P9_TA(2021)0437

Konferencia OSN o zmene klímy v Glasgowe, Spojené kráľovstvo (COP 26)

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2021 o Konferencii OSN o zmene klímy 2021 v Glasgowe v Spojenom kráľovstve (COP 26) (2021/2667(RSP))

(2022/C 184/09)

Európsky parlament,

— so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Kjótsky protokol k tomuto dohovoru,

— so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán UNFCCC (COP 21) v Paríži (Parížska dohoda),

— so zreteľom na 25. konferenciu zmluvných strán UNFCCC (COP 25), 15. zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu (CMP 15), ako aj druhé zasadnutie konferencie zmluvných strán, ktoré bolo zároveň zasadnutím zmluvných strán Parížskej dohody (CMA 2), ktoré sa konalo v Madride v Španielsku od 2. do 13. decembra 2019,

— so zreteľom na rozhodnutie predsedníctva konferencie zmluvných strán UNFCCC z 28. mája 2020 prijaté spolu so Spojeným kráľovstvom a jeho talianskymi partnermi odložiť konferenciu OSN o zmene klímy COP 26 z dôvodu pandémie COVID-19 a opätovne ju zvolať v Glasgowe v Spojenom kráľovstve od 1. do 12. novembra 2021,

— so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN,

— so zreteľom na globálny samit o adaptácii na zmenu klímy, ktorý sa konal 25. a 26. januára 2021,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality („európsky právny predpis v oblasti klímy“) (1),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) (2),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (3),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (4),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2020 o úlohe EÚ pri ochrane a obnove svetových lesov (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2021 o ochrane pôdy (7),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (8),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Vytváranie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (COM(2021)0082),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu (COM(2020)0663),

— so zreteľom na závery Rady z 25. januára 2021 o diplomacii v oblasti klímy a energetiky – realizácia vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody,

— so zreteľom na závery Rady zo 6. októbra 2021 o prípravách na zasadnutia UNFCCC v Glasgowe od 31. októbra do 12. novembra 2021,

— so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu o biodiverzite a ekosystémových službách, ktorú vypracovala Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (ďalej len „IPBES“),

— so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o globálnom otepľovaní o 1,5 oC, jeho piatu hodnotiacu správu a jeho súhrnnú správu, jeho osobitnú správu o zmene klímy a pôde a na jeho osobitnú správu o oceánoch a kryosfére v meniacej sa klíme,

— so zreteľom na správu Podporného orgánu UNFCCC pre vedecké a technologické poradenstvo z 29. apríla 2021 o dialógu o oceáne a zmene klímy s cieľom zvážiť, ako posilniť opatrenia v oblasti adaptácie a zmiernenia,

— so zreteľom na hlavnú správu Globálnej komisie pre adaptáciu z 10. septembra 2019 s názvom Adapt now: a global call for leadership on climate resilience (Adaptujte sa teraz: globálna výzva na prevzatie vedúceho postavania v oblasti odolnosti voči zmene klímy),

— so zreteľom na súhrnnú správu UNFCCC zo 17. septembra 2021 o vnútroštátne stanovených príspevkoch podľa Parížskej dohody,

— so zreteľom na 11. správu Programu OSN pre životné prostredie z 9. decembra 2020 o medzerách v oblasti emisií (Emissions Gap Report),

— so zreteľom na správu Medzinárodnej agentúry pre energetiku z mája 2021 s názvom Nulová bilancia emisií do roku 2050: Plán globálneho energetického sektora,

— so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie z 18. februára 2021 s názvom Pomeriť sa s prírodou – vedecká koncepcia na riešenie núdzových situácií v oblasti klímy, biodiverzity a znečistenia,

— so zreteľom na správu IPBES z 29. októbra 2020 s názvom IPBES workshop on biodiversity and pandemics – workshop report (Seminár IPBES o biodiverzite a pandémii – správa zo seminára),

— so zreteľom na správu zo spoločného seminára IPBES a IPCC o biodiverzite a zmene klímy z 10. júna 2021,

— so zreteľom na správu Svetovej meteorologickej organizácie z apríla 2021 o stave globálnej klímy v roku 2020,

— so zreteľom na sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030,

— so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie zo 6. mája 2021 s názvom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globálne posúdenie metánu: náklady a prínosy zmierňovania emisií metánu),

— so zreteľom na otázky Rade a Komisii týkajúce sa Konferencie OSN o zmene klímy 2021 v Glasgowe, Spojené kráľovstvo (COP 26) (O-000065/2021 – B9-0039/2021 and O-000066/2021 – B9-0040/2021),

— so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže Parížska dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016; keďže k 12. októbru 2021 predložilo OSN 191 zo 197 zmluvných strán UNFCCC svoje listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení;

B. keďže EÚ a jej členské štáty predložili 17. decembra 2020 svoj aktualizovaný vnútroštátne stanovený príspevok k UNFCCC, ktorý zaväzuje EÚ k záväznému cieľu dosiahnuť do roku 2030 čisté domáce zníženie emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, a to bez prispenia medzinárodných kreditov;

C. keďže podľa správy Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) o medzerách v oblasti emisií za rok 2020 záväzky, ktoré doteraz prijali signatári Parížskej dohody, nebudú stačiť na dosiahnutie spoločného cieľa a povedú k otepleniu o viac ako 3 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že mnohé strany UNFCCC ešte neprijali dostatočné opatrenia na to, aby smerovali k splneniu svojich vnútroštátne stanovených príspevkov, a že veľkú časť dosiahnutého pokroku vyvažujú kontraproduktívne politiky, ako sú trvalé dotácie na fosílne palivá a výstavba nových uhoľných elektrární; v tejto súvislosti varuje pred pozitívnymi prirodzenými prepojeniami, ktoré by mohli mať katastrofické následky v oblasti výrazného globálneho otepľovania;

D. keďže koncentrácia hlavných skleníkových plynov sa v roku 2020 naďalej zvyšovala napriek dočasnému zníženiu emisií súvisiacemu s pandémiou COVID-19 a keďže koncentrácia oxidu uhličitého (CO2) v našej atmosfére bola podľa Svetovej meteorologickej organizácie najvyššia za viac ako 3 milióny rokov; keďže rok 2020 bol jedným z troch najteplejších rokov od začiatku meraní, pričom priemerná teplota bola 1,2 oC nad predindustriálnou úrovňou, keďže posledné desaťročie (2011 – 2020) bolo najteplejšie od začiatku meraní;

E. keďže samotné domáce politiky EÚ nestačia na zníženie globálnych emisií skleníkových plynov a obmedzenie zvýšenia teploty v súlade s Parížskou dohodou; keďže na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC nad predindustriálnou úrovňou sú potrebné kolektívne, okamžité a ambiciózne celosvetové kroky;

F. keďže v preambule k Parížskej dohode sa uznáva „dôležitosť zabezpečenia integrity všetkých ekosystémov vrátane oceánov“ a keďže v článku 4 ods. 1 písm. d) UNFCCC sa zdôrazňuje, že jeho zmluvné strany podporujú udržateľné obhospodarovanie, ochranu a posilňovanie záchytov a rezervoárov všetkých skleníkových plynov vrátane biomasy, lesov a oceánov, ako aj iných suchozemských, pobrežných a morských ekosystémov; keďže v článku 2 ods. 1 písm. b) Parížskej dohody sa zdôrazňuje, že adaptácia na zmenu klímy a rozvoj odolnosti a nízkych emisií skleníkových plynov by sa mali vykonávať spôsobom, ktorý neohrozuje výrobu potravín; keďže v správe IPBES o biodiverzite a ekosystémových službách sa zdôrazňuje, že udržateľné využívanie prírody bude nevyhnutné na adaptáciu na nebezpečné antropogénne zasahovanie do klimatického systému a na jeho zmiernenie;

G. keďže dôsledky zmeny klímy a strata biodiverzity sú dve z najdôležitejších výziev a rizík pre ľudské spoločnosti; konštatuje, že väčšina predchádzajúcich politík sa zaoberala problémami súvisiacimi so zmenou klímy a so stratou biodiverzity samostatne;

H. keďže sa nesplnili globálne ciele v oblasti biodiverzity z Aiči stanovené na rok 2020, zvýšila sa naliehavosť toho, aby sa ambícia a rozsah ochrany biodiverzity rýchlo rozšírili;

I. keďže ochrana oceánov je kľúčová nielen ako primárneho zdroja potravín, ale aj z dôvodu ich významu pre kolobeh uhlíka, regulovanie klímy a produkciu väčšiny kyslíka vo vzduchu, ktorý dýchame; keďže v osobitnej správe Medzivládneho panela o zmene klímy o oceáne a kryosfére sa uvádza, že mechanizmy týkajúce sa klímy závisia od zdravia oceánskych a morských ekosystémov, ktoré sú v súčasnosti postihnuté globálnym otepľovaním, znečistením, nadmerným využívaním morskej biodiverzity, acidifikáciou, deoxygenáciou a pobrežnou eróziou; keďže sa v tejto správe takisto pripomína, že od roku 1970 sa oceány postupne oteplili a absorbovali viac ako 90 % nadmerného tepla v klimatickom systéme a že oceány sú súčasťou riešenia na zmiernenie účinkov zmeny klímy a adaptáciu na ne; keďže je preto nevyhnutné znížiť emisie skleníkových plynov a znečistenie ekosystémov, ako aj zlepšiť prírodné záchyty uhlíka;

J. keďže riešenia založené na prírode a prístupy založené na ekosystémoch zohrávajú kľúčovú úlohu pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na ňu; keďže ochrana a obnova prírodných záchytov uhlíka, ktoré už existujú a účinne fungujú, vrátane rezervoárov uhlíka v oceánoch, má zásadný význam;

K. keďže lesy zohrávajú významnú úlohu v boji proti zmene klímy, keďže pôsobia ako záchyty uhlíka, pričom ročne absorbujú približne dve miliardy ton CO2; keďže ochrana a zlepšovanie stavu svetových lesov tvoria jednu z nákladovo najúčinnejších foriem opatrení v oblasti klímy a keďže, ak sa budú v plnej miere vykonávať, opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu by do roku 2050 mohli znížiť emisie skleníkových plynov približne o 15 gigaton CO2 ročne, čo by mohlo byť dostatočné na obmedzenie globálneho otepľovania výrazne pod 2 oC;

L. keďže obmedzenie odlesňovania a degradácie lesov môže prispieť k zníženiu objemu človekom spôsobených emisií skleníkových plynov o širokú škálu od 0,4 do 5,8 gigaton ekvivalentu CO2 každý rok (9);

M. keďže štvrtinu severnej hemisféry pokrýva trvalo zamrznutá pôda, známa aj ako permafrost; keďže v dôsledku zvyšujúcich sa globálnych teplôt sa arktický permafrost roztápa nevídanou rýchlosťou; keďže permafrost je rozsiahly rezervoár skleníkových plynov, ktorý by mohol zadržiavať až 1 600 gigaton CO2 – takmer dvojnásobok toho, čo je v súčasnosti v atmosfére –, ale aj metán a oxid dusný; keďže jeho uvoľňovanie by mohlo vážne urýchliť a zhoršiť globálne otepľovanie (10);

N. keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie predpokladaná zmena klímy do roku 2030 spôsobí ďalších približne 250 000 úmrtí ročne a náklady na priame škody na zdraví sa do roku 2030 odhadujú na 2 až 4 miliardy USD ročne;

O. keďže strata biodiverzity súvisiaca s transformáciou krajiny môže v niektorých prípadoch viesť k vyššiemu riziku vzniku ochorení, keď druhy, ktoré sa dobre prispôsobujú krajine ovládanej človekom, môžu takisto šíriť patogény, ktoré predstavujú vysoké riziko prenosu zoonóz;

P. keďže znečistenie ovzdušia a zmena klímy sú úzko prepojené javy a ich antropogénne zdroje sa čiastočne zhodujú; keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zodpovedá každý rok znečistenie okolitého ovzdušia celosvetovo za odhadom 4,2 milióna úmrtí v dôsledku mozgových príhod, ochorení srdca, rakoviny pľúc, akútnych a chronických ochorení dýchacích ciest;

Q. keďže podľa Úradu OSN pre znižovanie rizika katastrof sa počet zaznamenaných katastrof a hospodárske straty za posledných 20 rokov takmer zdvojnásobili, pričom mnohé z toho je dôsledkom výrazného zvýšenia počtu katastrof súvisiacich s klímou;

R. keďže zmena klímy a jej ničivé účinky už ovplyvňujú migračné modely; keďže podľa štúdie Svetovej banky z roku 2018 by takmer 3 % obyvateľstva subsaharskej Afriky, južnej Ázie a latinskej Ameriky mohli byť nútené k presunu v rámci svojich vlastných krajín, aby unikli pomaly nastupujúcim dôsledkom zmeny klímy (11); keďže bez dôrazného úsilia o adaptáciu hrozí, že viac než 700 miliónov ľudí žijúcich v nízko položených pobrežných oblastiach a v malých ostrovných štátoch bude čeliť intenzívnejším búrkam, záplavám a v konečnom dôsledku strate pôdy a premiestneniu;

S. keďže Parížska dohoda je prvou medzinárodnou zmluvou, v ktorej sa výslovne uznáva prepojenie medzi opatreniami v oblasti klímy a ľudskými právami, čo umožňuje využívať existujúce právne nástroje súvisiace s ľudskými právami na naliehanie na štáty a súkromné podniky, aby znížili emisie; keďže v Parížskej dohode nie sú stanovené žiadne konkrétne nástroje na vyvodenie zodpovednosti štátnych a podnikateľských subjektov za ich vplyv na zmenu klímy a uplatňovanie ľudských práv;

T. keďže zmena klímy má aj významný rozmer v oblasti ľudských práv, pretože priamo aj nepriamo ovplyvňuje možnosť uplatňovania niekoľkých všeobecne uznávaných ľudských práv, pričom najväčší vplyv má na zraniteľné skupiny, ako sú ženy, deti, starší ľudia, chorí ľudia, nízkopríjmové skupiny a pôvodné obyvateľstvo; keďže UNFCCC aj Parížska dohoda sú založené na medzigeneračnej solidarite a odhodlaní štátov chrániť klimatický systém v prospech súčasných aj budúcich generácií; keďže sa zmenou klímy zhoršujú problémy, ktorým v súčasnosti čelí pôvodné obyvateľstvo, čo vedie k ešte hlbšej kultúrnej, hospodárskej a politickej marginalizácii a nerovnostiam;

U. keďže opatrenia v oblasti klímy sú jedným z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré prijali všetky členské štáty OSN v roku 2015 ako súčasť Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj;

V. keďže zmluvné strany UNFCCC prijali v roku 2009 záväzok mobilizovať od roku 2020 sumu 100 miliárd USD ročne, čo sa neskôr potvrdilo v Parížskej dohode; vyjadruje sklamanie nad tým, že skutočné záväzky rozvinutých krajín ešte stále nedosahujú spoločný cieľ; keďže dôsledky zmeny klímy a potreby v tejto oblasti v rozvojových krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách a malých ostrovných rozvojových štátoch, sa zvýšili;

W. keďže v Rozvojovom programe OSN sa odhaduje, že až do roku 2030 bude každoročne potrebných 140 až 300 miliárd USD len na pokrytie adaptačných potrieb rozvojových krajín, pričom do roku 2050 vzrastú každoročne až na 280 až 500 miliárd USD (12);

X. keďže nešťastné ročné oneskorenie konferencií zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovoru o biologickej diverzite (CBD) v roku 2020, ktoré zapríčinila pandémia ochorenia COVID-19, poskytuje jedinečnú príležitosť prejsť z reaktívneho modelu na aktívny a preventívny model a v konečnom dôsledku priniesť potrebnú transformačnú zmenu; keďže nový vedecký pokrok by mal poskytovať informácie pre väzby medzi medzinárodnými programami a ich vykonávaním na vnútroštátnej úrovni a posilňovať ich;

Y. keďže zatiaľ čo svet bojuje s aktuálnymi následkami pandémie ochorenia COVID-19, klimatická kríza je stále tu; keďže oživenie hospodárstva by sa malo využiť ako jedinečná príležitosť na urýchlenie tempa prechodu na klimatickú neutralitu a zabezpečenie cieľa 1,5 oC rozvojom sociálno-ekonomického modelu, ktorý by bol zlučiteľný s obmedzeniami planéty, smerovaním investícií do obnovy prírodných ekosystémov, a tak posilniť adaptačnú schopnosť ekosystémov, ako aj do prioritných oblastí ako energetická efektívnosť, udržateľná výroba potravín, technológie v oblasti získavania energie z obnoviteľných zdrojov, inovatívne a udržateľné technológie v oblasti nulových emisií a potrebná súvisiaca infraštruktúra, ako aj odklonenie investícií od činností, ktoré poškodzujú klímu a životné prostredie jednoznačným uplatňovaním zásady „nespôsobovať významnú škodu“ vo všetkých investičných rozhodnutiach; keďže by sa v procese prechodu mali náležite zohľadniť rozdiely v potrebách a schopnostiach regiónov pri rešpektovaní zásad spravodlivej transformácie;

Z. keďže podľa Európskej environmentálnej agentúry pojem „systémová zmena“ znamená základnú, transformatívnu a prierezovú formu zmeny, ktorá zahŕňa významné posuny a presmerovanie systémových cieľov, stimulov, technológií, sociálnych postupov a noriem, ako aj znalostných systémov a prístupov k správe a riadeniu; keďže v prípade hlavných spoločenských systémov to znamená prehodnotenie nielen technológií a výrobných postupov, ale aj spotrebiteľských modelov a spôsobov života vzhľadom na udržateľnejšie alternatívy zamerané napríklad na dobré životné podmienky a odolnosť (13);

AA. keďže riešenia inšpirované prírodou a ekosystémové prístupy majú potenciál zabezpečiť silné politické prepojenie medzi UNFCCC, CBD a dohovorom z Ria o dezertifikácii, ktoré poskytujú predsedníctvam a sekretariátom všetkých troch dohôd príležitosť spolupracovať s cieľom riešiť zmenu klímy a stratu biodiverzity integrovaným a súdržným spôsobom;

AB. keďže Európska zelená dohoda a plán NextGenerationEU sú jedinečnou príležitosťou na posilnenie hospodárstva EÚ a zvýšenie jeho inovatívnosti, konkurencieschopnosti a orientácie na budúcnosť, čím sa zabezpečí vedúce postavenie Európy v oblasti zeleného hospodárstva a budovania európskeho sociálneho modelu a sociálneho trhového hospodárstva;

AC. keďže sa predpokladá, že s klímou súvisiace riziká pre zdravie, živobytie, potravinovú bezpečnosť, zásobovanie vodou a hospodársky rast budú v prípade globálneho oteplenia o 2 oC oveľa vyššie; keďže sa predpokladá, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC namiesto 2 oC zníži vplyv na suchozemské, sladkovodné a pobrežné ekosystémy a zachová viac ich služieb pre ľudí; keďže je preto nevyhnutné pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 oC nad predindustriálnou úrovňou;

AD. keďže to, že EÚ vedie príkladom, má zásadný význam pre zapojenie tretích krajín do boja proti zmene klímy, a teda pre zvýšenie úrovne globálnej ambície v oblasti klímy;

AE. keďže EÚ musí uznať svoju zodpovednosť za historické emisie skleníkových plynov a za rozdiely v rozvoji medzi globálnym severom a globálnym juhom, a musí podľa toho konať;

AF. keďže v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody má zosúladenie finančných tokov so smerovaním k nízkym emisiám skleníkových plynov a rozvoju odolnému voči zmene klímy zásadný význam pre boj proti hrozbe zmeny klímy;

AG. keďže informovanosť verejnosti a zapojenie občanov do aktivít v oblasti klímy rastie; keďže občania požadujú od vlád viac aktivít a ambiciózne opatrenia na riešenie zmeny klímy;

AH. keďže druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu sa skončilo 31. decembra 2020; keďže usmernenia o tom, ako posudzovať zníženie emisií z aktivít mechanizmu čistého rozvoja po 31. decembri 2020, boli odložené; keďže boli zavedené dočasné opatrenia na rozšírenie aktivít mechanizmu čistého rozvoja po roku 2020; keďže zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu je naplánované tak, že sa má konať v spojení s konferenciou COP 26 v Glasgowe;

1. pripomína, že zmena klímy a strata biodiverzity patria medzi najväčšie výzvy, ktorým ľudstvo čelí, a že všetky vlády na celom svete musia vynaložiť maximálne úsilie na bezodkladný boj s týmto javom; zdôrazňuje, že na splnenie našej kolektívnej zodpovednosti za obmedzenie globálneho otepľovania a predchádzanie strate biodiverzity, a teda na ochranu celej planéty a dobrých životných podmienok pre všetkých je potrebná medzinárodná spolupráca, zapojenie neštátnych aktérov, solidárne a súdržné vedou podložené opatrenia a neochvejný záväzok zvýšiť ambície; v tejto súvislosti berie na vedomie výzvu generálneho tajomníka OSN Antónia Guterresa, v ktorej všetky vlády na celom svete naliehavo vyzýva, aby vyhlásili núdzový stav v oblasti klímy, kým svet nedosiahne nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov;

2. vyjadruje znepokojenie nad zisteniami uvedenými v správe UNEP za rok 2020 o medzerách v oblasti emisií, a to najmä nad skutočnosťou, že napriek krátkemu poklesu emisií CO2 spôsobenému pandémiou ochorenia COVID-19 sa predpokladá, že emisie podľa predložených nepodmienených NDC – ak sa plne implementujú – ponechajú svet trendu zvýšenia teploty o 3,2 oC; víta doteraz oznámené aktualizácie NDC, ktorými sa zvýšili ambície v oblasti klímy; so znepokojením však konštatuje, že tieto príspevky stále nebudú dostatočné na to, aby sa emisie dostali na cestu k dosiahnutiu cieľa Parížskej dohody; je znepokojený súhrnnou správou NDC UNFCC zo septembra 2021, v ktorej sa zistilo, že pri spoločnom zohľadnení naznačujú všetky NDC tak, ako boli predložené pred 30. júlom 2021, značný nárast globálnych emisií skleníkových plynov v roku 2030 v porovnaní s rokom 2010, a to približne o 16 %; zdôrazňuje, že podľa IPCC smerovanie k cieľu 1,5 oC znamená celosvetové zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2010 o najmenej 45 %;

3. pripomína nedávne rozhodnutie ústavného súdu, v ktorom rozhodol, že ochrana klímy nie je vecou politickej úvahy a že ustanoveniami ústavy o ochrane životného prostredia sa ukladá štátu ústavná povinnosť dosiahnuť klimatickú neutralitu;

4. zdôrazňuje, že podľa správy o medzerách v oblasti emisií za rok 2020 by zelená obnova po pandémii mohla znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 približne o 25 %, čím by sa emisie dostali do rozsahu, s ktorým sa spája 66-percentná šanca udržať teploty pod 2 oC, čo ale stále nepostačuje na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC; zdôrazňuje preto, že opatrenia na obnovu by mohli výrazne ovplyvniť plnenie cieľov Parížskej dohody; vyzýva vlády, aby vynaložili všetko úsilie na realizáciu zelenej obnovy a zároveň posilnili svoje záväzky v súlade s cieľmi Parížskej dohody a posilnili svoje NDC pred konferenciou COP 26 prijatím vedecky podložených politík; zdôrazňuje, že podľa nedávneho výskumu je splnenie teplotného cieľa Parížskej dohody „hospodársky optimálnou“ politikou v oblasti klímy (14);

5. víta záväzok skupiny G7 vyvinúť ambiciózne a rýchlejšie úsilie o zníženie emisií, aby zvýšenie teploty o 1,5 oC zostávalo reálnou možnosťou (15); pripomína, že by to prinieslo mnoho súvisiacich prínosov pre životné prostredie, hospodárstvo, spoločnosť a verejné zdravie; zdôrazňuje rastúci počet krajín, ktoré sa zaviazali dosiahnuť nulovú bilanciu skleníkových plynov do polovice storočia; zdôrazňuje však, že tieto záväzky sa musia bezodkladne premietnuť do silných krátkodobých politík, opatrení a finančných zdrojov a musia sa odraziť v ich revidovaných NDC, ktoré sa majú predložiť už pred konferenciou COP 26 vo forme zvýšených cieľov v oblasti klímy do roku 2030, aby celosvetové emisie dosiahli čo najskôr vrchol; naliehavo vyzýva skupinu G20, aby prevzala vedúcu úlohu pri zvyšovaní krátkodobých aj dlhodobých ambícií;

6. víta skutočnosť, že päť rokov po nadobudnutí platnosti Parížskej dohody najväčšie svetové hospodárstva súperia o čo najrýchlejšie dosiahnutie klimatickej neutrality; upozorňuje na skutočnosť, že záväzky týkajúce sa nulovej bilancie musia byť podporené dlhodobými stratégiami predloženými UNFCCC; zdôrazňuje potrebu premietnuť tieto záväzky do účinných opatrení a politík na všetkých úrovniach a vo všetkých odvetviach;

7. zdôrazňuje, že je dôležité čo najskôr ukončiť využívanie všetkých fosílnych palív; berie na vedomie záver správy Medzinárodnej agentúry pre energiu s názvom Net Zero by 2050, v ktorej sa poukazuje na prudký pokles dopytu po fosílnych palivách, čo vedie k tomu, že nie je potrebné investovať do nových dodávok fosílnych palív a že si dosiahnutie cieľa 1,5 oC vyžaduje, aby sa od roku 2021 neschvaľoval rozvoj žiadnych nových ropných a plynových polí ani budovanie nových uhoľných baní či ich rozširovanie; podporuje záväzok G7 ukončiť financovanie uhlia bez znížených emisií do konca roka 2021; vyzýva krajiny G7, aby išli príkladom v oblasti energetickej transformácie a aby zastavili všetky nové investície do ťažby fosílnych palív; podporuje predsedníctvo COP 26, Spojené kráľovstvo a združenie Powering Past Coal Alliance v hľadaní dohody s cieľom ukončiť výstavbu akýchkoľvek nových uhoľných elektrární bez znížených emisií; uznáva, že fosílne palivá nezohrávajú žiadnu dlhodobú úlohu v energetickom mixe a vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s Komisiou prijali vnútroštátne plány s cieľom čo najskôr ukončiť využívanie všetkých fosílnych palív, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla klimatická neutralita;

8. jednoznačne podporuje iniciatívu Dánska a Kostariky vytvoriť alianciu krajín, ktoré chcú postupne ukončiť ťažbu ropy a zemného plynu a prestať udeľovať povolenia na nový prieskum; pripomína závery správy Medzinárodnej agentúry pre energiu s názvom Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (Nulové čisté emisie do roku 2050 – plán pre globálny energetický sektor), v ktorých sa potvrdzuje, že takéto opatrenia sú potrebné na dosiahnutie cieľa 1,5 oC;

9. pripomína, že všetky zmluvné strany by mali zabezpečiť, aby finančné toky – verejné a súkromné, domáce a medzinárodné – boli v súlade so scenárom 1,5 oC a rozvojom odolným voči zmene klímy; naliehavo vyzýva Komisiu, aby v rámci nadchádzajúceho klimaticko-energetického balíka, ktorý sa má zverejniť 14. decembra 2021, poskytla komplexné preskúmanie súčasného stavu, pokiaľ ide o súlad EÚ a členských štátov s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody, a aby prijala všetky potrebné opatrenia na odstránenie akýchkoľvek nedostatkov;

10. vyjadruje veľké znepokojenie nad rastúcim celosvetovým záujmom o rezervy fosílnych palív v Arktíde, ktoré sú dostupnejšie, keďže pokrytie mora ľadom z dôvodu zmeny klímy klesá; zdôrazňuje zraniteľnosť arktickej prírody a extrémne ťažkosti s vyčistením ekosystému po únikoch ropy z vytrysknutí, narušeného potrubia alebo dopravných nehôd; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby vyzvali na celosvetové moratórium proti prieskumu morských ložísk ropy v Arktíde;

11. zdôrazňuje, že je potrebné opätovne vybudovať medzinárodné koalície v záujme vysoko ambiciózneho výsledku konferencie COP 26 s vysokou úrovňou environmentálnej integrity; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby úzko spolupracovali s významnými producentmi emisií, s krajinami, ktoré sú z hľadiska klímy zraniteľné, s transatlantickými partnermi a s predsedníctvom COP 26 zo Spojeného kráľovstva s cieľom predložiť na konferencii politické návrhy o tom, ako by krajiny mali urýchliť opatrenia s cieľom napraviť nedostatočnú ambicióznosť v záujme udržania globálneho otepľovania pod 1,5 oC; nabáda EÚ, aby zvýšila svoj diplomatický dosah a budovanie aliancií s rozvojovými a najzraniteľnejšími krajinami s cieľom pôsobiť ako most medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, čo bolo v minulosti kľúčové pre dosiahnutie najambicióznejších výsledkov na konferenciách COP;

12. víta skutočnosť, že prezident Biden prijal opatrenia na návrat Spojených štátov k Parížskej dohode v prvý deň svojho funkčného obdobia, ako aj jeho záväzok znížiť emisie skleníkových plynov Spojených štátov do roku 2030 o polovicu v porovnaní s úrovňami z roku 2005 a dosiahnuť cieľ nulovej bilancie emisií do roku 2050; očakáva, že budú v pravý čas nasledovať konkrétne politické opatrenia a finančné toky s cieľom splniť záväzky USA; zdôrazňuje význam partnerstva medzi EÚ a USA a ich vedúceho postavenia pre dosiahnutie cieľov Parížskej dohody; zdôrazňuje, že boj proti zmene klímy, zhoršovaniu stavu životného prostredia a strate biodiverzity, podpora zeleného rastu a ochrana našich oceánov sú jadrom novej spoločnej transatlantickej agendy a že EÚ a USA sa spoločne zaviazali vynaložiť maximálne úsilie na to, aby limit 1,5 oC týkajúci sa svetovej teploty zostal v dosahu; uznáva úsilie prezidenta Bidena zvýšiť globálnu ambíciu, a to aj prostredníctvom usporiadania samitu vedúcich predstaviteľov o klíme v apríli 2021;

13. poukazuje na skutočnosť, že Čína je druhým najväčším hospodárstvom na svete a krajinou s najvyššími celkovými emisiami skleníkových plynov; uznáva ochotu Číny slúžiť ako konštruktívna sila v globálnych rokovaniach o klíme; so znepokojením však hľadí na neustále vysokú úroveň závislosti od uhlia a nabáda jej vládu, aby ďalej presadzovala a urýchľovala zelenú transformáciu, čo je kľúčový prvok na dosiahnutie globálnych cieľov Parížskej dohody; berie na vedomie oznámenie prezidenta Si Ťin-pchinga zo septembra 2020 o tom, že Čína dosiahne vrchol emisií CO2 do roku 2030 a uhlíkovú neutralitu do roku 2060; zdôrazňuje, že tieto záväzky by sa mali vzťahovať na všetky emisie skleníkových plynov; očakáva ďalšie záväzky, ako aj konkrétne politické opatrenia a zosúladené finančné toky na ich splnenie;

14. zdôrazňuje, že podľa IPBES sú základnými príčinami pandémií tie isté globálne environmentálne zmeny, ktoré podnecujú stratu biodiverzity a zmenu klímy, vrátane zmeny využívania pôdy, rozširovania a zintenzívnenia poľnohospodárstva, obchodu s voľne žijúcimi druhmi a ich konzumácie a iných faktorov; zdôrazňuje, že pandémia preukázala dôležitosť zásad „jedno zdravie“ a „zdravie vo všetkých politikách“ pri tvorbe politiky a že sú potrebné transformačné zmeny; pripomína, že v preambule k Parížskej dohode sa uznáva „právo na zdravie“ ako kľúčové právo; zdôrazňuje, že v článku 4 ods. 1 písm. f) UNFCCC sa uvádza, že všetky jeho zmluvné strany by mali použiť „vhodné metódy, napríklad posúdenia vplyvu, formulované a určené na vnútroštátnej úrovni, s cieľom minimalizovať nepriaznivé účinky projektov alebo opatrení – ktoré prijali na zmiernenie zmeny klímy alebo na adaptáciu na zmenu klímy –, na hospodárstvo, verejné zdravie a kvalitu životného prostredia“; domnieva sa, že zdravie by malo byť zahrnuté do národných adaptačných plánov a národných oznámení adresovaných UNFCCC;

15. zdôrazňuje, že dosiahnutie cieľov Parížskej dohody a jej cieľov v oblasti klimatickej neutrality si vyžaduje rozsiahle investície a bezprecedentnú transformáciu všetkých odvetví našich hospodárstiev; domnieva sa, že túto transformáciu na nový udržateľný hospodársky model možno dosiahnuť len vtedy, ak zaručí spravodlivý prechod spájajúci sociálny a ekologický pokrok, zlepšujúci životné podmienky ľudí a pri ktorom sa na nikoho nezabudne;

COP 26 v Glasgowe

16. vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom na konferencii COP 25 v Madride v roku 2019 a nad nedostatočnými záväzkami a transparentnosťou niektorých zmluvných strán; vyjadruje poľutovanie nad tým, že finalizácia súboru pravidiel Parížskej dohody bola odložená na ďalšiu konferenciu zmluvných strán a že výsledok diskusií o stratách a škodách mohol byť ambicióznejší; uznáva pokrok dosiahnutý – napriek organizačným ťažkostiam – v dôležitých aspektoch, ako je podpora sociálneho rozmeru v programe v oblasti klímy a masová mobilizácia neštátnych subjektov;

17. zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa na konferencii COP 26 vytvoril nový konsenzus o potrebných opatreniach v oblasti klímy a ambíciách dosiahnuť globálnu klimatickú neutralitu do polovice storočia a o dôkladných krátkodobých a strednodobých politických opatreniach;

18. vyzýva všetky zmluvné strany UNFCCC, aby v spolupráci s regiónmi a neštátnymi subjektmi, najmä občianskou spoločnosťou, konštruktívne prispeli k procesu vedúcemu k COP 26, počas ktorého treba posilniť NDC, aby sa zabezpečil ich súlad s dlhodobým teplotným cieľom Parížskej dohody a najlepšími dostupnými odporúčaniami vedcov a aby odrážali najvyššiu možnú ambíciu týchto zmluvných strán; zdôrazňuje, že keďže súčasné záväzky nie sú dostatočné na dosiahnutie cieľov dohody, globálne emisie skleníkových plynov musia urýchlene dosiahnuť vrchol a následne sa drasticky znížiť a všetky zmluvné strany by mali zintenzívniť svoje úsilie a aktualizovať svoje NDC v súlade s cieľmi Parížskej dohody, a vyzýva najmä EÚ a všetky krajiny G20, aby v tejto súvislosti ukázali, že sú globálnymi lídrami a aby sa takisto zaviazali, že najneskôr do roku 2050 dosiahnu klimatickú neutralitu;

19. zdôrazňuje, že podľa správy UNEP o rozdieloch v oblasti emisií za rok 2020 predstavujú emisie najbohatšieho 1 % svetovej populácie viac ako dvojnásobok súhrnného podielu najchudobnejších 50 %; konštatuje, že z ďalšieho výskumu (16) vyplýva, že v rámci EÚ bolo v období 1990 až 2015 najbohatších 10 % občanov EÚ zodpovedných za takmer tretinu kumulatívnych emisií EÚ a že v tom istom období celkové ročné emisie zo spotreby najchudobnejších 50 občanov EÚ klesli o 24 %, zatiaľ čo v prípade najbohatších 10 % sa zvýšili o 3 %; zdôrazňuje, že je potrebné v plnej miere riešiť spravodlivosť pri vykonávaní Parížskej dohody, ako aj to, aby EÚ obmedzila a výrazne znížila emisie, a zároveň poskytla podporu najchudobnejším domácnostiam s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu;

20. vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s ďalšími významnými producentmi emisií CO2 s cieľom vytvoriť medzinárodný klimatický klub krajín, ktoré sú lídrami cesty ku klimatickej neutralite, so spoločnými cieľmi týkajúcimi sa znižovania emisií skleníkových plynov, dosiahnutia klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, stanovenia vymedzenia jednotných noriem na meranie emisií, porovnateľných explicitných a implicitných cien CO2 v sektoroch energetiky a priemyslu a ochrany krajín, ktoré sú ochotné vykonávať opatrenia na ochranu klímy pred nevýhodami medzinárodnej hospodárskej súťaže prostredníctvom spoločného mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach;

21. zdôrazňuje potrebu pokračovať v posilnených a koordinovaných odvetvových opatreniach na dekarbonizáciu prostredníctvom zosúladenia cieľov a spolupráce medzi zmluvnými stranami a inými aktérmi; vyzýva zmluvné strany, aby posilnili Marakéšske partnerstvo pre celosvetové opatrenia v oblasti klímy ako priestor na povzbudenie neštátnych subjektov a verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni k tomu, aby prijali okamžité opatrenia v oblasti klímy podložené vedou a ambicióznymi cieľmi a podporovali spoločné učenie sa medzi obvodmi, geografickými oblasťami a odvetviami s cieľom urýchliť opatrenia a podporovať tvorbu politík so zameraním na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody;

22. zdôrazňuje, že na konferencii COP 26 je potrebné vyriešiť zostávajúce prvky pracovného programu Parížskej dohody s cieľom zamerať sa v nasledujúcich piatich rokoch na ďalší rozvoj a posilnenie jeho vykonávania a fungovania; naliehavo vyzýva všetky zmluvné strany, aby uzavreli otvorené otázky týkajúce sa finalizácie súboru pravidiel Parížskej dohody, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, spoločné časové rámce a mechanizmy spolupráce podľa článku 6, s cieľom zabezpečiť transparentnosť a silnú environmentálnu integritu a dosiahnuť najvyššiu úroveň ambícií;

23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zasadzovali za prísne a spoľahlivé medzinárodné pravidlá týkajúce sa článku 6 Parížskej dohody, a to na základe zásad zo San José; zdôrazňuje najmä potrebu podporiť medzinárodnú spoluprácu a zároveň sa vyhnúť všetkým formám dvojitého započítania, zaistiť environmentálnu integritu s reálnymi, dodatočnými, merateľnými, trvalými a nezávisle overenými zníženiami objemu emisií, zabezpečiť, aby sa žiadne jednotky vydané v rámci Kjótskeho protokolu nemohli započítať do súčasných a budúcich NDC a zaručiť ochranu ľudských práv; opakuje svoju podporu využívaniu podielu príjmov v rámci mechanizmov podľa článku 6 na financovanie Adaptačného fondu; pripomína svoju podporu zavedeniu päťročného časového rámca a vyzýva EÚ, aby prijala pozíciu na podporu dohody o päťročnom spoločnom časovom rámci s cieľom urýchliť tempo opatrení v oblasti klímy;

24. vyzýva na sprevádzkovanie posilneného rámca transparentnosti, ktorý dodržiava zásady transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti;

25. zdôrazňuje, že zmena klímy ovplyvňuje ľudí rôznymi spôsobmi, a to podľa faktorov ako pohlavie, vek, zdravotné postihnutie, etnická príslušnosť a chudoba, a že súčasné nerovnosti, ktoré sú založené na pohlaví osoby, môžu zvýšiť zraniteľnosť tejto osoby voči neodvrátiteľným vplyvom zmeny klímy vrátane prírodných nebezpečenstiev; víta preto prijatie posilneného pracovného programu z Limy o rodovej príslušnosti a rodového akčného plánu na konferencii COP 25 v Madride a vyzýva na ich urýchlené vykonávanie; domnieva sa, že transformácia smerom k udržateľnej spoločnosti sa musí uskutočňovať inkluzívnym, spravodlivým a rovnocenným spôsobom a že rodová rovnováha a posilnenie postavenia žien a dievčat sú kľúčové prvky tejto transformácie; zdôrazňuje, že je potrebné účinnejšie uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti prostredníctvom všetkých príslušných cieľových hodnôt a cieľov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby vypracovala konkrétny akčný plán na splnenie záväzkov obnoveného akčného plánu pre rodovú rovnosť a aby vytvorila stále kontaktné miesto EÚ pre rodovú rovnosť a zmenu klímy s dostatočnými rozpočtovými zdrojmi na vykonávanie a monitorovanie opatrení v oblasti klímy so zreteľom na rodovú rovnosť v EÚ a na celom svete (17); je presvedčený, že by tým šla príkladom pre ostatné strany, aby prijali podobné opatrenia;

26. víta skutočnosť, že zmluvné strany vo svojich NDC čoraz viac zohľadňujú rodovú príslušnosť, a vyzýva všetky zmluvné strany, aby prijali rodovo responzívne a sociálne spravodlivé NDC a financovanie opatrení v oblasti klímy s cieľom zabezpečiť klimatickú spravodlivosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili súdržnosť medzi podporou pre rodovú rovnosť a klímu prostredníctvom nástrojov vonkajšej činnosti a prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB), a to aj zvýšením účasti žien a organizácií žien na správe a rozhodovaní, ich prístupu k financovaniu a k programom, ktoré podporujú úlohu žien v správe vecí verejných v oblasti klímy, a v konkrétnych odvetviach, ako je poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, s osobitným zameraním na pôvodné obyvateľky;

27. je znepokojený potenciálnym vplyvom cestovania a inými obmedzeniami súvisiacimi s ochorením COVID-19 na spravodlivú a vyváženú účasť na konferencii COP 26; vyzýva predsedníctvo COP 26 v Spojenom kráľovstve, aby prijalo všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie širokej a inkluzívnej účasti pri plnom rešpektovaní sanitárnych opatrení; domnieva sa, že by sa malo vynaložiť maximálne úsilie, aby sa zabezpečilo, že všetky rozvojové krajiny, najmä tie najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, budú schopné zúčastniť sa na konferencii COP 26 a vyzýva predsedníctvo v Spojenom kráľovstve, aby prekonalo prekážky tejto účasti v súvislosti s pandémiou;

28. pripomína, že je dôležité zapojiť všetky krajiny do rozhodovacích procesov v rámci UNFCCC; zdôrazňuje, že súčasný rozhodovací proces v rámci UNFCCC treba zdokonaliť s cieľom lepšie zapojiť delegátov z chudobných a ohrozených krajín; opakovane žiada delegáciu EÚ na COP, aby sa viac angažovala vo vzťahu k delegátom zo zraniteľných krajín;

29. opakuje svoju podporu zavedeniu osobitnej politiky týkajúcej sa konfliktu záujmov ako súčasti UNFCCC a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tomto procese prevzali vedúcu úlohu;

30. domnieva sa, že EÚ má historickú zodpovednosť byť najambicióznejším signatárom Parížskej dohody, a to dodržiavaním vlastných záväzkov, ako aj poskytovaním pomoci iným, a mala by uznať a splniť svoje klimatické a environmentálne záväzky tým, že bude vierohodným príkladom; pripomína zásadu „spoločnej, ale rozdielnej zodpovednosti a príslušných spôsobilostí“, na základe ktorej má EÚ a členské štáty osobitnú zodpovednosť, ako aj schopnosť konať;

Ambiciózna politika EÚ v oblasti klímy a dlhodobá vízia

31. zdôrazňuje prijatie európskeho klimatického predpisu; očakáva, že Európska zelená dohoda, a najmä legislatívny balík Fit for 2030 (Pripravení na rok 2030), prinesú potrebné opatrenia na to, aby EÚ a jej členské štáty dosiahli úplný súlad s Parížskou dohodou; považuje za mimoriadne dôležité, aby EÚ išla príkladom a vyslala na konferencii COP 26 jasný signál, že je pripravená zvýšiť svoj NDC a príspevok k Parížskej dohode, a vyzýva ostatné strany, aby prijali rovnakú úroveň záväzkov;

32. zdôrazňuje, že časť EÚ patrí medzi regióny sveta najviac postihnuté zmenou klímy; konštatuje, že stredozemská panva sa otepľuje o 20 % rýchlejšie, než je celosvetový priemer, a že región je jedným z hlavných stredísk zmeny klímy na svete, pričom sa predpokladá, že do 20 rokov sa tu bude 250 miliónov ľudí považovať za žijúcich s nedostatočným prístupom k vode ( 18 ) ; zdôrazňuje, že Stredozemné more sa stáva morom s najrýchlejším otepľovaním na svete ( 19 ) , s dôsledkami pre dôležité hospodárske odvetvia a celý morský ekosystém, čo vedie k nezvratným zmenám ekosystému a biologických druhov; vyzýva EÚ, aby urýchlene konala a spolupracovala so svojimi stredozemskými partnermi s cieľom pracovať na ambicióznych adaptačných opatreniach a byť lídrom v oblasti zmierňovacích opatrení;

33. zdôrazňuje, že úspech Európskej zelenej dohody závisí od skutočnej globalizácie jej príslušných štandardov a noriem v partnerstve s tretími krajinami; pripomína závery Rady z januára 2021 a cieľ Komisie posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra; žiada, aby sa pred africkou konferenciou COP 27 vypracovala operačná a súdržná diplomatická stratégia týkajúca sa Európskej zelenej dohody;

34. zdôrazňuje význam skutočného zníženia environmentálnej stopy EÚ pre dosiahnutie nášho globálneho záväzku v oblasti klímy; konštatuje však, že neexistuje žiaden formálny ukazovateľ EÚ na meranie našej súčasnej environmentálnej stopy, a vyzýva Komisiu a Európsku environmentálnu agentúru, aby takýto ukazovateľ prijali;

35. opakovane vyzýva Komisiu, aby po prijatí európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a vzhľadom na dôležitú úlohu prírodných záchytov uhlíka pri dosahovaní klimatickej neutrality navrhla ambiciózny vedecky podložený cieľ EÚ do roku 2030 v oblasti odstránenia emisií skleníkových plynov pomocou prírodných záchytov uhlíka, ktorý by mal byť v súlade so stratégiou v oblasti biodiverzity do roku 2030 a zakotvený v právnych predpisoch; okrem toho pripomína, že prioritou musí zostať rýchle zníženie emisií;

36. zdôrazňuje potrebu začleniť ambície v oblasti klímy do všetkých politík EÚ; naliehavo vyzýva Komisiu, aby aktualizovala spôsob, akým vykonáva posúdenia vplyvu vo všetkých oblastiach politiky EÚ, s cieľom zabezpečiť úplné vykonávanie článku 6 ods. 4 európskeho právneho predpisu v oblasti klímy; domnieva sa, že nové iniciatívy v nedávnom oznámení Komisie s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov ( 20 ) , najmä zahrnutie analýzy zásady „nespôsobovať významnú škodu“ do posúdení vplyvu, sú v tejto súvislosti pozitívnym prvým krokom;

37. zdôrazňuje ústrednú úlohu energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo; uznáva pokrok dosiahnutý pri budovaní obnoviteľných zdrojov energie; berie na vedomie návrh Komisie revidovať smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie v rámci balíka Fit for 55 a zdôrazňuje význam zvyšovania energie z obnoviteľných zdrojov a cieľov v oblasti energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a v záujme zosúladenia s Parížskou dohodou, pričom treba využiť príležitosť súčasného poklesu nákladov na technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a jej uchovávania;

38. berie na vedomie návrh Komisie revízie rámca v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) v rámci balíka Fit for 55 a zdôrazňuje význam zvyšovania prírodných záchytov a podporovania ekosystémových riešení, a to pri zohľadnení hodnoty rôznych ekosystémov pre biodiverzitu, ako aj množstva uhlíka, ktoré sa aj naďalej odstraňuje a ukladá s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050;

39. domnieva sa, že politiky v oblasti klímy a súvisiace energetické politiky by mali odrážať najnovšie vedecké poznatky týkajúce sa ekosystémov a rôznych úložísk uhlíka a ich skutočnú hodnotu pre zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu; zastáva názor, že riešenia blízke prírode a ekosystémové prístupy a obnova a ochrana ekosystémov a biologickej diverzity sú nevyhnutné na umožnenie zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu; požaduje viac údajov o oblastiach v rámci ekosystémov bohatých na uhlík a biologické druhy a mimo nich a o kvalite riadenia ochrany a opatrení na ochranu a obnovu, s cieľom zaistiť informované rozhodovanie o prioritách v oblasti obnovy, ako aj o opatreniach a politikách na boj proti zmene klímy a strate biodiverzity.

40. zdôrazňuje, že všetky tieto politiky by sa mali vykonávať v súlade so zásadou spravodlivej transformácie a so zásadou „znečisťovateľ platí“, postupným ukončovaním akýchkoľvek dotácií škodlivých pre životné prostredie a v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a súkromného sektora, aby sa na nikoho nezabudlo; domnieva sa preto, že väčšia transparentnosť, silnejšie sociálne partnerstvá a zapojenie občianskej spoločnosti na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ majú zásadný význam pre dosiahnutie klimatickej neutrality vo všetkých sektoroch spoločnosti spravodlivým, inkluzívnym a sociálne udržateľným spôsobom; pripomína, že článok 10 európskeho právneho predpisu v oblasti klímy poskytuje nástroje na vypracovanie dobrovoľných orientačných odvetvových plánov dekarbonizácie pre odvetvia s najväčšími emisiami v rámci EÚ a naliehavo vyzýva Komisiu, aby s týmito odvetviami spolupracovala s cieľom uľahčiť vytváranie týchto plánov;

41. zdôrazňuje, že opatrenia prijímané na zmiernenie zmeny klímy alebo adaptáciu na ňu nesmú viesť k zhoršovaniu ďalších súčasných environmentálnych problémov ani k vytváraniu nových v EÚ alebo v tretích krajinách; v tejto súvislosti upozorňuje na environmentálne riziká spojené s rastúcim dopytom po niektorých kritických surovinách potrebných na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo alebo s tzv. klimatickým inžinierstvom a vyzýva Komisiu, aby tieto riziká vo svojich opatreniach zohľadnila a aby sa ich v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti snažila minimalizovať;

42. domnieva sa, že ambiciózne vykonávanie balíka na oživenie hospodárstva NextGenerationEU vo forme udržateľných politík ponúka niekoľko výhod, pokiaľ ide o stimuláciu rastu počas hospodárskeho poklesu, ako je vytváranie nových pracovných miest, vytváranie vyšších krátkodobých fiškálnych multiplikátorov, čo vedie k vyšším dlhodobým úsporám nákladov, a je príležitosťou ukázať ostatným krajinám prínosy pre ich hospodárstva; nabáda Komisiu, Radu a členské štáty, aby maximalizovali potenciál tohto balíka na podporu zelenej transformácie;

43. zdôrazňuje, že by sa mal podporovať udržateľný hospodársky rast a rozvoj nových zelených technológií, keďže môžu pôsobiť ako významné hnacie sily zmierňovania dôsledkov zmeny klímy;

Adaptácia na zmenu klímy, straty a škody

44. zdôrazňuje, že opatrenia v oblasti adaptácie sú nevyhnutnosťou pre všetky krajiny, ak majú minimalizovať negatívne vplyvy zmeny klímy a ak sa má dosiahnuť odolnosť proti zmene klímy a udržateľný rozvoj, pričom treba zohľadniť osobitnú zraniteľnosť voči vplyvom zmeny klímy na rozvojové krajiny, najmä najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty; vyzýva EÚ a členské štáty, aby zintenzívnili adaptačné opatrenia a angažovali miestne orgány s cieľom v plnej miere dodržiavať záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody a zabezpečiť, aby politiky EÚ v oblasti adaptácie zodpovedali vedúcemu celosvetovému postaveniu EÚ v oblasti zmierňovania zmeny klímy; v tejto súvislosti víta novú adaptačnú stratégiu EÚ, prepojenia so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity a nový regulačný rámec týkajúci sa adaptácie vyplývajúci z európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a vyzýva na ich ambiciózne vykonávanie vrátane ich medzinárodných zložiek;

45. zdôrazňuje, že adaptačná stratégia EÚ, ktorú Komisia prijala 24. februára 2021, vyjadruje cieľ Komisie zvýšiť zdroje a ďalej mobilizovať rozsiahlejšie adaptačné financovanie a že je potrebné venovať osobitnú pozornosť zaisteniu toho, aby sa finančné zdroje dostali k najzraniteľnejším komunitám v rozvojových krajinách;

46. víta nový regulačný rámec pre adaptáciu na zmenu klímy podľa článku 4 právneho európskeho právneho predpisu v oblasti klímy; zdôrazňuje, že na posilnenie adaptačnej schopnosti, posilnenie odolnosti a minimalizáciu zraniteľnosti voči zmene klímy sú potrebné dodatočné regulačné opatrenia s jasnými cieľmi a medzníkmi;

47. zdôrazňuje, že zatiaľ čo zmena klímy je celosvetovým problémom, na každý región bude mať iný vplyv a že orgány správy a riadenia na miestnej úrovni, bližšie k obyvateľstvu, sú preto často najvhodnejšími subjektmi na vypracovanie adaptačných stratégií na riešenie tohto problému;

48. zdôrazňuje, že ochranou prírodného kapitálu, zachovaním prirodzených biotopov a druhov, dobrým ekologickým stavom, správou vôd a bezpečnosťou potravín zelená infraštruktúra prispieva k adaptácii na zmenu klímy;

49. zdôrazňuje zničujúce environmentálne, sociálne a hospodárske dôsledky dezertifikácie a potrebu spoločných prístupov, s cieľom tomuto javu predchádzať a náležite sa mu prispôsobiť a riešiť tento problém; zdôrazňuje preto význam dostupnosti vody pre zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, pretože voda, okrem toho, že umožňuje rast rastlín, ktoré zachytávajú a zadržiavajú uhlík, zlepšuje život mikroorganizmov v pôde a zvyšuje obsah organickej hmoty v pôde a vo svojej podstate vedie k zvýšeniu schopnosti zadržiavať oxid uhličitý v pôde; zdôrazňuje, že v rámci adaptácie je nutné venovať veľkú pozornosť hospodáreniu s vodou; zdôrazňuje potrebu rýchleho a úplného vykonania rámcovej smernice EÚ o vode ( 21 ) s cieľom dosiahnuť jej ciele a lepšie hospodárenie s týmto zdrojom;

50. zdôrazňuje, že uznanie skutočnej hodnoty vody a jej úlohy pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na ňu má zásadný význam pre riešenie klimatických vplyvov na kvalitu vody a dosiahnutie klimatickej neutrality; uznáva, že diverzifikácia vodných zdrojov, efektívne využívanie vody, obehové hospodárenie s vodou, prírodné riešenia, digitálne riešenia na monitorovanie, sledovanie a analýzu vody, ako aj prístup k pitnej vode a hygiene prispievajú k zníženiu znečistenia a emisií CO 2 ;

51. zdôrazňuje, že v preambule Parížskej dohody sa uznáva základná priorita ochrany potravinovej bezpečnosti a ukončenia hladu, a najmä zraniteľnosť systémov výroby potravín voči nepriaznivým vplyvom zmeny klímy; pripomína, že v článku 2 ods. 1 písm. b) dohovoru UNFCCC sa uvádza, že zvyšovanie schopnosti prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a podporovať odolnosť voči zmene klímy a rozvoj s nízkymi emisiami skleníkových plynov by sa malo uskutočňovať spôsobom, ktorý neohrozuje výrobu potravín; vyzýva všetky zmluvné strany, aby vo svojich národných adaptačných plánoch náležite zohľadnili potravinovú bezpečnosť;

52. zdôrazňuje význam systémového prístupu k posudzovaniu rizík v oblasti zmeny klímy a adaptačných potrieb a opatrení založeného na vyššom počte nebezpečenstiev, potrebu zlepšiť metriky na meranie adaptácie na základe rizika a posilniť technickú a finančnú podporu pre krajiny s cieľom vytvárať projekty, ktoré banky môžu financovať, aby sa získal prístup k väčšiemu objemu prostriedkov na adaptáciu;

53. podporuje preskúmanie globálneho cieľa v oblasti adaptácie a zdôrazňuje, že je potrebné premeniť ho na merateľné výsledky založené na dôkladnom chápaní rizika na viacerých úrovniach, dostupnosti konzistentných a porovnateľných údajov a využívaní kvantitatívneho a kvalitatívneho pokroku v oblasti odolnosti v priebehu času.

54. vyzýva konferenciu COP 26, aby plne sprevádzkovala sieť zo Santiaga pre straty a škody, iniciovanú na konferencii COP 25, s cieľom dosiahnuť to, aby účinne katalyzovala technickú pomoc rozvojovým krajinám pri odvracaní, minimalizácii a riešení strát a škôd a aby vykonávala funkcie, ktoré sú založené na najčastejších výzvach a nedostatkoch, ktorým rozvojové krajiny čelia, vrátane nedostatočných schopností a nedostatku financií a podpory; domnieva sa, že fungovanie siete zo Santiaga by malo byť zakotvené v štruktúrach UNFCCC a predvídateľne a spoľahlivo financované rozvinutými krajinami, pričom by malo vychádzať z pripomienok zmluvných strán dohovoru UNFCCC a pozorovateľov;

55. konštatuje, že v článku 8 Parížskej dohody o stratách a škodách sa uvádza, že zmluvné strany by mali zaujať prístup založený na spolupráci, pokiaľ ide o straty a škody spojené s nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy; zdôrazňuje preto význam globálnych podporných opatrení v oblastiach, ktoré sú osobitne citlivé na vplyvy zmeny klímy, ako sú pobrežné oblasti a ostrovy, a v ktorých je obmedzená adaptačná schopnosť;

56. zdôrazňuje, že zmena klímy a zhoršovanie životného prostredia sú v čoraz väčšej interakcii s hybnými silami vysídľovania ľudí; vyjadruje podporu pracovnej skupine Varšavského medzinárodného mechanizmu pre straty a škody (WIM Excom) pre problematiku vysídľovania a vyzýva ju, aby zintenzívnila svoju činnosť a viac zahrnula najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty; žiada, aby sa budúce konferencie COP viac zamerali na vysídľovanie spôsobené zmenou klímy;

Riešenia blízke prírode a ekosystémové prístupy k zmene klímy

57. pripomína, že zmena klímy je jednou z hlavných priamych príčin straty biodiverzity a degradácie pôdy a že strata biodiverzity a zmena klímy sú vzájomne prepojené javy, ktoré sa navzájom prehlbujú a predstavujú rovnaké hrozby pre planétu; zdôrazňuje, že sa predpokladá, že negatívne účinky zmeny klímy na prírodu a biodiverzitu, na ekosystémy a dostupnosť vody, oceány a na potravinovú bezpečnosť sa v nadchádzajúcich desaťročiach stanú kritickými; opakuje, že prísne zachovanie a obnova ekosystémov s vysokými zásobami uhlíka, ako sú rašeliniská, mokrade, pastviny a modré uhlíkové ekosystémy ako slané močiare, morské lúky a mangrovy a neporušené lesy, je možnosťou reakcie s okamžitým vplyvom a ponúka širokú škálu zmierňovacích a adaptačných prínosov; keďže keď sú modré uhlíkové ekosystémy degradované alebo zničené, uvoľňuje sa z uhlík, ktorý v nich bol uložený po stáročia, do atmosféry a oceánu, ktoré sa potom stávajú zdrojom emisií skleníkových plynov; zdôrazňuje, že niektoré opatrenia, ktoré by mohli zmierniť klimatickú krízu, môžu byť škodlivé pre biodiverzitu, a zdôrazňuje, že je potrebné spoločne riešiť klimatickú krízu a krízu straty biodiverzity; navrhuje preto riadne financovaný spoločný pracovný program CBD-UNFCCC s cieľom identifikovať a podporovať synergické akcie;

58. zdôrazňuje, že napriek rastúcemu konsenzu v rámci UNFCCC a Dohovoru o biologickej diverzite, že sú potrebné integrované opatrenia na úrovni krajiny a na miestnej úrovni, aby bolo možné spoločne riešiť biodiverzitu a klimatickú krízu, v mnohých národných záväzkoch v oblasti klímy a stratégiách krajín stále chýbajú riešenia inšpirované prírodou; domnieva sa, že platforma viacerých zainteresovaných strán venovaná riešeniam blízkym prírode by mohla pomôcť posilniť synergie medzi viacstrannými medzinárodnými dohovormi o biodiverzite a zmene klímy a umožniť dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

59. zdôrazňuje potrebu synergií medzi stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a opatreniami v oblasti klímy na zmiernenie aj adaptáciu;

60. zdôrazňuje tiež kľúčovú úlohu, ktorú biodiverzita zohráva, keďže umožňuje ľuďom bojovať proti globálnemu otepľovaniu a prispôsobovať sa mu a zvyšovať svoju úroveň odolnosti; zdôrazňuje, že ekosystémové riešenia zavedené v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite a riešenia blízke prírode využívajú potenciál prírody a biodiverzity na zníženie emisií skleníkových plynov a na pomoc pri našej adaptácii na vplyvy zmeny klímy, sú prospešné pre všetky strany, pričom tieto riešenia zahŕňajú ochranu, obnovu a udržateľné riadenie a zlepšovanie ekosystémových služieb a funkcií s cieľom riešiť výzvy spoločnosti a podporovať blahobyt ľudí; zdôrazňuje, že riešenia blízke prírode môžu byť najúčinnejšie vtedy, keď sa plánujú na dlhodobé pôsobenie, a nie sú len úzko zamerané na rýchlu sekvestráciu uhlíka ( 22 )

61. víta iniciatívu predsedníctva konferencie COP 26 začať dialóg o obchode s lesným, poľnohospodárskym a komoditným tovarom, ktorý spojí krajiny, ktoré poľnohospodárske výrobky vyvážajú, a krajiny, ktoré tieto výrobky spotrebúvajú, v diskusiu o tom, ako zvýšiť udržateľnosť tohto procesu; pripomína svoje stanoviská podrobne uvedené vo svojom uznesení o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ ( 23 ) , ktoré by sa mali začleniť do príspevku EÚ; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrh právneho rámca EÚ založeného na povinnej náležitej starostlivosti, ktorý zabezpečí, že hodnotové reťazce budú udržateľné a výrobky alebo komodity uvádzané na trh EÚ nebudú spôsobovať odlesňovanie, degradáciu lesov, premenu a degradáciu ekosystémov a porušovanie ľudských práv a nebudú ani výsledkom takýchto postupov; poznamenáva, že takýto právny rámec EÚ by mal okrem lesov zahŕňať aj iné ekosystémy s vysokými zásobami uhlíka a bohaté na biodiverzitu, najmä morské a pobrežné ekosystémy, mokrade, rašeliniská a savany, aby sa zabránilo presunu tlaku na tieto ekosystémy;

62. upozorňuje na to, že potenciálne emisie z permafrostu nie sú v plnej miere zohľadnené v celosvetových emisných rozpočtoch ani nie sú zahrnuté vo vnútroštátne stanovených príspevkoch; zdôrazňuje potrebu urýchleného vedeckého úsilia s cieľom presnejšie odhadnúť a oznámiť pravdepodobný rozsah zvýšených emisií CO 2 a metánu z otepľujúcej sa Arktídy s cieľom prijímať lepšie informované rozhodnutia o zvýšenej ambícii, ktorá je potrebná na udržanie globálnej teploty v medziach cieľov Parížskej dohody; vyzýva EÚ, aby iniciovala a viedla globálnu koalíciu pre permafrost zameranú na financovanie výskumu s cieľom lepšie posúdiť súčasný stav problému a na opatrenia na financovanie urýchleného obmedzenia roztápania permafrostu;

63. zdôrazňuje potrebu komplexného mapovania oblastí bohatých na uhlík a prírodu, účinkov a kvality spôsobu riadenia, podmienok biotopov a iných faktorov s cieľom poskytnúť informácie pre rozhodovanie o prioritách obnovy;

64. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby trh EÚ a modely spotreby nemali nepriaznivý vplyv na lesy a prírodné ekosystémy a biodiverzitu ani na práva pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít;

65. uznáva význam konferencie o biodiverzite v októbri 2021 a v apríli až máji 2022 v Kunmingu v Číne; zdôrazňuje, že na ochranu celosvetovej biodiverzity, ktorá má nenahraditeľnú hodnotu, na zastavenie jej súčasného úpadku a jej obnovenie v čo najväčšej miere je potrebný silnejší, záväzný a ambicióznejší medzinárodný rámec; domnieva sa, že takýto rámec by mal byť založený na cieľoch, kvantifikovateľných ukazovateľoch, účinných mechanizmoch monitorovania a pevných záväzkoch, ktoré pozostávajú z NDC a iných vhodných nástrojov, finančných záväzkov a lepších záruk budovania kapacít, ako aj z mechanizmu päťročného preskúmania, a že dôraz by sa mal klásť na vysokú úroveň a zvýšenie ambícií; opakuje svoju výzvu, aby EÚ počas rokovaní presadzovala rovnako vysokú úroveň ambícií s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni vrátane právne záväzných medzinárodných cieľov v oblasti globálnej obnovy a ochrany na úrovni aspoň 30 % do roku 2030 tak, aby odrážali domáce ambície EÚ stanovené v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030;

66. v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pri preskúmaní plnenia cieľov udržateľného rozvoja za rok 2018 ( 24 ) sa dospelo k záveru, že rámec monitorovania cieľa udržateľného rozvoja č. 15 neobsahuje podstatné prvky súvisiace s kvalitou, ktoré sú kľúčové pre zmysluplnejšie výsledky, a poukazuje pri tom na potrebu ďalších ukazovateľov v oblastiach ako neporušenosť lesov, efektívnosť riadenia v chránených oblastiach a zmysluplná integrácia biodiverzity do iných procesov;

67. zdôrazňuje, že mechanizmy týkajúce sa klímy závisia od zdravia oceánskych a morských ekosystémov, ktoré sú v súčasnosti postihnuté globálnym otepľovaním, znečistením, nadmerným využívaním morskej biodiverzity, acidifikáciou, deoxygenáciou a pobrežnou eróziou; zdôrazňuje, že IPCC pripomína, že oceány sú súčasťou riešenia na zmiernenie účinkov zmeny klímy a adaptáciu na ne;

68. zdôrazňuje, že na základe globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 by mal zmluvným stranám vzniknúť záväzok, aby do národných stratégií v oblasti biodiverzity a akčných plánov, ako aj vnútroštátne stanovených príspevkov začlenili riešenia inšpirované prírodou, ktoré chránia a obnovujú biodiverzitu a ekosystémy, s cieľom splniť ciele Parížskej dohody;

69. uznáva dôležitú úlohu zdravej pôdy ako najväčšieho suchozemského záchytu uhlíka pri zmierňovaní zmeny klímy; opakovane vyzýva členské štáty, aby vo svojich národných energetických a klimatických plánoch, a najmä v opatreniach pre poľnohospodárstvo a odvetvie využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF), popri opatreniach na podporu udržateľného využívania pôdy v poľnohospodárstve a na zníženie emisií z poľnohospodárstva posilnili obnovu a udržateľné využívanie pôdy ako nástroja politiky v oblasti klímy a aby zachovali, obnovili a posilnili zachytávanie uhlíka (najmä v oblastiach s pôdou bohatou na uhlík, ako sú trávne porasty a rašeliniská); opakovane vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na vytvorenie spoločného právneho rámca na ochranu pôdy a udržateľné využívanie pôdy pre celú EÚ, ktorý by riešil všetky závažné hrozby pre pôdu;

Udržateľné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy

70. zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty sú najväčším poskytovateľom verejného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy; uznáva význam financovania opatrení v oblasti zmeny klímy, pretože mnohé rozvojové krajiny majú podmienené riešeniami inšpirovanými prírodou, ktorých dosiahnutie závisí od finančnej podpory; víta preto rozhodnutie prijaté na COP 24 týkajúce sa toho, že sa treba dohodnúť na ambicióznejšom cieli od roku 2025, ktorý prevýši súčasný záväzok mobilizovať od roku 2020 sumu 100 miliárd USD ročne, ale vyjadruje znepokojenie nad tým, že skutočné záväzky rozvinutých krajín ešte stále nedosahujú spoločný cieľ 100 miliárd USD ročne, a vyzýva na odstránenie tejto medzery; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o mobilizáciu medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny a vytvorili medzinárodný plán, v ktorom sa uvedie spravodlivý podiel každej rozvinutej krajiny na finančnom prísľube a mechanizmoch vo výške 100 miliárd USD s cieľom zabezpečiť, aby sa sľuby stali realitou; očakáva, že krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom budú od roku 2025 prispievať k zvýšenému medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti klímy v budúcnosti; v tejto súvislosti podporuje začatie rokovaní o novom finančnom cieli na obdobie po roku 2025, s preskúmaním prístupu zameraného na maticu cieľov so samostatnými čiastkovými cieľmi vrátane financovania založeného na grantoch odrážajúceho rastúcu závažnosť vplyvu na klímu a naliehavosť plnohodnotného urýchlenia opatrení v oblasti klímy v tomto desaťročí;

71. zdôrazňuje, že finančné toky sú kľúčové pre adaptáciu na zmenu klímy; zdôrazňuje význam realizácie globálneho cieľa v oblasti adaptácie a mobilizácie veľkých nových fondov na adaptáciu v rozvojových krajinách; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa zaviazali k výraznému dodatočnému financovaniu adaptácie, ktoré poskytujú s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi financovaním adaptácie a financovaním zmierňovania, pričom sa uprednostní financovanie založené na grantoch, a aby pripravili vhodné prísľuby, ktoré sa majú prijať na konferencii COP 26;

72. potvrdzuje, že príjmy z mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach by sa mohli použiť na zvýšenie poskytovania financovania v oblasti klímy rozvojovým krajinám, najmä na adaptáciu, ale aj na zníženie uhlíkovej náročnosti ich vývozu a výrobkov predávaných na domácom trhu;

73. uznáva potrebu pokroku v otázke strát a škôd, pre ktoré by sa mali získať dodatočné a primerané zdroje prostredníctvom inovatívnych zdrojov verejných financií v rámci Varšavského medzinárodného mechanizmu, a v prípade ktorých by EÚ mala podporovať mandát COP 26 pre novú akčnú a podpornú expertnú skupinu Varšavského medzinárodného mechanizmu na preskúmanie a sledovanie týchto zdrojov;

74. poukazuje na to, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť ukázala, že sa pri riešení celosvetových výziev spoliehame jeden na druhého, a malo by sa to vnímať ako varovná výzva na ambicióznejšie a kolektívne kroky; zdôrazňuje potrebu budovať odolnosť tým, že sa poučíme zo všetkých ponaučení zo súčasnej krízy, pokiaľ ide o nedostatočné núdzové plánovanie a nedostatočnú schopnosť reakcie na núdzovú situáciu; varuje, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 vracia späť pokrok pri plnení cieľov udržateľného rozvoja a zvyšuje extrémnu chudobu v rozvojových krajinách, a zhoršila úroveň zadlženia; zdôrazňuje, že na uľahčenie globálnej zelenej obnovy je potrebné výrazné zvýšenie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy a urýchlené nájdenie životaschopných riešení týkajúcich sa odpustenia dlhu tretím krajinám na medzinárodných fórach;

75. považuje za nevyhnutné, aby hlavné medzinárodné finančné inštitúcie urýchlene prijali a rozvíjali ekologické financovanie s cieľom dosiahnuť úspešnú dekarbonizáciu svetového hospodárstva; pripomína úlohu EIB ako klimatickej banky EÚ a jej nedávno prijatý plán klimatickej banky a aktualizovanú úverovú politiku v oblasti energetiky; naliehavo vyzýva multilaterálne rozvojové banky vrátane EIB a rozvojové finančné inštitúcie, aby financovali viac investícií do klímy, zosúladili svoje portfóliá s Parížskou dohodou a podporovali rozvojové krajiny v obnove po pandémii COVID-19 ekologickým, inkluzívnym a odolným spôsobom; poukazuje na potrebu vytvoriť platformy a nástroje na podporu a výmenu najlepších postupov pre udržateľnú obnovu a na podporu praktickej spolupráce pri oddeľovaní emisií skleníkových plynov od hospodárskeho rastu pri súčasnom zvyšovaní prosperity; požaduje, aby sa vypracovala a podporovala globálna dohoda o zásadách udržateľného financovania vrátane medzinárodných účtovných štandardov pre štandardy finančného vykazovania;

76. víta skutočnosť, že Adaptačný fond bude naďalej slúžiť cieľom Parížskej dohody; uznáva význam tohto fondu pre komunity, ktoré sú najviac zraniteľné voči zmene klímy, a konštatuje, že od roku 2010 sa z fondu vyčlenilo viac ako 830 miliónov USD na projekty a programy zamerané na adaptáciu na zmenu klímy a odolnosť voči nej vrátane viac ako 120 konkrétnych lokalizovaných projektov v najzraniteľnejších komunitách rozvojových krajín na celom svete; zdôrazňuje však, že táto suma nie je dostačujúca, a vyzýva darcovské krajiny, aby výrazne zvýšili svoje príspevky do Adaptačného fondu, a to predvídateľnejším a viacročným prístupom;

77. opakuje, že je potrebné urýchlene ukončiť dotácie na fosílne palivá a iné dotácie škodlivé pre životné prostredie v EÚ a na celom svete; konštatuje, že dotácie na fosílne palivá v EÚ dosahujú približne 50 miliárd EUR, a vyzýva všetky členské štáty, aby zaviedli konkrétne politiky, harmonogramy a opatrenia na postupné zrušenie všetkých priamych a nepriamych dotácií na fosílne palivá najneskôr do roku 2025; vyzýva všetky ostatné zmluvné strany, aby prijali podobné opatrenia;

78. podporuje prácu koalície ministrov financií pre oblasť klímy a nabáda všetky vlády, aby prijali záväzky koalície týkajúce sa zosúladenia všetkých politík a postupov v oblasti pôsobnosti ministerstiev financií s cieľmi Parížskej dohody a uplatňovania účinného stanovovania cien uhlíka podľa helsinských zásad;

79. zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú musí zohrávať súkromný sektor vrátane podnikov a finančných trhov, aby nasmeroval hospodárstvo na cestu, ktorá je zlučiteľná s Parížskou dohodou; víta iniciatívu centra pre súkromné financie COP 26, ktorá sa zameriava na budovanie systému, ktorý mobilizuje súkromné financie na podporu reorganizácie našich hospodárstiev s cieľom dosiahnuť uhlíkovú neutralitu; uznáva záujem širokej verejnosti a jej zapojenie do udržateľných investícií; víta čoraz väčšie zapojenie hlavných medzinárodných finančných inštitúcií do rozvoja ekologického financovania a považuje za nevyhnutné tento trend podporovať s cieľom dosiahnuť úspešnú dekarbonizáciu svetového hospodárstva; víta združenie Glasgow Financial Alliance for Net Zero a jeho záväzok zmobilizovať potrebné globálne investície do nulovej bilancie emisií najneskôr do roku 2050, a to na základe vedecky podložených kritérií;

80. zdôrazňuje skutočnosť, že mechanizmus čistého rozvoja (CDM) nepriniesol skutočné dodatočné zníženie emisií; vyzýva zmluvné strany, aby zvážili okamžité ukončenie mechanizmu CDM; zdôrazňuje, že pokračovanie mechanizmu CDM by oslabilo Parížsku dohodu a kolektívne úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov;

81. zdôrazňuje, že staré kredity vytvorené v minulosti sa nesmú používať v rámci Parížskej dohody; zdôrazňuje, že staré kredity sa nesmú používať na splnenie cieľov v oblasti klímy na obdobie po roku 2020;

82. zdôrazňuje potrebu ďalej rozvíjať a podporovať zverejňovanie finančných informácií týkajúcich sa klímy a udržateľnosti finančnými inštitúciami a spoločnosťami;

Komplexné úsilie všetkých odvetví

83. zdôrazňuje skutočnosť, že odvetvie dopravy je jediným odvetvím, v ktorom emisie na úrovni EÚ od roku 1990 vzrástli, a že to nie je zlučiteľné s dlhodobým cieľom klimatickej neutrality, ktorý si vyžaduje väčšie a rýchlejšie znižovanie emisií zo všetkých sektorov spoločnosti vrátane leteckej a námornej dopravy; domnieva sa, že v záujme zaistenia súladu NDC so záväzkami celého hospodárstva požadovanými Parížskou dohodou by zmluvné strany mali byť nabádané k tomu, aby do NDC zaradili emisie z medzinárodnej námornej dopravy a letectva a aby sa dohodli na opatreniach na medzinárodnej, regionálnej a národnej úrovni na riešenie emisií z týchto odvetví – vrátane vplyvov letectva, ktoré nesúvisia s CO 2 , – a vykonali uvedené opatrenia; v tejto súvislosti opakuje, že je potrebné regulovať tieto odvetvia v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS), ktorý by mohol slúžiť aj ako vzor pre súbežnú prácu a podporovať vyššie globálne ambície na medzinárodnej úrovni, a to aj v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) a Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO); je znepokojený pomalým pokrokom dosahovaným v IMO a ICAO pri riešení emisií z medzinárodnej lodnej a leteckej dopravy; poukazuje na to, že letecká doprava predstavuje približne 2,1 % celosvetových emisií CO 2 ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre to, aby posilnili systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) a podporili prijatie dlhodobého cieľa ICAO znížiť emisie v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení legislatívnej autonómie EÚ pri vykonávaní smernice o ETS;

84. pripomína, že podľa Medzinárodnej agentúry pre energiu by na dosiahnutie nulovej bilancie emisií do roku 2050 všetky nové osobné automobily uvádzané na trh na celom svete museli byť do roku 2035 s nulovými emisiami; ďalej zdôrazňuje, že ak má byť Európa klimaticky neutrálna do roku 2050, takmer všetky autá na európskych cestách musia byť dovtedy s nulovými emisiami; zdôrazňuje, že odvetvie dopravy môže významne uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje úlohu, ktorú môže elektrická mobilita zohrávať ako forma inteligentnej integrácie odvetví energetiky a dopravy uvoľnením kapacít flexibility, pričom zdôrazňuje dôležitosť zavedenia inteligentného nabíjania v celej EÚ;

85. konštatuje, že emisie čierneho uhlíka z lodnej dopravy sa celosvetovo v období 2012 – 2018 zvýšili o 12 % a v Arktíde v období 2015 – 2019 o 85 %; zdôrazňuje, že podľa odhadov predstavuje čierny uhlík v horizonte 20 rokov približne 21 % emisií z lodnej dopravy v priebehu 20-ročného obdobia; vzhľadom na naliehavosť riešenia zmeny klímy, a najmä na alarmujúce tempo, akým sa Arktída topí; požaduje okamžité opatrenia na zvrátenie súčasného nárastu emisií čierneho uhlíka z arktickej lodnej dopravy; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že zákaz používania ťažkého palivového oleja v Arktíde, ktorý IMO prijala, obsahuje príliš mnoho medzier a je pri ochrane Arktídy neúčinný; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky lode, ktoré zastavujú v prístavoch EÚ a smerujú do Arktídy alebo jej blízkosti, prejdú na čistejšie destiláty a nainštalujú sa na ne filtre tuhých častíc, ktoré by znížili emisie čierneho uhlíka o viac než 90 %;

86. poukazuje na skutočnosť, že v roku 2012 zodpovedala lodná doprava za približne 2,5 % celosvetových emisií skleníkových plynov ( 25 ) ; vyjadruje znepokojenie nad tým, že lodná doprava je vyňatá z medzinárodných (UNFCCC) cieľov v oblasti klímy aj z cieľov EÚ v oblasti klímy, a upozorňuje na to, že tieto emisie sa medzi rokmi 2018 a 2050 podľa prognóz zvýšia až o 50 %, ak sa ponechajú bez kontroly ( 26 ) ; víta skutočnosť, že IMO v roku 2018 prijala počiatočnú stratégiu znižovania emisií skleníkových plynov z lodí, podľa ktorej by emisie mali čo najskôr dosiahnuť vrchol a do roku 2050 klesnúť v porovnaní s rokom 2008 aspoň o 50 %, pri súčasnej snahe o postupné úplné odstránenie týchto emisií, ale je znepokojený doterajším pomalým pokrokom a naliehavo vyzýva IMO, aby urýchlene prijala ambiciózne krátkodobé a strednodobé opatrenia;

87. pripomína, že mestá zohrávajú kľúčovú úlohu pri znižovaní emisií skleníkových plynov; zdôrazňuje, že mestá musia byť v oblasti zelenej transformácie lídrami na miestnej a celosvetovej úrovni; vyzýva Komisiu, aby zvážila konkrétne opatrenia na podporu zníženia emisií CO 2 z miest, ktoré sa majú vykonať v spolupráci s priemyslom, občanmi a miestnymi orgánmi; zdôrazňuje skutočnosť, že mestá môžu slúžiť ako kolísky pre nové technológie v oblasti elektrifikácie, automatizácie a digitalizácie, a to prostredníctvom podpory inovácií a priekopníckych opatrení;

88. zdôrazňuje, že je potrebné úsilie integrovať, aby sa dosiahol pokrok v oblastiach zmeny klímy aj kvality ovzdušia; domnieva sa, že na zníženie emisií pri zdroji vo všetkých odvetviach, najmä v cestnej a námornej doprave, leteckej doprave, priemyselných zariadeniach, budovách, poľnohospodárstve a výrobe energie, je potrebný holistický prístup s cieľom lepšie chrániť zdravie našich občanov a našej planéty;

89. pripomína, že 23 % celosvetových emisií skleníkových plynov a približne 10 % emisií skleníkových plynov v EÚ pochádza z poľnohospodárstva, a uznáva významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov v poľnohospodárskom odvetví, ako aj pozitívneho prispenia zvýšenia sekvestrácie uhlíka k boju proti zmene klímy; zdôrazňuje, že prechod k regeneratívnemu poľnohospodárstvu, kratším dodávateľským reťazcom a k zdravšej, vyváženejšej a udržateľnejšej strave, a to aj prostredníctvom zvýšenej spotreby rastlín a rastlinných potravín vyrobených udržateľným spôsobom, by výrazne prispel k zníženiu emisií z poľnohospodárstva, pričom by sa uvoľnil tlak na pôdu a pomohlo by to obnove ekosystémov;

90. konštatuje, že veľké výhody agroekológie v oblasti klímy, biodiverzity a potravinovej bezpečnosti boli uznané v správach IPCC a IPBES, uznal ich osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu a boli uznané aj v medzinárodnom hodnotení poľnohospodárskych znalostí, vedy a technológie pre rozvoj pod vedením FAO; opakuje, že agroekológia a rodinné poľnohospodárstvo by mali byť stredobodom opatrení v oblasti klímy;

91. konštatuje, že približne 60 % emisií metánu vo svete sa vypúšťa zo zdrojov, ako sú poľnohospodárstvo, skládky odpadov, zariadenia na čistenie odpadových vôd a výroba a potrubná preprava fosílnych palív; pripomína, že metán je silný skleníkový plyn, viac ako 80-krát silnejší ako CO 2 počas 20-ročného obdobia, a je plynom s druhým najväčším príspevkom ku zmene klímy, po oxide uhličitom; zdôrazňuje preto význam okamžitého a rýchleho zníženia emisií metánu v tomto desaťročí ako jednej z najúčinnejších súčastí opatrení EÚ v oblasti klímy; konštatuje, že na zmiernenie emisií metánu, najmä z odvetvia energetiky je už k dispozícii mnoho nákladovo efektívnych technológií a postupov; zdôrazňuje skutočnosť, že zníženie emisií metánu dopĺňa potrebné zníženie emisií oxidu uhličitého a že 15 % požadovaného zníženia emisií podľa Parížskej dohody by sa už dalo dosiahnuť nízkonákladovým a technicky uskutočniteľným zmierňovaním emisií metánu; v tejto súvislosti víta novú stratégiu EÚ na zníženie emisií metánu, ktorú Komisia predložila v októbri 2020, a vyzýva všetky zmluvné strany, aby prijali rýchle a ambiciózne opatrenia na výrazné zníženie emisií metánu; vyzýva Komisiu, aby navrhla spravodlivý, komplexný a jasný legislatívny rámec stanovujúci záväzné opatrenia a ciele zníženia metánu vedúce k výraznému zníženiu emisií metánu v EÚ do roku 2030; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby viedli medzinárodnú spoluprácu a koordináciu v oblasti zmierňovania emisií metánu a aby boli na čele globálnej dohody o zmierňovaní vplyvu metánu v rámci COP26, v ktorej sa vymedzia nové ambície v oblasti globálneho zmierňovania vplyvu metánu v súlade so správou IPCC o 1,5 o C, globálnou správou UNEP o hodnotení metánu a šiestou hodnotiacou správou IPCC;

92. pripomína, že ako sa uvádza v posúdení vplyvu cieľového plánu v oblasti klímy do roku 2030 ( 27 ) , cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % si vyžaduje riešenie emisií metánu v súlade s cieľmi Parížskej dohody;

93. podporuje úsilie Komisie o presadzovanie vytvorenia právne záväzného rámca na medzinárodnej úrovni pre znižovanie emisií metánu v rámci OSN;

94. víta ohlásený zámer Bidenovej administratívy USA a čínskeho prezidenta Si Ťin-pchinga ratifikovať Kigalský dodatok k Montrealskému protokolu, ktorý spolu s nadchádzajúcim preskúmaním pravidiel EÚ týkajúcich sa fluórovaných skleníkových plynov predstavuje jedinečnú príležitosť na priblíženie sveta ku splneniu cieľov Parížskej dohody; vyzýva Komisiu, aby do roku 2021 predložila ambicióznu revíziu nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch s cieľom urýchliť postupné ukončovanie výroby neúplne fluórovaných uhľovodíkov (HFC); domnieva sa, že ďalšie opatrenia by sa mali prijať aj proti používaniu fluoridu sírového (SF 6 );

95. nabáda EÚ, aby prevzala vedúcu úlohu pri propagovaní stanovovania cien uhlíka ako účinného nástroja politiky v oblasti klímy ako súčasti širšieho regulačného rámca s cieľom preskúmať prepojenia a iné formy spolupráce s existujúcimi mechanizmami stanovovania cien uhlíka v tretích krajinách a regiónoch s cieľom urýchliť celosvetové nákladovo efektívne zníženie emisií a zároveň znížiť riziko úniku uhlíka, čo by malo prispieť k vytvoreniu rovnakých podmienok na celosvetovej úrovni; vyzýva Komisiu, aby zaviedla ochranné prvky na zaistenie toho, aby akékoľvek prepojenia s ETS EÚ naďalej prinášali dodatočné a trvalé príspevky k zmierňovaniu zmeny klímy a neohrozovali záväzky EÚ týkajúce sa domácich emisií skleníkových plynov; zdôrazňuje, že vytvorenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach v rámci EÚ v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie je zásadnou súčasťou zelenej dohody a malo by byť kľúčovou prioritou; zdôrazňuje, že mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach by sa mal použiť ako plán pre silnejšie opatrenia v oblasti klímy v rámci EÚ a na celom svete a zároveň zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi domácimi a zahraničnými výrobcami EÚ;

96. zdôrazňuje význam silného odhodlania bojovať proti odlesňovaniu; konštatuje, že hoci sa plocha lesov v EÚ v posledných rokoch rozrástla, v iných regiónoch, najmä v rozvíjajúcich sa hospodárstvach závislých od komodít, je masívne odlesňovanie najmä v dôsledku poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat problémom, ktorý potrebuje primerané riešenie;

Priemysel a konkurencieschopnosť

97. považuje konferenciu COP26 za najdôležitejšiu pre európske priemyselné a energetické odvetvia od podpísania Parížskej dohody v roku 2015, pretože EÚ zakotvila cestu k dosiahnutiu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a uviedla na trh balík Fit for 55; domnieva sa, že hospodárska prosperita, sociálna súdržnosť, udržateľný priemyselný rozvoj a politika v oblasti zmeny klímy by sa mali navzájom posilňovať; zdôrazňuje skutočnosť, že boj proti zmene klímy poskytuje priemyslu EÚ príležitosti, ktoré sa môžu naplniť, ak sa zákonodarcovia zaviažu k včasnej, prispôsobenej, solidárnej a primeranej politickej reakcii; zdôrazňuje potrebu zastrešujúcej stratégie na dosiahnutie cieľov stanovených na rok 2030 a na ďalšie roky, v rámci ktorej sa zosúladia verejné a súkromné finančné toky; považuje za nanajvýš dôležité, aby si EÚ zabezpečila výhodu „prvého ťahu“ a šla príkladom;

98. zdôrazňuje, že EÚ by mala urobiť všetko, čo je v jej silách, aby si udržala vedúcu pozíciu a globálnu konkurencieschopnosť svojich priemyselných odvetví pri prechode na hospodárstvo s emisiami skleníkových plynov s nulovou čistou hodnotou; poukazuje na to, že na udržanie a rozšírenie oblastí vedúceho postavenia EÚ by sa mali použiť dostupné a inovatívne politické nástroje; zdôrazňuje potrebu ďalšej dekarbonizácie európskeho priemyslu a pokračovania podpory EÚ pre toto úsilie; víta iniciatívy zamerané na strategické hodnotové reťazce; uznáva pozitívne účinky včasných opatrení v oblasti boja proti zmene klímy na európsky priemysel, ako aj toho, že EÚ je príkladom pri dosahovaní klimatickej neutrality, čo otvára cestu pre menej rozvinuté alebo menej ambiciózne krajiny a zaisťuje veľmi výhodnú konkurenčnú výhodu pre priemysel EÚ a podnikanie; zdôrazňuje potrebu vytvoriť vynútiteľné mnohostranné a dvojstranné dohody medzi EÚ a jej partnermi zamerané na vývoz environmentálnych noriem EÚ a zabezpečenie rovnakých podmienok pre obchod a investície; zdôrazňuje potrebu zabrániť premiestňovaniu výroby a investícií do európskeho priemyslu z dôvodu menej ambicióznych opatrení v oblasti klímy mimo EÚ, a preto nabáda medzinárodných partnerov, aby zosúladili úsilie v boji proti zmene klímy; domnieva sa, že zelená taxonómia EÚ by mala vytvárať transparentnosť a poskytovať jasnosť, aby umožnila vládam a podnikom poskytovať stimuly pre investície prispievajúce k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody;

99. uznáva zásadnú úlohu MSP, najmä mikropodnikov a startupov, pri podpore a dosahovaní zamestnanosti a rastu, ako aj pri vedení digitálnej a zelenej transformácie; pripomína, že MSP sú základnou súčasťou európskej hospodárskej a sociálnej štruktúry a zákonodarcovia ich musia pri tejto transformácii podporovať a stimulovať, a to najmä zabezpečením prístupu k finančným prostriedkom pre udržateľné technológie, služby a procesy a zjednodušením administratívnych postupov; je znepokojený tým, že mnohé MSP si stále neuvedomujú príležitosti zelenej transformácie, a preto požaduje, aby sa táto medzera vo vedomostiach odstránila s podporou poradcov pre udržateľnosť a služieb pre udržateľnosť siete Enterprise Europe Network;

100. víta záväzok, úsilie a pokrok, ktorý doteraz dosiahli európski občania, komunity, obce, mestá, regióny, priemyselné odvetvia a inštitúcie pri plnení povinností vyplývajúcich z Parížskej dohody; zároveň poznamenáva, že je potrebné rýchlo posilniť činnosti, aby boli plne v súlade s Parížskou dohodou; nabáda preto všetky zúčastnené subjekty v EÚ i mimo nej, aby svoje ambície a správanie prispôsobili vyšším štandardom s cieľom riešiť klimatické výzvy;

101. zdôrazňuje príležitosti, ktoré solídna stratégia rastu na obnovu po odznení pandémie COVID-19 ponúka nielen na prekonanie hospodárskej krízy, ale aj na ďalší rozvoj zeleného a udržateľného hospodárstva EÚ dosiahnutím digitálnej a zelenej transformácie; so znepokojením konštatuje, že prehliadanie výhody budovania dynamiky by bolo pre priemysel EÚ škodlivé, vzhľadom na rozsah priemyselnej transformácie potrebnej na dosiahnutie cieľov do roku 2030 vo vysoko konkurenčnom a rýchlo sa rozvíjajúcom prostredí;

102. víta skutočnosť, že niekoľko obchodných partnerov EÚ zaviedlo obchodovanie s emisiami uhlíka alebo iné cenové mechanizmy; víta sociálne spravodlivý mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach EÚ v súlade s návrhmi uvedenými v uznesení Európskeho parlamentu o mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach EÚ zlučiteľnom s WTO, ktorý zahŕňa zriadenie účinného mechanizmu týkajúceho sa úniku uhlíka, a jeho účinok na presadzovanie celosvetovej ceny uhlíka; vyzýva zmluvné strany konferencie COP26, aby sa dohodli na jasných, spravodlivých a environmentálne a sociálne vhodných pravidlách na trhoch s uhlíkom, ktoré konkrétne a merateľne prispejú k udržateľnému rozvoju;

Energetická politika

103. víta revíziu energetických právnych predpisov v rámci balíka Fit for 55 s cieľom zosúladiť ich so zvýšeným cieľom EÚ znížiť emisie do roku 2030 o najmenej 55 %, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla klimatická neutralita;

104. pripomína záväzok EÚ k zásade prvoradosti energetickej efektívnosti; zdôrazňuje dôležitosť začlenenia zásady do všetkých príslušných právnych predpisov a iniciatív; poukazuje na nevyužitý potenciál energetickej efektívnosti v odvetviach, ako je doprava a budovy, vrátane vykurovania a chladenia;

105. pripomína, že v EÚ bolo v roku 2018 vynaložených 50 miliárd EUR na dotácie na fosílne palivá, čo zodpovedá približne jednej tretine všetkých energetických dotácií v EÚ; je presvedčený, že dotácie na fosílne palivá podkopávajú ciele európskej zelenej dohody a záväzky Parížskej dohody; zdôrazňuje naliehavú potrebu poskytovať konzistentnejšie cenové signály v rámci sektorov energetiky a členských štátov a skutočnosť, že externé náklady nie sú internalizované; vyzýva členské štáty a ostatné zmluvné strany konferencie COP26, aby uprednostnili investície do zelenej energie a infraštruktúry a aby postupne zrušili priame a nepriame dotácie na fosílne palivá;

106. domnieva sa, že na to, aby EÚ dosiahla klimatickú neutralitu, by mal byť jej energetický systém integrovaný a založený na kaskádovej priorite, počínajúc implementáciou zásady prvoradosti energetickej efektívnosti vedúcej k úsporám energie, po ktorej nasleduje dekarbonizácia konečných použití prostredníctvom priamej elektrifikácie, palív z obnoviteľných zdrojov a v prechodnej fáze nízkouhlíkových palív v prípade použití, v ktorých nie je iná alternatíva, pri zachovaní dostupnosti energie, cenovej dostupnosti a bezpečnosti dodávok prostredníctvom rozvoja obehového, vysoko energeticky účinného, integrovaného, prepojeného, odolného a viacúčelového energetického systému;

107. pripomína, že je dôležité zohľadniť rôznorodosť vnútroštátnych energetických systémov a výziev; zdôrazňuje potrebu spravodlivého prechodu a pripomína sľub uvedený v novej zelenej dohode, že nikto nesmie zostať pozadu; je znepokojený skutočnosťou, že približne 50 miliónov domácností v EÚ stále žije v energetickej chudobe; zdôrazňuje význam sociálneho rozmeru vyšších ambícií v oblasti klímy, pričom by sa mali prijať politiky na predchádzanie energetickej chudobe a jej čo najskoršie ukončenie; zdôrazňuje, že všetky politiky v oblasti energetiky by sa mali vykonávať v súlade so zásadou spravodlivej transformácie a v úzkej spolupráci s občianskou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi; domnieva sa preto, že verejné plánovanie a silnejšie sociálne partnerstvá a zapojenie občianskej spoločnosti na miestnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ majú zásadný význam pre dosiahnutie klimatickej neutrality v rámci všetkých sektorov spoločnosti spravodlivým, inkluzívnym a sociálne udržateľným spôsobom;

108. víta prijatie európskej vodíkovej stratégie, ktorá stanovuje ciele pre inštaláciu najmenej 6 GW obnoviteľných vodíkových elektrolyzérov v EÚ do roku 2024 a 40 GW obnoviteľných vodíkových elektrolyzérov do roku 2030; pripomína potrebu urýchliť dekarbonizáciu existujúcej výroby vodíka zvýšením výroby obnoviteľného vodíka; zdôrazňuje, že je dôležité čo najskôr vyradiť vodík z fosílnych palív so zameraním na bezpečné a udržateľné technológie; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bezodkladne začali pozorne plánovať toto vyradenie, aby sa výroba vodíka z fosílnych palív začala rýchlo, predvídateľne a nezvratne znižovať a aby sa zabránilo predĺženiu životnosti výrobných zariadení založených na fosílnych palivách; poznamenáva, že niekoľko závodov vyrábajúcich vodík z fosílnych palív sa nachádza na územiach, kde má prebiehať spravodlivá transformácia, a preto zdôrazňuje skutočnosť, že sú potrebné účinné podporné opatrenia uľahčujúce znižovanie emisií skleníkových plynov a prispievajúce k rekvalifikácii a ďalšej zamestnateľnosti miestnej pracovnej sily;

109. víta stratégiu EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na mori a jej ambíciu zvýšiť európsku kapacitu na mori na najmenej 60 GW do roku 2030 a na 340 GW do roku 2050; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby vykonávanie stratégie bolo prínosom pre celú EÚ vrátane vnútrozemských členských štátov;

110. je presvedčený o potrebe vytvoriť spotrebiteľom podmienky, ktoré ich budú motivovať k tomu, aby si vyberali udržateľnejšie formy energie a boli aktívnejší; vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila zostávajúce prekážky v oblasti vlastnej spotreby energie a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, najmä v nízkopríjmových alebo zraniteľných domácnostiach;

111. víta iniciatívu na revíziu smernice o zdaňovaní energie (2003/96/ES) s cieľom transformovať ju na nástroj, ktorý zosúlaďuje daňové politiky s cieľmi v oblasti energetiky a klímy na roky 2030 a 2050 a zároveň bude hodnotiť vplyvy vrátane vplyvov na spotrebiteľov, energetickú chudobu a dopravnú chudobu; vyzýva členské štáty, aby podľa potreby zvážili zníženie daní a poplatkov za energiu z obnoviteľných zdrojov v celej EÚ a aby posilnili finančné stimuly na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov;

112. zdôrazňuje, že hoci sa Európa snaží splniť svoje ambiciózne ciele, dosiahnutie globálnych nulových emisií do roku 2050 si vyžiada koordinované globálne opatrenia; zdôrazňuje, že rozvojové krajiny budú na dosiahnutie zelenej transformácie potrebovať rôzne stupne medzinárodnej pomoci; zdôrazňuje dôležitosť posilnenia úzkej cezhraničnej spolupráce a výmeny najlepších postupov s medzinárodnými partnermi v oblasti tvorby politiky a vedy vrátane prenosu technológií s cieľom podporiť energetickú efektívnosť a investície do udržateľných energetických technológií a infraštruktúry;

113. víta zámer Komisie prijať akčný plán digitalizácie energetického odvetvia s cieľom zabezpečiť, aby sa EÚ stala technologickým lídrom, a umožniť integrovanejší energetický systém s inteligentnými riešeniami v konkrétnych odvetviach a so zlepšeným financovaním na obdobie rokov 2021 – 2027; pripomína, že je dôležité riešiť riziká kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky s cieľom zabezpečiť odolnosť energetických systémov;

Výskum, inovácie, digitálne technológie a politika v oblasti vesmíru

114. víta úlohu programu Horizont Európa a jeho prínos ku klimatickej neutralite; zastáva názor, že partnerstvá v rámci programu Horizont Európa vrátane spoločných podnikov posilnia spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom prispieť k dosiahnutiu zelenej transformácie a zároveň zaistiť, aby udržateľné inovácie boli dostupné, prístupné a cenovo dostupné; zdôrazňuje dôležitosť zlepšenia komunikácie s občanmi o výsledkoch európskych projektov v oblasti výskumu a vývoja a o nových technológiách vrátane vlajkových projektov s cieľom zvýšiť prijatie verejnosti a zviditeľniť úlohu EÚ pre jej občanov;

115. zdôrazňuje potrebu prilákať viac verejných a súkromných investícií do výskumu, inovácií a zavádzania nových udržateľných technológií, a to aj v odvetviach náročných na pracovnú silu, do nevyhnutných nových infraštruktúrnych sietí a projektov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov európskej zelenej dohody a Parížskej dohody;

116. zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť súdržnosť a konzistentnosť stimulov na podporu inovatívnych technológií na dosiahnutie cieľov do roku 2030 a 2050, riešenie zavádzania už vyspelých technológií, ako aj investície do nových technológií, ktoré je potrebné vyvinúť, aby sa dosiahol cieľ EÚ v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050;

117. zdôrazňuje zásadnú úlohu, ktorú môžu digitálne technológie zohrávať pri podpore zelenej transformácie EÚ; zdôrazňuje, že obnova EÚ si vyžaduje vytvorenie stabilného regulačného rámca a finančných stimulov aj pre súkromných aktérov, aby sa dosiahol a zabezpečil pokrok orientovaný na trh v oblasti výskumu, inovácií a rozvoja udržateľných technológií;

118. zdôrazňuje, že digitalizácia je jedným z kľúčových faktorov integrácie energetického systému, pretože môže umožniť dynamické a prepojené toky energetických nosičov, umožniť prepojenie rôznych trhov a poskytnúť potrebné údaje na zosúladenie ponuky a dopytu; zdôrazňuje potenciál digitálnych technológií zvýšiť energetickú efektívnosť a tým znížiť celkové emisie skleníkových plynov; pripomína, že Komisia odhaduje, že environmentálna stopa IKT predstavuje 5 % až 9 % celosvetového využívania elektrickej energie a viac ako 2 % celosvetových emisií skleníkových plynov; zdôrazňuje, že podľa štúdie Spoločného výskumného centra Komisie o umelej inteligencii z roku 2018 by dátové centrá a prenos údajov mohli predstavovať 3 % až 4 % celkovej spotreby elektrickej energie v EÚ; zdôrazňuje, že Komisia očakáva zvýšenie spotreby dátových centier o 28 % medzi rokmi 2018 a 2030; zdôrazňuje, že už 47 % emisií uhlíka z digitálnej oblasti je spôsobených spotrebiteľskými zariadeniami (ako sú počítače, smartfóny, tablety a iné pripojené objekty); požaduje preto opatrenia na zníženie uhlíkovej stopy v odvetví IKT zabezpečením energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a pripomína cieľ, aby sa dátové centrá stali klimaticky neutrálnymi a vysoko energeticky účinnými najneskôr do roku 2030, ako sa uvádza v digitálnej stratégii;

119. pripomína význam príspevku výskumu a vývoja k dosiahnutiu cieľov stanovených v Parížskej dohode a cieľov Európskej zelenej dohody; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali výskum a inovácie a celkové zvýšenie rozpočtov EÚ a vnútroštátnych rozpočtov určených na výskum a inovácie v oblasti udržateľných a bezpečných energetických technológií a inovácií; vyzýva Komisiu, aby zvážila ďalšie podporné technológie a inovatívne riešenia, ktoré prispejú k vytvoreniu integrovaného energetického systému odolného voči zmene klímy, a to aj tam, kde má Európa vedúce postavenie vo svete a domáce hodnotové reťazce; domnieva sa, že je nevyhnutné mať v EÚ kľúčové segmenty hodnotových reťazcov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa dosiahli ciele v oblasti klímy a priniesli Európanom významné hospodárske výhody, a požaduje primerané opatrenia na podporu úlohy európskeho obsahu v dodávateľskom reťazci a právnych predpisoch v oblasti obnoviteľných zdrojov energie;

Zmena klímy a rozvoj

120. domnieva sa, že konferencia COP26 predstavuje príležitosť na obnovenie snáh o dosiahnutie cieľov Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja OSN, najmä cieľa udržateľného rozvoja č. 13 (klimatické opatrenia); domnieva sa, že Agenda 2030 musí fungovať ako plán na dosiahnutie zelenšej, spravodlivejšej a udržateľnejšej budúcnosti;

121. zdôrazňuje dôležitosť prístupu založeného na rešpektovaní ľudských práv v oblasti klímy, aby sa zabezpečilo, že všetky opatrenia budú rešpektovať a podporovať ľudské práva všetkých ľudí;

122. naliehavo vyzýva zmluvné strany UNFCCC, aby naďalej zvyšovali svoje ambície v oblasti zmiernenia a adaptácie v súlade s cieľmi Parížskej dohody a začleňovali hľadisko ľudských práv do svojich vnútroštátne stanovených príspevkov a informácií o adaptácii; vyzýva sekretariát UNFCCC, aby v spolupráci s vysokým komisárom OSN pre ľudské práva vypracoval usmernenia k tomu, ako začleniť ochranu ľudských práv do vnútroštátne stanovených príspevkov a informácií o adaptácii;

123. je si vedomý množstva dôkazov o tom, že dôsledky zmeny klímy spôsobujú a zhoršujú nedostatok životne dôležitých zdrojov, ako je orná pôda, poškodzujú alebo ničia ekosystémy, ktoré zachovávajú život, a zvyšujú výskyt a závažnosť prírodných katastrof, čím pôsobia ako hybné sily konfliktov, vysídľovania obyvateľstva a humanitárnych kríz;

124. zdôrazňuje, že podľa piatej hodnotiacej správy IPCC sú znalosti pôvodných a miestnych obyvateľov a tradičné znalosti významným zdrojom, ktorý môže pomôcť pri adaptácii na zmenu klímy; vyjadruje poľutovanie nad tým, že poznatky pôvodného obyvateľstva sa nevyužívajú účinne, pričom v právnych, politických a inštitucionálnych rámcoch mnohých krajín stále chýba výslovné uznanie pôvodného a kmeňového obyvateľstva a ich práv, a že ich uplatňovanie zostáva veľkým problémom;

125. trvá na tom, že je nevyhnutné zahrnúť do operačných pravidiel mechanizmu udržateľného rozvoja spoľahlivé záruky zmierňovania a ochrany práv pôvodného obyvateľstva a miestnych spoločenstiev do každého projektu v rámci tohto mechanizmu; zdôrazňuje, že je dôležité využiť vedomosti pôvodných a miestnych komunít o ochrane životného prostredia a zabezpečiť, aby ich hlasy boli súčasťou medzinárodného úsilia v oblasti klímy;

126. vyzýva EÚ, aby sa ujala vedenia pri úplnom zosúladení dohôd WTO s Parížskou dohodou a zabezpečila, aby jej vlastné obchodné a investičné dohody nevytvárali prekážky pri vykonávaní Parížskej dohody a pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja OSN, ale skôr ich plne podporovali;

Úloha Európskeho parlamentu

127. domnieva sa, že by mal byť neoddeliteľnou súčasťou delegácie EÚ, pretože musí dať súhlas na uzatvorenie medzinárodných dohôd a ako spoluzákonodarca zohráva ústrednú úlohu pri domácom vykonávaní Parížskej dohody; trvá preto na tom, aby sa mohol zúčastniť na koordinačných stretnutiach EÚ na konferencii COP 26 v Glasgowe a aby sa mu zaručil prístup ku všetkým prípravným dokumentom od okamihu začatia rokovaní;

o

o o

128. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a sekretariátu UNFCCC s požiadavkou, aby sa rozoslalo všetkým zmluvným stranám uvedeného dohovoru, ktoré nie sú členmi EÚ.

(1) Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 30.

(3) Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4) Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(5) Prijaté texty, P9_TA(2020)0212.

(6) Prijaté texty, P9_TA(2020)0382.

(7) Prijaté texty, P9_TA(2021)0143.

(8) Prijaté texty, P9_TA(2021)0277.

(9) Správa o spoločnom seminári IPBES a IPCC o biodiverzite a zmene klímy z 10. júna 2021.

(10) Natali, S. M., a kol., Permafrost carbon feedbacks threaten global climate goals, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 118 (21), 25. mája 2021.

(11) Rigaud, K. K. a kol., Groundswell: Preparing for Internal Climate Migration, Skupina svetovej banky, 19. marca 2018.

(12) Rozvojový program OSN, The trillion dollar climate finance challenge (and opportunity), 27. júna 2021.

(13) Európska environmentálna agentúra, Building the foundations for fundamental change, 4. júna 2021.

(14) Hänsel, M. C., Drupp, M. A., Johansson, D. J. A., Nesje, F., Azar