SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 4. 4. 2014  
COM(2014) 215 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE 
o efektívnych, prístupných a pružných  systémoch zdravotnej starostlivosti 
 
 
2 
 1. Úvod  
Systémy zdravotnej starostlivosti1 zohrávajú v moderných spolo čnostiach ústrednú úlohu, pokia ľ ide 
o pomoc ľuďom pri starostlivosti o ich zdravie a zlepšovanie  zdravia. Systémy zdravotnej starostlivosti 
by mali prispieva ť k predlžovaniu života, ale zárove ň aj k jeho skvalitneniu. 
Systémy zdravotnej starostlivosti v členských štátoch EÚ sú rôzn e a odrážajú rozdielne spolo čenské 
rozhodnutia. Napriek organiza čným a finan čným rozdielom sa však zakladajú na spolo čných 
hodnotách uznaných Radou ministrov zdravotníctva v roku 2006:2 univerzálnosti, prístupe ku 
kvalitnej starostlivosti, rovnosti a solidarite. 
Systémy zdravotnej starostlivosti EÚ sú n avzájom stále viac prepojené. Nadobudnutie ú činnosti 
smernice 2011/243 bolo kľúčovým krokom pri zvyšovaní takejto interakcie. Posilnenie spolupráce 
medzi systémami zdravotnej star ostlivosti by im malo pomôc ť lepšie fungova ť, keď čelia zvyšujúcej sa 
mobilite pacientov a zdravotníckeho personálu. 
V poslednom desa ťročí európske systémy zdravotnej starostlivosti čelili narastajúcim spolo čným 
výzvam: zvyšovaniu nákladov na zdravotnú starostlivos ť, starnutiu obyvate ľstva spojenému s 
nárastom chronických ochorení a multimorbidity, čo viedlo k narastajúcemu dopytu po zdravotnej 
starostlivosti, nedostatku a nerovnomernému rozd eleniu zdravotníckeho personálu, nerovnosti v 
oblasti zdravia a nerovnosti v prístu pe ku zdravotnej starostlivosti. 
Hospodárska kríza v posledných rokoch okrem toho obmedzila dostupné finan čné zdroje, a teda ešte 
zhoršila ťažkosti členských štátov pri zabezpe čovaní udržate ľnosti ich systémov zdravotnej 
starostlivosti.4 To zas ohrozuje schopnos ť členských štátov poskytnú ť univerzálny prístup ku kvalitnej 
zdravotnej starostlivosti. Systémy zdravotnej starostlivosti musia by ť  pružné: musia by ť schopné 
účinne sa prispôsobi ť meniacemu sa prostrediu a bojova ť s významnými výzvami s  obmedzenými 
zdrojmi. 
Narastajúca vzájomná závislos ť a spoločné výzvy si vyžadujú užšiu spoluprácu. V roku 2006 sa členské 
štáty dohodli na spolo čných cieľoch prístupnosti, kvality a finan čnej udržate ľnosti zdravotnej 
starostlivosti v kontexte otvorenej metódy koor dinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho 
začlenenia5. V roku 2011 Rada ministrov zdravotníctva na úrovni EÚ za čala proces reflexie na úrovni 
EÚ s cieľom pomôc ť členským štátom pri poskytovaní moderných, pružne reagujúcich a udržate ľných 
                                                            
1 V tomto oznámení sú systémy zdravotnej starostlivosti definované ako systémy, ktoré sú zamerané na 
poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti pacientom, či už ide o preventívnu, diagnostickú, lie čebnú alebo 
paliatívnu starostlivos ť, ktorých hlavným cie ľom je zlepšenie zdravia. 
2 Závery Rady o spolo čných hodnotách a princípoch v zdravotníckych systémoch Európskej únie, Ú. v. EÚ C 
146, 22.6.2006. 
3 Smernica 2011/24/EÚ, Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011. 
4 Toto sa zdôraz ňuje aj v záveroch Rady k spolo čnej správe Výboru pre hospodársku politiku (EPC) a Európskej 
komisie o systémoch zdravotnej starostlivosti v EÚ  (7. decembra 2010). 
5  Spoločné stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu a Výboru pre hospodársku politiku k oznámeniu Komisie 
„Pracujeme spolu, pracujeme lepšie: návrhy na nové rámce pre otvorenú koordináciu sociálnej ochrany a 
začlenenia“ schválené Radou EPSCO d ňa 10. marca 2006. 
 
3 
 systémov zdravotnej starostlivosti.6 Rada uznala, že „ hoci zabezpe čenie spravodlivého prístupu ku 
kvalitným službám zdravotnej starostlivosti v situácii, ke ď chýbajú ekonomické a iné zdroje, bolo 
kľúčovou otázkou vždy, v sú časnosti sa rozsah a naliehavos ť situácie mení, a ak sa táto otázka nebude 
riešiť, mohla by sa sta ť mimoriadne dôležitým faktorom v budúcom hospodárskom a sociálnom 
prostredí EÚ “. 
V decembri 2013 Rada ministrov zdravotníct va podporila dosiahnutý pokrok a vyzvala na ďalšiu prácu 
v tejto oblasti vo svojich záveroch o „procese  reflexie o moderných, pružne reagujúcich 
a udržate ľných systémoch zdravotnej starostlivosti“.7 
V ročnom prieskume rastu na rok 20148 (ďalej len „RPR“) „sa v sú časnosti za hlavnú prioritu považuje 
podpora rastu a konkurencieschopnosti“ s cie ľom dosiahnu ť trvalé oživenie. Vzh ľadom na tento cie ľ 
sa v RPR zdôraz ňuje, že je potrebné zlepši ť efektívnos ť a finančnú udržate ľnosť systémov zdravotnej 
starostlivosti a zárove ň posilniť ich účinnosť a schopnos ť uspokojova ť sociálne potreby a zabezpe čiť 
základné záchranné sociálne siete. Uznáva tiež význ am odvetvia zdravotnej starostlivosti pri riešení 
sociálnych dôsledkov hospodárskej krízy, pri čom sa zdôraz ňuje, že služby zdravotnej starostlivosti sú 
oblasťou, ktorá prinesie významné pracovné príležitosti v nasledujúcich rokoch. Odporu čil, aby sa 
vyvinuli stratégie aktívneho sociálneho za členenia vrátane všeobecného prístupu k cenovo 
dostupným a kvalitným službám zdravotnej starostlivosti. 
Toto už bolo zdôraznené v roku 2013, ke ď jedenásť členských štátov9 dostalo odporú čanie na 
reformu svojich systémov zdravotnej staros tlivosti v rámci európskeho semestra. Vä čšina z týchto 
odporúčaní sa zameriava na udržate ľnosť a nákladovú efektívnos ť systémov zdravotnej starostlivosti, 
požadovanie reforiem v sektore nemocníc, v tvor be cien služieb zdravotnej starostlivosti, 
ambulantnej starostlivosti a základnej zdravotnej starostlivosti. Tri odporú čania takisto vyzvali na 
zachovanie alebo zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti. 
Okrem toho, že zdravie ako také je hodnotou, je aj základným predpokladom hospodárskej 
prosperity, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie „Investovanie do zdravia“, ktorý 
je súčasťou balíka o sociálnych investíciách.10 Zdravie ľudí má vplyv na hospodárske výsledky, pokia ľ 
ide o produktivitu, ponuku pracovnej sily, ľudský kapitál a verejné výdavky. Na sektor zdravotnej 
starostlivosti  má výrazný vplyv inovácia.  Tento  sektor má zna čný hospodársky význam: predstavuje 
10 % HDP EÚ. Okrem toho ide o činnosť náročnú na pracovnú silu a o jeden z najvä čších sektorov v 
EÚ: v roku 2010 predstavovala pracovná sila v zdra votníctve 8 % všetkých pracovných miest v EÚ.11 
                                                            
6 Závery Rady: Smerom k moderným, pružne reagujúcim a udržate ľným systémom zdravotnej starostlivosti (6. 
júna 2011).  
7 Závery Rady o procese reflexie o moderných, pružne reagujúcich a udržate ľných systémoch zdravotnej 
starostlivosti (10.  decembra 2013). 
8 COM(2013) 800. 
9  Rakúsko, Bulharsko, Česká republika, Nemecko, Fínsko, Francúzsko, Malta, Po ľsko, Rumunsko, Slovensko a 
Španielsko. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, sprievodný dokument k dokumentu COM(2012) 173. 
 
4 
 Na základe využitia skúseností a práce vykonanej za posledné roky a s cie ľom ďalej rozvíja ť prístupy 
na úrovni EÚ sa toto oznámenie sústre ďuje na opatrenia zamerané na: 
1. posilnenie efektívnosti systémov zdravotnej starostlivosti 
2. zvýšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti 
3. zlepšenie pružnosti systémov zdravotnej starostlivosti 
2. Posilnenie efektívnosti systémov zdravotnej starostlivosti  
Efektívnos ť, bezpečnosť a skúsenosti pacientov sú k ľúčovými zložkami kvality zdravotnej starostlivosti 
– dôležitého prvku výkonnosti systémov zdravotnej  starostlivosti. Na úrovni EÚ prebieha práca v 
súvislosti s bezpe čnosťou pacientov,12 pričom skúsenosti pacientov sú k ľúčovou oblas ťou, ktorá si 
bude vyžadova ť ďalšiu pozornos ť v budúcnosti. 
Toto oznámenie je zamerané na efektívnos ť: schopnos ť systémov zdravotnej starostlivosti dosiahnu ť 
pozitívne zdravotné výsledky, t. j. zlepši ť zdravie obyvate ľstva. 
Meranie efektívnosti systémov zdravotnej starostlivosti bude čoraz dôležitejšie, najmä preto, že 
systémy zdravotnej starostlivosti nie sú jediným faktorom pri zlepšovaní nášho zdravia. Hoci stále 
pretrvávajú ve ľké rozdiely v o čakávanej d ĺžke života medzi členskými štátmi, vo všeobecnosti žijeme 
dlhšie a v lepšom zdravotnom stave ako pr edchádzajúce generácie. Je to najmä v ďaka významnému 
pokroku dosiahnutému v oblasti verejného zdravia a mimo systému zdravotnej starostlivosti. Takisto 
možno očakávať budúce zlepšenia, napríklad na základe toho, že stále menej a menej ľudí fajčí, na 
základe nižšej konzumácie alkoholu, lepšej výživy a intenzívnejšej fyzickej aktivity. Existuje všeobecný 
konsenzus, že prínos sektora zdravotn ej starostlivosti na zdraví obyvate ľstva sa za posledných 
päťdesiat až šes ťdesiat rokov prudko zvýšil. 
Zhromažďovanie informácií o komparatívnej efektívnosti systémov zdravotnej starostlivosti je stále 
v počiatočnom štádiu. Príklady uvedené ďalej v texte ukazujú oblasti, kde je prínos systémov 
zdravotnej starostlivosti k zlepšeniu zdravotného stavu najviac badate ľný, na základe ukazovate ľov 
dostupných v celej EÚ (t. j. perinatálna úmrtnos ť, odvrátite ľná úmrtnos ť, incidencia ochorení s 
možnosťou preventívneho o čkovania) a skríning rakoviny). Toto porovnanie odha ľuje veľké rozdiely 
medzi členskými štátmi EÚ. 
Perinatálna úmrtnos ť 
Perinatálna úmrtnos ť sa vypočíta ako sú čet neskorej fetálnej mortality (po 28 týžd ňoch tehotenstva) 
a skorej novorodeneckej úmrtnosti (do si edmich dní od pôrodu). V porovnaní s doj čenskou 
úmrtnosťou13 v menšej miere súvisí so sociálno-ekonomickými faktormi, a preto je spo ľahlivejším 
ukazovate ľom efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti. 
                                                            
12 Odporúčanie Rady z  9. júna 2009 o bezpe čnosti pacienta vrátane prevencie a kontroly nemocni čných infekcií, 
Ú. v. EÚ C 151, 3.7.2009.  
13 Dojčenská úmrtnos ť je počet úmrtí detí po čas prvého roku života na 1000 živonarodených detí. 
 
5 
 Graf 1: miera perinatálnej úmrtno sti na 1000 narodených detí (r ok 2011 alebo najnovšie údaje) 
 
Zdroj údajov: Databáza Eurostatu, projekt Europeristat (vypracovaný útvarmi Komisie) 
Miera perinatálnej úmrtnosti sa za posledných pä ť rokov znížila vo vä čšine členských štátov, aj ke ď v 
niektorých krajinách nastalo po čas tohto obdobia jej zvýšenie.  
Odvrátite ľná úmrtnos ť 
Odvrátite ľná úmrtnos ť je definovaná ako pred časné úmrtia, ku ktorým by pri poskytnutí v časnej a 
efektívnej zdravotnej starostlivosti nemalo dôjs ť. Je základným faktorom používaným pri  skúmaní  
prínosu systémov zdravotnej starostlivosti k zdravotným výsledkom.14 Odvrátite ľná úmrtnos ť 
kombinuje štandardizované miery úmrtnosti v príp ade vybraného súboru chorôb, pri ktorých sa 
odhaduje priamy vplyv zdr avotnej starostlivosti. 
                                                            
14 Porovnania „odvrátite ľnej úmrtnosti“ musia samozrejme zoh ľadňovať incidenciu chorôb, a nielen úmrtia, 
ktoré sa vz ťahujú na príslušné choroby. Nie je však zabezpe čená dostupnos ť porovnate ľných údajov. 
 
6 
 Graf 2: odvrátite ľná úmrtnos ť, štandardizované miery úmrtnosti na 100 000 obyvate ľov – rok 2010 
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
ženy
 muži
 
Zdroj údajov: Eurostat (údaje pr e Grécko nie sú k dispozícii) 
Prakticky všetky členské štáty boli schopné zníži ť mieru odvrátite ľnej úmrtnosti v rokoch 2000 až 
2010, aj ke ď miery zníženia medzi nimi sa zna čne odlišujú. 
Prenosné ochorenia Na incidenciu ur čitých prenosných ochorení má priamy vplyv poskytovanie náležitých služieb 
zdravotnej starostlivosti:  imuniza čné kampane výrazne znížili incidenciu ochorení s možnos ťou 
preventívneho o čkovania (hoci niektoré krajiny vykazujú znepokojujúci pokles miery o čkovania).  
Graf 3: incidencia ochorení s možnos ťou preventívneho o čkovania – potvrdené prípady na 100 000 
obyvateľov – rok 2011 
Meningoková infekcia Hepatitída 
typu BMumps Osýpky
 
Zdroj údajov: Výro čná epidemiologická správa ECDC za rok 2012  
Aj pri zameraní na malý po čet ochorení s možnos ťou preventívneho o čkovania (meningokoková 
infekcia, hepatitída typu B, mumps a osýpky) existujú medzi jednotlivými členskými štátmi zna čné 
rozdiely v mierach incidencie. 
Skríning rakoviny 
 
7 
 Užitočným nástrojom efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, pokia ľ ide o riešenie problémov 
v rizikových sektoroch, je v časná diagnostika rakoviny hrubého čreva a kone čníka, krčka maternice a 
prsníka prostredníctvom organizovaných programov skríningu obyvate ľstva. Rada odporu čila 
realizáciu takýchto programov v súlade s európskymi usmerneniami na zabezpe čenie kvality.15  
Rakovina prsníka je oblas ťou, v ktorej sa sa dosiahol najvä čší pokrok. Národné programy skríningu vo 
všeobecnosti vyhovujú usmerneniam EÚ, pokia ľ ide o vymedzovanie cie ľových vekových skupín (ženy 
vo veku 50 – 69 rokov) a odporú čané časové intervaly medzi mamografickými skríningami. Hoci 
európske usmernenia ur čujú žiaducu cie ľovú mieru skríningu vo výške najmenej 75 % oprávnených 
žien (a prijate ľnú úroveň 70 %), v roku 2010 túto mieru dosiahlo iba nieko ľko členských štátov. 
Graf 4: skríning rakoviny prsníka – % žien vo veku 50 – 69 rokov, ktoré podstúpili skríning 
 
Zdroj údajov: OECD – Zdravie v skratk e – Európa 2012, národné štatistiky  
Hlavné zistenia 
Vo vzťahu k týmto špecifickým ukazovate ľom možno vyvodi ť niektoré po čiatočné zistenia, hoci nie sú 
dostatočne reprezentatívne na podporu rozsiahleho ho dnotenia systémov zdravotnej starostlivosti. 
Ilustrujú ve ľké rozdiely medzi členskými štátmi EÚ. Vyplýva z nich ti ež, že výsledky v oblasti zdravia sú 
viacrozmerné a ťažko definovate ľné. Vo všeobecnosti je posudzovanie efektívnosti systémov 
zdravotnej starostlivosti zložitým procesom: výsledky  opatrení v oblasti zdravotnej starostlivosti sa 
môžu ukáza ť až po dlhom období, a výzvou je aj porovnate ľnosť a spoľahlivosť údajov. Na zlepšení 
tejto skuto čnosti sa však pracuje. 
Komisia podporila rozvoj Základných  európskych zdravotných ukazovate ľov (European health core 
indicators, ECHI), súboru ukazovate ľov na monitorovanie zdravia obyvate ľstva a výkonnosti systémov 
zdravotnej starostlivosti. Bolo vydaných aj nieko ľko správ hodnotiacich európske systémy zdravotnej 
starostlivosti. Predovšetkým cennými príkladmi sú spolo čná správa Výboru pre hospodársku politiku 
a Európskej komisie o systémoch zdravotnej starost livosti, uverejnená v roku 2010, a séria publikácií 
                                                            
15 Odporúčanie Rady z 2. decembra 2003 o skríningu rakoviny Ú. v. EÚ L 327, 16.12.2003. Pozri tiež európske 
usmernenia týkajúce sa zabezpe čenia kvality pri skríningu a diagnostike rakoviny hrubého čreva a kone čníka a 
rakoviny kr čka maternice a skríningu a diagnostike rakoviny prsníka. 
 
8 
 „Zdravie v skratke – Európa ( Health at a glance Europe )“, ktorú uverejnila organizácia OECD a 
Komisia. 
V roku 2013 sa zrealizoval aj ďalší dôležitý krok: Výbor pre sociálnu ochranu vytvoril rámec 
spoločného hodnotenia v oblasti zdravia, ktorý má slúži ť ako prvostup ňový skríningový nástroj na 
zistenie možných problémov v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov. Predstavuje 
hlavný príspevok k  porovnávaciemu  hodnoteniu výkonnosti systémov zdravotnej starostlivosti so 
zohľadnením dostupnosti údajov na úrovni EÚ. Nako niec rámcové programy v oblasti výskumu a 
technického rozvoja financovali viacero projektov na ú čely vypracovania ukazovate ľov a metodológií 
na posúdenie výkonnosti systémov  zdravotnej starostlivosti.16 
3. Zl epšenie d ostupnosti systémov zdravotnej starostlivosti  
Systémy zdravotnej starostlivosti musia by ť dostupné. To jedna zo zá sad uvedených v Európskej 
sociálnej charte,17ktorá zdôraz ňuje význam transparentných kritérií pre prístup k lekárskej 
starostlivosti, a povinnos ť štátov, aby mali primeraný systém zdravotnej starostlivosti, ktorý 
nevylučuje časti obyvate ľstva z poskytovania služieb zdravotnej starostlivosti. 
Prístup k zdravotnej starostlivosti je však ťažké zmera ť a neexistuje podrobná metodológia v celej EÚ 
na monitorovanie tejto záležitosti  a na podporu osved čených postupov. Bol by to dôležitý krok na 
zmiernenie nerovností v oblasti zdravia.18  
Bežne používaným ukazovate ľom je variabilita v celej EÚ, pokia ľ ide o percentuálny podiel  
obyvateľov hlásiacich ťažkosti pri prístupe k zdravotnej starostlivosti z dôvodov spojených19 s 
dostupnos ťou systémov zdravotnej starostlivosti:  doba čakania, cestovná vzdialenos ť a delenie 
nákladov. Tieto zistenia však vyplývajú z vlas tných subjektívnych potrieb, a preto môžu by ť pri 
porovnávaní jednotlivých krajín pozn amenané kultúrnymi predsudkami. 
                                                            
16 Pozri napríklad ECHO ( http://www.echo-health.eu ), Eurohope ( http://www.eurohope.info ), a EuroREACH 
(http://www.euroreach.net ) projekty. 
17 Revidovaná Európska sociálna charta, Štrasburg, 3. mája 1996. 
18 KOM(2009) 567. 
19 Klasifikácia „iných dôvodov“ v tomto prieskume sa týka dôvodov, ktoré nie sú spojené s miestnymi 
systémami zdravotnej starostlivosti, ako je napr. „nedostatok času“, „strach z lekárov“ at ď. 
 
9 
 Graf 5: Neuspokojené subjektívne potreb y lekárskeho vyšetrenia – rozdelené pod ľa dôvodov a podielu 
obyvateľstva (%) 
 
Zdroj: Eurostat, Štatistika o príjmoch a životných podm ienkach v roku 2012 (údaje za rok 2011 pre AT a IE) 
Prístup k zdravotnej starostlivosti je výsledkom inte rakcie rôznych faktorov vrátane krytia zdravotnej 
starostlivosti (t. j. kto má nárok na zdravotnú starostlivos ť), rozsahu (t. j. na čo majú ob čania nárok), 
cenovej prijate ľnosti a prístupnosti služieb zdravotnej st arostlivosti. Na prístup k zdravotnej 
starostlivosti má priamy vplyv organizácia a mo dely riadenia používané v systémoch zdravotnej 
starostlivosti. Pacientom sa môže zda ť zdravotná starostlivos ť ťažšie prístupná, ak sú systémy 
zdravotnej starostlivosti zložité a nedostato čne transparentné. 
 
Krytie obyvate ľstva 
Služby zdravotnej starostlivosti sú vä čšinou financované z verejných zd rojov prakticky vo všetkých 
členských štátoch EÚ. Krytie zdr avotnej starostlivosti je univerz álne alebo takmer univerzálne vo 
všetkých členských štátoch; niektoré ľudia pochádzajúci zo znevýhodnených prostredí sú však stále 
vylúčení z primeraného krytia zdravotnej starostlivosti. 
Rozsah krytia Verejne financovaná zdravotná starostlivos ť sa v rámci národných systémov zdravotníctva líši. 
Napríklad stomatologická starostlivos ť, starostlivos ť o zrak a niektoré najmodernejšie lie čebné 
postupy sú kryté iba v niektorých členských štátoch. V nieko ľkých členských štátoch neexistuje žiadna 
explicitná definícia verejne financovaných zdravotných ošetrení. Táto skuto čnosť komplikuje 
porovnanie a analýzu, ktoré by mohli prispie ť ku konsenzu o minimálnych alebo optimálnych 
úrovniach poskytovania starostlivosti. 
 
10 
 Cenová dostupnos ť  
Ľudia sú často vyzvaní, aby finan čne prispeli na služby, ktoré vyžadujú, a to vo forme spolo čného 
znášania nákladov alebo spolufinancovania. To môže pomôc ť zabezpe čiť zodpovedné využívanie 
služieb zdravotnej starostlivosti, ale zárove ň by toto spolufinancovanie nemalo pre ľudí predstavova ť 
prekážku alebo ma ť  odrádzajúci ú činok, aby získali zdravotnú starostlivos ť, akú potrebujú. Opatrenia 
na znižovanie nákladov v systémoch zdravotnej  starostlivosti, ktorých zámerom je podporova ť 
racionálnejšie využívanie zdravotnej star ostlivosti, by nemali nenáležite znižova ť prístup ku kvalitnej 
zdravotnej starostlivosti. 
Dostupnos ť (pracovné sily v zdra votníctve, vzdialenos ť od miesta starostlivosti, čakacie lehoty) 
Pacienti by mali ma ť dobrý prístup k službám zdravotnej starostlivosti: nemali by musie ť cestovať 
príliš ďaleko, aby mali prístup k službám, ktoré potrebujú. Toto je obzvláš ť závažným problémom vo 
vidieckych a od ľahlých oblastiach. 
Problémy týkajúce sa vzdialenosti by sa mohli prekona ť integrovanejšími modelmi starostlivosti, 
ktoré zlepšujú kontakt medzi pacientmi a systém om zdravotníctva, a prostredníctvom širšieho 
zavádzania a využívania riešení elektronického zdravotníctva. 
Na úrovni EÚ neexistuje definícia toho, ako mera ť čakacie lehoty, hoci to predstavuje významnú 
koncepciu v nariadení 883/0420 a smernici 2011/24. To by sa mohlo zmeni ť, keďže smernica 2011/24 
zvyšuje zodpovednos ť systému zdravotnej starostlivosti za prístup k starostlivosti, a to 
prostredníctvom zvýšenej transparentnosti, pokia ľ ide o pojem „bez zbyto čného odkladu“ pri čakaní 
na ošetrenie. 
Starnutie obyvate ľstva a nárast viacerých chronických ocho rení si vyžaduje kombináciu rôznych 
kvalifikácií, čo má dosah na obsah programov lekárskej odbornej prípravy. Oddelenie medzi 
profesiami sa pravdepodobne stane menej prísne prostredníctvom vytvorenia multidisciplinárnych 
skupín. Dopyt po zru čnostiach a kompetenciách v se ktore zdravotníctva sa ustavi čne mení a úlohy a 
povolania sa môžu meni ť na účely plnenia potrieb obyvate ľstva. Napríklad vzh ľadom na vysokú mieru 
fyzickej neaktivity v EÚ a súvisiace zdravotné rizikové faktory zohrávajú zdravotní pracovníci k ľúčovú 
úlohu, ke ďže poskytujú pacientom poradenstvo o význame fyzickej aktivity, a to v spolupráci s 
ostatnými odvetviami, napríklad odvetvím športu.21 
Na to, aby tento vývoj mohol rýchlo napredova ť, musia by ť systémy plánovania  zdravotníckej 
odbornej prípravy lepšie, schopné reagova ť rýchlejšie a lepšie pritiahnu ť študentov k odborom, ktoré 
sú najviac potrebné. 
Okrem toho existujú dôkazy, že by sa mala venova ť pozornos ť liekom, ke ďže podiel súkromných 
výdavkov na lieky je výrazne vyšší ako na iné typy  zdravotnej starostlivosti uhrádzanej z verejných 
zdrojov. 
                                                            
20 Nariadenie 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpe čenia, Ú. v. EÚ L 166, 
30.4.2004. 
21 Odporúčanie Rady z  26. novembra 2013 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých 
sektoroch, Ú. v. EÚ C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 Vnútroštátne rozhodnutia o stanovovaní cien a náhr ade výdavkov majú priamy a nepriamy vplyv na 
dostupnos ť liekov v celej EÚ: inovatívne  výrobk y nie sú vždy sprístupnené v rovnakom čase vo 
všetkých členských štátoch, a v niek torých krajinách nemusia by ť prístupné vôbec. 
Prvý krok k zlepšeniu tejto situácie sa dosiahol prostredníctvom procesu tý kajúceho sa zodpovednosti 
podnikov vo farmaceutickej oblasti, čo podnietilo diskusiu medzi príslušnými orgánmi zodpovednými 
za stanovovanie cien a náhradu výdavkov a os tatnými zainteresovanými stranami, a podporilo 
transparentnú výmenu informácií o tom, ako získa ť lepší prístup k liekom. 
4. Zl epšenie pružnosti systémov zdravotnej st arostlivosti  
Moderné systémy zdravotnej starostlivosti musia zosta ť prístupné a efektívne a popritom musia 
vyvíjať úsilie o dosiahnutie dlhodobej udržate ľnosti. Na tento ú čel musia zosta ť fiškálne udržate ľné. 
Komisia členské štáty v tejto práci podporuje, poskytuje analýzy a prognózy a odporú ča reformy v 
rámci procesu európskeho semestra. 
Systémy zdravotnej starostlivosti by sa mali zamera ť aj na nefiškálne faktory. Musia by ť schopné 
účinne sa prispôsobova ť meniacim prostrediam a identifikova ť a uplatňovať inovatívne riešenia 
významných problémov, ako je nedostatok odborn ých poznatkov/zdrojov v konkrétnych oblastiach, 
neočakávaný prudký nárast dopytu (napr. z dôvodu epidémie) at ď., a to s obmedzenými zdrojmi. 
Inými slovami musia budova ť a udržiava ť pružnosť. 
Systémy zdravotnej starostlivosti v EÚ sa s ho spodárskou krízou nevyrovnávali rovnako dobre a 
niektoré museli zavies ť významné a v istých prípadoch bolestivé reformy vo ve ľmi krátkom čase. S 
nadviazaním na skúsenosti posledných reforiem Ko misia identifikovala nasledujúce faktory pružnosti, 
ktoré pomohli niektorým systémom zd ravotnej starostlivosti  zabezpe čiť pre obyvate ľov dostupné a 
účinné služby zdravotnej starostlivosti. 
 
12 
 
 
Stabilné mechanizmy financovania  
Stabilné financovanie umož ňuje efektívne plánovanie investícií a hladkú kontinuitu služieb pri 
organizovaní a riadení poskytovania starostlivos ti. Systémy zdravotnej starostlivosti, ktorých 
financovanie je založené na menej stabilných zdro joch príjmov, sú viac náchylné na poškodenie v 
dôsledku externých šokov: napr. systémy spolieha júce sa vo financovaní najmä na príspevky od 
zamestnancov sú viac postihované v dôsledku  nárastu nezamestnanosti. Rezervy alebo iné 
proticyklické schémy na presun prostriedkov v štátnom rozpo čte môžu pomôc ť zabezpečiť stabilitu 
finančných prostriedkov. 
Spoľahlivé metódy prispôsobenia sa rizikám 
Stabilný systém prispôsobenia sa rizikám a zdie ľanie rizík je k ľúčovým nástrojom na zabezpe čenie 
toho, aby sa zdroje vynakladali pod ľa potrieb. Napríklad ke ď niekoľké spoločnosti zbierajú sociálne 
príspevky alebo poistné, využívajú mechanizmus na  prispôsobenie sa rizikám/vyrovnania rizík s 
cieľom zohľadniť veľkosť, štruktúru pod ľa veku a pohlavia a reprezen tatívne vzorce úmrtnosti 
jednotlivcov poistených v príslušných fondoch. Cie ľom je predís ť selekcii pacientov a diskriminácii a 
zabezpečiť prispôsobenie financovania pod ľa potreby. 
Správne riadenie Riadenie sa týka presne vymedzených povinností vo fungovaní systému zdravotnej starostlivosti a 
jeho hlavných zložiek spolu so silným vedením, spo ľahlivými mechanizmami zodpovednosti a jasnou 
organizačnou štruktúrou. To systémom umož ňuje rýchle prispôsobenie novým cie ľom a prioritám a 
posilňuje ich schopnos ť reagova ť na významné výzvy prostredníctvom identifikácie a zavedenia 
opatrení, ktoré sú potrebné na podporu inteligentných investi čných rozhodnutí. 
 
13 
 Informačné toky v systéme  
Dobré vedomosti o silných a slabých stránkach a schopnos ť monitorova ť informácie, a to i na úrovni 
jednotlivých pacientov alebo poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti, umož ňuje manažérom 
systémov zdravotnej starostlivosti, aby prijímali špeciálne prispôsobené rozhodnutia založené na 
dôkazoch v špecifických pododvetviach. 
Informačné systémy elektronického zdravotníctva u ľahčujú a podporujú posilnenie informa čných 
znalostných systémov. Okrem toho môže  elektronické zdravotníctvo prinies ť viac personalizovanej 
zdravotnej starostlivosti, ktorá je cielenejšia, efektívna a ú činná a ktorá pomáha znižova ť chyby a 
minimalizova ť dĺžku trvania hospitalizácie. 
Primeraná kalkulácia nákladov na zdravotné služby Je nevyhnutná na porozumenie zložitosti postupo v vedúcich od nákladov k výsledkom: ako náklady 
zodpovedajú ľudským a fyzickým zdrojom, ako zdroje prispievajú k činnostiam (napr. chirurgické 
zásahy, diagnostické testy at ď.), ako sa činnosti  za čleňujú do zásahov v rámci starostlivosti, a 
napokon, aký vplyv majú zásahy v rámci starostlivosti na zdravie. 
Hodnotenie technológií v oblasti zdravia je k ľúčovým spôsobom na zabezpe čenie spolo čnej metódy 
na hodnotenie ú činnosti zásahov a riadnej kalkulácie nákladov na služby, čo osobám s rozhodovacou 
právomocou umožní, aby vy členili zdroje čo najúčinnejším spôsobom. 
Schopnos ť presne vypo čítať náklady na služby zdravotnej star ostlivosti nie je potrebná len pri 
kontrole výdavkov, ale je zárove ň aj nevyhnutným predpokladom pre ú činné rozhodnutia o 
investíciách a o prioritizácii. 
Dostatočný počet pracovných síl v zdravotníctve s vhodnou kvalifikáciou 
Kvalifikovaní a motivovaní pracovníci v oblast i zdravotnej starostlivosti v primeranom po
čte a s 
vhodnou kvalifikáciou sú nevyhnutní na nájdenie  inovatívnych riešení prostredníctvom organiza čných 
a technologických zmien. Efektívna štruktúra st imulov je nevyhnutná na zlepšenie výkonnosti 
zdravotníckych pracovníkov a na zabezpe čenie zamerania na priame poskytovanie zdravotnej 
starostlivosti.  
5. Program EÚ pre efektívne, prístupné a pružné systémy 
zdravotnej starostlivosti 
Hlavnú zodpovednos ť za systémy zdravotnej starostlivosti majú na ďalej členské štáty. EÚ prijala 
niekoľko opatrení, ktoré môžu by ť pre členské štáty podporou, najmä prostredníctvom poskytnutia 
usmernení a nástrojov monitorovania alebo hodnotenia. 
 
14 
 Komisia vytvorila skupinu nezávislých expertov na poskytovanie poradenstva v oblasti investovania 
do zdravia.22 Táto skupina bude Komisii poskytova ť analýzy a odporú čania týkajúce sa niektorých 
diskutovaných otázok. 
Podpora posilnenia efektívnosti sy stémov zdravotnej starostlivosti 
Hodnotenie výkonnosti systémov zdravotnej starostl ivosti (Health systems performance assessment, 
HSPA) 
Rada ministrov zdravotníctva vyzvala členské štáty, aby využívali HSPA na tvorbu politiky a na ú čely 
zodpovednosti a transparentnosti, a Komisiu vyzvala, aby podporovala členské štáty pri používaní 
HSPA. 
Spolupráca v súvislosti s HSPA v reakcii na túto výzvu členským štátom poskytne nástroje a 
metodológie vrátane: 
• využitia skúseností z oblasti výskumu fina ncovaného EÚ zameraného na opatrenia a 
ukazovatele hodnotenia výkonnosti;  
• vymedzenia kritérií a postupov na výber prioritn ých oblastí pre HSPA na vnútroštátnej úrovni, 
ako aj na úrovni EÚ; 
• vypracovania špeciálne prispôsobeného  systému podávania správ; ako aj 
• zintenzívnenia spolupráce s medzinárodnými organizáciami, najmä s OECD a Svetovou 
zdravotníckou organizáciou. 
Táto spolupráca môže takisto umožni ť cielenejšie činnosti na úrovni EÚ s cie ľom znížiť nerovnosti 
poskytovaním podpory členským štátom, ktorých výsledky nedosahujú priemer EÚ, s cie ľom pomôc ť 
zlepšiť ich situáciu. Takisto by mohla členským štátom pomôc ť splniť požiadavky pod ľa smernice 
2011/24, pokia ľ ide o informácie týkajúce sa kvality a bezpe čnosti. 
Kvalita starostlivosti vrátane bezpe čnosti pacientov 
Na jar v roku 2014 Komisia plánuje predloži ť svoju druhú správu o vykonávaní odporú čania Rady o 
bezpečnosti pacientov.23 Na základe záverov tejto správy Komisia plánuje prediskutova ť opatrenia na 
ďalšie zlepšenie bezpe čnosti pacientov a zníženie neodôvodnených rozdielov medzi členskými štátmi 
a v rámci nich. 
Závery nedávnej verejnej konzultácie týkajúcej sa bezpe čnosti pacientov a kvality starostlivosti 
ukazujú, že existuje ve ľký záujem o vytvorenie rozsiahlejšej agen dy EÚ na riešenie otázok, ktoré majú 
vplyv na kvalitu zdravotnej starostlivosti . Komisia plánuje vhodným spôsobom nadviaza ť na tieto 
závery. 
Integrácia starostlivosti  
                                                            
22 Rozhodnutie Komisie z 5. júla 2012 o zriadení multisektorovej a nezávislej skupiny odborníkov na ú čely 
poskytovania poradenstva o ú činných spôsoboch investovania do zdravia, Ú. v. EÚ C 198, 6.7.2012. 
23 Prvá správa bola uverejnená v roku 2012. COM(2012) 658. 
 
15 
 Integrácia starostlivosti by sa mala uskuto čňovať tak medzi rôznymi úrov ňami zdravotnej 
starostlivosti (primárna starostlivos ť, nemocni čná starostlivos ť atď.), ako aj medzi zdravotnou a 
sociálnou starostlivos ťou, najmä pokia ľ ide o starších ľudí alebo ľudí s chronickými ochoreniami. 
Reformy členských štátov na zníženie závislosti ich sy stémov zdravotnej starostlivosti od nemocni čnej 
starostlivosti prostredníctvom lepšej inte grácie starostlivosti poskytujú príležitos ť na výmenu 
skúseností v k ľúčových oblastiach a na odpovede na tieto otázky:  
• Ktorí pacienti môžu by ť liečení lepšie alebo rovnako dobre aj mimo nemocnice? 
• Ako možno úspešne zníži ť počet odvrátite ľných hospitalizácií? 
Skupina odborníkov na investície do zdravia uverejn ila správu o primárnej starostlivosti a integrácii 
starostlivosti, v prípade ktorej Komisia za čala verejnú konzultáciu s cie ľom určiť nové oblasti na 
reflexiu. 
Zvýšenie prístupnosti zdravotnej starostlivosti  Pracovné sily v oblasti zdravotnej starostlivosti v EÚ Významné nedostatky boli zistené v schopnosti členských štátov pri plánovaní budúcich požiadaviek 
týkajúcich sa zdrojov pracovných síl v zdravotníctve, ktoré sa vz ťahujú tak na celkový objem, ako aj na 
kombináciu požadovaných kvalifikácií, aby ú činne uspokojovali potreby zdravotnej starostlivosti. 
Výsledky ak čného plánu týkajúceho sa pracovných síl v oblasti zdravotnej starostlivosti
24 prispejú k 
možnosti lepšieho predvídania kvalifikácií potrebný ch v budúcnosti a poskytnú dôležité poznatky na 
odbornú prípravu budúcich generácií zdravotníckeho personálu s vhodnými kvalifikáciami. Zlepšenie 
dostupných údajov na posilnenie vnútroštátnych  systémov plánovania môže takisto pomôc ť riešiť 
výzvy, ktoré so sebou prináša mobilita zdravotníckeho personálu, a nájs ť riešenia, ktoré zoh ľadňujú 
právo na vo ľný pohyb v EÚ. 
Plánovanie týkajúce sa pracovníkov v zdravotníctve by malo vies ť k dlhodobo udržate ľným riešeniam 
na úrovni EÚ s cie ľom zabezpe čiť dostatočný počet primerane kvalifikovaných zdravotníckych 
pracovníkov so správnymi kvalifik áciami poskytujúcich starostlivos ť všetkým, ktorí to potrebujú. 
S cieľom zabráni ť  nedostatku a nesúladu kvalifikácií v budúcnosti má Komisia v úmysle spolupracova ť 
s členskými štátmi na vytváraní odporú čaní, spolo čných nástrojov, ukazovate ľov a usmernení a 
posilňovať podporu EÚ poskytovanú členským štátom pri plánovaní.  
Nákladovo-efektívne používanie liekov  
EÚ potrebuje konkurencieschopný farmaceutický priemysel. V tejto súvislosti by mali členské štáty 
a Komisia ďalej uvažova ť o tom, ako zosúladi ť politické ciele zabezpe čenia dostupnej zdravotnej 
starostlivosti pre všetkých ob čanov EÚ s potrebou obmedzenia  nákladov. Malo by sa zváži ť zlepšenie 
spolupráce pri budovaní mechanizmov na zvýšenie transparentnosti a lepšiu koordináciu s cie ľom 
minimalizova ť akékoľvek neplánované ú činky, ktoré môžu ma ť súčasné vnútroštátne systémy 
stanovovania cien z h ľadiska dostupnosti v celej EÚ. 
                                                            
24 SWD(2012) 93, sprievodný dokument k dokumentu COM(2012) 173. 
 
16 
 Optimálne vykonávanie smernice 2011/24  
Smernica 2011/24 rozširuje možnosti vo ľby pacientov v oblasti zdravotnej starostlivosti a pomáha im 
vyhnúť sa zbyto čnému odkladu pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, ktorú potrebujú. Danou 
smernicou sa zlepší transparentnos ť tým, že sa bude vyžadova ť, aby členské štáty zriadili 
vnútroštátne kontaktné miesta na poskytovanie informácií pre ob čanov vrátane ich práv a nárokov, 
bezpečnosti pacientov a noriem kvality starostlivosti. Takisto sa v ňom vyzýva na lepšie porozumenie 
"košu" zdravotnej starostlivosti. Členské štáty by mali zabezpe čiť, aby sa všetky ustanovenia smernice 
riadne vykonávali. Komisia bude pozorne monitorova ť, ako sa koncepcia zbyto čného odkladu 
uplatňuje v členských štátoch. 
Referenčné siete budú podporova ť spoluprácu medzi vysoko šp ecializovanými poskytovate ľmi služieb 
v jednotlivých členských štátoch, čím umožnia pacientom s chorobami s nízkou prevalenciou, 
zložitými alebo zriedkavými chorobami prístup ku k valitnej zdravotnej starostlivosti. Komisia má v 
úmysle za čať výzvy na vyjadrenie záujmu o členstvo v európskej referen čnej sieti. Členovia tejto siete 
by mohli takisto poskytova ť odbornú prípravu pre zdravotných pracovníkov a podporu pri 
vymedzovaní spolo čných kritérií zabezpe čenia kvality. 
Zlepšenie pružnosti systémov zdravotnej starostlivosti Naliehavo potrebné je ďalej preskúma ť faktory pružnosti pre systémy zdravotnej starostlivosti a 
spôsoby, ako ich možno vytvori ť. Členské štáty by mali vyvinú ť lepšie analýzy týchto faktorov na 
základe skúseností vo svojich vlastnýc h štátoch. Tieto analýzy by mala dop ĺňať činnosť
 EÚ týkajúca sa 
výmeny najlepších postupov a vytvárania politických opatrení. Tieto prístupy budú ma ť pozitívny 
vplyv na zlepšenie pružnosti systémov zdr avotnej starostlivosti v Európskej únii. 
Hodnotenie zdravotníckych technológií (Health technology assessment, HTA): HTA je vedecký prístup na vyhodnotenie relatívneho ú činku konkrétnej zdravotníckej technológie na 
zdravotný stav zodpovedaním otázok, ako sú napr.: 
• Je daná technológia ú činná?  
• Komu pomáha?  
• Aké náklady sú s ňou spojené?  
• Ako dobre funguje v porovnaní s alternatívnymi technológiami?  
HTA sa osved čilo ako účinný nástroj na zlepšenie prístupu k inovatívnym technológiám pre pacientov 
a na podporu ú činnejšieho pride ľovania prostriedkov. 
Členské štáty spolupracujú na HTA v rámci siete stanovenej v smernici 2011/24. Komisia podporuje 
ambiciózny cie ľ týkajúci sa siete HTA, a to konkrétn e opätovné využívanie  informácií spolo čne 
získaných v rámci  HTA na vnútroštátnej úrovni. Tým sa zníži duplicita práce regula čných orgánov, 
orgánov HTA a priemyslu HTA, čo povedie k spolo čnému porozumeniu klinických aspektov 
zdravotníckych technológií (t. j. ich relatívna bezpe čnosť a účinnosť/efektívnos ť). 
 
17 
 V budúcich rokoch sa bude vyvíja ť ambicióznejšia a stabilnejšia štruktúra na podporu vedeckej 
spolupráce v oblasti HTA. Komisia v spolupráci so sie ťou HTA pracuje na možných návrhoch v tejto 
oblasti. 
Zdravotnícky informa čný systém 
Akýkoľvek zásah na zvýšenie pružnosti systém u zdravotnej starostlivosti musí zoh ľadniť samotný 
systém. Rozhodnutia o investovaní alebo obmedzen í investícií v konkrétnych odvetviach musia by ť 
založené na pochopení postupov, ktoré riadia tiet o sektory, a dosahu daných zásahov na zdravie a 
hospodárske parametre. 
Preto je potrebné, aby členské štáty investovali do rozvoja svojich informa čných tokov s cie ľom 
zabezpečiť, aby napríklad toky informácií na úrovni pacienta náležite smerovali ku všetkým 
poskytovate ľom potrebnej zdravotnej starostlivosti, alebo zabezpe čiť podporu efektívnejšej a 
udržateľnej reorganizácie systémov a služieb zdravotnej starostlivosti.25 
Komisia uvažuje o poskytnutí podpory členským štátom pri zavádzaní trvalo udržate ľného 
a integrovaného zdravotného informa čného systému EÚ, a v tejto súvislosti analyzuje najmä 
potenciál komplexného konzorcia pre európsku výsk umnú infraštruktúru (comprehensive European 
research infrastructure consortium, ERIC) v oblasti informácií týkajúcich sa zdravia. 
Elektronické zdravotníctvo (eHealth) Komisia dôrazne podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti elektronického 
zdravotníctva a podporuje ich pri rozvoji a rea lizácii nákladovo efektívnych a interoperabilných 
riešení systému elektronického zdravotníctva na ú čely zlepšenia systémov zdravotnej starostlivosti.
26 
Na základe požiadavky smernice 2011/24, Komisia podporuje sie ť elektronického zdravotníctva, ktorá 
sa snaží o dosiahnutie udržate ľných prínosov európskych systémov a služieb a interoperabilných 
aplikácií elektronického zdravotníctva. Ak čný plán elektronického zdravotníctva na roky 2012 – 2020 
takisto zdôraz ňuje výhody služieb elektronického zdravotníctva pre ob čanov, pacientov, ako aj 
poskytovate ľov zdravotnej starostlivosti, a navrhuje konkrétne opatrenia s cie ľom znížiť prekážky 
zavádzania týchto služieb. 
Je potrebné vynaloži ť ďalšie úsilie na rozvoj efektívnych a interoperabilných služieb telemedicíny. 
Európske referen čné siete budú predstavova ť ideálnu príležitos ť na zavádzanie a testovanie 
telemedicíny v EÚ. 
6. Závery 
V ročnom prieskume rastu za rok 2013 sa uznáva, že „v kontexte demografických  výziev a tlaku na 
výdavky súvisiace s vekom, by sa mali uskuto čniť reformy systémov zdravotnej starostlivosti, aby sa 
                                                            
25 Pozri závery správy pracovnej skupiny o elektronickom  zdravotníctve s názvom „Redesigning health in 
Europe for 2020 (Rekonštrukcia oblasti zdravia v Eur ópe v roku 2020)“, ktorá vyzýva tvorcov politiky, aby 
využili vplyv údajov: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news /eu-task-force-ehealth -redesigning-health-
europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
18 
 zabezpečila nákladová efektívnos ť a udržate ľnosť, posudzovanie výkonnosti týchto systémov v 
porovnaní s dvojitým cie ľom efektívnejšieho využitia verejnýc h zdrojov a prístupu k vysokokvalitnej 
zdravotnej starostlivosti“. 
Schopnos ť členských štátov v budúcnosti poskytova ť vysoko kvalitnú starostlivos ť pre všetkých bude 
závisieť od toho, či sa systémy zdravotnej starostlivosti stanú pružnejšími a či budú ma ť lepšiu 
schopnos ť riešiť problémy, ktoré sa v budúcnosti vy skytnú. Popritom však musia zosta ť nákladovo 
efektívnymi a finan čne udržate ľnými. 
Aj keď to je predovšetkým úlohou členských štátov, toto oznámenie zdôraz ňuje nieko ľko iniciatív, 
prostredníctvom ktorých môže EÚ podpori ť tvorcov politiky v členských štátoch. EÚ bude musie ť 
tieto iniciatívy rozvíja ť  a stava ť na nich, aby sa zabezpe čilo, že požiadavky ob čanov na kvalitnú 
starostlivos ť je možné splni ť. Bude potrebné zamera ť sa na metódy a nástroje, ktoré členským štátom 
umožnia dosiahnu ť vyššiu efektívnos ť, dostupnos ť a pružnos ť ich systémov zdravotnej starostlivosti v 
súlade s odporú čaniami v oblasti reforiem adresovanými členským štátom v rámci európskeho 
semestra.  Členské štáty sú tiež vyzvané, aby na realizáciu reforiem uvedených v týchto 
odporúčaniach využívali nástroje európskeho financovania.