DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Keď pred desiatimi rokmi zasiahla Úniu a eurozónu svetová kríza, Únia čelila rýchlemu zhoršeniu hospodárskej a sociálnej situácie. Finančná kríza rýchlo prerástla do hospodárskej a dlhovej krízy eurozóny. V reakcii na to sa prijali opatrenia na zachovanie stability a integrity eurozóny. Tieto kroky boli odvtedy doplnené a posilnené rôznymi iniciatívami, aby sa z dlhodobejšieho hľadiska riešili slabé miesta v štruktúre jednotnej menovej zóny. Hoci došlo k výrazným zlepšeniam v súlade s odporúčaniami uvedenými v správe piatich predsedov z júna 2015 a v Diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie z 31. mája 2017, pretrvávajú niektoré významné nedostatky. Jedným z ponaučení z krízy je, že členské štáty, ktorých menou je euro, by mali ešte viac zvýšiť odolnosť svojich hospodárstiev prostredníctvom cielených štrukturálnych reforiem a investícií, aby sa podporila konvergencia a konkurencieschopnosť eurozóny ako celku.

V tejto súvislosti na samite eurozóny, ktorý sa konal 14. decembra 2018 (v inkluzívnom formáte všetkých 27 členských štátov), vedúci predstavitelia Únie poverili Euroskupinu, aby pracovala na viacerých otázkach s cieľom prispieť k budovaniu hospodárskej a menovej únie, a to najmä na koncepcii, podmienkach využívania a načasovaní rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, určeného pre eurozónu a na dobrovoľnom základe pre členské štáty, ktoré sú zapojené do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II). Tento nástroj bude súčasťou rozpočtu Únie a prijme sa na základe príslušného legislatívneho návrhu Komisie, ktorý sa v prípade potreby zmení. Na samite eurozóny sa takisto uviedlo, že tento nástroj by mal podliehať kritériám a strategickým usmerneniam členských štátov eurozóny. Po štyroch rokoch od vydania správy piatich predsedov sa v oznámení Komisie z 12. júna 2019 s názvom „Prehĺbenie európskej hospodárskej a menovej únie“ načrtol ďalší postup na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie. Zdôraznilo sa v ňom najmä, že rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť by prispel k odolnosti hospodárskej a menovej únie prostredníctvom podpory ucelených balíkov reforiem a investícií zameraných na riešenie výziev členských štátov eurozóny v oblasti konkurencieschopnosti a konvergencie. Komisia vo svojom oznámení tiež uviedla, že je pripravená predložiť na základe článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) návrh nového nariadenia o rámci riadenia takéhoto nástroja, a to pri plnom rešpektovaní výsadných právomocí Komisie, pokiaľ ide o plnenie rozpočtu a vykonávanie programov. Euroskupina 14. júna 2019 schválila súbor hlavných prvkov budúceho rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť určeného pre členské štáty eurozóny a na dobrovoľnom základe pre členské štáty, ktoré sú zapojené do ERM II. Lídri na samite eurozóny 21. júna 2019 uvítali dohodu a zdôraznili, že je potrebné pracovať na všetkých nevyriešených otázkach s cieľom zabezpečiť nezávislosť rozhodovania členských štátov eurozóny.

Na tento účel sa v navrhovanom nariadení stanovuje rámec riadenia nového rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny. Tento nástroj sa zahrnie do Programu na podporu reforiem. Rámec riadenia poskytne usmernenia pre hospodárske politiky zamerané na reformy a investície, ktoré má podporiť nový rozpočtový nástroj v súlade s celkovým rámcom koordinácie hospodárskych politík Únie.

Cieľom rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť ako súčasti Programu na podporu reforiem je podporovať koherentnosť v rámci Únie tým, že sa členským štátom eurozóny poskytne finančná podpora na reformy a investície, ako sa uvádza v ucelených balíkoch. Navrhované nariadenie má za cieľ organizovať aspekt riadenia tohto rozpočtového nástroja a musí sa vykladať v spojení s Programom na podporu reforiem.

V tomto kontexte by sa Rada, v ktorej by hlasovacie právo mali len členské štáty, ktoré sú členmi eurozóny, poverila úlohami v týchto oblastiach: i) celková stratégia a dohľad, pokiaľ ide o reformy a investície v eurozóne a ii) usmernenia pre jednotlivé krajiny v súvislosti s cieľmi reforiem a investícií, ktoré sa majú podporiť z rozpočtového nástroja. V navrhovanom nariadení sa najmä stanovuje, že Rada (po rokovaniach Euroskupiny) každoročne stanoví strategické smerovania reforiem a investičných priorít eurozóny ako celku ako súčasť odporúčania o hospodárskej politike eurozóny (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“). Pri stanovovaní strategických smerovaní môže Rada požiadať o stanoviská samit eurozóny. Rada by potom prijala odporúčanie spolu s usmerneniami pre jednotlivé krajiny určené všetkým členským štátom eurozóny a týkajúce sa cieľov reforiem a investícií, ktoré sa majú podporiť v rámci rozpočtového nástroja. V rámci rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť sa môžu členské štáty eurozóny rozhodnúť, že predložia návrhy reformných a investičných balíkov; členské štáty eurozóny budú musieť pri predkladaní ucelených balíkov reforiem a investícií v rámci rozpočtového nástroja zohľadňovať strategické smerovania aj usmernenia pre jednotlivé krajiny. Pokiaľ ide o členské štáty, ktorých menou nie je euro, ktoré sa zúčastňujú na ERM II a ktoré sú ochotné dobrovoľne sa zapojiť do rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, mali by sa vypracovať vhodné opatrenia v súlade s rámcom stanoveným v tomto nariadení.

Navrhovaný rámec riadenia rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny reaguje na potrebu posilniť koordináciu hospodárskych politík v eurozóne a potrebu podporovať reformy a investície, ktorými sa riešia výzvy eurozóny ako celku a ktoré prispievajú k jej hospodárskej a sociálnej konvergencii.

Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Rámec riadenia rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť bude v súlade s osvedčeným procesom európskeho semestra zameraného na koordináciu hospodárskych politík Únie a dohľad nad nimi. Uplatňovanie rámca riadenia stanoveného v tomto nariadení sa zosúladí aj s harmonogramom európskeho semestra.

Rada prijme ročné strategické smerovania ako neoddeliteľnú súčasť odporúčania pre eurozónu, ktoré pred prijatím Radou schvaľuje Európska rada. Komisia prispeje k strategickým smerovaniam tak, že bude informovať Radu o tom, ako sa počas predchádzajúcich rokov dodržiavali strategické smerovania, čím sa posilní konzistentnosť politických usmernení.

V usmerneniach pre jednotlivé členské štáty eurozóny sa zohľadnia strategické smerovania, pričom sa plne zosúladia s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, ktoré sa prijímajú súbežne v rámci európskeho semestra po prípadných diskusiách v rámci príslušných výborov zriadených na základe zmluvy. V usmerneniach pre jednotlivé krajiny sa najmä uvedie, v súvislosti s ktorými konkrétnymi reformnými a investičnými cieľmi spomedzi tých, ktoré boli stanovené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, môže každý členský štát eurozóny zvážiť predloženie návrhu uceleného reformného a investičného balíka v rámci rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť. Usmernenia pre jednotlivé krajiny týkajúce sa dotknutých členských štátov preto nebudú dopĺňať odporúčania pre jednotlivé krajiny, ale stanovia sa nimi priority spomedzi týchto odporúčaní, pokiaľ ide o podporu v rámci rozpočtového nástroja. Z dôvodu efektívnosti sa tieto usmernenia pre jednotlivé krajiny určené všetkým členským štátom eurozóny prijmú ako jediné odporúčanie. V prípade potreby sa v usmerneniach stanovených podľa navrhovaného nariadenia náležite zohľadní každý program makroekonomických úprav, ktorému by v tom čase podliehal daný členský štát.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Navrhovaným nariadením sa vytvorí rámec riadenia, v ktorom sa vymedzia usmernenia pre hospodárske politiky zamerané na reformné a investičné balíky, ktoré sa majú predložiť v rámci rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny. Bude tiež v súlade a zabezpečí komplementárnosť a synergie s navrhovanými programami Únie relevantnými pre investície, ako sú fondy politiky súdržnosti EÚ, Nástroj na prepájanie Európy a Fond InvestEU.

Navrhované nariadenie vychádza z myšlienok uvedených v Diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie z 31. mája 2017 a je v súlade s oznámením Komisie z 12. júna 2019 s názvom Prehĺbenie európskej hospodárskej a menovej únie: hodnotenie štyri roky po uverejnení správy piatich predsedov, v ktorom sa načrtol ďalší postup na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie. Nový rozpočtový nástroj má byť súčasťou rozpočtu Únie a jeho veľkosť sa určí v kontexte rokovaní o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027. Navrhované nariadenie je tiež v súlade s cieľmi tohto viacročného finančného rámca.

Navrhovaným nariadením nebudú dotknuté výsadné právomoci Komisie, pokiaľ ide o plnenie rozpočtu a vykonávanie programov.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ