve – v krajinách, ktoré z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja dostali najväčšie príspevky na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti na programové obdobie 2007 – 2013 a do roku 2009 pridelili na projekty aj najvyššie sumy. V rámci auditu sa preskúmali štyri operačné programy a vzorka 24 investičných projektov v oblasti energetickej účinnosti budov verejnej správy. IV. Dvor audítorov konštatoval, že: a) v rámci programovania a financovania neboli stanovené vhodné podmienky pre zabezpečenie nákladovo efektívnych investícií do energetickej účinnosti, keďže: - v kontrolovaných operačných programoch chýbalo riadne posúdenie potrieb s cieľom určiť konkrétne odvetvia, v ktorých je možné dosiahnuť úspory energie, a možnosti pre nákladovo efektívne dosiahnutie týchto úspor, čím by sa zdôvodnili vybrané opatrenia a súvisiace náklady. Vnútroštátne orgány nezabezpečili, aby boli tieto operačné programy zahrnuté do národných akčných plánov energetickej účinnosti, - hľadisko efektívnosti nákladov alebo najlepšieho vzťahu medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami nebolo určujúcim faktorom, keď členské štáty prideľovali finančné prostriedky na opatrenia energetickej účinnosti a na konkrétne projekty. Rovnako nebolo ani súčasťou posúdenia Komisie pred schválením operačných programov, - ukazovatele výkonnosti týkajúce sa opatrení energetickej účinnosti neboli vhodné na monitorovanie programov. V usmerneniach Komisie k monitorovaniu sa nestanovujú ukazovatele týkajúce sa energetickej účinnosti. Výsledky opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré predložili jednotlivé riadiace orgány, preto nie sú porovnateľné v rámci EÚ a nie je možné ich vykázať v súhrnnej hodnote, b) kontrolované projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy neboli nákladovo efektívne, - hoci všetky kontrolované projekty dosiahli plánované hmotné výstupy, napríklad výmenu okien a dverí alebo tepelnú izoláciu stien a striech, náklady boli v pomere k potenciálnym úsporám energie vysoké. Dôležitejším kritériom než energetická účinnosť bola potreba renovovať budovy verejnej správy. Aj keď boli kontrolované projekty zamerané na úsporu energie a zvýšenie pohodlia, výsledný pomer medzi úsporou energie a súvisiacimi investičnými nákladmi nebol dobrý. Plánovaná doba návratnosti investícií bola v priemere zhruba 50 rokov, čo je veľmi dlho, pokiaľ sa berie do úvahy životnosť renovovaných prvkov, a dokonca celých budov, - energetické audity buď neboli povinné (Taliansko, Litva), alebo ak boli povinné (Česká republika), investičné možnosti odporučené na základe energetického auditu boli príliš nákladné. Pri 18 z 24 kontrolovaných projektov nebolo možné overiť skutočné úspory energie, pretože neboli spoľahlivo merané. V. Dvor audítorov Komisii odporúča zabezpečiť, aby financovanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti podliehalo riadnemu posúdeniu potrieb, pravidelnému monitorovaniu a aby sa v rámci nich používali porovnateľné ukazovatele výkonnosti, ako aj transparentné kritériá výberu projektov a štandardné investičné náklady na jednotku plánovanej úspory energie pri maximálnej prijateľnej jednoduchej dobe návratnosti. ÚVOD ENERGETICKÁ ÚČINNOSŤ 1. Vyššia energetická účinnosť znamená používanie menšieho množstva energetických vstupov pri zachovaní rovnakej úrovne hospodárskej činnosti alebo služieb. Opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti ponúkajú dosiaľ nevyužité možnosti zníženia spotreby energie, pričom obmedzujú negatívny vplyv ľudskej činnosti a posilňujú energetickú bezpečnosť [1]. Zvýšenie energetickej účinnosti je dôležité v bytových budovách, budovách verejnej správy a obchodných budovách, vo výrobnom odvetví, v oblasti dopravy a výroby a distribúcie energie. 2. Bežné investície do energetickej účinnosti zahŕňajú dodatočnú tepelnú izoláciu budov, energeticky účinné okná, termoreguláciu, modernizáciu systémov diaľkového vykurovania, priemyselné motory, elektrické a parné systémy, kombinovanú výrobu tepla a elektrickej energie a spätné získavanie energie z ventilačného vzduchu a odpadového a recyklovaného materiálu. V doprave sa môže dosiahnuť významný vplyv prostredníctvom zmeny spôsobu dopravy z cestnej na ostatné druhy [2] a prostredníctvom vyššej účinnosti palív. 3. Ako sa uvádza v tabuľke 1, potenciál energetickej účinnosti nie je zďaleka úplne vyčerpaný (Komisia posúdila pokrok prostredníctvom porovnania pôvodných prognóz z roku 2007 a najnovších z roku 2009). Investície do energetickej účinnosti brzdí mnoho faktorov. Najdôležitejšie sú vysoké počiatočné náklady a neistý prínos. Na investičné rozhodnutia majú vplyv ceny energií, regulačná neistota, dostupnosť dotácií a prístup k úveru. Tieto prekážky je možné odstrániť verejnými opatreniami zameranými na riešenie nedostatkov trhu a regulácie. CIELE POLITIKY EÚ 4. Podpora energetickej účinnosti sa stanovuje v článku 194 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s vytvorením a fungovaním vnútorného trhu a potrebou zachovať a zlepšiť životné prostredie. V roku 2007 si EÚ stanovila nezáväzný cieľ do roku 2020 dosiahnuť úspory vo výške 20 % v porovnaní s prognózou spotreby primárnej energie [3]. Podľa posúdenia súčasných politík, ktoré vykonala Komisia [4] (vrátane politík vo fáze návrhu), však EÚ bez ďalších opatrení dosiahne do roku 2020 úspory celkovo len vo výške 9 % (pozri tabuľku 1). Väčšina ďalšieho úsilia o dosiahnutie cieľa vo výške 20 % bude potrebná v sektore domácností a treťom sektore (nebytové budovy a budovy verejnej správy) [5]. V súvislosti s novou energetickou stratégiou na roky 2011 – 2020 je potrebný pevnejší politický záväzok prostredníctvom jasného vymedzenia cieľa, ktorý je potrebné dosiahnuť, a prísnej kontroly dodržiavania právnych predpisov EÚ, ako sa ustanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch [6]. TABUĽKA 1 PLÁNOVANÝ VÝVOJ A POTENCIÁL NA ÚSPORY ENERGIE V ROKU 2020 Zdroj: Pracovný dokument útvarov Komisie, Posúdenie vplyvu, Dokument sprevádzajúci smernicu Rady o energetickej účinnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú a následne zrušujú smernica 2004/8/ES a smernica 2006/32/ES, SEK(2011) 779 v konečnom znení. | 2020 (základná hodnota z roku 2007) (Mtoe) | 2020 (základná hodnota z roku 2009) (Mtoe) | Očakávaný pokrok v roku 2020 bez ďalších opatrení (%) | Hospodársky potenciál (%) v roku 2020 | | 1 | 2 | 3 [=(2 - 1)/1*100] | 4 | Hrubá domáca spotreba mínus konečná spotreba na neenergetické účely | 1842 | 1678 | - 9 % | - 20 % (cieľ EÚ) | Konečná spotreba energie, z toho: | 1348 | 1214 | - 10 % | - 19 % | Priemysel | 368 | 327 | - 11 % | - 13 % | Doprava | 439 | 395 | - 10 % | - 21 % | Sektor domácností | 336 | 310 | - 8 % | - 24 % | Tretí sektor | 205 | 181 | - 12 % | - 17 % | Transformácia, prenos a distribúcia energie | 494 | 464 | - 6 % | - 35 % | FINANČNÁ PODPORA V RÁMCI POLITIKY SÚDRŽNOSTI 5. EÚ má niekoľko výdavkových programov [7] na podporu politiky energetickej účinnosti. Najdôležitejšie zdroje financovania sú fondy politiky súdržnosti (Európsky fond regionálneho rozvoja – EFRR a Kohézny fond). V programovom období 2000 – 2006 sa prostredníctvom EFRR a Kohézneho fondu poskytla podpora projektom v oblasti energetickej účinnosti vo výške 306 mil. EUR [8]. V programovom období 2007 – 2013 sa celkové plánované príspevky na energetickú účinnosť doteraz zvýšili zo 4192 mil. EUR v roku 2008 na 5078 mil. EUR v októbri 2012 (v prílohe I sa uvádza rozdelenie podľa členských štátov v období rokov 2000 – 2013). V programovom období 2014 – 2020 Komisia navrhla vyčleniť prostriedky vo výške viac ako 17 mld. EUR [9]. ZDIEĽANÉ RIADENIE 6. Komisia v rámci politiky súdržnosti uverejňuje usmernenia pre vytvorenie operačných programov. Na začiatku programového obdobia prerokuje a schváli jednotlivé operačné programy navrhnuté členskými štátmi. Jej úlohou je takisto dohľad nad zriadením a činnosťou systémov hospodárenia a kontroly v členských štátoch. Jej hlavnou úlohou je monitorovať vykonávanie operačného programu, nezúčastňuje sa však na bežnom riadení jednotlivých projektov. Členské štáty predkladajú Komisii výročné správy o vykonávaní a Komisia je tiež činná v monitorovacích výboroch [10]. Komisia nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu [11]. 7. Riadiace orgány, sprostredkovateľské orgány a certifikačné orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni riadia a monitorujú vykonávanie operačných programov [12]. Riadiace orgány alebo sprostredkovateľské orgány vyberajú projekty a monitorujú ich realizáciu. Financovanie projektu musí spĺňať určité pravidlá a podmienky stanovené čiastočne na úrovni EÚ [13] a čiastočne na úrovni členských štátov (stanovenie kritérií výberu projektov, posúdenie nákladov, prínosu a potenciálneho výnosu projektov, ako aj posúdenia vplyvu na hospodársku a sociálnu oblasť a na životné prostredie sa zvyčajne vykonáva na úrovni členského štátu, s výnimkou veľkých projektov v období 2007 – 2013, pri ktorých rozhodnutie o spolufinancovaní projektov prijíma Komisia). ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 8. Hlavnou otázkou auditu bolo, či sú investície do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti nákladovo efektívne. V záujme zodpovedania tejto otázky Dvor audítorov preskúmal, či: - sa v rámci programovania a financovania stanovili vhodné podmienky pre zabezpečenie nákladovo efektívnych investícií do energetickej účinnosti, - a či sú spolufinancované projekty pre budovy verejnej správy nákladovo efektívne. 9. Zodpovedanie otázky o programovaní a financovaní zahŕňalo analýzu príslušných operačných programov, ich predbežné posúdenie a stanovenie priorít politiky energetickej účinnosti na vnútroštátnej úrovni a v rámci jednotlivých odvetví hospodárstva. Takisto bola potrebná analýza plnenia národných cieľov v oblasti energetickej účinnosti a vplyvu fondov politiky súdržnosti na toto plnenie, dostupnosti vnútroštátneho a súkromného spolufinancovania a preskúmanie ostatných vnútroštátnych mechanizmov finančnej podpory. 10. Výsledky auditu uvedené v tejto osobitnej správe sa zakladajú na preskúmaní štyroch operačných programov financovaných prostredníctvom Kohézneho fondu alebo Európskeho fondu regionálneho rozvoja v Českej republike, Taliansku a Litve. Tri kontrolované operačné programy sú z programového obdobia 2007 – 2013 [14] a jeden z programového obdobia 2000 – 2006 [15]. Do konca roka 2011 uvedené krajiny pridelili v rámci svojich príslušných operačných programov 1199,3 mil. EUR na projekty energetickej účinnosti v rámci príslušných operačných programov (33 % celkovej sumy na projekty vybrané v tom čase v rámci prostriedkov vyčlenených na energetickú účinnosť z fondov politiky súdržnosti v programovom období 2007 – 2013, pozri tiež prílohu I). 11. V záujme zodpovedania otázky o efektívnosti nákladov projektov v oblasti budov verejnej správy sa v rámci auditu preskúmalo 24 dokončených investičných projektov v sektore budov verejnej správy. V rámci auditu projektov sa posúdili návrhy projektov a preskúmali výstupy a výsledky projektov s cieľom overiť efektívnosť ich nákladov. PRIPOMIENKY PLÁNOVANIE A FINANCOVANIE OPERAČNÉ PROGRAMY SA NEZAKLADALI NA RIADNOM POSÚDENÍ POTRIEB 12. Operačné programy by sa mali zakladať na posúdení potrieb a v prípade opatrení energetickej účinnosti by mali zohľadňovať národné a regionálne akčné plány energetickej účinnosti. V rámci uvedeného posúdenia potrieb by sa mala posúdiť koncová spotreba energie vo všetkých odvetviach, určiť potenciál úspor energie v hospodárstve a stanoviť ciele a primerané metódy hodnotenia výsledkov plánu, ako to definuje a presadzuje Medzinárodná energetická agentúra [16]. Potenciál úspor energie by sa mal preskúmať, len ak je nákladovo efektívny. 13. Komisia takisto nabáda členské štáty, aby zabezpečili úplné začlenenie príslušných investícií politiky súdržnosti do vnútroštátnych stratégií energetickej účinnosti a aby v prípade potreby konzultovali začlenenie príslušných opatrení do národných plánov energetickej účinnosti s riadiacimi orgánmi najmä na regionálnej a miestnej úrovni [17]. 14. Kontrolované operačné programy zahŕňali viacero aktivít založených na strategických usmerneniach Spoločenstva, národných strategických referenčných rámcoch a národných strategických plánoch a prioritách. Prioritné osi energetickej účinnosti boli v súlade so strategickými usmerneniami Spoločenstva aj s národnými strategickými referenčnými rámcami, ich širšie usmernenia však neprispievali k použitiu operačných programov ako vhodných nástrojov hospodárskeho rozvoja, ako sa uvádza ďalej v texte. 15. Vnútroštátne orgány neprepojili operačné programy s národnými akčnými plánmi energetickej účinnosti. Riadne posúdenie potrieb, ktoré by zahŕňalo podrobný opis a analýzu celkového potenciálu úspor energie v hospodárstve podľa odvetví a regiónov, určilo potenciál úspor energie v hospodárstve a stanovilo ciele a primerané postupy monitorovania plnenia cieľov programu sa nevykonalo pred žiadnym kontrolovaným operačným programom a ani nebolo súčasťou žiadneho operačného programu. Preto nebolo jasné, prečo by sa mali poskytnúť finančné prostriedky daným odvetviam a v akom rozsahu by bolo možné dosiahnuť potenciál úspor energie prostredníctvom existujúcich trhových nástrojov a verejných dotácií vrátane EFRR a Kohézneho fondu. Výsledkom je, že v operačných programoch sa neurčovali konkrétne odvetvia, v ktorých bolo možné dosiahnuť úspory energie, ani možnosti, ako úspory dosiahnuť, čím by sa odôvodnili vybrané opatrenia a ich náklady. 16. Na ilustráciu sa v tabuľke 2 uvádza prehľad príspevku operačných programov k cieľom v oblasti úspor energie v uvedených troch kontrolovaných členských štátoch. Cieľovou úsporou energie v OP Životné prostredie (Česká republika) je 21,7 % cieľa úspory energie stanoveného v národnom akčnom pláne energetickej účinnosti do roku 2016. Predpokladalo sa, že v ostatných dvoch krajinách budú operačné programy hrať len malú úlohu. Pre OP Basilicata cieľ úspor energie nebol stanovený. 17. Komisia pri schvaľovaní operačných programov nevyžadovala, aby členské štáty pri pridelení svojich prostriedkov na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti použili výsledky posúdenia potrieb. TABUĽKA 2 PLÁNOVANÝ PRÍNOS FONDOV POLITIKY SÚDRŽNOSTI K CIEĽOM VYBRANÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV V OBLASTI ÚSPOR ENERGIE Zdroj: Operačné programy, NEEAP (2007), výpočet Európskeho dvora audítorov. Členský štát | Operačný program (pridelené finančné prostriedky na energetickú účinnosť) | Cieľ členského štátu v oblasti úspor energie do roku 2016 (v GJ) ako sa uvádza v NEEAP (2007) | Cieľ v oblasti úspor energie pre operačný program (v GJ) | % | Česká republika | Životné prostredie | 7143120 | 1550000 (v roku 2007, pôvodne 430000) | 21,7 (6) | Taliansko | Basilicata | 45477720 | Nestanovený | NA | MOP Energia | 52500 | 0,1 | Litva | Podpora súdržnosti (obnova budov verejnej správy) | 13669200 | 360000 | 2,6 | EFEKTÍVNOSŤ NÁKLADOV NEBOLA URČUJÚCIM FAKTOROM PRI PRIDELENÍ FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV NA OPATRENIA ENERGETICKEJ ÚČINNOSTI 18. V rámci analýzy efektívnosti nákladov sa porovnávajú náklady (investícií alebo iných druhov výdavkov) s predpokladanými dosiahnutými účinkami. Aspekty efektívnosti nákladov by mali byť hlavným určujúcim faktorom rozhodnutí o verejných výdavkoch. [18] Koncepcia nákladovej efektívnosti by sa mala použiť najmä pri stanovovaní priorít medzi projektmi energetickej účinnosti. Komisia zdôraznila, že cieľ dosiahnuť do roku 2020 úspory energie vo výške 20 % v porovnaní s prognózou spotreby EÚ sa môže dosiahnuť prostredníctvom zavedenia opatrení na zvýšenie efektívnosti nákladov, a to znamená, že realizované investície sa splatia zo znížených účtov za energie v lehote trvania opatrení na dosiahnutie úspor energie alebo často aj oveľa skôr [19]. 19. Členské štáty sú povinné zabezpečiť, aby verená správa prijímala opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, pričom zameranie je na nákladovo efektívne opatrenia, ktoré vytvárajú najväčšie úspory energie v čo najkratšom čase [20]. Vzhľadom na nízku úroveň prognózy dosiahnutia cieľa úspor vo výške 20 % (pozri bod 4) by cieľom pridelenia finančných prostriedkov a výberu projektov malo byť dosiahnutie čo najväčšej efektívnosti nákladov (v rámčeku sú aktuálne postupy, ktoré uvádza Belgicko a Dánsko). RÁMČEK PRÍKLADY POUŽITIA HĽADISKA EFEKTÍVNOSTI NÁKLADOV V DVOCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH V Belgicku sa v rámci flámskeho regionálneho akčného plánu s názvom Hospodárenie s energiou v budovách flámskej vlády musia všetky regionálne investície s dobou návratnosti sedem rokov alebo menej realizovať v lehote troch rokov. V lehote piatich rokov sa musí posúdiť prvá fáza s cieľom zistiť, či a ako sa môže realizovať druhá fáza investícií s dobou návratnosti desať alebo menej rokov. V Dánsku musia štátne inštitúcie realizovať opatrenia na dosiahnutie úspor energie s dobou návratnosti do piatich rokov [21]. 20. Efektívnosť nákladov nebola v nijakom kontrolovanom operačnom programe rozhodujúcim faktorom v súvislosti s pridelením finančných prostriedkov na investície do energetickej účinnosti. Riadiace orgány uviedli, že o vyčlenení finančných prostriedkov z politiky súdržnosti na projekty energetickej účinnosti sa rozhodovalo na základe odhadu spotreby energie, ktorý vykonala vláda, a jej plánovaného zníženia vládou, a v určitom rozsahu takisto na základe modelu čerpania finančných prostriedkov v regiónoch v predchádzajúcom programovom období. Odhad však nezahŕňal prognózu investičných nákladov na uvedené zníženie. V kontrolovaných operačných programoch nebola uvedená analýza, ktorá by ujasnila, ako sa prideľovali finančné prostriedky na jednotlivé priority alebo opatrenia. 21. Komisia pri posúdení operačných programov nevyžadovala, aby členské štáty odôvodnili pridelenie svojich prostriedkov na opatrenia energetickej účinnosti na základe ich nákladovej efektívnosti ani nezohľadnila túto požiadavku v rámci medziútvarových porád a v svojich pripomienkach k návrhom operačných programov predložených riadiacimi orgánmi na schválenie. 22. Očakávalo sa, že základe pôvodného znenia OP Životné prostredie (Česká republika) vzniknú investičné náklady vo výške 722 EUR na každý usporený GJ, a na základe toho bola jednoduchá doba návratnosti 61 rokov (prostredníctvom druhého prerozdelenia prostriedkov sa náklady znížili na 339 EUR/GJ a doba návratnosti sa skrátila na 28 rokov) [22]. Ukazovatele výkonnosti a ich hodnoty neboli v Taliansku spoľahlivé. Ukazovateľ úspor energie v rámci OP Basilicata na obdobie 2000 – 2006 sa vzťahoval len na bytové budovy. V rámci MOP Energia bol cieľ úspor energie nízky a na základe toho bola doba návratnosti veľmi dlhá (od 288 do 444 rokov v závislosti od cien energie). V rámci OP Podpora súdržnosti (Litva) sa náklady na 1 GJ usporenej energie odhadovali na 861 EUR s dobou návratnosti od 72 do 96 rokov v závislosti od cien energie (pozri tabuľku 3). Doby návratnosti sú vzhľadom na životnosť renovovaných stavebných prvkov a samotných budov veľmi dlhé. NEDOSTATKY KRITÉRIÍ VÝBERU PROJEKTOV 23. Kritériá výberu, ktoré používajú riadiace orgány, by mali byť transparentné a mali by zabezpečiť, aby sa podporovali nákladovo efektívne projekty v oblasti energetickej účinnosti. Prostredníctvom týchto kritérií by sa mala stanoviť norma alebo schválená hodnota pre každý vybraný parameter, napríklad (maximálna) jednoduchá doba návratnosti investície alebo náklady na každú jednotku usporenej energie, a na základe toho by bolo možné zamerať priame finančné prostriedky na nákladovo efektívne investície. 24. Riadiace orgány sa neusilovali zabezpečiť, aby vybrané projekty dosiahli čo najlepší pomer medzi znížením spotreby energie a realizovanými investíciami. Z použitých kritérií výberu vyplýva mnoho nedostatkov, ako sa uvádza v ďalších bodoch. 25. V rámci OP Životné prostredie (Česká republika) boli kritériá výberu objektívne a transparentné a pomohli potenciálnym príjemcom predvídať, či budú úspešní. Každý návrh projektu sa porovnal s dvomi ekologickými kritériami (náklady na 1 GJ usporenej energie a ročné náklady na zníženie emisií CO2) a tromi technickými kritériami (percentuálny podiel úspor energie v porovnaní s pôvodnou situáciou, náklady na obnovu a energetický štandard dosiahnutý po dokončení projektu). Navyše sa plánované päťročné úspory energie odpočítali od celkových oprávnených nákladov na projekt. Hoci boli kritériá výberu projektu objektívne a zahŕňali náklady na 1 GJ usporenej energie, prijateľná hodnota bola od 200 do 560 EUR/GJ, a z toho vyplývala doba návratnosti od 17 do 47 rokov, ktorá je oveľa dlhšia než v rámci štátnych programov (pozri poznámku pod čiarou 22). TABUĽKA 3 NÁKLADY NA 1 GJ USPORENEJ ENERGIE V ŠTYROCH KONTROLOVANÝCH OPERAČNÝCH PROGRAMOCH Zdroj: Operačné programy, výpočty Dvora audítorov. Členský štát | Operačný program (pridelené finančné prostriedky na energetickú účinnosť) | Cieľ v oblasti úspor energie pre operačný program (v GJ) | Rozpočet (v mil. EUR) | Náklady na 1 GJ usporenej energie (v EUR) | Návratnosť (v rokoch) | Česká republika | Životné prostredie | 1550000 (430000) [9999] | 525 (310) [9999] | 339 (722) [9999] | 28 (61) [9999] | Taliansko | Basilicata | Nestanovený | 26 (17) [9999] | NA | NA | MOP Energia | 52500 | 764 | 14560 | 288 – 444 | Litva | Podpora súdržnosti | 360000 | 310 | 861 | 72 – 96 | 26. V rámci OP Basilicata (Taliansko) prijal riadiaci orgán ako jediné hodnotiace kritérium pomer medzi odhadovaným množstvom energie usporenej počas trvania investície a celkovými oprávnenými nákladmi. Riadiaci orgán vypočítal množstvo usporenej energie. Riadiaci orgán mal v úmysle na základe tohto pomeru vybrať projekty, ktoré by potenciálne zaistili najvyššiu návratnosť celkových nákladov na projekt. Keďže pri výpočte sa nebral do úvahy skutočný stav príslušných budov (t. j. ich energetická trieda alebo skutočná spotreba energie), a výpočet sa preto zakladal na odhadoch úspor energie a nie na spoľahlivých údajoch z energetických auditov, je ťažké dospieť k záveru o tom, či vybrané projekty ponúkli nákladovo efektívne riešenia. 27. V rámci MOP Energia (Taliansko) riadiaci orgán požadoval, aby projekt, ktorý bude vybraný, bol príkladného charakteru, bol zlučiteľný s MOP a cieľmi regionálnych plánov v oblasti energie, "pripravený" (začať činnosť) a inovačný, pokiaľ ide o technológie a materiály, kým množstvo usporenej energie a vzniknuté náklady a pomer medzi nimi neboli určujúcim faktorom výberu. 28. V rámci OP Podpora súdržnosti (Litva) sa na podobné projekty v sektore budov verejnej správy použili na regionálnej a vnútroštátnej úrovni odlišné kritériá výberu projektu. V dvoch z troch opatrení sa nevyžadoval energetický audit, aj keď spotreba energie bola hlavným kritériom výberu. Preto sa na financovanie vybrali projekty vzťahujúce sa na budovy verejnej správy s najvyššou spotrebou energie. Pomocou kritérií, ktoré nezahŕňajú náklady na úspory energie, však nie je možné určiť, ktorá budova bude mať najlepší pomer medzi úsporami energie a nákladmi, a nákladovo efektívne projekty budú preto ich výsledkom iba náhodne. NEDOSTATOČNÉ UKAZOVATELE VÝKONNOSTI A MONITOROVANIE 29. V rámci riadenia akéhokoľvek výdavkového programu alebo rozvojového projektu by sa mali stanoviť primerané ciele a objektívne overiteľné ukazovatele ich dosiahnutia. V súvislosti s investíciami do energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti by mali riadiace orgány zaviesť systém súvisiacich a merateľných ukazovateľov výkonnosti [23]. S pomocou Komisie by mali uverejniť príslušné usmernenia s cieľom umožniť monitorovanie výsledkov projektov, ako napríklad množstvo usporenej energie a náklady na ňu, a ich prínosu k dosiahnutiu cieľov politiky v oblasti energetickej účinnosti. Je potrebné, aby získané údaje mali prijateľnú kvalitu z hľadiska relevantnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti [24]. 30. Riadiacim orgánom chýbali pri vypracovaní operačného programu základné údaje o potenciáli úspor energie v sektoroch vybraných na investovanie. Tvorcovia politík nemali bez týchto údajov informácie, aby odhadli, do akej miery môže program prispieť k dosiahnutiu cieľa politiky, a preto nemohli rozhodnúť o prípadnom financovaní programu. 31. Ukazovatele výkonnosti vzťahujúce sa na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti neboli vhodné na riadne monitorovanie programov. Aj keď použitie ukazovateľov výkonnosti bolo pre riadiace orgány povinné, nebol stanovený typ ukazovateľov. Z toho vyplýva, že kontrolované riadiace orgány používali odlišné postupy a jednotky merania. Výsledky opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti preto nie sú porovnateľné v rámci EÚ a nie je možné ich vykázať v súhrnnej hodnote. 32. V rámci OP Životné prostredie (Česká republika) bolo ukazovateľom pri opatrení energetickej účinnosti celkové množstvo energie v GJ usporenom prostredníctvom opatrenia. Údaje sa predkladali na úrovni projektu a potom sa zhrnuli. Tieto údaje boli presné a spoľahlivé, keďže ich vypočítali certifikovaní audítori vykonávajúci energetický audit. Pre projekty však boli záväzné len ciele technického výstupu (vymenené okná a dvere, tepelne izolované steny a strechy v m2), ciele úspor energie záväzné neboli. 33. V Taliansku sa neurčila ani referenčná hodnota potenciálu úspor energie, ani postup merania. V rámci OP Basilicata sa za hmotný ukazovateľ výstupu úspor energie považoval počet projektov a ukazovateľ výsledku (úspory energie v GJ/rok) sa zakladal na teoretických odhadoch. Výsledkom chýbajúcich základných údajov v rámci MOP Energia boli nespoľahlivé ukazovatele vplyvu. V súvislosti s ukazovateľmi výsledku a hmotného výstupu chýbal postup merania, preto ich cieľové hodnoty neboli odôvodnené. 34. V rámci OP Podpora súdržnosti (Litva) sa stanovili ukazovatele pre operačný program, jeho prioritné osi a opatrenia. Zvýšenie alebo zníženie dostupného financovania pre energetickú účinnosť nie vždy viedlo k zmene hodnoty ukazovateľov, ako by sa normálne očakávalo. Na úrovni prioritnej osi sa ukazovatele vzťahovali na zníženie energetickej náročnosti a na úrovni opatrenia sa ukazovatele vzťahovali na počet projektov a množstvo usporenej energie, nie však na náklady na úspory energie. 35. V monitorovacích usmerneniach Komisie sa neuvádzali odporúčané alebo záväzné ukazovatele týkajúce sa energetickej účinnosti [25]. Navyše fondy politiky súdržnosti podporujú lepšiu energetickú účinnosť nielen v rámci kategórie energetickej účinnosti, ale aj v mnohých ďalších (elektrická energia, plyn, ropné produkty a jednotlivé druhy infraštruktúry). Komisia nemonitoruje prínos týchto opatrení k dosiahnutiu cieľa úspor energie do roku 2020 ani neplánuje použitie uvedených ukazovateľov účinnosti v oblasti energetickej účinnosti [26]. REALIZÁCIA PROJEKTOV TÝKAJÚCICH SA BUDOV VEREJNEJ SPRÁVY ENERGETICKÁ ÚČINNOSŤ NEBOLA HLAVNÝM CIEĽOM 36. Mestá a regióny by mali mať plány založené na posúdení potrieb, do ktorých by mali zahrnúť zoznamy všetkých svojich budov a ich náklady na energiu, a uprednostniť tie, ktoré majú najväčší potenciál úspor energie. V rámci tejto stratégie by sa uprednostnilo financovanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti v budovách s najvyšším potenciálom úspor energie. 37. Mestá alebo regióny nemali plány založené na riadnom posúdení potrieb. Podľa riadiacich orgánov sa budovy spravidla považovali za pripravené na financovanie, ak by bola potrebná ich renovácia a ak by ich dokumentácia bola v súlade s požiadavkami. 38. Projekty vybrané na financovanie nemali racionálne ciele, pokiaľ ide o efektívnosť nákladov, t. j. náklady na jednotku usporenej energie. Ich cieľom bola úspora energie a zvýšenie pohodlia, na financovanie však neboli vybrané na základe svojho potenciálu priniesť finančné výhody prostredníctvom úspor energie a na základe toho kompenzovať vzniknuté náklady (v prílohe II sú uvedené doby návratnosti kontrolovaných projektov). 39. Nijaká z kontrolovaných krajín neschválila nákladovo optimálne minimálne požiadavky energetickej účinnosti budov a stavebných prvkov ani systematicky nezbierala údaje o profiloch spotreby energie existujúcich budov. Aj keď sa v rámci vnútroštátnych stavebných noriem stanovujú limity pre tepelné hodnoty budov a stavebných materiálov, príjemcovia uplatnili rôzne prístupy, technológie a materiály s cieľom dosiahnuť rôzne stupne energetickej hospodárnosti. 40. Riadiace orgány neposkytli usmernenia pre vykonávanie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ako napríklad špecifikácie týkajúce sa prác, použité technológie a náklady alebo optimálny pomer medzi nákladmi a príjmami, ktorý sa má dosiahnuť. ENERGETICKÉ AUDITY NEBOLI VŽDY POVINNÉ ALEBO NEDOSAHOVALI DOSTATOČNÚ KVALITU 41. Štandardný energetický audit zahŕňa stanovenie referenčnej hodnoty pre spotrebu energie zariadenia, hodnotenie úspor energie a efektívnosť nákladov vhodne vybraného opatrenia na zachovanie energie, a mal by sa vykonať pred rozhodnutím o financovaní. Audítor vykonávajúci energetický audit by mal navrhnúť len možnosti, ktoré vedú k súladu s existujúcimi technickými normami. Komisia podporuje energetické audity, keďže môžu byť vhodným nástrojom na zabezpečenie úspor energie, najmä v budovách a priemysle. Viaceré členské štáty preto zaviedli do verejnej správy energetické audity a stanovili ich za povinné [27]. 42. V Českej republike boli energetické audity povinné v súvislosti s budovami verejnej správy so spotrebou energie vyššou ako 1500 GJ/rok. Príjemcovia sa plne spoliehali na odporúčania vyplývajúce z týchto auditov. Audítor vykonávajúci energetický audit spravidla odporúčal veľmi nákladnú investičnú možnosť, pretože sa predpokladalo, že prinesie vyššie úspory energie ako lacnejšie možnosti. Nebola navrhnutá žiadna nákladovo efektívna možnosť. 43. V Taliansku sa pred začatím projektu nevykonal žiaden energetický audit. Príjemca projektu nebol povinný monitorovať spotrebu energie pred vykonaním projektu a ani po jeho dokončení. 44. V Litve neboli energetické audity dostatočne podrobné, pokiaľ ide o údaje meraní týkajúce sa budov pred renováciou. Preto nebolo možné overiť skutočné prínosy projektov [28]. Podobné problémy sa uvádzajú v monitorovacej správe o vykonávaní programu renovácie bytových budov [29]. Navyše pred realizáciou projektu nebolo potrebné základné posúdenie energetickej hospodárnosti. Energetické audity pred začatím projektu sa vykonali len v prípade dvoch z ôsmich kontrolovaných projektov a v súvislosti s ostanými šiestimi sa vykonal energetický audit po začatí renovácie. VÝSLEDKOM PROJEKTOV BOLI HMOTNÉ VÝSTUPY, NO NÁKLADY VO VZŤAHU K POTENCIÁLNEJ ÚSPORE ENERGIE BOLI VYSOKÉ 45. Výsledkami všetkých kontrolovaných projektov boli ich hmotné výstupy (napr. vymenené okná a dvere, tepelne izolované steny a strecha) v primeranom štandarde a plánovanej kvalite. Všetky kontrolované projekty mali prínos, ako napríklad údržba budov a väčšie pohodlie (napr. zníženie hluku, infiltrácia vody/vzduchu) alebo dôslednejšie dodržiavanie súčasných právnych požiadaviek v oblasti bezpečnosti (napr. únikové východy). 46. V prípade 18 z 24 kontrolovaných projektov riadiace orgány nemohli uviesť, do akej miery projekty splnili svoje ciele v oblasti úspor energie, pretože sa nevykonali spoľahlivé merania úspor energie. V rámci operačných programov kontrolovaných v Taliansku a Litve vykonal riadiaci orgán alebo príjemca iba odhad výsledných úspor energie. Len v Českej republike vykonali merania kvalifikovaní audítori vykonávajúci energetický audit. Konečné výsledky projektov v Českej republike a Litve by sa mali posúdiť tri roky od skončenia projektu. Monitorovací systém však v čase auditu ešte nebol funkčný. 47. Podľa predbežných správ audítorov vykonávajúcich energetický audit všetky kontrolované projekty v Českej republike okrem jedného dosiahli svoje ciele zníženia spotreby energie [30], pričom skutočné úspory energie boli vyššie ako sa plánovalo. Všetky kontrolované projekty však boli nákladné, doba návratnosti investícií prevyšovala životnosť jednotlivých stavebných prvkov alebo budov. Doba návratnosti v súvislosti s kontrolovanými projektmi bola v rozmedzí od 27 do 148 rokov, s priemerom 52 rokov. 48. V rámci OP Basilicata (Taliansko) nebolo možné spoľahlivo posúdiť prínos kontrolovaných projektov. Nevykonali sa energetické audity a pred začatím projektov ani po ich skončení sa nezbierali údaje o spotrebe energie. Plánované priemerné náklady na úsporu 1 GJ v šiestich kontrolovaných projektoch mali byť 252 EUR. V prípade piatich zo šiestich projektov príjemcovia poskytli audítorom niekoľko údajov o spotrebe energie, z ktorých vyplýva, že priemerná doba návratnosti projektov by mohla byť približne 50 rokov. 49. V rámci MOP Energia (Taliansko) sa do konca roka 2011 dokončil len jeden projekt [31]. V prihláške projektu sa výnosy odhadovali na 1 mil. EUR ročne, a na základe toho by bola jednoduchá doba návratnosti desať rokov. Odhaduje sa, že prostredníctvom projektu sa po jeho dokončení dosiahnu úspory približne 500000 EUR ročne (príjemca urobil v prihláške projektu chybu vo výpočte), a z toho vyplýva jednoduchá doba návratnosti 19 rokov. 50. V Litve (OP Podpora súdržnosti) boli skutočné investičné náklady kontrolovaných projektov v rozmedzí od 56 do 488 EUR/m2 vykurovanej plochy, t. j. niekoľkokrát vyššie ako 31,85 EUR/m2, ako sa uvádza v prognóze v národnom akčnom pláne energetickej účinnosti na obdobie rokov 2006 – 2010. V prípade piatich z ôsmich kontrolovaných projektov sa tvrdilo, že dosiahli plánované úspory energie [32], tieto úspory však neboli spoľahlivo zmerané. V troch prípadoch sa výsledky ešte nemerali [33]. Plánovaná jednoduchá doba návratnosti kontrolovaných projektov bola v rozmedzí od 8 do 156 rokov, s priemerom 58 rokov (výsledky všetkých kontrolovaných projektov sú uvedené v prílohe II). ZÁVERY A ODPORÚČANIA 51. V rámci programovania a financovania neboli stanovené vhodné podmienky, ktoré by umožnili nákladovo efektívne investície do energetickej účinnosti z fondov politiky súdržnosti, pretože: a) v kontrolovaných operačných programoch chýbalo riadne posúdenie potrieb s cieľom určiť konkrétne odvetvia, v ktorých je možné dosiahnuť úspory energie, a možnosti pre nákladovo efektívne dosiahnutie týchto úspor, čím by sa zdôvodnili vybrané opatrenia a súvisiace náklady. Vnútroštátne orgány nezabezpečili, aby boli tieto operačné programy zahrnuté do národných akčných plánov energetickej účinnosti (pozri body 12 až 17); b) hľadisko efektívnosti nákladov alebo najlepšieho vzťahu medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami nebolo určujúcim faktorom, keď členské štáty prideľovali finančné prostriedky na opatrenia energetickej účinnosti a na konkrétne projekty. Rovnako nebolo ani súčasťou posúdenia Komisie pred schválením operačných programov (pozri body 18 až 22, 23 až 28); c) ukazovatele výkonnosti týkajúce sa opatrení energetickej účinnosti neboli vhodné na monitorovanie programov. V usmerneniach Komisie k monitorovaniu sa nestanovujú ukazovatele týkajúce sa energetickej účinnosti. Výsledky opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré predložili jednotlivé riadiace orgány, preto nie sú porovnateľné v rámci EÚ a nie je možné ich vykázať v súhrnnej hodnote (pozri body 29 až 35). 52. Kontrolované projekty energetickej účinnosti budov verejnej správy neboli nákladovo efektívne: a) hoci všetky kontrolované projekty dosiahli plánované hmotné výstupy, napríklad výmenu okien a dverí alebo tepelnú izoláciu stien a striech, náklady boli v pomere k potenciálnym úsporám energie vysoké. Dôležitejším kritériom než energetická účinnosť bola potreba renovácie budov verejnej správy. Aj keď boli kontrolované projekty zamerané na úsporu energie a zvýšenie pohodlia, výsledný pomer medzi úsporou energie a súvisiacimi investičnými nákladmi nebol dobrý. Plánovaná doba návratnosti investícií bola v priemere zhruba 50 rokov, čo je veľmi dlho, pokiaľ sa berie do úvahy životnosť renovovaných prvkov, a dokonca celých budov (pozri body 18 až 22, 23 až 28, 36 až 40, 45 až 50); b) energetické audity buď neboli povinné (Taliansko, Litva), alebo, ak boli povinné (Česká republika), investičné možnosti odporučené na základe energetického auditu boli príliš nákladné. Pri 18 z 24 kontrolovaných projektov nebolo možné overiť skutočné úspory energie, pretože neboli spoľahlivo merané (pozri body 41 až 44). ODPORÚČANIA Komisia by mala prijať potrebné iniciatívy, vrátane predloženie ďalších návrhov nariadení v nasledujúcom programovom období, aby sa zabezpečilo, že pri financovaní opatrení energetickej účinnosti v rámci politiky súdržnosti v nadchádzajúcom programovom období bude povinné: 1) vypracovať riadne posúdenie potrieb na úrovni programu. V rámci neho by sa mala posúdiť spotreba energie koncovými odberateľmi vo všetkých odvetviach, určiť potenciál úspor energie hospodárstva a stanoviť ciele a primerané metódy na vyhodnotenie výsledkov energetického plánu. Pre každé odvetvie by sa tiež mali určiť nákladovo efektívne riešenia; 2) vykonávať pravidelné monitorovanie a používať porovnateľné ukazovatele výkonnosti. V súvislosti s každým operačným programom zameraným na projekty energetickej účinnosti by sa mal pravidelne monitorovať vývoj nákladov na jednotku usporenej energie a plánovaná a v rámci operačného programu dosiahnutá doba návratnosti. Takisto je potrebné, aby získané údaje mali prijateľnú kvalitu, pokiaľ ide o relevantnosť, porovnateľnosť a spoľahlivosť. Vnútroštátne orgány by mali zbierať údaje o úsporách energie, ktoré sa dosiahli prostredníctvom opatrení podporovaných z fondov politiky súdržnosti a Komisia by mala tieto údaje zhrnúť. Mal by sa určiť prínos fondov politiky súdržnosti k dosiahnutiu cieľa úspor vo výške 20 % primárnej spotreby energie EÚ do roku 2020; 3) uplatňovať transparentné kritériá výberu projektov a používať štandardné investičné náklady na jednotku usporenej energie (pomocou jednotnej metodiky a jednotky merania). Komisia by mala stanoviť maximálnu prijateľnú jednoduchú dobu návratnosti na základe bežnej lehoty odpisovania investícií do energetickej účinnosti. To je možné podporiť zavedením nákladovo optimálnych úrovní referenčných budov v členských štátoch, ktoré dodržiavajú smernicu 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov. Energetické audity by sa mali uplatňovať ako prvá požiadavka výberu projektov energetickej účinnosti v prípade, keď sa na vnútroštátnej úrovni nestanovili referenčné nákladovo optimálne úrovne pre budovy. Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Harald NOACK, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. novembra 2012. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] KOM(2006) 545 v konečnom znení z 19. októbra 2006 – Akčný plán pre energetickú účinnosť: Využitie potenciálu. [2] Tamtiež. [3] Závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli 8. – 9. marca 2007, doc. 7224/1/07 REV 1. Tento cieľ znamená úsporu primárnej energie (hrubá domáca spotreba mínus spotreba na neenergetické účely) vo výške 368 miliónov ton ropného ekvivalentu (Mtoe) do roku 2020 v porovnaní s prognózou spotreby v danom roku vo výške 1842 Mtoe, z čoho vyplýva úroveň spotreby 1474 Mtoe. Tento cieľ potvrdila Európska rada v júni 2010 ( 17.6.2010 č.: EUCO 13/10) a je zahrnutý do smernice o energetickej účinnosti. [4] SEK(2011) 277 v konečnom znení z 8. marca 2011. [5] Spotreba v bytových, nebytových budovách a budovách verejnej správy predstavuje približne 40 % spotreby energie a tieto budovy majú najväčší potenciál úspory energie. Štátom vlastnené alebo využívané budovy predstavujú približne 12 % plochy všetkých budov v EÚ a v pláne energetickej účinnosti sa zdôrazňuje význam opatrení energetickej účinnosti vo verejnom sektore (Zdroj: KOM(2006) 545 v konečnom znení). Je potrebné uviesť, že v tomto sektore na rozdiel od sektora dopravy, sú už dostupné technologické riešenia potrebné pre nízkouhlíkovú spoločnosť. [6] KOM(2010) 639 v konečnom znení z 10. novembra 2010 – Energia 2020 – Stratégia pre konkurencieschopnú, udržateľnú a bezpečnú energetiku.. [7] Siedmy rámcový program v oblasti výskumu (RP7), Inteligentná energia – Európa (IEE) a finančný nástroj pre energetickú účinnosť (EEFF). [8] Európska komisia (2009), Ex-post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000-2006 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) – Work Package 5B: Environment and Climate Change, s. 43. [9] Podľa návrhu Komisie v rozvinutejších regiónoch a regiónoch s prechodným financovaním sa musí najmenej 80 % zdrojov EFRR zamerať na energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energií, výskum a inovácie a konkurencieschopnosť MSP, z ktorých sa aspoň 20 % musí vynaložiť na energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energie; v menej rozvinutých regiónoch sa musí prinajmenšom 50 % zdrojov EFRR zamerať na tieto tri oblasti, z čoho sa minimálne 6 % musí vynaložiť na energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energie. (Zdroj: KOM(2011) 614 v konečnom znení zo 6. októbra 2011, s. 4). [10] Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2010, s. 25). [11] Článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 13) a článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 47). [12] Súhrn právnych predpisov EÚ týkajúcich sa systémov riadenia a kontroly pomoci poskytnutej v rámci fondov politiky súdržnosti sú uvedené na webovej stránke: http://europa.eu/legislation_summaries/regional_policy/management/g24241_en.htm [13] Nariadenie (ES) č. 1083/2006. [14] OP Životné prostredie (Česká republika), Medziregionálny OP Energia (Taliansko) a OP Podpora súdržnosti (Litva). [15] OP Basilicata (Taliansko). [16] OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, Paríž. [17] SEK(2009) 889 v konečnom znení, 23. jún 2009 – Zhrnutie celkového posúdenia všetkých 27 národných akčných plánov energetickej účinnosti v súlade s požiadavkami smernice 2006/32/ES o energetickej účinnosti u koncového odberateľa a o energetických službách, s. 47. [18] Článok 27 ods. 1 a článok 27 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). [19] SEK(2011) 277 v konečnom znení. [20] Článok 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách, a ktorou sa zrušuje smernica Rady 93/76/EHS (Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 64). [21] Flemish Energy Efficiency Action Plan (Flámsky akčný plán energetickej účinnosti) (2007) a Action Plan for Renewed Energy-Conservation (Akčný plán pre uchovanie energie z obnoviteľných zdrojov) (2005), Dánsko (www.ec.europa.eu/energy). [22] Na porovnanie, ročný český štátny program na podporu úspor energie a využívania obnoviteľných zdrojov energie, v súčasnosti program EFEKT, sa vykonáva od roku 1991. Jednoduchá doba návratnosti investícií bola od päť rokov (priemysel), sedem rokov (tretí sektor) do 21 rokov (domácnosti) s priemernými nákladmi na 1 GJ usporenej energie vo výške 74 EUR v období 2005 – 2007. [9999] Po prerozdelení finančných prostriedkov. [23] V článku 27 ods. 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa stanovuje, že pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet EÚ, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, súvisiace a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti. [24] Stanovisko Dvora audítorov č. 7/2011 (Ú. v. EÚ C 47, 17.2.2012, s. 1). [25] Pracovný dokument Komisie č. 2 – Nové programové obdobie 2007 – 2013, orientačné usmernenie k metódam hodnotenia: ukazovatele monitorovania a hodnotenia, august 2006. [26] Pracovný dokument Komisie, Ukazovatele a ciele výstupu: smerom k novému systému monitorovania a hodnotenia politiky súdržnosti EÚ, jún 2011, neuverejnený. [27] SEC(2009) 889 final, s. 36 a 59. [28] To nie je potrebné podľa metodiky pre energetické audity a audity zdrojov energie a používania studenej vody v budovách verejnej správy, schválenej nariadením ministerstva hospodárstva č. 4 – 184 z 29. apríla 2008. [29] Monitorovanie programu modernizácie bytových budov. Inštitúcia verejnej správy "Kompetencijų centras", zadal HUDA, 2009. [30] Projekt Kladno. [31] Projekt pre Cardarelliho nemocnicu, Neapol. [32] Projekty pre univerzitné kliniky v mestách Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus a Vilnius. [33] Projekty Klaipeda, onkológia v Kaunase a Vilnius Mykolas Marcinkevicius. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I PRIDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV V RÁMCI POLITIKY SÚDRŽNOSTI NA PROJEKTY ENERGETICKEJ ÚČINNOSTI V OBDOBÍ 2000 – 2013 A NA VYBRANÉ PROJEKTY V OBDOBÍ 2007 – 2011 Poznámka: Podiel vybraných projektov presahujúci 100 % znamená, že finančné prostriedky sa prerozdelili z iných priorít alebo opatrení v rámci toho istého alebo z iného operačného programu. Zdroj: Databáza GR pre regionálnu politiku ŠF 2000 – 2006, SFC 2007, Výročná správa o vykonávaní za rok 2011 pri vybraných projektoch. Členský štát | Pridelená suma 2000 – 2006 (EUR) | Pridelená suma 2007 – 2013 (EUR) | Celkové pridelené finančné prostriedky v členskom štáte 2000 – 2013 (EUR) | Celkové pridelené finančné prostriedky v členskom štáte/celkové pridelené finančné prostriedky (%) | Vybrané projekty 2007 – 2011 (EUR) | Vybrané projekty 2007 – 2011 (%) | Česká republika [1] | 9225386 | 942214473 | 951439859 | 17,7 | 342658632 | 36,4 | Taliansko | 35298133 | 838592232 | 873890365 | 16,2 | 417305116 | 49,8 | Poľsko [1] | 11410880 | 499012133 | 510423013 | 9,5 | 389379855 | 78,0 | Litva [1] | 31815678 | 370508149 | 402323827 | 7,5 | 439300937 | 118,6 | Nemecko | 11969823 | 373182646 | 385152469 | 7,1 | 307047003 | 82,3 | Maďarsko [1] | 7181475 | 328531227 | 335712702 | 6,2 | 163856263 | 49,9 | Francúzsko | 25596690 | 291167688 | 316764378 | 5,9 | 177008914 | 60,8 | Bulharsko [2] | 0 | 258104621 | 258104621 | 4,8 | 74144427 | 28,7 | Rumunsko [2] | 0 | 253241727 | 253241727 | 4,7 | 60131969 | 23,7 | Spojené kráľovstvo | 23362973 | 150657204 | 173420177 | 3,2 | 167360699 | 111,1 | Španielsko | 39941325 | 110048101 | 146803260 | 2,7 | 33326165 | 30,3 | Cezhraničná spolupráca EÚ | 4029659 | 119642025 | 123671684 | 2,3 | 164027992 | 137,1 | Grécko | 42623511 | 71170000 | 113793511 | 2,1 | 492363482 | 691,8 | Slovinsko [1] | 0 | 105700000 | 105700000 | 2,0 | 73707906 | 69,7 | Lotyšsko [1] | 21048774 | 60220000 | 81268774 | 1,5 | 106078878 | 176,2 | Slovensko [1] | 1334466 | 78584184 | 79918650 | 1,5 | 64760737 | 82,4 | Portugalsko | 0 | 74200883 | 74200883 | 1,4 | 49599067 | 66,8 | Írsko | 22864270 | 19000000 | 41864270 | 0,8 | 22346186 | 117,6 | Holandsko | 793076 | 34250000 | 35043076 | 0,7 | 19917049 | 58,2 | Estónsko [1] | 2568584 | 28760241 | 31328825 | 0,6 | 27844967 | 96,8 | Fínsko | 190740 | 24243917 | 24434657 | 0,5 | 6926847 | 28,6 | Belgicko | 5271426 | 18976147 | 24247573 | 0,5 | 9375338 | 51,0 | Malta [1] | 0 | 12550000 | 12550000 | 0,2 | 3096758 | 24,7 | Švédsko | 0 | 9173788 | 9173788 | 0,2 | 1057737 | 11,5 | Rakúsko | 2864306 | 6156013 | 9020319 | 0,1 | 17383781 | 282,4 | Medziregionálna spolupráca EÚ | 6891928 | 0 | 6891928 | 0,1 | 0 | 0 | Luxembursko | 0 | 504873 | 504873 | 0,01 | 1744838 | 345,6 | Cyprus [1] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Dánsko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Spolu | 306283104 | 5078392272 | 5384675376 | 100 % | 3632051543 | 71,5 | [1] Pridelené finančné prostriedky z roku 2004. [2] Pridelené finančné prostriedky z roku 2007. -------------------------------------------------- PRÍLOHA II DOBA NÁVRATNOSTI A ÚSPORY ENERGIE DOSIAHNUTÉ PROSTREDNÍCTVOM PROJEKTOV V ČESKEJ REPUBLIKE, TALIANSKU A LITVE Zdroj: Energetické audity a skutočné výstupy projektov, výpočty audítorov vychádzajúce z údajov z energetických auditov, hodnotené obdobie od 25 do 50 rokov. Projekt | Účel | Situácia v oblasti úspor energie po jednom roku | Plánovaná doba návratnosti (v rokoch) | Skutočná/odhadovaná doba návratnosti (v rokoch) | Uherské Hradiště | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v kultúrnom dome a budove školy | Dosiahnuté | 42 | 35 | Karviná | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v strednej škole | Dosiahnuté | 93 | 78 | Frýdek-Místek | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v strednej škole | Dosiahnuté | 40 | 30 | Sokolov | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v dvoch základných školách, jednej materskej škole a centre voľného času | Dosiahnuté | 86 | 81 | Sokolov II | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v troch základných školách | Dosiahnuté | 30 | 26 | Volyně | Komplexný projekt tepelnej izolácie stien, strechy, výmeny okien, výmeny teplovodného zdroja na uhlie v spoločnej strednej a vyššej odbornej škole a na internátoch | Dosiahnuté | 148 (46) [1] | 146 (26) [1] | Kladno | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v ôsmich materských školách | Nedosiahnuté | 27 | 32 | Plzeň | Tepelná izolácia stien, strechy, výmena okien v jednej základnej a jednej strednej škole | Dosiahnuté | 55 | 48 | Melfi | Výmena okien v strednej škole | Nie je k dispozícii | 20 | Nie je k dispozícii | Matera | Výmena okien v ústredí provincie Matera | Nebolo spoľahlivo zmerané | 42 | 104 | Grassano | Výmena okien v základnej škole | Nebolo spoľahlivo zmerané | 28 | 56 | Sant'Arcangelo | Výmena okien v hlavnej budove správy obce Sant’Arcangelo | Nebolo spoľahlivo zmerané | 37 | 17 | ENEA-Rotondella | Výmena okien v budove jedálne centra ENEA v meste Trisaia | Nebolo spoľahlivo zmerané | 21 | 10 | Policoro | Výmena okien v základnej škole v meste Policoro | Nebolo spoľahlivo zmerané | 33 | 53 | Neapol | Opatrenia týkajúce sa dodávok, zamerané na zvýšenie účinnosti výroby a distribúcie, napríklad modernizácia tepelnej elektrárne a výmena technických zariadení, potrubí a systémov zásobovania teplou a studenou vodou a vzduchotechnického systému najmä v hlavnej budove nemocnice | Nebolo spoľahlivo zmerané | 10 | 19 | Palanga | Renovácia strednej školy Vladasa Jurgutisa v Palange | Nebolo spoľahlivo zmerané | 40 | 21 | Gargždai | Renovácia zariadenia starostlivosti o starších ľudí Viliausa Gaigalaitisa | Nebolo spoľahlivo zmerané | 49 | 36 | Klaipėda | Renovácia školy cestovného ruchu v Klaipėde | Nie je k dispozícii | 156 | Nie je k dispozícii | Garliava | Zvýšenie energetickej účinnosti v nemocnici v Garliave v okrese Kaunas | Nebolo spoľahlivo zmerané | 57 | 31 | Kaunas | Renovácia onkologického centra lekárskej univerzity v Kaunase | Nie je k dispozícii | 8 | Nie je k dispozícii | Vilnius | Čiastočná renovácia nemocnice Mykolasa Marcinkevičiusa a technických systémov, zlepšenie ich energetických vlastností | Nebolo spoľahlivo zmerané | 63 | 21 | Alytus | Zvýšenie energetickej účinnosti v stredisku odborného vzdelávania v Alytuse | Nebolo spoľahlivo zmerané | 26 | 23 | Vilnius | Tepelná izolácia strechy a renovácia systémov vykurovania a ventilácie operačného oddelenia na klinike Santariškių univerzitnej nemocnice vo Vilniuse | Nie je k dispozícii | 66 | Nie je k dispozícii | Priemer | | | 51 | | [1] Audítor v oblasti energetiky vychádzal z ceny hnedého uhlia (85,45 CZK/GJ), ktoré sa pôvodne spálilo v renovovanej kotolni. Na porovnanie audítor uplatnil priemernú cenu energie 279 CZK/GJ, ktorú škola platila za všetky energetické vstupy. --------------------------------------------------