V septembri 2016 uverejnila IASB zmeny súčasného štandardu pre poistné zmluvy IFRS 4, ktorých cieľom je riešiť dočasné dôsledky rôznych dátumov účinnosti štandardu IFRS 9 Finančné nástroje (dátum účinnosti 1. januára 2018) a nového štandardu pre poistné zmluvy (dátum účinnosti 1. januára 2021). Niektoré zo spoločností vydávajúcich poistné zmluvy vyjadrili obavy z toho, že budú musieť zaviesť dve podstatné zmeny v účtovníctve k rôznym dátumom. Zároveň zdôraznili, že pokiaľ by sa nové požiadavky pre finančné nástroje mali používať skôr než nové požiadavky pre poistné zmluvy, mohlo by dôjsť v prípade hospodárskeho zisku alebo straty k potenciálne zvýšenej nestálosti účtovníctva. Tieto obavy vyjadrila aj EFRAG vo svojich pripomienkach ku konzultačnému návrhu na zmeny štandardu IFRS 4. Preto bolo cieľom návrhov IASB v tejto oblasti riešiť tieto obavy a dosiahnuť rovnováhu s potrebami používateľov účtovnej závierky.

V roku 2016 IASB naďalej intenzívne pracovala na dokončení nového štandardu o poistných zmluvách, ktorý bol napokon vydaný 18. mája 2017. Počas obnovených rokovaní viedla IASB intenzívny dialóg so všetkými zúčastnenými stranami. Tento projekt prinesie veľmi potrebnú transparentnosť do veľkého množstva účtovných postupov, ktoré sa momentálne v tomto odvetví používajú. Nový štandard by mal viesť k realistickejšiemu zobrazeniu a lepšej porovnateľnosti finančnej výkonnosti sektoru poisťovníctva v Európe a na celom svete. Naliehavú potrebnosť tohto projektu zdôraznila výzva Rady pre finančnú stabilitu, aby IASB dokončila štandard pre oblasť poistenia čo najskôr.

Okrem toho IASB takisto prijímala opatrenia, aby zabezpečila konzistentné uplatňovanie IFRS na celom svete. V tejto súvislosti IASB zriadila skupiny pre prechod zdrojov (TRG), aby uľahčila vykonávanie IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi a IFRS 9 Finančné nástroje. Zriadenie ďalšej skupiny TRG sa predpokladá v súvislosti s novým štandardom pre poistné zmluvy (IFRS 17) s cieľom poskytnúť zainteresovaným stranám verejné fórum na diskusiu o otázkach vzniknutých pri uplatňovaní štandardu a zároveň pomôcť rade IASB pri rozhodovaní, či na riešenie týchto otázok bude potrebné prijať ďalšie opatrenia.

2.3.Vypracovanie revidovaného koncepčného rámca

IASB pokračovala v roku 2016 v práci na projekte koncepčného rámca po uverejnení konzultačného návrhu na zmeny rámca a konzultačného obdobia. Rada predpokladá, že revidovaný koncepčný rámec uverejní koncom roka 2017.

V koncepčnom rámci sa opisujú koncepcie pre všeobecné finančné výkazníctvo. Konzultačný návrh sa okrem iného zaoberal obozretnosťou, vernou reprezentáciou a podnikateľským modelom firmy.

Obozretnosť

Rada sa v máji 2016 predbežne rozhodla potvrdiť, že revidovaný koncepčný rámec by mal obsahovať odkaz na obozretnosť, ktorá je podľa konzultačného návrhu opísaná ako opatrnosť pri rozhodovaní v podmienkach neistoty. Rada sa v septembri 2016 predbežne rozhodla, že v hlavnej časti revidovaného koncepčného rámca by sa malo uznať, že v niektorých prípadoch môže byť potrebné zaobchádzať s príjmami inak ako s výdavkami a s aktívami inak ako so záväzkami.

Verná reprezentácia

Rada sa v máji 2016 predbežne rozhodla potvrdiť, že relevantnosť a verná reprezentácia by aj naďalej mali byť považované za dve základné kvalitatívne vlastnosti užitočných finančných informácií. Okrem toho sa Rada predbežne rozhodla, že bude opisovať neistotu oceňovania ako faktor, ktorý ovplyvňuje vernú reprezentáciu a že objasní (na základe záverov revidovaného rámca), že medzi základnými kvalitatívnymi vlastnosťami relevantnosti a vernej reprezentácie môže existovať kompromis.

Podnikateľský model

Rada sa v decembri 2016 predbežne rozhodla potvrdiť prístup k podnikateľským činnostiam navrhnutým v konzultačnom návrhu. V revidovanom koncepčnom rámci sa bude konkrétne riešiť, ako spôsob, ktorým firma vykonáva svoju podnikateľskú činnosť, môže ovplyvňovať rozhodovanie o zúčtovacej jednotke, oceňovaní, prezentácii a zverejňovaní informácií, nebude však podnikateľské činnosti zavádzať ako zastrešujúcu koncepciu ovplyvňujúcu všetky oblasti finančného výkazníctva.

3.EFRAG

3.1.Zváženie zásady pravdivého a verného reprezentovania a posilnenie hodnotenia EFRAG v otázke vplyvu nových medzinárodných štandardov IFRS, ktoré vypracováva EFRAG, na verejný záujem

Skupina EFRAG poskytuje svoj príspevok v celom procese tvorby štandardov prostredníctvom predkladania pripomienok k návrhom IASB a proaktívnou prácou zameranou na podnecovanie diskusie o dôležitých otázkach účtovníctva v Európe. Predkladanie pripomienok a proaktívne činnosti sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby európske stanoviská týkajúce sa tvorby finančného výkazníctva boli riadne a jasne formulované v procese tvorby štandardov s cieľom, aby výsledné štandardy boli vhodné pre Európu.

Po reforme správy a riadenia, ktorá sa uskutočnila v roku 2014, EFRAG naďalej v súvislosti so štandardmi IFRS posudzovala , či zodpovedajú všetkým technickým kritériám stanoveným v nariadení o IAS vrátane zásady verného a poctivého reprezentovania, a posilnila takisto svoje posudzovanie toho, či nové alebo navrhované požiadavky na účtovné výkazníctvo zodpovedajú verejnému záujmu. V roku 2016 skupina EFRAG v spolupráci s útvarmi Komisie ďalej rozvíjala svoju metodiku analýzy vplyvu. V tejto súvislosti vypracovala EFRAG svoje prvé plnohodnotné posúdenie vplyvu ako súčasť svojho podporného stanoviska IFRS 16 Lízingy, čo bude slúžiť ako pilotný projekt pre ďalšie budovanie kapacity a skúseností EFRAG v tejto oblasti.

Činnosť EFRAG sa v roku 2016 sústredila na podporné stanovisko dvoch hlavných štandardov: IFRS 16 Lízingy a zmeny IFRS 4: Uplatňovanie IFRS 9 Finančné nástroje a IFRS 4 Poistné zmluvy. EFRAG v oboch prípadoch poskytla svoje konečné podporné stanovisko v roku 2017.

Podporné stanovisko IFRS 16 Lízingy vychádzalo z rozsiahlej analýzy vplyvu zahŕňajúcej konkrétne otázky, ktoré identifikovala Komisia vo svojej žiadosti o podporné stanovisko. Skupina EFRAG dospela v tejto súvislosti k záveru, že IFRS 16 by viedol k zlepšeniu finančného výkazníctva a dosiahol by sa ním prijateľný kompromis medzi prínosmi, ktoré európskemu hospodárstvu prináša väčšia transparentnosť a lepšie informácie pre rozhodovací proces, a súvisiacimi nákladmi. EFRAG nepredpokladá, že štandard IFRS 16 bude mať zásadný vplyv na prístup firiem k lízingu ako ku zdroju financovania ani na tvorbu jeho cien. Z posúdenia EFRAG vyplýva, že štandard IFRS 16 bude mať pravdepodobne negatívny vplyv na sektor poskytovania lízingu v dôsledku toho, že nájomcovia prechádzajú na alternatívne formy financovania. Tento vplyv by však mal byť obmedzený. Skupina EFRAG celkovo posúdila, že IFRS 16 by nemal mať zásadný nepriaznivý ani neprimeraný vplyv na sektor MSP v Európe. EFRAG na základe vlastnej činnosti a vstupov poskytnutých Európskou centrálnou bankou dospela v posúdení k záveru, že IFRS 16 by nemal predstavovať riziko pre finančnú stabilitu v Európe. A napokon, skupina EFRAG dospela k záveru, že firmy v EÚ nebudú vo vzťahu k ich konkurentom ktorí uplatňujú všeobecne uznávané účtovné zásady v USA (US GAAP), celkovo znevýhodnené. EFRAG preto dospela k záveru, že schválenie IFRS 16 zodpovedá európskemu verejnému záujmu.

Okrem toho poskytla EFRAG Komisii podporné stanovisko týkajúce sa zmien IFRS 4 Poistné zmluvy, v ktorom sa riešili dočasné vplyvy rôznych dátumov nadobudnutia účinnosti IFRS 9 Finančné nástroje a pripravovaného nového štandardu pre poistné zmluvy. Hoci EFRAG dospela k záveru, že tieto zmeny vo všeobecnosti zodpovedajú európskemu verejnému záujmu, konštatovala, že neriešili obavy súvisiace s nákladmi, ktoré vyjadrili mnohé subjekty, ktoré vykonávajú poisťovacie činnosti, nie však ako hlavnú činnosť. EFRAG preto nemohla vylúčiť, že by rozsah týchto zmien mohol viesť k problémom v oblasti hospodárskej súťaže. Nebola však schopná dospieť k záveru, či by z hospodárskeho hľadiska mohli tieto problémy mať zásadnú povahu.

Dňa 29. júna 2017 členské štáty vydali vo Výbore pre účtovné predpisy kladné stanovisko k nariadeniu Komisie, ktorým sa prijíma IFRS 16 Lízingy. Výbor tiež vydal kladné stanovisko k nariadeniu Komisie, ktorým sa prijímajú zmeny IASB ku štandardu IFRS 4 Uplatňovanie IFRS 9 Finančné nástroje a IFRS 4 Poistné zmluvy, a k rozšíreniu oblasti pôsobnosti na EÚ, ktoré umožňuje, aby sa uplatňovanie IFRS 9 v sektore poisťovníctva v rámci finančných konglomerátov odložilo najneskôr do 1. januára 2021. Poisťovniam bez ohľadu na to, či sú súčasťou prevažne poisťovacej skupiny, alebo finančného konglomerátu (skupina banka – poisťovne), to umožňuje zaviesť IFRS 9 v rovnakom čase ako nový štandard pre poistné zmluvy IFRS 17. Tým, že nariadením sa poisťovniam zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie bez ohľadu na ich právnu štruktúru, sa zároveň zaručia rovnaké podmienky poisťovniam v celej Európe a zabráni sa tak narušeniu hospodárskej súťaže.

3.2.Zohľadnenie rozmanitosti účtovných a hospodárskych modelov a názorov v Európskej únii