EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 9. 2017 COM(2017) 491 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o vykonávaní stratégie obchodnej politiky Obchod pre všetkých

Progresívna obchodná politika, ktorá využíva globalizáciu



I. Úvod Pred dvoma rokmi bola v stratégii nazvanej Obchod pre všetkých stanovená vízia obchodnej politiky, ktorá je transparentná a zodpovedná, prínosná pre všetkých občanov, poskytujúca pracovné miesta a zabezpečujúca rast a moderné riešenia pre realitu dnešného globálneho obchodu. Odvtedy sa prostredie, v ktorom EÚ vedie obchodnú politiku, výrazne zmenilo. V rámci Európy sa viedla bezprecedentná verejná diskusia o účele a legitímnosti obchodných dohôd, ktorú sprevádzali obnovené obavy o účinkoch globalizácie. Vo svetovom obchode existuje reálne nebezpečenstvo oživenia protekcionizmu. Čoraz častejšie využívanie domácich politík, ktoré poškodzujú iné krajiny, dokonca aj na strane najväčších ekonomík, ohrozuje multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách. V tomto prostredí je viac ako kedykoľvek predtým potrebná obchodná politika, ktorá bude účinná, transparentná a založená na hodnotách. Základy stratégie Obchod pre všetkých preto naďalej usmerňujú prístup EÚ: otvorenosť v kombinácii s rovnakými podmienkami, prísne normy v oblasti pracovnoprávnej ochrany, ochrany životného prostredia a spotrebiteľov a sociálnej ochrany v kombinácii so správnymi vnútroštátnymi politikami zostávajú aj naďalej najlepším spôsobom, ako dosiahnuť, aby bola globalizácia prínosom pre všetkých Európanov. EÚ je odhodlaná presadzovať multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách, ktorý je základom našej prosperity a ktorý je nevyhnutný, ak sa má stať obchod pozitívnou silou na celom svete v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja. Pri tejto politickej reakcii hľadá EÚ partnerov, ako je napríklad Kanada, Japonsko, Mexiko, Mercosur, Austrália a Nový Zéland, ktorí chcú spolupracovať pri vytváraní otvorených a progresívnych pravidiel pre realitu obchodovania v 21. storočí. V stratégii Obchod pre všetkých sa predpokladajú mnohé oblasti, ktoré by sa podľa očakávaní podnikov, spotrebiteľov a pracovníkov, mali realizovať v obchodných dohodách. Záväzky presadzovať spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže pre podniky EÚ, ochrániť európske sociálne a environmentálne normy a rokovať transparentne sú rovnako aktuálne dnes ako vtedy. Úplné vykonávanie týchto záväzkov však nie je bez problémov: po dvoch rokoch je táto správa príležitosťou zmapovať doterajší pokrok. Namiesto zahrnutia úplného súboru opatrení obchodnej politiky EÚ sa táto správa sústreďuje na prácu na plnení záväzkov stratégie Obchod pre všetkých od októbra 2015. Dopĺňa ďalšie správy, ako je prvá výročná Správa o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, ktorá bude uverejnená neskôr na jeseň tohto roku, výročná Správa o obchodných a investičných prekážkach a mnohé dokumenty uverejnené v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami. Táto správa obsahuje výsledky; oblasti, v ktorých je potrebné urobiť viac práce; získané poznatky a dôsledky pre priority Komisie v ďalšej etape vykonávania.



II. Obchodná politika, ktorá využíva globalizáciu Komisia v máji vyzvala k diskusii o tom, čo môže na usmernenie globalizácie v súlade s našimi spoločnými záujmami a hodnotami urobiť EÚ. Globalizácia je viac než len obchod a jej účinky sa kombinujú s účinkami technologických zmien; niet však pochybností o tom, že obchodná politika má zohrávať dôležitú úlohu, ak majú byť tieto účinky pre ľudí a podniky v Európe i mimo nej pozitívne. Globálny obchod je príležitosťou, ak sa rozhodneme ho usmerňovať: otvorenosť voči tokom tovaru, služieb, ľudí a kapitálu podnietila v EÚ rast, konkurencieschopnosť a blahobyt spotrebiteľov, pričom existuje potenciál urobiť viac. Globalizácia vytvorila komplexné výrobné reťazce, v ktorých sa pridáva hodnota vo viacerých krajinách. Odstraňovanie obchodných prekážok je nevyhnutné, ak si má EÚ naďalej zachovať schopnosť využívať tieto globálne hodnotové reťazce na vytváranie rastu a ak majú byť tieto reťazce prínosom pre všetkých európskych občanov – ako aj dovozcov, vývozcov, pracovníkov, spotrebiteľov a ďalších. Zatvorenie trhu EÚ alebo zavedenie prekážok vyplývajúcich z protekcionizmu by poškodilo nielen vysoko integrované hospodárstvo EÚ, ale aj hospodárstva partnerov EÚ vrátane najchudobnejších krajín sveta. EÚ má ako najväčší obchodný blok na svete a odhodlaný medzinárodný aktér potenciál usmerňovať globalizáciu v duchu multilaterálneho riadenia. Obchodná politika však samotná túto ambíciu nedokáže naplniť: na to, aby globalizácia fungovala pre všetkých, je potrebné posilniť globálne riadenie vo všetkých oblastiach vrátane klímy. Potrebná je komplexná reakcia domácej politiky, od vzdelávania po investície, inovácie, energetiku, fiškálne a sociálne politiky a ďalšie, ktorá sa začína na úrovni členských štátov. Komisia prispieva svojím dielom, napríklad prostredníctvom návrhu Európskeho piliera sociálnych práv alebo politikou súdržnosti EÚ. Tieto politiky by mali byť tiež lepšie prepojené s európskym semestrom, keďže riešia otázky ako napríklad nerovnosť a sociálne začlenenie. Obchod má pozitívny vplyv na zamestnanosť, pričom každé siedme pracovné miesto (alebo 31 miliónov pracovných miest) v EÚ závisí od vývozu. Pracovné miesta v EÚ súvisiace s vývozom sú v priemere tiež platené lepšie, a to až do výšky 16 % mzdovej prirážky. Globalizácia však stále môže negatívne vplývať na niektoré odvetvia a regióny. EÚ sa snaží pomáhať tým, na ktorých má negatívny vplyv, prispôsobiť sa, a snaží sa tiež zvyšovať odolnosť európskeho hospodárstva voči zmenám. Na to, aby sa agropotravinárske odvetvie úspešne začlenilo do medzinárodných trhov, a na ďalšie presadzovanie vysokých noriem bude nevyhnutná zmodernizovaná spoločná poľnohospodárska politika. Komisia pracuje na zvýšení flexibility Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, pričom ho využíva rýchlejšie v prípade zatvorenia spoločností. Fond by v rámci reakcie na náhle šoky vo výrobných reťazcoch mohol riešiť aj účinky zmien podmienených inováciami. Zároveň by európske štrukturálne a investičné fondy mohli pomôcť ďalej posilniť odolnosť miestnych hospodárskych systémov a pracovnej sily a predvídať dynamické zmeny vyplývajúce z globalizácie a technologických zmien.

Globálna hospodárska súťaž musí byť tiež spravodlivá: multilaterálny obchod založený na pravidlách je najlepšou cestou, ako zachovať konkurenčnú a inovačnú výhodu Európy, ktorá vytvára kvalitné pracovné miesta. Obchodné politiky zaručujúce rovnaké podmienky pre podniky v EÚ – či už zabezpečovaním vzájomného otvorenia trhu, bojovaním proti nekalým praktikám alebo presadzovaním práv EÚ a dodržiavaním vysokých noriem – pomôžu Európe využiť nasledujúcu výrobnú revolúciu, ktorú stimuluje najmä digitalizácia. Okrem toho musia byť základné záujmy EÚ chránené voči novým výzvam. Komisia preto dnes navrhuje vytvorenie rámca na sledovanie priamych zahraničných investícií, ktoré prichádzajú do EÚ. Cieľom je zabrániť prevzatiu strategických aktív, čo by mohlo ohroziť bezpečnosť alebo verejný poriadok, a zároveň zachovať otvorenosť trhu EÚ pre investície ako celku. V tejto správe sa uvádza, ako stratégia Obchod pre všetkých pretvára globalizáciu na príležitosť.



III. Obchod pre všetkých prináša úžitok Strategickým centrom záujmu EÚ je zabezpečiť, aby obchodné dohody prinášali jej hospodárstvu a ľuďom konkrétny úžitok. Nadnárodné úspechy za posledné dva roky zahŕňajú dohodu Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o boji proti narušeniam poľnohospodárskych trhov, o uvoľnení obchodu s informačnými technológiami a o uľahčení prístupu k liekom v najmenej rozvinutých krajín (LDC). Dohodou o uľahčení obchodu, ktorá nadobudla platnosť tento rok, sa modernizujú colné postupy s cieľom pomôcť aj tým najmenším podnikom a najchudobnejším krajinám mať úžitok z tohto obchodu. Pokiaľ ide o dvojstranné vzťahy, EÚ uzavrela rokovania o dohode o voľnom obchode s Vietnamom, dohody o partnerstve a spolupráci s Kazachstanom a Arménskom a dohodla sa v zásade o dohode o voľnom obchode s Japonskom. Ide o moderné a progresívne dohody s ďalekosiahlym rozsahom pôsobnosti, a Komisia v súčasnosti pracuje na ich ratifikácii a vykonávaní, aby sa skutočné účinky pocítili čo najskôr. Po začatí predbežného vykonávania dohody medzi EÚ a Kanadou (CETA) 21. septembra budú pokračovať prípravy na ratifikáciu dohôd so Singapurom, Vietnamom a Arménskom. Počas posledných dvoch rokov sa uplatňovali aj dohody s Ukrajinou, Gruzínskom, Moldavskom, Ekvádorom, Ghanou, Pobrežím slonoviny a Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom. Správnou štruktúrou týchto dohôd sa môže zabezpečiť schopnosť EÚ konať účinne a zabezpečiť predvídateľnosť pre občanov EÚ ako aj jej partnerov v rokovaniach. Stanovisko Európskeho súdneho dvora o dohode o voľnom obchode so Singapurom je vítaným objasnením rozdelenia právomocí v obchodných a investičných dohodách. CETA je doteraz najprogresívnejšou dohodou EÚ. Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou medzi EÚ a Kanadou (CETA) sa podporuje obchod s tovarom, službami a investíciami a vytvárajú príležitosti pre vývozcov aj dovozcov, ako aj nové pracovné miesta pre ľudí v celej Európe a v Kanade. Prináša ambiciózne výsledky v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a zároveň sa ňou dodržiavajú prísne normy EÚ v oblasti pracovnoprávnej ochrany, ochrany životného prostredia a spotrebiteľov a výslovne zachováva právo vlád na reguláciu vo verejnom záujme. CETA uľahčuje podnikanie všetkým obchodníkom, a najmä MSP. Odstraňuje sa ňou 99 % obchodných ciel medzi EÚ a Kanadou, ako aj prekážky obchodu so službami v odvetviach siahajúcich od finančných služieb až po telekomunikácie a environmentálne služby. Dohodou sa zabezpečujú kompatibilnejšie technické požiadavky, odstraňuje sa nutnosť nákladných dvojitých skúšok zhody noriem týkajúcich sa napríklad elektrického tovaru alebo hračiek. Spotrebitelia budú využívať nižšie ceny a väčší výber, pričom CETA chráni aj 143 konkrétnych poľnohospodárskych výrobkov EÚ so zemepisným označením. Touto dohodou s podporuje inovačné a konkurencieschopné hospodárstvo prostredníctvom ochrany duševného vlastníctva, a to aj zosúladením kanadských pravidiel v súlade s právnymi predpismi EÚ na ochranu nových technológií a správu digitálnych práv. CETA otvára trhy verejného obstarávania na federálnej, regionálnej a komunálnej úrovni, pričom spoločnostiam z EÚ poskytne lepší prístup než akémukoľvek inému obchodnému partnerovi. Zabezpečenie rovnakých podmienok: posilnenie práv EÚ

Otvorený obchod musí byť aj spravodlivý. EÚ aktívne využíva všetky dostupné nástroje na presadzovanie záväzkov prijatých zo strany našich partnerov, na odstránenie obchodných prekážok a na boj proti nekalým praktikám s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ. Tieto intervencie siahajú od intenzívnych kontaktov s partnerskými administratívami, až po mnohé postupy v rámci dohôd o voľnom obchode a v rámci WTO až po uľahčovanie prebiehajúcich rokovaní a využívanie nástrojov na ochranu obchodu. Lepšia koordinácia s členskými štátmi EÚ a podnikmi prostredníctvom partnerstva pre prístup na trh umožnila Komisii, aby úspešne riešila celý rad obchodných prekážok a priniesla konkrétne zlepšenia pre vývozcov v EÚ. Komisia len v roku 2016 vyriešila 20 rôznych prípadov, ktoré ovplyvňovali vývoz EÚ v hodnote 4,2 miliardy EUR (vo výročnej správe o obchodných a investičných prekážkach sú uvedené bližšie podrobnosti). Riešenie diskriminačného zaobchádzania v sanitárnej a rastlinolekárskej oblasti má veľký význam pre EÚ ako popredného svetového obchodníka s agropotravinárskymi výrobkami, pričom Komisia napríklad úspešne otvorila trhy pre vývoz hovädzieho a bravčového mäsa z EÚ. Komisia rieši aj regulačné prekážky a chráni duševné vlastníctvo vrátane názvov potravín EÚ (zemepisné označenia, geografický informačný systém). EÚ v prípade potreby presadzuje svoje práva prostredníctvom urovnávania sporov. EÚ má v súčasnosti podaných 21 sťažností v rámci WTO, ktoré sa týkajú 10 rôznych obchodných partnerov, čím sa, spolu s USA, stala najväčším používateľom tohto systému. Za posledných pár rokov sa rozhodnutiami WTO zabezpečili spravodlivé podmienky v prípadoch, ako bol napríklad dovoz surovín z Číny alebo vývoz papiera a chladničiek do Ruska. Nástroje na ochranu obchodu (TDI) pomáhajú zabezpečiť, aby podniky EÚ fungovali v rámci spravodlivej hospodárskej súťaže, čím sa tvorí nevyhnutný pilier otvorenej ekonomiky. Rada a Európsky parlament v súčasnosti zvažujú dva návrhy Komisie, ktorých cieľom je ešte viac zefektívniť TDI pri riešení ohrozenia rovnakých podmienok pre všetkých: Komisia navrhla spolu s modernizáciou veľkoobchodu aj novú metodiku na výpočet antidumpingu na riešenie výrazných deformácií trhu a na posilnenie schopnosti EÚ zabrániť nekalým subvenčným praktikám. Komisia v rámci prípravy týchto návrhov uskutočnila verejné konzultácie, ktorých výsledkom je množstvo odpovedí a pozičných dokumentov, a usporiadala tiež konferenciu zainteresovaných strán, ako aj osobitné stretnutie so sociálnymi partnermi EÚ. Tieto návrhy sú súčasťou nepretržitého procesu hodnotenia účinnosti a efektívnosti našich TDI. Maximálne využívanie obchodných dohôd EÚ Komisia v rámci posilneného partnerstva pre vykonávanie úzko spolupracuje s členskými štátmi, Európskym parlamentom (EP) a ostatnými zainteresovanými stranami s cieľom umožniť čo najširšie využívanie príležitostí vytvorených na základe dohôd o voľnom obchode. V súčasnosti je takmer 40 % vývozu EÚ zahrnutých do (vykonávaných alebo uzatvorených) dohôd o voľnom obchode. Napríklad, počas prvých piatich rokov dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Južnou Kóreou sa európsky vývoz zvýšil o 55 % a európske podniky ušetrili na zrušených alebo znížených clách 2,8 miliardy EUR. Nadchádzajúca správa Komisie o vykonávaní dohôd o voľnom obchode bude obsahovať podrobné údaje o každej dohode. Inštitúcie EÚ a členské štáty pracujú aj na koordinovanejšom prístupe k diplomacii v ekonomickej oblasti a na zlepšení súdržnosti vonkajších politík EÚ s cieľom lepšie podporiť ekonomické záujmy EÚ v zahraničí. Zároveň je cieľom tohtoročného preskúmania stratégie na pomoc obchodu posilniť kapacity rozvojových krajín lepšie využívať príležitosti, ktoré ponúkajú obchodné dohody EÚ. EÚ uznáva, že malé a stredné podniky (MSP) sa pri využívaní dohôd o voľnom obchode môžu stretať s osobitnými výzvami. Komisia v rámci posúdení vplyvu skúma obchodné prekážky, s ktorými sa stretávajú MSP. V súčasnosti sa už pri všetkých rokovaniach predkladajú konkrétne ustanovenia týkajúce sa MSP, a Komisia sa bude usilovať, aby všetky budúce dohody o voľnom obchode obsahovali osobitnú kapitolu o MSP, pričom sa bude vychádzať z dohody o voľnom obchode s Japonskom. MSP tvoria 30 % vývozu EÚ, a cielené vykonávanie projektov má za cieľ zvýšiť ich účasť ešte viac. Jednoduché a ľahko používateľné pravidlá pôvodu pomáhajú podnikom EÚ maximalizovať preferenčné zaobchádzanie, ktoré ponúkajú dohody o voľnom obchode. EÚ sa usiluje zostaviť najjednoduchší a najvhodnejší súbor pravidiel s každým partnerom dohody o voľnom obchode vrátane pravidiel o kumulácii. Pokročili aj rokovania o dohovore v podobe jednotného súboru pravidiel pre 43 krajín z euro-stredozemského regiónu. V oblasti medzinárodných nástrojov a noriem v colnej oblasti spolupracuje EÚ so svojimi partnermi v rámci Svetovej colnej organizácie. Účinným a cieleným prístupom k spolupráci v oblasti regulácie sa bráni regulačnej fragmentácii a dosahuje sa vyššia účinnosť ustanovení o liberalizácii. Napríklad dohodou o vzájomnom uznávaní so Spojenými štátmi americkými, ktorá sa týka správnej výrobnej praxe pri farmaceutických výrobkoch, uzatvorenou v tomto roku sa zníži administratívne zaťaženie výrobcov vrátane menších výrobcov, pričom sa na oboch stranách v plnej miere dodržia úrovne ochrany. Komisia aktualizuje a zlepšuje informačné nástroje na uľahčenie obchodu dostupné online. Databázu o prístupe na trh poskytujúcu informácie pre vývozcov EÚ čoskoro doplnia ďalšie informačné nástroje o možnostiach čo najlepšieho využívania dohôd o voľnom obchod EÚ, s osobitným zameraním na MSP. Zhodnotenie existujúcich dohôd poskytuje neoceniteľnú spätnú väzbu tak pre dohody, ktoré sa už vykonávajú, ako aj pre nové dohody, o ktorých sa ešte rokuje. Hodnotenia ex post sa už budú vykonávať systematicky, pričom sa začne dohodou s Kóreou neskôr v tomto roku. Strategické partnerstvo s Japonskom formuje pravidlá globálneho obchodu EÚ a Japonsko dosiahli v júli dohodu v zásade o hlavných prvkoch dohody o hospodárskom partnerstve. EÚ a Japonsko ako strategickí partneri a dve z najväčších ekonomík sveta formujú pravidlá globálneho obchodu s cieľom podporovať otvorený a spravodlivý obchod. Touto inovačnou a progresívnou dohodou sa presadzujú spoločné vysoké normy EÚ a Japonska v oblasti ochrany životného prostredia, pracovnoprávnej ochrany a ochrany spotrebiteľov a v plnom rozsahu sa zaručujú služby vo verejnom záujme, pričom sa stanovujú ambiciózne globálne normy. Ide o prvú medzinárodnú obchodnú dohodu, ktorou sa výslovne podporuje vykonávanie parížskej dohody o zmene klímy. Touto obchodnou dohodou sa odstráni prevažná väčšina ciel, ktoré platia spoločnosti EÚ a ktoré dosahujú až 1 miliardu EUR ročne. Mohlo by to viesť k zvýšeniu vývozu EÚ až o 20 miliárd EUR, čím by sa vytvorili nové príležitosti pre veľké aj malé európske podniky, pre ich zamestnancov a spotrebiteľov. Táto dohoda zahŕňa oblasti od zdravotníckych pomôcok až po telekomunikácie a verejné obstarávanie a zároveň obsahuje aj ambicióznu kapitolu o hospodárskej súťaži a dotáciách. Touto dohodou sa japonský trh otvorí kľúčovému vývozu poľnohospodárskych výrobkov EÚ, ako sú syry a hovädzie mäso, a zabezpečí sa ochrana viac než 200 typických európskych poľnohospodárskych výrobkov so zemepisným označením. Komisia v súčasnosti pracuje na uzatvorení konečného znenia dohody do konca tohto roka.





Výhľadová stratégia Stratégia EÚ s názvom Obchod pre všetkých sa prispôsobuje novej hospodárskej realite a snaží sa využívať nové obchodné príležitosti. Na to, aby spoločnosti EÚ mohli budovať globálne hodnotové reťazce a zapájať sa do nich, je potrebný voľný prístup nielen pre tovar, ale aj pre služby, odborníkov a kapitál. Komisia zintenzívňuje liberalizáciu v oblastiach kľúčových pre konkurencieschopnosť EÚ, ako sú energia a suroviny, ktoré majú samostatné ustanovenia v dohode s Vietnamom a dohode s Ukrajinou, a pri všetkých rokovaniach o nových dohodách o voľnom obchode, čím prispieva k európske stratégii energetickej bezpečnosti. EÚ presadzuje liberalizáciu investícií tak prostredníctvom dohôd o voľnom obchode, ako aj prostredníctvom samostatných investičných dohôd. Reformovaný prístup k ochrane investícií a urovnávaniu sporov s jasnejším dôrazom na právo štátov na reguláciu vo verejnom záujme viedol k vytvoreniu nového systému investičných súdov s Kanadou a Vietnamom, ktorý sa bude používať v budúcich dohodách. Komisia nad rámec týchto dvojstranných dohôd skúma u partnerov možnosti vytvorenia mnohostranného investičného tribunálu pre urovnávanie investičných sporov. Predbežné rozhovory s tretími krajinami už prebehli, aby sa zabezpečilo, že táto potenciálna inovácia v oblasti riadenia bude skutočne globálna. Komisia v súčasnosti odporúča Rade začať rokovania s cieľom takýto súd vytvoriť. Toto vyplýva z posúdenia vplyvu a rozsiahlych verejných konzultácií, ktoré Komisia uskutočnila v priebehu minulého roka, ako bolo napríklad osobitné stretnutie zainteresovaných strán so zástupcami občianskej spoločnosti vo februári 2017. Komisia v súčasnosti vedie všeobecnejšie konzultácie o investičnej politike, pričom v roku 2018 plánuje preskúmať oznámenie z roku 2010 o medzinárodných investíciách a vytýčiť ďalší postup. Pri súčasných spôsoboch výroby sa jasne nerozlišuje medzi tovarom a službami, pričom mnohé služby v EÚ priamo umožňujú obchod s tovarom. Komisia preto pracuje na liberalizácii obchodu so službami paralelne s liberalizáciou obchodu s tovarom vo všetkých dohodách o voľnom obchode a v rámci viacstranných rokovaní vrátane snahy o obnovenie rokovaní o dohode o environmentálnych tovaroch (EGA) a dohode o obchode so službami (TISA). Vývoz tovaru a služieb uľahčuje aj mobilita odborníkov a splnomocňujúce ustanovenia, ktoré sa uvádzajú v dohode CETA a dohode o voľnom obchode s Japonskom. Okrem toho sa jednotlivo posudzujú ustanovenia o vnútropodnikových presunoch a o uznávaní odborných kvalifikácií. Keď sa uľahčuje mobilita, mala by sa posilniť aj spolupráca v oblasti návratu a readmisie. Pokračujúci vzostup elektronického obchodu priviedol Komisiu k vypracovaniu novej osobitnej kapitoly v rámci dohody o voľnom obchode týkajúcej sa elektronického obchodu pre budúce rokovania s cieľom uľahčiť elektronické zmluvy a transakcie, vrátane zvýšenej ochrany spotrebiteľa. EÚ sa zasadzuje za ďalšie preskúmanie tejto témy v rámci WTO, pričom ju už navrhla Mexiku. Komisia bude naďalej analyzovať vplyv digitalizácie na európsku ekonomiku a hľadať, ako môže obchodná politika na tieto nové trendy čo najlepšie reagovať.



IV. Ukotvenie obchodnej a investičnej politiky v univerzálnych hodnotách Obchodná a investičná politika, ktorá je prínosom pre všetkých, je odpoveďou na obavy občanov a odzrkadľuje univerzálne hodnoty, ktorých sa Únia pridržiava. Predovšetkým to znamená, že žiadna obchodná dohoda nebude viesť k zníženiu úrovne ochrany spotrebiteľa, životného prostredia alebo sociálnej ochrany a pracovnoprávnej ochrany, ako sú v súčasnosti ponúkané v EÚ, ani neohrozí základné práva. Okrem toho dohody EÚ dávajú vládam voľnosť pri dosahovaní legitímnych cieľov verejnej politiky, pričom všetky prerokúvané texty EÚ tento bod opätovne potvrdzujú. Týmto postupom sa zaručuje pokrok v rámci Únie. Na druhej strane, hodnoty a normy EÚ takisto usmerňujú jej angažovanosť v zahraničí. Založenie obchodnej politiky na hodnotách EÚ a na univerzálnych hodnotách umožňuje EÚ formovať globalizáciu na podporu trvalo udržateľného rozvoja v rámci EÚ aj mimo nej, a prispievať k cieľom OSN v oblasti udržateľného rozvoja a iniciatívam, ako je napríklad Parížska dohoda o zmene klímy. Komplexné, záväzné ustanovenia o trvalo udržateľnom rozvoji sú už súčasťou všetkých rokovaní o dohode o voľnom obchode, pričom sa kľúčové zásady globálneho riadenia premietajú do celej dohody. Záväzky siahajú od rešpektovania základných pracovných noriem až po ochranu prírodných zdrojov, ako to vidno napríklad v prípade dohôd uzatvorených s Kanadou a Vietnamom. Inkluzívny rast a trvalo udržateľný rozvoj sú základom dohôd o hospodárskom partnerstve s africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) krajinami, ako aj jednostranných systémov preferencií EÚ s názvom „Všetko okrem zbraní“, všeobecného systému preferencií (VSP) a VSP+. EÚ sa zaviazala, že bude monitorovať a presadzovať ustanovenia o trvalo udržateľnom rozvoji. V správe o vykonávaní dohôd o voľnom obchode budú uvedené podrobné informácie o ich vykonávaní v rámci každej existujúcej dohody o voľnom obchode. EÚ systematicky komunikuje s partnerskými vládami, medzinárodnými organizáciami, sociálnymi partnermi a podnikateľskou a občianskou spoločnosťou s cieľom monitorovať záväzky v rámci VSP+, pričom v roku 2016 a 2017 sa monitorovacie misie týkali všetkých deviatich príjemcov v rámci tohto systému. Táto spolupráca sa týka aj partnerov iniciatívy „Všetko okrem zbraní“, ako je napríklad Bangladéš a Kambodža. Skutočné a účinné vykonávanie v praxi si vyžaduje čas. Práve dlhodobé partnerstvo pomohlo Srí Lanke napredovať v oblasti ľudských a pracovných práv: krajina získala preferencie v rámci VSP+ v máji 2017. Na základe tohto prístupu uverejnila Komisia v júli dokument o vykonávaní a presadzovaní ustanovení o udržateľnom rozvoji, čím začala diskusiu s členskými štátmi, Európskym parlamentom a zainteresovanými stranami o tom, či terajšie kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji plnia očakávania, a čo by sa mohlo urobiť na ich zlepšenie. EÚ počas rokovaní monitoruje základné práva a pozastaví rokovania, ak existujú vážne obavy, ako sa už stalo v Thajsku. Dohody o voľnom obchode obsahujú doložky o revízii s cieľom zabezpečiť najúčinnejší prístup: EÚ a Kanada začnú revíziu ustanovení o presadzovaní trvalo udržateľného rozvoja v CETA, keď sa CETA 21. septembra začne predbežne uplatňovať.

EÚ aktualizovala aj svoje nariadenie s cieľom zabrániť vývozu tovaru, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti alebo mučenie. Aktualizovali sa zoznamy výrobkov, pričom sa pridali niektoré služby zahŕňajúce sprostredkovanie. Toto revidované nariadenie bude základom pre diskusie s partnerskými krajinami v rámci Globálnej aliancie s cieľom nabádať ich, aby rozvíjali podobné politiky obmedzenia obchodu v záujme globálnej minimalizácie trhov pre tento druh výrobkov. Globálna aliancia spustená pod významným vedením EÚ spolu s Argentínou a Mongolskom na pôde OSN v New Yorku v septembri tohto roka sa bude využívať na výmenu informácií, uľahčenie opatrení a urýchlenie procesov v prípadoch, keď sa na trhu objavia nové výrobky, ktoré by sa mohli použiť na vykonanie trestu smrti a mučenie. Nariadením o nerastoch z konfliktných oblastí sa znižuje zneužívanie práv v niektorých najzraniteľnejších regiónoch sveta Novým právnym predpisom EÚ prijatým v máji 2017 sa zastavuje vývoz nerastov a kovov z konfliktných oblastí do EÚ. Týmto nariadením sa spoločnostiam EÚ v dodávateľskom reťazci ukladá povinnosť zabezpečiť, aby boli dovážané kovy alebo nerasty, ktoré obsahujú zlato, cín, volfrám a tantal len zo zodpovedných zdrojov, a nie zo zdrojov, ktoré môžu financovať násilie alebo viesť k zneužívaniu ľudských práv. Nariadenie je príkladom toho, ako sa partnerstvom v oblasti riadenia dodávateľského reťazca môže uľahčiť rozvoj miestnej komunity prostredníctvom obchodu, pričom sa zároveň dodržia základné práva a dôstojné pracovné podmienky. EÚ vychádza z tohto úspechu a v prebiehajúcich rokovaniach navrhuje samostatné články o zodpovednom riadení dodávateľského reťazca. Zásady sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP) založené na usmerneniach pre nadnárodné spoločnosti od Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) po Medzinárodnú organizáciu práce (MOP) sú už zakotvené v dohodách o voľnom obchode, ako je napríklad dohoda s Vietnamom. Komisia taktiež podporuje dobrovoľné zverejňovanie nefinančných informácií spoločností. EÚ aktívne komunikuje s inými krajinami a medzinárodnými subjektami s cieľom posilniť existujúce nástroje a presadzovať podobné prístupy. EÚ sa napríklad zapája do paktu udržateľnosti pre Bangladéš a spolupracuje s OECD na dôstojných pracovných podmienkach v odevnom priemysle. EÚ naďalej presadzuje nové spôsoby tvorby obchodnej politiky, ktorá bude lepšie reagovať na obavy občanov. Komisia plní svoj záväzok rokovať o protikorupčných ustanoveniach týkajúcich sa obchodu a investícií a vypracovala ambiciózny návrh znenia pripravený na predloženie v budúcich rokovaniach, počnúc rokovaniami s Mexikom a Čile. Riešenie otázky rodovej rovnosti by pomohlo zabezpečiť, aby sa prínosy vyplývajúce z obchodu dostali ku všetkým, a zároveň sa maximalizovali celkové zisky z obchodných príležitostí. Komisia skúma, ako využiť existujúce antidiskriminačné ustanovenia a podporu odvetví a prevádzkovateľov, ktoré sú kľúčovými pre posilnenie ekonomického postavenia žien, ako napríklad MSP. Dôležitým krokom je lepšie pochopenie vplyvu obchodných nástrojov v oblasti rodovej rovnosti. Na tento účel osobitná štúdia Komisie o účasti žien v oblasti vývozu uverejnená v júni doplnila posúdenie vplyvu obchodných opatrení na rodovú rovnosť v kontexte najnovšieho posúdenia vplyvu, posúdenia vplyvu na udržateľnosť a hodnotení ex post. Nápady z medzinárodného fóra o ženách a obchode, ktoré sa konalo v júni v Bruseli, ako aj spolupráca v tejto súvislosti s príslušnými medzinárodnými subjektami vrátane WTO, Medzinárodným obchodným centrom a inými, sa použijú pre budúce politiky a rokovania, počnúc rokovaniami s Čile. V nadväznosti na nový Európsky konsenzus o rozvoji a posilňujúc záväzok Komisie riešiť otázky rodovej rovnosti ako súčasť tohtoročnej revízie stratégie na pomoc obchodu, sa bude tento väčší dôraz na rodový uhol inkluzívnosti obchodu naďalej odzrkadľovať v pozíciách Komisie vo všetkých oblastiach, a to aj v kontexte nadchádzajúcej ministerskej konferencie WTO v decembri. Podpora udržateľných výrobných noriem, ako aj spravodlivého a etického obchodu a systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti zvyšuje dôveru spotrebiteľov vo výrobky, ktoré kupujú v EÚ. Komisia pokračuje v práci na podpore týchto systémov opatreniami na zvyšovanie informovanosti v rámci EÚ, s partnerskými krajinami a v rámci medzinárodného fóra. Spravodlivý a etický obchod je témou pravidelných rokovaní s našimi partnermi v rámci vykonávania dohody o voľnom obchode a bude sa riešiť v tohtoročnom preskúmaní stratégie na pomoc obchodu. Komisia spolupracuje s Medzinárodným obchodným centrom na financovaní štúdie o etickom obchode, pričom ocenenie „Európske mesto spravodlivého a etického obchodu“ by sa malo začať udeľovať v roku 2018. Obchodná politika orientovaná na hodnoty je účinnejšia, ak dopĺňa iné politiky a nástroje EÚ vrátane financovania. Zjednodušenie pravidiel pôvodu pre tovar prichádzajúci z Jordánska priamo prispelo k hospodárskej integrácii sýrskych utečencov v Jordánsku v súlade s rámcom partnerstva EÚ pre migráciu z roku 2016. S cieľom zohľadniť nový európsky konsenzus o rozvoji podporuje tohtoročné preskúmanie stratégie na pomoc obchodu udržateľnosť a pomáha pri vykonávaní dohôd o voľnom obchode (FTA), dohôd o hospodárskom partnerstve (EPA) a VSP. Komisia spája svoje sily aj s organizáciami, ako je MOP, a smeruje finančné prostriedky nástroja partnerstva EÚ na cielené projekty zamerané na budovanie kapacít, ktorými sa podporuje dobrá správa vecí verejných a dodržiavanie ľudských práv.





V. Transparentná a inkluzívna tvorba politiky Na to, aby bol obchod prínosom pre všetkých, musí byť účinná obchodná politika aj zodpovedná, otvorená a inkluzívna. Transparentnosť je zodpovednosťou všetkých inštitúcií EÚ, všetkých členských štátov a všetkých národných parlamentov. Všetci títo aktéri zohrávajú svoju úlohu pri rokovaniach o obchodných dohodách a ich prijímaní, a zodpovedajúcim spôsobom sa podieľajú aj na zodpovednosti informovať a konzultovať. Komisia je odhodlaná viesť obchodné rokovania transparentne. EÚ v súčasnosti pravidelne uverejňuje svoje návrhy na rokovania a správy z jednotlivých ich kôl. Komisia systematicky žiada členské štáty, aby viedli konzultácie s národnými parlamentmi o navrhovaných smerniciach na rokovania, a aby ich uverejňovali čo najskôr po ich prijatí. Verejnosť bude mať čoskoro možnosť konzultovať napríklad o mandáte pre dohodu s Japonskom, pričom sa bude vychádzať z predchádzajúcich materiálov pre TTIP, CETA a TiSA. Keďže účinná obchodná politika musí byť transparentná, Komisia sa tiež rozhodla pokročiť ešte ďalej a zverejňovať odteraz svoje odporúčania pre smernice na rokovania, a to na základe postupu stanoveného pre rokovania podľa článku 50. Zverejnenie smerníc na rokovania, počnúc smernicami na rokovania s Austráliou a Novým Zélandom, tiež znamená, že sa automaticky zasielajú národným parlamentom v rovnakom čase, ako sa predkladajú Rade na rokovania tak, ako pri akomkoľvek inom návrhu Komisie, čo umožní inkluzívnu diskusiu o návrhoch EÚ na rokovania od samého začiatku. Týmto sa uľahčí aj dialóg o obchodných dohodách, do ktorého sa musia zapojiť vlády v rámci každého členského štátu. Pri vypracúvaní transparentnej a inkluzívnej obchodnej politiky je nevyhnutná včasná účasť rôznych vnútroštátnych zložiek vlád členských štátov. Tieto texty sú spolu s ostatnými dokumentmi týkajúcimi sa rokovaní od októbra 2015 k dispozícii na vyhradených webových stránkach „Transparentnosť činností“. Zároveň musia niektoré návrhy, ako napríklad ponuky na prístup na trh, zostať na začiatku dôverné, aby sa zachoval vplyv EÚ na rokovaniach. Hneď po uzatvorení rokovaní sa celý text uverejní, a to dokonca aj pred tým, ako sa začnú jeho právne dolaďovanie a postupy Európskeho parlamentu a Rady. Príkladmi z nedávneho obdobia sú texty dohody CETA a dohôd s Vietnamom a Japonskom. Komisia zvýšila aj transparentnosť pri prešetrovaniach na ochranu obchodu. Online platforma „TRON“ ponúka stranám zapojeným do každého nového prešetrenia priamy prístup k celému otvorenému spisu. Široká verejnosť má prístup k podrobným súhrnom všetkých sťažností vrátane preskúmaní. Komisia sa v súčasnosti aktívne usiluje ísť nad rámec transparentnosti chápanej len v zmysle výmeny informácií. Skutočne inkluzívna tvorba politík si vyžaduje aktívne zapojenie širokého spektra zainteresovaných strán. Ak je to potrebné na doplnenie uverejnených textov na rokovania, Komisia na to, aby boli informácie nielen prístupné ale aj dostupnejšie, poskytuje dodatočný vysvetľujúci materiál. Komisia uverejňuje aj prehľady, štatistiky a množstvo ďalších informácií online i prostredníctvom sociálnych médií s cieľom podporiť kvalifikovanú politickú diskusiu vychádzajúcu z faktov vrátane špecializovaných portálov „Hovorme o obchode“ („Let´s Talk Trade“) alebo interaktívnych máp spoločností v celej EÚ, ktoré vyvážajú našim obchodným partnerom („Dohoda CETA vo vašom meste“/„CETA in Your Town“). Komisia pokračuje v systematických verejných konzultáciách tak, že všetky vyjadrené názory sú podkladom pre rozhodovanie EÚ a pomáhajú EÚ reagovať na obavy občanov. Napríklad prístup EÚ k ochrane investícií a urovnávaniu investičných sporov sa po verejných konzultáciách prepracoval. Komisia ako súčasť svojho dôrazu na transparentnú a inkluzívnu tvorbu obchodnej politiky vytvorí poradnú skupinu pre obchodné dohody EÚ na poskytovanie poradenstva o obchodných rokovaniach EÚ a ich vykonávaní. Pomocou tejto skupiny bude môcť Komisia využiť rôzne hľadiská a poznatky týkajúce sa obchodu, ktoré poskytnú európske organizácie, akými sú napríklad organizácie zamestnávateľov, odborové zväzy, zastupujúce združenia, spotrebiteľské organizácie a iné organizácie občianskej spoločnosti. Vždy, keď to bolo možné, sa hodnotenia (posúdenia vplyvu, posúdenia vplyvu na udržateľnosť a analýza ex post) zlepšovali, pričom sa zainteresovaným stranám vrátane sociálnych partnerov kládli podrobnejšie otázky: posúdenie išlo viac do hĺbky v oblasti ochrany spotrebiteľa, ľudských práv a osobitne MSP. Komisia aktívne podporuje a pomáha pri diskusii a dialógu o obchodnej politike či už v Európskom parlamente, v parlamentoch členských štátov, Európskom hospodárskom a sociálnom výbore alebo občianskej spoločnosti vo všeobecnosti. Malo by ísť o širokú politickú diskusiu, ktorá by išla nad rámec odborníkov špecializujúcich sa na obchod. Komisárka pre obchod Cecilia Malmströmová od začiatku svojho mandátu doteraz navštívila národné parlamenty takmer vo všetkých členských štátoch EÚ a zapajála sa aj do občianskych dialógov. Zasadnutia pravidelného dialógu s občianskou spoločnosťou sa konajú aj v Bruseli vrátane zasadnutia v máji tohto roku, kedy komisárka osobne poskytla účastníkom aktuálne informácie o rokovaniach s Japonskom a o budúcnosti obchodnej politiky EÚ. EÚ rokuje o ustanoveniach dohôd o voľnom obchode, ktorými sa občianskej spoločnosti v EÚ aj v partnerských krajinách poskytne formálna úloha pri monitorovaní toho, ako sa ustanovenia obchodných dohôd týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja vykonávajú. Navrhuje sa, aby sa v budúcich rokovaniach tento dohľad rozšíril na všetky ustanovenia dohôd o voľnom obchode.





VI. Zapojenie partnerov po celom svete WTO zohráva pri obchodnej politike a rokovaniach EÚ ústrednú úlohu, ako sa zdôraznilo na zasadnutí Európskej rady v júni 2017. EÚ je presvedčená, že multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách je dôležitý pre vytváranie účinnej a spravodlivej obchodnej politiky v prospech všetkých občanov vo všetkých krajinách. Každodenná činnosť WTO v oblasti monitorovania, transparentnosti, presadzovania práv a mediácie sú neoceniteľné a WTO sa vždy môže spoliehať na aktívnu účasť EÚ. Stále je však potrebné vykonať veľa práce, aby sa zabezpečilo, že WTO, ako normatívny orgán presadzujúci program globálneho riadenia, vykonáva svoj potenciál naplno. Dohoda o uľahčení obchodu i rozšírená dohoda o informačných technológiách znamenajú v rámci WTO významný pokrok, pričom pri sprostredkovaní uzatvorenia konečných dohôd zohrala kľúčovú úlohu EÚ. Tieto príklady ukazujú, že na dosiahnutie zmysluplného výsledku musia byť členovia WTO, a najmä rýchlo sa rozvíjajúce krajiny pripravené významným spôsobom prispievať do systému. Program rokovania WTO musí byť dynamický a musí reagovať na meniace sa potreby a očakávania obchodných subjektov. Ak sa nástroje WTO majú stať relevantnejšími pre dnešnú realitu svetového obchodu a ak sa majú zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých, je potrebné riešiť široké spektrum otázok. Od ministerskej konferencie v Nairobi, ktorá sa konala v decembri 2015, zohráva EÚ vedúcu úlohu pri pretváraní programu rokovaní WTO, pričom presadzuje návrhy na obmedzenie využívania narušujúcich dotácií v oblasti poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, na podporu transparentnosti pri dotáciách do priemyslu, na vytvorenie nových a tak veľmi potrebných pravidiel o elektronickom obchode, alebo na dohodu o vnútroštátnej právnej regulácii. EÚ tiež podporuje návrhy, ktoré MSP pomáhajú zapojiť sa do medzinárodného obchodu alebo presadzujú rodovú rovnosť a aktívne sa zapája do dialógu o uľahčení investovania pre rozvoj. V rámci príprav na ministerskú konferenciu v Buenos Aires, ktorá sa uskutoční neskôr v tomto roku, EÚ zintenzívnila rokovania s ďalšími členmi WTO o možnostiach modernizácie pravidiel svetového obchodu a obnovy predného postavenia WTO v oblasti tvorby predpisov. EÚ bude presadzovať viacstranné riešenia, pričom tam, kde je to nevyhnutné, by sa mali ďalej skúmať aj viaceré prístupy – s výraznou preferenciou pre riešenia v rámci otvorenej platformy, ktoré by boli v plnej miere zakotvené v rámci WTO. Dvojstranné vzťahy EÚ môžu zabezpečiť ambicióznejšie posilnenie viacstranného systému založeného na pravidlách. Toto hľadisko nie je nikde relevantnejšie ako vo vzťahu medzi EÚ a jej dvoma najväčšími obchodnými partnermi – Spojenými štátmi americkými (USA) a Čínou. Vzhľadom na vplyv kumulovanej hospodárskej váhy na globálne riadenie musia tieto vzťahy naplniť svoj potenciál a viesť k progresívnym a otvoreným pravidlám pre medzinárodný obchod. Rokovania o TTIP sú v súčasnosti pozastavené, ale USA je aj naďalej najväčším vývozným trhom EÚ a jej kľúčovým spojencom. Nevyhnutným predpokladom každej dohody je zblíženie v medzi EÚ a USA v otázke vysokej úrovni ambícií a kľúčového globálneho riadenia, pokiaľ ide o obchodné pravidlá, ako aj v oblastiach, ako sú zmena klímy. EÚ a USA medzitým preskúmajú spôsoby posilnenia spolupráce v oblasti globálnych obchodných výziev, ako je napríklad nadmerná kapacita, ako aj konkrétne iniciatívy na uľahčenie transatlantického obchodu. Nadmerná kapacita je problémom najmä v čínskom hospodárstve a jej dôsledky možno účinne riešiť jedine prostredníctvom medzinárodného hospodárskeho riadenia, ako je napríklad snaha o riešenie naliehavých problémov v oceliarskom odvetví v rámci globálneho fóra pre nadmernú kapacitu ocele, ktoré zriadili členovia skupiny G20 a OECD. EÚ tu zohrala kľúčovú úlohu pri rokovaniach o súbore záväzkov na zníženie nadmernej kapacity v prípade ocele, najmä prostredníctvom odstránenia dotácií, ktoré narúšajú trh, a iných foriem vládnej podpory. EÚ spolupracuje s Čínou s cieľom podporiť jej aktívnu účasť v multilaterálnych obchodných štruktúrach, úmerne k váhe Číny v systéme a výhodám, ktoré z neho čerpá. V dvojstranných vzťahoch EÚ využíva všetky dostupné opatrenia na riešenie čínskej politiky narúšajúcej rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov a obchodníkov vrátane nespravodlivých dotácií a rozsiahlej podpory vývozu. EÚ presadzuje reciprocitu a rokuje o investičnej dohode s Čínou. Rokovacia stratégia EÚ sa prispôsobuje tak hospodárskym ako aj politickým zmenám, a využíva nové príležitosti. Široký rozsah pôsobnosti dvojstrannej angažovanosti EÚ sa ešte viac rozšíril, najmä pokiaľ ide o krajiny, ktoré sú hnacou silou budúceho rastu v Ázii a Latinskej Amerike. V Latinskej Amerike rýchlo napredujú rokovania o modernizácii dohody s Mexikom a Mercosurom. Od uvedenia stratégie Obchod pre všetkých sa začali rokovania s Indonéziou a Filipínami, pričom v rokovaniach s Malajziou a Thajskom sa bude môcť pokračovať, keď na to budú vhodné podmienky. Rokovania s Indiou sa začali v roku 2007, pričom posledné formálne kolo rokovaní sa konalo v roku 2013. EÚ je pripravená začať rokovania o investíciách s Hongkongom a Taiwanom. V budúcnosti by súčasnú dohodu o voľnom obchode s Kóreou mohli doplniť aj rokovania o investíciách. Pokiaľ ide o krajiny susediace s EÚ, prebiehajú rokovania s Tuniskom a čoskoro by sa mohli obnoviť rokovania s Marokom. V rámci dohody o partnerstve a spolupráci sa začali rokovania s Azerbajdžanom, čím sa posilnil záväzok EÚ voči Východnému partnerstvu. Komisia koncom roka 2016 predložila Rade návrh smerníc na rokovania o modernizácii colnej únie medzi EÚ a Tureckom.