Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o odvetví ľanu a konopy {SEK(2008) 1905} /* KOM/2008/0307 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 20.5.2008 KOM(2008) 307 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o odvetví ľanu a konopy {SEK(2008) 1905} SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o odvetví ľanu a konopy ÚVOD V článku 15 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pestovanými na vlákno sa vyžaduje, aby Komisia predkladala Európskemu parlamentu a Rade správu a v prípade potreby návrhy. V správe sa „ zhodnotí dopad spracovateľskej pomoci na výrobcov, spracovateľský priemysel a trh pre textilné vlákna. Preskúma možnosť predĺženia poskytovania spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno a dodatočnej pomoci na obdobie po hospodárskom roku 2007/2008, ako aj možnosť integrácie tohto režimu pomoci do všeobecného rámca podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý stanovuje nariadenie (ES) č. 1782/2003“. Komisia pri vypracovaní tejto správy zohľadnila externú hodnotiacu správu o odvetví ľanu a konope[1], pre ktorú sa štatistické údaje aktualizovali v roku 2007. Údaje uvedené v tomto texte možno nájsť v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Odvetvie ľanu a konopy v EÚ V EÚ-27 sa ľan v roku 2006 pestoval na ploche 105 025 ha, čo predstavuje 20 % celosvetovej plochy osiatej ľanom. Z klimatických dôvodov sa ľan pestuje v miernych pobrežných regiónoch severného Francúzska (72 %), Belgicka (15 %), Holandska (4 %) a v menšom rozsahu v Poľsku (2,6 %), Českej republike (2,5 %) a v pobaltských štátoch (2,4 %). Produkcia: Ľan, zvyčajne pestovaný v poľnohospodárskych podnikoch pestujúcich hlavné orné plodiny, je náročnejší na pracovnú silu a kapitál ako obilniny a vyžaduje si striedanie plodín každých 5 až 7 rokov. Navyše postup namáčania, ktorým sa oddeľujú vlákna od zozbieraných rastlín na poli výrazne zvyšuje riziko týkajúce sa produkcie. Poľnohospodárske postupy sú takisto zložitejšie ako v prípade obilnín. Spracovanie: V EÚ-27 približne 140 spracovateľských závodov spracováva (trepe) 635 589 ton ľanovej slamy (v roku 2006) na dlhé vlákna (112 914 ton) a krátke vlákna (61 775 ton). To predstavuje 53 % svetovej výroby ľanových vláken. Použitie: Dlhé ľanové vlákna sa používajú v textilnom priemysle. Približne 80 % produkcie EÚ sa vyváža, a to najmä do Číny. Krátke ľanové vlákna sa používajú na výrobu kompozitných materiálov, textílií a papiera (nové odbytiská sa vyvíjajú na základe nového dopytu). Ďalšie príjmy pochádzajú z predaja ľanových semien a pazderia. Konopa na vlákno pestovaná v EÚ-27 v roku 2006 na 14 577 ha predstavuje približne 9 % svetovej plochy osiatej konopou. Produkcia sa sústreďuje vo Francúzsku (55 %), Spojenom kráľovstve (11 %), Rumunsku (10 %), Nemecku (8 %), Českej republike (7 %) a Poľsku (5 %). Produkcia a spracovanie: Konopa sa pestuje vo väčších poľnohospodárskych podnikoch s ornou pôdou v blízkosti niekoľkých dôležitých spracovateľských podnikov. Nevyžadujú sa žiadne osobitné agronomické alebo klimatické podmienky. V roku 2006 sa spracovalo 86 685 ton konopnej slamy do odhadovaných 22 863 ton konopných vláken. Použitie: Konopné vlákna sa používajú najmä v špecializovanom papierenskom priemysle (75 %), pričom dodatočné odbytiská sú kompozitné materiály a izolačné materiály („nebývalý“ dopyt). Vedľajšie produkty (pazderie pre odvetvie jazdectva) poskytujú dodatočný príjem. EÚ je súčasťou globálneho trhu. Konopa aj ľan sú oslobodené od dovozných ciel a neuplatňujú sa na ne vývozné náhrady. V prípade konopy sa uplatňujú osobitné pravidlá pre dovoz, čiastočne s cieľom poskytnúť záruky týkajúce sa hodnôt tetrahydrokanabinolu (THC). VÝVOJ V ODVETVÍ ľANU A KONOPY Vývoj súčasnej schémy Schéma pomoci pre spracovateľov ľanu a konopy bola dvakrát predĺžená, aby sa jej preskúmanie zhodovalo s celkovou „kontrolou zdravotného stavu“ SPP v roku 2008[2]. Rada už v roku 2000 rozhodla o pozastavení poskytovania pomoci na krátke ľanové a konopné vlákna od hospodárskeho roku 2006/07 (po prechodnom období). Obidve predĺženia schémy potvrdili túto politiku, na základe ktorej sa pomoc poskytuje iba na dlhé ľanové vlákna. Pomoc poskytnutá schváleným prvotným spracovateľom vychádza z množstva osobitných vláken skutočne získaných v období 22 mesiacov zo slamy, na ktorú sa vzťahuje kúpnopredajná zmluva. Výška pomoci je: - v prípade dlhých ľanových vláken: - 160 EUR na tonu na hospodárske roky 2002/2003 až 2008/2009, - 200 EUR na tonu od hospodárskeho 2009/2010, - v prípade krátkych ľanových a konopných vláken (s obsahom nie viac ako 7,5 % nečistôt a pazderia): - 90 EUR na tonu na hospodárske roky 2001/2002 až 2008/2009. Členské štáty môžu poskytnúť pomoc aj na krátke ľanové vlákna obsahujúce nečistoty a pazderie v rozsahu 7,5 % až 15 % a na konopné vlákna obsahujúce nečistoty v rozsahu 7,5 % až 25 %. Spracovateľská pomoc sa poskytuje na maximálne garantované množstvá na hospodársky rok v rozsahu 80 878 ton v prípade dlhých ľanových vláken a 147 265 ton v prípade krátkych ľanových a konopných vláken. Tieto sumy sú rozdelené medzi členské štáty ako národné garantované množstvá (NGM). Prevody kvót medzi dlhými ľanovými vláknami a krátkymi vláknami sú povolené, pričom sa uplatňuje koeficient rovnocennosti, ktorým za zabezpečí, aby operácia nemala vplyv na rozpočet. S cieľom podporiť tradičnú výrobu dlhých ľanových vláken v niektorých oblastiach Holandska, Belgicka a Francúzska sa poskytuje schváleným prvotným spracovateľom dodatočná prechodná spracovateľská pomoc až do hospodárskeho roku 2008/09. Súčasný rozpočet pre spracovateľskú pomoc predstavuje 21 miliónov EUR pre EÚ-27. Hoci schéma zabezpečila stabilný vývoj rozpočtu a zabránila špekulatívnemu správaniu zaznamenanému v 90. rokoch, jej administratívne a kontrolné požiadavky sú pomerne zložité[3] a mohli by sa zjednodušiť. Navyše časť predchádzajúcej podpory pestovateľom ľanu a konopy bola zrušená a začlenená do režimu jednotnej platby. Viazaná pomoc sa poskytuje poľnohospodárom na základné alebo certifikované osivá ľanu a konopy[4]. Ľan: spracovateľský priemysel a trendy na trhu Pokiaľ ide o produkciu ľanovej slamy v EÚ (tabuľky 1 až 9), zaznamenáva sa dlhodobý nárast. V EÚ-27 naďalej pôsobí približne 140 spracovateľských závodov. Priemerná veľkosť spracovateľských spoločností s celkovým obratom približne 235 miliónov EUR v prípade spracovania dlhých ľanových vláken a približne 32 miliónov EUR (v roku 2005) v prípade spracovania krátkych ľanových vláken zostáva s výnimkou niektorých francúzskych spracovateľov malá. Väčšina spracovateľských spoločností, z ktorých niektoré sú družstvá, má silné prepojenia na miestne hospodárstvo a tendenciu vysoko sa špecializovať a niekedy pôsobia aj v dodávateľskom odvetví (produkcia osiva, podieľanie sa na pestovaní ľanu) alebo odberateľskom odvetví (druhá úroveň spracovania). Ďalšie spracovanie ľanových vláken sa vo veľkom rozsahu vykonáva mimo EÚ. V roku 2006 sa viac ako 80 % európskych dlhých ľanových vláken, používaných najmä v textilnom priemysle, vyviezlo – z toho 82 % do Číny. Okrem toho sa vyviezlo takmer 40 % krátkych ľanových vláken, z toho 91 % do Číny. V dôsledku silnej a rýchlej expanzie čínskeho pradiarenského priemyslu bol po vláknach z EÚ, ktorá je najväčším výrobcom ľanových vláken na svete, zo strany Číny vysoký dopyt. Vývozy do Číny sa medzi rokmi 1999 a 2006 takmer strojnásobili. Napriek tomuto silnému vývoznému dopytu klesli ceny dlhých ľanových vláken z 2 340 EUR/tona v hospodárskom roku 2000/2001 na 1 511 EUR/tona v hospodárskom roku 2006/2007. Tento trend je predovšetkým dôsledkom silného zhodnotenia eura voči americkému doláru: pri vyjadrení v dolároch ceny klesli ceny dlhých vláken od roku 2001 do roku 2006 iba o 10 %. Krátke ľanové vlákna sú takmer výlučne vedľajším produktom výroby dlhých ľanových vláken. Preto sa iba málo spracovateľských závodov v EÚ venuje prvotnému spracovaniu ľanu na „technické vlákna“. Napriek tomu možno pozorovať značnú zamestnanosť v prípade druhotného spracovania krátkych ľanových vláken, ako aj v spoločnostiach, ktoré obchodujú s vedľajšími produktmi. Technické využitia predstavovali v roku 2005 38 % produkcie krátkych ľanových vláken (v roku 1999 to bolo 9 %). Narastá využívanie krátkych ľanových vláken na textílie (30 %), a to najmä v Číne. Podiel papierenského priemyslu klesol zo 45 % na 32 %, pričom v objemovom vyjadrení sa znížil minimálne. Napriek určitej konkurencii dreva a ostatných prírodných vláken zostáva odbytisko v papierenskom priemysle atraktívne, pretože môže absorbovať veľké objemy a nevyžaduje vysokú kvalitu. Nové technické využitia krátkych ľanových vláken vzrástli objemovo a nadobudli dôležitosť z hľadiska podielu krátkych ľanových vláken. Výroba kompozitných materiálov pre automobilový priemysel je najpokročilejším novým trhom, na ktorom sa využíva 18 300 ton (27 % všetkých krátkych ľanových vláken). Tento trh zostáva napriek tomu závislým od cien náhradných výrobkov a schopnosti zabezpečiť pravidelné dodávky vláken. Ceny krátkych ľanových vláken, ktoré sú vo všeobecnosti vedľajším produktom výroby dlhých vláken, sú veľmi premenlivé a pohybujú sa od približne 300 EUR za tonu v prípade špecializovaného papierenského priemyslu, 350 – 650 EUR za tonu v prípade textilných vláken až po 500 – 600 EUR za tonu v prípade kompozitných materiálov (v roku 2005). Konopa: spracovateľský priemysel a trendy na trhu Spoločný pracovný dokument poukazuje na pokles plochy osiatej konopou na menej ako 15 000 ha, pričom produkcia slamy zostáva pomerne stabilná. Hlavná kapacita v prípade trepania konopnej slamy sa nachádza na približne 10 miestach vo Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku, Poľsku (drevené a ľanové vlákna pre izolačné materiály) a v Českej republike (vlákna pre papierenský priemysel). Tieto závody v roku 2006 spracovali 86 685 ton konopnej slamy na 22 865 ton vláken, z ktorých sa približne 75 % použilo v papierenskom priemysle. Tento tradičný trh je rozvinutý a zdá sa dlhodobo stabilný. Kompozitné materiály (20 %) a izolačné materiály (5 %) prestavujú rastúce odbytisko. Konopné vlákna majú kvalitatívne výhody oproti skleneným vláknam, ich výroba však nie je vysoká alebo dostatočne stabilná na to, aby bola hlavným hráčom v odvetví. Hoci sa vyvinuli iné nové použitia konopného pazderia (kozmetika, olej bohatý na omega kyseliny) a celej rastliny (betón, biomasa), tieto projekty sú naďalej malé, často nekonkurencieschopné a v súčasnosti závislé od štátnej podpory. Medzi cenami vláken používaných v špecializovanom papierenskom priemysle (v priemere 360 EUR za tonu v hospodárskom roku 2006/2007) a cenami v prípade technických uplatnení (500 EUR za tonu v prípade netkaných materiálov a 600 EUR za tonu v prípade syntetických zlúčenín) sú výrazné rozdiely. V dlhodobom horizonte môže konkurencia tri až štyrikrát lacnejších drevených vláken vážne ovplyvniť trh so špeciálnym papierom. Vplyv odvetvia ľanu a konopy na životné prostredie V hodnotiacej štúdii sa pri opätovnom preskúmaní vplyvu kultúr ľanu a konopy na životné prostredie zdôraznilo, že kultúry ľanu a konopy vykazujú výrazne nižšiu spotrebu syntetických hnojív a pesticídov ako alternatívne plodiny. Okrem toho, kultúry ľanu a konopy majú pozitívny vplyv na diverzitu agroekosystémov a krajiny. Kultúry ľanu a v menšom rozsahu kultúry konopy sa nachádzajú v niektorých z najintenzívnejšie obrábaných oblastiach EÚ, v ktorých je súčasným trendom zjednodušovanie obmeny plodín (a zvyšovanie používania chemických látok v prípade náhrady ľanu a konopy za obilniny). Plodiny na vlákna predstavujú v tejto súvislosti „environmentálnu prestávku“ prospešnú pre kvalitu pôdy, biodiverzitu a krajinu. HODNOTENIE SPRACOVATEľSKEJ POMOCI Vplyv spracovateľskej pomoci na dlhé ľanové vlákna Vplyv na výrobcov Spracovatelia musia zabezpečiť udržateľné dodávky ľanovej slamy a ponúkať cenu, ktorá umožní hrubú maržu pre ľan, ktorá je konkurencieschopná v porovnaní s alternatívnymi plodinami. Hoci pestovanie ľanu vo všeobecnosti zabezpečuje dobré marže, jeho relatívna konkurencieschopnosť sa zhoršila nedávnym rastom cien obilnín. Hrubé marže v prípade obilnín prekročili hrubé marže ľanu v roku 2007, ktoré spracovatelia neboli väčšinou schopní kompenzovať vyššími cenami slamy. Navyše v dôsledku ťažšej a zložitejšej pracovnej záťaže, potrebe investícií a vyššiemu riziku spojenému s počasím môžu aj hrubé marže rovnaké ako marže pre obilniny spôsobiť, že najmä v tradičných regiónoch prestanú poľnohospodári pestovať plodinu a zjednodušia svoj produkčný systém. Vplyv dodatočnej prechodnej pomoci na tradičné oblasti Dodatočná prechodná pomoc spracovateľom dlhých ľanových vláken v niektorých oblastiach Holandska, Belgicka a Francúzska s cieľom zohľadniť osobitné postavenie tradičného ľanu v týchto oblastiach, by vychádzala z vyššej úrovne podpory v týchto regiónoch v rámci predchádzajúcej schémy až do roku 2000. Pôvodne sa poskytovala do hospodárskeho roku 2005/2006, bola však predĺžená s cieľom umožniť poľnohospodárom postupné prispôsobenie poľnohospodárskych štruktúr novým trhovým podmienkam. V hodnotiacej štúdii sa konštatuje, že dodatočná pomoc vo výške 120 EUR na ha pre tradičné pestovateľské regióny v Holandsku a Belgicku bola dôležitá na zachovanie produkcie v týchto oblastiach. Zrušenie tejto dodatočnej pomoci by podľa hodnotiacej správy viedlo k výraznému zníženiu alebo zrušeniu plôch osiatych ľanom v týchto regiónoch. Na druhej strane, v štúdii sa vplyv dodatočnej pomoci vo výške 50 EUR na ha pre niektoré regióny vo Francúzsku a Belgicku považuje za obmedzený. Zrušenie tejto dodatočnej pomoci (pri zachovaní bežnej pomoci) by nebránilo v pokračovaní produkcie ľanu. Vplyv na spracovateľov a zamestnanosť Odvetvie spracovania ľanu sa postupne stalo závislým od dopytu z Číny. Hoci bol pokles cien ľanových vláken (najmä v dôsledku zhodnotenia EUR voči USD) čiastočne vyrovnaný nárastom objemu, na trhu existuje značný tlak spôsobený poklesom marží v čínskom textilnom priemysle. V hodnotiacej štúdii sa na základe údajov poskytnutých samotným spracovateľským odvetvím odhaduje, že v prípade väčšiny (väčších) francúzskych a belgických spracovateľov predstavovala pomoc približne 35 % hrubých marží v rokoch 2002 až 2005 a že zrušenie pomoci by si vyžiadalo určité reštrukturalizačné a reorganizačné opatrenia. V prípade značného počtu menších podnikov však pomoc presahuje hrubé marže. Hoci hodnotitelia odhadujú, že odstránenie pomoci môže spôsobiť zánik takmer polovice týchto spracovateľských podnikov, reštrukturalizačný proces by umožnil konsolidáciu veľkej časti tejto kapacity. Na miestnej úrovni by to mohlo mať vážny dopad na zamestnanosť. Schéma pomoci prispela k udržaniu úrovne činnosti a zamestnanosti v tradičných produkčných oblastiach (severné Francúzsko, Belgicko a Holandsko) a umožnila vznik nových odvetví v niektorých iných oblastiach vrátane nových členských štátov (Poľsko a Česká republika). V hodnotiacej správe sa odhaduje, že z celkovej odhadovanej zamestnanosti viac ako 4 050 ekvivalentov plného pracovného času (FTE) sa môže pri odstránení osobitnej pomoci Spoločenstva pre plodiny na vlákno v krátkom čase stratiť 2 000 FTE, najmä ak sa tieto pracovné miesta vo všeobecnosti nachádzajú vo vidieckych oblastiach, v ktorých sú najväčšími zamestnávateľmi poľnohospodárstvo a spracovateľský priemysel. Poskytovanie spracovateľskej pomoci prvotným spracovateľom nemá výrazný vplyv na ziskovosť európskych odberateľských odvetví (pradenie, odevy atď.), ktoré sa v poslednom desaťročí presunuli do juhovýchodnej Ázie. Tabuľka: Odhadovaná zamestnanosť v odvetví ľanu a konopy (v FTE) Ľan a konopa | Poľnohospodárstvo | 850 | Prvotné spracovanie | 2 000 | Prvotné spracovanie na základe externých vstupov | 200 | Druhotné spracovanie | > 1 000 | SPOLU | > 4 050 | Zdroj: AND International | Vplyv pomoci na krátke vlákna Hektáre určené výlučne na produkciu krátkych ľanových vláken sú minimálne. Keďže hlavné producentské členské štáty (Francúzsko a Belgicko) presunuli značnú kvótu pomoci na krátke vlákna na kvótu pomoci na dlhé ľanové vlákna, vplyv pomoci na krátke ľanové vlákna sa musí analyzovať spolu s pomocou na dlhé vlákna. Keďže existuje málo špecializovaných prvotných spracovateľov krátkych vláken, odstránenie pomoci by priamo ovplyvnilo iba niekoľko malých špecializovaných spracovateľských jednotiek. Používanie krátkych ľanových vláken vzrástlo od roku 1999 iba mierne. Okrem tradičného odbytiska, ktorým je špecializovaný papierenský priemysel, zaznamenáva výrazný nárast iba v prípade použitia ako kompozitný materiál v automobilovom priemysle. Porovnanie hrubých marží v prípade produkcie konopy s hrubými maržami pre alternatívne plodiny dokazuje, že bez pomoci na krátke vlákna by sa marže zúžili, najmä ak sa vezme do úvahy, že produkcia konopy je náročnejšia na prácu ako alternatívne plodiny. To môže viesť k určitému obmedzeniu plochy osiatej konopou. Hlavný trh konopných vláken, špecializovaný papierenský priemysel, sa však považuje za stabilný. Toto odvetvie vyrovnalo pokles pomoci v roku 2001 prostredníctvom nárastu cien platených za vlákna. Hoci ostáva otázne, či možno očakávať podobný nárast, ak sa pomoc zruší, majú spracovatelia konopy, ktorí sa zameriavajú na papierenský priemysel, ekonomickú perspektívu aj bez spracovateľskej pomoci. Vzhľadom na slabú finančnú situáciu niektorých spracovateľov by však zrušenie pomoci mohlo ohroziť ich existenciu. Zrušenie pomoci by mohlo ohroziť rozvojový potenciál a prežitie niekoľkých spracovateľov, ktorí sa zameriavajú iba na použitie vláken pre nové priemyselné využitia. Zhodnotiacej správy vyplýva, že verejná podpora naďalej zabezpečuje veľkú časť ich ziskov. NEVYRIEšENÉ PROBLÉMY V rámci reformy z roku 2003 sa pokračovalo v prechode z podpory na výrobky na podporu výrobcom prostredníctvom zavedenia oddeleného režimu jednotnej platby. To sa vykonalo s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a trhovú orientáciu a zároveň zvýšiť účinnosť prevodu príjmových platieb. Kontrola zdravotného stavu vyvoláva otázky, či je viazaná podpora, napriek celkovej orientácii na úplné oddelenie, stále vhodná. Dodatočnú spracovateľskú pomoc pre spracovateľov ľanu pestovaného v tradičných oblastiach zaviedla Rada ako prechodné opatrenie a plánuje sa jej zrušenie. Pomoc prispela ku konkurencieschopnosti pestovania ľanu v týchto regiónoch (najmä v Belgicku a Holandsku), od hospodárskeho roku 2009/2010 by sa však nemala vyplácať vzhľadom na jej prechodný charakter (aby sa umožnilo postupné prispôsobenie sektora) a jej uplatňovanie iba v troch členských štátoch. Cieľom dočasnej spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové a konopné vlákna je podnietiť rozvoj nových (priemyselných) výrobkov a potenciálnych odbytísk. V zmysle uvedenej analýzy je potrebné si položiť otázku, či roky podpory pre krátke vlákna boli najúčinnejšie pri podpore takéhoto vývoja. Rada v roku 2000 rozhodla o postupnom ukončení pomoci pre krátke vlákna, ktorá bola predĺžená o tri dodatočné roky iba preto, aby sa umožnilo hodnotenie v súvislosti s celkovým prieskumom týkajúcim sa kontroly zdravotného stavu. Projektová podpora prostredníctvom rozvoja vidieka alebo výskumných programov môže byť nákladovo efektívnejším spôsobom podnietenia vývoja konkurencieschopných obnoviteľných výrobkov. Vzhľadom na tento vývoj a úvahy by sa osobitná spracovateľská pomoc na krátke vlákna od hospodárskeho roku 2009/2010 nemala vyplácať. Pokračovanie poskytovania pomoci na dlhé ľanové vlákna by mohlo prispieť k udržaniu zamestnanosti a hospodárskej aktivity v produkčných regiónoch. Zachovanie spracovateľskej pomoci však nie je v súlade so zásadami reformy SPP z roku 2003. Pokračujúce vysoké ceny obilnín by však pravdepodobne spôsobili zníženie produkcie a stratu environmentálnych prínosov a zamestnanosti, čo by napriek tejto osobitnej pomoci vyvolalo otázky týkajúce sa jej účinnosti. Preto sa úplné oddelenie a zjednotenie pomoci do režimu jednotnej platby zdá najlepším riešením[5]. Podobne ako pri predchádzajúcej integrácii podpory pre pestovateľov ľanu a konopy do režimu jednotnej platby, zrušením by sa začlenil rozpočet na spracovateľskú pomoc do tohto systému. Táto možnosť by umožnila výrazné zjednodušenie v porovnaní s pomerne zložitou súčasnou schémou. Oddelenie prináša výrobcom flexibilitu výberu. Poľnohospodári budú v prípade ziskovosti naďalej vyrábať a prispôsobia svoju výrobu trhu alebo v prípade potreby prejdú na alternatívne výrobky, pričom sú stále povinní udržiavať pôdu v dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienkach v súlade s pravidlami krížovej zhody. Poľnohospodári budú v prípade ziskovosti naďalej vyrábať a prispôsobia svoju výrobu trhu alebo v prípade potreby prejdú na alternatívne výrobky, pričom sú stále povinní udržiavať pôdu v dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienkach v súlade s pravidlami krížovej zhody. Vzhľadom na hrubé marže alternatívnych plodín a vyššie náklady a riziká pri produkcii ľanu sa odhaduje, že plocha osiata ľanom sa zmenší. Bez spracovateľskej pomoci by najmä malí spracovatelia čelili vážnym ťažkostiam, najmä v tradičných produkčných regiónoch. Z tohto dôvodu sa postupné odstraňovanie spracovateľskej pomoci na dlhé ľanové vlákna spolu s možnosťou uplatniť článok 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 zdá vhodné s cieľom umožniť reštrukturalizáciu a modernizáciu odvetvia. [1] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/lin/index_fr.htm. [2] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Príprava na „kontrolu zdravotného stavu“ reformy SPP“, KOM(2007) 722 z 20. novembra 2007. [3] Pozri tabuľku 10 v pracovnom dokumente: Posúdenie administratívnych nákladov spojených so spracovateľskou pomocou na ľanové a konopné vlákna. [4] 28,38 EUR/100 kg v prípade semien ľanu na vlákno, 22,46 EUR/100 kg v prípad ľanových semien 20,53 EUR/100 kg v prípade semien konopy. [5] Pozri hodnotenie vplyvu v návrhu kontroly zdravotného stavu.