Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010 /* SEK/2005/0141 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 2.2.2005 SEK(2005) 141 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, mali Rade a Komisii do 1. marca 1999 predložiť konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia, musí Rada každý konvergentný program preskúmať vychádzajúc z hodnotenia Komisie a výboru ustanoveného článkom 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, zaujme Rada po preskúmaní programu stanovisko. Podľa tohto nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich konvergentných programov, ktoré môže rovnakými postupmi preskúmať aj Rada. Prvý konvergentný program Dánska, zahŕňajúci obdobie 1998-2005 bol predložený 30. októbra 1998 a Rada ho posúdila 1. decembra 1998. V každom ďalšom roku boli predkladané aktualizované programy. Dánsko predložilo najnovšiu aktualizáciu svojho konvergentného programu 29. novembra 2004. Útvar služieb Komisie vykonal odborný posudok tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických predpovedí útvaru služieb Komisie z jesene 2004 a berúc do úvahy súbor pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodológiu pre posudzovanie potenciálneho produktu a cyklicky upravené saldá, odporúčania uvedené vo všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3], ktoré predložila Rada. Hodnotenie znie takto: - Aktualizovaný konvergentný program Dánska na rok 2004 bol schválený vládou 29. novembra 2004 a v ten istý deň predložený Komisii. Aktualizácia bola daná na vedomie dánskemu parlamentu. Táto aktualizácia, zahŕňajúca obdobie do roku 2010, je šiestou aktualizáciou konvergentného programu predloženého v októbri 1988. Aktualizovaný program plne spĺňa požiadavky „súboru pravidiel platných pre obsah a formu programu stability a konvergentného programu“.[4] - Aktualizovaný program predpokladá na roky 2004 a 2005 tempo rastu HDP vo výške 2,2 % a 2,5 %, keďže sa obnovuje domáci dopyt a najmä súkromná spotreba po spomalení v roku 2003. Na rok 2006 sa počíta s podstatne nižším rastom HDP. Situácia na trhu práce sa zatiaľ zlepšila len mierne, ale v najbližších rokoch sa očakáva jej ozdravenie. Celkovo sa na základe doterajších dostupných informácií zdá, že makroekonomický scenár, na ktorom sa tento program zakladá, je pomerne opatrný a všeobecne v súlade s hodnotením útvaru služieb Komisie, vrátane predpovede z jesene 2004. Na rok 2006 a ďalšie roky sa však predpoklad rastu javí ako opatrný a mierne nižší ako sú odhady potencionálneho tempa rastu v strednodobom horizonte zo strany útvaru služieb Komisie. - Inflácia sa koncom roku 2003 v dôsledku klesajúcich cien dovozov a energií spomalila a ročná inflácia bola väčšinu roku 2004 utlmená. Ku koncu roku inflácia o niečo vzrástla, pretože zníženie spotrebných daní v prípade niekoľkých položiek na konci roku 2003 nebolo zohľadnené v medziročnom porovnaní a došlo ku zvýšeniu cien energií; priemerná inflácia v roku 2004 predstavovala 1,2%. Na výmenný kurz dánskej koruny nepôsobili žiadne závažné tlaky. Odchýlky výmenného kurzu od centrálnej parity boli oveľa menšie než oficiálne rozpätie a diferenciál krátkodobej úrokovej miery bol vo vzťahu k eurozóne i naďalej nízky. To odráža silnú dôveru voči rámcu makroekonomickej politiky v Dánsku, ktorý i naďalej umožňuje nízke dlhodobé výnosy obligácií. V predchádzajúcom roku bol vývoj vo vzťahu k výnosom z dánskych obligácií v súlade s trendmi na hlavných trhoch s obligáciami. - Strednodobý rozpočtový rámec zahŕňa cieľové rozpätie prebytkov verejných financií vo výške 1½-2½% HDP do roku 2010 a limit každoročného rastu reálnej verejnej spotreby vo výške 0,5% od roku 2005; kontrola výdavkov je posilnená prostredníctvom tzv. zmrazenia daní. Očakáva sa, že podsektor ústrednej vlády ako aj dôchodkové fondy dosiahnu počas obdobia programu stabilné prebytky. Predpokladá sa, že miestne orgány vyrovnajú svoje rozpočty tak, ako to vyžadujú právne prepisy. Aktualizovaný program predpokladá prebytky vo výške 1,2 % v roku 2004, 2,0 % v roku 2005 a 1,6 % HDP v roku 2006. V roku 2010 dosiahne prebytok 2,0 % HDP. Miera výdavkov a príjmov sa v priebehu obdobia predpovede postupne zníži. Ak berieme do úvahy pomocou spoločnej metodiky odhadovaný dopad cyklu, cyklicky upravené saldo rozpočtu predstavuje značný prebytok počas príslušného celého obdobia. Predpokladané ciele prebytku verejných financií sa približujú k aktualizácii z roku 2003. Krátkodobé rozdiely sú dôsledkom revidovaných predpokladov týkajúcich sa rastu HDP ako aj účinkov nedávnych politických opatrení vrátane fiškálneho balíka z marca 2004, ktorý začal daňové reformy prijaté v roku 2003. Od roku 2007 sú predpokladané prebytky mierne nižšie ako v predchádzajúcom aktualizovanom programe, a to z dôvodu revidovaných demografických predpokladov, ktoré prispeli k zníženiu dlhodobých fiškálnych požiadaviek. Vo všeobecnosti terajší aktualizovaný program potvrdzuje stratégiu predchádzajúceho, opierajúc sa o podobný makroekonomický scenár. - Riziká pre rozpočtové predpoklady sú pomerne dobre vyvážené, aj keď sa do určitej miery prikláňajú k výsledku, ktorý je lepší ako sa predpokladal v prvých rokoch programu. Počas niekoľkých rokov vykazovalo Dánsko stabilné prebytky verejných financií. Tak sa to stalo aj v roku 2003, kedy bol prebytok 1,0 % HDP i napriek tomu, že rast HDP bol len 0,5 %. Tempo rastu HDP sa približuje trendu v roku 2006, vyššie než sa očakávalo, by malo posilniť verejné financie v danom roku vo vzťahu k scenáru programu. Navyše ceny ropy, vyššie než predpokladané v aktualizovanom programe, by naviac mohli viesť k zlepšeniu stavu verejných financií, pretože Dánsko je čistým vývozcom ropy. Skladba rastu HDP v nadchádzajúcich rokoch, ktorá vychádza predovšetkým z domáceho dopytu, by mala umožniť udržateľné príjmy a taktiež podporiť priaznivý vývoj verejných financií. V strednodobom horizonte medzi nepriaznivé riziká ohrozujúce predpovede patrí akýkoľvek neúspech pri obmedzovaní verejných výdavkov na cieľový rast, predovšetkým na úrovni miestnych orgánov, alebo pri plnení strednodobých cieľov vyššej zamestnanosti. Vzhľadom na posúdenie rizík sa rozpočtová pozícia programov zdá byť dostatočná na zachovanie strednodobého stavu „takmer vyrovnaného alebo prebytkového” rozpočtu v súlade s Paktom stability a rastu na obdobie programu. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. - Miera hrubého zadlženia v roku 2003 predstavovala 44,7 % HDP a aktualizovaný program predpokladá, že dosiahne 28¾ % HDP v roku 2010. Pokles miery zadlženia je predovšetkým v dôsledku kladných primárnych bilancií a vplyvu rastu nominálneho HDP. - Aktualizovaný program z roku 2004 podáva bilanciu vládneho programu štrukturálnych opatrení, ktorý sa zameriava na zvyšovanie zamestnanosti a posilňovanie hospodárskej súťaže. V posledných rokoch došlo k prijatiu viacerých opatrení. Cieľom nedávnej daňovej reformy, ktorá bola plne implementovaná v roku 2004, je zmierniť negatívny dopad vysokého zdanenia pracovných síl, vrátane počtu odpracovaných hodín. Avšak aj po tejto reforme, najvyššia možná daňová sadzba patrí k najvyšším v EÚ a vzťahuje sa na pomerne dosť veľkú časť pracovníkov zamestnaných na plný úväzok. Cieľom daňového dobropisu na príjem zo zárobkovej činnosti zavedeného v rámci daňovej reformy je zvýšiť motiváciu vstupu, či zotrvania na trhu práce, najmä v súvislosti s osobami s nízkym príjmom. Podľa strednodobých fiškálnych predpokladov dôjde k zvýšeniu zamestnanosti na základe budúcich reforiem, ktoré dánske úrady považujú za nevyhnutné, avšak zatiaľ neboli konkretizované. S blížiacou sa polovicou časového rámca programu do roku 2010 nie je teda situácia v tomto ohľade celkom jednoznačná. - Zdá sa, že Dánsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, aj napriek podstatným predpokladaným rozpočtovým výdavkom súvisiacim s starnutím obyvateľstva. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe, založená predovšetkým na ďalšej konsolidácii dlhu prostredníctvom pokračujúcich rozpočtových prebytkov, by mala postupne zaistiť udržateľný stav. Náročnou úlohou však môže byť zaistenie trvalo prísnej kontroly výdavkov a podstatné zvýšenie zamestnanosti, na čom je stratégia sčasti závislá. - Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Na základe tohto posudku prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska a postupuje ho Rade. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 odsek 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO: 1. Dňa [15. februára] 2005 Rada preskúmala aktualizovaný konvergentný program Dánska, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2010. Tento program plne spĺňa požiadavky „kódexu pravidiel platných pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. 2. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá reálny rast HDP v rozmedzí 2,2 % v roku 2004 až 2,5 % v roku 2005 a priemerný rast vo výške 1,7 % na obdobie 2006-10. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pomerne opatrné predpoklady rastu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická. 3. Strednodobý rozpočtový rámec zahŕňa cieľové rozpätie prebytkov verejných financií vo výške 1½-2½ % HDP do roku 2010 a limit každoročného rastu reálnej verejnej spotreby vo výške 0,5 % od roku 2005; kontrola výdavkov je posilnená prostredníctvom tzv. zmrazenia daní. Očakáva sa, že podsektor ústrednej vlády ako aj dôchodkové fondy dosiahnu počas obdobia programu stabilné prebytky. Predpokladá sa, že miestne orgány vyrovnajú svoje rozpočty tak, ako to vyžadujú právne predpisy. Aktualizovaný program predpokladá prebytky vo výške 1,2 % v roku 2004, 2,0 % v roku 2005 a 1,6 % HDP v roku 2006. V roku 2010 dosiahne prebytok 2,0 % HDP. Miera výdavkov a príjmov sa v priebehu obdobia predpovede postupne zníži. Ak berieme do úvahy pomocou spoločnej metodiky odhadovaný dopad cyklu, cyklicky upravené saldo rozpočtu predstavuje značný prebytok počas príslušného celého obdobia. Predpokladané ciele prebytku verejných financií sa približujú k aktualizácii z roku 2003. Krátkodobé rozdiely sú dôsledkom revidovaných predpokladov týkajúcich sa rastu HDP ako aj účinkov nedávnych politických opatrení vrátane fiškálneho balíka z marca 2004, ktorý začal daňové reformy prijaté v roku 2003. Od roku 2007 sú predpokladané prebytky mierne nižšie ako v predchádzajúcom aktualizovanom programe, a to z dôvodu revidovaných demografických predpokladov, ktoré prispeli k zníženiu dlhodobých fiškálnych požiadaviek. Vo všeobecnosti terajší aktualizovaný program potvrdzuje stratégiu predchádzajúceho, opierajúc sa o podobný makroekonomický scenár. 4. Riziká pre rozpočtové predpoklady sú pomerne dobre vyvážené, aj keď sa do určitej miery prikláňajú k výsledku, ktorý je lepší ako sa predpokladal v prvých rokoch programu. Počas niekoľkých rokov vykazovalo Dánsko stabilné prebytky verejných financií. Tak tomu bolo aj v roku 2003, kedy bol prebytok 1,0 % HDP i napriek tomu, že rast HDP bol len 0,5 %. Tempo rastu HDP sa približuje trendu v roku 2006, vyššie než sa očakávalo, by malo posilniť verejné financie v danom roku vo vzťahu k scenáru programu. Navyše ceny ropy, vyššie než predpokladané v aktualizovanom programe, by naviac mohli viesť k zlepšeniu stavu verejných financií, pretože Dánsko je čistým vývozcom ropy. Skladba rastu HDP v nadchádzajúcich rokoch, ktorá vychádza predovšetkým z domáceho dopytu, by mala umožniť udržateľné príjmy a taktiež podporiť priaznivý vývoj verejných financií. V strednodobom horizonte medzi nepriaznivé riziká ohrozujúce predpovede patrí akýkoľvek neúspech pri obmedzovaní verejných výdavkov na cieľový rast, predovšetkým na úrovni miestnych orgánov, alebo pri plnení strednodobých cieľov vyššej zamestnanosti. 5. Vzhľadom na posúdenie rizík sa zdá byť rozpočtová pozícia programov dostatočná na zachovanie strednodobého stavu „takmer vyrovnaného alebo prebytkového“ rozpočtu v súlade s Paktom stability a rastu na obdobie programu. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. 6. Miera hrubého zadlženia v roku 2003 predstavovala 44,7% HDP a aktualizovaný program predpokladá, že dosiahne 28¾ % HDP v roku 2010. Pokles miery zadlženia je predovšetkým v dôsledku kladných primárnych bilancií a vplyvu rastu nominálneho HDP. 7. Zdá sa, že Dánsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, aj napriek podstatným predpokladaným rozpočtovým výdavkom súvisiacim s starnutím obyvateľstva. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe, založená predovšetkým na ďalšej konsolidácii dlhu prostredníctvom pokračujúcich rozpočtových prebytkov, by mala postupne zaistiť udržateľný stav. Náročnou úlohou však môže byť zaistenie trvalo prísnej kontroly výdavkov a podstatné zvýšenie zamestnanosti, na čom je stratégia sčasti závislá. 8. Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 | Reálny HDP (% zmena) | KP nov. 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | KOM okt. 2004 | 2.3 | 2.4 | 2.0 | neuv. | neuv. | KP nov. 2003 | 2.3 | 2.2 | 1.9 | 1.7 | 1.7 | HICP inflácia (%) | KP nov. 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | 1.6 | KOM okt. 2004 | 1.1 | 1.9 | 1.6 | neuv. | neuv. | KP nov. 2003 | 1.8 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | Saldo verejných financií (% HDP) | KP nov. 2004 | 1.2 | 2.0 | 1.6 | 1.7 | 2.0 | KOM okt 20042 | 2.0 | 2.6 | 2.8 | neuv. | neuv. | KP nov. 2003 | 1.3 | 1.8 | 1.9 | 2.1 | 2.1 | Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 20043 | 4.3 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | 4.4 | KOM Okt 2004 | 4.4 | 4.9 | 4.9 | neuv. | neuv. | KP nov. 2003 | 2.3 | 2.7 | 2.6 | 2.3 | 2.3 | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP nov. 20041 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.3 | KOM okt. 2004 | 2.6 | 2.9 | 3.0 | neuv. | neuv. | KP nov. 20031 | 1.1 | 1.5 | 1.7 | 1.9 | 2.1 | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP nov. 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 28.8 | KOM okt. 2004 | 41.5 | 37.5 | 34.2 | neuv. | neuv. | KP nov. 2003 | 41.2 | 38.7 | 36.4 | 27.5 | 27.5 | Poznámky: 1. Výpočty útvaru služieb Komisie na základe informácií v programe. 2. V správe zo septembra 2004 týkajúcej sa postupu pri nadmernom deficite, Dánsko predložilo údaje o salde verejných financií a hrubom zadlžení, kde sa doplnkový dôchodkový fond klasifikovaný mimo štátneho sektoru, čo znížilo prebytok verejných financií o približne 1 percentuálny bod HDP. Na základe toho predpoveď útvaru služieb Komisie z jesene 2004 taktiež vylúčila prebytok doplnkového dôchodkového fondu. V tomto hodnotení boli údaje útvaru služieb Komisie týkajúce sa salda verejných financií a hrubého dlhu prepočítané tak, aby zahŕňali doplnkový dôchodkový fond, k čomu došlo aj v prípade aktualizovaného programu. Údaje útvaru služieb Komisie pre celkové saldo verejných financií a vládny dlh nie sú totožné s údajmi predpovede z jesene. 3. Aktualizovaný program predkladá primárne saldá s vylúčením čistých úrokových výdavkov a nie hrubých úrokových výdavkov, čo je inak obvyklé; táto tabuľka predstavuje primárne saldá s vylúčením hrubých úrokových výdavkov. Zdroje: Aktualizovaný konvergentný program, November 2003 a November 2004 (KP); Ekonomické prognózy útvaru služieb Komisie, jeseň 2004 (KOM; pozri vyššie uvedenú poznámku 2); Výpočty útvaru služieb Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento dokument odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. [2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programu stability a konvergentného programu, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 z 27.6.2001, schválené Radou ministrov financií a hospodárstva (ECOFIN) dňa 10.7.2001. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.