Vďaka politikám, ktoré Komisia dnes navrhuje, by mohla vzrásť priemyselná výroba v odvetví stavebníctva o 5 %, v odvetví strojárstva o 3,8 % a v odvetví železiarstva a oceliarstva o 3,5 %, čo sa premietne do ďalších 700 000 pracovných miest v stavebníctve, 230 000 miest v strojárstve a 27 000 miest v železiarstve a oceliarstve.

Na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 sú potrebné každý rok investície vo výške asi 379 miliárd EUR v období rokov 2020 – 2030: prevažne do energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a infraštruktúry. Spoločnosti EÚ by mali byť v popredí záujmu týchto investícií. V tejto súvislosti veľa závisí od schopnosti spoločností EÚ inovovať. S 27 miliardami EUR ročne určenými na verejný a súkromný výskum, vývoj a inovácie v oblastiach záujmu energetickej únie má EÚ dobré predpoklady na to, aby premenila tento prechod na konkrétnu príležitosť pre priemysel a hospodárstvo.

Tento balík predstavuje príležitosť na urýchlenie tak prechodu na čistú energiu, ako aj rastu a tvorby pracovných miest. Mobilizáciou verejných a súkromných investícií, ktorá by mohla od roku 2021 každý rok priniesť dodatočné finančné prostriedky až do výšky 177 miliárd EUR, by sa týmto balíkom mohol v budúcom desaťročí vyprodukovať až 1 % nárast HDP a vytvoriť 900 000 nových pracovných miest. Bude to tiež znamenať, že v roku 2030 bude uhlíková náročnosť hospodárstva EÚ v priemere o 43 % nižšia než teraz, pričom elektrina vyrábaná z obnoviteľných zdrojov energie bude predstavovať asi polovicu mixu zdrojov na výrobu elektriny v EÚ.

2.Energetická efektívnosť ako priorita

Energetická efektívnosť je najvšeobecnejšie dostupným zdrojom energie. Označenie energetickej efektívnosti za prioritu vyjadruje skutočnosť, že najlacnejším a najčistejším zdrojom energie je energia, ktorú netreba vyrobiť ani použiť. To znamená zabezpečenie, aby sa na energetickú efektívnosť prihliadalo v celom energetickom systéme, t. j. aby sa aktívne riadil dopyt v prospech optimalizácie spotreby energie, znižovali náklady pre spotrebiteľov a závislosť od dovozu, a zároveň aby sa na investície do infraštruktúry energetickej efektívnosti nazeralo ako na nákladovo efektívnu metódu prechodu k nízkouhlíkovému a obehovému hospodárstvu. Umožní to vyradiť z trhu nadbytočnú výrobnú kapacitu s končiacou životnosťou, najmä výrobu energie z fosílnych palív.

Komisia preskúmala cieľ EÚ v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s požiadavkou Európskej rady z októbra 2014 a domnieva sa, že EÚ by sa mala zaviazať k dosiahnutiu cieľovej hodnoty na úrovni EÚ vo výške 30 % do roku 2030. V porovnaní s cieľovou hodnotou zvýšenia energetickej efektívnosti aspoň o 27 % dohodnutou v roku 2014 sa očakáva, že toto zvýšenie sa prejaví v dodatočnom hrubom domácom produkte na úrovni 70 miliárd EUR a vo vytvorení ďalších 400 000 pracovných miest, ako aj v pokračujúcom znižovaní nákladov EÚ na dovoz fosílnych palív.Táto zvýšená cieľová hodnota pomôže splniť aj ciele EÚ v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 a v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie.

Komisia navrhuje predĺžiť aj na obdobie po roku 2020 povinnosti úspory energie stanovené v smernici o energetickej efektívnosti, podľa ktorých sa od dodávateľov a distribútorov energie vyžaduje ročná úspora energie na úrovni 1,5 %. Prvé účinky tohto opatrenia sa prejavili v prilákaní súkromných investícií a podpore vzniku nových subjektov na trhu, ako sú poskytovatelia energetických služieb vrátane agregátorov, a preto by mali mať vplyv na tento vývoj aj po roku 2020. Nová koncepcia trhu s elektrickou energiou okrem toho vytvorí rovnaké podmienky pre účasť strany dopytu na trhu.

Budovy predstavujú 40 % celkovej spotreby energie a asi 75 % z nich je energeticky neefektívnych. Energetická efektívnosť budov trpí nedostatkom investícií a množstvom prekážok. Budovy sa síce podrobujú pravidelnej údržbe alebo sa renovujú, často sa však pritom zanedbávajú investície do úspor energie z dôvodu obmedzených finančných prostriedkov a uprednostňovania iných investícií, nedostatku dôveryhodných informácií, nedostatku kvalifikovaných pracovníkov alebo pochybností o možných prínosoch. Pri dnešnej miere obnovovania asi 1 % budov ročne by trvalo sto rokov, kým by sa fond budov zmodernizoval na budovy s takmer nulovou potrebou energie. Budovy, v ktorých sa využíva čistá energia, znamenajú oveľa viac než úsporu energie: zvyšujú komfort bývania a kvalitu života, majú potenciál integrovať obnoviteľné zdroje energie, skladovanie energie, digitálne technológie a prepojiť budovy s dopravným systémom. Investície do fondu budov, v ktorých sa využíva čistá energia, môžu stimulovať prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo.

Rozšírenie investovania do verejných budov, ako sú nemocnice, školy a úrady, závisí aj od dostupnosti súkromného financovania a ponuky inovačných mechanizmov zo strany súkromných spoločností poskytujúcich energetické služby, ako sú napríklad zmluvy o energetickej efektívnosti. Úspora energie môže mať priaznivý vplyv aj na verejné rozpočty, keďže ročne sa v takýchto verejných budovách minie na energie asi jedna miliarda EUR. Pravidlá pre investície verejného sektora a štatistické spracovanie obnovy majetku by však mali byť transparentné a zrozumiteľné, aby sa uľahčili investície do zvyšovania energetickej efektívnosti verejného majetku. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi analyzuje vplyv postupov účtovania vo verejnej správe na trh so zmluvami o energetickej efektívnosti a bude aktualizovať svoje usmernenie k štatistickému spracovaniu takýchto partnerstiev do konca jari 2017.

Zmenou smernice o energetickej hospodárnosti budov sa urýchli miera obnovy budov posilnením ustanovení o dlhodobých stratégiách obnovy budov s cieľom dekarbonizovať fond budov do polovice tohto storočia. Vďaka návrhu na zmenu sa tiež zlepší informovanosť realizátorov projektov a investorov sprísnením ustanovení o energetických certifikátoch, sprístupnením informácií o prevádzkovej spotrebe energie vo verejných budovách a prepojením miery verejnej podpory s úrovňou dosiahnutých úspor energie. V návrhu sa členské štáty vyzývajú, aby investície smerovali aj do oblasti energetickej chudoby, keďže energetická efektívnosť je jedným z najlepších spôsobov riešenia hlavných príčin energetickej chudoby.

Na podporu splnenia cieľov stratégie EÚ pre nízkoemisnú mobilitu a väčšieho využívania elektriny v doprave sa bude v smernici o energetickej hospodárnosti budov vyžadovať inštalácia elektrických nabíjacích staníc. V prípade existujúcich budov sa od roku 2025 bude toto ustanovenie uplatňovať len na komerčné budovy s viac ako 10 parkovacími miestami. V prípade nových budov alebo budov, ktoré sa podrobujú významnej obnove, sa toto ustanovenie bude uplatňovať na obytné budovy s viac ako 10 parkovacími miestami vo forme povinného zabezpečenia káblových rozvodov a na komerčné budovy s viac ako 10 parkovacími miestami vo forme povinnosti inštalovať nabíjacie stanice. Z rozsahu uplatňovania môžu byť vyňaté malé a stredné podniky a vzhľadom na to, že spadajú do rozsahu pôsobnosti smernice o alternatívnych palivách, aj subjekty verejného sektora, pokiaľ sú ich nabíjacie stanice verejne prístupné. Na zvýšenie efektívnosti dopravy a podporu riešení digitálnej mobility tento balík obsahuje aj stratégiu EÚ pre zavádzanie kooperatívnych inteligentných dopravných systémov.

V záujme ďalšieho urýchlenia obnovy budov a podpory prechodu na fond budov, v ktorých sa využíva čistá energia, Komisia začína iniciatívu pre európske budovy (príloha I), pričom jedným z jej prvkov je „inteligentné financovanie inteligentných budov“. Touto novou iniciatívou sa v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) a členskými štátmi môže uvoľniť do roku 2020 ďalších 10 miliárd EUR verejných a súkromných finančných prostriedkov na energetickú efektívnosť a obnoviteľné zdroje energie v budovách, pomôcť pripraviť rozsiahly zoznam bankami financovateľných projektov a vytvoriť platformu pre energetickú efektívnosť v každom členskom štáte. Táto iniciatíva je zameraná aj na budovanie dôvery na trhu s budovami, v ktorých sa využíva čistá energia, a to sprístupňovaním údajov o technickom a finančnom stave vyše 7 000 európskych priemyselných projektov a projektov energetickej efektívnosti budov investorom a iným zainteresovaným stranám, ako aj spoluprácou s finančným odvetvím na konsenzuálnom rámci upisovania investícií do budov, ktoré využívajú čistú energiu, aby sa umožnilo cielenejšie a štandardizované financovanie takýchto projektov na trhu. Prinesie to výrazné zlepšenia životných a pracovných podmienok, prínosy v oblasti klímy a úspor energie, ako aj zamestnanosť a investície. Iniciatíva pre európske budovy ponúka stimul pre európsky stavebný priemysel, ktorý čelí množstvu hospodárskych a spoločenských problémov. Energetická efektívnosť budov môže byť jednou z hybných síl modernizácie tohto odvetvia a jeho pracovnej sily.

Energeticky náročné priemyselné odvetvia (napr. oceliarsky a automobilový priemysel) budú musieť pokračovať v úsilí o zlepšovanie energetickej efektívnosti. Takéto investície sa obvykle vyplatia z hľadiska znížených nákladov na energiu. Nové odvetvia ako odvetvie obrany majú – doteraz nevyužitý – potenciál energetickej efektívnosti, a preto úspory nákladov budú mať priamy pozitívny vplyv na verejné rozpočty.

Ekodizajn a energetické označovanie budú naďalej hrať významnú rolu pri dosahovaní úspor energie a zdrojov pre spotrebiteľov a pri vytváraní obchodných príležitostí pre európsky priemysel. Komisia sa po dôkladnom zvážení rozhodla posilniť zameranie politiky na produkty s najvyšším potenciálom úspor, pokiaľ ide o energetiku a obehové hospodárstvo.

Komisia prijíma balík pozostávajúci z pracovného plánu v oblasti ekodizajnu na obdobie rokov 2016 – 2019 s množstvom opatrení zameraných na konkrétne výrobky. V tomto pracovnom pláne v oblasti ekodizajnu sú stanovené priority Komisie na nasledujúce tri roky vrátane preskúmania existujúcich opatrení zameraných na konkrétne výrobky s cieľom aktualizovať ich vzhľadom na vývoj nových technológií, ako aj potreby preskúmania možnej regulácie nových výrobkov s cieľom využiť ich nevyužitý potenciál. Všetky opatrenia určené v pracovnom pláne v oblasti ekodizajnu môžu v roku 2030 spolu priniesť celkove viac ako 600 TWh ročných úspor primárnej energie, ktoré sú porovnateľné s ročnou primárnou energetickou spotrebou stredne veľkého členského štátu. Týmto si Európa zabezpečí udržanie celosvetového prvenstva, pokiaľ ide o normy energetickej účinnosti výrobkov, čo bude naďalej prinášať hospodársky a environmentálny prospech spotrebiteľom a podnikom.

3.Dosiahnutie celosvetového prvenstva v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie

V odvetví obnoviteľných zdrojov energie je zamestnaných vyše 1 100 000 ľudí a Európa je stále svetovým lídrom vo využívaní veternej energie. 43 % všetkých veterných turbín nainštalovaných vo svete vyrobilo niekoľko veľkých európskych výrobcov. Zníženie nákladov na solárne a veterné technológie je výsledkom ambicióznych politík EÚ. Vďaka tomu sa stali obnoviteľné zdroje energie lacnejšie a dostupnejšie pre celý svet. Hoci Európa stratila vedúce postavenie vo výrobe modulov solárnych panelov v prospech dovozu, väčšina pridanej hodnoty inštalácie solárnych panelov (> 85 %) vzniká v Európe.

Najväčší zamestnávatelia v sektore obnoviteľných zdrojov energie v Európe sú v odvetví veternej energie, solárnej fotovoltiky a tuhej biomasy. V odvetví fotovoltiky však došlo k úbytku pracovných miest: zamestnanosť v tomto odvetví bola v roku 2014 mierne vyššia ako tretina z úrovne v roku 2011, a to z dôvodu úbytku výrobných kapacít v tomto odvetví. V odvetví veternej energie bola zamestnaná väčšina pracovníkov v oblasti energií z obnoviteľných zdrojov v EÚ. V období rokov 2005 až 2013 sa obrat odvetvia veternej energie v Európe zvýšil osemnásobne, pričom jeho výnosy v EÚ dosiahli odhadom 48 miliárd EUR. V rovnakom období sa zamestnanosť v odvetví veternej energie v EÚ zvýšila od roku 2005 do roku 2013 päťnásobne, pričom celkový počet zamestnancov súvisiaci s týmto odvetvím v EÚ dosiahol 320 000 v roku 2014. Komisia sa zapojí aj do iniciatív pod vedením priemyslu, ktoré sú zamerané na podporu úlohy celosvetového líderstva EÚ v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie a čistých technológií vo všeobecnosti.

Európska rada stanovila cieľ, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebovanej energii v EÚ v roku 2030 predstavoval najmenej 27 %. Tento minimálny cieľ je záväzný na úrovni EÚ, nepremietne sa však do záväzných cieľov členských štátov. Členské štáty sa namiesto toho zaviažu prispieť prostredníctvom integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy, ktoré tvoria súčasť návrhu riadiaceho mechanizmu na spoločné dosiahnutie cieľa EÚ. Tlak okolia vyplývajúci z regionálnych konzultácií o plánoch a možnosť Komisie predkladať odporúčania spolu s celkovým politickým rámcom stanoveným inými právnymi predpismi v tomto balíku by mali povzbudiť členské štáty k tomu, aby sa zaviazali k najvyšším cieľom bez možnosti akéhokoľvek zneužívania situácie. Ak Komisia zistí nedostatky na úrovni cieľov, ako aj pri ich dosahovaní, najmä pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie a energetickú efektívnosť, môže prijať potrebné opatrenia na zabránenie akýmkoľvek takýmto nedostatkom a na ich odstránenie. V budúcnosti sa cieľová úroveň preskúma v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ.

Rast v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by mal byť stimulovaný najinovatívnejšími technológiami, ktoré prinášajú podstatné úspory skleníkových plynov. Podľa prognóz dosiahne hodnota svetových trhov s riešeniami v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s dlhodobými cieľmi dekarbonizácie približne 6 800 miliárd EUR v období rokov 2014 až 2035, s vysokým potenciálom rastu najmä mimo Európy. V posledných rokoch predstavovali investície do zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov vyše 85 % investícií do výrobných zariadení, z ktorých väčšina je na nižších úrovniach napätia, predovšetkým na úrovni distribučných sústav. Cieľom nových návrhov je ďalej posilniť tento trend, napríklad odstránením prekážok pre vlastnú výrobu.

Smernicou o obnoviteľných zdrojov energie spolu s návrhmi novej koncepcie trhu s elektrickou energiou sa stanoví regulačný rámec, ktorý umožní rovnaké podmienky pre všetky technológie bez ohrozenia našich cieľov v oblasti klímy a energetiky. V prechode na čistý energetický systém bude hrať významnú rolu elektrická energia. Podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov na výrobe elektriny (najmä z variabilných zdrojov ako vietor a slnko) sa prudko zvýšil na 29 % a bude predstavovať asi polovicu mixu zdrojov na výrobu elektriny v EÚ. V záujme uľahčenia tohto vývoja, zvládnutia variability a zaistenia bezpečnosti dodávok elektriny sa musia prispôsobiť trhové pravidlá. Nový regulačný rámec preto zaistí, aby sa obnoviteľné zdroje energie mohli podieľať na trhu s elektrinou v plnom rozsahu, ale tiež aby ustanovenia týkajúce sa trhu nediskriminovali obnoviteľné zdroje energie.

Na lepšie absorbovanie rastúceho podielu – prevažne variabilných – obnoviteľných zdrojov energie sa musia veľkoobchodné trhy ďalej vyvíjať, a najmä poskytovať vhodné pravidlá, ktoré umožnia spotové obchodovanie s cieľom odzrkadliť potreby variabilnej výroby. Umožnením obchodovania bližšie k času dodávky na riadne integrovaných krátkodobých trhoch s elektrinou sa takisto odmení flexibilita na trhu tak na strane výroby, ako aj na strane dopytu alebo uskladnenia. Okrem toho sa trhové pravidlá prispôsobia tak, aby výrobcom energie z obnoviteľných zdrojov umožňovali v plnom rozsahu zúčastňovať sa na všetkých segmentoch trhu a dosahovať na nich výnosy, vrátane trhu so systémovými službami.

Prednostný prístup do siete sa bude aj naďalej uplatňovať pri existujúcich zariadeniach, malých zariadeniach výroby z obnoviteľných zdrojov energie a demonštračných projektoch. Ostatné zariadenia, bez ohľadu na použitú technológiu, budú podliehať nediskriminačným pravidlám prístupu tretích strán. Okrem toho by mali byť limity na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov udržiavané na striktnom minime.