Napríklad akékoľvek zníženie ročnej miery prostriedkov ponechaných na pokrytie nákladov na výber v porovnaní s návrhom Komisie alebo zúčtovanie predbežného financovania v čase ukončenia programov a nie ročne by viedlo k potrebám ďalších platieb počas prognózovaného obdobia. Na profily platieb môžu mať výrazný vplyv aj pravidlá pre automatické zrušenie viazanosti. Akékoľvek predĺženie lehoty na predkladanie žiadostí o platby nad rámec návrhu Komisie by spôsobilo oneskorenie vo vykonávaní politiky súdržnosti a odklad platieb na nasledujúci finančný rámec.

Platí to najmä pre rokovania o nariadení o spoločných ustanoveniach, ktorým sa určuje rýchlosť vykonávania politiky súdržnosti – oblasti s najväčšími výdavkami, ktoré sa realizujú prostredníctvom diferencovaných rozpočtových prostriedkov. Zmeny v postupoch vykonávania fondov politiky súdržnosti by v porovnaní s návrhmi Komisie výrazne ovplyvnili odhady platieb v rámci celého rozpočtu EÚ.

Pokiaľ ide o nové záväzky, v porovnaní so správou z minulého roka nedošlo v prognóze k žiadnej zmene. Rovnako ako v minulom roku tieto platby zodpovedajú návrhu Komisie na viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 z 2. mája 2018 a jeho východiskovým predpokladom (pozri podrobné informácie v oddiele 3. Predpoklady prognózy). Aktualizovať tieto odhady by bolo možné až po ukončení rokovaní o budúcom finančnom rámci a o sprievodných právnych predpisoch pre príslušný sektor.

Takmer všetky platby v roku 2020 súvisia so záväzkami vyplývajúcimi z programov na roky 2014 – 2020. Menej ako 1 % platieb bude pokrývať nesplatené záväzky z finančného rámca spred roku 2014 v okruhoch 1a a 4. Očakáva sa, že väčšina programov na roky 2007 – 2013 v rámci politiky súdržnosti sa uzavrie do konca roka 2019. V roku 2020 sa nepredpokladajú žiadne ďalšie platby.

Táto správa zahŕňa odhady z návrhu rozpočtu na rok 2020, ktorý je posledným rokom súčasného finančného rámca. Prognóza úrovne platieb v roku 2020 je celkovo o 7 miliárd EUR nižšia v porovnaní s dlhodobou prognózou v správe z minulého roka. Týka sa to najmä okruhov 1b, 2 a 4. Pokiaľ ide o fondy v rámci zdieľaného riadenia, návrh rozpočtu vychádza z najnovších výhľadov plnenia, ktoré členské štáty poskytli v januári 2019. Tieto výhľady sú mierne nižšie ako výhľady z júla 2018, z ktorých vychádzala minuloročná prognóza. V oblasti vonkajšej činnosti je návrh rozpočtu na rok 2020 v skutočnosti pod úrovňou predchádzajúceho roka, a to najmä v dôsledku nižších platieb do nástroja pre utečencov v Turecku.

Pokiaľ ide o platby v súvislosti so záväzkami po roku 2021, vzhľadom na to, že prebiehajú rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci, tieto odhady zostávajú v súlade s parametrami návrhu Komisie na budúce finančné obdobie, ktoré sa uvádzajú v minuloročnej správe.

V tejto správe sa uvádza dlhodobá prognóza budúcich peňažných tokov do rozpočtu a peňažných tokov z rozpočtu počas nasledujúcich piatich rokov (2020 – 2024), ako sa vyžaduje podľa článku 247 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. V analýze sa prihliada na zásady a podmienky uvedené v návrhu Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

Platby za záväzky spred roku 2021

Úroveň platieb navrhnutá v návrhu rozpočtu na rok 2020 má takisto vplyv na potreby platieb v nasledujúcich rokoch. Predpokladá sa, že nižšia úroveň platieb v roku 2020 v porovnaní s predchádzajúcimi prognózami povedie v nasledujúcich rokoch k ďalším potrebám. V dôsledku toho sa odhady celkových platieb na roky 2021 až 2024 pohybujú na úrovni približne 5 miliárd EUR nad stropom platieb, ktorý navrhla Komisia na budúce obdobie, z toho 4 miliardy EUR by pripadali na rok 2024.

Tieto dodatočné potreby v kombinácii s pôsobením budúcich postupov vykonávania fondov politiky súdržnosti bude treba zohľadniť pri nastavovaní stropov platieb v budúcom finančnom rámci, inak by automaticky viedli k potrebe mobilizovať osobitné nástroje, najmä rezervu na nepredvídané udalosti, ktorá by – podľa návrhu Komisie – umožnila mobilizovať platby do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku EÚ v danom roku (ktoré by sa kompenzovali stropmi v ďalších rokoch).

2.1.3.Zrušenie viazanosti

Podľa prognózy celková suma rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v rokoch 2020 – 2024 predstavuje 8 miliárd EUR. Približne 77 % rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou súvisí s programami na roky 2014 – 2020 (6 miliárd EUR), zatiaľ čo rušenie viazanosti programov, ktoré vznikli pred rokom 2014, sa postupne ukončuje, rovnako ako platby týkajúce sa týchto programov. V prípade záväzkov navrhovaných v rámci finančného rámca na roky 2021 – 2027 sa nepredpokladá nijaké zrušenie viazanosti.

Výška rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou v jednotlivých okruhoch sa líši, keďže v prognóze sa prihliada na už realizované zrušenia viazanosti a zrušenia viazanosti identifikované v čase prípravy návrhu rozpočtu na rok 2020. Zrušenia viazanosti sa v zásade prognózujú na celé trvanie programového obdobia. Keďže pri väčšine programov a opatrení neexistujú pravidlá pre automatické zrušenie viazanosti, akékoľvek ročné rozčlenenie rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou by bolo veľmi nepresné. Aby bolo možné odhadnúť objem rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou len do roku 2024, prognózy zrušenia viazanosti sú rozdelené pomerne k súvisiacim ročným platbám.

Osobitná prognóza sa vykonáva pre európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) na roky 2014 – 2020 – prihliada sa v nej na skúsenosti s uzatváraním programov z rokov 2007 – 2013. Keďže skutočný rok zrušenia viazanosti závisí od konkrétnych dátumov uzatvárania v jednotlivých členských štátoch, a vzhľadom na zavedené pravidlá zrušenia viazanosti n + 3, bude zrušenie viazanosti pravdepodobne rozložené na roky 2024 – 2026. Keďže do rozsahu tejto správy patrí iba rok 2024, predbežný predpoklad je, že približne tretina prostriedkov so zrušenou viazanosťou v rámci fondov EŠIF na roky 2014 – 2020 by mohla pripadnúť na tento rok.

V porovnaní so správou z minulého roka sa odhad zrušenia viazanosti za 5 rokov zvýšil približne o 1,6 miliardy EUR. Ide o kombinovaný účinok predpokladaného zvýšenia zrušenia viazanosti v okruhoch 1b a 2 a zníženia v ostatných okruhoch. V prípade zvýšenia v okruhoch 1b a 2 ide o mechanický účinok zahrnutia jedného roka navyše (2024), ktorý nebol zahrnutý v minuloročnej správe. K zníženiam v ostatných okruhoch došlo takisto najmä v dôsledku posunu vykazovaného obdobia o jeden rok. Napríklad v roku 2018 došlo v rámci okruhu 1a v súvislosti s programami spred roku 2014 k zrušeniu viazanosti v objeme 0,7 miliardy EUR a táto suma teda už nie je zahrnutá v budúcich odhadoch. V okruhu 3 došlo k zmenšeniu objemu rozpočtových prostriedkov so zrušenou viazanosťou vzhľadom na zmeny v príslušných právnych predpisoch. V okruhu 4 je zníženie výsledkom kombinovaného účinku posunu o jeden rok a aktualizácie predpokladov na budúce roky v súlade s návrhom rozpočtu na rok 2020.

2.1.4.Vývoj výšky nesplatených záväzkov

Nárast nesplatených záväzkov (alebo RAL, reste-a-liquider) je prirodzeným dôsledkom plnenia rozpočtu EÚ prostredníctvom diferencovaných rozpočtových prostriedkov a nominálne sa zvyšujúceho rozpočtu EÚ v priebehu rokov. Očakáva sa, že nesplatené záväzky na začiatku obdobia, ktorého sa správa týka, budú predstavovať približne 291 miliárd EUR a na konci súčasného finančného rámca dosiahnu 303 miliárd EUR. Na porovnanie, prognóza nesplatených záväzkov na konci roka 2020 v správe z minulého roka predstavovala 295 miliárd EUR. Toto predpokladané zvýšenie nesplatených záväzkov je z veľkej časti výsledkom aktualizácie roku 2020 na základe predpokladov vyplývajúcich zo skutočného návrhu rozpočtu.

Do konca roka 2024 nesplatené záväzky podľa prognózy dosiahnu približne 313 miliárd EUR, čo bude mať za následok zvýšenie nominálnej hodnoty o 8 % počas piatich analyzovaných rokov. Ročný vývoj objemu nesplatených záväzkov však nie je rovnomerný, keďže nesplatené záväzky sa vyvíjajú ako funkcia pomeru ročných platieb k ročným záväzkom. Platby sa v rokoch 2023 – 2024 priblížia záväzkom najmä z dôvodu kombinácie prvého cieľa automatického zrušenia viazanosti pre nové programy podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach a cieľa zrušenia viazanosti n + 3 pre poslednú tranžu EŠIF na roky 2014 – 2020 a uzavretia týchto programov. V dôsledku toho sa očakáva, že v roku 2023 platby dosiahnu takmer úroveň záväzkov a v roku 2024 ich dokonca presiahnu. To by viedlo ku koncu roka 2023 k zachovaniu nesplatených záväzkov na stabilnej úrovni a v roku 2024 dokonca k miernemu zníženiu ich objemu.

2.2. Príjmy

Rozpočet EÚ je financovaný z vlastných zdrojov a iných príjmov. Celková výška vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu sa určí ako rozdiel celkových výdavkov a iných príjmov. V súlade s tým je prognóza príjmov rozpočtu EÚ na roky 2020 – 2024 založená na zásade, že príjmy musia zodpovedať výdavkom. Celkové príjmy sa preto musia rovnať celkovým výdavkom.

3.Predpoklady prognózy

3.1. Osobitné predpoklady podľa hlavných prvkov výdavkov

3.1.1.EŠIF na roky 2014 – 2020 a fondy politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027

Prognóza platieb pre EŠIF na roky 2014 – 2020 je založená na minulých skúsenostiach s predloženými žiadosťami o priebežné platby ako percentuálneho podielu z celkového finančného krytia. Preskúmanie výkonnosti sa uskutočňuje v roku 2019 a súvisiace záväzky odložené v roku 2014 by viedli k prvým platbám v roku 2020. Pre každý fond sa používajú osobitné profily platieb.

V prípade fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 sa v tejto správe používajú aj príslušné ustanovenia zahrnuté v návrhu Komisie na budúci finančný rámec z 2. mája 2018 (0,5 % ako ročné predbežné financovanie na každý rok od roku 2021 do roku 2026, 10 % miera prostriedkov ponechaných na pokrytie nákladov na výber, žiadna výkonnostná rezerva). Profily žiadostí o priebežnú platbu sa odhadli na základe štatistík o požadovaných sumách za rok v programoch na roky 2007 – 2013 s pravidlami zrušenia viazanosti n + 2 v znení zmien s cieľom umožniť určité výnimky pre prvé tranže záväzkov. Akékoľvek zmeny v týchto predpokladoch by mali vplyv na platby v súvislosti s fondmi politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027.

3.1.2.Priame platby a trhové opatrenia v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky

Pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky pre Európsky poľnohospodársky záručný fond, tie sú zväčša nediferencované a ich podstatná časť súvisiaca s priamymi platbami poľnohospodárom sa obvykle uhradí členským štátom počas prvých mesiacov nasledujúceho rozpočtového roku.