(4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

(5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

(6)Na obmedzenie a kontrolu šírenia pandémie, posilnenie odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnovenia hospodárskej činnosti treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

(7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

(8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce, aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Dánsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

(9)Dánsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 5. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(10)Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

(11)Vláda v konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 3,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 33,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

(12)Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, dočasná kompenzácia fixných nákladov podnikov, systém dočasnej kompenzácie miezd a núdzová pomoc pre odvetvia v ťažkostiach. Dánsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú zhruba na 15 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad daňovej povinnosti z príjmov fyzických a právnických osôb a úverové záruky (3,7 % HDP). Hlavný rozdiel v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 spočíva v tom, že v konvergenčnom programe sú zahrnuté očakávané budúce straty vyplývajúce zo štátnych záruk súvisiacich s pandémiou COVID-19 (0,5 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Dánsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

(13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Dánska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,3 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

(14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Dánsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

(15)Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 Dánsko tvrdo postihla, dostala systém zdravotnej starostlivosti pod tlak a výrazne znížila hospodársku činnosť v určitých sektoroch. Dánsko včas zaviedlo opatrenia na zastavenie pandémie a posilnenie zdravotného systému vrátane ďalekosiahlych iniciatív na zmiernenie jej hospodárskych dôsledkov. Následný hospodársky pokles sa riešil sériou silných ekonomických a finančných opatrení zo strany vlády a centrálnej banky, ktoré zahŕňali napríklad aj priamu podporu, ktorá čiastočne pokryla fixné náklady a mzdové výdavky podnikov, odklady daňovej povinnosti a poskytnutie likvidity pre banky a firmy, programy úverovania a iné opatrenia menovej politiky. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Tieto opatrenia účinne zmiernili ekonomický šok z pandémie, nezabránili však značnej strate produkcie, veľkému počtu bankrotov a prípadov platobnej neschopnosti ani markantnému zvýšeniu nezamestnanosti a počtu osôb ohrozených chudobou, a to aj medzi osobami v zraniteľných situáciách (napr. osoby so zdravotným postihnutím). Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva mierne zvýšenie nezamestnanosti na úroveň približne 6½ % a v roku 2021 jej pokles na úroveň pod 6 %.

(16)Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na pretrvávajúcu potrebu Dánska posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Jedným z problémov, ktorý vzbudzuje osobitné obavy, je nedostatok zdravotníckych pracovníkov a nedostatok špecializovaných lekárov a zdravotných sestier, napríklad v odbore intenzívnej starostlivosti (najmä anestéziologických sestier). Sústavné úsilie o riešenie tohto nedostatku pracovnej sily má kľúčový význam. V krátkodobom horizonte by sa Dánsko malo snažiť zabezpečiť dostupnosť kritických zdravotníckych pomôcok vrátane osobných ochranných prostriedkov pre zdravotníckych pracovníkov. Pokračuje výskum, ktorý sa zameriava nielen na vynájdenie antivirotickej liečby a vakcíny, ale aj lepších a rýchlejších testov.

(17)Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Dánsko dosahuje dobré výsledky v oblasti digitalizácie, ako dokazuje hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy od Európskej komisie. S cieľom udržať si toto silné postavenie v dlhodobom horizonte, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a využívať prínosy z digitálnej transformácie by však Dánsko potrebovalo investície do digitálnej infraštruktúry, ako aj do vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností. V dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú dôležité investície potrebné na úspešné riešenie transformácie v súvislosti so zmenou klímy a energetickej transformácie. Najväčšie investície si vyžaduje inštalácia nových kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ale významné investičné potreby sa zistili aj v domácnostiach (energetická efektívnosť a konverzia dodávok tepla), udržateľnej doprave, priemysle, ako aj v oblasti bioplynu a diaľkového vykurovania. Cieľom Dánska v oblasti klimatickej politiky je znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s rokom 1990 a najneskôr do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. Na to treba dosiahnuť zostupný trend spotreby energie, čo si vyžaduje investície riadené komplexným prístupom a zamerané na odvetvia, v ktorých sa rysujú obzvlášť sľubné úspory energie. Oživenie hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mohlo podporiť čo najskoršou realizáciou plánovaných ekologických investícií a presadzovaním ambicióznych investičných projektov v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry, ako napríklad v oblasti bývania, veternej energie na mori, energetickej konektivity a elektrifikácie železníc. Doprava je najväčším zdrojom emisií skleníkových plynov v Dánsku, takže ďalšie politické opatrenia v tejto oblasti sú zvlášť relevantné. Vládna „zelená dopravná politika“, ktorej cieľom je vyčleniť v rokoch 2021 – 2030 sumu 15 miliárd EUR (112,7 miliardy DKK) najmä na projekty dopravnej infraštruktúry, je v súčasnosti predmetom rokovaní s cieľom lepšie zohľadniť ciele v oblasti klímy a životného prostredia. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Dánsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

(18)Celkové výdavky na výskum a vývoj sa v Dánsku nepremietli do vyššieho rastu produktivity. Chýba integrovaná stratégia v oblasti inovácií, v ktorej by sa jasne uvádzalo, čo chce Dánsko dosiahnuť v globálnom inovačnom prostredí. Výskumná a inovačná činnosť sa naďalej koncentruje okolo malého počtu veľkých firiem a nadácií, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví. Osem najväčších spoločností predstavuje takmer 40 % súkromných výdavkov na výskum a vývoj (oproti celosvetovému priemeru 19 %). Celkové výdavky na výskum a vývoj zostávajú vysoké, ale od roku 2009 klesol absolútny počet spoločností pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä preto, lebo menšie spoločnosti sa do výskumu a vývoja nezapájajú. V oblasti produktov alebo procesov zaviedlo inovácie len 33 % MSP. Možno je potrebné ďalšie politické úsilie o rozšírenie inovačnej základne s cieľom zahrnúť viac spoločností. Reakcia na meniace sa potreby zručností po pandémii COVID-19, a to aj vzhľadom na budúce technologické zmeny, si vyžaduje udržateľné investície do systémov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a to aj prostredníctvom vzdelávania dospelých.

(19)Dánsko podniklo kroky na posilnenie svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML). V roku 2019 boli prijaté nové právne predpisy a vnútroštátne orgány a regulačné orgány začali uplatňovať škálu opatrení na posilnenie preventívneho rámca Dánska v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Úrad pre finančný dohľad získal sankčné právomoci a vyšší rozpočet na posilnenie svojich kapacít na vykonávanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Personálne a finančne bola posilnená aj finančná spravodajská jednotka. Je nevyhnutné, aby sa posilnený rámec boja proti praniu špinavých peňazí premietol do účinného dohľadu a presadzovania predpisov. Orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí bude musieť v plnej miere uplatňovať najmä prístup založený na riziku. Posilnené kapacity finančnej spravodajskej jednotky budú musieť preukázať, že nedostatky, na ktoré upozornila správa dánskeho dvora audítorov, boli primerane vyriešené.

(20)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

(21)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Dánsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

(22)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(23)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.