Uznesenie Európskeho parlamentu o námornej príbrežnej doprave (2004/2161(INI))



Úradný vestník 033 E , 09/02/2006 S. 0142 - 0146



P6_TA(2005)0086 Námorná príbrežná doprava Uznesenie Európskeho parlamentu o námornej príbrežnej doprave (2004/2161(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2000 o oznámení Komisie pre Radu, Európsky parlament, Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov s názvom "Rozvoj námornej príbrežnej dopravy v Európe: Dynamická alternatíva v trvalo udržateľnom dopravnom reťazci - Druhá dvojročná správa o pokroku" [1], - so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2003 o Bielej knihe Komisie "Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnúť" [2], - so zreteľom na Bielu knihu Komisie "Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnúť" (KOM(2001)0370 — C5-0658/2001), - so zreteľom na oznámenie Komisie "Program na podporu námornej príbrežnej dopravy" (KOM(2003) 0155), - so zreteľom na oznámenie Komisie o námornej príbrežnej doprave (KOM(2004)0453), - so zreteľom na oznámenie Komisie "Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v oblasti námornej dopravy" (C(2004)0043), - so zreteľom na výsledky neformálnej Rady o doprave z 9. a 10. júla 2004, - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A6-0055/2005), A. keďže námorná príbrežná doprava je vodná preprava nákladu a osôb cez morskú alebo vnútrozemskú vodnú cestu je súčasťou logistického prepravného reťazca v Európe a regiónoch s Európou spojených, a keďže námorná príbrežná doprava je integrovanou súčasťou logistického prepravného reťazca medzi dodávateľom a spotrebiteľom a je spôsobom vodnej dopravy v geografickej Európe, či už vnútri Spoločenstva alebo medzi Európskou úniou a tretími krajinami, ako sú krajiny v oblasti Stredozemného alebo Čierneho mora, B. keďže novovytvorená transeurópska sieť tzv. "morských diaľníc", a to najmä v Baltskom mori, západnej Európe, juhovýchodnej Európe a juhozápadnej Európe, by mala mať za cieľ koncentrovať prepravu tovaru námornými logistickými cestami takým spôsobom, aby sa zlepšili existujúce služby námornej príbrežnej dopravy alebo aby sa vytvorili nové, životaschopné, pravidelné a časté služby námornej príbrežnej dopravy pre prepravu tovaru a osôb medzi členskými štátmi s cieľom znížiť preťaženosť ciest a zlepšiť prepravné linky s periférnymi alebo ostrovnými regiónmi a štátmi, C. keďže námorná príbrežná doprava, ktorá predstavuje vyše 40 % dopravy v rámci Spoločenstva, tvorí dôležitú súčasť európskeho dopravného systému, keďže pod námornou príbrežnou dopravou rozumieme pohyb nákladu a cestujúcich po mori alebo vnútrozemských vodných cestách medzi európskymi prístavmi alebo medzi týmito prístavmi a prístavmi neeurópskych krajín, ktoré ležia na pobreží uzavretých morí susediacich s Európou, D. keďže námorná príbrežná doprava zároveň ponúka veľký potenciál vzhľadom na prepravu osôb, E. keďže je potrebné námornú príbrežnú dopravu rozšíriť tak, aby spĺňala svoju hospodársku, obchodnú, sociálnu a ekologickú úlohu; keďže vlády štátov by mali spoločne s regionálnymi a miestnymi orgánmi poskytnúť politickú, hospodársku a finančnú podporu potrebnú na dosiahnutie tohto cieľa, a to v spolupráci so zainteresovanými priemyselnými odvetviami, F. zdôrazňujúc, že s ohľadom na potenciál v oblasti kompatibility so životným prostredím, boja s preťažením mnohých ciest a obmedzenia nákladov, je v možnostiach námornej príbrežnej dopravy stať sa ešte dôležitejším spojivom v medzimodálnom prepravnom systéme Európy so sľubnou budúcnosťou v prípade, že verejne orgány a súkromný sektor prijme sériu opatrení Spoločenstva, národných, regionálnych a miestnych opatrení s cieľom tento systém plne rozvinúť, G. vzhľadom na významnú úlohu námornej príbrežnej dopravy v hospodárskom a sociálnom rozvoji všetkých regiónov Európy, najmä prímorských regiónov a prímorských okrajových regiónov, a následne pre súdržnosť Spoločenstva, H. keďže rozvoj námornej príbrežnej dopravy taktiež poskytuje jedinečnú možnosť vytvoriť stovky tisíc pracovných miest v sektore námornej dopravy v nadchádzajúcich rokoch, I. keďže námorná príbrežná doprava tým, že podporuje obchod, taktiež podporuje sociálny a hospodársky rast tretích krajín, ktoré susedia s periférnymi námornými regiónmi a ktoré sa zaujímajú o prepojenia s infraštruktúrou európskej prepravnej siete, J. opakujúc myšlienku, že ak je za rozvoj námornej príbrežnej dopravy zodpovedné najmä odvetvie námornej dopravy a logistiky, je intervencia európskych, vnútroštátnych a regionálnych inštitúcií nevyhnutná pre vytvorenie podmienok priaznivých pre tento rozvoj; keďže došlo k realizácii niektorých pozitívnych iniciatív ako napríklad k definícii vnútroštátnych uzlových bodov, dosiahnutiu dohôd v oblasti legislatívy Spoločenstva týkajúcej sa programu Marco Polo a k zjednodušeniu využívania formulárov IMO-FAL (Medzinárodná námorná organizácia - Zjednodušenie medzinárodnej dopravy), K. víta regionálne iniciatívy zamerané na podporu námornej príbrežnej dopravy a vytvorenie prepojení v námornej príbrežnej doprave, ako je iniciatíva pre región Stredozemného mora zahŕňajúca Španielsko, Taliansko, Francúzsko, Portugalsko a Grécko a iniciatívy členských štátov s cieľom propagovať a zaviesť koncept morských diaľnic v štyroch oblastiach určených v rozhodnutí č. 884/2004/ES [3], najmä iniciatívy v oblasti Baltického mora, iniciatív krajín stredozemného oblúka zahrňujúce Francúzsko, Španielsko, Grécko a Taliansko a Komisiu atlantického oblúka, 1. žiada vyššiu podporu námornej príbrežnej dopravy ako spoľahlivého, trvalého a bezpečného článku v systéme európskej dopravy, ktorý je dobre integrovaný do dopravného reťazca napríklad vďaka vnútrozemskej vodnej doprave a železničnému spojeniu, s cieľom znížiť preťaženie dopravných ciest; žiada o podporu modálneho posunu z cestnej dopravy na námornú príbrežnú dopravu a zlepšenie spojenia s okrajovými a ostrovnými oblasťami a so štátmi, ktoré sú závislé od námornej dopravy ako aj medzi regiónmi oddelenými prirodzenými prekážkami, posilňujúc pritom súdržnosť v rámci EÚ a medzi ňou a jej susedmi; 2. žiada o čo najväčšie obmedzenie správnych postupov, ktoré brzdia rozvoj námornej príbrežnej dopravy bez toho, aby bola ohrozená bezpečnosť, a to najmä postupov, ktoré narúšajú logistický proces a oslabujú konkurencieschopnosť tohto spôsobu dopravy vo vzťahu k cestnej doprave; zastáva názor, že tieto postupy by sa mali zjednodušiť a uľahčiť, a to najmä prostredníctvom plného využitia možností elektronickej komunikácie; 3. žiada vybudovanie vysokokvalitných koridorov pre námornú príbrežnú dopravu medzi členskými štátmi EÚ s plnou účasťou všetkých zainteresovaných strán, verejných či súkromných, tam, kde je možné náležito využiť nástroje nedávno vytvorené EÚ, hlavne tie, ktoré sa týkajú transeurópskej prepravnej siete a programu Marco Polo; 4. vyzýva na to, aby sa uprednostnili investície do infraštruktúry s cieľom zlepšiť prístup k prístavom z vnútrozemia, ako aj z mora, zahŕňajúc napríklad cezhraničné projekty v transeurópskej prepravnej sieti; 5. podporuje v tejto súvislosti programy Komisie zamerané na zjednodušenie právneho rámca, ktorý sa uplatňuje na námornú príbrežnú dopravu a vnútrozemskú vodnú dopravu, a podporujúce vytvorenie jednotného rámca organizovaného na základe súkromného alebo verejného práva v súlade s právnou situáciou v každom členskom štáte prostredníctvom zjednodušenia administratívnych a colných formalít a prostredníctvom multimodálnych partnerstiev, napríklad medzi cestnými a námornými prepravcami, čo taktiež umožní, aby malé a stredné podniky v plnej miere využili výhody intermodálnej dopravy; 6. zdôrazňuje nevyhnutnosť spolupráce všetkých zainteresovaných strán, tak verejných ako aj súkromných, pri podporovaní a rozvíjaní kvality prevádzky námornej príbrežnej dopravy na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni; 7. vyzdvihuje potenciál námornej príbrežnej dopravy ako doplnkového spôsobu prepravy dostupného veľmi rýchlo a za nižšie náklady v priebehu dokončovania určitých infraštruktúr transeurópskej prepravnej siete; vyzdvihuje napríklad urgentnú potrebu pre alternatívne spôsoby prepravy medzi Francúzskom a Španielskom až do otvorenia spojenia medzi Montpellier a Figueras okolo roku 2020; 8. vyzýva, aby sa námorná príbrežná doprava podporovala ako ekologický spôsob dopravy a v dôsledku toho aj k tomu, aby sa vytvorili tzv. morské diaľnice s riadnymi požiadavkami na životné prostredie; Jednotný európsky systém zodpovednosti 9. vyzýva, aby sa na úrovni Spoločenstva zvážila možnosť zjednotenia systémov zodpovednosti pre multimodálnu sieť, hlavne vyhodnotením rôznych možných modelov občianskoprávnej zodpovednosti a aktívnou účasťou na práci odvádzanej na medzinárodnej úrovni (hlavne v rámci UNCITRAL) s cieľom celosvetového a/alebo európskeho jednotného systému zodpovednosti, ktorý je prispôsobený potrebám intermodálnej dopravy v Európe a zabezpečuje jednotnejší, jednoduchší a výhodnejší systém; Intermodálne nákladné jednotky 10. vyzdvihuje potrebu vyriešiť otázku štandardizácie intermodálnej nákladnej jednotky, rozvíjajúc prijateľný systém štandardizácie, ktorý umožní čo najširšie a najefektívnejšie využitie nákladných jednotiek s tým, že sa medzi všetkými modelmi, a to najmä námornou dopravou, vnútrozemskýou vodnou dopravou a železničnou a cestnou dopravou zabezpečí interoperabilita; 11. v tejto súvislosti pripomína svoju pozíciu z 12. februára 2004 [4] v prvom čítaní o návrhu smernice o intermodálnych nákladových jednotkách, že by sa mali vytvoriť európske intermodálne nákladné jednotky, ktoré kombinujú výhody kontajnera a výmennej nadstavby a tým intermodalitu maximalizujú; vyzýva Radu, aby prijala k tomuto návrhu spoločnú pozíciu, aby sa legislatívny postup mohol čo najskôr ukončil; Clá 12. pripomína, že námorná príbrežná doprava ako spôsob dopravy tovaru patrí pod colnú legislatívu Spoločenstva; 13. vyjadruje sa za optimálne využitie výnimiek, ktoré colné predpisy Spoločenstva a za podporu zjednodušených colných režimov tovar, ktorá sa môže voľne prepravovať v rámci povolenej pravidelnej prepravnej služby; 14. v tomto kontexte vyzýva všetky zainteresované strany, aby rozvinuli a využívali nový automatizovaný tranzitný systém (NCTS), ktorý bol zavedený colnými správami a ktorý je schopný zefektívniť a skrátiť colné činnosti v námornej príbrežnej doprave; Elektronická komunikácia 15. žiada, aby boli v námorných prístavoch zavedené ďalšie elektronické kancelárie, kde by bolo možné vybaviť všetky povinné formality pomocou jedinej operácie; 16. vyzýva členské štáty, aby zvážili možnosť poskytnutia zariadenia pre elektronickú komunikáciu svojim prístavom s nevyhnutným financovaním zo strany Spoločenstva, využívajúc centralizovaný systém elektronickej komunikácie kdekoľvek je to možné (jednotné riešenie); 17. zdôrazňuje, že s cieľom urýchliť rozvoj elektronickej komunikácie, malo by sa navrhnúť a v rámci celej EÚ podporovať vytvorenie elektronických prístavných spoločenstiev a prepojenie ich sietí v rámci Únie a ak to bude možné, taktiež so štátmi susediacimi s Úniou, zohľadňujúc najlepšie skúsenosti získané v niektorých členských štátoch; Podporné štruktúry v námornej príbrežnej doprave 18. víta akčný plán európskej siete námornej príbrežnej dopravy a vyzýva centrá podpory, aby ho čo najskôr implementovali; 19. oceňuje dôležitosť práce, ktorú odviedli národné centrá podporujúce námornú príbrežnú dopravu a ich európsku sieť a vyzýva členské štáty, aby tieto centrá vo vhodných prípadoch podporili v súlade s legislatívou Spoločenstva; 20. zdôrazňuje, že sa musí vykonať strategický odhad vplyvu plánovaných morských diaľníc na životné prostredie v súčinnosti všetkých členských štátov a Komisie; zastáva názor, že táto analýza vplyvov na životné prostredie by mala preskúmať nielen vplyv samotnej cesty na životné prostredie, ale taktiež rozvoja prístavov a vplyv na prepravné pohyby po území; 21. vyzýva Komisiu, aby spolu s podporou námornej príbrežnej dopravy navrhla zlepšenie sociálnych noriem pre zamestnancov v tomto odvetví; Aspekty životného prostredia 22. opätovne pripomína potrebu podporovať obraz námornej príbrežnej dopravy ako ekologického spôsobu dopravy, najmä čo sa týka znečistenia vody a ovzdušia, a ustanoviť preto minimálne kritériá životného prostredia, ako je využitie paliva zo zníženým obsahom síry a emisné normy (SOX, NOX, CO2 atď.) pre ovzdušie a vodu; zastáva názor, že by sa mal klásť väčší dôraz aj na podporu konceptu čistej lode, ktorý bol prijatý na ministerskej konferencii o Severnom mori v roku 2002; 23. zdôrazňuje potrebu prísnejšej legislatívy Spoločenstva týkajúcej sa emisií plynov a znečistenia vody spôsobených námornou príbrežnou dopravou; 24. opätovne pripomína potrebu podpory a pokračovania výskumu menej znečisťujúcich palív; 25. opätovne pripomína potrebu aktualizácie štatistických údajov o raste rôznych spôsobov dopravy v Európe, hlavne údajov o pôvode a mieste určenia tovaru prepravovaného po pevnine, s cieľom napomôcť intermodálnemu posunu k námornej doprave; Morské diaľnice 26. uznáva význam koncepcie tzv. morských diaľníc a ich schopnosti stať sa užitočným nástrojom pre podporu námornej príbrežnej dopravy, a tým umožňujúc poskytnutie podpory, primárne, tam kde je to vhodné, spolufinancovaním infraštruktúrnych opatrení, pre modálny posun z cesty na more, a zlepšenie prístupnosti medzi odľahlými a ostrovnými regiónmi a ústrednými trhovými oblasťami vhodným spôsobom; 27. berie na vedomie súčasnú diskusiu o značke kvality morských diaľníc, ktorá by sa mohla vypracovať pre intermodálne prevádzky, ktoré využívajú námornú príbrežnú dopravu a spĺňajú množstvo kvalitatívnych kritérií; poznamenáva, že značka kvality morských diaľníc by mohla byť udelená existujúcim prevádzkam poskytujúcim vysokú úroveň kvality a iným prevádzkam, ktoré sa zaviazali dosiahnuť požadovanú úroveň kvality, s podporou alebo bez podpory z verejných zdrojov poskytnutých v súlade s pravidlami Spoločenstva, najmä s pravidlami z oblasti hospodárskej súťaže; 28. vyzýva na prijatie efektívnych, jasných a primeraných finančných dojednaní pre aktivity spojené s morskými diaľnicami a linkami námornej príbrežnej dopravy, ktoré umožnia optimálnu úroveň komplementarity alebo dokonca dodatočného financovania vytvorenia nových liniek, ktoré budú trvácne a životaschopné (ktoré, však, nesmú byť za žiadnych okolností na ujmu existujúcich služieb námornej príbrežnej dopravy) v prípade potreby so zahrnutím verejných služieb, v súlade s pravidlami Spoločenstva; 29. žiada, aby sa agregácia dopytu zahrnula ako prioritné kritérium do podmienok ustanovených v usmerneniach Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci v oblasti námornej dopravy; 30. vyzýva, aby sa objasnili pravidlá Spoločenstva, ktoré sa ulatňujú na uzavieranie dohôd o využívaní morských diaľníc a podmienok týkajúcich sa hospodárskej súťaže k financovaniu projektov námornej príbrežnej dopravy a morských diaľníc z národných verejných zdrojov; * * * 31. poveruje svojho predsedu, aby uznesenie Parlamentu postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. ES C 121, 24.4.2001, s. 489. [2] Ú. v. EÚ C 43 E, 19.02.2004, s. 250. [3] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 884/2004/ES z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES o usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej prepravnej siete (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1). [4] Ú. v. EÚ C 97 E, 22.4.2004, s. 612. --------------------------------------------------