SK Úradný vestník Európskej únie C 205/46

Závery Rady ako príspevok k zastaveniu nárastu nadváhy a obezity u detí (1)

(2017/C 205/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

PRIPOMÍNA

1. článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (2), v ktorom sa uvádza, že „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia“ a že „Únia podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi“ v oblasti verejného zdravia, „a ak je to nevyhnutné, poskytne podporu ich činnosti“;

2. že Rada Európskej únie od roku 2000 zdôrazňuje dôležitosť podpory zdravého životného štýlu, konkrétne prostredníctvom výživy a pohybovej aktivity, a to predovšetkým v týchto dokumentoch: (3) — uznesenie Rady o zdraví a výžive, prijaté 14. decembra 2000 (4), — závery Rady o obezite, výžive a fyzickej aktivite, prijaté 3. júna 2005 (5), — závery Rady o zdraví vo všetkých politikách, prijaté 30. novembra 2006 (6), — závery Rady o vykonávaní stratégie riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou na úrovni EÚ, prijaté 6. decembra 2007 (7), — závery Rady o rovnosti a zdraví vo všetkých politikách: solidarita v oblasti zdravia, prijaté 8. júna 2010 (8), — závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 27. novembra 2012 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA) (9), — závery Rady o výžive a fyzickej aktivite, prijaté 20. júna 2014 (10), a — závery Rady o zvyšovaní kvality potravinových výrobkov, prijaté 17. júna 2016 (11);

3. akčný plán EÚ pre detskú obezitu na obdobie 2014 – 2020 (12), v ktorom sa uznáva priaznivý vplyv podpory zdravia a prevencie ochorení na občanov aj zdravotné systémy, ako aj dôležitosť zdravého stravovania (13) a podpory pohybových aktivít pri znižovaní rizika chronických ochorení a neprenosných ochorení a v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby presadzovanie zdravého stravovania a pohybových aktivít naďalej považovali za najvyššiu prioritu, a tak prispievali k lepšiemu zdraviu a kvalite života občanov EÚ, ako aj udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a Európskemu akčnému plánu pre potraviny a výživu na roky 2015 – 2020 (14);

4. globálny akčný plán Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) v oblasti prevencie a kontroly neprenosných ochorení na obdobie 2013 – 2020 z 27. mája 2013 (15) a jeho deväť dobrovoľných globálnych cieľov; stratégiu pohybovej aktivity pre európsky región WHO na obdobie 2016 – 2025 (16); správu WHO, ktorú vypracovala komisia pre odstránenie obezity u detí (2016) (17), obsahujúcu komplexný, integrovaný balík odporúčaní na riešenie obezity u detí;

5. rezolúciu OSN z 25. septembra 2015 s názvom „Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“, v ktorej sa uznáva, že boj proti nerovnostiam si vyžaduje prístup zapojenia množstva aktérov a sektorov, pričom je potrebné zabezpečiť, aby nikto neostal bokom (18);

6. viedenské vyhlásenie z 5. júla 2013 o výžive a neprenosných ochoreniach v kontexte rámca „Zdravie 2020“ (19), v ktorom sa dohodlo, že sa bude konať v boji proti obezite a priorizovať práca v oblasti zdravého stravovania detí, predovšetkým prostredníctvom vytvárania zdravšieho prostredia, pokiaľ ide o potraviny a nápoje;

7. dokument Verejné obstarávanie potravín pre zdravie – technická správa o školskom prostredí 2017, ktorú vypracovalo maltské predsedníctvo spolu s Európskou komisiou, WHO, JRC a členmi skupiny na vysokej úrovni pre výživu a pohybovú aktivitu (20);

8. návrh hodnotiacej správy v polovici trvania akčného plánu EÚ pre detskú obezitu, ktorý Európska komisia predložila 22. februára 2017 (21).

UZNÁVA, ŽE:

1. Z hľadiska hospodárskeho a sociálneho rozvoja každej krajiny je zdravie hodnotou, príležitosťou a investíciou.

2. Vysoká prevalencia nadváhy a obezity u detí predstavuje v mnohých členských štátoch veľký zdravotný problém, ktorý prispieva k prehlbovaniu nerovností v oblasti zdravia, pričom sa veľmi ťažko dotýka detí ako najzraniteľnejšej skupiny. Zároveň je obezita u detí silným indikátorom predpokladu obezity u dospelých so známymi zdravotnými aj hospodárskymi dôsledkami, keďže až vyše 60 % detí s nadváhou bude pravdepodobne trpieť nadváhou aj v dospelosti (22).

3. Nadváha a obezita u detí sa spájajú so závažnými zdravotnými dôsledkami v krátkodobom aj dlhodobom horizonte vrátane zvýšeného rizika diabetu 2. typu, astmy, hypertenzie a kardiovaskulárnych chorôb; keď už dôjde k vzniku takýchto ochorení, obezita výrazne znižuje účinnosť ich liečby.

4. Obezita ovplyvňuje kvalitu života a spája sa okrem iného aj s nízkou sebaúctou.

5. Príčiny nadváhy a obezity v detstve sú komplexné a viacfaktorové, väčšinou súvisia s vystavením obezitogénnemu (23) prostrediu.

6. Nedostatočná pohybová aktivita a nevyvážené stravovanie vedú k nadváhe, obezite a rozličným chronickým ochoreniam. Z tohto dôvodu by sa mala primeraná pozornosť venovať obidvom oblastiam.

7. Na základe nových experimentálnych zistení sa predpokladá, že v niektorých prípadoch môže byť faktorom prispievajúcim k vzniku nadváhy alebo obezity existencia epigenetických zmien; z niektorých štúdií vyplýva, že rizikovými faktormi spojenými s obezitou vznikajúcou neskôr v detstve sú napríklad vysoký index telesnej hmotnosti matky v období pred otehotnením, vystavenie tabaku v prenatálnom období, nadmerný hmotnostný prírastok u matky počas tehotenstva a zrýchlený prírastok hmotnosti dojčaťa počas prvých 1 000 dní života (24).

8. Obezita európskych detí je úzko prepojená so sociálno-ekonomickým postavením rodičov: rodičia z nižších sociálno-ekonomických skupín budú s väčšou pravdepodobnosťou trpieť nadváhou. Deti obéznych rodičov alebo rodičov s nižším sociálno-ekonomickým postavením budú mať s väčšou pravdepodobnosťou horšie stravovacie zvyky a získajú nadváhu. V niektorých členských štátoch je tiež u detí z nižších sociálno-ekonomických skupín menšia pravdepodobnosť, že budú dojčené, a to hlavne v prípade predčasného narodenia (25).

9. Existujúce politiky na podporu zdravia a prevenciu nadváhy a obezity, ktorých cieľom je zastaviť nárast obezity u detí, nie sú dostatočne účinné. Na riešenie problému obezity u detí nepostačuje žiadne individuálne opatrenie. Okrem toho, na zdravé stravovanie a pohybovú aktivitu môžu mať okrem toho významné nežiaduce účinky aj sektorové politiky. Z tohto dôvodu by obezitu u detí mali jednotlivé členské štáty aj Európska únia zaradiť na popredné miesto svojho programu a problém by sa mal riešiť ako urgentná záležitosť prostredníctvom rozličných koordinovaných opatrení jednotlivých sektorov.

10. Na lepšie porozumenie hybných síl nadváhy a obezity u detí je potrebný ďalší výskum vrátane výskumu epigenetiky a je nutné preskúmať prístupy k zdravému stravovaniu a prospešnej pohybovej aktivite v priebehu života založené na dôkazoch. Okrem toho je potrebný ďalší výskum v oblasti verejného zdravia s cieľom zistiť hospodárske dôsledky a hybné sily pôsobiace vo všetkých sociálno-ekonomických skupinách a je nevyhnutné zabezpečiť účinné politiky, opatrenia a programy prevencie v oblasti verejného zdravia.

11. V súlade s dôkazmi toho, že dieťa prijímajúce kvalitnú stravu je zdravšie, prístup k zdravému stravovaniu a pohybovej aktivite umožňuje deťom od útleho veku rásť a vyvíjať sa v zdravých dospelých. Zdravé deti majú lepšie predpoklady učiť sa a rozvíjať sa v škole, čoho dôsledkom je väčšia kapacita pre osobný rozvoj a vyššia produktivita v neskoršom živote.

12. Podľa WHO by deti a mladí ľudia vo veku 5 – 17 rokov mali denne vykonávať pohybové aktivity strednej až vysokej intenzity v celkovom trvaní minimálne 60 minút. Vysoko intenzívne činnosti a cvičenia posilňujúce svaly a kosti by sa mali zaradiť minimálne 3-krát do týždňa. (26) Mali by sa zohľadniť vnútroštátne odporúčania, ktoré sú k dispozícii.

13. S cieľom zabezpečiť zdravé prostredie by vlády a celá spoločnosť mali prijať prístup medzisektorovej spolupráce zahŕňajúci zdravotníctvo, vzdelávanie, potravinársku výrobu, poľnohospodárstvo a rybárstvo, obchod a priemysel, financie, šport, kultúru, komunikáciu, životné prostredie a územné plánovanie, dopravu, sociálne záležitosti a výskum.

14. Vzhľadom na to, že vo väčšine európskych krajín deti strávia takmer tretinu svojho života vo vzdelávacom prostredí, je dôležité, aby sa v školách a zariadeniach starostlivosti o deti v spolupráci s rodičmi podporovalo zdravé stravovanie a pohybové aktivity. Mala by sa vyvíjať snaha, aby školy boli prostredím nápomocným z hľadiska podpory zdravého životného štýlu.

15. Školské stravovanie je dobrou príležitosťou na podporu zdravých stravovacích návykov a zdravia. Na tento účel by sa v školách mala podporovať „strava pre zdravie“.

16. Vlády a verejné inštitúcie majú možnosť podporiť dopyt po zdravej strave, a teda lepšie stravovanie, prostredníctvom verejného obstarávania a majú potenciál ovplyvniť trh a podporiť inováciu smerom k poskytovaniu nutrične lepšie vyváženej stravy spravodlivým a transparentným spôsobom.

17. Existuje dostatok dôkazov odôvodňujúcich efektívnejšie opatrenia, pokiaľ ide o marketing vysokoenergetických potravín s obsahom nasýtených tukov, transmastných kyselín, cukru a soli. Skúsenosti a dôkazy svedčia o tom, že na zvýšenie účinnosti dobrovoľných činností môžu byť potrebné regulačné opatrenia.

18. Pre dosiahnutie optimálneho rastu, rozvoja a zdravia dieťaťa je prínosom výlučné dojčenie počas prvých šiestich mesiacov života. Potom by mali dojčatá na naplnenie svojich rastúcich nutričných potrieb prijímať nutrične vyváženú a bezpečnú doplnkovú stravu, pričom dojčenie by malo pokračovať až do veku dvoch rokov, prípadne aj dlhšie. Dojčenie a používanie bezpečnej doplnkovej stravy by mali byť v súlade s odporúčaniami WHO (27) alebo vnútroštátnymi odporúčaniami, ak sú k dispozícii.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

1. do svojich vnútroštátnych akčných plánov, stratégií alebo činností v oblasti stravovania a pohybovej aktivity zaradili medzisektorové opatrenia zamerané na riešenie problému obezity u detí s dôrazom nielen na podporu zdravia a prevenciu ochorení, ale aj na deti a dospievajúcich, ktorí už trpia nadváhou alebo obezitou. Zaradiť by sa mali najmä: — medzisektorové politiky a opatrenia pre celé obdobie života s cieľom znížiť sociálno-ekonomické nerovnosti, a predovšetkým riešiť otázku zraniteľných detí a dospievajúcich v sociálne znevýhodnených spoločenstvách, napríklad ponukou ľahšieho prístupu k zdravému stravovaniu a pohybovým aktivitám, — transparentné a efektívne riadenie s cieľom riešiť hybné sily nadváhy a obezity, — politiky s cieľom v maximálnej miere podporiť ochranné faktory v zdravom stravovaní a zdraviu prospešných pohybových aktivitách a minimalizovať rozličné rizikové faktory, ktoré prispievajú k nadváhe a obezite, — opatrenia, ktoré vytvárajú priaznivé prostredie pre deti v školách a zariadeniach starostlivosti o deti z hľadiska podpory zdravého stravovania a primeraných zdraviu prospešných pohybových aktivít na základe vnútroštátnych alebo medzinárodných odporúčaní, — opatrenia na podporu budovania zručností detí, rodičov a výchovných pracovníkov v oblasti výživy, pohybovej aktivity a sedavej činnosti uplatnením rodinného prístupu, — opatrenia na podporu pohybovej aktivity v športových zariadeniach s cieľom obmedziť sedavé správanie a na rozvoj a poskytovanie dostupných služieb pre voľnočasovú pohybovú aktivitu a priaznivé prostredie pre každodennú pohybovú aktivitu a aktívnu prepravu (28), — opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby vzdelávacie zariadenia pre deti boli chráneným prostredím bez akýchkoľvek foriem marketingu, ktoré sú v rozpore s prijímaním zdravšieho životného štýlu, — opatrenia na podporu zdravého stravovania a spotrebných zvyklostí, ktoré sú udržateľné a prispievajú k znižovaniu nerovností v oblasti zdravia a sociálnych nerovností, — opatrenia na podporu a monitorovanie zvyšovania kvality potravinových výrobkov určených predovšetkým deťom, ktorá je dôležitým nástrojom na uľahčenie zdravej voľby vo všetkých prostrediach a u všetkých skupín obyvateľstva, v súlade so závermi Rady o zvyšovaní kvality potravinových výrobkov, — opatrenia, ktorými sa rodinám poskytnú možnosti a schopnosti, pokiaľ ide o prijatie zdravého životného štýlu vrátane voľby zdravého stravovania, podpory pohybovej aktivity, s náležitým ohľadom na časovú náročnosť a sociálno-ekonomické faktory, — opatrenia na podporu včasných opatrení v rozličných prostrediach v rámci výlučného dojčenia počas prvých šiestich mesiacov, zavedenia nutrične primeranej doplnkovej stravy vo veku šiestich mesiacov a súčasnom dojčení až do veku dvoch rokov, prípadne aj dlhšie, alebo na základe zohľadnenia dostupných vnútroštátnych odporúčaní, — opatrenia na podporu výskumu určujúcich faktorov obezity u detí a zlepšených riešení tohto problému, — opatrenia na zlepšenie prístupu k primeranej odbornej pomoci, poradenstvu a monitorovaniu, pokiaľ ide o zdravé stravovanie a zdraviu prospešné pohybové aktivity v priebehu celého života vrátane obdobia pred tehotenstvom a tehotenstva, — opatrenia s cieľom poskytnúť trvalú odbornú prípravu zdravotníckym pracovníkom, ktorí prichádzajú do kontaktu s tehotnými ženami, dojčatami, deťmi, dospievajúcimi, rodičmi a rodinami, vychádzajúc z najnovších dostupných vedeckých poznatkov v oblasti stravovania, zdraviu prospešných pohybových aktivít a prevencie a riadenia v oblasti nadváhy a obezity, — vykonávanie skríningu s cieľom identifikovať deti, ktoré sú ohrozené nadváhou alebo obezitou, ako aj poskytovanie liečby a starostlivosti deťom, ktoré trpia nadváhou alebo obezitou, predovšetkým deťom s ťažkou obezitou, — opatrenia na maximálne využitie kľúčovej úlohy primárnej zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o prevenciu, včasné odhaľovanie a zvládanie nadváhy a obezity, — opatrenia na zníženie vystavenia detí a dospievajúcich marketingu a reklame v akýchkoľvek médiách (vrátane online platforiem a sociálnych médií) a sponzorstvu, pokiaľ ide o vysokoenergetické potraviny, nasýtené tuky, transmastné kyseliny, cukor a soľ, a na monitorovanie a analýzu vplyvu týchto opatrení;

2. vypracovali osobitné stravovacie usmernenia pre deti a dospievajúcich, ktoré budú určené deťom a dospievajúcim so zdravou hmotnosťou, aj tým, ktorí majú nadváhu alebo sú obézni. Takéto usmernenia by mali poskytovať rodičom, opatrovateľom a poskytovateľom stravovania vo vzdelávacích zariadeniach rady okrem iného aj o primeranej veľkosti porcií a informácie, ktoré pomáhajú rozpoznať výživné, cenovo dostupné a vhodné druhy potravín;

3. vypracovali osobitné národné usmernenia na podporu dennej pohybovej aktivity;

4. zabezpečili, aby sa komunikácia a poradenské činností poskytované zo strany vnútroštátnych orgánov verejnej moci v oblasti výživy, pohybovej aktivity a zdravia pripravovali a realizovali bez zbytočného komerčného vplyvu;

5. zvýšili spoločné úsilie o zníženie celkového objemu a presvedčivej sily komunikácie v rámci marketingu potravín, ak sa zameriava na deti a dospievajúcich a je v rozpore s podporou zdravého životného štýlu;

6. spolupracovali s výrobcami potravín, malopredajcami a sektorom stravovania s cieľom zvýšiť kvalitu potravín v súlade s usmerneniami pre sektor zdravia a podporovať zdravú voľbu tak, aby sa zdravá voľba stala jednoduchou voľbou;

7. podľa potreby v spolupráci so zainteresovanými stranami vrátane spotrebiteľov a mimovládnych organizácií zameriavajúcich svoju činnosť na deti zaviedli opatrenia a podporili vypracovanie kódexu správania. Cieľom je zabezpečiť, aby reklamná komunikácia zameraná na deti a dospievajúcich nepropagovala vysokoenergetické potraviny, potraviny s vysokým obsahom soli, cukru alebo nasýtených tukov a transmastných kyselín alebo ktoré iným spôsobom nezodpovedajú vnútroštátnym alebo medzinárodným nutričným usmerneniam, a aby zvyšovanie kvality potravinových výrobkov, marketing a reklama v tomto sektore boli stále viac konzistentné;

8. podľa potreby zvážili legislatívne opatrenia na podporu pohybovej aktivity, zdravého stravovania a zabezpečenie priaznivého prostredia;

9. realizovali prístup „zdravie vo všetkých politikách“, ktorý napomáha vytváraniu priaznivého prostredia a infraštruktúry pre zvýšenie bežnej a voľnočasovej pohybovej aktivity a uľahčenie voľby zdravších druhov potravín;

10. realizovali aktuálne programy monitorovania zdravotného stavu v priebehu života s osobitným dôrazom na stravovanie a pohybovú aktivitu tehotných žien, detí a dospievajúcich s cieľom vypracovať a usmerniť cielené opatrenia. Tieto programy musia poskytnúť možnosť monitorovať rozličné ukazovatele, ako sú napr. sociálne nerovnosti;

11. Zvážili analýzu hospodárskych dôsledkov nadváhy a obezity u dospelých a detí, najmä nákladov na zdravotníctvo a sociálnych nákladov, zaťaženia verejného rozpočtu a rodinných rozpočtov a sociálno-ekonomického gradientu.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY:

1. riešenie nadváhy a obezity u detí stanovili za prioritu Európskej únie a zohľadnili ju vo všetkých sektorových politikách a pracovnom programe Komisie, pri plnom rešpektovaní právomocí členských štátov;

2. ak je to relevantné, spolupracovali so všetkými zainteresovanými stranami vrátane spotrebiteľských organizácií a mimovládnych organizácií zameraných na deti pod vedením orgánov verejného zdravia s cieľom vypracovať, posilniť a preskúmať iniciatívny na miestnej, národnej a európskej úrovni. Cieľom by malo byť znížiť rozsah marketingu vysokoenergetických potravín s vysokým obsahom soli, cukru alebo nasýtených tukov a transmastných kyselín alebo potravín, ktoré iným spôsobom nezodpovedajú vnútroštátnym alebo medzinárodným usmerneniam a sú určené deťom a dospievajúcim, ako aj s cieľom bojovať proti sedavému spôsobu života s využitím nástrojov založených na dôkazoch a vzhľadom na to, že existuje jasné prepojenie medzi marketingom a časom stráveným pred obrazovkou na jednej strane a adipozitou u detí a dospievajúcich na strane druhej;

3. vzali do úvahy predovšetkým naliehavú potrebu reagovať na novú výzvu, ktorou je marketing a reklama prostredníctvom online platforiem a sociálnych médií, kde je komunikácia často výraznejšie zacielená na jednotlivé deti a ktorú je ťažké monitorovať;

4. podporovali dobrovoľné označovanie potravín v súlade so zásadami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1169/2011, a najmä jeho článku 35 ods. 1, s cieľom podporiť všetkých spotrebiteľov – a osobitne tých, ktorí patria do nižších sociálno-ekonomických skupín, aby si vyberali zdravé druhy potravín, a podporovali vzdelávacie a informačné kampane zamerané na to, aby spotrebitelia lepšie rozumeli informáciám o potravinách vrátane označovania výživovej hodnoty;

5. v rámci skupiny na vysokej úrovni pre výživu a pohybovú aktivitu určili vhodné mechanizmy na zlepšenie existujúceho zberu údajov o ukazovateľoch zdravia, ako aj údajov o opatreniach a akciách, najmä tých, ktoré súvisia so správaním, o ochranných faktoroch a rizikových faktoroch, nadváhe, obezite a zdravotnom stave s cieľom získať aktuálne, spoľahlivé a porovnateľné údaje;

6. určili za prioritné oblasti monitorovanie pohybovej aktivity a nutričnej kvality potravín vo vzdelávacích zariadeniach pre deti a posúdenie sociálnych nerovností vo vzťahu k obezite a nadváhe u detí a dospievajúcich a ich následný vplyv;

7. podporili iniciatívu WHO zameranú na dohľad nad obezitou u detí (29) s cieľom pravidelne merať tendenciu vývoja nadváhy a obezity u detí na základnej škole a štúdiu o správaní detí v školskom veku z hľadiska zdravia (30) týkajúcu sa dospievajúcich, a to s cieľom porozumieť rozmachu tejto epidémie v danej skupine obyvateľstva a umožniť porovnania medzi krajinami v európskom regióne;

8. naďalej podporovali a – rešpektujúc v plnom rozsahu právomoci členských štátov – realizovali akčný plán EÚ pre detskú obezitu na obdobie 2014 – 2020, predovšetkým cezhraničné činnosti a účinky, ako sú zvyšovanie kvality potravinových výrobkov a marketing zameraný na deti;

9. vypracovali a vyhodnotili programy a usmernenia založené na dôkazoch, pokiaľ ide o podporu zdravia a opatrenia prevencie, diagnostiku a možnosti liečby ohrozených detí a dospievajúcich alebo tých, ktorí trpia nadváhou a obezitou; okrem toho aby poskytli odbornú prípravu a usmernenia pre zdravotných pracovníkov v súlade s usmerneniami a odporúčaniami WHO;

10. stanovili osvedčené postupy v členských štátoch, ktoré zodpovedajú výberovým kritériám založeným na dôkazoch, a šírili ich medzi členskými štátmi, a to s ohľadom na inštitucionálny kontext.

VYZÝVA KOMISIU, ABY:

1. naďalej podporovala výskumné projekty a iniciatívy dohľadu zamerané na sledovanie a riešenie problému nadváhy a obezity u detí a aby týmto projektom a iniciatívam poskytla zdroje a zároveň šírila príklady osvedčených postupov a úspechu, zvolené na základe prísnych kritérií;

2. zabezpečila efektívny prístup „zdravie vo všetkých politikách“, ktorým sa podporuje zdravie, prevencia a zohľadnenie výživy v rôznych sektoroch a iniciatívach;

3. naďalej zapájala zainteresované strany na úrovni EÚ, predovšetkým pokiaľ ide o zvyšovanie kvality výrobkov, využívajúc vhodné rámce hodnotenia a zodpovednosti, a aby pravidelne podávala správy o vývoji;

4. podporila vypracovanie kódexov správania v rámci EÚ v oblasti marketingu a komerčnej komunikácie o potravinách, hlavne vo vzťahu k deťom a dospievajúcim, a pritom vhodným spôsobom zapojila zainteresované strany;

5. podporila spoločnú prácu členských štátov, ktoré si želajú pokračovať vo vývoji a realizácii príslušných koordinovaných iniciatív v čo najširšom rozsahu, hlavne v oblasti zvyšovania kvality potravinových výrobkov, ekonomickej analýzy dôsledkov obezity, marketingu a verejného obstarávania potravín.

(1) V Dohovore Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa, sa dieťa vymedzuje ako „každá ľudská bytosť mladšia ako osemnásť rokov, pokiaľ podľa právneho poriadku, ktorý sa na dieťa vzťahuje, nie je plnoletosť dosiahnutá skôr“.

(2) Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 47 (konsolidované znenie).

(3) V týchto ďalších relevantných záveroch alebo odporúčaniach Rady: závery Rady o obezite, prijaté 2. decembra 2002, závery Rady o zdravých životných štýloch: vzdelávanie, informácie a komunikácia, prijaté 2. decembra 2003, závery Rady o podpore zdravia prostredníctvom stravovania a fyzickej aktivity, prijaté 31. mája 2007, uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o zdraví a pohode mladých ľudí, prijaté 20. novembra 2008, závery Rady o odstraňovaní rozdielov v zdravotnom stave v rámci EÚ prostredníctvom spoločných opatrení na podporu zdravého životného štýlu, prijaté 2. decembra 2011, a odporúčanie Rady o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých sektoroch, prijaté 26. novembra 2013.

(4) Ú. v. ES C 20, 23.1.2001, s. 1.

(5) 9181/05 SAN 67.

(6) 16167/06 SAN 261.

(7) 15612/07 SAN 227 DENLEG 118.

(8) 9947/10 SAN 120 SOC 355.

(9) Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 22.

(10) Ú. v. EÚ C 213, 8.7.2014, s. 1.

(11) Ú. v. EÚ C 269, 23.7.2016, s. 21.

(12) http://ec.europa.eu/health//sites/health/files/nutrition_physical_activity/docs/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en.pdf.

(13) Vymedzenie pojmu „zdravé stravovanie“ sa zhoduje s tým, ktoré sa použilo v akčnom pláne EÚ pre detskú obezitu na obdobie 2014 – 2020, http://ec.europa.eu/health//sites/health/files/nutrition_physical_activity/docs/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en.pdf;

a v správe WHO, ktorú vypracovala komisia pre odstránenie obezity u detí, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf.

(14) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/253727/64wd14e_FoodNutAP_140426.pdf.

(15) http://www.who.int/nmh/events/ncd_action_plan/en/.

(16) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/282961/65wd09e_PhysicalActivityStrategy_150474.pdf?ua=1.

(17) http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf.

(18) http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(19) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/234381/Vienna-Declaration-on-Nutrition-and-Noncommunicable-Diseases-in-the-Context-of-Health-2020-Eng.pdf?ua=1.

(20) https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/public-procurement-food-health-technical-report.pdf.

(21) Štúdia o plnení akčného plánu EÚ pre detskú obezitu 2014 – 2020, https://www.eu2017.mt/Documents/Reports/mid-term%20evaluation%20APCO%20report%20Draft.pdf.

(22) Štatistika WHO o obezite,

http://www.euro.who.int/en/health-topics/noncommunicable-diseases/obesity/data-and-statistics.

(23) Ide o súbor vplyvov prostredia, príležitostí a životných podmienok, ktoré pôsobia na vznik obezity u jednotlivcov alebo spoločností. Podľa analytického rámca pre prostredia spojené s obezitou (ANGELO) sa prostredie analyzuje v dvoch rozmeroch: podľa veľkosti (mikro- alebo makro-) a podľa typu (fyzický, hospodársky, politický a socio-kultúrny); viac informácií o opatreniach súvisiacich s obezitou (napr. stravovacie návyky, pohybová aktivita alebo hmotnosť) je k dispozícii: Swinburn, B. – Egger, G. – Raza, F.: Dissecting Obesogenic Environments: The Development and Application of a Framework for Identifying and Prioritizing Environmental Interventions for Obesity. Prev Med, 1999 12;29(6):563-570).

(24) Woo Baidal, J. A. – Locks, L. M. – Cheng, E. R. – Blake-Lamb, T. L. – Perkins, M. E. – Taveras, E. M.: Risk Factors for Childhood Obesity in the First 1,000 Days: a Systematic Review. AJPM. 2016;50(6):761-779.

(25) Pozri: Flacking, R. – Hedberg Nyqvist, K. – Ewald, U: Effects of socioeconomic status on breastfeeding duration in mothers of preterm and term infants. Eur J Public Health 2007; 17 (6): 579-584. doi: 10.1093/eurpub/ckm019.

(26) Globálne odporúčania pohybovej aktivity pre zdravie, http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/.

(27) Toto odporúčanie vychádza zo záverov a odporúčaní konzultácie expertov (28. – 30. marca 2001 v Ženeve), v rámci ktorej sa realizovalo systematické preskúmanie optimálneho trvania výlučného dojčenia (pozri dokument A54/INF.DOC./4).

(28) Aktívna preprava znamená akúkoľvek formu prepravy s použitím ľudskej sily – chôdza, bicyklovanie, využitie invalidného vozíka, kolieskových korčúľ alebo skateboardu. Pozri: http://www.phac-aspc.gc.ca/hp-ps/hl-mvs/pa-ap/at-ta-eng.php.

(29) http://www.euro.who.int/en/health-topics/disease-prevention/nutrition/activities/monitoring-and-surveillance/who-european-childhood-obesity-surveillance-initiative-cosi.

(30) http://www.euro.who.int/en/health-topics/Life-stages/child-and-adolescent-health/health-behaviour-in-school-aged-children-hbsc.