SK Úradný vestník Európskej únie C 347/55

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Marokom“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2010/C 347/08)

Spravodajkyňa: Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Vzťahy medzi Európskou úniou a Marokom“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. januára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 460. plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2010 (schôdza zo 17. februára) prijal 187 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV pripisuje veľký význam tomu, že Maroko sa zaviazalo vytvoriť Hospodársku a sociálnu radu, a preto dúfa, že táto iniciatíva by sa mohla zrealizovať v predpokladanej lehote, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že proces vytvárania tejto inštitúcie už pokročil a Rada ministrov minulý október schválila návrh ústavného zákona o tejto novej inštitúcii, ktorý predloží na schválenie marockému parlamentu. Očakáva sa, že Hospodárska a sociálna rada začne fungovať v nasledujúcich mesiacoch, pričom bude zložená zo zástupcov aktívnych a produktívnych zložiek krajiny, najmä sociálno-ekonomických a podnikových organizácií a príslušných združení. EHSV v každom prípade dáva k dispozícii svoje poznatky a poradenstvo s cieľom umožniť dosiahnutie tohto cieľa.

1.2 EHSV odporúča, aby hlavy štátov na svojom prvom summite EÚ – Maroko, ktorý sa bude konať za španielskeho predsedníctva Rady EÚ v prvom polroku 2010, dali mandát EHSV a budúcej hospodárskej a sociálnej rade Maroka na nadviazanie štruktúrovanej spolupráce, ktorá zabezpečí aktívnu účasť organizovanej občianskej spoločnosti.

1.3 EHSV vyjadruje uznanie záväzku marockej vlády začleniť acquis communautaire do svojich právnych predpisov aj napriek tomu, že Maroko nie je členským štátom EÚ. Táto okolnosť v budúcnosti v širšej miere umožní zapojenie Maroka do jednotného európskeho trhu ako celku. Začlenenie európskej legislatívy by malo posilniť efektívnosť konzultačných a rokovacích inštitúcií, ktoré sú založené na zásade reprezentatívnosti a nezávislosti. Mali by mať k dispozícii adekvátne a dostatočné prostriedky na vykonávanie svojej práve, pričom by im malo byť uznané právo prístupu k informáciám a administratívnym dokumentom potrebným na výkon ich funkcie.

1.4 V rámci úsilia, ktoré vynaložilo Marocké kráľovstvo v procese zameranom na dosiahnutie posilneného štatútu, ktorý bol udelený na základe rozhodnutia Asociačnej rady na zasadnutí 13. októbra 2008 v Luxemburgu, EHSV oceňuje snahu tejto krajiny o to, aby bola aj naďalej jedným z najdôležitejších partnerov EÚ v tomto regióne. Rovnako ako v prípade iných krajín, napríklad členov Európskeho hospodárskeho priestoru, by pre marocké orgány mohlo byť motivujúce, keby ich krajina získala zodpovedajúci posilnený štatút, pričom by sa prehĺbil jej záväzok voči EÚ ako aj uznávanie acquis communautaire vo všetkých oblastiach, vrátane sociálnych vecí a ľudských práv.

1.5 Aj keď sú zmeny odohrávajúce sa v Maroku vnímané pozitívne, nepochybne treba ešte zrealizovať mnoho reforiem, aby mohlo byť Maroko považované za rozvinutú krajinu s plnými zárukami.

1.6 EHSV sa nazdáva, že sa v dostatočnej miere nerozvinul celkový potenciál vzťahov s Marokom vo všetkých jeho rozmeroch. V rámci rozvoja tohto potenciálu treba prihliadať predovšetkým na to, aký prospech prinesie marockej spoločnosti. Preto vyjadruje názor, že treba podporiť reformy s cieľom otvoriť obchodu so službami a investíciám nové odvetvia. Na oboch stranách sa musí podporovať zakladanie podnikov tým, že sa zjednodušia inštitucionálne vzťahy, vytvorí sa vhodné prostredie na podnikateľské aktivity a budú sa podporovať diskusné fóra. Mala by sa posilniť bilaterálna spolupráca v rámci vonkajších iniciatív spoločného záujmu, predovšetkým v ostatných krajinách oblasti Stredozemného mora, s cieľom dosiahnuť lepšiu regionálnu integráciu, a to ekonomickú ako aj sociálnu a environmentálnu.

1.7 Zároveň je veľmi dôležité zabezpečiť zapojenie občianskej spoločnosti do plnenia týchto úloh. V tejto súvislosti a v súlade s uvedeným EHSV dôrazne obhajuje vytvorenie konzultačnej hospodárskej a sociálnej rady v Maroku a v tomto zmysle vyzýva marocké orgány, aby na túto tému usporiadali verejnú konzultáciu. Táto inštitúcia by mala byť založená na zásadách reprezentatívnosti, nezávislosti a legitimity. Hlavnými predpokladmi pre vytvorenie takéhoto orgánu je podľa skúsenosti EHSV vôľa k dosiahnutiu dohody medzi rôznymi zúčastnenými sektormi občianskej spoločnosti a marockými správnymi orgánmi, ako aj rovnosť kritérií pri definovaní reprezentatívnosti organizácií, ktoré v ňom majú byť zastúpené. Tieto organizácie by mali slobodne menovať svojich zástupcov. Vytvorenie Hospodárskej s asociálnej rady v Maroku by v žiadnom prípade nemalo legitimizovať potlačenie ostatných konzultačných inštitúcií, ktoré už existujú a zapájajú sa do konzultácií občianskej spoločnosti, a tým prispievajú k jej vyzrievaniu. Právomoci tejto rady by v zásade nemali vylučovať žiadnu oblasť, ku ktorej sa bude vláda vyjadrovať, vrátane finančných otázok.

1.8 Hlavným cieľom EÚ by malo byť, aby sa Maroko stalo strategickou referenciou vo všetkých aspektoch, súčasných aj budúcich, jej vzťahov s krajinami z oblasti Euromed.

1.9 EHSV v tejto súvislosti odporúča vytvorenie Strediska na monitorovanie trhu práce, systému odborného vzdelávania, systému sociálneho zabezpečenia, ktorý by obsiahol aj nediskrimináciu žien a posilnil boj proti detskej práci. Výbor rovnako Komisii odporúča, aby podporila aktérov sociálneho dialógu, čiže sociálnych partnerov, a to s cieľom posilniť a zefektívniť sociálny dialóg.

1.10 Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom bola uzatvorená bez predchádzajúcej konzultácie so sociálnymi partnermi na oboch stranách, a to pokiaľ ide o spoluprácu v oblasti zamestnanosti a sociálneho rozvoja.

1.11 Vzhľadom na všetky tieto skutočnosti EHSV vypracúva toto špecifické stanovisko o Maroku, aby bola organizovaná občianska spoločnosť v bilaterálnych vzťahoch braná do úvahy, pričom navrhuje novú štruktúru dialógu medzi občianskymi spoločnosťami na oboch stranách.

2. Odôvodnenie

2.1 Maroko je privilegovaným partnerom Európskej únie a sleduje rovnaké ciele ako európska vonkajšia politika, ktoré sú zamerané na podporu demokracie a hospodárskeho a sociálneho rozvoja. S cieľom prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov sa vláda Marockého kráľovstva snaží o prehĺbenie procesu demokratizácie krajiny a konsolidácie právneho štátu, pričom z tohto pohľadu je Maroko najrozvinutejšou krajinou regiónu.

2.2 Stratégia EÚ pre Maroko pozostáva z riešenia dvoch hlavných problémov v tejto krajine, ktoré dominujú politickej, hospodárskej a sociálnej agende Maroka. V prvom rade ide o napredovanie hospodárskeho rastu a boj proti nezamestnanosti, chudobe a emigrácii. V oblasti vonkajšej politiky ide o dosiahnutie úplnej implementácie dohody o pridružení a realizáciu Európskej susedskej politiky a akčných plánov.

2.3 Pracovná skupina ad hoc pre vzťahy medzi EÚ a Marokom odporučila prehĺbiť vzťahy medzi novými aktérmi pridruženia EÚ a Maroka, konkrétne Európskym parlamentom a marockým parlamentom (1) a medzi Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Hospodárskou a sociálnou radou Maroka, ktorá bude čoskoro vytvorená.

3. Politická situácia

3.1 Maroko je konštitučná monarchia, v ktorej má kráľovské zriadenie veľmi dôležité právomoci v rámci vlády tejto krajiny. Platná ústava z roku 1970, ktorá bola zreformovaná v rokoch 1991 a 1996, zriaďuje dvojkomorový parlamentný systém, pričom vyslovene zakazuje existenciu jedinej strany a zaručuje slobodu združovania.

3.2 V posledných rokoch Marocké kráľovstvo realizuje proces modernizácie a demokratizácie svojho politického systému. Prijalo novú právnu úpravu rodinného práva ustanoveného v občianskom zákonníku, zákon o politických stranách, posilnilo miestnu demokraciu, zreformovalo súdnictvo, väzenský systém aj návrh nového volebného zákona. Napriek dosiahnutému úspechu sa však EHSV nazdáva, že sociálne výzvy sú aj naďalej obrovské a budú si dlhodobo vyžadovať nepretržité a koherentné uplatňovanie sociálneho prerozdelenia, čím by sa umožnila úprava ukazovateľov ľudského rozvoja.

4. Hospodárska situácia

4.1 Makroekonomický rámec Maroka sa vyvíja za nie príliš priaznivých okolností. V posledných rokoch sa však prostredníctvom veľkých investícií naplno rozvíja cestovný ruch, okrem iného najmä na severe krajiny. Prebehla významná reforma poľnohospodárstva zameraná na zlepšenie jeho produktivity a posilnenie úlohy, ktorú tento sektor zohráva v boji proti chudobe.

4.2 Napriek tomu, že konkurencieschopnosť a atraktivita investícií sa ešte musia v mnohom zlepšiť, objem priamych zahraničných investícií sa podstatne zvýšil a v roku 2006 (2) dosiahol úroveň 29 250 miliónov USD, a to najmä v dôsledku privatizácie. Od roku 2006 sa investičné toky zo zahraničia odkláňajú od procesu privatizácie a prebiehajú významné operácie v oblastiach ako cestovný ruch, nehnuteľnosti, telekomunikácie, poisťovníctvo, bankovníctvo, priemysel a doprava.

4.3 Marocké hospodárstvo je relatívne diverzifikované, pričom oblasť služieb vo významnej a rastúcej miere prispieva k HDP (3). Oblasť výroby zastáva druhé miesto pokiaľ ide o HDP, za ním nasleduje poľnohospodárstvo (4), pričom jeho príspevok má klesajúcu tendenciu. Príspevok baníckeho sektora a energetiky k HDP je aj naďalej malý.

4.4 Cestovný ruch predstavuje hlavný zdroj devízových rezerv Maroka, za ním nasledujú finančné prostriedky, ktoré posielajú Maročania žijúci v zahraničí a vývoz fosfátu. Príjmy pochádzajúce z vývozu služieb (5) predstavujú viac ako 80 % príjmov z vývozu tovaru. Rastúci počet Európanov si vyberá Maroko ako dovolenkovú destináciu alebo dokonca bydlisko.

4.5 Makroekonomické a štrukturálne reformy, ktoré prebehli v posledných rokoch, prispeli k rastúcej diverzifikácii hospodárstva krajiny a k všeobecnému dobrému výkonu. Upevnenie týchto reforiem v strednodobom a dlhodobom horizonte sa uskutoční prostredníctvom lepšieho riadenia, uplatňovania transparentných pravidiel hospodárskej súťaže a zavedenia účinnej politiky ochrany spotrebiteľov a užívateľov. Priemerný ročný koeficient rastu reálneho HDP Maroka v období rokov 2002 – 2007 bol 4,5 % (6), pričom ho udržiaval dynamický vnútorný dopyt a výrazné zvýšenie objemu investícií. V roku 2008 dosiahol rast marockého hospodárstva úroveň 5,8 %, a to aj napriek určitému spomaleniu z dôvodu nižšieho zahraničného dopytu spôsobeného medzinárodnou finančnou a hospodárskou krízou, ako aj z dôvodu zvýšenia cien, najmä ceny ropy.

4.6 Poľnohospodársky sektor má kľúčový význam pre hospodársky a sociálny vývoj Maroka, ktorý je vyšší ako jeho skutočná váha v rámci HDP (7). Poskytuje prácu 44 % (8) aktívneho obyvateľstva, pričom tento podiel môže dosiahnuť až 80 % ak vezmeme do úvahy aktívne vidiecke obyvateľstvo, vzhľadom na nedostatočnú diverzifikáciu hospodárstva na vidieku.

Poľnohospodársky sektor je naďalej do značnej miery závislý od klimatických podmienok, vzhľadom na nedostatočný rozvoj zavlažovacej infraštruktúry. Poľnohospodárstvo je málo zmodernizované a zachováva si pôvodnú štruktúru, ktorú z väčšej časti tvoria malé podniky (75 % podnikov je v rukách drobných vlastníkov). Tieto podniky sú slabo vybavené, využívajú zastarané výrobné techniky a nízko kvalifikovanú pracovnú silu. Napriek tomu sa čiastočne vďaka úsiliu vlády a vstupu zahraničných investorov v posledných rokoch dosiahli určité zmeny a v súčasnosti predstavujú zvyšných 25 % podnikov veľké moderné poľnohospodárske podniky, ktoré využívajú umelé zavlažovanie a zameriavajú sa jednoznačne na vývoz. Tieto podniky produkujú 80 % citrusových plodín, 35 % zeleniny a 15 % obilnín. V zásade v Maroku pôsobí približne 400 až 500 významných producentov: veľké výrobné podniky zamerané na vývoz, marocká vláda a niekoľko družstiev.

Odborná príprava, technologická podpora a výskum by mali byť základnými prvkami budúcej marockej poľnohospodárskej politiky. Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho sektora v Maroku spočíva v nutnosti nastolenia dynamickejšej stratégie predaja. Rovnako potrebné sú aj nové štrukturálne opatrenia a stimuly, ktoré zhodnotia prácu žien a podporia vytváranie združení ako nástroj rozvoja podnikateľského ducha, ktorý je potrebný aj v oblasti poľnohospodárstva.

4.7 Časťou novej stratégie by mohli byť družstvá a iné formy organizovania výrobcov, z ktorých by sa stali nástroje umožňujúce výrobcom sústredenie ponuky a zlepšenie ich postavenia na trhoch. Marocké družstvo výroby mlieka COPAG je príkladom toho, ako zjednotenie výrobcov v družstvách môže vytvárať pridanú hodnotu a podporovať podnikateľského ducha výrobného sektora, najslabšieho článku reťazca.

4.8 Zelený plán, ktorý predstavilo Maroko v apríli 2008, je zameraný na rozvoj poľnohospodárstva v tejto krajine s pomocou súkromných zahraničných investícií, čo predstavuje zaujímavú a novú poľnohospodársku stratégiu v krajinách severozápadnej Afriky, ktorá je dobrým príkladom zmeny mentality. V časovom horizonte desiatich až pätnástich rokov hodlá tento plán premeniť poľnohospodárstvo na hlavnú hnaciu silu národného hospodárstva a síce veľkými verejnými investíciami s cieľom dosiahnuť dva hlavné ciele: moderné poľnohospodárstvo s vysokou pridanou hodnotu a vyššie príjmy pre malých poľnohospodárov. Podľa tohto plánu by sa malo sprivatizovať 700 000 hektárov pôdy, ktorá sa v súčasnosti využíva na pestovanie obilnín a táto pôda by sa mala transformovať na intenzívnejšie pestovanie zeleniny a ovocia, pričom by sa podporilo zavlažovanie. V budúcom desaťročí poskytne Maroko cez Agentúru pre poľnohospodársky rozvoj približne 150 miliónov dirhamov na zrealizovanie opatrení Zeleného plánu. V tejto súvislosti bude navrhnutých 700 až 900 projektov s nákladmi 10 až 15 miliónov dirhamov ročne.

4.9 Maroko je krajina s priemernými príjmami, v ktorej HDP na obyvateľa dosiahol v roku 2008 úroveň 2 580 USD (9), pričom oproti roku 2002 ide takmer o dvojnásobok.

4.10 Počet obyvateľov Maroka presiahol v novembri 2009 hranicu 31 650 000, pričom bola zaznamenaná miera demografického rastu 1,2 % (9). Počet mestského obyvateľstva naďalej rastie a predstavuje 56,4 % celkového počtu obyvateľov. V roku 2008 dosiahlo aktívne obyvateľstvo objem 11,5 miliónov ľudí (10), čo je o 0,7 % viac ako v predchádzajúcom roku, zatiaľ čo miera aktivity sa mierne znížila na 36,8 % v porovnaní s 36,9 % v roku 2007.

4.11 Nezamestnanosť je naďalej jedným z hlavných problémov v krajine. V mestách dosahuje miera nezamestnanosti až 14,1 %, zatiaľ čo vo vidieckych oblastiach je nezamestnanosť na úrovni 4,7 %. V roku 2008 (11) bola celková miera nezamestnanosti 9,4 %, čiže celkovo 1 077 800 pracovníkov, pričom do úvahy sa brali osoby vo veku od 15 rokov. Priemerný hodinový plat sa v Maroku na vidieku pohybuje v rozpätí 0,55 – 0,65 eura pri deväťhodinovom pracovnom čase (12), sezónni zamestnanci nemajú žiadne pracovné práva a v marockých skleníkoch je rozšírená detská práca.

4.12 Až do súčasnosti nemala medzinárodná finančná kríza výraznejší vplyv na marocké hospodárstvo, a to najmä vďaka tomu, že finančný sektor krajiny nebol natoľko integrovaný do medzinárodného finančného sektora. Je však isté, že medzinárodná hospodárska kríza už vplýva na niektoré kľúčové odvetvia hospodárstva, ako sú nehnuteľnosti, cestovný ruch, textilný priemysel, automobilový priemysel a vývoz. Rovnako boli zasiahnuté aj investičné toky zo zahraničia a finančné prostriedky od Maročanov žijúcich v zahraničí, ktoré prichádzajú v menších množstvách ako predtým, na základe čoho možno predpokladať, že kríza postihne krajinu na dlhší čas.

4.13 Maroko bolo po Juhoafrickej republike a Egypte zaradené ako tretia najlepšia destinácia pre priame zahraničné investície v Afrike na obdobie rokov 2009 – 2010 (13). Štúdia poukazuje na to, že Maroko dosiahlo dobré výsledky vo viacerých kategóriách, ako sú infraštruktúry, stratégia v oblasti priamych zahraničných investícií a hospodársky potenciál. Avšak aj napriek tomu, že tendencia investičných tokov je pozitívna, situácia v oblasti obchodu je aj naďalej predmetom kritického hodnotenia. Treba však vyzdvihnúť, že v priebehu uplynulého roka bol prijatý všeobecný kódex riadenia podnikov a špecifický kódex pre malé a stredné podniky a boli tiež schválené vykonávacie vyhlášky viacerých zmien a doplnení zákona o akciových spoločnostiach. V októbri 2008 bol schválený návrh zákona o vytvorení marockej Agentúry pre rozvoj investícií.

4.14 Marocké orgány vyvinuli úsilie s cieľom uplatniť Európsko-stredozemskú chartu pre podniky, ktorá presadzuje konzultácie, konsenzus a kvalitu. Existujú rôzne inštitúcie, ktoré podporujú investície súkromných podnikov, najmä malých a stredných podnikov, a podporuje sa prístup k úverom prostredníctvom ústredného garančného fondu.

4.15 Vyhliadky (14) marockého hospodárstva sú aj napriek všetkému naďalej povzbudivé. Maroko je v súčasnosti do určitej miery chránené pred svetovými finančnými turbulenciami vďaka nízkemu a dlhodobému zahraničnému zadlženiu, ako aj vďaka posilneniu svojej makroekonomickej politiky. Hospodársky rast by mal byť v strednodobom horizonte aj naďalej relatívne silný a bilancia bežného účtu pozitívna, hoci v strednodobom horizonte možno vznikne mierny deficit. Marocká vláda (15) predpokladá na rok 2009 skutočný rast HDP o 5,8 %, pričom sektor poľnohospodárstva (16) vzrastie o 15 % a nepoľnohospodársky sektor o 4,1 %. Marocké orgány v oblasti hospodárstva sú rozhodnuté naďalej pokračovať v úsilí z posledných rokov o posilnenie rozpočtu a dosiahnuť cieľ udržať v strednodobom horizonte primárny deficit rozpočtu pod 3 % HDP.

5. Sociálna situácia

5.1 V roku 2008 (11) bola miera nezamestnanosti 9,4 %, a to napriek tomu, že v minulom roku bolo vytvorených 310 000 pracovných miest, najmä v stavebníctve a v sektore služieb. V troch prvých mesiacoch roka 2009 bolo vytvorených 40 000 pracovných miest, a to vďaka vzniku 76 000 nových pracovných miest v mestských oblastiach, pričom vo vidieckych oblastiach došlo k strate 36 000 pracovných miest. Pokiaľ ide o jednotlivé sektory, pracovné miesta vznikali len v sektore služieb a verejných prác, kde došlo k zvýšeniu o 5,9 %, zatiaľ čo v ostatných sektoroch došlo k poklesu, a to od 4,5 % v priemysle po 1,4 % v poľnohospodárstve a rybolove.

5.2 V tejto oblasti je najzávažnejším problémom zamestnanosť mladých ľudí (17), vrátane vysokoškolákov, ktorá má za následok únik mozgov. Je potrebné poukázať aj na prevahu poľnohospodárskeho sektora na trhu práce, pričom tento sektor má tiež významný podiel na neformálnom zamestnaní. Zároveň existuje čierna ekonomika, ktorá je založená na nelegálnej práci. Maroko okrem toho čelí závažnému problému pokiaľ ide o absorpciu pracovnej sily na trhu práce v dôsledku populačnej explózie v minulosti.

5.3 Takýto počet nezamestnaných priamo vplýva na hospodárenie domácností z dôvodu nedostatkov, ktoré stále pretrvávajú v systémoch sociálneho zabezpečenia (podpora v nezamestnanosti, zdravotné poistenie, dôchodky atď.).

5.4 Migračné toky sa z dôvodu hospodárskej krízy zmenšujú, pričom EÚ je hlavným cieľom pracovníkov emigrujúcich z Maroka. Treba vyzdvihnúť rozdiely medzi legálnou a nelegálnou emigráciou. Nelegálni emigranti čelia v prijímajúcej krajine omnoho nepriaznivejším podmienkam. Medzi oboma zemepisnými zónami tiež neustále rastie počet výmen odborných pracovníkov.

5.5 Miera pracovnej aktivity žien je stále na nízkej úrovni. Zatiaľ čo ukazovatele zamestnanosti mužov dosahujú úroveň 80 %, zamestnanosť žien je len na úrovni 21 % v mestských oblastiach a 33 % vo vidieckych oblastiach (18). S výnimkou priemernej dĺžky života sú ukazovatele sociálneho rozvoja žien nižšie ako u mužov vo všetkých ostatných oblastiach, ako sú druh pracovnej aktivity, profesionálne postavenie, úroveň zodpovednosti, platové podmienky v súkromnom sektore, miera nezamestnanosti a úroveň sociálnej ochrany.

5.6 V oblasti zamestnanosti a sociálnych záležitostí treba urobiť hlbšiu analýzu s cieľom vytvoriť inštitucionálny rámec, ktorý by umožnil rozvinúť aktívne opatrenia a verejné služby zamestnanosti, kontrolu trhu práce na boj proti čiernej ekonomike, neformálnemu a nedeklarovanému zamestnaniu, zvýšiť investície do ľudského kapitálu a zamestnateľnosti, zlepšiť ochranu a sociálne začlenenie, a tiež uplatniť mechanizmy, ktoré zabránia diskriminácii pri prijímaní do zamestnania.

5.7 Pokrytie sociálneho zabezpečenia nie je pre veľkú väčšinu marockých pracovníkov dostatočné. Táto situácia predstavuje pre mnohé rodiny skutočnú drámu, čoho si je marocká vláda vedomá a prejavuje politickú vôľu pokúsiť sa tento problém riešiť. Marocké orgány sa zaviazali zvýšiť kontrolu, aby boli všetci pracovníci prijatí do zamestnania zaregistrovaní v systéme sociálneho zabezpečenia. Úrad inšpekcie práce a sociálna poisťovňa v tejto súvislosti vyvíjajú väčšie úsilie na zlepšenie ochrany pracovníkov. Marocká vláda však bude musieť zvýšiť investície do zdravotníctva a zdravotného poistenia, aby sa umožnil lepší prístup marockých občanov k verejnému zdravotníctvu.

5.8 Prebieha rozvoj tripartitného plánu na dosiahnutie sociálneho súladu, prostredníctvom ktorého sa určí, do akej miery sa marocké podniky prispôsobujú predpisom pracovného práva krajiny a ako ich plnia. V rámci nových sociálnych noriem v Maroku sa tiež pokročilo v certifikácii samotných podnikov, ktoré skutočne dodržiavajú pracovné normy.

5.9 Už pred časom sa podnikli prvé kroky na založenie fóra zameraného na občiansku spoločnosť, a to aj napriek tomu, že nebolo skutočne reprezentatívne. Marocká vláda sa teraz zaviazala vytvoriť hospodársku a sociálnu radu ešte pred koncom roka 2009, avšak ešte nedošlo k jej oficiálnemu ustanoveniu, a to aj napriek tomu, že jej vytvorenie je zakotvené v marockej ústave od roku 1997. EHSV dúfa, že rozmanitosť združení občianskej spoločnosti sa odrazí na zložení HSR Maroka vzhľadom na to, že reprezentatívnosť hospodárskych a sociálnych rád, ktorú zaručujú jasné kritériá rovnosti, je základnou podmienkou jej účinnosti, ako aj nezávislosti fungovania a prideľovania potrebných zdrojov. Existencia hospodárskej a sociálnej rady neprotirečí úlohe iných konzultačných orgánov, ktoré v súčasnosti v Maroku pôsobia, ale naopak, ich úlohu dopĺňa.

5.10 Pokiaľ ide o podnikateľskú oblasť, najreprezentatívnejšou organizáciou je Generálna konfederácia podnikov Maroka (CGEM). Obchodná a priemyselná komora tiež zohráva významnú úlohu pri podpore podnikov, vzdelávaní, odbornej príprave, službách podnikom a prieniku na medzinárodné trhy. Združenie žien podnikateliek Maroka (AFEM), ktoré zoskupuje viac ako 350 členov na celonárodnej úrovni, sa snaží o posilnenie úlohy žien v podnikateľských kruhoch a má pobočky aj na regionálnej úrovni. Združenie „Maroc Entrepreneurs“ sa venuje podpore praktického vzdelávania a zakladania podnikov u mladých ľudí.

5.11 Hlavnými odborovými organizáciami sú Združenie pracujúcich Maroka (UMT), Demokratická konfederácia práce (CDT), Generálne združenie pracujúcich Maroka (UGTM), Demokratická federácia práce (FDT) a Národná únia pracujúcich Maroka (ENTM). Rovnako významná je aj Národná únia poľnohospodárskych družstiev Maroka (UNCAM).

5.12 Marocká vláda síce zreformovala oblasť pracovného práva, potrebné je však aj naďalej vyvíjať úsilie o lepšie dodržiavanie pracovných práv a pristúpiť k ratifikácii príslušných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce, najmä dohovoru č. 87 o slobode združovania a ochrane práva organizovať sa.

5.13 Zlepšenie vzdelávacieho systému a boj proti negramotnosti aj naďalej patria medzi najdôležitejšie výzvy pre rozvoj krajiny. V septembri 2008 predložilo marocké ministerstvo školstva pohotovostný plán zameraný na zavedenie povinnej školskej dochádzky pre dievčatá vo vidieckych oblastiach, ako aj rovný a skutočný prístup detí k povinnému vzdelávaniu. Nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily je jedným z kritických bodov pri zakladaní podnikov Maroku, pričom najťažšie sa obsadzujú miesta stredného technického personálu.

5.14 Vyvíja sa úsilie o dosiahnutie lepšieho priblíženia systémov vyššieho vzdelávania, výskumu a odbornej prípravy v Maroku k systémom európskeho priestoru vyššieho vzdelávania, vedeckého výskumu a odbornej prípravy. Tento cieľ umožní zvyšovanie kvalifikácie marockých študentov a ich profesionálnych schopností, aby sa mohli úspešne zaradiť do pracovného prostredia. Treba viac zosúladiť odborné kvalifikácie s potrebami podnikov pokiaľ ide o pracovné miesta. Bolo by vhodné umožniť praktické stáže v podnikoch prostredníctvom dohôd medzi univerzitami a organizáciami podnikov, ako sú CGEM a obchodné komory.

5.15 EHSV poukazuje na potrebu uplatniť systémy vzájomného uznávania akademických titulov medzi EÚ a Marokom, a to vzhľadom na posilnený štatút Maroka. Jedným z hlavných problémov krajiny je vysoký počet nezamestnaných absolventov vysokých škôl.

5.16 V spolupráci s EÚ sa plánuje vytvorenie pracovnej skupiny (19) zloženej zo zástupcov európskych a marockých organizácií podnikov a podnikateľov, ktorá bude pravidelne informovať Asociačnú radu o prekážkach obchodu a investíciám. V tejto skupine by mohli zastúpení aj predstavitelia odborov.

5.17 Pokiaľ ide o prehlbovanie demokracie, zrealizované reformy dosiahli pokrok ako prijatie nového volebného zákona, ktorý posilní volebnú účasť žien, uplatnenie opatrení na boj proti korupcii a prijatie akčného strategického plánu na inštitucionálne zakotvenie rovnosti medzi ženami a mužmi. Marocká vláda v tejto súvislosti síce oznámila, že stiahla svoje pripomienky k Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, doteraz však v OSN nepredložila príslušné nástroje (20).

5.18 V novembri 2008 začalo ministerstvo pre sociálny rozvoj, rodinu a solidaritu svoju šiestu kampaň v boji proti rodovo podmienenému násiliu, ktorá pomohla zvýšiť počet ohlásených prípadov násilia proti ženám na telefónnom čísle, ktoré bolo na tento účel vytvorené, no stále ešte treba vytvoriť viac krízových centier pre obete. Ešte nebol schválený ani návrh zákona, ktorý bude trestať rodovo podmienené násilie (21), pričom stále pretrvávajú problémy pri uplatňovaní právnej úpravy rodinného práva v občianskom zákonníku.

5.19 Miera chudoby klesla na 9 % (6), to znamená viac ako dva milióny chudobných ľudí. Takáto sociálna situácia je aj naďalej znepokojujúca, a preto je boj proti chudobe jednou z najdôležitejších výziev, ktorým krajina čelí. Spomenutý nárast HDP na obyvateľa v boji proti chudobe stále nepostačuje vzhľadom na to, že nie je rovnomerne rozdelený a nepodnecuje očakávané zvýšenie životnej úrovne obyvateľov. Hlavným nástrojom na úspešné zvládnutie boja proti chudobe musí byť zvýšenie hospodárskeho rastu a zlepšenie produktivity, spolu s bojom za nedeliteľné ľudské, ekonomické, sociálne, kultúrne a environmentálne práva, bez ktorých nemožno zaručiť spravodlivejšie rozdelenie bohatstva. Potrebná je lepšia koordinácia medzi jednotlivými programami na znižovanie chudoby, ktoré v Maroku realizujú medzinárodné inštitúcie ako OSN a Svetová banka.

5.20 Nelegálna emigrácia do EÚ je ďalšou z hlavných problematických oblastí. Odhaduje sa, že okrem dvoch miliónov Maročanov, ktorí legálne žijú v krajinách EÚ, ďalší milión ľudí tu žije nelegálne. V tomto zmysle je Maroko jednou z tranzitných krajín nelegálnej emigrácie prúdiacej zo subsaharských krajín na územie Európskej únie. Rokuje sa o dohode o readmisii medzi EÚ a Marokom.

6. Vzťahy medzi Európskou úniou a Marokom

6.1 Prvé dohody podpísané medzi Európskou úniou a Marokom sa datujú z rokov 1969 a 1976. Neskôr, už v rámci Barcelonského procesu v platnosti od roku 1995, bola podpísaná Dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom, ktorá vstúpila do platnosti v roku 2000. V posledných rokoch, v júli 2005 bol schválený akčný plán EÚ – Maroko v rámci Európskej susedskej politiky na obdobie piatich rokov (22). Súčasné vzťahy s Marokom sa rozvíjajú v rámci Únie pre stredozemie.

6.2 Dohoda o pridružení stanovuje právny rámec vzťahov medzi Európskou úniou a Marokom, v ktorom sa okrem nadviazania privilegovanej spolupráce v politickej, hospodárskej, sociálnej, vednej a kultúrnej oblasti plánuje aj vytvorenie zóny voľného obchodu.

6.3 Strategický dokument pre túto krajinu vytvára strategický rámec pomoci pre Maroko zo strany EÚ na obdobie rokov 2007 – 2013, v ktorom sú stanovené prioritné oblasti spolupráce, a to:

— rozvoj sociálnej politiky,

— modernizácia hospodárstva,

— inštitucionálna pomoc,

— dobrá správa vecí verejných a podpora ľudských práv a základných slobôd,

— ochrana životného prostredia.

6.4 V rámci strategickej spolupráce medzi Afrikou a EÚ zohráva Maroko aktívnu úlohu v politickom dialógu medzi EÚ a Afrikou vzhľadom na to, že nesie hlavnú zodpovednosť za nadviazanie spolupráce v oblasti klimatických zmien.

6.5 V októbri 2008 bol v rámci dohody o pridružení podpísaný spoločný dokument medzi EÚ a Marokom, ktorého cieľom je posilniť bilaterálne vzťahy v snahe dosiahnuť posilnený štatút zameraný na prehĺbenie politických vzťahov, integráciu do vnútorného trhu, spoluprácu medzi sektormi a ľudský rozmer.

6.6 EÚ je aj naďalej hlavným obchodným partnerom Maroka vzhľadom na to, že viac ako polovica nákupu (23) zo zahraničia pochádza z európskych krajín a takmer tri štvrtiny jeho predaja smerujú do EÚ (24). Pokiaľ ide o jednotlivé krajiny, hlavným dodávateľom je Francúzsko a za ním nasleduje Španielsko, Veľká Británia, Taliansko a Nemecko. Čo sa týka cieľových krajín marockého vývozu, údaje sú podobné.

6.7 Pokiaľ ide o rozdelenie podľa produktov obchodu medzi EÚ a Marokom, prejavuje sa postupná diverzifikácia marockého dovozu. V priebehu tohto desaťročia sa značne zvýšil počet rôznych európskych produktov, ktoré Maroko nakúpilo. Hlavnými produktmi, ktoré Maroko dováža z EÚ sú textílie, ropný plyn a ostatné uhľovodíky, stroje a rôzne prístroje a chemické produkty.

6.8 Marocký vývoz do EÚ je naopak viac koncentrovaný vzhľadom na to, že viac ako polovica vývozu sa sústreďuje na oblečenie a vlnené výrobky (viac ako tretina celkového vývozu), elektronické súčiastky, kôrovce, mäkkýše a morské plody, elektrické vlákna a káble.

6.9 Pri súčasných rokovaniach sa berie do úvahy situácia v niektorých citlivých sektoroch, pričom sa pri uzatváraní dohôd počíta s asymetriou a postupnosťou ich uplatňovania. Ide najmä o liberalizáciu obchodu so službami a právo usadiť sa, ako aj o liberalizáciu obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybolovu.

6.10 Kontext aktuálnej ekonomickej krízy vážne ovplyvnil sektor európskeho poľnohospodárstva a príjem poľnohospodárov sa znížil (o 12,2 % v roku 2009 podľa Eurostatu). V tejto súvislosti nové obchodné úľavy udelené Maroku v takej citlivej produkcii, akou je produkcia ovocia a zeleniny, ktorú prakticky nechráni pomoc Spoločenstva, dokonca ešte viac zhoršujú ťažkú ekonomickú situáciu mnohých európskych poľnohospodárskych podnikov. Zneužívanie ovocia a zeleniny pri otváraní trhu EÚ – Maroko v prospech iných ekonomických aktivít má nepriaznivý účinok, ohrozuje budúcnosť producentov a rozvoj rozsiahlych európskych oblastí. Z tohto dôvodu by sa mali zaviesť skutočné kompenzácie prostredníctvom dodatočnej podpory, ktorá by umožnila zlepšenie konkurencieschopnosti v týchto sektoroch.

EHSV je znepokojený, že Európska únia a Maroko sa nedávno dohodli na revízii poľnohospodárskych obchodných vzťahov v rámci dohody o pridružení, hoci sa systematicky porušuje platná dohoda, a to neplatením stanovených colných poplatkov a nedodržiavaním kvót, a nezriadili sa nové mechanizmy, ani sa zásadne nezlepšili terajšie s cieľom zaručiť dodržiavanie ustanovení prijatých oboma stranami.

6.11 Pokiaľ ide o priame investície pochádzajúce z EÚ (25), treba zdôrazniť, že hlavným investorom v Maroku je Francúzsko (26), po ňom nasleduje Španielsko, Veľká Británia a Nemecko (27). Hlavnými sektormi, na ktoré sa sústreďujú investície, sú cestovný ruch, nehnuteľnosti, telekomunikácie, poisťovníctvo, bankovníctvo, priemysel a doprava.

V Bruseli 17. februára 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Posilnenie parlamentnej spolupráce sa okrem iného dosiahne prostredníctvom vytvorenia zmiešaného parlamentného výboru medzi Európskym parlamentom a marockým parlamentom, pričom budú zastúpené obe jeho komory a nielen snemovňa reprezentantov.

(2) Zdroj: databáza UNCTAD – FDI/INC.

(3) Približne dvoma tretinami.

(4) Vrátane chovu dobytka, lesného hospodárstva a rybolovu.

(5) Ich rast sa od 2002 do 2006 zdvojnásobil.

(6) Zdroj: Medzinárodný menový fond (IMF).

(7) V roku 2008 predstavoval 13 % HDP. Zdroj: FAO.

(8) 13 734 506 osôb (vrátane osôb pracujúcich v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a rybnom hospodárstve). Zdroj: FAO.

(9) Zdroj: Svetová banka – ukazovatele svetového rozvoja (World Development Indicators).

(10) Zdroj: OIT-LABORSTA (štatistická databáza o zamestnanosti) na základe ankety o pracovnej sile.

(11) Zdroj: OIT-LABORSTA (štatistická databáza o zamestnanosti).

(12) Zdroj: Marocká národná poľnohospodárska federácia (UMT).

(13) Podľa štúdie uverejnenej FDI Intelligence, špecializovanou divíziou britskej tlačovej skupiny The Financial Times.

(14) Podľa údajov Medzinárodného menového fondu (IMF).

(15) Odhad marockého ministerstva hospodárstva a financií.

(16) Vrátane rybolovu a lesného hospodárstva.

(17) Podľa údajov Medzinárodnej organizácie práce (ILO) je nezamestnanosť mladých ľudí o sedem bodov vyššia ako priemerná nezamestnanosť aktívneho obyvateľstva. Z celkového počtu nezamestnaných je 39 % mladých ľudí.

(18) Zdroj: Monitorovacia správa o Maroku – dokument SEK(2009) 520/2 z 23. apríla 2009.

(19) Pozri „Document conjoint UE-Maroc sur le renforcement des relations bilatérales/Statut Avancé“ – GR E V, dokument 13653/08, s. 6.

(20) Zdroj: Monitorovacia správa o Maroku – dokument SEK(2009) 520/2 z 23. apríla 2009.

(21) Jeho príprava začala v roku 2006.

(22) Doteraz boli vypracované tri monitorovacie správy, a to v decembri 2006, v apríli 2008 a v apríli 2009.

(23) 51,4 % dovozu do Maroka pochádza z EÚ.

(24) 71,9 % vývozu z Maroka smeruje do EÚ.

(25) Zdroj: Office des Changes – finančné toky – marocká vláda.

(26) V období medzi rokmi 2000 a 2008 prevýšili francúzske investície v Maroku 53 000 miliónov dirhamov.

(27) V rovnakom období dosiahli španielske investície výšku 35 000 miliónov dirhamov, investície z Veľkej Británie prevýšili 6 000 miliónov dirhamov, rovnako ako v prípade Nemecka.