[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 1.2.2006

SEK(2006) 108 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2005 – 2009

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Súvislosti

Pakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu, ktorý vedie k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevnení fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa zvýšiť jeho hospodársku podporu a efektívnosť, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Belgicka bol predložený v decembri 1998. Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila Rada, v súlade s nariadením, stanovisko k tomuto programu 15. marca 1999. Podľa rovnakého postupu sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.

Je potrebné, aby členské štáty v týchto programoch špecifikovali svoj strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, spolu s hospodárskymi predpokladmi. V nadväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od úprav smerom k tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť.

Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld a všeobecných zásad hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných zásad na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Belgicka a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu.

Hodnotenie

(1) Prvá aktualizácia programu stability Belgicka bola predložená 5. decembra 2005, jeden týždeň po stanovenom termíne. Zahŕňa obdobie rokov 2005 – 2009. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel.[3]

(2) Priemerný ročný rast reálneho HDP v Belgicku bol v poslednom desaťročí takmer 2 %, teda mierne nad priemerom eurozóny. Miera zamestnanosti je však nízka (približne 60 %) a nezamestnanosť sa vyznačuje výraznými regionálnymi rozdielmi a vysokou dlhodobou nezamestnanosťou. Od roku 2000 Belgicko udržiava takmer vyrovnaný stav rozpočtu.

(3) Makroekonomický scenár uvedený v programe predpovedá mierne zlepšenie priemerného rastu reálneho HDP na úroveň 2,2 % počas rokov 2006 – 2009 po relatívne nízkej ekonomickej výkonnosti v roku 2005 (1,4 %), ktorý bude sprevádzaný pomalým, ale stabilným rastom zamestnanosti (ročne o 0,7 %). Tento scenár možno považovať za pravdepodobný a iba nepatrne sa odlišuje od scenára uvedeného v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005. Podľa programu sa ku koncu programového obdobia bude záporná produkčná medzera zmenšovať. Hoci inflačné prognózy v programe sú mierne vyššie, než uvádza predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, zdajú sa byť realistické vzhľadom na trochu menej priaznivé externé predpoklady.

(4) Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v aktualizácii programu stability Belgicka z roku 2004. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza vyrovnaný rozpočet verejných financií v roku 2005, čo je v súlade s cieľom predchádzajúcej aktualizácie programu stability, napriek výrazne nižšiemu rastu HDP. Eurostat však ešte musí objasniť štatistické zaznamenávanie niektorých jednorazových transakcií, ktoré môže viesť k jednorazovému zvýšeniu výsledného deficitu[4] za rok 2005.

(5) Rozpočtová stratégia načrtnutá v predchádzajúcej aktualizácii má za cieľ udržiavať vyrovnaný stav verejných financií až do roku 2006 a následne vytvárať prebytky (až do výšky 0,7 % HDP do roku 2009) s cieľom udržať klesajúci trend dlhového pomeru. Po prudkom poklese z úrovne 7,2 % HDP v roku 2001 na 4,3 % HDP v roku 2005 by sa malo primárne saldo od roku 2006 stabilizovať približne na úrovni 4 % HDP. Podľa programu by sa mal podiel príjmov verejných financií znížiť (najmä v dôsledku zníženia daňového zaťaženia), čo je však nadmieru vykompenzované znížením podielu výdavkov (najmä úrokových výdavkov). Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia zohrávajú v roku 2006 stále významnú úlohu (0,6 % HDP), hoci podľa belgických orgánov by sa využitie týchto opatrení malo od roku 2006 obmedziť. Nová aktualizácia v prevažnej miere potvrdzuje rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcom programe na základe zhruba podobného výhľadu rastu.

(6) Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa malo štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo dočasných opatrení) počas programového obdobia zlepšiť o takmer 1 % HDP. Toto saldo sa zhoršuje z nulovej hodnoty v roku 2005 na deficit vo výške 0,25 % HDP v roku 2006 a v roku 2007 sa zlepší na úroveň prebytku 0,5 % HDP. Zlepšenie štrukturálnej pozície až na úroveň prebytku takmer 1 % HDP v roku 2009 je potom postupnejšie. Belgické orgány určili strednodobý cieľ, ktorý je uvedený v pakte stability a rastu ako štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. Ten by sa podľa očakávania mal dosiahnuť do roku 2007. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Podľa súčasného hodnotenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

(7) Pokiaľ ide o saldo, rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe plánuje, najmä v období rokov 2006 – 2007. Zatiaľ čo makroekonomický scenár možno považovať za pravdepodobný a vláda nedávno zaviedla nové opatrenia na lepšiu kontrolu výdavkov na zdravotnú starostlivosť, v roku 2006 sa daňové príjmy plánované v programe javia ako optimistické a nezdá sa, že by prognózy výdavkov uvádzali zodpovedajúcu ochranu pred nepriaznivým vývojom. Program neobjasňuje spôsob, akým bude v roku 2007 nahradený významný balík jednorazových a ostatných dočasných opatrení, ktorých platnosť skončí. Je však potrebné uznať, že v nedávnej minulosti belgické orgány prejavili silné odhodlanie dosiahnuť ciele vyrovnaného rozpočtu.

(8) Pri zohľadnení uvedeného hodnotenia rizika nemusí programová rozpočtová stratégia postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2007, ako predpokladajú belgické orgány. Na základe uvedených skutočností je však strednodobý cieľ programu náročnejší, než vyžaduje pakt stability a rastu, a zdá sa, že rozpočtová stratégia je dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú možno podľa paktu považovať za primeranú počas celého programového obdobia. Rozpočtová pozícia v programe tiež poskytuje dostatočné rozpätie zabezpečenia voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Hoci je priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda malé, tempo úprav smerom k strednodobému cieľu možno považovať za zhruba primerané. V roku 2006 však úpravy nie sú v súlade s paktom, keďže štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,25 % HDP v okamihu zmenšovania produkčnej medzery (i keď stále zápornej).

(9) Dlhový pomer Belgicka zostáva dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP (94 % HDP ku konci roka 2005), no od roku 1993 mal trvalo klesajúcu úroveň (137 % HDP). Po dočasnom spomalení v roku 2005, ktoré nasledovalo po prevzatí dlhu od národnej železničnej spoločnosti SNBC (vo výške 2,5 % HDP), by mal dlhový pomer naďalej klesať až pod úroveň 80 % HDP do roku 2009. Hlavným hnacím prvkom poklesu je naďalej vysoký primárny prebytok (ktorý však klesol z vyše 7 % HDP v roku 2001 na vyše 4 % HDP v roku 2005). Vývoj dlhu by mohol byť menej priaznivý, než sa v programe plánuje, vzhľadom na uvedenú možnosť, že rozpočtové výsledky budú horšie, než sa očakáva. Jednako sa zdá, že dlhový pomer sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje a dosahuje ju rýchlym tempom.

(10) Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Belgicko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň klesajúceho hrubého dlhu je i naďalej dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou a rovnomerné znižovanie dlhového pomeru závisí od dlhodobo udržateľných primárnych prebytkov. Stratégia, v rámci ktorej Belgicko zahŕňa dlhodobejšie problémy do základných cieľov fiškálnej politiky, okrem iného aj prostredníctvom znižovania dlhu, bude nepochybne znižovať riziko pre udržateľnosť a „zákon o fonde na starnutie populácie“ posilní politickú vôľu tým, že stanoví právne záväzné rozpočtové ciele. Nedávne opatrenia zamerané na zvyšovanie efektívneho dôchodkového veku a miery zamestnanosti by mali byť pozitívnym prínosom pre udržateľnosť. Súčasná rozpočtová pozícia však nemusí postačovať na úplné krytie výrazného zvýšenia výdavkov na starnutie populácie, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť udržiavania primárnych prebytkov v nadchádzajúcich rokoch.

(11) Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým sa v súčasnosti znižuje dlhový pomer uspokojivým tempom a prijímajú sa niektoré reformy na zlepšenie udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2006 však nie je úplne v súlade s integrovanou zásadou, ktorá vyžaduje prijatie všetkých nevyhnutných opravných opatrení na účely dosiahnutia strednodobého cieľa.

(12) Národný reformný program Belgicka (NRP) predložený 26. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporiť zamestnanosť znížením daňového zaťaženia pracovnej sily a ii) udržať takmer vyrovnaný rozpočet verejných financií a začať s vytváraním prebytkov od roku 2007, s cieľom zachovať klesajúci trend dlhového pomeru. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v NRP sa dostatočne neodrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá NRP.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie je možné považovať rozpočtovú stratégiu za zdravú a pokračujúce znižovanie dlhu plánované v programe je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. V prípade Belgicka by však bolo vhodné, aby urýchlilo štrukturálne úpravy v roku 2006 a v ďalších rokoch určilo a implementovalo ďalšie štrukturálne opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov, čím by sa obmedzilo využitie jednorazových opatrení.

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2005 – 2009

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

1. Priemerný ročný rast reálneho HDP v Belgicku bol v poslednom desaťročí takmer 2 %, teda mierne nad priemerom eurozóny. Miera zamestnanosti je však nízka (približne 60 %) a nezamestnanosť sa vyznačuje výraznými regionálnymi rozdielmi a vysokou dlhodobou nezamestnanosťou. Od roku 2000 Belgicko udržiava takmer vyrovnaný stav rozpočtu.

2. Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v aktualizácii programu stability Belgicka z roku 2004.

3. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza vyrovnaný rozpočet verejných financií v roku 2005, čo je v súlade s cieľom predchádzajúcej aktualizácie programu stability, napriek výrazne nižšiemu rastu HDP. Eurostat však ešte musí objasniť štatistické zaznamenávanie niektorých jednorazových transakcií, ktoré môže viesť k jednorazovému zvýšeniu výsledného deficitu[6] v roku 2005.

4. Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na obdobie rokov 2005 až 2009. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel.[7]

5. Makroekonomický scenár, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že rast reálneho HDP sa zvýši z úrovne 1,4 % v roku 2005 na priemernú úroveň 2,2 % počas zostávajúceho programového obdobia. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa taktiež sa zdajú byť realistické.

6. Rozpočtová stratégia načrtnutá v predchádzajúcej aktualizácii má za cieľ udržiavať vyrovnaný stav verejných financií až do roku 2006 a následne vytvárať prebytky (až do výšky 0,7 % HDP do roku 2009) s cieľom udržať klesajúci trend dlhového pomeru. Po prudkom poklese z úrovne 7,2 % HDP v roku 2001 na 4,3 % HDP v roku 2007 by sa malo primárne saldo od roku 2006 stabilizovať približne na úrovni 4 % HDP. Podľa programu by sa mal podiel príjmov verejných financií znížiť (najmä v dôsledku zníženia daňového zaťaženia pracovnej sily), čo je však nadmieru vykompenzované znížením podielu výdavkov (najmä úrokových výdavkov). Nová aktualizácia v prevažnej miere potvrdzuje rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcom programe na základe zhruba podobného výhľadu rastu.

7. Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, o takmer 0,5 % HDP. Orgány stanovujú strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 0,5 % HDP a zameriavajú sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2007. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Podľa súčasného hodnotenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

8. Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe plánuje, najmä v období rokov 2006 a 2007. Zatiaľ čo makroekonomický scenár možno považovať za pravdepodobný a vláda nedávno zaviedla nové opatrenia na lepšiu kontrolu výdavkov na zdravotnú starostlivosť, v roku 2006 sa daňové príjmy plánované v programe javia ako optimistické a nezdá sa, že by prognózy výdavkov uvádzali zodpovedajúcu ochranu pred nepriaznivým vývojom. Program neobjasňuje spôsob, akým bude v roku 2007 nahradený významný balík jednorazových a ostatných dočasných opatrení, ktorých platnosť skončí. Je však potrebné uznať, že v nedávnej minulosti belgické orgány prejavili silné odhodlanie dosiahnuť ciele vyrovnaného rozpočtu.

9. Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika nemusí programová rozpočtová stratégia postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2007, ako sa predpokladá v programe. Ak je však uvedené, strednodobý cieľ programu náročnejší, než vyžaduje pakt stability a rastu. Rozpočtová stratégia sa javí ako dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú možno podľa paktu považovať za primeranú počas celého programového obdobia. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné rozpätie zabezpečenia voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Pokiaľ ide o postup úprav smerom k strednodobému cieľu programu, hoci je priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda malé, tempo úprav smerom k strednodobému cieľu možno považovať za zhruba primerané. V roku 2006 však úpravy nie sú v súlade s paktom, keďže štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,25 % HDP v okamihu zmenšovania produkčnej medzery (i keď stále zápornej).

10. Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol na konci roku 2005 úroveň 94 % HDP, ktorá je dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 16 percentuálnych bodov HDP na úroveň nižšiu než 80 % HDP. Vzhľadom na uvedené riziká ohrozujúce uvedené rozpočtové ciele je možné, že vývoj dlhového pomeru bude v porovnaní s prognózou programu menej priaznivý. Jednako sa zdá, že dlhový pomer sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje a dosahuje ju rýchlym tempom.

11. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Belgicko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň klesajúceho hrubého dlhu je i naďalej dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou a rovnomerné znižovanie dlhového pomeru závisí od dlhodobo udržateľných primárnych prebytkov. Stratégia, v rámci ktorej Belgicko zahŕňa dlhodobejšie problémy do základných cieľov fiškálnej politiky, okrem iného aj prostredníctvom znižovania dlhu, bude nepochybne znižovať riziko pre udržateľnosť a „zákon o fonde na starnutie populácie“ posilní politickú vôľu tým, že stanoví právne záväzné rozpočtové ciele. Nedávne opatrenia zamerané na zvyšovanie efektívneho dôchodkového veku a miery zamestnanosti by mali byť pozitívnym prínosom pre udržateľnosť. Súčasná rozpočtová pozícia však nemusí postačovať na úplné krytie výrazného zvýšenia výdavkov na starnutie populácie, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť udržiavania primárnych prebytkov v nadchádzajúcich rokoch.

12. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým sa v súčasnosti znižuje dlhový pomer uspokojivým tempom a prijímajú sa niektoré reformy na zlepšenie udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2006 však nie je úplne v súlade s integrovanou zásadou, ktorá vyžaduje prijatie všetkých nevyhnutných opravných opatrení na účely dosiahnutia strednodobého cieľa.

13. Národný reformný program Belgicka (NRP) predložený 26. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporiť zamestnanosť znížením daňového zaťaženia pracovnej sily a ii) udržať takmer vyrovnaný rozpočet verejných financií a začať s vytváraním prebytkov od roku 2007, s cieľom zachovať klesajúci trend dlhového pomeru. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v NRP sa dostatočne neodrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá NRP.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie je Rada toho názoru, že rozpočtová pozícia je celkovo zdravá a pokračujúce znižovanie dlhu plánované v programe je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. V prípade Belgicka by však bolo vhodné, aby urýchlilo štrukturálne úpravy v roku 2006 a v ďalších rokoch určilo a implementovalo ďalšie štrukturálne opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov, čím by sa obmedzilo využitie jednorazových opatrení.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |

KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | neuv. |

Inflácia HISC (v %) | PS dec. 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | neuv. |

Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 20051 | -0,2 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 |

KOM nov. 20052 | -0,1 | -0,8 | -0,8 | -1,0 | neuv. | neuv. |

PS dec. 20041 | -0,8 | -0,5 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | neuv. |

Saldo verejných financií (v % HDP) | PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |

KOM nov. 2005 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | -0,5 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | neuv. |

Primárne saldo (v % HDP) | PS dec. 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |

KOM nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | neuv. |

Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | PS dec. 20051 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |

KOM nov. 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | neuv. | neuv. |

PS dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | neuv. |

Štrukturálne saldo3 (v % HDP) | PS dec. 20054 | neuv. | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |

KOM nov. 20055 | -0,6 | 0,0 | -0,4 | 0,0 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

Hrubý verejný dlh (v % HDP) | PS dec. 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |

KOM nov. 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | neuv. | neuv. |

PS dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | neuv. |

Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %; 2,1 %; 2,1 % a 2,3 % na obdobie rokov 2004 – 2007. 3 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 4 Jednorazové opatrenia a ostatné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2005 a 0,6 % HDP v roku 2006; všetky opatrenia na zníženie deficitu). Číselné údaje pre jednorazové opatrenia od roku 2007 (0,2 % v roku 2007; 0,1 % v roku 2008 a 0,0 % v roku 2009) poskytli belgické orgány po predložení programu s upozornením, že „by mali byť považované za predpoklady a nijako neovplyvňujú akékoľvek rozhodnutia prijaté belgickými orgánmi“. 5 Jednorazové opatrenia a ostatné dočasné opatrenia uvedené v predpovediach útvarov Komisie z jesene roku 2005 (0,4 % HDP v roku 2005 a 0,5% HDP v roku 2006; všetky opatrenia na zníženie deficitu). Zdroj: Program stability (PS); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] „Špecifikácie implementácie paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[3] Program neobsahuje samostatný oddiel týkajúci sa inštitucionálnych prvkov verejných financií. Sú v ňom taktiež rozdiely v povinných údajoch a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.

[4] Predpoklad vlády týkajúci sa dlhu železničnej spoločnosti (2,5 % HDP) v roku 2005 sa v súčasnosti posudzuje tak, že tento dlh nemá priamy dosah na deficit verejných financií, kým sekuritizácia daňových nedoplatkov v roku 2005 znižovala deficit.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Predpoklad vlády týkajúci sa dlhu železničnej spoločnosti (2,5 % HDP) v roku 2005 sa v súčasnosti posudzuje tak, že tento dlh nemá priamy dosah na deficit verejných financií, kým sekuritizácia daňových nedoplatkov v roku 2005 znižovala deficit.

[7] Program neobsahuje samostatný oddiel týkajúci sa inštitucionálnych prvkov verejných financií, ale niektoré informácie o týchto otázkach sú uvedené v ostatných oddieloch. Sú v ňom taktiež rozdiely v povinných údajoch a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.