Akčný plán po prvýkrát podporil systémový prístup v rámci celého hodnotového reťazca. Komisia pomocou neho začlenila zásady týkajúce sa obehového hospodárstva do výroby a spotreby plastov, vodného hospodárstva, potravinových systémov a do riadenia špecifických tokov odpadu. Umožnila to silná podpora a angažovanosť členských štátov, Európskeho parlamentu, podnikateľskej komunity a občanov. Akčný plán prispel tiež k posunu smerom k plneniu Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj.

Táto stratégia vytvára synergie medzi hospodárskymi a environmentálnymi cieľmi. Dôkazy o možných zdravotných a environmentálnych rizikách znečistenia mikroplastmi odôvodňujú obmedzenie používania zámerne pridávaných mikroplastov a zhromažďovanie poznatkov o meraní a označovaní v prípade mikroplastov vznikajúcich z neúmyselného uvoľňovania. Komisia sa zaviazala tiež vypracovať rámec týkajúci sa biodegradovateľnosti plastov s cieľom zabezpečiť, aby sa vývoj a používanie takýchto plastových výrobkov podporoval len vtedy, ak je to prospešné pre životné prostredie a neodporuje to systémom odpadového hospodárstva, ani neohrozuje bezpečnosť potravín. Opatrenia v tejto súvislosti zahŕňajú poskytovanie informácií o tom, ako s nimi zaobchádzať po konci životnosti (napr. označovanie domácich kompostovateľných plastových tašiek). Ďalšie synergie v oblasti politiky najmä v kombinácii s potrebami výskumu sa skúmajú aj v nedávno uverejnenej správe o obehovom hospodárstve v oblasti plastov.

V stratégii sú identifikované aj kľúčové opatrenia, ktoré umožňujú zapojenie viacerých zainteresovaných strán a spoluprácu v rámci hodnotového reťazca. Napríklad výzva Komisie, aby zainteresované strany prijali dobrovoľné záväzky, bola silným podnetom v odvetví priemyslu na zvýšenie využívania recyklovaných plastov vo výrobkoch. Ako sa však uvádza v sprievodnom dokumente, v ktorom sa posudzujú tieto záväzky, potrebné je vynaložiť viac úsilia na dosiahnutie cieľa stanoveného v stratégii, a to zabezpečiť, aby sa do roku 2025 dostalo 10 mil. ton recyklovaného plastu do nových výrobkov. Zatiaľ čo záväzky prijaté od dodávateľov recyklovaných plastov, ak budú splnené podľa očakávania, spĺňajú tento cieľ, dopyt po recyklovaných plastoch na základe záväzkov priemyslu predstavuje do roku 2025 približne 6,2 mil. ton ročne. Nedávno zriadená aliancia Circular Plastics Alliance (Aliancia pre plasty v obehovom hospodárstve) uľahčí ďalšie kroky zo strany podnikov na prekonanie tohto nesúladu a pomôže dosiahnuť uvedený cieľ v súlade so zámerom stratégie zlepšiť kvalitu a hospodárnosť recyklácie plastov v Európe.

Stratégia EÚ pre plasty v obehovom hospodárstve je prvým politickým rámcom v celej EÚ, ktorým sa prijíma materiálovo špecifický prístup životného cyklu s cieľom začleniť činnosti obehového hospodárstva týkajúce sa dizajnu, používania, opätovného použitia a recyklácie do hodnotových reťazcov v oblasti plastov. Táto stratégia sama osebe je katalyzátorom akcie. V stratégii sa stanovuje jasná vízia s kvantifikovanými cieľmi na úrovni EÚ, aby sa okrem iného do roku 2030 všetky plastové obaly uvádzané na trh EÚ dali opätovne použiť alebo recyklovať.

Cieľom akčného plánu je aj podpora trhu pre opätovne využívanú vodu v záujme riešenia nedostatku vody v rámci EÚ. Komisia navrhla osobitné právne predpisy, v ktorých sa stanovujú minimálne požiadavky na opätovne využívanú vodu na poľnohospodárske zavlažovanie. Navyše postupy opätovného využívania vody sú začleňované do vodného plánovania a vodného hospodárstva alebo do preskúmania referenčných dokumentov o najlepších dostupných technikách.

Jedným z cieľov akčného plánu pre obehové hospodárstvo je podpora využívania druhotných surovín. Vyžaduje si pochopenie kľúčových výziev, ktorým čelia účastníci trhu, a mala by sa opierať o silný a efektívny jednotný trh. V informačnom systéme pre suroviny, ktorý bol zavedený v roku 2017, sú identifikované potreby v oblasti znalostí pre strategické priemyselné odvetvia so zameraním na monitorovanie recyklácie relevantných materiálov a dostupnosť údajov v kľúčových odvetviach.

EÚ stojí na čele globálneho boja proti morskému odpadu, ktorý predstavuje jednu z hlavných obáv občanov EÚ, pokiaľ ide o znečistenie plastmi, a to vďaka pravidlám týkajúcim sa plastov na jedno použitie a rybárskeho výstroja zameraným na desať najčastejšie nachádzaných predmetov na plážach EÚ, vďaka prístavným zberným zariadeniam, ako aj vďaka návrhom Komisie týkajúcim sa kontroly rybolovu. Tieto pravidlá ponúkajú spoločnostiam z EÚ príležitosť inovovať výrobky, materiály, technológie a obchodné modely so zreteľom na správanie spotrebiteľov a dostupné alternatívy. Tieto súbory prispôsobených opatrení, ktoré sa uskutočňujú v rámci záverečných krokov legislatívneho postupu, zahŕňajú: -zákaz výrobkov na jedno použitie vyrobených z plastu a oxo-degradovateľných plastov. -Opatrenia na zníženie spotreby nádob na potraviny a pohárov na nápoje vyrobených z plastov a osobitnom značení a označovaní určitých výrobkov. -Cieľ začlenenia 30 % recyklovaných plastov do nápojových fliaš od roku 2030 a 25 % v prípade PET fliaš od roku 2025, ako aj 90 % cieľ triedeného zberu plastových fliaš do roku 2029 a zavedenie dizajnových požiadaviek na pripojenie vrchnákov k fľašiam. -Systémy rozšírenej zodpovednosti výrobcu vzťahujúce sa na náklady na čistenie odpadu sa uplatňovali na také výrobky ako tabakové filtre a rybársky výstroj. -Opatrenia zamerané na zníženie plastového odpadu z lodí, ako napr. zavedenie paušálneho poplatku za odpad z lodí. -Zlepšené oznamovacie povinnosti týkajúce sa strateného rybárskeho výstroja a povinnosti týkajúce sa označovania a kontroly rybárskeho výstroja určeného na rekreačný rybolov.

3.Urýchlenie prechodu

3.1.Inovácie a investície

Na urýchlenie prechodu na obehové hospodárstvo je potrebné investovať do inovácií a poskytnúť podporu na prispôsobenie priemyselnej základne. Komisia v období rokov 2016 – 2020 zintenzívnila úsilie v oboch smeroch v celkovej výške viac ako 10 mld. EUR z verejných finančných prostriedkov na tento prechod, ktorý zahŕňa: -1,4 miliardy EUR z programu Horizont 2020 do roku 2018 (v takých oblastiach ako udržateľný spracovateľský priemysel, nakladanie s odpadmi a riadenie zdrojov, uzavreté výrobné systémy alebo obehové biohospodárstvo), z čoho 350 mil. EUR je vyčlenených na zahrnutie plastov do obehového hospodárstva. Komisia uverejnila zoznam projektov relevantných pre obehové hospodárstvo financovaných v rámci programu Horizont 2020 v rokoch 2016 až 2018. -Minimálne 7,1 mld. EUR z politiky súdržnosti (1,8 mld. EUR na zavádzanie ekoinovačných technológií medzi malými a strednými podnikmi a 5,3 mld. EUR na podporu vykonávania právnych predpisov EÚ o odpade); okrem toho je k dispozícii významná podpora prostredníctvom inteligentnej špecializácie pre trhové inovácie a zavádzanie. -2,1 mld. EUR prostredníctvom nástrojov financovania, ako napr. Európsky fond pre strategické investície a InnovFin. -Minimálne 100 mil. EUR investovaných prostredníctvom programu LIFE do viac než 80 projektov, ktoré prispievajú k obehovému hospodárstvu.

V záujme podnietenia ďalších investícií platforma na podporu financovania obehového hospodárstva vypracovala odporúčania na zlepšenie atraktívnosti pre banky projektov obehového hospodárstva, koordináciu činností v oblasti financovania a výmenu osvedčených postupov. Platforma bude spolupracovať s Európskou investičnou bankou pri poskytovaní finančnej pomoci a pri využívaní synergií s akčným plánom o financovaní udržateľného rastu.

Okrem financovania tohto prechodu Komisia riešila aj regulačné prekážky, ktoré môžu brániť inováciám v oblasti obehového hospodárstva, s dvomi pilotnými dohodami o inováciách, ktoré sa začali v roku 2016. Na základe skúseností tejto pilotnej fázy dohôd Komisia v súčasnosti testuje prístup v iných sektoroch.

Obehovosť by mala zostať pilierom politiky súdržnosti aj ďalej v programovom období 2021 – 2027. V návrhu Komisie na nový Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond sa obehové hospodárstvo považuje za prioritu v úsilí EÚ o dosiahnutie ekologickejšej a inteligentnejšej Európy a vylučuje investície do skládok a zariadení na spracovanie zvyškového odpadu v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva.

3.2. Silná angažovanosť zainteresovaných strán

Angažovanosť zainteresovaných strán je pre prechod veľmi dôležitá. Systematický prístup akčného plánu poskytol verejným orgánom, hospodárskym subjektom a občianskej spoločnosti rámec na replikáciu s cieľom podporiť partnerstvá medzi odvetviami a v rámci hodnotových reťazcov. Opatrenia EÚ podnietili vnútroštátne diskusie o obehovom hospodárstve a väčšina členských štátov prijala alebo je v procese prijímania národných stratégií prechodu na obehové hospodárstvo. Tieto rámce sa často replikujú na regionálnej a miestnej úrovni a obehové hospodárstvo sa tak približuje občanom a podnikom. Úloha Komisie pri podpore tohto systémového prístupu a pri uvedení obehového hospodárstva do európskej a medzinárodnej agendy bola uznaná aj na Svetovom ekonomickom fóre v roku 2019, kde Komisia bola ocenená v rámci iniciatívy The Circulars v kategórii verejného sektora. Európska platforma zainteresovaných strán pre obehové hospodárstvo združuje mnohé siete a iniciatívy v oblasti obehového hospodárstva. Pôsobí ako multiplikátor osvedčených postupov z verejného a súkromného sektora. Platforma v prvom roku svojej činnosti zhromaždila a rozšírila viac než 300 príkladov najlepších postupov, stratégií a správ.

Zainteresované strany podporujú prechod v rôznych odvetviach. Napríklad angažovanosť priemyslu viedla k prijatiu Protokolu EÚ o nakladaní so stavebným odpadom a odpadom z demolácie a k usmerneniam s konečným cieľom zvýšiť dôveru v proces nakladania s odpadmi a v kvalitu recyklovaných materiálov v odvetví. Okrem toho podniky sa zaviazali zlepšiť hospodárnosť budov z hľadiska zdrojov a testujú prvý rámec ukazovateľov na meranie udržateľnosti odvetvia vo viac než 130 projektoch v rámci Európy nazvaný Level(s).

Obdobne aj kľúčové subjekty verejného a súkromného sektora v rámci potravinového hodnotového reťazca spolupracujú v rámci platformy EÚ pre potravinové straty a plytvanie potravinami s cieľom urýchliť pokrok EÚ pri plnení cieľa trvalo udržateľného rozvoja, ktorým je zníženie objemu potravinového odpadu na obyvateľa do roku 2030 o polovicu. Platforma umožnila Komisii dosiahnuť významný pokrok pri vykonávaní opatrení na predchádzanie vzniku potravinového odpadu vrátane usmernení na uľahčenie darovania potravín, pri rozvoji metodiky na meranie potravinového odpadu a zlepšovaní postupov vyznačovanie dátumov.

Zainteresované strany exportujú prechod aj mimo Európy. Európske spoločnosti sa pravidelne zapájajú do spoločných misií týkajúcich sa obehového hospodárstva, ktorými sa posilňujú väzby medzi európskymi inštitúciami, mimovládnymi organizáciami, podnikmi a príslušnými zainteresovanými stranami v tretích krajinách.

4. Otvorené výzvy

Obehové hospodárstvo je v súčasnosti nezvratným celosvetovým rozsiahlym trendom. Stále je však potrebné toho veľa urobiť na posilnenie opatrení na úrovni EÚ a na celom svete s cieľom úplne uzatvoriť kruh a získať konkurenčnú výhodu, ktorú prináša podnikom v EÚ. Z komunikácie so zainteresovanými stranami vyplýva, že by sa mohli preskúmať oblasti, ktoré nie sú zahrnuté v akčnom pláne, aby bol program týkajúci sa obehového hospodárstva kompletný.

Ak si EÚ chce udržať svoje vedúce postavenie pri navrhovaní a výrobe obehových výrobkov a služieb a pri lepšom posilňovaní postavenia spotrebiteľov s cieľom prijať udržateľnejší spôsob života, budú potrebné nové opatrenia. Ako sa navrhuje v diskusnom dokumente s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030, obehové hospodárstvo by malo byť základom priemyselnej stratégie EÚ, ktorá umožňuje obehovosť v nových oblastiach a odvetviach, posudzovanie životného cyklu výrobkov by sa malo stať normou a rámec pre ekodizajn by sa mal v čo najväčšej miere rozšíriť. Práca, ktorá sa začala v oblasti chemických látok, netoxického prostredia, environmentálneho označovania a ekologických inovácií, kritických surovín a hnojív, sa musí urýchliť, ak chce EÚ v plnej miere využiť výhody prechodu na obehové hospodárstvo. Podobne aj spotrebitelia by mali mať možnosť prijímať informované rozhodnutia a verejný sektor by mal zvýšiť úsilie prostredníctvom udržateľného verejného obstarávania.

Členské štáty – najmä regióny, v prípade ktorých existuje riziko nesplnenia cieľov v oblasti recyklácie do roku 2020 alebo ktoré čelia osobitným problémom – a podniky budú musieť s podporou Komisie zintenzívniť svoje úsilie pri vykonávaní revidovaných právnych predpisov o odpadoch a rozvíjaní trhov s druhotnými surovinami. Cieľom je zabezpečiť, aby materiály, ktoré sa vracajú do hospodárstva, boli nákladovo efektívne a bezpečné pre občanov a životné prostredie.

EÚ by mala takisto pokračovať v podporovaní výskumu, inovácií a investícií v prioritných odvetviach uvedených v akčnom pláne. Vychádzajúc z príkladu európskej stratégie pre plasty v obehovom hospodárstve by aj mnohé ďalšie odvetvia s veľkým vplyvom na životné prostredie a potenciálom na obehovosť, ako napr. IT, elektronické zariadenia, mobilita, zastavané prostredie, ťažba, nábytok, potraviny a nápoje alebo textílie, mohli využiť podobný holistický prístup, stať sa obehovými. V žiadnom z týchto odvetví zatiaľ nebol využitý plný potenciál jednotného trhu EÚ.

Ďalšími krokmi smerom k využívaniu biologických zdrojov obehovým spôsobom budú vykonávanie nedávno aktualizovanej stratégie pre biohospodárstvo a revidovaného rámca pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré budú rešpektovať ekologické hranice a prispejú k zastaveniu straty biodiverzity.

Ako sa uvádza v strategickej dlhodobej vízii pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050, prechod na obehové hospodárstvo a klimaticky neutrálne hospodárstvo by sa mal uskutočniť spoločne na základe silnej ambície zo strany priemyslu a využívania výhod z prvenstva podnikov v EÚ v týchto oblastiach. Nové modely obehového hospodárstva, recyklácia, energetická a materiálová efektívnosť a nové spôsoby spotreby majú významný potenciál znižovať globálne emisie skleníkových plynov. Presadzovanie tohto spoločného prístupu v podnikoch – vrátane MSP – a spoločenstvách môže zároveň prispieť k zníženiu výrobných nákladov a podporiť nové formy interakcie medzi podnikmi, akou je napríklad priemyselná symbióza. Obehovosť a udržateľnosť pri získavaní, využívaní a spracúvaní surovín (najmä kritických) budú kľúčové pre zaistenie potrebnej bezpečnosti dodávok, rovnakých podmienok pre priemyselných konkurentov a globálneho vedúceho postavenia EÚ vo výrobe kľúčových podporných a nízkouhlíkových technológií.

Umelá inteligencia a digitalizácia majú potenciál optimalizovať využívanie energie a zdrojov a sprístupniť informácie na podporu obehových obchodných modelov a voľby zodpovednej spotreby. Obehové digitálne hospodárstvo však musí mať pozitívny vplyv na čisté zdroje a musí riešiť dôležité výzvy vrátane rizika posilňovania neudržateľných modelov spotreby, skracovania trvácnosti inteligentných výrobkov a ohrozenia bezpečnosti citlivých obchodných údajov.