Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009 /* SEK/2007/0724 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.5.2007 SEK(2007) 724 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa uznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Českej republiky bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. 2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Českej republiky predloženú 15. marca 2007 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu); 3. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 4. hodnotení národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou. 2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti České hospodárstvo v posledných šiestich rokoch zaznamenávalo stabilný rast po tom, čo sa vymanilo z hospodárskej recesie v neskorých deväťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia. V ostatných dvoch rokoch toto hospodárstvo zaznamenalo rekordný medziročný rast, ktorý predstavoval 6 % HDP. Situácia na trhu práce sa stabilne zlepšuje od roku 2004, pričom v roku 2006 nezamestnanosť klesla na úroveň približne 7 %. HDP na obyvateľa v súčasnosti predstavuje 76,2 % priemeru Európskej únie. Harmonizované indexy spotrebiteľských cien (HISC) sa v roku 2006 dostali tesne nad úroveň 2 %. Od roku 2004 ročné rozpočty vykazujú nižší deficit, ako sa predpokladalo, predovšetkým v dôsledku rastu prevyšujúceho očakávania a presunu nevyužitých rozpočtových prostriedkov do rezervného fondu, no napriek tomu sa prekročili výdavkové stropy určené v strednodobom rozpočtovom rámci. 2.2. Postup riešenia nadmerného deficitu v Českej republike Rada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Česká republika mala nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Českej republike odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť do roku 2008. Rada osobitne odporučila Českej republike, aby čo najrýchlejšie odstránila nadmerný deficit tým, že v strednodobom rámci vierohodným a udržateľným spôsobom podnikne kroky s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie uvedeným v stanovisku Rady z 5. júla 2004 ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004. Rada ďalej odporučila Českej republike energicky realizovať opatrenia uvedené v programe konvergencie z mája 2004, najmä zníženie mzdového fondu ústrednej vlády a zníženie výdavkov jednotlivých ministerstiev, a do 5. novembra 2004 podniknúť účinné kroky v súvislosti s opatreniami zameranými na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. Komisia vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 dospela k záveru, že česká vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005 v termíne do 5. novembra v rámci reakcie na odporúčanie Rady a že neboli potrebné ďalšie kroky v súlade s postupom na odstránenie nadmerného deficitu. 2.3. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada vyjadrila názor, že „program dodržiava postup úpravy deficitu stanovený v odporúčaniach Rady podľa článku 104 ods. 7“. Podľa výzvy Rady mala Česká republika: (i) v kontexte možného lepšieho výsledku rozpočtového hospodárenia za rok 2005 ako aj silného rastu a jeho výhľadu posilniť úsilie v oblasti štrukturálnej rozpočtovej úpravy vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou úrovňou pre rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa, (ii) zlepšiť kvalitu rozpočtového plánovania najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov, (iii) zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciou reformy systému zdravotnej starostlivosti.“ 2.4. Hodnotenie národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Českej republiky vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 21. novembra 2006. V národnom programe reforiem Českej republiky sa uvádzajú tieto hlavné výzvy/priority: pokračovať v reforme verejných financií, posilniť a zvýšiť konkurencieschopnosť v priemysle so zreteľom na potrebu trvalo udržateľných zdrojov a zvýšiť pružnosť trhu práce. V hodnotení tejto správy Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že pokrok, ktorý Česká republika dosiahla v implementácii svojho národného programu reforiem, je obmedzený. Vo viacerých oblastiach pokrok nie je jasne vyjadrený, niektoré reformy sa odložili, zatiaľ čo iné sa ani nezačali. Silný hospodársky rast by však mal reformy uľahčiť. Existujú určité riziká v makroekonomickej oblasti, najmä pre strednodobú rozpočtovú konsolidáciu a dlhodobú udržateľnosť verejných financií v súvislosti so starnutím obyvateľstva. Hoci v mikroekonomickej oblasti Česká republika vo všeobecnosti napreduje pomerne dobre, pokrok v oblasti výskumu a vývoja je len mierny. V oblasti zamestnanosti je potrebné vynaložiť viac úsilia na hlavnú úlohu, ktorou je zlepšenie pružnosti trhu práce. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Českej republike odporúčalo prijať opatrenia v týchto oblastiach: (i) reformy dôchodkového systému a zdravotníctva, (ii) spolupráca medzi podnikateľskými a verejnými inštitúciami v oblasti výskumu a vývoja a (iii) ochrana zamestnania a systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Prijateľnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2007 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 5. Dňa [10. júla 2007] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na obdobie rokov 2006 až 2009. Aj keď podľa kódexu by sa mala aktualizácia odovzdať v termíne do 1. decembra, odovzdanie aktualizácie sa odložilo na 15. marca 2007 z dôvodu politickej situácie v Českej republike, v ktorej parlament schválil zloženie stálej vlády až 19. januára 2007, pričom parlamentné voľby sa konali v júni 2006. 6. V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP počas programového obdobia klesne z hodnoty 6,1 % v roku 2006 na úroveň 4,9 % v roku 2007 a neskôr sa vo veľkej miere ustáli. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z prijateľných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. 7. V predpovedi útvarov Komisie z jari 2007 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,9 % HDP oproti cieľovej úrovni 3,8% HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Silnejší rast HDP a zamestnanosti, ale aj prenos značnej časti nevyužitých rozpočtových prostriedkov prispeli k vytvoreniu nižšieho deficitu, než sa očakávalo. 8. Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä priblížením sa k strednodobému cieľu pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úrovni 1 % HDP. Podľa programu by sa mal celkový deficit v roku 2007 zvýšiť na 4,0 % HDP hlavne v dôsledku diskrečného zvýšenia výdavkov v sociálnej oblasti a následne postupne znížiť na 3,5 % HDP v roku 2008 a 3,2 % HDP v roku 2009. Primárny deficit sa podľa očakávania zníži z úrovne 2,4 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP v roku 2009. Plánovaná fiškálna konsolidácia po roku 2007 sa spolieha na zvýšenie príjmov o 0,4 percentuálneho bodu HDP počas programového obdobia, najmä v súvislosti s „ostatnými príjmami“ (bez určenia konkrétnych opatrení, ktoré sa však pravdepodobne týkajú transferov v rámci Európskej únie), ktoré viac ako vyrovnajú zníženie daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. V podstate je však konsolidácia realizovaná na strane výdavkov, spolu s postupným znižovaním verejnej spotreby najmä z dôvodu zníženia miezd v sektore verejnej správy, vďaka čomu sa zvýšenie verejných investícií a úrokových výdavkov viac ako vyrovná. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou nový program odsúva plánované zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP aspoň o dva roky v kontexte priaznivejšieho makroekonomického scenára. Treba spomenúť, že vláda v programe uvažuje aj o alternatíve, ktorou sú nižšie cieľové deficity: 3,2 % HDP v roku 2008 a 2,8 % HDP v roku 2009. Táto alternatíva vychádza z celej škály politických opatrení ale aj zavedenia väčšej pružnosti vo verejných financiách na základe zníženia podielu povinných výdavkov. Tie sú však založené na politických opatreniach, ktoré sa musia najprv dokončiť a schváliť a program ponúka súdržný a dostatočným spôsobom vyčíslený strednodobý rozpočtový rámec iba pre uvedené vyššie cieľové deficity. 9. Štrukturálny deficit vyčíslený na základe spoločne dohodnutej metodiky by sa podľa očakávaní mal zvýšiť z hodnoty približne 3,5 % HDP v roku 2006 asi na 4,5 % HDP v roku 2007, no v roku 2009 by sa mal znovu postupne zlepšiť na 3,5 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1% HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa dosiahnutie strednodobého cieľa odložilo o jeden rok, teda do roku 2013. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 10. Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz v programe sú vo všeobecnosti vyvážené. Riziká z makroekonomického scenára sú vo všeobecnosti neutrálne, zatiaľ čo daňové prognózy sa zdajú celkovo založené na opatrných predpokladoch. Plánovaná fiškálna konsolidácia v programe sa do značnej miery spolieha na obmedzenie výdavkov verejnej spotreby, ale program neposkytuje dostatočné podporné informácie o tom, akým spôsobom sa to má dosiahnuť. Na druhej strane Česká republika v posledných rokoch dosiahla dobré výsledky, i keď plnenie rozpočtových cieľov bolo uľahčené vyšším než očakávaným rastom. Existuje tu aj potenciálne riziko spojené s krehkou rovnováhou dosiahnutou v parlamente. 11. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nie je v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, akú odporúčala Rada 5 júla 2004. Keďže ekonomika zažíva v súčasnosti „dobré časy“ a rast je vyšší, než sa očakával v čase odporúčania Rady v júli 2004, naskytá sa dostatočná príležitosť posilniť konsolidačné úsilie a dosiahnuť výraznejšie zníženie, než aké sa plánuje v rámci programu. 12. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 30,4 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Zmluve. Počas programového obdobia program predpokladá nárast miery zadlženia o 2 percentuálne body. 13. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet Českej republiky presahuje výrazne priemer v Európskej únii, významne k nemu prispieva podstatné zvýšenie výdavkov na dôchodkové zabezpečenie ako podiel na HDP, ale aj výrazné zvýšenie výdavkov na zdravotnú starostlivosť. Implementáciou opatrení štrukturálnych reforiem predovšetkým v oblasti dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti s cieľom obmedziť významný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by sa prispelo k zníženiu rizík týkajúcich sa trvalej udržateľnosti verejných financií. Rozpočtová pozícia očakávaná na konci programového obdobia, ktorá sa v porovnaní s predchádzajúcim obdobím zhoršila, predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií dokonca bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií vo väčšej miere, než sa v súčasnosti predpokladá, by prispela k zníženiu rizika pre trvalú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Českú republiku platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stupeň vysokého rizika. 14. Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z novembra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho neobsahuje ani systematické informácie o priamych rozpočtových výdavkoch (alebo úsporách) týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem s výnimkou zvýšenia výdavkov na výskum a vývoj v rozpočte na rok 2007, no jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú, ako sa zdá, dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Najmä pokiaľ ide o presun daňového zaťaženia z priamych na nepriame dane a dodatočnú podporu výskumu a vývoja. 15. Rozpočtová stratégia v programe nie je v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008, najmä pre odchýlenie sa od postupu úpravy, ktorý Rada stanovila v júli 2004 na opravu nadmerného deficitu, a pre nedostatočný pokrok reforiem dôchodkového zabezpečenia a systému zdravotnej starostlivosti. 16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčných programov, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6]. Celkový záver je taký, že napriek lepším vyhliadkam rastu a nižšiemu výsledku deficitu v roku 2006, ako sa očakávalo, program odsúva opravu nadmerného deficitu do roku 2010 v porovnaní s konečným termínom v roku 2008 stanoveným v odporúčaní Rady z júla 2004 podľa článku 104 ods. 7. Pri trvalom raste by odloženie, ktoré odráža vyšší deficit najmä pre plánované zvýšenie výdavkov v sociálnej oblasti v roku 2007, spôsobilo aj procyklickú expanzívnu pozíciu rozpočtovej politiky. Vzhľadom na uvedené hodnotenie Rada vyzýva Českú republiku, aby: (i) obmedzila zhoršovanie rozpočtovej pozície v roku 2007 a zabezpečila nápravu nadmerného deficitu dôveryhodným a udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2008, (ii) prehodnotila štruktúru výdavkov s cieľom znížiť podiel povinných výdavkov, (iii) vzhľadom na predpokladané zvyšovanie výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií uskutočnením nevyhnutných reforiem dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP mar 2007 | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 | KOM máj 2007 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | neuv. | KP nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | neuv. | Inflácia HISC (%) | KP mar 2007 | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 | KOM máj 2007 | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | neuv. | KP nov 2005 | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP mar 20071 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 | KOM máj 20073 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | neuv. | KP nov 20051 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP mar 20076 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 | KOM máj 2007 | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | neuv. | KP nov 2005 | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP mar 2007 | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 | KOM máj 2007 | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | neuv. | KP nov 2005 | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP mar 20071 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 | KOM máj 2007 | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | neuv. | KP nov. 20051 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP mar 2007 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 | KOM máj 20074 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | neuv. | KP nov. 20055 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP mar 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 | KOM máj 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | neuv. | KP nov 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | neuv. | Poznámky: | 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. | 2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. | 3Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,2 %, 4,6 %, 4,8 % resp. 4,9 % v období rokov 2005 – 2008. | 4Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jari 2007 | (1,1 % HDP v roku 2005 a 0,2 % HDP v roku 2006 – v oboch prípadoch zvýšenie deficitu). | 5Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe KP 2005; | (1,1 % HDP v roku 2005 – zvýšenie deficitu). | 6Alternatívne cieľové deficity založené na ešte neschválených opatreniach | novej českej vlády: 3,2% HDP v roku 2008 a 2,8% HDP v roku 2009. | Zdroj: | Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Neuvádzajú sa najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie na rok 2009.