SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov /* COM/2012/0675 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov 1. Úvod V článku 318 ZFEÚ je stanovené, že Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na výsledkoch získaných najmä na základe požiadaviek Európskeho parlamentu a Rady podľa článku 319. Táto správa je druhou správou a týka sa rozpočtového roku 2011[1]. V súvislosti s postupom udelenia rozpočtového absolutória za rozpočtový rok 2010 Európsky parlament vyzval Komisiu, aby „preskúmala svoje systémy hodnotenia efektívnosti programov výdavkov s cieľom posúdiť, či vytvárajú pridanú hodnotu, či prínos zodpovedá vynaloženým prostriedkom a či dosahujú ciele, na ktoré boli vytvorené“[2]. Európsky parlament si vyžiadal stanovisko Dvora audítorov, v ktorom sa navrhlo preskúmať rozsah, účel a obsah správy, a toto by slúžilo ako východisko pre diskusie medzi Komisiou, Radou a Parlamentom o tom, ako pripraviť hodnotiacu správu, aby bola užitočná pre orgán udeľujúci absolutórium[3]. Na základe požiadaviek Parlamentu a s prihliadnutím na stanovisko Dvora audítorov Komisia teraz skúma, ako navrhnúť a usporiadať túto správu, aby bola pre orgán udeľujúci absolutórium čo najužitočnejšia. Týka sa to aj metódy každoročnej prípravy konzistentných a spoľahlivých správ o výkonnosti. V ďalšom období bude potrebné pri príprave správy vychádzať z informácií o výkonnosti získaných na základe súčasných rámcov monitorovania a hodnotenia v rámci viacročného finančného rámca (VFR) a nástrojov Komisie na podávanie výročných správ[4]. Ako sa uvádza v minuloročnej správe[5], príprava budúceho VFR ponúka príležitosť na uskutočnenie úprav na zlepšenie správy v budúcnosti, najmä pokiaľ ide o tvorbu lepších údajov o dosiahnutých výsledkoch. Pri navrhovaní budúcich správ sa zohľadnia jednotlivé aspekty týkajúce sa účelu, rozsahu a načasovania: · zmysluplné ročné vyhodnotenie účinnosti a efektívnosti výdavkov pre rozpočtový orgán. Správa by mala poskytnúť informácie o tom, či finančné programy sú dobre nastavené, alebo si vyžadujú úpravu, · veľká rozmanitosť, pokiaľ ide o veľkosť a obsah programov. Aby sa toto dalo zvládnuť, je potrebné dohodnúť sa na spoločnom rámci – súbore kľúčových cieľov a hlavných ukazovateľov a rámci pre monitorovanie a vykazovanie výsledkov v súvislosti s cieľmi programu a kritériami, ako napr. účinnosť, efektívnosť a pridaná hodnota EÚ. Tento rámec by mal byť v súlade s nástrojmi Komisie na podávanie výročných správ, ako aj s jej hodnotiacou činnosťou a mal by z nich čerpať, · včasné podávanie správ o hodnoteniach so zreteľom na to, že Parlament musí mať správu k dispozícii v súvislosti s postupom udelenia rozpočtového absolutória. Podľa článku 318 sa táto hodnotiaca správa viaže s postupom udeľovania absolutória. Existuje jednoznačne potreba ďalej objasniť s orgánom udeľujúcim absolutórium spôsob vypracovania hodnotiacej správy v zmysle uznesení o absolutóriu. Pokiaľ ide o načasovanie, v prvých rokoch finančných programov, na ktoré by sa vzťahovalo absolutórium, sa hlavný dôraz kladie na začiatok financovaných akcií. Závery o dosahu by boli možné až v neskoršej fáze. Je to preto, že hodnotenia sa obvykle vzťahujú na finančné prostriedky, ktoré boli viazané minimálne pred tromi až piatimi rokmi. Splnením požiadavky Dvora audítorov, aby mu ďalšia správa Komisie týkajúca sa rozpočtového roka n-2 bola doručená podstatne skôr tak, aby ju mohol zohľadniť v svojej správe o absolutóriu za daný rok, ešte viac skráti čas, ktorý je k dispozícii na vykazovanie výsledkov. Potrebné je tiež preskúmať súvislosť medzi prípravou a harmonogramom vypracovania tejto správy a výročných správ o činnosti. Dôležité bude nájsť správnu rovnováhu medzi včasným podávaním správ a užitočnými hodnoteniami výkonnosti. Práce na koncepčnom riešení sa začali a dohodnutý rámec by mal byť základom budúcich hodnotiacich správ. So zreteľom na požiadavky Parlamentu, v ktorých vyzýva ku komplexnejšiemu prístupu[6], a Dvora audítorov[7] sa v tejto správe uvádzajú informácie o výkonnosti, ktoré boli k dispozícii v roku 2011, pokiaľ ide o financovanie v rámci všetkých hlavných rozpočtových riadkov. V správe sa uvádzajú: · kľúčové aspekty pridanej hodnoty EÚ, efektívnosti a účinnosti a kde je to relevantné, obmedzenia spojené s dočasným charakterom mnohých dostupných hodnotiacich správ, · informácie, ktoré prispievajú k úpravám v riadení programov, ktoré by mohli prispieť k zlepšeniu ich konečného vplyvu, · príklady výsledkov hodnotení, ktoré prispeli k podobe návrhov Komisie na VFR na roky 2014 – 2020. Tieto príklady ukazujú, ako hodnotenia prispeli k zjednodušeniu programov, skvalitneniu monitorovacích a hodnotiacich rámcov a ako ovplyvnili tvorbu politiky, kompletný súbor zhrnutí hodnotení pre každý rozpočtový riadok[8] a odkazy na informácie z hodnotenia z výročných správ o činnosti[9] a výkazov o činnosti[10] sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie v prílohe. 2. Prehľad dosiahnutých výsledkov V tejto správe sa ako hlavný zdroj informácií týkajúcich sa výkonnosti použili hodnotenia dokončené v roku 2011 (spolu 118). Sú v nej zhrnuté výsledky hodnotenia finančných programov pre každý rozpočtový riadok, poukazuje sa na pridanú hodnotu EÚ, zameranie a koherentnosť, efektívnosť a účinnosť, ako aj na organizačné aspekty. V správe sa uvádza, či sa v hodnoteniach poskytli odporúčania na zlepšenie. Táto časť sa riadi štruktúrou podľa finančného rámca na obdobie rokov 2007 – 2013. Podokruh 1a – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť Podnikanie Program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) zahŕňa Program pre podnikanie a inovácie, Program na podporu politiky IKT a program Inteligentná energia – Európa[11]. V priebežnom hodnotení[12] založenom na všetkých troch zložkách sa skúmali vplyvy a pridaná hodnota EÚ. Dospelo sa k záveru, že celý program aj jeho zložky dosahujú dobré výsledky a smerujú k splneniu cieľov[13]. Program bol vyhodnotený ako vysoko relevantný, vhodne štruktúrovaný, účinný a efektívny. V rámci hodnotenia sa zistil určitý priestor pre väčšiu mieru synergií medzi zložkami programov a lepšie strategické riadenie. Pokiaľ ide o výsledky, program PKI sa stal dôležitým prostriedkom na podporu inovácií s viac než 186 000 pracovnými miestami, ktoré boli vytvorené alebo zachované zväčša vďaka intervenciám tohto programu. Podporil 134 ekoinovačných projektov v oblasti recyklácie, ekologických podnikov, v odvetví výroby potravín a nápojov a stavebníctve. Potvrdilo sa, že Fond na podporu rýchlorastúcich a inovačných MSP a Záručný fond pre MSP a nástroj mikrofinancovania sú pre potreby malých a stredných podnikov (MSP) relevantné a pokiaľ ide o pridanú hodnotu EÚ, spĺňajú požiadavku na financovanie, ktorá by inak splnená nebola. Od roku 2007 do 2011 bola z finančných nástrojov programu poskytnutá finančná pomoc viac než 155 000 podnikom vo výške 11,4 mld. EUR vo forme záruk a na investičné objemy do výšky 2,2 mld. EUR v rámci rizikového kapitálu. Sieť Enterprise Europe Network využili každý rok viac než 2 milióny MSP, polovica z nich na prístup na nové trhy alebo vývoj nových produktov. V rámci priebežného hodnotenia[14] programu Erasmus pre mladých podnikateľov[15] sa zistil významný potenciál programu, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest. Polovica nových podnikateľov, ktorí sa zúčastnili na programe, uviedla, že by pravdepodobne zamestnala nového zamestnanca na základe umiestňovania napriek riziku, že sa z týchto osôb stanú konkurenti. Náklady na nové vytvorené pracovné miesto vo výške 7 500 EUR až 8 500 EUR svedčia o nákladovej účinnosti. Zlepšením spracovania žiadostí narastá účasť a výsledkom je väčší počet výmen za mesiac. Hospodárske a finančné záležitosti Hodnotenie ex post úverového nástroja Euratomu[16] ukázalo, že jeho ciele zostávajú v platnosti a sú v súlade s jeho cieľmi v oblasti energetickej bezpečnosti a dodávok. Z tohto nástroja bolo spolufinancovaných 21 % celkových investícií do novej výstavby v období rokov 1977 – 2003 a vytvorených 6 000 kvalifikovaných pracovných miest. Bez tejto investície by EÚ musela doviezť každoročne ďalších 10 mil. ton energie. Úverový nástroj Euratomu priamo prispel k zlepšeniu bezpečnosti v Bulharsku a Rumunsku, pomohol uviesť do súladu ich jadrové zariadenia s medzinárodne uznávanými normami. Úvery Euratomu podnietili rozsiahlejšiu reformu vrátane vytvorenia fondov na vyradenie z prevádzky, reformu sadzieb za elektrinu a pod. Finančná výkonnosť nástroja bola dobrá, všetky úvery boli úplne splatené a nebolo potrebné využiť záruku z rozpočtu EÚ. Mobilita a doprava Hodnotenie v polovici trvania[17] programu TEN-T[18] ukázalo, že aj keď program zohrával dôležitú úlohu pri štruktúrovaní dopravnej siete EÚ a uspokojovaní potrieb mobility, realizácia oproti harmonogramu meškala a dokončených bolo len niekoľko prioritných projektov a hlavné časti ako napr. cezhraničné úseky chýbali. Z hodnotenia vyplynulo, že sieť TEN-T je skôr súhrnom zväčša vnútroštátnych úsekov, často nedostatočne prepojených, než plne interoperabilnou sieťou. Väčšina prioritných projektov bola zameraná na železničnú sieť[19] bez toho, aby sa realizovala kompletná a koherentná sieť spájajúca všetky druhy dopravy. Napriek zameraniu na železnicu ešte stále neexistuje Jednotný európsky železničný priestor a pretrvávajú ťažkosti a významné prekážky, pokiaľ ide o dosiahnutie interoperability. Prioritné projekty nepriniesli očakávané výsledky. Na základe tohto hodnotenia Komisia navrhla v súvislosti s Nástrojom na prepojenie Európy nové usmernenie pre projekty TEN-T na obdobie rokov 2014 – 2020. V tomto návrhu usmernenia sú stanovené kritériá na zabezpečenie efektívnosti, interoperability a lepšieho plánovania projektov. Cieľom je realizovať do roku 2030 hlavnú sieť európskej infraštruktúry a do roku 2050 kompletnú sieť. Do roku 2020 sa dôraz sa bude klásť na tie prvky, ktorými sa zabezpečí najvyššia európska pridaná hodnota: chýbajúce cezhraničné spojenia, hlavné problémové miesta a multimodálne spôsoby dopravy. Hodnotenie[20] programu Marco Polo na roky 2003 – 2010[21] ukázalo, že aj keď prínosy pre životné prostredie vďaka programu dosahujú v peňažnom vyjadrení stovky miliónov EUR[22], ciele prechodu na iné druhy dopravy vyjadrené v tonokilometroch nákladu presunutého z ciest na námornú dopravu na krátke vzdialenosti, železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu sa celkom nedosiahli. Keďže program Marco Polo je trhovo orientovaný, obzvlášť citlivo reagoval na situáciu na trhu a hospodársku krízu. Má jedinečnú štruktúru, v rámci ktorej financovanie sa zväčša spája s výkonnosťou. Zároveň ho však trh považuje za komplexný nástroj. 42 % príjemcov uviedlo, že ich projekty by rozhodne pokračovali aj bez finančných prostriedkov z programu Marco Polo. Konštatovalo sa však tiež, že je príliš skoro na úplné posúdenie výsledkov programu Marco Polo II, pretože mnohé projekty sa ešte realizujú. Na základe týchto zistení pri zohľadnení výsledkov dosiahnutých vďaka programu a vývoju dopravnej politiky, Komisia navrhla, aby iniciatíva pokračovala v rámci nového Nástroja na prepojenie Európy a nového programu TEN-T. Informačná spoločnosť a médiá V priebežnom hodnotení[23] programu Bezpečnejší internet[24] sa dospelo k záveru, že program poskytuje pridanú hodnotu a dobre reaguje na meniace sa spoločenské problémy vrátane aspektov sociálnych médií a šikanovania v online prostredí. V rámci programu sa podpora poskytla projektom, ktoré by inak neboli financované. Malo to vplyv na vnútroštátne a medzinárodné aktivity, pričom výskum a výsledky sa v širokej miere využívali a citovali. Programu by prospela perspektíva dlhodobého financovania a strategickejšie zameraná vízia. V návrhu programu pre budúci VFR (Nástroj na prepojenie Európy) je zabezpečený koherentnejší a transparentnejší prístup k financovaniu EÚ, ktorý poskytne istotu a mal by tak pritiahnuť viac finančných prostriedkov zo súkromného sektora V záverečnom hodnotení[25] programu eContentPlus[26] sa zistilo, že program prispel k zlepšeniu dostupnosti, použiteľnosti a využiteľnosti digitálneho obsahu v Európe, čo uľahčilo tvorbu a šírenie informácií v oblastiach verejného záujmu. Pokiaľ ide o význam tohto príspevku, vzhľadom na rastúci dopyt po kvalitnom digitálnom obsahu v Európe zo strany občanov, študentov, výskumných pracovníkov, malých a stredných podnikov a ďalších podnikov, sa na základe hodnotenia odporúčalo pokračovať v podpore na európskej úrovni s cieľom zvýšiť dostupnosť európskeho digitálneho obsahu. Na maximalizáciu pridanej hodnoty EÚ sa navrhlo zamerať financovanie na oblasti, kde pokrok môže byť pomalý a prístup k obsahu obmedzený jazykovými a kultúrnymi bariérami. Energetika V rámci záverečného hodnotenia[27] programu Inteligentná energia – Európa (IEE) II[28] sa zistilo, že program je dobre zosúladený s politickými prioritami a prispieva k cieľom EÚ podporovaním energetickej efektívnosti a využívania obnoviteľných zdrojov energie. Zameraný je na rozvoj osvedčených postupov a cezhraničných aktivít. V rámci hodnotenia sa zistilo, že program bol zameraný na potreby a problémy súvisiace s energiou z udržateľných zdrojov, ale tiež, že netechnologické prekážky naďalej obmedzujú dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti energetiky. Na lepšie riešenie finančných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu energie z udržateľných zdrojov sa na základe hodnotenia odporučilo zvýšiť financovanie aktivít podporujúcich inovačné techniky, postupy a produkty. Toto zistenie sa potvrdilo v hodnotení ex ante nástupnického programu IEE II. Tu sa zistilo, že nákladovo najefektívnejšou možnosťou politiky by bolo pokračovať v programe so zvýšeným rozpočtom a väčší dôraz klásť na akcie podporujúce vykonávanie politiky, budovanie kapacít a mobilizáciu investícií. Vplyv programu IEE II by mohol byť aj väčší, ak by viac akcií bolo zameraných na malé a stredne veľké subjekty v odvetví energetiky a ak by boli lepšie spojené so štrukturálnymi fondmi. Touto otázkou sa zaoberá návrh Komisie na ďalší program. Napokon hodnotenie ukázalo, že úsilie Výkonného orgánu pre konkurencieschopnosť a inovácie (EACI) zamerané na zjednodušenie procesu riadenia by mohlo zvýšiť účinnosť projektov, a že výkonný orgán EACI bol celkovo vnímaný ako efektívny. V hodnotení v polovici trvania[29] Európskeho energetického programu pre obnovu [30] sa zistilo, že financovanie sa nie vždy využívalo tak rýchlo, ako sa predpokladalo. Celkové ciele a zdroje programu boli relevantné pre oživenie hospodárstva a energetickú politiku s vytváraním krátkodobých pracovných miest a silným potenciálom na dlhodobú zamestnanosť a prínosmi v oblasti konkurencieschopnosti. Niektoré dokončené projekty už prispeli k bezpečnosti zásobovania, konkurencieschopnosti, znižovaniu emisií skleníkových plynov a dokončeniu jednotného trhu. V niektorých prípadoch trvalo dlhšie, než sa plánovalo, kým sa projekty rozbehli, čiastočne pre ťažkosti súvisiace s financovaním a získavaním povolení typické v prípade veľkých infraštruktúrnych projektov. Komisia reagovala na zistenia z hodnotenia vo svojom návrhu usmernenia pre energetickú infraštruktúru, ktorého cieľom je zaviesť významné zlepšenia, pokiaľ ide o rýchlosť vykonávania programu. Návrh obsahuje opatrenia na urýchlenie postupov udeľovania povolení spočívajúce v zriadení jednotlivých vnútroštátnych orgánov pre riadenie tejto časti procesu, v stanovení trojročnej lehoty na rozhodnutia o udelení povolenia a zvýšení transparentnosti a zapojenia verejnosti. Výskum V Rámcovom programe pre výskum[31] siedmeho rámcového programu (7RP) 40 % účastníkov v rámci vybraných návrhov na financovanie pochádzalo v roku 2011 zo sektora vysokoškolského a stredoškolského vzdelávania, najmä z univerzít, 26 % z priemyslu a 23 % z výskumných organizácií. Malé a stredné podniky získali 16,3 %[32] finančných prostriedkov na osobitný program Spolupráca v porovnaní s pôvodným cieľom financovať minimálne 15 % malých a stredných podnikov. Silný medzinárodný charakter RP dokazuje účasť 169 krajín. Do februára 2012 bolo podpísaných viac než 14 000 dohôd o grantoch a dokončených bolo viac než 1 000 projektov. Podľa záverečných správ o dokončených projektoch výsledkom každého projektu bolo v priemere osem publikácií a štyri s „otvoreným prístupom“[33]. V priemere projekty 7RP vytvorili dvadsaťdva priamych pracovných miest vyjadrených ako ekvivalent plného pracovného času[34]. V hodnoteniach vykonaných v roku 2011[35] sa poukazuje na to, že rámcové programy boli úspešné, pokiaľ ide o zapojenie najlepších európskych výskumných pracovníkov a inštitúcií, zameranie na nové oblasti vedy alebo zachovanie konkurencieschopnosti EÚ pri stanovovaní výskumných programov. Z hodnotiacich štúdií[36] vyplýva, že 7RP významne pomáha prispievať k rastu a posilňovaniu partnerstiev v rámci celej Európy. Niektoré hodnotiace štúdie poskytujú cenné dôkazy o prínose rámcových programov k rozvoju inovatívnych výrobkov, procesov a služieb, ktoré majú vplyv na konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest. Štúdia o dlhodobejších vplyvoch rámcových programov poukázala na rozmanitosť vplyvov podľa jednotlivých analyzovaných oblastí výskumu, ktoré umožňujú EÚ napríklad konkurovať iným lídrom v oblasti výskumu a vývoja v oblasti kvantového spracovania informácie a výpočtovej techniky, alebo môžu pomôcť európskej výskumnej komunite stať sa svetovou jednotkou v oblasti výskumu stratosférického ozónu. V štúdii sa ďalej upozorňuje na význam ďalších náhodných vplyvov, ako napr. budovanie komunít, vznik nových odborov a výmena pracovníkov medzi univerzitami a priemyslom. Konštatovalo sa tiež, že hodnotenia rámcového programu sa časom zlepšili, ale stále v nich prevažujú vstupné ukazovatele oproti nedostatočnému počtu ukazovateľov výstupu a vplyvu. V novom návrhu Komisie Horizont 2020 sa uvádza prepracovanejší analytický rámec. Predstavuje ucelenú intervenčnú logiku pre program ako celok a jeho jednotlivé zložky vrátane hierarchie cieľov programu a zoznamu kľúčových ukazovateľov na meranie výsledkov a vplyvu programu Horizont 2020. Okrem toho tento návrh bol pripravený s tým, že sa zavedú zjednodušenia na zníženie administratívnej záťaže účastníkov, zracionalizujú platné pravidlá a postupy, zaistí sa súlad medzi jednotlivými nástrojmi a uplatňovať sa bude nová rovnováha medzi rizikom a dôverou. Osobitná pozornosť sa venuje zabezpečeniu účasti malých a stredných podnikov. Vzdelávanie a kultúra Priebežné hodnotenie obdobia rokov 2007 – 2013 Programu celoživotného vzdelávania[37] sa týkalo štyroch sektorových programov[38] a prierezového programu a programu Jean Monnet podporujúcich nadnárodnú mobilitu, partnerstvá a iné projekty spolupráce vo všetkých sektoroch vzdelávania, na ktoré sa tento program vzťahuje. Potvrdilo, že na základe integrovanejšieho prístupu sa zvýšila účinnosť a efektívnosť programov. Využili sa dôležité synergie, a to najmä v administratívnych a propagačných akciách. Zistilo sa však, že program bol veľmi zložitý s približne 70 akciami a príliš veľkým počtom cieľov, často s chýbajúcimi väzbami medzi jednotlivými úrovňami. Program celoživotného vzdelávania úspešne pokračoval smerom k dosiahnutiu svojich cieľov. Až 96 – 100 % účelovo viazaných finančných prostriedkov sa použilo v prvých rokoch realizácie. Inštitucionálni príjemcovia poukázali na výhody kvalitnejšieho obsahu a praxe v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. V rámci hodnotenia sa zaznamenala významná európska pridaná hodnota: posilnená spolupráca v oblasti politiky a výmena medzi zúčastnenými krajinami a posilnenie európskeho rozmeru. V rámci hodnotenia sa však zistilo, že existuje riziko, že niektoré kvantifikované ciele programu (napr. týkajúce sa mobility a programu Grundtvig) nemožno dosiahnuť v dôsledku nedostatočného financovania a že výsledky je potrebné lepšie zahrnúť do politiky s cieľom zvýšiť efektivitu programu. Na základe týchto zistení návrhy Komisie na obdobie rokov 2014 – 2020 zahŕňajú ďalšiu integráciu Programu celoživotného vzdelávania s programom Mládež v akcii a viacerými medzinárodnými programami spolupráce. Cieľom je vytvoriť jeden jednoduchší a efektívnejší systém, ktorý pomôže ďalej rozvíjať ucelený prístup k celoživotnému vzdelávaniu, čím sa zlepší účinnosť a nákladová efektívnosť. Plánuje sa tiež úplne využívať podobnosti medzi predtým odlišnými programami a zabezpečiť, aby činnosti v niektorých oblastiach dosiahli kritické množstvo potrebné na zabezpečenie dlhotrvajúceho vplyvu. Zlepšením flexibility a posilnením dostupných stimulov by rozdelenie rozpočtu medzi akcie, príjemcov a krajiny lepšie odrážalo výkonnosť a potenciálny vplyv. Hodnotenie Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT)[39] sa vzťahovalo na zriadenie inštitútu, jeho uvedenie do prevádzky a prvé akcie do roku 2010. V hodnotení sa dospelo k záveru, že EIT postupuje dobre a dokonca bol v predstihu pri výbere prvých znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS). Rozpočet sa pokladal za dostačujúci, zatiaľ čo miery pákového efektu v rámci ZIS boli nepatrne vyššie, než sa očakávalo, pričom ZIS čerpali z dodatočných zdrojov financovania vrátane vlastných zdrojov partnera (49 %), vnútroštátnych a regionálnych fondov (21 %) a iných zdrojov EÚ (7 %). Konštatovalo sa, že EIT ponúka silnú pridanú hodnotu EÚ. Podokruh 1b – Súdržnosť pre rast a zamestnanosť Zamestnanosť a sociálne veci V rámci hodnotenia[40] podpory Európskeho sociálneho fondu na rodovú rovnosť sa zistilo, že členské štáty začali akcie zamerané na rodovú rovnosť vykonávať pomalšie než akcie zamerané na iné časti operačných programov ESF. V prípade niektorých členských štátov k tomu došlo v dôsledku hospodárskej krízy, ktorá presunula pozornosť a zdroje od cieľa rodovej rovnosti smerom k politikám trhu práce a znižovaniu nezamestnanosti. Členské štáty však rodovú rovnosť zohľadňujú, aj keď v rôznej miere, v rámci svojich operačných programov ESF. V niektorých prípadoch ESF predstavuje jediný zdroj financovania príslušných akcií. V rámci hodnotenia sa zistilo, že aj keď intervencie ESF sa zameriavajú na zásadné otázky, členské štáty sa obvykle zameriavajú na stranu ponuky – t. j. účasť žien na trhu práce a ich schopnosť konkurovať na trhu práce – viac než na kľúčové aspekty a príčiny rodovej nerovnosti (napr. segregácia vo vzdelávaní, organizácia práce, kultúrne a sociálne stereotypy). Z hodnotenia vyplynulo, že programy poskytovali pridanú hodnotu v oblasti budovania kapacít a podporovali zavádzanie rovnosti žien a mužov do programu politík väčšiny členských štátov. Hodnotenie podpory z Európskeho sociálneho fondu na zlepšenie prístupu migrantov a etnických menšín na trh práce a na ich sociálne začlenenie (2000 – 2006) potvrdilo, že fond ESF pozitívne prispieval v rámci pomoci ľuďom z radov migrantov a menšín zameranej na prekonávanie prekážok k prístupu na trh práce, zlepšenie jazykových zručností a posilnenie základných zručností pre zamestnateľnosť. Pokiaľ ide o systémy a štruktúry, výsledkom bolo posilnenie kapacity verejných inštitúcií na podporu integrácie osôb s radov menšín. V tejto oblasti politiky fond ESF vyplnil dôležitú medzeru vo financovaní. Prispel ďalšou cielenou finančnou podporou, ktorá by inak nebola dostupná. ESF a najmä program EQUAL[41] podporovali širšie cieľové skupiny než tie, na ktoré sú obvykle vzťahujú vnútroštátne rozpočty. Účasť migrantov a menšín bola významne vyššia v období rokov 2007 – 2013 než v období rokov 2000 – 2006 (1,19 mil. osôb alebo približne 8,7 % všetkých príjemcov pomoci z ESF.) Návrh Komisie na ďalšiu generáciu štrukturálnych fondov by mal prispieť k zjednodušeniu postupov a zlepšeniu synergií s Európskym fondom pre regionálny rozvoj, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a budúcim Európskym fondom pre námorné otázky a rybné hospodárstvo. Hodnotenie ex ante budúceho programu PROGRESS (program Európskej únie v oblasti sociálnej zmeny a inovácie) poukázalo na potrebu zvýšenia koherentnosti akcií EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti spojením a rozvíjaním kombinovanej realizácie programov PROGRESS a EURES a Európskeho nástroja mikrofinancovania Progress. Okrem toho sa zistilo, že nový program poskytuje príležitosť na zjednodušenie realizácie prostredníctvom spoločných opatrení vzťahujúcich sa okrem iného na spoločné všeobecné ciele, spoločnú typológiu akcií a racionalizáciu predkladania správ a hodnotenia. Regionálna politika Regionálna politika sa realizuje prostredníctvom zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi a regiónmi zodpovednými za vykonávanie programov, v rámci ktorých sa spájajú zdroje EÚ a vnútroštátne a regionálne zdroje s cieľom dosiahnuť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Spoločnú zodpovednosť majú aj za hodnotenie. Dôkazy z hodnotenia sa použijú vždy, keď sú k dispozícii a najvhodnejšie je zahrnúť ich do procesu uskutočňovania zmien v politike potom, ako sa nazhromaždia po viacerých hodnoteniach. Dôkazy z hodnotenia z obdobia rokov 2000 – 2006 (programy prebiehali do roku 2009) sa použili pri príprave návrhov budúcej politiky na obdobie rokov 2014 – 2020, v 5. správe o súdržnosti v roku 2010, ako aj v návrhoch viacročného finančného rámca v roku 2011. Dôkazy získané v predchádzajúcich rokoch, ako aj dôkazy zhromaždené v roku 2011 týkajúce sa predchádzajúceho a súčasného programového obdobia sa tiež zahrnuli pri príprave pozičných dokumentov Európskej komisie o budúcej politike súdržnosti v každom členskom štáte a bude sa o nich diskutovať na rokovaniach o nových programoch – v rámci procesu, ktorý bude pokračovať až do konca roka 2013. V roku 2011 sa hodnotenia ex post programového obdobia 2000 – 2006 ešte dokončovali. K dispozícii boli aj zistenia z hodnotení týkajúce sa prebiehajúceho vykonávania programov za obdobie rokov 2007 – 2013. Výsledky hodnotení potvrdzujú smerovanie návrhov Komisie na programové obdobie 2014 – 2020. O detailoch politiky sa bude diskutovať s členskými štátmi tak, aby mohli byť zohľadnené v nových programoch, ktoré sa budú pripravovať v budúcom roku. V rámci hodnotenia ex post Kohézneho fondu na obdobie rokov 2000 – 2006 boli v roku 2011 dokončené tri pracovné balíčky a konečná súhrnná správa bude k dispozícii v roku 2012. V dvoch štúdiách[42] týkajúcich sa dopravy a životného prostredia sa na hodnotenie vplyvu použila analýza nákladov a prínosov ex post. Aj keď sa v hodnotení dospelo k záveru, že na úplné posúdenie vplyvov je príliš skoro, konštatovalo sa, že metóda je vhodná a bude sa používať aj v budúcnosti. V prípade všetkých dopravných projektov prínosy zodpovedali vynaloženým prostriedkom a príspevok z Kohézneho fondu bol potrebný na uvoľnenie ich ekonomického prínosu. Z analýzy environmentálnych projektov vyplynulo, že mnohé projekty environmentálnej infraštruktúry sa realizovali na účely splnenia právnych požiadaviek. Náklady boli vyššie než prínosy, ktoré by sa dali kvantifikovať, ale vplyvy projektov boli významné z hľadiska zvýšenia informovanosti o životnom prostredí a inštitucionálneho vzdelávania. Dôležité politické poznatky z týchto hodnotení dopravných a environmentálnych projektov spolufinancovaných z ERDF a hodnotení dokončených v predchádzajúcich rokoch sa prediskutujú s členskými štátmi a použijú pri príprave návrhu budúcej politiky. Z hodnotení podpory podnikania a inovácií v rámci regionálnej politiky[43] vyplynuli ďalšie dôkazy potvrdzujúce správnosť návrhu Komisie vylúčiť veľké podniky zo všeobecných schém podpory ERDF v budúcnosti. Zistilo sa, že vplyv podpory podnikania bol najväčší, ak bola zameraná na menšie firmy. Zo štúdie podpory inovácií v Nemecku[44] vyplynulo, že granty v oblasti výskumu a vývoja mali vplyv na širokú škálu opatrení, počnúc inováciami do existujúcich produktov a procesov až po vývoj nových. Potrebný je ešte ďalší výskum na zistenie, či menšie granty môžu byť v priebehu času účinnejšie než veľké granty a ďalej je potrebné skôr skúmať najlepšie využívanie úverov než grantov. Expertná hodnotiaca sieť, ktorá každoročne predkladá správy o výsledkoch regionálnej politiky v súčasnom programovom období, konštatovala, že oneskorenia v realizácii programov zvyšujú riziko, že sa bude uprednostňovať skôr absorpcia než účinnosť. Existujú však náznaky urýchleného vykonávania, nárastu dôkazov o úspešnom plnení a celkovom zlepšení kvality hodnotení vykonávaných členskými štátmi. Strategické dokumenty o energii z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti, ktoré pripravila sieť, ukázali, že podpora EÚ je marginálna v porovnaní s vnútroštátnym financovaním, čo vyvoláva otázku ohľadom pridanej hodnoty. Investície do tohto odvetvia si vyžadujú dôkladnú analýzu jednotlivých prípadov s cieľom zabezpečiť prínosy zodpovedajúce vynaloženým prostriedkom. Celkove dôkazy z hodnotení v roku 2011 potvrdili, že je potrebné posilniť zameranie súčasnej a budúcej politiky na výsledky a že je potrebné, aby členské štáty vykonali ďalšie hodnotenia vplyvov politiky. Tieto prvky sú základom návrhov Komisie pre budúcnosť. Okruh 2 – Ochrana a riadenie prírodných zdrojov Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Hodnotenie vplyvov priamej podpory na príjmy[45] potvrdilo, že priame platby prispeli k zlepšeniu príjmov poľnohospodárov a zohrávali dôležitú úlohu v tvorbe príjmov poľnohospodárskeho podniku. Týkalo sa to najmä na poľnohospodárskych podnikov s pasúcim sa dobytkom (hovädzí dobytok, ovce a kozy), poľných plodín, zmiešaných poľnohospodárskych podnikov a mliekarenských poľnohospodárskych podnikov. Priame platby prispeli k zmenšovaniu rozdielu medzi priemerným príjmom poľnohospodárskeho podniku za pracovnú jednotku medzi malými a veľkými poľnohospodárskymi podnikmi. Účinnosť priamych platieb na podporu príjmov poľnohospodárov bola pomerne vysoká, aj keď s výraznými rozdielmi medzi regiónmi. Z hodnotenia opatrení SPP uplatňovaných v sektore cukru[46] vyplynulo, že reforma sektora cukru z roku 2006 výrazne urýchlila proces reštrukturalizácie tohto sektora. Urýchlilo sa zlepšovanie výnosov, ako aj koncentrácia výroby vo väčších poľnohospodárskych podnikoch. Aj keď celkové ciele reformy[47] boli dosiahnuté, riadenie systému na základe kvót a referenčných cien zostáva naďalej zložité. Z hodnotenia reformy opatrení SPP uplatňovaných v sektore mlieka[48] vyplynulo, že politika v tomto sektore prispela k poklesu prebytočnej ponuky od roku 2004. Celkové náklady politiky na podporu mliekarenstva klesali, kým trh je v rovnováhe. Úrovne príjmov výrobcov boli zachované v čase, na ktorý sa vzťahujú údaje hodnotenia a uspokojený bol záujem výrobcov o flexibilitu výroby a rozšírenie. Reforma znamenala väčšiu administratívnu záťaž a vystavenie cenovému riziku. V hodnotení sa v súvislosti s reakciami na vývoj na svetovom trhu odporučilo zaviesť pružnejšie nástroje. Z hodnotenia reformy opatrení SPP uplatňovaných v sektore oviec a kôz vyplynulo, že reforma umožnila zvýšenie produktivity, aj keď celková konkurencieschopnosť tohto odvetvia sa nezlepšila. Platby poskytnuté v Taliansku a Grécku v rámci pomoci sektorom s osobitnými problémami boli nízke a ich vplyv bol malý. V sektore ovčieho mäsa sa podpora poskytovaná prostredníctvom programov rozvoja vidieka považuje sa nevyhnutnú na zachovanie tohto sektora. Okrem toho viazaná podpora je v niektorých regiónoch prínosná z environmentálneho a sociálneho hľadiska a je potrebná na udržanie produkcie v citlivých regiónoch. Z hodnotenia propagačných a informačných akcií na podporu poľnohospodárskych produktov[49] vyplýva, že činnosti zahŕňajúce viaceré krajiny alebo kampane v tretích krajinách by bez financovania zo strany EÚ boli menej pravdepodobné. Aj keď zainteresované strany sú nadšené informačnými a propagačnými programami, ktoré prispeli k zlepšeniu obrazu a zvýšeniu informovanosti o kvalite a špeciálnych výrobných metódach, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky v EÚ, potrebná je lepšia identifikácia priameho hospodárskeho vplyvu týchto programov. Z hodnotenia výnimočných opatrení na podporu trhu v sektore hydiny a vajec vyplynulo, že spoločný prístup EÚ k riešeniu závažných narušení trhu (napr. klesajúceho dopytu a cien zapríčineného nedostatkom dôvery zo strany spotrebiteľov v dôsledku vtáčej chrípky) zabezpečil primeranú reakciu. Aj keď opatrenia nemohli stabilizovať trh v krátkodobom horizonte vzhľadom na dlhú dobu ich prípravy, poskytli možnosť v primeranej lehote kompenzovať podstatnú časť závažných strát príjmov. V hodnotení sa dospelo k záveru, že Komisia by mala vypracovať nástroje na riešenie takýchto kríz v dôvere spotrebiteľov, ktoré možno rýchlo použiť na stabilizáciu trhu. Výsledky hodnotenia sa zahrnuli do návrhov Komisie na reformu SPP z októbra 2011 napríklad vo vzťahu k návrhom na ďalšie oddelenie a v návrhu rámca politiky rozvoja vidieka. Plánuje sa v budúcnosti zahrnúť monitorovanie a hodnotenie do spoločného rámca na meranie výkonnosti SPP ako celku v rámci stratégie Európa 2020. Na tento účel sa začal pripravovať spoločný súbor ukazovateľov spojených s politickými cieľmi. Námorné záležitosti a rybné hospodárstvo V priebežnom hodnotení (štúdii) Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (2007 – 2013)[50] sa dospelo k záveru, že systémy riadenia a kontroly fondu čelili počiatočným problémom, teraz však fungujú uspokojivo. Posun smerom jedinému operačnému programu, aj keď výhodnému na úrovni EÚ, zvýšil náklady na riadenie v prípade väčšiny členských štátov. Lepšie metódy auditu a kontroly prispeli k zníženiu finančných rizík, ale administratívna záťaž pre malé členské štáty a najmä nové členské štáty zostáva príliš vysoká. Monitorovací aj hodnotiaci rámec bol zameraný skôr na výstup, než na vplyvy a chýbalo spoločné vymedzenie jednotiek, ktoré sa majú hodnotiť. Okrem toho ukazovatele sa nepoužívali pri predkladaní správ, ani sa systematicky neoverovali. Tieto zistenia boli zohľadnené v návrhu nového fondu pre politiky EÚ v oblasti námorných záležitostí a rybného hospodárstva (2014 – 2020). Hlavné zmeny zahŕňajú výrazné zjednodušenie a zosúladenie rôznych administratívnych pravidiel a postupov týkajúcich sa finančných rozhodnutí, vykazovania, monitorovania a hodnotenia, silnejšieho prepojenia s hlavnými cieľmi reformy spoločnej rybárskej politiky (SRP) zavedením pravidiel podmienenosti, užšou koordináciou s ostatnými fondmi, ako aj lepším systémom monitorovania a hodnotenia na základe spoločných ukazovateľov vo všetkých členských štátoch.. Podokruh 3a - Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť Vnútro V správe Komisie a hodnotení v polovici trvania Fondu pre vonkajšie hranice[51] sa konštatovalo, že napriek počiatočným problémom, fond fungoval v súlade so svojimi cieľmi, ktoré spočívajú v smerovaní pomoci EÚ na podporu investícií na hraniciach a na konzulátoch v záujme Schengenského priestoru ako celku. Investície do vnútroštátnych komunikačných systémov na kontrolu hraníc a Schengenského informačného systému II zlepšili bezpečnosť vonkajších hraníc EÚ. Okrem toho investície na zriadenie vízového informačného systému zlepšili proces spracovania víz. Napriek celkovému príspevku z fondu na lepšie riadenie hraníc a využívanie nových technológií, členské štáty spochybnili efektívnosť a účinnosť niektorých projektov. Zo správy Komisie a hodnotenia v polovici trvania Európskeho fondu pre návrat (2008 – 2013) vyplynulo, že fond prispel k rozvíjaniu konsolidácii postupov riadenia, ktoré v mnohých členských štátoch takmer vôbec neexistovali. Prispel napríklad ku skráteniu dĺžky pobytu v prijímacích a/alebo zadržiavacích strediskách a k zvýšeniu počtu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa rozhodli pre dobrovoľný návrat. Vďaka tomu sa tejto skupine dostalo lepšieho zaobchádzania než v prípade násilného vykázania. V správe Komisie a hodnotení v polovici trvania Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (2008 – 2013) sa konštatovalo, že napriek počiatočným ťažkostiam väčšina členských štátov očakáva dokončenie plánovaných akcií a splnenie stanovených cieľov. Tým, že sa fond sústredil na osobitné opatrenia alebo osobitné skupiny, ktoré zvyčajne nepatria do oblasti pôsobnosti bežných nástrojov financovania, preukázal skutočnú pridanú hodnotu. V niektorých členských štátoch fond podporil prípravu komplexného politického rámca a poskytol zdroje na jeho vykonávanie. Potrebné je však znížiť administratívne zaťaženie spojené s programami. V hodnotení v polovici trvania rámcového programu Bezpečnosť a ochrana slobôd (2007 – 2013)[52] sa dospelo k záveru, že program je účinný vďaka celoeurópskemu rozmeru a podporovaniu širokého spektra činností. Pomerne náročné administratívne postupy vybavovania žiadostí o povolenie môžu mať negatívny vplyv na realizáciu projektov. Napriek tomu sa však pridaná hodnota EÚ hodnotila ako vysoká a celkové vykonávanie programu sa považovalo za pomerne úspešné. Na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia navrhla, aby sa fondy a programy v oblasti vnútorných záležitostí znížili zo šiestich na dva: Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť. V týchto návrhoch Komisia zohľadnila ďalšie výsledky hodnotenia. Spravodlivosť Z priebežného hodnotenia[53] programu Civilná justícia[54] vyplynula vysoká relevantnosť cieľov v rámci podpory európskej politiky v oblasti justície. Financované činnosti pomáhajú organizáciám občianskej spoločnosti a členským štátom účinne prispievať k príprave a bezproblémovému uplatňovaniu právnych predpisov EÚ. Okrem toho sa usúdilo, že napriek obmedzeným ľudským zdrojom je program riadený efektívne. V priebežnom hodnotení sa navrhlo, aby sa v novom viacročnom finančnom rámci zlúčili programy Civilná justícia a Trestná justícia. Priebežné hodnotenie programu Trestná justícia[55] potvrdilo, že podporované akcie pomáhajú riešiť konkrétne a skutočné problémy a dopĺňajú vnútroštátne opatrenia. Zistila sa však aj potreba zvýšiť efektívnosť financovania lepším stanovením priorít, zameraním na zvýšenú európsku pridanú hodnotu, zlepšením propagácie a zjednodušením vykonávania. V priebežnom hodnotení[56] programu Daphne III[57] sa dospelo k záveru, že program je veľmi relevantný, pokiaľ ide o riešenie problémov, na ktoré bol vytvorený, aj keď by sa mohli posilniť spojitosti medzi programom a rozvojom politiky. Pokiaľ ide o podporu partnerstiev v rámci celej EÚ a zabezpečenie vyváženého geografického rozloženia vedúcich organizácií, je ešte čo zlepšovať. Finančné zdroje poskytované na vykonávanie akcií podľa hodnotenia umožňujú financovať projekty vysokej kvality a miera úspešnosti vo výbere projektov zabezpečovala významnú konkurenciu medzi projektmi. Zlepšiť by sa mohlo šírenie výsledkov. Z priebežného hodnotenia programu Základné práva a občianstvo[58] vyplynulo, že aj keď je príliš skoro na vyvodenie záverov o vplyvoch vzhľadom na obmedzený počet dokončených projektov, typ financovaných projektov zodpovedal cieľom a prioritám programu. Zlepšiť treba podporu širšieho európskeho rozmeru, vyváženej účasti organizácií z členských štátov EÚ a šírenia výsledkov. Z priebežného hodnotenia programu[59] Protidrogová prevencia a informovanosť[60] nebolo možné vyvodiť závery o účinnosti, pretože dokončených bolo len málo projektov. Problémy sa vyskytli pri zapájaní zraniteľných skupín a zabezpečení dlhodobej pridanej hodnoty projektov. Zistilo sa, že sú potrebné ďalšie finančné zdroje v dôsledku potreby posilniť synergie medzi rôznymi finančnými nástrojmi na podporu cieľov protidrogovej stratégie EÚ. V hodnotení sa odporúča zlepšiť spoluprácu s ďalšími programami, najmä s programom verejného zdravia, aby sa zabránilo duplicite a aby potenciálni príjemcovia mohli efektívnejšie zamerať svoje žiadosti. Podokruh 3b – Občianstvo Komunikácie Z priebežného hodnotenia siete Euranet[61] vyplynulo, že existencia siete viedla k nárastu spravodajského pokrytia o záležitostiach EÚ a k zlepšeniu redakčnej hodnoty. Dosiahnuť udržateľné zvyšovanie produkcie a vysielania správ a programov EÚ bez týchto finančných prostriedkov je nepravdepodobné. Hodnotenie na druhej strane poukázalo na problémy ako napr. nerovnomerný rozsah spravodajského pokrytia o záležitostiach EÚ ako podielu na celkovej produkcii, nerovnomerné zastúpenie jednotlivých jazykových skupín zúčastnených partnerov a pomalý rozvoj siete, najmä pokiaľ ide o rozšírenie jazykového pokrytia. V reakcii na tieto problémy sedem nových rádiových staníc pridalo štyri jazyky v piatich krajinách a v produkcii sa začal klásť väčší dôraz na záležitosti týkajúce sa EÚ. Ďalšia fáza projektu bola vypracovaná podľa hlavných záverov tohto hodnotenia. Zdravie a ochrana spotrebiteľa V hodnotení ex post programu Verejné zdravie za obdobie rokov 2003 – 2008[62] sa dospelo k záveru, že aj keď ide o prvý program v oblasti verejného zdravia na úrovni EÚ, môže byť žiaduce financovať široké spektrum činností, zásadný význam pre budúce generácie programu má cielenejšie úsilie vo vybraných oblastiach. V hodnotení sa požadovalo posilnenie zamerania na európsku pridanú hodnotu na základe výberu prioritných oblastí v ročných pracovných programoch ako aj v rozhodnutiach o žiadostiach. Podobne sa na základe hodnotenia v polovici trvania nástupníckeho programu[63] dospelo k záveru, že by mal byť oveľa viac zameraný na priority a finančná podpora by sa mala sústrediť, aby bolo možné dosiahnuť čo najväčšiu pridanú hodnotu EÚ. Pokiaľ ide o organizáciu a riadenie, potvrdilo sa, že je zavedený postup na stanovenie priorít v ročných pracovných programoch a zabezpečenie ich súladu s celkovými cieľmi programu Verejné zdravie. Usudzuje sa však, že tento postup nie je obzvlášť jasný alebo konzistentný. Akcie programu Verejné zdravie spravidla zodpovedajú cieľom programu, ale ešte je príliš skoro na hodnotenie výsledkov a vplyvu. Z hodnotenia vyplýva, že väčšina akcií má vplyvy v rámci celej EÚ a veľká časť akcií by sa neuskutočnila, alebo by sa vykonávali v menej ambicióznom rozsahu, ak by neboli financované v rámci programu Verejné zdravie. Z posúdenia v rámci prípadovej štúdie vyplynulo, že pridaná hodnota EÚ sa ukazuje ako najvýraznejšia v oblasti „podpory osvedčených postupov“ a „vytvárania sietí“. Pokiaľ ide o účinnosť, úspory z rozsahu sa očakávali vo väčšine akcií, aj keď neboli jasne stanovené spôsoby ich merania. Zistilo sa, že vďaka outsourcingu riadenia na agentúru EAHC, sa dosiahlo výrazné zlepšenie v realizácii. Cieľom nového programu v oblasti zdravia je zamerať sa na menší počet akcií s preukázanou pridanou hodnotou EÚ, ktoré poskytujú konkrétne výsledky a sú zamerané na identifikované potreby alebo nedostatky. Nový program slúži aj na zlepšenie spôsobu spolupráce členských štátov v oblasti zdravia a poskytnutie pákového efektu pre reformu vnútroštátnych zdravotných politík. Dane a colná únia V hodnotení v polovici trvania programu Fiscalis[64] sa dospelo k záveru, že jeho prínos k zlepšeniu riadneho fungovania daňových systémov na vnútornom trhu je pozitívny a významný pre výzvy, ktorým čelia vnútroštátne správne orgány. Konštatuje sa v ňom, že program ponúka vysokú pridanú hodnotu EÚ. Bez rámca programu pre spoluprácu by sa mnohé činnosti nevyhnutné na dosiahnutie pokroku v spolupráci v oblasti daní vôbec neuskutočnili alebo by sa realizovali až oveľa neskôr s vyššími nákladmi a menej optimálnymi výsledkami. Celkový záver bol, že program Fiscalis ponúka výhodný pomer medzi kvalitou a cenou. V hodnotení sa však uvádza, že program nebol veľmi účinný, pokiaľ ide o zvyšovanie porozumenia právnych predpisov EÚ a zlepšenie boja proti podvodom. Zároveň sa odporúča zriadiť systém monitorovania a hodnotenia založený na výsledkoch. Výsledky programu by sa mali lepšie šíriť a činnosti programu by mohli viac ťažiť zo zapojenia väčšej skupiny zainteresovaných strán. V hodnotení v polovici trvania programu Colníctvo sa vyzdvihlo účinné prispievanie programu k fungovaniu vnútorného trhu. Program preukázal pridanú hodnotu EÚ podporovaním činností, ktoré by sa bez koordinácie na úrovni EÚ a finančnej podpory neuskutočnili alebo by si vyžadovali výrazne vyššie zdroje alebo čas. Uľahčuje spoluprácu a koordináciu medzi vnútroštátnymi colnými správami a tým podporuje výmenu informácií a osvedčených postupov. Zatiaľ čo efektivita spoločných akcií v rámci programu bola hodnotená ako vysoká, úroveň spolupráce s inými verejnými a súkromnými orgánmi pri zlepšovaní bezpečnosti a boja proti podvodom bola oveľa nižšia. Príspevok na uľahčenie obchodu s tretími krajinami nebol vysoko hodnotený. V hodnotení sa poukázalo na to, že ďalšie zlepšenie efektivity by sa dalo dosiahnuť lepším šírením výsledkov akcií a väčším zapojením kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín a rozšírením pomoci týmto krajinám. Vzdelávanie a kultúra V priebežnom hodnotení[65] programu Mládež v akcii[66] sa dospelo k záveru, že ciele programu sa doposiaľ úspešne plnia, program je aktívne zameraný na mladých ľudí, ktorí majú menej príležitostí. Program prispieva k plneniu cieľov politiky EÚ v oblasti mládeže a podporuje stálu účasť mládeže na podujatiach po ukončení programu, prácu pre mimovládne organizácie a zvýšenú mobilitu. Činnosti, ktoré sú financované v rámci programu, by sa pravdepodobne nedali financovať z iných zdrojov. Miera absorpcie programu je vysoká. Náklady na riadenie boli pomerne vysoké, boli však opodstatnené na základe charakteru programu. Pridelený rozpočet bol primeraný. Mládežnícke organizácie a národné agentúry stále pociťujú pomerne vysokú administratívnu záťaž napriek tomu, že nástroje na riadenie sa značne zlepšili. Spokojnosť účastníkov bola vysoká, program bol hodnotený pozitívne v porovnaní s programami pre mládež organizovanými v členských štátoch a implementačné štruktúry sa považovali za účinné. Okruh 4 – EÚ ako globálny aktér Rozvoj a vonkajšie vzťahy V dvoch pilotných hodnoteniach rozpočtovej podpory v Tunisku[67] a na Mali[68] sa dospelo k záveru, že rozpočtová podpora je účinným nástrojom v krajinách, kde sa vláda zaviazala vykonávať rozsiahle rozvojové politiky. V Tunisku rozpočtová podpora prispela k významnému hospodárskemu rastu, rozvoju súkromného sektora, ale mala by sa viac zamerať na zníženie chudoby. Na Mali prispela k niektorým významným pozitívnym výsledkom v oblasti vzdelávania a zdravotníctva. Rozpočtová podpora je doplnkom k iným formám pomoci, najmä na budovanie kapacít. Nemôže určovať zásadné zmeny politiky, ale môže poskytnúť ďalšiu pomoc na vykonávanie politiky. Jej vplyv je väčší, keď sa spája so širšími politickými a ekonomickými partnerstvami. V tematickom hodnotení[69] podpory EÚ pre zamestnanosť a sociálne začlenenie v partnerských krajinách (ZSZ)[70] sa dospelo k záveru, že, aj keď ZSZ je hlavnou prioritou v politike rozvoja, dochádzalo k slabému začleňovaniu do programov rozvoja a ukazovatele súvisiace so ZSZ v návrhu programu boli nedostatočné. Málo intervencií mimo odborného vzdelávania a prípravy bolo výslovne zameraných na vytváranie nových pracovných miest. Nový nástroj pre rozvojovú spoluprácu (2014 – 2020) reaguje na potrebu väčšieho zamerania na ľudský rozvoj prostredníctvom svojho tematického programu „Globálne verejné statky a výzvy“ vrátane zdravia, vzdelávania, rodovej rovnosti, zamestnanosti, zručností, sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, ako aj aspektov súvisiacich s hospodárskym rozvojom, akými sú napríklad rast, zamestnanosť, obchod a zapojenie súkromného sektora. V hodnotení[71] podpory na predchádzanie konfliktom a budovanie mieru[72] sa dospelo k záveru, že EÚ výrazne zvýšila svoje zameranie, posilnila svoj politický rámec a pripravila celý rad finančných a nefinančných nástrojov. Komisia poskytla pridanú hodnotu z hľadiska neutrality, spoľahlivosti (trvalá prítomnosť), kritického množstva finančných prostriedkov, možnosti čerpať zo širokej škály nástrojov, dlhoročných skúseností a dôveryhodnosti, pokiaľ ide o presadzovanie demokracie, mieru a ľudských práv. Konceptuálne smerovania na úrovni politiky však neboli vždy primerané na operačnej úrovni. EÚ by mala konsolidovať a ďalej rozvíjať svoju podporu na predchádzanie konfliktom a budovanie mieru a zabezpečiť, aby jej finančná podpora bola v dostatočnej miere doplnená a posilnená nefinančnou podporou. V hodnotení[73] spolupráce EK so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ)[74] sa dospelo k záveru, že podpora EÚ bola v súlade s cieľmi politiky EÚ na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a ich hospodárskeho priblíženia k EÚ. Pokiaľ ide o obchod, systém preferencií EÚ dostatočne nevyvážil obmedzenia týkajúce sa hospodárskej diverzifikácie. K nízkej účasti ZKÚ v regionálnych programoch prispievala izolácia od regionálnej siete, vysoké náklady na účasť a niekedy aj jazyková bariéra. Málo výsledkov sa dosiahlo v oblasti zmeny klímy a krízového riadenia v prípade katastrof. V hodnotení zložiek nástroja stability Európskej únie v oblasti reakcie na krízy a pripravenosti na ne[75] sa dospelo k záveru, že tento nástroj významne prispel k zlepšeniu celkovej relevantnosti, účinnosti a efektívnosti opatrení EÚ v rámci reakcie na krízy a pripravenosti na ne a že takisto významne prispieva k súdržnosti mierovej, bezpečnostnej a rozvojovej politiky EÚ – a tým k mieru a stabilite vo svete. Pre príspevky nástroja stability je rozhodujúca jeho preukázaná schopnosť zabezpečiť rýchle a včasné reakcie v krízových situáciách. Humanitárna pomoc a civilná ochrana Z hodnotení uskutočnených v roku 2011 vyplynulo, že opatrenia Komisie reagovali na závažné zdravotné riziká v Kambodži, kde sa zlepšením kontroly chorôb znížila úmrtnosť barmských utečencov; významne a účinne reagovali na epidémiu cholery v Zimbabwe; poskytli relevantné a vhodné multisektorové programy v Ugande a aktívne prispeli k celkovej európskej reakcii na zemetrasenie na Haiti. V hodnoteniach týkajúcich sa Haiti a Zimbabwe sa zdôraznila potreba vymedziť už skôr v rámci intervencie nevyhnutné prepojenia medzi odstraňovaním následkov katastrofy, obnovou a rozvojom. Toto zistenie potvrdzuje súčasné návrhy Komisie v oblasti humanitárnej pomoci, podľa ktorých sa tieto prepojenia pri humanitárnych intervenciách majú systematicky presadzovať a posilňovať. Napokon z hodnotenia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a finančného nástroja civilnej ochrany na obdobie rokov 2007 – 2009[76] vyplynulo, že obe zložky výrazne prispeli k ďalšiemu rozvoju európskej spolupráce a koordinácie. Rozšírenie Hodnotenie na podporu prípravy finančných nástrojov predvstupovej pomoci[77] na obdobie po roku 2013 na sektorovej, národnej a regionálnej úrovni potvrdilo celkový význam pomoci v rámci týchto nástrojov. V hodnotení sa tiež dospelo k záveru, že hospodárske a širšie prínosy rozšírenia viac než vyrovnajú náklady nového finančného nástroja a že nástroj EÚ umožní realizáciu európskej pridanej hodnoty spojením finančnej podpory na pokrok s politickými kritériami, umožnením, aby EÚ pôsobila ako katalyzátor nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, a tiež pôsobením ako sprostredkovateľ umožňujúci prenos odborných skúseností jednotlivých správnych orgánov a agentúr v rámci EÚ (napr. družobné partnerstvo). Hodnotenie tiež potvrdzuje, že je dostatok dôvodov na existenciu budúceho predvstupového finančného nástroja, ktorý by mohol ťažiť z lepšieho súladu medzi politickým dialógom a finančnou spoluprácou, procesu programovania zameraného na odvetvové prístupy, viacročného programovania, väčšej účasti príjemcov a zainteresovaných strán vo všetkých štádiách, ako aj zavedenia výkonnostných stimulov. 3. Závery Výsledky hodnotenia v tejto správe celkovo ukazujú, že ciele rôznych finančných programov boli splnené a pridaná hodnota EÚ preukázaná. Správa však čerpá najmä z priebežných hodnotení, ktoré sú silne operačne zamerané a neuvádzajú konečné výsledky alebo dosahy. Zo skúseností boli vyvodené poučenia a boli vyznačené oblasti na prípadné zlepšenie. Kde bolo možné, v tejto správe sa uvádza odporúčané nápravné opatrenie, ktoré malo vplyv na následné programy. V správe sa vo všeobecnosti poukazuje, že je potrebné posilniť zameranie, spájať výsledky s cieľmi a venovať v rámci jednotlivých akcií zvýšenú pozornosť súladu a konzistentnosti. Komisia chce jasnejšie definovať, ako túto správu zlepšiť po diskusii s orgánom udeľujúcim absolutórium. Komisia takisto vzala na vedomie žiadosť Dvora audítorov, aby sa správa vypracovala na začiatku roka. Pokiaľ ide o budúcnosť, správa bude koncipovaná tak, aby ukázala, či programy EÚ sú na dobrej ceste a určila výsledky a vplyvy, ako náhle budú k dispozícii. Aby sa dosiahol tento cieľ, musí sa zabezpečiť silný a jednotný rámec na monitorovanie pokroku v priebehu realizácie programov. [1] Prvú hodnotiacu správu týkajúcu sa rozpočtového roku 2010 Komisia prijala 17. februára 2012 [COM(2012) 40]. [2] Rozhodnutie EP z 10.5.2011 o udelení absolutória za plnenie rozpočtu EÚ za rok 2009, oddiel III, body 71 a 72. [3] Stanovisko Dvora audítorov 4/2012, ktoré bolo Komisii doručené 7. júna. [4] T. j: strategický plánovací a programovací cyklus Komisie – výročné správy o činnosti, ročné rozpočtové výkazy za daný rok atď. [5] Pozri záverečný oddiel, strana 16. [6] Rozhodnutie EP o absolutóriu za rok 2010 (P7_TA(2012)0153)_časť I). [7] Stanovisko Dvora audítorov 4/2012, ktoré bolo Komisii doručené 7. júna. [8] Hodnotiace štúdie môžu zahŕňať skúmanie konkrétnych aspektov vykonávania činností a/alebo môžu byť zamerané na aspekty monitorovania a plnenia. [9] Stále pokyny pre výročné správy o činnosti za rok 2011 – článok 60 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [10] Článok 33 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [11] Predbežný viacročný rozpočet vo výške 3,6 mld. EUR. [12] V tejto správe sa v rámci všeobecného prístupu uvádzajú priebežné hodnotenia. Ak sa neuvádza, či hodnotenie má charakter priebežného hodnotenia alebo hodnotenia ex post, obsahuje prvky oboch. [13] Aj keď sa program vzťahuje na obdobie rokov 2007 – 2013, predpokladá sa, že posledné výsledky sa dosiahnu okolo roku 2017. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/eye_final_report_en.pdf. [15] Predbežný rozpočet vo výške 34 mil. EUR. [16] Rozpočet EÚ používaný len na záruky. [17] Program TEN-T je zameraný na zabezpečenie súdržnosti, prepojenia a interoperability transeurópskej dopravnej siete a prístupu k nej. [18] Predbežný rozpočet vo výške 8 mil. EUR. [19] Osemnásť projektov je zameraných na železničnú dopravu a dva na vnútrozemské vodné cesty. [20] Nie je špecifikované, či ide o priebežné hodnotenie alebo hodnotenie ex post v prípade hodnotení, ktoré sa týkajú predchádzajúcich alebo prebiehajúcich programov. [21] http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_marco-polo-programme-2003-2010.pdf. Čiastočne hodnotenie ex post posledného programu a čiastočne priebežné hodnotenie súčasného programu. [22] Predbežný rozpočet vo výške 417 mil. EUR iba pre program Marco Polo I. [23] http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/policy/programme/current_prog/index_en.htm. [24] Predbežný rozpočet vo výške 55 mil. EUR. [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0548:FIN:Sk:PDF. [26] Predbežný rozpočet vo výške 149 mil. EUR. [27] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_iee2_programme.pdf. [28] Predbežný rozpočet vo výške 730 mil. EUR. [29] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_eepr_mid_term_evaluation.pdf. [30] Predbežný rozpočet vo výške 4 mld. EUR. [31] Predbežný rozpočet vo výške 55 mld. EUR (vrátane Euratomu). [32] Situácia k 30.9.2012. [33] Cieľom „otvoreného prístupu“ vymedzeného ako voľný prístup cez internet, je zlepšiť a podporovať šírenie vedomostí a tým zlepšiť efektívnosť vedeckých objavov a maximalizovať návratnosť investícií do výskumu a vývoja poskytovaných verejnými orgánmi financujúcimi výskum. http://ec.europa.eu/research/science-society/index.cfm?fuseaction=public.topic&id=1294&lang=1. [34] Piata monitorovacia správa 7RP – monitorovacia správa z roku 2011 – http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [35] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [36] Hodnotenie programu dopravného výskumu v rámci 7RP, prieskum uskutočnený na hodnotenie programu Regióny vedomostí, hodnotiaca štúdia programu NMP v rámci 6RP. [37] Predbežný rozpočet vo výške 7 mld. EUR. [38] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf. [39] Predbežný rozpočet vo výške 309 mil. EUR. [40] http://ec.europa.eu/social/keyDocuments.jsp?type=0&policyArea=0&subCategory=0&country=0&year=0&advSearchKey=evaluationesf&mode=advancedSubmit&langId=en. [41] Zameraný na diskrimináciu v zamestnaní a na trh práce. [42] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/wpb_en.htm. [43] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#1. [44] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#2. [45] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/income/index_en.htm. [46] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/sugar-2011/index_en.htm. [47] Reštrukturalizácia sektora cukru, stabilizácia trhu a posilnenie orientácie na trh, dostupnosť zásobovania cukrom. [48] http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/market-and-income-reports/dairy-sector-2011_en.htm. [49] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm. [50] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/eff_interim_evaluation_en.pdf. Predbežný rozpočet vo výške 4,3 mld. EUR [51] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0857:SK:NOT. [52] Pozostáva z programov „Predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej (ISEC)“ a „Terorizmus a iné bezpečnostné riziká – prevencia, pripravenosť a riadenie následkov (CIPS)“. [53] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0351:FIN:SK:PDF. [54] Predbežný rozpočet vo výške 109 mil. EUR. [55] Predbežný rozpočet vo výške 199 mil. EUR. [56] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0254:FIN:SK:PDF. [57] Predbežný rozpočet vo výške 116 mil. EUR. [58] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0249:FIN:SK:PDF. Predbežný rozpočet vo výške 93 mil. EUR. [59] http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V5&T2=2011&T3=246&RechType=RECH_naturel&Submit=Search. [60] Predbežný rozpočet vo výške 21 mil. EUR. [61] Európska rozhlasová sieť. [62] Predbežný rozpočet vo výške 312 mil. EUR. http://ec.europa.eu/health/programme/docs/ex_post_evaluation_en.pdf. [63] http://ec.europa.eu/health/programme/docs/mthp_final_report_oct2011_en.pdf. [64] Predbežný rozpočet vo výške 157 mil. EUR. http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. [65] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf. [66] Predbežný rozpočet vo výške 885 mil. EUR. [67] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1286_docs_en.htm. [68] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1290_docs_en.htm. [69] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1296_docs_en.htm. [70] Predbežný rozpočet vo výške 7,9 mld. EUR. [71] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1291_docs_en.htm. [72] Predbežný rozpočet vo výške 7,7 mld. EUR za obdobie rokov 2001 – 2010. [73] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1294_docs_en.htm. [74] Predbežný rozpočet vo výške 286 mil. EUR na obdobie rokov 1999 – 2009. [75] http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/evaluation/search/search.do. [76] Predbežný rozpočet vo výške 190 mil. EUR na obdobie rokov 2007 – 2013. [77] Predbežný rozpočet vo výške 11,5 mld. EUR na obdobie rokov 2007 – 2013.