Pretrvávajú však obavy o súlad s efektívnym a účinným presadzovaním pravidiel EÚ, čo môže ohroziť dôveru vo vnútorný trh a jeho spravodlivosť. Zazneli predovšetkým obavy, že mobilní pracovníci môžu byť vystavení zneužívaniu alebo im môžu byť odopierané práva, ale aj že podniky musia pôsobiť v neistom či nejasnom podnikateľskom prostredí a nemajú rovnaké podmienky. Cezhraničná mobilita pracovníkov v posledných rokoch významne vzrástla. V roku 2017 žilo alebo pracovalo v inom ako svojom domovskom členskom štáte 17 miliónov občanov. Oproti situácii spred desiatich rokov je to takmer dvojnásobok. Počet vyslaní vzrástol od roku 2010 o 68 % na hodnotu 2,3 milióna v roku 2016. Za prácou do iného členského štátu každodenne dochádza 1,4 milióna občanov EÚ. Zároveň vyše dvoch miliónov pracovníkov v sektore cestnej dopravy každodenne prekračuje hranice v rámci EÚ pri preprave tovaru alebo cestujúcich. Na zvládnutie čoraz európskejšieho pracovného trhu musia vnútroštátne orgány účinne spolupracovať a zosúlaďovať svoje administratívne kroky.

Zásada subsidiarity sa uplatňuje, keďže návrh nespadá do výlučnej právomoci EÚ. Členské štáty nemôžu ciele návrhu uspokojivo dosiahnuť na štátnej, regionálnej ani miestnej úrovni; lepšie ich možno dosiahnuť na úrovni Únie, a to z týchto dôvodov:

Táto iniciatíva dopĺňa prebiehajúce úsilie o dosiahnutie cieľov z politických usmernení: Nový začiatok pre Európu v súvislosti s prioritou 4: „Hlbší a spravodlivejší vnútorný trh so silnejšou priemyselnou základňou“, a najmä so stratégiou vnútorného trhu. Mobilita pracovníkov je v praxi významným nástrojom na zabezpečenie efektívnejšieho rozdeľovania zdrojov v rámci odvetví i medzi nimi, znižuje nezamestnanosť a vyrovnáva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Táto iniciatíva zároveň dopĺňa prioritu 1 politických usmernení („ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií“), keďže vytvára konštruktívnejšie regulačné prostredie, ktoré podporuje podnikanie a tvorbu pracovných miest.

Výsledky cielených konzultácií boli rôznorodé. Respondenti vo všeobecnosti uvítali možnosť vytvorenia nového orgánu, ktorý by sa zameriaval na zlepšovanie spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi podporou výmeny informácií a osvedčených postupov. Respondenti zároveň zdôraznili, že nový orgán by mal plne rešpektovať vnútroštátne právomoci vyplývajúce zo zmlúv, nemal by členským štátom ukladať žiadne nové oznamovacie povinnosti a nemal by komplikovať ani duplikovať existujúce administratívne štruktúry. Mnoho zo zainteresovaných strán, ktoré sa na cielených konzultáciách zúčastnili, je presvedčených, že mandát a ciele budúceho orgánu treba vymedziť súbežne s jeho prepojením na existujúce štruktúry a nástroje.

Respondenti v rámci verejnej konzultácie vo všeobecnosti vyjadrili novému orgánu výraznú podporu, a to aj pri zohľadnení jedinečných odpovedí. Výsledky do značnej miery potvrdili analýzu Komisie z hľadiska hlavných výziev. Veľká väčšina respondentov (vyše 70 %) bola toho názoru, že existujúca spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi nepostačuje na zaistenie účinného uplatňovania pravidiel EÚ v oblasti cezhraničnej mobility. Podobný podiel respondentov zastával názor, že nedostatočný prístup k informáciám a transparentnosť pravidiel cezhraničnej mobility je problémom pre jednotlivcov i podniky. Všeobecnú podporu získali aj možné funkcie navrhované pre nový orgán – najmä podpora systematickej spolupráce a výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Takéto nové usporiadanie zjednoduší inštitucionálny rámec a podporí synergie medzi jednotlivými aspektmi cezhraničnej mobility v pôsobnosti tohto orgánu. Prispeje to ku konzistentnému a účinnému uplatňovaniu práva Únie a zvýši efektívnosť, ako aj objem a kvalitu výsledkov oproti súčasnému inštitucionálnemu rámcu, kde subjekty EÚ často pracujú izolovane a zameriavajú sa len na určitý právny akt alebo oblasť v ich zodpovednosti, pričom im chýba operačný rozmer, zväčša sa schádzajú iba párkrát do roka a niektoré z ich činností sa prekrývajú.

Pri navrhovanom orgáne sa uvažovalo o troch možnostiach politiky a to: 1) podporná funkcia, 2) operačná funkcia a 3) dozorná funkcia. Pri každej z nich by sa orgánu zveril rovnaký súbor úloh; líšili by sa však mierou pridelených právomocí. Pre orgán sa navrhujú tieto úlohy: i) služby pracovnej mobility pre jednotlivcov i podniky, ii) spolupráca a výmena informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi, iii) podpora spoločných inšpekcií, iv) analýzy trhu práce a posudzovanie rizika, v) podpora budovania kapacít, vi) mediácia medzi vnútroštátnymi orgánmi, vii) uľahčovanie spolupráce medzi relevantnými zainteresovanými stranami pri cezhraničných narušeniach trhu práce. Podobne sa zvažovali aj tri možnosti realizácie: 1) Komisia preberie niektoré operačné úlohy a zriadi sa európska sieť na koordináciu existujúcich subjektov EÚ pôsobiacich v oblasti mobility pracovníkov, 2) vytvorí sa nový orgán, ktorý nadviaže na prácu existujúcich subjektov EÚ v oblasti mobility, 3) vytvorí sa nový orgán, ktorý nadviaže na existujúcu agentúru EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky.

Pri uprednostňovanej kombinovanej možnosti identifikovanej v posúdení vplyvu sú celkové odhadované rozpočtové náklady EÚ na orgán po jeho stabilizácii (ktorá sa očakáva v roku 2023) na úrovni 50,9 milióna EUR ročne. Náklady počas súčasného viacročného finančného rámca (2019 – 2020) sa čiastočne pokryjú presunutím z existujúcich činností, ktoré sa momentálne vykonávajú v rámci programu Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a samostatných riadkov v rámci zamestnanosti a dopravy (70 %) a čiastočne mobilizáciou rezervy z okruhu 1a (30 %). Existujúce činnosti presunuté na orgán sa neprerušia; ich vykonávanie sa presunie z Komisie na orgán, len čo začne fungovať. Pokiaľ ide o zamestnancov, orgán by si vyžadoval 69 pracovných miest v pláne pracovných miest, 60 vyslaných národných expertov a 15 zmluvných zamestnancov. Podrobnosti o finančných a personálnych potrebách možno nájsť v pripojenom legislatívnom finančnom výkaze. Na základe vplyvu návrhu na rozpočet EÚ možno konštatovať minimálne zaťaženie národných rozpočtov. Dosah na verejné správy nemožno presne vyčísliť, no prípadové štúdie naznačujú, že tento vplyv bude pozitívny, keďže lepšie presadzovanie pravidiel umožní vnútroštátnym orgánom presadzovania práva zachytiť predtým nezaplatené sociálne príspevky, ako aj využiť operačnú podporu orgánu.

Keďže orgán by mal prispievať k jasnému, spravodlivému a účinnému presadzovaniu pravidiel Únie o cezhraničnej mobilite pracovníkov a koordinácii sociálneho zabezpečenia, bude podporovať ochranu a uplatňovanie základných práv, na ktoré sa predmetné pravidlá vzťahujú, ako je voľný pohyb osôb a pracovníkov (články 15 a 45 Charty základných práv Európskej únie, ďalej len „charta“), právo na prístup k službám zamestnanosti (článok 29 charty) a sloboda poskytovať služby (článok 16 charty). Zároveň by podporil cezhraničné uplatňovanie práv v oblasti spravodlivých a primeraných pracovných podmienok, sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti (články 31, 34 a 35 charty) a nediskriminácie (článok 21 charty).

(4)Ako sa uvádza v ich spoločnom vyhlásení o legislatívnych prioritách na roky 2018 – 2019, Európsky parlament, Rada a Komisia sú odhodlaní prijať kroky na posilnenie sociálneho rozmeru Únie, a to zlepšovaním koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia, ochranou pracovníkov pred zdravotnými rizikami na pracovisku, zaisťovaním spravodlivého zaobchádzania so všetkými účastníkmi pracovného trhu Únie vďaka modernizovaným pravidlám o vysielaní pracovníkov a ďalším zlepšovaním cezhraničného presadzovania práva Únie.

(5)Mal by sa zriadiť Európsky orgán práce (ďalej len „orgán“), ktorý pomôže posilniť spravodlivosť a dôveru vo vnútorný trh. Na tento účel by mal orgán podporovať členské štáty a Komisiu pri zlepšovaní prístupu jednotlivcov a zamestnávateľov k informáciám o ich právach a povinnostiach v kontexte cezhraničnej mobility pracovníkov, ako aj prístupu k relevantným službám, mal by podporovať dodržiavanie pravidiel a spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie práva Únie v týchto oblastiach, a zároveň by mal plniť mediačnú funkciu a pomáhať pri hľadaní riešení cezhraničných sporov alebo narušení trhu práce.

(6)Orgán by mal pôsobiť v oblastiach cezhraničnej mobility pracovníkov a koordinácie sociálneho zabezpečenia vrátane voľného pohybu pracovníkov, vysielania pracovníkov a vysoko mobilného poskytovania služieb. Zároveň by mal posilňovať spoluprácu členských štátov pri riešení problému nedeklarovanej práce. Ak orgán pri výkone svojich činností nadobudne podozrenie z nezrovnalostí (a to aj v oblastiach práva Únie nad rámec jeho pôsobnosti), ako napríklad nedodržiavanie pracovných podmienok, pravidiel bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci alebo zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú oprávnenie zdržiavať sa na danom území, mal by mať možnosť nahlásiť tieto podozrenia a podľa potreby v týchto veciach spolupracovať s Komisiou, zodpovednými subjektmi Únie a vnútroštátnymi orgánmi.

(7)Orgán by mal prispievať k uľahčovaniu voľného pohybu pracovníkov, ktorý upravuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 492/2011, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/54/EÚ a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/589. Mal by uľahčovať vysielanie pracovníkov, ktoré upravuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ, a to aj podporou presadzovania ustanovení, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom všeobecne uplatniteľných kolektívnych zmlúv v súlade s postupmi členských štátov. Zároveň by mal podporovať koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré upravuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1231/2010, ako aj nariadenie Rady (ES) č. 1408/71 a nariadenie Rady (ES) č. 574/72.

(8)V určitých prípadoch boli prijaté odvetvové právne predpisy Únie s cieľom reagovať na osobitné potreby daných odvetví – ide napríklad o oblasť medzinárodnej dopravy. Orgán by sa mal zároveň venovať cezhraničným aspektom uplatňovania takýchto odvetvových právnych predpisov Únie, najmä nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/22/ES, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 a smernice [ktorou sa mení smernica 2006/22/ES – COM(2017) 278].

(9)Činnosti orgánu by mali byť zamerané na osoby, ktoré podliehajú právu Únie v rozsahu tohto nariadenia, vrátane pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb, uchádzačov o prácu a ekonomicky neaktívnych osôb; mali by sem patriť občania Únie aj štátni príslušníci tretích krajín s oprávneným pobytom v Únii, ako sú vyslaní pracovníci, držitelia modrej karty EÚ, zamestnanci presunutí v rámci podniku alebo osoby s dlhodobým pobytom, ako aj ich rodinní príslušníci.

(10)Zo zriadenia orgánu by nemali vyplývať žiadne nové práva ani povinnosti pre jednotlivcov ani zamestnávateľov vrátane hospodárskych subjektov alebo neziskových organizácií, keďže činnosti orgánu by ich mali pokrývať do miery, v akej sú pokryté právnymi predpismi Únie v rozsahu tohto nariadenia.

(11)S cieľom zaistiť prínosy spravodlivého a účinného vnútorného trhu by mal orgán podporovať mobilitu jednotlivcov a zamestnávateľov alebo ich príležitosti na poskytovanie služieb a nábor pracovníkov kdekoľvek v Únii. Patrí sem aj podpora cezhraničnej mobility jednotlivcov uľahčovaním prístupu k službám cezhraničnej mobility, ako je cezhraničné obsadzovanie voľných pracovných, stážových a učňovských miest, ale aj podporou programov mobility ako „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“ či „ErasmusPRO“. Orgán by mal zároveň prispievať k zvyšovaniu transparentnosti informácií vrátane tých o právach a povinnostiach vyplývajúcich z legislatívy Únie, ako aj prístupu jednotlivcov a zamestnávateľov k službám, a to v spolupráci s ostatnými informačnými službami Únie ako služba „Vaša Európa – Poradenstvo“, pričom by mal v plnej miere využívať portál Vaša Európa, ktorý bude základom budúcej jednotnej digitálnej brány, a zaistiť konzistentnosť s ním.

(12)Na tieto účely by mal orgán spolupracovať s ostatnými relevantnými iniciatívami a sieťami Únie, najmä s európskou sieťou verejných služieb zamestnanosti (VSZ), so sieťou na podporu podnikania European Enterprise Network, s pohraničným kontaktným miestom a so sieťou SOLVIT, ako aj s relevantnými vnútroštátnymi subjektmi, medzi ktoré patria subjekty na podporu rovnakého zaobchádzania a podporu pracovníkov Únie a ich rodinných príslušníkov, ktoré členské štáty určili v zmysle smernice 2014/54/EÚ, ako aj národné kontaktné miesta určené podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ na poskytovanie informácií o zdravotnej starostlivosti. Orgán by mal zároveň skúmať možné synergie s navrhovaným európskym elektronickým preukazom služieb, najmä v prípadoch, keď sa členské štáty rozhodnú pre predkladanie vyhlásení o vysielaných pracovníkoch na príslušnej platforme. Orgán by mal Komisiu nahradiť vo funkcii riadenia európskeho úradu pre koordináciu Európskej siete služieb zamestnanosti (EURES) zriadeného podľa nariadenia (EÚ) 2016/589, a to aj z hľadiska vymedzenia používateľských potrieb a prevádzkových požiadaviek na efektívnosť portálu EURES a súvisiacich IT služieb, no vynímajúc poskytovanie IT a prevádzku a vývoj IT infraštruktúry, čo zostáva v kompetencii Komisie.

(13)V záujme spravodlivého, jednoduchého a účinného uplatňovania práva Únie by mal orgán podporovať spoluprácu a včasnú výmenu informácií medzi členskými štátmi. Spolu s ostatným personálom by mali národní styční úradníci v spolupráci s orgánom podporovať členské štáty v dodržiavaní požiadaviek na spoluprácu, urýchľovať výmenu informácií medzi nimi postupmi určenými na skracovanie omeškaní a zabezpečovať styky s ďalšími vnútroštátnymi styčnými bodmi, orgánmi a kontaktnými miestami zriadenými podľa práva Únie. Orgán by mal podporovať využívanie inovačných prístupov k účinnej a efektívnej cezhraničnej spolupráci vrátane elektronických nástrojov na výmenu údajov, ako je systém elektronickej výmeny informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI) a informačný systém o vnútornom trhu (IMI), a mal by prispievať k ďalšej digitalizácii postupov a zdokonaľovaniu IT nástrojov používaných na výmenu správ medzi vnútroštátnymi orgánmi.

(14)Na posilnenie schopnosti členských štátov riešiť nezrovnalosti cezhraničného charakteru súvisiace s právom Únie v jeho pôsobnosti by mal orgán podporovať vnútroštátne orgány pri výkone zosúladených a spoločných inšpekcií, a to aj podporou vykonávania inšpekcií v súlade s článkom 10 smernice 2014/67/EÚ. Tieto inšpekcie by sa mali vykonávať na žiadosť členských štátov alebo na návrh orgánu, ktorý členské štáty odsúhlasia. Orgán by mal zabezpečovať strategickú, logistickú a technickú podporu členským štátom zapojeným do zosúladených alebo spoločných inšpekcií, a pritom plne dodržať na dôvernosť informácií. Inšpekcie by sa mali vykonávať na základe dohody s dotknutými členskými štátmi a mali by sa v plnej miere riadiť rámcom vnútroštátneho práva dotknutých členských štátov, ktoré by mali na základe výsledkov zosúladených a spoločných inšpekcií prijať príslušné opatrenia podľa vnútroštátneho práva.

(15)S cieľom monitorovať nové trendy, výzvy či medzery v predpisoch v oblastiach mobility pracovníkov a koordinácie sociálneho zabezpečenia by mal orgán rozvíjať kapacity na analýzu a posudzovanie rizika. To by malo zahŕňať prípravu analýz a štúdií trhu práce, ako aj partnerské hodnotenie. Orgán by mal monitorovať potenciálne nerovnováhy z hľadiska zručností a cezhraničných tokov pracovníkov vrátane ich prípadného dosahu na územnú súdržnosť. Okrem toho by orgán mal podporovať posudzovanie rizika uvedené v článku 10 smernice 2014/67/EÚ. Orgán by mal zaistiť synergie a dopĺňanie činností s ostatnými agentúrami, útvarmi či sieťami Únie. V rámci toho by mal sieť SOLVIT a podobné útvary žiadať o vstupy k opakujúcim sa problémom, s ktorými sa jednotlivci i zamestnávatelia stretávajú pri výkone svojich práv v oblastiach, ktoré spadajú do pôsobnosti orgánu. Orgán by mal zároveň uľahčovať a zefektívňovať zber údajov v zmysle relevantnej legislatívy Únie v rozsahu jeho pôsobnosti. To však nezahŕňa žiadne nové oznamovacie povinnosti pre členské štáty.

(16)V záujme posilnenia kapacít vnútroštátnych orgánov a zvýšenia konzistentnosti uplatňovania práva Únie v rozsahu jeho pôsobnosti by mal orgán poskytovať vnútroštátnym orgánom operačnú pomoc vrátane prípravy praktických usmernení, tvorby programov odbornej prípravy a partnerského učenia, podpory projektov vzájomnej pomoci, uľahčovania výmen medzi úradníkmi, ako sa spomína napríklad v článku 8 smernice 2014/67/EÚ, a podpory členských štátov pri organizácii kampaní na zvýšenie informovanosti jednotlivcov i zamestnávateľov o ich právach a povinnostiach. Orgán by mal podporovať výmenu, šírenie a využívanie osvedčených postupov.

(17)Orgán by mal zabezpečiť platformu na riešenie sporov medzi členskými štátmi v otázkach uplatňovania právnych predpisov Únie spadajúcich do rozsahu jeho pôsobnosti. Mal by nadviazať na diskusné a zmierovacie mechanizmy, ktoré sú už v oblasti koordinácie sociálneho zabezpečenia zavedené, ktoré si členské štáty cenia a ktorých význam uznáva aj Súdny dvor. Členské štáty by mali mať možnosť postúpiť prípady orgánu na mediáciu v súlade s bežnými postupmi zavedenými na tento účel. Orgán by mal riešiť iba spory medzi členskými štátmi, zatiaľ čo jednotlivci a zamestnávatelia, ktorí majú problémy s vykonávaním svojich práv vyplývajúcich z predpisov Únie, by mali mať naďalej možnosť obrátiť sa na príslušné útvary členských štátov a Únie určené na riešenie takýchto prípadov, ako je sieť SOLVIT, ktorej by mal orgán tieto prípady postupovať. Sieť SOLVIT by zároveň mala mať možnosť postúpiť orgánu na posúdenie prípady, keď problém nemožno vyriešiť vzhľadom na rozpory medzi štátnymi správami.

(18)S cieľom uľahčiť riadenie zmien na trhu práce by mal orgán podporovať spoluprácu relevantných zainteresovaných strán pri riešení narušení trhu práce, ktoré zasahujú viac než jeden členský štát, ako sú prípady reštrukturalizácie alebo veľké projekty s vplyvom na zamestnanosť v pohraničných regiónoch.

(19)Európsky rámec interoperability uvádza zásady a odporúčania k tomu, ako zlepšiť riadenie činností interoperability a poskytovanie verejných služieb, nadväzovať medziorganizačné a cezhraničné vzťahy, zefektívňovať procesy s podporou komplexnej digitálnej výmeny informácií a zaistiť, aby sa v platnej i novej legislatíve zohľadňovali zásady interoperability. Európska referenčná architektúra interoperability (EIRA) je všeobecná štruktúra zahŕňajúca zásady a usmernenia, ktoré sa uplatňujú pri zavádzaní riešení interoperability. EIF aj EIRA by mali byť pre orgán usmernením a podporou pri rozhodovaní o otázkach interoperability.

(20) Orgán by mal byť riadený a prevádzkovaný v súlade so zásadami spoločného vyhlásenia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o decentralizovaných agentúrach z 19. júla 2012.

(21)V záujme efektívneho fungovania orgánu by členské štáty a Komisia mali mať zastúpenie v riadiacej rade. Zloženie riadiacej rady vrátane voľby jej predsedu a podpredsedu by malo odrážať zásady rodovej rovnováhy, skúsenosti a kvalifikáciu. V záujme efektívneho a účinného fungovania orgánu by práve riadiaca rada mala prijímať ročný pracovný program, vykonávať svoje funkcie súvisiace s rozpočtom orgánu, prijímať finančné pravidlá orgánu, menovať výkonného riaditeľa a stanovovať postupy rozhodovania výkonného riaditeľa vo vzťahu k operačným úlohám orgánu. Zástupcovia krajín, ktoré nie sú členskými štátmi Únie a uplatňujú pravidlá Únie v rozsahu pôsobnosti orgánu, sa na zasadnutiach riadiacej rady môžu zúčastňovať ako pozorovatelia.

(22)Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie, by riadiaca rada a výkonný riaditeľ mali byť pri výkone svojich povinností nezávislí a konať vo verejnom záujme.

(23)Orgán by mal priamo využívať odborné poznatky relevantných zainteresovaných strán z oblastí v jeho pôsobnosti, ktoré prinesie osobitná skupina zainteresovaných strán. Jej členmi by mali byť zástupcovia sociálnych partnerov na úrovni Únie. Skupina zainteresovaných strán pri svojej činnosti náležite zohľadní stanoviská a nadviaže na odborné poznatky Poradného výboru pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia zriadeného nariadením (ES) č. 883/2004, ako aj Poradného výboru pre voľný pohyb pracovníkov zriadeného nariadením (EÚ) č. 492/2011.

(24)Na zaistenie úplnej samostatnosti a nezávislosti by mal orgán disponovať nezávislým rozpočtom, ktorého príjmy pochádzajú zo všeobecného rozpočtu Únie a z dobrovoľných príspevkov členských štátov, ako aj prípadných príspevkov tretích krajín zúčastnených na práci orgánu. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch by mal orgán zároveň mať možnosť prijímať príspevky na základe dohôd o delegovaní alebo ad hoc granty, ako aj spoplatňovať publikácie a akékoľvek služby, ktoré poskytuje.