EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu11. 12. 2018 COM(2018) 845 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE Sedemnásta správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie



I. ÚVOD Toto je sedemnásta správa o ďalšom pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Zachytáva vývoj v dvoch hlavných pilieroch, ktorými sú: boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, ako aj prostriedkom, ktorými sa podporujú, a posilňovanie našej obrany a budovanie odolnosti proti týmto hrozbám. Európsky parlament a Rada dosiahli v posledných mesiacoch významný pokrok v súvislosti s mnohými legislatívnymi prioritami. Pri veľkom množstve dôležitých prioritných dokumentov sa však stále nedospelo k politickej dohode a spoluzákonodarcovia musia vyvinúť ďalšie úsilie. Keďže nasledujúce voľby do Európskeho parlamentu sa uskutočnia v máji 2019, nezostáva veľa času na prijatie prioritných návrhov, ktoré v záujme dobudovania bezpečnostnej Únie predložila Komisia, tak ako to požadoval jej predseda Jean-Claude Juncker vo svojom prejave o stave Únie v roku 2018. Na zasadnutí Európskej rady 18. októbra 2018 vedúci predstavitelia EÚ opätovne potvrdili svoj záväzok posilniť vnútornú bezpečnosť Únie, pričom uznali, že v posledných rokoch sa pri posilňovaní vnútornej bezpečnosti dosiahol skutočný pokrok, a to prostredníctvom lepšej spolupráce, konkrétnych opatrení v praxi a prijatia celej škály právnych textov. Európska rada na tomto základe vyzvala na dosiahnutie pokroku v súvislosti s dosiaľ neschválenými návrhmi Komisie zameranými na predchádzanie kybernetickým útokom, reagovanie na ne a odrádzanie od nich, predchádzanie šíreniu teroristického obsahu na internete, zabezpečenie rýchleho a účinného cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom, uľahčenie prístupu k finančným informáciám a zlepšenie interoperability informačných systémov a databáz. V tejto správe sa opisuje aktuálny stav rokovaní o týchto dôležitých iniciatívach, pričom spoluzákonodarcovia sa vyzývajú, aby sa usilovali o ich rýchle prijatie (pozri aj zoznam všetkých iniciatív v rámci bezpečnostnej únie v prílohe I). Európska rada zároveň vyzvala na preskúmanie iniciatívy Komisie zameranej na rozšírenie právomocí Európskej prokuratúry o cezhraničné trestné činy, pričom pre Komisiu je dôležité preskúmať výhody tohto prístupu. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád okrem toho zdôraznili význam ochrany demokratických systémov Únie a boja proti dezinformáciám v súvislosti s nadchádzajúcimi voľbami do Európskeho parlamentu. Európska rada sa bude na svojom nasledujúcom zasadnutí 13. a 14. decembra 2018 zaoberať aj šírením dezinformačných kampaní ako neodkladnou výzvou, ktorej čelia demokratické systémy a ktorá si vyžaduje bezodkladné prijatie opatrení, najmä s cieľom zabezpečiť slobodné a spravodlivé voľby do Európskeho parlamentu, ako aj voľby v jednotlivých štátoch. Vzhľadom na to sa v tejto správe hodnotí pokrok dosiahnutý pri zabezpečovaní odolnosti pri voľbách v Únii. Predsedovia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie vo svojom spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách EÚ na roky 2018 – 19 zahrnuli ochranu bezpečnosti občanov EÚ medzi najvyššie priority. Tieto tri inštitúcie sa zaviazali, že budú s návrhmi v rámci bezpečnostnej únie zaobchádzať ako s naliehavými prioritami, tak aby boli prijaté do konca súčasného volebného obdobia. Treba na nich ďalej pracovať, vychádzajúc z pokroku, ktorý sa dosiahol v minulom roku, pričom Komisia naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov, aby pri rokovaniach vyvíjali väčšie úsilie. Komisia s nádejou očakáva, že Európsky parlament prijme správu o zisteniach a odporúčaniach Osobitného výboru pre terorizmus, ktorá by mala byť predložená 12. decembra 2018. Správa významne prispeje k úsiliu v oblasti boja proti terorizmu a ďalšiemu rozvoju bezpečnostnej únie.

II. PLNENIE LEGISLATÍVNYCH PRIORÍT Spoluzákonodarcovia dosiahli v posledných mesiacoch významný pokrok v súvislosti s mnohými legislatívnymi prioritami, najmä s posilneným Schengenským informačným systémom, aktom o kybernetickej bezpečnosti a bezhotovostnými platobnými prostriedkami. Pri veľkom množstve dôležitých prioritných dokumentov sa však k politickej dohode stále nedospelo a na to, aby sa zaistilo ich prijatie pred voľbami do Európskeho parlamentu, treba vyvinúť ďalšie úsilie (pozri aj zoznam všetkých iniciatív v rámci bezpečnostnej únie v prílohe I). 1.Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a migrácie Komisia víta značný pokrok, ktorý Európsky parlament a Rada dosiahli v súvislosti s legislatívnymi návrhmi na zabezpečenie interoperability informačných systémov EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie. Na základe uvedených návrhov by príslušníci pohraničnej stráže členských štátov, ich imigrační úradníci a orgány presadzovania práva získali presné a spoľahlivé informácie a boli by schopní odhaľovať viacnásobné totožnosti a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Rokovania v rámci trialógu sa konali 24. októbra 2018, 15. novembra 2018 a 27. novembra 2018. Komisia v súlade so spoločným vyhlásením naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov, aby na ďalšom rokovaní v rámci trialógu 13. decembra 2018 dospeli k politickej dohode. Interoperabilita informačných systémov by sa týkala aj vízového informačného systému. Európsky parlament a Rada naďalej pracujú na legislatívnom návrhu z mája 2018, ktorého cieľom je umožniť dôkladnejšie previerky žiadateľov o udelenie víza, uzavrieť medzery v prístupe k informáciám týkajúcim sa bezpečnosti prostredníctvom lepšej výmeny informácií medzi členskými štátmi a zabezpečiť plnú interoperabilitu s ostatnými celoúnijnými databázami. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby čo najskôr prijali svoje mandáty na rokovanie, tak aby sa k dohode o tomto návrhu dospelo počas súčasného volebného obdobia Európskeho parlamentu. Po schválení návrhu by bolo vďaka interoperabilite informačných systémov takisto možné plne využívať všetky výhody posilneného Schengenského informačného systému, návrh na ktorý spoluzákonodarcovia prijali 28. novembra 2018. Interoperabilita by sa týkala aj navrhovaného rozšírenia Európskeho informačného systému registrov trestov o štátnych príslušníkov tretích krajín. V návrhu sa predpokladá vytvorenie centralizovanej databázy, ktorá umožní rýchlo overiť, či má niektorý členský štát informácie o odsúdení občana krajiny, ktorá nie je členským štátom EÚ. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby rokovania o tejto prioritnej legislatívnej iniciatíve uzavreli na nasledujúcom rokovaní v rámci trialógu 11. decembra 2018. Interoperabilita informačných systémov by sa týkala aj systému Eurodac. Na základe návrhu Komisie na posilnenie systému Eurodac by sa rozšírila pôsobnosť tohto systému tak, že by nezahŕňal len identifikačné údaje žiadateľov o azyl, ale aj štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, a tých, ktorí neregulárne vstupujú na územie EÚ. Komisia nedávno konštatovala výhody prijatia tohto návrhu ako jedného z piatich návrhov v rámci spoločného európskeho azylového systému, v súvislosti s ktorými by sa čoskoro malo dospieť k dohode. Uvedené návrhy by sa mali prijať pred voľbami do Európskeho parlamentu.

V záujme zabezpečenia silnejších a inteligentnejších informačných systémov pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Priority spoločného vyhlásenia: ·do konca tohto roka dosiahli dohodu o legislatívnych návrhoch týkajúcich sa interoperability; ·do decembra 2018 dosiahli dohodu o legislatívnom návrhu na rozšírenie Európskeho informačného systému registrov trestov o štátnych príslušníkov tretích krajín; ·do volieb do Európskeho parlamentu prijali legislatívny návrh o systéme Eurodac, v súvislosti s ktorým je dohoda na dosah. Iné: ·čo najskôr prijali svoje mandáty na rokovanie o legislatívnom návrhu na posilnenie vízového informačného systému. 2.Posilnenie bezpečnosti pomocou lepšieho riadenia vonkajších hraníc Predpokladom zaistenia bezpečnosti v priestore voľného pohybu bez kontrol na vnútorných hraniciach je dôsledná a spoľahlivá ochrana vonkajších hraníc. Túto úlohu spoločne plnia členské štáty, ktoré musia zaistiť riadenie svojich vonkajších hraníc vo vlastnom záujme i v spoločnom záujme všetkých, s pomocou európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. V nadväznosti na závery Európskej rady z júna 2018 Komisia v septembri 2018 navrhla ďalšiu konsolidáciu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s cieľom vybaviť túto agentúru tak, aby dokázala spoľahlivejšie a trvalejšie poskytovať podporu. Podľa návrhu Komisie budú za ochranu vonkajších hraníc naďalej primárne zodpovedné členské štáty, agentúra však získa nástroje na to, aby ich úsilie mohla podporovať prostredníctvom stáleho zboru 10 000 príslušníkov európskych pohraničných stráží. Jeho postupné, ale urýchlené vytvorenie by okamžite posilnilo kolektívnu schopnosť EÚ chrániť vonkajšie hranice a účinne uskutočňovať návraty z EÚ. Na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 6. decembra 2018 sa v súvislosti s návratmi a externými súvisiacimi aspektmi návrhu Komisie dohodlo čiastočné všeobecné smerovanie. Treba však intenzívnejšie pracovať na všetkých aspektoch návrhu s cieľom získať mandát na začatie trialógov s Európskym parlamentom čo najskôr v januári. Očakáva sa, že Európsky parlament v januári 2019 prijme správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci. Tento návrh je pre Európsku úniu jasnou prioritou, pričom Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby prijali navrhované právne predpisy počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. V záujme posilnenia bezpečnosti pomocou lepšieho riadenia vonkajších hraníc Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatívy zahrnuté v správe o stave Únie v roku 2018: ·čo možno najskôr prijali plný mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu na posilnenie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, aby bol daný právny predpis prijatý počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. 3.Predchádzanie radikalizácii

Rokovania v Rade o návrhu nariadenia o teroristickom obsahu na internete, ktorý Komisia predložila súbežne so správou o stave Únie v roku 2018, už značne pokročili. Jeho účelom je poskytnúť jasný a harmonizovaný právny rámec, ktorý by umožňoval zabrániť zneužívaniu poskytovateľov hostingových služieb na šírenie teroristického obsahu a zároveň zabezpečiť plnú ochranu základných práv. Navrhované nariadenie je reakciou na naliehavé výzvy Európskej rady a Európskeho parlamentu. Komisia víta prijatie všeobecného smerovania na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 6. decembra 2018. Komisia naliehavo vyzýva Európsky parlament, aby urýchlil prácu na tomto návrhu v záujme jeho prijatia v súčasnom legislatívnom období. Komisia je zároveň naďalej plne odhodlaná podporovať členské štáty a poskytovateľov hostingových služieb v ich úsilí o riešenie problému teroristického obsahu na internete. Internetové fórum EÚ bude naďalej podporovať dobrovoľnú spoluprácu členských štátov a poskytovateľov hostingových služieb a ich kroky zamerané na zníženie prístupnosti teroristického obsahu na internete a posilňovať postavenie občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť objem účinnej a alternatívnej argumentácie na internete. Štvrté ministerské internetové fórum EÚ sa uskutočnilo 5. decembra 2018. Rozoberal sa na ňom pokrok pri odstraňovaní teroristického obsahu z internetu, ktorý sa dosiahol za posledných dvanásť mesiacov. Komisia takisto naďalej podporuje predchádzanie radikalizácii v členských štátoch. Riadiaci výbor pre opatrenia Únie v oblasti predchádzania radikalizácii a boja proti nej sa na svojej ustanovujúcej schôdzi 24. októbra 2018 vo Viedni dohodol na strategickom smerovaní opatrení a iniciatív na úrovni EÚ na rok 2019. Strategické priority vychádzajú z vyjadrení odborníkov (závery z konferencie na vysokej úrovni siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii a z plenárneho zasadnutia siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii, ktoré sa konali 11. a 12. októbra 2018), výskumných pracovníkov (konferencia siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii o výskume, ktorá sa konala 17. októbra 2018), iných sietí a iniciatív EÚ (predovšetkým Európskej siete pre strategickú komunikáciu), ako aj z príspevkov tvorcov politík. V rámci pracovného programu Fondu pre vnútornú bezpečnosť v oblasti policajnej spolupráce a predchádzania trestnej činnosti na rok 2018 Komisia 28. novembra 2018 uverejnila výzvu na predkladanie návrhov, na ktoré sa vyčlenilo cielené financovanie vo výške 5 miliónov EUR určené na predchádzanie radikalizácii a boj proti nej a ktoré sa týkajú prioritných oblastí identifikovaných expertnou skupinou Komisie na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie: zapojenie komunity, miestny rozmer, prístup založený na zapojení viacerých agentúr a mládež. Okrem toho sa prostredníctvom financovania EÚ poskytovaného z programu posilnenia občianskej spoločnosti budú podporovať organizácie občianskej spoločnosti, ktoré chcú bojovať proti argumentom teroristov poskytovaním pozitívnych alternatív; v rámci tohto programu bolo vyčlenených 12 miliónov EUR na odbornú prípravu a financovanie partnerov z radov občianskej spoločnosti slúžiace na realizáciu kampaní zameraných na boj proti argumentom teroristov na internete. V záujme predchádzania radikalizácii Komisia vyzýva Európsky parlament, aby: Iniciatíva zahrnutá v správe o stave Únie v roku 2018: ·prioritne prijal svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu na predchádzanie šíreniu teroristického obsahu na internete, tak aby bol tento právny predpis prijatý počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. 4.Riešenie dezinformácií a zabezpečenie odolnosti pri voľbách V súlade s výzvou Európskej rady z júna 2018 Komisia a vysoká predstaviteľka v spolupráci s členskými štátmi 5. decembra 2018 predložili akčný plán uvádzajúci ďalšie konkrétne návrhy, pokiaľ ide o koordinovanú reakciu EÚ na problém dezinformácií vrátane príslušných mandátov a väčších prostriedkov pre príslušné tímy strategickej komunikácie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Komisia okrem toho pozorne monitoruje vykonávanie opatrení na boj proti dezinformáciám, ktoré ohlásila vo svojom oznámení z apríla 2018 o boji proti dezinformáciám na internete. Dňa 16. októbra 2018 podpísali Kódex postupov v oblasti dezinformácií pre online platformy a sektor online reklamy prví signatári. Ide medzi inými o tri hlavné platformy (Facebook, Google/YouTube, Twitter) a poskytovateľa internetových prehliadačov Mozilla, ako aj obchodné združenia zastupujúce ďalšie online platformy a sektor reklamy. Kódex obsahuje 15 záväzkov usporiadaných do piatich kapitol: 1. kontrola umiestňovania reklamy; 2. politická reklama a reklama zameraná na aktuálne problémy; 3. integrita služieb; 4. posilnenie postavenia spotrebiteľov a 5. posilnenie výskumnej komunity. Komisia bude počas prvých 12 mesiacov vykonávania kódexu toto vykonávanie dôkladne a nepretržite monitorovať, a to najmä vzhľadom na voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019. Ak sa ukáže, že dodržiavanie kódexu postupov a jeho dosah nie sú uspokojivé, Komisia môže navrhnúť ďalšie opatrenia vrátane opatrení regulačnej povahy. S cieľom prispieť k zaisteniu odolnosti pri voľbách Komisia predložila niekoľko iniciatív na riešenie hrozby útokov na volebné infraštruktúry a informačné systémy kampaní a rizika zneužitia osobných údajov s cieľom úmyselne ovplyvniť výsledok volieb do Európskeho parlamentu. Dňa 12. septembra 2018 Komisia prijala oznámenie o zabezpečení slobodných a spravodlivých volieb a odporúčanie o sieťach pre spoluprácu pri voľbách, transparentnosti na internete, ochrane pred kybernetickými bezpečnostnými incidentmi a boji proti dezinformačným kampaniam v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu. Fórum na koordináciu vykonávania uvedeného odporúčania poskytne sieť spolupráce pre voľby do Európskeho parlamentu, pričom Rada by mala prijať závery o týchto opatreniach na začiatku roka 2019. Spolu s uvedeným oznámením a odporúčaním Komisia predložila aj usmernenie o uplatňovaní právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany údajov s cieľom pomôcť príslušným subjektom pri plnení povinností v oblasti ochrany údajov, ktoré pre nich vyplývajú z právnych predpisov EÚ, v kontexte volieb, ako aj legislatívny návrh na cielenú zmenu nariadenia z roku 2014 o financovaní politických strán. Výbor Európskeho parlamentu pre ústavné veci hlasoval o svojej správe 6. decembra 2018 a Európsky parlament má prijať svoj mandát na rokovanie na zasadnutí pléna v decembri 2018. Komisia vyzýva Radu, aby prijala svoj mandát na rokovanie v decembri 2018, aby tak obaja spoluzákonodarcovia mohli bezodkladne začať rokovania v rámci trialógu a zabezpečiť tak, že navrhované cielené zmeny sa zavedú včas pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. Komisia zorganizovala 15. a 16. októbra konferenciu na vysokej úrovni o kybernetických hrozbách pre voľby, na ktorej chcela získať podkladové informácie pre svoje nepretržité úsilie zamerané na zlepšenie bezpečnosti a odolnosti volebných procesov proti neustále sa vyvíjajúcim hrozbám umožneným počítačovými technológiami. Na uvedenom podujatí sa zišli poprední odborníci z celého sveta, aby diskutovali o tom, ako najlepšie nadviazať na existujúce iniciatívy. Po konferencii nasledoval seminár členských štátov na vysokej úrovni, ktorý sa uskutočnil s cieľom spojiť členov volebných komisií z jednotlivých štátov a úradníkov pôsobiacich v týchto štátoch v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Bola to prvá príležitosť na stretnutie volebných orgánov a orgánov zaoberajúcich sa kybernetickou bezpečnosťou umožňujúca diskutovať o tom, ako najlepšie riešiť kybernetické hrozby v súvislosti s voľbami. Na kolokviu o základných právach, ktoré sa konalo 26. – 27. novembra 2018, sa stretli tvorcovia politík na vysokej úrovni z jednotlivých štátov a EÚ, zástupcovia akademickej obce, občianskej spoločnosti, médií, medzinárodných organizácií a súkromného sektora s cieľom diskutovať o širokej téme demokracie v EÚ. Zo záverov kolokvia bude pri svojej práci vychádzať Sieť pre spoluprácu pri európskych voľbách, ktorej stretnutie Komisia po prvý raz zorganizuje v januári. S cieľom riešiť problém dezinformácií a zaistiť odolnosť pri voľbách Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatívy zahrnuté v správe o stave Únie v roku 2018: ·zabezpečili, že navrhované cielené zmeny nariadenia o financovaní politických strán budú zavedené dostatočne včas pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019. Vyhlásenie o zámere z roku 2018: ·urýchlene a rozhodne vykonali opatrenia stanovené v spoločnom akčnom pláne proti dezinformáciám, ako ho predložila Európska komisia 5. decembra 2018. 5.Posilnenie kybernetickej bezpečnosti V rámci opatrení stanovených v spoločnom oznámení zo septembra 2017 s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ spoluzákonodarcovia od 13. septembra do 10. decembra 2018 uskutočnili päť rokovaní v rámci trialógu o navrhovanom akte o kybernetickej bezpečnosti a dospeli k politickej dohode. Uvedeným aktom, ktorý sa teraz formálne prijme a čo najskôr nadobudne účinnosť, sa posilní mandát Agentúry EÚ pre sieťovú a informačnú bezpečnosť. Zároveň sa ním vytvára rámec EÚ pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti produktov, služieb a procesov informačných a komunikačných technológií. Komisia víta pokrok, ktorý sa dosiahol v súvislosti s jej legislatívnym návrhom o bezhotovostných platobných prostriedkoch. Pomocou navrhovaných pravidiel sa zmodernizuje právny rámec EÚ pre boj proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov, budú sa riešiť nové výzvy a technologický rozvoj, ako sú virtuálne meny a mobilné platby, odstránia sa prekážky operatívnej spolupráce a zlepšia sa preventívne opatrenia a pomoc obetiam. Rokovania v rámci trialógu sa začali v septembri 2018, pričom posledné, ktoré viedlo k predbežnej dohode, sa uskutočnilo 28. novembra 2018. Komisia vyzýva spoluzákonodarcov, aby rokovania o tomto návrhu uzavreli na nasledujúcom rokovaní v rámci trialógu 12. decembra 2018.

V nadväznosti na ambiciózne iniciatívy v oblasti kybernetickej bezpečnosti ohlásené v roku 2017 Komisia v septembri 2018 predložila návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier, ktorého cieľom je podporiť technologické a priemyselné kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ktorý je základným kameňom Európy, ktorá chráni. Súvisí to s kľúčovým cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia kybernetickej bezpečnosti v Únii a premeniť kybernetickú bezpečnosť na konkurenčnú výhodu iných európskych priemyselných odvetví. Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby urýchlene prijali svoje mandáty na rokovanie s cieľom čo najskôr začať rokovania v rámci trialógu, pričom by mali zohľadniť prebiehajúce rokovania o programe Digitálna Európa. Vzhľadom na globálny charakter kybernetických hrozieb je nevyhnutná medzinárodná spolupráca v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V dňoch 23. – 24. októbra 2018 sa zástupcovia Ministerstva vnútornej bezpečnosti USA a zástupcovia Európskej komisie stretli na seminári o prístupoch v rámci politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom preskúmať možnosti intenzívnejšej spolupráce. Účastníci seminára identifikovali viacero možností bilaterálneho zapojenia a podporili ďalšiu výmenu informácií na pracovnej úrovni o certifikácii informácií jednotlivých strán, riadení rizík v rámci dodávateľského reťazca, riadení pracovnej sily a zručností, ako aj o prioritách v oblasti výskumu a vývoja, pokiaľ ide o kybernetickú bezpečnosť. Európska služba pre vonkajšiu činnosť v posledných mesiacoch uskutočnila v spolupráci s Komisiou ďalšie kolo kybernetických dialógov, a to so Spojenými štátmi (10. septembra 2018) a Čínou (16. novembra 2018), pričom na 12. decembra 2018 sú naplánované rokovania s Indiou. Uvedené dialógy sa týkali uplatňovania noriem v oblasti kybernetickej bezpečnosti, opatrení na budovanie dôvery v oblasti kybernetickej bezpečnosti a uplatňovania medzinárodného práva v kybernetickom priestore. V posledných mesiacoch sa dosiahol významný pokrok aj pri vykonávaní rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor nástrojov kybernetickej diplomacie“), na ktorý Európska rada vyzvala v júni 2018 a vo svojich záveroch z októbra 2018 o stanovení reštriktívnych opatrení EÚ proti kybernetickým útokom. V záujme posilnenia kybernetickej bezpečnosti Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: Iniciatívy zahrnuté v správe o stave Únie v roku 2018: ·čo možno najskôr prijali svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu o Európskom centre priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieti národných koordinačných centier s cieľom dosiahnuť čo najväčší pokrok počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Iné: ·v decembri 2018 finalizovali dohodu o legislatívnom návrhu o bezhotovostných platobných prostriedkoch. 6.Eliminácia priestoru pôsobenia teroristov Účinné vyšetrovanie a stíhanie trestných činov, ako aj ukladanie trestov za ne vo veľkej miere závisia od elektronických dôkazov. Dostupnosť takýchto dôkazov má osobitný význam pri stíhaní cezhraničných trestných činov, ako je terorizmus alebo počítačová kriminalita. Komisia víta skutočnosť, že Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci 7. decembra 2018 prijala všeobecné smerovanie k návrhu nariadenia o zlepšení cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom pri vyšetrovaní trestných činov, ktorý Komisia predložila v apríli 2018. Keďže elektronické dôkazy majú význam pre vyšetrovanie takmer všetkých druhov trestných činov a vzhľadom na spoločné vyhlásenie Komisia vyzýva Európsky parlament, aby urýchlil prácu na tomto návrhu s cieľom jeho prijatia v súčasnom legislatívnom období. Pokiaľ ide o medzinárodný vývoj v oblasti elektronických dôkazov, Komisia pozorne sleduje vývoj prebiehajúcich rokovaní o Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, ktorý sa týka prístupu k elektronickým dôkazom. Okrem toho, dohoda so Spojenými štátmi by zabezpečila právnu zrozumiteľnosť pre orgány presadzovania práva oboch strán a pomohla by vyhnúť sa protichodným právnym povinnostiam pre poskytovateľov služieb. Na stretnutí ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí EÚ a USA, ktoré sa konalo 8. – 9. novembra 2018 vo Washingtone, predstavitelia EÚ aj USA zdôraznili význam rýchleho cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom tak pre orgány presadzovania práva, ako aj pre justičné orgány. Komisia má v úmysle spoločne a čo najskôr navrhnúť prijatie dvoch odporúčaní na smernice na rokovania o týchto dvoch medzinárodných aspektoch, pričom zohľadní pokrok dosiahnutý v diskusiách o návrhoch týkajúcich sa elektronických dôkazov a potrebu dostatočného objasnenia parametrov a záruk, pokiaľ ide o budúce opatrenia v rámci EÚ. Keďže je dôležité umožniť orgánom presadzovania práva prístup k finančným informáciám, Komisia v apríli 2018 prijala legislatívny návrh na uľahčenie využívania finančných a iných informácií v záujme predchádzania závažným trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania. Cieľom návrhu je poskytnúť určeným orgánom presadzovania práva a úradom pre vyhľadávanie majetku priamy prístup k informáciám o bankových účtoch vedených v národných centralizovaných registroch bankových účtov a posilniť spoluprácu medzi vnútroštátnymi finančnými spravodajskými jednotkami a orgánmi presadzovania práva. Rada 21. novembra 2018 prijala všeobecné smerovanie k tomuto návrhu. Očakáva sa, že po prijatí správy Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ku ktorému došlo 3. decembra 2018, Európsky parlament počas plenárneho zasadnutia v decembri 2018 schváli svoj mandát na rokovanie. Komisia víta dosiahnutý pokrok a naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov, aby bezodkladne pokračovali v medziinštitucionálnych rokovaniach s cieľom dosiahnuť dohodu pred voľbami do Európskeho parlamentu. V apríli 2018 Komisia predložila legislatívny návrh týkajúci sa obmedzení uvádzania prekurzorov výbušnín na trh a ich používania s cieľom obmedziť prístup k nebezpečným prekurzorom výbušnín, ktoré by sa mohli zneužiť na výrobu podomácky vyrobených výbušnín. Cieľom návrhu je odstrániť bezpečnostné nedostatky pomocou niekoľkých opatrení, napríklad zákazom ďalších chemických látok, povinnými kontrolami záznamov osôb, ktoré sa uchádzajú o licenciu na nákup obmedzovaných látok, v registri trestov a objasniť, že pravidlá vzťahujúce sa na hospodárske subjekty sa vzťahujú aj na spoločnosti, ktoré pôsobia na internete. Očakáva sa, že Výbor Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci prijme svoju správu 10. decembra 2018. Vzhľadom na pokrok dosiahnutý v súvislosti s týmto návrhom Komisia žiada Radu, aby ešte v decembri 2018 prijala svoj mandát na rokovanie, a vyzýva oboch spoluzákonodarcov, aby dospeli k dohode počas súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu. Cieľom ďalšieho legislatívneho návrhu, ktorý Komisia predložila v apríli 2018, je zlepšiť zabezpečenie preukazov totožnosti občanov Únie a dokladov o pobyte. Návrhom sa zavádzajú najmä minimálne ochranné prvky pre preukazy totožnosti, medzi ktoré budú musieť patriť biometrické identifikačné znaky (fotografia tváre a dva odtlačky prstov) na bezkontaktnom čipe. Návrh je zaradený do zoznamu prioritných návrhov v rámci pracovného programu Komisie na rok 2019. Rada 14. novembra 2018 prijala mandát na začatie rokovaní s Parlamentom o tomto návrhu. Parlament sa 3. decembra 2018 dohodol, že začne rokovania na základe správy Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci. Rokovania v rámci trialógu sa začnú okamžite, pričom Komisia je odhodlaná podporovať spoluzákonodarcov tak, aby bol návrh prijatý pred nasledujúcimi voľbami do Európskeho parlamentu, ktoré sa budú konať už čoskoro.



S cieľom uzavrieť priestor pôsobenia teroristov Komisia vyzýva: Priority spoločného vyhlásenia: ·Európsky parlament, aby urýchlene prijal svoj mandát na rokovanie o legislatívnych návrhoch o elektronických dôkazoch a bezodkladne začal s Radou rokovania v rámci trialógu; ·Európsky parlament a Radu, aby pred voľbami do Európskeho parlamentu dospeli k dohode o legislatívnom návrhu na uľahčenie využívania finančných údajov. Iné: ·Európsky parlament a Radu, aby do konca roka 2018 prijali svoj mandát na rokovanie o legislatívnom návrhu na posilnenie obmedzení uvádzania prekurzorov výbušnín na trh a ich používania; ·Európsky parlament a Radu, aby dospeli k dohode o legislatívnom návrhu na posilnenie ochranných prvkov národných preukazov totožnosti a dokladov o pobyte, tak aby bol prijatý pred voľbami do Európskeho parlamentu. III. VYKONÁVANIE OSTATNÝCH PRIORÍT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1.Vykonávanie legislatívnych opatrení v rámci bezpečnostnej únie V záujme zabezpečenia výhod účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie je v prvom rade potrebné úplné a správne vykonávanie dohodnutých opatrení. Komisia aktívne podporuje členské štáty, okrem iného aj prostredníctvom financovania a uľahčovania výmeny najlepších postupov. V prípade potreby pri tom v plnej miere využíva aj svoje právomoci podľa zmlúv týkajúce sa presadzovania právnych predpisov EÚ, prípadne aj vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti. Keďže lehota na transpozíciu smernice EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich uplynula 25. mája 2018, Komisia začala 19. júla 2018 postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 14 členským štátom, pretože neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa daná smernica – veľmi dôležitý nástroj na boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti – plne transponuje. Päť členských štátov odvtedy oznámilo úplnú transpozíciu. Komisia zároveň naďalej podporuje všetky členské štáty v úsilí o dokončenie vývoja systémov na vedenie osobných záznamov o cestujúcich, okrem iného aj zjednodušením výmeny informácií a najlepších postupov. Lehota na transpozíciu smernice o boji proti terorizmu uplynula 8. septembra 2018. Komisia začala 21. novembra 2018 postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 16 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica plne transponuje.

Lehota na transpozíciu smernice o kontrole získavania a vlastnenia zbraní uplynula 14. septembra 2018. Komisia preto 22. novembra 2018 začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 25 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica plne transponuje. Po začatí postupov v prípade nesplnenia povinnosti oznámil úplnú transpozíciu opatrení ešte jeden členský štát. Lehota na transpozíciu smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov do vnútroštátneho práva uplynula 6. mája 2018. Komisia preto 19. júla 2018 začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 19 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica plne transponuje. Podľa toho, čo členské štáty oznámili Komisii, bola smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov v plnej miere transponovaná v 21 členských štátoch a čiastočne transponovaná v ďalších troch členských štátoch. Komisia vykonala kontroly prima facie v prípade 18 z 21 členských štátov, pri ktorých sa potvrdilo, že transpozícia je podľa všetkého úplná. Komisia začala 19. júla 2018 postup v prípade nesplnenia povinnosti pre chýbajúce úplné oznámenie proti tým 17 členským štátom, ktoré transpozíciu neoznámili v lehote do 9. mája 2018. Členské štáty mali v rámci transpozície smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov do 9. novembra 2018 predložiť Komisii informácie o tzv. prevádzkovateľoch základných služieb, ktorých v rámci svojho územia identifikovali. Ide o verejné a súkromné subjekty, ktoré by v súlade s požiadavkami smernice mali zabezpečiť svoje siete a informačné systémy a hlásiť závažné incidenty. Spätnú väzbu doteraz Komisii poskytlo 19 členských štátov a 16 členských štátov predložilo Komisii príslušné informácie. Komisia teraz posúdi získané informácie s cieľom vypracovať správu o súlade prístupu, ktorý členské štáty uplatňovali v procese identifikácie. Komisia takisto posudzuje transpozíciu štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a pracuje na tom, aby sa dané pravidlá uplatňovali v praxi. Komisia začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti 21 členským štátom za to, že neoznámili prijatie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa smernica transponuje. Bude naďalej využívať svoje právomoci, ak to bude vhodné na zabezpečenie úplného vykonania tejto smernice. Dňa 3. decembra 2018 nadobudli v EÚ účinnosť nové trestnoprávne opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí, ktoré uvedenú smernicu dopĺňajú. Novou smernicou sa zharmonizujú trestné činy prania špinavých peňazí a sankcie za ne, keďže sa ňou stanovujú rovnako prísne sankcie v celej EÚ, pričom minimálna dĺžka trvania trestu odňatia slobody je štyri roky. Členské štáty majú 24 mesiacov na transpozíciu tejto smernice a na informovanie Komisie. Komisia vyzýva všetky členské štáty, aby plne vykonali a uplatňovali všetky opatrenia a nástroje EÚ dohodnuté v rámci bezpečnostnej únie. Keďže lehota na transpozíciu uplynula, Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti a naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na úplnú transpozíciu týchto smerníc do vnútroštátneho práva a oznámili ju Komisii: ·smernica EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich, v súvislosti s ktorou musí šesť členských štátov stále oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a tri členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov, v súvislosti s ktorou musia štyri členské štáty ešte oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a tri členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o boji proti terorizmu, v súvislosti s ktorou musí sedem členských štátov ešte oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a deväť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o kontrole získavania a vlastnenia zbraní, v súvislosti s ktorou musí 19 členských štátov oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a päť členských štátov musí oznámenie o transpozícii dokončiť; ·smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov, v súvislosti s ktorou musí 11 členských štátov ešte oznámiť transpozíciu do vnútroštátneho práva a dva členské štáty musia oznámenie o transpozícii dokončiť; pričom ·4. smernica o boji proti praniu špinavých peňazí, v súvislosti s ktorou musia tri členské štáty dokončiť oznámenie o transpozícii. 2.Pripravenosť a ochrana Rok po prijatí akčného plánu Komisie na ochranu verejných priestorov, ku ktorému došlo v roku 2017, sa dosiahol významný pokrok pri jeho vykonávaní vo všetkých oblastiach, pričom sa kládol osobitný dôraz na poskytovanie usmernení a finančných prostriedkov EÚ na podporu členských štátov. Uskutočnilo sa šesť stretnutí so subjektmi verejného sektora a súkromnými prevádzkovateľmi, ktorých cieľom bolo vymieňať si osvedčené postupy a informácie o tom, ako by prevádzkovatelia a subjekty verejného sektora mohli posilniť bezpečnosť rôznych typov verejných priestorov vrátane hotelov, nákupných centier, dopravných uzlov, športových štadiónov a miest konania kultúrnych podujatí. Hoci subjekty verejného sektora aj prevádzkovatelia vyvíjajú iniciatívy na posilnenie bezpečnosti svojich priestorov, zo stretnutí vyplynulo, že pretrvávajú problémy a nedostatky. Zatiaľ čo niektoré sektory majú dobre rozvinutú kultúru bezpečnosti, iné len teraz zavádzajú systematickejšie prístupy k ochrane svojich priestorov. Dňa 26. novembra 2018 sa za účasti všetkých sektorov konalo stretnutie Fóra prevádzkovateľov, skupiny vedenej Komisiou, ktorá má podporiť verejno-súkromné partnerstvá v oblasti bezpečnosti. Účastníci uvítali usmernenie poskytnuté útvarmi Komisie, v ktorom sa stanovujú osvedčené postupy, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré by prevádzkovatelia a subjekty verejného sektora mali vykonávať v záujme posilnenia bezpečnosti verejných priestorov. V nadväznosti na technický seminár Komisie, na ktorom sa v júni 2018 zúčastnili urbanisti a úradníci samospráv európskych miest zaoberajúci sa bezpečnosťou, vypracovalo Spoločné výskumné centrum Komisie dve správy, v ktorých zmapovalo existujúce usmerňujúce materiály týkajúce sa ochrany verejných priestorov a systémov bariér. Zároveň bolo vypracované aj prvé európske usmernenie k výberu vhodných riešení, pokiaľ ide o bariéry, ktoré urbanistom umožňuje posilniť bezpečnosť miest bez toho, aby z centier miest vytvorili pevnosti. EÚ k tomuto úsiliu prispieva aj prostredníctvom financovania. Na základe výzvy na predkladanie návrhov v oblasti ochrany, ktorá bola v roku 2017 zverejnená v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia, bolo vybraných osem projektov zameriavajúcich sa na ochranu verejných priestranstiev, od koncepcií bezpečnosti miest, posilnenia bezpečnosti už v štádiu návrhu, ochrany pred útokmi vozidlom cez zlepšenie úrovne ochrany v oblasti bezpečnosti železničnej dopravy a rozvoj koncepcií odbornej prípravy až po kampane na zvyšovanie informovanosti. Ďalšie opatrenia sa budú financovať na základe výzvy na predkladanie návrhov, ktorá bola v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia uverejnená v roku 2018. Zverejnená bola aj výzva na predkladanie návrhov v rámci iniciatívy mestské inovačné opatrenia, ktorá je financovaná z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, pričom jej cieľom je poskytnúť mestám inovatívne riešenia problémov v oblasti bezpečnosti. Okrem toho bola zverejnená aj osobitná výzva na predkladanie návrhov v oblasti výskumu zahrnutá do pracovného programu „Bezpečné spoločnosti“ na obdobie rokov 2018 – 2020 v rámci programu Horizont 2020, ktorej cieľom je rozvíjať inovatívne riešenia na ochranu verejných priestorov. Na základe požiadaviek, ktoré Európska rada vyslovila na svojich zasadnutiach v marci a októbri 2018, Komisia zintenzívnila svoje opatrenia proti chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým hrozbám a spoluprácu s členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o chemické hrozby. Odborníci z Komisie a členských štátov vypracovali spoločný zoznam chemických látok vzbudzujúcich obavy a v súčasnosti pracujú s výrobcami na zlepšení schopností ich odhaľovania. Komisia takisto začala dialóg so súkromným sektorom s cieľom preskúmať možnosti obmedzenia prístupnosti chemických látok, ktoré môžu byť použité ako prekurzory pre chemické útoky, pre teroristov. Popritom vo svojom špecializovanom európskom stredisku odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti uskutočňuje celý rad školení s cieľom vyškoliť vnútroštátne orgány presadzovania práva v oblasti odhaľovania rádiologických a jadrových materiálov. Viac ako 100 príslušníkov polície sa bude školiť s využitím sofistikovaného vybavenia a skutočného jadrového materiálu, aby boli lepšie pripravení na možný útok špinavou bombou. V nadväznosti na závery Európskej rady z júna 2018 prijala Rada pre zahraničné veci 15. októbra 2018 nový režim reštriktívnych opatrení s cieľom riešiť využívanie a šírenie chemických zbraní. Na jeho základe bude EÚ môcť ukladať sankcie spočívajúce v zákaze cestovania do EÚ a zmrazení majetku osôb a subjektov, ktoré sa zapájajú do vývoja a používania chemických zbraní, bez ohľadu na to, kde tak robia alebo kde sa nachádzajú, a na ich štátnu príslušnosť. Od 5. do 23. novembra 2018 sa paralelne a koordinovane uskutočnilo cvičenie EÚ a NATO zamerané na hybridné hrozby. Cieľom bolo zlepšiť a posilniť schopnosť EÚ reagovať na zložitú krízu hybridnej povahy, ktorá má vnútorný, ako aj vonkajší rozmer, v prostredí, v ktorom zlyhanie nespôsobí žiadne alebo len minimálne problémy (safe-to-fail environment), a zlepšiť spoluprácu s NATO. Do cvičenia sa zapojili príslušné inštitúcie a orgány EÚ, 25 členských štátov a Nórsko, ako aj osem agentúr EÚ. Švajčiarsko sa na ňom zúčastnilo ako pozorovateľ. Pokiaľ ide o pripravenosť a ochranu, Komisia: ·vyzýva členské štáty, aby pracovali na úplnom vykonaní akčného plánu s cieľom posilniť do konca roka 2019 pripravenosť na chemické, biologické, rádiologické a jadrové riziká; ·vyzýva členské štáty a súkromný sektor, aby zintenzívnili spoluprácu s cieľom zlepšiť ochranu verejných priestorov a pracovali na úplnom vykonaní akčného plánu na ochranu verejných priestorov. 3.Výskum v oblasti bezpečnosti Výskum EÚ v oblasti bezpečnosti je jedným zo základných prvkov bezpečnostnej únie umožňujúcim inovácie v oblasti technológií a znalostí, ktoré majú rozhodujúci význam pre rozvoj spôsobilostí riešiť bezpečnostné výzvy dneška, predvídať budúce hrozby a prispievať k väčšej konkurencieschopnosti európskeho bezpečnostného priemyslu. To je osobitne dôležité vzhľadom na potrebu zohľadňovať strategické otázky týkajúce sa bezpečnosti, ako je napríklad dodávateľský reťazec digitálnej infraštruktúry a pôvod technologických komponentov.