P8_TA(2017)0280

Úloha cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom pri diverzifikácii rybného hospodárstva

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2017 o úlohe cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom pri diverzifikácii rybárstva (2016/2035(INI))

(2018/C 334/03)

Európsky parlament,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (1),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 z 15. mája 2014 o Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1255/2011 (2),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (3) (ďalej len „rámcová smernica EÚ o vode“),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2012 o maloobjemovom pobrežnom rybolove, drobnom rybolove a reforme spoločnej politiky rybného hospodárstva (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2013 o modrom raste: zlepšovanie udržateľného rastu v odvetviach morskej a námornej dopravy a cestovného ruchu EÚ (5),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2014 s názvom Inovácia v modrej ekonomike: využitie potenciálu našich morí a oceánov na rast a tvorbu pracovných miest (COM(2014)0254),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (COM(2010)0352),

— so zreteľom na stratégiu EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020, a najmä na cieľ č. 4 („Dosiahnuť udržateľnejší rybolov a zdravšie moria“), v ktorom sa EÚ okrem iného zaväzuje odstrániť nepriaznivé vplyvy na populácie rýb, druhy rýb, ich biotopy a ekosystémy, a to aj prostredníctvom „poskytnutia finančnej motivácie v rámci budúcich finančných nástrojov pre rybné hospodárstvo a v rámci morskej politiky zameranej na morské chránené územia (vrátane území sústavy Natura 2000 a území zriadených medzinárodnými alebo regionálnymi dohodami). Mohlo by to zahŕňať obnovenie morských ekosystémov, prispôsobenie rybolovných činností a podporovanie angažovanosti daného sektora v alternatívnych činnostiach, ako napr. ekoturizme, monitorovaní a riadení morskej biodiverzity a boji proti morskému odpadu“,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. septembra 2012 s názvom Modrý rast: príležitosti pre udržateľný rast v morskom a námornom odvetví (COM(2012)0494),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. februára 2014 s názvom Európska stratégia posilnenia rastu a zamestnanosti v odvetvi pobrežného a námorného cestovného ruchu (COM(2014)0086),

— so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A8-0221/2017),

A. keďže v odvetví tradičného rybárstva došlo k postupnému zhoršeniu situácie;

B. keďže pre mnoho drobných rybárov sa diverzifikácia stala nutnosťou na zabezpečenie dodatočných zdrojov príjmu, pretože ich príjem je často nedostatočný;

C. keďže pokiaľ ide o diverzifikáciu v odvetví rybárstva, je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že veľká časť tohto odvetvia závisí takmer výlučne od tradičných foriem rybolovu;

D. keďže vo väčšine pobrežných a ostrovných regiónov dochádza k prudkému hospodárskemu poklesu, čo má za následok vyľudňovanie, pretože obyvatelia odchádzajú do oblastí s väčšími príležitosťami na zamestnanie a vzdelávanie;

E. keďže hoci niektoré pobrežné rybolovné oblasti sa nachádzajú v blízkosti turistických destinácií, nie sú schopné dosiahnuť náležitý hospodársky rast, a to napriek tomu, že sektory rybolovu a cestovného ruchu sú vzájomne kompatibilné;

F. keďže cestovný ruch súvisiaci s rybolovom môže prispievať k vytváraniu pracovných miest, podporovať sociálne začleňovanie, zlepšovať kvalitu života a posilňovať komunity, ktoré sú závislé od rybárstva, a to najmä v oblastiach, kde sú iné hospodárske činnosti zriedkavé; keďže tento potenciál sa výrazne líši tak z regionálneho hľadiska, ako aj v závislosti od typu rybárstva a veľkosti plavidiel;

G. keďže cestovný ruch súvisiaci s rybolovom môže prispieť k zníženiu vplyvu na populácie rýb a životné prostredie, ako aj k zvýšeniu znalostí a povedomia o potrebe ochrany životného prostredia a kultúry; keďže najmä turistický rybolov a turistické služby ponúkané rybármi na súši môžu byť skutočným prostriedkom na doplnenie hlavnej činnosti a diverzifikáciu v mnohých európskych regiónoch;

H. keďže činnosti cestovného ruchu súvisiace s rybolovom môžu pomôcť zvýšiť viditeľnosť rybárov a podporiť uznanie a pochopenie ich širokého okruhu činností; keďže turistický rybolov a iné rybárske činnosti spojené s cestovným ruchom (turistické služby ponúkané rybármi na súši, rekreačný rybolov atď.) sú širokej verejnosti málo známe a je nutné zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o význame konzumácie miestnych rybích výrobkov z krátkeho dodávateľského reťazca;

I. keďže cestovný ruch súvisiaci s rybolovom môže byť príležitosťou na prilákanie turistov pomocou širokej ponuky zahŕňajúcej miestne výrobky až po ekologicky šetrné formy podnikania;

J. keďže tradičná gastronómia spojená s produktmi rybolovu a tradičný konzervárenský a spracovateľský priemysel by mohli predstavovať významný prínos pre cestovný ruch, ktorý sa vyvíja okolo odvetvia rybolovu;

K. keďže rybolov prináša rôzne sociálne výhody a má priaznivý vplyv na ľudské zdravie a pohodu;

L. keďže sociálno-ekonomické zisky z cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom sa vyznačujú výraznou sezónnosťou, ktorá je sústredená hlavne v letných mesiacoch; keďže prínosy, ktoré možno získať z väčšej lojality zákazníkov, čo je často spomínaná téma, sú dosiahnuteľné v priebehu celého roka;

M. keďže rok 2018 bude Európskym rokom kultúrneho dedičstva, ktorého cieľom je zvýšiť povedomie občanov o európskej histórii a presvedčiť ich o tom, že hodnoty tvoriace súčasť ich kultúrneho dedičstva sú ich spoločným zdrojom; keďže tradičný rybolov je súčasťou bohatého kultúrneho dedičstva Európy a prispieva k identite miestnych komunít, najmä z hľadiska toho, ako pomáha pri vytváraní chutí, potravín, tradícií, histórie a krajiny; keďže tento aspekt sa značne posilňuje prostredníctvom kontaktov s turistami;

N. keďže Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) poskytuje podporu pre investície, ktoré prispievajú k diverzifikácii príjmu rybárov prostredníctvom rozvoja doplnkových činností, vrátane investícií do doplnkového bezpečnostného vybavenia na palube, turistického rybolovu, pobrežných turistických služieb, stravovacích služieb, služieb pre rekreačné a športové rybárstvo a vzdelávacej činnosti súvisiacej s rybárstvom;

O. keďže neexistuje žiadna spoločná definícia ani právny základ pre oblasť cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom; keďže napríklad v Taliansku sa cestovný ruch tohto druhu považuje za povolanie, ale vo Francúzsku sa klasifikuje ako vedľajšia činnosť; keďže v závislosti od jeho právneho postavenia môžu existovať výrazné rozdiely, pokiaľ ide o daňový režim, postupy vydávania povolení, požiadavky na kvalifikáciu, bezpečnostné vybavenie atď.;

P. keďže v rámcovej smernici EÚ o vode a v rámcovej smernici o morskej stratégii sa ukladá členským štátom povinnosť zabezpečiť dobrý stav pobrežných a morských vôd; keďže smernica o biotopoch od členských štátov vyžaduje, aby stanovili a zachovali morské a pobrežné biotopy prostredníctvom vytvorenia a riadenia lokalít sústavy Natura 2000;

Q. keďže vo väčšine chránených morských oblastí a morských a pobrežných lokalít sústavy Natura 2000 je odvetvie cestovného ruchu obzvlášť dôležité; keďže existuje mnoho pozitívnych príkladov spoločného riadenia a partnerstiev medzi riadiacimi orgánmi chránených morských oblastí a drobnými rybármi, ktoré sú zamerané na propagáciu cestovného ruchu v oblasti rybolovu, a iných prostriedkov na prezentáciu tradičného rybolovu na účely cestovného ruchu a kultúry;

R. keďže údaje týkajúce sa cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom v Európe a mimo Európy sú nedostatočné a nekonzistentné a neumožňujú porovnávanie;

S. keďže v rámci stratégie „modrého rastu“ v roku 2012 EÚ určila pobrežný a námorný cestovný ruch ako kľúčové odvetvie pre rozvoj udržateľného a inkluzívneho hospodárstva;

T. keďže Komisia v roku 2010 vo svojom oznámení s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch vyjadrila potrebu rozvíjať stratégie pre udržateľný pobrežný a námorný cestovný ruch;

U. keďže v roku 2012 Komisia začala verejnú konzultáciu o výzvach a príležitostiach pre pobrežný a námorný cestovný ruch v Európe a následne zverejnila 20. februára 2014 oznámenie s názvom Európska stratégia posilnenia rastu a zamestnanosti v odvetvi pobrežného a námorného cestovného ruchu;

V. keďže činnosti cestovného ruchu súvisiace s rybárstvom vykonávajú komerční rybári s cieľom diverzifikovať svoje aktivity, podporovať a zhodnocovať svoju profesiu a sociálno-kultúrne dedičstvo, ako aj zlepšovať udržateľné využívanie vodných ekosystémov, a to v niektorých prípadoch nalodením turistov na rybárske plavidlá; keďže, hoci aspekt cestovného ruchu a rekreačný účel uvedených rybárskych činností sú evidentné, neexistuje ich jasné normatívne vymedzenie;

W. keďže výrazom „turistický rybolov“ sa rozumejú turisticko-rekreačné rybárske činnosti vykonávané komerčnými rybármi, ktorí berú turistov na palubu svojich plavidiel, aby im ukázali svet rybárstva;

X. keďže turistické služby ponúkané rybármi na súši zahŕňajú gastronomický cestovný ruch a pohostinské činnosti, ktoré vykonávajú komerční rybári; keďže jedným z hlavných rozdielov medzi dvoma uvedenými druhmi cestovného ruchu je, že turistické služby ponúkané rybármi na súši nemožno vykonávať na palube rybárskych plavidiel;

Y. keďže rekreačný rybolov je činnosť vykonávaná výlučne na rekreačné a/alebo súťažné športové účely, ktorá využíva živé vodné zdroje, pričom sa zakazuje akákoľvek forma predaja úlovkov; keďže rekreačný rybolov sa síce nevykonáva na účely vytvárania príjmov, považuje sa však za jednu z činností cestovného ruchu vytvárajúcich paralelné hospodárstvo, ktorú by mali riadiť profesionálni rybári prostredníctvom služieb, zariadení a infraštruktúry ponúkaných rekreačným rybárom; keďže nekontrolovaný a intenzívny rekreačný rybolov však môže mať nepriaznivý vplyv na populácie rýb v niektorých oblastiach;

Z. keďže neexistujú žiadne spoľahlivé sociálno-ekonomické ani environmentálne štatistiky týkajúce sa vplyvu rekreačného rybolovu na populácie rýb, najmä v oblastiach, v ktorých je rekreačný rybolov intenzívny, a keďže neexistujú jasné pravidlá ani dôkladné kontroly úlovkov a už vôbec nemožno hovoriť o kontrole nezákonného predaja úlovkov rekreačného rybárstva prostredníctvom neformálnych kanálov, ktoré sú vo všeobecnosti prepojené s reštauráciami;

Rybárske činnosti spojené s cestovným ruchom v krajinách EÚ

AA. keďže zo štúdie, ktorú v roku 2015 vypracovala pobrežná akčná skupina „il mare delle Alpi“ (6) o zvykoch a názoroch obyvateľstva v územnej pôsobnosti tejto skupiny, vyplýva, že tretina respondentov konzumuje ryby niekoľkokrát týždenne, a to iba štyri rybie potravinárske produkty, z ktorých dva sú sladkovodné a dva morské (ryby s vysokým obsahom tuku, losos, treska a pstruh); keďže rybárske činnosti spojené s cestovným ruchom vytvárajú väčšie povedomie o druhoch rýb a o gastronomických tradíciách, ktoré sú často pre širokú spotrebiteľskú verejnosť neznáme; keďže vplyv na diverzifikáciu rybolovného úsilia je evidentný;

AB. keďže v Taliansku bol zaznamenaný neustály nárast počtu žiadostí o povolenie vykonávať činnosti cestovného ruchu spojené s rybolovom; keďže podľa nedávno uskutočneného prieskumu talianske regióny s najvyšším počtom vydaných povolení sú Ligúria (290), Emilia-Romagna (229), Sardínia (218), Kalábria (203), Kampánia (200) a Sicília (136); keďže od roku 2002 do roku 2012 bolo registrovaných celkovo 1 600 povolení; keďže v roku 2003 regiónmi s najvyšším počtom povolení boli Kampánia (63), Ligúria (62), Sicília (60) a Sardínia (59), pričom s malým odstupom nasledovali Apúlia (46), Kalábria (39) a Toskánsko (37) (7);

AC. keďže tretina plavidiel, na ktoré sa vzťahuje oprávnenie vykonávať rybárske činnosti spojené s cestovným ruchom, nemôže vziať na palubu viac ako štyroch cestujúcich, 29 % plavidiel môže mať na palube 5 až 8 cestujúcich a zostávajúcich 37 % môže prevážať 9 až 12 cestujúcich (8);

AD. keďže k vysokému prílevu turistov dochádza takmer výlučne v mesiacoch júl a august, čo znamená, že cestovný ruch súvisiaci s rybolovom má veľmi sezónny charakter a je dôležité podporovať diverzifikáciu;

AE. keďže čo sa týka vzdelania, preukazuje sa podobná schéma ako v prípade vekových kategórií, a síce že prevádzkovatelia turistického rybolovu majú vyššiu úroveň vzdelania než tí, ktorí vykonávajú iba profesionálny rybolov; keďže viac ako 30 % kapitánov lodí má vysokoškolský diplom alebo odbornú kvalifikáciu a aspoň základnú znalosť anglického jazyka (64 %), francúzskeho jazyka (34 %), španielskeho jazyka (16 %) alebo nemeckého jazyka (7 %) (9);

AF. keďže prieskum medzi prevádzkovateľmi turistického rybolovu v Taliansku ukázal, že turistický rybolov môže byť prospešný pre úsilie chrániť populácie rýb a morské ekosystémy, najmä prostredníctvom znížených úlovkov, ako aj – zo sociálneho hľadiska – pre telesnú a duševnú pohodu rybárov a ich rodín prostredníctvom skrátenia pracovného času na mori (10);

AG. keďže bola zaznamenaná zvýšená účasť žien nielen v rámci vedľajších aktivít k rybárskym činnostiam, ale aj pokiaľ ide o rozvoj vlastných činností v oblasti cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom;

AH. keďže mladých ľudí možno tiež považovať za cieľovú skupinu pre rozvoj turistických destinácií zameraných na rybolov;

AI. keďže tradičný rybolov je v súčasnosti najmenej známa činnosť primárneho sektora, ktorá je zároveň najmenej skúmaná a využívaná ako nástroj vzdelávania na základných a stredných akademických úrovniach;

AJ. keďže existuje široký priestor na zavedenie vzdelávacích aktivít týkajúcich sa tradičného rybolovu na základe modelov, ako je napríklad „škola na farme“;

AK. keďže rozvoj rybárskych činností súvisiacich s cestovným ruchom vo veľkej miere závisí od partnerstiev, miestnych akčných skupín v oblasti rybolovu, v rámci ktorých subjekty pôsobiace v odvetví rybárstva a ďalšie miestne verejné a súkromné subjekty spoločne vypracúvajú a vykonávajú stratégiu zdola nahor, ktorá sa prispôsobuje a reaguje na hospodárske, sociálne a environmentálne potreby v príslušnej oblasti; keďže hoci miestne akčné skupiny v oblasti rybolovu v EÚ pôsobia vo veľmi rôznorodých prostrediach a používajú veľmi rozdielne stratégie, drvivá väčšina považuje cestovný ruch za kľúčový prvok rozvoja;

AL. keďže Komisia zriadila podpornú jednotku Európskej siete rybárskych oblastí (FARNET) s cieľom prispieť k vykonávaniu osi 4 Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo; keďže FARNET je sieťová platforma pre rybolovné zóny a pomáha miestnym akčným skupinám v oblasti rybolovu pri rozvoji miestnych stratégií, iniciatív a projektov;

AM. keďže miestni aktéri sa vďaka miestnym akčným skupinám v oblasti rybolovu naučili, ako sa môže turistická ponuka rybolovnej zóny rozvinúť tak, aby zahŕňala celý balík činností a mohla tak zostať atraktívnou aj vo vysoko konkurenčnom prostredí cestovného ruchu; keďže cestovný ruch sa týmto spôsobom môže stať hlavným zdrojom dodatočných príjmov pre rybárske komunity, a tým v konečnom dôsledku prispieť k celkovému rozvoju pobrežných a ostrovných regiónov;

AN. keďže úspešné príklady svedčia o cennej pomoci miestnych akčných skupín v oblasti rybolovu pre komunity zaoberajúce sa drobným rybolovom v Grécku, Taliansku a Španielsku; keďže sieť FARNET navyše upozornila na osvedčené postupy vo Francúzsku, v Belgicku, Španielsku, Chorvátsku a Taliansku (11);

AO. keďže vo Fínsku sa zaviedol model posudzovania vplyvu turistických činnosti spojených s rybolovom na základe dĺžky návštev, miest pobytu a počtu návštevníkov; keďže pri posudzovaní boli odhalené problémy, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „rybolovný turista“ a spôsob, ako by sa mali návštevy počítať (12);

AP. keďže v rôznych pobrežných obciach členských štátov sa konajú festivaly, v rámci ktorých je dôležité začleniť ďalšie prostriedky na prilákanie väčšieho počtu turistov, napríklad kombináciou týchto festivalov s ďalšími kvalitnými ponukami v primárnom sektore: šírenie poznatkov o drobnom rybolove a spôsobe života rybárov a zabezpečenie kontaktu s tradičnými kultúrami vrátane regionálnych potravín a vína, ako aj špičkových výrobkov spracovateľského a konzervárenského priemyslu odrážajúcich rozmanitosť EÚ;

AQ. keďže v Španielsku boli vytvorené špecializované agentúry, ako je napríklad Turismo marinero – Costa del Sol, ktorých cieľom je podpora tradičného rybárskeho priemyslu a pomoc miestnemu obyvateľstvu pri rozvoji a propagácii turistických činností súvisiacich s rybolovom; keďže agentúra Costa del Sol organizuje kurzy varenia na palube plavidiel používaných miestnymi rybármi, výlety zamerané na pozorovanie druhov rýb a činnosti rekreačného rybolovu; keďže zároveň sa organizujú prehliadky so sprievodcom v parku Bioparc, čo je múzeum pod šírym nebom vytvorené špeciálne pre deti, kde sa môžu niečo naučiť o morskej biológii, tradičnom rybolove (tradičnom rybárskom vybavení a postupoch) a miestnej kultúre; konštatuje, že realizovanie iniciatív podľa tohto vzoru a výmena odborných poznatkov v tejto oblasti medzi jednotlivými členskými štátmi by boli prospešné pre pobrežné a vidiecke komunity, najmä v okrajových regiónoch (13);

AR. keďže Komisia, Európsky parlament a členské štáty preto nesmú bez rozdielu zakazovať tradičné techniky drobného rodinného rybolovu, ale najprv musia vykonať riadne posúdenie vplyvu, aby neznemožnili využívanie vznikajúcich foriem cestovného ruchu v oblasti udržateľného, drobného a autentického rybolovu s tradičným rybárskym výstrojom;

AS. keďže v Chorvátsku slúžia rybárske festivaly, ktoré sa konajú počas letných mesiacov v pobrežných a ostrovných turistických centrách, na propagáciu rybárskych tradícií, kultúrneho a historického dedičstva, miestnej gastronómie a tradičného spôsobu života;

1. domnieva sa, že je nevyhnutné upraviť a prispôsobiť rybárske plavidlá na vykonávanie činností v oblasti cestovného ruchu, pretože plavidlá musia byť renovované, aby sa zaistila bezpečnosť turistov a odstránili prekážky, pokiaľ ide o vykonávanie rybolovných činností, a zároveň aby sa zabezpečilo pohodlie umožňujúce príjemné zážitky, a to bez zvyšovania ich rybolovných kapacít; poukazuje však na to, že úpravy tohto druhu, najmä keď sa vykonávajú v období mimo turistickej sezóny, nesmú viesť k žiadnym obmedzeniam pre komerčný rybolov;

2. poukazuje na dosiaľ nevyužitý potenciál cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom, ktorý môže priniesť značné výhody pre komunity žijúce v pobrežných oblastiach prostredníctvom diverzifikácie zdrojov miestnych príjmov; v tejto súvislosti sa domnieva, že cestovný ruch v oblasti rybolovu na mori a turistické služby ponúkané rybármi na pobreží môžu dopĺňať komerčný rybolov a poskytovať dodatočný príjem pre rybárske komunity;

3. je presvedčený, že strategickým cieľom iniciatívy Komisie by mala byť podpora činností v oblasti turistického rybolovu, turistických služieb ponúkaných rybármi na pobreží a cestovného ruchu súvisiaceho so športovým rybolovom a umožnenie ich plného rozvoja v celej EÚ, a to prostredníctvom spoločnej siete a rámca vytvorených na tento účel;

4. vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom Európskej komisie pre cestovný ruch a jej portálu visiteurope.com podporovala udržateľné turistické destinácie rekreačného rybolovu v Európe a cielenými informačnými kampaňami upozorňovala rybolovné podniky na potenciál týchto nových a udržateľných obchodných modelov a na príležitosti rastu, ktoré poskytujú;

5. vyzýva Komisiu, aby podporovala vytváranie a rozvoj rybolovného cestovného ruchu s cieľom uplatnenia odstupňovanej obchodnej stratégie, ktorá je prispôsobená potenciálu tohto segmentu a môže účinnejšie splniť jeho potreby, a pracovala na novej forme cestovného ruchu, v ktorej sa kľúčový dôraz kladie okrem iných aspektov na kvalitu, pružnosť, inovácie a zachovanie historického a kultúrneho dedičstva v rybolovných oblastiach, ako aj na ich životné prostredie a zdravie; ďalej žiada Komisiu, aby propagovala a podporovala investície do rybárstva v oblasti cestovného ruchu s cieľom vytvoriť diferencované kapacity cestovného ruchu podporou gastronómie spojenej s produktmi drobného rybolovu, rybárskym cestovným ruchom, podmorským turizmom alebo so športovým potápaním atď., čím sa umožní udržateľné využitie rybolovného dedičstva a rozpoznateľnosť konkrétnej rybolovnej oblasti;

6. vyzýva Komisiu, aby v záujme podpory vytvárania a rozvoja cestovného ruchu v oblasti rybolovu podnecovala a aktívne podporovala investície do diverzifikácie rybárstva z hľadiska kultúry a umenia ako súčasti tradičného dedičstva (nepriemyselné výrobky, hudba, tanec atď.) a podporovala investície do propagovania rybárskych tradícií, dejín a celkového rybárskeho dedičstva (rybársky výstroj, techniky, historické dokumenty a iné) otváraním múzeí a organizovaním výstav, ktoré úzko súvisia s pobrežným rybolovom;

7. vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť povoliť zmiešané používanie plavidiel určených na činnosti spojené s úlovkami tak, aby si zachovali tento účel a zároveň mohli zahŕňať aj iné druhy činností v odvetví rekreácie a cestovného ruchu, ako sú námorné informačné dni alebo činnosti spojené so spracovaním, vzdelávaním alebo gastronómiou atď., a to v súlade so systémom, ktorý funguje v odvetví rozvoja vidieka vrátane poľnohospodárskych škôl alebo agroturistiky;

8. považuje preto za nevyhnutné vytvoriť európsku sieť rybárskych činností spojených s cestovným ruchom a európsku sieť služieb cestovného ruchu súvisiacich so športovým/rekreačným rybolovom na základe mimoriadne úspešného príkladu FARNET, ktorý poskytuje značnú pomoc miestnym akčným skupinám v oblasti rybolovu;

9. domnieva sa, že je naliehavo potrebné starostlivo nasmerovať podporné politiky a riadne posúdiť ich výsledky a zároveň systematizovať, štandardizovať a zdokonaľovať zhromažďovanie štatistických údajov o príspevku týchto rozmanitých činností k výnosu európskych rybárskych oblastí; zdôrazňuje tiež význam monitorovania skutočného vplyvu rekreačného rybolovu ako hospodárskej činnosti, jeho dosahu na populácie rýb a akejkoľvek potenciálnej súťaže s profesionálnym rybolovom prostredníctvom neformálnych kanálov predaja; naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila zapojenie odvetvia rybolovu do navrhovania takýchto monitorovacích opatrení;

10. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvárali a podporovali partnerstvá s odvetvím cestovného ruchu v oblasti rybolovu podporované riadiacimi orgánmi chránených morských oblastí v týchto oblastiach a lokalitách sústavy Natura 2000 s cieľom skombinovať ochranu prírodných zdrojov s podporou a rozvojom kultúry prostredníctvom zodpovedného využívania;

11. považuje za mimoriadne dôležité zosúladiť vymedzenie rybárskych činností spojených s cestovným ruchom na úrovni Únie s osobitným dôrazom na turistický rybolov, turistické služby ponúkané rybármi na pobreží, cestovný ruch súvisiaci s akvakultúrou a cestovný ruch súvisiaci so športovým/rekreačným rybolovom; uvedené vymedzenie by malo zohľadniť veľkú rôznorodosť foriem, ktoré môžu mať tieto činnosti, zaistiť konzultácie všetkých zúčastnených strán a zabezpečiť, aby sa cestovný ruch súvisiaci s rybolovom považuje za pomocnú činnosť, ktorá umožní rybárom doplniť ich hlavnú rybolovnú činnosť bez toho, aby sa presunuli do iného sektora ako rybolovu;

12. zdôrazňuje, že je dôležité rozlišovať medzi rôznymi formami cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom zahŕňajúcimi cestovný ruch v oblasti rybolovu (rybárska turistika a turistické služby ponúkané rybármi na súši), námorné a pobrežné činnosti súvisiace s vodou, rekreačný rybolov (vrátane cestovného ruchu spojeného s drobným rybolovom), vnútrozemský rybolov a činnosti vychádzajúce z dedičstva a kultúry, ktoré sú zamerané na tvorbu súčinnosti s marketingovými iniciatívami pre kvalitné prvotné produkty, a to pri súčasnom rešpektovaní prírodného dedičstva a potreby zabezpečiť ochranu zvierat a biodiverzity;

13. vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na obrovské rozdiely medzi prevádzkovateľmi EÚ v odvetví rybolovu, ktorí sú zapojení do cestovného ruchu, prijala spoločné pravidlá týkajúce sa bezpečnosti plavby, zdravotníckych a hygienických požiadaviek na plavidlá, na ktorých sa vykonávajú činnosti turistického rybolovu, a prípadných daňových úľav pod podmienkou, že uvedené opatrenia budú dostatočne pružné, aby zohľadňovali významné rozdiely z hľadiska jednotlivých oblastí rybárstva a rybárskych plavidiel, ako aj špecifické regionálne charakteristiky;

14. odporúča, aby sa zásada dekarbonizácie a energetickej účinnosti motorových plavidiel začlenila do rámca úprav, ktoré sa musia vykonať v prípade takýchto plavidiel, keď sú prispôsobované na využívanie na tieto činnosti;

15. považuje za vhodné zabezpečiť primerané zariadenia na prepravu a ubytovanie dotknutých turistov, ako aj údržbu verejných priestranstiev a starostlivosť o ne, ktorá je nevyhnutná na zaistenie dlhodobej úspešnosti činností cestovného ruchu;

16. vyzýva členské štáty, aby plnili svoje povinnosti podľa rámcovej smernice EÚ o vode a rámcovej smernice o morskej stratégii s cieľom zabezpečiť dobrý stav pobrežných a morských vôd, a to najmä zvýšením efektívnosti využívania zdrojov, účinným predchádzaním znečisteniu a odpadu a bojom proti nemu;

17. vyzýva členské štáty, aby zmiernili administratívne zaťaženie zjednodušením udeľovania povolení a iných byrokratických postupov;

18. zdôrazňuje, že je potrebné, aby tieto činnosti boli zlučiteľné s ochranou biodiverzity, lokalít sústavy Natura 2000 a chránených morských oblastí (stratégia EÚ v oblasti biodiverzity, smernice o vtákoch a biotopoch), a teda je nutné posilniť dialóg a súčinnosť s ostatnými dotknutými členskými štátmi;

19. domnieva sa, že by sa mali zabezpečiť vzdelávacie programy pre rybárov a chovateľov rýb, ich rodiny a všetky miestne zúčastnené osoby s cieľom zaistiť, aby mali jazykové znalosti a vedomosti potrebné na prijatie turistov a zaručenie ich bezpečnosti, ako aj v záujme podpory informovanosti o morskej biológii, miestnych druhoch rýb, životnom prostredí a kultúrnych tradíciách; vyzýva Komisiu a Radu, aby uznali úlohu žien v odvetví cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom a v rámci udržateľného rozvoja oblastí závislých od rybolovu s cieľom zaručiť ich účasť za rovnakých podmienok;

20. vyzýva členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby šírili informácie o Európskom portáli pre pracovnú mobilitu EURES prevádzkovanom Komisiou, ktorý uchádzačom o zamestnanie a zamestnávateľom poskytuje informácie o pracovných príležitostiach, zručnostiach a potrebnej odbornej príprave v oblasti tzv. modrých pracovných miest, a aby podporovali otvorené on-line kurzy zamerané na zvyšovanie kvalifikácie alebo rekvalifikáciu v súvislosti s riadením cestovného ruchu a inovatívnou rybárskou turistikou;

21. vyzýva Komisiu, aby v rámci Európskeho portálu pre malých podnikateľov vytvorila osobitný oddiel, ktorý by pomáhal podnikateľom/rybárom pri získavaní finančných prostriedkov na činnosti v oblasti cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom;

22. domnieva sa, že získanie odborných zručnosti v oblastiach, ako je digitálny marketing, riadenie a správa komunikácie prostredníctvom sociálnych médií, sociálno-kultúrny manažment a jazykové zručnosti, je prioritou v oblastiach rybolovu, a to v záujme podpory vytvárania a šírenia ponuky cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom;

23. považuje za dôležité zabezpečiť, aby jednotlivé ponuky cestovného ruchu mali svoj osobitý charakter, ktorý by v každom prípade vychádzal zo stratégie založenej na miestnych špecifikách, súvisiacej špecializácii a dostupných zdrojoch; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby podporovali udržateľné formy cestovného ruchu a ekoturizmu, najmä prostredníctvom inovatívnych marketingových stratégií, ktoré by sa mali zameriavať na tradičné charakteristiky a prvky udržateľnosti a mali by byť neustále monitorované s cieľom zabezpečiť rovnováhu medzi ponukou a dopytom;

24. požaduje, aby sa navrhovali integrované ponuky, ktoré spotrebiteľom poskytnú komplexné zážitky založené na štruktúrovanej a synergickej kombinácii všetkého, čo príslušná oblasť môže ponúknuť, a aby sa vytvárali partnerstvá na prilákanie spotrebiteľov prostredníctvom dynamiky cestovného ruchu, ktorá už funguje v oblastiach susediacich s tradičnými rybolovnými oblasťami, ako je konferenčný a/alebo profesijný cestovný ruch;

25. vyzýva Komisiu, aby podporovala a presadzovala zapojenie rybolovu a pracovníkov v oblasti rybolovu aj do projektov, ktoré sa týkajú cestovného ruchu zameraného na kultúru a dedičstvo, ako je znovuobjavovanie námorných činností a tradičných rybolovných oblastí a povolaní;

26. poukazuje na význam spolupráce medzi poskytovateľmi služieb cestovného ruchu a rybármi s cieľom maximalizovať potenciál cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom;

27. zdôrazňuje význam činností v oblasti cestovného ruchu spojených s pozorovaním voľne žijúcich živočíchov, a najmä pozorovaním veľrýb, pri rešpektovaní prírodných biotopov týchto živočíchov a ich biologických potrieb; keďže by to mohlo byť v mnohých ohľadoch prínosné zo vzdelávacieho, z environmentálneho, vedeckého a zo sociálno-ekonomického hľadiska a mohlo by to pomôcť zvýšiť povedomie o týchto jedinečných druhoch a vzácnom prostredí, v ktorom žijú, ako aj ich uznanie;

28. vyzýva členské štáty a miestne a regionálne orgány, aby zabezpečili udržateľnú inovatívnu infraštruktúru vrátane internetového pripojenia a informačných technológií s cieľom podporovať rozvoj cestovného ruchu súvisiaceho s rybolovom a obnovu existujúcej námornej, riečnej a jazernej infraštruktúry;

29. vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby zintenzívnili propagačné a komunikačné kampane, napríklad v súvislosti s iniciatívami Európske vysokokvalitné destinácie a Európsky rok kultúrneho dedičstva v roku 2018, ako aj s iniciatívami, ktorých cieľom je takisto zlepšiť znalosti a povedomie o tradičnej kultúre rybolovu a akvakultúre; naliehavo žiada zúčastnené strany, aby využili potenciál turistov a tých, ktorí môžu cestovať mimo sezóny;

30. domnieva sa, že zodpovedné a udržateľné obchodné modely na diverzifikáciu rybárstva musia zahŕňať rešpektovanie kultúry miestnych rybárskych komunít a pomáhať zachovať ich identitu; zdôrazňuje najmä, že rekreačný rybolov súvisiaci s cestovným ruchom by mal byť v súlade so záujmami malých miestnych podnikov prevádzkujúcich drobný rybolov;

31. domnieva sa, že je dôležité rozvíjať rybársku turistiku a turistické služby ponúkané rybármi na súši ako formy „aktívnej dovolenky“ s významnými vedľajšími prínosmi, ako je podpora námorných kultúrnych a rybárskych tradícií a vzdelávanie v oblasti environmentálneho povedomia a zachovania druhov;

32. poukazuje na potrebu preskúmať možnosti, ako rozšíriť potenciálny dopyt po prerobených plavidlách rozšírením ponuky, aby prilákala napríklad vzdelávaciu komunitu, ktorá má skúsenosti s využitím poľnohospodárskeho sektora na pedagogické účely, ako sú projekty „škola na farme;

33. zdôrazňuje, že diverzifikácia produktov si žiada vhodné propagačné úsilie a v prípade cieľovej skupiny rybárov treba vypracovať stratégiu na zviditeľnenie vrátane cezhraničných propagačných iniciatív;

34. domnieva sa preto, že rybolovné oblasti by mali zvážiť začatie spoločných marketingových kampaní s inými destináciami v tom istom regióne – ako sa navrhuje v uznesení Európskeho parlamentu z 29. októbra 2015 o nových výzvach a stratégiách na podporu cestovného ruchu v Európe ( 14 ) – a presadzovanie spoločných marketingových platforiem s osobitným dôrazom na propagáciu a predaj on-line, a to na základe medzinárodnej spolupráce;

35. domnieva sa, že v rámci tejto marketingovej stratégie by sa mali vytvoriť synergie medzi marketingovými iniciatívami pre vysokokvalitné čerstvé alebo spracované produkty, gastronómiu a cestovný ruch zoskupenými do územných oblastí, ktoré sú jednotné z hľadiska kultúry, spôsobu výroby či ochrany životného prostredia a/alebo sa zakladajú na súčinnosti;

36. považuje za potrebné zachovať využívanie tradičných postupov a techník, ako je napríklad almadraba a xeito, pretože sú úzko spojené s identitou a spôsobom života pobrežných regiónov, a uznať, že tvoria súčasť kultúrneho dedičstva;

37. poukazuje na význam investovania do diverzifikácie rybolovu s cieľom podporovať tradície, históriu a rybárske dedičstvo ako celok (vrátane tradičného rybárskeho vybavenia a techník);

38. zdôrazňuje, že je dôležité investovať do diverzifikácie rybárstva v záujme podpory spracúvania produktov rybolovu;

39. vyzýva členské štáty, aby prijali stratégie na riešenie problému sezónnosti turistických činností, napríklad prostredníctvom gastronomických festivalov a podujatí, prístavných a dedinských trhov/jarmokov ( 15 ) , tematických dedín alebo múzeí (pozri Španielsko a Cetara), kde sa akcie môžu konať po celý rok bez ohľadu na poveternostné podmienky či podmienky na mori;

40. je presvedčený, že vyvážená kombinácia alternatívnych a cielených produktov cestovného ruchu a primeraná propagácia a marketing týchto produktov môžu pomôcť vyvážiť problémy spojené so sezónnosťou;

41. považuje za mimoriadne dôležité, aby si členské štáty, regióny a zúčastnené strany vymieňali najlepšie postupy, a to vzhľadom na nedostatočnú súčinnosť medzi podnikmi v morských oblastiach EÚ a následnú roztrieštenosť a obmedzený hospodársky prínos; poznamenáva, že je potrebné podporovať spoluprácu medzi výskumnými ústavmi, múzeami, podnikmi v oblasti cestovného ruchu, správcami lokalít sústavy Natura 2000 a chránených morských oblastí, tradičnými konzervárenskými odvetviami a odvetviami spracúvania rýb, ako aj ďalšími zúčastnenými stranami s cieľom vyvíjať udržateľné inovatívne produkty, ktoré okrem toho, že prinesú hospodársku pridanú hodnotu, splnia aj očakávania návštevníkov; zdôrazňuje, že tieto činnosti by mali byť začlenené do jednotného všeobecného rámca na podporu udržateľného a zodpovedného cestovného ruchu v príslušných povodiach; domnieva sa, že miestne akčné skupiny v oblasti rybolovu môžu v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu, a preto musia mať k dispozícii primerané finančné prostriedky;

42. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby posilnili väzby medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi orgánmi a EÚ s cieľom presadzovať formy správy, ktoré uľahčia vykonávanie prierezových politík v záujme podpory cieľov v rôznych oblastiach činnosti vrátane udržateľného a inkluzívneho rastu;

43. vyzýva Komisiu, aby v rámci siete FARNET a miestnych akčných skupín v oblasti rybolovu podporovala celoeurópsky dialóg s prístavmi, zainteresovanými stranami v oblasti cestovného ruchu a odborníkmi v oblasti životného prostredia;

44. vyzýva vnútroštátne orgány a agentúry, aby užšie spolupracovali s agentúrami pre cestovný ruch a aby pripisovali vysokú prioritu diverzifikácii modrej ekonomiky, najmä s ohľadom na námorný cestovný ruch a doplňujúce odvetvia; konštatuje, že v príslušných prípadoch by to malo zahŕňať aj integráciu morského rybolovu do turistických balíkov a marketingových kampaní, najmä pre ostrovy a pobrežné oblasti; zdôrazňuje, že udeľovanie povolení na dvojaké používanie rybárskych plavidiel – tak plavidiel na komerčný a drobný rybolov, ako aj plavidiel na účely námorného cestovného ruchu vrátane turistického rybolovu – by sa malo považovať za prioritu a že by sa mali poskytovať granty na pomoc pri úprave týchto plavidiel;

45. vyzýva Komisiu, členské štáty, miestne a regionálne orgány, príslušný sektor a iné zúčastnené strany, aby prijali cielené kroky v súlade s politikami EÚ, ktoré majú vplyv na odvetvie rybolovu a akvakultúry; poznamenáva, že je potrebné prijať príručku najlepších postupov, v ktorej sa uvedú najvýznamnejšie príklady týchto činností s cieľom podnietiť ďalšie podniky, aby tieto príklady nasledovali; pripomína, že je tiež potrebné zapojiť miestnu vedeckú komunitu, aby sa zabránilo problémom v oblasti životného prostredia;

46. zdôrazňuje význam obchodných modelov šetrných k životnému prostrediu, a preto odporúča, aby odborníci v oblasti životného prostredia vždy úzko spolupracovali s miestnymi akčnými skupinami (ako sú miestne akčné skupiny v oblasti rybolovu a vidiecke miestne akčné skupiny);

47. požaduje, aby sa vyčlenili potrebné finančné prostriedky na vytvorenie európskej siete na výmenu najlepších postupov a na mapovanie rybolovných činností s informáciami o zaujímavých miestach a charakteristikách každej rybárskej komunity;

48. vyjadruje nádej, že sa budú využívať osobitné mechanizmy podpory (v rámci ENRF a/alebo iných nástrojov), ktoré možno aktivovať v prípade núdze (napr. v prípade prírodnej katastrofy) v oblastiach, v ktorých rybolov a cestovný ruch súvisiaci s rybolovom predstavujú jediný zdroj príjmu;

49. považuje za nevyhnutné podnecovať financovanie takýchto opatrení v rámci ENRF, Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF), Kohézneho fondu, rámcového programu pre výskum a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) v úzkej spolupráci s poradcami z Európskej investičnej banky (EIB) a zjednodušiť poskytovanie úverov za zvýhodnených podmienok s cieľom predísť osobitným problémom, ktorým sú vystavené ženy pri získavaní prostriedkov na financovanie projektov, ktoré možno začleniť do vnútroštátnych programov;

50. zdôrazňuje, že v programovom období 2007 – 2013 mali miestne akčné skupiny v oblasti rybolovu k dispozícii 486 miliónov EUR z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a v uvedenom období dostalo podporu približne 12 000 miestnych projektov;

51. nabáda členské štáty a miestne akčné skupiny v oblasti rybolovu, aby čo najlepšie využili dostupné finančné prostriedky a podľa možnosti siahli aj po financovaní z viacerých zdrojov (spolu s EFRR, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) alebo ESF);

52. vyzýva členské štáty, aby na regionálnej úrovni zriadili kontaktné miesta s cieľom poskytovať primerané informácie a podporu;

53. odporúča, aby miestne akčné skupiny pre rybolov úzko spolupracovali s odborníkmi v oblasti cestovného ruchu s cieľom určiť projekty a primerané financovanie na diverzifikáciu rybárskych oblastí, a to prostredníctvom osi 4 ENRF;

54. poukazuje na to, že z ENRF sa poskytuje osobitná finančná podpora iniciatívam, ktoré sú v rybárskych spoločenstvách propagované ženami;

55. vyzýva členské štáty, aby stanovením kritérií výberu operácií v rámci ENRF zabezpečili, že rodová rovnosť sa riadne uplatňuje a presadzuje vo financovaných akciách (napr. uprednostňovaním akcií, ktoré sa konkrétne zameriavajú na ženy alebo sú nimi realizované);

56. vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu s cieľom vyhodnotiť pravdepodobný sociálno-ekonomický a environmentálny vplyv týchto činností;

57. vyzýva Komisiu, aby vykonala analýzu sociálno-ekonomického vplyvu rekreačného rybolovu na vnútrozemský cestovný ruch, predovšetkým vo vidieckych oblastiach, a navrhla možné opatrenia pre regióny, v ktorých sa potenciál takéhoto rybolovu málo využíva;

58. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zlepšili zhromažďovanie a správu údajov o cestovnom ruchu súvisiacom s rybolovom;

59. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov, vládam členských štátov a poradným radám.

(1) Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2) Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 1.

(3) Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ C 419, 16.12.2015, s. 167.

(5) Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 24.

(6) „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(7) ’L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale’, Cenasca Cisl et al., (2005).

(8) „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(9) ’L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale’, Cenasca Cisl et al., (2005).

(10) „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(11) Socio-economic analysis on fisheries-related tourism in EUSAIR – Nemo project 1M-MED14-11, WP2, Action 2.3.

(12) „Perspectives for the development of tourism activities related to fishing“, European Parliament, IP/B/PECH/IC/2013-103 (2014).

(13) „Perspectives for the development of tourism activities related to fishing“, European Parliament, IP/B/PECH/IC/2013-103 (2014).

(14) Prijaté texty, P8_TA(2015)0391.

(15) Napr. Vlaggetjesdagen a Havendagen v Holandsku.