Návrh nariadenie Rady ktoré mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1784/ 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami /* KOM/2006/0755 v konečnom znení - CNS 2006/0256 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 15.12.2006 KOM(2006) 755 v konečnom znení 2006/0256 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktoré mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1784/ 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. ÚVOD V roku 2005 predstavovala celosvetová produkcia obilnín 1 599 miliónov ton, teda len o niečo menej ako spotreba (1 614 milióna ton), kým svetová produkcia kukurice vzrástla na 693 milióna ton a spotreba na 699 milióna ton. Kukurica predstavuje takmer polovicu celosvetovej produkcie a spotreby obilnín. Aj keď sa kukurica používa v mnohých potravinových a priemyselných výrobkoch, jej hlavné využitie je ako krmivo pre zvieratá, hoci jej použitie ako suroviny na výrobu bioetanolu rýchlo rastie, a to najmä v Spojených štátoch. V hospodárskom roku 2005/2006 prekročila v EÚ plocha osiata kukuricou 6 miliónov hektárov, čo predstavuje takmer 12 % celkovej plochy osiatej obilninami. Produkcia dosiahla takmer 50 miliónov ton, z čoho dve tretiny pochádzajú z Francúzska (28 %), Talianska (20 %) a Maďarska (18 %). V EÚ27 bude mať vedúcu pozíciu medzi pestovateľmi kukurice Rumunsko, ktoré bude druhé hneď za Francúzskom so 17 % podielom na celkovej produkcii EÚ. V strednodobom horizonte budú na sektor obilnín v EÚ vplývať tieto trendy: - zvýšená medzinárodná súťaž z dôvodu liberalizácie medzinárodného obchodu; - rozvoj výroby biopalív. V roku 2004 EÚ použilo približne 1,2 milióna ton obilnín na výrobu bioetanolu, čiže 0,4 % celkovej úrody v EÚ25. Využívanie obilnín na výrobu bioetanolu v Spoločenstve rastie rýchlym tempom, avšak zriaďovanie nových spracovateľských závodov je pomalý proces; - po vstupe Rumunska a Bulharska sa súčasná domáca nerovnováha na trhoch s obilninami vyplývajúca z vysokých nákladov na medzinárodnú dopravu ešte zhorší. 2. INTERVENčNÝ SYSTÉM EÚ V OBLASTI OBILNÍN Intervenčný systém EÚ v oblasti obilnín využíva jednotnú minimálnu cenu 101,31 EUR/t[1] použiteľnú na všetky hlavné obilniny v celej EÚ[2]. Vo väčšine členských štátov je tendencia zvyšovať ceny nad úroveň tejto nákupnej ceny, ponuky na intervenciu sú nevýrazné a zásoby sa normálne držia na zvládnuteľnej úrovni. V južných členských štátoch, kde spotreba prevyšuje produkciu, majú prevládajúce trhové ceny zvyšujúcu sa tendenciu a len zriedka sa vyskytne ponuka na intervenciu. Súčasná intervenčná cena je však atraktívna v regiónoch Spoločenstva s nižšími výrobnými nákladmi. Ide o regióny, ktoré sú ďaleko od hlavných spotrebiteľských zón a prevádzkovatelia tam zvyčajne čelia vysokým nákladom na dopravu a problémom s logistikou. V týchto regiónoch už nákupná schéma EÚ neslúži účelom záchrannej siete, ale sa z nej stal skutočný obchod, na ktorý je systematicky vyčlenená časť úrody. Výsledkom je, že deficitné zóny v Spoločenstve trpia vysokými cenami obilnín, kým v prebytkových regiónoch sa do intervencie nakupuje množstvo obilnín. Na konci žatvy 2003/2004 celkové intervenčné zásoby v EÚ25 klesli na historicky nízku úroveň 3,6 milióna tony. V roku 2004/2005, ako dôsledok vysokej úrody, viac ako 285 miliónov ton, rýchlo vystúpili na 15,5 milióna ton napriek viacerým opatreniam prijatým na medzinárodných a vonkajších trhoch na zbavenie sa intervenčných zásob. V roku 2005/2006 sa v konečných zásobách prejavuje mierne klesajúca tendencia (14 miliónov ton) a to po výrazne menšej úrode (253 miliónov ton). Vstup Bulharska a Rumunska túto situáciu pravdepodobne zhorší. Klimatické a štrukturálne podmienky sú v týchto krajinách ideálne na pestovanie obilnín a nízke produkčné náklady znamenajú, že súčasná intervenčná cena bude nesmierne atraktívna pre pestovateľov v týchto krajinách. Napriek tomu, že Bulharsko aj Rumunsko majú morské prístavy, infraštruktúra vnútrozemskej dopravy z pestovateľských oblastí do prístavov je vo všeobecnosti málo rozvinutá a systematické umiestňovanie veľkého množstva obilnín do intervencie môže pre prevádzkovateľov predstavovať výhodnú možnosť. 3. PROBLÉMY SPOJENÉ S INTERVENCIOU KUKURICE V minulosti bola EÚ čistým dovozcom kukurice a na konci hospodárskeho roka 2003/2004, tak ako po mnohé predchádzajúce roky, neexistovali zásoby intervenčnej kukurice. V súčasnosti je kukurica hlavným problémom intervenčného systému. Na konci hospodárskeho roka 2004/2005 dosiahli celkové intervenčné zásoby kukurice v EÚ25 2,8 milióna ton. O rok neskôr celkové množstvo dosiahlo rekordných 5,6 milióna ton, čo predstavuje 40 % celkových intervenčných zásob napriek tomu, že úroda kukurice v Spoločenstve bola o 5 miliónov ton menšia ako v predchádzajúcom roku. Regióny, ktoré pred vstupom vyvážali kukuricu na medzinárodný trh, dnes ponúkajú veľkú časť svojej úrody na intervenciu. Podstatná časť (93 %) intervenčných zásob kukurice sa v súčasnosti nachádza v Maďarsku. Podľa všetkých trhových indikátorov sa bude podiel kukurice v intervenčných zásobách naďalej zvyšovať a na konci tohto obchodného roka budú pri úrode kukurice porovnateľnej s minulým hospodárskym rokom viac ako 2/3 intervenčných zásob pozostávať z kukurice. Z odhadov Komisie vyplýva, že ak sa v súčasnom intervenčnom systéme nevykonajú žiadne zmeny, môžu verejné zásoby kukurice v roku 2013 dosiahnuť 15,6 milióna ton. Možnosti odbytu pre rastúce intervenčné zásoby kukurice sú obmedzené. Medzinárodné ceny za kukuricu sú najnižšie zo všetkých hlavných obilnín a ďalší predaj na medzinárodnom trhu by znamenal vysoké finančné náklady. Na druhej strane predaj intervenčných zásob na vnútornom trh obmedzujú vysoké náklady na dopravu medzi oblasťami s nadbytkom a deficitnými oblasťami a mohli by narúšať fungovanie vnútorného trhu, ktorý už trpí vážnym nedostatkom plynulosti. Z technického hľadiska dlhodobé skladovanie kukurice so sebou prináša určité problémy, ktoré sa nevyskytujú v prípade iných obilnín, ako pšenica alebo jačmeň. Kukurica sa nehodí na intervenčné a dlhodobé skladovanie. Počas skladovania sa môžu parametre kvality rýchlo zhoršiť tým, že sa začne biologické znehodnocovanie zŕn, vrátane rozširovania rôznych plesní a škodcov. Niektorými z kritických prvkov v tomto procese sú maximálny obsah vlhkosti pri nákupe, ako aj prítomnosť zlomkových a prehriatych zŕn. Komisia nedávno prijala prísnejšie kritériá na oprávnenosť s cieľom zabezpečiť, aby bola kukurica prijatá do intervencie vhodnejšia na dlhodobé skladovanie, konkrétne zníženie maximálneho obsahu vlhkosti na 13,5 % a zníženie podielu zlomkových zŕn na 5 % a prehriatych zŕn 0,5 %. Nejde však o definitívne riešenie tohto problému, keďže sa tým do budúcnosti nezabráni hromadeniu intervenčných zásob kukurice. 4. NAVRHOVANÉ OPATRENIA Intervenčný systém EÚ pre obilniny vyžaduje vykonať súrne úpravy pre kukuricu, inak budú poľnohospodári v niektorých regiónoch Spoločenstva naďalej pestovať túto obilninu na intervenciu a verejné zásoby neprestanú narastať. V súlade s reformou SPP z roku 2003 by mali poľnohospodári prijímať svoje rozhodnutia na základe trhových signálov, medzi ktoré patrí dopyt súkromných prevádzkovateľov. Táto zásada platí rovnako pre poľnohospodárov v oblastiach s nadbytkom kukurice, ktorí by mali produkovať pre trh a nie pre verejný nákup. Komisia usudzuje, že od intervenčného nákupu kukurice by sa malo upustiť od hospodárskeho roku 2007/2008. Trh EÚ s obilninami by tak mohol nájsť novú rovnováhu a intervenčný nákup obilnín by mohol znovu začať plniť plánovanú úlohu záchrannej siete. Pestovatelia obilnín v celom Spoločenstve budú naďalej využívať intervenčnú schému pre hlavné obilniny vrátane pšenice a jačmeňa. Skúsenosť s ražou ukázala, že stiahnutie tejto obilniny z intervencie v roku 2003 vyústilo do dynamickejšieho trhu, produkcie viac orientovanej na trh a lepších cien pre poľnohospodárov. Kukurica sa seje len na jar. Načasovanie tohto návrhu je teda úplne primerané pre poľnohospodárov, ktorí sa rozhodujú či v roku 2007 zasejú kukuricu. Na doplnenie tohto návrhu Komisia bezodkladne predloží Rade návrh na dočasnú zmenu a doplnenie finančných podmienok EPZF pre finančné prostriedky vynakladané členskými štátmi na operácie verejného skladovania. Toto opatrenie poskytne v roku 2007 a 2008 zmiernenie pokiaľ ide o dodatočné náklady na takéto operácie členských štátov s veľmi vysokými vnútornými úrokovými mierami. Komisia sa domnieva, že návrh na vynechanie kukurice z intervencie a návrh na dočasné finančné zmiernenie spolu súvisia a Rada by ich mala schváliť v rovnakom čase. 5. VPLYV NAVRHOVANÝCH OPATRENÍ Po nadobudnutí účinnosti navrhovanej reformy sa cena, ktorú dostávajú pestovatelia kukurice v stredoeurópskych regiónoch s nadbytočnou produkciou, výrazne nezmení, keďže už dnes existuje veľký rozdiel medzi intervenčnou cenou a súčasnými cenami vyplácanými poľnohospodárom v týchto regiónoch. Neočakáva sa, že tento návrh bude mať za následok výrazné zníženie produkcie kukurice v Spoločenstve. Implementáciou tohto návrhu by sa prispelo k posilneniu integrácie trhu EÚ s obilninami. Pestovanie kukurice v stredoeurópskych regiónoch s nadbytočnou produkciou bude opäť konkurencieschopné na vnútornom aj svetovom trhu, na ktorý sa bude vyvážať bez podpory ako v minulosti. Návrh takisto pomôže oživiť konkurencieschopnosť vo výrobe bravčového a hydinového mäsa v týchto regiónoch znížením nákladov na krmivo a podporí sa tak hospodársky rast príslušných regiónov. Celková úroveň intervenčných zásob sa tak výrazne zníži. Pri zachovaní súčasného systému by v roku 2013 celkový objem dosiahol 18,9 milióna ton (z čoho 15,6 miliónov ton by predstavovala kukurica), vynechaním kukurice z intervencie by sa však dosiahlo, že celkové zásoby v tom roku by predstavovali len asi 10 miliónov ton. Navyše zásoby by pozostávali výlučne z obilnín, ktoré sú vhodné na dlhodobé skladovanie (pšenica obyčajná a jačmeň), ktoré majú určite lepšiu obchodnú pozíciu. 6. VPLYV NA ROZPOčET Verejné skladovanie obilia predstavovalo v roku 2005 pre rozpočet EU výdavok vo výške 442 miliónov EUR. V roku 2006 sa očakáva výdavok vo výške približne 350 miliónov EUR a opravný list k predchádzajúcemu návrhu rozpočtu stanovuje potrebu prostriedkov na intervenčný nákup obilia v roku 2007 na 316 miliónov EUR len na kukuricu. Pokiaľ by sa udržala úroveň ročných výdavkov na verejné skladovanie obilnín na úrovni okolo 300 miliónov EUR, znamenal by tento návrh celkovú úsporu vo výške 617,8 milióna EUR za obdobie rokov 2008–2014. Ročné výdavky by od roku 2008 klesli pod 300 miliónov EUR a od roku 2012 pod 200 miliónov EUR. 7. ZJEDNODUšENIE Tým, že tento návrh zjednodušuje a zefektívňuje intervenčnú schému v oblasti obilnín, treba ho považovať za ďalší príspevok k zjednodušeniu SPP. 2006/0256 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY ktoré mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1784/ 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37 ods. 2 tretí pododsek, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, keďže: (1) Opatrenia týkajúce sa spoločnej organizácie trhu s obilninami, ktoré sú stanovené nariadením Rady (ES) č. 1784/2003[3], zahŕňajú pre vnútorný trh intervenčný systém, ktorého cieľom je najmä stabilizovať trhy a zabezpečiť poľnohospodárom činným v tomto sektore spravodlivú životnú úroveň. (2) Uplatnenie tohto systému počas dvoch posledných hospodárskych rokov malo za následok vytvorenie veľmi veľkých intervenčných zásob kukurice, ktorých predaj sa na trhu Spoločenstva a na medzinárodnom trhu ukázal ako výnimočne ťažký hlavne z dôvodu umiestnenia týchto zásob. Kukurica je navyše obilnina, ktorej skladovanie nie je jednoduché a ktorej predaj s ohľadom na znižovanie kvality skladovaním je o to ťažší, o čo dlhšie sa skladuje. (3) Okrem toho sa na konci tohto obdobia zistilo, že sa prostredníctvom využitia takéhoto intervenčného systému viac nedajú dosiahnuť sledované ciele, najmä pokiaľ ide o postavenie pestovateľov kukurice v určitých regiónoch Spoločenstva. Systém sa v týchto regiónoch stal alternatívnym odbytiskom priameho predaja produktov na trhu a to aj napriek tomu, že bola cena, ktorú títo pestovatelia dostali za zožatú kukuricu, často nižšia ako intervenčná cena. (4) Za týchto podmienok intervenčný systém, pokiaľ ide o kukuricu, viac neplní účel, na ktorý bol zriadený, a navyše zabraňuje orientácii produkcie na potreby trhu. (5) Zachovanie intervenčného systému v súčasnom stave predstavuje riziko nového zvýšenia intervenčných zásob kukurice, pričom z neho príslušní pestovatelia nevyťažia žiadne výhody. (6) Je preto nutné prijať primerané opatrenia na zaručenie správneho fungovania trhu Spoločenstva s obilím. Vynechanie kukurice z intervenčného systému ustanoveného nariadením (ES) č. 1784/2003 sa na tento účel javí ako najvhodnejšie opatrenie vzhľadom na uvedené skutočnosti a existujúce odbytiská pre pestovateľov na trhu. (7) Nariadenie (ES) č. 1784/2003 sa teda musí podľa toho zmeniť a doplniť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1784/2003 sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. V článku 4 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Intervenčná cena pre cirok platná v máji ostáva v platnosti aj pre júl, august a september toho istého roku.“ 2. Odsek 1 v článku 5 sa nahrádza takto: "1. Intervenčné agentúry určené členskými štátmi nakupujú pšenicu obyčajnú, pšenicu tvrdú, jačmeň alebo cirok, ktoré sú im ponúknuté a ktoré boli zožaté v Spoločenstve, pod podmienkou, že tieto ponuky sú v súlade so stanovenými podmienkami, najmä s ohľadom na kvalitu a množstvo.“ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od hospodárskeho roka 2007/2008. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda FINANČNÝ VÝKAZ | 1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: (nomenklatúra 2007) 05 02 01 02 | ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY (OL 2007): 316 milión EUR | 2. | NÁZOV: Nariadenie Rady, ktoré mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1784/2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami | 3. | PRÁVNY ZÁKLAD: Článok 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva | 4. | CIELE: Vynechať kukuricu z intervenčnej schémy zriadenej nariadením Rady (ES) č. 1784/2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami. | 5. | FINANČNÉ DÔSLEDKY | 12-MESAČNÉ OBDOBIE (mil. EUR) | FINANČNÝ ROK 2007 (mil. EUR) | FINANČNÝ ROK 2008 (mil. EUR) | 5.0 | VÝDAVKY – ÚČTOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCIE) – VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV – OSTATNÉ | – | –35,1 | 5.1 | PRÍJMY – VLASTNÉ ZDROJE ES (POPLATKY/CLO) – VNÚTROŠTÁTNE | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PRÍJMY | 5.2 | SPÔSOB VÝPOČTU: Pozri prílohu. | 6.0 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z PRIDELENÝCH ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNÝCH KAPITOL BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE | 6.1 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE | 6.2 | BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET? | ÁNO NIE | 6.3 | BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV? | ÁNO NIE | POZNÁMKY: Tento návrh by znamenal celkovú úsporu vo výške 617,8 milióna EUR za obdobie 2008–2014. | Príloha miliónov EUR | 1 – Status quo | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Spolu | Spolu za intervenciu | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2 237,1 | z toho pšenica obyčajná | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 | z toho jačmeň | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 | z toho kukurica | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1 781,3 | 2 – Reforma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Spolu | Za intervenciu spolu | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1 583,2 | z toho pšenica obyčajná | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 | z toho jačmeň | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 | z toho kukurica | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 | 3 – Vplyv návrhu = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Spolu | Za intervenciu spolu | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 | z toho pšenica obyčajná | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 | z toho jačmeň | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 | z toho kukurica | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1 377,6 | 4 – Dodatočné výdavky – vývozné náhrady | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Spolu | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 | Celkový vplyv = 3 + 4 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Spolu | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 | [1] S mesačným zvyšovaním. [2] Použiteľná pre chlebovú pšenicu, tvrdú pšenicu, jačmeň, kukuricu a cirok; nepoužiteľná pre kŕmnu pšenicu, raž a ovos. [3] Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).