Oznámenie Komisie Rade a Európskemu Parlamentu - Správa o implementácii Európskej charty pre malé podniky {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170} /* KOM/2005/0030 v konečnom znení */





Brusel, 8.2.2005 KOM(2005) 30 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Správa o implementácii Európskej charty pre malé podniky {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170} OBSAH 1. Malé podniky: Kľúč ku konkurencieschopnosti v rozšírenej EÚ 3 2. Zlepšovanie prostredia pre drobné podnikanie 4 2.1 Členské štáty a Nórsko: Hmotné výsledky v tohtoročných prioritných oblastiach charty 4 Podnikateľské vzdelávanie – rozvíjanie podnikateľského myslenia v škole 5 Lepšia regulácia – ako uľahčiť malým podnikom dodržiavať zákony 5 Konkurzné právo – uľahčenie nového začiatku 6 Prekonávanie nedostatočnej kvalifikácie – lepšie reagovanie vzdelávania a školenia na podnikové potreby 7 2.2 Kandidátske krajiny: Potreba presadiť podnikateľskú kvalifikáciu a zlepšiť právny rámec 8 2.3 Západobalkánske štáty a Moldavsko: Žatva výhod procesu charty 8 2.4 Komisia: Posilnenie rozmeru MSP v politikách Spoločenstva 8 Rozmer MSP lepšie integrovaný v činnostiach EÚ... 8 ...ale potrebné sú zlepšenia na uľahčenie účasti MSP na programoch EÚ 9 3. Spoločný úspech pomocou spoločného vzdelávania 9 Otvorená metóda koordinácie prináša výsledky... 9 ...ako to dosvedčuje viacero konkrétnych príkladov 9 Konferencie charty poskytujú úspešné fórum na výmenu správnych postupov 10 4. K lisabonskému cieľu 10 PRÍLOHA 11 1. MALÉ PODNIKY: KľÚč KU KONKURENCIESCHOPNOSTI V ROZšÍRENEJ EÚ Malé podniky hrajú v európskom hospodárstve ústrednú úlohu. Asi 25 miliónov malých podnikov, ktoré predstavujú 99 % všetkých podnikov, zamestnáva skoro 95 miliónov ľudí a zabezpečuje 55 % všetkých pracovných príležitostí v súkromnom sektore.[1] Malé podniky sú teda kľúčom k rastu a zamestnanosti v celej Európe. Tieto malé podniky sú kľúčovým zdrojom podnikového dynamizmu a inovácie. V roku 2000 podpísali hlavy štátov alebo vlád Európsku chartu pre malé podniky[2], aby sa mohli naplno zúčastniť na plnení lisabonského cieľa urobiť z Európy najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu znalostnú ekonomiku. Charta obsahuje princíp „ mysli najprv v malom ” a uznanie, že malé podniky sú chrbtovou kosťou európskeho hospodárstva a kľúčom k našej konkurencieschopnosti. Na základe otvorenej metódy koordinácie zavedenej Európskou radou v Lisabone vyzýva charta členské štáty a Komisiu prijať opatrenia v desiatich kľúčových oblastiach na podporu malých podnikov. Chartu dopĺňa Podnikateľský akčný plán[3], ktorý sa zaoberá širším rozsahom otázok súvisiacich s podnikaním na pomoc podnikaniu v celej Európe. Skupina na vysokej úrovni pre lisabonskú stratégiu, ktorej predsedá pán Wim Kok,[4] znova zdôrazňuje tieto otázky ako zásadné. Charta sa zemepisne rozširuje. Po jej podpísaní kandidátskymi krajinami v roku 2002 sa charta stala základným kameňom politiky malých podnikov v rozšírenej Európe. V roku 2003 podpísali chartu západobalkánske štáty a po nich v roku 2004 Moldavsko. Teraz sa na procese charty zúčastňuje 35 štátov. Na základe Európskej charty pre malé podniky podpísali v októbri 2004 stredomorskí partneri[5] Casertskej deklarácie o „Euro-stredomorskej charte pre podnikanie”. Stále rozširovanie účastníckych krajín na dobrovoľnom základe ukazuje silu, ktorú charta vytvorila spojením aspektov politiky podporujúcej drobné podnikanie. Proces pravidelnej revízie charty s cieľom určiť a vyzdvihnúť pokrok vrátane bilaterálnych stretnutí s členskými štátmi, na ktorom sa aktívne zúčastňujú obchodné organizácie, zabezpečuje, že členské štáty zostávajú aktívne a naďalej sa riadia svojim záväzkom nepretržite zlepšovať prostredie pre drobné podnikanie. Implementáciou charty zvýšilo svoje úsilie plniť záväzky členských štátov aj niekoľko európskych regiónov. Účasť obchodných organizácií na procese charty je nevyhnutná. Prispieva k reálnejšiemu prístupu a zabezpečuje riadnu spätnú väzbu pre Komisiu a členské štáty. Veľký záujem obchodných organizácií o chartu a ich angažovanosť a aktívna účasť na jej implementácii sa vysoko cení. Najväčší zdroj poznania predstavujú správne postupy identifikované vo výročných správach o uplatňovaní charty. Ide o identifikáciu, šírenie a aktívne používanie poznatkov, ktoré predstavujú skutočnú pridanú hodnotu procesu charty. Výročné konferencie o Európskej charte, na ktorých sa správne postupy prerokúvajú a uvádzajú do života, úspešne prispievajú k stimulácii interaktívnejšej výmeny skúseností. Proces charty vedie k pokroku v oblasti politík Spoločenstva, ktoré ovplyvňujú malé aj stredné podniky. Prostredníctvom Komisie zároveň prispieva k rozvoju koordinovanejšieho prístupu, ktorý je „priateľskejší k MSP“, aj zasahovanie delegáta MSP[6]. Charta pomáha zameriavať pozornosť tvorcov politík na najvyššej úrovni na potrebu stáleho rozvoja, v neposlednom rade aj vzájomným spoznávaním najlepších postupov iných. Nové členské štáty sa mimoriadne aktívne učia jeden od druhého a prvé výsledky ukazujú, že tento prístup je úspešný. Charta je efektívnym nástrojom na preklenutie medzier vo výkonnosti v EÚ, hoci skutočný vplyv na prostredie drobného podnikania sa niekedy prejaví až neskôr. Komisia víta pokračujúcu podporu Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov na zlepšovanie prostredia pre drobné podnikanie a zabezpečenie úplnej implementácie charty. * * * Toto je piata výročná správa o implementácii charty[7], založená na správach jednotlivých účastníckych krajín. Podáva momentálny prehľad hlavného vývoja od jesene 2003 do jesene 2004, ale jej cieľom nie je poskytnúť komplexný prehľad všetkých súčasných opatrení. Identifikuje silné a slabé stránky celej EÚ a jej susedov, vyzdvihuje sľubné vnútroštátne opatrenia a zaoberá sa odporúčaniami na budúce opatrenia, čím posilňuje politiku podporujúcu drobné podnikanie a zachováva úsilie dosiahnuť lisabonský cieľ. Túto správu dopĺňajú sprievodné dokumenty poskytujúce komplexný prehľad posledných opatrení, ktoré na uplatňovanie charty prijali členské štáty a Nórsko, kandidátske štáty, Moldavsko a štáty západného Balkánu, ako aj Komisia[8]. 2. Zlepšovanie prostredia pre drobné podnikanie Úplné informácie o uvedenom vývoji sú k dispozícii v sprievodných dokumentoch spolu s podrobnými odporúčaniami na ďalšie opatrenia. 2.1 Členské štáty a Nórsko: Hmotné výsledky v tohtoročných prioritných oblastiach charty Tohtoročná správa podrobnejšie skúma pokrok, ktorý sa vykonal v troch vybraných prioritných oblastiach z desiatich oblastí charty: - podnikateľské vzdelávanie, najmä stredoškolské vzdelávanie; - lepšia regulácia, najmä hodnotenie dopadu na konkurzné právo; a - nedostatky v kvalifikácii, najmä opatrenia na prekonanie nedostatku kvalifikovaných technikov a inžinierov. Grafy ukazujúce celkový počet opatrení prijatých členskými štátmi v týchto oblastiach – vybraných z navrhovaných užitočných opatrení – sú v prílohe. Podnikateľské vzdelávanie – rozvíjanie podnikateľského myslenia v škole Vývoj ukazuje dynamický obraz podnikateľského vzdelávania. V mnohých prípadoch však stále chýba jednotný rámec. Keďže podnikateľské vzdelávanie má horizontálny rozmer, nevyhnutným prvým krokom je ustanovenie oficiálnych spojení medzi rôznymi sektormi verejnej správy, najmä ministerstvami hospodárstva a školstva, s cieľom vytvoriť globálnu stratégiu. Takáto spolupráca už existuje v niekoľkých krajinách vrátane Francúzska, Holandska, Fínska a Nórska . Nedávno urobili v tomto smere kroky aj niektoré nové členské štáty, najmä Litva . Ďalším krokom je rozvoj podnikateľskej kvalifikácie a postojov, výslovne uznávaný ako jedna úloha vo vnútroštátnom študijnom pláne odborných a priemyselných stredných škôl. V tomto kontexte by sa podnikanie malo chápať v širšom zmysle: nielen ako prostriedok na vytváranie nových podnikov, ale aj ako všeobecné myslenie. Dodnes sú však v menšine krajiny , kde je podnikanie už výslovne uznané v učebných plánoch pre stredné odborné školy, ako je Česká republika, Španielsko, Írsko, Poľsko, Fínsko a Nórsko . Viac pozitívnych príkladov možno nájsť na stredných priemyselných a technických školách. Tam, kde majú školy vyšší stupeň autonómie, sa odporúča podporiť prijatie opatrení na presadenie podnikateľského vzdelávania. Hoci existuje niekoľko dobrých príkladov, aktívne podporné opatrenia sa doteraz prijímali len obmedzene. Problémom zostáva nedostatočné odborné školenie učiteľov. Zaujímavý vývoj možno pozorovať v Holandsku, kde vláda podporuje pilotné projekty v školách a šíri správne postupy, a v Spojenom kráľovstve s jeho „priekopníkmi podnikateľského vzdelávania“. Vzdelávacie orgány by mali uznať a podporovať programy, v ktorých študenti riadia minispoločnosti alebo virtuálne firmy a lepšie ich zasadiť do vzdelávacích plánov – tak ako v Írsku – lebo poskytujú odskúšané metodiky, ktoré možno prispôsobiť miestnemu kontextu. V Európe sa každoročne zapája do práce v študentských spoločnostiach asi 600 000 študentov. Nevládne organizácie presadzujú programy založené na týchto metodikách na všetkých úrovniach vzdelávania, mnohokrát pod záštitou sietí ako Junior Achievement-Young Enterprise , EUROPEN (cvičné firmy) a JADE . Zaujímavý príklad možno nájsť v Rakúsku , kde sa cvičné firmy systematicky používajú na stredných priemyselných školách. V niektorých krajinách treba ďalej zvyšovať vedomie významu podnikateľského vzdelávania na stredných školách. Ďalší vývoj politík je potrebný predovšetkým na Cypre , v Maďarsku a na Slovensku . V Portugalsku neexistujú verejné podnety, ktoré by posilnili podnikanie na stredných školách. Viac by sa malo snažiť aj Grécko , kde sú vládne podnety v tejto oblasti momentálne obmedzené len na stredné technické školy. Lepšia regulácia – ako uľahčiť malým podnikom dodržiavať zákony V minulom roku spustilo niekoľko krajín rozsiahle programy na zlepšenie regulačného prostredia pre podniky a skoro vo všetkých členských štátoch sú hodnotenia dopadu na politický program vysoké. V značnom počte členských štátov sa hodnotenia dopadu stali už neoddeliteľnou súčasťou prípravy nových právnych predpisov. V praxi je však ťažké zabezpečiť, aby sa výsledky skutočne využívali na zlepšovanie návrhov, a aby sa hodnotenie nestalo čistou formalitou. Nadmerne negatívne účinky na malé podniky sa skoro vôbec nehodnotia. Len sedem krajín vykonáva skúšky dopadu na malé podniky. Vyňatie malých podnikov z určitých regulačných povinností, ako navrhuje charta, môže byť užitočné aj na zmiernenie zaťaženia malých podnikov. Takéto výnimky však povoľuje len niekoľko krajín. V používaní hodnotenia regulačného dopadu vedú Holandsko a Spojené kráľovstvo . Veľký pokrok sa urobil aj v Poľsku . Všetkým členským štátom sa odporúča používať hodnotenia dopadu ako štandardný nástroj na zlepšovanie kvality regulačných opatrení a odstraňovanie administratívneho zaťaženia. Odporúča sa zvýšená spolupráca medzi odbormi vlády. Práca na hodnotení dopadu a jeho monitorovanie by mali byť úspešne koordinované horizontálnou jednotkou v rámci vlády, čo sa už deje v mnohých členských štátoch. Zavedenie postupov e-government, napr. v Estónsku a Lotyšsku , pomohlo zúčastneným konzultovať v raných štádiách vypracúvania legislatívnych návrhov a vykonávať hodnotenie dopadu a veľmi sa odporúča. Zatiaľ čo mnohé krajiny urobili veľký pokrok v používaní hodnotenia dopadu, svoje úsilie v tejto oblasti musia zvýšiť Francúzsko, Portugalsko, Slovinsko a Slovensko . V niektorých krajinách, napr. v Poľsku , je lehota na konzultácie zúčastnených subjektov príliš krátka na to, aby sa dospelo k dobre podloženému stanovisku k dopadu na podniky. Konkurzné právo – uľahčenie nového začiatku Nadmerne tvrdé právne dôsledky konkurzu a zložité konkurzné postupy môžu prekážať podnikaniu. Časovo a finančne náročné konkurzné postupy treba preto zrevidovať alebo podnietiť vznik nových zákonov zameraných na rýchle, lacné, dostupné, praktické a predvídateľné postupy. Zbankrotovaným podnikateľom sa často lepšie darí pri ďalšom pokuse a umožniť čestne zbankrotovaným subjektom opäť začať podnikať by pozitívne prispelo k hospodárskemu rastu. Nový začiatok by mal byť preto pre čestných podnikateľov uľahčený. V priebehu minulého roka polovica členských štátov buď zrevidovala vnútroštátne konkurzné zákony, alebo ich reviduje. Posledným zaujímavým príkladom je Španielsko , ktoré podstatne zlepšilo svoj zákon o platobnej neschopnosti. Čo sa týka záchranných a reštrukturalizačných postupov zameraných na prežitie a kontinuitu životaschopných podnikov, neexistujú vo všetkých štátoch, a ak aj sú, zvyčajne ich treba vylepšiť. Posledný sľubný vývoj predstavuje nový francúzsky návrh zákona na záchranu podnikov, ktorého cieľom je včasné odhalenie finančných ťažkostí a presadenie druhej šance, a holandský projekt Reštrukturalizácia dlhu pre podnikateľov, ktorého cieľom je zlepšiť proces mimosúdnej reštrukturalizácie dlhu. Včasné prijatie opatrenia môže podstatne zvýšiť možnosti na záchranu podniku vo finančných ťažkostiach. Lacné poradenstvo pre podnikateľov vo finančných ťažkostiach – ako ho poskytuje Stredisko pre samostatne zárobkovo činné osoby a malé podniky v ťažkostiach v Bruseli – regióne hlavného mesta v Belgicku a Podnikateľská rada pre vyšetrovanie v Holandsku – by sa malo sprístupniť, aby zvýšilo šance na záchranu. Trvalá podpora zo strany obchodných partnerov, finančníkov, veriteľov a ostatných zúčastnených môže pomôcť podnikateľovi v ťažkostiach vyhnúť sa zbytočnému odchodu z trhu a treba ju podporiť. Na zmiernenie stigmy zlyhania by mal byť prístup verejných orgánov ku konkurzu všeobecne proaktívnejší a podporovať skôr preventívne opatrenia, než ukladať pokuty za neskoré opatrenie. Hoci bolo na zlepšenie konkurzných a reštrukturalizačných postupov a na pomoc novému začiatku prijatých niekoľko nových opatrení, v niektorých krajinách treba urobiť ešte viac. V tejto oblasti sa napríklad nezaznamenal žiaden pokrok v Grécku a v Luxemburgu neexistujú žiadne mechanizmy včasného varovania . Navyše konkurzné postupy na Slovensku zamerané na likvidáciu a reštrukturalizačné postupy v Poľsku sú stále nákladné a komplikované. Hoci sa urobil určitý pokrok, zameranie prijatých opatrení niekedy nie je v súlade s odporúčaniami projektu Najlepší postup na „reštrukturalizáciu, konkurz a nový začiatok”. Napríklad v Českej republike a Portugalsku sa zrevidujú návrhy zákonov o platobnej neschopnosti posilňovať postavenie veriteľov, čím ohrozia nové črty zavedené na presadzovanie kontinuity životaschopných podnikov. Prekonávanie nedostatočnej kvalifikácie – lepšie reagovanie vzdelávania a školenia na podnikové potreby Väčšina krajín monitoruje bežné a budúce kvalifikačné potreby v stále systematickejších procesoch a v spolupráci s ostatnými zúčastnenými, ako sú napr. obchodní, sociálni partneri, regionálne a sektorové organizácie. Niektoré krajiny s tradičnými prepojeniami medzi univerzitami a podnikmi, ako napr. Švédsko , založili pre túto spoluprácu inštitucionálny rámec. Iné krajiny uľahčujú tieto spojenia financovaním, prieskumami, sektorovými iniciatívami, alebo systémami, ktoré kombinujú stredoškolské štúdium s praxou, ako je to v Taliansku . V dôsledku pravidelného monitorovania kvalifikácie členské štáty postupne revidujú vzdelávacie a školiace politiky a viac ich prispôsobujú bežným a očakávaným zmenám na trhu práce. Zapojenie všetkých partnerov, najmä podnikov, do vývoja a definovania vzdelávacích a praktických kurzov musí naďalej pokračovať a zlepšovať sa. Systémy učňovského školstva sa aktualizujú a zatraktívňujú napr. vo Francúzsku a lepšie reagujú aj na potreby trhu napr. v Rakúsku . Navyše sa posilňuje technické vzdelanie a neoficiálne vzdelanie sa stále viac oficiálne uznáva. Často sa zdôrazňuje význam celoživotného vzdelávania, ale len málo krajín naznačuje, že má komplexný systém na jeho presadzovanie. Nové možnosti vzdelávania, napr. e-learning a systematické školenie, sa skúmajú len v niekoľkých krajinách ako je Írsko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo . Verejné aj súkromné investície do rozvoja kľúčových schopností ľudí počas celého života by sa mali zvyšovať. Usmerňovanie a zvyšovanie informovanosti môže zlepšiť obraz určitých profesií a pritiahnuť mladých ľudí k profesiám s potenciálne silnými budúcimi perspektívami, aké má napr. inžinierstvo a iné špecializácie technických a informačných a komunikačných technológií. Členské štáty ako aj obchodné a odborné organizácie sa stále viac zaoberajú touto otázkou prostredníctvom informácií a usmerňovania pri výbere povolania, v televíznych programoch a vedeckých kluboch. Zaujímavý posledný vývoj v Nemecku a Írsku obsahuje podnety sektorových organizácií. Potenciálne oblasti zlepšenia zahŕňajú monitorovanie kvalifikácie na federálnej a regionálnej úrovni v Belgicku, aby sa medzi regiónmi krajiny zabezpečila väčšia mobilita. Česká republika, Grécko a Slovensko musia rozvinúť spojenia medzi univerzitami a podnikmi, zatiaľ čo Taliansko by mohlo zvýšiť svoje úsilie na podporu špecializovaného školenia v podnikoch. 2.2 Kandidátske krajiny: Potreba presadiť podnikateľskú kvalifikáciu a zlepšiť právny rámec Hlavnou úlohou kandidátskych krajín je zlepšiť konkurencieschopnosť podnikov. V Bulharsku a Rumunsku je súčasťou tejto úlohy aj zlepšenie právneho rámca a podpora vytvárania a rastu nových podnikov. Zatiaľ čo hodnotenie dopadu na podniky treba v Rumunsku a Turecku ďalej posilňovať, Bulharsko urobilo v tejto oblasti veľký pokrok. Na zlepšenie dostupnosti kvalifikácie môže nahlásiť niekoľko dobrých opatrení. Ďalšie úsilie si však vyžaduje zabezpečenie celoživotného vzdelávania a poskytovanie adekvátnej kvalifikácie prispôsobenej potrebám malého podniku. 2.3 Západobalkánske štáty a Moldavsko: Žatva výhod procesu charty Proces charty pristál v krajinách západného Balkánu a Moldavsku na živnej pôde. Viac úsilia sa vyžaduje v Bosne a Hercegovine a v Kosove, aby aj oni mohli zožať všetky výhody charty. Charta je nástrojom aj v hodnotení žiadostí o členstvo v EÚ Komisiou, ktoré podali Chorvátsko a bývalá juhoslovanská republika Macedónia. V niektorých krajinách – najmä v Srbsku, Kosove, Moldavsku a Bosne a Hercegovine – sa najväčší pokrok urobil v oblasti lacnejšieho a rýchlejšieho začiatku, čím sa urýchlil proces a zaviedla potrebné právne predpisy. Ale len Moldavsko má systém vybavovania pod jednou strechou. Podnikateľské vzdelávanie a školenie sa v určitej forme síce vyskytuje vo všetkých krajinách, ale naďalej zostáva dobrovoľnou, mimoškolskou činnosťou. Vo väčšine krajín prebieha regulačná reforma. Doteraz však len veľmi málo krajín zaviedlo, alebo plánuje zaviesť hodnotenia regulačného dopadu. 2.4 Komisia: Posilnenie rozmeru MSP v politikách Spoločenstva Rozmer MSP lepšie integrovaný v činnostiach EÚ... Rozmer MSP sa stále viac integruje do väčšiny činností Európskej únie. Existuje viacero programov, resp. iniciatív, ktoré sú určené pre MSP, alebo hlavne v prospech MSP, a ktoré ukazujú, že uplatňovanie charty dobre pokračuje. Viacročný program pre podnik a podnikanie, a najmä pre MSP[9], so stále väčším vkladom do finančných nástrojov, a výsledok jeho nedávno ukončených projektov Najlepší postup[10] naďalej úspešne prispieva k zlepšovaniu podnikateľského prostredia pre MSP. Komisia robí podľa Podnikateľského akčného plánu pokroky v uplatňovaní jeho kľúčových opatrení. Okrem toho Komisia realizovala niekoľko podporných programov, z ktorých priamo alebo nepriamo profitujú MSP. Najdôležitejší program pre MSP, dostupný na regionálnej a miestnej úrovni, tvoria štrukturálne fondy. Dôraz na MSP sa kladie aj v oblasti výskumu so stanovením jasného cieľa v zmysle účasti MSP. Aj veľa ďalších programov je zameraných na potreby MSP, napr. v oblasti životného prostredia, energie, školenia alebo internacionalizácie. Osobitnú situáciu MSP zohľadňujú aj iné politiky, ako napr. politika hospodárskej súťaže alebo obchodná politika. ...ale potrebné sú zlepšenia na uľahčenie účasti MSP na programoch EÚ Stále je čo zlepšovať, aby sa uľahčila účasť MSP na programoch EÚ. Postupy často nie sú prispôsobené potrebám MSP, či už v zmysle administratívnych požiadaviek, alebo v zmysle trvania hodnotenia projektov. Na uľahčenie zapojenia MSP sa predvídajú ďalšie opatrenia vrátane udelenia politickej priority a uľahčenia účasti MSP najmä na výberovom procese a riadení programov. Treba zlepšiť aj poskytovanie informácií a podpory pre MSP, najmä prostredníctvom sietí Komisie, ako sú napr. euroinfocentrá a inovačné reléové centrá, a systematicky hodnotiť relevantnosť programov EÚ pre MSP. Čo sa týka právnych predpisov a ich dopadu na MSP, pokrok v oblasti postupov hodnotenia dopadu priniesol povzbudivé výsledky. Viedol k lepšie informovanej tvorbe politík a častejšej konzultácii. Komisiou prijaté alebo navrhnuté právne predpisy zohľadňujú situáciu MSP, čo v niektorých prípadoch vedie k výnimkám alebo upraveným požiadavkám pre malé podniky, napr. k zníženiu poplatkov a prispôsobeniu administratívnej pomoci v oblasti farmaceutického priemyslu. Komisia momentálne vylepšuje a zjednodušuje interné pokyny na hodnotenie dopadu, aby sa dal lepšie vyhodnotiť dopad napr. na konkurencieschopnosť podniku. 3. Spoločný úspech pomocou spoločného vzdelávania Otvorená metóda koordinácie prináša výsledky... Proces charty sa ukázal ako veľmi efektívny v identifikovaní oblastí, kde členské štáty robia pokroky v podporovaní malých podnikov. Poskytuje aj hodnotné informácie o oblastiach, v ktorých treba urobiť viac. No hoci sa členské štáty snažia implementovať opatrenia vo všetkých oblastiach charty, majú rôzne priority a oblasti skúseností. Ďalší hodnotný zdroj odporúčaní a príkladov správnych, overených postupov je dostupný prostredníctvom správ o projektoch Najlepší postup. Komisia spolu s expertmi členských štátov pracuje od roku 2001 na niekoľkých projektoch Najlepší postup, ktorých výsledkom sú príklady správneho postupu, závery a odporúčania. Na základe týchto záverov a odporúčaní treba potom robiť opatrenia. ...ako to dosvedčuje viacero konkrétnych príkladov Po tretí raz čerpá stále väčší počet členských štátov inšpiráciu z opatrení vyvinutých inými členskými štátmi a z odporúčaní projektov Najlepší postup, čím štáty navzájom profitujú zo silných stránok tých druhých. Napríklad projekt Najlepší postup na „vzdelávanie pre podnikanie” prispel k nedávnemu pozitívnemu vývoju v Estónsku, Litve a Nórsku . V prípravách na rozšírený podnikateľský program vo Švédsku slúžil ako inšpirácia projekt Najlepší postup spolu s Podnikateľským akčným plánom Komisie a správami o charte z iných krajín, najmä zo Španielska a Fínska . Aj projekt Najlepší postup na „reštrukturalizáciu, konkurz a nový začiatok” bol inšpiráciou pre niekoľko krajín. Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko a Nórsko tvrdia, že pri revidovaní svojich právnych predpisov brali do úvahy odporúčania projektu. V Španielsku sa hodnotenia dopadu vykonávali na základe pokynov pre hodnotenia používaných v iných členských štátoch ešte pred začiatkom fungovania novej agentúry, ktorá má na starosti hodnotenie regulačného dopadu. Bulharsko vypracovalo metodiku na hodnotenie dopadu na základe skúseností z Holandska a Slovenska . Niektoré krajiny mimoriadne starostlivo zabezpečujú praktickú reakciu na odporúčania charty a výsledky projektov Najlepší postup. Malta vydáva výročný akčný plán, ktorý načrtáva podnety pre každú z desiatich oblastí charty a stanovuje súvisiace kvantifikovateľné ciele, ktoré sa monitorujú v bodovej tabuľke. O podnetoch sa diskutuje so všetkými kľúčovými hráčmi na celoštátnej konferencii a na troch zasadaniach parlamentu. V iných krajinách, ako napr. v Dánsku a Francúzsku , sa zdá, že ešte stále existuje priestor na zlepšenie následného konania, aby mohli lepšie profitovať z celého procesu. Konferencie charty poskytujú úspešné fórum na výmenu správnych postupov Komisia naďalej zlepšuje šírenie identifikovaných správnych postupov. Dublinská konferencia charty v júni 2004 úspešne zabezpečila fórum na výmenu správnych postupov identifikovaných v posledných správach o charte. Ďalšia konferencia charty sa bude konať v Luxemburgu 15. – 16. júna 2005. Okrem toho sa téma malých podnikov nachádza stále vysoko aj v programoch vnútroštátnych konferencií o charte, napr. na Malte. 4. K lisabonskému cieľu Európa má pred sebou ešte dlhú cestu k splneniu lisabonského cieľa pre rok 2010. Pokrok veľmi závisí od úspechu nášho úsilia rozvíjať podnikanie a malé podniky. Potrebujeme prostredie, kde malé podniky nemusia bojovať s byrokraciou, a kde podnikatelia môžu premeniť svoje nápady do podnikov. Kokova správa, prednesená vlani v novembri ako príspevok k strednodobej revízii lisabonskej stratégie, nástojila na potrebe vytvoriť správnu klímu pre podnikateľov, aby sa Európa stala konkurencieschopnejšou. Správy o pokroku v plnení Podnikateľského akčného plánu sa spoja s mechanizmom podávania správ o charte. Bolo by dobré postúpiť o krok vpred a zrevidovať chartu tak, aby sa do nej integrovali otázky súvisiace s podnikaním, ktorými sa zaoberá akčný plán, aby sa ďalej zlepšovalo podávanie správ tak, ako to navrhlo zasadanie Rady v marci 2004 o konkurencieschopnosti. S cieľom ďalšieho pokroku k splneniu lisabonského cieľa bude Komisia skúmať chartu na základe priorít akčného plánu a skúseností získaných za skoro päť rokov uplatňovania charty a predloží návrh. PRÍLOHA Členské štáty mali odpovedať na sériu otázok spojených s prioritnými oblasťami správy za rok 2005, predovšetkým na základe odporúčaní príslušných projektov Najlepší postup. Grafy zobrazujú celkový počet opatrení vybraných z navrhovaných užitočných opatrení. Úplné tabuľky, založené na odpovediach členských štátov, sú uvedené v správe o činnosti v členských štátoch, SEC(2005) 167, 8.2.2005; SEC(2005) 168, 8.2.2005; SEC(2005) 169, 8.2.2005; SEC(2005) 170, 8.2.2005, ako tabuľky 1 - 4. [pic] * Len na základe údajov za Land Baden-Württemberg. Situácia je v každom Lande iná. [pic] [pic] [pic] Poznámka: Počet skúmaných opatrení v rôznych oblastiach je rôzny. Maximálny počet opatrení pre každý graf je uvedený na stupnici vľavo. [1] „Európa” vrátane kandidátskych štátov EÚ-25 + 3 + Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko. Zdroj: Observatory of European SMEs, 2003/7. [2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm [3] KOM(2004) 70 konečná verzia, 11.2.2004 [4] http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/group/index_en.html [5] Maroko, Alžír, Tunisko, Egypt, Jordánsko, Izrael, Palestínsky samosprávny orgán, Libanon a Sýria. [6] Delegát MSP bol vymenovaný v rámci služieb Komisie v decembri 2001 na zintenzívnenie výmeny informácií s malými a strednými podnikmi - MSP - a ich zastupiteľskými orgánmi a zabezpečenie náležitého zohľadnenia potrieb MSP v politikách, programoch a právnych predpisoch EÚ. [7] Predchádzajúce správy: KOM(2001) 122 konečná verzia, 7.3.2001; KOM(2002) 68 konečná verzia, 6.2.2002; KOM(2003) 21 konečná verzia, 21.1.2003; KOM(2004) 64 konečná verzia, 11.2.2004. [8] SEC(2005) 167, 8.2.2005; SEC(2005) 168, 8.2.2005; SEC(2005) 169, 8.2.2005; SEC(2005) 170, 8.2.2005. [9] Rozhodnutie Rady 2000/819/ES z 20. decembra 2000, ú. v. ES L 333, 29.12.2000, s. 84. [10] V rámci viacročného programu poskytuje Najlepší postup podľa otvorenej metódy koordinácie rámec pre podporu úsilia členských štátov identifikovať a vymieňať si najlepšie postupy v určitom počte špecifických oblastí, mimoriadne dôležitých pre podniky, a tým prispievať aj k implementácii charty.