Zmeny nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti by sa mali doplniť legislatívnymi zmenami, aby sa mohli vytvoriť dodatočné zdroje financovania, ktoré pomôžu financovať nové ciele plánu REPowerEU v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na tento účel by sa príjmy, ktoré sa získajú aukciou obmedzeného podielu emisných kvót systému obchodovania s emisiami (ďalej len „ETS“) z trhovej stabilizačnej rezervy (ďalej len „MSR“), mali prideliť na financovanie nových opatrení súvisiacich s plánom REPowerEU. Členským štátom by sa mala poskytnúť väčšia flexibilita pri prevode zdrojov, ktoré im boli pridelené podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach [(EÚ) 2021/1060] a nariadenia o strategických plánoch SPP [(EÚ) 2021/2115].

Zároveň by dodatky k plánom obnovy a odolnosti nemali narúšať prebiehajúce vykonávanie ambiciózneho programu reforiem a investícií obsiahnutého v existujúcich vykonávacích rozhodnutiach Rady. Nové opatrenia, ktoré sa navrhnú v reakcii na geopolitický a sociálno-ekonomický vývoj, by preto mali byť cielené, mali by dopĺňať uvedený program a mali by s ním byť zosúladené.

Postupné ukončenie závislosti EÚ od fosílnych palív z Ruska možno dosiahnuť aj oveľa skôr ako do roku 2030, takže by sme sa mali o to pokúsiť. Plán REPowerEU preto dopĺňa opatrenia, ktoré boli prijaté v súvislosti s energetickou bezpečnosťou dodávok a uskladňovaním, o ďalší súbor opatrení zameraných na úsporu energie, diverzifikáciu dodávok a urýchlenie prechodu Európy na čistú energiu. Diverzifikáciu dodávok plynu možno uskutočniť prostredníctvom zvýšenia objemu dovozu skvapalneného zemného plynu a dovozu plynu cez plynovody od iných ako ruských dodávateľov, ako aj prostredníctvom zvýšenia podielu udržateľného biometánu, t. j. biometánu vyrobeného z organického odpadu a poľnohospodárskych a lesných zvyškov, a podielu vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo bezfosílneho vodíka. Úspory energie možno dosiahnuť jednak na úrovni domácností, budov, dopravy a priemyslu, jednak na úrovni energetického systému výrazným zvýšením energetickej efektívnosti. V záujme urýchlenia čistej transformácie Európy sa podiel obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe musí zvýšiť a musia sa prijať opatrenia na riešenie úzkych miest v infraštruktúre, ako aj na riešenie nedostatku pracovných síl a chýbajúcich zručností. Tieto tri súbory intervencií je možné podporiť kombináciou investícií a reforiem.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej aj „mechanizmus“) je nosným pilierom, o ktorý sa po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 opiera stratégia rastu Európskej únie orientovaná na budúcnosť, keďže v národných plánoch obnovy a odolnosti sa stanovuje program investícií a reforiem na nadchádzajúce roky. Očakáva sa, že početné opatrenia, ktoré sú zahrnuté do týchto plánov obnovy a odolnosti, by mali už výrazne zlepšiť odolnosť Únie z hľadiska jej zásobovania energiou, znížiť jej závislosť od dovážanej energie a podporiť spravodlivú transformáciu, z ktorej nebude vynechaný žiaden región ani žiaden človek. Plány Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, v ktorých sú už naplánované investície a reformy na dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie, zostávajú aj naďalej kľúčovými. Zároveň je situácia vzhľadom na nedávny geopolitický a hospodársky vývoj ešte naliehavejšia a bude si vyžadovať ešte ambicióznejšie riešenia, pokiaľ chceme zabezpečiť úspešnú obnovu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Reformy a investície v tejto oblasti je potrebné urýchliť a prehĺbiť tak na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov.

Vysoké ceny energie a riziká narušenia dodávok energie, ktoré sa stupňujú vplyvom neočakávaných vonkajších faktorov, ohrozujú hospodársky výhľad a oslabujú sociálnu a územnú súdržnosť všetkých členských štátov. Konkrétne ide o to, že nestále ceny energie by mohli zhoršiť konkurencieschopnosť podnikov, najmä pokiaľ ide o ich priemyselnú základňu, a prehĺbiť nerovnosti aj energetickú chudobu, najmä medzi zraniteľnými domácnosťami a domácnosťami s nízkymi a strednými príjmami.

Spoločnosť a hospodárstvo Únie boli od prijatia nariadenia (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti“), drasticky zasiahnuté bezprecedentnými geopolitickými a hospodárskymi udalosťami. Potreba uskutočniť rýchly prechod na čistú energiu v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a jej cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 nebola ešte nikdy naliehavejšia ako po invázii Ruska na Ukrajinu. EÚ pokrýva 90 % svojej spotreby plynu dovozom, pričom viac ako 40 % tohto dovozu zabezpečuje Rusko. Z Ruska do EÚ sa okrem toho dováža 27 % ropy a 46 % uhlia.

Všeobecným cieľom návrhu je posilniť súdržnosť prostredníctvom opatrení, ktoré členským štátom umožnia zlepšiť nezávislosť a bezpečnosť dodávok energie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Na tento účel sa v návrhu stanovuje, že členské štáty, ktoré predkladajú alebo upravujú svoje plány obnovy a odolnosti, majú novú povinnosť, a to zahrnúť do svojich plánov kapitolu REPowerEU s konkrétnymi reformami a investíciami na riešenie svojich energetických výziev. Čo je dôležité, je na členských štátoch, aby sa rozhodli, či chcú tieto opatrenia financovať z prostriedkov Únie a/alebo vnútroštátnych prostriedkov. Vykonávanie príslušných opatrení s cieľom zvýšiť odolnosť Únie a znížiť jej závislosť prostredníctvom diverzifikácie energetických dodávateľských reťazcov je v spoločnom záujme celej Únie. Opatrenia na úrovni Únie sú nevyhnutné, aby bolo možné koordinovaným a ráznym spôsobom reagovať na čoraz zložitejšie energetické výzvy, ktoré sú sprevádzané bezprecedentným zvyšovaním cien energie, ktoré môže prehĺbiť sociálno-ekonomické rozdiely a nerovnosti, ako aj na znepokojujúci geopolitický vývoj na hraniciach Únie. Niektoré regióny navyše čelia podobným energetickým výzvam, čo si vyžaduje, aby sa cezhraničné úsilie koordinovalo, a uvoľnil sa tak väčší potenciál na synergie.

V súlade s článkom 175 (tretím odsekom) Zmluvy o fungovaní Európskej únie je cieľom navrhovaného nariadenia prispieť k posilneniu súdržnosti prostredníctvom opatrení, ktoré členským štátom umožnia znížiť vonkajšiu energetickú závislosť od fosílnych palív a zvýšiť svoju bezpečnosť dodávok energie, a to posilnením výroby a dodávok energie z udržateľných zdrojov v rámci Únie a združovaním zdrojov medzi členskými štátmi a medzi regiónmi. Všeobecným cieľom je zabezpečiť udržateľné a bezpečné dodávky energie pre všetky členské štáty a občanov v rámci Únie zohľadňujúc pritom značné národné a regionálne rozdiely a zároveň podporovať sociálnu spravodlivosť a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu, z ktorej nebude vynechaný žiaden región ani žiaden človek. Súčasná geopolitická situácia odkryla výrazné rozdiely medzi členskými štátmi a regiónmi z hľadiska ich závislosti od fosílnych palív, a najmä od palív dovážaných z Ruska. Prostredníctvom tejto iniciatívy EÚ spolupracuje so všetkými členskými štátmi a združuje finančné prostriedky z rôznych zdrojov EÚ s cieľom spravodlivo rozdeliť zdroje a podporovať opatrenia zamerané na riešenie osobitných výziev, ktorým čelia jednotlivé členské štáty v oblasti energetiky.

Návrh je v súlade najmä so širším súborom iniciatív, ktoré majú zvýšiť energetickú odolnosť Únie, najmä s návrhmi Komisie „Fit for 55“, ako napríklad revízia tretieho energetického balíka (smernica 2009/73/EÚ a nariadenie 715/2009/EÚ), revízia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie [smernica (EÚ) 2018/2001] a revízia smernice o energetickej efektívnosti (smernica 2012/27/EÚ), ktoré by mali prispieť k vytvoreniu odolného a udržateľného energetického systému v Únii.

V návrhu Komisie zo 14. júla 2021 COM(2021) 571 sa navrhuje, aby sa zmenilo rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve tak, že sa zdvojnásobenie miery príjmu a minimálnej rezervy predĺži do roku 2030. Cieľom návrhu je zabezpečiť, aby sa neohrozili dlhodobé ciele trhovej stabilizačnej rezervy, pokiaľ ide o znižovanie prebytku a zaisťovanie odolnosti trhu. Z krátkodobého hľadiska si však výnimočná situácia na trhoch s energiou spôsobená inváziou Ruska na Ukrajinu vyžaduje, aby Únia zmobilizovala všetky dostupné zdroje s cieľom urýchliť prechod od ruských fosílnych palív. Na tento účel by sa časť kvót, ktoré sú v súčasnosti držané v trhovej stabilizačnej rezerve a ktorá zodpovedá trhovej hodnote 20 miliárd EUR, mala uvoľniť a prideliť do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporiť ciele plánu REPowerEU. Navrhované zmeny sú súčasťou širšej škály opatrení, ktoré Únia prijala v reakcii na zmenené sociálno-ekonomické a geopolitické prostredie v kontexte plánu REPowerEU. Konkrétne ide o návrh nariadenia o skladovaní plynu, návrh koncepcie trhu s energiou, platformu pre spoločné nákupy plynu a stratégiu EÚ v oblasti solárnej energie. Uvedené nástroje sa navzájom dopĺňajú, keďže tento návrh sa zameriava na stimulovanie a realizáciu opatrení plánu REPowerEU na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo ostatné spomínané opatrenia sa zameriavajú na európsky rozmer REPowerEU.

Návrh je v súlade s politickými cieľmi, ktoré sledujú fondy politiky súdržnosti a spoločná poľnohospodárska politika. Keďže cieľom plánu REPowerEU je rýchlejšie dekarbonizovať hospodárstvo, typy projektov, ktoré sa majú podporovať z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, sú dobre zosúladené s typmi investícií, ktoré sa zvažujú v rámci fondov politiky súdržnosti. Takýmto príkladom sú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti. To isté platí aj pre spoločnú poľnohospodársku politiku a jej zameranie sa na energiu z obnoviteľných zdrojov, ktorá je začlenená do plánu REPowerEU ako jeho hlavná priorita.

Cieľom dodatočných finančných zdrojov, ktoré sa zahrnuli do návrhu, je urýchliť dosiahnutie cieľov REPowerEU. Možnosť previesť viac prostriedkov z iných nástrojov Únie (ako sú napríklad kohézne fondy) do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom dosiahnuť ciele REPowerEU sa opodstatňuje tým, že ciele uvedených nástrojov a ciele tohto návrhu sú do veľkej miery zosúladené.

V záujme zabezpečenia synergií a komplementárnosti by sa v novej kapitole REPowerEU mali uviesť informácie aj o činnostiach vykonávaných na účely plnenia cieľov REPowerEU, ktoré sa nemajú financovať z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ale prostredníctvom vnútroštátnych alebo iných prostriedkov Únie. Tieto činnosti sa budú monitorovať v rámci existujúceho rámca európskeho semestra, ako sa stanovuje v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, a to v plnej komplementarite s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi podľa nariadenia o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy. Členské štáty by mohli vďaka tomu poskytnúť kompletný prehľad politických opatrení, ktoré plánujú zaviesť na účely dosiahnutia cieľov plánu REPowerEU, aby sa zabezpečilo, že každá reforma a investícia sa bude podporovať prostredníctvom najvhodnejšieho zdroja financovania vzhľadom na jej rozsah, spôsoby vykonávania a harmonogram. Predovšetkým by sa tak umožnilo, aby sa komplementárnosť medzi Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a kohéznymi fondmi dala využiť čo najlepšie, napríklad z hľadiska ich príslušných horizontov vykonávania.

Návrh vychádza z existujúcich postupov monitorovania, hodnotenia a podávania správ o pokroku reforiem a investícií zahrnutých do plánov obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Opatrenia zahrnuté do kapitoly REPowerEU budú podliehať rovnakým mechanizmom monitorovania ako ostatné opatrenia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, pričom budú mať dodatočný ukazovateľ výkonnosti určený na sledovanie pokroku dosiahnutého pri plnení cieľov REPowerEU.

Okrem toho budú môcť členské štáty previesť do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti až 12,5 % svojich rozpočtových prostriedkov pridelených v rámci politiky súdržnosti; ide už o existujúcu možnosť prevodu 5 % (až do výšky 17,9 miliárd EUR), ku ktorej sa pridáva možnosť prevodu 7,5 % výlučne na ciele plánu REPowerEU (až do výšky 26,9 miliárd EUR). Členské štáty budú mať takisto možnosť, aby až 12,5 % svojich počiatočne pridelených rozpočtových prostriedkov v Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“) (až do výšky 7,5 miliárd EUR), previedli do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporiť opatrenia zahrnuté do kapitoly REPowerEU.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

·Zmena nariadenia (EÚ) 2021/1060, ktorou sa členským štátom poskytuje možnosť, aby až 7,5 % zo svojich národných pridelených prostriedkov previedli do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (a to nad rámec už existujúcej možnosti prevodu 5 % ) na podporu reforiem a investícií zahrnutých do kapitoly REPowerEU;

·Zmena rozhodnutia (EÚ) 2015/1814, ktorou sa predlžuje súčasná miera prijímania kvót do trhovej stabilizačnej rezervy do roku 2030 a poskytuje možnosť uvoľniť a vydražiť časť kvót, ktoré sú v držbe trhovej stabilizačnej rezervy, a prideliť získané príjmy do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Od prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, došlo k bezprecedentným geopolitickým udalostiam, pričom tieto udalosti, ako aj ich priame a nepriame sociálno-ekonomické dôsledky zásadne ovplyvnili spoločnosť a hospodárstvo Únie. Predovšetkým je jasnejšie než kedykoľvek predtým, že v záujme dosiahnutia úspešnej, udržateľnej a inkluzívnej obnovy po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 je nutné zaistiť energetickú bezpečnosť Únie, keďže je to zároveň aj hlavný faktor prispievajúci k odolnosti európskeho hospodárstva.

(2)Vzhľadom na to, že medzi udržateľnou obnovou, budovaním odolnosti a energetickej bezpečnosti Únie a úlohou, ktorú Únia zohráva pri spravodlivej a inkluzívnej transformácii, existujú priame prepojenia, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti predstavuje vhodný nástroj, ktorý môže prispieť k odpovedi Únie na tieto novovznikajúce výzvy.

(3)Vo vyhlásení z Versailles z 10. – 11. marca 2022 hlavy štátov a predsedovia vlád vyzvali Komisiu, aby do konca mája navrhla plán REPowerEU na postupné ukončenie závislosti od dovozu fosílnych palív z Ruska, čo sa následne zopakovalo aj v záveroch Európskej rady z 24. – 25. marca 2022. Malo by sa tak stať ešte pred rokom 2030, a to spôsobom, ktorý je v súlade so Zelenou dohodou EÚ a klimatickými cieľmi na roky 2030 a 2050, ktoré sú zakotvené v európskom právnom predpise v oblasti klímy. Nariadenie (EÚ) 2021/241 by sa preto malo zmeniť s cieľom zvýšiť jeho schopnosť podporovať reformy a investície zamerané na diverzifikáciu dodávok energie, najmä fosílnych palív, a posilniť tak popri otvorenom hospodárstve strategickú autonómiu Únie. Podpora by sa mala poskytovať aj na reformy a investície zamerané na zvýšenie energetickej efektívnosti hospodárstiev členských štátov.

(4)V snahe maximalizovať komplementárnosť, konzistentnosť a súdržnosť politík a opatrení, ktoré Únia a členské štáty prijímajú v záujme posilnenia nezávislosti a bezpečnosti dodávok energie do Únie, by sa tieto energetické reformy a investície mali zahrnúť do plánov obnovy a odolnosti prostredníctvom osobitnej „kapitoly REPowerEU“.

(5)S cieľom maximalizovať pôsobnosť opatrenia Únie by sa od všetkých členských štátov, ktoré predložia plán obnovy a odolnosti po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, malo vyžadovať, aby do svojho plánu zahrnuli kapitolu REPowerEU. Táto požiadavka by sa mala vzťahovať najmä na prepracované plány, ktoré členské štáty predložia od 30. júna 2022, aby sa zohľadnil aktualizovaný maximálny finančný príspevok.

(6)Kapitola REPowerEU by mala zahŕňať nové reformy a investície, ktoré prispievajú k plneniu cieľov REPowerEU. Okrem toho by mala uvedená kapitola obsahovať prehľad ďalších opatrení, ktoré sú financované z iných zdrojov, než je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, a prispievajú k plneniu energetických cieľov, ktoré sú uvedené v odôvodnení 3. Prehľad by mal obsahovať opatrenia, ktoré by sa mali vykonať od 1. februára 2022 do 31. decembra 2026, čo je lehota, v ktorej sa majú dosiahnuť ciele stanovené v tomto nariadení. Pokiaľ ide o infraštruktúru zemného plynu, investície a reformy v kapitolách REPowerEU, ktoré sú zamerané na diverzifikáciu dodávok bez Ruska, by mali vychádzať z potrieb, ktoré boli v súčasnosti identifikované na základe posúdenia, ktoré vykonala a schválila Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn zriadená v duchu solidarity, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, a mali by zohľadňovať posilnené opatrenia v oblasti pripravenosti, ktoré boli prijaté na účely prispôsobenia sa novým geopolitickým hrozbám. V kapitolách REPowerEU by sa malo napokon poskytnúť vysvetlenie a kvantifikácia účinkov kombinácie reforiem a investícií financovaných z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ďalších opatrení financovaných z iných zdrojov, než je Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti.

(7)Malo by sa doplniť vhodné kritérium posudzovania, ktoré by Komisii slúžilo ako základ pri posudzovaní reforiem a investícií zahrnutých do kapitol REPowerEU a ktorým by sa zaistilo, že reformy a investície budú vhodné na dosiahnutie konkrétnych cieľov súvisiacich s REPowerEU. Aby mohol byť príslušný plán obnovy a odolnosti Komisiou kladne posúdený, malo by sa v rámci tohto nového kritéria posudzovania vyžadovať hodnotenie A.

(8)Iba samotné investície do infraštruktúry a technológií nie sú dostatočné na to, aby sa zabezpečilo zníženie závislosti od fosílnych palív. Zdroje by sa mali vyčleniť aj na rekvalifikáciu a zlepšovanie zručností pracovnej sily, aby pracovníci získali zelené zručnosti. To je v súlade s cieľom Európskeho sociálneho fondu plus, ktorý sa zameriava na poskytovanie podpory členským štátom pri získavaní kvalifikovanej a odolnej pracovnej sily pripravenej na budúci svet práce. Vzhľadom na uvedené skutočnosti by zdroje prevedené z Európskeho sociálneho fondu plus mali slúžiť na podporu opatrení zameraných na rekvalifikáciu a zlepšovanie zručností pracovnej sily. Komisia posúdi, či opatrenia zahrnuté do kapitol REPowerEU zásadným spôsobom prispejú k podporovaniu rekvalifikácie pracovnej sily, aby získala zelené zručnosti.

(9)Uplatňovaním tohto režimu by nemali byť dotknuté žiadne iné právne požiadavky podľa nariadenia (EÚ) 2021/241, pokiaľ sa v tomto nariadení nestanovuje inak.

(10)Plán obnovy a odolnosti vrátane kapitoly REPowerEU by mal prispieť k účinnému riešeniu všetkých výziev alebo významnej podskupiny výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre danú krajinu vrátane odporúčaní pre danú krajinu, ktoré sa majú prijať v rámci cyklu európskeho semestra 2022 a ktoré sa okrem iného týkajú energetických výziev, ktorým čelia členské štáty.

(11)Účinný prechod na zelenú energiu a zníženie energetickej závislosti si vyžaduje značné digitálne investície. V súvislosti s nariadením (EÚ) 2021/241 by mali členské štáty poskytnúť vysvetlenie, ako opatrenia uvedené v pláne obnovy a odolnosti vrátane opatrení zahrnutých do kapitoly REPowerEU prispejú k digitálnej transformácii alebo výzvam, ktoré z nej vyplývajú, a či zodpovedajú sume, ktorá podľa metodiky digitálneho označovania prispieva k digitálnemu cieľu. Vzhľadom na bezprecedentnú naliehavosť a závažnosť energetických výziev, ktorým Únia čelí, by sa však reformy a investície zahrnuté do kapitoly REPowerEU nemali brať do úvahy pri vypočítavaní celkových prostriedkov, ktoré sa pridelia v rámci plánu na účely uplatňovania požiadavky digitálneho cieľa stanovenej v nariadení (EÚ) 2021/241.

(12)V prípade reforiem a investícií zahrnutých do kapitoly REPowerEU by mali členské štáty podľa článku 18 ods. 4 písm. q) nariadenia (EÚ) 2021/241 poskytnúť aj zhrnutie konzultačného procesu s miestnymi a regionálnymi orgánmi a inými príslušnými zainteresovanými stranami, prípadne aj z odvetvia poľnohospodárstva. V týchto zhrnutiach by sa mal výsledok týchto konzultácií vysvetliť a malo by sa uviesť, ako sa získané príspevky zohľadnili v kapitolách REPowerEU.

(13)S cieľom zabezpečiť, aby sa investície a reformy, ktoré sa podnikajú ako súčasť obnovy po pandémii, realizovali udržateľným spôsobom, je nutné uplatňovať zásadu „výrazne nenarušiť“. Zásada by sa mala naďalej uplatňovať na reformy a investície podporované z mechanizmu, a to s jednou cielenou výnimkou, ktorá má slúžiť na ochranu okamžitých záujmov EÚ v oblasti energetickej bezpečnosti. Pri sledovaní cieľa diverzifikácie dodávok energie bez ruských dodávateľov by sa nemalo vyžadovať, aby reformy a investície stanovené v tých kapitolách REPowerEU, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú infraštruktúru a zariadenia v snahe uspokojiť okamžité potreby v oblasti bezpečnosti dodávok ropy a plynu, boli v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“, a mali by sa preto vyňať z takéhoto posúdenia.

(14)Členským štátom by sa mali poskytnúť ďalšie stimuly, aby žiadali o úvery, a to prostredníctvom objasnenia postupu prideľovania úverov. V súlade s nariadením (EÚ) 2021/241 môžu členské štáty požiadať o úvery do 31. augusta 2023. Zámer predložiť žiadosť o úver by sa mal oznámiť Komisii 30 dní po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, aby sa prerozdelenie zostávajúcich finančných prostriedkov mohlo uskutočniť riadnym spôsobom.

(15)Okrem toho by sa mali poskytnúť nové účelovo viazané zdroje financovania na to, aby sa stimulovala vysoká úroveň ambícií v prípade reforiem a investícií, ktoré sa majú zahrnúť do kapitoly REPowerEU.

(16)Hoci je potrebné predĺžiť súčasnú mieru prijímania kvót do trhovej stabilizačnej rezervy, aby sa v dlhodobom horizonte zabránilo výraznému zvýšeniu prebytku kvót pri obchodovaní s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, súčasná hospodárska a geopolitická situácia si vyžaduje, aby Únia zmobilizovala dostupné zdroje s cieľom urýchlene diverzifikovať dodávky energie v Únii a znížiť jej závislosť od fosílnych palív ešte pred rokom 2030. V tejto súvislosti by sa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES mali zmeniť s cieľom predĺžiť zdvojnásobenie 24 % miery príjmu trhovej stabilizačnej rezervy do roku 2030 a zároveň umožniť výnimočné uvoľnenie a speňaženie časti kvót z trhovej stabilizačnej rezervy a nasmerovať príjmy na reformy a investície prispievajúce k plneniu cieľov REPowerEU v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.