Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Oznámenie o budúcnosti sietí a internetu {SEC(2008) 2507} {SEC(2008) 2516} /* KOM/2008/0594 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.9.2008 KOM(2008) 594 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Oznámenie o budúcnosti sietí a internetu {SEC(2008) 2507}{SEC(2008) 2516} OBSAH 1. Úvod 3 2. Nové trendy budú pre digitálne hospodárstvo výzvou 4 3. Výzvy a odozvy 6 3.1. Stimulácia investícií do vysokorýchlostného prístupu prostredníctvom širokopásmového pripojenia 6 3.2. Širokopásmové pripojenie pre všetkých 7 3.3. Udržiavanie otvorenosti internetu: hospodárska súťaž a zbližovanie 8 3.4. Vytváranie internetu budúcnosti 9 3.5. Ochrana súkromia a bezpečnosť 10 4. Záver 11 1. ÚVOD Internet v priebehu posledného desaťročia výraznou mierou zmenil naše hospodárstvo a spoločnosť. Osvedčil sa ako významná súčasť infraštruktúry v oblasti komunikácie a nadväzovania spoločenských kontaktov, pričom sa čoraz väčšmi prispôsobuje potrebám užívateľov. Vytvoril celosvetovú sieť spoločného využívania poznatkov, tvorivosti a spolupráce a je hlavnou hybnou silou globalizácie. Zmenil správanie v oblasti komunikácie a podporou zbližovania elektronických komunikácií a mediálnych služieb nanovo vymedzuje mediálny sektor. Noví a tradiční aktéri sa prispôsobujú výzvam prostredníctvom nových obchodných modelov. Internetová revolúcia sa ešte neskončila. Počas niekoľkých nadchádzajúcich rokov bude internet oveľa rýchlejší vďaka rozvoju vysokorýchlostných sietí so širokopásmovým pripojením, čo umožní zavádzanie mnohých nových interaktívnych mediálnych služieb a služieb obsahu. S internetom sa budeme stretávať v väčšej miere; vďaka rozsiahlemu rozvoju nízko nákladového bezdrôtového širokopásmového pripojenia a spájaniu pevných a bezdrôtových komunikácií bude dostupný v akomkoľvek čase na komkoľvek mieste. Bude sa rozvíjať „internet vecí“, prostredníctvom ktorého sa web stane prostriedkom vzájomnej interakcie pre stroje, vozidlá, zariadenia, snímače a mnohé iné nástroje. Zabezpečí sa tak základ pre mnohé nové aplikácie, akými sú napríklad monitorovanie v oblasti energetiky, systémy určené na bezpečnosť dopravy alebo bezpečnosť budov. Napokon sa v rozsiahlej miere predpokladá zníženie nákladov a zvýšenie výkonu prostredníctvom softvéru poskytovaného ako služby cez web, pričom sa vo veľkej miere podnieti nárast produktivity všetkých podnikov, či už veľkých alebo malých. V prípade účinného zavedenia prinesie internet budúcnosti inovácie, vyššie výrobné zisky, nové trhy a hospodársky rast a viac pracovných príležitostí v ďalšom desaťročí. Európania zavádzajú širokopásmové pripojenie a internetové služby v obrovskej miere, Čo mení hospodárstvo a životný štýl. Ale prínosy vyplývajúce z týchto významných zmien pre európske hospodárstvo bude možné dosiahnuť len vtedy, ak sa zohľadní niekoľko výziev. V prvom rade je potrebné udržať otvorenosť internetového hospodárstva, a to najmä inovačným obchodným modelom. To si vyžaduje pokračovanie a posilnenie súčasnej právnej regulácie trhov s elektronickými komunikáciami podporujúcej hospodársku súťaž, ako aj primerané bezpečnostné opatrenia určené pre spotrebiteľov. V druhom rade si príprava sietí na používanie internetu v budúcnosti bude vyžadovať: značné investície do infraštruktúry s cieľom vytvoriť vysokorýchlostný internet; rozvoj architektúry internetu s cieľom naplniť budúce potreby a väčší prístup k spektru na flexibilnom základe, ktorý by umožnil zavádzanie bezdrôtových služieb. V treťom rade bude z dôvodu prudkého nárastu využívania internetu potrebné riešiť otázky spojené s bezpečnosťou a ochranou súkromia. Verejné orgány musia zabezpečiť, aby sa občania mohli spoľahnúť na to, že internet budúcnosti bude ľahko použiteľným a prístupným, bezpečným a bude rešpektovať ich súkromie. Toto oznámenie by sa malo považovať za prípravné opatrenie smerom k vytváraniu internetu budúcnosti so zameraním na ustanovenie rámcových podmienok na udržanie dynamiky a otvorenosti internetu a na zvýšenie jeho bezpečnosti. V tomto oznámení sa zohľadňujú tieto otázky, ktoré sa v súčasnosti riešia na svetovej úrovni[1] a premietajú sa do európskeho kontextu preskúmaním hlavných očakávaných výziev (oddiel 2) a súvisiacich politických výziev (oddiel 3). Vzhľadom na význam internetového hospodárstva z hľadiska konkurencieschopnosti EÚ sa v ňom takisto navrhuje zaviesť index širokopásmového výkonu s cieľom monitorovať vývoj smerom k infraštruktúre vysokorýchlostného internetu (oddiel 4). Ako ale v Európe postupne dochádza k modernizácii zameranej na hospodárstvo budúcnosti v kontexte lisabonskej agendy po roku 2010, budovanie pevných základov rastu vyplývajúceho z tohto internetu budúcnosti bude mať takisto rozhodujúci význam. V nasledujúcich mesiacoch bude preto potrebná širšia diskusia o politických následkoch tohto vývoja v záujme rozvíjať rozsiahlejšiu politickú odozvu na budovanie internetu ako všeobecne rozšírenej infraštruktúry určenej na modernizáciu hospodárstva a spoločnosti. 2. NOVÉ TRENDY BUDÚ PRE DIGITÁLNE HOSPODÁRSTVO VÝZVOU Rozvoj sietí spoločenských kontaktov a internet služieb Web 2.0 Vďaka novým aplikáciám prijateľným pre užívateľov, akými sú napríklad blogy, spoločné využívanie médií a vytváranie sietí spoločenských kontaktov, sa zvyšuje miera používania internetu. Do on-line fór sa v roku 2007 zapojilo alebo poslalo svoje príspevky 24 % európskych občanov[2]. Enterprise 2.0, obchodný ekvivalent Web 2.0, bude nasledovať rýchly nárast stránok na nadväzovanie spoločenských kontaktov, pričom sa očakáva, že miera používania podnikového softvéru na báze internetu bude v celosvetovom meradle narastať približne o 15 % v období rokov 2006 až 2011[3]. | Rozsiahle zavádzanie širokopásmového pripojenia zmenilo spôsob, akým sa používa internet[4]. Posunuli sme sa najmä od poskytovania informácií, ktoré charakterizovalo web v polovici 90-tych rokov minulého storočia, cez podstatné zdokonalenie vyhľadávačov až po svetový web súčasnosti, ktorý má čoraz viac užívateľov a je známy ako Web 2.0. Odborníci už teraz rozprávajú o ďalšej generácii webu, ktorá umožní jeho používanie zautomatizovať[5]. Dôjde aj k rozvoju pokročilých prvkov, akým je napríklad 3D web, ktorý získava na obľube vďaka virtuálne vytvoreným svetom (napr. Second Life). Európania aktívne využívajú tieto novovznikajúce služby Web 2.0, prinajmenšom aspoň v takej miere ako akákoľvek iná časť sveta, čo znamená, že existuje príležitosť zabezpečiť novú generáciu vývoja pri vytváraní spoločenských kontaktov v rámci EÚ. Očakáva sa, že nástroje vytvárania spoločenských kontaktov uplatňované v podnikoch vytvoria Enterprise 2.0 založenú na nástrojoch spolupráce. To spoločne s rozvíjaním softvéru ako služby povedie k novej generácii počítačových služieb dostupných na požiadanie, pričom sa do veľkej miery znížia režijné náklady. Podniky ako koncoví užívatelia budú sami schopní používať softvér vo svojich vlastných produktoch a službách jednoduchšie a lacnejšie, čo spôsobí obrovský nárast produktivity v rámci celého hospodárstva[6]. Nárast „internetu vecí“ Monitorovanie zdravia Snímače na tele a internet vecí uľahčia používanie ľahkých systémov na monitorovanie životne dôležitých zdravotných parametrov, ako napríklad srdcového tepu, frekvencie dýchania a krvného tlaku. Pacienti môžu ľahko nosiť monitorovací systém pod oblečením a pritom sa stále venovať svojim každodenným záležitostiam. Je to prínosom hlavne v kontexte starnúcej populácie v Európe, v rámci ktorej mnoho ľudí trpí chronickým ochorením. | Koncepcia „internetu vecí“ sa vzťahuje na plynulé pripojenie nástrojov, snímačov, predmetov, miestností, prístrojov, vozidiel atď. prostredníctvom pevných a bezdrôtových sietí. Pripojené snímače, nástroje a označenia môžu navzájom spolupracovať s prostredím a posielať informácie iným predmetom prostredníctvom komunikácie medzi prístrojmi. Takéto aplikácie majú priamy význam pre systémy využívané v oblasti dopravy prostredníctvom inteligentných automobilov, logistiky a dopravných systémov, pre životné prostredie prostredníctvom inteligentných budov a pre bezpečnostné systémy, čím v rámci širšieho hospodárstva vznikajú veľké prínosy z hľadiska efektívnosti. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva, že trhová hodnota RFID (zariadenia rádiofrekvenčnej identifikácie) narastie do roku 2018[7] päťnásobne v celosvetovom meradle a pravdepodobne so sebou prinesie rozvoj inovačných aplikácií. Používanie prenosných zariadení Prenosné zariadenia využívajúce IKT budú výzvou pre tradičné chápanie „chodenia do práce“ Možnosť využívať prenosné zariadenia umožní väčšiu flexibilitu spôsobu práce stáva z hľadiska času a priestoru. Zamestnávatelia aj zamestnanci tak budú čeliť veľkým výzvam. Vďaka posilňovaniu udržateľnosti pracovného života a vzdelávania v zmysle možnosti pracovať a študovať doma silnie potreba využívať schopnosti prenosných zariadení, ktoré sú založené na IKT. | Spotrebitelia v čoraz väčšej miere využívajú širokú škálu prenosných zariadení, akými sú napríklad laptopy, vreckové počítače (PDA), MP3 prehrávače, zariadenia mobilnej TV, navigačné systémy GPS alebo prenosné herné konzoly. Občania a obchodníci budú chcieť ľahký a lacný prístup k svojim obľúbeným internetovým službám, a to bez ohľadu nato, kam cestujú. V rámci tohto vývoja Webu 2.0 postupne prispôsobovaného potrebám užívateľov sa nielen naskytnú mnohé nové obchodné príležitosti a zmenia sa modely organizácie práce, ale vzniknú aj mnohé spoločenské prínosy, akým je napríklad podpora cestujúcich so zdravotným postihnutím alebo zamestnancov v pohotovostných službách. Siete a obchodné modely sa prispôsobujú na zvládanie väčšieho množstva údajov Jedným z priamych dôsledkov predchádzajúcich trendov je obrovský nárast pohybu údajov prostredníctvom internetu. Ako znázorňuje graf, do roku 2011 sa v oblasti digitálnych informácií týkajúcich sa sietí a internetu očakáva desaťnásobný nárast v porovnaní s rokom 2006[8]. Nárastom pohybu údajov sa podporí prechod na širokopásmové pripojenie druhej generácie na báze internetového protokolu (prostredníctvom inteligentnejších základných sietí), ktoré zabezpečí značne vyššiu rýchlosť (siete ďalšej generácie). Rozšírenie pásma je najviac potrebné v prípade prístupových sietí. Prechod na vláknové a bezdrôtové prístupové siete je jednou z najväčších výziev, ktorým bude v nasledujúcich rokoch čeliť sektor telekomunikácií v Európe, je ale nevyhnutný v tom prípade, ak sa internet budúcnosti má stať realitou. 3. VÝZVY A ODOZVY V záujme čeliť uvedeným výzvam sa od verejných orgánov vyžaduje, aby poskytovaním jednoznačných a spoľahlivých pravidiel udržiavali prostredie priaznivé k investíciám a inováciám, v ktorom sa prostredníctvom právnej regulácie podporujúcej hospodársku súťaž zabezpečuje otvorený prístup k internetu, v ktorom spotrebitelia získavajú silnejšie postavenie vďaka možnosti výberu a informovanosti a v ktorom sú zásady ochrany údajov a bezpečnosti pevnejšie zabudované do zásad budovania internetu budúcnosti. Tieto politické zásady podporuje EÚ aj v medzinárodných diskusiách o správe internetu. 3.1. Stimulácia investícií do vysokorýchlostného prístupu prostredníctvom širokopásmového pripojenia Regulačný rámec EÚ pre elektronické komunikácie otvoril trhy a stimuluje investície. Nedávne údaje OECD poukazujú na to, že v celosvetovom rebríčku v súvislosti so širokopásmovým pripojením zohrávajú vedúcu úlohu štyri členské štáty[9]. Najúčinnejšou hybnou silou prechodu na širokopásmové pripojenie ostáva aj naďalej konkurenčný tlak. Keďže ale dochádza k modernizácii miestnych účastníckych vedení v záujme zabezpečiť vysokorýchlostný internet v nasledujúcich rokoch a dosiahnuť tak „prístup ďalšej generácie“, bude nevyhnutné, aby sa udržala otvorenosť internetu, ako aj konkurencieschopnosť trhov s elektronickými komunikáciami. Táto výzva pramení z vysokých nákladov na investície v oblasti stavebno-inžinierskych prác potrebných na výstavbu vedení určených pre vláknové siete, pričom tieto náklady dosahujú až 80 % celkových nákladov, ako aj z neistoty, či budú spotrebitelia ochotní uhradiť pri poskytovaní služieb prostredníctvom sietí ďalšej generácie sumu dostatočnú na to, aby boli tieto investície výnosné. Navyše v súvislosti s týmito investíciami nie sú prevádzkovatelia v rovnakej pozícii. V niektorých prípadoch môžu etablovaní prevádzkovatelia znovu použiť svoje vlastné vedenia na uliciach alebo v budovách, takže v záujme udržania otvorenosti trhu sa prístup k týmto vedeniam (ak je k dispozícii priestor) považuje za významný faktor. V prípade, ak je však potrebné vybudovať úplne nové vedenia, vzhľadom na neistotu, ktorej čelia investori, sa musí zabezpečiť, aby sa právnou reguláciou v oblasti prístupu neodstránili všetky stimuly na rozvíjanie prístupových sietí ďalšej generácie. Z tohto dôvodu Komisia pripravuje odporúčanie, v ktorom regulačným orgánom poskytne usmernenia ako udržiavať hospodársku súťaž v oblasti prístupových sietí a súčasne umožniť investorom návratnosť ich investícií v dostatočnej miere. Verejné orgány, a to najmä na samosprávnej úrovni, môžu zároveň podporovať investície do nových sietí, ako aj nižšie náklady na inžiniersko-stavebné práce uľahčením prístupu k svojim vedeniam alebo koordináciou takejto modernizácie s cestnými prácami alebo inými verejnými službami, akými sú napríklad rozvod elektriny alebo odvodňovanie. Takisto môžu pomáhať prostredníctvom povolenia prístupu k infraštruktúre, poskytovania dostatočného množstva vedení s otvoreným prístupom na zelenej lúke a zmapovania existujúcej infraštruktúry alebo uverejnenia plánov stavebných prác. Napokon môžu uľahčiť koordináciu medzi poskytovateľmi služieb a vlastníkmi budov v prípade ukladania káblov v nových priestoroch. Na základe platných právnych predpisov EÚ môžu miestne orgány nariadiť spoločné využívanie prostriedkov z dôvodov územného plánovania a z dôvodu ochrany životného prostredia[10], je ale potrebné vynaložiť väčšie úsilie pri zvyšovaní informovanosti a výmene najlepšej praxe v tejto oblasti, ako napríklad prostredníctvom fór zainteresovaných strán v niektorých členských štátoch. Verejné orgány môžu navyše v prípade zlyhania trhu poskytnúť priame financovanie pri úplnom rešpektovaní pravidiel štátnej pomoci. Takéto financovanie by sa malo obmedziť na zabezpečenie pasívnej infraštruktúry (napr. vedenia, káblové šachty alebo „dark fibre“, t. j. optické káble, ktorým chýba konektivita) a na základe otvoreného prístupu: t. j. prístup k sieti musí byť k dispozícii pre všetkých prevádzkovateľov na nediskriminačnom základe. 3.2. Širokopásmové pripojenie pre všetkých Širokopásmové pripojenie si už zaviedlo približne 40 % európskych domácností. Keďže sa jeho používanie neustále rozširuje a keďže sa stáva každodennou potrebou, bude sa zvyšovať riziko vylúčenia z informačnej spoločnosti tých občanov, ktorí k nemu nemajú prístup alebo si ho nemôžu dovoliť. Pri prechode na internet budúcnosti sa tak dnešná digitálna dividenda môže zajtra premeniť na vylúčenie z informačnej spoločnosti, pričom niektorí členovia spoločnosti budú kvôli miestu svojho bydliska alebo nezrovnalostiam v zdrojoch a zručnostiach trvalo znevýhodnení. Z dôvodu rozvíjania technológií bude politickou prioritou zabezpečiť, aby sa prínosy spojené s používaním vysokorýchlostných sietí mohli využívať tak vo vidieckych, ako aj v mestských oblastiach. Jedným zo základných cieľov politickej stratégie Komisie v oblasti informačnej spoločnosti, i2010, je posilňovať informačnú spoločnosť otvorenú pre všetkých prijímaním aktívnych opatrení zameraných na dosiahnutie „širokopásmového pripojenia pre všetkých“. Stratégia „širokopásmového pripojenia pre všetkých“ bola ustanovená v oznámení z marca 2006 s názvom „Preklenutie širokopásmových rozdielov“[11]. Uvádzajú sa v ňom najmä spôsoby, akými môžu regionálne a miestne orgány v EÚ mobilizovať štrukturálne fondy EÚ a fond pre rozvoj vidieka, a to hlavne v odľahlých a vidieckych oblastiach a nielen na účely rozvoja infraštruktúry, ale aj elektronických služieb a aplikácií pre občanov (elektronické zdravotníctvo, elektronická štátna správ, elektronické vzdelávanie a digitálna integrácia). Komisia bude navyše aktívne aktualizovať a zhŕňať svoje usmernenia týkajúce sa pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa vzťahujú na projekty širokopásmového pripojenia vrátane prístupu ďalšej generácie, a to v súlade s rozvojom judikatúry[12]. V poslednom rade Komisia v najbližšej budúcnosti príjme oznámenie, predmetom ktorého bude revízia rozsahu univerzálnej služby a ktorým otvorí diskusiu o úlohe univerzálnej služby pri dosahovaní cieľa v oblasti „širokopásmového pripojenia pre všetkých“. 3.3. Udržiavanie otvorenosti internetu: hospodárska súťaž a zbližovanie Zbližovaním sa stierajú hranice na trhu medzi oblasťou telekomunikácii, spotrebnej elektroniky, mediálnych služieb a internetovými spoločnosťami. Prevádzkovatelia v oblasti telekomunikácií a káblovej televízie v čoraz väčšej miere ponúkajú balíky viacerých služieb, ktoré spájajú TV, internet a pevné a mobilné telefonické služby (služba „quadruple play“). Nové mediálne a internetové spoločnosti poskytujú obsah na stiahnutie alebo prechádzajú na poskytovanie mobilných komunikačných služieb obsahu. Z dôvodu posunu a spájania týchto trhov bude potrebné zachovať ostražitý prístup s cieľom zaistiť účinné fungovanie hospodárskej súťaže aj naďalej. Práve v tejto súvislosti boli vyslovené obavy týkajúce sa možnosti zachovať „neutralitu siete“ v procese rozvíjania internetu. Nové techniky správy sietí umožňujú prioritizáciu prevádzky. Prevádzkovatelia môžu použiť tieto nástroje na optimalizáciu prevádzkových tokov a na poskytovanie služby dobrej kvality v období obrovského nárastu dopytu a narastajúcej preťaženosti siete v čase najväčšej prevádzky. Riadenie prevádzky sa však môže použiť na účely, ktoré narúšajú hospodársku súťaž, napríklad neoprávnená prioritizácia určitej časti prevádzky alebo jej spomalenie a v extrémnych prípadoch jej úplné zablokovanie. Komisia z tohto dôvodu navrhla vo svojich legislatívnych návrhoch týkajúcich sa reformy smernice o univerzálnej službe[13] opatrenia zamerané na posilnenie záujmov a práv koncových užívateľov v oblasti informovanosti, pokiaľ ide o akékoľvek obmedzenia prístupu k zákonom povoleným službám a určenie požiadaviek na minimálnu kvalitu služby, aby nedochádzalo k jej zhoršovaniu[14]. Okrem toho budú pravidlá ES týkajúce sa hospodárskej súťaže (články 81 a 82 Zmluvy o ES) zohrávať dôležitú úlohu pri predchádzaní a odstraňovaní správania porušujúceho hospodársku súťaž. Tieto ustanovenia umožňujú riešiť otázku správania dominantných prevádzkovateľov sietí zneužívajúcich svoje postavenie, ako aj koordinovaného správania zameraného na vylúčenie ostatných služieb alebo alternatívnych prevádzkovateľov z trhu. Zbližovanie si takisto vyžaduje potrebu komunikácie medzi mnohými rozličnými zariadeniami a službami. Napríklad rozrastanie prenosných služieb si vyžaduje interoperabilitu sietí, mikrotelefónov, ochrany obsahu a bezpečnostných aplikácií. Vo väčšine prípadov sa tieto otázky vyriešia prostredníctvom trhových mechanizmov: obojstrannou výhodou otvorených rozhraní a noriem je skutočnosť, že trh môže rásť pre všetkých. Dominantní aktéri sa však môžu pokúsiť využiť autorizované normy na viazanie spotrebiteľov na svoje výrobky alebo na výber príliš vysokých poplatkov od trhových aktérov (nadobúda to obzvlášť veľký význam v prítomnosti sieťových externalít), a v konečnom dôsledku dochádza k spomaleniu inovácie a zabráneniu vstupu nových aktérov na trh. Pri riešení takýchto problémov budú zohrávať významnú úlohu pravidlá ES v oblasti hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu sú otvorené normy také dôležité, hoci sú možno komplexnejšie, ako by bolo potrebné na prechod na svetové normy v oblasti IKT. V nedávnom preskúmaní oblasti výskumu IKT financovaného zo zdrojov EÚ uskutočnenom skupinou, ktorej predsedal pán Aho, sa dospelo k záveru, že aktívnejšie používanie normalizačných politík môže zohrávať rozhodujúcu úlohu z hľadiska inovácií a rastu v kontexte vnútorného trhu, čo sa aj skutočne preukázalo vedúcim postavením Európy v oblasti mobilných telefonických služieb (norma GSM) a mobilnej televízie (norma DVB-H)[15]. Komisia začína uplatňovať politickú stratégiu s cieľom riešiť otázku vplyvu týchto zmien na svoje politiky v oblastiach, akými sú napríklad normalizácia IKT[16] a rozvoj celoeurópskych verejných služieb[17]. Vytváranie obsahu je ďalšou z hlavných oblastí potenciálneho hospodárskeho rastu, ktorá je závislá od rozvoja internetu budúcnosti. Politika v oblasti mediálneho obsahu, t. j. prvej generácie interaktívnych služieb obsahu, je zahrnutá do oznámenia o obsahu on-line[18], v ktorom už Komisia určila viacero otázok, ktoré je potrebné riešiť v záujme zlepšenia dostupnosti a šírenia obsahu, a v plánovanom odporúčaní o obsahu on-line sa budú riešiť otázky transparentnosti a interoperability systémov digitálnej správy práv, schém udeľovania povolení a opatrení na zamedzenie výroby nezákonných kópií. Keďže práva duševného vlastníctva predstavujú aj naďalej významný faktor pri určovaní udržateľných modelov obchodu v oblasti digitálneho obsahu, Komisia sa snažila diskusiu o dlhodobej budúcnosti politiky v oblasti autorských práv v znalostnej ekonomike pripraviť v zelenej knihe[19]. Európsky prístup k režimom udeľovania povolení a k politike autorských práv v digitálnom prostredí však ešte do plnej miery nepodporuje rozvíjanie nových obchodných modelov založených na obsahu vytvorenom užívateľmi, ani posun smerom k prístupu vychádzajúcemu z „vlastníctva a spoločného zdieľania“ v oblasti duševného vlastníctva. V rámci internetu budúcnosti nie je ešte zabezpečená ani ochrana neplnoletých ani integrita informácií. 3.4. Vytváranie internetu budúcnosti Internet sa osvedčil ako pozoruhodne dynamický nástroj, ktorý je schopný rozširovať sa do takej miery, aby mohol plniť prakticky všetky požiadavky, ktoré sa naň kladú. Celkový rozsah a zložitosť prenosných počítačových zariadení a internetu vecí však bude pre súčasnú architektúru internetu znamenať určitú záťaž. V záujme riešenia týchto zmien je potrebné zabezpečiť rozvoj internetu, pričom sa bude vychádzať zo súčasných zásad jeho fungovania, aby tak bolo možné naplniť požiadavky rozširovania, mobility, bezpečnosti, dôvery a dynamiky. Očakáva sa napríklad, že počet inteligentných rádiových označení, ktoré predstavujú rozhodujúcu hybnú silu internetu vecí, sa v nasledujúcich desiatich rokoch zvýši 300-násobne zo súčasných 2 miliárd[20]. Nie je ale zatiaľ isté, či bude k dispozícii dostatok zdrojov spektra potrebných na pripojenie takéhoto množstva označených predmetov, snímačov a iných inteligentných zariadení, a pokiaľ sa nezabezpečí hladký prechod na IPv6, nie je isté, či bude pre všetky tieto predmety dostupných dostatok adries. Určité opatrenia už boli prijaté. V prvom rade Komisia navrhla do roku 2010 dosiahnuť cieľový 25 % podiel európskych užívateľov internetu, ktorí by sa mohli pripojiť k internetu prostredníctvom IPv6, a vyzvala členské štáty, poskytovateľov internetových služieb, poskytovateľov obsahu a služieb, výrobcov a zainteresované strany v oblasti priemyslu, aby začali prechod na IPv6 uľahčovať[21]. Druhým opatrením je predvídať hlavné výzvy spojené s používaním internetu vecí, a to najmä pokiaľ ide o jeho architektúru a model správy. Otázky správy, ktoré sa vzťahujú aj na internet vecí, majú kľúčový význam a v celosvetovom kontexte boli predmetom záujmu v rámci procesu Svetového samitu informačnej spoločnosti (WSIS). Komisia v súvislosti s internetom vecí otvára verejnú diskusiu a poskytuje potrebné informácie v súvisiacom pracovnom dokumente útvarov Komisie vydanom spoločne so súčasným oznámením. Výsledkom diskusie bude ustanovenie viacerých konkrétnych opatrení v oznámení Komisie začiatkom roka 2009. Z dlhodobejšieho hľadiska sa výskum v oblasti internetu budúcnosti už začal v celosvetovom meradle prostredníctvom iniciatívy GENI v USA alebo programu AKARI v Japonsku. Vďaka siedmemu rámcovému programu si Európa udrží vedúce postavenie v tomto skutočne celosvetovom vývoji. Nastal čas racionálnejšej koordinácie týchto snáh, a to vytvorením jasného plánu v oblasti technológií. Komisia takisto plánuje zjednotiť roztrieštené výskumné snahy významné z hľadiska internetu budúcnosti prehodnotením rozsahu plnohodnotných verejno-súkromných partnerstiev na európskej úrovni[22] s cieľom preskúmať kľúčové zásady koncepčných riešení vrátane prepojiteľnosti koncových zariadení, otvorenosti, neutrality a transparentnosti. 3.5. Ochrana súkromia a bezpečnosť Otázka ochrany súkromia na internete už teraz vzbudzuje vážne obavy. Požívanie internetu v budúcnosti len zvýši požiadavky na dynamickejšiu a bezpečnejšiu sieť. Predpokladané riziká spojené s ochranou súkromia pramenia z vytvárania profilov užívateľov, používania identifikátorov v prípade užívateľov alebo predmetov v súvislosti s RFID, nesledovaného spracovania informácií a prepojenia alebo odhalenia informácií, akými sú napríklad opakovane zadávané osobné údaje v sieťach spoločenských kontaktov alebo používanie RFID v oblasti profilácie užívateľov. V prieskume Eurobarometra 2008[23] sa ukázalo, že dve tretiny užívateľov sa obávajú uviesť na internete svoje osobné údaje. Pri koncepčnom riešení internetu budúcnosti je v súčasnosti jednoznačne nevyhnutné prijať opatrenia na zvýšenie bezpečnosti jeho používania. Právne predpisy Spoločenstva o ochrane údajov sú technologicky neutrálne a preto aj dobre prispôsobené budúcim výzvam. Uplatňovanie týchto pravidiel si však vyžaduje neustále monitorovanie. V plánovanom odporúčaní Komisie o „RFID, ochrane údajov a súkromia a o bezpečnosti“ sa poskytnú usmernenia ku koncepčným riešeniam a prevádzke aplikácií RFID zákonným, eticky, sociálne a politicky prijateľným spôsobom, pričom sa bude rešpektovať právo na súkromie a zabezpečovať ochrana osobných údajov a náležitá bezpečnosť informácií. Technológie na ochranu údajov sú hlavnou prekážkou nezákonného používania internetu. V uplynulých rokoch bolo možné pozorovať prudký nárast rozsahu a zložitosti bezpečnostných hrozieb, ktoré so sebou prináša používanie internetu. V záujme riešenia týchto hrozieb sa v rámci politiky Spoločenstva v oblasti boja proti počítačovej trestnej činnosti[24] uviedlo viacero opatrení. Internet budúcnosti so sebou pravdepodobne prinesie nové zraniteľné miesta. Vo fáze koncepčného riešenia architektúry internetu existuje príležitosť posilniť jeho bezpečnosť, je ale potrebné rozšíriť snahy členských štátov s cieľom dosiahnuť bezpečnosť a integritu sietí a služieb, aby tak Európa mohla byť v medzinárodnom meradle vedúcou silou na celom svete. Na tento účel Komisia v súčasnosti pripravuje stratégiu o budúcich perspektívach v oblasti ochrany súkromia a dôvery v rámci všadeprítomnej informačnej spoločnosti. 4. ZÁVER Celý rozsah spoločenského a hospodárskeho potenciálu internetu budúcnosti ešte nebol preskúmaný, ale má už kľúčový význam pre stratégie rozvoja v mnohých regiónoch svetového hospodárstva a má čoraz pevnejšie postavenie v Európe ako súčasť vývoja v kontexte post-lisabonskej agendy. Tento potenciál zahŕňa: nárast produktivity potrebný na udržanie hospodárskeho rastu a prosperity, pričom sa čelí výzvam celosvetovej hospodárskej súťaže, starnúceho hospodársky aktívneho obyvateľstva a nákladom na dosahovanie udržateľnosti životného prostredia, ako aj mnohé spoločenské inovácie, vďaka ktorým je možné zabezpečovať zvyšovanie životnej úrovne Európanov. Využívanie tohto potenciálu si však vyžaduje odozvy s cieľom zabezpečiť, aby sa internet budúcnosti rozvinul do silnej platformy európskych inovácií a rastu. Základnou požiadavkou je vysokorýchlostný internet, ktorý je dostupný pre všetkých na každom mieste, otvorený v medzinárodnom meradle, konkurencieschopný a jeho použitie je bezpečné vďaka transparentným a účinným postupom v oblasti jeho správy. Tieto základné požiadavky dostupnosti, otvorenosti, transparentnosti a bezpečnosti vytvárajú základ krátkodobého plánu Komisie týkajúceho sa internetu budúcnosti, ktorý je možné zhrnúť do týchto šiestich opatrení: 1) Výstavba vysokorýchlostnej internetovej infraštruktúry, ktorá je otvorená hospodárskej súťaži a ktorá poskytuje spotrebiteľom možnosť skutočného výberu. Komisia je presvedčená o tom, že súčasný prístup podporujúci hospodársku súťaž je najlepším spôsobom dosahovania týchto cieľov. Z tohto dôvodu Komisia okrem svojich návrhov z roku 2007 týkajúcich sa reformy rámca elektronických komunikácií - vydá v odporúčaní o prístupových sieťach ďalšej generácie začiatkom roka 2009 usmernenia k uplatňovaniu pravidiel elektronických komunikácií v členských štátoch. 2) Podpora prístupu ku kvalitnému pripojeniu na internet za prijateľnú cenu pre všetkých. Ako súčasť vykonávania svojej politiky zameranej na „preklenutie rozdielov v dostupnosti širokopásmových technológií“: - Komisia bude aktívne aktualizovať a zhŕňať svoju prax týkajúcu sa pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa vzťahujú na projekty širokopásmového pripojenia, - Komisia ako súčasť svojej revízie rozsahu univerzálnej služby otvorí na jeseň 2008 diskusiu o úlohe univerzálnej služby pri dosahovaní cieľa, ktorým je širokopásmové pripojenie pre všetkých . 3) Udržiavanie otvorenosti internetu z hľadiska hospodárskej súťaže, inovácií a výberu spotrebiteľov, pričom užívatelia nie sú viazaní konkrétnymi službami a výrobkami. Návrhy na dosiahnutie tohto cieľa boli zahrnuté do reformy rámca elektronických komunikácií z roku 2007 a ich prijatie sa očakáva v roku 2009. - Komisia bude aj naďalej uplatňovať pravidlá ES týkajúce sa hospodárskej súťaže na procesy, ktoré sú škodlivé z hľadiska hospodárskej súťaže a výberu spotrebiteľov prostredníctvom internetu, - Komisia začiatkom roka 2009 príjme bielu knihu o normalizácii v oblasti IKT . 4) Otvorenie diskusie o koncepčných riešeniach a rozvoji internetu budúcnosti. Na tieto účely - Komisia implementuje akčný plán podľa súvisiaceho oznámenia s cieľom posilniť zavádzanie IPv6[25] a do roku 2010 posúdi pokrok dosiahnutý v členských štátoch a v oblasti priemyslu, - Komisia otvára verejnú diskusiu o architektúre a správe internetu vecí, výsledkom ktorej bude oznámenie začiatkom roka 2009 , - Komisia takisto preskúma možnosť vytvoriť verejno-súkromné partnerstvá na úrovni EÚ zamerané na výskum internetu budúcnosti a svoje zistenia predloží formou správy začiatkom roka 2010. 5) Poskytovanie jasných usmernení k uplatňovaniu súčasných pravidiel ochrany údajov, ako aj zabezpečenie súdržnej stratégie v oblasti bezpečnosti internetu budúcnosti, aby tak Európa mohla lepšie reagovať na budúce bezpečnostné hrozby a viesť medzinárodnú diskusiu. Na tieto účely - Komisia na jeseň 2008 príjme odporúčanie o uplatňovaní všeobecných pravidiel ochrany údajov v súvislosti s používaním systémov RFID , - V súčasnosti prebieha príprava oznámenia o ochrane súkromia a dôvere v rámci všadeprítomnej informačnej spoločnosti. 6) Zohľadnenie rozhodujúcej úlohy, ktorú zohráva medzinárodná politika, dialóg o právnej úprave a spolupráca v oblasti výskumu v rámci celého vývoja, čo je dôvod, prečo - Komisia do konca roka 2008 uverejní oznámenie o vonkajšom rozmere politiky v oblasti informačnej spoločnosti. Vo všeobecnosti je možné zabezpečiť prechod na internet budúcnosti len v prípade, ak je prístup k vysokorýchlostnému internetu dostupný pre všetkých. Tvorcovia politiky sa preto musia aj naďalej dôrazne zameriavať na stratégie v oblasti širokopásmového pripojenia. Komisia z tohto dôvodu navrhla vo svojej výročnej správe o obnovenej lisabonskej stratégii[26] zaviesť „index širokopásmového výkonu“, pričom táto správa bola schválená na jarnom zasadnutí Európskej rady. V indexe sa zohľadňujú potreby súvisiace s rýchlosťou, pokrytím, prijateľnými cenami, inováciami, vysokokvalitnými službami a priaznivým spoločensko-hospodárskym prostredím. „Index širokopásmového výkonu“ je preto zloženým ukazovateľom, v ktorom sa spájajú viaceré rozličné aspekty a ktorý umožňuje členským štátom referenčne hodnotiť výkon a lepšie porozumieť oblastiam, na ktoré je potrebné zamerať väčšiu pozornosť v zmysle politiky[27]. Výsledky v oblasti širokopásmového výkonu potvrdzujú, že vedúce postavenie si nepretržite udržiavajú tie krajiny, ktoré úspešne zaviedli kombináciu politík založenú na hospodárskej súťaži, inováciách a začlenení do informačnej spoločnosti. Tieto zásady sa aktívne podporujú v európskych politikách: právna regulácia v sektore telekomunikácií je príkladom najlepšej praxe zameranej na podporu hospodárskej súťaže, nižších cien a investícií do oblasti sietí; dopĺňa ju komplexná politika v oblasti „širokopásmového pripojenia pre všetkých“ a politiky na strane dopytu, ktoré stimulujú zavádzanie a používanie pokročilých služieb. [pic] [1] Zasadnutie ministrov OECD – Budúcnosť internetového hospodárstva – jún 2008 a WSIS – Svetový samit informačnej spoločnosti http://www.itu.int/wsis [2] Prieskum Eurostatu v Spoločenstve v oblasti používania IKT v domácnostiach a jednotlivcami, rok 2007. [3] Zdroj: Gartner Dataquest Market Databook, aktualizácia zo septembra 2007. [4] OECD DSTI/ICCP/IE(2007) 4 v konečnom znení. [5] Myšlienku sémantického webu prvýkrát vyslovil vynálezca svetového webu, Tim Berners Lee http://www.sciam.com/article.cfm?id=the-semantic-web. [6] Napr.: Nessi: Európska stratégia v oblasti softvéru, jún 2008. [7] IDTechEx, Trhové predpovede v oblasti RFID na roky 2008 až 2018. [8] „The Diverse and Exploding Digital Universe“, marec 2008, IDC. [9] OECD, december 2007. [10] Pozri článok 12 rámcovej smernice 2002/21/ES. [11] KOM(2006) 129. [12] Aktualizácie sú k dispozícii na internetovej stránke Komisie venovanej tejto problematike: http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/telecommunications/overview_en.html [13] KOM(2007) 698. [14] Pozri revidovaný článok 20 ods. 5 a článok 22 ods. 3 smernice o univerzálnej službe. [15] Výskum a inovácie v oblasti informačnej spoločnosti: dosahovanie výsledkov s trvalým vplyvom, máj 2008, k dispozícii na stránke http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/data/pdf/fp6_ict_expost/ist-fp6_panel_report.pdf. [16] KOM(2008) 133. [17] Pozri prebiehajúcu revíziu realizovanú v európskom rámci pre interoperabilitu http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7728. [18] KOM(2007) 836. [19] Zelená kniha – Autorské práva v znalostnej ekonomike – KOM(2008) 466. [20] IDTechEx (2008) — RFID Analyst. [21] KOM(2008) 313. [22] Vyhlásenie prijaté na konferencii v Blede - http://www.future-internet.eu/publications/bled-declaration.html [23] Séria prieskumov bleskového Eurobarometra č. 225, Ochrana údajov v Európskej únii – prieskum názorov občanov vykonaný Generálnym riaditeľstvom pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť, 2008. [24] KOM(2007) 267. [25] KOM(2008) 313. [26] KOM(2007) 803. [27] Kvôli podrobným ukazovateľom a výsledkom pozri pracovný dokument útvarov Komisie priložený k tomuto oznámeniu.