[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.9.2005 KOM(2005) 445 v konečnom znení 2005/0190 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávacích činností (2007 - 2011) (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHOV Komisia schválila svoj návrh[1] na siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávacích činností (2007 až 2011) 6. apríla 2005. Komisia naznačila, že činnosti sa majú organizovať v dvoch osobitných programoch zodpovedajúcich „nepriamym“ akciám týkajúcich sa výskumu energie jadrovej syntézy a jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením a „priamym“ výskumným činnostiam Spoločného výskumného centra v oblasti jadrovej energie, ktoré sú predmetom týchto návrhov. Komisia predloží návrhy na súvisiace „pravidlá účasti a šírenia”. Politický kontext a ciele sú stanovené v oznámení „Rast prostredníctvom budovania Európskeho výskumného priestoru pre vedomosti“[2]. Osobitné programy siedmeho rámcového programu Euratom sú určené na riešenie hlavných otázok a úloh v oblasti výskumu v Európe v kombinácii s potrebnými vnútroštátnymi a priemyselnými snahami . Finančná podpora na európskej úrovni ponúka príležitosti na zvýšenie úrovne a efektívnosti výskumu, ktoré týmto spôsobom nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Osobitné programy siedmeho rámcového programu Euratom predstavujú ďalšiu konsolidáciu Európskeho výskumného priestoru v tomto sektore, pričom novými prostriedkami dosahujú kritické množstvo, ako aj zavedenie štruktúr v nových oblastiach výskumu a ďalej podporujú voľný pohyb myšlienok, vedomostí a výskumných pracovníkov. V priebehu realizácie osobitných programov sa v maximálnej miere využije potenciál akcií na európskej úrovni na posilnenie kvality vo výskume, vrátane identifikácie a podpory súčasnej úrovne kvality v tejto oblasti v rámci celej Európskej únie, ako aj vytvorenia kapacít pre budúcu špičkovú úroveň výskumu. Dosah osobitných programov sa podľa možnosti zvýši prepojením s ostatnými programami Spoločenstva, ako sú napr. štrukturálne fondy. Uvedené prepojenie je v súlade s prístupom vytýčeným v osobitnom programe ES Kapacity, pretože podpora výskumných infraštruktúr, aj keď v tomto prípade v špecifickej oblasti jadrového výskumu a technológií, je dôležitým aspektom osobitného programu Euratom týkajúceho sa nepriamych akcií. 2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE Komisia pri príprave súčasných návrhov na rámcový program zohľadnila názory, ktoré vyjadrili ostatné orgány EÚ a členské štáty, ako aj viaceré zainteresované strany v rámci širších konzultácií vrátane vedeckej obce a priemyslu. Návrhy osobitného programu vychádzajú aj z hĺbkového posúdenia dosahu, ktoré sa urobilo pre návrh siedmeho rámcového programu,[3] a výsledku päťročného hodnotenia programu[4]. 3. PRÁVNE ASPEKTY Súčasné návrhy tohto osobitného programu sa vzťahujú na rovnaké obdobie (t.j. roky 2007 – 2011) ako rámcový program, ktorý vychádza z článku 7 Zmluvy o Euratom-e. V súlade s druhým odsekom tohto článku sa výskumné programy navrhujú na obdobie kratšie než päť rokov. Preto dĺžka trvania týchto návrhov nie je rovnaká ako dĺžka trvania osobitných programov ES. Komisia v súlade s predpokladaným legislatívnym procesom navrhuje obnovenie týchto osobitných programov na obdobie rokov 2012 – 2013, pokiaľ nevzniknú okolnosti znemožňujúce toto obnovenie. 4. IMPLEMENTÁCIA ROZPOčTU „Legislatívny finančný výkaz“ pripojený k tomuto rozhodnutiu stanovuje vplyv na rozpočet a ľudské a správne zdroje a uvádza aj indikatívne ukazovatele na obdobie rokov 2012 - 2013. Komisia má v úmysle založiť výkonnú agentúru, ktorej zverí určité úlohy vyžadované pri realizácii nepriamych činností osobitného programu[5]. 5. KOHERENTNÁ A FLEXIBILNÁ REALIZÁCIA 5.1. Prispôsobenie sa novým potrebám a príležitostiam Je mimoriadne dôležité, aby bola realizácia osobitných programov dostatočne flexibilná a umožnila im aj naďalej zostávať na poprednom mieste v rámci vedecko-technického rozvoja v oblasti jadrového výskumu všeobecne a reagovať na vznikajúce priemyselné, politické alebo spoločenské potreby. V prípade nepriamych akcií sa to dosiahne predovšetkým prostredníctvom pracovných programov, ktoré sa každý rok aktualizujú za pomoci výborov zástupcov členských štátov a v ktorých sa identifikujú témy v budúcnosti vyhlásených výziev na predkladanie návrhov. Revízie môžu prebiehať rýchlejšie v prípade nových, priorít vyžadujúcich urýchlené konanie, ktoré vyplývajú predovšetkým z nepredvídaných potrieb politík. Toto viacročné programovanie využíva celý rad vstupov zabezpečujúcich zachovanie priamej súvislosti podporovaných činností s vyvíjajúcimi sa výskumnými potrebami priemyslu a politík EÚ v oblasti jadrovej energie. V rámci osobitného programu ES Spolupráca vznikne skupina externých poradcov pre energetiku s efektívnym multidisciplinárnym členstvom a vyváženými akademickými a priemyselnými názormi, ktorá bude poskytovať takýto vstup. Z technologických platforiem, ktoré by v blízkej budúcnosti mohli vznikať v určitých tematických oblastiach osobitných programov, môžu vychádzať aj ďalšie externé vstupy., . Ďalšie fóra a skupiny, ako napr. Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (European Strategy Forum on Research Infrastructures - ESFRI), môžu Komisii poskytovať aktuálne poradenstvo v súvislosti s príležitosťami a prioritami relevantnými pre sektor výskumu Euratom-u. 5.2. Prierezové otázky Celkovú koherentnosť realizácie siedmeho rámcového programu Euratom zabezpečuje Komisia. Pracovné programy všetkých osobitných programov sa koordinovane revidujú tak, aby umožňovali úplné zohľadnenie prierezových otázok. Za pomoc Komisii pri efektívnom zachovávaní súdržnosti a koordinácii realizácie celého programu, ako aj jednotlivých osobitných programov vo významnej miere zodpovedajú aj výbory zástupcov členských štátov. V rámci členských štátov si táto úloha vyžaduje vysokú úroveň koordinácie medzi zástupcami výborov rôznych zložení. Osobitná pozornosť sa venuje akciám, ktoré spájajú osobitné programy Euratom-u a ES, napríklad používaniu moderných reaktorov vo výrobe vodíka alebo vývoju pokrokových materiálov. V prípade problémov v súvislosti s existenciou dvoch rámcových programov vychádzajúcich z rôznych zmlúv možno na základe uskutočniteľnosti a s prihliadnutím na skúsenosti získané pri realizácii šiesteho rámcového programu použiť spoločné výzvy. Nasledujúce otázky sú mimoriadne dôležité a predpokladajú určité mechanizmy koordinovaného prístupu: - Medzinárodná spolupráca : Ide o dôležitý aspekt programu Euratom, ku ktorému sa zaujme strategický postoj podporujúci akcie v tomto zmysle, a ktorý sa zaoberá špecifickými otázkami, ak sú vo vzájomnom záujme a vo vzájomný prospech. - Výskumné infraštruktúry : V tomto prípade je potrebná úzka spolupráca s programom ES Kapacity zaisťujúca podporu pre kľúčové infraštruktúry jadrového výskumu so všeobecnejšími výskumnými aplikáciami. - Spojenie s politikou Spoločenstva : Zavedú sa mechanizmy efektívnej koordinácie s útvarmi Komisie zabezpečujúce predovšetkým pretrvávajúce plnenie potrieb rozvoja v rámci politík EÚ na základe realizácie príslušných činností. Na tento účel môže viacročné programovanie čerpať z pomoci skupín používateľov rôznych útvarov Komisie súvisiacich s predmetnými politikami. - Šírenie a prenos vedomostí : Potreba podporovať využívanie výsledkov výskumu je silnou črtou všetkých osobitných programov s osobitným dôrazom na prenos vedomostí medzi jednotlivými krajinami, disciplínami a z akademickej pôdy do priemyslu aj prostredníctvom mobility výskumných pracovníkov. - Veda v spoločnosti : Táto činnosť programu ES Kapacity má paralely aj v činnostiach sektora jadrovej energie a predstavuje jasný potenciál pre vzájomne výhodné obohacovanie v takých oblastiach, akými sú otázky súvisiace s riadením a zainteresovanými stranami, ktoré sa týkajú najmä lokálneho vnímania kontroverzných zariadení. 6. METÓDY ZJEDNODUšENIA A RIADENIA V súvislosti s návrhmi predloženými v pracovnom dokumente Komisie zo 6. apríla 2005 a na základe intenzívneho dialógu o tomto dokumente možno dosiahnuť výrazné zjednodušenie realizácie siedmeho rámcového programu. Významný počet navrhovaných opatrení sa má uviesť v pravidlách účasti a šírenia, najmä pokiaľ ide o výrazné zníženie „byrokracie“ a zjednodušenie systémov financovania a požiadaviek výkazníctva. V časti osobitného programu týkajúcej sa nepriamych akcií súvisiacich s jadrovým štiepením sa navrhnú zlepšenia porovnateľné so zlepšeniami predkladanými v prípade akcií v časti programu ES týkajúcej sa spolupráce. 7. OBSAH OSOBITNÝCH PROGRAMOV 7.1. Jadrový výskum a vzdelávanie (nepriame akcie) Tento osobitný program sa týka týchto dvoch tematických priorít: (i) Výskum energie jadrovej syntézy: Rozširovanie vedomostnej základne a realizácia projektu ITER ako hlavného kroku smerujúceho k vytvoreniu prototypových reaktorov pre bezpečné, udržateľné, ekologicky zodpovedné a ekonomicky životaschopné elektrárne. Táto tematická priorita zahŕňa tieto oblasti činností: - realizáciu projektu ITER, - výskum a vývoj v príprave prevádzky ITER-u, - technologické činnosti v príprave DEMO, - dlhodobý výskum a vývoj, - ľudské zdroje, vzdelávanie a odborné vzdelávanie, - infraštruktúry, - reagovanie na vznikajúce a nepredvídané potreby politík. (ii) Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením: Podporovanie bezpečného používania a využívania jadrového štiepenia a iných spôsobov využitia žiarenia v priemysle a medicíne. Táto tematická priorita zahŕňa tieto oblasti činností: - riadenie likvidácie rádioaktívneho odpadu, - reaktorové systémy, - ochranu pred žiarením, - podporu a prístup k výskumným infraštruktúram, - ľudské zdroje a odborné vzdelávanie vrátane mobility. Tento osobitný program vo všeobecnosti obsahuje silné prvky kontinuity s predchádzajúcimi rámcovými programami, pričom vychádza z evidentného prínosu tohto druhu európskej podpory. Okrem toho obsahuje významné novinky, ktoré si pri realizácii vyžadujú osobitnú pozornosť: - Posilnený prístup ku koordinácii vnútroštátnych výskumných programov v oblasti jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením. - Spoločná realizácia projektu ITER v medzinárodnom rámci, založenie spoločného podniku Euratom-u pre ITER a ďalšie posilňovanie koordinácie integrovaných európskych výskumných činností v oblasti výskumu jadrovej syntézy. - Cielenejší prístup k medzinárodnej spolupráci v rámci každej témy sa predpokladá pomocou osobitných kooperačných akcií, ktoré sa majú uviesť v rámcových programoch v súlade so strategickým prístupom k predpokladanej medzinárodnej spolupráci. - V rámci jednotlivých tém sa budú podporovať prvky umožňujúce pružne reagovať na vznikajúce potreby a nepredvídané potreby politík. Pri realizácii sa bude vychádzať zo skúseností systému osobitnej podpory pre politiku a systému nových a vznikajúcich vedných odborov a technológií uvedených v šiestom rámcovom programe, ako aj zo systému budúcich a vznikajúcich technológií v oblasti ICT. Počas trvania tohto osobitného programu a jeho predpokladaného predĺženia do roku 2013 môžu vzniknúť príležitosti na vytvorenie efektívnych spoločných podnikov napríklad v oblasti riadenia likvidácie rádioaktívneho odpadu[6]. Útvary Komisie predložia Rade v správnom čase návrhy na vytvorenie takýchto podnikov. 7.2. JRC (priame akcie) JRC zrealizuje svoje poslanie týkajúce sa sledovania vývoja v oblasti jadrovej energie v kontexte vlastného napredovania v rámci útvarov Komisie, ako aj v európskom a celosvetovom meradle. V záujme realizácie tohto cieľa sa bude pozornosť venovať systematickému posilňovaniu vzťahov JRC s výskumnými organizáciami členských štátov. V súvislosti s lisabonskou agendou sa na žiadosť väčšiny zainteresovaných strán v rámci JRC toto centrum výrazne angažuje v riadení odborného vzdelávania a vedomostí. JRC vykonáva svoje vedecko-technické aktivity v oblastiach spojených s riadením likvidácie odpadu a ekologického dosahu. V oblasti jadrovej bezpečnosti sú najdôležitejšími zmenami reagovanie na vývoj politík Spoločenstva, nové potreby vyjadrené identifikované útvarmi Komisie a angažovanosť Spoločenstva v medzinárodnej iniciatíve, ako je napr. „generácia IV“. JRC sa už 30 rokov angažuje v oblasti jadrovej bezpečnosti, ale vývoj v tejto oblasti sa v medzinárodnom kontexte v posledných rokoch výrazne zmenil, pričom otázka nešírenia jadrových zbraní nadobúda dôležitejší rozmer. V súvislosti s interným rozvojom útvarov Komisie sa však počíta so stálou podporou JRC aj v tradičnejších oblastiach. 8. RAST PROSTREDNÍCTVOM BUDOVANIA EURÓPSKEHO VÝSKUMNÉHO PRIESTORU PRE VEDOMOSTI Rýchly pokrok k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti možno dosiahnuť len stanovením nových ambicióznych cieľov a zefektívnením európskeho výskumu. Na tomto úsilí sa podieľajú všetci aktéri v rámci celej Európskej únie – národné vlády, výskumné subjekty a priemysel. Všetky osobitné programy, na základe ktorých sa realizuje siedmy rámcový program (ES a Euratom) sú určené na maximálne zvýšenie „pákového efektu“ a dosahu nákladov na výskum na európskej úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Kľúčovými črtami sú dôraz na tematické priority v príslušných osobitných programoch s činnosťami a prostriedkami realizácie určenými na plnenie týchto cieľov, silný prvok kontinuity, dôsledný dôraz na podporu existujúcej vysokej úrovne a vytváranie kapacity pre budúcu úroveň výskumu, zracionalizované a zjednodušené riadenie zabezpečujúce zrozumiteľnosť pre používateľov a efektívnosť nákladov. Ďalším dôležitým prvkom programu je jeho schopnosť pružne reagovať na nové potreby a príležitosti. 2005/0190 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávacích činností (2007 - 2011) (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na prvý odsek jej článku 7, so zreteľom na návrh Komisie[7], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[8], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[9], keďže: (1) V súlade s rozhodnutím Rady č. /Euratom o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávacích činností (2007 - 2011) (ďalej len „rámcový program“) sa má rámcový program realizovať prostredníctvom osobitných programov, v ktorých sa definujú podrobné pravidlá ich realizácie, určuje ich trvanie a stanovujú prostriedky, ktoré sa pokladajú za nevyhnutné. (2) Štruktúra rámcového programu pozostáva z dvoch typov činností: (i) nepriame akcie v oblasti výskumu energie jadrovej syntézy a výskumu jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením a (ii) priame akcie pre činnosti Spoločného výskumného centra v oblasti jadrovej energie. V rámci tohto osobitného programu by sa mali realizovať činnosti uvedené v bode (i). (3) Na tento program by sa mali uplatňovať pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít a pravidlá šírenia výsledkov výskumu pre rámcový program (ďalej len „pravidlá účasti a šírenia“). (4) Rámcový program by mal dopĺňať ostatné akcie EÚ v oblasti výskumnej politiky, ktoré sú potrebné v rámci celkového strategického úsilia na realizáciu lisabonských cieľov, najmä v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa štrukturálnych fondov, poľnohospodárstva, vzdelávania, odborného vzdelávania, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zdravia, ochrany spotrebiteľa, zamestnanosti, energetiky, dopravy a životného prostredia. (5) Vzhľadom na rozhodnutie Rady z 26. novembra 2004, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice týkajúce sa rokovaní o projekte ITER[10], bude realizácia projektu ITER v Európe v širšom kontexte výskumu energie jadrovej syntézy ústredným bodom činností výskumu jadrovej syntézy vykonávaných podľa rámcového programu. (6) Činnosti EÚ, ktoré prispievajú k realizácii projektu ITER, a najmä tie, ktoré sú potrebné na začatie výstavby projektu ITER v Cadarache a na realizáciu výskumu a vývoja technológie pre ITER počas rámcového programu, riadi spoločný podnik v zmysle hlavy II kapitoly 5 Zmluvy. (7) Počas realizácie prostredníctvom spoločných podnikov založených podľa hlavy II kapitoly 5 Zmluvy sa môžu meniť aspekty výskumu a technického rozvoja v oblasti vedy a techniky jadrovej syntézy. . (8) V súlade s článkom 101 Zmluvy uzavrelo Spoločenstvo viaceré medzinárodné zmluvy v oblasti jadrového výskumu. V tejto súvislosti je potrebné vyvíjať úsilie posilňovať medzinárodnú výskumnú spoluprácu s cieľom ďalej integrovať Spoločenstvo do celosvetovej výskumnej obce. Tento osobitný program by mal byť preto otvorený pre krajiny, ktoré v tomto zmysle uzavreli zmluvy, a na úrovni projektu s prihliadnutím na vzájomnú prospešnosť by mal byť otvorený aj subjektom z tretích krajín a medzinárodným organizáciám zaoberajúcim sa vedeckou spoluprácou. (9) V rámci výskumných činností vykonávaných pri realizácii tohto programu by sa malo postupovať v súlade so základnými etickými princípmi vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. (10) Rámcový program by mal prispieť k podpore trvalo udržateľného rozvoja. (11) Je potrebné čo najefektívnejšie a pre používateľov najprijateľnejšie zabezpečiť zdravé finančné riadenie programu a jeho realizáciu, ako aj uľahčiť prístup pre všetkých účastníkov v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj s jeho budúcimi zmenami a doplneniami. (12) Mali by sa prijať primerané opatrenia aj na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát v dôsledku neoprávneného vyplatenia alebo nesprávneho použitia finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj s jeho budúcimi zmenami a doplneniami, a v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[11], (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam[12] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[13]. (13) Každá tematická oblasť by mala mať vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev vlastnú rozpočtovú položku. (14) Pri realizácii tohto programu treba venovať adekvátnu pozornosť rovnoprávnosti pohlaví a okrem iného aj pracovným podmienkam, transparentnosti náborových procesov a profesionálnemu rastu výskumných pracovníkov angažovaných na projekty a programy financované v rámci akcií tohto programu, na ktorý sa vzťahuje referenčný rámec odporúčania Komisie z 11. marca 2005 o Európskej charte výskumných pracovníkov a o pravidlách náboru výskumných pracovníkov[14]. (15) Konzultovalo sa s Vedeckým a technickým výborom, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Osobitný program pre činnosti jadrového výskumu a vzdelávania v oblastiach energie jadrovej syntézy, jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením podľa siedmeho rámcového programu Euratom, ďalej len „osobitný program“, sa týmto prijíma na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011. Článok 2 V rámci osobitného programu sa podporujú výskumné a vzdelávacie činnosti v oblasti jadrovej energie a celý rad výskumných činností vykonávaných v týchto tematických oblastiach: 1. výskum energie jadrovej syntézy; 2. výskum jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením. V rámci výskumu energie jadrovej syntézy vznikne spoločný podnik založený podľa hlavy II kapitoly 5 Zmluvy, ktorého úlohou bude riadiť a realizovať európsky prínos pre ITER, ako aj komplementárne činnosti zamerané na rýchlu realizáciu energie jadrovej syntézy. Ciele a všeobecná charakteristika týchto činností sú uvedené v prílohe. Článok 3 V súlade s článkom 3 rámcového programu predstavuje suma nevyhnutná na realizáciu osobitného programu 2553 mil. eur, z čoho čiastka 15 % je určená na správne výdavky Komisie. Výskum energie jadrovej syntézy | 2159 | Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením | 394 | Článok 4 1. Všetky výskumné činnosti uskutočňované v rámci osobitného programu sa vykonávajú v súlade so základnými zásadami etiky. 2. Z tohto programu sa nefinancuje tento výskum: - výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch, - výskumné činnosti vykonávané v členskom štáte, kde je takýto výskum zakázaný. Článok 5 1. Osobitný program sa realizuje systémami financovania stanovenými v prílohe II k rámcovému programu. 2. Na tento osobitný program sa uplatňujú pravidlá účasti a šírenia. Článok 6 1. Na realizáciu osobitného programu vypracuje Komisia pracovný program, v ktorom sa podrobnejšie stanovia ciele a vedecko-technické priority uvedené v prílohe, systém financovania tém, v rámci ktorých sa predkladajú príslušné návrhy, a časový harmonogram realizácie. 2. V rámci pracovného programu sa prihliada na relevantné výskumné činnosti uskutočňované v členských štátoch, pridružených krajinách a v európskych a medzinárodných organizáciách. V prípade potreby sa tento program aktualizuje. 3. V pracovnom programe sa špecifikujú kritériá, podľa ktorých sa hodnotia návrhy na nepriame akcie podľa systémov financovania a vyberajú projekty. Kritériá slúžia na hodnotenie úrovne kvality, dosahu a realizácie. V tejto súvislosti možno v rámci pracovného programu upresniť alebo doň doplniť dodatočné požiadavky, opravné koeficienty a prahové hodnoty. 4. V pracovnom programe sa môžu určiť: 3. organizácie s predplatným vo forme členských príspevkov; 4. akcie podporujúce činnosti konkrétnych právnických subjektov. Článok 7 1. Za realizáciu osobitného programu zodpovedá Komisia. 2. Komisii pri realizácii osobitného programu pomáha konzultačný výbor. Členovia tohto výboru sa môžu meniť podľa rôznych predmetov programu rokovania výboru. V prípade aspektov súvisiacich so štiepením zodpovedá zloženie výboru a jeho podrobné prevádzkové pravidlá a naň uplatniteľné postupy ustanoveniu rozhodnutia Rady 84/338/Euratom, ECSC, EHS z 29. júna 1984 o štruktúrach a postupoch správy a koordinácie výskumných, rozvojových a demonštračných činností spoločenstva [15]. V prípade aspektov súvisiacich so syntézou sa výbor riadi rozhodnutím Rady zo 16. decembra 1980 o založení konzultačného výboru pre program syntézy, zmeneným a doplneným rozhodnutím Rady 2005/336/Euratom z 18. apríla 2005[16]. 3. Komisia pravidelne informuje výbor o celkovom napredovaní realizácie osobitného programu a poskytuje mu informácie o všetkých akciách vedecko-technického rozvoja financovaných z tohto programu. Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda ANNEX VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, VŠEOBECNÁ CHARAKTERISTIKA TÉM A ČINNOSTÍ 1. ÚVOD Jadrová energia je hlavným bezuhlíkovým zdrojom elektrickej energie pri základnom zaťažení v Európskej únii so súhrnným inštalovaným výkonom vo výške 135GW, na ktorý pripadá jedna tretina súčasnej výroby elektriny. Zohráva preto kľúčovú úlohu pri znižovaní emisií skleníkových plynov v Európskej únii a významne prispieva k posilneniu nezávislosti EÚ, jej bezpečnosti a rôznorodosti zásobovania energiou. Z dlhodobého hľadiska jadrová syntéza ponúka vyhliadky na takmer neobmedzené zásobovanie čistou energiou, pričom projekt ITER je ďalším veľmi dôležitým krokom vo vývoji smerujúcom k tomuto významnému cieľu. Realizácia projektu ITER je preto základným prvkom súčasnej stratégie EÚ, musí ju však sprevádzať intenzívny a sústredený európsky program výskumu a vývoja zameraný na prípravu využívania reaktora ITER a na vyvinutie technológií a vedomostnej základne, ktoré budú potrebné počas jeho prevádzkovania i v ďalšom období. Na druhej strane jadrová syntéza zostáva uskutočniteľným riešením pre tie členské štáty, ktoré si želajú využívať túto technológiu v rámci vyváženého kombinovania zásobovania energiou. Výskumné a vzdelávacie činnosti majú prvoradý význam pri zabezpečovaní trvalo vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti v súčasnosti, ako aj v budúcnosti. V tomto kontexte je dôležité neustále napredovať smerom k realizácii trvalo udržateľných riešení týkajúcich sa zaobchádzania s odpadom a zvyšovať efektívnosť a konkurencieschopnosť celého sektoru. Výskum v oblasti ochrany pred žiarením je pokračovaním základného aspektu tejto politiky pri súčasnom zabezpečovaní optimálnej bezpečnosti verejnosti a pracovníkov v rámci všetkých lekárskych a priemyselných aplikácií. V záujme udržania konkurencieschopnosti Európy je dôležité v primeranej miere investovať do všetkých oblastí výskumu. S cieľom maximálne efektívne realizovať túto úlohu je potrebné uplatňovať zjednotený prístup na úrovni EÚ, pokračovať v spolupráci medzi členskými štátmi a vynakladať značné úsilie na zachovanie infraštruktúr, kompetencií a know-how. Vo všeobecnosti sa výskum v potrebnej miere zameria aj na nové vedecké a technologické možnosti a pružné reagovanie na nové potreby politiky vznikajúce počas realizácie rámcového programu. 2. Tematické oblasti výskumu 2.1. Energia jadrovej syntézy Výstavba reaktora ITER v Cadarachu vo Francúzsku a realizácia projektov „širšieho prístupu“ s cieľom urýchliť vývoj v oblasti energie jadrovej syntézy sa uskutoční v rámci medzinárodnej spolupráce. Na základe medzinárodnej dohody o projekte ITER sa zriadi organizácia ITER. V súvislosti s výstavbou reaktora ITER, realizácie projektov „širšieho prístupu“ a ich využívaním spolu s inými zariadeniami v rámci medzinárodnej spolupráce táto spolupráca nadobúda mimoriadne vysokú úroveň, čo. Európe prinesie značné výhody, najmä pokiaľ ide o efektívnosť a prípadné zdieľanie nákladov. Domáca agentúra pre projekt ITER sa zriadi ako spoločný podnik v rámci Zmluvy o EURATOM-e. Poskytne EURATOM-u prostriedky na plnenie jeho medzinárodných záväzkov v rámci Dohody o projekte ITER a na zabezpečenie toho, že EURATOM účinným a koherentným spôsobom poskytne európsky príspevok projektu ITER a projektom „širšieho prístupu“ vrátane výskumných a vývojových činností na podporu týchto projektov. Európa získala vedúce postavenie vo výskume energie jadrovej syntézy zásluhou spojenia samostatného a plne integrovaného európskeho programu jadrovej syntézy typu Európskeho výskumného priestoru (ERA), intenzívnej podpory zo strany Spoločenstva, koordinácie EURATOM-om a zásluhou rozvoja ľudského kapitálu v Združeniach jadrovej syntézy EURATOM-u. Združenia jadrovej syntézy sú centrá vysokej úrovne vo výskume jadrovej syntézy s rozsiahlou sieťou spolupráce založenou prevažne na svojich experimentálnych zariadeniach. Vynikajúce technologické úspechy, ktoré dosiahol EURATOM v rámci prispievania k technickým aktivitám projektu ITER, ako aj úspešné využívanie zariadení JET významne prispeli k ďalšiemu zvýšeniu kohézie európskeho programu jadrovej syntézy. V tejto súvislosti Európa nadobudla poznatky a skúsenosti nevyhnutné pre široké úsilie v oblasti spolupráce vo všetkých aspektoch výskumu energie jadrovej syntézy, vrátane realizácie projektu ITER a projektov“ širšieho prístupu“. Tieto úspechy sú zárukou efektívnej a účinnej koordinácie organizovania a riadenia siedmeho rámcového programu v záujme splnenia blízkych i dlhodobých cieľov programu. Rýchly rozvoj oblasti jadrovej syntézy si zároveň vyžaduje širokú priemyselnú základňu na zabezpečenie včasného rozvinutia energie jadrovej syntézy. Európsky priemysel už významne prispel k technickým aktivitám projektu ITER. Počas siedmeho rámcového programu bude európsky priemysel, vrátane malých a stredných podnikov, zohrávať vedúcu úlohu pri výstavbe reaktora ITER a vytvorí si postavenie pre plnú účasť na vývoji technológií energie jadrovej syntézy pre DEMO („demonštračnú“ elektráreň jadrovej syntézy) a budúce elektrárne jadrovej syntézy. Projekt ITER a európsky program výskumu energie jadrovej syntézy prispeje k realizácii niektorých nevyhnutných opatrení uvedených v správe skupiny na vysokej úrovni („Správa KOK”), ktoré sú nevyhnutné pre dosiahnutie pokroku v rámci Lisabonskej stratégie. Projekt ITER sa stane magnetom pre najlepších vedcov a inžinierov v oblasti jadrovej syntézy a pre vysokotechnologické priemyselné odvetvia. Významne tak prispeje k európskemu programu jadrovej syntézy a zároveň obohatí celkovú základňu vedeckých a technických poznatkov. Schopnosti a vedomosti, ktoré nadobudne európsky priemysel pri budovaní systémov a komponentov s cieľom splniť veľmi náročné technické požiadavky zariadenia ITER, prispejú k zvýšeniu jeho konkurencieschopnosti. Celkový cieľ Rozvinúť vedomostnú základňu s cieľom vytvoriť prototyp reaktorov pre bezpečné, udržateľné, environmentálne zodpovedné a ekonomicky životaschopné elektrárne a realizovať projekt ITER ako hlavný krok k tomuto cieľu. Činnosti (i) Realizácia projektu ITER Patria sem činnosti zamerané na spoločnú realizáciu projektu ITER ako medzinárodnej výskumnej infraštruktúry: - Európska únia má osobitnú zodpovednosť v rámci organizácie ITER ako hostiteľ projektu a prevezme na seba vedúcu úlohu, pokiaľ ide o prípravu lokality a prevádzky elektrárne, ustanovenie organizácie ITER, riadenie a kádrové zabezpečenie, ako aj všeobecnú technickú a administratívnu podporu. - EÚ sa ako zúčastnená strana na projekte ITER bude venovať poskytovaniu príspevkov k výstavbe vybavenia a zariadení, ktoré sa nachádzajú v rámci lokality a prevádzky ITER a sú nevyhnutné na jeho využívanie a podporu projektu počas výstavby. - Výskumné a vývojové činnosti na podporu výstavby reaktora ITER sa budú vykonávať v rámci združení jadrovej syntézy a európskych priemyselných odvetví. Bude k nim patriť vývoj a testovanie komponentov a systémov. (ii) Výskum a vývoj v príprave prevádzky reaktora ITER Sústredený program v oblasti fyziky a technológií bude mať za cieľ konsolidáciu výberov projektu ITER a prípravu na rýchle spustenie prevádzky reaktora ITER tak, aby sa výrazne skrátil čas a znížili náklady potrebné na dosiahnutie základných cieľov projektu ITER. Tento program sa bude vykonávať prostredníctvom koordinovaných experimentálnych, teoretických a modelových činností s využitím zariadení JET a iných zariadení v združeniach. V súvislosti s týmto programom sa zabezpečí nevyhnutný vplyv Európy na projekt ITER, ako aj príprava na jej významnú úlohu pri využívaní tohto projektu. Tento program bude zahŕňať: - hodnotenie osobitných kľúčových technológií pre prevádzku reaktora ITER prostredníctvom realizácie a využívania zariadení JET („prvá stena“, systémy ohrevu, diagnostika); - preskúmanie prevádzkových scenárov reaktora ITER pomocou cielených pokusov na zariadeniach JET a iných zariadeniach a koordinované modelové činnosti. Počas siedmeho rámcového programu sa vykoná preskúmanie zariadení v programe tým, že sa odskúšajú možnosti postupného odpojenia existujúcich zariadení a posúdi sa potreba nových zariadení súbežne s využívaním reaktora ITER. Toto preskúmanie sa použije ako základ na prípadnú podporu nových alebo zdokonalených zariadení s cieľom zabezpečiť, aby sa v programe v rámci relevantného výskumu a vývoja naďalej využíval súbor zariadení jadrovej syntézy. (iii) Technologické činnosti v rámci prípravy DEMO Združenia a priemyselné subjekty budú hlavné technológie a materiály nevyhnutné pre udelenie licencie, výstavbu a prevádzku elektrárne DEMO ďalej rozvíjať s cieľom otestovať ich v rámci projektu ITER a dosiahnuť skonštruovanie elektrárne DEMO a vyvinutie budúcej elektrárne jadrovej syntézy zo strany európskeho priemyslu. Uskutočnia sa tieto činnosti: - utvorenie špecializovaného projektového tímu a realizácia technických validačných činností a technických projektových činností (EVEDA) zameraných na prípravu výstavby medzinárodného zariadenia na ožarovanie materiálov vyrobených na základe jadrovej syntézy (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF), ktoré sa bude používať na testovanie materiálov elektrárne jadrovej syntézy - základného predpokladu získania licencie na DEMO; - vývoj, testovanie ožarovaním a modelovanie nízko-aktivovaných materiálov a materiálov odolných voči žiareniu; vývoj kľúčových technológií nevyhnutných na prevádzkovanie elektrárne jadrovej syntézy; koncepčné projektové činnosti DEMO vrátane bezpečnostných a environmentálnych aspektov. (iv) Činnosti v oblasti vedy a vývoja z dlhodobejšieho hľadiska Programy jadrovej syntézy opierajúce sa o činnosti zamerané špecificky na projekty ITER a DEMO budú rozvíjať kompetencie a zvyšovať vedomostnú základňu v oblastiach, ktoré sú strategicky relevantné pre budúce elektrárne jadrovej syntézy. Tieto výskumné činnosti povedú k zvýšenej technickej uskutočniteľnosti a ekonomickej životaschopnosti energie jadrovej syntézy. Osobitné akcie zamerané na tieto účely v rámci siedmeho rámcového programu budú zahŕňať: - zlepšené koncepcie pre systémy magnetického poľa sa budú skúmať na základe koncepcií s vysokým potenciálom reaktora. Práca sa sústredí na dokončenie stelarátora W7-X; využívanie existujúcich zariadení na rozšírenie experimentálnych databáz; a vyhodnotenie budúcich perspektív pre tieto konfigurácie; - uskutoční sa experimentálny program fyziky jadrovej syntézy s cieľom realizovať komplexné pochopenie plaziem jadrovej syntézy so zameraním na optimalizáciu projektu elektrárne; - pozornosť sa bude venovať teórii a ďalšiemu modelovaniu so zameraním na komplexné pochopenie plaziem jadrovej syntézy na reaktorovom stupni; - uskutočnia sa štúdie sociologických aspektov a ekonomiky výroby energie pomocou jadrovej syntézy a budú sa presadzovať akcie zamerané na podporu informovanosti verejnosti a pochopenie jadrovej syntézy; - bude pokračovať súčasná činnosť v oblasti energie inerciálnej jadrovej syntézy podľa dokumentu o civilných výskumných činnostiach členských štátov v oblasti inerciálneho poľa. (v) Ľudské zdroje, vzdelávanie a odborné vzdelávanie Zabezpečenie adekvátnych ľudských zdrojov a vysoká úroveň spolupráce v rámci programu pre momentálne, ako aj strednodobé potreby v rámci projektu ITER a pre ďalší rozvoj jadrovej syntézy sa uskutoční: - podporením mobility výskumných pracovníkov medzi organizáciami zúčastnenými na programe s cieľom presadzovať zvýšenú spoluprácu a integráciu programu a podporovať medzinárodnú spoluprácu; - odborným vzdelávaním na vysokej úrovni pre inžinierov a výskumných pracovníkov na postgraduálnej a postdoktorandskej úrovni, vrátane využívania možností v programe, ako sú vzdelávacie platformy a špecializované semináre a stretnutia; - presadzovanie inovácií a výmena know-how so súvisiacimi vysokými školami, výskumnými ústavmi a priemyslom. (vi) Infraštruktúry Realizácia projektu ITER v Európe, v medzinárodnom rámci Organizácie ITER, bude článkom novej výskumnej infraštruktúry s výrazným európskym rozmerom. (vii) Reagovanie na novovznikajúce a nepredvídané potreby politiky Pretože rýchly program rozvoja jadrovej syntézy je súčasťou širšej politiky riešenia otázok bezpečnosti zásobovania Európy energiou, zmeny podnebia a trvalo udržateľného rozvoja, mohol by priniesť energiu jadrovej syntézy na trh dokonca ešte skôr, Prvoradým cieľom a hlavným míľnikom „rýchleho programu” by bola včasnejšia realizácia projektu DEMO. V rámci siedmeho rámcového programu by to znamenalo činnosti a projekty začlenené do medzinárodného “širšieho prístupu“ k energii jadrovej syntézy, ktoré uskutočňuje EURATOM v spolupráci s partnermi projektu ITER. 2.2. Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením Nepriame akcie sa uskutočnia v piatich hlavných oblastiach činnosti podrobne opísaných nižšie. V celom programe však existujú dôležité väzby, pričom je potrebné adekvátne prispôsobiť interakcie medzi rôznymi činnosťami. V tomto ohľade je veľmi dôležité podporovať vzdelávacie činnosti a výskumné infraštruktúry. Potreby vzdelávania musia predstavovať kľúčový aspekt všetkých projektov financovaných Európskou úniou v tomto sektore. Uvedené potreby budú spolu s podporou pre infraštruktúry tvoriť základnú súčasť riešenia otázok kompetencie v rámci oblasti jadrovej energie. V súlade s potrebami posilnenia Európskeho výskumného priestoru je potrebné zabezpečiť jednotné európske vnímanie kľúčových problémov a prístupov. Vytvoria sa väzby medzi vnútroštátnymi programami, pričom medzinárodné organizácie a tretie krajiny, vrátane USA, NIS, Kanady a Japonska budú presadzovať budovanie príslušných sietí. V prípade evidentného záujmu Spoločenstva musí EURATOM dôsledne splniť svoju úlohu na existujúcich fórach koordinujúcich činnosti RTD (výskum a technický rozvoj) na medzinárodnej úrovni. V prípade potreby sa zabezpečí koordinácia s programom priamych akcií, ktorý v tejto oblasti realizuje JRC, ako aj s nepriamymi akciami v rámci výskumu energie jadrovej syntézy. Rovnako dôležité je vytvárať väzby s výskumom v Rámcovom programe ES, najmä v činnostiach v oblasti európskych noriem, vzdelávania a odborného vzdelávania, ochrany životného prostredia, vedy o vlastnostiach a možnostiach použitia materiálov, riadenia, spoločných infraštruktúr, zabezpečenia, kultúry bezpečnosti a energie. Hlavným znakom činností v mnohých tematických oblastiach je realizácia medzinárodnej spolupráce. (i) Zaobchádzanie s rádioaktívnym odpadom Ciele Činnosti v rámci výskumu a technického rozvoja orientovaného sú zamerané na vytvorenie solídneho vedeckého a technického základu pre demonštrovanie technológií a bezpečnosti uskladnenia vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu s dlhým polčasom rozpadu v geologických formáciách, na podporu rozvoja spoločného európskeho vnímania hlavných otázok súvisiacich so zaobchádzaním s odpadom a jeho likvidáciou a na skúmanie spôsobov znižovania množstva a/alebo nebezpečenstva odpadu rozložením a transmutáciou alebo inými metódami. Činnosti - Geologické uskladnenie: Výskum a technický rozvoj v oblasti geologického uskladnenia rádioaktívneho odpadu s vysokou aktivitou a/alebo s dlhým polčasom rozpadu zahŕňajúci technické štúdie a demonštráciu projektov konečných úložísk, charakterizácia základných hornín úložiska na danom mieste (tak v generických, ako aj v miestne špecifických podzemných výskumných laboratóriách), pochopenie prostredia úložiska, štúdie o relevantných procesoch v blízkom teréne (forma odpadu a umelo vytvorené bariéry) a vo vzdialenom teréne (skalné podložie a cesty k biosfére), vývoj dôkladných metodík na hodnotenie výkonnosti a bezpečnosti a skúmanie otázok riadenia a spoločenských otázok súvisiacich s akceptovaním verejnosťou. - Rozloženie a transmutácia: Výskum a technický rozvoj vo všetkých technických oblastiach rozloženia a transmutácie (P&T) zameraný na vývoj skúšobných zariadení a demonštračných systémov pre najdokonalejšie procesy rozloženia a systémy transmutácie zahŕňajúcich podkritické a kritické systémy za účelom zníženia objemov a nebezpečenstva vysokoaktívneho rádioaktívneho odpadu s dlhým polčasom rozpadu vyplývajúcich zo spracovania vyhoreného jadrového paliva. Výskum bude skúmať aj možnosť koncepcií, ktoré vytvárajú menej odpadu pri výrobe jadrovej energie, vrátane efektívnejšieho využívania štiepneho materiálu v existujúcich reaktoroch. (ii) Systémy reaktora Ciele Ciele týchto akcií spočívajú v zabezpečení trvalej bezpečnej prevádzky existujúcich zariadení. Ďalším cieľom týchto akcií ohľadom na ich prínos k zvyšovaniu rôznorodosti a bezpečnosti zásobovania a k boju proti globálnemu otepľovaniu je preskúmanie možnosti dokonalejšej technológie s cieľom poskytnúť ešte bezpečnejšie, zdrojovo efektívnejšie a konkurencieschopnejšie využitie jadrovej energie. Činnosti - Bezpečnosť jadrového zariadenia: Výskum a technický rozvoj v prevádzkovej bezpečnosti súčasných a budúcich jadrových zariadení, najmä hodnotenie a riadenie životnosti elektrární, kultúra bezpečnosti, zdokonalené metodiky hodnotenia bezpečnosti, numerické simulačné nástroje, prístrojové vybavenie a kontrola, prevencia a zmiernenie ťažkých havárií, s pridruženými činnosťami na optimalizáciu riadenia vedomostí a zachovanie kompetencií. - Trvalo udržateľné jadrové systémy: Výskum a technický rozvoj zameraný na zvýšenie efektívnosti súčasných systémov a palív a v rámci medzinárodného úsilia a spolupráce v tejto oblasti ako napríklad Medzinárodné fórum IV. generácie, na skúmanie aspektov vybraných zdokonalených reaktorových systémov s cieľom posúdiť ich potenciál, odolnosť proti šíreniu a dlhodobú udržateľnosť vrátane činností v oblasti základného výskumu (najmä vedy o vlastnostiach a možnostiach použitia materiálov) a skúmania palivového cyklu a inovatívnych palív. (iii) Ochrana pred žiarením Ciele Bezpečné využívanie žiarenia v medicíne a priemysle spočíva v správnej politike ochrany pred žiarením a jej efektívnej realizácii. Pri zachovaní a skvalitňovaní noriem v oblasti ochrany zohráva kľúčovú úlohu výskum, čo je spoločným cieľom všetkých činností programu. Dôležitým cieľom výskumu je aj podporenie politík Spoločenstva a ich efektívna realizácia, ako aj rýchle a efektívne reagovanie na novovznikajúce potreby. Hlavným cieľom tohto výskumu bude prispieť k vyriešeniu polemiky týkajúcej sa rizika vystavenia žiareniu pri nízkych a dlhodobých dávkach. Vyriešenie tejto vedeckej a politickej otázky má potenciálne závažné nákladové a/alebo zdravotné dôsledky pre využívanie žiarenia v medicíne, ako aj v priemysle. Činnosti - Kvantifikácia rizík pri nízkych a dlhodobých expozíciách: Lepšia kvantifikácia prípadov ohrozenia zdravia pri nízkych a dlhodobých expozíciách, vrátane individuálnej variability, prostredníctvom epidemiologických štúdií a zlepšeného pochopenia mechanizmov pre bunkový a molekulárny biologický výskum. - Využitie žiarenia v medicíne: Zvýšiť bezpečnosť a efektívnosť medicínskeho využitia žiarenia pri diagnózach a v terapii (vrátane nukleárnej medicíny) na základe nového technického vývoja a správnej rovnováhy prínosov a rizík takéto využitia. - Riadenie a rehabilitácia pri haváriách: Skvalitniť koherentnosť a integráciu riadenia pri haváriách (vrátane zlepšenia ekologického stavu náhodne kontaminovaných území) v Európe vyvinutím spoločných nástrojov a stratégií a demonštrovať ich efektívnosť v prevádzkovom prostredí. - Úmyselné zneužitie žiarenia alebo rádioaktívneho materiálu: Vypracovať dokonalé a použiteľné postupy na zvládnutie dopadu úmyselného zneužitia (alebo hroziaceho použitia) žiarenia alebo rádioaktívneho materiálu, vrátane priameho a nepriameho vplyvu na zdravie a kontamináciu životného prostredia, najmä v obývaných oblastiach a pri zásobovaní potravinami a vodou. - Iné témy: Národné výskumné činnosti v iných oblastiach (napr. prírodné žiarenie, rádioekológia, ochrana životného prostredia, dozimetria, pracovná expozícia, riadenie rizík atď.) budú integrované efektívnejšie. (iv) Infraštruktúry Ciele Výskumné infraštruktúry sú veľmi dôležitou súčasťou výskumu a technického rozvoja v jadrovej vede a technológii a v rádiologických vedách. Ich veľkosť sa líši – môže ísť o veľmi veľké a nákladné závody a laboratóriá, ale aj o oveľa menšie zariadenia, ako sú databázy, numerické simulačné nástroje a tkanivové banky. Ciele programu spočívajú v poskytovaní podpory pre kľúčové infraštruktúry, ktoré predstavujú nesporný výnimočný prínos EÚ najmä v súvislosti so stanovením kritického množstva a s výmenou zastaralých zariadení, akými sú napríklad výskumné reaktory. Takýmto spôsobom dochádza k prehĺbeniu úspechov dosiahnutých pri realizácii predchádzajúcich programov Spoločenstva, ktoré umožnili nadnárodný prístup k takýmto infraštruktúram a zároveň k zachovaniu vysokého štandardu dosiahnutých technických výsledkov, inovácií a bezpečnosti v európskom jadrovom sektore. Infraštruktúry významne prispievajú aj k vzdelávaniu vedcov a inžinierov. Činnosti - Podporné infraštruktúry: Podpora projektovania, modernizácie, výstavby a/alebo prevádzkovania kľúčových výskumných infraštruktúr požadovaných v ktoromkoľvek z uvedených tematických okruhov; napríklad podzemné laboratóriá pre výskum geologického uskladnenia rádioaktívneho odpadu, skúšobné/testovacie prostriedky pre zariadenia na rozloženie a transmutáciu, reaktorové komponenty a systémy, horúce komory, zariadenia na testovanie ťažkých havárií a termálne hydraulické testovanie, reaktory na testovanie materiálov, numerické simulačné nástroje a rádiobiologické zariadenia, databázy a tkanivové banky na použitie vo výskume ochrany pred žiarením. - Prístup k infraštruktúram: Umožniť nadnárodný prístup k existujúcim a budúcim infraštruktúram pre jednotlivých výskumných pracovníkov a výskumné tímy. (v) Ľudské zdroje a vzdelávanie Ciele Vzhľadom na záujem všetkých sektoroch jadrovej syntézy a ochrany pred žiarením v súvislosti zachovať vysokú úroveň odbornosti a ľudských zdrojov a identifikovať prípadné dôsledky s ohľadom na schopnosť zachovať súčasnú vysokú úroveň jadrovej bezpečnosti bude cieľom tohto programu podporiť pomocou širokého spektra opatrení rozšírenie vedeckej kompetencie a know-how v celom sektore. Cieľom týchto opatrení je zaručiť dostupnosť náležite kvalifikovaných výskumných pracovníkov a technikov, napríklad zlepšenou koordináciou medzi vzdelávacími inštitúciami EÚ v záujme ekvivalentnosti kvalifikácií vo všetkých členských štátoch, alebo umožnením vzdelávania a mobility študentov a vedcov. Jedine na základe skutočne európskeho prístupu možno zabezpečiť požadované stimuly a zosúladenú úroveň vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania, čím sa umožní mobilita novej generácie vedcov a zabezpečenie potrieb celokariérneho vzdelávania inžinierov, ktorí riešia priekopnícke vedecké a technologické úlohy v čoraz viac integrovanom jadrovom sektore. Činnosti - Odborné vzdelávanie: Koordinácia vnútroštátnych programov a zabezpečovanie všeobecných potrieb vzdelávania v jadrovej vede a technológii prostredníctvom celej palety nástrojov, vrátane konkurenčných, ako súčasť celkovej podpory ľudských zdrojov vo všetkých tematických oblastiach. Patrí sem aj podpora vzdelávacích kurzov a vzdelávacích sietí. - Mobilita výskumných pracovníkov: Podpora zvýšenej mobility vedcov a inžinierov najmä prostredníctvom grantov a štipendií, medzi rozličnými vysokými školami a ústavmi v členských štátoch, ako aj v krajinách mimo Európskej únie. Osobitná pomoc sa môže poskytovať v prípade výskumných pracovníkov z NIS. 3. ETICKÉ HĽADISKÁ Počas realizácie tohto programu a pri výskumných činnostiach, ktoré z neho vyplývajú, sa majú dodržiavať základné etické princípy. Patria medzi ne zásady vyjadrené v Charte základných práv EÚ vrátane ochrany ľudskej dôstojnosti a ľudského života, ochrany osobných údajov a súkromia, ako aj zvierat a životného prostredia v súlade s právom Spoločenstva a s relevantnými medzinárodnými dohovormi a kódexmi správania sa, napr. s Helsinskou deklaráciou v jej najnovšom znení, Dohovorom Rady Európy o ľudských právach a biomedicíne podpísaným v Oviede 4. apríla 1997, s dodatočným protokolom o zákaze klonovania človeka podpísaným v Paríži 12. januára 1998, s Dohovorom OSN o právach dieťaťa, so Všeobecnou deklaráciou o ľudskom genóme a ľudských právach, ktorú prijalo UNESCO, a s príslušnými rezolúciami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Bude sa prihliadať aj na stanoviská Európskej skupiny poradcov zaoberajúcej sa etickými dôsledkami biotechnológie (1991 - 1997) a názory Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách (od roku 1998). V súlade so zásadou subsidiarity a rôznorodosti prístupov existujúcich v Európe musia účastníci výskumných projektov dodržiavať platnú legislatívu, predpisy a etické pravidlá v krajinách, v ktorých sa výskum bude vykonávať. V každom prípade platia vnútroštátne ustanovenia. , Spoločenstvo v žiadnom prípade nebude finančne podporovať výskum v členskom štáte, ak je takýto výskum v tomto členskom štáte zakázaný. Podľa potreby musia účastníci výskumných projektov pred začatím činností RTD získať súhlas príslušných vnútroštátnych alebo miestnych etických výborov. Komisia bude systematicky vykonávať etické skúmanie v súvislosti s eticky citlivými otázkami, predovšetkým pokiaľ ide o návrhy týkajúce sa použitia ľudských embryí a ľudských zárodočných kmeňových buniek. V osobitných prípadoch sa počas realizácie projektu uskutoční etické preskúmanie. V protokole o ochrane a životných podmienkach zvierat, ktorý je prílohou k Zmluve, sa požaduje, aby Spoločenstvo v plnej miere zohľadňovalo požiadavky týkajúce sa optimálnych podmienok zvierat pri vypracúvaní a uplatňovaní príslušných politík v rôznych oblastiach vrátane oblasti výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely sa stanovuje, že všetky pokusy je potrebné prispôsobiť tak, aby sa zabránilo trápeniu a zbytočnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat, tieto pokusy sa majú vykonávať na čo najnižšom počte zvierat, s využívaním zvierat s najnižším prahom neurofyziologickej citlivosti, pričom pokusy treba realizovať tak, aby zvieratám spôsobovali najnižšiu možnú mieru bolesti, utrpenia a pretrvávajúcich zranení. Zmenu genetického dedičstva zvierat alebo klonovanie zvierat možno zvážiť iba v prípade etického odôvodnenia cieľov, pričom sa tento krok musí zrealizovať za podmienok zaručujúcich optimálne podmienky zvierat a pri dodržiavaní zásad biodiverzity. V priebehu tohto programu bude Komisia pravidelne sledovať vedecký pokrok a vnútroštátne, ako aj medzinárodné ustanovenia, aby mala podrobný prehľad o vývoji. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje osobitný program činností v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania podľa siedmeho rámcového programu Euratom. 2. RÁMEC ABM / ABB Výskum energie jadrovej syntézy: - realizácia projektu ITER - výskum a vývoj v rámci prípravy prevádzky ITER-u - technologické činnosti v príprave DEMO - dlhodobé činnosti v rámci výskumu a vývoja - ľudské zdroje, vzdelávanie a odborné vzdelávanie - infraštruktúry - reagovanie na vznikajúce sa a nepredvídané potreby politík Výskum týkajúci sa jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením: - riadenie likvidácie jadrového odpadu - reaktorové systémy - ochrana pred žiarením - infraštruktúry - ľudské zdroje a odborné vzdelávanie 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a príslušné položky technickej a správnej pomoci) vrátane nadpisov: 08 11 01 01 Kontrolovaná termonukleárna syntéza, 08 11 01 02 Riadenie rádioaktívneho odpadu, 08 11 01 03 Ochrana pred žiarením, 08 11 02 Iné činnosti v oblasti jadrových technológií a bezpečnosti (v dohľadnom čase sa zavedie konečná rozpočtová nomenklatúra siedmeho rámcového programu) 3.2. Trvanie akcie a finančného dosahu: 2007 – 2011, podlieha schváleniu nového rámca finančných perspektív 3.3. Charakteristika rozpočtu ( v prípade potreby vložte riadky ): Rozpočtová položka | Druh výdavku | Nový | Príspevok EFTA | Príspevky kandidátskych krajín | Nadpis vo finančnej perspektíve | 08 | Nepovinný | Diferencovaný[17]/ | ÁNO | NIE | ÁNO | č. [1a] | XX.01 | Nepovinný | Nediferencovaný[18] | NIE | NIE | NIE | č. [ 1a…] | XX.01.05 | Nepovinný | Nediferencovaný | ÁNO | NIE | ÁNO | č. [ 1a…] | 4. SÚHRN ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Súhrn viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)[19] CENY V HOTOVOSTI v mil. eur (na 3 desatinné miesta) Druh výdavku | Oddiel č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Spolu | Prevádzkové výdavky[20] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 280,919 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 | Správne výdavky v rámci referenčnej sumy[22] | Technická a správna pomoc (NDP) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 | Správne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[24] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NDP) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Správne náklady, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov, nezahrnuté v referenčnej sume (NDP) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Celkové indikatívne finančné náklady na zásah CELKOVÉ VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 | CELKOVÉ PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 | Údaje o spolufinancovaní Ak návrh zahŕňa spolufinancovanie z členských štátov alebo iných orgánov (uveďte ktorých), odhad výšky tohto spolufinancovania treba uviesť v tabuľke nižšie (ak sa na spolufinancovaní majú podieľať rôzne orgány, možno pridať ďalšie riadky): v mil. eur (na 3 desatinné miesta) Spolufinancujúci orgán | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a ďalej | Spolu | …………………… | f | CELKOVÉ VRP vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 4.1.2. Kompatibilita s finančným programovaním ( Návrh je kompatibilný s ďalším finančným programovaním (oznámenie Komisie z februára 2004 o finančných perspektívach na roky 2007 - 2013 KOM (2004) 101). ( Návrh vyžaduje preprogramovanie príslušných nadpisov vo finančnej perspektíve. ( Návrh môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[26] (t. j. nástroja flexibility alebo revízie finančnej perspektívy). 4.1.3. Finančný dosah na príjem ( Návrh nemá finančné dôsledky na príjem ( Návrh má finančný dosah – vplyv na príjem je takýto: Určité pridružené štáty môžu prispieť na financovanie rámcových programov. V súlade s článkom 161 finančného nariadenia môže mať Spoločné výskumné stredisko prospech z príjmu z rôznych druhov konkurenčných činností a z ďalších služieb poskytovaných pre externé orgány. V súlade s článkom 18 finančného nariadenia možno určitý príjem použiť na financovanie konkrétnych položiek. v mil. eur (na jedno desatinné miesto) Pred akciou [rok n-1] | Situácia po akcii | Celkový počet ľudských zdrojov[27] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 5. CHARAKTERISTIKA A CIELE 5.1. Úlohy v krátkodobom alebo strednodobom pláne V tomto špecifickom programe sa uvádza potreba zlepšiť úroveň kvality výskumu a inovácií, zabezpečiť spoluprácu a zvýšiť efektívnosť prostredníctvom podpory výskumu a vzdelávania v oblastiach (i) výskumu energie jadrovej syntézy a (ii) jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením. 5.2. Výnimočný prínos na základe angažovanosti Spoločenstva a koherentnosti návrhu s inými finančnými nástrojmi a možných synergií Výnimočným prínosom podpory poskytovanej v tomto osobitnom programe je posilnenie jadrového výskumu v oblasti (i) výskumu energie jadrovej syntézy a (ii) jadrového štiepenia a ochrany pred žiarením na úrovni Spoločenstva. V prípade vhodnosti sa zabezpečí súčinnosti a komplementárnosť s ostatnými politikami a programami Spoločenstva. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM 1. Výskum energie jadrovej syntézy: rozvíjanie vedomostnej základne a realizácia projektu ITER ako hlavného kroku smerom k vytvoreniu prototypových reaktorov pre bezpečné, udržateľné, ekologicky zodpovedné a ekonomicky životaschopné elektrárne. 2. Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením: vytvorenie zdravého vedeckého a technického základu na urýchlenie rozvoja bezpečnejšieho riadenia likvidácie rádioaktívneho odpadu s dlhou životnosťou; podpora bezpečnejšieho, zdrojovo efektívnejšie a konkurenčnejšie využitie jadrovej energie a zabezpečenie pevného a spoločensky prijateľného systému ochrany ľudí a životného prostredia pred účinkami ionizačného žiarenia. Výkonnostné ukazovatele sa vypracujú na troch úrovniach. Vypracujú sa kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele, ktoré slúžia na naznačenie smeru alebo orientácie vedeckého a technického pokroku, ako napr. nové normy a nástroje, vedecké techniky, patentové aplikácie a licenčné zmluvy, nové produkty, postupy a služby. Vypracujú sa riadiace ukazovatele, ktoré slúžia na interné monitorovanie výkonnosti a podporu rozhodovania vyššieho manažmentu. Môže k nim patriť úroveň realizácie rozpočtu, čas do uzavretia zmluvy a čas do realizácie platby. Na posúdenie celkovej efektívnosti výskumu oproti cieľom na vysokej úrovni sa použijú ukazovatele výstupu (dosahu). Môže k nim patriť posudzovanie na celkovej úrovni rámcového programu (napr. vplyv na dosahovanie lisabonských, göteborských, barcelonských a iných cieľov) a posudzovanie na úrovni ŠP (napr. prínos pre vedu a techniku a hospodársku výkonnosť EÚ). 5.4. Metóda realizácie (indikatívna) Nižšie uveďte metódu (metódy) zvolenú na realizáciu akcie. ( Centralizované riadenie ( priamo Komisiou ( nepriamo delegovaním právomocí na: ( výkonné agentúry ( orgány vytvorené Spoločenstvami podľa článku 185 finančného nariadenia ( vnútroštátne orgány verejného sektora/orgány poverené službou vo verejnom záujme ٱ Spoločné alebo decentralizované riadenie ٱ s členskými štátmi ٱ s tretími krajinami ٱ Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (doplňte ) Komisia navrhuje centralizované riadenie tohto programu priamo Komisiou aj nepriamo delegovaním právomocí na výkonnú agentúru alebo štruktúry vytvorené podľa Zmluvy o Euratom. Časť programu sa realizuje prostredníctvom európskej právnickej osoby pre ITER (Barcelona). V ostatných častiach programu, v ktorých je jasné spojenie medzi podrobným sledovaním aktuálnych financovaných projektov a vývojom vedecko-technickej politiky, je poverená správou výziev a hodnotení výkonná agentúra, ktorá vykonáva také úlohy ako prijímanie a správne riadenie predložených návrhov, pozývanie a finančné odmeňovanie odborných hodnotiteľov (vybraných Komisiou), poskytovanie logistickej podpory pre hodnotenie návrhov a prípadné ďalšie úlohy, ako napr. overovanie finančnej životaschopnosti a zabezpečenie štatistiky. Nie je vylúčená ani možnosť naďalej zadávať konkrétne úlohy súkromným spoločnostiam subdodávateľsky (napr. na vývoj, prevádzku a podporu nástrojov IT). S cieľom zachovať úzke spojenie medzi týmito činnosťami a formuláciou politík budú hodnotenie, kontraktáciu a riadenie projektov vykonávať útvary Komisie . 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Aspekty monitorovania a hodnotenia sú stanovené v legislatívnom finančnom výkaze návrhu 7. rámcového programu, KOM(2005) 119 v konečnom znení. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM V záujme zamedzenia nezrovnalostí a podvodov by sa mali zároveň vykonať príslušné opatrenia a prijať potrebné kroky na vymáhanie finančných strát vzniknutých v dôsledku neoprávneného vyplatenia alebo nesprávneho použitia prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[28] a s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[29], ako aj v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[30], (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam[31] a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1074/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[32]. 8. ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu v zmysle ich finančných nákladov Viazané rozpočtové prostriedky v mil. eur (na 3 desatinné miesta ) Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Stáli zamestnanci alebo dočasný personál[34] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personál platený[35] podľa článku XX 01 02 | Ostatní pracovníci[36] financovaní podľa článku XX 01 05 | A*/AD | B*, C*/AST | SPOLU[37] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie Realizácia rámcového programu 8.2.3. Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne) (Keď je uvedených viac ako jeden zdroj, uveďte počet pozícií pochádzajúcich z každého zo zdrojov) ( Pozície v súčasnosti pridelené na riadenie programu, ktoré treba nahradiť alebo rozšíriť. ( Pozície vopred pridelené v rámci uplatňovania APS/PDB na rok 2006. ( Pozície požadované v ďalšom procese APS/PDB. ( Pozície preobsadzované z existujúcich zdrojov v rámci riadiaceho útvaru (interné preobsadzovanie). ( Pozície požadované na rok n, hoci neplánované v uplatňovaní APS/PDB daného roka. 8.2.4. Ďalšie správne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 05 – Výdavky na správne riadenie)[38] v mil. eur (na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a nadpis) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU | Štatutárny personál xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Externý personál xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | D‘alšie náklady na správu xx.01 05 03 | 21,833 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Celková technická a správna pomoc | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume[39] v mil. eur (na 3 desatinné miesta) Typ ľudských zdrojov | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU | Stáli zamestnanci a dočasný personál (08 0101 a ) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Personál financovaný podľa článku XX 01 02 (pomocný, END, zmluvný personál atď.) | Celkové náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Kalkulácia – Správne výdavky Vypočítavajú sa so zohľadnením nasledujúcej hypotézy: - počet vedúcich pracovníkov na ex strane A rozpočtu zostáva na úrovni roka 2006 - výdavky sa každý rok zvyšujú o 2 % podľa predpokladanej inflácie uvedenej napr. vo formulári 1 REV (pracovný dokument útvarov Komisie o finančných perspektívach) - predpoklad 108 000 eur na každého stáleho zamestnanca a a 70 000 eur na každého externistu (ceny za rok 2004) Kalkulácie – Personál financovaný podľa článku XX 01 02 V prípade potreby treba urobiť odkaz na bod 8.2.1. 8.2.6 Ďalšie správne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[40] v mil. eur (na 3 desatinné miesta) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Misie | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Zasadania a konferencie | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Výbory[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Štúdie a poradenstvo | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Ďalšie výdavky na riadenie spolu (XX 01 02 11) | 3 Ďalšie výdavky správneho charakteru (uviesť vrátane odkazu na rozpočtovú položku) | Správne výdavky spolu okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Kalkulácia – Ostatné správne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume Tieto ukazovatele sú odhadnuté na základe požiadaviek GR RTD na rok 2006 zvýšených o 2 % na predpokladanú ročnú infláciu. (Formulár 1 REV) Požiadavky na ľudské a správne zdroje sa pokryjú z rozpočtových prostriedkov poskytnutých na riadenie GR v rámci procesu ročného prideľovania. Pri prideľovaní pozícií by sa malo zohľadňovať eventuálne prerozdelenie pozícií medzi jednotlivými oddeleniami na základe nových finančných perspektív. [1] KOM(2005)119, konečné znenie. [2] KOM(2005)118. [3] SEK(2005)430. [4] KOM [2005] 387. [5] Článok 54 ods. 2 písm. a) finančného nariadenia (ES, Euratom) umožňuje Komisii zveriť úlohy verejného orgánu výkonným agentúram. Nariadenie Rady č. 58/2003, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov , a nariadenie Komisie č. 1653/2004 o štandardnom finančnom riadení výkonných agentúr v súlade s nariadením č. 58/2003 sú však nariadeniami ES, ktoré sa v dôsledku toho neuplatňujú na oblasť Euratom-u. Komisia má v úmysle požiadať Radu o rozšírenie pôsobnosti týchto nariadení aj na Zmluvu o Euratom-e. [6] Pozri dôvodovú správu týkajúcu sa zrevidovaného návrhu Komisie na tzv. „jadrový balík“, KOM(2004)526, konečné znenie, 8.9.2004 [7] Ú. v. EÚ C , ,s. . [8] Ú. v. EÚ C , , s. . [9] Ú. v. EÚ C , , s. . [10] Neuverejnené v Ú. v. EÚ. [11] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s.1. [12] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s.2. [13] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s.1. [14] K(2005)576, konečné znenie. [15] Ú. v. ES L 177, 4.7.1984, s. 25. [16] Ú. v. EÚ L 108, 29.4.2005, s. 64. [17] Diferencované rozpočtové prostriedky. [18] Nediferencované rozpočtové prostriedky, ďalej len NDP. [19] Tieto číselné údaje sa vzt‘ahujú na výdavky na celý rámcový program EUROATOM (ˇpozri KOM (2005)119, konečné znenie) [20] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu xx 01 danej hlavy xx. [21] Rozpočtové prostriedky sa vzťahujú na rok 2011 a na nasledujúce roky. [22] Výdavky v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. [23] Rozpočtové prostriedky sa vzťahujú na rok 2011 a na nasledujúce roky. [24] Výdavky v rámci kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článku xx 01 05. [25] Rozpočtové prostriedky sa vzťahujú na rok 2011 a na nasledujúce roky. [26] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [27] Číselné údaje uvedené v tabuľke sa vzťahujú len na personál financovaný podľa organizačného plánu pre všetky nepriame činnosti, za ktoré zodpovedajú generálne riaditeľstvá RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH vrátane 60 dodatočných zamestnaneckých pozícií v rámci projektu ITER. Preto tieto číselné údaje nezahŕňajú pozície podľa organizačného plánu financované z prevádzkového rozpočtu a pozície podľa organizačného plánu JRC (pozri dokumenty KOM(2005)439 a 445, konečné znenie). [28] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1 [29] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1 [30] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1 [31] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2 [32] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8 [33] Podľa opisu v oddiele 5.3. [34] Náklady, ktoré NEPOKRÝVA referenčná suma. [35] Náklady, ktoré NEPOKRÝVA referenčná suma. [36] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [37] Číselné údaje uvedené v tabuľke sa vzťahujú len na personál financovaný podľa organizačného plánu pre všetky nepriame činnosti, za ktoré zodpovedajú generálne riaditeľstvá RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH vrátane 60 dodatočných zamestnaneckých pozícií v rámci projektu ITER. Preto tieto číselné údaje nezahŕňajú pozície podľa organizačného plánu financované z prevádzkového rozpočtu a pozície podľa organizačného plánu JRC (pozri dokumenty KOM(2005)439 a 445, konečné znenie). [38] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program EUROATOM (pozri KOM(2005)119, konečné znenie). [39] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program EUROATOM (pozri KOM(2005)119, konečné znenie). [40] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program EUROATOM (pozri KOM(2005)119, konečné znenie). [41] Výbor CST Euratom.