SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 13.4.2011 
SEK(2011) 410 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
Sprievodný dokument k 
  
Návrh 
 
SMERNICA RADY, 
 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2003/96/ES o reštrukturalizácii právneho rámca 
Spoločenstva pre zda ňovanie energetických výrobkov a elektriny 
  
{KOM(2011) 169 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 409 v kone čnom znení}  
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Útvary Komisie vykonali posúdenie vplyvu s cie ľom preskúma ť vplyvy možných variantov 
na revíziu smernice o zda ňovaní energií1 (ďalej len „SZE“ alebo „smernica“). 
EÚ si sama stanovila súbor náro čných, právne záväzných cie ľov týkajúcich sa klímy a 
energetiky. Sú časná smernica nie je v súlade s týmto politickým rámcom a z h ľadiska 
fungovania vnútorného trhu obsahuje nieko ľko nedostatkov. Treba sa zaobera ť najmä týmito 
problémami: 
(1) Terajšie minimálne sadzby sa zakladajú  na objeme spotrebov aných energetických 
produktov. Nepremieta sa do nich energetický obsah ani emisie CO 2 energetických 
produktov, čo vedie k neefektívnemu využívaniu en ergie a skresleniam na vnútornom trhu. 
Takisto vytvárajú motiváciu, ktorá je v rozpore s cie ľmi EÚ týkajúcimi sa energetiky a zmeny 
klímy, pretože podporujú napríklad používan ie uhlia (nižšia sadzba dane), čo je produkt 
s najvyšším obsahom CO 2. Pokiaľ ide o motorové palivá, nižšími minimálnymi sadzbami pre 
motorovú naftu sa posil ňuje prirodzená výhoda, ktorú má moto rová nafta oproti benzínu pre 
svoj vyšší energetický obsah. Terajšie minimálne sadzby sú diskrimina čné aj vo či 
obnoviteľným zdrojom energie, ktoré sa v zásade zda ňujú sadzbou platnou pr e bežné palivo, 
ktoré nahrádzajú, hoci ich energetický obsah je nižší (napríklad etanol v porovnaní 
s benzínom a bionafta v porovnaní s plynovým ol ejom). Terajšie minimálne sadzby okrem 
toho nevytvárajú rovnaké podmienky pre komer čných spotrebite ľov, pretože v praxi môžu 
byť na tom hospodárske subjekty v porovnaní s ostatnými finan čne lepšie v závislosti od 
energetického zdroja, ktorý využívajú. 
(2) Medzi SZE a smernicou o syst éme EÚ obchodovania s emisiami ( ďalej „SOE EÚ“)2 nie je 
dostatočný súlad. Ú čelom smernice SOE EÚ i dane z emisií CO 2, ktorú členské štáty môžu 
uložiť na základe SZE, je umožni ť nákladovo efektívne zníži ť množstvo skleníkových plynov 
pri špecifických súboroch činností. Zda ňovanie emisií CO 2 na základe SZE však členské štáty 
uplatňujú nekoordinovane. SZE musí preto obsahova ť viac návodov a jasnejšie pravidlá. 
Rozsah pôsobnosti SZE sa v zásade vz ťahuje na všetky energetic ké produkty a elektrickú 
energiu použitú na výrobu tepla alebo pohon motorov. Smernica o SOE EÚ sa uplat ňuje na 
emisie skleníkových plynov z hlavných energe tických a priemyselných zariadení. Na 
niektorých prevádzkovate ľov, ktorí spotrebúvajú energi u (napr. celulózky), sa vz ťahujú oba 
nástroje, zatia ľ čo iné sú vynechané z rozs ahu pôsobnosti oboch regula čných rámcov (napr. 
malé zariadenia využívajúce energiu pri ur čitých priemyselných procesoch). Obe situácie 
môžu vies ť k zníženiu nákladovej efektívnos ti a deformácii vnútorného trhu. Hoci 
kombinované uplat ňovanie zda ňovania a systému EÚ obchodovania s emisiami predstavuje 
silnú motiváciu na zníženie emisií, nemuselo by ís ť o prípad, ke ď by zníženie emisií bolo 
najlacnejšie. Tým sa narúša základná logika SOE EÚ a skres ľuje jeho fungovanie. 
(3) SZE obsahuje dve ustanovenia, pod ľa ktorých sa ur čitým spotrebite ľom energie povo ľuje 
osobitné zaobchádzanie, čo musí Rada preskúma ť na základe návrhu Komisie. Článkom 9 
ods. 2 SZE sa trom členským štátom (BE, LU a DK) umož ňuje uplatňovať nižšie úrovne 
                                                 
1 Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spolo čenstva pre 
zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51). 
2 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému 
obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spolo čenstve a ktorou sa mení a dop ĺňa 
smernica Rady 96/61/ES, Ú. v. EÚ  L 275, 25.10.2003, s. 32–46). 
SK 3   SK zdanenia na vykurovací plynový ol ej, než je minimálna úrove ň zdanenia. Článkom 15 ods. 3 
SZE sa členským štátom povo ľuje uplatňovať na energetické produkty a elektrickú energiu 
používanú na po ľnohospodárske, záhradnícke a rybocho vné práce a v lesníctve úrove ň 
zdanenia zníženú až na nulu. Je to je diné ustanovenie v SZE, ktorým sa ur čitým komer čným 
spotrebite ľom povoľuje využíva ť bezpodmiene čné daňové úľavy/oslobodenia od dane pod 
úrovňou minimálnych sadzieb EÚ. 
2. JE OPATRENIE EÚ OPODSTATNENÉ NA ZÁKLADE SUBSIDIARITY ? 
Pomenované problémy je možné napravi ť len revíziou SZE. Pod ľa platného znenia SZE môžu 
členské štáty zvyšova ť sadzby svojich daní z energií alebo zavies ť dane vzťahujúce sa na 
CO 2. Pri týchto prístupoch jednotlivých štátov  je však riziko, že dôjde ku skresleniu 
vnútorného trhu, ktorú spôsobí ne harmonizovaná štruktúra a výš ka vnútroštátnych daní:  
(1) Pri terajších minimálnych sadzbách sú ambície členských štátov zda ňovať energiu 
obmedzené, najmä v súvislos ti s využívaním na obchodné ú čely, kde zdanenie energie 
má priamy nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnos ť podnikov.  
(2) Daňou z emisií CO 2 zavedenou v rámci existujúcej SZE sa primerane neriešia emisie 
v odvetví nezaradenom do smernice o SOE EÚ, ke ďže veľká časť energetického 
využitia zostáva týmito da ňami z emisií CO 2 nedotknutá. Ďalej v prípade 
energetického využitia, na ktoré sa vz ťahuje SZE, je ťažké uplat ňovať daň z emisií 
CO 2 len na zariadenia nezah rnuté do smernice o SOE EÚ. 
(3) Teoretická „da ň z emisií CO 2“ sa môže zavies ť do praxe nieko ľkými spôsobmi 
a nedostato čný rámec EÚ vytvára priestor pre vyt vorenie vnútroštátnych riešení, ktoré 
môžu vies ť k deformáciám vnútorného trhu a/alebo dvojitému zdaneniu. 
3. HLAVNÉ CIELE POLITIKY  
Hlavný cie ľ revízie SZE uvies ť ju do užšieho súladu s cie ľmi EÚ týkajúcimi sa energetiky 
a zmeny klímy, najmä nájs ť riešenie pre emisie CO 2 v odvetviach nezahrnutých do SOE EÚ, 
zabrániť interferencii so smernicou o SOE EÚ, u ľahčiť vytváranie energetických úspor 
a využívanie obnovite ľných zdrojov a umožni ť vytvárať príjmy spôsobom, ktorým sa 
nedeformuje vnútorný trh. Všeobecne by sa touto revíziou mala zlepši ť štruktúra terajšej 
smernice tak, aby sa členským štátom umožnilo ú činnejšie využíva ť zdaňovanie energie na 
environmentálne a iné politické ú čely a na zlepšenie fungovania vnútorného trhu. 
Ciele revízie SZE možno ďalej vymedzi ť takto: 
(1) Zaistiť v SZE jednotné zaobchádzanie s energetickými zdrojmi a vytvori ť na tento 
účel rovnaké podmienky pr e rôznych spotrebite ľov energie. 
(2) Poskytnúť vhodný da ňový rámec pre obnovite ľné zdroje energie. 
(3) Vytvoriť rámec na využívanie zdanenia emisií CO 2 v oblastiach, v ktorých SOE EÚ 
neplatí, a zabráni ť prelínaniu oboch ná strojov vedúcemu k st ratám v nákladovej 
efektívnosti.  
SK 4   SK 4. VOLITEĽNÉ MOŽNOSTI POLITIKY  
S cieľom zistiť, ako by sa najlepšie mohli dosiahnu ť jednotlivé ciele politiky, bolo 
preskúmaných nieko ľko možností, pri čom sa porovnávali so základným scenárom (to 
znamená bez ďalších zmien platnej smernice o ener getickej dani nad rámec postupného 
uplynutia zostávajúcich prechodných období). Možnosti č. 1 a 2 pozostávajú z koherentnej 
revízie minimálnych sadzieb rôznych energetic kých zdrojov, prípadne revízie na základe 
energetického obsahu a na základe emisií CO 2. V možnostiach 3A a 3B sa navrhuje revidova ť 
štruktúru smernice pomocou rozdelenia exis tujúcich minimálnych sadzieb na dve časti 
(energetický obsah a emisie CO 2), do ktorých sa premietajú ro zdielne ciele ochrany životného 
prostredia so zrete ľom na dane z energií – úspory energi e na jednej strane a zníženie emisií 
CO 2 na druhej (pri možnosti 3B sú nižšie minimálne sadzby zda ňovania emisií CO 2). Pri 
možnosti č. 4 sa na doplnenie systému EÚ na  obchodovanie s emisiami zavedie dodato čná 
jednotná da ň z emisií CO 2 dopĺňajúca dane, ktoré sú už uložené pod ľa SZE (možnos ť politiky 
č. 4). Dve možnosti zamerané na dopravu (možnos ť č. 5 a 6) modelujú vplyv palivového 
mixu spojením sadzieb pre benzín a motorovú naftu na základe energetického obsahu a emisií CO
2. Na rozdiel od možnosti č. 5 sa možnos ťou č. 6 od členských štátov vyžaduje, aby vo 
svojich vnútroštátnych sadzbách rešpektovali vz ťah medzi minimálnymi sadzbami. 
V záujme preskúmania vplyvov volite ľných možností politiky sa museli vykona ť odhady 
úrovní zda ňovania. Pri zložke zda ňovania založenej na emisiách CO 2 sa v modelovaní použila 
škála cien CO 2 pokrývajúca škálu cenových o čakávaní v rámci SOE EÚ a mimo neho (10, 20 
a 30 EUR/t). Komponent zda ňovania pod ľa energetického obsahu bol založený na sú časných 
sadzbách ur čitých produktov na vykurovanie a v príp ade motorových palív na sadzbách 
navrhnutých v návrhu pre motor ovú naftu používanú na obchodné ú čely3. Výsledné sadzby 
použité na modelovanie možností č. 1 až 6 vyjadrené v jednotk ách používaných v SZE sú 
uvedené v tejto tabu ľke: 
Tabuľka 1: Minimálne sadzby zdanenia na modelovanie možností č. 1 až 6 (sadzby k 1. 1.2013) 
v súčasných jednotkách SZE 
Možnosť 
Energetický produkt  Jednotka  Minimálne 
sadzby 
stanovené 
v SZE  Návrh pre 
motorovú 
naftu na 
obchodné 
účely 1 2 3A  3B 4 5 6 
Použitie ako motorové 
palivo            
Benzín  EUR/1 000 l
 359 380 380 380 380 380 380 380 380
Plynový olej  EUR/1 000 
l 330 380 380 380 380 380 380 438 438
Kerozín  EUR/1 000 
l 330 330 330 330 330 330 330 409 409
LPG (skvapalnený ropný plyn) 
 EUR/1 000 kg
 125 125 125 125 125 125 125 528 528
Zemný plyn  EUR/GJ  
2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 neu
ved
enéneu
ved
ené
Použitie na vykurovanie 
(neobchodné využitie)
  
         
                                                 
3 KOM(2007) 52. 
SK 5   SK Plynový olej  EUR/1 000 
l 21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 neu
ved
enéneu
ved
ené
Ťažký palivový olej  EUR/1 000 
kg 15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 neu
ved
enéneu
ved
ené
Kerozín  EUR/1 000 
l 0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 neu
ved
enéneu
ved
ené
LPG (skvapalnený ropný plyn)
 EUR/1 000 kg
 0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 neu
ved
enéneu
ved
ené
Zemný plyn  EUR/GJ  
0,3 0,3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 neu
ved
enéneu
ved
ené
Uhlie EUR/GJ  
0,3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 neu
ved
enéneu
ved
ené
Elektrina  EUR/MWh  
1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 neu
ved
enéneu
ved
ené
Použitie na vykurovanie (obchodné 
využitie)
  
         
Plynový olej  EUR/1 000 
l 21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 neu
ved
enéneu
ved
ené
Ťažký palivový olej  EUR/1 000 
kg 15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 neu
ved
enéneu
ved
ené
Kerozín  EUR/1 000 
l 0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 neu
ved
enéneu
ved
ené
LPG (skvapalnený ropný plyn)
 EUR/1 000 kg
 0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 neu
ved
enéneu
ved
ené
Zemný plyn  EUR/GJ  
0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 neu
ved
enéneu
ved
ené
Uhlie EUR/GJ  
0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 neu
ved
enéneu
ved
ené
Elektrina  EUR/MWh  
0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 neu
ved
enéneu
ved
ené
Okrem toho boli ur čené dve ďalšie volite ľné možnosti politiky v reakcii na ustanovenia 
o revízii uvedené v článku 9 ods. 2 a článku 15 ods. 3 smernice. Nakoniec sa nieko ľko 
možností posúdilo s cie ľom prizna ť osobitné zaobchádzanie odvetviam považovaným za 
rizikové z h ľadiska úniku uhlíka.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Pri posúdení sa vychádza zo širokej škály príspevkov od rôznych zú častnených strán ( členské 
štáty, podniky, ostatné útva ry Komisie). Komisia okre m toho urobila kvalitatívnu 
a kvantitatívnu analýzu, pri čom na posúdenie vplyvov využila výsledky troch modelov 
(E3ME, TREMOVE, a QUESTIII). 
SK 6   SK Celkovo by samotná efektívnejšia štruktúra daní  poskytla lepšie a konzistentnejšie cenové 
signály a zaistila by ú činnejšie využívanie zda ňovania energií na environmentálne aj fiškálne 
účely. Z posúdenia vplyvu vyplýva, že náklady na reštrukturalizáciu terajšieho da ňového 
systému by boli v sú časnosti ve ľmi nízke, alebo dokonca záporné. Pokia ľ ide 
o administratívne náklady, použitím tera jšieho systému spotrebnej dane na ú čel zdanenia 
emisií CO 2 sa umožňuje zavies ť do zdaňovania energií nový prvok bez dodato čných nákladov 
a bez nového administratívneho za ťaženia podnikov a orgánov da ňovej správy. 
Makroekonomický vplyv všetkých volite ľných možností politiky v podstate závisí od toho, 
ako členské štáty využijú dodato čné príjmy. Ak sa príjmy v hospodárskom kolobehu vracajú 
späť prostredníctvom znížení mzdových nákladov, ú činky na HDP a zamestnanos ť sú vždy 
kladné, aj ke ď ich veľkosť je obmedzená. Vzh ľadom na to, že rádová hodnota vplyvov závisí 
od výšky vytvorených dodato čných príjmov, možnos ť č. 4 má najvyššie ú činky. HDP však aj 
tak zostane pod úrov ňou 1/3 percentuálneho bodu, pri čom počet vytvorených ďalších 
pracovných miest by do roku 2030 vzrástol takmer na 1 milión. Ostatné volite ľné možností 
politiky by aj na ďalej mali zna čne nižší vplyv. Tieto trendy potvrdilo ďalšie modelovanie, 
ktoré sa uskuto čnilo na základe aktua lizovaných predpokladov základného scenára, pri čom sa 
zohľadnili účinky finan čnej a hospodárskej krízy. Návratnos ťou príjmov v hospodárskom 
kolobehu v podobe paušálnych prevodov do domácností alebo využitím dodato čných príjmov 
na fiškálnu konsolidáciu sa  nevytvárajú priaznivé ú činky na HDP a zamestnanos ť.  
Zistilo sa, že výška dodato čných príjmov členských štátov v rámci rôznych možností politiky 
(nezávisle od otázky návratnosti) v podstatn ej miere závisí od t oho, ako by zaviedli novú 
štruktúru a do akej miery by využili možnos ť oslobodení od dane alebo znížení daní. 
Prostredníctvom dodato čnej dane z emisií CO 2 vo výške 20 EUR/t na všetky emisie 
nezahrnuté do SOE EÚ majú vlády EÚ 27 možnos ť dostať v roku 2020 do rozpo čtu približne 
40 miliárd EUR.  
Najdôležitejšou environmentálnou extern alitou, na ktorú sa zameriava zda ňovanie, sú emisie 
CO 2. V prípade všetkých možnosti by sa celkový objem emisií CO 2 znížil, a to v prípade 
možnosti č. 4 až o približne 2 %. To predstavuje približne 37 % (alebo 92 miliónov ton CO 2) 
redukčného úsilia potrebného mimo SOE EÚ, ak sa vezmú do úvahy emisie základného 
scenára tak, ako boli nedávno upravené smerom nadol. Podobne by sa všetkými možnos ťami 
v premenlivej miere zaistilo priaznivejšie da ňové prostredie na využívanie obnovite ľných 
zdrojov energie, a najmä biopalív. 
Nezistilo sa, že by celková revízia SZE mala nepriaznivé ú činky na príjmy, ale distribu čný 
vplyv sa odlišuje pod ľa zvolenej metódy spätného zí skania príjmov v hospodárskom 
kolobehu. Hoci návratnos ť v podobe zníženia dane z práce pr ináša najlepšie celkové výsledky 
pre príjem domácností, má tendenciu zvýhod ňovať domácnosti s vyšším príjmom pred 
domácnos ťami s nižším príjmom. Návratnos ť v podobe paušálneho prevodu zabra ňuje 
regresívnym distribu čným vplyvom, ale na úkor mi erneho poklesu celkových príjmov. 
Súbežný nárast nákladov na dopravu zmier ňuje regresívne vpl yvy nárastu distribu čných 
nákladov na vykurovanie. 
Celkovo v žiadnej z možností politiky nevyvoláv ajú sektorové vplyvy obavy z nepriaznivých 
účinkov na konkurencieschopnos ť, hoci v rámci výrobných odvetví ú činky nie sú rozložené 
rovnomerne. Za predpokladu návratnosti príjmov v podobe zníženia zdanenia práce sa úrove ň 
zamestnanosti vo všetkých odvetviach z výši alebo zostane rovnaká a len vo ve ľmi málo 
odvetviach dôjde k malému zníženiu úrovne produkcie. 
SK 7   SK Pokiaľ ide o odvetvie výroby automobilov, treba zdôrazni ť, že povinné zladenie 
vnútroštátnych sadzieb na  motorové palivá pod ľa možnosti č. 6 za predpokladu, že členské 
štáty by ponechali svoje sadzby  na benzín nezmenené a zvýš ili by len sadzby na motorovú 
naftu, by len spomalilo rast predaja automobilov so vznetovým motorom (do roku 2020 by sa znížil o 11,7 % v porovnan í so základným scenárom, čo v absolútnych hodnotách predstavuje 
9 % nárast predaja automobilov so vznetovým motorom). 
Možnosť č. 6, ktorou sa odstra ňuje cenové zvýhodnenie motorovej nafty v minimálnych 
sadzbách EÚ aj vo vnútroštátnych sadzbách , by takisto mala vyvažovací vplyv na ponuku 
a dopyt na trhu pohonných hmôt. Takéto neut rálne zaobchádzanie so všetkými pohonnými 
hmotami by poskytlo technologicky neut rálnu výhodu všetkým palivám bez obsahu CO
2 
a podporilo by aj energetickú ú činnosť. 
6. POROVNANIE VOLITE ĽNÝCH MOŽNOSTÍ  
Voliteľné možnosti politiky boli posúdené na základe ďalej uvedených hlavných kritérií, pri 
ktorých sa zoh ľadňujú ciele politiky opísané v kapito le 3: vnútorný trh a spravodlivá 
hospodárska sú ťaž, environmentálna ú činnosť (zníženie emisií CO 2), rozpočtové vplyvy 
a rovnosť pri zaobchádzaní (medzi členskými štátmi a spotrebite ľmi energie). Výsledky sú 
zhrnuté v tabu ľke 2: 
Tabuľka 2: Porovnanie možností politik y v podmienkach zvolených kritérií 
posudzovania 
Možnosť 
politiky  Vnútorný trh 
a spravodlivá 
hospodárska 
súťaž Environmentáln
a účinnosť Vplyvy na 
rozpočet Rovnosť pri 
zaobchádzaní  
Možnosť + (+) ++  
Možnosť - + - -  
Možnosť ++ + + -  
Možnosť + (+) (+) ++ 
Možnosť (+) ++ ++ - -  
Možnosť ++ +++  
Možnosť (-) ++ ++ +  
 Poznámka: Zátvorky znamenajú, že je dané len polovi čné znamienko. 
Všetky možnosti politiky prispievajú k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu , pretože 
odstraňujú skreslenia medzi da ňovým zaobchádzaním s energeti ckými zdrojmi. Skreslenia 
medzi členskými štátmi sú taki sto zmenšené, hoci o nie čo menej v možnosti 3B z dôvodu 
prechodného obdobia v deviatich členských štátoch a v možnosti č. 4, v ktorej sa ukladá 
dodatočná daň popri existujúcich  vnútroštátnych sadzbách. Sp ravodlivejšie zaobchádzanie 
s podnikmi zahrnutými do SOE EÚ a nezahrnut ými do SOE EÚ sa najlepšie dosiahne 
variantmi možnosti č. 3, ktorými sa čiastočne zmier ňuje daňové zaťaženie podnikov 
zahrnutých do SOE EÚ zavedením dopl ňujúceho prvku dane z emisií CO 2 pre všetky 
technické zariadenia neza hrnuté do SOE EÚ. Pokia ľ ide o možnosti týkajú ce sa dopravy, na 
základe možnosti č. 6 rovnos ť pri zaobchádzaní s energetickými  zdrojmi (benzín a motorová 
nafta) možno dosiahnu ť ľahšie, ale na druhej strane to môže vies ť k trochu vä čšej rozdielnosti 
sadzieb medzi členskými štátmi. 
V súvislosti s environmentálnou ú činnosťou sa najvä čšie zníženie CO 2 dosiahne v rámci 
možnosti č. 4, ktorou sa zavádza jednotná da ň z emisií CO 2 v rámci EÚ. V súvislosti 
s emisiami z dopravy modelovanie TREMOVE nazna čilo, že možnos ť politiky č. 6 by mala 
SK 8   SK vplyv nielen na palivový mix, ale aj na skuto čnú spotrebu, čo by viedlo k celkovému zníženiu 
emisií CO 2 napriek ur čitej úprave dopytu medzi benzínom a motorovou naftou v súlade 
s cieľmi politík EÚ a so stratégiou pre emisie CO 2 a pre automobily. 
Hoci vplyvy na rozpo čet by veľmi záviseli od vnútroštátnych da ňových politík, a preto je dos ť 
zložité ich predvída ť, dá sa predpoklada ť, že pravdepodobnos ť vytvárania ďalších príjmov 
alebo strát v rozpo čte by pri niektorých možnostiach politiky bola vä čšia než pri iných. 
Možnosť č. 2 je z hľadiska rozpo čtu najslabšia, pretože obmedzuje da ňový základ výhradne 
na fosílne palivá spotrebované v odvetv iach nezahrnutých do SOE EÚ. Možnos ť č. 4, ktorou 
sa zavádza dodato čná daň z emisií CO 2 na všetky emisie nezahrnuté do SOE EÚ, má najvä čší 
vplyv na rozpo čet. Odhaduje sa, že prostredníctvom dodato čnej dane vo výške 20 EUR/t CO 2 
na všetky emisie nezahrnuté do SO E EÚ majú vlády EÚ 27 možnos ť dostať v roku 2020 do 
rozpočtu približne 40 miliárd EUR. 
Rovnosť pri zaobchádzaní medzi členskými štátmi by sa najlepšie posilnila pri možnosti 
politiky 3B, ktorou sa zavádzajú prechodné obdobia zoh ľadňujúce prístup založený na 
solidarite, ktorý sa použil v balíku týkajúcom sa energetiky a zmeny klímy. Rovnos ť pri 
zaobchádzaní medzi spotrebite ľmi energie sa môže podstatne posilni ť, ak sa na využívanie 
palív na vykurovanie aj motorových palív bude vz ťahovať revízia SZE, pretože touto 
kombináciou sa obmedzujú možné nepriaznivé distribu čné vplyvy.  
Ďalšie volite ľné možnosti politiky 
Zrušenie minimálnych sadzieb jednotlivých krajín pri vykurovacom plynovom oleji ( článok 9 
ods. 2): Existencia nižších minimálnych sadzieb pri vykurovacom plynovom oleji v BE, LU a 
DK vytvára v týchto krajinách neprimeranú výhodu pre komer čných spotrebite ľov, pričom 
vzniká riziko deformácie vnútorného trhu.  
Podmieni ť uplatňovanie znížených sadzieb dane na prim árny sektor prínosmi pre životné 
prostredie ( článok 15 ods. 3) : Článok 15 ods. 3 s možnos ťou bezpodmiene čného oslobodenia 
od dane nie je v súlade s cie ľmi smernice súvisiacimi s harmonizáciou sadzieb dane 
a motivačnými činiteľmi v záujme energetickej ú činnosti a zníženia em isií. Oslobodenia od 
dane alebo zníženia dane v rámci všeobecného zda ňovania spotreby energie by sa preto mali 
podmieni ť poskytovaním prínosov pre životné pr ostredie v podobe vyššej energetickej 
účinnosti, pri čom by sa stále udržala ur čitá pružnos ť členských štátov pri zoh ľadňovaní 
osobitostí tohto sektora.  
Priznanie osobitného zaobchádzania sektorom, kt oré sú považované za rizikové so zrete ľom 
na únik uhlíka: Na zohľadnenie prístupu prijatého v rá mci SOE EÚ bolo potrebné zaobera ť sa 
možným rizikom úniku uhlíka v prípade malý ch zariadení v rámci odvetví zahrnutých do 
SOE EÚ, ale vylú čených z uplat ňovania SOE EÚ. Zdá sa, že toto je možné najlepšie 
dosiahnuť pomocou da ňových úľav pre malé zariadenia na zá klade minulej spotreby energie v 
podniku vynásobenej referen čnou hodnotou pre palivo zoh ľadňujúcou obsah CO 2 v 
referenčnom palive. 
Uprednost ňovaný súbor politiky 
Na základe analýzy rôznych mož ností bol zostavený súbor uprednost ňovaných prvkov, ktoré 
by spolu viedli k najlepšiemu výsledku v porovnaní s úplným súborom kritérií. Zistilo sa, že 
možnosť č. 3 poskytuje celkovo najlepšiu štruktúru v tom zmysle, že obsahuje návrh na dve 
samostatné minimálne sadzby – jednu na zák lade energetického obsah u a druhú na základe 
emisií CO 2. Kombinovanie trochu odvážnejších sadzieb možnosti 3A s prechodnými 
SK 9   SK obdobiami možnosti 3B sa pokladá za najlepší  spôsob kombinácie environmentálnej ú činnosti 
opatrenia so zoh ľadnením kritéria rovnosti pri zaobchádzan í. Táto kombinácia by sa mala 
spojiť s možnos ťou politiky č. 6 zameranou na dopravu, ktorá najlepšie zais ťuje 
konzistentnejšie zaobchádzanie s energetickými zdrojmi.  
SK 10   SK Úplný súbor uprednost ňovaných opatrení politiky je tento: 
• Štruktúra a všeobecná úrove ň zdanenia pre vykurovacie pali vá, ako sa uvádza v možnosti 
politiky 3A (20 EUR/t CO 2 (2013-2020) a 30 EUR/t CO 2 (2021-2030), (0,15 EUR/GJ za 
využívanie na obchodné ú čely a 0,3 EUR/GJ za využívanie na neobchodné ú čely). 
• Prechodné obdobie pre devä ť členských štátov, pokia ľ ide o vykurovacie palivá, s cie ľom 
zaviesť zdanenie na základe emisií CO 2 do roku 2020, ako sa uvádza v možnosti politiky 
3B. 
• Zdanenie dopravných palív na základe možnosti politiky č. 6 týkajúcej sa dopravy. 
• Zrušenie minimálnych sadzieb pre vykurov ací plynový olej, ktoré sú špecifické pre 
jednotlivé krajiny, v súlade s článkom 9 ods. 2 SZE. 
• Zníženie da ňovej povinnosti pri emisiách CO 2 pre malé zariadenia v odvetviach, ktoré sú 
považované za odvetvia vystavené riziku úni ku uhlíka, a to na základe referen čnej hodnoty 
pre palivo. 
• Jednoduché podmienenie uplat ňovania nižších sadzieb na primárny sektor ( článok 15 ods. 
3 SZE) zaistením prínosov pre životné prostredie. 
• Zaradenie biopalív do zoznamu energetických produktov v SZE. 
• Indexácia minimálnych sadzieb na základe  energetického obsahu (v prílohe 14 sa 
objasňuje, ako sa to dá uskuto čniť v praxi). Pri komponente dane vz ťahujúcej sa na CO 2 by 
to malo ma ť podobu pravidelného zosúla ďovania minimálnej sadzby s vývojom trhovej 
ceny emisných povolení na trhu v EÚ na základe  hodnotenia v správe Komisie, ktorá sa 
má predloži ť v súlade s článkom 29 SZE. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Zdanenie spotreby energie sa monitoruje najmenej raz ro čne pomocou zberu informácií 
od členských štátov pri príležitosti zasadnutí V ýboru pre spotrebné dane. Okrem toho GR 
TAXUD dvakrát ro čne aktualizuje databázu informácií o sadzbách dane za energie 
uplatňovaných členskými štátmi (tabu ľky spotrebných daní). 
Okrem toho sa v článku 29 SZE ustanovuje pravidelné preskúmanie na základe správy 
a v prípade potreby na návrh Komisie kontrola rôznych ustanove ní smernice a minimálnych 
úrovní zdanenia. Pri tomto preskúmaní sa zoh ľadňuje riadne fungovanie vnútorného trhu 
a širšie ciele zmluvy. Po revízii S ZE sa toto preskúmanie bude musie ť zamerať najmä na to, 
ako členské štáty za členili nový rámec zdanenia energe tických výrobkov a elektriny do 
svojich vnútroštátnych systémov, ako im  to umožnilo lepšie do nich za členiť 
otázky environmentálnej a energetickej ú činnosti a aký je hospodársky vplyv, pri čom sa 
zohľadní spôsob, ako členské štáty využívajú dodato čné príjmy.