EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 13.7.2011 
SEK(2011) 892 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
NÁVRH NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o spoločnej rybárskej politike 
{KOM(2011) 425 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 891 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
1.1. SRP nesplnila o čakávania  
Aktuálnej SRP sa nepodarilo zaisti ť udržateľné využívanie živých vodn ých zdrojov napriek 
novým nástrojom riadenia, ktoré sa zaviedli v roku 2002. Cie ľom dlhodobých plánov riadenia 
bolo využívanie zásob rýb na udržate ľných úrovniach a obnova zás ob trpiacich nadmerným 
výlovom a cie ľom regionálnych poradných rád bola podpor a dialógu medzi zainteresovanými 
stranami a dialógu s Komisiou.  
Problémy, na ktorých sa toto zl yhanie zakladá, sú navzájom pre pojené. Nadmerná kapacita je 
hlavnou hnacou silou nadmerného výlovu. Zn íženie kvót, ktoré malo obmedzi ť nadmerný 
výlov, však viedlo k ďalšiemu zvýšeniu nadmernej kapac ity. Podobne platí, že z nadmernej 
kapacity vyplýva slabá hospodárska výkonnos ť odvetvia rybolovu, al e slabá hospodárska 
výkonnos ť motivuje nadmerný výlov ako krátkodobé rieš enie znižujúcich sa príjmov. Takisto 
vedie k opakovaným žiadostiam tohto odvetvia o finan čnú podporu z verejných zdrojov, 
ktorou sa zas zachováva nadmerná kapacita a podnecujú odchýlky od vedeckých odporú čaní 
pri stanovovaní celkových povolených výlovov. Ak zoh ľadníme tieto prepojenia, je možné 
jednotlivé problémy pod ľa ich významu zoradi ť takto:  
• Hlavným problémom SRP je nedostato čná environmentálna udržate ľnosť spôsobená 
nadmerným výlovom . Všetky ostatné problémy prispievajú k tomuto problému. Nadmerná 
kapacita flotily, odchý lky od vedeckých odporú čaní pri stanovovaní  celkových povolených 
výlovov a nedostato čné stanovenie priorít pri vymedzovaní cie ľov sú hlavnými hnacími 
silami nadmerného výlovu. Relatívna st abilita, vysoké miery odvrhovania úlovkov, 
nedostato čné plnenie požiadaviek a nedostatok vedeckých odporú čaní sú ďalšími hnacími 
silami. 
• Druhým problémom je slabá hospodárska udržate ľnosť, najmä v odvetví rybolovu. Mnohé 
flotily neprinášajú zisk a sú citlivé na vonkajšie nepriaznivé činitele (napr. vysoké ceny 
palív).  
• Tretím problémom je nedostatok sociálnej udržate ľnosti , ktorý v prvom rade vplýva na 
odvetvie rybolovu a oblasti závislé od  rybolovu. Nízke mzdy a vážne bezpe čnostné riziká 
vedú k tomu, že odvetvie rybolovu nie je zdrojom prí ťažlivých pracovných miest pre 
potenciálne nové generáci e rybárov. V dôsledku toho zaznamenala zamestnanos ť, najmä v 
odvetví rybolovu, po čas posledných 15 rokov v mnohých obla stiach závislých od rybolovu 
pokles. 
• Po štvrté, SRP má ve ľmi komplexný právny rámec , ktorým sa podporuje mikroriadenie a 
bráni sa dosiahnutiu environmentálnej udržate ľnosti. 
• Vonkajší rozmer  SRP takisto priniesol horšie výsledky ako sa o čakávalo, najmä pokia ľ ide 
o environmentálnu udržate ľnosť, ale aj pokia ľ ide medzinárodnú správu vecí verejných. 
1.2. Koho SRP ovplyv ňuje a akým spôsobom? 
Zainteresovaná 
strana  Opis: Kľúčové záujmy:  
Odvetvie Majitelia a posádka plavidiel z ES  Zachovanie ziskovosti a existen čných základov  
 
SK 2   SK rybolovu v EÚ  
Závislé podniky a 
spoločenstvá  Podniky a spolo čenstvá závislé od rybného 
hospodárstva  Zachovanie ziskovosti a existen čných základov  
Spracovate ľské 
odvetvie  Subjekty spracovávajúce suroviny, tak dovozené, 
ako aj ulovené vo vodách ES  Zachovanie ziskovosti a existen čných základov, 
stabilné zásobovanie  
Regulačné 
orgány odvetvia  Vnútroštátne, regionálne a miestne orgány 
regulujúce rybolov  Zaistenie ú činného, efektívneho a praktického 
riadiaceho rámca, v ktorom sa udržiava rovnováha 
širokého spektra potrieb zainteresovaných strán  
Výskum v odvetví  Orgány vedeckého výskumu prispievajúce k 
ochrane a riadeniu zásob  Príspevok k efektívnemu režimu riadenia rybného 
hospodárstva prostredníctvom v časného prístupu 
ku kvalitným a spo ľahlivým údajom  
Spotrebitelia  Spotrebitelia produktov rybného hospodárstva  Dostupnos ť, cena, kvalita a nutri čné hodnoty 
produktov rybného hospodárstva s rôznymi 
stupňami environmentálnej kontroly  
Krajiny, ktoré nie 
sú členmi EÚ  Odvetvie rybolovu, ktoré konkuruje flotilám z 
EÚ. Výrobcovia v oblasti akvakultúry, 
vývozcovia do EÚ. Orgány v krajinách, ktoré nie 
sú členmi EÚ a ktoré dostávajú platby v rámci 
dohôd o partnerstve v oblasti rybného 
hospodárstva  Protichodné záujmy tých, ktorí chápu EÚ ako 
veľmi dôležitý vývozný trh a zdroj príjmov, a 
malých miestnych rybárskych spolo čenstiev, ktoré 
v rámci rybolovu mimo EÚ musia pri prístupe k 
miestnym zdrojom čeliť konkurencii flotíl z EÚ.  
Mimovládne 
organizácie, 
občianska 
spoločnosť a 
občania EÚ  Mimovládne organizácie zasadzujúce sa o 
udržateľné riadenie rybného hospodárstva. 
Širšia verejnos ť, ktorá sa zaujíma o rybné 
hospodárstvo a morské prostredie a má o ne 
obavy Zachovať populácie rýb, morskú biodiverzitu a 
spoločenskú hodnotu oceánov, riek a jazier  
1.3. Prečo je potrebná verejná intervencia? 
Rybné hospodárstvo je charakterizované „t ragédiou obecnej pastviny“: jednotlivci 
vykonávajúci činnosť vo svojom vlastnom záujme majú sklon nadmerne využíva ť spoločnú 
zdrojovú základ ňu, pričom pri love „svojho“ podi elu súperia s ostatnými. Čo jeden rybár 
uloví dnes, nemôže iný ulovi ť zajtra. Rybári pri pr ijímaní rybolovných rozhodnutí 
nezohľadňujú náklady na rybolov, ktor é tak vznikajú iným (men ej rýb na lov, poškodenie 
ekotopu at ď.). Bez regula čnej intervencie vz ťahujúcej sa na prístup sa zásoby budú využíva ť 
v mierach, ktoré povedú k ich poklesu a komer čnému vyhubeniu. Preto je potrebná regula čná 
intervencia a možnos ť „žiadne opatrenia EÚ“  neprichádza do úvahy. 
2. PRÁVO EÚ PRIJAŤ OPATRENIA  
Podľa článku 3 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) má Únia výlu čnú 
právomoc  v oblasti ochrany morských biologických zdrojov v rámci SRP. Pod ľa článku 4 
ods. 2 písm. d) má Únia v rámci zvyšku SRP spolo čné právomoci.  
Posledná reforma SRP sa uskuto čnila v roku 2002. Vykonala sa nariadením Rady (ES) č. 
2371/2002 z 20. decembra 2002. Článok 35 uvedeného nariadenia obsahuje osobitné 
ustanovenie o preskúmaní do konca roka 2012, a to vzh ľadom na Kapitolu II [Ochrana a 
trvalá udržate ľnosť] a Kapitolu III [Úpravy kapacít rybol ovu]. Závery osobitnej správy Dvora 
audítorov o SRP z roku 2007, ako aj závery vlastného posúdenia sú časnej SRP, ktoré 
vykonala Komisia, viedli Ko misiu k tomu, aby prekro čila rámec tejto povinnosti a aby 
navrhla komplexnú reformu SRP.  
 
SK 3   SK 3. CIELE SRP 
3.1. Ciele SRP pod ľa zmluvy 
Ciele SRP sa stanovujú v článku 3 písm. d) a článku 4 písm. d) a článkoch 38 a 39 ZFEÚ. 
Článok 11 má takisto význam, ke ďže sa v ňom stanovuje, že požiadavky ochrany životného 
prostredia musia by ť začlenené do vymedzenia a uskuto čňovania politík a činností Únie, a to 
predovšetkým s oh ľadom na podporu udržate ľného rozvoja. Pod ľa článku 39 sa ciele SRP 
zhodujú s cie ľmi v oblasti po ľnohospodárstva, ktoré znejú takto: 
• zvýšiť produktivitu po ľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a 
zabezpečovaním racionálneho rozvoja po ľnohospodárskej výroby a optimálneho 
využívania výrobných faktor ov, najmä pracovnej sily, 
• zabezpečiť primeranú životnú úrove ň poľnohospodárov, najmä zvýšením 
individuálnych príjmov je dnotlivcov pracujúcich v po ľnohospodárstve, 
• stabilizova ť trhy, 
• zabezpečiť riadne zásobovanie, 
• zabezpečiť dodávky spotrebite ľom za primerané ceny. 
Tieto ciele sa zhodujú s cie ľmi spolo čnej poľnohospodárskej politiky, pri čom je však 
potrebné chápa ť ich v osobitnom kontexte odvetvia rybného hospodárstva. 
3.2. Všeobecné ciele reformy 
Zreformovanou SRP sa dosiahne environmentálna, hospodárska a sociálna udržate ľnosť, 
pokiaľ ide o využívanie zdrojov rybné ho hospodárstva. Z právneho h ľadiska sú tieto ciele 
rovnako dôležité a žiadny z nich nie je možné dosiahnu ť izolovane.  
Environmentálna udržate ľnosť je však k ľúčom k  úspechu SRP.  Analýzou v rámci posúdenia 
vplyvu sa potvrdilo, že „hospodárska a sociálna udržate ľnosť zostane bez zna čného zlepšenie 
stavu zásob obmedzená“ . Vo vymedzení problému sa na črtla zlá situácia mnohých zásob. Na 
vyriešenie tohto problém u bude potrebné zosúladi ť rybolovné za ťaženie s environmentálnou 
udržateľnosťou.  
3.2.1.  Environmentálna udržate ľnosť 
Environmentálna udržate ľnosť sa chápe ako využí vanie zásob spôsobom, ktorý nepoškodí ich 
budúce využívanie. Zodpovedá to uplat ňovaniu rybolovného za ťaženia v súlade s 
maximálnym udržate ľným výnosom (MUV) „ s cieľom urýchlene dosiahnu ť tieto ciele 
v prípade vy čerpaných zásob pod ľa možnosti najneskôr do roku 2015“. Dosiahnutím 
environmentálnej udržate ľnosti sa takisto zaistí súlad s povinnos ťou, podľa ktorej by morské 
prostredia mali do roka 2020 dosiahnu ť dobrý environmentálny stav v súlade s rámcovou 
smernicou o morskej stratégii. 
Z dosiahnutia environmentálnej udržate ľnosti vyplýva: 
a) odstránenie nadmerného výlovu v krátkom časovom horizonte; 
 
SK 4   SK b) zníženie nadmernej ka pacity a odvrhovania úlovkov v čo najväčšej možnej miere; 
c) vytvorenie systému prijímania roz hodnutí, ktorý je v súlade s dlhodobou udržate ľnosťou a 
ktorý je flexibilný a dá sa prispôsobi ť miestnym podmienkam;  
d) podnietenie daného odvetvia, aby prevzalo vä čšiu zodpovednos ť za výsledky a aby 
dodržiavalo právne predpisy; 
e) zlepšenie dostupnosti vedeckých odporú čaní a hospodárskych údajov.  
3.2.2.  Hospodárska udržate ľnosť 
Hospodárska udržate ľnosť znamená ziskové flotily, ktoré sú z hospodárskeho h ľadiska 
dlhodobo životaschopné. Rovnako sa to uplat ňuje aj na súvisiace spracovate ľské, vedľajšie a 
akvakultúrne činnosti, a to v rámci medzí environmentálnej udržate ľnosti a v kontexte 
konkuren čného svetového trhu a meniacich sa štruktúr spotreby. 
3.2.3.  Sociálna udržate ľnosť  
Sociálna udržate ľnosť znamená, že rybné hospodá rstvo a s ním súvisiace činnosti sa zmenia 
na zdroj prí ťažlivých pracovných miest, ktoré umož ňujú primeranú životnú úrove ň ľudí, ktorí 
od nich závisia, a ktoré zais ťujú životaschopnos ť rybárskych spolo čenstiev. Sociálna 
udržateľnosť v týchto oblastiach si popri rybolove vyžaduje aj hospodársku diverzifikáciu na 
súvisiace morské činnosti. 
3.2.4.  Ostatné ciele: zjednodušenie a zníženie administratívneho za ťaženia 
Bude potrebné, aby sa reformou SRP prispelo k plneniu všeobecných cie ľov EÚ, pokia ľ ide o 
odstránenie byrokracie. Zo zjednodušenia  vyplýva zníženie po čtu nariadení, ich 
komplexnosti, a zoskupenie finan čných prostriedkov z verejn ých zdrojov do jedného 
finančného nástroja. Pokia ľ ide o administratívne za ťaženie, reforma nezah ŕňa žiadne 
kvantifikovate ľné makrociele, ke ďže aktuálna politika Komisie v danej oblasti platí len do 
konca roka 2012. 
4. MOŽNOSTI TEJTO POLITIKY  
Možnosťou Status Quo (SQ) sa pokračuje v aktuálnej SRP, ale zoh ľadňujú sa nedávno 
prijaté právne predpisy, najmä dlhodobé plány riadenia, ktoré sa majú prija ť, nariadenie o 
kontrole a nariadenie o nezákonnom, nena hlásenom a neregulovanom rybolove. SQ 
zodpovedá SRP vo forme, akú bude ma ť v januári 2013. Slúži ako referen čné kritérium pre 
všetky možnosti reformy. 
V rámci možnosti 1 sa vyvíja úsilie dosiahnu ť environmentálnu udržate ľnosť vo 
flexibilnou časovom horizonte, pri čom sa obmedzia krátkodobé nepriaznivé 
hospodárske a sociálne vplyvy.  
Tvoria ju najmä tieto prvky: 
a) dosiahnutie MUV rybolovu  čo možno najskôr, ale s maximálnym medziro čným znížením 
celkového povoleného výlovu vo výške -25  % (ako v aktuálnych dlhodobých plánoch 
 
SK 5   SK riadenia). V dôsledku toho dosiahnu niektoré zásoby MUV rybolovu  až po roku 2015 (ale 
najneskôr v roku 2020); 
b) používanie pravidla „najcennejší“  pri zmiešanom rybnom hospodárstve; 
c) používanie individuálnych prevodite ľných práv (IPP) na odstránenie nadmernej kapacity. 
IPP by boli povinné pre priemyselné flotily a dobrovo ľné pre drobné flotily a zaviedli by sa 
počas obdobia štyroch rokov. Prevodite ľnosť sa bude obmedzova ť na prevod v rámci 
členského štátu; 
d) zameranie finan čnej pomoci z verejných zd rojov na reformu; subvenc ie pre flotily (Os 1 v 
rámci aktuálneho plánovania Európskeho f ondu pre rybné hospodárstvo) sa zrušia; 
e) spoločná organizácia trhu zameriavajúca sa na marketing, propagáciu a trhovú 
diferenciáciu miestnych produktov;  
f) náklady spojené s licenc iami na rybolov v rámci dohôd o partnerstve v oblasti rybného 
hospodárstva budú postupne znáša ť majitelia lodí.  
V rámci možnosti 2 sa vyvíja úsilie dosiahnu ť environmentálnu udržate ľnosť bez 
akejkoľvek flexibility, pokia ľ ide o časový horizont.  Táto možnos ť sa zameriava na 
dosiahnutie environmentálnej udržate ľnosti do konca roka 2015 nezávisle od krátkodobých 
hospodárskych a sociálnych vplyvov. Pritom sa okrem toho vychádza z predpokladu, že v 
tomto veľmi krátkom čase budú k dispozícii dostato čné vedecké odporú čania.  
Tvoria ju najmä tieto prvky: a) dosiahnutie MUV
rybolovu  do štyroch rokov od za čiatku reformy; 
b) používanie pravidla „najcitl ivejší“ pri zmiešanom rybolove; 
c) používanie IPP na odstránenie nadmernej kapacity, ale s prevodite ľnosťou v rámci 
členského štátu; 
d) postupné zrušenie finan čnej pomoci z verejných zdrojov a spolo čnej organizácie trhu a  
e) postupné ukon čenie platnosti dohôd o partnerstve v oblasti rybného hospodárstva. 
V rámci možnosti 3 sa vyvíja úsilie dosiahnu ť environmentálnu udržate ľnosť v istom 
časovom horizonte, pri čom sa nepriaznivé sociálne vplyvy znížia na minimum.  Touto 
možnosťou sa krátkodobé hospodárske a sociálne vpl yvy znižujú na minimum, a to tak, že sa 
odvetviu poskytuje dostato čný čas na dosiahnutie MUV rybolovu  a na zavedenie IPP. 
Tvoria ju najmä tieto prvky: a) dosiahnutie MUV
rybolovu  čo možno najskôr, ale s maximálnym medziro čným znížením 
celkového povoleného výlovu vo výške -15  %, takže vä čší počet zásob by dosiahol úrovne 
MUV rybolovu  až ku koncu stanoveného obdobia; 
b) používanie pravidla „najcennejší“  pri zmiešanom rybnom hospodárstve; 
c) používanie IPP ako pri možnosti 1, ale s dlhším obdobím na ich zavedenie; 
d) zameranie finan čnej pomoci z verejných zdrojov na reformu, ale vä čšia pozornos ť sa 
venuje sociálnym otázkam; 
 
SK 6   SK e) obmedzené prepracovanie spolo čnej organizácie trhu so zachovaním istých foriem trhovej 
intervencie.  
V rámci možnosti 4 sa vyvíja úsilie dosiahnu ť environmentálnu udržate ľnosť vo 
flexibilnou časovom horizonte, pri čom sa obmedzia krátkodobé nepriaznivé 
hospodárske a sociálne vplyvy, ale bez IPP stanovených pre celú EÚ. Táto možnos ť 
zodpovedá možnosti 1, ale bez IPP, ktorými by sa riešila nadmerná kapacita. Je na členských 
štátoch, či zavedú alebo nezavedú IPP. 
Predmetom analýzy boli aj dve ďalšie možnosti: 
Možnosť 1a zodpovedá možnosti 1, ale vzh ľadom na zmiešané rybné hospodárstvo sa 
používa pravidlo „najcitlivejší“, tak ako pri možnosti 2.  
Možnosť 2a zodpovedá možnosti 2, ale používa maximálne medziro čné zníženie celkového 
povoleného výlovu vo výške -25  %, tak ako pri možnosti 1.  
5. POSUDZOVANIE MOŽNOSTÍ  
V rámci použitej metodiky sa vymedzili: 
a) vyčísliteľné cieľové hodnoty pre všeobecné ciele a 
b) súbor ukazovate ľov vplyvu na zachytenie pokroku pr i dosahovaní všeobecných cie ľov. 
Ďalšie ukazovatele sa vz ťahujú na správu vecí verejných, administratívne za ťaženie a 
zjednodušenie. Hodnoty ukazovate ľov sa vyčíslujú a porovnávajú pre roky 2012, 2017 a 2022 
(2020, pokia ľ ide o vplyv na životné prostredie).  Pri posudzovaní vplyvu sa kombinuje 
kvantitatívna a kvalitatívna analýza.  
5.1. Environmentálna udržate ľnosť 
Na dosiahnutie envi ronmentálnej udržate ľnosti sú všetky možnosti reformy výrazne 
vhodnejšie ako možnos ť SQ. Zdá sa, že možnos ť 2 sľubuje najlepšie výsledky, tak z 
krátkodobého, ako aj dlhodobého h ľadiska. Jej environmentálna zložka je však 
neuskutočniteľná z dôvodu ve ľmi krátkeho časového obdobia, ktoré zostáva na vypracovanie 
potrebných vedeckých odporú čaní. Možnos ť 1a vedie k najlepším výsledkom. Možnosti 1, 2a 
a 3 vedú k ve ľmi dobrým výsledkom, hoci horším ako výsledky možnosti 1a, a to najmä do 
roku 2020. Zachovanie nadmernej kapacity v možnosti 4 výrazne znižuje jej výsledky v 
oblasti životného prostredia. 
Možnosť 1a má najvä čší potenciál na zníženie  neželaných úlovkov, a to v ďaka kombinácii 
najlepších výsledkov v oblasti životného prostr edia, pravidla „najcitlivejší“ pri zmiešanom 
rybnom hospodárstve, IPP a region alizácie. Pravidlo „najcenne jší“ v možnosti 1 obmedzuje 
jej potenciál na zn íženie odvrhovania úlovkov. 
Možnosť SQ a možnos ť 4 vedú k najvä čším flotilám, tak z krát kodobého, ako aj dlhodobého 
hľadiska. Možnosti 1 a 3 vykazujú najvä čšie zníženie flotíl. 
5.2. Hospodárska udržate ľnosť 
Možnosťou SQ sa nedosahuje hospodárska udržate ľnosť. Možnosti 1 (a 1a)  vedú k najlepším 
výsledkom, tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého h ľadiska. Možnos ť 2 prináša o nie čo 
 
SK 7   SK lepšie výsledky ako možnosti 2a a 3. Možnos ť 4 prináša výrazne horšie výsledky, a to z 
dôvodu zachovanie nadmernej kapacity. 
Na spracovate ľské odvetvie závislé od dovezených surovín by to nemalo žiadny vplyv. Pokia ľ 
ide o spracovanie miestnych vyložených úl ovkov, možnosti 1 a 1a prinášajú najlepšie 
výsledky, tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého h ľadiska. Pokia ľ ide o ved ľajšie služby, v 
závislosti od ve ľkosti flotily najlepšie výsledky prináša možnos ť SQ a druhé najlepšie 
výsledky možnos ť 4. 
5.3. Sociálna udržate ľnosť 
Zo všetkých možností vyplýva podstatné zn íženie zamestnanosti v odvetví rybolovu. 
Vzhľadom na menšie zníženie ve ľkosti flotily je toto zníženie pri možnosti SQ pomerne 
najmenšie, pri čom druhé najmenšie zníženie  je pri možnosti 4. Pokia ľ však ide o mzdy, sú 
výsledky možnosti SQ ve ľmi zlé a výsledky možnosti 1 (a 1a) ve ľmi dobré. Kombinácia 
zamestnanosti a miezd ukazuje, že najlepšie výsledky by priniesli možnosti 1 (a 1a) . 
5.4. Zjednodušenie a administratívne za ťaženie 
Pokiaľ ide o zjednodušenie,  ktorákoľvek možnos ť prinesie lepšie výsledky ako SQ. 
Regionálnymi prístupmi v rámci možností 1 (a 1a), 2 (a 2a) a 4 by sa SRP mala takisto ďalej 
zjednoduši ť.  
Pokiaľ ide o náklady na riadenie , získavanie vedeckých odporú čaní a hospodárskych údajov 
predstavuje významné plus. Zo zavedeni a IPP by vyplynulo isté administratívne za ťaženie  
členských štátov a EÚ, pri čom časť týchto nákladov by malo by ť možné presunú ť odvetviu. 
Na záver je potrebné spomenú ť, že zrušenie dohôd o partne rstvách v oblasti rybného 
hospodárstva, resp. úhrada nákladov spojených s prístupom majite ľmi plavidiel by viedli k 
zníženiu nákladov na riadenie na úrovni EÚ. Celkovo možno poveda ť, že možnos ť SQ by 
bola najlacnejšia, a druhou najlacnejšou by bola možnos ť 4, keďže by pri nich nevznikli 
žiadne náklady spojené s IPP. Možnos ť 1a by bola najnákladnejšia z dôvodu potreby získa ť 
vedecké odporú čania týkajúce sa najcitlivejších zásob. 
5.5. Vonkajší rozmer 
S najlepšími výsledkami je spojená možnos ť 1 (a 1a) . 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ : UPREDNOST ŇOVANÁ (-É) MOŽNOS Ť(-I) 
Graf 1 – Porovnanie možností. Úrove ň EÚ 2017  
 
SK 8   SK Status 
QuoOption 1 Option 2 Option 3 Option 4 Option 
2aOption 
1a
1. Environmental 2. Economic 3. Social
4. Governance 5. Other internal0%50%75%Percentage of indicators 
meeting  target
 
Graf 2 – Porovnanie možností. Úrove ň EÚ 2022  
Status 
QuoOption 1 Option 2 Option 3 Option 4 Option 
2aOption 
1a
1. Environmental 2. Economic 3. Social
4. Governance 5. Other internal0%50%75%Percentage of indicators 
meeting  target
 
Celkovo možno poveda ť, že možnosti 1 a 1a ponúkajú najlepšie kombinované výsledky. 
Štúdia zameraná na štyri regióny závisle od rybo lovu (Bretónsko, Galícia, Sicília a Škótsko) 
potvrdzuje tieto výsledky na regionálnej úrovni. Možnos ť 1 (a 1a) takisto prináša najlepšie 
výsledky, pokia ľ ide o vonkajší rozmer. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Každoročný pokrok sa bude monitorova ť na základe vedeckých odporú čaní, pokia ľ ide o cieľ 
MUV rybolovu  a na základe hospodárskych/sociálnych údajov, ktoré doru čia členské štáty, poka ľ 
ide o hospodársku a sociálnu udržate ľnosť. 
Pokiaľ ide o hodnotenie, bude trva ť istý čas, pokiaľ zreformovaná SRP prinesie ovocie, takže 
strednodobé preskúmanie by sa malo uskuto čniť pravdepodobne v roku 2017, a pre túto 
možnosť sa vykonali aj modelové výpo čty. V rámci preskúmania by sa mali porovna ť 
projektované a skuto čné hodnoty týchto ukazovate ľov: 
 
SK 9   SK • Environmentálne vplyvy : zásoby na úrovni MUV rybolovu , veľkosť flotily a pokrok 
v rámci IPP, 
• Hospodárske vplyvy : príjmy, HPH, príjmy/príjmy pokrývajúce náklady a čisté 
rozpätie zisku, 
• Sociálne vplyvy:  Zamestnanos ť (Ekvivalent plného pracovného času) a mzdy 
posádky na ekvivalent  plného pracovného času 
Číselné údaje za rok 2017 budú k dispozícii v roku 2019. Hodnotenie by sa preto malo 
vykonať v roku 2019.