Transakcie sa posudzujú nielen so zreteľom na environmentálne aspekty, ale aj na mnohé ďalšie. Niektoré členské štáty napríklad výslovne odkazujú na sociálny vplyv , ako aj na ľudské práva . Tieto riziká môžu posudzovať externí nezávislí experti alebo čoraz častejšie špecializovaní odborníci v rámci každej agentúry pre vývozné úvery .

So zreteľom na tieto výhrady poskytuje v tabuľke nižšie súhrnná nominálna expozícia voči riziku k 31. decembru 2017 aspoň základné informácie o rozsahu najväčších systémov vývozných úverov typu „čisté krytie“.

Na posilnenie transparentnosti na úrovni EÚ sú členské štáty podľa nariadenia (EÚ) č. 1233/2011 povinné predložiť Komisii výročnú správu o činnosti, v ktorej v súlade s vnútroštátnym legislatívnym rámcom oznámia určité finančné a prevádzkové informácie o svojich činnostiach v oblasti vývozných úverov, a to aj vrátane informácií o spôsobe riešenia environmentálnych rizík.

Zo správ predložených členskými štátmi vyplýva, že členské štáty začlenili spoločné prístupy OECD do svojich politík pre vývozné úvery. Navyše, ako dokazujú rôzne uvedené faktory, spoločné prístupy sa často pokladajú za minimálnu normu. Členské štáty v mnohých oblastiach uplatňujú vlastné doplňujúce opatrenia na zabezpečenie toho, aby bola podpora vývozných úverov dostupná len pre transakcie, ktoré spĺňajú striktný súbor noriem siahajúcich od environmentálnych až po sociálne aspekty.

Mnohé členské štáty okrem dodržiavania spoločných prístupov vyvinuli vlastné špecifické nástroje na boj proti úplatkárstvu a korupcii, napríklad opatrenia v oblasti oznamovania protispoločenskej činnosti. Opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí sa naďalej uvádzajú ako priorita , a to spoločne so zabránením financovaniu terorizmu.

Pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, medzi nové trendy patrí dôraz na udržateľnosť a znižovanie emisií . Podobne ako pri predchádzajúcom podávaní správ, mnohé členské štáty zdôrazňujú osobitný význam ľudských práv. Prakticky do všetkých správ o činnosti sa naďalej premieta podpora pre rozvoj rozmeru ľudských práv v rámci nových spoločných prístupov.

Okrem informácií už uvedených v oddiele 3 písm. a) a b) z 21 výročných správ o činnosti vyplýva aj to, že členské štáty uplatňujú politiky v oblasti vývozných úverov, ktoré sa všeobecnejšie týkajú životného prostredia, boja proti úplatkárstvu a udržateľných postupov poskytovania úverov pre krajiny s nízkymi príjmami. Tri odporúčania OECD zohrávajú v tejto súvislosti významnú, ale nie výlučnú úlohu. Aj členské štáty, ktoré nie sú členmi OECD, uplatňujú tieto nástroje alebo ich v zásade plánujú uplatňovať. Napr. Bulharsko uplatňuje odporúčanie OECD o úplatkárstve. Viaceré členské štáty uvádzajú najmä, že „spoločné prístupy“ uplatňujú nad rámec ich rozsahu pôsobnosti vymedzenej zo strany OECD. Politiky členských štátov ďalej vychádzajú z medzinárodných noriem a širšieho acquis EÚ. Odkazy na „ciele“, „normy“ a „usmernenia“ EÚ preukazujú, že sa zohľadňujú právne záväzné aj nezáväzné nástroje (soft law a hard law) a že duch práva je rovnako dôležitý ako litera práva.

c) Ďalšie informácie uvedené vo výročných správach o činnosti

Veľa členských štátov oznámilo, že uplatňujú spoločné prístupy aj nad rámec odporúčaného rozsahu, aby lepšie kontrolovali ešte väčšiu časť transakcií. Členské štáty takisto idú nad rámec spoločných prístupov a využívajú okrem nich aj ďalšie medzinárodné normy. Tieto normy zahŕňajú ochrannú politiku Svetovej banky , hlavné zásady Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv , zásady iniciatívy OSN Global Compact , Deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o základných zásadách a právach pri práci , rovníkové zásady , medzinárodné environmentálne a sociálne normy pre finančné korporácie a usmernenia OECD pre nadnárodné podniky. Ďalším novým trendom je začleňovanie iniciatív v oblasti zmeny klímy do tohto kontextu, a to vrátane odkazu na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy. Napokon, niektoré členské štáty uvádzali aj svoj pretrvávajúci záväzok zlepšovať a vyvíjať existujúce disciplíny. Napr. Fínsko uviedlo svoju účasť v pracovných skupinách medzi agentúrami pre vývozné úvery a hľadanie spoločných prístupov v oblasti environmentálnych a sociálnych otázok, ako aj širšie medzinárodné úsilie s cieľom vytvoriť spoločné pravidlá na zaistenie rovnakých podmienok.

V Zmluve o Európskej únii (Zmluva o EÚ) sa v článku 3 vymenúvajú všeobecné ciele Únie a v článku 21 ciele a zásady vonkajšej činnosti Únie.

Pokiaľ ide o spoločnú obchodnú politiku EÚ, zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie sú uvedené v článku 206 a v článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Všetky členské štáty, ktoré podávajú správy, poskytujú dôkaz o tom, že vypracovali politiky umožňujúce riadenie programov v oblasti vývozných úverov, ktoré sú v súlade s cieľmi EÚ. Konkrétne politické odporúčania pre oblasť vývozných úverov vypracované v OECD – jedinej medzinárodnej organizácii, ktorá dosiaľ vypracovala špecializované pravidlá pre túto oblasť politiky – sa bežne využívajú, a vo väčšine prípadov činnosti členských štátov presahujú ich rámec.

S cieľom prehĺbiť schopnosť Komisie ďalej posúdiť činnosti členských štátov Komisia v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a na základe konzultácií s viacerými zainteresovanými stranami navrhla členským štátom rozšíriť rozsah pôsobnosti a úroveň podrobnosti informácií, ktoré sa majú zahrnúť do výročných správ o činnosti. V súčasnosti sa spolu s členskými štátmi diskutuje o revidovanom a rozšírenom vzore pre podávanie správ.

Európsky parlament vyzval Komisiu, aby vydala stanovisko k tomu, či členské štáty plnia ciele a záväzky Únie; Európska komisia v súlade s prílohou I pripravila svoju výročnú správu. Správa Komisie ako taká vychádza z výročných správ o činnosti, ktoré predložili členské štáty, a nemôže sa považovať za konečnú. Komisia sa však domnieva, že informáciami uvedenými vo výročných správach o činnosti sa poskytuje presvedčivý dôkaz o tom, že agentúry pre vývozné úvery dodržiavajú články 3 a 21 Zmluvy o EÚ, a neposkytuje sa nimi dôkaz o nedodržiavaní zo strany akéhokoľvek členského štátu. Samozrejme, európske inštitúcie si môžu spoločne stanoviť ambicióznejšie politické ciele. Komisia je pripravená sprostredkovať a podporovať medziinštitucionálny dialóg v tejto oblasti, ale medzitým musí vykonať svoje hodnotenie v súlade s bodom 3 prílohy I.

Pokiaľ ide o dodržiavanie medzinárodných záväzkov a záväzkov podľa práva EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, počas vykazovaného obdobia nedošlo k sporom na úrovni WTO, ktoré by sa týkali európskych programov pre vývozné úvery. Európskej komisii neboli v roku 2017 doručené žiadne sťažnosti týkajúce sa možných porušení právnych predpisov EÚ, do ktorých by boli zapojené agentúry pre vývozné úvery.