Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Strednodobé hodnotenie implementácie akčného plánu es pre biodiverzitu {SEC(2008) 3042} {SEC(2008) 3043} {SEC(2008) 3044} {SEC(2008) 3045} /* KOM/2008/0864 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | V Bruseli 16.12.2008 KOM(2008) 864 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV STREDNODOBÉ HODNOTENIE IMPLEMENTÁCIE AKČNÉHO PLÁNU ES PRE BIODIVERZITU{SEC(2008) 3042}{SEC(2008) 3043}{SEC(2008) 3044}{SEC(2008) 3045} ÚVOD V MÁJI 2006 prijala Komisia oznámenie s názvom „Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 – a v nasledujúcich rokoch: trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstva“[1]. V oznámení sa zdôraznila dôležitosť ochrany biodiverzity ako predpoklad udržateľného rozvoja, ako aj vypracovania podrobného akčného plánu na jeho dosiahnutie. V súčasnosti je téma biodiverzity v politickom programe EÚ na vyššej pozícii ako doposiaľ. Na jar 2008 Európska rada obnovila svoj záväzok posilniť úsilie zamerané na zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch a zdôraznila základnú úlohu siete Natura 2000 v dosahovaní tohto cieľa. Zodpovedali však tomuto politickému záväzku vysokého významu týkajúcemu sa biodiverzity účinné kroky na zastavenie jej poklesu? V tomto strednodobom hodnotení sa poukazuje na pokrok dosiahnutý od júna 2006 a naznačujú sa v ňom najdôležitejšie kroky, ktoré podniklo ES a jeho členské štáty na implementáciu akčného plánu pre biodiverzitu. Hlbšie sa v ňom odhaľuje skutočnosť, že dosiahnutie cieľa EÚ v roku 2010, ktorým je zastaviť pokles biodiverzity, je veľmi nepravdepodobné. V nasledujúcich dvoch rokoch sa bude vyžadovať intenzívne úsilie, a to na úrovni ES ako aj na úrovni členských štátov, ak sa chceme aspoň priblížiť dosiahnutiu tohto cieľa. V hodnotení sa uvádza stručný prehľad súčasného stavu dosiahnutého pokroku, pokiaľ ide o všetky štyri hlavné politické oblasti, desať cieľov a štyri podporné opatrenia stanovené v oznámení o biodiverzite z roku 2006 a určujú sa v ňom hlavné priority pre ďalšiu činnosť. O situácii a vývoji v biodiverzite na úrovni EÚ a globálne sa poskytujú stručné aktuálne informácie. SITUÁCIA A VÝVOJ V OBLASTI BIODIVERZITY POčIATOčNÉ VÝSLEDKY PRVEJ DÔLEžITEJ „KONTROLY ZDRAVOTNÉHO STAVU“ DRUHOV A TYPOV BIOTOPOV CHRÁNENÝCH NA ZÁKLADE SMERNICE O BIOTOPOCH NAZNAčUJÚ, žE STAV OCHRANY U 50 % druhov a možno až do 80 % typov biotopov, ktoré sú stredobodom európskych záujmov ochrany, je nepriaznivý. Tieto výsledky nie sú prekvapivé, pretože k poklesu druhov a ničeniu biotopov dochádza v Európe už dlhé desaťročia a tento vývoj nemožno zvrátiť za niekoľko rokov. Vývoj v prípade niektorých druhov je pozitívny a obnova veľkých mäsožravých druhov je povzbudzujúcim indikátorom. Stav ochrany viac ako 40 % európskych druhov vtákov je nepriaznivý. Počet vtákov osídľujúcich poľnohospodárske plochy za posledné desaťročia prudko poklesol, v súčasnosti sa začína stabilizovať, obnova však potrvá oveľa dlhšie. V uznávanom časopise Science sa v auguste 2007 uverejnila analýza, z ktorej vyplynulo, že vďaka smernici o vtákoch sa dosiahol významný rozdiel v procese zastavenia poklesu mnohých najohrozenejších európskych vtákov[2]. Smernicou sa týmto druhom jasne napomohlo, a to najmä vymedzením osobitne chránených území (SPA). Aj posledné hodnotenie týkajúce sa projektu zjednodušenia európskych ukazovateľov biodiverzity [Streamlining of European biodiversity indicators (SEBI 2010)] vedeného Európskou environmentálnou agentúrou (EEA) poukazuje na pozitívny vývoj, a to v oblasti kvality vody. Počet invazívnych druhov v Európe sa však naďalej rýchlo zvyšuje, čo má stále negatívnejšie hospodárske a ekologické dôsledky[3]. Globálna situácia je ešte alarmujúcejšia, pretože tlak na biodiverzitu sa zintenzívnil, a to dokonca v krátkom čase od uverejnenia miléniového hodnotenia ekosystémov v roku 2005. Zvyšujúcim sa dopytom po poľnohospodárskej pôde kvôli potravinárskym a energetickým plodinám a paseniu zvierat sa tlak na prírodné systémy ešte zvyšuje. Zo štúdie „Ekonómia ekosystémov a biodiverzity“ [The economics of ecosystems and biodiversity (TEEB)][4] vyplýva, že pri scenári nezmeneného vývoja bude súčasný pokles biodiverzity a súvisiaca strata ekosystémových služieb pokračovať a dokonca sa zrýchli. Do roku 2050 budeme čeliť odhadovanej ďalšej strate prírodných oblastí, ktoré existovali do roku 2000, a to vo výške 11 %. Takmer 40 % pôdy, ktorá sa v súčasnosti využíva na poľnohospodárske formy s nízkym vplyvom, by sa mohlo vyžívať na účely intenzívnejšieho poľnohospodárstva. Do roku 2030 by mohlo dôjsť k strate odhadovaných 60 % koralových útesov v dôsledku rybolovu, znečistenia životného prostredia, chorôb, cudzích invazívnych druhov a blednutia koralov spôsobeného zmenou klímy. Tento pokles biodiverzity a ekosystémov je hrozbou pre fungovanie planéty, nášho hospodárstva a ľudskej spoločnosti. Pri scenári nezmeneného vývoja sa ročné zníženie úrovne blahobytu spôsobené stratou ekosystémových služieb do roku 2050 odhaduje na 6 % celosvetového HDP. - Preukázalo sa, že cielené opatrenia v rámci právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany prírody sú účinné na zvrátenie klesajúceho vývoja ohrozených druhov a biotopov, je však potrebné oveľa vyššie úsilie na zopakovanie tohto úspechu v širšom rozsahu. - Na celosvetovej úrovni sa pokles biodiverzity výrazne neznížil a hlavné ekosystémy – ako sú lesy, mokrade a koralové útesy – sú vystavené rastúcemu tlaku poškodenia alebo úbytku. ZHRNUTIE POKROKU A. OBLASŤ POLITIKY 1: BIODIVERZITA V EURÓPSKEJ ÚNII Ciele 1. Ochrániť najdôležitejšie biotopy a druhy v EÚ. Jadrom politiky v oblasti biodiverzity je smernica o vtákoch a smernica o biotopoch, ktoré poskytujú právny základ pre sieť chránených oblastí Natura 2000. Od roku 2006 členské štáty navrhli oblasť rozsiahlejšiu ako územie Portugalska na ochranu na základe smernice o biotopoch, pričom sa sieť prvýkrát rozšírila na nové členské štáty. Na základe smernice o vtákoch členské štáty podobne určili oblasť väčšiu ako územie Írska. Kombinovanú sieť Natura 2000 v súčasnosti tvorí 25 000 lokalít pokrývajúcich okolo 17 % celkového územia Európskej únie. Právne predpisy EÚ v oblasti ochrany prírody sa nevzťahujú na väčšinu zámorských krajín a území a najvzdialenejších regiónov členských štátov, v ktorých sa nachádzajú niektoré z problémových miest s najbohatšou biodiverzitou na planéte. - Stredobodom pozornosti sú plány na ukončenie suchozemskej časti siete Natura 2000 do roku 2010. Je potrebné ďalšie úsilie, najmä na ukončenie morskej siete do roku 2012. - Výzvou je realizovať čo najúčinnejšie riadenie a obnovu území v rámci siete Natura 2000. - Na zasadnutí francúzskeho predsedníctva na ostrove La Réunion v júli 2008 sa zástupcovia zámorských krajín a území, najvzdialenejších regiónov a členských štátov podujali vyvinúť dobrovoľné siete typu Natura 2000 v zámorských krajinách a územiach a najvzdialenejších regiónoch. 2. Zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širších vidieckych oblastiach EÚ. V rámci osi 2 programu rozvoja vidieka sa na agro-environnmentálne opatrenia na roky 2007 – 2013 pridelilo odhadom asi 20,3 miliárd EUR z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len EPFRV), čím sa poskytla významná podpora pre sieť Natura 2000 a biodiverzitu. Okrem toho sa približne 577 miliónov EUR zo zdrojov EPFRV venovalo konkrétne poľnohospodárskym a lesným oblastiam siete Natura 2000, čo v rámci tejto politiky predstavuje nové cielené opatrenia. Jednotlivé členské štáty využívajú tieto zdroje značne odlišnými spôsobmi. V rámci krížového plnenia jestvujú štyri hlavné normy dobrých poľnohospodárskych a environmenálnych podmienok (ďalej len GAEC), ako aj základných požiadaviek týkajúcich sa správy vzťahujúcich sa na smernice venujúce sa otázkam prírody, ktoré môžu znamenať významné prínosy pre biodiverzitu. Väčšina krajín už tieto opatrenia uplatňuje. Ako súčasť „kontroly zdravotného stavu“ reformy SPP z roku 2003[5] Komisia navrhla posilniť normu o krajinných prvkov v rámci GAEC zameranú na ochranu biodiverzity. Prispeje to k zachovaniu environmentálnych prínosov vyňatia pôdy z produkcie, ktoré Komisia navrhuje zrušiť. Navrhuje sa aj sprístupnenie ďalšieho financovania rozvoja vidieka okrem iného pre biodiverzitu, a to prostredníctvom zvýšeného prevodu peňažných prostriedkov z prvého piliera SPP do druhého (t. j. modulácia). Kľúčový rozvoj v súvislosti s lesníctvom prinieslo prijatie akčného plánu EÚ pre lesy v júni 2006, pre ktorý vo februári 2008 prijali členské štáty pracovný program. Vo viacerých členských štátoch prebiehajú práce na vývoji plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia v rámci rámcovej smernice o vode. V súčasnosti jestvuje súvisiaca smernica o hodnotení a manažmente povodňových rizík[6]. - Do spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie rozvoja vidieka sa zahrnú ukazovatele biodiverzity. Tým sa zabezpečí rozsah, do ktorého opatrenia v rámci politiky rozvoja vidieka znamenajú prínosy pre biodiverzitu. - Navrhované rozšírenie plodín určených na produkciu biomasy a biopalív, hoci nahrádzajúcich fosílne palivá a tým znižujúcich globálne emisie skleníkových plynov môžu v dôsledku chýbajúcich primeraných environmentálnych ochranných opatrení mať negatívny vplyv na biodiverzitu EÚ. S cieľom predísť tomuto potenciálnemu negatívnemu vplyvu Komisia navrhla kritérium udržateľnosti pre biopalivá v navrhovanej smernici o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov. - Ak sa navrhovaná rámcová smernica o pôde neprijme, nevyrieši sa závažná legislatívna medzera v súvislosti so zachovaním pôdnej štruktúry a funkcií. 3. Zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širšom morskom prostredí EÚ. Rámcovou smernicou o morskej stratégii prijatou v júni 2008[7] sa poskytuje základ na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu v morskom prostredí a zlepšeného stavu ochrany pre morskú biodiverzitu EÚ. V apríli 2008 sa prijalo oznámenie s názvom „Úloha spoločnej politiky rybného hospodárstva pri implementovaní ekosystémového prístupu k správe morí[8]“. Dňa 29. septembra 2008 sa prijalo nariadenie Rady na boj proti nezákonnému, neregulovanému a neohlásenému rybolovu. Komisia predložila aj návrhy na obmedzenie množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstraňovania odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva[9]. Vypracoval sa aj súbor regulačných opatrení v oblasti rybného hospodárstva s cieľom minimalizovať vplyv rybného hospodárstva na necieľové druhy a biotopy. - Mnohé komerčné zásoby rýb v európskych vodách sú naďalej mimo rámca bezpečných biologických limitov, táto situácia si vyžaduje výrazné zníženie celkového tlaku rybolovu na udržateľnú úroveň v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva. - Novým nariadením o zbere údajov sa podporia pravidelné hodnotenia pokroku spoločnej politiky rybného hospodárstva v procese integrácie požiadaviek na ochranu biodiverzity[10]. 4. Posilniť zlučiteľnosť regionálneho a územného rozvoja s cieľmi v oblasti biodiverzity v EÚ. V rámci operačných programov na roky 2007 – 2013 spolufinancovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu pridelili členské štáty 2 719 miliónov EUR na „podporu biodiverzity a ochranu prírody“. Ďalších 1 146 miliónov EUR sa pridelilo na „ochranu prírodného bohatstva“, ktorá zahŕňa projekty týkajúce sa biodiverzity. V celkových zdrojoch vo výške 1 376 miliónov EUR vyčlenených na „ochranu a rozvoj prírodného dedičstva“ v rámci turistiky sa zahrnú aj určité zdroje na biodiverzitu. Všetky členské štáty s výnimkou troch pridelili určité prostriedky na biodiverzitu, hoci sa podiel na celkových pridelených prostriedkoch v jednotlivých krajinách líši. Dva členské štáty plánujú využiť viac ako 3 % svojich pridelených prostriedkov na kategórie súvisiace s biodiverzitou. - Hoci na úrovni Spoločenstva sa nedospelo k dohode o konkrétnych ukazovateľoch biodiverzity ako súčasť základných ukazovateľov štrukturálnych fondov na roky 2007 – 2013, niektoré členské štáty takéto ukazovatele vypracovali a táto skúsenosť by sa mala rozšíriť do ďalších krajín. - Je potrebné aj nadväzovať na súčasné prípady osvedčených postupov dokazujúce, že kohézna politika má pozitívne vplyvy na biodiverzitu. - Keďže v súčasnosti je významný podiel štrukturálnych fondov dostupný pre nové členské štáty, nevyhnutne to vedie k vyšším tlakom na biodiverzitu a vyžaduje si starostlivé plánovanie, aby sa zabezpečilo, že potreby infraštruktúry sú v súlade s ochranou biodiverzity. 5. Podstatne znížiť vplyv invazívnych cudzích druhov a cudzích genotypov na biodiverzitu EÚ. Štrnásť členských štátov nemá v súčasnosti vypracované stratégie alebo plány v súvislosti s invazívnymi druhmi. Niekoľko z nich však zahrnulo ciele na riešenie problematiky invazívnych druhov vo svojich vnútroštátnych stratégiách pre biodiverzitu. Dňa 11. júna 2007 sa prijalo nariadenie Rady konkrétne zamerané na invazívne druhy v akvakultúre[11]. - Keďže toto naďalej predstavuje výraznú medzeru v oblasti politiky, v novom oznámení s názvom „Stratégia EÚ v oblasti invazívnych druhov“ sa predstavujú politické možnosti na riešenie problému invazívnych druhov v Európskej únii. B. OBLASŤ POLITIKY 2: EÚ A GLOBÁLNA BIODIVERZITA Ciele 6. Zásadne posilniť účinnosť medzinárodného riadenia biodiverzity a ekosystémových služieb. Na deviatej konferencii zmluvných strán Dohovoru o biodiverzite (COP9) sa posilnila implementácia dôležitých programov Dohovoru o biodiverzite týkajúcich sa práce na témach ako je lesná biodiverzita a chránené oblasti. Po prvýkrát sa na celosvetovej úrovni ustanovilo, že produkcia a využitie biopalív by mali byť udržateľné v súvislosti s biodiverzitou. Prijali sa na nej vedecké kritériá na určenie chránených morských oblastí na šírych moriach. Dohodlo sa na nej aj o postupe zaradenia otázok biodiverzity do prebiehajúcich rokovaní o zmene klímy v rámci medzinárodných dohôd vrátane rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC). Cieľ na rok 2010 sa zaradil do miléniových rozvojových cieľov. Ministri pre životné prostredie ôsmich najvyspelejších štátov sveta G8 začali v roku 2007 takzvanú Postupimskú iniciatívu obsahujúcu osobitné opatrenia na dosiahnutie cieľa biodiverzity na rok 2010 a v meste Kobe prijali výzvu na akciu na podporu biodiverzity“. EÚ naďalej podporuje medzinárodné akcie v rámci OSN, regionálnych organizáciách riadenia rybného hospodárstva a príslušných medzinárodných dohovorov na ochranu ohrozených zraniteľných morských biotopov. Aktívne sa zúčastnila v procese Dohovoru Organizácie Spojených národov o námornom práve, ktorý v decembri 2006 viedol k prijatiu rezolúcie valného zhromaždenia OSN o udržateľnom rybnom hospodárstve na ochranu zraniteľných hlbokomorských ekosystémov v šírych moriach. - Nebývalé úsilie, ku ktorému sa vyzvalo v miléniovom hodnotení ekosystémov sa ešte nevynaložilo. Naďalej sa vyžaduje výrazne zintenzívniť celosvetovú akciu, aby sa do roku 2010 v celosvetovom meradle výrazne znížilo súčasné tempo poklesu biodiverzity. - Rok 2010 ako medzinárodný rok OSN venovaný biodiverzite sa musí využiť v plnej miere na podporu informovanosti o celosvetovej akcii zameranej na biodiverzitu. 7. Zásadne posilniť podporu biodiverzity a ekosystémových služieb vo vonkajšej pomoci EÚ. Priemerná ročná vonkajšia pomoc EÚ určená na biodiverzitu dosiahla v rokoch 2003 – 2006 výšku 740 miliónov EUR, čo predstavuje 48 % pomoci súvisiacej s globálnou biodiverzitou. Aj členské štáty venujú výrazné množstvo finančných prostriedkov do Globálneho fondu pre životné prostredie. Tieto zdroje dosahujú sumu nižšiu ako 1/50 celkových ročných rozpočtov Spoločenstva a členských štátov určených na rozvojovú pomoc. Nejestvujú dôkazy o tom, že by sa zvýšilo financovanie súvisiace s biodiverzitou by sa od prijatia akčného plánu pre biodiverzitu. Začlenenie biodiverzity do rozpočtov rozvojovej spolupráce krajín, ktoré poskytujú a ktoré prijímajú finančné prostriedky, je spojené s veľkými výzvami. Je to sčasti v dôsledku tendencie obmedzovať počet intervenčných oblastí[12], čo často vedie k určeniu nižšej priority pre environmentálne otázky v rámci iných oblastí vyžadujúcich si pozornosť. Medzi ďalšie faktory patrí obtiažnosť vyčlenenia finančných prostriedkov. V dokumentoch stratégie krajín ES sa pri riešení zásadných oblastí spolupráce zohľadňujú environmentálne otázky. Môže sa to realizovať vykonaním strategických environmentálnych hodnotení a environmentálnych hodnotení vplyvu v spojení s environmentálne citlivými sektorovými programami a projektmi. - Lepšia informovanosť o ekonómii biodiverzity a o jej prepojení s otázkami chudoby by subjektom prijímajúcim rozhodnutia na obidvoch stranách mohla pomôcť upriamiť na túto problematiku viac pozornosti. - Nutný je ďalší pokrok pri zabezpečovaní, aby sa environmentálne hodnotenia (strategické environmentálne hodnotenia a environmentálne hodnotenia vplyvu) systematicky vykonávali vo vzťahu s environmentálne citlivými operáciami pomoci financovanými členskými štátmi a ES s cieľom predísť negatívnym vplyvom na biodiverzitu alebo ich minimalizovať a tam, kde je to možné, zvýšiť environmentálne prínosy. 8. Zásadne znížiť vplyv medzinárodného obchodu na globálnu biodiverzitu a ekosystémové služby. Na 14. konferencii zmluvných strán Dohovoru o obchode s ohrozenými druhmi podporovala EÚ prijatie niektorých dôležitých rozhodnutí vrátane obchodu so slonovinou a strategického plánu CITES. Komisia sa naďalej zaoberá potenciálnym vplyvom obchodu na biodiverzitu prostredníctvom hodnotení vplyvu hlavných obchodných rokovaní na udržateľnosť. Komisia je v procese vykonávania hodnotení vplyvu na udržateľnosť, pokiaľ ide o všetky plánované regionálne a dvojstranné dohody o voľnom obchode a partnerstve. EÚ prispela k pokroku v prebiehajúcich rokovaniach o medzinárodnom režime, pokiaľ ide o prístup k genetickým zdrojom a spravodlivé a vyrovnané zdieľanie výhod vyplývajúcich z ich využitia na deviatej konferencii zmluvných strán Dohovoru o biodiverzite, na štvrtom zasadaní zmluvných strán (CBD COP9-MOP4). Pokrok sa dosiahol v implementácii akčného plánu EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT). Prvá dobrovoľná partnerská dohoda (VPA) sa 3. septembra 2008 podpísala s Ghanou. Rokovania o FLEGT prebiehajú s Malajziou, Indonéziou, Kamerunom a Konžskou republikou a očakáva sa, že onedlho začnú s ďalšími rozvojovými krajinami. Komisia navrhla aj nariadenie, v ktorom sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh.[13] - Hlavnou výzvou bude zabezpečiť realizáciu odporúčaní uvádzaných v hodnoteniach vplyvu na udržateľnosť a zvýšiť porozumenie občanov, pokiaľ ide o vplyv spotreby potravinových a nepotravinových komodít v EÚ (napr. mäsa, sójových bôbov, palmového oleja, kovových rúd), ktoré pravdepodobne prispievajú k poklesu biodiverzity. To by mohlo viesť k uvažovaniu o politických možnostiach pri znižovaní tohto vplyvu . C. OBLASŤ POLITIKY 3: BIODIVERZITA A ZMENA KLÍIMY Cieľ 9. Podporovať prispôsobovanie biodiverzity zmene klímy. V nadväznosti na zelenú knihu z roku 2007[14] vypracúva Komisia bielu knihu o prispôsobení sa zmene klímy. Okrem iného sa v nej bude riešiť vzťah medzi biodiverzitou a zmenou klímy. V oznámení Komisie o odlesňovaní[15] sa navrhuje, aby počas rokovaní o budúcom klimatickom režime v rámci rámcového dohovoru OSN o zmene klímy EÚ vyzvala najneskôr do roku 2030 zastaviť stratu lesnej plochy a do roku 2020 znížiť hrubé odlesňovanie tropických oblastí aspoň o 50 % v porovnaní so súčasným stavom. Dosiahnutie tohto cieľa by do roku 2020 viedlo k výrazným prínosom v oblasti zmeny klímy a biodiverzity. - Je potrebné lepšie uznať rozhodujúcu úlohu zdravých ekosystémov v posilňovaní prispôsobivosti environmentálnym stresom, čím sa naopak zníži vystavenie sa hrozbe, ktorú prináša zmena klímy. - Synergia medzi zmiernením zmeny klímy a opatreniami na prispôsobenie sa situácii, ako aj medzi zachovaním a udržateľným využitím biodiverzity sa musí maximalizovať. D. OBLASŤ POLITIKY 4: VEDOMOSTNÁ ZÁKLADňA Cieľ 10. Podstatne posilňovať vedomostnú základňu na zachovanie a udržateľné využívanie biodiverzity, a to v rámci EÚ a v celosvetovom kontexte. Výsledky výskumu, ktorý Komisia realizovala v rámci šiesteho rámcového programu pre výskum (6RP, 2002 – 2006) už prispievajú do rozvoja politiky EÚ v oblasti biodiverzity. Očakávané financovanie ôsmich projektov v oblasti biodiverzity súvisiacich s prvými dvoma výzvami na predkladanie návrhov v rámci 7RP zodpovedá celkovému príspevku ES vo výške 23 miliónov EUR, čo je okolo 7 % celkových výdavkov na environmentálne projekty. Najmenej 14 členských štátov vypracovalo špecializované vnútroštátne alebo subnárodné programy podporujúce výskum v oblasti biodiverzity. Ako súčasť Postupimskej iniciatívy, na ktorej sa v roku 2007 dohodli štáty G8, Európska komisia a Nemecko v spolupráci s Európskou environmentálnou agentúrou spoločne začali štúdiu nazvanú „Ekonómia ekosystémov a biodiverzity“ (TEEB). Výsledky prvej etapy hodnotenia sa predložili CBD COP9. - Je potrebné zabezpečiť, aby financovanie výskumu zo strany členských štátov a Spoločenstva primerane podporovalo politiku v oblasti biodiverzity. - Druhá etapa štúdie TEEB poskytne v roku 2009 politické závery. - ES je zapojená aj do globálnej stratégie, pokiaľ ide o nadväznosť na miléniové hodnotenie ekosystémov (MEA) a zaväzuje sa vypracovať regionálne hodnotenie pre Európu. Šesť členských štátov vypracovalo plány, pokiaľ ide o nadväznosť na MEA. - NA CBD COP9 podporila EÚ a jej členské štáty návrh Programu Organizácie Spojených národov pre životné prostredie (UNEP) na zriadenie medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES), aby sa posilnilo nezávislé vedecké poradenstvo pre celosvetovú tvorbu politiky. E. ŠTYRI KĽÚČOVÉ PODPORNÉ OPATRENIA 1. Zabezpečenie primeraného financovania. V každom príslušnom nariadení vzťahujúcom sa na financovanie ES na roky 2007 – 2013 existujú možnosti spolufinancovať náklady siete Natura 2000. Na pomoc členským štátom pri používaní týchto zdrojov sa poskytli usmernenia a školenia v rámci dohody s ES. Vypracoval sa nástroj informačnej technológie na financovanie siete Natura 2000. Mnohé krajiny považujú os 2 v rámci politiky rozvoja vidieka ako najdôležitejší zdroj financovania Spoločenstva pre sieť Natura 2000 a biodiverzitu. Pre ďalšie krajiny je významným nástrojom financovania Spoločenstva Európsky fond regionálneho rozvoja. Zistilo sa však že v mnohých politických oblastiach je systematickým problémom skutočnosť, že je obtiažne získať spoľahlivé údaje o výške finančných prostriedkov skutočne vynaložených v rámci biodiverzity. V mnohých prípadoch je to jednoducho v dôsledku neadekvátneho uchovávania záznamov a podávania správ. - Je potrebné ďalej vyvinúť spôsoby na stanovenie výšky finančných prostriedkov Spoločenstva, ktoré členské štáty vynaložili v rámci ochrany prírody, a na posúdenie, či je táto výška dostatočná na podporu riadenia a obnovy území v rámci siete Natura 2000 a rozsiahlejších potrieb spojených s biodiverzitou. - Plány riadenia území sa musia ďalej rozpracovať. Nedostatok týchto nástrojov predstavuje potenciálne vážne obmedzenie pri zabezpečovaní primeraných finančných prostriedkov pre sieť Natura 2000. Nová štúdia Komisie je zameraná na ďalšie podporné spojenia medzi financovaním a riadením siete Natura 2000. 2. Posilnenie rozhodovacieho procesu EÚ a implementácie. Preskúmala sa štruktúra riadenia súvisiaca s otázkami prírody a biodiverzity v rámci EÚ. Pravidelné stretnutia riaditeľov poverených ochranou prírody z členských štátov EÚ v súčasnosti systematicky zahŕňajú témy o pokroku dosiahnutom v plnení akčného plánu pre biodiverzitu a v implementácii smerníc zameraných na ochranu prírody. Nová koordinačná skupina pre biodiverzitu a ochranu prírody sleduje spoločný technický pracovný program pre otázky ochrany prírody a biodiverzity v rámci EÚ. S touto koordinačnou skupinou úzko spolupracuje vnútorná medziútvarová skupina Komisie pre biodiverzitu. Zriadila sa nová sieť odborníkov EÚ nazvaná „GreenForce“, ktorá sa zaoberá otázkami politík a zákonov súvisiacich so zachovaním prírody a lesným hospodárstvom v členských štátoch, s cieľom uľahčiť komunikáciu a zdieľanie skúseností o praktickej implementácii, dosahovaní súladu a vynútiteľnosti. Dôležitý posun vpred bola skutočnosť, že Súdny dvor EÚ v roku 2007 prvýkrát vypracoval predbežné opatrenia na znemožnenie potenciálne škodlivých činností na území siete Natura 2000 v Poľsku. Komisia použila nástroj predbežného opatrenia vo svojej žiadosti určenej Súdu, aby sa predišlo neodvratnému hroziacemu poškodeniu chránených území. Žiadosť o predbežné opatrenie sa stiahla, keď Poľsko súhlasilo zastaviť príslušné práce pred rozsudkom Súdneho dvora v tejto veci[16]. - Je potrebné ďalej posilniť mechanizmus spolupráce v rámci Spoločenstva a medzi Spoločenstvom a členskými štátmi vo vypracúvaní akčného plánu, najmä pokiaľ ide o politické sektory ovplyvňujúce biodiverzitu. 3. Budovanie partnerských vzťahov. Portugalské predsedníctvo zorganizovalo v Lisabone v novembri 2007 konferenciu o podnikaní a biodiverzite, na ktorej sa začala iniciatíva pre podnikanie a biodiverzitu. Dvadsať členských štátov naznačilo, že majú vypracované vnútroštátne iniciatívy zamerané na podporu partnerských vzťahov v oblasti biodiverzity. - Komisia zriaďuje platformu technickej podpory pre podnikanie a biodiverzitu v EÚ. - Zriaďuje sa systém partnerských odmien siete Natura 2000 (Natura 2000 Partner Reward Scheme) s cieľom podporiť riadenie a komunikáciu v rámci siete Natura 2000. 4. Budovanie verejného vzdelávania, informovanosti a účasti. Výsledky tohto prieskumu verejnej mienky Flash Eurobarometra v decembri 2007 poukázali na skutočnosť, že len malá časť občanov EÚ sa domnieva, že sú o otázke poklesu biodiverzity dobre informovaní. Odporúčania štúdie pre komunikačnú kampaň v rámci celej EÚ sa využili pri výzve na predkladanie návrhov informačnej a komunikačnej zložky programu LIFE+ v roku 2008. Niektoré členské štáty už začali kampane na zvýšenie informovanosti o biodiverzite. - S cieľom využiť verejnú podporu akcií EÚ na zastavenie poklesu biodiverzity plánuje Komisia začať prioritné akcie zamerané na kampaň verejnej komunikácie na podporu vnútroštátnych a iných kampaní. - Je potrebné aj lepšie integrovať oblasť biodiverzity do komunikačných kampaní podporujúcich udržateľný životný štýl a udržateľnú spotrebu a produkciu. F. MONITOROVANIE Iniciatíva SEBI 2010 dosahuje neustály pokrok. Súbor 26 celoeurópskych ukazovateľov poskytuje základ pre prvé hodnotenie pokroku v dosahovaní cieľa biodiverzity v roku 2010 založené na európskych ukazovateľoch, ktoré EEA uverejní v prvej polovici roku 2009. V členských štátoch sa vyvíjajú vnútroštátne ukazovatele spojené s rámcom SEBI 2010. - Je potrebné doplniť SEBI 2010 prostredníctvom ďalších súborov ukazovateľov, najmä tých, ktoré sú určené na hodnotenie pokroku v politických sektoroch. - Finančné zdroje na monitorovanie biodiverzity výrazne zaostávajú za vnútroštátnymi investíciami v iných environmentálnych oblastiach a musia sa podstatne zvýšiť, aby sa v budúcnosti umožnili komplexné hodnotenia. Záver NAPRIEK SKUTOčNOSTI, žE OZNÁMENIE O BIODIVERZITE Z ROKU 2006 sa kladne prijalo a že sa dosiahol určitý pokrok v plnení akčného plánu ES pre biodiverzitu, pri úsilí vynakladanom v súčasnosti je veľmi nepravdepodobné, že sa dosiahne celkový cieľ do roku 2010 zastaviť pokles biodiverzity v EÚ. V budúcich dvoch rokoch si to bude vyžadovať výrazný ďalší záväzok zo strany Európskeho spoločenstva a členských štátov EÚ, ak sa chceme vytýčenému cieľu hoci len priblížiť. Na celosvetovej úrovni je pokles biodiverzity alarmujúci, dochádza k častej degradácii ekosystémov až do tej miery, že sa narušujú prírodné procesy, čo vedie k vážnemu hospodárskemu a spoločenskému dosahu. Nové otázky, ako je rozšírenie poľnohospodárskeho sektora na uspokojenie dopytu po potravinách a vznik alternatívnych trhových produktov ako sú biopalivá predstavujú zásadné výzvy. Bude potrebné ďalej posilniť politický rámec biodiverzity EÚ, keďže stále jestvujú závažné medzery, ako je riešenie otázky invazívnych druhov. Je nutné aj ustanoviť účinný právny rámec na zachovanie pôdnej štruktúry a funkcií. Aspekty integrácie a biodiverzity v rámci iných sektorových politík naďalej predstavujú kľúčovú výzvu. Musí sa vyvinúť aj systém hodnotenia pre ekosystémové služby relevantný pre rozdielne politické sektory. Komisia bude naďalej pozorne monitorovať implementáciu akčného plánu pre biodiverzitu s cieľom v roku 2010 poskytnúť komplexné hodnotenie na úrovni Spoločenstva a členských štátov. [1] KOM(2006) 216. [2] Science : Zväzok 317, č. 5839, s. 810 – 813. [3] www.europe-aliens.org [4] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/pdf/teeb_report.pdf [5] KOM(2008) 306. [6] Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27. [7] Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19. [8] KOM(2008) 187. [9] KOM(2007) 136. [10] Ú. v. EÚ L 60, 5.3.2008, s. 1 – 12. [11] Nariadenie Rady (ES) č. 708/2007. [12] Nevzťahuje sa na krajiny Nástroja európskeho susedstva a partnerstva. [13] KOM(2008) 644/3. [14] KOM(2007) 354. [15] KOM(2008) 645. [16] Vec C-193/07.