SK Brusel, 19.9.2007 KOM(2007) 539 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o novej stratégii Európskej únie týkajúcej sa zdravia zvierat (2007 – 2013) podľa zásady „prevencia je lepšia ako liečba“ {SEK(2007) 1189} {SEK(2007) 1190} OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o novej stratégii Európskej únie týkajúcej sa zdravia zvierat (2007 – 2013) podľa zásady „prevencia je lepšia ako liečba“ Predslov V decembri 2004 začala Komisia externé hodnotenie s cieľom dôkladne preskúmať výsledky činnosti EÚ v oblasti zdravia zvierat a smer, ktorým sa možno v budúcnosti budeme chcieť uberať. Kombinácia okolností spôsobila, že sme museli znovu prehodnotiť našu politiku: Hlavné prvky existujúcej politiky sa sformovali z veľkej časti v období medzi rokmi 1986 a 1988, kedy sme boli stále ešte Spoločenstvom dvanástich členských štátov. Objavili sa nové problémy. Medzi nimi choroby, ktoré sme desaťročie predtým nepoznali – napríklad SARS, kým iné, ako sú krívačka a slintačka, modrý jazyk a vtáčia chrípka, nás nedávno postavili pred nové výzvy a pripomenuli nám, že zostávajú veľmi vážnymi rizikami. Radikálne sa zmenili i podmienky obchodovania ako dôsledok veľkého nárastu objemu obchodu so živočíšnymi výrobkami, rovnako v rámci EÚ, ako aj s tretími krajinami, a podstatné zmeny zaznamenala veda, technológia a náš inštitucionálny rámec. Stratégia EÚ týkajúca sa zdravia zvierat (2007 - 2013) ako výzva Komisia s radosťou predkladá svoj návrh novej stratégie EÚ týkajúcej sa zdravia zvierat (2007 - 2013) založenej na výsledkoch hodnotenia a konzultáciách zainteresovaných subjektov. Tento návrh poskytne pôdu pre ďalšiu diskusiu na medziinštitucionálnych fórach EÚ, pričom sa očakáva, že Rada a Parlament prijmú svoje pozície do konca tohto roku. Celkovo zahŕňa táto stratégia náročný 6-ročný pracovný program zameraný na jasné ciele: stanovenie priorít pre zásahy zo strany EÚ moderný a primeraný rámec týkajúci sa zdravia zvierat lepšia prevencia, dohľad a pripravenosť na krízy veda, inovácie a výskum. Časový harmonogram uskutočňovania všetkých konkrétnych činností zahrnutých v tejto stratégii bude záležať na pozícii Rady a Parlamentu, a tiež na našej kapacite ľudských zdrojov. 1. Vízia Našou víziou je spolupráca s partnermi v záujme zvýšenia úrovne prevencie problémov súvisiacich so zdravím zvierat pred tým, ako sa vyskytnú: „Prevencia je lepšia ako liečba.“ 2. Účel Stratégia poskytuje základňu pre smerovanie rozvoja politiky v oblasti zdravia zvierat založenej na rozsiahlych konzultáciách so zainteresovanými subjektmi a pevnej zaangažovanosti za vysoké normy zdravia zvierat. Podporí stanovenie priorít, ktoré sú v súlade s dohodnutými strategickými cieľmi, a preskúmanie prijateľných a primeraných noriem a dohodu na nich. 3. Rozsah stratégie Koncept zdravia zvierat označuje nielen neprítomnosť chorôb u zvierat, ale aj kľúčový vzťah medzi zdravím zvierat a ich blahom. Je tiež pilierom politiky Komisie v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti potravín. Stratégia sa týka zdravia všetkých zvierat chovaných v EÚ na potravinárske spracovanie, hospodárske účely, šport, sprevádzanie, zábavu a v zoologických záhradách. Vzťahuje sa tiež na divo žijúce zvieratá a zvieratá využívané vo výskume, pri ktorých existuje riziko prenosu chorôb na iné zvieratá alebo na ľudí. Ďalej i na zdravie zvierat prevážaných do EÚ, z EÚ alebo v rámci EÚ. Stratégia je zameraná na celú EÚ vrátane majiteľov zvierat, veterinárov, potravinové reťazce, odvetvie zdravia zvierat, záujmové skupiny angažujúce sa v oblasti zvierat, výskumných pracovníkov a učiteľov, riadiace orgány športu a organizácie oddychových aktivít, vzdelávacie zariadenia, spotrebiteľov, cestujúcich, zodpovedné orgány členských štátov a inštitúcií EÚ. Stratégia stavia na súčasnom právnom rámci týkajúcom sa zdravia zvierat [1] v EÚ a na normách a usmerneniach Svetovej organizácie pre zdravie zvierat (Medzinárodný úrad pre nákazy zvierat - OIE). Zameria sa na zabezpečenie konzistentnosti s ostatnými politikami a medzinárodnými záväzkami EÚ. Usmerní rozvoj nových politík alebo usmernení a vylepší existujúce opatrenia Spoločenstva týkajúce sa zdravia, a to na základe vedeckého posúdenia rizík a so zreteľom na sociálne, hospodárske a etické požiadavky. Zohľadnením účinkov rozvoja politického rámca na životné prostredie podporí dosiahnutie vysokej úrovne environmentálnej ochrany. 4. Ciele V záujme zlepšenia zdravia zvierat sa v stratégii stanovujú niektoré ciele, ktoré sú výzvou nielen pre inštitúcie EÚ a vlády, ale i pre všetkých občanov. Ciele stratégie: Cieľ 1: zabezpečiť vysokú úroveň verejného zdravia a bezpečnosti potravín prostredníctvom zníženia výskytu biologických [2] a chemických rizík u ľudí na čo najnižšiu mieru Cieľ 2: podporiť zdravie zvierat prevenciou/znížením výskytu chorôb zvierat a týmto spôsobom podporiť poľnohospodárstvo a vidiecke hospodárstvo Cieľ 3: zvyšovať hospodársky rast/súdržnosť/konkurencieschopnosť zabezpečením voľného pohybu tovarov a primeraného premiestňovania zvierat [3] Cieľ 4: podporiť blaho zvierat [4] a poľnohospodárske postupy, ktoré zabraňujú hrozbám súvisiacim so zdravím zvierat a minimalizujú dosah na životné prostredie v kontexte stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ [5]. Jednoduché a spoľahlivé ukazovatele výkonu pomôžu zmerať pokrok v napĺňaní cieľov stratégie, usmerniť politické rozhodnutia, stanoviť priority, nasmerovať zdroje a rozprúdiť debatu o príslušnej téme. Vyvinú sa na základe konzultácií so zainteresovanými subjektmi a časom, keď budú dostupné kvalitnejšie veterinárne a iné údaje, sa budú dolaďovať. Pôjde jednak o objektívne ukazovatele zdravia zvierat (napr. výskyt chorôb, počet odstránených zvierat), ako aj o subjektívnejšie ukazovatele mapujúce dôveru, očakávania a postoje európskych občanov. Pritom si treba uvedomiť, že neistota a nepredvídateľné udalosti môžu ovplyvniť dosahovanie týchto ukazovateľov výkonu. 5. Akčný plán Cieľom akčného plánu bude vysvetliť významný rozsah činnosti, ktorá sa vykonáva, alebo bude vykonávať na úrovni EÚ prostredníctvom legislatívneho návrhu alebo iných mechanizmov s cieľom splniť rozličné ciele stratégie v priebehu nadchádzajúcich šiestich rokov. Akčný plán s cieľom splniť strategické ciele (oddiel 4) bude zameraný na štyri hlavné piliere alebo oblasti činnosti: 1. stanovenie priorít pre zásahy zo strany EÚ 2. rámec EÚ týkajúci sa zdravia zvierat 3. prevencia, dohľad a pripravenosť 4. veda, inovácie a výskum. Na celú činnosť Komisie sa budú uplatňovať dve kľúčové zásady: partnerstvo a komunikácia. Partnerská spolupráca Základom úspechu je partnerský prístup založený na dôvere, otvorenosti a ochote prijímať neľahké rozhodnutia. Stratégia môže len vtedy priniesť skutočnú zmenu, ak všetky subjekty zainteresované v oblasti zdravia zvierat spolupracujú navzájom a so všetkými zainteresovanými občanmi. V súčasnej politike Spoločenstva v oblasti zdravia zvierat nachádzame mnoho vynikajúcich príkladov praktizovaného partnerstva. Je nevyhnutné čerpať výhody z existujúcej spolupráce, podporovať nové iniciatívy a viac využívať nelegislatívne alternatívy regulácie. Poradný výbor pre zdravie zvierat [6] bude zahŕňať zástupcov z mimovládnych organizácií z celého odvetvia zdravia zvierat, spotrebiteľov a vlád. Poradný výbor pre zdravie zvierat bude poskytovať strategické usmernenia k primeranej/prijateľnej úrovni ochrany zdravia zvierat alebo verejnosti a k prioritám činnosti a komunikácie. Tiež bude sledovať pokrok stratégie: budú sa s ním konzultovať všetky hodnotenia vplyvu a bude Komisii poskytovať poradenstvo o najlepších spôsoboch dosahovania dohodnutých výsledkov. V spolupráci s Radou zorganizuje Komisia konferenciu, na ktorej predstaví pokrok v plnení stratégie (strednodobá revízia – 2010). Komunikácia Zdravie zvierat je dôležité pre všetkých európskych občanov. Dôvodom sú aspekty verejného zdravia a bezpečnosti potravín, ale aj ekonomické náklady, ktoré môže vyvolať výskyt ohnísk nákazy zvierat, zretele týkajúce sa blaha zvierat vrátane dosahu kontroly ochorení. Komisia má v úmysle uskutočňovať svoje ciele jednoznačnosti a transparentnosti pri informovaní spotrebiteľov a zainteresovaných subjektov o tom, čo EÚ robí a prečo. Je potrebná úzka spolupráca medzi európskymi a vnútroštátnymi orgánmi v záujme zabezpečenia jednotného posolstva a zvýšenia dôvery verejnosti. Informovanie o stratégii Každoročne sa bude o pokroku stratégie poskytovať správa a širšie informácie o politikách a iniciatívach. Komunikácia bude mať rozličné podoby v závislosti od posolstva, ktoré sa sprostredkúva, a od cieľového publika. Bude zahŕňať účasť na medzinárodných a národných podujatiach, rozvoj vzťahov s médiami a mimovládnymi organizáciami, zlepšovanie internetových stránok s cieľom zahrnúť komplexné príslušné informácie pre všetky zainteresované strany, kontrolné zoznamy, príručky a fórum pre otázky a odpovede. Informovanie v prípade krízy Rovnako dôležité je dobré informovanie zainteresovaných subjektov/spotrebiteľov o rizikách, keďže nesprávne vnímanie rizík verejnosťou môže regulačný orgán donútiť k tomu, aby prijal neopodstatnené alebo neprimerané opatrenia v prípade krízy. Poradný výbor pre zdravie zvierat bude poskytovať Komisii poradenstvo v oblasti ďalšieho zlepšovania komunikácie počas krízovej situácie. pilier 1 | stanovenie priorít pre zásahy zo strany EÚ | Nová stratégia týkajúca sa zdravia zvierat musí byť vnímaná ako integrovaná stratégia posudzovania a riadenia rizík zameraná na biologické a chemické riziká s významom pre EÚ. 1.1. Zatriedenie hrozieb súvisiacich so zvieratami Charakterizácia a zatriedenie biologických a chemických rizík poskytne základňu pre rozhodnutia o tom, kto je zodpovedný za konkrétne opatrenia. Zistené hrozby pre zdravie zvierat musia byť posúdené v záujme určenia: ich významu pre štyri hlavné ciele stratégie EÚ „prijateľnej úrovne rizika“ pre Spoločenstvo relatívnej priority opatrení na zníženie rizika. Pokiaľ ide o vážne hrozby pre zdravie ľudí a vidiecke hospodárstvo sa musíme pousilovať znížiť riziko na zanedbateľnú úroveň. Nulové riziko však nie je možné dosiahnuť. Preto dokonca i v prípadoch hrozieb s vysokou prioritou, pri ktorých je snaha dosiahnuť zanedbateľnú úroveň rizika, musíme urobiť rozbor pomeru nákladov voči prínosu a účinnosti nákladov na možné zásahy, aby sme zabezpečili najlepšie možné využitie obmedzených zdrojov tak vzhľadom na financovanie z EÚ, ako aj na náklady pre výrobcov. Toto je kľúčové pre naše zásobovanie potravinami a kľúčom k trvalej udržateľnosti životného prostredia a vidieckych hospodárstiev členských štátov. V prípadoch, keď sa zistí potencionálne vážna hrozba pre zdravie, ale o pravdepodobnosti jej výskytu neexistuje z vedeckého pohľadu istota, mali by sa prijať primerané dočasné opatrenia na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia v závislosti od ďalších vedeckých informácií, ktoré osvetlia rozsah rizika (princíp prevencie). Charakterizácia a zatriedenie rizík je dôležitý a náročný proces, ktorý sa na úrovni EÚ už začal. Rozhodnutia musia byť založené na overených vedeckých poznatkoch a primeranom posudzovaní rizík (pilier 4). Avšak veda samotná neposkytne všetky odpovede. Komisia preto zaangažuje predstaviteľov všetkých zainteresovaných strán do procesu riadenia rizík s cieľom dosiahnuť najširšiu možnú dohodu a spoločnú zodpovednosť za prijaté úsudky a dosiahnuť dohodnuté ciele. Ciele sa stanovia na úrovni Spoločenstva, vnútroštátnej úrovni a v prípade vhodnosti i na regionálnej úrovni. Vhodné ukazovatele výkonu umožnia posudzovanie pokroku za obdobie najbližších šiestich rokov. Primerané množstvo zdrojov potrebné na dosiahnutie želanej úrovne ochrany a rozvoj systému spoločnej zodpovednosti a nákladov bude založené na zatriedení biologických a chemických rizík. Očakávané výsledky: Zatriedenie biologických a chemických rizík podľa úrovne významu pre EÚ Dohoda o prijateľnej úrovni rizika Určenie priorít, merateľných cieľov a ukazovateľov výkonu Určenie množstva zdrojov, ktoré majú byť vyhradené na zistené hrozby pilier 2 | moderný rámec týkajúci sa zdravia zvierat | Cieľom je jednotný regulačný rámec s väčším zameraním na stimuly ako na postihy, ktorý bude v súlade s ostatnými politikami EÚ a bude sa približovať medzinárodným normám. 2.1. Jednotný a jasnejší regulačný rámec Dosah epidemiologických ochorení hospodárskych zvierat, akými sú vtáčia chrípka a slintačka a krívačka, môže byť ničivý pre poľnohospodárov a celé hospodárstvo – v konkrétnej krajine, na konkrétnom svetadiele alebo dokonca celosvetovo. Medzinárodné organizácie, ako napríklad Medzinárodný epizootický úrad (OIE) a Svetová banka, považujú zdravie zvierat za celosvetové verejné blaho. EÚ považuje poskytovanie „zdravotných služieb pre zvieratá“ [7], ktoré sú v súlade s medzinárodnými normami (pokiaľ ide o právne predpisy, štruktúru, organizáciu, zdroje, kapacity, úlohu súkromného odvetvia a pomocné povolania), za minimálny cieľ. Ide o prioritu verejných investícií. Neustále sa vyvíjajúce právne predpisy sú jedným z hlavných mechanizmov intervencie EÚ v oblasti zdravia zvierat tak pri tvorbe politiky Spoločenstva ako pri plnení medzinárodných záväzkov. Lepšie zásady regulácie sa budú uplatňovať prostredníctvom posilneného partnerstva a komunikácie. Budúca stratégia bude mať za cieľ nahradiť existujúci súbor vzájomne previazaných a súvisiacich politických opatrení jednotným politickým rámcom. Stratégia týkajúca sa zdravia zvierat sa bude usilovať o jednotný a jasný regulačný rámec, ktorý sa bude čo možno najviac približovať odporúčaniam/normám a usmerneniam OIE/Codex. Tento regulačný rámec bude zahŕňať opatrenia v oblasti výživy a blaha zvierat. Európska komisia je zodpovedná za zabezpečenie, aby neopodstatnené vnútroštátne/regionálne predpisy nepredstavovali možnú prekážku pre vnútorný trh. Regulačný rámec EÚ však musí byť tiež primerane flexibilný, aby sa umožnilo rozhodovať o rovnocennosti, urovnávať spory a účinne reagovať na meniacu sa situáciu. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať postaveniu zvierat chovaných na nekomerčné účely (napr. ako koníček) a divo žijúcim zvieratám v takom rozsahu, v akom má dosah na základné ciele [8]. Úlohy a povinnosti budú jasne určené. Na všetkých úrovniach je potrebný prístup založený na stimuloch. Vyžaduje sa preskúmanie súčasného nástroja spolufinancovania. V prípade viacerých rozhodnutí Komisie sa použijú účinnejšie postupy. SCFCAH [9] sa zameria na rozhodnutia s kľúčovým významom pre členské štáty a zainteresované subjekty. Čo najviac je potrebné podporiť neregulačné nástroje. Očakávané výsledky: Všeobecný právny predpis EÚ týkajúci sa zdravia zvierat: V jednotnom horizontálnom právnom rámci sa určia a začlenia sa doň spoločné zásady a požiadavky existujúcich právnych predpisov (vnútorný trh, dovozy, kontrola ochorení zvierat, výživa zvierat a blaho zvierat). Existujúce právne predpisy budú zjednodušené a primerane nahradené týmto novým rámcom v záujme priblíženia medzinárodným normám (normám OIE/Codex) a pri súčasnom zabezpečení pevnej zaangažovanosti za vysoké normy zdravia zvierat. 2.2. Rozvoj systému spoločného znášania nákladov a zodpovednosti Ochorenia zvierat Existujúce systémy náhrad sú predovšetkým zamerané na poskytovanie náhrad pre majiteľov zvierat v prípade výskytu ohniska choroby. Primerané spoločné znášanie nákladov, výhod a zodpovednosti by mohlo významne prispieť k dosiahnutiu kľúčových cieľov stratégie. Poskytnutím stimulov k prevencii hrozieb súvisiacich so zdravím zvierat by mohlo členským štátom a Spoločenstvu pomôcť pri predchádzaní hlavným finančným rizikám. Jeho ambíciou by bolo tiež posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti Spoločenstva a osobitne zmiernenie rozdielov v úrovni zdravia zvierat medzi rozličnými regiónmi. Na jednej strane musia vlády zohrať dôležitú úlohu pri zabezpečení našich vonkajších hraníc proti zavlečeniu chorôb a pri organizácii opatrení v prípade výskytu ohnísk exotických chorôb. Poskytovanie štátnych náhrad je veľmi dôležité z hľadiska kompenzácie súkromného majetku zničeného vo verejnom záujme minimálne v rozsahu, v ktorom majiteľ nenesie za výskyt ohniska zodpovednosť. V týchto prípadoch je ochrana verejného zdravia prioritná. Na druhej strane sú za zdravie zvierat zodpovední predovšetkým ich majitelia a príslušné priemyselné odvetvie. V dôsledku toho sa môžu majitelia zvierat a priemyselné odvetvie lepšie než iní vysporiadať s rizikami ochorení zvierat. Je zrejmé, že si príslušná stratégia vyžaduje plnú účasť a zaangažovanosť všetkých strán vrátane odvetvia poisťovníctva. Prevzatie zodpovednosti za riziko je kľúčovou záležitosťou a je nevyhnutné zaviesť nové mechanizmy na zaangažovanie hlavných zainteresovaných subjektov do rozhodovania o významných politických otázkach, predovšetkým v otázke núdzových opatrení. Nevyhnutnou bude štúdia uskutočniteľnosti s cieľom zvážiť konkrétne návrhy postupného rozvoja harmonizovaného systému EÚ. Krmivársky sektor V krmivárskom sektore je výskyt nehôd veľkého rozsahu pre verejné orgány často veľkým bremenom vzhľadom na náklady spojené so stiahnutím, prepravou, uskladnením a zničením krmiva, potravín a zvierat, ako aj s nákladmi na rozbor a ostatnými administratívnymi výdavkami. Krmivárske podnikateľské subjekty sú zodpovedné za akékoľvek porušenie príslušných právnych predpisov pre bezpečnosť krmív a za priame dôsledky stiahnutia z trhu, spracovania a/alebo zničenia akéhokoľvek krmiva, zvierat a potravín z nich vyprodukovaných [10]. V roku 2007 predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej budú stanovené možnosti na vytvorenie účinného systému finančných záruk pre krmivárske podnikateľské subjekty. Očakávané výsledky: Ochorenia zvierat: rozvoj harmonizovaného rámca EÚ týkajúceho sa kritérií spoločného znášania zodpovednosti a nákladov na základe: ◦ zatriedenia biologických a chemických rizík podľa úrovne významu pre EÚ (pilier 1) ◦ stimulov podporujúcich správanie vedúce k znižovaniu rizík zo strany všetkých zainteresovaných strán ◦ možnosti krytia nepriamych strát ◦ vyrovnávania nákladov (verejné/súkromné financovanie) a povinností. Je nevyhnutné zvážiť aspekty solidarity. ◦ zamedzenia narušenia hospodárskej súťaže ◦ zlučiteľnosti s medzinárodnými záväzkami EÚ ◦ účinnosti a pružnosti realizácie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni ◦ konzultačného mechanizmu medzi partnermi, ktorí spoločne znášajú náklady, najmä počas krízy 2.3. Vplyv Spoločenstva na medzinárodné normy Právne predpisy EÚ sú už z väčšej časti založené na odporúčaniach/normách a usmerneniach OIE/Codex, berúc do úvahy záväzky stanovené v Dohode WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (SPS dohoda). Sú však oblasti, v ktorých by EÚ mohla vylepšiť svoje približovanie sa k týmto normám (napr. stav nákaz, dovozy, kvalita a hodnotenie veterinárnych služieb, laboratórne testovanie, výživa zvierat, očkovanie). V prípadoch existujúcich noriem OIE/Codex ich bude EÚ dodržiavať pri uplatňovaní opatrení týkajúcich sa zdravia zvierat. Ak je to však vedecky opodstatnené, EÚ môže zaviesť alebo ponechať sanitárne a fytosanitárne opatrenia, ktorých výsledkom je vyššia úroveň sanitárnej a fytosanitárnej ochrany. EÚ bude naďalej veľmi aktívna v propagácii svojich vlastných noriem v OIE/Codex a zabezpečí v čo najvyššej možnej miere, aby boli primerane prijaté i na medzinárodnej úrovni. Je nevyhnutné podporiť ostatných členov OIE/Codex v používaní medzinárodných noriem pri stanovovaní svojich vlastných noriem. Pokiaľ ide o dovozy, EÚ by mala zlepšiť komunikáciu týkajúcu sa požiadaviek voči svojim obchodným partnerom. EÚ by mala tiež rozvíjať svoje vyjednávacie možnosti v otázkach týkajúcich sa vývozov. EÚ by sa mala tiež podujať na to, aby podporovala ostatných členov OIE/Codex pri zlepšovaní zosúlaďovania ich právnych predpisov s medzinárodnými odporúčaniami/normami a usmerneniami a na to, aby zabezpečila jednotnú interpretáciu a zamedzila možnému narušeniu medzinárodnej hospodárskej súťaže. Keďže Spoločenstvo disponuje výlučnou právomocou v takmer všetkých oblastiach činnosti OIE, je pre Spoločenstvo z dlhodobého hľadiska tiež želateľné, aby sa stalo členom OIE podobne, ako sa stalo členom Codex Alimentarius. To napomôže posilnenie súladu medzi normami, usmerneniami a ostatnými ustanoveniami prijatými OIE a ostatnými príslušnými medzinárodnými záväzkami Európskeho spoločenstva. Očakávané výsledky: Podpora pozícií EÚ na základe overených vedeckých dôkazov, kedykoľvek to bude potrebné. Členstvo Spoločenstva v OIE s cieľom posilniť aktívnu úlohu Spoločenstva. 2.4. Príprava vývoznej stratégie na úrovni Spoločenstva Vysoká úroveň zdravia zvierat v rámci EÚ bude kľúčovou z hľadiska rastu a zamestnanosti v Európe pri súčasnom zabezpečení, že poľnohospodári a európske spoločnosti zostanú konkurencieschopní a že budú mať skutočný prístup na vývozné trhy [11]. Potrebujeme zabezpečiť, aby európske spoločnosti, často malé a stredné podniky (MSP), mohli na týchto trhoch spravodlivo súťažiť. Rastie význam neopodstatnených sanitárnych prekážok. Ich zisťovanie, rozbor a odstraňovanie je zložité, technicky a časovo náročné. Podmienky dovozu potravín živočíšneho pôvodu a živočíšnych výrobkov sú z veľkej časti harmonizované. To isté však neplatí pre vývoz. Komisia má výlučnú právomoc vyjednávania bilaterálnych dohôd s tretími krajinami v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení. V bilaterálnych veterinárnych dohodách s určitými tretími krajinami sú osobitne určené spoločné vývozné požiadavky EÚ [12]. Prebiehajúce obchodné rokovania, predovšetkým rokovania o dohodách o voľnom obchode s Kóreou, Indiou a s ASEAN [13], zahŕňajú kapitoly dohody o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach. Komisia rokuje s členskými štátmi o dosahu realizácie existujúcej a budúcej politiky rokovaní s tretími krajinami o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach v súvislosti s vývozmi. Cieľom je zabezpečiť dodržiavanie zmluvných záväzkov v súvislosti so spoločnou obchodnou politikou a predstaviť spoločný prístup Spoločenstva pri rokovaniach s tretími krajinami. Nová stratégia EÚ týkajúca sa zdravia zvierat prispeje k prispôsobeniu súboru politických nástrojov s cieľom dosiahnuť prístup na vývozné trhy, oživiť partnerstvo so zainteresovanými subjektmi a stanoviť priority v záujme čo najlepšieho využitia zdrojov. Očakávané výsledky: Účinnejšie a transparentnejšie služby pre podniky vrátane MSP, zamerané na výsledky a konkrétne sanitárne problémy, ktorým čelia podniky EÚ na trhoch tretích krajín. Lepšie stanovovanie priorít činností zameraných na opatrenia proti prekážkam v sanitárnej oblasti s cieľom zamerať ľudské zdroje a dosiahnuť čo najpriaznivejší hospodársky dosah. Posilnenie úlohy pri rokovaní o vývozných podmienkach EÚ a riešení vývozných problémov prostredníctvom rozvoja miestnych tímov EÚ pre prístup na trhy vytvorených zo zástupcov delegácií Komisie, ambasád členských štátov a prípadne obchodných organizácií. pilier 3 | predchádzanie hrozbám súvisiacim so zvieratami, dohľad a pripravenosť na krízy | Zisťovanie problémov pred ich výskytom a pripravenosť zvládať výskyt ohnísk nákazy a krízy 3.1. Podpora opatrení biologickej bezpečnosti na hospodárstvach Biologická bezpečnosť zahŕňa tie opatrenia, ktoré sa prijali s cieľom ochraňovať populácie, stáda alebo skupiny zvierat pred ochoreniami, ktoré sa u nich v súčasnosti nevyskytujú, alebo také opatrenia, ktorými sa má obmedziť šírenie ochorenia v stáde. V úspešných opatreniach biologickej bezpečnosti musí byť upravená izolácia nových zvierat privezených na hospodárstvo, izolácia chorých zvierat, riadenie pohybu ľudí, zvierat a vybavenia, správne používanie krmiva a postupy čistenia a dezinfekcie priestorov. Za toto sú zodpovední majitelia zvierat vrátane poľnohospodárov vykonávajúcich túto činnosť ako záujmovú. Keďže sa však niektoré nákazlivé patogénne látky môžu ľahko šíriť z jedného hospodárstva na druhé, je pri preventívnych opatreniach a opatreniach biologickej bezpečnosti nevyhnutné prijať spoločný prístup. Účinné opatrenia biologickej bezpečnosti na hospodárstvach budú predstavovať dôležité kritérium postupov zónovania a delenia [14] v záujme kontroly ochorení a/alebo na obchodné účely. Stav bezchorobnosti, opatrenia biologickej bezpečnosti, opatrenia v oblasti blaha zvierat a veterinárna kontrola budú tiež možnými prostriedkami ratingu podnikov a podpory rozvoja systému zdieľania zodpovednosti a nákladov. Očakávané výsledky: Usmernenia zohľadňujúce úroveň rizika spojeného s rozličnými typmi výrobných systémov a druhov (napr. intenzívna výroba, extenzívna výroba, oblasť s vysokou hustotou, poľnohospodári vykonávajúci túto činnosť ako záujmovú). Tieto usmernenia budú v súlade s právnym rámcom EÚ týkajúcim sa zdravia zvierat. Poskytovanie prostriedkov na financovanie a podporu opatrení biologickej bezpečnosti na hospodárstvach súvisiacich s infraštruktúrou prostredníctvom existujúcich fondov. 3.2. Identifikácia a sledovanie Cieľom rámca EÚ pre vysledovateľnosť (systémy identifikácie, označovania a TRACES, Obchodný kontrolný a expertný systém Spoločenstva) je zlepšenie kvality, presnosti, dostupnosti a včasnosti poskytovania údajov o živých zvieratách, potravinách živočíšneho pôvodu a krmive. Umožňuje vysledovateľnosť bez ohľadu na hranice medzi členskými štátmi. V súčasnosti sa individuálna identifikácia, napr. hovädzieho dobytka, uskutočňuje prostredníctvom identifikátorov, systému založeného na papierových zvieracích pasoch a registroch spolu s vnútroštátnymi identifikačných databázami, ktoré nie sú medzi členskými štátmi prepojené. Vysledovateľnosť prepravy živých zvierat je možná prostredníctvom papierových osvedčení spolu s TRACES. Postupné zavádzanie elektronickej identifikácie nastoľuje otázku, ako možno v strednodobom a dlhodobom horizonte skombinovať rozličné prvky systému vysledovateľnosti živých zvierat a aké sú možnosti rozvoja integrovaného elektronického systému EÚ. Malí chovatelia dobytka sú vzhľadom na pomer medzi nákladmi a výhodami v ťažšej pozícii pri zavádzaní elektronickej identifikácie. Pri zavádzaní nového systému by sa mala osobitná pozornosť venovať situácii MSP vychádzajúc z dôkladného hodnotenia vplyvu. Zvýšenie presnosti a včasnosti týchto údajov by malo mať za následok zlepšenie informácií pre veterinárny dohľad a lepšie spôsoby zvládania výskytu ohnísk nákazy, zatiaľ čo lepšou efektivitou by sa malo dosiahnuť zníženie nákladov pre priemyselné odvetvie i vlády. Očakávané výsledky: TRACES dosiahne svoj cieľ stať sa jediným portálom pre všetky veterinárne záležitosti. Interoperabilita vnútroštátnych identifikačných databáz. Zavedenie elektronických postupov (v dlhodobejšej perspektíve). ◦ Štúdia uskutočniteľnosti zavedenia elektronickej identifikácie (s osobitným zameraním na prežúvavce) na dobrovoľnom alebo povinnom základe ◦ Zavedenie elektronickej certifikácie s cieľom nahradiť papierovú certifikáciu na účely premiestňovania živých zvierat (obchod a dovozy v rámci Spoločenstva) ◦ Vytvorenie širšieho, integrovaného elektronického systému so zjednotenou databázou obsahujúcou všetky prvky súčasného systému týkajúceho sa certifikácie, identifikácie zvierat, zdravia zvierat a stavu životných podmienok zvierat 3.3. Lepšia biologická bezpečnosť na hraniciach EÚ je najväčším dovozcom potravín na svete. Povinnosťou členských štátov, pokiaľ ide o hraničné kontroly, je ochraňovať Spoločenstvo pred možnými rizikami týkajúcimi sa zdravia zvierat a verejného zdravia, ktoré sa môžu vyskytnúť vzhľadom na medzinárodný obchod so živými zvieratami a výrobkami z nich. Úlohou je zlepšiť biologickú bezpečnosť na hraniciach bez toho, aby sa vážne narušilo cezhraničné premiestňovanie ľudí a poľnohospodárskych tovarov. Hlavnou bezpečnostnou črtou hraničných kontrol preclených dovozov na účely zdravia zvierat je v skutočnosti kontrola príslušných dokladov a EÚ je odkázaná na presnosť a čestnosť colných prehlásení v týchto dokladoch. Veterinárni lekári musia užšie spolupracovať s colnými úradmi na stanovištiach hraničných kontrol, a tiež na miestach možného nezákonného vstupu tovarov a zvierat do Spoločenstva. Zásadné otázky sa objavujú v súvislosti s posudzovaním rizík, dôverou medzi jednotlivými vládami a v súvislosti s tým, čo je a nie je možné docieliť pri hraničných kontrolách a ostatných miestach vstupu (účinnosť/efektivita). Na druhej strane môže byť pre určité rozvojové krajiny obtiažne dodržiavať normy EÚ a zapojiť sa tak do obchodu. EÚ by mala rozvíjať existujúce iniciatívy a zlepšiť spoluprácu s tretími krajinami tak, že im poskytne technickú pomoc s cieľom spĺňať požiadavky EÚ týkajúce sa zdravia zvierat, pokiaľ ide o dovozy, a bojovať proti exotickým chorobám pri zdroji. Očakávané výsledky: Preskúmanie súčasných právnych predpisov a rozvoj politiky zameranej na docielenie lepšieho prístupu zohľadňujúceho možné riziká pri hraničných kontrolách a na boj proti nezákonnému obchodu. Rozvoj posudzovania rizík na úrovni EÚ s cieľom zamerať sa na rizikovejšie zásielky (výrobky, krajiny) a pomôcť pri výbere kontajnerov, ktoré sa majú fyzicky preveriť. Zoptimalizovať koordináciu agentúr/útvarov regulujúcich dovozy (colné/veterinárne útvary). Informovať cestujúcich o obmedzeniach a ich povinnostiach a zabezpečiť ich primerané presadzovanie. Zlepšiť riadenie rizík na úrovni tretích krajín a poskytnúť tretím krajinám pomoc (prostredníctvom vonkajších nástrojov spolupráce, odbornej prípravy, odovzdávania poznatkov a podpory prostredníctvom regionálnych odborných skúseností). 3.4. Dohľad a pripravenosť na krízy/riadenie kríz [15] Veterinárny dohľad Veterinárny dohľad zabezpečuje včasné varovanie pred hrozbami súvisiacimi so zvieratami a ich rýchle zisťovanie spolu s mapovaním a rozborom spôsobu, akým choroby vznikajú a sa šíria. Získané informácie poskytujú kľúčový vedecký dôkaz pre inštitúcie EÚ a vlády na podporu ich rozhodnutí o preventívnych a kontrolných opatreniach, ako aj pri posudzovaní účinnosti existujúcich prístupov. Dohľad poskytuje širšej verejnosti, poľnohospodárom a majiteľom spoločenských zvierat informácie, ktoré im a veterinárnym lekárom môžu pomôcť pri rozhodovaní, ako čo najlepšie ochrániť svoje vlastné zdravie a zdravie ich zvierat. Lepšie porozumenie klimatických zmien a hodnotenie ich vplyvu na zdravie zvierat s cieľom umožniť lepšie „prispôsobenie“ veterinárnych opatrení je tiež kľúčové. Chovatelia zvierat a veterinárni lekári sa musia tiež účinne odborne vzdelávať, aby boli schopní určovať príznaky ochorení v ranom štádiu. Pripravenosť na stav núdze Stavy núdze súvisiace so zvieratami je nevyhnutné riešiť rýchlo a účinne na základe dohodnutého prístupu. Možnosť Komisie prijímať rýchle rozhodnutia o núdzových opatreniach má veľký význam pri obmedzovaní a kontrole hrozieb súvisiacich so zvieratami na úrovni EÚ. V súvislosti s etickými obavami a rastúcim dopytom po zlepšených životných podmienkach zvierat zaujala už EÚ pružnejší prístup k očkovaniu, ako aj k zlepšovaniu svojej politiky kontroly hlavných ochorení zvierat. Jedným z cieľov novej stratégie EÚ súvisiacej so zdravím zvierat (cieľ 4) bude znížiť počet odstránených zvierat. Avšak s ohľadom na rozličné faktory [16] je dôležité, aby sa o použití očkovania rozhodovalo podľa konkrétneho prípadu. Príprava, cvičné núdzové plány a realizácia pripravenosti na stav núdze sú v zodpovednosti vlád. Tieto plány by mali byť vopred dohodnuté s partnermi systému spoločného znášania nákladov. Kľúčovým faktorom schopnosti úspešne zvládnuť výskyt ohniska je znalosť toho, kde sa zvieratá a výrobky z nich nachádzajú a schopnosť kontroly ich premiestňovania. Očakávané výsledky: Dohľad: Zlepšenie stanovovania priorít v súvislosti s dohľadom podľa zatriedenia hrozieb súvisiacich so zvieratami. Určenie vhodných ukazovateľov a spôsobov na zber údajov. Podpora sietí spolupráce zainteresovaných strán, osobitne prostredníctvom Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb a Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín, vylepšiť zber údajov, rozbor rizík a informovanie verejnosti, ako aj odbornej prípravy s cieľom umožniť včasné zistenie problémov súvisiacich so zdravím zvierat, Poskytovanie prostriedkov na: ◦ podporu epidemiologického dohľadu prostredníctvom existujúcich fondov, ◦ zachovanie diagnostickej kapacity EÚ (napr. financovanie rozvoja kontaktov medzi laboratóriami) a ◦ poskytovanie vhodnej odbornej prípravy (napr. iniciatíva „lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny [17]“). Prispôsobenie Systému oznamovania ochorení zvierat (ADNS) tak, aby boli činnosti dohľadu prínosnejšie a aby boli informácie šírené širšiemu okruhu [18]. Pripravenosť na stav núdze: Iniciatíva na zlepšenie pripravenosti EÚ na hlavné hrozby pre zdravie zvierat. Tieto zložky môžu byť tiež užitočné pri určovaní možných bioteroristických útokov a pri reakcii na ne: ◦ sieť rýchlej reakcie ◦ podpora šírenia odborných poznatkov a nástrojov umožňujúcich humánne zabíjanie zvierat v núdzových situáciách ◦ komunikačná kapacita počas krízy ◦ oddelenia pre riadenie kríz a núdzový tím veterinárnych lekárov Spoločenstva ◦ posilnenie nevyhnutných bánk antigénov/očkovacích látok v EÚ. Určiť a posilniť zrýchlené postupy povoľovania celoeurópskeho uvádzania na trh veterinárnych výrobkov (napr. očkovacích látok) používaných na prevenciu ochorení zvierat podliehajúcich núdzovým opatreniam Spoločenstva. pilier 4 | veda, inovácie a výskum | Cieľom je podpora a koordinácia rozboru rizík, vedy, inovácií a výskumu, čím sa prispeje k vysokej úrovni verejného zdravia a konkurencieschopnosti podnikov EÚ pôsobiacich v odvetví zdravia zvierat. 4.1. Veda Spoločenstvo si zakladá na vynikajúcich výsledkoch vedeckej činnosti, nezávislosti, otvorenosti a transparentnosti. Postupne sa zakladá sieť referenčných laboratórií Spoločenstva a národných referenčných laboratórií. Vedecky správne a jednotné testovanie má základný význam pre vhodnú diagnostiku ochorení a pre uplatňovanie nevyhnutných kontrolných a eradikačných opatrení. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a Európska agentúra pre liečivá tiež sústreďujú a koordinujú vedecké zdroje z celej EÚ s cieľom poskytovať nezávislé vedecké poradenstvo vysokej kvality a posudzovanie rizík. Toto poskytuje subjektom zodpovedným za riadenie rizík (Európska komisia, Európsky parlament a členské štáty) správny základ pre politiku v oblasti zdravia zvierat. Očakávané výsledky: Posilnenie spolupráce medzi európskymi agentúrami a vnútroštátnymi orgánmi. Preskúmanie a v prípade potreby rozšírenie činností referenčných laboratórií Spoločenstva na základe hodnotenia. 4.2. Inovácie a výskum Pre rozvoj moderného výskumu v globálnom prostredí je kľúčové zorganizovať spoluprácu na rozličných úrovniach, koordinovať politiky na vnútroštátnej a európskej úrovni, podporovať rozvoj kontaktov medzi tímami a zvyšovať mobilitu jedincov a myšlienok. Súčasnú rozdrobenosť európskych úsilí je možné prekonať rozhodnými opatreniami v oblasti zdravia zvierat na európskej úrovni. Nový 7. rámcový program (2007 – 2013) bude dôležitým nástrojom pri podpore výskumu zdravia a blaha zvierat spolu s národným úsilím a ostatnými európskymi výskumnými činnosťami založenými na spolupráci. Spustených bolo už niekoľko iniciatív na podporu výskumu ochorení a blaha zvierat vrátane výzvy na vytvorenie siete ERANET [19] v oblasti zdravia zvierat, informačnej platformy pre ochranu a blaho zvierat, a Európskej technologickej platformy pre globálne zdravie zvierat (ETPGAH) v roku 2004. Uvedená technologická platforma vedená priemyselným odvetvím by mala presvedčiť verejný i súkromný sektor v Európe, aby prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev vyčlenili prostriedky na výskum. Mala by posilniť rozvoj nových a účinných nástrojov (predovšetkým očkovacích látok a diagnostických testov) na kontrolovanie ochorení zvierat, ktoré majú významný vplyv na Európu a zvyšok sveta. Jednotný regulačný rámec je základnou podmienkou účinnej politiky týkajúcej sa zdravia zvierat a tiež rozvoja a používania veterinárnych liečiv a novej generácie očkovacích látok. Komisia navyše navrhla vo svojom akčnom pláne Spoločenstva na ochranu a dobré životné podmienky zvierat zriadenie Európskeho centra pre dobré životné podmienky zvierat. To by koordinovalo a podporovalo výskum s cieľom aktualizovať existujúce normy. Očakávané výsledky: Určenie plánu výskumnej činnosti pri zaangažovaní priemyselného odvetvia a ostatných príslušných zainteresovaných subjektov. V tomto pláne sa stanovia priority medzi hrozbami súvisiacimi so zdravím zvierat a určia sa nedostatky existujúcich kontrolných nástrojov na dohľad, diagnostiku, očkovanie a liečbu. Zabezpečenie primeranej úrovne financovania na účely plnenia plánu výskumných činností prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. Rozvoj vhodného rámca na úrovni Spoločenstva na zmiernenie demotivačných činiteľov pre výrobcov a udržanie kapacít EÚ predovšetkým s cieľom posilniť banky antigénov/očkovacích látok. Poskytnutie podpory pre výskum v tretích krajinách prostredníctvom medzinárodnej spolupráce, osobitne často sa vyskytujúcich exotických ochorení alebo zanedbaných zoonóz, ktoré môžu mať na tieto krajiny vážny dosah. (...PICT...) [1] Vrátane opatrení v oblasti blaha zvierat. [2] Myslené sú choroby zvierat, choroby prenášané potravinami a biotoxíny. [3] Premiestňovanie zvierat musí dosiahnuť rovnováhu, pri ktorej voľné premiestňovanie zvierat bude primerané vzhľadom na riziko zavlečenia a rozšírenia chorôb a na blaho zvierat počas prepravy. [4] V súlade s Oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade o akčnom pláne Spoločenstva na ochranu a dobré životné podmienky zvierat na roky 2006-2010 KOM(2006) 13. [5] Európska Rada prijala v júni 2006 ambicióznu a komplexnú obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ – DOC 10917/06. [6] Poradný výbor pre zdravie zvierat bude zriadený ako pracovná skupina poradnej skupiny pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a rastlín – článok 4 ods. 2 rozhodnutia Komisie č. 2004/613/ES zo 6. augusta 2004. [7] Sem patrí zodpovedná administratíva, všetky zodpovedné orgány a všetky osoby s povolením, registráciou a licenciou vydanou štatutárnym orgánom pre zdravie zvierat (ako je určené v kódexe OIE). [8] Napr. Natura 2000, ktorá bola zriadená smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicou Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva. [9] SCFCAH - Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat. [10] Článok 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005 z 12. januára 2005, ktorým sa stanovujú požiadavky na hygienu krmív. [11] Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2007) 183, z 18. apríla 2007: „globálna Európa: pevnejšie partnerstvo na zabezpečenie prístupu na trh pre európskych vývozcov“. [12] Vrátane Čile, Mexika, USA, Kanady, Nového Zélandu a krajín Európskej asociácie voľného obchodu. [13] Združenie národov juhovýchodnej Ázie. [14] Zónovanie a delenie sú postupy, ktoré vykonáva krajina na základe ustanovení kódexu OIE s cieľom určiť v rámci svojho územia subpopulácie zvierat s rozličným zdravotným stavom v záujme kontroly ochorení a/alebo medzinárodného obchodu. Pod pojmom delenie sa rozumie uplatňovanie riadiacich systémov súvisiacich s opatreniami biologickej bezpečnosti, zatiaľ čo zónovanie znamená určovanie subpopulácie na základe zemepisnej príslušnosti. [15] Vrátane spolupráce s tretími krajinami. [16] Dostupnosť a účinnosť očkovacích látok, požiadavky podľa možností platných testov rozlišujúcich medzi nakazenými a zaočkovanými zvieratami, medzinárodné usmernenia OIE a možný dosah na obchod, rozbor pomeru nákladov voči účinnosti, možné riziká spojené s používaním očkovacích látok. [17] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny KOM(2006) 519. [18] A týmto spôsobom pomôcť členským štátom EÚ pri spĺňaní požiadaviek a zamedziť zbytočnému zdvojeniu úsilia vzhľadom na nutnosť zahlasovania podobných informácií prostredníctvom Svetového informačného systému pre zdravie zvierat v rámci OIE. [19] Cieľom programu ERA-NET je v kontexte Európskeho výskumného priestoru (ERA) zintenzívnenie spolupráce a koordinácie výskumných činností (t.j. programov), ktoré sa vykonávajú na národnej alebo regionálnej úrovni v členských a asociovaných štátoch prostredníctvom rozvoja kontaktov v oblasti výskumu. --------------------------------------------------