[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 27.1.2010

KOM(2010) 10 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Hodnotenie opatrení prijatých Lotyšskom a Maďarskom v reakcii na odporúčanie Rady zo 7. júla 2009 s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu verejných financií

1. UPLATňOVANIE PAKTU STABILITY A RASTU V SÚčASNEJ KRÍZOVEJ SITUÁCII

Mnohé krajiny EÚ v súčasnosti čelia deficitom verejných financií, ktoré sú vyššie ako referenčná hodnota 3 % HDP stanovená v zmluve. Toto často výrazné zhoršenie deficitu, ako aj stav zadlženosti je potrebné vnímať v kontexte bezprecedentnej globálnej finančnej krízy a poklesu hospodárskeho rastu v roku 2008/2009. Pôsobí tu niekoľko faktorov. Po prvé, hospodársky pokles prináša so sebou klesajúce príjmy z daní a rastúce výdavky na sociálne dávky (napríklad na dávky v nezamestnanosti). Po druhé, keďže Komisia uznala, že rozpočtové politiky zohrávajú v súčasnej mimoriadnej hospodárskej situácii dôležitú úlohu, vo svojom Európskom pláne na oživenie hospodárstva z novembra 2008, ktorý Európska rada schválila v decembri, vyzvala na prijatie fiškálneho stimulu. Podľa plánu by tento stimul mal byť diferencovaný podľa jednotlivých členských štátov s cieľom odzrkadľovať ich rôzne postavenie so zreteľom na udržateľnosť verejných financií a konkurencieschopnosti. V prípade Lotyšska a Maďarska nebol priestor na takýto fiškálny stimul. Napokon, niekoľko krajín prijalo opatrenia zamerané na stabilizáciu finančného sektora, z ktorých niektoré majú vplyv na stav zadlženosti alebo predstavujú riziko vyššieho deficitu a zadlženosti v budúcnosti, hoci časť nákladov vynaložených na podporu z verejných zdrojov by sa mohla v budúcnosti vrátiť.

V Pakte stability a rastu sa od Komisie vyžaduje, aby začala postup pri nadmernom deficite vždy, keď deficit členského štátu presiahne referenčnú hodnotu 3 % HDP. Cieľom zmien a doplnení Paktu stability a rastu v roku 2005 bolo zaistiť, aby sa pri všetkých krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite plne zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová situácia. Paktom stability a rastu sa takto vytvára rámec na podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu, a tým sa zaisťuje dlhodobá udržateľnosť verejných financií.

2. POSÚDENIE ÚčINNOSTI PRIJATÝCH OPATRENÍ

V súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ZES) Rada 7. júla poslala Lotyšsku a Maďarsku odporúčania s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu verejných financií. V prípade Lotyšska vychádzali tieto odporúčania z aktualizácie predpovede útvarov Komisie z jari 2009, osobitne vypracovaných v nadväznosti na revíziu viacstrannej pomoci v oblasti platobnej bilancie poskytnutej Lotyšsku v júni 2009. V prípade Maďarska odporúčania vychádzali z hospodárskeho výhľadu uvedeného v predpovedi útvarov Komisie z jari 2009.

Podľa nariadenia (ES) č. 1467/97[1] a revidovaného kódexu správania[2] by mal členský štát zvážiť prijatie účinných opatrení, ak konal v súlade s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7 ZES. V kódexe správania sa uvádza, že pri posudzovaní účinných opatrení by sa malo predovšetkým zvážiť, či príslušný členský štát dosiahol ročné zlepšenie svojho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktoré pôvodne odporúčala Rada. V prípade, že zaznamenaná úprava je nižšia, ako sa odporúčalo, mala by sa vykonať dôkladná analýza dôvodov vzniku nedostatkov. V prípade viacročnej úpravy sa v kódexe správania uvádza, že posúdenie by sa malo zamerať najmä na opatrenia prijaté s cieľom zaistiť primeranú fiškálnu úpravu v roku nasledujúcom po zistení nadmerného deficitu.

V nasledujúcich častiach zameraných osobitne na každú krajinu sa posudzujú opatrenia prijaté v Lotyšsku a Maďarsku v reakcii na odporúčania Rady.

3. LOTYšSKO

3.1. Postup pri nadmernom deficite a najnovšie odporúčania

Rada 7. júla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 6 ZES rozhodla, že v Lotyšsku existuje nadmerný deficit a poslala Lotyšsku odporúčania v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu verejných financií. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení na 7. januára 2010.

Rada odporúčala Lotyšsku, aby ukončilo situáciu nadmerného deficitu čo najskôr a najneskôr do roku 2012, a to zaistením priemerného ročného fiškálneho úsilia aspoň o 2,75 % HDP počas rokov 2010 – 2012, posilnením fiškálneho riadenia a transparentnosti (zlepšením rozpočtového rámca, posilnením kontroly výdavkov z úrovne ministerstva financií), ako aj reguláciou finančného trhu a dohľadu nad ním. Rada stanovila pre lotyšskú vládu 7. január 2010 ako konečný termín na prijatie účinných krokov na vykonanie opatrení súvisiacich s doplňujúcim rozpočtom zo 16. júna 2009, na prijatie úplne konkretizovaného rozpočtu na rok 2010 s kvalitnými konsolidačnými opatreniami zlučiteľnými s plánovaným smerovaním korekcie nadmerného deficitu a na vymedzenie hlavných rysov opatrení plánovaných na roky 2011 a 2012.

Na základe rozhodnutia z 20. januára 2009 dostáva Lotyšsko od EÚ strednodobú finančnú pomoc v podobe úveru v sume do 3,1 miliardy EUR. Táto pomoc poskytovaná v súvislosti s pohotovostnou dohodou MMF[3] sa podmieňuje mnohými politickými podmienkami vrátane pokračovania a zlepšenia fiškálnej konsolidácie, fiškálneho riadenia a štrukturálnych reforiem. Tieto príspevky sú v súlade s odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite.

3.2. Posúdenie účinných opatrení

Doplňujúci rozpočet z júna 2009 sa vo všeobecnosti vykonával podľa plánu. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakávalo, že deficit verejných financií podľa ESA 95 dosiahne 9,0 % HDP v roku 2009 (v porovnaní s 10,0 % HDP, ktoré oznámili lotyšské orgány v oznámení v rámci postupu pri nadmernom deficite v októbri 2009). Vzhľadom na v podstate nezmenený makroekonomický kontext v porovnaní s predpoveďou Komisie, z ktorej vychádzali odporúčania Rady z júla 2009 sa príjmy vyvíjali v súlade s očakávaniami (znížili sa iba mierne, možno z dôvodu dodržiavania predpisov). Do pozitívneho vývoja hotovostných prostriedkov sa premieta lepší ako očakávaný výsledok na strane výdavkov, ktorý sa dosiahol napriek zvýšeniu výdavkov približne o 1 % HDP, o čom sa rozhodlo v októbri – decembri 2009 so súhlasom ES a MMF, s cieľom urýchliť čerpanie prostriedkov EÚ a dodatočných finančných prostriedkov poskytovaných na sociálne potreby (program núdzového zamestnania, zvýšenie minimálneho príjmu, štátna podpora pre sociálne slabé rodiny, príspevky na bývanie a kúrenie). Významné zníženia výdavkov vo všeobecnosti zahrnuté do doplňujúceho rozpočtu z roku 2009 (4,1 % HDP) sa vykonávali s jedinou výnimkou, a to zníženia dôchodkov, ktoré budú zrušené z dôvodu nedávneho rozhodnutia ústavného súdu (z 21. decembra 2009). Vo svojom rozhodnutí ústavný súd uviedol, že zníženie dôchodkov zavedené v rámci doplňujúceho rozpočtu v júni 2009 prebehlo spôsobom, ktorý nie je v súlade s lotyšskou ústavou a dôchodky sa musia doplatiť. V tejto súvislosti treba očakávať, že podľa ESA bude deficit za rok 2009 približne o 0,5 % HDP vyšší (zatiaľ čo splatenie peňažných prostriedkov sa očakáva v prvej polovici roku 2010). Nakoniec, ak vezmeme do úvahy v súčasnosti dostupné informácie, deficit verejných financií za rok 2009 by podľa predpovede mal byť blízko úrovne 10 % HDP, ale pod touto úrovňou, čím by bol v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 ZES.

Rozpočet na rok 2010 prijal Parlament 1. decembra 2009. Vychádza z udržateľných fiškálnych opatrení a zahŕňa ďalšie diskrečné zlepšenie rozpočtového salda o 500 miliónov LVL (viac ako 4,2 % HDP), čo by mohlo stačiť na dodržanie cieľového deficitu na úrovni 8,5 % HDP stanovenej na rok 2010, a to aj napriek neočakávaným fiškálnym nákladom vyplývajúcim z rozhodnutia ústavného súdu o dôchodkoch, ktoré predstavujú približne 1 % HDP v roku 2010. Rozpočet prijatý na rok 2010 je v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 ZES[4].

Na strane príjmov rozpočet na rok 2010 zahŕňa opatrenia na zvýšenie príjmov, ktoré predstavujú približne 275 miliónov LVL (2,3 % HDP). K opatreniam patria dôležité reformy, vďaka ktorým sa dane z príjmu fyzických osôb a príspevky sociálneho zabezpečenia stávajú neutrálnejšími, a to rozšírením daňového základu na kapitálové príjmy (kapitálové zisky, dividendy a úroky), odstránením osobitných výnimiek pre turistický ruch a poľnohospodárske aktivity, zdanením mimoplatových vecných požitkov a darov (s výnimkou darov v rámci rodiny) a zvýšením sadzby daní pre samostatne zárobkovo činné osoby na takú istú úroveň, akú majú zamestnanci. Tieto opatrenia predstavujú takmer 100 miliónov LVL. Ďalším kľúčovým opatrením, ktoré by malo priniesť viac ako 90 miliónov LVL, je zvýšenie sadzby dane z príjmu fyzických osôb z 23 % na 26 % . Posilnilo sa zdanenie majetku, najmä prostredníctvom daní z nehnuteľností, ktoré sa zvýšili a rozšírili s cieľom zahrnúť (veľmi mierne) progresívnu daň z obytných nehnuteľností. Rozšírenie daňového základu na obytné nehnuteľnosti dosiahne síce iba 8 miliónov LVL, ale ostatné rozpočtové opatrenia prinesú z daní z nehnuteľností celkovú dodatočnú sumu vo výške 30 miliónov LVL, konkrétne zvýšenie sadzby uplatňovanej na pôdu a nehnuteľnosti využívané na podnikanie z 1 % na 1,5 %, rozšírenie daňového základu na inžinierske stavby v súkromnom vlastníctve a zvýšenie sadzby za neobrábané poľnohospodárske pôdy na 3 %. Okrem toho vláda zaviedla ďalšie progresívne opatrenia týkajúce sa zdanenia vozidiel (vychádzajúce z počtu vozidiel), ktoré by mali priniesť takmer 20 miliónov LVL. Ostatné opatrenia v oblasti príjmov zahŕňajú ďalšie spotrebné dane z plynu a tabaku v sume približne 12 miliónov LVL a ďalšie nedaňové príjmy v sume takmer 20 miliónov LVL.

Na strane výdavkov zahŕňa rozpočet na rok 2010 významné obmedzenia výdavkov vychádzajúce do veľkej miery zo štrukturálnych reforiem, najmä zo zlúčenia alebo zrušenia agentúr a inštitúcií na ministerstve poľnohospodárstva, kultúry, školstva a obrany. Tieto opatrenia prinesú úspory v roku 2010 aj v dlhšom horizonte. Niektoré ďalšie opatrenia s vplyvom hlavne v krátkodobom horizonte boli prijaté v oblasti rozpočtu na sociálne dávky. Na zlepšenie ich udržateľnosti sa bude počas roku 2010 uskutočňovať prieskum systému dávok sociálneho poistenia a dôchodkového systému a budú sa prijímať návrhy na strednodobú reformu týchto systémov. Po nedávnom rozhodnutí ústavného súdu je to ešte potrebnejšie. Miestne samosprávy musia ešte v súlade s plánovanými úsporami zaistiť zníženie mzdových výdavkov v roku 2010. Tieto úspory sa zdajú realistické, keďže na miestnej úrovni sa začalo s prijímaním príslušných doplňujúcich rozpočtov iba v októbri 2009. V tomto kontexte sa zjednotená mzdová tabuľka rozšíri aj na miestne samosprávy.

Pokiaľ ide o vykonávanie rozpočtu na rok 2010, orgány príjmu opatrenia na zvýšenie účinnosti štátneho daňového úradu (ktorý dostal v rozpočte na rok 2010 ďalšie finančné prostriedky) a na boj proti šedej ekonomike. Takéto opatrenia a monitorovanie daňových povinností bude dôležité s cieľom zaistiť, aby sa príjmy vyvíjali v súlade s plánom alebo ešte lepšie.

Vzhľadom na rozsah úpravy, ktorú vykonalo Lotyšsko v roku 2009, a na úpravu v rozpočte na rok 2010 možno urobiť odôvodnený záver, že štrukturálne úsilie bolo reštriktívne a v súlade s odporúčaniami Rady z júla 2009. Skutočnosť, že sa v predpovediach útvarov Komisie neprejavuje štrukturálne rozpočtové zlepšenie v rokoch 2009 a 2010, sa vysvetľuje niekoľkými faktormi. V prvom rade, pokiaľ ide o rok 2010, z predpovedí útvarov Komisie z jesene 2009 sa vylúčil rozpočet na rok 2010, o ktorom sa v čase uverejnenia predpovedí ešte rokovalo. Navyše a všeobecnejšie, výnimočne nestabilné hospodárske prostredie v rokoch 2008 až 2011 spôsobuje, že bežná cyklická zložka deficitu založená na štandardných elasticitách nemôže dostatočne zachytiť dosah extrémne zhoršenej hospodárskej situácie, ktoré Lotyšsko zažilo v roku 2009. Preto posúdenie štrukturálneho úsilia vychádza z kvalitnejších aspektov a je založené na analýze doplňujúceho rozpočtu z júna 2009 a rozpočtov na rok 2010. Hrubý dlh verejných financií, ktorý bol 19,5 % HDP v roku 2008, vykazuje trend rýchleho rastu, pretože podľa jesennej predpovede útvarov Komisie (za predpokladu úplného prevzatia medzinárodnej finančnej pomoci rozšírenej na Lotyšsko počas obdobia do roku 2011) v roku 2009 dosiahol 33 % HDP a v roku 2010 dosiahne 49 % HDP.

Ako sa uvádza v odporúčaniach Rady, v nadchádzajúcich rokoch je potrebná významná úprava. Lotyšské orgány špecifikovali niektoré opatrenia, ktoré sa majú prijať v rozpočtoch na roky 2011 a 2012 v stabilizačnom programe v rámci pomoci v oblasti platobnej bilancie. Zahŕňajú ďalšie opatrenia v oblasti príjmov, ktoré sa zameriavajú na zdanenie majetku (reforma dane z vozidiel vychádzajúca z aspektov životného prostredia a majetku a komplexná reforma zdanenia nehnuteľností umožňujúca oslobodenie v závislosti od zistených príjmov). V oblasti výdavkov sa od lotyšských orgánov očakáva, že uskutočnia rozsiahle preskúmanie systému dávok sociálneho poistenia a dôchodkového systému, ako sa uvádza vyššie. Pokiaľ ide o dôchodky, preskúmajú sa rôzne postupy a rôzny vek odchodu do dôchodku s cieľom zachovať budúcu udržateľnosť a primeranosť troch pilierov systému. Na základe kritérií ustanovených v lotyšskom zákone o štátnej správe sa uskutoční aj preskúmanie všetkých verejných spoločností a ich pobočiek so zreteľom na ich možnú reštrukturalizáciu.

V priebehu prípravy rozpočtu na rok 2010 sa ukázalo, že došlo k určitému pokroku pri posilňovaní právomoci a analytických schopností ministerstva financií voči ostatným rezortným ministerstvám. Ďalší pokrok pri posilňovaní rozpočtového rámca sa očakáva v roku 2010 prostredníctvom prijatia opatrení týkajúcich sa najmä rozpočtového plánovania a monitorovania.

Sektor finančného dohľadu sa uspokojivo posilnil prostredníctvom zlepšených analýz úverových rizík a pozorného monitorovania kurzového rizika v bankách. Prijali sa opatrenia s cieľom zaistiť, aby banky mali primeraný kapitál a aby sa dali primerane pokryť straty.

3.3. Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Lotyšsko prijalo opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom k náprave nadmerného deficitu v časovom limite stanovenom Radou. Lotyšsko predovšetkým:

- prísne plnilo rozpočet na rok 2009, čo umožnilo stlmiť vplyv rozhodnutia ústavného súdu o dôchodkoch z decembra 2009, a preto sa stále očakáva, že deficit za rok 2009 bude v súlade s cieľovou hodnotou 10 % HDP stanovenou v odporúčaniach Rady, ako aj v súlade so záväzkami prijatými v rámci programu platobnej bilancie;

- prijalo 1. decembra 2009 rozpočet na rok 2010 so zahrnutím fiškálnej konsolidácie o 500 miliónov LVL (viac ako 4,2 % HDP) v súlade s odporúčaniami Rady a takisto v súlade so záväzkami prijatými v rámci programu platobnej bilancie; v opatreniach týkajúcich sa rozpočtu sa zohľadnil dokonca aj vplyv rozhodnutia súdu na rozpočet na rok 2010, čo by Lotyšsku malo umožniť splniť odporúčania o dosiahnutí deficitu najviac 8,5 % HDP. Aj po zahrnutí niektorých jednorazových opatrení sa bude musieť urobiť v rozpočte významná štrukturálna úprava viditeľne nad 2,75 % HDP (priemerné ročné fiškálne úsilie odporúčané počas rokov 2010 – 2012);

- Z prípravnej fázy rozpočtu na rok 2010 vidieť príznaky zlepšenia v oblasti fiškálneho riadenia a významné kroky sa urobili v oblasti posilnenia regulácie finančných trhov a dohľadu.

Riziká rozpočtových cieľov sa týkajú zníženia výdavkov na miestnej úrovni, najmä pokiaľ ide o zníženie mzdových výdavkov v súlade s plánovanými úsporami vo fiškálnom konsolidačnom balíku. V oblasti príjmov bude dôležité monitorovanie daňových povinností a opatrení na boj proti šedej ekonomike s cieľom zaistiť, aby sa príjmy vyvíjali v súlade s plánom alebo ešte lepšie.

V nadchádzajúcich rokoch bude potrebná významná úprava s cieľom znížiť deficit v roku 2012 pod 3 % HDP. Lotyšské orgány špecifikovali niektoré opatrenia, ktoré sa majú prijať v rozpočtoch na roky 2011 a 2012 v stabilizačnom programe v rámci pomoci v oblasti platobnej bilancie.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v postupe pri nadmernom deficite v Lotyšsku potrebné ďalšie kroky. Komisia bude naďalej pozorne monitorovať vývoj rozpočtu v Lotyšsku v súlade so zmluvou a s Paktom stability a rastu, ako aj s kritériami ustanovenými v rámci pomoci v oblasti platobnej bilancie, najmä vzhľadom na krehký stav verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reálny HDP(zmena v %) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Národná predpoveď |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |neuv. | |Produkčná medzera1(% potenciálneho HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Saldo verejných financií(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Národná predpoveď |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |neuv. | |Primárne saldo(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Národná predpoveď |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |neuv. | |Cyklicky upravené saldo(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Štrukturálne saldo2(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Hrubý verejný dlh(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Národná predpoveď |9,0 |19,5 |41,5 |neuv. |neuv. | | Zdroj: Lotyšské ministerstvo financií, Druhé oznámenie v rámci postupu pri nadmernom deficite v roku 2009, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009

1 Údaje z predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,5 %, 1,6 %, –1,4 %, –2,3 % and –2,1 % v období rokov 2007 – 2011.

2Štrukturálny zostatok = cyklicky upravený zostatok bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

Poznámky k tabuľke:

V jesenných predpovediach útvarov Komisie pre Lotyšsko sa nezohľadňuje fiškálny vplyv rozpočtu na rok 2010, o ktorom sa vtedy ešte rokovalo.

Národné predpovede reálneho HDP oznámili lotyšské orgány v januári 2010, národné predpovede rozpočtu na rok 2009 sú z oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite z jesene 2009, v národných predpovediach rozpočtu na rok 2010 je zahrnutý vplyv rozpočtu prijatého 1. decembra, nie však dôsledky uvedeného rozhodnutia ústavného súdu o dôchodkoch z 21. decembra, okrem toho sú národné predpovede rozpočtu na rok 2010 k dispozícii iba v zmysle hotovosti, a preto nie sú úplne porovnateľné s ostatnými predpoveďami, ktoré sú na základe ESA.

Najnovšie národné predpovede produkčných medzier a príslušných sáld sú z konvergenčného programu z januára 2009 a tu sa nenachádzajú, pretože už nie sú relevantné.

Hoci z tabuľky nie je zrejmé štrukturálne zlepšenie rozpočtu – vzhľadom na to, že v predpovediach útvarov Komisie sa nezohľadňuje rozpočet na rok 2010 a chýbajú nové národné predpovede štrukturálneho salda – z predchádzajúcej analýzy dodatočného rozpočtu z júna 2009 a rozpočtu z roku 2010 je zrejmé, že v tomto ohľade sú prijaté opatrenia v súlade s odporúčaniami Rady z júla 2009. Navyše z dôvodu mimoriadne rozkolísaného hospodárskeho prostredia v rokoch 2008 až 2011 sa v bežnej cyklickej zložke deficitu využívajúcej štandardné elasticity nemusí dostatočne zachytiť vplyv poklesu.

4. MAďARSKO

4.1. Postup pri nadmernom deficite a odporúčania

Rada 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 6 ZES rozhodla, že v Maďarsku existoval nadmerný deficit. V najnovšom odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 ZES, ktoré bolo prijaté 7. júla 2009, sa stanovila lehota na prijatie účinných opatrení do 7 januára 2010.

Rada odporúčala Maďarsku, aby odstránilo súčasný nadmerný deficit čo najrýchlejšie, najneskôr do konca roku 2011. Predovšetkým treba dodržať limit deficitu 3,9 % HDP v roku 2009 a 3,8 % HDP v roku 2010, ako sa predpokladá aj v správe o pokroku týkajúcej sa postupu pri nadmernom deficite z 29. mája 2009, pričom Rada stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení v tejto súvislosti. Rozpočtovými opatreniami by sa okrem toho malo zaistiť zlepšenie štrukturálneho salda aspoň o 0,5 % za obidva roky 2010 a 2011 spolu. Mal by sa v plnej miere vykonávať nedávno prijatý zákon o fiškálnej zodpovednosti. Nakoniec by mal pomer verejného dlhu k HDP dosiahnuť pevný klesajúci trend, a to podľa možnosti do roku 2011.

4.2. Posúdenie účinných opatrení

V nasledujúcej analýze sa zohľadňuje šiesta správa o pokroku týkajúca sa postupu pri nadmernom deficite, ktorú maďarské orgány predložili 24. septembra 2009[5], ako aj doplňujúce informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili, vrátane prijatia dodatočných opatrení a uverejnenia údajov o rozpočte.

Fiškálna pozícia v roku 2009 a v menšej miere aj v roku 2010 bola naďalej reštriktívna. Maďarsko nemalo priestor na rozpočtové stimulačné opatrenia a keď koncom októbra 2008 kríza dosiahla vrchol, vláda dokonca stratila prístup k trhovému financovaniu. V tomto kontexte na základe rozhodnutia zo 4. novembra 2008 dostáva Maďarsko od EÚ strednodobú finančnú pomoc v podobe úveru v sume do 6,5 miliárd EUR. Táto pomoc poskytovaná v spojení so sumou 12,5 miliárd EUR poskytnutých na základe pohotovostnej dohody MMF[6] sa podmieňuje mnohými politickými podmienkami vrátane pokračovania a zlepšenia fiškálnej konsolidácie, fiškálneho riadenia a štrukturálnych reforiem. Tieto príspevky sú v súlade s odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite.

Pokiaľ ide o rok 2009, v predpovedi útvarov Komisie sa predpokladá deficit verejných financií na úrovni 4,1 % HDP (na základe všetkých dostupných informácií do 22. októbra 2009 ako lehoty predpovede). Cieľová úroveň 3,9 % HDP sa teraz pravdepodobne dosiahne, ak vychádzame z informácií o výslednom deficite verejných financií v hotovosti za rok 2009 s výnimkou samosprávnych obcí (3,6 % HDP oproti plánu na úrovni 3,8 % HDP). Spolu s opatreniami prijatými pred májovou správou o pokroku boli v roku 2009 prijaté fiškálne konsolidačné opatrenia v hodnote 1,5 % HDP v porovnaní s pôvodným rozpočtom. Vplyv sa prejavil hlavne v oblasti výdavkov (najmä zníženie miezd vo verejnom sektore, dôchodkov a dotácií na bývanie) a v obmedzenej miere (0,2 % HDP) aj v oblasti príjmov. Pokrok k splneniu cieľového deficitu na rok 2009 sa ďalej podporil okrem iného aj vyššími platbami dividend zo strany štátnych podnikov, zvýšenou kontrolou výdavkov na rezortných ministerstvách, ako aj približne o 0,2 % HDP nižšími čistými úrokovými výdavkami, než sa očakávalo, čo predstavovalo celkové úspory na úrovni takmer 2 % HDP. To sa kompenzuje prudkým zhoršením verejných príjmov spojeným s masívnym obmedzením hospodárskych aktivít. V štrukturálnom vyjadrení sa zlepšenie salda verejných financií v roku 2009 odhaduje blízko 3 % HDP, čo po roku 2006 prináša štrukturálnu úpravu na úrovni 8,5 % HDP.

Pokiaľ ide o rok 2010, maďarský parlament prijal 30. novembra 2009 rozpočet v súlade s cieľovým deficitom verejných financií na úrovni 3,8 % HDP na rok 2010. Tento rozpočet je podporovaný niekoľkými štrukturálnymi opatreniami na zníženie výdavkov, okrem iného ďalšími reformami dôchodkového a sociálneho systému. Do rozpočtu na rok 2010 sú navyše zahrnuté prevody nižších súm od ústrednej vlády pre systém diaľkovej verejnej dopravy a pre samosprávy obcí. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá dlh verejných financií v roku 2010 na úrovni 4,2 % HDP. Vďaka dodatočným podrobnostiam týkajúcim sa reštrukturalizácie stratového systému verejnej dopravy a zníženia prevodov na nižšie úrovne riadenia sa cieľový deficit na rok 2010 na úrovni 3,8 % HDP odvtedy stal dôveryhodnejším. Cieľový deficit na rok 2010 však stále ohrozujú mnohé riziká. Najmä príjmy z dane z príjmu právnických osôb a zo spotrebnej dane by mohli byť nižšie, než sa očakávalo, a výdavky by mohli byť vyššie, najmä pokiaľ ide o systém diaľkovej verejnej dopravy a prevody na nižšie úrovne riadenia, pretože opatrenia v obidvoch oblastiach nie sú úplne kryté štrukturálnymi úsporami. Zatiaľ čo rezervy predstavujúce až 0,8 % HDP by mali poskytnúť dostatočnú ochranu, ako sa požadovalo v odporúčaniach Rady zo 7. júla 2009, nemožno vylúčiť, že na dosiahnutie cieľa budú potrebné ďalšie opatrenia. V tomto ohľade sa orgány zaviazali prijať primerané opatrenia, ak sa vyskytnú nejaké riziká poklesu.

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa v roku 2010 neukázalo zlepšenie, pokiaľ ide o štrukturálne saldo. Pri zohľadnení dodatočných opatrení v oblasti stratového systému verejnej dopravy zverejnených v decembri 2009 a zvýšených rezerv v konečnom rozpočte na rok 2010 by v roku 2010 mohlo dôjsť k malému zlepšeniu v oblasti štrukturálneho salda[7]. Vzhľadom na odporúčanie Rady, v ktorom sa vyžaduje spojené fiškálne úsilie počas rokov 2010 a 2011 na úrovni aspoň 0,5 % HDP, budú potrebné dodatočné opatrenia hlavne so zreteľom na zníženie dane o 0,6 % HDP predpokladané v roku 2011, ktoré by sa prejavilo v rozpočte na rok 2011.

V oblasti fiškálneho riadenia dosiahlo Maďarsko zlepšenie, ktoré by malo uľahčiť budúcu konsolidáciu a znížiť riziko návratu neudržateľnej politiky. Od roku 2010 existuje nový fiškálny rámec. Počas prípravy rozpočtu na rok 2010 sa už zohľadnila väčšina jeho nových prvkov a začala pracovať novo zriadená fiškálna rada. Na webovej lokalite ministerstva financií sa 15. decembra pripravilo a zverejnilo preskúmanie rozpočtových postupov s vysvetlením zmien, ktoré boli potrebné z dôvodu nového fiškálneho rámca, a uvedením niektorých oblastí, v ktorých sú potrebné ďalšie zlepšenia.

Pokiaľ ide o pomer verejného dlhu k HDP, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa plánuje, že tento pomer sa v roku 2010 stabilizuje tesne pod úrovňou 80 % HDP a v roku 2011 sa začne znižovať. Uvedené dodatočné opatrenia, ktoré sa ešte nezohľadnili v jesennej predpovedi, by mali prispieť k o niečo nižšiemu trendu pomeru dlhu, než sa plánovalo. Okrem toho vďaka rozpočtu na rok 2011 v súlade s odporúčaniami Rady by sa tento vývoj ďalej zrýchlil.

4.3. Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Maďarsko prijalo opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom k náprave nadmerného deficitu v časovom limite stanovenom Radou. Maďarsko predovšetkým:

- prijalo účinné opatrenie vzhľadom na cieľový deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 3,9 % HDP, najmä prijatím fiškálnych konsolidačných opatrení na úrovni 1,5 % HDP v roku 2009 v porovnaní s pôvodným rozpočtom a zvýšenou kontrolou výdavkov na rezortných ministerstvách, čím sa kompenzujú nedostatky v príjmoch;

- prijalo 30. novembra 2009 rozpočet ústrednej vlády na rok 2010 v súlade s cieľovým deficitom verejných financií na úrovni 3,8 % HDP a zahrnulo doňho štrukturálne opatrenia najmä v oblasti dôchodkového a sociálneho systému na podporu tohto cieľa;

- podporilo prevažnú väčšinu opatrení na zníženie výdavkov príslušnými zákonmi, ktoré boli prijaté už v roku 2009, alebo v zákonoch sprevádzajúcich rozpočet na rok 2010 a zahrnulo do svojho rozpočtu na rok 2010 dostatočnú úroveň rezerv;

- začalo vykonávať nový fiškálny rámec v kontexte prípravy na rozpočet na rok 2010 a iniciovalo prácu na ďalšom zlepšovaní postupov rozpočtového plánovania a rozpočtových kontrol so zreteľom na posilnenie strednodobého rozpočtového rámca.

S cieľovým deficitom na rok 2010 sa však spájajú významné riziká, a to v oblasti príjmov, ale aj výdavkov. V tejto situácii a so zreteľom na už schválené nekompenzované zníženie daní v roku 2011 nie je ešte zaistená požadovaná štrukturálna úprava na úrovni 0,5 % HDP potrebná na zníženie deficitu v roku 2011 pod 3 %.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v postupe pri nadmernom deficite v Maďarsku potrebné ďalšie kroky. Komisia bude naďalej pozorne monitorovať vývoj rozpočtu v Maďarsku v súlade so zmluvou a s Paktom stability a rastu, najmä vzhľadom na krehký stav verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reálny HDP(zmena v %) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Národná predpoveď |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |neuv. | |Produkčná medzera1(% potenciálneho HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Saldo verejných financií(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Národná predpoveď |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |neuv. | |Primárne saldo(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Národná predpoveď |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Cyklicky upravené saldo2(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Štrukturálne saldo3(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Národná predpoveď |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. |neuv. | |Hrubý verejný dlh(% HDP) |Predpoveď KOM z jesene 2009 | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Národná predpoveď |65.9 |72.9 |78.8 |79.2 |neuv. | | Zdroj: Maďarské ministerstvo financií, Druhé oznámenie v rámci postupu pri nadmernom deficite v roku 2009, Šiesta správa o pokroku v rámci postupu pri nadmernom deficite zo septembra 2009, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009

1 Údaje z predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,4 %, 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % a 0,3 % v období rokov 2007 – 2011.

2 Navyše z dôvodu mimoriadne rozkolísaného hospodárskeho prostredia v rokoch 2008 až 2011 sa v bežnej cyklickej zložke deficitu využívajúcej štandardné elasticity nemusí dostatočne zachytiť vplyv poklesu.

3 Štrukturálny zostatok = cyklicky upravený zostatok bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

[2] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 10. novembra 2009, teraz k dispozícii na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] Balík medzinárodnej pomoci v celkovej výške 7,5 miliárd EUR zahŕňa príspevok od MMF v hodnote 1,7 miliárd EUR, príspevok od severských krajín v hodnote 1,9 miliárd EUR, úver od Svetovej banky vo výške 0,4 miliárd EUR a iné splátky od Európskej banky pre obnovu a rozvoj, Českej republiky a Poľska v celkovej výške ďalších 0,4 miliárd EUR.

[4] Výpočet štrukturálneho salda sa najmä v prípade nových členských štátov spája so závažnými neistotami.

[5] Správa bola zaevidovaná ako dokument Rady Európskej únie č. 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Brusel, 8. október 2009.

[6] Balík medzinárodnej pomoci v celkovej výške 20 miliárd EUR bol následne doplnený o úver Svetovej banky v sume 1 miliardy EUR.

[7] Výpočet štrukturálneho salda sa najmä v prípade nových členských štátov spája so závažnými neistotami.