EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 12. 2017 COM(2017) 790 final 2017/0359(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o prudenciálnych požiadavkách na investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 575/2013, nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010

(Text s významom pre EHP) {SWD(2017) 481 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU • Dôvody a ciele návrhu EÚ potrebuje silnejšie kapitálové trhy na podporovanie investícií, uvoľnenie nových zdrojov financovania pre spoločnosti, poskytnutie lepších príležitostí pre domácnosti a posilnenie hospodárskej a menovej únie. Komisia je odhodlaná zaviesť všetky zostávajúce prvky na dobudovanie únie kapitálových trhov do roku 2019. Investičné spoločnosti poskytujú spektrum služieb, ktoré umožňujú investorom prístup k trhom s cennými papiermi a derivátmi (investičné poradenstvo, riadenie portfólia, sprostredkovanie, vykonávanie príkazov atď.). Investičné spoločnosti a služby, ktoré poskytujú, tvoria nevyhnutný prvok správne fungujúcej únie kapitálových trhov. Zohrávajú významnú úlohu pri uľahčovaní úspor a investičných tokov v rámci EÚ s rôznymi službami používanými na podporu účinnej alokácie kapitálu a účinného riadenia rizík. Investičné spoločnosti existujú vo všetkých členských štátoch. Podľa informácií, ktoré zostavil Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), bolo ku koncu roka 2015 v Európskom hospodárskom priestore (EHP) 6 051 investičných spoločností. Patria k nim spoločnosti poskytujúce obmedzený súbor služieb najmä retailovým klientom až po spoločnosti ponúkajúce rôzne služby širokému spektru retailových a profesionálnych klientov a klientov z radov obchodných spoločností. Podľa informácií orgánu EBA približne 85 % investičných spoločností v EHP obmedzuje svoju činnosť na: ·poskytovanie investičného poradenstva; ·prijímanie a prevod príkazov; ·riadenie portfólií; a ·vykonávanie príkazov. Najväčší počet investičných spoločností v EHP má Spojené kráľovstvo, ktoré je významným centrom kapitálových trhov a investičných činností, pričom sídlo tam má zhruba polovica z nich, ďalej nasledujú Nemecko, Francúzsko, Holandsko a Španielsko. Väčšina investičných spoločností v EHP sú malé alebo stredné spoločnosti. Orgán EBA odhaduje, že asi osem investičných spoločností, zväčša sústredených v Spojenom kráľovstve, kontroluje približne 80 % aktív všetkých investičných spoločností v EHP. Komisia vo svojom preskúmaní akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania preto ako jedno z nových prioritných opatrení na posilnenie kapitálových trhov a budovanie únie kapitálových trhov oznámila, že navrhne účinnejší prudenciálny rámec a rámec dohľadu pre investičné spoločnosti nastavený podľa veľkosti a povahy investičných spoločností s cieľom podporiť hospodársku súťaž a zlepšiť prístup investorov k novým príležitostiam a lepším spôsobom riadenia ich rizík. S ohľadom na kľúčovú úlohu, ktorú doposiaľ v tejto oblasti zohrávali investičné spoločnosti zo Spojeného kráľovstva, rozhodnutím Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ sa ďalej zdôrazňuje potreba aktualizovať regulačnú štruktúru v EÚ s cieľom podporiť tento vývoj. Návrhy zahŕňajúce toto nariadenie a sprievodnú smernicu (ďalej len „návrhy“) boli zaradené do pracovného programu Komisie na rok 2017 ako činnosť programu REFIT. Ich cieľom je zabezpečiť, aby sa na investičné spoločnosti vzťahovali požiadavky týkajúce sa kapitálu, likvidity a ďalšie kľúčové prudenciálne požiadavky a zodpovedajúce opatrenia dohľadu, ktoré sú prispôsobené ich obchodnej činnosti, pritom však dostatočne spoľahlivé na zachytenie rizík investičných spoločností prudenciálne spoľahlivým spôsobom s cieľom chrániť stabilitu finančných trhov EÚ. Návrhy sú výsledkom preskúmania vyplývajúceho z článku 493 ods. 2, článku 498 ods. 2 a článku 508 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (nariadenie o kapitálových požiadavkách alebo CRR), ktoré spolu so smernicou 2013/36/EÚ (štvrtá smernica o kapitálových požiadavkách alebo CRD IV), predstavujú súčasný prudenciálny rámec pre investičné spoločnosti. Pri schvaľovaní týchto textov spoluzákonodarcovia rozhodli, že rámec pre investičné spoločnosti by sa mal preskúmať vzhľadom na to, že jeho pravidlá sú zväčša orientované na úverové inštitúcie. Investičné spoločnosti na rozdiel od úverových inštitúcií neprijímajú vklady ani neposkytujú úvery. To znamená, že sú omnoho menej vystavené úverovému riziku a riziku, že vkladatelia si vyberú svoje peniaze v krátkej lehote. Ich služby sa sústreďujú na finančné nástroje – tie na rozdiel od vkladov nie sú splatné v menovitej hodnote, ale kolíšu podľa pohybov na trhu. S úverovými inštitúciami však súťažia v poskytovaní investičných služieb, ktoré môžu úverové inštitúcie ponúkať svojim zákazníkom na základe ich bankového povolenia. Úverové inštitúcie a investičné spoločnosti sú preto dva kvalitatívne odlišné druhy inštitúcií s odlišnými hlavnými obchodnými modelmi, ale s prekrývaním sa určitých služieb, ktoré môžu poskytovať. Na investičné spoločnosti sa spolu s úverovými inštitúciami vzťahujú prudenciálne pravidlá EÚ od roku 1993, čo je rok, v ktorom nadobudol účinnosť prvý rámec EÚ upravujúci činnosti investičných spoločností. Týmto rámcom, ktorý je teraz nahradený smernicou o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID) a od januára 2018 smernicou MiFID II/nariadením MiFIR, sa stanovujú podmienky na udeľovanie povolení a organizačné požiadavky a požiadavky na vykonávanie obchodnej činnosti, na základe ktorých sa môžu poskytovať investičné služby investorom, ako aj iné požiadavky, ktorými sa upravuje riadne fungovanie finančných trhov. Prudenciálny rámec pre investičné spoločnosti v CRR/CRD IV funguje v spojení so smernicou MiFID. Prudenciálne požiadavky vzťahujúce sa na finančné inštitúcie sú zvyčajne vypracované s cieľom i) zabezpečiť, aby finančné inštitúcie mali dostatočné zdroje na to, aby zostali finančne životaschopné a vykonávali svoje služby počas celého hospodárskeho cyklu; alebo ii) umožniť riadne ukončenie činnosti finančných inštitúcií bez spôsobenia nenáležitej ekonomickej ujmy ich zákazníkom alebo z hľadiska stability trhov, na ktorých pôsobia. Mali by sa v nich preto zohľadniť riziká, ktorým čelia a ktoré predstavujú jednotlivé finančné inštitúcie, mali by byť primerané pravdepodobnosti vzniku rizika a vo všeobecnosti by mali zabezpečovať rovnováhu medzi zabezpečením bezpečnosti a spoľahlivosti jednotlivých finančných inštitúcií a zabránením vzniku nadmerných nákladov, ktoré by im mohli brániť vo vykonávaní ich obchodnej činnosti životaschopným spôsobom. Na systémovo významné investičné spoločnosti, z ktorých viaceré sú určené ako globálne, alebo inak systémovo významné inštitúcie podľa článku 131 CRD IV by sa stále mal vzťahovať rámec CRR/CRD IV vrátane zmien, ktoré Komisia navrhla 23. novembra 2016, v súlade s revidovaným prístupom na ich určovanie v návrhoch. Dôvodom je, že týmto spoločnostiam bežne vznikajú a sú nimi bežne upisované riziká významného rozsahu na jednotnom trhu. V rámci svojich činností sa vystavujú kreditnému riziku, ktoré má najmä podobu kreditného rizika protistrany, ako aj trhovým rizikám pre pozície, ktoré preberajú vo svojom mene, či už za klientov alebo samy za seba. Vzhľadom na svoju veľkosť a vzájomnú prepojenosť preto predstavujú väčšie riziko pre finančnú stabilitu. Vzhľadom na tieto riziká a s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky by sa k takýmto systémovo významným investičným spoločnostiam malo pristupovať ako k úverovým inštitúciám.

Ako bolo oznámené v oznámení Komisie zo septembra 2017 o preskúmaní európskych orgánov dohľadu (ESA), okrem iného by to takisto znamenalo, že na ich operácie v členských štátoch, ktoré sa podieľajú na bankovej únii, sa bude vzťahovať priamy dohľad ECB v jednotnom mechanizme dohľadu. Tieto spoločnosti sú v súčasnosti zväčša sústredené v Spojenom kráľovstve, ale nachádzajú sa v procese zvažovania plánov premiestnenia častí svojho pôsobenia do EÚ-27, najmä do členských štátov, ktoré sa podieľajú na bankovej únii. Hoci sa to týka len malého počtu spoločností, tie napriek tomu predstavujú veľký podiel celkových aktív a objemu obchodných činností všetkých investičných spoločností v EÚ. V prípade ostatných investičných spoločností je problematickejšia skutočnosť, že súčasný prudenciálny rámec sa sústreďuje na úverové inštitúcie a na riziká, ktorým čelia a ktoré predstavujú, a nie na investičné spoločnosti. Služby, ktoré tieto spoločnosti ponúkajú, a riziká, ktoré môžu vytvárať, sa v existujúcich pravidlách do veľkej miery neriešia. Z ôsmich investičných služieb, ktoré sú investičné spoločnosti oprávnené vykonávať podľa smernice MiFID, sa jasné zodpovedajúce požiadavky podľa CRR vzťahujú len na i) obchodovanie na vlastný účet; a ii) upisovanie alebo umiestňovanie nástrojov na základe nepodmieneného záväzku. V prípade ostatných investičných služieb (prijímanie a prevod príkazov, vykonávanie príkazov, riadenie portfólia, investičné poradenstvo, umiestňovanie nástrojov bez nepodmieneného záväzku, prevádzkovanie multilaterálneho obchodného systému) takéto požiadavky chýbajú, čo vedie k približnému krytiu dotknutých rizík. Riziká spojené s týmito činnosťami z hľadiska spoločnosti a následne jej klientov a širších trhov, na ktorých pôsobí, sú preto síce v niektorých prípadoch obmedzené, ale nie sú cielene zachytávané. Vznikajú tým tri hlavné problémy, ktoré sa posudzujú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie k návrhom. Po prvé zatiaľ čo v tomto rámci sa do istej miery venuje pozornosť rôznym druhom obchodných profilov investičných spoločností v podobe výnimiek, pre mnohé spoločnosti je vo všeobecnosti zdrojom značnej regulačnej zložitosti. Po druhé jeho podrobné požiadavky a výnimky predstavujú hrubú náhradu nedostatočne citlivú voči skutočným rizikám, ktorým čelia a ktoré predstavujú investičné spoločnosti a ktoré sa líšia od rizík bánk. Po tretie vzhľadom na jeho vnútornú zložitosť a nedostatočnú citlivosť voči rizikám vzniká pri jeho vykonávaní členskými štátmi fragmentácia celkového regulačného prostredia pre investičné spoločnosti, s priestorom pre škodlivú regulatórnu arbitráž. To by mohlo ohroziť integritu a fungovanie jednotného trhu. Cieľom návrhov je riešiť problémy existujúceho rámca pri súčasnom uľahčení začatia a vykonávania činností investičnými spoločnosťami, ak je to možné. Konkrétne sa nimi stanovuje prudenciálny rámec, ktorý je lepšie prispôsobený obchodnému modelu investičných spoločností. Návrhy pozostávajú z primeranejších a rizikovo citlivejších požiadaviek týkajúcich sa investičných spoločností, a lepším zameraním na riziká, ktoré skutočne predstavujú a ktoré im vznikajú v rámci rôznych druhov obchodných modelov. A napokon predstavujú jednoduchší súbor regulačných nástrojov, ktoré majú orgánom prudenciálneho dohľadu umožniť účinné vykonávanie ich dohľadu. Podľa mandátu vyplývajúceho z článkov CRR sa preskúmanie prudenciálneho rámca pre investičné spoločnosti uskutočnilo v konzultácii s orgánom EBA, Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi zastúpenými v ESA. Po prvej žiadosti Komisie o predloženie odporúčaní z decembra 2014 orgán EBA v decembri 2015 uverejnil svoju prvú správu o súčasnom prudenciálnom rámci pre investičné spoločnosti, v ktorej žiadal zmeny súčasného prístupu pre všetky okrem najväčších a najsystémovejších investičných spoločností. Po druhej výzve Komisie na predloženie odporúčaní z júna 2016 orgán EBA v novembri 2016 uverejnil dokument na rokovanie na konzultáciu, ktorý bol zameraný na potenciálny nový prudenciálny režim pre veľkú väčšinu investičných spoločností. S prihliadnutím na spätnú väzbu a dodatočné informácie, ktoré získal od investičných spoločností spolu s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, orgán EBA uverejnil svoje konečné odporúčania v septembri 2017. Návrhy nadväzujú na tieto odporúčania vo všetkých kľúčových ohľadoch okrem určovania systémových investičných spoločností, a to z dôvodov, ktoré sú vysvetlené v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie a zhrnuté v časti o posúdení vplyvu ďalej v tomto dokumente. • Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh je doplnením prebiehajúceho preskúmania režimu CRR/CRD IV pre úverové inštitúcie v nadväznosti na návrhy prijaté Komisiou 23. novembra 2016, ktorými sa všetkým investičným spoločnostiam, ktoré nie sú systémovo významné, umožnilo vystúpiť z uplatňovania jeho revidovaných ustanovení. Táto možnosť bola zavedená v dôsledku uznania skutočnosti, že tieto revidované ustanovenia neboli vypracované so zreteľom na väčšinu investičných spoločností a viedli by k ďalšej zložitosti v existujúcom súbore pravidiel. Preskúmanie prudenciálneho režimu pre väčšinu investičných spoločností, ktoré bolo takisto súčasťou tohto návrhu, už bolo v tom čase v pokročilom štádiu, a podriadenie týchto spoločností ešte zložitejšiemu režimu na krátke obdobie do uplatňovania nového režimu sa považovalo za neprimerané. Týmto návrhom sa preto vytvára nový režim pre väčšinu investičných spoločností ich úplným vyňatím z rámca CRR/CRD IV, v rozsahu pôsobnosti ktorého sa ponechávajú len systémovo významné investičné spoločnosti, vrátane jeho revidovaných ustanovení, v súlade s revidovaným prístupom na ich určovanie, ktorý je súčasťou tohto návrhu. Návrh je takisto v súlade so smernicami MiFID a MiFID II či nariadením MiFIR. Stanovením prudenciálnych požiadaviek, ktoré sú prispôsobené obchodnej činnosti a rizikám investičných spoločností, sa ním objasňuje, kedy a prečo sa tieto požiadavky uplatňujú. Ako takým sa ním prekonávajú niektoré prípady voľného uplatňovania prudenciálnych požiadaviek v súčasnom rámci, ktoré vznikajú preto, lebo tieto požiadavky sa stanovujú predovšetkým vo vzťahu k investičným službám uvedeným v smernici MiFID, a nie vo vzťahu k skutočnému narastaniu rizík podľa druhu a objemov obchodnej činnosti vykonávanej investičnými spoločnosťami. Smernica MiFID II a nariadenie MiFIR boli prijaté na začiatku finančnej krízy a vzťahujú sa na trhy s cennými papiermi, investičných sprostredkovateľov a obchodné miesta. Novým rámcom sa posilňuje a nahrádza súčasný rámec MiFID I. S ohľadom na revíziu prudenciálneho rámca pre investičné spoločnosti je takisto nutné zabezpečiť, aby spoločnosti tretích krajín cezhranične poskytujúce služby v rámci EÚ nemali výhodnejšie podmienky ako spoločnosti EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne požiadavky, daňové požiadavky a požiadavky dohľadu. Týmto návrhom by sa vykonali cielené zmeny existujúceho režimu rovnocennosti pre spoločnosti z tretích krajín podľa článkov 46 a 47 nariadenia MiFIR s cieľom zachovať rovnaké podmienky pre spoločnosti EÚ a spoločnosti z tretích krajín. • Súlad s ostatnými politikami Únie Investičné spoločnosti zohrávajú významnú úlohu v uľahčovaní investičných tokov v rámci EÚ. Toto preskúmanie preto takisto tvorí súčasť iniciatív Komisie na zabezpečenie silného a spravodlivého jednotného trhu s dobre fungujúcim finančným systémom a úniou kapitálových trhov s cieľom mobilizovať investície a podporiť rast a zamestnanosť. Vhodnejší prudenciálny rámec a rámec dohľadu s nižšími nákladmi investičných spoločností na dodržiavanie súladu by mal pomôcť i) zlepšiť celkové podmienky pre podniky; ii) podporiť vstupovanie na trh a hospodársku súťaž v tomto procese; a iii) zlepšiť prístup investorov k novým príležitostiam a lepším spôsobom riadenia ich rizík. Revidovaný prístup na určovanie systémovo významných investičných spoločností, ktorý by mal zostať súčasťou rámca CRR/CRD IV je takisto v súlade s cieľom zabrániť nedostatkom vo fungovaní bankovej únie. Z nedávneho štrukturálneho vývoja na trhu vyplýva, že bankové skupiny z tretích krajín majú v EÚ čoraz komplexnejšie štruktúry pôsobiace prostredníctvom subjektov, ktoré sa vymykajú dohľadu ECB v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. Ako sa uvádza v oznámení Komisie z októbra 2017 o dobudovaní bankovej únie, zabezpečením zotrvania systémovo významných investičných spoločností v rozsahu pôsobnosti CRD IV/CRR v súlade s prístupom na ich určovanie, ktorý je súčasťou tohto návrhu, sa zároveň dostávajú pod prudenciálny dohľad orgánov bankového dohľadu a pokiaľ ide o ich pôsobenie v členských štátoch podieľajúcich sa na bankovej únii, dostávajú sa pod prudenciálny dohľad ECB. 2. PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA • Právny základ Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa európskym inštitúciám zveruje právomoc stanoviť primerané ustanovenia, ktoré majú za cieľ zriadenie a fungovanie vnútorného trhu (článok 114 ZFEÚ). To zahŕňa právne predpisy týkajúce sa prudenciálnych pravidiel a iných pravidiel pre poskytovateľov finančných služieb, v tomto prípade poskytovania investičných služieb. Ustanoveniami tohto návrhu nariadenia sa nahrádzajú ustanovenia v nariadení (EÚ) č. 575/2013, ktoré sú takisto založené na článku 114 ZFEÚ, pokiaľ sa týkajú investičných spoločností. • Subsidiarita Týmto návrhom sa revidujú a zjednodušujú existujúce pravidlá EÚ, ktorými sa upravuje prudenciálne zaobchádzanie s investičnými spoločnosťami s cieľom i) lepšie zvládať a riešiť riziká ich obchodných modelov; ii) zlepšiť rovnaké podmienky medzi spoločnosťami a iii) posilniť konvergenciu dohľadu. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal existujúci rámec nahradiť novým rámcom EÚ, namiesto toho, aby sa tieto rozhodnutia preniesli na regulačné rámce v členských štátoch. Dôvodom je, že investičné spoločnosti, ktorým bolo udelené povolenie podľa smernice MiFID, dnes bežne poskytujú svoje služby zákazníkom naprieč hranicami EÚ. Samostatné a nesúvisiace zmeny pravidiel zo strany členských štátov by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže a diskriminačnému zaobchádzaniu, čo by viedlo k fragmentácii jednotného trhu. Tým by sa mohol zvýšiť počet prípadov škodlivej regulatórnej arbitráže s možným dominovým efektom z hľadiska finančnej stability a ochrany investorov v iných členských štátoch v prípade problémov. Mohol by sa tým takisto obmedziť rozsah a druh investičných služieb, ktoré sú k dispozícii v danom členskom štáte, s možným poškodením celkovej účinnosti trhu a možností investorov. Revidovanými pravidlami by sa malo zabrániť nenáležitým regulačným rozdielom a mali by sa zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky oprávnené spoločnosti na jednotnom trhu. • Proporcionalita Keďže ide o vykonávanie programu REFIT, kľúčovým cieľom je zabezpečiť, aby bol nový rámec vhodnejší, relevantnejší a primeranejší v porovnaní s existujúcim rámcom pre investičné spoločnosti. Týmto návrhom sa preto zabezpečuje rovnováha medzi tým, aby požiadavky boli zároveň:

·dostatočne komplexné a spoľahlivé na zachytenie rizík investičných spoločností prudenciálne spoľahlivým spôsobom; a ·dostatočne pružné, aby vyhovovali rôznym druhom obchodných modelov bez ohrozenia ich schopnosti fungovať komerčne životaschopným spôsobom. V návrhu sa prihliada na to, aby sa zabezpečilo udržanie nákladov režimu z hľadiska kapitálových požiadaviek aj súvisiacich nákladov na zabezpečenie súladu a administratívnych nákladov, ktoré vznikajú z dôvodu potreby riadiť zamestnancov a systémy s cieľom plniť nové požiadavky, ako aj podávať správy o dodržiavaní súladu orgánom dohľadu, na minimálnej úrovni s cieľom dosiahnuť túto rovnováhu. Ako sa uvádza v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie, očakáva sa, že tieto súvisiace náklady sa budú priebežne znižovať, pričom na začiatku vzniknú niektoré jednorazové náklady. Z hľadiska kapitálu je všeobecnou politickou možnosťou, ktorá stála v pozadí práce na preskúmaní a má naň vplyv, cieľ zabezpečiť, aby sa kapitálové požiadavky týkajúce sa investičných spoločností v rámci EÚ súhrnne príliš nezvýšili. To sa odráža v rôznych vplyvoch rozdelenia na niektoré druhy spoločností. Tie sa zmierňujú ustanoveniami návrhu, aby sa najväčšie vplyvy zavádzali postupne a boli ohraničené. • Výber nástroja Vybralo sa nariadenie, keďže jeho ustanoveniami sa nahrádzajú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 týkajúce sa investičných spoločností. Dosahuje sa tým rovnaký priamy právny účinok ako súčasným súborom pravidiel, pričom sa zabezpečuje konzistentné dosiahnutie cieľov návrhu v celej EÚ a napomáha vytvorenie väčšej istoty a rovnakých podmienok pre spoločnosti. 3. VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU • Hodnotenie existujúcich právnych predpisov ex post Hodnotenie existujúceho rámca CRR/CRD IV, založené najmä na analýze, ktorú vo svojej správe z roku 2015 uskutočnili orgány EBA a ESMA, a na súbežnej činnosti a analýze útvarov Komisie, je zhrnuté v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. V hodnotení sa dospelo k záveru, že existujúcimi pravidlami, ktoré sú založené na medzinárodných regulačných predpisoch pre veľké bankové skupiny a zameriavajú sa na riziká bánk, sa len čiastočne dosahuje ich cieľ, pokiaľ ide o i) zabezpečenie dostatočného kapitálu pre riziká väčšiny investičných spoločností; ii) udržanie nákladov na zabezpečenie súladu pod kontrolou; iii) zabezpečenie rovnakých podmienok v rámci EÚ; a iv) zabezpečenie účinného prudenciálneho dohľadu. Mnohé z jeho ustanovení sa v tomto ohľade považujú za neefektívne a neúčinné. Výnimkou sú veľké a systémovo významné investičné spoločnosti, ktorých veľkosť, rizikový profil a vzájomná prepojenosť s inými účastníkmi finančných trhov z nich robí inštitúcie povahou podobné bankám. V prípade ostatných sa vyhodnotilo, že súčasný stav má za následok i) nadmernú zložitosť a neprimerané zaťaženie vyplývajúce z dodržiavania súladu, najmä v prípade malých a stredných spoločností; ii) nedostatočne nastavené merania a požiadavky nedostatočne citlivé voči rizikám, pokiaľ ide o presné zachytávanie rizík investičných spoločností a iii) prípady rôzneho vnútroštátneho uplatňovania pravidiel a rozdrobené regulačné prostredie rámci EÚ. • Konzultácie so zainteresovanými stranami Počas tohto preskúmania sa so zainteresovanými stranami konzultovalo vo viacerých bodoch. Pokiaľ ide o hlavné míľniky, po prvej výzve Komisie na predloženie odporúčaní z decembra 2014 orgán EBA v decembri 2015 uverejnil svoju prvú správu o súčasnom prudenciálnom rámci pre investičné spoločnosti spolu s návrhmi zmien. Táto správa predstavuje komplexnú a verejne dostupnú analýzu súčasného stavu s údajmi o počtoch a druhoch investičných spoločností v členských štátoch. Pomocou tejto analýzy sa preskúmanie rozšírilo na zainteresované strany, ktoré nemusia byť pravidlami priamo ovplyvnené, a podporila sa ich účasť v následnej diskusii. Orgán EBA 4. novembra 2016 uverejnil dokument na rokovanie na konzultáciu, ktorý bol zameraný na potenciálny nový prudenciálny režim pre veľkú väčšinu investičných spoločností. Dokument bol tri mesiace otvorený na pripomienkovanie. Orgán EBA uverejnil svoje odporúčania 3. júla 2017 a vyzval zainteresované strany na predloženie pripomienok. Jeho činnosť bola podporená aj zhromažďovaním podrobných údajov so zapojením investičných spoločností. To v mene orgánu EBA vykonali príslušné vnútroštátne orgány v dvoch etapách v rokoch 2016 a 2017. Vzhľadom na podrobné verejné konzultácie a údaje, ktoré zhromaždil orgán EBA, Komisia nepovažovala za potrebné súbežne uskutočniť všeobecné verejné konzultácie. Útvary Komisie namiesto toho konzultovali so zainteresovanými stranami cielene, aby získali ďalšie názory o hlavných prvkoch preskúmania. Tieto konzultácie zahŕňali: ·okrúhly stôl so zainteresovanými stranami z odvetvia (investičné spoločnosti, investori, advokátske kancelárie, poradcovia), ktorý sa uskutočnil 27. januára 2017 o návrhu orgánu EBA týkajúcom sa budúceho režimu; ·seminár o nákladoch na súčasný režim, ktorý sa uskutočnil 30. mája 2017; a ·seminár o návrhu konečných odporúčaní orgánu EBA, ktorý sa uskutočnil 17. júla 2017. Preskúmanie sa v marci a októbri 2017 prediskutovalo s členskými štátmi vo Výbore pre finančné služby a v júni a septembri 2017 v expertnej skupine pre bankové, platobné a poisťovacie služby. Prihliadalo sa aj na vstupy zainteresovaných strán doručené v súvislosti s úvodným posúdením vplyvu Komisiou, ktoré bolo uverejnené v marci 2017. Komisia napokon prihliadala aj na vstupy doručené už skôr v rámci rozsiahlej výzvy na predloženie dôkazov o účinnosti, konzistentnosti a súdržnosti celkového regulačného rámca EÚ pre finančné služby, v ktorej viacero respondentov upozornilo na rôzne otázky relevantné z hľadiska preskúmania. Investičné spoločnosti reprezentujú rôzne obchodné modely a ich názory sa skôr sústreďujú na tie aspekty návrhu, ktoré sa ich osobitne týkajú. Tým sa komplikuje prierezové porovnávanie pomernej váhy pozícií zainteresovaných strán. Vo všeobecnosti však veľká väčšina zainteresovaných strán víta prispôsobený prudenciálny rámec ako vhodnejší pre ich obchodné modely. Zdôrazňujú, že ich systémový význam je obmedzený a že kapitálové požiadavky by mali cielene zabezpečovať, aby mohli riadne ukončiť svoju činnosť. Pokiaľ ide o osobitné požiadavky, ktoré sa uplatňujú na ich konkrétny obchodný model, investičné spoločnosti, ktoré vykonávajú len agentúrne služby a nevstupujú do transakcií s finančnými nástrojmi použitím ich vlastnej súvahy, vo všeobecnosti kritizujú návrhy na prepojenie kapitálových požiadaviek s veľkosťou portfólií klientov, ktoré riadia lineárnym spôsobom. Zatiaľ čo mnohé spoločnosti, ktoré obchodujú na vlastný účet, súhlasia, že existujúci rámec na zachytávanie trhového rizika má určitý význam vzhľadom na riziká, ktoré im vznikajú a ktoré predstavujú, iné obchodné spoločnosti pripomínajú, že nadsadzuje riziká v metódach a produktoch, s ktorými obchodujú. Na tieto názory sa prihliadalo pri nastavení navrhovanej novej metriky rizík (K-faktor – pozri ďalej) a možnosti postupného zavádzania a ohraničenia vyšších požiadaviek.

• Získavanie a využívanie odborných znalostí Preskúmanie sa uskutočnilo na základe komplexných odporúčaní, ktoré poskytol orgán EBA po konzultácii s orgánom ESMA, ako sa vyžaduje podľa príslušných článkov nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktoré predstavujú právny základ pre preskúmanie (najmä článok 508 ods. 2 a 3). Toto boli hlavné verejné výstupy orgánu EBA: ·správa z decembra 2015, v ktorej sa uvádza komplexné posúdenie súčasného stavu a úvodné odporúčania na zmeny; ·dokument na rokovanie z novembra 2016 uverejnený na konzultácie o hlavných bodoch možného nového režimu; a ·konečná správa zo septembra 2017 s podrobnými odporúčaniami. Presné nastavenie odporúčaní pre nové kapitálové požiadavky bolo podporené zberom podrobných údajov zahŕňajúcim investičné spoločnosti. To v mene orgánu EBA vykonali príslušné vnútroštátne orgány v dvoch etapách v rokoch 2016 a 2017. Komisia bola zapojená do celého procesu a mala tak prospech z diskusií, ktoré sa týkali posudzovania výhod a nevýhod podrobných odporúčaní v oblasti politiky, ako sa objavovali. • Posúdenie vplyvu Podľa súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu (nástroj č. 9) nie je posúdenie vplyvu Komisiou potrebné, ak bola činnosťou na vypracovanie politiky a vykonaním súvisiacej analýzy poverená agentúra EÚ, pokiaľ sa návrh Komisie veľmi neodchyľuje od odporúčaní agentúry a útvary Komisie považujú jej posúdenie za dostatočne kvalitné. Zatiaľ čo návrh posúdenia vplyvu pre túto iniciatívu skúmal výbor pre kontrolu regulácie, pracovný dokument útvarov Komisie sa považoval za primeranejší vzhľadom na to, že osobitný mandát preskúmania je založený na odporúčaniach ESA a ich konzultáciách so zainteresovanými stranami a technickej činnosti. Cieľom pracovného dokumentu útvarov Komisie pripojeného k návrhom je preto vysvetliť odporúčania poskytnuté ESA vrátane výsledkov ich analýzy a konzultácií a zároveň poskytnúť útvarom Komisie stanoviská k jeho záverom s cieľom usmerniť rozhodovanie Komisie. V súvislosti s kapitálovými požiadavkami orgán EBA usudzuje, že jeho odporúčania by viedli k ich súhrnnému zvýšeniu v prípade všetkých nesystémových investičných spoločností EÚ o 10 % v porovnaní s dnešnými požiadavkami prvého piliera a k ich zníženiu o 16 % v porovnaní s celkovými požiadavkami uplatňovanými v dôsledku navýšení v rámci druhého piliera. Spôsob, akým by sa tento vplyv rozložil na jednotlivé investičné spoločnosti, závisí od ich veľkosti, od nimi poskytovaných investičných služieb a od toho, ako sa na ne budú uplatňovať nové kapitálové požiadavky. Ako sa podrobne uvádza v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie k návrhom a v jeho prílohe II, súhrnné zvýšenie v rámci požiadaviek prvého piliera o 10 % je súčtom výrazne nižších požiadaviek na niektoré spoločnosti a nárastu požiadaviek presahujúceho 10 % v prípade iných spoločností. V súvislosti s disponibilnými vlastnými zdrojmi orgán EBA dospel k záveru, že len niekoľko spoločností by nemalo dostatočný kapitál na pohodlné splnenie nových požiadaviek – k týmto spoločnostiam patrí len malý počet investičných poradcov, obchodných spoločností a spoločností poskytujúcich viacero služieb. V prípade spoločností v tejto skupine, ktorých zvýšenie by predstavovalo viac ako dvojnásobok ich súčasných požiadaviek, by sa však mohla určiť horná hranica na viacero rokov. V sprievodnom dokumente útvarov Komisie sa dospelo k záveru, že odporúčania orgánu EBA sa vo všeobecnosti považujú za vhodný a primeraný prostriedok na dosiahnutie cieľov preskúmania efektívnym a účinným spôsobom v porovnaní so súčasným stavom. Všeobecnejšie povedané, odporúčania orgánu EBA sú jasným pozitívnym krokom smerom k prudenciálnemu rámcu pre investičné spoločnosti, ktorým sa môže zabezpečiť, aby fungovali na zdravom finančnom základe, a zároveň sa nebránilo ich obchodným vyhliadkam. Ako taký by mal podporiť ciele preskúmania vyváženým spôsobom. Na jednej strane by mal pomôcť zabezpečiť, aby sa riziká investičných spoločností z hľadiska zákazníkov a trhov riešili cielenejším spôsobom, a to aj v ich priebežných operáciách, aj v prípade, ak potrebujú ukončiť svoju činnosť. Na druhej strane by mal pomôcť zabezpečiť, aby mohli plne vykonávať svoju úlohu v uľahčovaní investičných tokov v rámci EÚ, ktorá je v súlade s cieľmi únie kapitálových trhov mobilizovať úspory a investície na podporu rastu a zamestnanosti. Od odporúčaní orgánu EBA sa odchyľuje len v určovaní systémovo významných investičných spoločností. Namiesto jeho odloženia, aby sa objasnilo prostredníctvom kritérií, ktoré sa vypracujú v technických predpisoch na vykonávanie návrhov, ako odporúča orgán EBA, sa považuje za primeranejšie stanoviť toto určovanie v samotných návrhoch s cieľom zabezpečiť rovnaké regulačné podmienky medzi úverovými inštitúciami a systémovo významnými investičnými spoločnosťami. Návrhy v tomto bode prekračujú odporúčania orgánu EBA uvedené v jeho stanovisku k preskúmaniu investičných spoločností. Návrhmi sa tým však plní stanovisko orgánu EBA k otázkam týkajúcim sa rozhodnutia Spojeného kráľovstva opustiť EÚ. • Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Ako sa uvádza v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie, očakáva sa, že zjednodušením prudenciálnych pravidiel pre väčšinu investičných spoločností sa výrazne zníži ich administratívne zaťaženie a zaťaženie vyplývajúce z dodržiavania súladu. Mohli by sa odstrániť rôzne nadbytočné regulačné a oznamovacie požiadavky, vďaka čomu by sa kapitál vyhradený na regulačné účely mohol využívať produktívnejšie. V návrhoch sa stanovením kapitálových a iných prudenciálnych požiadaviek vrátane odmeňovania a riadenia, ktoré sú primerané investičným spoločnostiam, po prvýkrát znižujú výrazné náklady, ktoré spoločnostiam vznikajú v dôsledku požiadaviek súčasného režimu sústredených na banky. Tým by sa ukončila komplikovaná úloha prispôsobovania a zosúlaďovania obchodných údajov vzhľadom na nesprávne nastavený regulačný rámec a režim podávania správ. Očakáva sa, že výhody to prinesie najmä investičným spoločnostiam, ktoré sú MSP. Prudenciálny rámec, ktorý je pre ne primeranejší a vhodnejší, by mal pomôcť zlepšiť podmienky podnikania a prekážky vstupu by sa mali znížiť. Zjednodušením zaťažujúceho rámca podávania správ by sa napríklad malo znížiť administratívne zaťaženie MSP a ich náklady na dodržiavanie súladu vrátane inovačných spoločností, ktoré sa snažia rásť digitálnymi prostriedkami. Vyňatím malých a neprepojených investičných spoločností zo súčasných pravidiel riadenia a odmeňovania stanovených podľa súčasného rámca CRD IV/CRR by sa návrhmi podobne znížili administratívne náklady týchto podnikov a ich náklady na dodržiavanie súladu. Treba očakávať niektoré jednorazové náklady na prechod na nový režim, keďže spoločnosti musia zrevidovať systémy riadenia rizík, aktualizovať oddelenia na dodržiavanie súladu a revidovať zmluvy s advokátskymi kanceláriami a poskytovateľmi iných služieb, ktoré sa v súčasnosti využívajú na uľahčenie dodržiavania súladu. Úsporami nákladov na dodržiavanie súladu by sa však mali vo všeobecnosti podporiť ciele únie kapitálových trhov tým, že investičným spoločnostiam sa pomôže v tom, aby zohrávali svoju úlohu v mobilizácii úspor od investorov smerom k produktívnym využitiam. Z hľadiska nákladov na dodržiavanie súladu sa očakáva, že spoločnosti ušetria desiatky tisíc až stovky tisíc eur v závislosti od druhu a veľkosti spoločnosti. Ako toto zníženie nákladov na dodržiavanie súladu súvisí a ako sa porovnáva so zmenami kapitálových požiadaviek pre rôzne druhy spoločností v tejto fáze, nie je známe, ale malo by sa ukázať v budúcom monitorovaní a hodnotení rámca. • Základné práva Týmto návrhom sa posilňuje uplatňovanie práv rôznych investičných spoločností na vykonávanie ich obchodných činností bez zaťaženia pravidlami určenými predovšetkým pre iné druhy hospodárskych subjektov. V legislatívnych opatreniach týchto návrhov, ktorými sa stanovujú pravidlá odmeňovania v investičných spoločnostiach, sa dodržiavajú zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä sloboda podnikania a právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie. 4. VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh nebude mať vplyv na rozpočet EÚ.

5. ĎALŠIE PRVKY • Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Zmeny plánované v návrhoch by sa mali vyhodnotiť, aby sa mohlo určiť, do akej miery boli splnené tieto ciele: ·jednoduchšia kategorizácia investičných spoločností spôsobom, ktorý zachytáva ich rozdielne rizikové profily; ·súbor prudenciálnych pravidiel, najmä požiadaviek týkajúcich sa kapitálu, likvidity, odmeňovania a riadenia, ktoré sú vhodné, primerané a citlivé voči osobitným rizikám, ktorým sú investičné spoločnosti vystavené, a ktoré zabezpečujú, že kapitál sa prideľuje tam, kde je potrebný; ·rámec, ktorý priamym a rozoznateľným spôsobom zodpovedá rizikám vlastným povahe a rozsahu činností vykonávaných investičnými spoločnosťami, a tým podporuje začatie obchodných činností; a ·zjednodušený súbor nástrojov v oblasti dohľadu, ktorý umožňuje úplný a presný dohľad nad obchodnými postupmi a súvisiacimi rizikami. Na tento účel by sa ako súčasť budúceho preskúmania mohli zhromaždiť niektoré z týchto informácií, aby poslúžili ako ukazovatele pri hodnotení vplyvu navrhovaných zmien: i) náklady na dodržiavanie súladu z hľadiska zamestnancov, právneho poradenstva a regulačného oznamovania; ii) výška kapitálových požiadaviek; iii) iné nové náklady, vyplývajúce napríklad z pravidiel týkajúcich sa likvidity; iv) vývoj počtu spoločností v rôznych kategóriách; v) zmeny vo využívaní navýšení v rámci druhého piliera príslušnými orgánmi; vi) prípady a vplyv zlyhania investičných spoločností v rámci nového režimu; a vii) vývoj veľkosti investičných spoločností z hľadiska aktív a objemu príkazov klientov. • Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Návrhom sa stanovujú požiadavky z hľadiska vlastných zdrojov, výšky minimálneho kapitálu, rizika koncentrácie, likvidity, podávania správ a zverejňovania informácií podľa tohto nariadenia pre všetky investičné spoločnosti, ktoré nie sú systémovo významné. Úroveň uplatňovania Všetky investičné spoločnosti v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia uplatňujú jeho ustanovenia na individuálnom základe. Výnimka sa poskytuje malým a neprepojeným spoločnostiam v rámci bankových skupín, na ktoré sa vzťahuje konsolidované uplatňovanie a dohľad podľa CRR/CRD IV. Osobitná skupinová kapitálová požiadavka sa uplatňuje na skupiny, ktoré sú zložené len z investičných spoločností, pričom materská spoločnosť musí zabezpečiť dostatočný kapitál na podporu svojich aktív v dcérskych spoločnostiach investičných spoločností. Vlastné zdroje Kapitálové nástroje, ktoré spĺňajú kritériá vlastných zdrojov investičných spoločností na splnenie ich kapitálových požiadaviek podľa tohto nariadenia, pozostávajú z rovnakých položiek ako podľa CRR/CRD IV. Na tieto účely by mal vlastný kapitál Tier 1 (CET1) predstavovať aspoň 56 % regulatórneho kapitálu, s vedľajším kapitálom Tier 1 (AT1) oprávneným až do výšky 44 % a kapitálom Tier 2 oprávneným až do výšky 25 % regulatórneho kapitálu. Kapitálové požiadavky Všetky investičné spoločnosti vždy udržiavajú sumu rovnajúcu sa počiatočnému kapitálu, ktorý sa požaduje na to, aby im bolo udelené povolenie, ako stály minimálny kapitál. Malé a neprepojené investičné spoločnosti uplatňujú ako svoju kapitálovú požiadavku buď túto požiadavku, alebo, ak je vyššia, požiadavku založenú na štvrtine ich fixných režijných nákladov z predchádzajúceho roka, ktorá sa vypočíta v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2015/488. Tieto spoločnosti sa vymedzujú ako spoločnosti, ktoré nie sú oprávnené zabezpečovať a spravovať aktíva klientov, držať peniaze klientov alebo obchodovať na vlastný účet vo vlastnom mene, alebo ktoré majú aktíva v správe v rámci voľného riadenia portfólia aj v rámci nediskrečných (poradných) režimov, ktoré predstavujú menej ako 1,2 miliardy EUR, vybavujú denné príkazy klientov, ktoré predstavujú menej ako 100 miliónov EUR v prípade hotovostných obchodov alebo 1 miliardu EUR v prípade derivátov, a majú súvahu vo výške menej ako 100 miliónov EUR a celkové hrubé príjmy z ich investičných činností sú nižšie ako 30 miliónov EUR. V prípade investičných spoločností, ktoré prekračujú tieto prahové hodnoty, sa uplatňuje najvyššia možnosť z ich kapitálovej požiadavky týkajúcej sa stáleho kapitálu, ich požiadavky týkajúcej sa fixných režijných nákladov alebo ich požiadavky založenej na súčte požiadavky K-faktorov. K-faktory K-faktory zachytávajú riziká pre zákazníka a v prípade spoločností, ktoré obchodujú na vlastný účet a vykonávajú príkazy klientov v ich vlastnom mene, riziká pre trh a riziká pre spoločnosť. Riziko pre zákazníka zahŕňa tieto K-faktory: spravované aktíva (K-AUM), peniaze klientov v držbe (K-CMH), zabezpečované a spravované aktíva (K-ASA) a vybavované príkazy klientov (K-COH). Riziko pre trh zahŕňa K-faktor pre riziko čistej pozície (K-NPR) založený na požiadavkách týkajúcich sa trhového rizika podľa CRR (tretia časť, hlava IV), alebo alternatívne, ak to povolil príslušný orgán, založený na maržiach, ktoré poskytli zúčtovací členovia obchodníkom, zaručených obchodníkmi (K-CMG). Prahová hodnota na to, aby investičná spoločnosť mohla využiť zjednodušený štandardizovaný prístup pre trhové riziko, sa mení tak, aby odkazovala len na absolútnu sumu celkových aktív vo výške 300 miliónov EUR. Riziko pre spoločnosť zahŕňa K-faktory pre zlyhanie obchodnej protistrany (K-TCD), pre riziko koncentrácie presahujúce vymedzené prahové hodnoty (K-CON – pozri ďalej) a pre denný obchodný tok (K-DTF).

Faktory K-CMH, K-ASA, K-COH a K-DTF sa vypočítavajú na základe kĺzavého priemeru z predchádzajúcich troch mesiacov, zatiaľ čo v prípade K-AUM je výpočet založený na predchádzajúcom roku. Tieto K-faktory sa násobia zodpovedajúcimi koeficientmi uvedenými v tomto nariadení s cieľom určiť kapitálovú požiadavku. Kapitálové požiadavky pre K-NPR sa určia podľa CRR a v prípade K-CON a K-TCD pomocou zjednodušeného uplatňovania zodpovedajúcich požiadaviek podľa CRR pre (príslušne v tomto poradí) vybavovanie veľkých expozícií v obchodnej knihe a kreditné riziko protistrany. Riziko koncentrácie Investičné spoločnosti by mali monitorovať a kontrolovať svoje riziko koncentrácie, a to aj vo vzťahu k svojim zákazníkom. Len tie spoločnosti, ktoré sa nepovažujú za malé a neprepojené, by mali príslušným orgánom podávať správy o svojich rizikách koncentrácie, napríklad vo forme zlyhania ich protistrán, ak držia peniaze klientov, cenné papiere a svoju vlastnú hotovosť, a riziku koncentrácie vyplývajúcom z ich príjmov. Tie spoločnosti, ktoré obchodujú na vlastný účet alebo vykonávajú príkazy klientov v ich vlastnom mene, by nemali prekročiť expozíciu voči jednotlivým alebo prepojeným protistranám, ktorá sa rovná 25 % ich regulatórneho kapitálu, s prihliadnutím na osobitné výnimky pre expozície voči úverovým inštitúciám alebo iným investičným spoločnostiam. Tieto limity sa môžu prekročiť, len ak sú splnené dodatočné kapitálové požiadavky K-CON. V prípade investičných spoločností špecializovaných na komoditné deriváty alebo emisné kvóty alebo ich deriváty, ktoré majú veľké koncentrované expozície voči nefinančným skupinám, ku ktorým patria, môžu byť tieto limity prekročené bez dodatočného kapitálu, pokiaľ slúžia na účely likvidity celej skupiny alebo riadenia rizík. Likvidita Investičné spoločnosti by mali mať vnútorné postupy na monitorovanie a riadenie svojich potrieb likvidity a malo by sa od nich vyžadovať, aby držali najmenej jednu tretinu svojich požiadaviek týkajúcich sa fixných režijných nákladov v likvidných aktívach. Tie by mali pozostávať zo zoznamu likvidných aktív vysokej kvality podľa delegovaného nariadenia Komisie o ukazovateli krytia likvidity a mali by byť doplnené nezaťaženými vlastnými peňažnými prostriedkami spoločnosti (ktoré nemôžu zahŕňať nijaké peniaze klientov) a v prípade malých a neprepojených spoločností (tie, na ktoré sa nevzťahujú K-faktory) pohľadávkami z obchodného styku a poplatkami alebo províziami splatnými do 30 dní na základe osobitných podmienok. Za výnimočných okolností môžu investičné spoločnosti klesnúť pod požadovanú prahovú hodnotu speňažením svojich likvidných aktív na krytie potrieb likvidity, za predpokladu, že bezodkladne informujú svoj príslušný orgán. Podávanie správ orgánom dohľadu a zverejňovanie informácií Od investičných spoločností sa vyžaduje, aby svojim príslušným orgánom podávali správy o dodržiavaní súladu s prudenciálnym rámcom v súlade s podrobnými požiadavkami, ktoré sa uvedú vo vykonávacích opatreniach druhej úrovne. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú K-faktory, majú podrobnejšie požiadavky týkajúce sa podávania správ ako spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje kapitálová požiadavka buď z hľadiska stáleho minimálneho kapitálu, alebo fixných režijných nákladov. Tieto spoločnosti zverejňujú informácie o výške svojho kapitálu, svojich kapitálových požiadavkách, politikách a postupoch odmeňovania a svojich režimoch riadenia, zatiaľ čo na malé a neprepojené spoločnosti sa požiadavky zverejňovania informácií nevzťahujú. Prechodné ustanovenia S cieľom umožniť hladký prechod investičných spoločností na nový režim by sa na kapitálové požiadavky vzťahovali ustanovenia o zavádzaní tak, ako sa uvádza v nasledujúcom texte. Investičným spoločnostiam, v prípade ktorých by sa v rámci nového režimu kapitálové požiadavky zdvojnásobili v porovnaní s ich existujúcimi kapitálovými požiadavkami podľa súčasného rámca, by sa počas obdobia piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia malo umožniť obmedziť svoje kapitálové požiadavky na dvojnásobok príslušných kapitálových požiadaviek podľa CRD IV/CRR. Nové investičné spoločnosti, ktoré nikdy nepodliehali kapitálovým požiadavkám podľa CRD IV/CRR, by si ďalej počas tohto obdobia mohli uplatňovať limit vo výške dvojnásobku svojej požiadavky na fixné režijné náklady, zatiaľ čo investičné spoločnosti, ktoré podliehali iba požiadavke na počiatočný kapitál podľa CRD IV/CRR, by mohli obmedziť svoje kapitálové požiadavky na dvojnásobok uvedenej kapitálovej požiadavky s cieľom zmierniť tieto zvýšenia. Napokon počas obdobia piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia alebo do dátumu uplatňovania týchto zmien prijatých v rámci CRD IV/CRR, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na trhové riziko podľa článku 1 ods. 84 návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 (ktorýkoľvek prípad nastane skôr), by investičné spoločnosti podliehajúce príslušným ustanoveniam tohto nariadenia mali naďalej počítať svoje kapitálové požiadavky pre obchodnú knihu v súlade s existujúcim CRR. Systémovo významné investičné spoločnosti Tento návrh mení vymedzenie pojmu úverových inštitúcií podľa článku 4 ods. 1 bod 1 nariadenia CRR. Poskytne postavenie úverových inštitúcií veľkým investičným spoločnostiam, ktoré vykonávajú činnosti uvedené v oddiele A bodoch 3 a 6 prílohy I k smernici MiFID a majú aktíva prekračujúce úroveň 30 miliárd EUR. V dôsledku toho veľké investičné spoločnosti so systémovým významom budú naďalej uplatňovať CRR/CRD IV a budú plne podliehať prudenciálnym požiadavkám a požiadavkám dohľadu uplatniteľným na úverové inštitúcie. Tieto zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa individuálneho a konsolidovaného dohľadu nad materským podnikom príslušnými orgánmi. Toto znamená, že na pôsobenie veľkých investičných spoločností usadených v členských štátoch, ktoré sa podieľajú na bankovej únii, sa bude vzťahovať priamy dohľad ECB v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. Tento prístup by bol takisto v súlade s vývojom v oblasti regulácie v iných jurisdikciách (napr. v Spojených štátoch, Švajčiarsku a Japonsku), kde od finančnej krízy regulatórne zaobchádzanie a zaobchádzanie v oblasti dohľadu nad systémovými investičnými spoločnosťami sa čoraz viac zosúlaďuje so zaobchádzaním úverových inštitúcií. 2017/0359 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o prudenciálnych požiadavkách na investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 575/2013, nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010

(Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Účinné prudenciálne požiadavky sú neoddeliteľnou súčasťou regulačných podmienok, za ktorých finančné inštitúcie môžu poskytovať služby v Únii. Na investičné spoločnosti a úverové inštitúcie sa vzťahuje smernica 2013/36/EÚ, ako aj nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie a dohľad, zatiaľ čo udeľovanie povolení a iné požiadavky na organizáciu a správanie sú stanovené v smernici 2004/39/ES. (2)Existujúce prudenciálne režimy v zmysle nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ vychádzajú vo veľkej miere z postupných iterácií medzinárodných regulačných noriem stanovených pre veľké bankové skupiny Bazilejským výborom pre bankový dohľad a len čiastočne riešia osobitné riziká spojené s rôznymi činnosťami investičných spoločností. Osobitná zraniteľnosť a riziká spojené s investičnými spoločnosťami by sa preto mali osobitne riešiť vhodnými a primeranými prudenciálnymi mechanizmami na úrovni Únie. (3)Riziká, ktoré investičným spoločnostiam vznikajú a ktoré investičné spoločnosti predstavujú pre svojich klientov a širšie trhy, na ktorých pôsobia, závisia od povahy a objemu ich činností, a to vrátane toho, či investičné spoločnosti konajú ako zástupcovia svojich klientov a nie sú zmluvnou stranou samotných výsledných transakcií, alebo či konajú na vlastný účet. (4)Spoľahlivé prudenciálne požiadavky by mali zabezpečiť, aby investičné spoločnosti boli spravované systematicky a v najlepšom záujme svojich klientov. Mali by zohľadňovať potenciál investičných spoločností a ich klientov zapojiť sa do nadmerného riskovania a rôzne stupne rizika, ktoré preberajú a predstavujú investičné spoločnosti. Takéto prudenciálne požiadavky by rovnako mali byť zamerané na to, aby zabránili neprimeranému administratívnemu zaťaženiu investičných spoločností. (5)Mnohé z požiadaviek, ktoré vyplývajú z rámca nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, sú navrhnuté na riešenie spoločných rizík, ktorým čelia úverové inštitúcie. Existujúce požiadavky sú teda prevažne nastavené na zachovanie úverovej kapacity úverových inštitúcií počas hospodárskych cyklov a ochranu vkladateľov a daňových poplatníkov pred prípadným zlyhaním, a nie sú navrhnuté na riešenie rozdielnych rizikových profilov investičných spoločností. Investičné spoločnosti nemajú veľké portfóliá retailových a podnikových úverov a neprijímajú vklady. Pravdepodobnosť, že ich zlyhanie môže mať škodlivý vplyv na celkovú finančnú stabilitu, je nižšia ako v prípade úverových inštitúcií. Riziká, ktorým čelia a ktoré predstavujú investičné spoločnosti, sa teda podstatne líšia od rizík, ktorým čelia a ktoré predstavujú úverové inštitúcie, a tento rozdiel by sa mal jasne odzrkadliť v prudenciálnom rámci Únie. (6)Prudenciálne požiadavky v zmysle smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktorým podliehajú investičné spoločnosti, vychádzajú z prudenciálnych požiadaviek na úverové inštitúcie. Na investičné spoločnosti, ktorých rozsah povolenia je obmedzený na osobitné investičné služby, ktoré nie sú predmetom súčasného prudenciálneho rámca, sa vzťahujú početné výnimky z týchto požiadaviek. Týmto sa uznáva, že v tejto svojej funkcii týmto spoločnostiam nevznikajú riziká rovnakej povahy ako úverovým inštitúciám. Investičné spoločnosti, ktoré vykonávajú činnosti, ktoré sú predmetom súčasného rámca zahŕňajúceho obchodovanie s finančnými nástrojmi, ale v obmedzenej miere, podliehajú zodpovedajúcim požiadavkám rámca z hľadiska kapitálu, ale môžu mať výnimky v iných oblastiach, ako je napríklad likvidita, veľké majetkové angažovanosti a finančná páka. Na investičné spoločnosti, ktorých rozsah povolenia nepodlieha týmto obmedzeniam, sa úplne vzťahuje rámec spolu s úverovými inštitúciami. (7)Obchodovanie s finančnými nástrojmi, buď na účely riadenia rizík, hedžingu a riadenia likvidity, alebo na zaujatie smerových pozícií týkajúcich sa hodnoty nástrojov v priebehu času, je činnosť, ktorú úverové inštitúcie aj investičné spoločnosti majúce povolenie obchodovať na vlastný účet môžu vykonávať a ktorá sa je už upravená prudenciálnym rámcom smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013. S cieľom vyhnúť sa nerovnakým podmienkam, ktoré by v tejto oblasti mohli viesť k regulatórnej arbitráži medzi úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, by sa preto kapitálové požiadavky vyplývajúce z týchto pravidiel na pokrytie tohto rizika mali naďalej uplatňovať na tieto investičné spoločnosti. Na expozície týchto investičných spoločností voči ich obchodným protistranám v osobitných transakciách a zodpovedajúce kapitálové požiadavky sa takisto vzťahujú pravidlá, a preto by sa aj naďalej uplatňovať zjednodušeným spôsobom. A napokon, pravidlá veľkej majetkovej angažovanosti súčasného rámca sú takisto relevantné, ak je obchodná angažovanosť týchto investičných spoločností voči osobitným protistranám mimoriadne veľká, a tým vytvára nadmerne koncentrovaný zdroj rizika pre investičné spoločnosti zo zlyhania protistrany. Tieto ustanovenia by sa preto mali naďalej uplatňovať na investičné spoločnosti zjednodušeným spôsobom. (8)Rozdiely v uplatňovaní existujúceho rámca v rôznych členských štátoch ohrozujú rovnaké podmienky pre investičné spoločnosti v Únii. Tieto rozdiely vyplývajú z celkovej zložitosti uplatňovania rámca na rozličné investičné spoločnosti, ktoré vychádzajú z poskytovaných služieb, ak niektoré vnútroštátne orgány upravujú alebo zjednodušujú takéto uplatňovanie vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo praxi. Keďže existujúci prudenciálny rámec sa nezaoberá všetkými rizikami, ktorým čelia a ktoré predstavujú určité druhy investičných spoločností, v niektorých členských štátoch boli uplatnené veľké navýšenia kapitálu na určité investičné spoločnosti. V záujme zabezpečenia harmonizovaného prudenciálneho dohľadu nad investičnými spoločnosťami v celej Únii by sa mali stanoviť jednotné ustanovenia, ktoré sa zaoberajú týmito rizikami. (9)Pre investičné spoločnosti, ktoré nie sú systémové z dôvodu ich veľkosti a prepojenosti s inými finančnými a hospodárskymi subjektmi, je teda potrebný osobitný prudenciálny režim. Systémové investičné spoločnosti by však mali naďalej podliehať existujúcemu prudenciálnemu rámcu v zmysle smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Tieto investičné spoločnosti sú podskupinou investičných spoločností, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje rámec smernice 2013/36/EÚ alebo nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a neťažia zo špecifického vyňatia zo žiadnej z jeho zásadných požiadaviek. Najväčšie a najviac prepojené investičné spoločnosti majú obchodné modely a rizikové profily, ktoré sú podobné obchodným modelom a rizikovým profilom významných úverových inštitúcií – poskytujú „služby podobné službám bánk“ a upisujú riziká vo veľkom rozsahu. Preto je vhodné, aby sa tieto investičné spoločnosti naďalej vzťahovali ustanovenia stanovené v smernici 2013/36/EÚ a nariadení (EÚ) č. 575/2013. Systémové investičné spoločnosti sú okrem toho dostatočne veľké a majú obchodné modely a rizikové profily, ktoré predstavujú hrozbu pre stabilitu a riadne fungovanie finančných trhov porovnateľné s veľkými úverovými inštitúciami. (10)Osobitný prudenciálny režim pre investičné spoločnosti, ktoré sa v dôsledku svojej veľkosti a prepojenosti s inými finančnými a hospodárskymi subjektmi nepovažujú za systémové, by mal riešiť osobitné obchodné postupy rôznych druhov investičných spoločností. Na investičné spoločnosti s najvyššou možnosťou vystavovať rizikám klientov, trhy alebo riadne fungovanie investičných spoločností by sa mali uplatňovať jasné a účinné prudenciálne požiadavky osobitne prispôsobené týmto osobitným rizikám. Tieto prudenciálne požiadavky by mali byť nastavené primerane k druhu investičnej spoločnosti, najlepším záujmom klientov uvedeného druhu investičnej spoločnosti a mali by podporovať hladké a riadne fungovanie trhov, na ktorých tieto druhy investičných spoločností vykonávajú svoju činnosť. Mali by zmierňovať identifikované rizikové oblasti a v prípade zlyhania investičnej spoločnosti pomáhať zabezpečiť jej likvidáciu riadnym spôsobom s minimálnym narušením stability finančných trhov. (11)Prudenciálny režim pre investičné spoločnosti, ktoré sa v dôsledku svojej veľkosti a prepojenosti s inými finančnými a hospodárskymi subjektmi nepovažujú za systémové, by sa mal uplatňovať na každú investičnú spoločnosť na individuálnom základe. Keďže riziká, ktorým sú vystavené malé a neprepojené investičné spoločnosti, sú z väčšej časti obmedzené, tieto investičné spoločnosti by mali mať možnosť využiť výnimku z osobitných prudenciálnych požiadaviek, ak sú súčasťou bankovej skupiny, ktorá má sídlo a podlieha konsolidovanému dohľadu v zmysle nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ v tom istom členskom štáte, keďže v takých prípadoch konsolidované uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ na skupinu by malo primerane zahŕňať tieto riziká. S cieľom odzrkadľovať možné existujúce zaobchádzanie skupín investičných spoločností v zmysle nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo smernice 2013/36/EÚ, by sa od materských podnikov takýchto skupín malo požadovať, aby mali dostatočný kapitál na podporu účtovnej hodnoty svojich podielov v dcérskych podnikoch. Aby sa okrem toho zohľadnili prípady, keď takéto skupiny investičných spoločností predstavujú vyšší stupeň rizika alebo prepojenosti, mohli by tieto skupiny podliehať kapitálovým požiadavkám, ktoré vychádzajú z konsolidovanej situácie skupiny. (12)Vymedzenie a zloženie vlastných zdrojov by sa malo zosúladiť s nariadením (EÚ) č. 575/2013, aby sa investičným spoločnostiam umožnilo naďalej sa spoliehať na existujúce vlastné zdroje s cieľom spĺňať svoje kapitálové požiadavky v zmysle prudenciálneho rámca osobitného pre investičné spoločnosti. Toto zahŕňa všetky odpočty od položiek súvahy z vlastných zdrojov v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013, ako sú odložené daňové pohľadávky a podiely v kapitálových nástrojoch iných subjektov finančného sektora. Investičné spoločnosti by však mali mať možnosť vyňať z odpočtov nevýznamné podiely v kapitálových nástrojoch subjektov finančného sektora, ak sú držané na účely obchodovania s cieľom podporiť tvorbu trhu pre tieto nástroje. Aby sa mohlo zosúladiť zloženie vlastných zdrojov podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013, aspoň 56 % kapitálovej požiadavky by mali investičné spoločnosti splniť položkami vlastného kapitálu Tier 1, zatiaľ čo položky dodatočného kapitálu Tier 1 by mohli byť oprávnené až do výšky 44 % regulatórneho kapitálu a položky dodatočného kapitálu Tier 2 až do výšky 25 % regulatórneho kapitálu. (13)S cieľom zabezpečiť, aby investičné spoločnosti vždy vykonávali svoju činnosť na základe úrovne kapitálu požadovaného na ich povolenie, všetky investičné spoločnosti by mali neustále spĺňať trvalú minimálnu kapitálovú požiadavku rovnajúcu sa počiatočnému kapitálu požadovanému pre povolenie vykonávať príslušné investičné služby stanovené v súlade so smernicou (EÚ) ----/--/[IFD]. (14)Na zabezpečenie jednoduchého uplatňovania minimálnej kapitálovej požiadavky pre malé a neprepojené investičné spoločnosti, by tieto mali mať kapitál rovnaký alebo vyšší, ako je ich trvalá minimálna kapitálová požiadavka, alebo ako štvrtina ich fixných režijných nákladov meraných na základe ich činnosti za predchádzajúci rok v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2015/488. (15)S cieľom zohľadniť vyššie riziká investičných spoločností, ktoré nie sú malé a neprepojené spoločnosti, minimálna kapitálová požiadavka na ne by mala byť vyššia, ako je ich trvalá minimálna požiadavka, štvrtina ich fixných režijných nákladov počas predchádzajúceho roka alebo výška ich požiadavky podľa súboru rizikových faktorov osobitne prispôsobených pre investičné spoločnosti („K-faktory“), v ktorom sa stanovuje kapitál vo vzťahu k rizikám v osobitných obchodných oblastiach investičných spoločností.

(16)Investičné spoločnosti by sa mali na účely osobitných prudenciálnych požiadaviek na investičné spoločnosti považovať za malé a neprepojené, ak nevykonávajú investičné služby, ktoré predstavujú vysoké riziko pre klientov, trhy alebo pre ne samotné, a ktorých veľkosť znamená, že je menej pravdepodobné, že spôsobia rozsiahle negatívne vplyvy na klientov a trhy, ak dôjde k realizácii rizík spojených s ich činnosťou, alebo ak zlyhajú. Podobne by sa aj malé a neprepojené investičné spoločnosti mali vymedziť ako investičné spoločnosti, ktoré neobchodujú na vlastný účet ani im nevzniká riziko vyplývajúce z obchodovania s finančnými nástrojmi, nemajú pod svojou kontrolou žiadne aktíva ani peniaze klienta, disponujú aktívami v zmysle diskrečnej správy portfólia aj nediskrečných (poradných) mechanizmov vo výške menej ako 1,2 miliardy EUR, vykonávajú obchody v hotovosti na pokyny klientov za menej ako 100 miliónov EUR denne alebo obchodujú deriváty na pokyny klientov vo výške 1 miliardy EUR denne, pričom majú súvahu nižšiu ako 100 miliónov EUR a celkové hrubé ročné príjmy z vykonávania investičných služieb menej ako 30 miliónov EUR. (17)S cieľom zabrániť regulatórnej arbitráži a znížiť podnet pre investičné spoločnosti, aby usporiadali štruktúru svojich činností tak, aby sa vyhli prekročeniu prahových hodnôt, nad ktorými sa nebudú považovať za malé a neprepojené spoločnosti, prahové hodnoty riadených aktív, vykonaných obchodov na pokyny klientov, veľkosti súvahy a celkových hrubých príjmov by sa mali uplatňovať na spoločnom základe pre všetky investičné spoločnosti, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny. Ostatné kritériá, najmä či finančná spoločnosť drží peniaze klienta, spravuje alebo ochraňuje aktíva klienta, alebo obchoduje s finančnými nástrojmi a vytvára trhové riziko alebo riziko protistrany, sú binárne a neponechávajú žiadnu možnosť pre takúto reštrukturalizáciu, a preto by sa mali posudzovať na individuálnom základe. S cieľom zachytiť vyvíjajúce sa obchodné modely a riziká, ktoré tieto neustále predstavujú, tieto kritériá a prahové hodnoty by sa mali posudzovať na základe metódy na konci dňa, s výnimkou držania peňazí klienta, ktoré by malo posudzovať na vnútrodennom základe, pričom veľkosť súvahy a celkové hrubé príjmy by sa mali posudzovať na základe situácie investičnej spoločnosti na konci posledného účtovného obdobia. (18)Investičná spoločnosť, ktorá prekračuje regulačné prahové hodnoty alebo nespĺňa ostatné kritériá, by sa nemala považovať za malú a neprepojenú a mala by podliehať požiadavkám na ostatné investičné spoločnosti, s výhradou osobitných prechodných ustanovení stanovených v tomto nariadení. Toto by malo podnecovať investičné spoločnosti, aby plánovali svoje obchodné činnosti tak, aby sa jasne vymedzili ako malé a neprepojené spoločnosti. Investičná spoločnosť, ktorá nespĺňa požiadavky na to, aby sa považovala za malú a neprepojenú, aby bola oprávnená na takéto zaobchádzanie, by sa mala monitorovať, ak spĺňa kritériá a zostáva pod príslušnými prahovými hodnotami počas najmenej šiestich po sebe nasledujúcich mesiacov. (19)Všetky investičné spoločnosti by mali vypočítať svoju kapitálovú požiadavku s odkazom na súbor K-faktorov, ktoré zachytávajú riziko vyplývajúce zo vzťahu so zákazníkom („RtC“), riziko vyplývajúce zo vzťahu s trhom („RtC“) a riziko vyplývajúce zo vzťahu so spoločnosťou („RtF“). K-faktory spadajúce pod RtC zachytávajú riadené aktíva klienta a priebežné poskytovanie poradenstva (K-AUM), ochraňované a spravované aktíva (K-ASA), peniaze klienta v držbe (K-CMH) a vykonané pokyny klienta (K-COH). (20)K-faktory spadajúce pod RtM zachytávajú riziko čistej pozície (K-NPR) v súlade s ustanoveniami nariadenia CRR týkajúcimi sa trhového rizika, alebo, ak je to povolené príslušným orgánom pre osobitné druhy investičných spoločností, ktoré obchodujú na vlastný účet prostredníctvom zúčtovacích členov, riziko čistej pozície založené na maržiach, ktoré zložil zúčtovací člen investičnej spoločnosti (K-CMG). (21)K-faktory spadajúce pod RtF zachytávajú expozíciu investičnej spoločnosti voči zlyhaniu jej obchodných protistrán (K-TCD) v súlade so zjednodušenými ustanoveniami pre kreditné riziko protistrany na základe nariadenia CRR, riziko koncentrácie vo veľkých majetkových angažovanostiach investičnej spoločnosti voči osobitným protistranám na základe ustanovení nariadenia CRR týkajúcich sa rizika pre veľké majetkové angažovanosti v obchodnej knihe (K-CON), ako aj operačné riziká z denného obchodného toku investičnej spoločnosti (K-DTF). (22)Celková kapitálová požiadavka spadajúca pod K-faktory je súčtom požiadaviek K-faktorov spadajúcich pod RtC, RtM a RtF. K-AUM, K-ASA, K-CMH K-COH a K-DTF sa týkajú objemu činnosti uvedenej každým K-faktorom. Objemy K-CMH, K-ASA, K-COH a K-DTF sa vypočítavajú na základe kĺzavého priemeru za predchádzajúce tri mesiace, zatiaľ čo v prípade K-AUM je to za predchádzajúci rok. Objemy sa vynásobujú príslušnými koeficientmi stanovenými v tomto nariadení, aby sa mohla stanoviť kapitálová požiadavka. Kapitálové požiadavky na K-NPR sú odvodené od nariadenia CRR, zatiaľ čo na kapitálové požiadavky na K-CON a K-TCD sa používa zjednodušené uplatňovanie zodpovedajúcich požiadaviek v zmysle nariadenia CRR na zaobchádzanie s veľkými majetkovými angažovanosťami v obchodnej knihe, resp. s kreditným rizikom protistrany. Výška K-faktora sa rovná nule, ak spoločnosť nevykonáva príslušnú činnosť. (23)K-faktory spadajúce pod RtC sú proxy údaje zahŕňajúce obchodné oblasti investičných spoločností, ktoré môžu v prípade problémov klientom spôsobiť škodu. K-AUM zachytáva riziko spôsobenia škody klientom z dôvodu nesprávnej diskrečnej správy portfólií zákazníkov alebo nedostatočného vykonávania, pričom poskytuje zákazníkom/zákazníkovi záruky a výhody, pokiaľ ide o kontinuitu služby priebežnej správy portfólia a poradenstva. K-ASA zachytáva riziko ochrany a správy aktív zákazníka, pričom zabezpečuje, aby investičné spoločnosti mali v držbe kapitál v pomere k týmto zostatkom, a to bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v ich vlastnej súvahe alebo sú oddelené na iných účtoch. K-CMH zachytáva riziko možnosti spôsobiť škodu, ak má investičná spoločnosť v držbe peniaze svojich zákazníkov, a to bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v jej vlastnej súvahe alebo sú oddelené na iných účtoch. K-COH zachytáva potenciálne riziko voči klientom spoločnosti, ktorá vykonáva ich pokyny (v mene klienta a nie v mene samotnej spoločnosti), a to napríklad ako súčasť služieb výhradného vykonávania pokynov klientov alebo keď je spoločnosť súčasťou reťazca pre pokyny klienta. (24)K-faktor pre RtM v prípade investičných spoločností, ktoré obchodujú na vlastný účet, vychádza z pravidiel pre trhové riziko pre pozície vo finančných nástrojoch, devízach a komoditách v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 v znení zmien. Toto umožňuje investičným spoločnostiam vybrať si uplatňovanie buď štandardizovaného prístupu podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 [zjednodušený štandardizovaný prístup podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v znení zmien)] ak sú ich aktíva pod hranicou 300 miliónov EUR, alebo revidovaného štandardizovaného prístupu podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v znení zmien, ako aj možnosť používať interné modely. V posledných dvoch prípadoch sa výsledná kapitálová požiadavka môže znížiť na 65 %, čím sa v zmysle nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v znení zmien, stane trvalou možnosť uplatňovať ich na dočasnom základe na tri roky, aby sa zohľadnil celkový znížený prudenciálny význam investičných spoločností. Eventuálne by sa kapitálová požiadavka na obchodné spoločnosti, ktorých činnosť je centrálne zúčtovaná, v prípade schválenia príslušným orgánom, mala rovnať marži, ktorú zložili ich zúčtovací členovia. (25)Pre investičné spoločnosti, ktoré obchodujú na vlastný účet, K-faktory pre K-TCD a K-CON v zmysle RtF predstavujú zjednodušené uplatňovanie pravidiel nariadenia CRR týkajúcich sa kreditného rizika protistrany, resp. rizika veľkej majetkovej angažovanosti. K-TCD zachytáva riziko pre investičnú spoločnosť protistrán v prípade mimoburzových derivátov (OTC), repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov a komodít, transakcií s dlhou dobou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením, ktoré nespĺňajú svoje povinnosti vynásobením hodnoty expozícií vychádzajúcich z reprodukčných nákladov a dodatočnej hodnoty pre potenciálnu budúcu expozíciu rizikovým faktorom vychádzajúcim z nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a predstavujúcim zmierňujúce účinky účinného vzájomného započítavania a výmeny kolaterálu. K-CON zachytáva riziko koncentrácie vo vzťahu k jednotlivým alebo vysoko prepojeným protistranám súkromného sektora, s ktorými spoločnosti majú expozície vo výške viac ako 25 % svojho regulatórneho kapitálu, alebo osobitným alternatívnym prahovým hodnotám vo vzťahu k úverovým inštitúciám, alebo iným investičným spoločnostiam, a to uložením navýšenia kapitálu v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 pre nadmerné expozície nad rámec týchto limitov. A napokon K-DTF zachytáva operačné riziká investičnej spoločnosti s veľkými objemami obchodov uzavretých v jeden deň na jej vlastný účet alebo v mene klientov v jej vlastnom mene, ktoré by mohli vyplynúť z neprimeraných alebo chybných interných postupov, zo zlyhania ľudského faktora a systémov alebo zapríčinených vonkajšími udalosťami vychádzajúcich z pomyselnej hodnoty denných obchodov. (26)Všetky investičné spoločnosti by mali monitorovať a riadiť svoje riziko koncentrácie, a to aj vo vzťahu k svojim zákazníkom. Svoje riziko koncentrácie by však mali oznamovať príslušným orgánom len investičné spoločnosti, ktoré podliehajú minimálnej kapitálovej požiadavke v zmysle K-faktorov. V prípade investičných spoločností špecializovaných v oblasti komoditných derivátov alebo emisných kvót alebo ich derivátov s veľkými koncentrovanými expozíciami voči nefinančným skupinám, ku ktorým patria, sa môžu prekročiť limity pre riziko koncentrácie bez dodatočného kapitálu v zmysle K-CON, pokiaľ slúžia na zabezpečenie likvidity v rámci celej skupiny alebo na účely riadenia rizika. (27)Všetky investičné spoločnosti by mali mať interné postupy na monitorovanie a riadenie svojich požiadaviek na likviditu. Tieto postupy by mali pomôcť zabezpečiť, aby mohli fungovať náležitým spôsobom v priebehu času, a to bez toho, aby bolo potrebné osobitne vyčleniť likviditu osobitne na obdobie stresu. Na tento účel by všetky investičné spoločnosti stále mali mať v držbe minimálne jednu tretinu svojich fixných režijných nákladov v likvidných aktívach. Takéto likvidné aktíva by mali mať vysokú kvalitu a mali by byť v súlade s požiadavkami uvedenými v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2015/61 o ukazovateli krytia likvidity a zrážkami, ktoré sa uplatňujú na tieto aktíva podľa uvedeného delegovaného nariadenia. Zoznam vhodných likvidných aktív by mal byť doplnený nezaťaženými vlastnými peňažnými prostriedkami spoločnosti (ktoré by nemali zahŕňať peniaze klientov), aby sa mohli zohľadniť rozdielne profily likvidity investičných spoločností v porovnaní s úverovými inštitúciami. Malé a neprepojené spoločnosti by ďalej mohli obsahovať ako likvidné aktíva položky týkajúce sa pohľadávok z obchodného styku a poplatkov alebo provízií splatných v priebehu 30 dní, a to za predpokladu, že tieto neprekročia jednu tretinu minimálnej požiadavky na likviditu, nezapočítavajú sa do žiadnych dodatočných požiadaviek na likviditu uložených príslušným orgánom a neuplatňuje sa na ne žiadna zrážka vo výške 50 %. Vo výnimočných prípadoch by investičné spoločnosti mali mať povolené klesnúť pod požadovanú hranicu speňažením svojich likvidných aktív na krytie požiadaviek na likviditu, a to za predpokladu, že o tom okamžite informujú svoj príslušný orgán. Všetky finančné záruky poskytované zákazníkom, na základe ktorých môže v prípade aktivácie vzniknúť zvýšená potreba likvidity, by mali znížiť sumu dostupných likvidných aktív aspoň o 1,6 % z celkovej hodnoty takýchto záruk. (28)V spojení s novým prudenciálnym režimom by sa mal vypracovať primeraný zodpovedajúci rámec predkladania správ regulačným orgánom, ktorý by mal byť špecificky prispôsobený činnosti investičných spoločností a požiadavkám prudenciálneho rámca. Požiadavky na predkladanie správ pre investičné spoločnosti by sa mali týkať úrovne a zloženia ich vlastných zdrojov, ich kapitálových požiadaviek, základu na výpočet ich kapitálových požiadaviek, ich profilu činnosti a veľkosti vo vzťahu k parametrom, ktoré sú potrebné na posúdenie investičných spoločností ako malých a neprepojených, ich požiadaviek na likviditu, ako aj ich dodržiavania ustanovení o riziku koncentrácie. Orgán EBA by mal byť poverený vypracovaním návrhu vykonávacích technických predpisov na ďalšie spresnenie podrobných vzorov a mechanizmov pre uvedené predkladanie správ regulačným orgánom, pričom tieto predpisy by mali byť primerané veľkosti a zložitosti rôznych investičných spoločností a mali by najmä zohľadňovať, či sa investičné spoločnosti považujú za malé a neprepojené. (29)Investičné spoločnosti, ktoré sa považujú za malé a neprepojené, by mali zverejňovať svoje úrovne kapitálu, kapitálové požiadavky, mechanizmy riadenia a politiky a postupy odmeňovania, aby zabezpečili transparentnosť pre svojich investorov a širšie trhy. Transparentnosť týkajúca sa odmeňovania zamestnancov s vysokými príjmami slúži všeobecnému záujmu prispieť k spoľahlivo fungujúcim a stabilným finančným trhom, a to vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú zamestnanci s vysokými príjmami hrajú pri riadení činnosti a dlhodobých výsledkov investičných spoločností. Z dôvodov dôvernosti by sa zverejňovanie informácií o odmeňovaní zamestnancov s vysokými príjmami malo požadovať na súhrnnom základe. Malé a neprepojené spoločností by nemali podliehať požiadavkám na zverejňovanie s výnimkou prípadu, ak emitujú nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 s cieľom zabezpečiť transparentnosť pre investorov týkajúcu sa týchto nástrojov. (30)S cieľom uľahčiť investičným spoločnostiam hladký prechod od požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ na požiadavky v zmysle tohto nariadenia a smernice (EÚ) ----/-- [IFD] je vhodné stanoviť primerané prechodné opatrenia. Konkrétne, na obdobie piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia investičné spoločnosti, pre ktoré kapitálové požiadavky podľa tohto nariadenia by sa v porovnaní s ich kapitálovou požiadavkou podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ viac ako zdvojnásobili, by mali mať možnosť zmierniť účinky možného zvýšenia obmedzením kapitálovej požiadavky na dvojnásobok ich príslušnej kapitálovej požiadavky podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ. Aby nedošlo k znevýhodneniu nových investičných spoločnosti s podobnými profilmi voči existujúcim spoločnostiam, investičné spoločnosti, ktoré nikdy nepodliehali kapitálovým požiadavkám podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ, by mal mať možnosť obmedziť na obdobie piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia svoje kapitálové požiadavky podľa tohto nariadenia na dvojnásobok ich fixných režijných nákladov. Rovnako by investičné spoločnosti, ktoré podliehali len požiadavke na počiatočný kapitál podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ a pre ktoré kapitálové požiadavky podľa tohto nariadenia by sa viac ako zdvojnásobili v porovnaní s ich situáciou podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ, by mal mať možnosť obmedziť svoju kapitálovú požiadavku podľa tohto nariadenia na dvojnásobok ich požiadavky na počiatočný kapitál podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ na obdobie piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia. Tieto prechodné opatrenia by prípadne mali platiť aj na investičné spoločnosti uvedené v článku 498 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v ktorom sa na tieto spoločnosti uplatňuje výnimka z požiadaviek na vlastné zdroje podľa uvedeného nariadenia, keďže požiadavky na počiatočný kapitál týkajúce sa týchto investičných spoločností závisia od investičných služieb alebo činností, ktoré poskytujú. Na obdobie piatich rokov odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia by sa kapitálové požiadavky týchto investičných spoločností podľa prechodných ustanovení tohto nariadenia mali vypočítať vzhľadom na uvedené uplatniteľné úrovne. Na obdobie piatich rokov od dátumu uplatňovania tohto nariadenia alebo do dátumu začatia uplatňovania zmien prijatých k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013/smernici 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na trhové riziko v súlade s článkom 1 ods. 84 návrhu Komisie na nariadenie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 575/2013, podľa toho, čo nastane skôr, investičné spoločnosti, ktoré podliehajú zodpovedajúcim ustanoveniam tohto nariadenia by mali naďalej vypočítavať svoju kapitálovú požiadavku na obchodnú knihu v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013. (31)Najväčšie investičné spoločnosti, ktoré poskytujú kľúčové služby pre veľkých klientov a služby investičného bankovníctva (obchodovanie na vlastný účet s finančnými nástrojmi alebo upisovanie finančných nástrojov alebo umiestňovanie finančných nástrojov na základe pevného záväzku) majú obchodné modely a rizikové profily, ktoré sú podobné významným úverovým inštitúciám. Ich činnosti vystavujú spoločnosti kreditnému riziku najmä vo forme kreditného rizika protistrany, ako aj trhového rizika pre pozície, ktoré berú na vlastný účet, a to bez ohľadu na to, či súvisia s klientom, alebo nie. Ako také predstavujú vzhľadom na svoju veľkosť a systémový význam riziko pre finančnú stabilitu.

(32)Tieto veľké spoločnosti predstavujú ďalšiu výzvu pre účinný prudenciálny dohľad vykonávaný príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Aj keď najväčšie investičné spoločnosti poskytujú cezhraničné služby investičného bankovníctva vo veľkom rozsahu, ako investičné spoločnosti podliehajú prudenciálnemu dohľadu vykonávanému orgánmi určenými podľa smernice 2004/39/EÚ, ktoré nie sú nevyhnutne tie isté príslušné orgány, ako sú tie, ktoré sú určené podľa smernice 2013/36/EÚ, čo môže viesť k nerovnakým podmienkam pri uplatňovaní ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013/smernice 2013/36/EÚ v Únii. Toto bráni orgánom dohľadu, aby získali celkový prudenciálny obraz, ktorý je nevyhnutný pre účinné riešenie rizík spojených s veľkými cezhraničnými spoločnosťami. V dôsledku toho sa prudenciálny dohľad môže stať menej účinným a môže takisto narúšať hospodársku súťaž v Únii. Najväčším investičným spoločnostiam by sa preto mal udeliť štatút úverových inštitúcií, aby sa mohli vytvoriť synergie medzi vykonávaním dohľadu nad cezhraničnými trhovými činnosťami pre veľkých klientov v porovnateľnej skupine, podporovaním rovnakých podmienok a umožnením jednotného dohľadu vo všetkých skupinách. (33)Na tieto spoločnosti by sa preto mal, vzhľadom na skutočnosť, že sa stanú úverové inštitúcie, na základe nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ naďalej vzťahovať dohľad príslušnými orgánmi vrátane dohľadu ECB, ktorá je v rámci jednotného mechanizmu dohľadu zodpovedná za úverové inštitúcie. Toto by zabezpečilo, že prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami sa vykonáva jednotným a účinným spôsobom a že jednotný súbor pravidiel pre finančné služby sa uplatňuje rovnakým spôsobom pre všetky úverové inštitúcie vzhľadom na ich systémový význam. S cieľom zabrániť regulatórnej arbitráži a znížiť riziká obchádzania by sa príslušné orgány mali usilovať zabrániť situáciám, v ktorých by možné systémové skupiny usporiadali štruktúru svojich činností tak, aby neprekročili prahové hodnoty stanovené v článku 4 ods. 1 bode 1 písm. b), a obchádzali tak povinnosť žiadať o povolenie ako úverová inštitúcia podľa článku 8a smernice 2013/36/EÚ. (34)Navyše, dohľad nad úverovými inštitúciami na konsolidovanom základe je okrem iného zameraný na zabezpečenie stability finančného systému, pričom, aby bol účinný, mal by sa uplatňovať na všetky skupiny vrátane tých materských podnikov, ktoré nie sú úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami. Na všetky úverové inštitúcie vrátane tých, ktoré predtým mali postavenie investičných spoločností, by sa preto mali vzťahovať pravidlá týkajúce sa individuálneho a konsolidovaného dohľadu nad materským podnikom príslušnými orgánmi podľa hlavy VII kapitoly 3 oddielu I smernice 2013/368/EÚ. (35)Nariadením (EÚ) č. 600/2014 sa zaviedol harmonizovaný režim Únie pre udelenie prístupu pre spoločnosti z tretích krajín, ktoré poskytujú investičné služby alebo činnosti oprávneným protistranám a profesionálnym klientom so sídlom v Únii. Prístup na vnútorný trh je podmienený tým, že Komisia prijala rozhodnutie o rovnocennosti a orgán ESMA zaregistroval spoločnosť z tretej krajiny. Je dôležité, aby posúdenie rovnocennosti sa uskutočnilo na základe príslušného uplatniteľného práva Únie a aby sa zaviedli účinné nástroje na monitorovanie podmienok, za ktorých sa udelila rovnocennosť. Z týchto dôvodov by sa malo požadovať od registrovaných spoločností z tretích krajín, aby každoročne predkladali správu orgánu ESMA týkajúcu sa škály a rozsahu poskytovaných služieb a vykonávaných činností v Únii. Takisto by sa mala zlepšiť spolupráca v oblasti dohľadu v súvislosti s monitorovaním, presadzovaním a plnením podmienok rovnocennosti. (36)S cieľom zabezpečiť ochranu investorov, ako aj integritu a stabilitu finančných trhov v Únii, Komisia by pri prijímaní rozhodnutia o rovnocennosti mala zohľadňovať možné riziká, ktoré predstavujú služby a činnosti, ktoré spoločnosti z uvedených tretích krajín by mohli vykonávať v Únii po tomto rozhodnutí. Ich systémový význam by sa mal posudzovať na základe kritérií, akými sú pravdepodobná škála a rozsah poskytovania služieb a vykonávania činností spoločnosťami dotknutých z tretích krajín. Pre ten istý účel môže Komisia považovať za vhodné zohľadniť, či je tretia krajina identifikovaná ako nespolupracujúca jurisdikcia na daňové účely podľa príslušných právnych predpisov Únie alebo ako vysokoriziková tretia krajina v súlade s článkom 9 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/849. (37)Keďže ciele tohto nariadenia, najmä vytvorenie účinného a primeraného prudenciálneho rámca s cieľom zabezpečiť, aby investičné spoločnosti, ktoré majú povolenie na činnosť v Únii, vykonávali svoju činnosť na spoľahlivo fungujúcom finančnom základe a boli riadené náležitým spôsobom vrátane, v prípade potreby, v najlepšom záujme svojich klientov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov by ich bolo možné lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (38)Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) za účasti Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) vydal správu vychádzajúcu z dôkladnej podpornej analýzy, zberu údajov a konzultácií týkajúcu sa osobitného prudenciálneho režimu pre všetky nesystémové investičné spoločnosti, ktorá slúži ako základ pre revidovaný prudenciálny rámec pre investičné spoločnosti. (39)S cieľom zabezpečiť harmonizované uplatňovanie tohto nariadenia by orgán EBA mal byť poverený vypracovaním návrhu technických predpisov na spresnenie výpočtu fixných režijných nákladov, výpočtu stanovenia kapitálových požiadaviek rovnajúcich sa počiatočnej marži, ktorú zložili zúčtovací členovia, ako aj vzorov pre zverejňovanie a predkladanie správ regulačným orgánom podľa tohto nariadenia. (40)S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia a zohľadniť vývoj na finančných trhoch by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o ďalšie spresnenie vymedzenia pojmov v tomto nariadení a technickú úpravu nepodstatných prvkov kapitálových požiadaviek v tomto nariadení. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (41)Na zabezpečenie jednotných podmienok na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali preniesť vykonávacie právomoci na Komisiu, najmä pokiaľ ide o prijatie návrhu vykonávacích technických predpisov zo strany orgánu EBA, pokiaľ ide o zverejňovanie a vzory pre predkladanie správ. (42)V záujme zabezpečenia právnej istoty a aby sa zabránilo prekrývaniu medzi súčasným prudenciálnym rámcom uplatniteľným na úverové inštitúcie aj investičné spoločnosti a týmto nariadením, mení sa nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2013/36/EÚ s cieľom odstrániť z rozsahu jej pôsobnosti investičné spoločnosti. Na investičné spoločnosti, ktoré sú súčasťou bankovej skupiny, by sa však mali vzťahovať tie ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, ktoré sú relevantné pre bankovú skupinu, ako sú ustanovenia týkajúce sa materskej spoločnosti v EÚ na medzistupni uvedené v [článku 21b] smernice 2013/36/EÚ, ako aj pravidlá týkajúce sa prudenciálnej konsolidácie stanovené v prvej časti hlave II kapitole 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. PRIJALI TOTO NARIADENIE: PRVÁ ČASŤ

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA HLAVA I PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Toto nariadenie stanovuje jednotné prudenciálne požiadavky, ktoré sa uplatňujú na investičné spoločnosti, ktoré sú povolené a nad ktorými sa vykonáva dohľad podľa smernice 2014/65/EÚ, a nad ktorými sa vykonáva dohľad týkajúci sa dodržiavania súladu s prudenciálnymi požiadavkami podľa smernice (EÚ) ----/--[IFD], a to vo vzťahu k/ku:

a)kapitálovým požiadavkám, ktoré sa vzťahujú na vyčísliteľné, jednotné a štandardizované prvky rizika vyplývajúceho zo vzťahu so spoločnosťou, rizika vyplývajúceho zo vzťahu so zákazníkom a rizika vyplývajúceho zo vzťahu s trhom; b)požiadavkám na obmedzenie rizika koncentrácie; c)požiadavkám na likviditu, ktoré sa vzťahujú na vyčísliteľné, jednotné a štandardizované prvky rizika likvidity; d)požiadavkám na predkladanie správ týkajúcich sa písmen a), b) a c); e)požiadavkám na zverejňovanie. Článok 2 Právomoci v oblasti dohľadu Na účely dodržiavania súladu s týmto nariadením príslušné orgány majú právomoci a dodržiavajú postupy stanovené v smernici (EÚ) ----/--[IFD]. Článok 3

Uplatňovanie prísnejších požiadaviek zo strany investičných spoločností Toto nariadenie nebráni investičným spoločnostiam v tom, aby mali v držbe vlastné zdroje a ich zložky nad rámec zdrojov, ktoré sa vyžadujú v tomto nariadení, alebo aby uplatňovali prísnejšie opatrenia, než sa vyžadujú v tomto nariadení. Článok 4

Vymedzenie pojmov 1.Na účel tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: (1)„podnik pomocných služieb“ je podnik pomocných služieb v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 18 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (2)„klient“ je klient v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 9 smernice 2014/65/EÚ; (3)„obchodníci s komoditami“ sú obchodníci s komoditami v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 145 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (4)„komoditné deriváty“ sú komoditné deriváty v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 30 nariadenia (EÚ) č. 600/2014; (5)‚príslušný orgán‘ je príslušný orgán v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 5 smernice (EÚ) ----/--/[IFD];

(6)„úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (7)„denný obchodný tok“ je hodnota transakcií v obchodnej knihe, ak spoločnosť obchoduje na vlastný účet, či už vo svojom mene alebo v mene klienta; (8)„obchodovanie na vlastný účet“ je obchodovanie na vlastný účet v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 6 smernice 2014/65/EÚ; (9)„deriváty“ sú deriváty vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 29 nariadenia (EÚ) č. 600/2014; (10)„konsolidovaná situácia na základe K-faktora“ je situácia, ktorá vyplýva z uplatňovania požiadaviek tohto nariadenia v súlade s K-faktormi na investičnú spoločnosť, ako keby táto investičná spoločnosť tvorila spolu s jedným alebo viacerými subjektmi v rámci tej istej skupiny jednu investičnú spoločnosť; (11)„vykonanie pokynov v mene klientov“ je vykonanie pokynov v mene klientov v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 5 smernice 2014/65/EÚ; (12)„expozícia“ je: a)na účely obmedzení rizika koncentrácie: akékoľvek aktívum alebo podsúvahová položka, ktorá je držaná v obchodnej knihe a ktorá nie je výslovne vyňatá podľa článku 40; b)na účely predkladania správ týkajúcich sa rizika koncentrácie: akékoľvek aktívum alebo podsúvahová položka; (13)„finančná inštitúcia“ je spoločnosť, ktorá nie je úverovou inštitúciou ani investičnou spoločnosťou a ktorej hlavným predmetom činnosti je nadobúdať podiely alebo vykonávať jednu alebo viac činností uvedených v bodoch 2 až 12 a v bode 15 prílohy I k smernici 2013/36/EÚ. Zahŕňa finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, investičné holdingové spoločnosti, platobné inštitúcie v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu a správcovské spoločnosti, ale s výnimkou holdingových poisťovní a zmiešaných holdingových poisťovní vymedzených v článku 212 ods. 1 písm. g) smernice 2009/138/ES; (14)„finančný nástroj“ je finančný nástroj v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 50 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (15)„finančná holdingová spoločnosť“ je finančná holdingová spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 20 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (16)„subjekt finančného sektora“ je subjekt finančného sektora v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 27 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (17)„počiatočný kapitál“ je počiatočný kapitál v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 17 smernice (EÚ) ----/--/[IFD]; (18)„skupina prepojených klientov“ je skupina prepojených klientov v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (19)„investičné poradenstvo“ je investičné poradenstvo v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodu 4 smernice 2014/65/EÚ; (20)„investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice 2014/65/EÚ; (21)„investičná holdingová spoločnosť“ je finančná inštitúcia, ktorej dcérskymi podnikmi sú buď výhradne alebo prevažne investičné spoločnosti alebo finančné inštitúcie, pričom aspoň jeden z týchto dcérskych podnikov je investičnou spoločnosťou, a ktorá nie je finančnou holdingovou spoločnosťou v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 20 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (22)„investičné služby a činnosti“ sú investičné služby a činnosti v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodu 2 smernice 2014/65/EÚ; (23)„skupina investičných spoločností“ je skupina podnikov nezahŕňajúca úverovú inštitúciu, ktorej materský podnik je buď investičnou spoločnosťou, investičnou holdingovou spoločnosťou, alebo zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou a ktorá môže zahŕňať iné finančné inštitúcie a viazaných sprostredkovateľov, ktorých vlastní investičná spoločnosť. Skupina investičných spoločností môže pozostávať buď z materského podniku a jeho dcérskych podnikov, alebo z podnikov, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 22 smernice 2013/34/EÚ;

(24)„K-faktory“ sú kapitálové požiadavky stanovené v tretej časti hlave II pre riziká, ktoré investičná spoločnosť predstavuje pre zákazníkov, trhy a pre ňu samotnú; (25)„K-AUM“ alebo „K-faktor vo vzťahu k spravovaným aktívam (AUM)“ je kapitálová požiadavka v pomere k hodnote aktív, ktoré investičná spoločnosť spravuje pre svojich klientov v zmysle diskrečného riadenia portfólia aj nediskrečných opatrení, ktoré predstavujú investičné poradenstvo vrátane aktív zverených inej spoločnosti a okrem aktív, ktoré iná spoločnosť zverila investičnej spoločnosti; (26)„K-CMH“ alebo „K-faktor vo vzťahu k peniazom klienta v držbe (CMH)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní so sumou peňazí klienta, ktoré má investičná spoločnosť v držbe alebo ich kontroluje, a to bez ohľadu na akékoľvek právne mechanizmy vo vzťahu k oddeleniu aktív a bez ohľadu na vnútroštátny účtovný režim uplatniteľný na peniaze klientov, ktorá má investičná spoločnosť v držbe; (27)„K-ASA“ alebo „K-faktor vo vzťahu k ochraňovaným a spravovaným aktívam (ASA)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s hodnotou aktív, ktoré investičná spoločnosť ochraňuje a spravuje pre klientov vrátane aktív delegovaných inému podniku a aktív, ktoré tento iný podnik delegoval investičnej spoločnosti, a to bez ohľadu na to, či sa aktíva objavujú vo vlastnej súvahe investičnej spoločnosti alebo sú oddelené na iných účtoch; (28)„K-COH“ alebo „K-faktor vo vzťahu k vykonaným pokynom klienta (COH)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s hodnotou pokynov, ktoré investičná spoločnosť vykonáva pre klientov prijímaním a postúpením pokynov klienta a vykonávaním pokynov v mene klientov; (29)„K-CON“ alebo „K-faktor vo vzťahu k riziku koncentrácie (CON)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s expozíciami v obchodnej knihe investičnej spoločnosti voči klientovi alebo skupine prepojených klientov, ktorej hodnota presahuje limity uvedené v článku 36 ods. 1; (30)„K-CMG“ alebo „K-faktor vo vzťahu k záruke zúčtovacieho člena (CMG)“ je kapitálová požiadavka rovnajúca sa sume počiatočných marží, ktoré zložil zúčtovací člen, ak sa vykonanie a vyrovnanie transakcií investičnej spoločnosti, ktorá obchoduje na vlastný účet, uskutočňuje na zodpovednosť všeobecného zúčtovacieho člena; (31)„K-DTF“ alebo „K-faktor vo vzťahu k dennému obchodnému toku (DTF)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s dennou hodnotou transakcií, do ktorých investičná spoločnosť vstupuje obchodovaním na vlastný účet alebo vykonávaním pokynov pre klientov vo svojom vlastnom mene; (32)„K-NPR“ alebo „K-faktor vo vzťahu k riziku čistej pozície (NPR)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s hodnotou transakcií zaznamenaných v obchodnej knihe investičnej spoločnosti; (33)„K-TCD“ alebo „K-faktor vo vzťahu k riziku zlyhania obchodnej protistrany (TCD)“ je kapitálová požiadavka v porovnaní s expozíciami v obchodnej knihe investičnej spoločnosti voči nástrojom a transakciám uvedeným v článku 25, na základe ktorých vzniká riziko zlyhania obchodnej protistrany; (34)„transakcie s dlhou dobou vyrovnania“ sú transakcie s dlhou dobou vyrovnania v zmysle vymedzenia v článku 272 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (35)„transakcie požičiavania s dozabezpečením“ sú transakcie požičiavania s dozabezpečením v zmysle vymedzenia v článku 272 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (36)„riadiaci orgán“ je riadiaci orgán v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 36 smernice 2014/65/EÚ; (37)„materský podnik“ je materský podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 9 a článku 22 smernice 2013/34/EÚ; (38)„účasť“ je účasť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 35 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (39)„zisk“ je zisk v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 121 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (40)„kvalifikovaná centrálna protistrana“ alebo „QCCP“ je kvalifikovaná centrálna protistrana v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 88 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (41)„správa portfólia“ je správa portfólia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 8 smernice 2014/65/EÚ; (42)„regulatórny kapitál“ je regulatórny kapitál bližšie určený v článku 11; (43)„repo transakcia“ je repo transakcia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 83 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

(44)„dcérsky podnik“ je dcérsky podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 10 a 22 smernice 2013/34/EÚ vrátane akéhokoľvek dcérskeho podniku dcérskeho podniku konečného materského podniku; (45)„viazaný sprostredkovateľ“ je viazaný sprostredkovateľ v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 29 smernice 2014/65/EÚ; (46)„hrubý príjem spolu“ sú ročné prevádzkové príjmy investičnej spoločnosti v spojení s jej investičnými službami a činnosťami, ktoré je táto spoločnosť oprávnená vykonávať, a to vrátane príjmov z úrokov, z akcií a iných cenných papierov, či už s fixným alebo pohyblivým výnosom, z provízií a poplatkov, ako aj všetkých ziskov a strát, ktoré investičnej spoločnosti vzniknú z jej obchodných aktív, aktív vedených v reálnej hodnote alebo z hedžingových operácií, ale okrem akýchkoľvek príjmov, ktorá nie sú spojené s vykonávanými investičnými službami a činnosťami; (47)„obchodná expozícia“ je obchodná expozícia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 91 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (48)„obchodná kniha“ je obchodná kniha v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 86 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; (49)„materská investičná spoločnosť v Únii“ je investičná spoločnosť v členskom štáte, ktorá nie je dcérskym podnikom inej investičnej spoločnosti, ktorej bolo udelené povolenie v niektorom členskom štáte, alebo investičnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti založenej v niektorom členskom štáte; (50)„materská investičná holdingová spoločnosť v Únii“ je investičná holdingová spoločnosť v členskom štáte, ktorá nie je dcérskym podnikom inej investičnej spoločnosti, ktorej bolo udelené povolenie v niektorom členskom štáte, alebo inej investičnej holdingovej spoločnosti v niektorom členskom štáte; (51)„materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v Únii“ je materský podnik skupiny investičných spoločností, ktorý je zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 15 smernice 2002/87/ES; 2.Komisia je v súlade s článkom 54 splnomocnená prijať delegované akty s cieľom bližšie objasniť: a)vymedzenie pojmov stanovené v odseku 1, aby sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie tohto nariadenia; b)vymedzenie pojmov stanovené v odseku 1, aby sa pri uplatňovaní tohto nariadenia zohľadnil vývoj na finančných trhoch. HLAVA II ÚROVEŇ UPLATŇOVANIA POŽIADAVIEK KAPITOLA 1 Uplatňovanie požiadaviek na individuálnom základe Článok 5

Všeobecné zásady Investičné spoločnosti dodržiavajú požiadavky stanovené v druhej až siedmej časti na individuálnom základe. Článok 6

Výnimky

1.Príslušné orgány môžu oslobodiť investičnú spoločnosť od uplatňovania článku 5, pokiaľ ide o druhú až štvrtú časť, šiestu a siedmu časť, ak platia všetky tieto podmienky: a)investičná spoločnosť je dcérskym podnikom a vzťahuje sa na ňu dohľad na konsolidovanom základe nad úverovou inštitúciou, finančnou holdingovou spoločnosťou alebo zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou, a to v súlade s ustanoveniami prvej časti hlavy II kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; b)investičná spoločnosť aj jej materský podnik podliehajú povoleniu aj dohľadu toho istého členského štátu; c)orgány zodpovedné za dohľad na konsolidovanom základe v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 súhlasia s takouto výnimkou; d)vlastné zdroje sú primerane rozdelené medzi materským podnikom a investičnou spoločnosťou, pričom sú splnené všetky tieto podmienky: i)investičná spoločnosť spĺňa podmienky stanovené v článku 12 ods. 1; ii)v súčasnosti neexistuje a ani sa nepredpokladá žiadna významná vecná ani právna prekážka brániaca okamžitému prevodu kapitálu alebo splateniu záväzkov materským podnikom; iii)na základe predchádzajúceho schválenia príslušným orgánom materský podnik vyhlasuje, že ručí za záväzky prijaté investičnou spoločnosťou, alebo že riziká v investičnej spoločnosti majú len zanedbateľný význam; iv)postupy hodnotenia, merania a kontroly rizika materského podniku zahŕňajú aj investičnú spoločnosť; a v)materský podnik má podiel viac ako 50 % na hlasovacích právach spojených s podielmi na základnom imaní investičnej spoločnosti alebo má právo vymenovať alebo odvolať väčšinu členov riadiaceho orgánu investičnej spoločnosti. 2.Príslušné orgány môžu oslobodiť investičné spoločnosti od uplatňovania článku 5, pokiaľ ide o piatu časť, ak sú splnené všetky tieto podmienky: a)na investičnú spoločnosť sa vzťahuje dohľad na konsolidovanom základe v súlade s ustanoveniami prvej časti hlavy II kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; b)skupina zriadila centralizovaný útvar riadenia likvidity; a c)orgány zodpovedné za dohľad na konsolidovanom základe v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 súhlasia s takouto výnimkou. KAPITOLA 2 Uplatňovanie požiadaviek na dodržiavanie súladu s kapitálovým testom skupiny a výnimky Článok 7

Kapitálový test skupiny 1.Materská investičná spoločnosť v Únii, materská investičná holdingová spoločnosť v Únii, materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v EÚ musia mať v držbe aspoň dostatok vlastných zdrojov na pokrytie:

a)súčtu celej účtovnej hodnoty akýchkoľvek podielov, podriadených pohľadávok a nástrojov uvedených v článku 36 ods. 1 písm. h) a i), článku 56 písm. c) a d) a v článku 66 písm. c) a d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v investičných spoločnostiach, finančných inštitúciách, podnikoch pomocných služieb a viazaných sprostredkovateľoch v skupine investičných spoločností; a b)celkovej sumy akýchkoľvek podmienených záväzkov v prospech investičných spoločností, finančných inštitúcií, podnikov pomocných služieb a viazaných sprostredkovateľov. 2.Príslušné orgány môžu povoliť materskej investičnej holdingovej spoločnosti v Únii alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v Únii, aby mala v držbe nižšiu výšku vlastných zdrojov, ako je suma vypočítaná podľa odseku 1, ale nie nižšiu, ako je súčet požiadaviek na vlastné zdroje stanovený na individuálnom základe pre investičné spoločnosti, finančné inštitúcie, podniky pomocných služieb a viazaných sprostredkovateľov v rámci skupiny, a ako celková výška akýchkoľvek podmienených záväzkov v prospech týchto subjektov. Ak sa na žiadny zo subjektov uvedených v odseku 1 neuplatňujú žiadne prudenciálne právne predpisy Únie alebo vnútroštátne