3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU8

Tento návrh nariadenia o bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov je v súlade s novým programom pre spotrebiteľov z roku 2020 a je zameraný na: i) aktualizáciu a modernizáciu všeobecného rámca bezpečnosti nepotravinových spotrebiteľských výrobkov; ii) zachovanie svojej úlohy záchrannej siete pre spotrebiteľov; iii) prispôsobenie ustanovení tak, aby sa nimi riešili výzvy, ktoré predstavujú nové technológie a online predaj; a iv) zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky. Tento návrh nahradí smernicu 2001/95/ES o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (ďalej len „SVBV“) a bude sa uplatňovať aj na vyrobené nepotravinové spotrebiteľské výrobky. V navrhovanom nariadení sa takisto bude zabezpečovať kontinuita so smernicou SVBV, a to tým, že: i) sa v ňom bude vyžadovať, aby boli spotrebiteľské výrobky „bezpečné“; ii) sa v ňom budú hospodárskym subjektom stanovovať určité povinnosti a iii) bude obsahovať ustanovenia týkajúce sa vypracúvania noriem na podporu všeobecnej požiadavky na bezpečnosť. Takisto sa ním zosúlaďujú pravidlá dohľadu nad trhom týkajúce sa výrobkov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti harmonizačných právnych predpisov EÚ (ďalej len „neharmonizované výrobky“), s pravidlami uplatňovanými na výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti harmonizačných právnych predpisov EÚ (ďalej len „harmonizované výrobky“), ako sa to stanovuje v nariadení (EÚ) 2019/1020. Navrhované nariadenie sa teda zameriava na aktualizáciu pravidiel, ktoré sú v súčasnosti stanovené v smernici 2001/95/ES, s cieľom zabezpečiť záchrannú sieť pre všetky výrobky a zaistiť v rámci režimu lepší súlad medzi harmonizovanými a neharmonizovanými výrobkami.

V akčnom pláne pre obehové hospodárstvo prijatom v marci 2020 sa kladie dôraz na zníženie objemu odpadu prostredníctvom opätovného používania, opravy, repasovania a vysokokvalitnej recyklácie, a to najmä druhotných surovín, v ktorých sa môžu nachádzať nebezpečné látky, a uvádza, že bezpečnosť výrobkov sa musí považovať za primárny cieľ. V tomto návrhu sa potvrdzuje, že hospodárske subjekty alebo orgány by si v prípade potreby prijatia nápravných opatrení mali vybrať najudržateľnejšie opatrenie (t. j. opatrenie s najmiernejším vplyvom na životné prostredie), ak nemá za následok nižšiu úroveň bezpečnosti.

V legislatívnom návrhu týkajúcom sa umelej inteligencie sa stanovujú harmonizované pravidlá uvádzania systémov umelej inteligencie na trh a do prevádzky v EÚ, ako aj ich používania v EÚ. Pravidlami sa musí zabezpečovať vysoká úroveň ochrany verejných záujmov, a to najmä v oblasti zdravia a bezpečnosti, ako aj základných práv a slobôd ľudí. V návrhu sa stanovujú špecifické požiadavky, ktoré musia spĺňať vysokorizikové systémy umelej inteligencie, a ukladajú povinnosti poskytovateľom a používateľom týchto systémov.

V návrhu sa uvádzajú prostriedky nápravy osobitne pre nebezpečné výrobky, ktoré boli spätne prevzaté z trhu. Touto osobitnou situáciou sa opodstatňuje existencia súboru pravidiel, ktoré sa čiastočne líšia a jednoducho sa aktivujú, a to najmä preto, že spotrebiteľ nemusí preukazovať nesúlad výrobku. Tieto pravidlá sa uplatňujú len vtedy, ak sú výrobky spätne prevzaté. Preto sa nimi smernica 2019/771 nemení, len sa do nej pridáva dodatočná ochrana pre prípad spätného prevzatia.

V prvom rade účinnosť smernice SVBV znižuje rozvoj elektronického obchodu. Smernica SVBV sa vzťahuje na všetky spotrebiteľské výrobky bez ohľadu na to, či sa predávajú v kamenných obchodoch alebo online. Nedostatok výslovných ustanovení v smernici SVBV na riešenie osobitostí online predaja, a najmä vstupu nových subjektov do online dodávateľského reťazca, negatívne ovplyvňuje bezpečnosť spotrebiteľov v EÚ a rovnaké podmienky pre podniky z EÚ, ktoré dodržiavajú právne predpisy.

Tento návrh nariadenia vychádza z hodnotenia smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, ktoré sa vykonalo ako nadväzné hodnotenie k posúdeniu vplyvu priloženému k návrhu. Smernica SVBV má dvojaký cieľ. Presadzuje sa ňou zlepšovanie fungovania jednotného trhu, keďže sa ňou zavádza spoločný legislatívny rámec na predchádzanie rozdielom medzi členskými štátmi, ktoré by sa mohli vyskytnúť v prípade neexistencie právnych predpisov EÚ. Zároveň je cieľom smernice SVBV dosiahnuť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, keďže sa ňou zavádza požiadavka všeobecnej bezpečnosti výrobkov a ďalšie opatrenia. Oba ciele vzájomne súvisia: harmonizovaná požiadavka na bezpečnosť spotrebiteľských výrobkov predpokladaná v smernici SVBV slúži na predchádzanie rozdielom, ktoré by viedli k vytváraniu prekážok obchodu a narušeniu rovnakých podmienok na jednotnom trhu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Nariadenie je jediným vhodným nástrojom na dosiahnutie cieľa zlepšenia presadzovania právnych predpisov EÚ o bezpečnosti výrobkov a dodržiavania súladu s nimi, keďže sa ním zabezpečuje koherentnosť pri vykonávaní ich právneho rámca. Smernicou by sa ciele nepodarilo dostatočne dosiahnuť, keďže aj po jej transponovaní by sa mohli naďalej vyskytovať obmedzenia a konflikty právomocí. Výber nariadenia namiesto smernice umožňuje aj lepšie dosiahnutie cieľa zabezpečenia koherentnosti s legislatívnym rámcom dohľadu nad trhom v prípade harmonizovaných výrobkov, pre ktorý je platným právnym nástrojom aj nariadenie [nariadenie (EÚ) 2019/1020]. A napokon sa touto možnosťou ešte viac zmierni regulačné zaťaženie, keďže pravidlá týkajúce sa bezpečnosti výrobkov sa budú v celej EÚ uplatňovať jednotne.

Z hodnotenia vyplynul aj nedostatok vnútornej koherentnosti v právnom rámci EÚ, keďže existujú dva rôzne súbory pravidiel dohľadu nad trhom, a to pre harmonizované a neharmonizované výrobky.

A napokon z hodnotenia jednoznačne vyplýva, že je potrebné doladiť niektoré ustanovenia na zlepšenie účinnosti smernice SVBV. Konkrétne sú potrebné legislatívne zmeny alebo ďalšie opatrenia na zlepšenie účinnosti spätného prevzatia výrobkov. Takisto je potrebný mechanizmus na rozhodovanie sporov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o posudzovanie rizík. Systém vysledovateľnosti v rámci smernice a obmedzenia zdrojov orgánov dohľadu nad trhom sťažujú účinnú kontrolu bezpečnosti výrobkov, a preto sa tieto prekážky musia odstrániť, aby bolo možné zabezpečiť riadnu ochranu spotrebiteľov a fungovanie jednotného trhu. Ani smernica o imitáciách potravín sa v súčasnosti v členských štátoch nevykonáva harmonizovane, preto je potrebné riešenie tohto problému.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Pri príprave tohto návrhu Komisia zorganizovala verejnú konzultáciu so zainteresovanými stranami o úvodnom posúdení vplyvu a pláne, otvorenú verejnú konzultáciu, semináre zainteresovaných strán, ako aj príspevky ad hoc a cielené konzultácie s členskými štátmi a ďalšími zainteresovanými stranami. Výsledky konzultačných činností sa použili pri vypracúvaní posúdenia vplyvu a prihliada sa na ne v tomto návrhu. Z konzultácií vyplynuli tieto hlavné body:

Zachovanie záchrannej siete: Z celkovej spätnej väzby všetkých skupín zainteresovaných strán vyplynulo, že smernica SVBV je užitočným právnym predpisom a jej zásada záchrannej siete by sa mala zachovať. Veľká väčšina respondentov však uviedla, že súčasné pravidlá EÚ v oblasti nepotravinových spotrebiteľských výrobkov, ktorých sa týka smernica SVBV, by sa mohli v špecifických oblastiach zlepšiť, aby zabezpečovali lepšiu ochranu spotrebiteľov (71 % odpovedí v rámci otvorenej verejnej konzultácie).

Riešenie výziev, ktoré predstavujú nové technológie: Všetky zainteresované strany sa zhodli na tom, že nové technológie prinášajú mnoho nových výziev, a na ich riešenie navrhovali najrôznejšie prístupy. Pri konzultáciách vyjadrili zástupcovia spotrebiteľov a niektoré orgány členských štátov podporu rozšíreniu vymedzenia pojmu „bezpečnosť“ tak, aby zahŕňalo aj aspekty (kybernetickej) bezpečnosti, ktoré majú na bezpečnosť vplyv. Pri konzultácii týkajúcej sa plánu/úvodného posúdenia vplyvu však boli podniky orientované na technológie menej ochotné začleniť nové technológie a nové riziká s nimi súvisiace do smernice SVBV. Uprednostnili by, keby smernica SVBV zostala technologicky neutrálna a riziká súvisiace s novými technológiami by sa riešili v iných, špecifickejších právnych predpisoch. Návrh nariadenia však tieto aspekty obsahuje, aby sa zabezpečilo začlenenie rizík, ktoré predstavujú nové technológie, do rozsahu pôsobnosti záchrannej siete pre prípad, že by sa ich netýkali špecifickejšie právne predpisy EÚ.

Riešenie problémov s bezpečnosťou výrobkov predávaných online: Problém s výrobkami prichádzajúcimi priamo alebo prostredníctvom online platforiem z krajín mimo EÚ sa pri konzultáciách zmieňoval opakovane. Podniky a zástupcovia podnikov zdôrazňovali dôležitosť rovnakých podmienok a poukazovali na to, že v súčasnosti množstvo maloobchodných predajcov v EÚ trpí v dôsledku nespravodlivej hospodárskej súťaže, ktorej sa dopúšťajú prevádzkovatelia so sídlom v tretích krajinách. Orgány členských štátov zdôraznili, že je zložité kontrolovať výrobky prichádzajúce z tretích krajín a prijímať opatrenia, aby hospodárske subjekty mimo EÚ dodržiavali predpisy. Názory zainteresovaných strán na povinnosti online trhov sa líšili:

–Online trhy vo svojej spätnej väzbe k plánu uviedli, že by prijali určité záväzné povinnosti v rámci súčasného dobrovoľného záväzku k bezpečnosti výrobkov, ale s ďalšími povinnosťami by už nesúhlasili. Maloobchodníci argumentovali, že online trhy zohrávajú v dodávateľskom reťazci kľúčovú úlohu, z ktorej by im mali vyplývať príslušné povinnosti.

–Zástupcovia spotrebiteľov a orgány členských štátov súhlasili s posilnením povinností v celom dodávateľskom reťazci.

Zlepšenie pravidiel dohľadu nad trhom a presadzovania právnych predpisov: Pokiaľ ide o dohľad nad trhom a presadzovanie právnych predpisov, zainteresované strany všetkých kategórií súhlasili so zosúladením pravidiel dohľadu nad trhom pre harmonizované aj neharmonizované výrobky. Návrh toto zosúladenie obsahuje. Pokiaľ ide o začlenenie ustanovenia o „zodpovednej osobe“ do revidovanej smernice SVBV, veľká väčšina respondentov otvorenej verejnej konzultácie sa domnievala, že výrobky, ktorých sa týka smernica SVBV, by sa mali uvádzať na trh EÚ len vtedy, ak existuje hospodársky subjekt so sídlom v EÚ zodpovedný za bezpečnosť výrobkov (súhlasilo 70 % respondentov).

Revízia procesu normalizácie: Väčšina zainteresovaných strán súhlasila s tým, aby sa v smernici SVBV aj v tomto nariadení zjednodušil proces normalizácie vývoja nových noriem. V návrhu sa toto zjednodušenie uvádza.

Začlenenie imitácií potravín do rozsahu pôsobnosti revidovanej smernice SVBV: Väčšina zainteresovaných strán súhlasila so začlenením právnych predpisov o imitáciách potravín do revidovanej smernice SVBV. Veľká väčšina respondentov otvorenej verejnej konzultácie uviedla, že výrobky pripomínajúce potraviny by mali byť súčasťou právneho nástroja o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (súhlasilo 69 % respondentov). Pri konzultácii o úvodnom posúdení vplyvu respondenti súhlasili so začlenením tohto prvku do posúdenia rizika v oblasti bezpečnosti výrobkov. Návrh toto začlenenie obsahuje. S úplným zákazom imitácií potravín nesúhlasil nikto.

Zlepšenie rámca spätného prevzatia výrobkov: Zainteresované strany opakovane zdôrazňovali veľký význam priameho kontaktovania ovplyvnených spotrebiteľov v prípade spätného prevzatia vždy, keď je to možné, napríklad, ak bol výrobok zaregistrovaný, zakúpený online alebo na základe vernostnej karty. Viaceré zainteresované strany uviedli, že spotrebitelia by mali mať možnosť vybrať si iba prijímanie bezpečnostných upozornení (pri registrácii výrobku alebo prihlásení do vernostného programu). Všeobecne sa zhodli na tom, že niektoré kľúčové prvky a základné pravidlá vzťahujúce sa na všetky oznámenia o spätnom prevzatí by mali byť normalizované a povinné, čo sa už uvádza v navrhovanom nariadení. Viaceré zainteresované strany uviedli, že je potrebné zabezpečiť, aby bola účasť na spätnom prevzatí pre spotrebiteľov menej zaťažujúca a príťažlivejšia.

Zlepšenie vysledovateľnosti v dodávateľskom reťazci: Veľká väčšina zainteresovaných strán súhlasila s tým, že systém vysledovateľnosti výrobkov by mal byť v smernici SVBV posilnený (súhlasilo 82 % respondentov otvorenej verejnej konzultácie). Okrem toho sa zdôrazňovala aj úloha online trhov pri zlepšovaní vysledovateľnosti výrobkov, pričom respondenti argumentovali najmä tým, že trhy by mali dostupnosť informácií o vysledovateľnosti overiť ešte pred zaradením výrobku do ponuky.

Riešenie problematiky falšovaných výrobkov: Organizácie majiteľov značiek zdôraznili, že smernica SVBV by mala byť zmenená tak, aby sa v nej riešila problematika nebezpečných falšovaných výrobkov. Táto problematika sa riadne zohľadnila, nebola však do tohto návrhu začlenená, keďže falšované výrobky sa už riešia v iných právnych predpisoch EÚ, a nebezpečné výrobky sú zahrnuté do smernice SVBV a do tohto návrhu bez ohľadu na ich pravosť. Napriek tomu, že falšované výrobky môžu predstavovať bezpečnostné riziká, bezpečnosť daného výrobku sa musí analyzovať na základe posúdenia rizika.

•Získavanie a využívanie expertízy

Prípravné kroky pre tento návrh spočívajú v stanovisku experta a vo vypracovaní viacerých štúdií. Patria k nim štúdie zamerané na vykonávanie smernice SVBV, na podporu hodnotenia a posúdenia vplyvu, ako aj na účinnosť spätného prevzatia výrobkov. Komisia získala prostredníctvom cielených konzultácií a činností zapájania, ako napríklad série seminárov, konferencií, rozhovorov s odborníkmi a orgánmi, aj expertízu a názory, ako aj stanovisko podskupiny pre umelú inteligenciu, pripojené zariadenia a iné nové výzvy k bezpečnosti výrobkov, ktorá patrí do siete pre bezpečnosť spotrebiteľa. Komisia zorganizovala viaceré dvojstranné stretnutia a vypracovala analýzu pozičných dokumentov ad hoc od spotrebiteľských organizácií, zástupcov odvetvia a akademickej obce.

•Posúdenie vplyvu