Vzhľadom na medzinárodný rozmer akčného plánu, pokiaľ ide o zavedenie biometrických identifikačných znakov do registrov obyvateľstva kľúčových tretích krajín, sa Komisia zapojila do dialógov s Mali a Senegalom, pričom obidve krajiny už od začiatku roka 2017 vykonávajú projekty trustového fondu EÚ zamerané na registre obyvateľstva. Na základe spolupráce a technickej podpory prebiehajú ďalšie akcie s kľúčovými partnerskými krajinami, ku ktorým patrí Tunisko, Niger a Sudán. Krajiny, ktoré vyjadrujú záujem o možné projekty týkajúce sa registrov obyvateľstva, takisto môžu využívať technickú podporu v závislosti od dostupného finančného krytia a priorít stanovených pre nové oprávnené krajiny.

Komisia umožnila diskusiu o správe systému identifikačných dát a posúdila situáciu v členských štátoch, a to najmä prostredníctvom dotazníka o otázkach evidencie totožnosti a podporením zorganizovania tematického stretnutia na túto tému v rámci maltského predsedníctva. Konkrétne sa v dotazníku riešila otázka zdrojových dokladov, odoberania biometrických identifikačných znakov do registrov obyvateľstva, postupov zmeny mena a ďalších otázok spojených s identifikačnými údajmi. Posúdenie sa uskutočnilo v rámci estónskeho predsedníctva a ukázalo, že postupy členských štátov sa v tejto oblasti líšia. Členské štáty by mali pokračovať vo výmene informácií o vnútroštátnych postupoch a v posudzovaní, ako by postupy v iných členských štátoch mohli poslúžiť ako vzor na zlepšenie vnútroštátnych postupov, najmä postupov na zlepšenie zabezpečenia zdrojových dokladov a evidencie totožnosti občanov (napr. online evidencia, evidencia totožnosti počas dospelosti a odoberanie biometrických identifikačných znakov do registrov obyvateľstva).

Pokiaľ ide o najlepšie postupy týkajúce sa postupov vydávania dokladov a vykonávania záverov Rady prijatých v roku 2005 o minimálnych normách týkajúcich sa bezpečnosti postupov vydávania, bulharské predsedníctvo vypracovalo dotazník zameraný na procesy spojené s vydávaním, prostredníctvom ktorého sa zistilo, že všetky členské štáty vo všeobecnosti spĺňajú tieto normy.

V rámci podskupiny pre víza a povolenia na pobyt výboru zriadeného podľa článku 6 viedli odborné diskusie k dohode o prideľovaní jedinečného čísla všetkým vyrobeným dokladom predtým, ako opustia priestory výrobne. Tento postup umožní zadávanie vysledovateľných deskriptorov prvkov stratených/odcudzených dokladov do príslušných systémov a vo všeobecnosti sa jeho prostredníctvom obmedzí počet odcudzených prázdnych dokladov.

IV. VÝROBA DOKLADOV

Výroba dokladov zahŕňa navrhovanie a výrobu zabezpečených, normalizovaných a globálne interoperabilných dokladov. Organizácia ICAO riadi normy pre globálne interoperabilné cestovné doklady stanovením osobitostí pre (elektronické) strojovo čitateľné cestovné doklady (MRTD a eMRTD).

Komisia zodpovedá za stanovenie bezpečnostných noriem a biometrických identifikačných znakov cestovných dokladov vydávaných občanom EÚ a štátnym príslušníkom tretej krajiny žijúcim na území členských štátov. Významný výsledok v tejto oblasti sa dosiahol v roku 2017 prijatím návrhov Komisie týkajúcich sa lepšie zabezpečeného jednotného formátu víz a povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín . Komisia prijala vykonávacie rozhodnutie o technických špecifikáciách pre jednotný formát víz , pričom vykonávacie rozhodnutie týkajúce sa jednotného formátu povolení na pobyt je naplánované na koniec roka 2018.

Rovnako významné bolo obnovenie technickej podpory Spoločného výskumného centra s cieľom overiť správne vykonávanie fyzických a elektronických prvkov členskými štátmi podľa právnych predpisov EÚ v oblasti pasov, povolení na pobyt a jednotného formátu víz. Zatiaľ čo celé testovanie by sa malo ukončiť v prvom štvrťroku 2019, predbežná správa predložená v apríli preukázala solídny pokrok. Po dokončení fázy testovania Komisia posúdi potrebu ďalších krokov v prípadoch nesúladu so stanovenými normami. Komisia v septembri 2107 zorganizovala v priestoroch Spoločného výskumného centra aj testovanie interoperability elektronických pasov a povolení na pobyt. Týmto testovaním sa úspešne posúdil súlad cestovných dokladov s globálnymi normami interoperability v členských štátoch, ako aj v niektorých ďalších zmluvných štátoch organizácie ICAO.

Komisia 17. apríla 2018 prijala legislatívnu iniciatívu na posilnenie zabezpečenia preukazov totožnosti občanov Únie a dokladov o pobyte vydávaných občanom Únie a ich rodinným príslušníkom z krajín mimo EÚ vykonávajúcim právo na voľný pohyb . Cieľom tohto návrhu je uľahčiť vykonávanie práva občanov na voľný pohyb a zlepšiť celkové zabezpečenie takýchto dokladov. Komisia navrhla minimálne normy pre doklady a zabezpečenie preukazov totožnosti, minimálne informácie, ktoré majú byť uvedené na dokladoch o pobyte vydaných migrujúcim občanom EÚ a plnú harmonizáciu pobytových preukazov vydaných rodinným príslušníkom z krajiny mimo EÚ. V návrhu sa stanovuje povinnosť urýchlene vyradiť preukazy, ktoré nespĺňajú navrhované normy, aby sa dosiahol rýchly pokrok v celkovom zabezpečení dokladov. O návrhu v súčasnosti prebieha diskusia medzi spoluzákonodarcami s cieľom jeho prijatia počas súčasného legislatívneho cyklu.

Komisia sa navyše vo svojej správe o občianstve EÚ za rok 2017 zaviazala preskúmať možnosti na modernizáciu pravidiel upravujúcich náhradné cestovné doklady Európskej únie (NCD) vrátane bezpečnostných prvkov spoločného formátu EÚ. Komisia 31. mája 2018 prijala legislatívny návrh zavádzajúci nové pravidlá k náhradnému cestovnému dokladu Európskej únie so zdokonalenými bezpečnostnými prvkami , o ktorom v súčasnosti prebieha diskusia medzi Radou a Parlamentom.

Komisia sa zaoberala problematikou nezahrnutia povolení na malý pohraničný styk do systému ETIAS a posudzovania bezpečnostných rizík. Komisia vyvodila záver, že nie je potrebné meniť nariadenie (ES) č. 1931/2006, keďže sa v ňom už stanovuje, že bezpečnostné prvky povolení na malý pohraničný styk sa automaticky zosúlaďujú s každou modernizáciou povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín podľa nariadenia (ES) 1030/2002. Vzhľadom na to by sa malo poznamenať, že bezpečnostné prvky povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín boli nedávno modernizované v zmysle nariadenia (EÚ) 2017/1954.

V. KONTROLA DOKLADOV

Kontrola dokladov zahŕňa procesy zamerané na efektívne a zabezpečené čítanie a overovanie cestovných dokladov. Zahŕňa aj procesy umožňujúce včasné, zabezpečené a spoľahlivé prepojenie dokladov a ich držiteľov s dostupnými a príslušnými údajmi v priebehu kontroly. Takisto zahŕňa mechanizmy odbornej prípravy a posudzovania údajov, ktorými sa umožňuje správne používanie systémov (čítačky dokladov, databázy, vybavenia atď.) a pomoc v procese prijímania informovaných rozhodnutí.

Významným krokom vpred v tejto oblasti bolo prijatie návrhu Komisie o novom právnom základe Schengenského informačného systému (SIS) 21. decembra 2016, ktorým sa stanovuje zlepšovanie jeho funkcií vrátane umožnenia členským štátom zadávať falšované cestovné doklady do systému a návrhu, aby zavedenie funkcie odtlačkov prstov bolo povinným v prípade, že sa totožnosť osoby nedá zistiť inak. Politická dohoda sa dosiahla a prijatie je naplánované na koniec roka 2018. Medzitým agentúra eu-LISA a členské štáty 5. marca 2018 úspešne spustili automatizovaný systém identifikácie odtlačkov prstov (AFIS), ktorý umožňuje funkciu vyhľadávania odtlačkov prstov v systéme Schengenského informačného systému (SIS) na centrálnej úrovni. Automatizovaný systém identifikácie odtlačkov prstov Schengenského informačného systému je prvá centralizovaná celoeurópska databáza odtlačkov prstov zločincov a je významným míľnikom pre európsku bezpečnosť, keďže umožňuje odhaľovanie zločincov používajúcich viacnásobné totožnosti alebo totožnosti získané podvodom. Sedem členských štátov zaviedlo priame vyhľadávanie v odtlačkoch prstov v systéme SIS, pričom sa do konca roka 2018 očakáva rozšírenie na takmer 20 štátov. Agentúra eu-LISA takisto predložila štúdiu uskutočniteľnosti, ktorá umožňuje porovnanie biometrických údajov medzi všetkými svojimi informačnými systémami, ktorá sa vezme od úvahy pri budúcom vývoji systémov.

Diskusia vo Výbore pre SIS–VIS o otázkach, ako vykonávať zadržanie odcudzených, stratených, zneužitých dokladov alebo neplatných dokladov, bola ukončená. Komisia aktualizovala „katalóg odporúčaní a najlepších postupov pre používanie Schengenského informačného systému“, ktorý formou usmernení poskytuje súbor informatívnych kritérií týkajúcich sa zadržiavania dokladov s cieľom dosiahnuť harmonizovanejší prístup medzi členskými štátmi.

Pokiaľ ide o systematické zadávanie údajov do databáz Interpolu o odcudzených a stratených cestovných dokladoch (databáza SLTD), ktoré vydali krajiny mimo EÚ, ak to tieto krajiny nie sú schopné vykonávať samy, Komisia poskytuje financovanie projektov , ktoré budú zahŕňať aj podporu pre nasadenie nástrojov Interpolu (vrátane databázy SLTD) vo viacerých krajinách Blízkeho východu a severnej Afriky. Tento prebiehajúci proces zlepší schopnosť tretích krajín zadávať údaje do databázy SLTD samostatne.

Okrem toho sú od 7. apríla 2017 zavedené systematické kontroly všetkých cestujúcich, ktorí prekračujú vonkajšie hranice porovnaním údajov v príslušných databázach. Databázy, do ktorých je nahliadnutie povinné, zahŕňajú SIS a databázu Interpolu SLTD. Spolu s prácou Komisie na zintenzívnení zadávania informácií do databázy SLTD, systému SIS a ďalších databáz dokladov, tieto kontroly prispejú k zlepšeniu zabezpečenia dokladov.

V uvedených záveroch Rady z 27. marca 2017 sa zdôrazňuje potreba zrýchliť zavedenie výmeny certifikátov na kontrolu odtlačkov prstov prostredníctvom jednotného kontaktného miesta a overovanie údajov na čipe prostredníctvom hlavného zoznamu.

Pokiaľ ide o zoznam certifikátov potrebných na elektronické overovanie cestovných dokladov, Komisia 20. decembra 2016 uverejnila prvý schengenský testovací hlavný zoznam a v prvom polroku 2017 spustila pilotný test kontroly hraníc s Nórskom a Portugalskom. Pripravuje sa aj postup kontaktovania tretích krajín na účely získania ich certifikátov o pasoch. Komisia začala pracovať na vytvorení a aktualizácii oficiálneho hlavného zoznamu, podpísaného kľúčom národného orgánu certifikácie podpisov pre európske preukazy pre návrat, pre ktorý bolo oprávnenie získané. Komisia si uvedomuje potrebu právneho nástroja v súvislosti s „politikou hlavného zoznamu“, ktorý umožní určiť, kedy sa môže certifikát tretej strany pridať do zoznamu.

Pokiaľ ide o využívanie biometrických údajov na zabezpečenie dokladov a výmeny certifikátov , jednotné kontaktné miesta členských štátov umožňujú automatizovanú dvojstrannú zabezpečenú výmenu certifikátov požadovaných na čítanie odtlačkov prstov v cestovných dokladoch. Pokrok smerom k prechodu z testovacích na plne prevádzkové jednotné kontaktné miesta v členských štátoch monitoruje Komisia každý mesiac. V súčasnosti si môže desať členských štátov a krajín pridružených k schengenskému priestoru v plnej miere vymieňať certifikáty a kontrolovať odtlačky prstov v operačných systémoch dokladov občanov, kým 21 krajín je stále v testovacej fáze. Komisia vyzýva členské štáty aktívne sa zapojiť do sfunkčnenia výmeny certifikátov na mieste v čo najkratšom možnom čase.

V súvislosti s opatrením na zlepšenie prístupu do príslušných informačných systémov sa v odôvodnení 6 nariadenia (EÚ) 2017/458, ktorým sa mení Kódex schengenských hraníc, členské štáty vyzývajú zabezpečiť prístup príslušníkov pohraničnej stráže k príslušných databázam na hraničných priechodoch. Okrem toho sa v článku 40 ods. 8 nariadenia o Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž (agentúra Frontex) stanovuje, že hostiteľské členské štáty oprávnia členov tímov agentúry Frontex k nahliadnutiu do európskych databáz, ak je to nevyhnutné na plnenie operačných cieľov v oblasti hraničných kontrol, hraničného dozoru a návratu. Ustanovenia o udelení prístupu agentúre Frontex zahŕňajú aj legislatívne návrhy na zmenu vízového informačného systému a nariadení o SIS v oblasti hraničných kontrol a policajnej spolupráce, o ktorých sa momentálne diskutuje. Z prevádzkového hľadiska navyše Komisia do ročného pracovného programu Fondu pre vnútornú bezpečnosť – Polícia na rok 2017 zahrnula: priame udelenie oprávnenia Interpolu na nasadenie jeho technológií vo vybranom množstve členských štátov s cieľom zvýšiť ich využívanie databázy SLTD a iných databáz Interpolu a výzvu na predkladanie návrhov obmedzenú na členské štáty s cieľom zvýšiť používanie databázy SLTD a iných databáz Interpolu na vonkajších hraničných priechodoch.

Prebieha vypracovanie technickej správy o normách systémov na kontrolu dokladov. Na podporu tejto činnosti agentúra Frontex rozvíja metodiku na testovanie a posudzovanie výkonnosti systémov na kontrolu dokladov. Práca sa začala v apríli 2018 a zahŕňa prevádzkové testovanie systémov na kontrolu dokladov v skutočných scenároch hraničnej kontroly v treťom štvrťroku a konečnú správu do konca roka 2018. Výsledky metodiky posudzovania výkonnosti činností systémov na kontrolu dokladov sa uvedú v technickej správe o systémoch na kontrolu dokladov technickej podskupiny výboru zriadeného podľa článku 6. Pokrok bude značne závisieť od výsledku spomínaného posúdenia výkonnosti agentúry Frontex, ako aj od účasti členských štátov.