V rámci stratégie EÚ pre podunajskú oblasť je občianska spoločnosť aktívne zapájaná do stretnutí určitých riadiacich skupín prioritných oblastí, ako aj do podujatí a výročných fór.

Program Interact pokračuje v podpore makroregionálnej koncepcie, a to budovaním alebo konsolidáciou sietí medzi hlavnými realizátormi stratégií (napr. v oblasti riadenia a správy, dopravy, životného prostredia alebo zmeny klímy) a rozvíjaním metód a nástrojov spolupráce s cieľom začleniť makroregionálne stratégie do európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) . Komisia okrem toho súčasne s programom Interact zriadila platformu s cieľom uľahčiť výmenu skúseností s vykonávaním makroregionálnych stratégií a ich začlenením do EŠIF.

Účasť krajín západného Balkánu na stratégiách EUSDR a EUSAIR významne prispievajú k podpore integrácie týchto krajín do EÚ. Žiadosť, ktorú Rade predložili štyri členské štáty EÚ zúčastňujúce sa stratégie EUSAIR (Grécko, Chorvátsko, Slovinsko, Taliansko) a v ktorej sa žiada zahrnutie bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko do tejto stratégie, je konkrétnym krokom v tomto smere.

Výsledkom spolupráce s inými makroregionálnymi stratégiami môže byť určitá pridaná hodnota, a preto by sa možnosti takejto spolupráce mali ďalej preskúmať. Predovšetkým medzi stratégiou EÚ pre región Baltského mora a stratégiou EÚ pre podunajskú oblasť sa určitá spolupráca už uskutočnila, zatiaľ čo partneri stratégie EUSAIR zvažujú spoluprácu s inými makroregionálnymi stratégiami, ktorá by bola založená na ich skúsenostiach (napr. so stratégiou EUSDR, pokiaľ ide o organizáciu mobility a dopravy, alebo so stratégiou EUSALP, pokiaľ ide o zelené koridory a projekty zelenej infraštruktúry).

Treba vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie internej a externej komunikácie. Toto úsilie by malo byť zamerané na vymedzovanie spoločných posolstiev v národnom jazyku (jazykoch), čím by sa posilnila komunikácia na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Komunikácia musí byť zároveň lepšie zameraná a nepretržitá.

Na základe informácií zozbieraných vo výročných správach o vykonávaní programov EŠIF za rok 2017 sa prostredníctvom programov spustilo sedem cielených výziev na predkladanie návrhov: dve v baltskom regióne, tri v podunajskej oblasti a dve v regióne Jadranského a Iónskeho mora. Celkový počet programov, prostredníctvom ktorých sa do makroregionálnych stratégií investovali finančné prostriedky EÚ, je 29 programov v regióne Baltského mora, 14 v podunajskej oblasti, 4 v regióne Jadranského a Iónskeho mora a 4 v alpskom regióne. Z toho vyplýva, že miera začlenenia priorít makroregionálnych stratégií do programov EÚ priamo súvisí s dĺžkou obdobia vykonávania stratégií.

Komisia vo februári 2017 zorganizovala pre rumunské riadiace orgány operačných programov EŠIF študijnú návštevu, v rámci ktorej sa oboznámili s praktickými dôsledkami stratégie EÚ pre podunajskú oblasť (EUSDR) a získali náhľad do procesu rozvíjania nápadov na mobilizáciu finančných prostriedkov EÚ. Táto iniciatíva by sa mohla rozšíriť aj na ďalšie zúčastnené krajiny.

V rámci stratégie EÚ pre región Baltského mora sa zriadila sieť riadiacich orgánov Európskeho fondu regionálneho rozvoja s cieľom vypracovať návrhy týkajúce sa nadnárodnej spolupráce, ktorá by mala pomôcť regiónom s vykonávaním stratégií inteligentnej špecializácie zameraných na čisté technológie. V rámci iniciatívy „Cleaner Growth“ (čistejší rast) sa budú realizovať dva pilotné projekty: projekt “Jointly Entering New Markets“ (spoločný vstup na nové trhy) a „Commercialising Forest-Based Protein – Verification and Improvement of Protein Quality“ (Komercializovanie proteínu z lesných zdrojov – overenie a zvyšovanie kvality proteínu).

Viditeľnosť stratégie EUSAIR naďalej negatívne ovplyvňuje nedostatočná komunikácia. Situácia by sa mohla čiastočne vyriešiť zriadením plánovanej platformy zainteresovaných strán. Takisto by sa tým zlepšila účasť a informovanosť miestnych a regionálnych zainteresovaných strán, ktoré v súčasnosti zohrávajú v rámci makroregionálnych procesov len obmedzenú úlohu.

Prípravná fáza plánovania po roku 2020 ponúka jedinečnú príležitosť na plánovanie a organizáciu konzistentného využívania finančných prostriedkov EÚ na podporu cieľov makroregionálnych stratégií. Koordinácia medzi orgánmi programov financovania z EÚ a hlavnými realizátormi makroregionálnych stratégií by mala prebiehať tak v rámci krajín, ktoré sú zapojené do makroregionálnych stratégií, ako aj navzájom medzi týmito krajinami. Jednotlivé krajiny by svojimi rozhodnutiami a konkrétnymi opatreniami preukázali záujem o makroregionálne stratégie a zároveň aj politickú angažovanosť.

Programy Interreg zohrávajú – napriek obmedzeným možnostiam financovania – významnú úlohu pri podpore vykonávania stratégií. Väčšina finančných prostriedkov EÚ, ako aj vnútroštátnych a iných zdrojov financovania na podporu projektov v rámci stratégií však nie je ľahko dostupná. To by mohlo vysvetliť, prečo je v niektorých krajinách politická angažovanosť nízka a prečo účastníci nemajú potrebnú kapacitu.

V rámci EUSAIR partnerské štáty zastávajú rozdielne názory pokiaľ ide o priority v oblasti spolupráce. Doteraz sa prevažne zameriavali na projekty s úzkym, vnútroštátnym rozsahom, namiesto toho, aby vnímali makroregionálne stratégie ako rámec pre zmenu politiky, ktorý vytvára konkrétne procesy, medziregionálne siete a platformy pre spoluprácu. Odlišný prístup by týmto štátom pomohol vybudovať a naplánovať opatrenia, ktoré sú z geografického hľadiska lepšie vyvážené a ktoré by preto mali silnejšiu makroregionálnu pridanú hodnotu. Vo všeobecnejšej rovine je potrebné zosúladiť priority stratégie EUSAIR s vnútroštátnymi, regionálnymi a odvetvovými politikami, ako aj so strategickými dokumentmi a procesmi (napr. berlínsky proces, stratégia pre západný Balkán atď.).

V rámci stratégie EÚ pre podunajskú oblasť je v revízii akčného plánu na roky 2018 – 2019 potrebné zaoberať sa nedostatkom politickej zodpovednosti. Komisár zodpovedný za regionálnu politiku pripomenul koordinátorom stratégie EUSDR túto skutočnosť na spoločnej schôdzi v júni 2018. Pokiaľ ide o niektoré prioritné oblasti (napr. vnútrozemská doprava alebo cestovný ruch), ešte sa nevypracovali konkrétne projekty. Pri prideľovaní prioritných oblastí by sa malo zohľadniť, že niektoré krajiny, ktoré nemajú žiadnu koordinačnú úlohu, by chceli získať jednu z prioritných oblastí. Rovnako by sa mala riešiť aj otázka administratívnej kapacity. Vyžaduje si to primeranú reakciu na národnej a regionálnej úrovni, najmä v krajinách, na ktoré sa vzťahuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA) a nástroj európskeho susedstva (ENI).

V rámci stratégie EÚ pre región Baltského mora vzbudzuje obavy veľký počet stanovených priorít. Partneri by mali využiť revíziu akčného plánu ako príležitosť na kontrolu, či všetky priority ešte stále majú makroregionálny význam, ktorý by zdôvodnil ich začlenenie do stratégie.

Všetky makroregionálne stratégie vo veľkej miere podporujú koncepciu riadenia za účasti viacerých zainteresovaných strán. Väčšia účasť občianskej spoločnosti by však mohla posilniť rozmer stratégií zdola nahor. Veľká účasť súkromného sektora na fórach EUSAIR (napr. stretnutia medzi podnikmi) bola veľmi vítaná a v prípade potreby by sa mohla zopakovať aj v rámci iných stratégií.

Komunikácia predstavuje aj v rámci EUSALP naďalej problém. Hoci sa vytvorili komunikačné nástroje, treba zlepšiť technické nastavenie, a najmä obsahovú stránku komunikácie. Naliehavo potrebná je cielená komunikačná stratégia, ktorá vychádza z dohodnutých politických posolstiev.

4. Ďalší postup

Vo svojich návrhoch nariadení o politike súdržnosti EÚ na obdobie po roku 2020 Komisia zdôrazňuje dôležitosť spolupráce ako prierezovej črty politiky súdržnosti. Vyzýva členské štáty a regióny, aby túto úlohu lepšie začlenili do ďalšej fázy plánovania a programovania národnej a regionálnej politiky. Je to silný a pozitívny signál pre tých, ktorí sú už zapojení do makroregionálnych stratégií, a zároveň výzva myslieť dopredu a uvažovať nad tým, ako a pre ktoré hlavné priority by sa programy a makroregionálne stratégie mohli navzájom podporovať.

Tým by sa riešila otázka zdôraznená v štúdii COWI, v ktorej sa uvádza, že „koordinácia s EŠIF a programami EÚ kladie vysoké požiadavky na všetky zúčastnené strany; a do dnešného dňa táto koordinácia nebola uspokojivo dosiahnutá. V období po roku 2020 je tu teda značný priestor na zlepšenie“.

V tejto súvislosti a vzhľadom na potenciál makroregionálnych stratégií Komisia vyzýva príslušné krajiny, aby okamžite zviedli tieto opatrenia:

1. Tematickí koordinátori stratégií by mali posúdiť situáciu v každej oblasti politiky v porovnaní s modelom „trojfázového vývoja“, ktorý bol predložený v štúdii COWI. Cieľom je zistiť, ktoré nosné prvky by sa v tejto súvislosti mohli lepšie využiť a ktoré prekážky treba v prípade potreby prekonať. Tam, kde je to vhodné, by potom mohli svojim vnútroštátnym koordinátorom predložiť odporúčania týkajúce sa riešenia zistených problémov.

2. Hlavní realizátori v rámci každej makroregionálnej stratégie by mali naďalej zlepšovať svoje mechanizmy riadenia, a to za pomoci angažovanosti a podpory rezortných ministrov. Mali by hľadať synergie a komplementárnosť s organizáciami, ktoré už v makroregióne pôsobia, a mali by regionálnym a miestnym zainteresovaným stranám umožniť prispievať k makroregionálnym stratégiám (napr. prostredníctvom platformy zainteresovaných strán). Mali by sa aj naďalej snažiť o lepšie monitorovanie pokroku jednotlivých tematických oblastí a posilniť kapacity strán zapojených do vykonávania makroregionálnych stratégií.

3. Pokiaľ ide o stratégiu EÚ pre región Baltského mora a stratégiu EÚ pre podunajskú oblasť, tematickí a vnútroštátni koordinátori by mali využiť revíziu svojich akčných plánov ako príležitosť na výber najdôležitejších hlavných priorít, ktoré majú pre EÚ najvyššiu pridanú hodnotu a v prípade ktorých je opodstatnené mobilizovať finančné prostriedky EÚ a vnútroštátne prostriedky.

4. S cieľom využiť nový legislatívny rámec, ktorý posilní väzby medzi hlavnými programami, spoluprácou a makroregionálnymi stratégiami, by sa proces plánovania mal zamerať na tieto činnosti:

·Na úrovni každej makroregionálnej stratégie: orgány zodpovedné za programy EÚ v zúčastnených krajinách by mali medzi sebou úzko spolupracovať už od počiatočných fáz plánovania programov na roky 2021 – 2027. Konkrétne to znamená, že vnútroštátne orgány zodpovedné za fondy EÚ by sa v prípade každej makroregionálnej stratégie mali v spolupráci s národnými koordinátormi makroregionálnych stratégií spoločne dohodnúť na hlavných makroregionálnych prioritách, opatreniach, projektoch a mechanizmoch riadenia, ktoré sa následne zahrnú do ich príslušných partnerských dohôd (členské krajiny EÚ) a viacročných programových (rámcových) dokumentov (krajiny mimo EÚ) .

·Na úrovni každej krajiny, ktorá sa zúčastňuje na makroregionálnych stratégiách: priority, opatrenia a projekty, ktoré boli dohodnuté a zahrnuté do partnerských dohôd alebo do viacročných programových (rámcových) dokumentov, by sa následne mali vypracovať v príslušných programoch EÚ a to koordinovane s ostatnými zúčastnenými krajinami. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa tematickí a vnútroštátni koordinátori pre makroregionálne stratégie mali snažiť o vytvorenie užších vzťahov a spolupráce s riadiacimi orgánmi príslušných programov EÚ (fondy EŠIF a/alebo IPA, podľa potreby) na vnútroštátnej úrovni, regionálnej úrovni a na úrovni spolupráce. Mali by iniciovať dialóg, spoločne identifikovať budúce relevantné oblasti spolupráce a zabezpečiť, aby sa hlavní realizátori makroregionálnych stratégií zúčastňovali na príprave programov na roky 2021 – 2027 a prispievali k nej.

5. Počas fázy vykonávania by sa priority, opatrenia a projekty, ktoré orgány zodpovedné za programy EÚ zhodne považujú za relevantné pre makroregionálne stratégie, mali realizovať koordinovane a synchronizovane vo všetkých makroregionálnych stratégiách. Na dosiahnutie tohto cieľa môže byť potrebné, aby príslušné programy EÚ vopred pridelili osobitné finančné prostriedky. Okrem týchto osobitných opatrení a projektov by sa v rámci programov mohli vypracovať a uplatňovať osobitné kritériá výberu projektov, ktorými by sa podporilo vypracovanie projektov podporujúcich priority makroregionálnych stratégií (napr. vyčlenenie rozpočtu, osobitné výzvy na predkladanie makroregionálnych projektov, pridelenie dodatočných bodov projektom prispievajúcim k makroregionálnym cieľom a opatreniam atď.).

5. Závery

Pre partnerov zapojených do makroregionálnych stratégií prišiel okamih pravdy: príprava programov na roky 2021 – 2027 predstavuje pre partnerov jedinečnú príležitosť preukázať a posilniť svoju angažovanosť v súvislosti s prioritami makroregionálnych stratégií, najmä ich začlenením do priorít programov EÚ, a to vďaka možnostiam stanoveným v nových navrhovaných nariadeniach.

Makroregionálne stratégie získali politickú viditeľnosť a vyvolali veľmi vysoké očakávania. Bez spoločných politických impulzov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni však odhodlanie konkrétnych aktérov, hoci je veľmi cenné, nebude dostatočnou zárukou prežitia makroregionálnych stratégií.

Vôľa spolupracovať na dosiahnutí spoločných cieľov a vykonávať aktivity spoločne v rámci makroregiónov musí vychádzať zo strany samotných zúčastnených krajín a partnerov, ktorí sú vyzvaní, aby z makroregionálnych stratégií vytvorili spoločnú a ústrednú politickú agendu.

Súčasné obdobie diskusií a rokovaní o budúcom finančnom a legislatívnom rámci a jeho podporných programoch ponúka zúčastneným krajinám a partnerom jedinečnú príležitosť na to, aby potvrdili svoj spoločný záväzok k spoločne dohodnutým prioritám makroregionálnych stratégií. Tým by sa optimalizovala pridaná hodnota makroregionálnych stratégií, ktoré by tak mohli rozvinúť svoj plný potenciál.



Príloha Mapa makroregionálnych stratégií