EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 6. 2016 COM(2016) 431 final 2016/0197(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu {SWD(2016) 213 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Od začiatku roka 2011 hospodárstvo Jordánska významne ovplyvnili neutíchajúce regionálne nepokoje najmä v susednom Iraku a Sýrii. Spolu s oslabeným globálnym prostredím mali tieto regionálne nepokoje veľmi negatívny vplyv na vonkajšie príjmy a zaťažili verejné financie. Zníženie intenzity cestovného ruchu a prílevu priamych zahraničných investícií, blokované obchodné trasy a opakované prerušovania dodávok zemného plynu z Egypta, čo prinútilo Jordánsko nahradiť dovoz plynu z Egypta drahšími palivami na účely výroby elektrickej energie, zabrzdili rast a ovplyvnili vonkajšiu a fiškálnu pozíciu Jordánska. Sýrsky konflikt ovplyvňuje Jordánsko nielen narušením obchodu so Sýriou a cez ňu, ale aj prílevom približne 1,3 milióna sýrskych utečencov do Jordánska, čo zvýšilo tlak na jordánsku fiškálnu pozíciu, verejné služby a infraštruktúru. V roku 2012 sa Jordánsko a MMF dohodli na prvom programe úprav, ktorý bol podporený trojročnou dohodu o pohotovostnej pôžičke (SBA) vo výške 2 miliardy USD. Tento program bol úspešne dokončený v auguste 2015. Program MMF doplnila prvá makrofinančná pomoc Európskej únie (EÚ) v sume 180 miliónov EUR (MFA-I), ktorú prijal Európsky parlament a Rada v decembri 2013 a bola vyplatená v dvoch tranžiach 100 miliónov EUR vo februári 2015 a 80 miliónov EUR v októbri 2015. Hoci krajina dosiahla pokrok v makroekonomickej stabilizácii a reformách v rámci prvého programu podporovaného MMF, EÚ a inými darcami, konflikty v susednej Sýrii a Iraku naďalej narúšajú jordánsky zahraničný obchod a podkopávajú dôveru investorov a cestovného ruchu i opätovným zhoršením hospodárskej situácie v roku 2015. V tejto súvislosti jordánska vláda vyzvala na väčšiu podporu zo strany medzinárodného spoločenstva na riešenie hospodárskych dôsledkov sýrskej krízy, a najmä prítomnosti veľkého počtu sýrskych utečencov v Jordánsku. Na konferencii „Podpora Sýrie a regiónu“, ktorá sa konala 4. februára 2016 v Londýne, medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo asi 10 miliárd USD na pomoc krajinám najviac postihnutým sýrskou utečeneckou krízou. Z tejto sumy sa EÚ zaviazala poskytnúť krajinám zasiahnutým sýrskou utečeneckou krízou 2,39 miliardy EUR vrátane pôžičky vo výške 200 miliónov EUR na účely druhej operácie makrofinančnej pomoci Jordánsku (MFA-II). Dňa 3. marca 2016 prostredníctvom listu Ministerstva plánovania a medzinárodnej spolupráce adresovaného komisárovi pre hospodárske a finančné záležitosti, dane a clá požiadali jordánske orgány formálne o novú makrofinančnú pomoc z EÚ. Nová navrhovaná operácia makrofinančnej pomoci bude súčasťou tzv. paktu medzi EÚ a Jordánskom (pripojeného k prioritám partnerstva EÚ a Jordánska), čo je dokument, o ktorom EÚ a Jordánsko diskutujú a ktorý by obsahoval konkrétne záväzky na oboch stranách (vrátane finančnej pomoci z EÚ) zamerané na kľúčové politické priority. Jordánsko a MMF súčasne rokovali o ďalšej finančnej dohode, ktorej zavedenie sa očakáva v druhom polroku 2016. Dohoda, ktorá pravdepodobne bude mať formu nástroja rozšíreného fondu (EFF), by podporila nový hospodársky program pravdepodobne na 3 roky. V tomto kontexte a v súlade so záväzkom prijatým na konferencii, ktorá sa konala v Londýne, Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Jordánsku v maximálnej výške 200 miliónov EUR vo forme strednodobých úverov. Navrhovaná suma je opodstatnená na základe aktualizovaného posúdenia potrieb krajiny v oblasti vonkajšieho financovania, rozsahu očakávaného programu MMF, úvah o rozdelení zaťaženia a manévrovacieho priestoru v rozpočte EÚ. Navrhovaná MFP z EÚ by Jordánsku pomohla pokryť časť jeho zostatkových potrieb vonkajšieho financovania na obdobie rokov 2016 – 17, ktoré sú odhadované na približne 3,2 miliardy USD. Keďže sa predpokladá, že pomoc by mala byť smerovaná do rozpočtu, aj nová pomoc (rovnako ako predchádzajúca) by Jordánsku pomohla pokryť časť fiškálnych nákladov na krízu sýrskych utečencov. Ako sa podrobnejšie uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu, Komisia sa domnieva, a to aj na základe posúdenia politickej situácie zo strany Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, že politické a hospodárske predpoklady na účely poskytnutia makrofinančnej pomoci sú splnené. •Všeobecný kontext V nadväznosti na obdobie výrazného hospodárskeho rastu v priemernej výške 6,5 % v rokoch 2000 – 2009, sa jordánsky rast HDP v rokoch 2011 až 2014 spomalil priemerne na 2¾ %. Zatiaľ čo v roku 2014 sa rast zotavil na 3,1 %, zintenzívnenie sýrskej krízy v roku 2015 prostredníctvom jej vplyvu na obchod, cestovný ruch a dôveru investorov, ako aj spomalením ekonomík štátov Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive (GCC), ktoré sú hlavnými obchodnými partnermi Jordánska a takisto dôležitým zdrojom cestovného ruchu, remitencií a finančných tokov, prispelo k spomaleniu rastu na 2,4 % v roku 2015. Spomalenie hospodárstva vyústilo do rozsiahleho nárastu nezamestnanosti. Po poklese z 12,6 % v roku 2013 na 11,9 % v roku 2014, sa miera nezamestnanosti v prvom štvrťroku 2016 opäť zvýšila na 14,6 %. Nezamestnanosť je stále veľmi vysoká u mladých ľudí a žien (33 % a 23,7 % v prvom štvrťroku 2016). Vďaka prudkému poklesu cien potravín a palív klesli spotrebiteľské ceny v roku 2015 o 0,9 % (hlavná inflácia bola na úrovni okolo 2 %, čiastočne však v dôsledku dopytu zo strany sýrskych utečencov). Inflácia spotrebiteľských cien by sa tento rok mala obnoviť, keďže ceny palív sa stabilizujú alebo mierne zvýšia, no očakáva sa, že zostane nízka (1 % – 1,5 %). Vzhľadom na tieto tendencie utlmenej inflácie a oslabenia rastu znížila Centrálna banka Jordánska rediskontnú sadzbu zo 4,25 % v roku 2015 na 3,75 % v júli 2015. Jordánsko dosiahlo významný pokrok vo fiškálnej konsolidácii, keďže jeho fiškálny deficit v rokoch 2012 a 2013 vzrástol, čo vo veľkej miere odzrkadľuje nápravné opatrenia prijaté v rámci programu MMF (vrátane zavedenia nového zákona o dani z príjmu v roku 2015) a pokles cien ropy. To umožnilo výrazne znížiť prevádzkovú stratu (národnej elektrárenskej spoločnosti) NEPCO a presuny do tejto spoločnosti. Preto sa predpokladá, že celková fiškálna rovnováha, ktorá zahŕňa prevody do NEPCO a WAJ (vodohospodársky orgán Jordánska), ako aj dotácie, klesla zo svojho maxima na úrovni približne 11 % HDP v roku 2013 na 3,5 % HDP v roku 2015. Zlepšenie základnej fiškálnej pozície je však menej významné pri pohľade na primárny deficit centrálnej vlády okrem grantov a presunov NEPCO a WAJ. Toto opatrenie sa zhoršilo v roku 2015 (pri zvýšení na 5,2 % HDP) a naďalej zostáva viac ako tri percentuálne body HDP nad hodnotou plánovanou MMF. Súhrnný deficit ústrednej vlády a NEPCO (ktorý pridáva k vyššie uvedenému opatreniu primárneho deficitu prevádzkovú stratu NEPCO) zostáva nad úrovňou 6 % HDP a je takisto výrazne vyšší, než plánovaná cieľová hodnota podľa programu pohotovostnej pôžičky MMF (3,5 % HDP). Pretrvávajúcu krehkosť fiškálnej pozície Jordánska ešte viac zdôrazňuje skutočnosť, že krajina je naďalej veľmi závislá od zahraničných grantov, (ktoré v nasledujúcich rokoch pravdepodobne zostanú nižšie, čím sa odzrkadľuje vplyv znížených cien ropy na financie GCC darcov) a riziko, že ceny ropy začnú stúpať výraznejšie, než sa predpokladá v súčasnosti. Navyše, Jordánsko musí naďalej umožniť významné fiškálne náklady týkajúce sa sýrskych utečencov, ktoré odrážajú najmä vyššie výdavky na dotácie, zdravotníctvo, vzdelávanie a infraštruktúru. Podľa jordánskych orgánov náklady na priame a nepriame výdavky spojené s prichýlením sýrskych utečencov predstavujú približne 6,6 miliardy USD od začiatku sýrskeho konfliktu. V dôsledku značných úverov od zahraničných darcov, ako aj v dôsledku emisie medzinárodných dlhopisov jordánsky hrubý verejný dlh koncom roku 2015 ďalej vzrástol na 93,4 % HDP, a pokračoval tak v rastúcom trende, ktorý bolo možné pozorovať od roku 2008, keď podiel predstavoval 60,2 % HDP. Dynamiku verejného dlhu však MMF posudzuje ako udržateľnú za predpokladu, že krajina naďalej dosahuje ďalšiu strednodobú fiškálnu úpravu a naďalej dostáva značnú finančnú podporu zo strany medzinárodného spoločenstva. Hoci Jordánsko dosiahlo od roku 2013 výraznú korekciu svojho deficitu bežného účtu (v dôsledku fiškálnej konsolidácie, poklesu cien ropy a posunu smerom k lacnejším typom paliva), deficit zostal v roku 2015 veľmi veľký vo výške 11,7 % HDP. Stupňovanie konfliktov v Sýrii a Iraku v roku 2015 ovplyvnilo vývoz, cestovný ruch i dôveru investorov. Vývoz sa znížil o 6,6 % v dôsledku narušenia obchodných trás, pričom príjmy z cestovného ruchu klesli o 7,1 %, čo odzrkadľuje značný pokles prichádzajúcich turistov zo 4,1 milióna v roku 2014 na 3,7 milióna v roku 2015. Týmto sa čiastočne kompenzoval pokles dovozu v kontexte slabšieho rastu a nízkych cien ropy. Vonkajšie tlaky pokračovali aj v prvom štvrťroku 2016, čo viedlo k značnému zvýšeniu obchodného deficitu (13 % medziročne), čo odráža ďalší pokles vývozu a príjmov z cestovného ruchu. Očakáva sa, že v rokoch 2016 – 2017 zostane deficit bežného účtu bez grantov na úrovni takmer 10 % HDP (alebo približne 6 % HDP vrátane zahraničných grantov).

Pokles priamych zahraničných investícií z 1,8 miliardy USD v roku 2014 na približne 1,2 miliardy USD v roku 2015 spôsobil ďalšie tlaky na externú pozíciu. Napriek poklesu PZI kapitálový a finančný účet zaznamenal v roku 2015 čistý príjem vo výške 2,2 miliardy EUR v porovnaní s čistým príjmom 1,2 USD v roku 2014. Bolo to možné vďaka dvom európskym dlhopisom emitovaným v júni a garantovaným Ministerstvom financií USA v celkovej výške 1,5 miliardy USD a negarantovaným európskym dlhopisom emitovaným v novembri vo výške 500 miliónov USD. V marci 2016 dosiahli čisté medzinárodné rezervy uspokojivú úroveň 13,4 miliardy USD, čo zodpovedá približne 7 mesiacom budúcoročného dovozu. Medzinárodné rezervy vrátane zlata dosiahli úroveň okolo 15 miliárd USD. V kontexte programu úprav a reformných programov podporených pomocou MMF, Svetovej banky a prvej operácie MFP EÚ, ktorá bola ukončená v októbri 2015, dosiahli jordánske orgány značný pokrok v niekoľkých kľúčových oblastiach štrukturálnych reforiem. Uvedený pokrok zahŕňal reformu dotácií na palivá a zavedenie kompenzačných systémov peňažných prevodov, úsilie o diverzifikáciu energetických zdrojov, daňovú reformu a zlepšenie investičného rámca. Krajina však stále čelí náročným problémom štrukturálnych reforiem. Základ dane je stále obmedzený, vyžaduje si veľa oslobodení od dane a stále existuje priestor na posilnenie daňovej správy a pre ďalšiu reformu zdaňovania príjmov s cieľom zvýšiť príjmy a progresívnosť. Tieto reformy by mali podporiť fiškálnu konsolidáciu. Jordánsko tiež trpí nepružnými pracovnými trhmi a nesúladom medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, čo prispieva k vysokej nezamestnanosti, a to najmä medzi mladými ľuďmi, ako aj veľmi nízkej miere zapojenia žien. Úsilie o diverzifikáciu zdrojov energie a zvýšenie energetickej účinnosti by malo pokračovať s cieľom splniť rastúci dopyt po elektrickej energii a znížiť ďalšiu závislosť Jordánska od naftového paliva. Ďalšou kľúčovou reformou je reforma vodohospodárskeho sektoru, pričom transfery do WAJ zostávajú veľkou záťažou pre rozpočet. Existuje aj priestor na ďalšie zlepšovanie podnikateľského a investičného prostredia, ktoré je kľúčové pre zvýšenie investícií v súčasnej ťažkej regionálnej situácii. Posilniť by sa mala aj správa a riadenie hospodárskych záležitostí a transparentnosť, a to aj vyvíjaním úsilia na zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami napríklad prijatím nových právnych predpisov týkajúcich sa orgánu auditu a modernizáciou riadenia dlhu. Prognózy MMF vo februári 2016 naznačujú významné potreby spojené s platobnou bilanciou na obdobie rokov 2016 – 2017, pričom celkový nedostatok prostriedkov vo vonkajšom financovaní sa odhaduje na 3,2 miliardy USD (2 miliardy USD v roku 2016 a 1,2 miliardy USD v roku 2017). Tento rozdiel vo financovaní možno všeobecne pripísať na vrub týmto trom faktorom: pretrvávajúci veľký deficit bežného účtu, predpokladané požiadavky na amortizáciu veľkého dlhu najmä v roku 2016 a potreba zachovávať obozretnú úroveň devízových rezerv. Navrhovaná nová operácia MFP vo výške 200 miliónov EUR by pokryla 7,4 % odhadovanej zostatkovej medzery vo financovaní (po odpočítaní čistého financovania MMF a očakávaných výdavkov na pôžičky v súlade s politikou Svetovej banky). Očakáva sa, že tak ako v predchádzajúcich rokoch, dodatočnými finančnými prostriedkami prispejú v nadchádzajúcom období iní darcovia (vrátane Francúzska, Japonska, USA a krajín GCC a Arabského menového fondu, ako aj EÚ pomocou jej grantových nástrojov rozpočtovej podpory financovanej prostredníctvom nástroja európskeho susedstva), čím zabezpečia primerané rozdelenie záťaže v rámci úsilia o darcovskú podporu. •Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Rozhodnutie č. 1351/2013/EÚ o poskytnutí prvej makrofinančnej pomoci Jordánsku vo výške 180 miliónov EUR bolo schválené Európskym parlamentom a Radou 11. decembra 2013. Pomoc bola poskytnutá v plnej výške v roku 2015. •Súlad s ostatnými politikami a cieľmi politík Únie EÚ a Jordánsko nadviazali v priebehu rokov blízke politické a hospodárske vzťahy. V roku 2010 bolo medzi EÚ a Jordánskom dohodnuté partnerstvo s posilneným štatútom, ktoré prinieslo rozšírenie oblastí spolupráce. Právny základ vzťahov medzi EÚ a Jordánskom predstavuje dohoda o pridružení, ktorá nadobudla účinnosť 1. mája 2002 a rôzne nástroje spolupráce a dialógu vytvorené v rámci ESP. Jordánsko je tiež členom Únie pre Stredozemie. EÚ chce pomáhať Jordánsku pri vykonávaní jeho reformného procesu na základe priorít a činností vymedzených v jednotnom rámci podpory na obdobie rokov 2014 – 2017. V reakcii na konflikty v Sýrii a Iraku a s cieľom ďalej posilňovať pevný a viacúrovňový vzťah medzi EÚ a Jordánskom začali obe strany rokovania o novej dohode o prioritách partnerstva, ktorou by sa mali riadiť vzťahy medzi EÚ a Jordánskom v rokoch 2016 – 2018. Priority partnerstva zahŕňajú splnenie vzájomných záväzkov uvedených v pakte medzi EÚ a Jordánskom, o ktorom v súčasnosti prebiehajú rokovania. Jordánsko vytvorilo dôležité hospodárske väzby s EÚ. V roku 2014 bola EÚ druhým najväčším obchodným partnerom Jordánska s obchodným podielom vo výške 15,5 % po Saudskej Arábii s 17,7 % a pred USA (tretí obchodný partner s podielom 8,5 %). Prebieha prípravný proces na začatie rokovaní o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCFTA). DCFTA bude snažiť zlepšiť príležitosti prístupu na trh a investičné prostredie a podporiť užšiu hospodársku integráciu medzi EÚ a Jordánskom. Hoci samotné rokovania o DCFTA sa ešte nezačali, strany začali rokovania o dočasnom zmiernení pravidiel pôvodu na strane EÚ, ktoré uplatňujú v svojom bilaterálnom obchode. Očakáva sa, že táto iniciatíva, ktorá tvorí súčasť podpory EÚ pre Jordánsko v súčasnej kríze sýrskych utečencov podporí jordánsky vývoz do EÚ a vytvorí ďalšie pracovné príležitosti pre Jordáncov a sýrskych utečencov. Makrofinančná pomoc EÚ by doplnila granty poskytované v rámci ENI a iných programov EÚ, a najmä podmienky plánované v rámci balíkov na podporu rozpočtu, ktoré implementuje EÚ. Podporou jordánskych orgánov pri prijatí vhodného rámca pre makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy by MFP od EÚ posilnila pridanú hodnotu a účinnosť celkovej finančnej intervencie EÚ, ktorá zahŕňa aj iné finančné nástroje. Jordánsko podniklo dôležité kroky smerom k posilneniu demokratických práv a právneho štátu. Bol vytvorený Ústavný súd a nezávislá volebná komisia a jordánsky parlament schválil niekoľko významných zákonov, najmä volebný zákon a zákon o politických stranách, ako aj zákony o decentralizácii a obciach. Aj keď existuje priestor na posilnenie demokratických inštitúcií a právneho rámca krajiny a jej demokracie, aby lepšie zastupovala rôzne sociálne a etnické skupiny, Jordánsko sa podarilo dosiahnuť v tejto oblasti pokrok napriek zložitému regionálnemu prostrediu a v regióne má naďalej stabilizujúcu a zmierňujúcu úlohu. V tejto súvislosti sa usudzuje, že Jordánsko splnilo politické podmienky na poskytnutie MFP, konkrétne v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu, a i v tom, že je krajinou, s ktorou EÚ udržiava úzke politické a hospodárske vzťahy. Podrobné posúdenie o splnení týchto politických kritérií na poskytnutie MFP, ktoré vypracovala Európska služba pre vonkajšiu činnosť, je uvedené v prílohe k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Navrhovaná nová MFP je tiež v súlade s odhodlaním EÚ podporovať hospodársku a politickú transformáciu Jordánska. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Zhrnutie navrhovaného opatrenia Európska únia poskytne Jordánsku makrofinančnú pomoc v celkovej maximálnej výške 200 miliónov EUR vo forme strednodobej pôžičky. Táto pomoc prispeje k pokrytiu zostatkových potrieb Jordánska v oblasti vonkajšieho financovania v rokoch 2016 a 2017, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF. Pomoc má byť vyplatená vo forme pôžičky v dvoch splátkach po 100 miliónov EUR. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť koncom roka 2016. Druhá splátka, podmienená niekoľkými politickými opatreniami, by sa mohla vyplatiť v druhom štvrťroku 2017. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa prevencie proti podvodom a iným nezrovnalostiam. Ako je obvyklé pri nástroji MFP, vyplatenie by bolo podmienené úspešným preskúmaním programu v rámci nového finančného mechanizmu MMF. Komisia a jordánske orgány by sa navyše dohodli na osobitných štrukturálnych reformných opatreniach v memorande o porozumení. Komisia sa zameria na štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšiť celkové makroekonomické riadenie a podmienky pre udržateľný rast. Ako už bolo uvedené, tieto reformné opatrenia podporia reformný program orgánov a doplnia programy dohodnuté s MMF, so Svetovou bankou a s ostatnými darcami, ako aj politické programy súvisiace s operáciami EÚ na podporu rozpočtu. Sú v súlade s prioritami hospodárskej reformy dohodnutými medzi EÚ a Jordánskom v kontexte jednotného rámca podpory na obdobie rokov 2014 – 2017 a ďalších strategických dokumentov (vrátane budúcich priorít partnerstva a paktu pre Jordánsko). Zároveň budú stavať na štrukturálnych reformách zavádzaných podľa MFA-I. Rozhodnutie vyplatiť celú MFP vo forme úverov je odôvodnené úrovňou hospodárskeho rozvoja v Jordánsku (meranou podľa jeho príjmu na obyvateľa) a dlhovými ukazovateľmi. Je takisto v súlade s režimom, do ktorého Jordánsko zaraďuje Svetová banka a MMF. Jordánsko nie je oprávnené na zvýhodnené financovanie zo strany Medzinárodnej agentúry pre rozvoj ani z trustového fondu MMF na znižovanie chudoby a posilňovanie rastu. •Právny základ

Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Zásada subsidiarity je dodržaná, keďže ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Jordánsku nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale je možné dosiahnuť ho lepšie na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte budúceho rozšíreného fondu, suma novej navrhovanej makrofinančnej pomoci zodpovedá 7,4 % odhadovaného zostatkového nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2016 – 2017. Je to v súlade so štandardnými postupmi o rozdelení záťaže pri operáciách MFP. Vzhľadom na pomoc prisľúbenú Jordánsku od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov sa to považuje za primeranú úroveň rozdelenia záťaže pre EÚ. •Výber nástroja Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými ani dostatočnými nástrojmi na riešenie týchto makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka pomoci pri zavádzaní vhodného celkového rámca politík môže makrofinančná pomoc zvýšiť účinnosť opatrení financovaných v Jordánsku v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Makrofinančná pomoc sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na stabilizáciu hospodárstva Jordánska. Pri príprave tohto návrhu makrofinančnej pomoci útvary Komisie uskutočnili konzultácie s MMF a so Svetovou bankou, ktoré už zaviedli rozsiahle programy financovania a pripravujú nové. Komisia konzultovala potvrdenie o prijatí návrhu s Hospodárskym a finančným výborom 2. júna 2016. Komisia bola v pravidelnom kontakte aj s jordánskymi orgánmi. •Získavanie a využívanie expertízy Operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Jordánska vykoná Komisia s pomocou externých odborníkov do účinnej implementácie pomoci. Jeho výsledky, o ktoré sa podelí s jordánskymi orgánmi a delegáciou EÚ pre ďalšiu prácu na oblasti pre prípadné zlepšenie, sa tiež môžu odzrkadľovať v politickej podmienenosti navrhovanej MFP. •Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc EÚ je mimoriadny núdzový nástroj zameraný na riešenie závažných ťažkostí s platobnou bilanciou v tretích krajinách. Navrhovaná MFP je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v tejto núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. Všeobecnejšie, návrhy MFA Komisie vychádzajú zo skúseností získaných z následných hodnotení vykonaných pri operáciách v susedstve EÚ. MFA-II a súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu podobne, ako MFA-I, zmierniť krátkodobé potreby Jordánska v oblasti financovania a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie strednodobej platobnej bilancie a fiškálnej udržateľnosti a zvýšia udržateľný rast, čím sa doplní program dohodnutý s MMF. Tieto opatrenia by mohli zahŕňať reformné oblasti, ako je napríklad riadenie verejných financií, ako aj ďalšie aspekty dobrého riadenia a správy hospodárstva, daňové reformy na posilnenie záchrannej sociálnej siete, reformy sektora energetiky a vodného hospodárstva, obchodu a investícií a trhu práce, vrátane opatrení na uľahčenie integrácie sýrskych utečencov do jordánskeho trhu práce. 4.VPLYV NA ROZPOČET Plánovaná pomoc by bola poskytnutá vo forme pôžičky a mala by sa financovať prostredníctvom pôžičkovej operácie, ktorú Komisia vykoná v mene EÚ. Vplyv pomoci na rozpočet bude zodpovedať sume na tvorbu rezerv Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia v EÚ v pomere 9 % zo súm vyplatených z rozpočtového riadku 01 03 06 („financovanie garančného fondu“). Za predpokladu, že sa prvá časť pôžičky (100 miliónov EUR) bude realizovať v roku 2016 a druhá časť pôžičky (100 miliónov EUR) v roku 2017 podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu garančného fondu, sa financovanie uskutoční v rámci rozpočtov na roky 2018 – 2019. Na základe súčasných prognóz o využívaní rozpočtového riadku 01 03 06 Komisia odhaduje, že vplyv operácie na rozpočet možno pokryť. 5.ĎALŠIE PRVKY •Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti

Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. 2016/0197 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „Únia“) a Jordánskym hášimovským kráľovstvom (ďalej len „Jordánsko“) sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len „ESP“). Jordánsko podpísalo 24. novembra 1997 dohodu o pridružení s EÚ, ktorá nadobudla účinnosť 1. mája 2002. V rámci dohody o pridružení EÚ a Jordánsko postupne vytvorili zónu voľného obchodu s prechodným obdobím 12 rokov. Okrem toho v roku 2007 nadobudla platnosť dohoda o ďalšej liberalizácii obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. V roku 2010 bolo medzi EÚ a Jordánskom dohodnuté partnerstvo s posilneným štatútom, ktoré prinieslo rozšírenie oblastí spolupráce. Protokol o mechanizme na urovnávanie sporov v oblasti obchodu medzi EÚ a Jordánskom bol podpísaný v decembri 2009 a nadobudol platnosť 1. júla 2011. Bilaterálny politický dialóg a ekonomická spolupráca sa ďalej rozvíjali v rámci dohody o pridružení ESP a jednotného rámca podpory prijatého na obdobie rokov 2014 – 2017. (2)Od roku 2011 začalo Jordánsko uskutočňovať celý rad politických reforiem na posilnenie parlamentnej demokracie a právneho štátu. Bol vytvorený Ústavný súd a nezávislá volebná komisia a jordánsky parlament schválil niekoľko významných zákonov, najmä volebný zákon a zákon o politických stranách, ako aj zákony o decentralizácii a obciach. (3)Jordánske hospodárstvo významne utrpelo neutíchajúcimi regionálnymi nepokojmi najmä v susednom Iraku a Sýrii. Spolu s oslabeným globálnym prostredím mali tieto regionálne nepokoje veľmi negatívny vplyv na vonkajšie príjmy a zaťažili verejné financie. Cestovný ruch a prílev priamych zahraničných investícií boli negatívne ovplyvnené, obchodné trasy zablokované a tok zemného plynu z Egypta narušený. Okrem toho bolo jordánske hospodárstvo ovplyvnené aj veľkým prílevom sýrskych utečencov, čo zvýšilo tlak na jeho fiškálnu pozíciu, verejné služby a infraštruktúru. (4)Od vypuknutia konfliktov v Sýrii v roku 2011 Únia vyjadrila svoj jednoznačný záväzok podporovať Jordánsko, ktoré sa zaoberá hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami sýrskej krízy, a najmä prítomnosťou veľkého počtu sýrskych utečencov na svojom území. Komisia zvýšila svoju finančnú podporu Jordánsku, prehĺbila spoluprácu v mnohých oblastiach vrátane občianskej spoločnosti, volebného systému, regionálneho rozvoja a sociálnych a hospodárskych reforiem. A Únia ponúkla možnosť uzatvorenia prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu. (5)V tejto ťažkej hospodárskej a finančnej situácii jordánske orgány a Medzinárodný menový fond (MMF) schválili v auguste 2012 prvý program makroekonomických úprav, ktorý bol podporený trojročnou dohodu o pohotovostnej pôžičke (SBA) vo výške 2 miliardy USD. Tento program bol úspešne dokončený v auguste 2015. V rámci tohto programu Jordánsko dosiahlo značný pokrok vo fiškálnej konsolidácii (aj vďaka poklesu cien ropy) a niekoľkých štrukturálnych reformách. (6)Jordánsko v decembri 2012 požiadalo Úniu o doplnkovú makrofinančnú pomoc. Preto bola v decembri 2013 schválená makrofinančná pomoc vo výške 180 miliónov EUR vo forme pôžičiek (MFP-I). 18. marca 2014 nadobudlo účinnosť Memorandum o porozumení, ktorým sa určujú podmienky politiky týkajúce sa tejto prvej makrofinančnej pomoci. Po implementovaní dohodnutých politických opatrení bola 10. februára 2015 vyplatená prvá tranža MFP-I a druhá tranža bola vyplatená 15. októbra 2015. (7)Od vypuknutia krízy v Sýrii vyčlenila EÚ takmer 1,13 miliardy EUR na Jordánsko. Táto suma zahŕňa okrem 180 miliónov EUR z prvej operácie makrofinančnej pomoci sumu 500 miliónov EUR v rámci pravidelne plánovanej bilaterálnej spolupráce v Jordánsku financovanej v rámci nástroja európskeho susedstva, asi 250 miliónov EUR z rozpočtu na humanitárnu pomoc a viac ako 30 miliónov EUR z nástroja na podporu stability a mieru. Okrem toho Európska investičná banka poskytla od roku 2011 úvery vo výške 264 miliónov EUR. (8)Zintenzívnenie sýrskej krízy v roku 2015 vážne ovplyvnilo Jordánsko prostredníctvom účinkov na obchod, cestovný ruch a dôveru investorov. Jordánsko bolo ovplyvnené aj poklesom finančnej podpory od štátov Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive (GCC), ktoré zasiahol pokles cien ropy. V dôsledku toho sa spomalil hospodársky rast, zvýšila nezamestnanosť a objavili sa nové fiškálne a vonkajšie finančné potreby. (9)V tejto náročnej situácii Európska únia potvrdila svoj záväzok podporovať Jordánsko v jeho hospodárskych a sociálnych problémoch a reformnom procese. Tento záväzok bol vyjadrený najmä na konferencii „Podpora Sýrii a regiónu“, ktorá sa konala 4. februára 2016 v Londýne, kde sa EÚ zaviazala poskytnúť 2,39 miliardy v období 2016 – 2017 na finančnú podporu krajín, ktoré sú najviac zasiahnuté utečeneckou krízou, vrátane Jordánska. Politická a hospodárska podpora procesu reforiem v Jordánsku zo strany Únie je v súlade s politikou Únie voči regiónu južného Stredozemia, ako sa stanovuje v rámci ESP.

(10)Po zhoršení jordánskej hospodárskej a finančnej situácie začali MMF a Jordánsko rokovať aj o novej dohode, ktorá by mohla mať podobu rozšíreného fondu (ďalej len „program MMF“) a pravdepodobne by pokrývala obdobie troch rokov so začiatkom v druhom polroku 2016. Nový program MMF by sa zameriaval na zmiernenie ťažkostí Jordánska v oblasti krátkodobej platobnej bilancie pri súčasnom stimulovaní uskutočňovania zásadných opatrení v oblasti úprav. (11)V marci 2016 Jordánsko vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a výhľad požiadalo Úniu o dodatočnú makrofinančnú pomoc. (12)Keďže na Jordánsko sa vzťahuje európska susedská politika, malo by sa považovať za oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (13)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom určeným na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorý je zameraný na okamžité potreby vonkajšieho financovania príjemcu, pričom by sa malo podporiť vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné bezodkladné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie v krátkodobom horizonte. (14)Keďže v platobnej bilancii Jordánska naďalej existuje značný zostatkový rozdiel vo vonkajšom financovaní presahujúci zdroje poskytnuté MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Jordánsku, sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za primeranú reakciu na žiadosť Jordánska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorou sa dopĺňajú zdroje dostupné v rámci finančnej dohody MMF, by sa podporil program Jordánska zameraný na stabilizáciu hospodárstva a štrukturálne reformy. (15)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť zameraná na podporu obnovy udržateľnej vonkajšej finančnej situácie Jordánska a zároveň aj na podporu jeho hospodárskeho a sociálneho rozvoja. (16)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Jordánska, pričom sa zároveň berie do úvahy jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje MMF a Svetovej banky. Pri určení výšky pomoci sa tiež zohľadňujú očakávané finančné príspevky od viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj predchádzajúce využitie ďalších nástrojov Únie pre vonkajšie financovanie v Jordánsku a pridaná hodnota celkovej angažovanosti Únie. (17)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (18)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Jordánsku. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri poskytovaní makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (19)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mal podporiť záväzok Jordánska voči hodnotám, ktoré zdieľa s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzok dodržiavať zásady otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (20)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť, aby Jordánsko rešpektovalo účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a zaručilo dodržiavania ľudských práv. Navyše, špecifické ciele makrofinančnej pomoci Únie by mali posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť systémov hospodárenia s verejnými financiami v Jordánsku a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytvárania pracovných miest a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie týchto cieľov by mala pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť. (21)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by malo Jordánsko prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania a boja proti podvodom, korupcii a všetkým ďalším nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly a Dvor audítorov bude vykonávať audity. (22)Vyplatením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady (ako rozpočtového orgánu). (23)Sumy financovania potrebné na poskytnutie makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (24)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (25)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (26)Na makrofinančnú pomoc Únie by sa mali vzťahovať podmienky v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s jordánskymi orgánmi pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Jordánsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení a na akékoľvek zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1.Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a programu zásadných reforiem v Jordánsku poskytne Jordánsku makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 200 miliónov EUR. Účelom pomoci je prispieť k pokrytiu potrieb Jordánska spojených s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF.

2.Celá výška makrofinančnej pomoci Únie sa Jordánsku poskytuje vo forme úverov. Komisia je splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Jordánsku. Úvery majú maximálnu priemernú lehotu splatnosti 15 rokov. 3.Vyplatenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi dosiahnutými medzi Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Jordánskom a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Jordánskom, jednotnom rámci podpory na obdobie rokov 2014 – 2017 a prioritami budúceho partnerstva. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5.Ak sa potreby Jordánska v oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Jordánska. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s jordánskymi orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie musí podliehať a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“). Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Jordánsko vykonáva s podporou MMF. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zamerajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov hospodárenia s verejnými financiami v Jordánsku, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní politických opatrení sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovia v dohode o úvere, ktorú majú uzavrieť Komisia a jordánske orgány. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa aj naďalej plnia podmienky stanovené v článku 4 ods. 3 a či je hospodárska politika Jordánska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v dvoch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie sa použijú na financovanie Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia, ak je to potrebné, v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: a)podmienka stanovená v článku 2; b)trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF a c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení.

Vyplatenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení prvej splátky. 4.Ak podmienky uvedené v odseku 3 nie sú priebežne plnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca Centrálnej banke Jordánska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť jordánskemu ministerstvu financií ako konečnému príjemcovi. Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Jordánsko požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zahrnie doložka o predčasnom splatení úveru a že tejto doložke bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania úverov. 3.Ak okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Jordánsko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy istiny nesplatenej k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Jordánsko. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012. 2.Makrofinančná pomoc Únie podlieha priamemu hospodáreniu. 3.Dohoda o úvere, ktorá sa má uzavrieť s jordánskymi orgánmi, obsahuje ustanovenia s cieľom: a)zabezpečiť, aby Jordánsko pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie využívajú riadne, aby Jordánsko prijalo vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniklo právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene; b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, c)výslovne splnomocniť Komisiu vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo ich zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; e)zabezpečiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru, ak sa zistí, že Jordánsko sa v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie dopustilo podvodu alebo korupcie alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie. 4.Pred vykonaním makrofinančnej pomoci Únie Komisia posúdi prostredníctvom operatívneho hodnotenia spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Jordánska, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7

1.Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Jordánska, ako aj pokrok dosiahnutý vo vykonávaní politických opatrení uvedených v článku 3 ods. 1; c)uvedú súvislosti medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Jordánska a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné veci Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3.Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4.Ciele

1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície: podpora prosperity za hranicami EÚ“ Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR ECFIN sa týka: 1. podpory vykonávania európskej susedskej politiky prehĺbením ekonomickej analýzy a posilnením politického dialógu a poradenstva v oblasti ekonomických aspektov akčných plánov; 2. vývoja, monitorovania a vykonávania makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami. 1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ č. 1 „Podpora prosperity za hranicami EÚ: podpora makrofinančnej stability a podpora reforiem na podporu rastu mimo EÚ, a to aj prostredníctvom pravidelného hospodárskeho dialógu s kľúčovými partnermi a poskytnutím makrofinančnej pomoci“ Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné záležitosti. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí pôžička EÚ Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu (ďalej len „Jordánsko“) vo výške 200 miliónov EUR s cieľom prispieť k zvýšeniu udržateľnosti platobnej bilancie. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v dvoch splátkach, pomôže krajine zmierniť hospodárske a sociálne problémy vyplývajúce z regionálnej nestability a prijímania sýrskych utečencov. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu, zníženia makroekonomickej zraniteľnosti a zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred vyplatením druhej splátky pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami v nadväznosti na operačné posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Jordánsku budú vykonávať pri príprave tejto operácie. Delegácia EÚ v Jordánsku bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich prebiehajúcich aktivít v Jordánsku. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé následné hodnotenie pomoci. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými výsledkami vykonávania hospodárskeho programu vyplácania medzi Jordánskom a MMF, ktorý sa očakáva v druhej polovici roku 2016. Okrem toho sa Komisia musí s jordánskymi orgánmi dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení, ktoré musia byť splnené pred vyplatením druhej splátky Komisiou. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Tým, že pomôže krajine prekonať hospodársky šok spôsobený regionálnou nestabilitou a prílevom sýrskych utečencov, prispeje navrhovaná makrofinančná pomoc k podpore makroekonomickej stability, hospodárskych reforiem a politického pokroku v krajine. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, ktorý poskytlo medzinárodné spoločenstvo darcov. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády uskutočňovať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že v obdobiach hospodárskych ťažkostí EÚ naďalej podporuje krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem.

1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s poskytnutím makrofinančnej pomoci vykonalo spolu 16 následných hodnotení. Z týchto hodnotení vyplynulo, že poskytnutie makrofinančnej pomoci prispieva k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy mierne a nepriamo. Poskytnutie makrofinančnej pomoci malo vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispelo k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedli aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi EÚ patrí k hlavným darcom Jordánska. Finančná pomoc vyčlenená na Jordánsko v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) na obdobie rokov 2007 – 2013 dosiahla celkovú výšku 589 miliónov EUR. Táto suma zahŕňa dodatočné finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom motivačného programu SPRING. Na obdobie rokov 2014 – 2017 sa v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) môže pomoc EÚ Jordánsku pohybovať v rozmedzí minimálneho príspevku vo výške 312 miliónov EUR a maximálnej sumy vo výške 382 miliónov EUR. Jordánsko bude profitovať z regionálneho trustového fondu EÚ „Madad“ zriadeného v decembri 2014 na podporu Sýrie a susedných krajín vrátane Jordánska. Prvá séria programov vo výške 41 miliónov EUR financovaných z fondu Madad bola schválená v máji 2015. Tieto prostriedky boli doplnené o financovanie z iných nástrojov EÚ, ako je napríklad investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF). Okrem bilaterálnych programov spolupráce Jordánsko využíva aj rôzne regionálne programy, a to najmä v oblasti právneho štátu a spravodlivosti, ochrany životného prostredia a klímy, migrácie, kultúry a mládeže. Jordánsko sa zúčastňuje aj iniciatív otvorených pre všetky susedné partnerské krajiny, ako napríklad: program Erasmus+, ktorý podporuje mobilitu a spoluprácu s EÚ v oblasti vysokoškolského vzdelávania, TAIEX a SIGMA. Jordánsko má navyše tiež nárok na dodatočné finančné prostriedky v rámci niekoľkých tematických programov a nástrojov EÚ vrátane európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), programu pre neštátne subjekty a miestne orgány a migračného a azylového programu. Aj Európska investičná banka podporila Jordánsko celkovým objemom uzavretých pôžičiek vo výške 264,9 milióna EUR od roku 2011 z čoho 115,9 milióna EUR bolo poskytnutých v roku 2015. A na záver, MFP-I vo výške 180 miliónov EUR schválená v roku 2013 bola uspokojivo realizovaná a v plnom rozsahu vyplatená v roku 2015. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a nie je určená ani na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. Ukončiť sa má ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. Následne sa majú začať využívať nástroje pomoci EÚ v rámci bežnej spolupráce. Cieľom MFP je tiež doplniť intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a to najmä program úprav a reforiem s podporou rozšíreného fondu MMF a pôžičky Svetovej banky v oblasti rozvojovej politiky. 1.6.Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním X Návrh/iniciatíva s účinnosťou 2 a pol roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia X Finančný vplyv sa podľa očakávaní prejaví v období rokov 2016 až 2019. 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia X Priame hospodárenie na úrovni Komisie 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej koncepcia je v súlade s budúcimi výsledkami hospodárskeho programu MMF. Monitorovanie opatrení útvarmi Komisie sa uskutoční na základe pokroku vo vykonávaní programu MMF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s jordánskymi orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4). 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká S navrhovaným poskytnutím makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc, ktorá nie je vyhradená na konkrétne výdavky, by sa mohla použiť podvodne. Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako kvalita riadiacich systémov centrálnej banky a ministerstva financií a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Ďalšie kľúčové ohrozenie operácie vyplýva z regionálnej hospodárskej a politickej neistoty najmä v Sýrii a Iraku, ktorá má priame dôsledky pre jordánske hospodárstvo. Na domácom fronte sa hlavné riziko týka problémov v procese hospodárskej reformy a existujúcej makroekonomickej zraniteľnosti vrátane daňových dôsledkov prílevu sýrskych utečencov.

Jordánsko ostáva zraniteľné aj z dôvodu prípadného nového prerušenia dodávok zemného plynu dovážaného z Egypta. Napokon existujú riziká vyplývajúce z možného oslabenia európskeho a globálneho hospodárskeho prostredia a zo zvýšenia medzinárodných cien energií a potravín. 2.2.2.Plánovaný spôsob kontroly Za overovanie, kontrolu a audit makrofinančnej pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov. 2.2.3.Náklady a prínosy kontrol a pravdepodobná miera pochybenia Základné náklady Komisie súvisiace s metódami overovania a kontroly, ako aj náklady na operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov vykonané pred operáciou sa uvádzajú v tabuľke 3.2.1. Okrem toho sú tu náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené s prípadnou intervenciou OLAF-u. Operatívne posúdenie pomáha posúdiť nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, ktoré sa odzrkadľujú v politickej podmienenosti operácie. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za nízke. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijme niekoľko opatrení: V prvom rade, navrhovaný právny základ makrofinančnej pomoci Jordánsku zahŕňa ustanovenie o opatreniach na predchádzanie podvodom. Tieto opatrenia budú ďalej rozpracované v dohode o úvere, pričom budú zahŕňať súbor ustanovení o kontrole, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom osobitných politických podmienok, najmä v oblasti hospodárenia s verejnými financiami, s cieľom posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Po druhé, pred dosiahnutím dohody o memorande o porozumení útvary Komisie spolu s podporou náležite poverených externých odborníkov vykonajú nové operatívne hodnotenie finančných tokov a administratívnych postupov na ministerstve financií a v Centrálnej banke Jordánska s cieľom splniť požiadavky stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. V rámci tohto preskúmania sa určí, či je rámec pre riadne finančné hospodárenie s makrofinančnou pomocou v Jordánsku dostatočne účinný, tým, že sa bude týkať oblastí, ako napríklad štruktúra a organizácia riadenia, riadenie a kontrola fondov, bezpečnosť systémov IT, kapacita vonkajšieho a vnútorného auditu, ako aj nezávislosť centrálnej banky. Vzhľadom na toto posúdenie možno so súhlasom vnútroštátnych orgánov zaviesť osobitné mechanizmy, ktoré by sa uplatňovali na hospodárenie príjemcov s finančnými prostriedkami. Pomoc sa zároveň vyplatí na špecializovaný účet v Centrálnej banke Jordánska. Napokon, za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky 01 03 02 – Makrofinančná pomoc 01 03 06 – Financovanie garančného fondu V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druhvýdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………...……….] DRP/NRP

() krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 01 03 02 Makroekonomická pomoc DRP NIE NIE NIE NIE 4 01 03 06 Financovanie garančného fondu DRP NIE NIE NIE NIE 01 03 06 – Záruka Európskej únie za úvery EÚ získané na makrofinančnú pomoc tretím krajinám: Garančný fond pre vonkajšie opatrenia musí byť financovaný v súlade s nariadením o fonde. V súlade s týmto nariadením pôžičky vychádzajú z nesplatenej sumy na konci roka. Garančný fond je financovaný prostredníctvom rozpočtových prostriedkov z rozpočtovej položky 01 03 06 („financovanie garančného fondu“) pri sadzbe 9 % z celkových nesplatených záväzkov. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma na tvorbu rezerv je zahrnutá v roku „n“ do návrh rozpočtu roku „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z rozpočtového riadku „Financovanie garančného fondu“ (rozpočtová položka 01 03 06). V dôsledku toho sa 9 % (t. j. najviac 18 miliónov EUR) skutočne zaplatenej sumy bude pri výpočte financovania fondu zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n-1“. Požadované nové rozpočtové riadky: neuplatňuje sa.

3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:

4 GR: ECFIN Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie garančného fondu Záväzky (1a) 9 9 18 Platby (2a) 9 9 18 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov (operatívne posúdenie a následné hodnotenie) Rozpočtový riadok 01 03 02 Záväzky (3) 0,10 0,15 0,25 Platby (3a) 0,10 0,15 0,25 Rozpočtové prostriedky

pre GR ECFIN SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 0,10 9 9,15 18,25 Platby = 2 + 2a + 3 0,10 9 9,15 18,25



• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 9 9 18,00 Platby (5) 9 9 18,00 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) 0,10 0,15 0,25 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 4

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 0,10 9 9,15 18,25 Platby = 5 + 6 0,10 9 9,15 18,25



Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:

5 „Administratívne výdavky“ Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU GR: ECFIN • Ľudské zdroje 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 • Ostatné administratívne výdavky 0,025 0,015 0,040 GR ECFIN SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 Platby 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

209 SPOLU Typ Číslo Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu KONKRÉTNY CIEĽ Č. 3 ‒ Výstup 1 Operatívne posúdenie 1 0,10 1 0,10 ‒ Výstup 2 Následné hodnotenie 1 0,15 1 0,15 ‒ Výstup 3 Financovanie garančného fondu 1 9 1 9 2 18 Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 NÁKLADY SPOLU 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1.Zhrnutie

–◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 Ostatné administratívne výdavky 0,025 0,015 0,040 OKRUH 5

viacročného finančného rámca medzisúčet 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné

administratívne výdavky Mimo

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca medzisúčet SPOLU 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

2016 Rok

2017 Rok 2018 Rok 2019 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 01 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 0,19 0,13 0,09 0,06 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) •Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času) XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového balíka prostriedkov) 0,20 0,16 0,12 0,10 XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) XX 01 04 rr ‒ ústredie – delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 0,39 0,29 0,21 0,16 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Náklady na potrebných zamestnancov sa odhadujú na základe 30 % ročných výdavkov na úradníka triedy AD5 – AD12. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci Vedúci oddelenia: vykonávať dohľad nad operáciou a riadiť ju, schvaľovať správy o preskúmaní vykonávania dohody o pôžičke, viesť pracovné návštevy a posudzovať pokrok pri dodržiavaní podmienenosti. Referenti: vypracujú memorandum o porozumení a dohodu o poskytnutí pôžičky, budú nadväzovať kontakty s orgánmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, nadväzovať kontakty s externými expertmi na účely operatívneho posúdenia a následného hodnotenia, uskutočňovať pracovné návštevy na účely preskúmania, pripravovať správy zamestnancov Komisie a postupy Komisie týkajúce sa riadenia pomoci. Externí zamestnanci neuplatňuje sa 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom –X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. 3.2.5.Príspevky od tretích strán