Osobitná správa č. 13/2013 „Rozvojová pomoc EÚ pre Strednú Áziu“





ZOZNAM SKRATIEK BOMCA : Program riadenia hraníc v Strednej Ázii (Border Management Programme in Central Asia) CADAP : Akčný program na boj proti drogám v Strednej Ázii (Central Asia Drug Action Programme) CRIS : Spoločný informačný systém RELEX (Common Relex Information System) DCI : Nástroj rozvojovej spolupráce (Development Cooperation Instrument) EBOR : Európska banka pre obnovu a rozvoj EIDHR : Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (European Instrument for Democracy and Human Rights) ENPI : Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (European Neighbourhood and Partnership Instrument) ESVČ : Európska služba pre vonkajšiu činnosť EÚ : Európska únia HDP : Hrubý domáci produkt IfS : Nástroj stability (Instrument for Stability) INOGATE : Program medzištátnej prepravy ropy a plynu do Európy (Interstate Oil and Gas Transport to Europe Programme) MMF : Medzinárodný menový fond MRC : Miléniové rozvojové ciele MVO : Mimovládna organizácia OBSE : Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe ODA : Oficiálna rozvojová pomoc (Official Development Assistance) OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (Organisation for Economic Co-operation and Development) PCA : Dohoda o partnerstve a spolupráci (Partnership and Cooperation Agreement) PEFA : Verejné výdavky a finančná zodpovednosť (Public Expenditure and Financial Accountability) PKS : Parita kúpnej sily POR : Podpora odvetvového rozpočtu RRM : Mechanizmus rýchlej reakcie (Rapid Reaction Mechanism) RSP : Regionálny strategický dokument (Regional Strategy Paper) SMART : Konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo ohraničené (specific, measurable, achievable, relevant, timed) SVF : Správa verejných financií TACIS : Technická pomoc Spoločenstvu nezávislých štátov (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) TRACECA : Dopravný koridor Európa – Kaukaz – Ázia (Transport Corridor Europe-Caucasus-Asia Programme) UNICEF : Detský fond Organizácie spojených národov USD : Americký dolár ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie ZHRNUTIE I. Pri audite sa posudzovalo, ako Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) plánovali a riadili rozvojovú pomoc pre stredoázijské republiky (Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan) v období 2007 – 2012. II. Počas auditu sa zistilo, že Komisia a ESVČ vyvinuli napriek zložitým podmienkam výrazné úsilie o naplánovanie a vykonanie programu rozvojovej pomoci EÚ pre Strednú Áziu stanoveného v regionálnom strategickom dokumente (RSP) z apríla 2007. Plánovanie a rozdeľovanie pomoci bolo vo všeobecnosti uspokojivé, vykonávanie však už menej. III. Komisia prediskutovala priority s partnerskými krajinami a snažila sa zosúladiť svoje výdavkové plány s ich národnými prioritami. Pri rozdeľovaní pomoci pre jednotlivé krajiny sa zohľadnila relatívna prosperita. Všetky projekty vybrané na podporu EÚ prispeli k dosahovaniu všeobecných cieľov stanovených v regionálnom strategickom dokumente. Komisia však poskytla pomoc väčšiemu počtu odvetví, ako je osvedčený postup. IV. Komisia pri realizácii svojich plánov využila rôzne spôsoby poskytovania pomoci. Vykonávalo sa množstvo malých projektov, čo pre delegácie znamenalo väčšiu administratívnu záťaž. Riadenie programu sťažovala aj rôznorodosť použitých finančných nástrojov a viaceré línie vykazovania, ktoré komplikujú zisťovanie výšky sumy, ktorú EÚ vynaložila na jednotlivé odvetvia a krajiny v Strednej Ázii. Komisia sa nepokúsila vyčísliť celkové administratívne náklady v rámci programu rozvojovej pomoci v Strednej Ázii. V. Komisia mohla a mala byť prísnejšia pri riadení programov rozpočtovej podpory v Tadžikistane a Kirgizsku a podporu mala podmieniť konkrétnymi opatreniami na boj proti korupcii. Rozhodnutia o vyplatení pomoci boli založené na záväzkoch partnerských krajín, že zavedú reformy, a nie na dosiahnutom pokroku. VI. Vykonávanie bolo vo všeobecnosti pomalé, no vyskytli sa aj významné výnimky. Regionálne programy nemali skutočne regionálny rozmer. Významný počet z nich pozostával len nástrojov určených pre viaceré krajiny, ktoré mohli partnerské krajiny individuálne využívať. Komisia zriadila mechanizmy, ktoré jej umožnia poučiť sa zo skúseností a v budúcnosti zlepšiť svoje programy. Tento proces priniesol užitočné výsledky, hoci v niektorých prípadoch neboli k dispozícii načas a v iných sa odporúčania nezaviedli do praxe. Správy Komisie sa zameriavali skôr na aktivity ako na výsledky. VII. V tejto správe sa prekladajú odporúčania k tomu, ako by sa poznatky získané na základe skúseností z obdobia 2007 – 2012 dali využiť pri ďalšej spolupráci EÚ s týmto regiónom. ÚVOD 1. V tejto správe sa analyzuje plánovanie a riadenie rozvojovej pomoci Európskej únie (EÚ) pre päť stredoázijských republík (Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan) v období 2007 – 2012 (pozri mapu). MAPA STREDNEJ ÁZIE +++++ TIFF +++++ Zdroj: Na základe mapy OSN č. 3763, rev. 7, december 2011, zobrazujúcej Strednú Áziu. Plnú zodpovednosť za úpravu nesie Európsky dvor audítorov. 2. Týchto päť štátov, ktoré sa stali nezávislými po rozpade Sovietskeho zväzu v roku 1991, sa od seba výrazne líši z hľadiska počtu obyvateľov, rozlohy, bohatstva prírodných zdrojov a prosperity. Kazachstan a Turkménsko majú veľké zásoby ropy a zemného plynu, ktorých vývoz sa odráža v relatívne vysokom HDP na obyvateľa. Pokiaľ ide o dosahovanie miléniových rozvojových cieľov (MRC), situácia je v jednotlivých krajinách rozdielna (podrobnejšie informácie o každej krajine sú uvedené v prílohe I). Krajiny sa odlišujú aj z hľadiska ich relatívnej ochoty spolupracovať so zvyškom sveta a integrovať sa do neho. EURÓPSKA ÚNIA A STREDNÁ ÁZIA 3. EÚ sa aktívne angažuje v krajinách Strednej Ázie, odkedy získali nezávislosť. V strategickom dokumente Komisie pre Strednú Áziu na obdobie 2002 – 2006 sa stanovili hlavné ciele stratégie pomoci, ktorými bola podpora stability a bezpečnosti v stredoázijských krajinách a pomoc pri dosahovaní udržateľného hospodárskeho rozvoja a znižovaní chudoby. 4. Na obdobie 2007 – 2013 Európska komisia stanovila svoje plány rozvojovej pomoci v regionálnom strategickom dokumente prijatom v apríli 2007 [1]. Politiku EÚ týkajúcu sa Strednej Ázie na obdobie, na ktoré sa vzťahuje tento audit, schválila Európska rada v júni 2007 a definuje sa v dokumente Rady nazvanom "Európska únia a Stredná Ázia: stratégia pre nové partnerstvo" [2], v ktorom sa podporil prístup Komisie. 5. Prostredníctvom stratégie Rady a programu pomoci Komisie EÚ definovala priority pre spoluprácu s regiónom ako celkom, pričom zdôraznila, že hlavnými strategickými záujmami sú bezpečnosť a stabilita. V stratégii sa presadzovala aktívna spolupráca so stredoázijskými štátmi s cieľom podporiť mier, demokraciu a hospodársku prosperitu. Rada v tejto stratégii konkrétne: - navrhla, aby sa v plnej miere využil celý rad nástrojov a programov, ako aj dohody o spolupráci [3] a politický dialóg, - snažila sa vyvážiť bilaterálne prístupy opatreniami na riešenie výziev spoločných pre celý región [4], - určila sedem hlavných, obzvlášť dôležitých oblastí politiky [5], - a zvýšila rozpočet týkajúci sa pomoci EÚ na finančný výhľad na obdobie 2007 – 2013 na zhruba 750 mil. EUR za celé obdobie [6]. 6. Európska komisia otvorila v roku 1993 delegáciu v Kazachstane a pobočky v Kirgizsku a Tadžikistane pretvorila na konci roku 2009 na plnoprávne delegácie EÚ [7]. V roku 2012 bola delegácia EÚ zriadená v Uzbekistane. V roku 2005 Európska rada vymenovala osobitného zástupcu pre Strednú Áziu [8] s mandátom podporovať dobré vzťahy medzi EÚ a krajinami Strednej Ázie a posilňovať stabilitu, spoluprácu, demokraciu a dodržiavanie ľudských práv v regióne, ako aj zlepšovať účinnosť a zviditeľnenie EÚ v tejto oblasti. ROZVOJOVÁ POMOC EÚ 7. V rokoch 1991 až 2013 poskytla EÚ týmto krajinám rozvojovú a humanitárnu pomoc vo výške prekračujúcej 2,1 mld. EUR, z ktorých 750 mil. EUR bolo určených na obdobie 2007 – 2013. V období 2007 až 2012 vyplatila Komisia Strednej Ázii rozvojovú pomoc vo výške 435 mil. EUR, pričom hlavnými príjemcami boli Kirgizsko a Tadžikistan (pozri graf 1). GRAF 1 PLATBY EÚ PRE STREDNÚ ÁZIU V OBDOBÍ 2007 – 2012 PODĽA KRAJÍN A ZA CELÝ REGIÓN (VYJADRENÉ V MIL. EUR A AKO PERCENTUÁLNY PODIEL) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Analýza údajov Dvorom audítorov získaných z databázy Komisie CRIS 8. V prvých rokoch tohto obdobia sa výdavky vynakladali hlavne prostredníctvom programu technickej pomoci Spoločenstvu nezávislých štátov (program TACIS), ktorého hlavnými cieľmi bola podpora prechodu na trhové hospodárstvo a posilňovanie demokracie a právneho štátu. 9. Od roku 2007 program TACIS nahradil nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) a medzi jeho prvoradé ciele patrí znižovanie chudoby, udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj a začlenenie rozvojových krajín do svetového hospodárstva. V tomto období sa finančné prostriedky poskytovali aj prostredníctvom iných nástrojov, napríklad Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) a nástroja stability vrátane mechanizmu rýchlej reakcie (pozri graf 2). 10. Priemerný rozpočet EÚ na rozvojovú pomoc pre krajiny Strednej Ázie v rokoch 2010 a 2011 predstavoval 89 mil. USD v porovnaní so 175 mil. USD od Spojených štátov amerických, 165 mil. USD od Turecka, 124 mil. USD od Japonska a 109 mil. USD od Nemecka [9]. GRAF 2 PLATBY EÚ PRE STREDNÚ ÁZIU V OBDOBÍ 2007 – 2012 PODĽA FINANČNÉHO NÁSTROJA (V MIL. EUR) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Analýza údajov Dvorom audítorov získaných z databázy Komisie CRIS 11. Z hľadiska celkového ekonomického významu rozvojová pomoc predstavuje malý podiel celkových finančných prostriedkov prichádzajúcich do tohto regiónu. Obzvlášť v prípade Kazachstanu, Turkménska a Uzbekistanu predstavuje oficiálna rozvojová pomoc [10] menej než 5 % priamych zahraničných investícií za rok a menej než 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) za rok. Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) v rokoch 1991 až 2011 tiež vyčlenila pre týchto päť krajín 5945 mil. EUR vo forme pôžičiek, kapitálu a záruk vrátane 408 mil. EUR v roku 2011. 12. Generálne riaditeľstvo Komisie pre rozvoj a spoluprácu (EuropeAid) a od roku 2011 Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) [11] zodpovedajú za formuláciu rozvojovej politiky EÚ na účely viacročného plánovania nástrojov vonkajšej pomoci a definovanie odvetvových politík v súvislosti s touto vonkajšou pomocou. To sa uskutočňuje v Bruseli za pomoci delegácií EÚ v partnerských krajinách. PRESKÚMANIA RADY A EURÓPSKEHO PARLAMENTU 13. Rada pravidelne monitoruje pokrok vykonávania stratégie EÚ pre Strednú Áziu. Vo svojom najnovšom preskúmaní [12] dospela k záveru, že stratégia je stále aktuálna a že jej vykonávanie pokročilo. Napriek tomu sa však domnieva, že úsilie EÚ by malo byť lepšie zamerané a malo by prispieť k zviditeľneniu a dosahu opatrení EÚ v Strednej Ázii. 14. Európsky parlament vo svojej správe [13] z roku 2011 dospel k záveru, že finančné prostriedky EÚ nepostačujú na to, aby EÚ umožnili dosiahnuť väčší vplyv vo všetkých siedmich prioritných oblastiach [14] stanovených Radou, a naliehal, aby sa definovali lepšie priority politiky. Parlament zdôraznil, že partnerské krajiny musia dodržiavať medzinárodné štandardy demokracie, správy vecí verejných, právneho štátu a ľudských práv. V súvislosti s obavami z korupcie Parlament vyzval Komisiu, aby predložila správu (na ktorú sa stále čaká) o využívaní podpory odvetvového rozpočtu v Kirgizsku a Tadžikistane. ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP 15. Pri audite sa posudzovalo, ako ESVČ a Komisia plánovali a riadili rozvojovú pomoc pre Strednú Áziu v období 2007 – 2012, a najmä pomoc vyplatenú prostredníctvom nástroja rozvojovej spolupráce, ktorý bol hlavným finančným nástrojom. Dvor audítorov sa prostredníctvom auditu snažil zodpovedať otázku: - či Komisia pri rozdeľovaní finančných prostriedkov z rozpočtu postupovala v súlade s osvedčenými postupmi a dodržiavala stanovené priority pre rozvojovú pomoc v Strednej Ázii, - či Komisia poskytla rozvojovú pomoc vhodným spôsobom, - či Komisia úspešne vykonávala svoju politiku pomoci, vypracovala ju s ohľadom na získané skúsenosti a či o nej primeraným spôsobom predkladala správy. Iné aspekty stratégie EÚ, napríklad politický dialóg, neboli súčasťou auditu. 16. Audit sa vykonával od júna do novembra 2012. Posúdenie bolo založené na preskúmaní a analýze dokumentov a rozhovoroch. V októbri 2012 audítori navštívili Kirgizsko, Tadžikistan a Uzbekistan a uskutočnili rozhovory so zamestnancami delegácií EÚ, zástupcami vnútroštátnych orgánov a veľvyslanectiev členských štátov, s technickými expertmi, organizáciami občianskej spoločnosti, inými darcami a zainteresovanými stranami. Audítori preskúmali spolu 21 programov podpory (19 programov pre konkrétne krajiny a dva regionálne programy, pozri prílohu II [15]). 17. Pri audite sa využili aj analýzy z iných zdrojov, napr. štúdie a správy ostatných darcov. Dvor audítorov zrealizoval prieskum týkajúci sa koordinácie darcov a názorov ostatných darcov na prácu EÚ v teréne, ktorý zaslal vedúcim pracovníkom darcovských organizácií v každej z piatich stredoázijských republík [16]. PRIPOMIENKY PRIDEĽOVANIE ROZPOČTU 18. V bodoch 19 až 36 sa analyzuje, ako Komisia prideľovala rozpočet EÚ: do akej miery sa pridržiavala osvedčených postupov a priorít stanovených pre rozvojovú pomoc v Strednej Ázii. KOMISIA STANOVILA PRE SVOJE VÝDAVKY VŠEOBECNÉ CELKOVÉ PRIORITY 19. Ako sa vysvetľuje v bode 4, v regionálnom strategickom dokumente Komisie sa v súlade s politikou EÚ pre Strednú Áziu stanovujú výdavkové priority. Znovu sa v ňom poukázalo na to, že prvoradým cieľom rozvojovej politiky EÚ je znižovanie chudoby a doplnkovými cieľmi sú presadzovanie dobrej správy vecí verejných a lepšie dodržiavanie ľudských práv [17]. V dokumente sa pre rozvojovú pomoc EÚ stanovili tri prioritné odvetvia: - podpora regionálnej spolupráce, najmä integrácia sietí a trhu, životné prostredie, správa hraníc a riadenie migrácie, colníctvo, boj proti organizovanému zločinu a cezhraničná spolupráca medzi jednotlivcami a v rámci občianskej spoločnosti, - znižovanie chudoby a zvyšovanie životnej úrovne, najmä prostredníctvom rozvoja komunít a cielených režimov rozvoja vidieka, ako aj reformy v poľnohospodárstve a v oblasti sociálnej ochrany, - podpora demokratizácie, ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a hospodárskej reformy. 20. Komisia si stanovila za cieľ vynaložiť na prvý cieľ 30 – 35 %, na druhý 40 – 45 % a na tretí 20 – 25 % celkového rozpočtu. 21. Komisia následne rozdelila toto obdobie na dve čiastkové obdobia (2007 – 2010 a 2011 – 2013) a na prvé vypracovala indikatívny program, ktorý obsahoval podrobnejší plán rozdelenia pomoci a stanovenie konkrétnych priorít. Komisia uskutočnila v roku 2010 preskúmanie v polovici obdobia a dospela k záveru, že nie sú potrebné žiadne podstatné úpravy. Na základe tohto preskúmania vypracovala výdavkové plány na obdobie 2011 – 2013. KOMISIA SA PRI PLÁNOVANÍ A PRIDEĽOVANÍ POMOCI V NIEKTORÝCH OHĽADOCH ODKLONILA OD OSVEDČENÝCH POSTUPOV... 22. Uznávané osvedčené postupy prideľovania rozvojovej pomoci, ako sú stanovené napríklad v Európskom konsenze o rozvoji, Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci [18] a Kódexe správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike [19] zahŕňajú tieto zásady: - rozvojové priority – definované v stratégiách krajín, prostredníctvom politického dialógu a v programoch rozvojovej spolupráce – by mali vyplývať z jasnej analýzy národných rozvojových stratégií, inštitúcií a postupov prijímateľských krajín, - ak má byť pomoc plne účinná, prijímateľské krajiny by mali vlastniť rozvojové stratégie a programy podporené darcami, - každý z darcov z EÚ by sa mal snažiť zamerať svoju aktívnu účasť v konkrétnej krajine na maximálne tri odvetvia. 23. RSP a indikatívne programy obsahujú len obmedzené zdôvodnenie podrobného výberu výdavkových priorít Komisie, napríklad pokiaľ ide o to, koľko by sa malo vynaložiť na regionálne a koľko na bilaterálne programy alebo prečo sa očakávalo, že určité odvetvia alebo programy budú vo vzťahu k cieľom EÚ ekonomicky výhodnejšie. V skutočnosti štruktúry výdavkov v príslušných krajinách do značnej miery nadväzovali na predchádzajúce štruktúry. ...NO V PRAXI PRIJÍMALA PRIMERANÉ ROZHODNUTIA O PRIDEĽOVANÍ POMOCI 24. Na druhej strane rozdeľovanie pomoci Komisiou predstavovalo z väčšiny hľadísk primeraný pokus o uplatnenie priorít stanovených v RSP. 25. Kontinuita rozdeľovania pomoci Komisii umožnila optimálne využiť jej dovtedajšie skúsenosti najmä v Tadžikistane a Kirgizsku. 26. Komisia starostlivo zabezpečovala, aby sa pomoc rozdeľovala dostatočne v súlade s ostatnými darcami, čím sa vyhla prekrývaniu a prispela ku koordinácii darcov. Tri štvrtiny respondentov na prieskum, ktorý Dvor audítorov uskutočnil medzi darcami, chválili výber odvetví, ktoré sa mali podporiť. Dve tretiny sa domnievali, že Komisia vybrala na podporu kvalitné programy, hlavne v oblastiach ľudských práv a podpory občianskej spoločnosti. 27. Mimoriadnou výzvou bola pre Komisiu koordinácia s partnerskými krajinami: - keďže Kazachstan, Turkménsko a Uzbekistan nie sú signatármi Parížskej deklarácie, nevypracovali posúdenie potrieb rozvojovej pomoci ani stratégie na znižovanie chudoby v podobe, v akej sa používajú v rámci programovania EÚ, - v RSP sa uvádza, že účelom rozvojovej pomoci EÚ je podpora vykonávania jej politickej stratégie, pričom sa poznamenáva, že EÚ sa snaží presadzovať prosperitu, solidaritu, ľudské práva a demokraciu, dôstojnú prácu, bezpečnosť a udržateľný rozvoj na celom svete. Pre vlády partnerských krajín ľudské práva, dobrá správa vecí verejných a rozvojové ciele, akým je znižovanie chudoby, nie sú vždy najvyššou prioritou, - národným programovacím dokumentom niekedy chýba zameranie. Napríklad akčný plán uvedený v rozvojovej stratégii krajiny na obdobie 2009 až 2011 zahŕňal 508 opatrení v 19 rôznych odvetviach. 28. Napriek týmto ťažkostiam Komisia prediskutovala priority pomoci s vládami prijímateľských krajín a snažila sa zosúladiť svoje výdavky s národnými plánmi, ak boli vypracované. Výsledky tohto procesu boli zohľadnené v RSP a indikatívnych programoch. 29. Programy a projekty, ktoré Dvor audítorov preskúmal v Kirgizsku a Tadžikistane, boli v súlade so stratégiou Komisie a, pokiaľ to Dvor audítorov mohol primeraným spôsobom posúdiť, aj s prioritami týchto prijímateľských vlád. Napríklad: - podpora, ktorú Komisia poskytla od roku 2009 na oblasť vzdelávania v Kirgizsku, pomohla vláde v plánoch zreformovať a rozvinúť vzdelávací systém krajiny, - podpora Komisie na sociálnu ochranu v Tadžikistane vhodne korešpondovala s prioritou vlády pre sociálny sektor, ktorou bolo zvýšenie množstva a kvality sociálnych služieb pre chudobných a dosiahnutie príslušných miléniových rozvojových cieľov. 30. Aj v Uzbekistane boli projekty, ktoré Dvor audítorov preskúmal (napríklad podpora na reformu systému súdnictva a zlepšenie systémov zabezpečujúcich zdravie matiek a detí), v súlade s potrebami krajiny definovanými vládou. Na druhej strane súlad s potrebami, ktoré vláda identifikovala, sa nevyhnutne neodrážal v plnej podpore orgánov pri realizácii projektov. Medzinárodným expertom pracujúcim na reforme súdnictva nebol napríklad povolený vstup do väzníc a prístup k súdnym prípadom. Na zaistenie spolupráce vlády na programe, ktorého cieľom bolo znížiť podvýživu dojčiat, musela Komisia vyzdvihnúť propagáciu zdravej výživy matiek a detí, pretože uzbecká vláda odmietala uznať výskyt podvýživy. VÝŠKA POMOCI ODZRKADĽOVALA RELATÍVNU PROSPERITU 31. Komisia vyčlenila najväčší podiel pomoci pre krajiny, o ktorých sa domnievala, že ich najviac potrebujú a ktoré sú najochotnejšie a najschopnejšie ich čo najlepšie využiť, konkrétne Tadžikistan a Kirgizsko. V prípade týchto dvoch krajín pomoc pridelená na obyvateľa trojnásobne prekračovala pomoc poskytnutú zvyšným trom prijímateľským krajinám (pozri tabuľku 1 a prílohu I). TABUĽKA 1 CELKOVÁ POMOC PRIDELENÁ NA NÁSTROJ ROZVOJOVEJ POMOCI V STREDNEJ ÁZII V RÁMCI RSP NA OBDOBIE 2007 – 2013 A HDP NA OBYVATEĽA Zdroj: Rozvojová spolupráca medzi EÚ a Strednou Áziou, Európska komisia, 2011, a Svetová banka, ukazovatele rozvoja vo svete. Oblasť | Celkové pridelené prostriedky v období 2007 − 2013 (mil. EUR) | HDP na obyvateľa v roku 2007 (súčasný USD) | Kazachstan | 74 | 6771 | Kirgizsko | 106 | 722 | Tadžikistan | 128 | 563 | Turkménsko | 53 | 2606 | Uzbekistan | 71 | 830 | Región | 242 | | Spolu | 674 | | POMOC BOLA ROZDELENÁ MEDZI PRÍLIŠ MNOHO ODVETVÍ... 32. Prístup Komisie bol však menej uspokojivý, pokiaľ išlo o počet odvetví, na ktoré poskytla pomoc. 33. Ako sa uvádza v bode 22, hlavnou zásadou rozvojovej politiky, ku ktorej sa Komisia hlási, je, že darcovia z EÚ by sa mali snažiť zamerať svoje úsilie na maximálne tri odvetvia v danej partnerskej krajine, aby optimalizovali výsledky a znížili náklady spojené s prevodom. 34. Napriek tomu, že program rozvojovej pomoci v Strednej Ázii nie je rozsiahly, Komisia neuplatňovala túto zásadu dôsledne. V Kirgizsku vybrala štyri odvetvia, na ktoré sa mala poskytnúť pomoc (správa vecí verejných, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, vzdelávanie a sociálna ochrana), v Tadžikistane päť (správa vecí verejných, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, sociálna ochrana, súkromný sektor a zdravotníctvo) a v Uzbekistane šesť odvetví (súkromný sektor, správa vecí verejných, zdravotníctvo, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, životné prostredie a energetika a vzdelávanie). 35. Komisia okrem toho poskytovala finančné prostriedky v rámci rozvojovej pomoci EÚ prostredníctvom regionálnych a tematických programov aj na ďalšie odvetvia. Pomocou týchto programov sa podporovali odvetvia ako energetika, doprava, životné prostredie, vodné hospodárstvo, správa hraníc a boj proti drogám, právny štát, demokracia a ľudské práva, rozvoj súkromného sektora a vyššie vzdelávanie. ... NO ODRÁŽALA STRATEGICKÉ PRIORITY KOMISIE 36. Na základe analýzy databázy Komisie nezistil Dvor audítorov žiadne významné prípady, že by sa pomoc poskytla na národný program, ktorým sa neriešil jeden zo všeobecných cieľov, ktorými sú znižovanie chudoby a zlepšovanie správy vecí verejných. Mnohé národné programy boli zamerané na znižovanie chudoby i na lepšiu správu vecí verejných. Pri sumách, ktoré boli zmluvne dohodnuté do konca roku 2012, sa rešpektovali priority stanovené v RSP (pozri bod 20). VYKONÁVANIE POLITIKY 37. V bodoch 38 až 62 sa analyzujú metódy, ktorými Komisia poskytovala pomoc: výber spôsobov poskytovania pomoci, pozornosť, ktorú venovala administratívnym nákladom, či programy zahŕňali jasné ciele a ukazovatele výkonnosti, ktoré by umožnili monitorovanie. V týchto bodoch sa tiež preskúmava koncepcia a riadenie rozpočtovej podpory, ktorú Komisia poskytla dvom stredoázijským republikám. KOMISIA POSKYTOVALA POMOC RÔZNYMI SPÔSOBMI 38. Komisia vykonávala programy pomoci v závislosti od okolností rôznymi spôsobmi (pozri príklady v rámčeku 1): - dohody o príspevku s medzinárodnými organizáciami, na základe ktorých tieto organizácie vykonávali aktivity v partnerských krajinách a vnútroštátne orgány ich prijali za partnerov, - rozpočtová podpora, ak boli splnené požiadavky oprávnenosti, vzhľadom na to, že v súlade s Európskym konsenzom o rozvoji [20] ide o uprednostňovanú metódu rozvojovej spolupráce v prípade, že boli splnené podmienky, - granty pre mimovládne organizácie (MVO) tam, kde bola občianska spoločnosť aktívna, - zmluvy na služby (a niekoľko zmlúv na práce), najmä technická pomoc, kde bola cieľom konvergencia s európskymi štandardmi a osvedčenými postupmi, v kombinácii s podporou odvetvového rozpočtu. RÁMČEK 1 PRÍKLADY PROGRAMOV FINANCOVANÝCH EÚ Dohoda o príspevku s medzinárodnou organizáciou Projekt podpory reformy väzníc má za cieľ zlepšiť správu väzníc a opätovné začlenenie odsúdených do spoločnosti prostredníctvom vytvorenia programu reformy väzníc v Kirgizsku. Súčasťou programu sú aj opatrenia na zlepšenie hygieny a podporu zárobkových aktivít. Celkový rozpočet na tento projekt vykonávaný Úradom OSN pre drogy a kriminalitu je 2,78 mil. EUR, z ktorých 2,5 mil. EUR poskytuje EÚ. Program podpory rozpočtu Program podpory odvetvovej politiky týkajúci sa sociálnej ochrany a správy verejných financií v Kirgizsku sa financuje prostredníctvom geografických a tematických finančných nástrojov. Na základe dokumentu o stratégii na sedem rokov sa na program pridelilo 53 mil. EUR. Prostredníctvom zložky týkajúcej sa sociálnej ochrany sa má vytvoriť účinnejší systém sociálnej pomoci, ktorým by sa zlepšili podmienky zraniteľných osôb a detí trpiacich núdzou. Zložka týkajúca sa správy verejných financií má súčasne pomôcť kirgizskej vláde pri zlepšovaní procesu ročného rozpočtu z hľadiska transparentnosti, povinnosti zodpovedať sa, predvídateľnosti a vnútorných kontrol. Grant pre mimovládnu organizáciu Komisia spolufinancovala 80 % projektu na podporu detí a rodín v núdzi vo výške 200000 EUR. Projekt realizuje uzbecká pobočka medzinárodnej mimovládnej organizácie SOS Detské dedinky (SOS Children’s Villages), ktorá je v Uzbekistane aktívna od roku 1996. Zmluva bola podpísaná v roku 2011 v rámci partnerského programu na budovanie inštitúcií, ktorého účelom bolo zlepšiť životné podmienky zraniteľných skupín v Uzbekistane, a to posilnením spolupráce medzi MVO a miestnymi orgánmi. Zmluva na poskytnutie služby: program technickej pomoci v kombinácii s programom podpory odvetvového rozpočtu S cieľom prispieť k programu podpory odvetvového rozpočtu na sociálnu ochranu v Tadžikistane Komisia vytvorila od roku 2007 program technickej pomoci a rozvoja kapacít zameraný na: a) zlepšenie zamerania a zefektívnenie systémov sociálnej podpory; b) rozvoj sociálnych služieb; c) modernizáciu systému ústavov poskytujúcich trvalú starostlivosť; d) rozvoj politiky pracovného trhu. Celkový rozpočet na program je 5 mil. EUR a jeho vykonávanie bolo na základe zmlúv zadané siedmim európskym konzultantským firmám, pričom hodnota zmlúv sa pohybuje od 90000 EUR do 2,5 mil. EUR. 39. Komisia využila všetky uvedené spôsoby poskytovania pomoci (pozri tabuľku 2). MNOŽSTVO MALÝCH PROJEKTOV A FINANČNÝCH NÁSTROJOV: VÝZVA PRE RIADENIE 40. Ako sa uvádza v tabuľke 2, granty a zmluvy na služby predstavovali počtom veľký podiel (no hodnotou malý podiel) činnosti Komisie na pomoc v Strednej Ázii. Administratívne dôsledky takéhoto veľkého počtu programov môžu byť značné [21]. 41. Delegácia EÚ v Kirgizsku riadila v čase auditu 56 zákaziek. Uviedla, že jej možnosti kontrolovať miesta, na ktorých sa vykonávali činnosti vymedzené v zmluvách, boli značne obmedzené. Delegácia okrem toho poskytovala podporu [22] aj pre ďalších 99 zákaziek, ktoré riadili útvary ústredia. TABUĽKA 2 SUMY ZMLUVNE DOHODNUTÉ V RÁMCI DCI A TEMATICKÝCH PROGRAMOV DCI OD ROKU 2007 DO KONCA ROKU 2012, PODĽA SPÔSOBU POSKYTNUTIA POMOCI Zdroj: Analýza údajov Dvorom audítorov získaných z databázy Komisie CRIS | Počet podpísaných zmlúv/dohôd | Zmluvne dohodnutá suma do konca roku 2012 (mil. EUR) | % z celkovej sumy (podľa hodnoty) | Dohody o príspevku | 33 | 128 | 36 % | Programy podpory rozpočtu | 15 | 98 | 28 % | Granty pre MVO | 143 | 61 | 17 % | Zmluvy na služby a práce | 244 | 66 | 19 % | | 435 | 353 | 100 % | 42. Komisia poskytuje rozvojovú pomoc v Strednej Ázii prostredníctvom rôznych finančných nástrojov. Nástroj rozvojovej pomoci je hlavným zdrojom finančných prostriedkov poskytovaných prostredníctvom geografického programu pre Áziu a piatich tematických nástrojov DCI: potravinová bezpečnosť, neštátne subjekty a miestne orgány aktívne v oblasti rozvoja, migrácie a azylu, životné prostredie a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energetiky a investície do ľudí. Finančné prostriedky sa Strednej Ázii poskytujú aj prostredníctvom piatich globálnych nástrojov, ako aj nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI), za ktoré zodpovedajú rôzne časti ústredia Komisie. 43. Táto škála zdrojov finančných prostriedkov ešte viac komplikuje riadenie výdavkov EÚ v rámci delegácií i centrálne. Napríklad v súvislosti s 31 z 56 zákaziek, ktoré delegácia v Kirgizsku riadila v čase auditu, delegácia úzko spolupracovala s geografickým oddelením EuropeAid pre Strednú Áziu. Pri riadení zvyšných 25 zákaziek delegácia spolupracovala s ďalšími šiestimi oddeleniami EuropeAid a jedným oddelením v ESVČ. V súvislosti s podporou poskytovanou pre 99 zákaziek bola delegácia povinná spolupracovať s 11 oddeleniami EuropeAid, inými dvomi delegáciámi (v Kazachstane a Tadžikistane), ESVČ a Generálnym riaditeľstvom Komisie pre výskum a inováciu a Generálnym riaditeľstvom pre hospodárske a finančné záležitosti. 44. Množstvo výdavkových nástrojov sťažuje aj zisťovanie sumy (bez časovo náročných jednorazových postupov), ktorú EÚ vynaložila v jednotlivých krajinách a na jednotlivé odvetvia v Strednej Ázii: - v spoločnom informačnom systéme Komisie RELEX (CRIS) sa v súvislosti s regionálnymi programami nerozlišujú výdavky podľa partnerskej krajiny [23], - v správach systému CRIS sa neuvádza zložka regionálnych a globálnych programov vzťahujúca sa na jednotlivé krajiny, najmä v rámci Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) a nástroja stability (IfS), - a Komisia neuvádza ani konkrétne výdavky v stredoázijských krajinách v rámci programov financovaných z nástroja európskeho susedstva a partnerstva [24]. ADMINISTRATÍVNYM NÁKLADOM SA VENUJE MALÁ POZORNOSŤ 45. Poskytovanie rozvojovej pomoci, často v zložitých podmienkach, môže byť prácna a nákladná činnosť. Rozhodnutia o tom, na čo a akým spôsobom vynakladať prostriedky, musia byť vyvážené úvahami o pravdepodobných výsledkoch na jednej strane a nákladoch na strane druhej, pričom výsledky (najmä v citlivej oblasti, akou je Stredná Ázia) sa musia posudzovať z celkovej perspektívy. Napriek tomu je primerané očakávať, že agentúra poskytujúca pomoc si bude vedomá nákladov na správu častí rozpočtu určeného na podporu. 46. Komisia riadi administratívne náklady pomocou niekoľkých metód vrátane vyhodnocovania pracovnej záťaže jednotlivých delegácií. Nevytvorila však systém na vykazovanie celkových administratívnych nákladov spojených s poskytovaním rozvojovej pomoci na regionálnej či národnej úrovni. 47. Dvor audítorov odhadol administratívne náklady na rozvojové aktivity Komisie v Strednej Ázii na základe jej údajov. Do odhadu zahrnul aj náklady na zamestnancov a administratívne náklady súvisiace so zamestnancami pre oblasť rozvojovej pomoci v ústredí a delegáciách. Zahrnuté boli aj výdavky na podporu (napríklad tzv. európske domy [25], poradenské a monitorovacie služby). 48. Dvor audítorov vypočítal, že príslušné administratívne náklady v roku 2011, v poslednom úplnom roku k dátumu auditu, predstavovali 10,5 mil. EUR (pozri prílohu III). Z toho 6,6 mil. EUR (63 %) sa týkalo práce v oblasti rozvojovej spolupráce (mzdy zamestnancov a ostatné prevádzkové výdavky) v troch delegáciách, ktoré v tom čase fungovali (pozri bod 6); náklady na zamestnancov v ústredí dosiahli 1,8 mil. EUR (17 %) a rôzne výdavky na podporu (vrátane nákladov na poradenstvo na podporu identifikácie a formulovania projektov, monitorovania a hodnotenia orientovaného na výsledky, ako aj nákladov spojených s európskymi domami (Europa Houses)) predstavovali 2,1 mil. EUR (20 %) [26]. 49. Táto suma predstavuje 14,6 % rozvojových výdavkov v Strednej Ázii v roku 2011 (71,7 mil. EUR) [27]. Tento percentuálny podiel treba chápať ako rádový, a nie ako presný odhad, pretože výpočet je citlivý napríklad na zmeny v miere ročných úhrad. 50. Administratívne náklady boli okrem toho zahrnuté do jednotlivých rozpočtov na programy. Z preskúmania 20 grantov a dohôd o príspevku s medzinárodnými organizáciami Dvorom audítorov napríklad vyplynulo, že na všeobecné administratívne náklady pripadlo v priemere 6 % súvisiacich rozpočtov. Pri programoch podpory rozpočtu bol príslušný percentuálny podiel omnoho nižší. Náklady na pravidelné preskúmania pokroku, ktoré sa na vykonanie zadávali externým expertom, predstavovali 1,1 % rozpočtu na program v Tadžikistane a približne 1,6 % v Kirgizsku. 51. Keďže Komisia nevykazuje ukazovateľ týkajúci sa administratívnych nákladov, nie je možné porovnať tieto odhady s nákladmi, ktoré vznikajú pri realizácii programov pomoci inde vo svete. Dvor audítorov však s istou obavou poznamenáva, že Komisia má podľa všetkého chybné informácie o administratívnych nákladoch, ktoré tvoria významnú časť nákladov súvisiacich s rozvojovou pomocou v Strednej Ázii. CIELE A UKAZOVATELE: NEJEDNOZNAČNÝ OBRAZ 52. Z preskúmania programov v troch krajinách, ktoré Dvor audítorov navštívil, vyplynul nejednoznačný obraz o stanovovaní cieľov, ktoré sú SMART (a ukazovateľov na ich posúdenie), ako to vyplýva aj z týchto príkladov: - v Tadžikistane boli pri šiestich programoch technickej pomoci zo siedmich preskúmaných programov definované vhodné ciele výstupov v súvislosti s vypracovaním odvetvových štúdií, stratégií, usmernení a odporúčaní pre vládu. Naopak v programe technickej pomoci na podporu ministerstva financií sa formulovali vágne ciele, - v Kirgizsku boli v programe týkajúcom sa informácií o potravinovej bezpečnosti stanovené vágne ukazovatele, napríklad "informácie o potravinovej bezpečnosti sa väčšinou považujú za správne a vhodne načasované", "vyškoľuje sa primeraný počet zamestnancov" a "užitočnosť prognóz o úrode". Na druhej strane v programe na "zavedenie dobrej správy vecí verejných na dosiahnutie sociálnej spravodlivosti" sa definovali vyčíslené ciele, - v Uzbekistane mali dva zo štyroch preskúmaných programov stanovené vyčíslené ciele, chýbali však porovnávacie štandardy a východiskové hodnoty, ktoré by umožnili posúdiť pridanú hodnotu programov. ROZPOČTOVÁ PODPORA: KOMISIA MOHLA BYŤ PRÍSNEJŠIA... 53. V rámci podpory odvetvového rozpočtu (POR) sa zdroje EÚ prevádzajú do štátnej pokladnice prijímateľskej krajiny na podporu cieľov politiky pre konkrétne odvetvie a reformu. Rozvojová pomoc Komisie v Strednej Ázii zahŕňala podporu odvetvového rozpočtu pre Kirgizsko a Tadžikistan určenú na sociálnu ochranu, v rámci ktorej v období 2007 až 2012 Kirgizsku vyplatila 39,4 mil. EUR a Tadžikistanu 24,4 mil. EUR. 54. Komisia od každej krajiny, ktorá dostáva rozpočtovú podporu, vyžaduje, aby zrealizovala relevantný a vierohodný program na zlepšenie správy verejných financií (SVF) [28]. S cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľov programu podpory odvetvového rozpočtu z hľadiska rozvoja odvetvia i zlepšení SVF Komisia podmieňuje vyplatenie pomoci splnením určitých podmienok. Komisia vypláca rozpočtovú podporu v splátkach v priebehu niekoľkých rokov, pričom na vykonanie platieb je nutné, aby krajina splnila tieto podmienky. Ak majú byť podmienky účinné, musia byť jasné a prísne dodržiavané. 55. Komisia postupovala podľa tohto modelu pri programoch podpory rozpočtu v Tadžikistane a Kirgizsku. Obe vlády pripravili program SVF a v oboch prípadoch Komisia podmienila vyplatenie podpory odvetvového rozpočtu dosiahnutím pokroku pri jeho realizácii. 56. V roku 2007 Komisia na dva roky pozastavila tadžický program podpory odvetvového rozpočtu, pretože Medzinárodný menový fond (MMF) zistil, že ministerstvo financií vydalo záruky, ktoré ohrozovali štátny rozpočet a makroekonomickú stabilitu štátu. Program bol obnovený v roku 2009 po dohode s MMF. Reakcia Komisie prispela k vyriešeniu tejto záležitosti. 57. V ostatných ohľadoch však Komisia nepresadzovala plnenie podmienok týkajúcich sa SVF dostatočne prísne. Rozpočtovú podporu v Kirgizsku vyplatila v troch splátkach [29], pričom každej z nich predchádzalo hodnotenie pokroku dosahovania cieľov SVF [30]. Komisia zakaždým dospela k záveru, že pokrok bol pomalý, no úhradu jednotlivých splátok zdôvodnila tým, že podľa jej názoru kirgizská vláda bola naďalej odhodlaná zaviesť reformy. Na túto domnienku neexistovali jasné dôkazy. Hlavná časť zdôvodnenia Komisie pri rozhodnutiach o vyplatení pomoci je založená na posúdení záväzku partnerských krajín prijímať reformy, a nie je skutočne dosiahnutom pokroku [31]. 58. Pokiaľ ide o podporu odvetvového rozpočtu na sociálnu ochranu v období 2007 – 2009 v Tadžikistane, Komisia nedefinovala presné termíny, do ktorých je vláda povinná splniť podmienky. Partnerská vláda preto nebola motivovaná usilovať sa o dosiahnutie potrebných reforiem a zavádzanie reforiem, ktoré sa od vlády požadovalo, meškalo. Komisia však tento nedostatok riešila v nasledujúcom programe podpory odvetvového rozpočtu. ... A ROZHODNÝM SPÔSOBOM NEPODMIENILA JEJ VYPLATENIE POŽIADAVKAMI NA OBMEDZENIE KORUPCIE 59. Korupcia je v krajinách Strednej Ázie vážnym problémom. Index vnímania korupcie organizácie Transparency International dosiahol v roku 2011 vo všetkých z nich hodnotu menej než 28 zo 100, čím sa Kirgizsko, Turkménsko a Uzbekistan ocitli medzi 10 % najnižšie umiestnenými krajinami zo 182, v ktorých sa prieskum uskutočnil. Medzinárodné organizácie okrem toho pravidelne hlásia, že stratégie Kirgizska a Tadžikistanu týkajúce sa boja proti korupcii príliš nenapredujú [32]. 60. Natoľko rozšírená korupcia môže poškodiť povesť Komisie a znížiť účinnosť programov podpory. 61. Programy SVF sa môžu využiť na boj proti korupcii. Tadžický a kirgizský program SVF obsahoval opatrenia zamerané na zlepšenie efektívnosti a transparentnosti finančného hospodárenia zo strany vlády, v súvislosti s ktorými možno očakávať, že pomôžu pri znižovaní korupcie, napríklad vylepšené vnútorné kontroly, postupy verejného obstarávania a vnútorný audit verejnej správy. 62. Komisia vykonáva programy reformy SVF, technickej spolupráce a súdnictva, ktoré majú definitívne pozitívny vplyv na predchádzanie korupcii. Komisia sa však neusilovala priamo prepojiť programy podpory rozpočtu s konkrétnymi opatreniami na boj proti korupcii, akými sú kriminalizácia korupcie, opatrenia na predchádzanie korupcii a posilnenie povinnosti verejných inštitúcií zodpovedať sa. VYKONÁVANIE A PREDKLADANIE SPRÁV 63. V bodoch 64 až 81 sa analyzujú tri aspekty riadenia politiky pomoci Komisiou v kontrolovanom období: do akej miery a ako rýchlo dokázala Komisia vykonávať svoju politiku pomoci, či vzhľadom na získané skúsenosti programy upravila a ako predkladala správy o poskytovaní rozvojovej pomoci v Strednej Ázii. VYKONÁVANIE BOLO POMALÉ, NO VARIABILNÉ... 64. Na konci roka 2012 bolo 50 % celkových plánovaných záväzkov v rámci nástroja DCI-Ázia na obdobie 2007 – 2013 zmluvne dohodnutých a 27 % bolo vyplatených (pozri tabuľku 3). TABUĽKA 3 REGIONÁLNA STRATÉGIA PRE STREDNÚ ÁZIU NA OBDOBIE 2007 – 2013, VYKONÁVANIE DCI-ÁZIA K 31. 12. 2012 – ZMLUVNE DOHODNUTÉ A VYPLATENÉ PODIELY Zdroj: Rozvojová spolupráca medzi EÚ a Strednou Áziou, Európska komisia, 2011, a údaje zo systému CRIS Oblasť | Celkové pridelené prostriedky v období 2007 − 2013 (mil. EUR) | Zmluvne dohodnuté sumy v období 2007 − 2012 | Vyplatené sumy v období 2007 − 2012 | Kazachstan | 74 | 60 % | 28 % | Kirgizsko | 106 | 73 % | 45 % | Tadžikistan | 128 | 65 % | 32 % | Turkménsko | 53 | 21 % | 13 % | Uzbekistan | 71 | 28 % | 9 % | Región | 242 | 42 % | 26 % | Spolu | 674 | 50 % | 27 % | 65. Pri audite sa zistili prípady programov, ktorých začatie dlho meškalo. Napríklad na vzorke programov preskúmaných v Uzbekistane sa zistilo, že trvalo v priemere dva roky, kým sa podpísala dohoda o financovaní, a rok, kým sa začal realizovať program. K oneskorenému vykonávaniu stratégie prispeli značné byrokratické postupy v štátnych správach prijímateľských krajín, ťažkosti pri hľadaní činností vhodných na financovanie a zložité postupy Komisie. Zhruba tri štvrtiny respondentov na prieskum Dvora audítorov medzi poskytovateľmi pomoci sa vyjadrili, že procedurálne a zákonné požiadavky Komisie sú príliš zložité. 66. Tempo realizácie projektov sa v jednotlivých prijímateľských krajinách výrazne líšilo. Pokrok bol obzvlášť pomalý v Turkménsku a Uzbekistane. Dôvodom boli hlavne rozdielne priority a prístupy EÚ a týchto krajín k rozvojovej spolupráci. Činnosti rozvojovej spolupráce počas prvých troch rokov kontrolovaného obdobia sa spomalili aj v dôsledku dôležitých politických udalostí, napríklad udalosti v uzbeckom Andidžane v máji 2005, a pre Komisiu bolo zložité nahradiť stratený čas. 67. Realizácia programov v Kirgizsku a Tadžikistane prebiehala rýchlejšie. Odzrkadľuje to zlepšenie rozvojovej spolupráce medzi EÚ týmito dvomi krajinami, z ktorých obe sú signatármi Parížskej deklarácie. V kontrolovanom období sa značná časť pomoci pre tieto partnerské krajiny poskytovala prostredníctvom podpory odvetvového rozpočtu. V období 2007 až 2012 Komisia poskytla Tadžikistanu rozpočtovú podporu vo výške 24,4 mil. EUR (22 % poskytnutej pomoci) a Kirgizsku 39,4 mil. EUR (36 % pomoci). ... A REGIONÁLNE PROGRAMY NEMALI SKUTOČNE REGIONÁLNY ROZMER 68. Ako sa stanovuje v RSP a v súlade so stratégiou EÚ Komisia vyčlenila približne tretinu rozpočtu stratégie na regionálne programy, ktorých cieľom je dosiahnuť pákový efekt pre politické snahy o podporu regionálnej spolupráce (pozri body 19 až 20). Hoci to zodpovedalo cieľom stratégie, regionálne programy nemali "skutočne regionálny rozmer ani z hľadiska spoločnej realizácie ani z hľadiska dosahu na región", ktorý sa naplánoval v rozvojovej stratégii [33]. 69. Realizácia regionálnych programov pre Komisiu znamenala ďalšiu úroveň ťažkostí. Musela získať súhlas všetkých prijímateľských krajín vo všetkých fázach prípravy programu, hoci sa stupeň politického odhodlania na vykonávanie regionálnych programov medzi jednotlivými krajinami a programami líšil. 70. Značný podiel regionálnych finančných prostriedkov v rámci RSP [34] sa vyčlenil na programy, akým je Erasmus a Tempus (36 %), a program investičného nástroja pre Strednú Áziu (29 %). V rámci týchto programov pre viaceré krajiny sa skôr kopírujú podobné aktivity vo viacerých prijímateľských krajinách, než by sa podporila spolupráca medzi stredoázijskými republikami. 71. Program riadenia hraníc v Strednej Ázii (BOMCA) je príkladom rôznej miery účasti prijímateľských krajín. Program BOMCA je zameraný na reformu správy hraníc. S celkovými záväzkami vo výške 33,7 mil. EUR od roku 2003 do roku 2014 je jeho dlhodobým strategickým cieľom prijatie štandardov a osvedčených postupov EÚ v oblasti integrovanej správy hraníc. Program BOMCA vykonáva Rozvojový program OSN so sídlom v Biškeku a s kanceláriami vo všetkých piatich republikách. 72. Kirgizsko a Tadžikistan sú pomerne odhodlané na účasť na programe BOMCA. Po takmer desiatich rokoch realizácie sa však Uzbekistan a Turkménsko zúčastňujú len na niektorých aktivitách na budovanie regionálnych kapacít a neboli ochotné podeliť sa s ostatnými krajinami o získané profesionálne skúsenosti. POUČENIE ZO SKÚSENOSTÍ: ÚSPECHY, ALE AJ PREMÁRNENÉ PRÍLEŽITOSTI 73. Komisia v roku 2010 vykonala preskúmanie v polovici obdobia (pozri bod 21), aby posúdila, či sú priority a spôsoby poskytovania pomoci použité v rámci prvého indikatívneho programu na obdobie 2007 – 2010 stále aktuálne. Na jeho základe sa v preskúmaní indikatívneho programu na obdobie 2011 – 2013 v polovici obdobia zohľadnil posledný vývoj v partnerských krajinách, napríklad postupný rozvoj občianskej spoločnosti, potreba skombinovať programy technickej pomoci s programami podpory rozpočtu a inštitucionálnych reforiem, či požiadavka podporovať miestnu produkciu a infraštruktúru. 74. Do indikatívneho programu sa zahrnuli aj nové typy programov, ktoré sa otestovali v iných geografických regiónoch, napríklad program investičného nástroja [35]. Komisia však premeškala príležitosť priradiť vyššiu prioritu presadzovaniu twinningu a dočasnej výmeny zamestnancov medzi správou EÚ a štátnou správou stredoázijských krajín, čo bola priorita identifikovaná v stratégii Rady pre vzťahy EÚ a Strednej Ázie. 75. Komisia vyvinula značné snahy o získanie poznatkov zo skúseností v priebehu kontrolovaného obdobia a o zlepšenie programov. Relatívna stabilita a kontinuita podpory Komisie, pokiaľ ide o prioritné odvetvia, spôsoby poskytovania pomoci a programy, mala za následok, že získané poznatky bolo možné zohľadniť. Bilaterálne programy, akým bol program na zlepšenie zdravotníckych služieb pre matky a deti v Uzbekistane (pozri rámček 2) a druhé kolo programu budovania inštitúcií a partnerstva sa zlepšili vďaka poznatkom získaným v predchádzajúcich fázach. Akčný program na boj proti drogám v Strednej Ázii (CADAP) je tiež príkladom regionálneho programu, pri ktorom získané poznatky viedli k lepšiemu súladu s potrebami partnerských krajín. 76. Na druhej strane dve správy o monitorovaní orientovanom na výsledky (ROM), ktoré sa venujú otázkam dosahu a udržateľnosti siedmej fázy programu BOMCA, boli k dispozícii až po tom, ako sa navrhla ďalšia fáza. 77. Programom podpory rozpočtu v Kirgizsku a Tadžikistane predchádzali skoršie, podobné programy na podporu potravinovej bezpečnosti. Komisia v roku 2008 preskúmala skúsenosti z týchto skorších programov a zaviedla zlepšenia v oblastiach špecifických pre dané odvetvia a vo využívaní technickej pomoci na podporu programov. Komisia však nezaviedla užitočné odporúčania do praxe, medzi nimi napríklad odporúčanie: - zaviesť pre programy viacročný základ, pretože jeden rok je veľmi krátka doba na to, aby sa dal posúdiť celkový pokrok a predvídateľnosť pomoci, - jasne definovať podmienky pre uvoľnenie platieb, - zamerať sa na niekoľko kľúčových oblastí a dve či tri podmienky rozložiť na niekoľko rokov. RÁMČEK 2 UZBEKISTAN Program na zlepšenie starostlivosti o matky a deti sa zameriava na splnenie miléniového rozvojového cieľa (MRC) 4 – Znižovanie detskej úmrtnosti a MRC 5 – Zlepšenie zdravotného stavu matiek. Program sa začal realizovať v roku 2007 s rozpočtom vo výške 3,5 mil. EUR a vykonáva ho Detský fond OSN (UNICEF) v spolupráci s uzbeckým ministerstvom zdravotníctva. Po pozitívnom hodnotení programu v roku 2010 sa Komisia rozhodla financovať druhú fázu programu s dodatočným rozpočtom vo výške 7,2 mil. EUR. SPRÁVY: ZAMERANÉ SKÔR NA AKTIVITY AKO NA VÝSLEDKY 78. Komisia vypracúva dve hlavné výročné správy týkajúce sa rozvojovej pomoci. Generálny riaditeľ EuropeAid vypracúva výročnú správu o činnosti generálneho riaditeľstva. A Komisia uverejňuje výročnú správu o politikách rozvojovej a vonkajšej pomoci EÚ a ich vykonávaní. Obe správy obsahujú kapitolu o rozvojovej pomoci pre Strednú Áziu. 79. Vo výročných správach sa pre Strednú Áziu uvádza sedem ukazovateľov [36]. Hoci sú tieto ukazovatele všeobecne relevantné pre úspech rozvojovej pomoci EÚ v Strednej Ázii, líšia sa od tých, ktoré sú stanovené v regionálnom strategickom dokumente a v indikatívnych programoch, a nie sú ani priamo prepojené s plánovanými výsledkami stratégie Rady pre nové partnerstvo so Strednou Áziou. 80. Časti každoročných výročných správ o rozvojovej a vonkajšej pomoci EÚ týkajúce sa Strednej Ázie majú naratívny charakter. Hoci obsahujú zopár príkladov, poskytujú málo informácií o merateľných výsledkoch činností EÚ a ich dosahu na obyvateľov, neuvádzajú sa v nich ukazovatele relevantné pre činnosti EÚ a dosiahnuté výsledky sa neporovnávajú s cieľmi. Správa sa vo všeobecnosti vyhýba zmienkam o ťažkostiach a prekážkach pre plnenie cieľov EÚ. 81. V žiadnej zo správ sa neporovnáva rozdelenie výdavkov s rozdelením stanoveným v RSP (pozri bod 20) ani sa neuvádzajú informácie o administratívnych nákladoch (pozri body 45 až 51). ZÁVERY 82. Komisia a ESVČ vyvinuli napriek zložitým podmienkam výrazné úsilie o naplánovanie a vykonanie programu rozvojovej pomoci EÚ pre Strednú Áziu stanoveného v regionálnom strategickom dokumente z apríla 2007. Plánovanie a rozdeľovanie pomoci bolo vo všeobecnosti uspokojivé, vykonávanie však už menej. 83. Komisia prediskutovala priority s partnerskými krajinami a snažila sa zosúladiť svoje výdavkové plány s ich národnými prioritami. Pri rozdeľovaní pomoci pre jednotlivé krajiny sa zohľadnila relatívna prosperita. Všetky projekty vybrané na podporu EÚ prispeli k dosahovaniu všeobecných cieľov stanovených v regionálnom strategickom dokumente. Komisia však poskytla pomoc väčšiemu počtu odvetví, ako je osvedčený postup. 84. Komisia pri realizácii svojich plánov využila rôzne spôsoby poskytovania pomoci. Vykonávalo sa množstvo malých projektov, čo pre delegácie znamenalo väčšiu administratívnu záťaž. Riadenie programu sťažovala aj rôznorodosť použitých finančných nástrojov a viaceré línie vykazovania, ktoré komplikujú zisťovanie výšky sumy, ktorú EÚ vynaložila na jednotlivé odvetvia a krajiny v Strednej Ázii. Komisia sa nepokúsila vyčísliť celkové administratívne náklady v rámci programu rozvojovej pomoci v Strednej Ázii. 85. Komisia mohla a mala byť prísnejšia pri riadení programov rozpočtovej podpory v Tadžikistane a Kirgizsku a podporu mala podmieniť konkrétnymi opatreniami na boj proti korupcii. Rozhodnutia o vyplatení pomoci boli založené na záväzkoch partnerských krajín, že zavedú reformy, a nie na dosiahnutom pokroku. 86. Vykonávanie bolo vo všeobecnosti pomalé, no vyskytli sa aj významné výnimky. Regionálne programy nemali skutočne regionálny rozmer. Významný počet z nich pozostával len z nástrojov určených pre viaceré krajiny, ktoré mohli partnerské krajiny individuálne využívať. Komisia zriadila mechanizmy, ktoré jej umožnia poučiť sa zo skúseností a v budúcnosti zlepšiť svoje programy. Tento proces priniesol užitočné výsledky, hoci v niektorých prípadoch neboli k dispozícii načas a v iných sa odporúčania nezaviedli do praxe. Správy Komisie sa zameriavali skôr na aktivity ako na výsledky. ODPORÚČANIA 87. Keďže sa predpokladá, že programy rozvojovej pomoci Európskej únie v Strednej Ázii budú pokračovať [37], Dvor audítorov odporúča, aby Komisia a ESVČ pri plánovaní a vykonávaní rozvojovej pomoci v budúcnosti využili skúsenosti z obdobia 2007 – 2012. Komisia a ESVČ by konkrétne mali: - koncipovať budúce regionálne programy tak, aby bolo pravdepodobné, že budú mať skutočný regionálny rozmer, - zamerať celú poskytnutú pomoc na malý počet odvetví, - vytvoriť systém na výpočet a vykazovanie celkových administratívnych nákladov spojených s poskytovaním rozvojovej pomoci, - definovať a uplatňovať prísne a objektívne overiteľné podmienky pri pokračovaní programov podpory rozpočtu, a hlavne venovať dostatočnú pozornosť podpore mechanizmov na boj proti korupcii, - zlepšiť koncepciu programov a poskytovanie pomoci s ohľadom na získané poznatky a meniace sa okolnosti, - predkladať správy o výsledkoch a dosahu takým spôsobom, ktorý umožní porovnať ich s plánmi a cieľmi. Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 15. októbra 2013. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Európska komisia, regionálny strategický dokument týkajúci sa pomoci pre Strednú Áziu na obdobie 2007 – 2013. [2] Prijatý Európskou radou 21. – 22. júna 2007 (dokument Rady č. 11177/1/07). Rada ho uverejnila v októbri 2007 pod názvom Európska únia a Stredná Ázia: stratégia pre nové partnerstvo (European Union and Central Asia: Strategy for a New Partnership) (ISBN 978-92-824-2244-1). [3] V súčasnosti sú podpísané dohody o partnerstve a spolupráci (PCA) s Kazachstanom, Kirgizskom, Tadžikistanom a Uzbekistanom. Dohoda o partnerstve a spolupráci s Turkménskom nebola ešte na konci mája ratifikovaná. [4] Príkladmi výziev spoločných pre celý región sú organizovaný zločin, obchodovanie s ľuďmi, drogami a so zbraňami, terorizmus a problémy týkajúce sa nešírenia zbraní, dialóg medzi rôznymi kultúrami, energetika, znečisťovanie životného prostredia, hospodárenie s vodou, migrácia, správa hraníc a dopravná infraštruktúra. [5] Konkrétne i) dobrá správa vecí verejných, právny štát, ľudské práva a demokratizácia; ii) vzdelávanie a odborná príprava; iii) hospodársky rozvoj, obchod a investície; iv) doprava a energetika; v) udržateľnosť životného prostredia a hospodárenie s vodou; vi) spoločné hrozby a výzvy; vii) dialóg medzi kultúrami. [6] Pomoc EÚ sa vykonáva predovšetkým prostredníctvom nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41)). [7] Celkový počet zamestnancov venujúcich sa rozvojovej pomoci v týchto troch delegáciách v roku 2011 bol 74. [8] Rozhodnutie Rady 2012/328/SZBP z 25. júna 2012, ktorým sa vymenúva osobitný zástupca Európskej únie pre Strednú Áziu (Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012, s. 59). [9] Údaje založené na štatistikách o oficiálnej rozvojovej pomoci uverejnených Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. [10] Zo štatistických údajov OECD za roky 2010 a 2011 vyplýva, že celková priemerná ročná oficiálna rozvojová pomoc pre Kazachstan, Turkménsko a Uzbekistan predstavovala 484 mil. USD. V porovnaní s tým, priemerné ročné priame zahraničné investície za rovnaké obdobie dosiahli 11093 mil. USD a HDP (vyjadrený ako parita kúpnej sily) týchto troch krajín spolu predstavovalo 347 mld. USD, ako sa uvádza v správe EBOR a v publikácii World Fact Book. [11] ESVČ prebrala povinnosti bývalého Generálneho riaditeľstva Komisie RELEX. [12] Rada Európskej únie, závery Rady týkajúce sa Strednej Ázie, 3179. zasadnutie Rady pre zahraničné veci, Luxemburg, 25. júna 2012, a dokument Rady č. 11455/12. [13] Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2011 o stave vykonávanie stratégie EÚ pre Strednú Áziu, Štrasburg, P7_TA(2011)0588. [14] Rada stanovila tieto priority: a) dobrá správa vecí verejných, právny štát, ľudské práva a demokratizácia; b) vzdelávanie a odborná príprava; c) hospodársky rozvoj, obchod a investície; d) doprava a energetika; e) udržateľnosť životného prostredia a hospodárenie s vodou; f) spoločné hrozby a výzvy; g) dialóg medzi kultúrami. [15] Vybrané tak, aby sa pokrylo 70 % výdavkov v rámci nástroja rozvojovej spolupráce v období 2007 – 2011 v Kirgizsku a Uzbekistane a v rámci programov podpory odvetvového rozpočtu v Tadžikistane. [16] Z 91 osôb, ktorým bol prieskum zaslaný, odpovedalo 28. [17] Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: Európsky konsenzus o rozvoji (Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1). [18] OECD, Parížska deklarácia o účinnosti pomoci (Paris Declaration on Aid Effectiveness), 2005 (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf). [19] Rada Európskej únie, 9558/07, Brusel, 15. mája 2007. [20] Bod 113 Európskeho konsenzu o rozvoji. [21] Napríklad pri grantových programoch musia zamestnanci Komisie vrátane zamestnancov delegácií riadiť celý projektový cyklus, t. j. vypracúvanie a uverejňovanie výziev na predkladanie návrhov, poskytovanie informácií účastníkom, vypracúvanie a podpisovanie zmlúv, monitorovanie a dohľad nad vykonávaním programov, riadenie finančných a platobných cyklov, organizácia auditov, hodnotenia a vypracúvanie správ. [22] Tento typ podpory zahŕňa poskytovanie spätnej väzby príjemcom o predložených návrhoch, koordináciu činností v rámci projektu v príslušnej krajine a zastupovanie EÚ vo výboroch, na seminároch atď. [23] Pozri osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 5/2012 – Spoločný informačný systém pre vonkajšie vzťahy (www.eca.europa.eu). [24] Napríklad dopravný koridor Európa – Kaukaz – Ázia (TRACEA) a medzištátna preprava ropy a plynu do Európy (INOGATE). [25] Európske domy (Europa Houses) zriadila Komisia a fungujú ako kancelárie technickej pomoci pre opatrenia EÚ a na zvýšenie informovanosti o politikách EÚ a ich zviditeľnenie v krajinách, v ktorých nie je delegácia EÚ. [26] Náklady týkajúce sa technickej pomoci v súvislosti s vykonávaním konkrétnych projektov v partnerských krajinách neboli pri výpočte zahrnuté do výdavkov na podporu. [27] Vylúčenie nákladov na poradenstvo týkajúce sa identifikácie projektov, monitorovania a hodnotenia zameraného na výsledky z výpočtu by toto číslo znížilo na 12,7 %. [28] Na základe nedostatkov a silných stránok identifikovaných v posúdení PEFA (verejné výdavky a finančná zodpovednosť). Rámec merania výkonnosti PEFA-SVF je nástrojom na hodnotenie systému SVF v danej krajine pomocou 28 ukazovateľov. [29] Jún 2008, december 2010, júl 2011. [30] Komisia na účely týchto hodnotení využila správy externých konzultantov. [31] Tento postup sa odkláňa od odporúčania Dvora audítorov v osobitnej správe č. 11/2010 "Riadenie podpory všeobecného rozpočtu Komisiou v krajinách AKT, Latinskej Ameriky a Ázie", že Komisia by mala podložiť rozhodnutia o úhrade štruktúrovanejším a formálnym preukázaním uspokojivého pokroku počas príslušného obdobia tým, že sa jasne stanovia kritériá, na základe ktorých sa má merať pokrok, a stanoví sa, aký pokrok sa dosiahol a tiež príčiny, prečo sa prípadne nedosiahol pokrok podľa plánu. [32] Správy Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD): Istanbulský akčný plán pre boj proti korupcii, druhé kolo monitorovania, Kirgizská republika, správa o pokroku, 24. 2. 2012 a Istanbulský akčný plán pre boj proti korupcii, druhé kolo monitorovania, Tadžikistan, správa o pokroku, 16. 2. 2012. [33] Európska komisia, Regionálny strategický dokument pre pomoc pre Strednú Áziu na obdobie 2007 – 2013. [34] Z RSP sa na regionálnu spoluprácu pridelilo 242 mil. EUR. [35] Programy začaté už skôr v Afrike (2007) a v krajinách v rámci susedskej politiky EÚ (2008). [36] Týmito ukazovateľmi sú: i) dohody o partnerstve a spolupráci: počet ratifikovaných PCA; ii) demokratizácia/právny štát – počet krajín smerujúcich k voľbám podľa noriem OBSE a štandardov Rady Európy/Benátskej komisie; iii) iniciatíva v oblasti vzdelávania pre Strednú Áziu: počet krajín Strednej Ázie pridružených k bolonskému procesu; iv) životné prostredie/voda/energetika: krajiny, ktoré prijali národné stratégie o zmene klímy a vykonávajú stratégie EÚ; v) MRC 1 – podiel obyvateľstva Strednej Ázie pod hranicou chudoby; vi) MRC 4 – detská úmrtnosť; vii) MRC 6 – boj proti HIV/AIDS, malárii a ďalším chorobám. [37] -------------------------------------------------- PRÍLOHA I VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O STREDOÁZIJSKÝCH REPUBLIKÁCH Zdroje: 1 Databáza World Fact book Ústrednej spravodajskej služby (CIA), aktualizovaná v roku 2013. 2 Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ukazovatele prechodu, 2012. 3 Svetová banka, 2012, ročný priemer na základe údajov za roky 2008, 2009 a 2010. 4 Odhad Dvora audítorov na základe priemerných ročných vyplatených prostriedkov za obdobie 2007 až 2012 podľa databázy CRIS (regionálne programy sú rovnomerne rozložené medzi partnerské krajiny). 5 Transparency International, Index vnímania korupcie, 2012. 6 Freedom house, Krajiny vo fáze transformácie (Nations in Transit), 2012. Krajina | Kazachstan | Kirgizsko | Tadžikistan | Turkménsko | Uzbekistan | Zdroj | Všeobecné Rozloha (v tis. km2) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 | Počet obyvateľov (v tis., odhad z júla 2013) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 | Populačný rast (odhad z júla 2013) | 1,20 % | 0,97 % | 1,79 % | 1,15 % | 0,94 % | 1 | Hospodárstvo HDP (parita kúpnej sily v mld. USD, odhad z roku 2012) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 | HDP na obyvateľa (parita kúpnej sily v USD) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 | Rast HDP, 2011 | 7,5 % | 5,7 % | 7,4 % | 14,7 % | 8,3 % | 2 | Oficiálna rozvojová pomoc (ODA) ODA na obyvateľa (v USD) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 | ODA od EÚ na obyvateľa (v USD) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 | Korupcia a inštitucionálne reformy Index vnímania korupcie (0 najhoršie – 100 najlepšie) | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 | Občianska spoločnosť (1najlepšie– 7 najhoršie) | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 | Rámec súdnictva a nezávislosť (1 najlepšie – 7 najhoršie) | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 | Skóre za demokraciu (1 najlepšie – 7 najhoršie) | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II PRESKÚMANÉ PROGRAMY Zdroj: Dátový sklad systému CRIS Generálneho riaditeľstva EuropeAid Nástroj | Číslo rozhodnutia | Program | Výška viazanej sumy (tis. EUR) | Kirgizsko DCI-Ázia | 19225 | Podpora hospodárskej diverzifikácie v Kirgizsku, spracovanie poľnohospodárskych produktov | 1600 | DCI-Ázia | 19222 | Podpora reformy väzníc v Kirgizsku | 3000 | DCI-Ázia | 19241 | Podpora pre sektor vzdelávania v Kirgizsku | 5500 | DCI-Ázia | 19237 | Program podpory odvetvovej politiky – sociálna ochrana a SVF – Kirgizsko 2007/09 | 9000 | DCI-Ázia | 21363 | Program podpory odvetvovej politiky – sociálna ochrana a SVF – Kirgizská republika 2007 – 2009 – tretí prídel | 9000 | DCI-Ázia | 20590 | Zavedenie dobrej správy vecí verejných na dosiahnutie sociálnej spravodlivosti | 3000 | DCI-Ázia | 22484 | Program podpory odvetvovej politiky, sociálny sektor – Kirgizsko 2010 | 13000 | DCI-Ázia | 21058 | Riadenie hraníc v Strednej Ázii – ôsma fáza (BOMCA 8) | 8000 | DCI-Ázia | 19812 | Akčný program na boj proti drogám v Strednej Ázii – piata fáza (CADAP 5) | 5000 | DCI-Potraviny | 19169 | Program podpory odvetvovej politiky – sociálna ochrana a SVF – Kirgizsko 2007/09 | 9000 | DCI-Potraviny | 21863 | Podpora na zlepšenie informačného systému týkajúceho sa potravinovej bezpečnosti v Kirgizskej republike | 2000 | | | Spolu | 68100 | Tadžikistan DCI-Ázia | 21994 | Program podpory rozvoja ľudských zdrojov | 26000 | DCI-Ázia | 19236 | Program podpory odvetvovej politiky – sociálna ochrana, Tadžikistan 2007/09 | 9000 | DCI-Ázia | 19667 | Technická pomoc pre podporu politiky v sociálnom sektore v Tadžikistane | 5000 | DCI-Ázia | 20325 | Projekt modernizácie správy verejných financií | 2000 | DCI-Potraviny | 19168 | Program potravinovej bezpečnosti – Tadžikistan 2007 | 9000 | DCI-Potraviny | 21365 | Podpora sietí sociálneho zabezpečenia – program pre globálny potravinový nástroj (Tadžikistan) | 7750 | | | Spolu | 58750 | Uzbekistan DCI-Ázia | 20509 | Podpora na reformy súdnictva v Uzbekistane | 10000 | DCI-Ázia | 22308 | Program budovania inštitúcií a partnerstva | 2200 | DCI-Ázia | 22311 | Posilnenie dvojkomorového parlamentného systému a nadväzovanie kontaktov s regionálnymi orgánmi | 2000 | DCI-Ázia | 22373 | Zlepšenie zdravotníckych služieb pre matky a deti v Uzbekistane – fáza II | 6700 | | | Spolu | 20900 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA III ADMINISTRATÍVNE NÁKLADY KOMISIE ÚVOD 1. Dvor audítorov odhadol administratívne náklady, ktoré Komisii vznikli pri poskytovaní pomoci v Strednej Ázii. 2. Dvor audítorov zohľadnil tieto nákladové položky: - náklady na zamestnancov: mzdy, príspevky a dôchodky úradníkov Komisie, zmluvných zamestnancov a miestnych zamestnancov pracujúcich na rozvojovej pomoci pre Strednú Áziu v ústredí a delegáciách EÚ, - kancelárske priestory, vybavenie a iné prevádzkové náklady súvisiace so zamestnancami v ústredí a delegáciách, - výdavky na podporu týkajúce sa rozvojovej pomoci pre Strednú Áziu, ktoré Komisii vznikli na jej vlastné účely (a nie na účely prijímateľskej krajiny) vrátane konzultačnej práce na podporu identifikácie a formulovania projektov, monitorovania a hodnotenia orientovaného na výsledky, ako aj náklady spojené s európskymi domami (Europa Houses) [1]. ZDROJE A METÓDA VÝPOČTU 3. Dvor audítorov identifikoval tieto ročné náklady: ODHAD ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV SPOJENÝCH S PLÁNOVANÍM A VYKONÁVANÍM ROZVOJOJVEJ POMOCI EÚ PRE STREDNÚ ÁZIU Opis | tis. EUR | Zdroj/poznámka | Administratívne náklady v ústredí (náklady súvisiace s rozvojovou pomocou) | 1786 | Údaj za rok 2011 [1111] | Administratívne náklady delegácií (náklady súvisiace s rozvojovou pomocou) | 6611 | Údaj za rok 2011 [2222] | Medzisúčet | 8397 | | Výdavky na podporu Európske domy (Europa Houses)Identifikácia a vypracúvanie projektovMonitorovanie orientované na výsledkyHodnotenia | 700 560 700 145 | Ročné priemery vypočítané audítorským tímom na základ údajov o zmluvách od roku 2007 v databáze CRIS (za ROM 2008 – 2011). | Medzisúčet | 2105 | | Spolu | 10502 | | OBMEDZENIA 4. Niektoré administratívne náklady nie sú zohľadnené. Náklady na dôchodky vzniknuté zamestnávateľovi sú zahrnuté len za miestnych zamestnancov delegácií, nie však za úradníkov a zmluvných zamestnancov. 5. Sumy za podporu poskytnutú ostatnými útvarmi Komisie alebo ESVČ (správa, školenia, IT atď.) nie sú zahrnuté. 6. Údaje sa vzťahujú na rok 2011. Delegácie v Kazachstane, Kirgizsku a Tadžikistane boli v tom roku v plnej prevádzke. Európske domy boli v Uzbekistane i v Turkménsku. [1] Náklady týkajúce sa technickej pomoci v súvislosti s vykonávaním konkrétnych projektov v partnerských krajinách nie sú zahrnuté. [1111] Na základe štandardných nákladov na zamestnávanie úradníkov, ako sa uvádzajú legislatívnych finančných výkazoch. Štandardné náklady zabezpečuje Generálne riaditeľstvo Komisie pre rozpočet a zahŕňajú mzdy a príspevky spolu s nákladmi na kancelárske priestory a zariadenie. [2222] Pri úradníkoch a zmluvných zamestnancoch sú náklady založené na priemerných nákladoch spojených so zamestnancami pôsobiacimi v delegáciách. Pri miestnych zamestnancoch a miestnych prevádzkových nákladoch sa použili skutočné náklady preúčtované ESVČ. --------------------------------------------------