[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 9.4.2008 KOM(2008) 177 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EÚ ako globálny partner pre rozvojUrýchliť pokrok na ceste k rozvojovým cieľom tisícročia {SEK(2008) 431}{SEK(2008) 432}{SEK(2008) 433}{SEK(2008) 434}{SEK(2008) 435} OBSAH 1. Rok 2008 – rozhodujúci rok pre rozvoj 4 2. 46 miliárd eur európskej pomoci v roku 2007 – plníme svoje sľuby? 6 3. Účinnejšia pomoc vyžaduje radikálnejšie zmeny 8 4. Európsky pól súdržnosti rozvojových politík 10 5. Pomoc pre obchod v záujme MDG 11 6. Záver – je potrebný nový impulz 12 Zhrnutie Od roku 2005 zdieľajú členské štáty a Európska komisia spoločnú víziu rozvoja, ktorá sa odráža v Európskom konsenze o rozvoji. Princípy a ciele, ktoré Únia oznámila, vymedzujú úsilie pri poskytovaní rozvojovej pomoci. Cieľom tohto úsilia je predovšetkým podporiť rozvojové krajiny v ich stratégiách zameraných na zníženie chudoby, najmä podporovaním prístupu k základnému vzdelaniu pre dievčatá a chlapcov, posilnením zdravotných systémov v najchudobnejších krajinách, zaistením prístupu k pitnej vode pre znevýhodnené obyvateľstvo alebo podporovaním programov na posilnenie kapacít ako aj iniciatív v oblasti demokracie a dobrej správy vecí verejných. Konferencia o financovaní rozvoja v Monterrey v roku 2002, prehľad o pokroku dosiahnutom na ceste k rozvojovým cieľom tisícročia a prijatie Európskeho konsenzu o rozvoji v roku 2005 umožnili Európskej únii prijať sériu záväzkov týkajúcich sa objemu pomoci, jej účinnosti a súdržnosti politík v prospech rozvoja a pomoci pre obchod. Komisia zaisťuje kontrolu týchto záväzkov v rámci Únie. Toto oznámenie ako aj pracovné dokumenty, ktoré ho sprevádzajú, sú odpoveďou na túto povinnosť. Cieľom je prispieť k vypracovaniu spoločnej európskej pozície, najmä s ohľadom na stretnutia v Akre a Dauhe[1] a na udalosť na vysokej úrovni organizovanej OSN v septembri 2008 a potvrdiť tak kľúčovú úlohu Únie na medzinárodnej scéne a jej mobilizáciu v prospech rozvojových cieľov tisícročia. Napriek tomu, že z pohľadu finančnej pomoci Únia naďalej zostáva hlavným darcom a najväčším partnerom rozvojových krajín a napriek úsiliu poskytnúť pomoc 93 euro ročne na Európana, vykazuje bilancia finančnej pomoci za rok 2007 pokles. Členské štáty sa vyzývajú, aby potvrdili ich politické záväzky a finančné ciele do roku 2010 a 2015. Ich povinnosťou je splniť prijaté v súvislosti s predvídateľnosťou pomoci, najmä vypracovaním riadnych predbežných viacročných harmonogramov ich finančných tokov. Čo sa týka pomoci pre obchod, členské štáty musia posilniť svoje úsilie a spoločne zvýšiť svoju technickú pomoc tak, aby boli dosiahnuté ciele stanovené na rok 2010. Napokon, členské štáty sa vyzývajú, aby prehĺbili vyhľadávanie inovatívnych zdrojov pre financovanie vhodných akcií, ktoré by boli reakciou na zmenu klímy. Keďže Únia uznáva, že rozvoj závisí nielen od objemu pomoci ale aj od jej kvality, bol pokrok, čo sa týka účinnosti pomoci, dosiahnutý najmä prostredníctvom politických a technických rámcov prijatých v roku 2007 (napr. kódex týkajúci sa deľby práce, spolufinancovanie Komisia/členské štáty, predvídateľnosť platieb). Tento pokrok bol však príliš skromné na to, aby sa dosiahli zmeny. Dnes Komisia navrhuje aktívne pracovať na zavedení týchto princípov na základe konkrétnych návrhov, ktoré vypracovala. Únia musí prijať ambicióznu pozíciu v Akre, aby mohla podporovať skutočnú deľbu práce, väčšiu rozpočtovú pomoc a inkluzívny prístup k rozvoju uprednostňujúci rodovú rovnosť a zahŕňajúci občiansku spoločnosť a miestne samosprávy tak v Európe ako aj v rozvojových krajinách. Už vynaložené úsilie na zaistenie komplementarity a kvality európskej pomoci v oblasti podpory obchodu by sa v budúcnosti malo tiež zvýšiť. Komisia vyzýva členské štáty k vyvinutiu väčšieho úsilia pri predvídaní pomoci pre obchod, najmä v krajinách AKT, a k tomu, aby sa k nej pridali a pomohli do konca roka vytvoriť „európske balíky pomoci pre obchod“ a založiť Regionálne fondy na podporu dohôd o hospodárskom partnerstve a procesov regionálnej integrácie, pokiaľ si to príslušné regióny AKT budú želať. V oblasti súdržnosti politík je Únia na čele a zaujíma sa najmä o účinky európskych politík v dvanástich kľúčových oblastiach (napr. v oblasti obchodu, poľnohospodárstva, rybolovu, životného prostredia, bezpečnosti) na rozvojové krajiny a ciele tisícročia. Tri politické oblasti s veľkým rozvojovým potenciálom (politika v oblasti klímy a energetiky, migrácia a výskum) sa stali predmetom analýzy a boli vypracované konkrétne návrhy na posilnenie súčinnosti s rozvojovými cieľmi Únie. Rok 2008 musí byť medzníkom v činnosti EÚ v oblasti rozvoja. EÚ môže a musí dosiahnuť zmenu, musí vyslať jasný politický signál a reagovať tak na očakávania partnerských krajín. Počas júnového zasadnutia Európskej rady boli členské štáty vyzvané, aby prijali ambicióznu politickú pozíciu. Európa sa musí viac ako kedykoľvek predtým zmobilizovať a spojiť svoje sily, aby radikálne zlepšila životné podmienky všetkých obyvateľov rozvojových krajín. 1. ROK 2008 – ROZHODUJÚCI ROK PRE ROZVOJ Rok 2008 bude pre rozvoj rozhodujúcim. Viaceré udalosti na vysokej úrovni urobia z rozvojových cieľov tisícročia (ďalej len MDG) politickú prioritu. Na konferencii v Akre[2] sa bude skúmať plnenie Parížskej deklarácie o účinnosti pomoci prijatej v roku 2005. Na samite v Dauhe[3] sa bude sledovať plnenie záväzkov prijatých na konferencii o financovaní rozvoja v Monterrey v roku 2002. Udalosť Organizácie spojených národov, ktorá sa bude konať na vysokej úrovni 25. septembra bude musieť posilniť vôľu medzinárodného spoločenstva konať, aby sa ciele dosiahli do roku 2015. Rok 2008 bude rozhodujúcim rokom aj pre dôveryhodnosť Európy. V roku 2005 boli z hľadiska objemu a kvality pomoci prijaté historické záväzky. Tieto záväzky musia byť dodržané. Je to otázka individuálnej aj kolektívnej zodpovednosti Únie v jej boji proti chudobe. Od prijatia Európskeho konsenzu o rozvoji v roku 2005[4], zameraného na MDG a na odstránenie chudoby v kontexte trvalo udržateľného rozvoja, začala Únia dôležité iniciatívy, aby podporila napredovanie plnenia rozvojovej agendy. V decembri 2007 Európska rada[5] vyzvala Komisiu, aby pripravila správu o príspevku Únie k MDG. Toto oznámenie ako aj pracovné dokumenty, ktoré ho sprevádzajú, sú odpoveďou na túto výzvu. Analyzujú súčasný stav a identifikujú zmeny potrebné na urýchlenie pokroku smerom k plneniu MDG. Medzinárodné spoločenstvo sa zaviazalo prijať mnohé opatrenia: rozvinuté krajiny sa zaviazali zvýšiť ich pomoc a účinnosť tejto pomoci, rozvojové krajiny sa zaviazali zaviesť politiky zamerané na MDG a účinnejšie koordinovať vonkajšiu pomoc. Hoci sa uznáva, že hlavnú úlohu majú partnerské krajiny, šanca na dosiahnutie MDG závisí vo veľkej miere od objemu pomoci ale aj, a to je rovnako dôležité, od účinnosti tejto pomoci. V niektorých krajinách a regiónoch sa dosiahol značný pokrok, ale zníženie chudoby vo svete na polovicu ešte zďaleka nie je realitou. Každý rok umiera 11 miliónov detí na liečiteľné choroby, pričom väčšina z týchto detí nemá ani 5 rokov. Jeden človek zo štyroch ešte nemá prístup k pitnej vode. 114 miliónov detí nemá ešte stále prístup k základnému vzdelaniu. 584 miliónov žien je dnes negramotných. Subsaharská Afrika je stále veľmi pozadu. Inde, a to najmä v Ázii, je naďalej veľa skupín, ktorí nemajú z rastu žiadny prospech. Vznikli nové iniciatívy, najmä iniciatíva generálneho tajomníka Organizácie spojených národov pre MDG v Afrike[6] alebo „Výzva k akcii“ pre MDG[7]. Partnerstvo EÚ – Afrika pre MDG, prijaté na samite v Lisabone[8] poskytne tak isto nový rámec pre dialóg a akciu. EÚ zohrala a naďalej zohráva vedúcu úlohu, nielen preto, že 90 % zvýšenia prisľúbenej pomoci bude pochádzať z európskych krajín, ale aj preto, že Únia sa podujala dôkladne zreformovať svoj systém bilaterálnej pomoci a pomoci Spoločenstva. Okrem tejto pomoci sa EÚ rozhodla zaistiť súdržnosť svojich politík so zreteľom na rozvojové ciele. Európske politiky v tak odlišných oblastiach ako sú obchod, bezpečnosť, migrácia alebo životné prostredie, sú odteraz analyzované z uhla pohľadu ich dosahu na rozvoj a na možnosti ich kladného prínosu pre dosiahnutie MDG. MDG vyžadujú dlhodobé a trvalé úsilie. EÚ musí vystúpiť na konferenciách v Akre a Dauhe s vysokými ambíciami. Zároveň musí zmobilizovať podporu medzinárodného spoločenstva na Samite G8, ako aj počas udalosti Organizácie spojených národov, ktorá sa bude konať na vysokej úrovni v septembri. Pre medzinárodné spoločenstvo a pre EÚ to bude tak skúška dôveryhodnosti ako aj príležitosť vyhodnotiť cestu, ktorú treba ešte prekonať do roku 2015. Nové globálne výzvy, najmä zmena klímy, sú ďalšou veľkou hrozbou pre trvalo udržateľný rozvoj. Európska verejná mienka si stále viac a viac uvedomuje, že Únia môže v kontexte zrýchlenej globalizácie dosiahnuť svoje interné ciele len jednotným a súdržným konaním na medzinárodnej scéne. K tomu má Európa k dispozícii nástroje aj politický rámec. Je nutné prejsť od slov k činom. Rok 2008 musí byť medzníkom v akcii EÚ v oblasti rozvoja. Európa musí viac ako kedykoľvek predtým zjednotiť svoje sily, aby radikálne zlepšila svoje šance na dosiahnutie MDG a to tým, že sa zameria na objem pomoci, účinnosť pomoci a na súdržnosť politík v prospech rozvoja. Európa musí zaujať dynamický prístup, ktorým povzbudí medzinárodné úsilie v podobe osobitných akcií. 2. 46 MILIÁRD EUR EURÓPSKEJ POMOCI V ROKU 2007 – PLNÍME SVOJE SľUBY? Európska pomoc sa musí vyvíjať novým tempom Už druhý rok po sebe sme svedkami celkového zníženia objemu rozvojovej pomoci poskytovanej medzinárodným spoločenstvom. Medzinárodné spoločenstvo poskytovateľov financií má napriek silnej politickej mobilizácii v prospech rozvojových cieľov tisícročia ťažkosti pri plnení svojich záväzkov. EÚ sa po prvýkrát spolupodieľa na tomto negatívnom trende. Je síce pravda, že niektoré členské štáty zopakovali či zlepšili svoj dobrý výkon z roku 2006, celkový trend však klesá. Vyjadrené v eurách a v percentách hrubého národného dôchodku, úsilie európskej pomoci dosiahlo v roku 2007 0,38 % v porovnaní s 0,41% v roku 2006. Napriek tomu je Európa naďalej najväčším darcom na svete, a to najmä v Afrike a zostáva hnacou silou pre rast pomoci. Európa chce a musí byť hnacou silou, aby opäť zmobilizovala medzinárodné spoločenstvo najmä počas decembrovej konferencie v Dauhe. Európa musí preto opäť potvrdiť svoju vôľu dosiahnuť kolektívny cieľ, teda 0,56 % v roku 2010 a 0,7 % v roku 2015. Nepotrebujeme nové sľuby, ale musíme premeniť existujúce záväzky na hmatateľné výsledky. Takáto akčná agenda by mohla opätovne potvrdiť záväzky týkajúcej sa pomoci poskytovanej Úniou a vymedziť etapy a osobitné akcie na dosiahnutie MDG v oblastiach vzdelávania, zdravotníctva, životného prostredia, vodného hospodárstva, poľnohospodárstva, rastu a infraštruktúry. To vyžaduje oživenie politickej vôle všetkých členských štátov a uvedomenie si, že rozvoj je dnes najlepšou trvalou reakciou na výzvy globalizácie, či sa už jedná o migráciu, bezpečnosť, finančné a daňové systémy, ochranu prírodných zdrojov planéty, potravinovú bezpečnosť alebo medzinárodnú stabilitu. Serióznosť pri predvídateľnosti pomoci V súlade s politickými sľubmi je nutné poskytnúť partnerským krajinám predvídateľnosť, ktorú potrebujú pre plánovanie ich stratégií, priorít a akcií. Menej premenlivá a viac predvídateľná pomoc je potrebná aj pre makroekonomickú stabilitu. Predvídateľnosť pomoci sa meria na niekoľkých úrovniach: toky pomoci, viacročné programy a platby. Komisia predložila pre každú z týchto úrovní návrhy: - Čo sa týka predvídateľnosti tokov pomoci, Komisia trvá na nevyhnutnosti mať k dispozícii viacročné ambiciózne, ale realistické harmonogramy, ktoré umožnia zmerať na úrovni každého členského štátu postupný nárast rozpočtu pomoci od teraz do roku 2010 a do roku 2015. Výsledky z roku 2007 budú musieť byť posudzované z tejto perspektívy. - Čo sa týka plánovania pomoci, narastajúci počet štátov teraz prijíma strategické dokumenty, ktoré poskytujú partnerským krajinám údaje o zdrojoch v strednodobom horizonte. To je pozitívne. Naopak, vôľa vypracovať tieto strategické dokumenty v kontexte spoločného plánovania sa prejavila len okrajovo. Hoci spoločná analýza bola uskutočnená vo viacerých krajinách, skutočná stratégia spoločnej reakcie vznikla len Južnej Afrike, Siera Leone a v Somálsku. Práce naďalej pokračujú v Ghane a na Mali. Celkovo sa v súčasnosti snaží o spoločné plánovanie 13 členských štátov. Prieskum strategických dokumentov v polovici príslušného obdobia podľa jednotlivých krajín v roku 2009 a 2010 poskytne v tejto súvislosti nové príležitosti. - Predvídateľnosť platieb je hlavným bodom programu konferencie v Akre a iniciatívy pána Ban Ki - Moona. V tomto duchu a s cieľom reagovať na výzvy Rady a členských štátov Komisia navrhla zmluvu o MDG, ktorá umožňuje poskytnúť krajinám, ktoré dosahujú najlepšie výsledky, minimálnu ročnú úroveň rozpočtovej pomoci na obdobie šiestich rokov. Členské štáty prijali v tomto smere záväzky[9]. Návrh zmluvy o MDG je jediný, ktorý zodpovedá týmto rozhodnutiam. Potreba rovnocennej sily Rozdelenie nákladov na medzinárodnej úrovni je predmetom seriózneho jednania medzi EÚ a jej partnermi. EÚ je zďaleka najštedrejším darcom, najmä ak berieme do úvahy záväzky G8 v Gleneagles a mohla by sa teda ujať 90 % zvýšenia pomoci v období rokov 2007 – 2010. Únia musí použiť celú svoju politickú váhu, aby presvedčila tradičných partnerov, ktorými sú najmä Spojené štáty americké alebo Japonsko, a rozvíjajúce sa krajiny (Čína, India, Južná Kórea, Brazília), ktorých úloha rastie, aby sa spravodlivo podieľali na snahách v prospech rozvoja. Reagovať na najväčšiu výzvu – zmenu klímy Svet zažíva hrozný paradox, keď najchudobnejšie, najzraniteľnejšie krajiny nie sú zodpovedné za ničivé účinky zmeny klímy, ale sú nimi najviac postihnuté. Klíma nepozná hranice, kontinenty a rozdiely medzi severom a juhom[10]. Medzinárodné spoločenstvo má osobitnú zodpovednosť za pomoc týmto štátom, aby sa vydali cestou rastu, ktorý by bol charakterizovaný nižšími emisiami skleníkových plynov, a aby sa prispôsobili zmene klímy, tak ako je to uvedené v dohode uzavretej na Bali o začatí rokovaní za účelom uzatvorenia celosvetovej dohody o zmene klímy do roku 2009. Je to jeden z cieľov, ktoré si Únia stanovila prijatím návrhu Komisie vytvoriť Globálnu alianciu proti zmene klímy a prostredníctvom bilaterálnych a regionálnych iniciatív s Latinskou Amerikou a s Áziou. Teraz musíme organizovane konať. V tomto ohľade Komisia víta práce medzinárodnej výboru pre zmenu klímy, ktorú založila švédska vláda, a ktorej závery môžeme v rámci EÚ zdieľať. Komisia, presvedčená o tom, že financovanie politík v oblasti klímy v partnerských krajinách sa nemôže uskutočňovať len prostredníctvom verejnej rozvojovej pomoci, zvažuje a konzultuje so Svetovou bankou možnosť pôžičky na celosvetovej úrovni, na ktorú by banka mohla použiť na zdroje plynúce z budúceho obchodovania s právami na emisie uhlíka. V hre je veľa. Odpoveď musí byť kolektívna. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že je dôležité zahrnúť otázku zmeny klímy do stratégií spolupráce ako aj koordinovať nástroje pomoci EÚ slúžiace na zníženie rizík katastrof v súlade so záväzkami Európskeho konsenzu pre rozvoj a Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci[11]. Členské štáty sa vyzývajú, aby potvrdili ich politické záväzky a finančné ciele do roku 2010 a 2015. Členské štáty sa zároveň vyzývajú, aby splnili záväzky prijaté v súvislosti s predvídateľnosťou pomoci na troch úrovniach navrhovaných Komisiou a aby pri tom, okrem iného, vypracovali viacročné harmonogramy popisujúce nárast verejnej pomoci v prospech rozvoja. Vyzývajú sa, aby prehĺbili vyhľadávanie inovatívnych zdrojov na financovanie vhodných akcií proti účinkom zmeny klímy. 3. ÚčINNEJšIA POMOC VYžADUJE RADIKÁLNEJšIE ZMENY Je nevyhnutné sprevádzať nárast zdrojov účinnejšími vykonávacími mechanizmami. Ak by sa dvojnásobný objem pomoci Afrike mal prejaviť v podobe dvojnásobného počtu projektov, situácia by sa stala nezvládnuteľnou. Tanzánia musí ročne pripraviť pre darcov 2400 správ. V Mali pôsobí len v odvetví rozvoja vidieka viac ako 26 darcov. Medzinárodná štruktúra pomoci je stále zložitejšia v dôsledku vytvárania nových vertikálnych štruktúr, ako sú celosvetové programy a v dôsledku prílivu nových verejných a súkromných aktérov, ktorí často pôsobia mimo rámca stanovených kódov a existujúcich mechanizmov koordinácie. Toto všetko hovorí v prospech lepšie harmonizovanej pomoci, ktorá by bola vo veľkej miere prispôsobená partnerským krajinám. Ide tu o niečo úplne iné ako o postupy, ide o kvalitatívny skok, o skutočnú zmenu kultúry. EÚ, ktorá v roku 2005 zohrala kľúčovú úlohu na samite Organizácie spojených národov a aj pri prijatí Parížskej deklarácie, má dnes osobitnú zodpovednosť. Musí byť aj naďalej hnacou silou tohto globálneho procesu. Avšak, napriek určitým jednoznačným úspechom ani po troch rokoch sa nepodarilo vytvoriť „kritickú masu“ potrebnú na dosiahnutie úspechu. Všetci aktéri si ešte neosvojili nové nástroje. Konferencia v Akre bude mať zásadný význam. Budeme mať dva ciele. Musíme podať správu o tom, čo bolo dosiahnuté, s akými ťažkosťami sme sa stretli a aké boli ich príčiny, ale aj o úspechoch a dobrých skúsenostiach. Urobíme to jednak s ohľadom na ukazovatele stanovené v Parížskej deklarácii i na dodatočné záväzky, ktoré prijala EÚ. Akra sa však nedá zredukovať len na jednoduchú bilanciu. Deklarácia ministrov („ Accra Agenda for Action “) musí byť ambiciózna a vizionárska. Je treba prejsť od koncepcií a politických záväzkov ku konkrétnej realizácii. Preto treba odvážne odpovedať na štyri otázky: - Deľba práce sa musí stať skutočnosťou. Kódex správania prijatý v máji 2007, ktorý sa len začína uplatňovať, musí byť zavádzaný aktívnejšie. Znamená to, že by ho mali prijať všetci aktéri, vrátane subjektov EÚ pôsobiacich v teréne. Komisia predloží pre každú krajinu konkrétne návrhy. - Darcovia musia použiť systémy daných krajín, tak ako to urobila Komisia, keď zvýšila časť všeobecnej rozpočtovej pomoci a rozpočtovej pomoci pre odvetvia[12]. - Riadenie podľa výsledkov vyžaduje prehodnotiť spôsob navrhovania a uplatňovania našich podmienok. - Predvídateľnosť musí byť zaistená na úrovni tokov, plánovania a platieb. Okrem iného: - Jedným z nástrojov, ktorý umožňuje lepšiu účinnosť pomoci a transparentnejšie poskytovanie informácií o akcii a o výsledkoch dosiahnutých poskytovateľmi financií v teréne sú atlasy, ktoré Komisia vypracovala v roku 2005. V roku 2008 Komisia predloží nový Atlas darcov, Atlas citlivých situácií a niekoľko regionálnych atlasov. Atlasy sa budú pravidelne vypracovávať podľa tém alebo podľa regiónov (napríklad každých 6 mesiacov), aby mohli byť podkladmi pre jednania a rozhodnutia na úrovni EÚ o deľbe práce. - Prax spolufinancovania musí pokračovať a rozširovať sa. Spolufinancovanie Spoločenstva zaznamenalo menší úspech než bilaterálne financovanie, ale po úpravách regulačného rámca by mal byť oň opäť väčší záujem. V tejto oblasti sú známe prekážky aj ich riešenia. Tie treba bez meškania zrealizovať. EÚ je teraz silnejšia o 12 členských štátov, ktoré sa plne nepodieľali na príprave Parížskej deklarácie a ktoré môžu na základe vlastných skúseností s prechodným obdobím a prijímaním verejnej pomoci[13] významne prispieť. Môžu EÚ pomôcť dosiahnuť v Akre zmenu. Organizácie občianskej spoločnosti (OOS) boli „chýbajúcim prvkom“ Parížskej deklarácie. Sila OOS spočíva v rozmanitosti ich poslania. Občianska spoločnosť je plnohodnotným aktérom rozvoja. Je treba ju do tohto procesu zahrnúť, podporiť ju v jej úsilí vymedziť vlastné zásady účinnosti pomoci. To isté platí aj o miestnych samosprávach, ktoré vyjadrujú stále väčšie prianie stať sa zainteresovanými stranami a aktérmi v oblasti rozvoja. Ide tu aj o nový rozmer politiky rozvoja, ktorý je potrebné preskúmať. V tomto zmysle by mohla byť skúsenosť, získaná prostredníctvom európskej politiky regionálneho rozvoja v oblasti posilnenia regionálneho a miestneho rozmeru hospodárskeho rozvoja, zdrojom inšpirácie pre rozvojové krajiny. Komisia sa domnieva, že agenda účinnosti pomoci musí tiež zahŕňať problematiku prevencie konfliktov a citlivých situácií. V agende účinnosti musí mať svoje miesto aj rovnosť medzi mužmi a ženami ako základné ľudské právo a ako stratégia pre plnenie MDG. Rada sa vyzýva, aby v Akre prijala ambicióznu pozíciu EÚ pre skutočnú deľbu práce, väčšiu rozpočtovú pomoc, viac predvídavosti a inkluzívneho prístupu zahŕňajúceho občiansku spoločnosť, miestne samosprávy a rodovú rovnosť. EÚ môže a musí dosiahnuť zmenu, musí vyslať jasný politický signál a reagovať tak na očakávania partnerských krajín. 4. EURÓPSKY PÓL SÚDRžNOSTI ROZVOJOVÝCH POLITÍK Pomoc je nevyhnutná, ale nie je postačujúca. Zásada súdržnosti politík prijatých EÚ je zásadou účinnosti a morálnou zásadou. Dosah politík boja proti chudobe, ktoré vedie Európa v prospech najchudobnejších obyvateľov, nesmie byť oslabený účinkami iných európskych politík. Každé rozhodnutie európskych politík musí zohľadňovať jeho účinky na rozvojové ciele tisícročia. EÚ sa zaviazala, že posilní súdržnosť v dvanástich oblastiach s potenciálne veľkým dosahom na MDG. Ide tak o prevenciu, analýzu dosahu, opravu prostredníctvom vhodných reforiem ako to bolo v prípade poľnohospodárskej politiky alebo politiky rybolovu ako aj o hľadanie súčinnosti, aby mohli najchudobnejšie krajiny využiť príležitosti, ktoré im ponúkajú európske politiky[14]. Tento prístup, založený na zásade súdržnosti, umožňuje Únii znásobiť jej príspevok k MDG. EÚ prehĺbi svoje snahy o súdržnosť MDG vo všetkých oblastiach identifikovaných v roku 2005. Okrem toho Komisia tiež zvážila manévrovací priestor pre tieto tri osobitné témy: - politiky v oblasti obnoviteľných energií a najmä biopalív v rámci politík v oblasti zmeny klímy a energetiky. EÚ musí pomôcť rozvojovým krajinám využiť príležitosti vyplývajúce z trhu s biopalivami na boj proti chudobe, avšak zároveň musí pozorne dohliadať na možný dosah, ktorý môže mať táto politika, najmä pokiaľ ide o výrobu potravín, využitie pôdy a životné prostredie. To znamená pravidelné sledovanie, ktoré plne zahŕňa rozmer rozvoja, dodržiavanie kritérií trvalej udržateľnosti, podporu obchodu s biopalivami, najmä s najchudobnejšími krajinami, výskum a prenos technológií; - migračná politika a problém odchodu kvalifikovaných pracovníkov , teda problematika zvlášť dôležitá v takých odvetviach ako sú zdravotníctvo, vzdelávanie alebo výskum a inovácie. Komisia navrhuje programy „školenie v oblasti vývozu“, zlepšenie práv, a to najmä sociálnych, tých pracovníkov, ktorí sa vracajú do krajiny pôvodu a dohody o zamestnaní uzatvárané medzi členskými štátmi a rozvojovými krajinami, ktoré umožňujú riadiť nábor pracovníkov a zároveň chrániť zraniteľné odvetvia. Bolo by potrebné tiež zvážiť rôzne režimy občianstva, ktoré by posilnili vzťahy migrantov s prijímajúcou krajinou a krajinou ich pôvodu. - politiky výskumu . Komisia navrhne Rade spoločnú stratégiu výskumu pre rozvoj s cieľom lepšie koordinovať európske úsilie v tejto oblasti. Komisia sa zaväzuje v prvej etape tejto stratégie podporovať prostredníctvom 7. rámcového programu väčšiu účasť výskumných centier chudobných krajín a rozšíriť výskumnú činnosť v oblastiach obzvlášť užitočných pre dosiahnutie MDG (najmä poľnohospodársky výskum, zdravotníctvo vrátane výskumu chorôb súvisiacich s chudobou a chorôb, ktorým sa nevenovala dostatočná pozornosť, systémy verejného zdravotníctva a reprodukčného zdravia, obnoviteľné energie, vodné hospodárstvo a trvalo udržateľný rozvoj). Tieto iniciatívy musia byť sprevádzané podpornými opatreniami zameranými na posilnenie výskumných kapacít tam, kde sa to bude javiť ako nutné. Rada sa vyzýva, aby presadzovala zásady súdržnosti rozvojových politík v rámci medzinárodnej agendy pre MDG a účinnosti pomoci. Rada sa tiež vyzýva, aby sa vyjadrila k zameraniu politík určených na využitie rozvojového potenciálu v oblasti biopalív, migrácie a výskumu. 5. POMOC PRE OBCHOD V ZÁUJME MDG EÚ je prvým partnerom medzi rozvinutými krajinami, ktorý prijal stratégiu pomoci pre obchod[15]. Je to významná etapa, ktorá má EÚ umožniť, aby dosiahla finančné ciele, ktoré si v tejto oblasti stanovila a aby konkrétne v tejto oblasti uplatnila zásady účinnej pomoci. EÚ sa spoločne zaviazala poskytovať odteraz do roku 2010 na technickú pomoc pre obchod 2 miliardy EUR ročne (1 miliardu za Spoločenstvo, 1 miliardu za členské štáty) a zvýšiť svoju pomoc v ostatných oblastiach (kapacity výroby, infraštruktúry). Prioritu majú štáty AKT vzhľadom na ich osobitnú situáciu a na výzvy, ktoré predstavujú dohody o hospodárskom partnerstve, o ktorých sa práve s EÚ rokuje. 50 % zvýšenia technickej pomoci pre obchod bude pridelených krajinám AKT. Okrem finančného rozmeru sú ďalším pilierom stratégie zásady účinnosti, najmä zodpovednosť partnerských krajín a ich prispôsobenie sa daným systémom. Hoci táto stratégia bola prijatá len nedávno, monitorovacia správa Komisie ukazuje povzbudivé avšak zároveň sporné výsledky. Pomoc pre obchod už bola zahrnutá do rozvojovej spolupráce Európskej únie. Objem technickej pomoci pre obchod poskytnutej v roku 2006 členskými štátmi dosiahol 641 miliónov EUR, k čomu treba prirátať pomoc Spoločenstva vo výške 941 miliónov EUR, čo je takmer 60 % celkového objemu. Spoločenstvo teda už prakticky splnilo svoj záväzok dosiahnuť ročne 1 miliardu EUR. Aby sa spoločne dosiahla predpokladaná miliarda, ktorú majú poskytnúť členské štáty, budú musieť zvýšiť svoju technickú pomoc do roku 2010 o 56 %. Tento cieľ je uskutočniteľný, ale vyžaduje neustále úsilie. Celková pomoc EÚ pre obchod (vrátane technickej pomoci pre obchod, výrobných kapacít a infraštruktúry) sa významne zvýšila a v roku 2006 dosiahla 7,279 miliárd EUR. Avšak čo sa týka výhľadov, je znepokojujúce, že len 6 členských štátov je schopných predložiť výhľady na zvýšenie ich technickej pomoci pre obchod do roku 2010 a že žiadny členský štát nemôže potvrdiť, či bude cieľ prideliť krajinám AKT 50 % zo zvýšenia pomoci dodržaný. Regionálne programy 10. Európskeho rozvojového fondu budú pre členské štáty príležitosťou na to, aby tak urobili a stanovili svoje výhľady na pomoc, ktoré sú doplnkom pomoci Spoločenstva. Čo sa týka kvality európskej pomoci pre obchod, monitorovacia správa uvádza dobré úmysly pokračovať v koordinácii a komplementarite. Deväť členských štátov sa už zapojilo do spoločnej analýzy obchodnej situácie a sedem z nich do procesu spoločného plánovania. Šesť členských štátov a Komisia, ktoré spolu predstavujú 83 % pomoci pre obchod, už zaviedli väčšinu odporúčaní Rady[16]. Rada sa vyzýva, aby odporučila členským štátom, aby posilnili ich úsilie a spoločne zvýšili ich technickú pomoc pre obchod tak, aby bola v roku 2010 dosiahnutá úroveň o 56 % vyššia ako úroveň v roku 2006, aby tak boli dodržané stanovené finančné ciele a aby zvýšili už vynaložené úsilie o zaistenie komplementarity a kvality európskej pomoci. Komisia vyzýva členské štáty k vyvinutiu väčšieho úsilia pri predvídaní pomoci pre obchod, najmä v krajinách AKT, a k tomu, aby sa k nej pridali a pomohli do konca roka vytvoriť „európske balíky pomoci pre obchod“ a založiť regionálne fondy na podporu dohôd o hospodárskom partnerstve a procesov regionálnej integrácie, pokiaľ si to príslušné regióny AKT budú želať. 6. ZÁVER – JE POTREBNÝ NOVÝ IMPULZ Rada a členské štáty, ktoré zasadajú v Rade, sa vyzývajú, aby spoločne pristúpili k vyššie uvedeným návrhom s cieľom potvrdiť a dodržať svoje finančné záväzky, zásadne zmeniť spôsob riadenia pomoci a zlepšiť súčinnosť medzi európskymi politikami a MDG prostredníctvom uplatnenia zásad súdržnosti rozvojových politík. Okrem objemu a účinnosti pomoci sú pre dosiahnutie MDG potrebné osobitné akcie v oblastiach vzdelávania, zdravotníctva, životného prostredia, vodného hospodárstva, poľnohospodárstva a infraštruktúr. To je úloha, ktorú si vytýčila pracovná skupina na vysokej úrovni pre MDG v Afrike. Ide tiež o cieľ iniciatívy „Výzva k akcii“. Tieto iniciatívy, odôvodnené neliehavou potrebou urýchleného pokroku smerom k MDG vyžadujú akčnú agendu spoločnej odpovede Únie. Európska rada je vyzvaná, aby túto odpoveď podporila so zreteľom na činnosti vykonávané v rámci európskeho výskumného projektu rozvojových politík[17]. V tomto ohľade je zámerom Komisie predložiť na júnovom zasadnutí Európskej rady prvý dokument zameraný na MDG. Tieto snahy sú nevyhnutné. Z funkčného hľadiska tieto návrhy však len tlmočia záväzky, ktoré boli prijaté už v roku 2005. Brať MDG vážne znamená, že sa treba pozerať do budúcnosti a mať na pamäti dve zásadné skutočnosti. Na jednej strane očakávanie stanovených cieľov nie je konečným účelom, pokiaľ by mala byť chudoba v roku 2015 znížená len o polovicu. Na druhej strane je dosiahnutie cieľov, stanovených pred 8 rokmi ešte zložitejšie kvôli novým veľkým výzvam, ako sú zmena klímy, demografický vývoj, nestabilita na finančných trhoch, daňové systémy, znečisťovanie prírodných zdrojov a životného prostredia. Toto všetko musí Európsku úniu povzbudiť k vynaloženiu väčšieho úsilia, cieľom ktorého je splnenie finančných a politických cieľov, ktoré si vytýčila a primäť ďalších darcov k tomu, aby sa svojim úsilím aj oni podieľali na rozvoji. Obrázok 1: Celkové toky pomoci v rokoch 2000 – 2010 (v miliónoch EUR, v stálych cenách 2006) [pic] Zdroj: Výpočty Európskej Komisie založené na údajoch OECD/DAC (Výbor pre rozvojovú pomoc). ODA EÚ (Oficiálna rozvojová pomoc EÚ) 2004 – 2007 – Prognózy ODA 2008 – 2010 | 2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 | | |ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | ODA v miliónoch EUR | ODA v % HND | | | | | | | | | | | | | | | | | | Rakúsko |546 |0,23 |1.266 |0,52 |1.193 |0,47 |1.313 |0,49 |933 |0,33 |970 |0,33 |1.552 |0,51 | | Belgicko |1.178 |0,41 |1.580 |0,53 |1.576 |0,50 |1.427 |0,43 |1751 |0,50 |2191 |0,60 |2.669 |0,70 | | Bulharsko |Nepouž. |Nepouž. |Nepouž. |Nepouž. |1 |0,00 |16 |0,06 |33 |0,10 |51 |0,14 |68 |0,17 | | Cyprus |4 |0,03 |12 |0,09 |21 |0,15 |18 |0,12 |21 |0,13 |24 |0,14 |28 |0,15 | | Česká republika |87 |0,11 |109 |0,11 |128 |0,12 |131 |0,11 |134 |0,10 |144 |0,10 |155 |0,10 | | Dánsko |1.639 |0,85 |1.697 |0,81 |1.782 |0,80 |1.872 |0,81 |1932 |0,80 |2014 |0,80 |2.109 |0,80 | | Estónsko |4 |0,04 |8 |0,07 |12 |0,09 |17 |0,12 |23 |0,14 |29 |0,15 |35 |0,16 | | Fínsko |547 |0,37 |726 |0,46 |664 |0,40 |711 |0,40 |838 |0,44 |956 |0,48 |1.067 |0,51 | | Francúzsko |6.820 |0,41 |8.067 |0,47 |8.446 |0,47 |7.261 |0,39 |8772 |0,45 |9791 |0,48 |10.810 |0,51 | | Nemecko |6.064 |0,28 |8.112 |0,36 |8.314 |0,36 |8.961 |0,37 |10567 |0,42 |12183 |0,46 |13.798 |0,51 | | Grécko |258 |0,16 |309 |0,17 |338 |0,17 |366 |0,16 |603 |0,25 |839 |0,32 |1.076 |0,39 | | Maďarsko |56 |0,07 |80 |0,10 |119 |0,13 |66 |0,07 |69 |0,07 |130 |0,13 |182 |0,17 | | Írsko |489 |0,39 |578 |0,42 |814 |0,54 |869 |0,54 |913 |0,54 |1036 |0,58 |1.139 |0,60 | | Taliansko |1.982 |0,15 |4.096 |0,29 |2.901 |0,20 |2.870 |0,19 |5235 |0,33 |6905 |0,42 |8.706 |0,51 | | Lotyšsko |7 |0,06 |8 |0,07 |10 |0,06 |12 |0,06 |13 |0,06 |16 |0,06 |20 |0,07 | | Litva |8 |0,04 |12 |0,06 |18 |0,08 |30 |0,11 |37 |0,12 |49 |0,14 |67 |0,17 | | Luxembursko |190 |0,83 |206 |0,86 |232 |0,84 |266 |0,90 |299 |0,91 |326 |0,92 |358 |0,93 | | Malta |8 |0,18 |8 |0,18 |7 |0,15 |8 |0,15 |9 |0,17 |10 |0,17 |10 |0,17 | | Holandsko |3.384 |0,73 |4.116 |0,82 |4.344 |0,81 |4.540 |0,81 |4754 |0,80 |5072 |0,81 |5.245 |0,80 | | Poľsko |95 |0,05 |165 |0,07 |239 |0,09 |260 |0,09 |340 |0,10 |517 |0,14 |679 |0,17 | | Portugalsko |830 |0,63 |303 |0,21 |315 |0,21 |294 |0,19 |495 |0,30 |697 |0,41 |898 |0,51 | | Rumunsko |Nepouž. |Nepouž. |Nepouž. |Nepouž. |3 |0,00 |80 |0,07 |136 |0,12 |191 |0,15 |247 |0,17 | | Slovenská republika |23 |0,07 |45 |0,12 |44 |0,10 |49 |0,09 |73 |0,12 |97 |0,15 |120 |0,17 | | Slovinsko |25 |0,10 |29 |0,10 |35 |0,12 |40 |0,12 |54 |0,15 |61 |0,16 |69 |0,17 | | Španielsko |1.962 |0,24 |2.428 |0,27 |3.039 |0,32 |4.196 |0,41 |5422 |0,50 |6149 |0,54 |7.218 |0,60 | | Švédsko |2.191 |0,78 |2.706 |0,94 |3.151 |1,02 |3.166 |0,93 |3539 |1,00 |3709 |1,00 |3.875 |1,00 | | Spojené kráľovstvo |6.339 |0,36 |8.666 |0,47 |9.932 |0,51 |7.247 |0,36 |8554 |0,44 |10006 |0,49 |12.232 |0,56 | | Spolu EÚ 15 |34.418 |0,35 |44.857 |0,44 |47.040 |0,43 |45.361 |0,40 |54605 |0,47 |62845 |0,51 |72.752 |0,57 | | Spolu EÚ 10/12 |316 |0,07 |479 |0,08 |637 |0,09 |726 |0,09 |942 |0,10 |1319 |0,13 |1.681 |0,16 | | Spolu EÚ 25/27 |34.735 |0,33 |45.336 |0,41 |47.676 |0,41 |46.087 |0,38 |55547 |0,44 |64164 |0,49 |74.432 |0,54 | | | | | | | | | | | | | | | | | | EÚ 25/27 ODA v USD |43.156 | |56.344 | |59.839 | |63.090 | | | | | | | | | Zdroje: OECD/ODA (Výbor pre rozvojovú pomoc) na obdobie rokov 2004 – 2006. Údaje Komisie založené na informáciách od členských štátov alebo na ODA na rok 2007. Šedé bunky obsahujú informácie poskytnuté členskými štátmi. Biele bunky obsahujú údaje Komisie alebo simulácie. ODA sa uvádza v bežných cenách. [1] Tretie fórum na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, Akra, 2. – 4. september 2008, medzinárodná konferencia o kontrolovaní financovania rozvoja, 29. november – 2. december 2008. [2] Tretie fórum na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, Akra, 2. – 4. september 2008. [3] Medzinárodná konferencia o kontrolovaní financovania rozvoja, 29. november – 2. decembra 2008. [4] Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1. [5] Európska rada, 14. december 2007, závery §77. [6] Riadiaca skupina na vysokej úrovni. [7] Začatá v júli 2007. [8] December 2007. [9] Závery GAERC z 24. mája 2005 a Európsky konsenzus §27. [10] Pozri aj správu UNDP 2007 – 2008 „Boj proti zmene klímy: Ľudská solidarita v rozdelenom svete“. [11] Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1. [12] 44 % pre krajiny AKT v rámci 10. ERF. [13] Všetci súhlasili s Európskym konsenzom z roku 2005 a 4 z nich podpísali Parížsku deklaráciu. [14] Správa EÚ o súdržnosti politík pre rozvoj, 20.9.2007 – KOM (2007) 545 a SEK(2007) 1202. [15] Rada Európskej únie – Dokument 13070/07 – 11. október 2007. [16] Zásady účinnosti stratégie pomoci pre obchod sa týkajú najmä mechanizmov vyhodnocovania potrieb v krajine, zahrnutia obchodu do stratégie rozvoja a spolupráce, zohľadnenia otázok trvalej udržateľnosti, analýzy spoločného plánovania a financovania. [17] GAERC 11.4.2006 „Vítajú s uspokojením návrh Komisie, ktorý má za cieľ podporovať európsku sieť výskumných centier pre otázky rozvoja a so záujmom očakávajú pokračovanie tejto iniciatívy“.