Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014 /* COM/2014/0402 final */





Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5] predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok 2014[6]. (5) Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu[7], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej určila Belgicko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7) Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky hĺbkového preskúmania pre Belgicko[9] podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a opatrenia politiky. Pozornosť si naďalej zasluhuje najmä vývoj v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti tovarov, keďže pretrvávajúce zhoršovanie tohto ukazovateľa by mohlo ohroziť makroekonomickú stabilitu. (8) Belgicko predložilo 30. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (9) Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2016 a dosiahnuť strednodobý cieľ v nasledujúcom roku. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ vo výške 0,75 % HDP, čo odzrkadľuje ciele Paktu stability a rastu, ale jeho naplnenie sa odkladá na rok 2017, o jeden rok neskôr, ako bolo uvedené v minuloročnom programe. Plánovaný ročný pokrok k strednodobému cieľu je v súlade s úpravami požadovanými v Pakte stability a rastu. Podľa programu sa v rámci programového obdobia vo všeobecnosti dodržala referenčná hodnota výdavkov. Dlh je nad úrovňou referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve (60 % HDP), a to konkrétne na úrovni 101,5 % HDP v roku 2013 a podľa programu sa očakáva, že bude postupne klesať na zhruba 93 % HDP v roku 2017. Vo všeobecnosti sú ciele programu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu a ktorý vypracovala nezávislá inštitúcia (Federálny úrad pre plánovanie), je realistický. Prognózy rastu sa približujú jarnej prognóze Komisie na rok 2014. Fiškálna trajektória ešte nie je podporená opatreniami. Z jarnej prognózy Komisie nevyplýva žiadne štrukturálne zlepšenie v roku 2014 a za zvyčajného predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2015 očakáva štrukturálne zhoršenie. Ohrozuje to naplnenie cieľa a mohlo by to viesť k výraznej odchýlke od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v období rokov 2014 – 2015. Okrem toho Belgicko podľa jarnej prognózy Komisie nedodrží dlhové pravidlo v roku 2014 ani v roku 2015. Na základe posúdenia programu a jarnej prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že v roku 2013 Belgicko znížilo svoj deficit verejných financií pod 3 % HDP udržateľným spôsobom, ale od roku 2014 mu hrozí, že sa výrazne odchýli od požiadaviek preventívnej časti paktu. (10) Belgicko dosiahlo značný pokrok v zavádzaní štrukturálnejších mechanizmov koordinácie. Dohoda o spolupráci o fiškálnej koordinácii uzatvorená na konci roku 2013 zavádza pravidlo vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu (vymedzeného v súlade so strednodobým cieľom) na úrovni verejnej správy, ako sa to vyžaduje vo fiškálnej dohode. Okrem toho formalizuje zavedenú koordinačnú prax, a to i) formalizovaním úlohy medzivládneho Poradného výboru v tomto procese a ii) zvýraznením poradnej úlohy Vysokej finančnej rady. Okrem toho dohoda predpokladá posilnenie monitorovacej úlohy vysokej rady prostredníctvom zavedenia jednoznačných nápravných mechanizmov v prípade výraznej odchýlky od dohodnutých cieľov. Na to, aby sa ciele po roku 2014 stali záväznými, budú možno potrebné dodatočné opatrenia. (11) Aj keď sa Belgicku podarilo zabrzdiť rast pomeru verejného dlhu, zaťaženie verejného dlhu vo výške 101,5 % HDP je vysoké a existujú značné povinnosti a budúce záväzky vyplývajúce z nárokov v oblasti dôchodkov. Ak sa majú dodržať, a ak je zároveň cieľom udržať si vysokú životnú úroveň, vývoj v oblasti rozpočtových nákladov sa musí v budúcnosti obmedziť, musí sa zvýšiť miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a miera zamestnanosti a musí sa zlepšiť medzinárodná konkurencieschopnosť. Belgicko čelí dôležitým výzvam vo všetkých spomenutých oblastiach. Belgicko síce urobilo kroky správnym smerom, ktoré v nasledujúcich rokoch prinesú výsledky, ale budú potrebné ambicióznejšie opatrenia, tým skôr, že aj u obchodných partnerov sa uskutočňujú reformy. (12) Celková úroveň zdaňovania v Belgicku patrí medzi najvyššie v EÚ a daňové zaťaženie je výrazne naklonené na stranu zdanenia práce, čo má za následok jedno z najväčších daňovo-odvodových zaťažení v EÚ. Viaceré špecifické prvky daňového systému sú škodlivé pre životné prostredie, napríklad daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami. Prijali sa určité cielené opatrenia na zníženie nákladov práce pre konkrétne skupiny a na zníženie medzery medzi hrubými a čistými mzdami v dolnej časti príjmovej škály. Neuskutočnil sa však žiadny výrazný posun daňovo-odvodového zaťaženia k základom, ktoré by boli menej škodlivé pre rast. Začali sa prvé úvahy o komplexnej daňovej reforme, ktorá by mala uľahčiť dosiahnutie udržateľnosti verejných financií, podporiť konkurencieschopnosť a rast zamestnanosti a šetriť životné prostredie. Taká komplexná daňová reforma by obsahovala posun od zdanenia práce, zjednodušenie daňového systému, zvýšenie efektívnosti DPH, rozšírenie daňových základov, zníženie daňových výdavkov, uzatvorenie medzier v právnych predpisoch a postupné rušenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. (13) Belgicko čelí veľmi výraznému predpokladanému vplyvu starnutia obyvateľstva, kde sa predpokladá, že náklady súvisiace so starnutím stúpnu v období rokov 2010 až 2060 o viac než 8 % HDP, a to najmä z dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Nedávno začatá reforma sociálneho zabezpečenia pre starších ľudí by mala mať kladný vplyv na ich zamestnanosť. Na dosiahnutie fiškálnej udržateľnosti je kvôli veľkosti tohto problému predsa len potrebné dodatočné úsilie. Toto úsilie musí zohľadňovať potrebu zachovať primeranosť režimov starobného sociálneho zabezpečenia. Sú potrebné opatrenia na prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku s vývojom strednej dĺžky života, zníženie medzery medzi zákonom stanoveným a skutočným vekom odchodu do dôchodku, ako aj opatrenia na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú starostlivosť. (14) Belgicko sa potýka s chronicky nedostatočným využívaním pracovnej sily. Miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a miera zamestnanosti sú pod priemerom EÚ a stagnujú, pričom podiel dlhodobej nezamestnanosti na celkovej nezamestnanosti zostáva vysoký. Vo väčšine prípadov vysoké daňovo-odvodové zaťaženie práce prostredníctvom interakcie so systémom dávok vytvára značnú nezamestnanosť a pasce nečinnosti pre väčšinu kategórií zamestnancov. Prijali sa síce opatrenia na zníženie pascí nezamestnanosti pre ľudí s veľmi nízkymi príjmami, pasca sa však pre väčšinu iných kategórií rozšírila a pasce nečinnosti stále pretrvávajú. Tým, že náklady práce zostávajú vysoké, náborové politiky zvyčajne minimalizujú riziko a trestajú cudzích na trhu práce, ako sú mladí ľudia, nízkokvalifikovaní pracovníci a osoby z prostredia migrantov, v prípade ktorých sa spolu so staršími pracovníkmi vykazuje miera účasti na trhu práce, ktorá je značne pod priemerom EÚ. Silná ochrana účastníkov na trhu práce, na základe ktorej zmena zamestnania so sebou prináša stratu nárokov (napr. na odstupné, predčasný odchod do dôchodku, dávky súvisiace so služobným vekom), odrádza od profesijnej mobility medzi zamestnaniami a odvetviami. Takáto zotrvačnosť spôsobuje, že aktívne politiky trhu práce sú v Belgicku pomerne neúčinné, a vedie k situácii, kde popri vysokej nezamestnanosti v niektorých oblastiach a odvetviach existujú napätia na trhu práce a nedostatok zručností, ktorý bráni rastu, v iných oblastiach. Nezamestnanosť mladých ľudí počas minulého roka výrazne stúpla, s veľkými rozdielmi medzi regiónmi a jednotlivými skupinami. Riešenie štrukturálneho problému nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami sa bude musieť skombinovať s bojom proti naliehavému problému predčasného ukončenia školskej dochádzky a ukončovania štúdia bez kvalifikácie. Šiesta štátna reforma ponúka príležitosť zlepšiť efektívnosť a cielenosť politík zamestnanosti za predpokladu, že sa optimalizuje spolupráca medzi federálnou a regionálnou úrovňou. (15) Belgicko aj naďalej zažíva čoraz horšiu konkurencieschopnosť, a to aj v oblasti nenákladových aspektov. Slabne predovšetkým medzinárodná konkurencieschopnosť výroby, čo sa odráža na čoraz menších maržiach výrobcov a strate pracovných miest Belgicko bolo tradične závislé od indexácie miezd, aby si mohlo zachovať kúpnu silu. Prekročenia v celkovom raste miezd sa však naprávajú neskoro a v nedostatočnej miere. Okrem toho ústredná mzdová norma vždy nedovoľuje, aby sa dostatočne zohľadnil vývoj odvetvovej produktivity a podmienky na miestnych trhoch práce. V dôsledku toho rástli mzdy rýchlejšie ako produktivita, čo viedlo k strate pracovných miest a konkurencieschopnosti. V spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou by Belgicko malo reformovať svoj systém tvorby miezd, aby sa zohľadnilo väčšie odvetvové mzdové rozpätie a mzdy sa lepšie zosúladili s vývojom produktivity. Ceny v maloobchodnom sektore zostávajú stále vyššie ako v susedných krajinách, zatiaľ čo obmedzenia v oblasti odborných služieb bránia rozvoju inovačných podnikateľských modelov a obmedzujú investície. Distribučné sadzby za elektrickú energiu aj naďalej patria medzi najvyššie v Európe a ich plánovaná regionalizácia prispieva k neistote týkajúcej sa budúceho vývoja distribučných nákladov pre koncových používateľov, pretože v súčasnosti zmrazené sadzby nepokrývajú zvyšujúce sa náklady distribútorov. Ak si má krajina zachovať vysoké mzdy a zároveň vytvárať nové pracovné miesta, musí na svetových trhoch vytvárať a predávať sofistikovanejšie výrobky a výrobky s vyššou pridanou hodnotnou ako dnes. V Belgicku chýbajú rýchlo rastúce firmy v inovatívnych odvetviach. Podpora inovácií je zložitá a veľmi roztrieštená. Tam, kde sa činnosti s vysokou pridanou hodnotou rozbehnú, ich rast často brzdí nedostatok kvalifikovaných ľudských zdrojov. (16) Očakáva sa, že Belgicko nesplní svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov o 15 % do roku 2020 v odvetviach, ktoré nepokrýva systém obchodovania s emisiami EÚ. Aj keď sa uskutočňujú určité iniciatívy, chýba im jednotný smer a kombinovaný vplyv opatrení na znižovanie emisií, najmä v odvetví dopravy a stavebníctve, zostáva nejasný. Zníženie DPH na elektrickú energiu by mohlo v tejto súvislosti ešte viac podkopať úsilie. Rokovania o spolupráci a dohoda o rozdelení bremena medzi federálnym štátom a regiónmi sa nepremietli do jasného rozdelenia úsilia. V porovnaní s väčšinou iných krajín predstavuje preťaženie ciest veľkú záťaž pre belgické hospodárstvo. Závažnosť problému si vyžaduje komplexnú reakciu v oblasti politiky, ktorá by zohľadnila potenciál časovo odlíšených poplatkov za preťaženie ciest, preskúmala priaznivé daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami a kartami na čerpanie pohonných hmôt na súkromné účely a zvýšila by efektívnosť verejnej dopravy. (17) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6. (18) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Belgicka a jej stanovisko[10] je premietnuté najmä do odporúčania 1. (19) V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 4, a 5. (20) V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Belgicko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní, TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 v kontexte vznikajúcej medzery 0,5 % HDP na základe jarnej prognózy Komisie na rok 2014, čo naznačuje riziko značnej odchýlky vzhľadom na požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2015 výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu a zabezpečiť tak požadovanú úpravu 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, čo by takisto zabezpečilo dodržanie dlhového pravidla. Následne na to presadzovať plánovanú ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, až kým sa nedosiahne strednodobý cieľ, v súlade s požiadavkou každoročnej štrukturálnej úpravy najmenej 0,5 % HDP a v prípade potreby za dobrých hospodárskych podmienok aj viac, s cieľom zaručiť, že sa dodrží dlhové pravidlo, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca tendencia vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Zabezpečiť, aby všetky úrovne verejnej správy vyvážene prispievali k plneniu fiškálnych pravidiel vrátane pravidla vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu prostredníctvom záväzného nástroja obsahujúceho explicitný prehľad cieľov v rámci strednodobého plánovania. 2. Zlepšiť vyváženosť a spravodlivosť celkového daňového systému a pripraviť komplexnú daňovú reformu, ktorá umožní posun od zdanenia práce k základom väčšmi podporujúcim rast, zjednodušenie daňového systému, odstránenie medzier v právnych predpisoch, zvýšenie efektívnosti DPH, rozšírenie daňových základov, zníženie daňových výdavkov a postupné rušenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. 3. Obmedziť rast budúcich vládnych výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ktoré sa týkajú najmä dôchodkov a dlhodobej starostlivosti, pomocou zintenzívnenia úsilia o zníženie medzery medzi skutočným a zákonom stanoveným vekom odchodu do dôchodku, urýchleného zníženia možností predčasného odchodu do dôchodku, podporou aktívneho starnutia, zosúladením zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a požiadaviek na dĺžku pracovného života so zmenami v strednej dĺžke života a zlepšenia nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú starostlivosť. 4. Zvýšiť účasť na trhu práce, a to predovšetkým pomocou zníženia finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať, zvýšenia prístupu k trhu práce pre znevýhodnené skupiny, ako sú mladí ľudia a osoby z prostredia migrantov, zlepšenia profesijnej mobility a riešenia nedostatku zručností a nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, ako aj predčasného ukončenia školskej dochádzky. Posilniť partnerstvá verejných orgánov, verejných služieb zamestnanosti a vzdelávacích inštitúcií v celej krajine s cieľom poskytnúť včasnú a cielenú podporu mladým ľuďom. 5. Obnoviť konkurencieschopnosť, a to pokračovaním v reforme systému stanovovania miezd v spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou, vrátane indexácie miezd. Zabezpečiť, aby vývoj miezd odrážal vývoj produktivity na odvetvovej a/alebo firemnej úrovni, ako aj hospodárske okolnosti a aby v prípade potreby obsahoval účinné automatické úpravy, a to pomocou posilnenia hospodárskej súťaže v maloobchodnom sektore, odstránenia nadmerných obmedzení v oblasti služieb vrátane odborných služieb, riešenia rizika ďalšieho zvyšovania nákladov na distribúciu energie, podporou inovácií prostredníctvom efektívnych stimulačných programov a znížených administratívnych prekážok, a pomocou uskutočňovania koordinovaných politík vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré riešia pretrvávajúci nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a regionálne rozdiely v predčasnom ukončení školskej dochádzky. 6. Zabezpečiť, aby sa do roku 2020 splnili ciele znižovania emisií skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, predovšetkým v stavebníctve a doprave. Zabezpečiť, aby sa príspevok dopravy zosúladil s cieľom zníženia preťaženia ciest. Dohodnúť sa na jasnom rozdelení úsilia a bremena medzi federálnymi a regionálnymi orgánmi. V Bruseli Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 402 final. [4] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [5] Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11. [6] COM(2013) 8000 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 75 final. [10] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.