EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli16. 5. 2018 COM(2018) 303 final 2018/0153(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (prepracované znenie) {SWD(2018) 197 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Európska únia vo svojej rýchlej a rozhodnej reakcii na migračnú krízu prebiehajúcu v uplynulých rokoch, na tlak na spoločné vonkajšie hranice a ľudskú tragédiu v Stredozemí predložila komplexnú stratégiu zameranú na zvládnutie podobných migračných výziev v budúcnosti. V roku 2016 bol prijatý nový rámec partnerstva s prioritnými tretími krajinami s cieľom prekročiť hranice okamžitých potrieb a položiť základy pre posilnené partnerstvo s krajinami pôvodu, tranzitu a určenia, ktoré spočíva na dobre riadenej migračnej politike a politike v oblasti mobility. Všetci aktéri vrátane členských štátov a inštitúcií EÚ boli vyzvaní, aby konali koordinovane vďaka spoločným prostriedkom, nástrojom a pákam s cieľom splniť jasné priority stanovené tretími krajinami v záujme lepšieho riadenia migrácie pri plnom rešpektovaní humanitárnych záväzkov a záväzkov v oblasti ľudských práv. S takmer 500 imigračnými styčnými dôstojníkmi (ďalej len „ISD“), ktorí sú v súčasnosti vyslaní členskými štátmi do tretích krajín a pri tlakoch EÚ na posilnenie partnerstva s tretími krajinami, je nevyhnutné využívať týchto imigračných styčných dôstojníkov na zabezpečenie synergií medzi nástrojmi finančnej a operačnej podpory a na poskytovanie informácií pre tvorbu politiky založenej na dôkazoch vo vzťahu k týmto krajinám. Hoci partnerstvo s tretími krajinami fungujúce prostredníctvom imigračných styčných dôstojníkov bolo uznané za dôležité už v roku 2004, keď Rada na základe iniciatívy Grécka a so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu prijala nariadenie (ES) č. 377/244 o vytvorení siete imigračných styčných dôstojníkov (ďalej len „nariadenie o ISD“), jeho vplyv, pokiaľ ide o zlepšenú koordináciu a výmenu informácií, sa doteraz úplne nedosiahol. Nariadenie bolo zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 493/2011 z 5. apríla 2011. Nariadenie o ISD predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis. V existujúcom nariadení o ISD sa stanovuje povinnosť zriadiť siete miestnej alebo regionálnej spolupráce medzi imigračnými styčnými dôstojníkmi členských štátov a opisujú sa v ňom ciele takejto spolupráce, ako aj úlohy ISD voči tretej krajine a ich povinnosti voči vysielajúcemu členskému štátu. V článku 1 ods. 1 nariadenia o ISD sa „imigračný styčný dôstojník“ vymedzuje ako zástupca jedného z členských štátov, ktorého vyslala do zahraničia imigračná služba alebo iné príslušné orgány na účel nadviazania a udržiavania kontaktov s orgánmi hostiteľskej krajiny s cieľom prispievať k prevencii a boju proti nelegálnemu prisťahovalectvu, uľahčeniu návratu nelegálnych prisťahovalcov a riadeniu legálnej migrácie. V článku 1 ods. 2 nariadenia o ISD sa stanovuje, že aj „styční dôstojníci, ktorí sa zaoberajú problematikou prisťahovalectva v rámci svojich služobných povinností“ sa považujú za imigračných styčných dôstojníkov. Toto vymedzenie v praxi zahŕňa „styčných dôstojníkov pôsobiacich na letiskách“, „poradcov pre doklady“ a „styčných dôstojníkov presadzovania vnútroštátneho práva“, pokiaľ majú plniť uvedené úlohy. Imigrační styční dôstojníci sú obvykle vyslaní do konzulárnych úradov členských štátov v tretích krajinách, ale mohli by byť vyslaní aj do príslušných orgánov tretích krajín, ako aj do medzinárodných organizácií na obdobie, ktoré určí vysielajúci členský štát. Členské štáty začali vysielať styčných dôstojníkov začiatkom 90. rokov 20. storočia a od prijatia nariadenia o ISD v roku 2004 sa počet dôstojníkov zvýšil zo 129 na približne 492 v roku 2018, pričom boli vyslaní do 105 tretích krajín. Nie všetky členské štáty vysielajú ISD, pričom najviac národných ISD je vyslaných Nemeckom, Francúzskom, Španielskom, Holandskom a Spojeným kráľovstvom. Okrem toho zmenou nariadenia o ISD prijatou v roku 2011 sa stanovila spolupráca medzi agentúrou Frontex a sieťami ISD, podporilo sa používanie siete ICONet na pravidelnú výmenu informácií a praktických skúseností v rámci miestnych sietí a zameralo sa na racionalizáciu systému podávania správ v súvislosti s činnosťami sietí ISD prostredníctvom polročných správ predsedníctva. Úloha ISD sa vo veľkej miere uznáva z hľadiska riadenia vonkajších hraníc EÚ v súlade so schengenským acquis. Táto práca zahŕňa poskytovanie poradenstva príslušným orgánom tretích krajín na podporu ich úsilia v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu, boji proti cezhraničnej trestnej činnosti alebo pri odhaľovaní podvodov s dokladmi. ISD majú okrem toho operačné odborné znalosti, bezprostredné poznatky a kontakty v tretích krajinách, ktoré sú vysoko relevantné a užitočné pri posilňovaní spolupráce s týmito krajinami a pri plnení potrieb informovania a rozvoja politiky v oblasti migrácie na európskej úrovni. V externom hodnotení súčasného nariadenia o ISD, ktoré sa uskutočnilo v auguste 2017, sa však zdôraznilo, že nariadenie malo malý a zväčša nepriamy vplyv na vytvorenie formálnych sietí medzi ISD vyslanými na rovnaké miesto, na posilnenie zhromažďovania a výmeny informácií a na zlepšenie koordinácie pozície a činností EÚ voči tretím krajinám. V hodnotení sa dospelo k záveru, že imigrační styční dôstojníci a ich siete sú naďalej veľmi dôležité v súčasnom kontexte globálnej migrácie a zachovávajú súdržnosť s existujúcimi a plánovanými európskymi politikami zameranými najmä na riešenie neregulárnej migrácie, ale zistili sa aj nedostatky. Zistilo sa, že obmedzenia súčasného nariadenia o ISD vyplývajú z nedostatočnej koordinácie a angažovanosti na úrovni EÚ, čo je spôsobené zanedbaním riešenia skutočnosti, že veľká väčšina ISD predstavuje zdroje členských štátov (96 % všetkých vyslaní) s jasnými dvojstrannými cieľmi a úlohami, ktoré usmerňujú a stanovujú tzv. koordinačné oddelenia ISD v rámci ich štátnych správ. Obmedzená účinnosť, úroveň a rozsah výmeny informácií zabraňujú systematickému toku strategických a operačných informácií, a to aj od sietí ISD smerom nahor k EÚ, t. j. ku Komisii, k vysokej predstaviteľke pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, agentúram EÚ a delegáciám EÚ v tretích krajinách, ako aj horizontálne medzi sieťami a členskými štátmi. Okrem toho ISD členských štátov zriedkavo používajú súčasné nástroje určené na zlepšenie výmeny informácií, najmä správy predsedníctva uvedené v článku 6 ods. 1 nariadenia o ISD a ICONet, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 3 súčasného nariadenia, a preto sa ukázali byť do veľkej miery neúčinné. V hodnotení sa okrem toho ukázalo, že iné formy podávania správ sú v členských štátoch naďalej decentralizované a roztrieštené, pričom ISD podávajú správy na bilaterálnom základe svojim vlastným štátnym správam. Navyše členské štáty v plnej miere nevyužívajú možnosti, ktoré ponúka nariadenie, napríklad spoločné využívanie ISD vyslaných na rovnaké miesto alebo spoločné vyslania spolufinancované z rozpočtu EÚ. Zároveň sa v prioritných tretích krajinách zriadili nové funkcie európskych styčných úradníkov vrátane dôstojníkov Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (agentúry Frontex) a európskych styčných úradníkov pre migráciu s cieľom maximalizovať vplyv opatrení Únie v oblasti migrácie v tretích krajinách a posilniť angažovanosť kľúčových krajín pôvodu a tranzitu, ako aj zintenzívniť koordináciu a spoluprácu s ISD. Cieľom revízie nariadenia o ISD je posilniť koordináciu a optimalizovať využívanie imigračných styčných dôstojníkov vrátane nových európskych styčných úradníkov vyslaných do tretích krajín, aby mohli účinnejšie reagovať na priority EÚ v oblasti migrácie. Vzhľadom na to, že reťazec riadenia ISD (poverovanie úlohami a podávanie správ) sa uskutočňuje v rámci vnútroštátnych orgánov, cieľom revízie je posilniť angažovanosť na európskej úrovni. Cieľom návrhu je posilniť spoluprácu medzi členskými krajinami zriadením formálneho mechanizmu riadenia („riadiaceho výboru“) zloženého zo zástupcov Komisie, koordinačných útvarov ISD členských štátov a agentúr EÚ. Riadiaci výbor by mal pravidelne zasadať s cieľom poskytovať platformu na plánovanie a koordináciu rozvoja a prevádzky sietí na základe strategických a operačných priorít EÚ týkajúcich sa riadenia migrácie. Tieto priority by sa kolektívne dohodli medzi EÚ a členskými štátmi, napríklad v prípade náhlych tokov migrantov. Vďaka lepšiemu pochopeniu dostupných schopností a kapacít bude EÚ lepšie vybavená na zameranie svojich zásahov a reakcií na rôzne oblasti migračnej politiky. Napokon, v hodnotení a súvisiacich konzultáciách o súčasnom nariadení o ISD sa jednohlasne potvrdilo, že polročné správy predsedníctva týkajúce sa činností siete ISD a situácie v oblasti nelegálnej migrácie v konkrétnych tretích krajinách majú len malú, resp. žiadnu hodnotu. Návrhom sa preto ukončuje táto povinnosť a zavádza sa podávanie správ o predmetoch spoločného záujmu EÚ, ktoré prediskutuje a odsúhlasí riadiaci výbor. Okrem toho sa ním stanovujú systematické aktualizácie týkajúce sa súčasného a plánovaného vyslania styčných dôstojníkov všetkými vysielajúcimi subjektmi. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh je reakciou na výzvy Európskeho parlamentu a Európskej rady na vypracovanie ucelenej a dôveryhodnej politiky v oblasti prevencie a potláčania nelegálnej migrácie, riešenia prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi, zlepšenia návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretej krajiny a účinného riadenia vonkajších hraníc Európskej únie. Európska rada v apríli 2015 stanovila jasné usmernenia, v ktorých sa pripomenula potreba väčšej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou a krajinami pôvodu a tranzitu s cieľom kontrolovať nelegálne prisťahovalectvo. V roku 2015 sa v európskej migračnej agende a akčnom pláne EÚ proti prevádzaniu migrantov (2015 – 2020) označilo hodnotenie uplatňovania existujúceho nariadenia o ISD za jednu z prioritných akcií s cieľom zlepšiť výmenu informácií a zlepšiť prevenciu nelegálneho prisťahovalectva a prevádzačstva. Komisia súčasne oznámila vyslanie európskych styčných úradníkov pre migráciu s cieľom posilniť kapacity delegácií EÚ v oblasti migrácie. V súčasnosti sú európski styční úradníci pre migráciu vyslaní do 13 prioritných krajín a zapojili sa do siete ISD, aby úzko koordinovali prácu v tejto oblasti s ďalšími styčnými dôstojníkmi v teréne.

O dva roky neskôr Komisia v oznámení o realizácii európskej migračnej agendy oznámila, že na základe výsledkov hodnotenia nariadenia o ISD sa prostredníctvom revízie súčasného právneho rámca zriadi spoločný rámec a jasné mandáty pracovníkov vyslaných do tretích krajín na podnikanie krokov zameraných na boj proti prevádzačstvu. To je aj v súlade s politickými prioritami stanovenými v oznámení o obchodovaní s ľuďmi na zlepšenie koordinácie vnútorných a vonkajších aspektov opatrení EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, a to aj prostredníctvom príslušných sietí. Komisia týmto návrhom prispieva k zastrešujúcim politickým prioritám v oblasti boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu a riadenia migrácie a vonkajších hraníc Únie. Tento návrh vychádza z existujúcej politiky, najmä zo súčasného nariadenia, ktorým sa stanovujú úlohy ISD a vytvárajú siete ISD, ale posúva ju na kvalitatívne odlišnú úroveň. Týmto návrhom sa výrazne rozširuje schopnosť sietí ISD účinne a včas reagovať na súčasné alebo budúce problémy spojené s migráciou prostredníctvom proaktívneho posilňovania, posudzovania a koordinácie činností členských štátov, Komisie a agentúr Únie pri vykonávaní spoločných opatrení za vonkajšími hranicami EÚ alebo na nich. Touto revíziou sa umožní aj plné využitie potenciálu siete styčných dôstojníkov vyslaných Komisiou a agentúrami Únie. •Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh úzko súvisí s niekoľkými činnosťami Únie v oblasti migračnej politiky a dopĺňa ich, konkrétne: ·prevencia a potláčanie prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi, keďže účinné kroky proti trestným činnostiam zo strany prevádzačov a osôb obchodujúcich s ľuďmi sa musia podniknúť pozdĺž celej migračnej trasy a začínať pri ich koreni v tretích krajinách pôvodu a tranzitu, ·návrat neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, pre ktorý je zlepšenie praktickej spolupráce a dojednaní s krajinami pôvodu základným predpokladom na zabezpečenie vykonávania existujúcich dohôd o readmisii a ukončenia prebiehajúcich rokovaní, ako aj vykonávania rozhodnutí o návrate, ·integrované riadenie hraníc, v rámci ktorého sa identifikujú riziká pre vnútornú bezpečnosť a hrozby, ktoré môžu ovplyvniť fungovanie alebo bezpečnosť vonkajších hraníc, spolupráca s tretími krajinami s podporou a koordináciou agentúry Frontex, ako aj spolupráca s tretími krajinami, najmä so susednými krajinami a tými tretími krajinami, ktoré boli v analýze rizík označené za krajiny pôvodu alebo tranzitu, ·legálna migrácia a integrácia, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť celkovej spolupráce EÚ s tretími krajinami v otázkach migrácie a sú nevyhnutné na inteligentné a účinné riadenie migračných tokov, najmä prijatím koncepcie styčných dôstojníkov pre integráciu na veľvyslanectvách v kľúčových tretích krajinách, ako sa uvádza v akčnom pláne pre integráciu z roku 2016, ·politika Únie v oblasti vonkajších vzťahov vzhľadom na to, že imigrační styční dôstojníci vyslaní do tretích krajín by mali uľahčovať a podporovať operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a to aj prostredníctvom spolupráce s orgánmi tretích krajín v oblasti riadenia migrácie, ochrany, prevádzačstva, obchodovania s ľuďmi, návratu a readmisie, ako aj riadenia hraníc, ·ochrana osobných údajov, nakoľko týmto návrhom sa zabezpečuje ochrana základných práv osôb, ktorých osobné údaje sa spracúvajú. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Tento legislatívny návrh je založený na článku 79 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorým sa Európsky parlament a Rada oprávňujú prijímať opatrenia v oblasti legálneho prisťahovalectva, nelegálneho prisťahovalectva a neoprávneného pobytu vrátane odsunu a repatriácie osôb, ktoré sa zdržiavajú na území štátu neoprávnene a boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ako aj na článku 74, ktorým sa Rada oprávňuje prijímať opatrenia zamerané na zabezpečenie administratívnej spolupráce medzi príslušnými útvarmi členských štátov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci Únie) Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť optimálne využívanie imigračných styčných dôstojníkov vrátane tých, ktorých Komisia a agentúry Únie vyslali do tretích krajín s cieľom efektívnejšie a účinnejšie vykonávať priority migračnej politiky EÚ, ako je prevencia a boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, uľahčenie návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj podpora riadenia legálnej migrácie, a to aj v oblasti medzinárodnej ochrany, presídlenia a integračných opatrení pred odchodom. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje koordinovaný prístup na úrovni EÚ so zapojením všetkých vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ zodpovedných za vyslanie a riadenie styčných dôstojníkov, ktorí riešia problematiku migrácie v tretích krajinách. Najmä prevencia a potláčanie nelegálneho prisťahovalectva je spoločným záujmom všetkých členských štátov, ktorý členské štáty nemôžu dosiahnuť samy, a preto je potrebná koordinovaná činnosť na európskej úrovni a cielené opatrenia, a to plne v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. •Proporcionalita Týmto legislatívnym návrhom sa bude reagovať na nové výzvy a politické skutočnosti, ktorým Únia čelí v súvislosti s riadením migrácie a vnútornou bezpečnosťou. Zavádzajú sa ním mechanizmy, ktoré umožnia účinnejšie riadenie imigračných styčných dôstojníkov vrátane tých, ktorých Komisia a agentúry Únie vyslali do tretích krajín v rámci opatrení, ktoré prispievajú k vykonávaniu európskej migračnej politiky vo všetkých jej aspektoch. Zabezpečuje sa ním zhromažďovanie a výmena informácií a podnikanie vhodných krokov na prevenciu nelegálneho prisťahovalectva, boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi prostredníctvom zasahovania v ranom štádiu na vonkajších hraniciach. Týmto návrhom sa navyše podporuje riadenie legálnej migrácie, a to aj v oblasti medzinárodnej ochrany, presídlenia a integračných opatrení pred odchodom v úplnom súlade s vnútroštátnymi štruktúrami a postupmi. Návrh predstavuje ďalší vývoj schengenského acquis v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu. Zlepšuje sa ním spolupráca medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi členských štátov EÚ, ako aj medzi nimi a Komisiou a agentúrami Únie, a to v úplnom súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii, pričom sa neprekračuje rozsah toho, čo je potrebné na dosiahnutie hlavných cieľov. •Výber nástroja Potrebný stupeň jednotnosti, ktorý sa vyžaduje na účinné riadenie európskej siete imigračných styčných dôstojníkov v tretích krajinách možno dosiahnuť iba nariadením, čo potvrdzuje aj samotné vytvorenie siete ISD. Keďže celkové ciele a politický kontext sa nezmenili, rovnaký druh právneho nástroja je vhodný aj pre tento návrh.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Komisia uskutočnila externé hodnotenie súčasného nariadenia o ISD, ktoré bolo dokončené v auguste 2017. Proces hodnotenia zahŕňal konzultácie o širokej škále zdrojov vrátane analýzy správ predsedníctva a dokumentov súvisiacich s prácou skupiny expertov členských štátov pre siete ISD, organizácie zisťovacích misií v 14 krajinách, kde sú ISD vyslaní [Pakistan, Jordánsko, Egypt, Nigéria, Etiópia, Južná Afrika, Albánsko (región západného Balkánu), Maroko, Senegal, Ghana, Turecko, Thajsko, Čína a Rusko], uskutočnili sa rozhovory so zainteresovanými stranami EÚ, manažérmi ISD v členských štátoch a medzinárodných organizáciách a vykonal sa prieskum ISD a ich riadiacich pracovníkov. Okrem toho sa uskutočnili hĺbkové rozhovory s Komisiou, vysokou predstaviteľkou pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a agentúrami Únie. A napokon bola vytvorená diskusná skupina riadiacich pracovníkov imigračných styčných dôstojníkov zo zástupcov štyroch členských štátov: Francúzska, Nemecka, Holandska a Spojeného kráľovstva. Tieto zdroje sa triangulovali s cieľom poskytnúť rozsiahlu analýzu, závery a odporúčania na základe hodnotenia. Zhromaždené dôkazy potvrdili, že imigrační styční dôstojníci a ich siete sú naďalej veľmi dôležité v súčasnom kontexte globálnej migrácie a zachovávajú súdržnosť s existujúcimi a plánovanými európskymi politikami v oblasti migrácie. V hodnotení sa však ukázalo aj to, že imigrační styční dôstojníci sú úzko viazaní na svoj domáci správny orgán, pokiaľ ide o prijímanie a uprednostňovanie ich práce, ako aj výmenu informácií. Zdôraznilo sa v ňom nedostatočné zohľadnenie tohto aspektu v existujúcom nariadení, ktoré je zamerané na usmernenie spôsobu, akým by mali imigrační styční dôstojníci navrhovať, rozvíjať a riadiť siete na miestnej úrovni v tretích krajinách, pričom sa zanedbáva potreba riadenia sietí na úrovni Únie. Dôkazy z hodnotenia okrem toho ukazujú, že súčasné nariadenie nepodnietilo systematické vytváranie formálnych sietí, pretože vytváranie sietí každopádne istým spôsobom prebieha na každom mieste, kde sú vyslaní 3 alebo viacerí imigrační styční dôstojníci. V hodnotení sa napokon dospelo k záveru, že nariadenie má nedostatok merateľného vplyvu na úroveň a rozsah výmeny informácií v rámci siete imigračných styčných dôstojníkov. Týmto nariadením sa nedosiahol systematický tok strategických a operačných informácií od sietí ISD smerom nahor k inštitúciám a orgánom EÚ, ani horizontálne medzi sieťami a členskými štátmi. Výsledky hodnotenia poskytli dôkazy, ktoré podporili tento návrh a odzrkadlili sa v hodnotení Komisie týkajúcom sa nariadenia o ISD, ktoré sa predložilo v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Pri príprave tohto návrhu sa Komisia riadila závermi Európskej rady a rokovaniami v Rade ministrov a v Európskom parlamente o riadení migrácie a o opatreniach potrebných na riešenie migračnej krízy. Cielené konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami sa uskutočnili počas externého hodnotenia. Návrh hodnotenia bol založený na participatívnom prístupe, ktorý umožňuje aktívne zapojenie kľúčových zainteresovaných strán, najmä ISD a riadiacich pracovníkov ISD. V kľúčových tretích krajinách, do ktorých sú vyslaní styční dôstojníci, sa uskutočnilo 14 seminárov, ktoré zahŕňali konzultácie so všetkými príslušnými pracovníkmi, a to predovšetkým z delegácií EÚ, veľvyslanectiev členských štátov a konzulárnych útvarov, medzinárodných organizácií, ako je IOM a UNHCR, ako aj z vnútroštátnych orgánov hostiteľských krajín. Okrem toho sa v rôznych fázach procesu uskutočnili konzultácie s inštitúciami EÚ a agentúrami EÚ, ako aj s členskými štátmi, ktoré vysielajú najvyšší počet ISD. Skupina expertov členských štátov pre siete ISD bola zapojená do celého procesu hodnotenia a konzultovalo sa s ňou o odporúčaniach. Ďalšie špecializované konzultácie s ISD členských štátov a inými príslušnými zainteresovanými stranami sa uskutočnili v šiestich regionálnych udalostiach v období od novembra 2017 do marca 2018 v Islamabade, Moskve, Belehrade, Tunise, Ammáne a Dakare. V novembri 2017 a januári 2018 sa uskutočnili dve cielené konzultačné stretnutia s agentúrami EÚ s podrobnejšími nadväzujúcimi rozhovormi prostredníctvom videokonferencií s agentúrou Frontex a Europolom. Stretnutie diskusnej skupiny riadiacich pracovníkov ISD z členských štátov s najväčšími sieťami ISD bolo v januári 2018 opätovne zvolané na účely poskytnutia ďalších poznatkov pred vypracovaním tohto návrhu. Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami sa vo veľkej miere zhodovali so závermi externého hodnotenia. Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili konzultácií, ocenili potenciál imigračných styčných dôstojníkov na podporu vykonávania priorít Únie v oblasti migrácie. Vyjadrili potrebu zavedenia lepších mechanizmov spolupráce a koordinácie. Členské štáty zdôraznili najmä význam spolupráce so štátmi, ktoré nie sú členmi EÚ a ktoré vysielajú styčných dôstojníkov, a žiadali zachovanie flexibility pri vytváraní miestnych a regionálnych sietí imigračných styčných dôstojníkov. Agentúry Únie žiadali užšiu spoluprácu so sieťami imigračných styčných dôstojníkov a účinnejšiu výmenu informácií s agentúrami a používanie analytických produktov vypracovaných agentúrami. Okrem toho všetky konzultované zainteresované strany sa jednomyseľne zhodli na tom, že súčasné ustanovenia týkajúce sa mechanizmov výmeny informácií a podávania správ sú neúčinné. •Posúdenie vplyvu Na základe hodnotenia a sprievodného výskumu Komisie sa jasne ukázalo, že revidované nariadenie by malo len obmedzený vplyv súvisiaci s administratívnou záťažou, zatiaľ čo iný široký hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv zdal byť buď irelevantný, alebo nepriamy a dlhodobejší. Návrh sa priamo dotkne malého okruhu približne 500 úradníkov vyslaných členskými štátmi do tretích krajín a malej reprezentatívnej skupiny riadiacich pracovníkov, pričom správy tretích krajín, v ktorých sa nachádzajú ISD, budú dotknuté len nepriamo. Ustanovenia tohto návrhu v skutočnosti nemajú žiadny vplyv ani na hlavné úlohy týchto úradníkov, ani na náklady, ktoré vzniknú členským štátom a iným orgánom, ktoré ich vysielajú. Hodnotenie a analýza Komisie sa uskutočnili v úzkej spolupráci a spojení s príslušnými správnymi orgánmi členských štátov, ktorých sa návrh priamo dotýka, pričom v priebehu celého procesu sa s nimi diskutovalo o potenciálnych vplyvoch a relevantných otázkach, ktoré sa s nimi aj overovali. Na základe týchto prebiehajúcich konzultácií a popri zisteniach v rámci hodnotenia a našej vlastnej analýzy sa dospelo k záveru, že nemožno očakávať žiadne významné vplyvy návrhu. Okrem toho na základe výsledkov hodnotenia sa podrobné porovnanie alternatívnych možností politiky nepovažuje za relevantné, keďže sa neurčili žiadne skutočné alternatívy, ktoré by riešili zdôraznené problémy, a preto sa v rámci tohto návrhu nepožadovalo posúdenie vplyvu. •Základné práva V tomto návrhu sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznávané v článkoch 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii a vyjadrené v Charte základných práv Európskej únie. V tomto návrhu sa predovšetkým plne rešpektuje ľudská dôstojnosť, právo na život, zákaz mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, právo na slobodu a bezpečnosť, právo na ochranu osobných údajov, právo na azyl a ochranu proti odsunu a vyhosteniu, zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia a nediskriminácie, právo na účinný prostriedok nápravy a práva dieťaťa. 4.VPLYV NA ROZPOČET Európska sieť imigračných styčných dôstojníkov bude financovaná prostredníctvom osobitného nástroja financovania EÚ. V rámci súčasného viacročného finančného rámca (2014 – 2020) sa v nástroji pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz vyčlenili prostriedky na tento účel. Predpokladá sa, že výdavky spojené s vykonávaním tohto návrhu, predovšetkým s cieľom podporiť vysielanie imigračných styčných dôstojníkov Komisiou, ako aj administratívne a prevádzkové náklady súvisiace s činnosťami sietí imigračných styčných dôstojníkov, ktorí dostávajú úlohy prostredníctvom nového riadiaceho výboru, budú naďalej oprávnené v rámci rovnakého rozpočtového riadku v nasledujúcom VFR. Ak sa návrh prijme pred nasledujúcim finančným rámcom, potrebné zdroje (odhadované na 860 000 EUR) budú financované zo súčasného rozpočtového riadku nástroja pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz a sumy budú odpočítané z celkovej sumy 17,3 mil. EUR vyčlenenej na vykonávanie tohto návrhu. Náklady spojené s vykonávaním tohto návrhu sa prideľujú takto: 1,6 mil. EUR na fungovanie riadiaceho výboru, 12,2 mil. EUR na vykonávanie činností európskej siete imigračných styčných dôstojníkov a 3,5 mil. EUR odhadovaných na vyslanie imigračných styčných dôstojníkov Komisiou. Zdroje vyžadované pre tento návrh sú zlučiteľné so súčasným VFR (2014 – 2020) a s návrhom Komisie na viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 z 2. mája 2018. 5.ĎALŠIE PRVKY

•Plány implementácie a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní navrhovaného nariadenia. Zistenia sa zverejnia. ·Následky rôznych protokolov, ktoré tvoria prílohy k zmluvám, a dohôd o pridružení uzatvorených s tretími krajinami Návrh je založený na schengenskom acquis. Preto je potrebné zohľadniť vplyv na jednotlivé protokoly, pokiaľ ide o Dánsko, Írsko, Spojené kráľovstvo, Island, Nórsko, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko. Podobne sa musí zohľadniť aj vplyv na rôzne akty o pristúpení. Situácia každého z dotknutých štátov je podrobne opísaná v odôvodneniach tohto návrhu. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Týmto návrhom sa stanovujú všeobecné zásady na vytvorenie európskej siete imigračných styčných dôstojníkov vyslaných členskými štátmi, ako aj Komisiou a agentúrami Únie do tretích krajín s cieľom prispieť k účinnému riadeniu migrácie a zabezpečiť vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti v rámci Európskej únie. V tomto nariadení sa na uvedené účely stanovujú tieto prvky s cieľom posilniť riadenie európskej siete imigračných dôstojníkov: ·Upravuje sa názov nariadenia a hlavná terminológia s cieľom lepšie zohľadniť ciele návrhu, predovšetkým cieľ posilniť európsku koordináciu imigračných styčných dôstojníkov. ·Ďalej sa objasňuje vymedzenie imigračného styčného dôstojníka a výslovne sa odkazuje na styčných dôstojníkov presadzovania vnútroštátneho práva, ktorí pracujú na úlohách súvisiacich s prisťahovalectvom. ·Zavádza sa riadiaci výbor na európskej úrovni s cieľom posilniť medzi členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie správu siete a koordináciu imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín. ·Ukončuje sa povinnosť podávať polročné správy predsedníctva, zavádzajú sa požiadavky na podávanie správ, ktoré musí odsúhlasiť riadiaci výbor a ktoré budú zahŕňať následné opatrenia, a zavádza sa možnosť riadiaceho výboru zadať cielené žiadosti o informácie ad hoc. ·Posilňuje sa výmena informácií medzi imigračnými styčnými dôstojníkmi, ako aj členmi riadiaceho výboru prostredníctvom zabezpečenej webovej platformy. ·Poskytuje sa právna istota, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov imigračnými styčnými dôstojníkmi na účely plnenia úloh a činností vymedzených v návrhu. ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový 2018/0153 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (prepracované znenie)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu Ö o fungovaní Európskej únie Õ o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 63 ods. 3 písm. b) Ö 74 Õ a článok 66 Ö 79 ods. 2Õ, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: ò nový (1)Nariadenie Rady (ES) č. 377/2004 bolo podstatným spôsobom zmenené. Vzhľadom na potrebu vykonať ďalšie zmeny by sa uvedené nariadenie malo v záujme prehľadnosti prepracovať. ê 377/2004 odôvodnenie 1 (prispôsobené) Plán riadenia vonkajších hraníc členských štátov Európskej únie, ktorý odsúhlasila Rada na svojom zasadnutí 13. júna 2002, predpokladá vytvorenie sietí imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín. ê 377/2004 odôvodnenie 2 (prispôsobené) Európska Rada na svojom zasadnutí v Seville 21. a 22. júna 2002 žiadala vo svojich záveroch vytvorenie siete imigračných styčných dôstojníkov členských štátov do konca roka 2002. ê 377/2004 odôvodnenie 3 (prispôsobené) Rada na svojom zasadnutí 28. a 29. novembra 2002 prijala závery o zdokonalení siete imigračných styčných dôstojníkov, pričom vzala na vedomie správu predsedníctva, v ktorej sa uvádza, že vo väčšine krajín sledovaných v správe existuje sieť styčných dôstojníkov, ale takisto uviedla, že túto sieť je potrebné naďalej posilňovať. ê 377/2004 odôvodnenie 4 (prispôsobené)

Európska Rada na zasadnutí v Solúne 19. a 20. júna 2003 zdôraznila potrebu urýchlenia práce na prijatí vhodného právneho nástroja, ktorým sa oficiálne vytvorí sieť imigračných styčných dôstojníkov (ďalej len „ISD“) v tretích krajinách v čo najkratšom termíne, a do konca roka 2003. Európska Rada takisto poukázala na význam informácií, ktoré má sieť ISD poskytovať pri vypracúvaní hodnotiaceho mechanizmu na monitorovanie vzťahov s tretími krajinami, ktoré nespolupracujú s Európskou úniou v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu. ê 377/2004 odôvodnenie 5 (prispôsobené) Po zasadnutí Európskej rady v Solúne je potrebné formálne schváliť existenciu a fungovanie takej siete – vychádzajúc zo skúseností získaných pri realizácii prebiehajúcich projektov vrátane Západobalkánskej siete ISD vedenej Belgickom – prostredníctvom právne záväzného aktu, v ktorom sa ustanovia formy spolupráce medzi imigračnými styčnými dôstojníkmi členských štátov, ciele takej spolupráce, funkcie a príslušné kvalifikačné predpoklady týchto styčných dôstojníkov, ako aj ich práva a povinnosti voči hostiteľskej krajine a vysielajúcemu členskému štátu. ê 377/2004 odôvodnenie 6 (prispôsobené) Takisto je žiaduce formálne schváliť spôsob, ktorým budú príslušné orgány spoločenstva informované o činnostiach siete imigračných styčných dôstojníkov, aby mohli prijať alebo navrhnúť opatrenia, ktoré môžu byť potrebné pre ďalšie celkové zdokonalenie riadenia kontrol osôb na vonkajších hraniciach členských štátov. ê 377/2004 odôvodnenie 7 (prispôsobené) So zreteľom na rozhodnutie Rady 2003/170/SVV z 27. februára 2003 o spoločnom využívaní styčných dôstojníkov vysielaných do zahraničia orgánmi členských štátov činnými v trestnom konaní . ò nový (2)Prudký nárast zmiešaných migračných tokov v rokoch 2015 a 2016 vyvinul tlak na systémy riadenia migrácie, azylu a hraníc a vyvolal potrebu koordinovanej a účinnej európskej reakcie. (3)Cieľom politiky Únie v oblasti migrácie je nahradiť neregulované a nekontrolované toky bezpečnými a dobre riadenými cestami prostredníctvom komplexného prístupu zameraného na všetky aspekty prisťahovalectva. (4)Dodržiavanie noriem v oblasti ľudských práv zostáva základnou zásadou Únie pri riešení migračnej krízy. Únia sa zaviazala chrániť ľudské práva a základné slobody všetkých migrantov bez ohľadu na ich migračný status a v plnom súlade s medzinárodným právom. (5)S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie politík Únie v oblasti prisťahovalectva vo všetkých ich aspektoch by sa mal uskutočňovať dôsledný dialóg a spolupráca s kľúčovými tretími krajinami pôvodu a tranzitu migrantov a žiadateľov o azyl. Takáto spolupráca by mala zabezpečiť lepšie riadenie prisťahovalectva vrátane odchodov a návratov, prispievať k stabilizácii tokov migrantov, podporovať schopnosť zhromažďovať a vymieňať si informácie, a mala by zabezpečiť prevenciu a potláčanie prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi, ako aj podporovať prístup žiadiateľov o azyl k ochrane. (6)Vzhľadom na narastajúci dopyt po spravodajských poznatkoch a informáciách na podporu tvorby politiky a operačných reakcií založených na dôkazoch je potrebné, aby imigrační styční dôstojníci zabezpečili, aby ich porozumenie a znalosti plne prispievali k vytvoreniu komplexného situačného prehľadu o tretích krajinách. (7)Vyslanie súčasných európskych styčných dôstojníkov pre migráciu do kľúčových krajín pôvodu a tranzitu, o ktoré sa žiadalo v záveroch osobitného zasadnutia hláv štátov a vlád 23. apríla 2015, bolo prvým krokom k posilneniu spolupráce s tretími krajinami v otázkach súvisiacich s migráciou a k zintenzívneniu koordinácie s imigračnými styčnými dôstojníkmi vyslanými členskými štátmi. Na základe týchto skúseností sa predpokladá dlhodobé vyslanie imigračných styčných dôstojníkov Komisiou do tretích krajín s cieľom podporiť rozvoj a vykonávanie opatrení Únie v oblasti migrácie a maximalizovať ich vplyv. (8)Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť lepšiu koordináciu a optimalizovať využívanie imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie s cieľom účinnejšie reagovať na priority EÚ v oblasti prevencie a boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu a súvisiacej cezhraničnej trestnej činnosti, ako je prevádzačstvo a obchodovanie s ľuďmi, v oblasti uľahčenia návratu, činností týkajúcich sa readmisie a reintegrácie, prispievania k integrovanému riadeniu vonkajších hraníc Únie, ako aj v oblasti podpory riadenia legálneho prisťahovalectva vrátane oblasti medzinárodnej ochrany, presídlenia a integračných opatrení pred odchodom prijatých členskými štátmi a Úniou. (9)Vychádzajúc z nariadenia Rady (ES) č. 377/2004, cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť, aby imigrační styční dôstojníci lepšie prispievali k fungovaniu európskej siete imigračných styčných dôstojníkov, a to predovšetkým vytvorením mechanizmu, prostredníctvom ktorého môžu členské štáty, Komisia a agentúry Únie systematickejšie koordinovať úlohy a funkcie svojich styčných dôstojníkov.

(10)Vzhľadom na to, že mandáty a úlohy imigračných styčných dôstojníkov sa môžu prekrývať, je potrebné vynaložiť náležité úsilie na lepšiu koordináciu práce dôstojníkov pôsobiacich v rámci tej istej tretej krajiny alebo regiónu. Ak sú imigrační styční dôstojníci vyslaní priamo na diplomatické misie Únie v tretej krajine Komisiou, mali by iniciovať a viesť sieť imigračných styčných dôstojníkov v tejto tretej krajine. (11)S cieľom minimalizovať medzery v informáciách a duplicitu práce, ako aj maximalizovať operačné spôsobilosti a účinnosť je nevyhnutné vytvoriť spoľahlivý mechanizmus riadenia, ktorým sa zabezpečí lepšia koordinácia všetkých styčných dôstojníkov, ktorí sa v rámci svojich povinností zaoberajú problematikou prisťahovalectva. Riadiaci výbor by mal poskytovať usmernenia v súlade s prioritami politiky Únie – a pri zohľadnení vonkajších vzťahov Únie – a mal by mať potrebné právomoci, najmä na prijímanie dvojročných pracovných programov činností siete imigračných styčných dôstojníkov, prideľovanie prispôsobených úloh ad hoc imigračným styčným dôstojníkom so zameraním na priority a vznikajúce potreby, na ktoré sa už nevzťahuje dvojročný pracovný program, prideľovanie prostriedkov na dohodnuté činnosti a mal by zodpovedať za ich vykonávanie. (12)Riadiaci výbor by preto mal pravidelne zostavovať a aktualizovať zoznam imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín. Tento zoznam by mal obsahovať informácie týkajúce sa umiestnenia, zloženia a činností rôznych sietí vrátane kontaktných údajov a zhrnutia úloh vyslaných imigračných styčných dôstojníkov. (13)Malo by sa podporovať spoločné vyslanie styčných dôstojníkov s cieľom zlepšiť operačnú spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi, ako aj reagovať na potreby na úrovni Únie, ako ich definuje riadiaci výbor. Z prostriedkov Únie by sa malo podporovať spoločné vyslanie najmenej dvomi členskými štátmi, čím sa podporí angažovanosť a poskytne pridaná hodnota všetkým členským štátom, najmä tým, ktoré majú v tretích krajinách menšie alebo žiadne siete styčných dôstojníkov. (14)Mali by sa prijať osobitné ustanovenia pre všeobecnejšie akcie Únie v oblasti budovania kapacít pre imigračných styčných dôstojníkov, prostredníctvom rozvoja spoločných hlavných osnov a kurzov odbornej prípravy pred vyslaním, a to v spolupráci s príslušnými agentúrami Únie, a na podporu posilnenia operačnej kapacity sietí imigračných styčných dôstojníkov. (15)Siete imigračných styčných dôstojníkov by sa mali vyhnúť duplicite práce agentúr Únie a iných nástrojov alebo štruktúr Únie a mali by priniesť pridanú hodnotu k tomu, čo už dosiahli v oblasti zhromažďovania a výmeny informácií v oblasti prisťahovalectva, a to najmä zameraním sa na operačné aspekty. Mali by pôsobiť ako sprostredkovatelia a poskytovatelia informácií z tretích krajín na podporu agentúr Únie pri plnení ich funkcií a úloh, najmä ak agentúry Únie ešte nenadviazali spoluprácu s tretími krajinami. Na tento účel by sa mala rozvinúť užšia spolupráca medzi sieťami imigračných styčných dôstojníkov a príslušnými agentúrami Únie. (16)Orgány členských štátov by mali zabezpečiť, aby sa strategické a operačné analytické produkty agentúr Únie v súvislosti s nelegálnym prisťahovalectvom, návratom, cezhraničnou trestnou činnosťou alebo medzinárodnou ochranou a presídľovaním účinne dostali k imigračným styčným dôstojníkom v tretích krajinách a aby sa informácie poskytované imigračnými styčnými dôstojníkmi vymieňali s príslušnými agentúrami Únie – najmä s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Europolom a azylovou agentúrou Európskej únie v rámci ich príslušných právnych rámcov. (17)S cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie informácií zhromaždených sieťami imigračných styčných dôstojníkov by takéto informácie mali byť dostupné prostredníctvom bezpečnej webovej platformy na výmenu informácií. (18)Informácie zhromaždené imigračnými styčnými dôstojníkmi by mali podporovať vykonávanie technického a operačného európskeho integrovaného riadenia hraníc uvedeného v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 a mali by prispievať k rozvoju a údržbe vnútroštátnych systémov hraničného dozoru v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013. (19)Malo by byť možné využívať dostupné zdroje podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014 na podporu činností európskej siete imigračných styčných dôstojníkov, ako aj na vysielanie spoločných imigračných styčných dôstojníkov členskými štátmi. (20)Každé spracúvanie a prenos osobných údajov členskými štátmi v rámci tohto nariadenia by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 a vnútroštátnymi ustanoveniami, ktorými sa transponuje smernica 2016/680. Komisia a agentúry Únie by pri spracúvaní osobných údajov mali uplatňovať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001. (21)Spracúvanie osobných údajov v rámci tohto nariadenia by sa malo uskutočňovať na účely poskytovania pomoci vracajúcim sa štátnym príslušníkom tretích krajín a uľahčenia presídlenia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a vykonávania opatrení Únie v súvislosti s prijímaním legálnych prisťahovalcov. V tejto súvislosti je preto potrebný právny rámec, v ktorom sa uznáva úloha imigračných styčných dôstojníkov. (22)Návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky vstupu, pobytu alebo bydliska v členských štátoch v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES, je základnou súčasťou komplexného úsilia o boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a predstavuje významný dôvod závažného verejného záujmu. (23)Imigrační styční dôstojníci musia spracúvať osobné údaje s cieľom uľahčiť návratové operácie. Tretie krajiny návratu často nepodliehajú rozhodnutiam o primeranosti, ktoré prijala Komisia podľa článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo podľa článku 36 smernice (EÚ) 2016/680, a často neuzatvorili alebo neplánujú uzatvoriť dohodu o readmisii s Úniou alebo inak ustanoviť primerané záruky v zmysle článku 46 nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo v zmysle vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa transponuje článok 37 smernice (EÚ) 2016/680. Napriek nesmiernej snahe Únie pri spolupráci s hlavnými krajinami pôvodu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahuje povinnosť návratu, nie je vždy možné zabezpečiť, aby takéto tretie krajiny systematicky plnili povinnosť stanovenú medzinárodným právom prijať späť svojich vlastných štátnych príslušníkov. Dohody o readmisii, ktoré Únia alebo členské štáty uzavreli alebo o ktorých rokujú a v ktorých sa stanovujú primerané záruky na prenos údajov do tretích krajín podľa článku 46 nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo podľa vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa transponuje článok 36 smernice (EÚ) 2016/680, sa vzťahujú na obmedzený počet takýchto tretích krajín. V prípade neexistencie takýchto dohôd by osobné údaje mali prenášať imigrační styční dôstojníci na účely vykonávania návratových operácií Únie, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 49 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2016/679 alebo vo vnútroštátnych ustanoveniach, ktorými sa transponuje článok 38 smernice (EÚ) 2016/680. (24)V záujme dotknutých osôb by imigrační styční dôstojníci mali mať možnosť spracúvať osobné údaje osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a ktoré sú predmetom presídľovania, a osôb, ktoré sa chcú legálne presťahovať do Únie, s cieľom potvrdiť ich totožnosť a štátnu príslušnosť. (25)Keďže ciele tohto nariadenia, ktorými je optimalizovať využívanie imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie s cieľom účinnejšie vykonávať priority Únie v oblasti predchádzania nelegálnemu prisťahovalectvu a boja proti nemu, uľahčenia návratu, readmisie a reintegrácie, prispievania k integrovanému riadeniu vonkajších hraníc Únie, ako aj v oblasti podpory riadenia legálneho prisťahovalectva alebo systémov medzinárodnej ochrany, nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť samy, ale možno ich lepšie dosiahnuť prostredníctvom koordinácie na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov. ê 377/2004 odôvodnenie 8 (prispôsobené) (26)Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje rozvoj Ö ustanovení Õ schengenského acquis v zmysle Dohody uzatvorenej Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Ö týchto dvoch štátov Õ k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis a ktorá spadá do oblasti uvedenej v článku 1, v bodoch A a E rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode.

ê 493/2011 odôvodnenie 15 (prispôsobené) (27)Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A a E rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES. ê 493/2011 odôvodnenie 16 (prispôsobené) (28)Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu podpísaného medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej článku 1 bodoch A a E rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/261/EC 2011/350/EÚ . ê 377/2004 odôvodnenie 9 (prispôsobené) (29)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu Ö (č. 22) Õ o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve Ö o fungovaní Európskej únie Õ o založení Európskeho spoločenstvasa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, a preto nie je ním viazané a ani sa naňna neho nevzťahuje. Keďže toto nariadenie je založené na schengenskom acquis podľa ustanovení časti tri hlavy IV Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa v súlade s článkom 5 Ö 4 Õ uvedeného protokolu rozhodne Ö do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva Õ v lehote šiestich mesiacov od prijatia tohto nariadenia Radou, či ho bude implementovať do svojho vnútroštátneho práva. ê 377/2004 odôvodnenie 10 (prispôsobené) (30)Spojené kráľovstvo sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5ods. 1 Protokolu Ö (č. 19) Õ o začlenení schengenského acquis Ö o schengenskom acquis začlenenom Õ do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve Ö o fungovaní Európskej únie Õ o založení Európskeho spoločenstva, a článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ESz 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis. ê 377/2004 odôvodnenie 11 (prispôsobené) (31)Írsko sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5ods. 1 Protokolu Ö (č. 19) Õ o začlenení schengenského acquis Ö o schengenskom acquis začlenenom Õ do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve Ö o fungovaní Európskej únie Õ o založení Európskeho spoločenstva, a článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ESz 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach Schengenského acquis. ê 377/2004 odôvodnenie 12 (prispôsobené) (32)Účasť Spojeného kráľovstva a Írska na tomto nariadení v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ESz 29. mája 2000 a s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 sa týka zodpovednosti spoločenstva Ö Únie Õ za prijatie opatrení, ktorými sa menia ustanovenia schengenského acquis proti organizovaniu nelegálneho prisťahovalectva, na ktorom sa zúčastňuje Spojené kráľovstvo a Írsko. ê 377/2004 odôvodnenie 13 (prispôsobené) (33)Toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3(21) aktu o pristúpení z roku 2003, Ö článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2005 a článku 4 ods. 2 aktu o pristúpení z roku 2011, Õ

ê 377/2004 (prispôsobené) PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Ö Rozsah pôsobnosti Õ ò nový 1.Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá na zlepšenie koordinácie imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie, a to vytvorením európskej siete imigračných styčných dôstojníkov. ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový 24.Toto nariadenie nemá dopad na úlohy imigračných styčných dôstojníkov v rámci ich úloh a povinností podľa Ö práva Únie a Õvnútroštátneho práva, zásad politiky alebo postupov, alebo podľa osobitných dohôd uzatvorených s hostiteľskou krajinou alebo s medzinárodnými organizáciami. Článok 21 Ö Vymedzenie pojmov Õ Ö Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: Õ 1.„imigračný styčný dôstojník“ v tomto nariadení znamenáje: (a)zástupcuzástupca jedného z členských štátov, ktorého vyslala do zahraničia imigračná služba ð , orgán presadzovania práva ï alebo iné príslušné orgány na účel nadviazania a udržiavania kontaktov s orgánmi hostiteľskej ð tretej ï krajiny s cieľom prispievať k prevencii a boju proti nelegálnemu prisťahovalectvu, návratu Ö neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín Õnelegálnych prisťahovalcov a riadeniu Ö legálneho prisťahovalectva Õ legálnej migrácie;. ò nový (b)styčný dôstojník vyslaný do zahraničia Komisiou na účel nadviazania a udržiavania kontaktov s orgánmi tretej krajiny v otázkach týkajúcich sa prisťahovalectva;

(c)styčný dôstojník vyslaný do zahraničia agentúrami Únie v zmysle ich príslušného právneho základu, ktorý sa zaoberá otázkami súvisiacimi s prisťahovalectvom; ê 377/2004 (b)2. Na účely tohto nariadenia sa za imigračných styčných dôstojníkov považujú aj styční dôstojníci, ktorí sa zaoberajú problematikou prisťahovalectva v rámci svojich služobných povinností. ò nový 2.„vyslaný do zahraničia“ je byť vyslaný na primerané časové obdobie, ktoré určí príslušný orgán, a to: (a)do konzulárnych orgánov členských štátov v tretej krajine; (b)do príslušných orgánov tretej krajiny; (c)do medzinárodnej organizácie; (d)na diplomatickú misiu Únie. ê 377/2004 3.Imigrační styční dôstojníci môžu byť vyslaní do národných konzulárnych úradov členských štátov v tretích krajinách alebo do príslušných orgánov iných členských štátov, avšak aj do príslušných orgánov tretích krajín, ako aj do medzinárodných organizácií na primerané obdobie, ktoré určí vysielajúci členský štát. ò nový 3.„osobné údaje“ sú osobné údaje vymedzené v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679; 4.„návrat“ je návrat vymedzený v článku 3 bode 3 smernice 2008/115/ES. ê 377/2004 (prispôsobené)

ð nový Článok 32 Ö Úlohy imigračných styčných dôstojníkov Õ 1.Každý členský štát zabezpečí, aby jeho imigrační a styční dôstojníci nadviazali a udržiavali Imigrační styční dôstojníci Ö nadväzujú a udržiavajú Õ priame kontakty s príslušnými orgánmi v hostiteľskej krajine ð tretej krajiny ï a s každou príslušnou organizáciouso všetkými príslušnými organizáciami pôsobiacimi v hostiteľskej ð tretej ï krajine, s cieľom uľahčenia a urýchlenia zhromažďovania a výmeny informácií ð na účely vykonávania tohto nariadenia ï. 2.Imigrační styční dôstojníci zhromažďujú informácie na použitie na operačnej alebo strategickej úrovni, alebo na oboch úrovniach. ð Tieto informácie nesmú obsahovať osobné údaje. ïTieto informácie sa týkajú Ö týchto otázok Õ najmä otázok, akými sú: a)Ö migračné toky Õ presuny nelegálnych prisťahovalcov, ktoré sa uskutočňujú alebo prechádzajú cez hostiteľskú krajinu;, b) trasy týchto Ö migračných Õ tokov presunov nelegálnych prisťahovalcovs cieľom dostať sa na územia členských štátov;, c)existencia, ð činnosti a spôsoby fungovania ï zločineckých skupín zapojených do ð pašovania ľudí a obchodovania s ľuďmi na migračných trasách; ï –ich spôsob uskutočnenia presunov vrátane použitých dopravných prostriedkov, zapojenia sprostredkovateľov a pod., –existencia a činnosti nelegálnych organizácií zapojených do pašovania prisťahovalcov, d)incidenty a udalosti, ktoré môžu byť alebo sa môžu stať príčinou nového vývoja, pokiaľ ide onových postupov s ohľadom na Ö migračné Õ tokypresuny nelegálnych prisťahovalcov;, e)metódy používané na falšovanie alebo pozmeňovanie dokladov totožnosti a cestovných dokladov;, f)spôsoby a prostriedky pomoci orgánom v hostiteľských ð tretích ï krajinách pri predchádzaní tokom nelegálneho prisťahovalectvapresunom pri nelegálnom prisťahovalectve, ktoré sa uskutočňujú alebo prechádzajú cez ich územia;, g)spôsoby a prostriedky uľahčenia návratu, a repatriácie Ö readmisie Õ ð a reintegrácie ï nelegálnych prisťahovalcov do krajiny ich pôvodu;, ò nový h)prístup žiadateľov o azyl k ochrane v tretích krajinách; i)možné stratégie legálneho prisťahovalectva a kanály medzi Úniou a tretími krajinami, vrátane presídlenia a iných nástrojov ochrany, ako aj zručností a potrieb trhu práce; j)opatrenia pred odchodom dostupné prisťahovalcom v krajinách pôvodu alebo tretích krajinách, ktoré podporujú úspešnú integráciu po príchode do členských štátov;

ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový ð k)kapacita, spôsobilosť, politické stratégie, ï právne predpisy a právna praxð tretích krajín ï, ktoré sú relevantné s ohľadom na Ö otázky uvedené v písmenách a) až j) Õ vyššie uvedené otázky., – informácie prenášané prostredníctvom systému včasného varovania. ò nový 3.Imigrační styční dôstojníci navzájom a s príslušnými zúčastnenými stranami koordinujú poskytovanie svojich činností v oblasti budovania kapacít orgánom a iným zúčastneným stranám v tretích krajinách. ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový 43.Imigrační styční dôstojníci sú takisto oprávnení Ö môžu Õ poskytovať pomoc pri: (a) zisťovaní totožnosti ð neoprávnene sa zdržiavajúcich ï štátnych príslušníkov tretích krajín a pri uľahčovaní ich návratu Ö v súlade so smernicou 2008/115/ES Õ do ich krajiny pôvodu;. ò nový b) potvrdzovaní totožnosti a uľahčovaní presídlenia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu v Únii; c) potvrdzovaní totožnosti a uľahčovaní vykonávania opatrení Únie v súvislosti s vstupom legálnych prisťahovalcov na územie. ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový 54.Členské štáty zabezpečia, aby ich imigrační styční dôstojníci plnili Imigrační styční dôstojníci Ö plnia Õ svoje úlohy v rámci svojich povinností a v súlade s ustanoveniami, vrátane ustanovení o ochrane osobných údajov, stanovenými Ö v právnych predpisoch Únie a vo Õ ustanovených v ich vnútroštátnych právnych predpisoch a v akýchkoľvek dohodách alebo dojednaniach uzatvorených s hostiteľskými ð tretími ï krajinami alebo s medzinárodnými organizáciami.

Článok 43 Ö Oznámenie o vyslaní imigračných styčných dôstojníkov Õ 1.Členské štátyð , Komisia a agentúry Únie ï sa navzájom systematicky a bezodkladne informujú, informujú Radu a Komisiu ð Riadiaci výbor ï o ð svojich plánoch vyslania ï vyslaní svojich imigračných styčných dôstojníkov, ako aj o náplni ich služobných povinností ð a o dĺžke trvania ich vyslania ï. 2.Každý členský štát informuje aj ostatné členské štáty o svojich zámeroch, ktoré sa týkajú vyslania imigračných styčných dôstojníkov do tretích krajín, aby im umožnil vyjadriť záujem o uzatvorenie dohody o spolupráci s dotknutým členským štátom týkajúcej sa takého vyslania, ako je uvedené v článku 5. ê 493/2011 článok 1 ods. 1 písm. b) ð nový 23.Informácie uvedené v odseku odsekoch 1 a 2 sa uverejňujú na bezpečnej webovej ð platforme na výmenu informácií stanovenej v článku 9 ï informačnej a koordinačnej sieti pre služby riadenia migrácie členských štátov zriadenej rozhodnutím Rady 2005/267/ES (ICONet) (ďalej len „ICONet“) v časti venovanej sieťam imigračných styčných dôstojníkov. Komisia poskytuje tieto informácie aj Rade. ê 377/2004 (prispôsobené) Článok 54 Ö Vytvorenie miestnych alebo regionálnych sietí imigračných styčných dôstojníkov Õ 1.Členské štáty zabezpečia, aby ich Iiimigrační styční dôstojníci vyslaní do tých istých tretích krajín alebo regiónov vytvorili medzi sebou Ö vytvárajú Õ siete miestnej alebo regionálnej spolupráce. V rámci týchtotakých sietí imigrační styční dôstojníci najmä: a)sa stretávajú sa pravidelne a vždy, keď je to potrebné;, ê 493/2011 článok 1 ods. 2 písm. a) ð nový b)si vymieňajú si informácie a praktické skúsenosti, najmä na zasadnutiach a prostredníctvom ð bezpečnej webovej platformy na výmenu informácií stanovenej v článku 9 ï siete ICONet;, c)si v prípade potreby si vymieňajú informácie o skúsenostiach v súvislosti s prístupom žiadateľov o azyl k ochrane;,

ê 377/2004 (prispôsobené) ð nový d)podľa potreby koordinujú svoje stanoviská, ktoré sa majú prijať v stykoch s obchodnými prepravcami;, e)sa zúčastňujú sa podľa potreby na spoločnom odbornom vzdelávaní a príprave;, f)podľa potreby organizujú informačné zasadnutia a odborné vzdelávanie a prípravu pre členov diplomatického a konzulárneho personálu misií členských štátov v hostiteľskej ð tretej ï krajine;, g)prijímajú spoločné postupy k metódam zhromažďovania a oznamovania strategicky dôležitých informácií vrátane analýz rizikapríslušným orgánom vysielajúcich členských štátov;, –prispievajú k polročným správam o ich spoločných činnostiach, ktoré sú vypracované v súlade s článkom 6 ods. 1, h)podľa potreby nadviažu pravidelné kontakty s podobnými sieťami v hostiteľskej ð tretej ï krajine country a v susedných tretích krajinách. ò nový 2.Siete stanovené v odseku 1 koordinujú imigrační styční dôstojníci vyslaní Komisiou. V miestach, kam Komisia nevyslala imigračných styčných dôstojníkov, vykonáva koordináciu siete imigračný styčný dôstojník, na ktorom sa členovia siete dohodli. 3.Koordinátor siete oznámi riadiacemu výboru, že bol menovaný koordinátorom. ê 493/2011 článok 1 ods. 2 písm. b) 2. Zástupcovia Komisie a Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) zriadenej nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 sa môžu zúčastňovať na zasadnutiach organizovaných v rámci siete imigračných styčných dôstojníkov; ak je to však potrebné z operatívnych dôvodov, zasadnutia sa môžu konať v neprítomnosti týchto zástupcov. Podľa potreby je možné prizvať aj iné orgány a úrady. ê 493/2011 článok 1 ods. 2 písm. c) 3. Členský štát, ktorý vykonáva predsedníctvo v Rade Európskej únie, prevezme iniciatívu na konanie týchto zasadnutí. Ak členský štát vykonávajúci predsedníctvo nie je zastúpený v danej krajine alebo regióne, je na členskom štáte, ktorý vystupuje ako zástupca predsedníctva, aby prevzal iniciatívu na konanie zasadnutí. Takéto zasadnutia sa môžu konať aj z iniciatívy iných členských štátov. ê 377/2004 (prispôsobené)

Článok 65 Ö Spoločné vyslanie imigračných styčných dôstojníkov Õ 1.Členské štáty sa môžu na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni dohodnúť, že imigrační styční dôstojníci vyslaní do tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácie jedným členským štátom, zastupujú aj záujmy jedného alebo niekoľkých iných členských štátov. 2.Členské štáty sa takisto môžu dohodnúť, aby sa ich imigrační styční dôstojníci spoločne podieľali na určitých úlohách. ò nový 3.Ak vyšlú imigračného styčného dôstojníka dva alebo viaceré členské štáty spoločne, môžu získať finančnú podporu Únie podľa nariadenia (EÚ) č. 515/2014. Článok 7 Riadiaci výbor 1.Zriaďuje sa riadiaci výbor pre európsku sieť imigračných styčných dôstojníkov (ďalej len „riadiaci výbor“). 2.Riadiaci výbor sa skladá z jedného zástupcu každého členského štátu, dvoch zástupcov Komisie, jedného zástupcu Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, jedného zástupcu Europolu a jedného zástupcu Agentúry Európskej únie pre azyl. Členovia riadiaceho výboru sú vymenovaní na základe ich príslušných skúseností a odborných znalostí v oblasti riadenia sietí styčných dôstojníkov. 3.Zástupcovia tretích krajín pridružených k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, sa zúčastňujú na zasadnutí riadiaceho výboru ako pozorovatelia. 4.Odborníci, zástupcovia vnútroštátnych orgánov, medzinárodných organizácií a príslušných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie, ktoré nie sú členmi riadiaceho výboru, môžu byť pozvaní na zasadnutia riadiaceho výboru ako pozorovatelia. Môžu sa zorganizovať aj spoločné stretnutia s inými sieťami alebo organizáciami. Môžu sa zorganizovať aj spoločné stretnutia s inými sieťami alebo organizáciami. 5.Riadiacemu výboru predsedá Komisia. Predseda: (a)zabezpečuje kontinuitu a organizuje činnosť riadiaceho výboru vrátane podpory prípravy dvojročného pracovného programu a dvojročnej správy o činnostiach; (b)zabezpečuje, aby kolektívne činnosti schválené riadiacim výborom boli konzistentné a koordinované s príslušnými nástrojmi a štruktúrami Únie a aby odrážali priority Únie v oblasti migrácie; (c)zvoláva zasadnutia riadiaceho výboru. Na dosiahnutie cieľov riadiaceho výboru predsedovi pomáha sekretariát. 6.Riadiaci výbor zasadá najmenej dvakrát do roka. Článok 8

Úlohy riadiaceho výboru 1.Riadiaci výbor prijme do troch mesiacov od svojho prvého zasadnutia na návrh predsedu svoj vlastný rokovací poriadok. V rokovacom poriadku sa stanovia pravidlá hlasovania. 2.Riadiaci výbor vykonáva s prihliadnutím na priority Únie v oblasti prisťahovalectva a v rámci úloh imigračných styčných dôstojníkov vymedzených v tomto nariadení tieto činnosti: (a)stanovuje priority a činnosti prijatím dvojročného pracovného programu a uvedením zdrojov potrebných na podporu tejto práce; (b)preskúmava vykonávanie činností stanovených v dvojročnom pracovnom programe, vymenovanie koordinátorov siete a pokrok dosiahnutý sieťami imigračných styčných dôstojníkov, pokiaľ ide o spoluprácu s príslušnými orgánmi v tretích krajinách; (c)prijíma dvojročnú správu o činnosti; (d)pred každým zasadnutím riadiaceho výboru aktualizuje zoznam vyslaných imigračných styčných dôstojníkov; (e)identifikuje medzery vo vysielaní imigračných styčných dôstojníkov a odporúča ich vyslanie. 3.Riadiaci výbor vykonáva s prihliadnutím na operačné potreby Únie v oblasti prisťahovalectva a v rámci úloh imigračných styčných dôstojníkov vymedzených v tomto nariadení tieto činnosti: (a)schvaľuje prideľovanie ad hoc úloh sieťam imigračných styčných dôstojníkov; (b)monitoruje dostupnosť informácií medzi imigračnými styčnými dôstojníkmi a agentúrami Únie a v prípade potreby vydáva odporúčania na potrebné opatrenia; (c)podporuje rozvoj schopností imigračných styčných dôstojníkov, a to aj prostredníctvom vypracovania spoločných základných učebných plánov, odbornej prípravy pred vyslaním a organizovaním spoločných seminárov o témach uvedených v článku 3 ods. 2; (d)zabezpečuje, aby sa informácie vymieňali prostredníctvom webovej platformy na výmenu informácií uvedenej v článku 9. 4.Na vykonávanie činností uvedených v odsekoch 2 a 3 môžu členské štáty získať finančnú podporu Únie v súlade s nariadením (EÚ) č. 515/2014. Článok 9 Platforma na výmenu informácií 1.Imigrační styční dôstojníci a členovia riadiaceho výboru zabezpečia, aby sa všetky relevantné informácie a štatistiky odovzdávali a vymieňali prostredníctvom bezpečnej webovej platformy na výmenu informácií, zriadenej a udržiavanej Komisiou. Tieto informácie obsahujú aspoň tieto prvky: (a)príslušné dokumenty, správy a analytické produkty v oblasti prisťahovalectva, najmä faktické informácie o krajinách alebo regiónoch, do ktorých sú vyslaní imigrační styční dôstojníci; (b)dvojročné pracovné programy, dvojročné správy o činnosti a výsledky činností a ad hoc úlohy sietí imigračných styčných dôstojníkov podľa článku 8 ods. 2 a 3; (c)aktualizovaný zoznam členov riadiaceho výboru;

(d)aktualizovaný zoznam imigračných styčných dôstojníkov vyslaných do tretích krajín vrátane ich mien, miest, telefónnych čísel a e-mailových adries; (e)iné relevantné dokumenty súvisiace s činnosťami a rozhodnutiami riadiaceho výboru. 2.S výnimkou údajov uvedených v odseku 1 písm. c) a d) nesmú informácie vymieňané prostredníctvom platformy obsahovať osobné údaje alebo akékoľvek prepojenia, prostredníctvom ktorých sú takéto osobné údaje priamo alebo nepriamo k dispozícii. Prístup k údajom uvedeným v odseku 1 písm. c) a d) sa obmedzuje na imigračných styčných dôstojníkov a členov riadiaceho výboru na účely vykonávania tohto nariadenia. Článok 10 Spracovanie osobných údajov 1.Imigrační styční dôstojníci plnia svoje úlohy v súlade s právnymi ustanoveniami o ochrane osobných údajov stanovenými v právnych predpisoch Únie a vnútroštátnych právnych predpisoch a v medzinárodných dohodách uzavretých s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami. 2.Imigrační styční dôstojníci môžu spracovávať osobné údaje na účely úloh uvedených v článku 3 ods. 4. Tieto osobné údaje sa po dokončení úlohy vymažú. 3.Osobné údaje spracúvané podľa odseku 2 môžu zahŕňať: (a)biometrické alebo biografické údaje, ak je to potrebné na potvrdenie totožnosti a štátnej príslušnosti štátnych príslušníkov tretích krajín na účely návratu vrátane všetkých typov dokumentov, ktoré možno považovať za dôkaz alebo prima facie dôkaz o štátnej príslušnosti; (b)zoznamy cestujúcich pre lety späť do tretích krajín; (c)biometrické alebo biografické údaje s cieľom potvrdiť totožnosť a štátnu príslušnosť štátnych príslušníkov tretích krajín na účely prijatia a presídlenia štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, na účely legálnej migrácie. 4.Prenosy osobných údajov zo strany imigračných styčných dôstojníkov podľa tohto článku do tretích krajín sa uskutočnia v súlade s kapitolou V nariadenia (EÚ) 2016/679, resp. vnútroštátnymi ustanoveniami, ktorými sa transponuje kapitola V smernice (EÚ) 2016/680. ê 493/2011 článok 1 ods. 3 Článok 6 1. Členský štát, ktorý vykonáva predsedníctvo v Rade Európskej únie, alebo ak tento členský štát nie je zastúpený v danej krajine alebo regióne, členský štát, ktorý vystupuje ako zástupca predsedníctva, vypracuje pre Európsky parlament, Radu a Komisiu do konca každého polroka správu o činnostiach sietí imigračných styčných dôstojníkov v špecifických krajinách a/alebo regiónoch osobitného záujmu pre Úniu, ako aj o situácii v týchto krajinách a/alebo regiónoch vo veciach týkajúcich sa nelegálneho prisťahovalectva, a to so zohľadnením všetkých relevantných aspektov vrátane ľudských práv. Výber špecifických krajín a/alebo regiónov osobitného záujmu pre Úniu sa uskutoční po konzultácii s členskými štátmi a Komisiou, je založený na objektívnych migračných ukazovateľoch, medzi ktoré patria štatistika o nelegálnom prisťahovalectve a analýzy rizika a iné relevantné informácie alebo správy vypracované agentúrou Frontex a Európskym podporným úradom pre azyl, a zohľadňuje celkovú politiku Únie v oblasti vonkajších vzťahov. 2. Správy členských štátov uvedené v odseku 1 sa vypracúvajú v súlade so vzorom stanoveným v rozhodnutí Komisie 2005/687/ES z 29. septembra 2005 o forme správy o činnostiach sietí styčných imigračných úradníkov a o situácii v hostiteľskej krajine, pokiaľ ide o záležitosti nelegálneho prisťahovalectva , a sú v nich uvedené príslušné kritériá výberu. 3. Komisia na základe správ členských štátov uvedených v odseku 1 každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade vecné zhrnutie a v prípade potreby aj odporúčania týkajúce sa rozvoja sietí imigračných styčných dôstojníkov, pričom v prípade potreby zohľadní aspekty ľudských práv. ê 377/2004 (prispôsobené)

Článok 117 Ö Konzulárna spolupráca Õ Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o konzulárnej spolupráci na miestnej úrovni, ktoré sú uvedené v Ö nariadení (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva Õ. ò nový Článok 12 Podávanie správ 1.Päť rokov po prijatí tohto nariadenia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Európskej rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia. 2.Členské štáty poskytnú Komisii informácie potrebné na prípravu správy o uplatňovaní tohto nariadenia. ê Článok 13 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 377/2004 sa zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe I. ê 377/2004 (prispôsobené) Článok 148 Ö Nadobudnutie účinnosti Õ Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňa 5. januára 2004 Ö dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie Õ. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade soZmluvou o založení Európskeho spoločenstva Ö zmluvami. Õ

V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda

LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob riadenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom: 3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (prepracované znenie) 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Príslušnou oblasťou politiky je migrácia a konkrétnejšie politika zameraná na obmedzenie stimulov pre nelegálne prisťahovalectvo a boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi. 1.3.Druh návrhu/iniciatívy ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu ◻ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie X Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Príprava novej politiky v oblasti migrácie 1.4.2.Špecifické ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

Špecifický cieľ č. 1.1 Obmedzenie stimulov pre nelegálne prisťahovalectvo Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Návrh revízie nariadenia o imigračných styčných dôstojníkoch 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aké účinky by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. V prípade prijatia a riadneho vykonávania tohto návrhu sa očakáva, že povedie k optimalizácii využitia imigračných styčných dôstojníkov vrátane tých, ktorých Komisia a agentúry Únie vyslali do tretích krajín s cieľom účinne reagovať na priority EÚ v oblasti prevencie a boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu a súvisiacej cezhraničnej trestnej činnosti, a to najmä prevádzačstvo a obchodovanie s ľuďmi, v oblasti uľahčenia návratu, readmisie a reintegrácie, prispievania k integrovanému riadeniu vonkajších hraníc Únie, ako aj v oblasti podpory riadenia legálneho prisťahovalectva vrátane medzinárodnej ochrany, presídlenia a integračných opatrení pred odchodom, ktoré prijímajú členské štáty a Únia;. Očakávanými špecifickými výstupmi sú: výstup 1 – zlepšenie operačnej spolupráce medzi imigračnými styčnými dôstojníkmi vyslanými na rovnaké miesta v tretej krajine, výstup 2 – zriadenie riadiaceho výboru s cieľom zabezpečiť systematickú a štruktúrovanú koordináciu úloh a funkcií styčných dôstojníkov medzi členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie, výstup 3 – vyslanie imigračných styčných dôstojníkov Komisiou. Odhaduje sa, že celkové náklady na vykonávanie tohto návrhu by dosiahli 17,3 mil. EUR počas deväťročného obdobia so začiatkom v roku 2019, pričom sa odhaduje vyhradenie sumy 1,6 mil. EUR na podporu fungovania riadiaceho výboru, 12 mil. EUR sa má vyčleniť na vykonávanie činností európskej siete imigračných styčných dôstojníkov a 3,5 mil. EUR sa odhaduje na fungovanie imigračných styčných dôstojníkov vyslaných Komisiou. Skutočný dátum zavedenia návrhu však bude závisieť od dokončenia jeho prijatia zo strany spoluzákonodarcov. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné monitorovať vykonávanie návrhu/iniciatívy. Na posúdenie pokroku dosiahnutého prostredníctvom sietí imigračných styčných dôstojníkov by bolo potrebné použiť tieto ukazovatele pokroku: počet spoločných analytických produktov dodaných sieťami imigračných styčných dôstojníkov, počet spoločne vyslaných imigračných styčných dôstojníkov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ, zlepšená výmena informácii medzi sieťami imigračných styčných dôstojníkov a agentúrami EÚ. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

Riadiaci výbor pre siete styčných dôstojníkov sa má zriadiť bezodkladne. Do troch mesiacov od prvého zvolania výboru má výbor stanoviť rokovací poriadok. Od svojho zriadenia má riadiaci výbor zasadať aspoň dvakrát ročne s cieľom riadiť európsku sieť imigračných styčných dôstojníkov, a to najmä prostredníctvom stanovenia priorít a činností v dvojročnom pracovnom programe a monitorovania jeho vykonávania. 1.5.2.Pridaná hodnota zapojenia EÚ Cieľom revízie nariadenia Rady (ES) č. 377/2004 je zabezpečiť lepšiu spoluprácu a optimalizáciu využitia imigračných styčných dôstojníkov vrátane tých, ktorých Komisia a agentúry Únie vyslali do tretích krajín s cieľom účinnejšie reagovať na priority EÚ, pokiaľ ide o prevenciu a boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ako aj uľahčovanie návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a podporu riadenia legálneho prisťahovalectva. Jej zámerom je aj posilnenie pravidiel, ktorými sa riadi výmena strategických informácií s agentúrami Únie s cieľom zabezpečiť, aby sa z nej stal dvojsmerný proces a aby mali imigrační styční dôstojníci členských štátov systematickejší prístup k analytickým produktom príslušných agentúr a získali dodatočnú pomoc pri plnení úloh na mieste. Cieľom návrhu je užšia spolupráca pri riadení siete aj na regionálnych operačných úrovniach imigračných styčných dôstojníkov vyslaných členskými štátmi, Komisiou a agentúrami Únie. V porovnaní s opatreniami prijímanými výlučne na úrovni členských štátov sa týmto návrhom zabezpečia väčšie prínosy pre Úniu, ktorá tak bude lepšie vybavená na to, aby mohla cieliť svoje zásahy a reakcie na spoločné riziká a obavy na vonkajších hraniciach Únie. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti V súčasných právnych predpisoch nebola stanovená administratívna a operačná podpora pre siete imigračných styčných dôstojníkov ani pre fungovanie riadiaceho výboru. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi Návrh je v súlade s prioritami migračnej politiky Únie a financovanými zásahmi zameranými na zlepšenie riadenia migrácie, obmedzenie nelegálnych migračných tokov, prevádzačstva a obchodovania s ľuďmi a podporu integrovaného riadenia hraníc (IBM), a to aj v kontexte európskeho integrovaného riadenia hraníc založeného na štvorstupňovom modeli kontroly prístupu a európskom systéme hraničného dozoru (Eurosur). Podobne je zrejmé, že existujú potenciálne komplementarity a synergie s novými funkciami európskych styčných úradníkov, ktoré boli zriadené od prijatia nariadenia, ako sú napríklad – európski styční úradníci pre migráciu (EMLO) vyslaní v rámci delegácií EÚ na posilňovanie koordinácie s cieľom maximalizovať vplyv opatrení EÚ v oblasti migrácie v tretích krajinách a zlepšovať zapojenie kľúčových krajín pôvodu a tranzitu do celého spektra otázok migrácie, – európski styční úradníci pre návrat (EURLO) vyslaní v rámci diplomatických misií členských štátov s cieľom zastupovať záujmy Únie v súvislosti s návratom, a to overovaním totožnosti neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, budovaním kapacít v oblasti návratu, podporou organizovania spoločných návratových operácií koordinovaných agentúrou Frontex a uľahčovaním vykonávania reintegrácie a pomoci po príchode, – styční úradníci Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž vyslaní v rámci delegácií EÚ s cieľom spolupracovať s tretími krajinami na vonkajších hraniciach Únie, a to rozvíjaním a udržiavaním operačnej bilaterálnej spolupráce s hostiteľskou krajinou, prípravou a vypracovaním hodnotení na mieste a podporou implementácie projektov agentúry Frontex. 1.6.Trvanie a finančný vplyv ◻ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –◻ Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR. –◻ Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR. X Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním –Počiatočná fáza implementácie bude trvať od RRRR do RRRR –a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu. 1.7.Plánovaný spôsob riadenia

X Priame riadenie na úrovni Komisie –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie –◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi ◻ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili, –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte), –◻ Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond, –◻ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách, –◻ verejnoprávne subjekty, –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

Predseda zodpovedá za účinné fungovanie riadiaceho výboru európskej siete imigračných styčných dôstojníkov. Riadiaci výbor zodpovedá za stanovenie priorít a činností v podobe dvojročných pracovných programov, monitorovanie a hodnotenie činnosti európskej siete imigračných styčných dôstojníkov a prípravu výročných správ o vykonávaní pracovného programu. 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká Existujú dva druhy rizík, po prvé riziká súvisiace s vyslaním imigračných styčných dôstojníkov Komisiou a po druhé riziká súvisiace s vykonávaním opatrení na podporu európskej siete imigračných styčných dôstojníkov, ktoré sú stanovené v nariadení, a to najmä pokiaľ ide o programovú podporu pre siete imigračných styčných dôstojníkov a uzatvorenie zmluvy s externým poskytovateľom služieb pre sekretariát riadiaceho výboru. Rizikom môže byť to, že: 1. o posty vyslaných národných expertov sa nebudú Komisii uchádzať vhodní kandidáti na prácu imigračného styčného dôstojníka; 2. členským štátom sa nemusí podariť predložiť kvalitné žiadosti a/alebo prideliť dostatočné zdroje na riadenie a vykonávanie programovej podpory pre siete imigračných styčných dôstojníkov; 3. v rámci verejnej výzvy na predkladanie návrhov sa nepredloží vhodný návrh na poskytovateľa služieb pre sekretariát riadiaceho výboru. K zmierneniu týchto rizík prispieva zapojenie členských štátov od začiatku procesu, čím sa potvrdzuje ich záujem, ako aj zadávanie projektov na základe prísnych kritérií kvality, overovanie referencií poskytovateľov a udržiavanie intenzívnych vzťahov s nimi. 2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly Za administratívne monitorovanie zmlúv a platieb bude zodpovedať príslušný útvar Komisie. Príslušné útvary Komisie budú dohliadať na každú operáciu financovanú v rámci tohto rozhodnutia vo všetkých fázach projektového cyklu. V rámci dohľadu sa budú zohľadňovať zmluvné záväzky, ako aj zásady analýzy nákladov a prínosov a riadneho finančného hospodárenia. Okrem toho sa vo všetkých dohodách alebo zmluvách uzatvorených podľa tohto nariadenia výslovne stanoví monitorovanie výdavkov schválených na základe projektov/programov a riadneho vykonávania činností, ako aj finančná kontrola zo strany Komisie vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a audity zo strany Dvora audítorov, vykonávané v prípade potreby na mieste. Bude sa uplatňovať stratégia GR HOME na prevenciu a odhaľovanie podvodov. 2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby Nie je poskytnutý žiadny odhad, keďže kontrola a zmierňovanie rizík je neoddeliteľnou úlohou štruktúry riadenia projektu. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Ochrana finančných záujmov Spoločenstva a boj proti podvodom a nezrovnalostiam tvoria neoddeliteľnú súčasť tohto nariadenia. Osobitná pozornosť sa bude venovať charakteru výdavkov (oprávnenosť výdavkov), dodržiavaniu rozpočtov (skutočné výdavky) a overovaniu podporných dokumentov a náležitej dokumentácie (preukázanie výdavkov). 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………………...……………] DRP/NRP krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách [XX YY YY YY] DRP/NRP ÁNO/NIE ÁNO/NIE ÁNO/NIE ÁNO/NIE ·Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky Číslo 3

Okruh Bezpečnosť a občianstvo DRP/NRP krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách Pôvodný riadok Fondu pre vnútornú bezpečnosť – hranice (18.020101) v rámci VFR na roky 2014 – 2020 DRP NIE NIE ÁNO NIE 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky [Tento oddiel sa vyplní použitím tabuľky s rozpočtovými údajmi administratívnej povahy (druhý dokument v prílohe k tomuto finančnému výkazu) a na účely konzultácie medzi útvarmi sa vloží do aplikácie CISNET.] 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca: Číslo 3 – Okruh Bezpečnosť a občianstvo GR: HOME Rok 2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky * Riadok Fondu pre vnútornú bezpečnosť – hranice (18.020101) v rámci VFR na roky 2014 – 2020 Záväzky (1) 0,360 0,500 4,500 5,000 3,500 13,860 Platby (2) 0,180 0,430 2,500 2,250 2,500 2,500 – 1,750 1,750 13,860 Číslo rozpočtového riadka Záväzky (1a) Platby (2a) Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na implementáciu osobitných programov ** Riadok podporných výdavkov pre riadok Fondu pre vnútornú bezpečnosť – hranice (18.010401) v rámci VFR na roky 2014 – 2020 (3) 0,500 0,500 0,500 0,500 0,500 0,500 0,500 3,500 Rozpočtové prostriedky

pre GR HOME SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 0,360 0,500 4,500 0,500 5,000 0,500 0,500 0,500 4,000 17,360 Platby = 2 + 2a +3 0,180 0,430 2,750 2,750 3,000 3,000 0,550 2,300 2,400 17,360



• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) Platby (5) • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na implementáciu osobitných programov SPOLU (6) Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 3

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 0,360 0,500 4,500 0,500 5,000 0,500 0,500 0,500 4,000 17,360 Platby = 5 + 6 0,180 0,430 2,750 2,750 3,000 3,000 0,550 2,300 2,400 17,360 * operačný rozpočtový riadok bude pokrývať implementáciu činností európskej siete imigračných styčných dôstojníkov a fungovanie riadiaceho výboru ** podporný rozpočtový riadok pokrýva náklady súvisiace s vyslaním imigračných styčných dôstojníkov Komisiou Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) Platby (5) • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na implementáciu osobitných programov SPOLU (6) Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 4

viacročného finančného rámca SPOLU

(referenčná suma) Záväzky = 4 + 6 0,360 0,500 4,500 0,500 5,000 0,500 0,500 0,500 4,000 17,360 Platby = 5 + 6 0,180 0,430 2,750 2,750 3,000 3,000 0,550 2,300 2,400 17,360









Okruh viacročného finančného

rámca: 5 „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) SPOLU GR: <…….> • Ľudské zdroje • Ostatné administratívne výdavky GR <…….> SPOLU Rozpočtové prostriedky Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rok2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,360 0,500 4,500 0,500 5,000 0,500 0,500 0,500 4,000 17,360 Platby 0,180 0,430 2,750 2,750 3,000 3,000 0,550 2,300 2,400 17,360 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ Rok 2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 SPOLU Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet ŠPECIFICKÝ CIEĽ č. 1.1 – Výstup 1 Podpora siete Grant 1 0,200 1 0,500 1 4,000 1 4,500 1 3,000 12,200 – Výstup 1 Poskytovateľ služieb pre riadiaci výbor Verejné obstarávanie 1 0,160 1 0,500 1 0,500 1 0,500 1,660 – Výstup 1 Vyslaní imigrační styční dôstojníci 1 1 0,500 1 0,500 1 0,500 1 0,500 1 0,500 1 0,500 1 0,500 3,500 Špecifický cieľ č. 1 medzisúčet 0,360 0,500 5,000 0,500 5,500 0,500 0,500 4,000 0,500 17,360 ŠPECIFICKÝ CIEĽ č. 2… ‒ Výstup Špecifický cieľ č. 2 medzisúčet NÁKLADY SPOLU 0,360 0,500 6,640 1,640 6,640 1,640 1,640 5,140 1,640 25,340 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1.Zhrnutie –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca SPOLU Ľudské zdroje Ostatné administratívne výdavky Medzisúčet OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU Ľudské zdroje Ostatné

administratívne výdavky Medzisúčet mimo

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU SPOLU Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

N Rok

N+1 Rok N + 2 Rok N + 3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) •Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: ) XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov) XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) XX 01 04 yy – ústredie – delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci Externí zamestnanci 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom: –◻ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.

Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5.Príspevky od tretích strán –Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. –Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Spolu Uveďte spolufinancujúci subjekt Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU



3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy –x Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. –◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: –◻ vplyv na vlastné zdroje –◻ vplyv na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmov: Rozpočtové prostriedky k dispozícii v bežnom rozpočtovom roku Vplyv návrhu/iniciatívy Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Článok …………. V prípade rôznych pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.