SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH EURÓPSKEJ ÚNIE SÚVISIACICH S PRIJÍMANÍM A POSKYTOVANÍM ÚVEROV V ROKU 2009 /* KOM/2010/0709 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 6.12.2010 KOM(2010) 709 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH EURÓPSKEJ ÚNIE SÚVISIACICHS PRIJÍMANÍM A POSKYTOVANÍM ÚVEROV V ROKU 2009 OBSAH 1. Úvod 3 2. Úverové činnosti Európskej únie 3 2.1. Prehľad 3 2.2. Nástroj na podporu platobnej bilancie 4 2.2.1. Hlavné charakteristiky nástroja BOP 5 2.2.2. Rozhodnutie o operáciách platobnej bilancie a vyplatenie prostriedkov v roku 2009 6 2.2.3. Reakcia EÚ na krízu štátneho dlhu v eurozóne 6 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci 7 2.3.1. Hlavné charakteristiky makrofinančnej pomoci 7 2.3.2. Rozhodnutie o operáciách makrofinančnej pomoci a vyplatenie prostriedkov v roku 2009 7 2.3.3. Vplyv finančnej krízy na makrofinančnú pomoc 9 2.4. Nástroj Euratomu 9 2.4.1. Hlavné charakteristiky 9 2.4.2. Vyplatené prostriedky operácií 9 3. Činnosť Európskej únie v oblasti prijímania úverov 9 3.1. Opis 9 3.2. Podpora platobnej bilancie 10 3.3. Makrofinančná pomoc 11 3.4. Euratom 11 4. Európska investičná banka 12 4.1. Činnosť EIB pri poskytovaní úverov 12 4.2. Činnosť EIB pri prijímaní úverov 12 ÚVOD V rozhodnutiach Rady, ktorými sa zavádzajú rôzne úverové nástroje Európskej únie, sa vyžaduje, aby Komisia každý rok informovala Európsky parlament a Radu o používaní týchto nástrojov. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie v každej z príslušných oblastí. Táto správa konkrétne stručne predstavuje činnosti súvisiace s prijímaním a poskytovaním úverov v rámci podpory platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny[1] a v oblasti makrofinančnej pomoci poskytovanej Európskou úniou tretím krajinám. Správa okrem toho poskytuje informácie o činnostiach Euratomu súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov. Na skompletizovanie obrazu o činnostiach EÚ sa v záverečnej časti uvádza súhrnný prehľad činností Európskej investičnej banky (EIB) súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov v roku 2009. ÚVEROVÉ čINNOSTI EURÓPSKEJ ÚNIE Prehľad Finančnú podporu nečlenský štátom a členským štátom mimo eurozóny poskytuje Komisia na rozdielnych právnych základoch v závislosti od príslušných zemepisných oblastí a sledovaných cieľov. Finančné operácie, ktoré spravuje Komisia na základe rôznych rozhodnutí Rady, majú vo všeobecnosti formu dvojstranných úverov (makrofinančnej pomoci pre nečlenské štáty alebo podpory platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny), pomocou ktorých Európska únia pomáha obnoviť makroekonomickú rovnováhu krajiny. Úverový nástroj Euratomu je k dispozícii na financovanie operácií v členských štátoch a niektorých nečlenských štátoch (Arménsko, Rusko a Ukrajina). Každá makrofinančná pomoc, podpora platobnej bilancie alebo vyplatenie úverov Euratomom je založené na operácii vzájomnej prepojenosti (back to back). Inými slovami to znamená, že splatné sumy (úrok a/alebo istina), mena a dátumy platieb úverov sa zhodujú so splatnými sumami a dátumami platieb paralelnej transakcie súvisiacej s prijímaním úverov. Tabuľka 1: Vyplatenie úverov v rámci makrofinančnej pomoci* Euratomom pre nečlenské štáty a v rámci podpory platobnej bilancie pre členské štáty, ktoré nie sú členmi eurozóny v miliónoch EUR 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu | Rumunsko(ČŠ od 1.1.2007) | 50 | 50 | Albánsko | 9 | 9 | Bosna a Hercegovina | 10 | 10 | 20 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 12 | 28 | 40 | Srbsko a Čierna Hora | 40 | 15 | 55 | Libanon | 25 | 25 | Medzisúčet makrofinančnej pomoci | 12 | 118 | 10 | 15 | 19 | 25 | 199 | Euratom(1) | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 7 | 458 | Maďarsko | 2 000 | 3 500 | 5 500 | Lotyšsko | 2 200 | 2 200 | Rumunsko | 1 500 | 1 500 | Medzisúčet podpory platobnej bilancie(2) | 2 000 | 7 200 | 9 200 | Celkový súčet | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 7 232 | 9 857 | (1) Vrátane Bulharska a Rumunska (členské štáty od 1. 1. 2007) (2) Dňa 2. decembra 2008 sa strop pre maximálnu výšku úverov poskytovaných členským štátom mimo eurozóny v rámci nástroja platobnej bilancie zvýšil z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR. Dňa 18. mája 2009 sa limit zvýšil na 50 miliárd EUR. * Pokiaľ ide o granty, celá suma 417 miliónov EUR sa vyplatila v období (2002 – 2009), z toho 15,3 milióna EUR v roku 2009 (ďalšie informácie o makrofinančnej pomoci možno nájsť v správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2009). | Nástroj na podporu platobnej bilancie Finančná a hospodárska kríza si vyžiadala rozsiahle zníženie hospodárskej činnosti v Európe a na celom svete. Napriek bezprecedentným fiškálnym a menovým opatreniam, ktoré prijali vlády a centrálne banky na podporu finančných trhov, krátkodobé a dlhodobé finančné podmienky zostali počas roku 2009 zložité. V roku 2008 sa nástroj platobnej bilancie (BOP) znovu aktivoval, aby sa členským štátom mimo eurozóny pomohlo prekonať problémy spojené s platobnou bilanciou vyplývajúce z finančnej krízy. V roku 2009 sa pôsobením nástroja platobnej bilancie úverové aktivity zvýšili, pretože finančná kríza naďalej ovplyvňovala členské štáty mimo eurozóny v ich finančných aktivitách. Hlavné charakteristiky nástroja BOP Podpora platobnej bilancie má formu strednodobých úverov poskytovaných Komisiou a vo všeobecnosti sa poskytuje v spojení s financovaním zo strany MMF a ďalších multilaterálnych poskytovateľ úverov, ako je EIB, EBRD a Svetová banka, alebo v spojení s dvojstrannou pomocou zo strany členských štátov. Ide o výnimočný nástroj, ktorý sa používa podľa situácie v jednotlivých prípadoch. Potenciálnymi príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny[2], ktoré čelia vážnym problémom v oblasti platobnej bilancie. Ide o pomoc makroekonomickej povahy (t. j. neviazanú na osobitné použitie fondov ako v prípade projektovej pomoci). Pomoc sa uvoľňuje, ak sú splnené určité podmienky hospodárskej politiky, a jej cieľom je zmierniť všeobecné ťažkosti prijímajúceho členských štátov s vonkajším financovaním a obnoviť životaschopnosť ich platobnej bilancie. Tieto politické podmienky sa dohodnú medzi Komisiou (po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom) a členským štátom v memorande o porozumení, ktoré sa podpíše pred realizáciou úverových dohôd. Pomoc slúži ako podpora pri vykonávaní nápravných opatrení určených na odstránenie uvedených ťažkostí. Overenie týchto opatrení je podmienkou na vyplatenie ďalších splátok v rámci týchto úverov. Počnúc rokom 1975[3] Spoločenstvo v nasledujúcich dvadsiatich rokoch realizovalo na základe nástroja platobnej bilancie niekoľko operácií zameraných na podporu platobnej bilancie členských štátov vystavených určitým finančným hrozbám alebo ťažkostiam. Tieto operácie pozostávali z úverov financovaných prijatými úvermi Spoločenstva. Zvýšený počet oprávnených členských štátov po rozšírení[4] a rozsah medzinárodnej finančnej krízy si v decembri 2008[5] vyžiadali aktiváciu a rozšírenie nástroja na podporu platobnej bilancie z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR s cieľom reagovať na potenciálne potreby. O ďalšom zvýšení stropu prijímania úverov na 50 miliárd EUR sa rozhodlo v máji 2009[6], aby bolo možné naďalej rýchlo reagovať na ďalšie možné žiadosti o pomoc v rámci podpory pre platobnú bilanciu. Rozhodnutie o operáciách platobnej bilancie a vyplatenie prostriedkov v roku 2009 V roku 2009 sa Rada v rámci nástroja platobnej bilancie rozhodla podporiť dve ďalšie krajiny: - Lotyšsko – úverom vo výške 3,1 miliardy EUR (rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009 ) a - Rumunsko – úverom vo výške 5 miliárd EUR (rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009 ). Pokiaľ ide o objem vyplatených prostriedkov v roku 2009, bola platobná bilancia podstatnou časťou úverových operácii EÚ. Celková suma vo výške 7,2 miliárd EUR bola vyplatená v niekoľkých splátkach. Tabuľka 2: zoznam úverových operácií vyplatených na základe nástroja platobnej bilancie v roku 2009 Krajina | Rozhodnutie | Splátka | Dátum | Suma v miliónoch EUR | Maďarsko[7] | 2009/102/ES | druhá | 26/03/2009 | 2 000 | tretia | 6/07/2009 | 1 500 | Lotyšsko | 2009/290/ES | prvá | 25/02/2009 | 1 000 | druhá | 27/07/2009 | 1 200 | Rumunsko | 2009/459/ES | prvá | 27/07/2009 | 1 500 | Reakcia EÚ na krízu štátneho dlhu v eurozóne V nadväznosti na krízu v Grécku členské štáty a Rada prijali v máji 2010 rozhodnutie o balíku opatrení na zachovanie finančnej stability v Európe. Jedným z týchto opatrení je vytvorenie európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM). Mechanizmus vychádza z článku 122 ods. 2[8] zmluvy s plnou podporou rozpočtu EÚ. Jeho aktivácia podlieha prísnym podmienkam v kontexte spoločnej podpory EÚ a MMF, pričom podmienky budú podobné podmienkam MMF. K 1. októbru 2010 tento mechanizmus ešte nebol aktivovaný. Súčasne s EFSM sa rozhodlo o dvoch ďalších opatreniach – o finančnej podpore Grécku pozostávajúcej zo združených dvojstranných úverov poskytnutých členskými štátmi eurozóny v celkovom objeme 80 miliárd EUR. Sumu 30 miliárd EUR poskytuje MMF v kontexte spoločnej podpory EÚ a MMF, celková suma teda dosahuje výšku 110 miliárd EUR. – o zriadení Európskeho nástroja finančnej stability (EFSM) s celkovým kapitálom 440 miliárd EUR. Záruky tomuto mechanizmu poskytujú jednotlivé zúčastnené členské štáty na pomernom základe. Nástroj makrofinančnej pomoci Podrobné informácie o operáciách týkajúcich sa makrofinančnej pomoci možno nájsť v ročnej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny[9]. Hlavné charakteristiky makrofinančnej pomoci Makrofinančná pomoc vo forme úverov a/alebo grantov podporuje politické a hospodárske reformné úsilie prijímajúcich krajín a realizuje sa spolu s brettonwoodskymi inštitúciami (MMF a Svetovou bankou). Kľúčové črty makrofinančnej pomoci sú: výnimočný charakter tejto pomoci, skutočnosť, že dopĺňa financovanie zo strany medzinárodných finančných inštitúcií (MFI), a makroekonomická podmienenosť. V úzkej koordinácii s Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Svetovou bankou podporuje makrofinančná pomoc EÚ prispôsobená špecifickým potrebám niekoľko tretích krajín so všeobecným cieľom stabilizovať finančnú situáciu a zaviesť trhovo orientované hospodárstvo. Úvery týkajúce sa makrofinančnej pomoci sa vo všeobecnosti vyplácajú v niekoľkých splátkach podľa toho, ako sa plnia jednotlivé míľniky makroekonomického programu. Každá splátka je viazaná na dohodnutie úveru s Komisiou. Ak dôjde k neplneniu v dôsledku neschopnosti prijímajúcej krajiny plniť si platobné povinnosti, Komisia môže využiť Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[10], aby Komisia zabezpečila splatenie príslušného prijatého úveru. Úvery, ktoré sa od roku 2002 vyplatili v rámci tohto nástroja, sú uvedené v tabuľke 1. Rozhodnutie o operáciách makrofinančnej pomoci a vyplatenie prostriedkov v roku 2009 Kľúčové činnosti makrofinančnej pomoci v roku 2009 sa týkajú rokovaní s príslušnými orgánmi a sú zamerané na tieto aspekty: - Podmienky pomoci Libanonu (memorandum o porozumení podpísané 18. decembra 2008 a úverová dohoda podpísaná 19. decembra 2008). Program makrofinančnej pomoci Libanonu pozostáva z grantu vo výške 30 miliónov EUR a z úveru vo výške 50 miliónov EUR, pričom sa obidve sumy majú vyplatiť v dvoch splátkach. K výplate prvej splátky úveru (25 miliónov EUR) nakoniec došlo začiatkom júna 2009. V decembri 2009 Komisia predĺžila obdobie dostupnosti druhej splátky programu pomoci, ktorá sa teraz skončí 21. decembra 2010. Vyplatenie druhej splátky podlieha splneniu podmienok zahrnutých do memoranda o porozumení, ktoré bolo dohodnuté s vnútroštátnymi orgánmi. - Rozdelenie úverov v rámci makrofinančnej pomoci bývalej Zväzovej republike Juhoslávia medzi Srbsko a Čiernu Horu. Toto oddelenie nárokov EÚ voči Čiernej hore od nárokov voči Srbsku bolo výsledkom vyhlásenia nezávislosti Čiernej Hory v júni 2006 a dohody medzi Srbskom a Čiernou Horou z júla 2006 o rozdelení vonkajších záväzkov medzi dva samostatné štáty. Táto dohoda neznamená pre vznik nových záväzkov EÚ a nemá rozpočtové dôsledky. S Čiernou horou bola v roku 2009 podpísaná samostatná úverová dohoda, ktorá nadobudla platnosť 4. februára 2010. Vykonáva sa ňou rozhodnutie Rady 2008/784/ES[11], podľa ktorého časť záväzkov, ktoré EÚ poskytla Štátnej únii Srbska a Čiernej Hory – bývalej Zväzovej republike Juhoslávia – bola pridelená Čiernej hore, čím sa následne znižuje záväzok Srbska. Rada Európskej únie 30. novembra 2009[12] rozhodla o týchto troch nových operáciách makrofinančnej pomoci: - pre Arménsko (rozhodnutie Rady 2009/890/ES) vo forme grantu vo výške 35 miliónov EUR a úverového nástroja vo výške do 65 miliónov EUR. Makrofinančná pomoc MFA EÚ bude dopĺňať pomoc iných darcov a jej cieľom je pomôcť kryť finančné potreby Arménska na roky 2010 – 2011, ako aj zmierniť vplyv finančnej krízy. Podmienky poskytnutia makrofinančnej pomoci budú dopĺňať podmienenosť programu MMF a zahŕňať uspokojivé vykonávanie tohto programu vrátane navrhovaných reforiem riadenia verejných financií, spravovania dlhu, politiky verejného obstarávania a colnej politiky. - pre Bosnu a Hercegovinu (rozhodnutie Rady 2009/891/ES) vo forme úveru do výšky 100 miliónov EUR. Cieľom tejto pomoci je pomôcť orgánom riešiť potreby financovania zostatkovej sumy z vonkajších zdrojov a potreby rozpočtu, ktoré vznikajú v dôsledku výrazného spomalenia hospodárstva ovplyvňujúceho krajinu. Uvedená pomoc dopĺňa programy MMF a Svetovej banky. Pod podmienkou uspokojivého plnenia požiadaviek podmienenosti by vyplatenie malo prebehnúť v dvoch splátkach, ktoré sa predbežne plánujú na tretí a štvrtý štvrťrok 2010. - pre Srbsko (rozhodnutie Rady 2009/892/ES) makrofinančná pomoc vo forme úveru do výšky 200 miliónov EUR. Cieľom tejto pomoci je pomôcť príslušným orgánom riešiť rozpočtové potreby a zostatkové potreby financovania z vonkajších zdrojov ktoré vznikli v krajine v súvislosti s celosvetovou krízou. Uvedená pomoc dopĺňa programy MMF a Svetovej banky. Očakáva sa, že pod podmienkou uspokojivého plnenia požiadaviek podmienenosti v minulosti sa uvedená pomoc uvoľní v roku 2011. Okrem toho, ako sa už uviedlo, záväzky Srbska vyplývajúce z predošlej makrofinančnej pomoci bývalej Zväzovej republike Juhoslávia sa prostredníctvom pridelenia ich časti Čiernej Hore v zmysle rozhodnutia Rady 2008/784/ES znížili. Jedna operácia bola vyplatená v rámci úverového nástroja makrofinančnej pomoci v roku 2009[13]: - prvá splátka úveru vo výške 25 miliónov EUR pre Libanon. Vplyv finančnej krízy na makrofinančnú pomoc V súvislosti s finančnou krízou požiadalo niekoľko susedných krajín (Ukrajina, Gruzínsko, Arménsko a Bielorusko), ako aj ďalšie tretie krajiny (Island, Kirgizská republika a Tadžikistan) o makrofinančnú pomoc s cieľom zmierniť tlak na svoje devízové rezervy a prispieť k hospodárskej stabilite a reformám. Komisia v októbri 2009 prijala návrh na makrofinančnú vo forme úveru vo výške 500 miliónov EUR pre Ukrajinu (táto suma sa má pripočítať k 110 miliónom EUR prijatým v roku 2002, ktoré sa zatiaľ nevyplatili z dôvodu chýbajúcej pracovnej dohody s MMF). Návrh týkajúci sa Ukrajiny Rada prijala 29. júna 2010 a Parlament o ňom riadnym legislatívnym postupom hlasoval 7. júla 2010 na základe článku 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Nástroj Euratomu Hlavné charakteristiky Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) (rozhodnutie Rady 94/179/Euratom). Tieto úvery sú mimorozpočtové operácie, ktoré Komisia financuje „back to back“ prijatými úvermi z finančného trhu. V roku 1990 Rada určila limit na prijímanie úverov vo výške 4 miliárd EUR, z ktorých sa rozhodlo približne o 3,4 miliardy EUR. V roku 2002 Komisia navrhla zvýšenie limitu na prijímanie úverov zo 4 miliárd EUR na 6 miliárd EUR, v Rade sa však zatiaľ nedosiahla dohoda. Vyplatené prostriedky operácií Aktivity Euratomu sa v roku 2009 sústredili na operáciu súvisiacu s prijímaním a poskytovaním tretej (a poslednej) splátky vo výške 10,3 milióna USD[14] na základe úverovej dohody pre projekt K2R4[15] na Ukrajine. ČINNOSť EURÓPSKEJ ÚNIE V OBLASTI PRIJÍMANIA ÚVEROV Opis Na účely financovania úverových činností, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene Európskej únie a Euratomu finančné prostriedky na kapitálovom trhu. Pre každý nástroj (nástroj na podporu platobnej bilancie, makrofinančnú pomoc a úvery Euratomu) sa určuje mechanizmus prijímania a poskytovania úverov na ich príslušnom právnom základe. Medzi prijímaním úveru a príslušným poskytovaním úveru existuje spojenie, ktoré zabezpečuje, aby rozpočet EÚ nebol vystavený riziku spojenému s výmennými kurzami či kurzovému riziku. Nesplatené prijaté úvery zodpovedajú nesplateným poskytnutým úverom. Podpora platobnej bilancie Emisiami dlhopisov sa podarilo potvrdiť EÚ ako hlavného emitenta na trhu so štandardnými eurodlhopismi. Dlhopisy mali na trhu dobrú odozvu. Keďže záujem investorov zostával veľmi intenzívny, dopyt po dlhopisoch rýchlo prevýšil ponuku. V konečnej distribúcii boli zastúpené všetky dôležité investorské triedy vrátane centrálnych bánk, investičných fondov, bankových pokladníc a poisťovní. Ceny dlhopisov boli takmer najlepšie vo svojej referenčnej skupine, v sektore Suverénnej nadnárodnej agentúry (Sovereign Supranational Agency, SSA), po boku emitentov, ako je Európska investičná banka (EIB), „ Kreditanstalt für Wiederaufbau “ (KFW) a "société de financement de l'économie française" (SFEF). Výsledky na druhotnom trhu boli takisto veľmi uspokojivé a potvrdili silnú pozíciu EÚ ako emitenta prvotriednych štandardných dlhopisov. Túto dobrú pozíciu posilnili ďalšie štandardné dlhopisy vydané počas roka 2010. Tabuľka 3: Dlhopisy EÚ vydané počas roku 2009[16] Krajina | Opis | Dátum vydania | Dátum splatnosti | Suma (EUR) | Kupón | Lotyšsko | EEC 3.25 2014 | 25/02/2009 | 3/04/2014 | 1,0 mld | 3,125 % | Maďarsko | EEC 3.25 2014 | 26/03/2009 | 7/11/2014 | 2,0 mld | 3,25 % | Maďarsko | EEC 3.625 2016 | 06/07/2009 | 6/04/2016 | 1,5 mld | 3,625 % | Latvia + Romania | EEC 3.125 2015 | 27/07/2009 | 27/01/2015 | 2,7 mld | 3,125 % | Makrofinančná pomoc V roku 2009 bol iba jeden prijatý úver v sume 25 miliónov EUR v súvislosti s úverovou operáciou v rámci makrofinančnej pomoci pre Libanon. Euratom V roku 2009 sa pre Euratom zozbierala suma vo výške 10,335 milióna USD (7,104 milióna EUR) na vzájomnej prepojenosti (back to back) na financovanie projektu K2R4 na Ukrajine. Tabuľka 4: Objem prijatých úverov podľa finančných nástrojov v období rokov 2002 – 2009[17] (v miliónoch EUR) 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | 2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 | (1)Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. (2)Európske spoločenstvo uhlia a ocele je od roku 2002 v likvidácii. Posledný dlhopis, ktorý vydalo ESUO, má splatnosť v roku 2019. | EURÓPSKA INVESTIčNÁ BANKA Činnosť EIB pri poskytovaní úverov Úvery, ktoré poskytuje EIB z vlastných zdrojov, sú buď vo forme priameho financovania individuálnych projektov alebo vo forme globálnych úverov poskytnutých finančným sprostredkovateľom, ktorí potom prideľujú finančné prostriedky na miestne projekty menšieho rozsahu. Celkový objem podpísaných operácií EIB sa v roku 2009 zvýšil o 37 % na 79,3 miliardy EUR, z ktorých sa 70,5 miliárd EUR podpísalo s členskými štátmi a 8,8 miliardy EUR s partnerskými krajinami. Poskytovanie úverov má vplyv na rozpočet EÚ, ak je spojené so zárukami EÚ, bonifikáciou úrokov alebo inými ustanoveniami o spoločnom znášaní rizika EÚ/EIB. Niektoré úvery EIB mimo EÚ využívajú predovšetkým záruku z rozpočtu EÚ. Podrobnú správu o vonkajšom poskytovaní úverov EIB v roku 2009 vydala Komisia 21. apríla 2010 v rámci strednodobého prieskumu vonkajšieho mandátu EIB[18]. EIB súčasne riadi nástroje na rozdelenie rizika zahŕňajúce používanie rozpočtu EÚ na podporu politík v rámci EÚ (napríklad finančný nástroj rozdelenia rizika pre projekty výskumu a vývoja a úverová záruka pre projekty transeurópskych sietí (TEN)[19]. Činnosť EIB pri prijímaní úverov V dôsledku celosvetovej finančnej krízy sa zmenili trhové podmienky. Aj keď v druhom polroku 2009 trhy opäť získali miernu dávku dôvery, počas roka zostala zvýšená neistota, ktorá neprospievala emisiám, a to predovšetkým emisiám veľkého objemu a s dlhou lehotou splatnosti. Verejné záchranné plány viedli k rozsiahlej ponuke nezávislých dlhopisov, ako aj dlhopisov s verejnou zárukou. Investori boli v situácii, keď sa mohli správať čoraz selektívnejšie. Napriek nepriaznivému finančnému prostrediu získala EIB v roku 2009 vďaka svojej silnej trhovej pozícii v rámci finančného programu na rok 2009 prostriedky vo výške 79,4 miliárd EUR za výhodných podmienok. [1] Nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 sa na podporu eurozóny členských štátov a s plnou podporou rozpočtu EÚ zriadil podobný mechanizmus – európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM). K 1. októbru 2010 tento mechanizmus ešte nebol aktivovaný. [2] K 1. októbru 2009 euro neprijali tieto členské štáty: Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Spojené kráľovstvo a Švédsko. [3] Nariadenie Rady (EHS) č. 397/75 zo 17. februára 1975, ktorým sa zriaďuje nový mechanizmus s názvom mechanizmus úverov Spoločenstva určený na pomoc niektorým krajinám ES prekonať neudržateľné nerovnováhy bežného účtu spôsobené prvou ropnou krízou. [4] Po zavedení eura zostali naďalej oprávnené dostávať pomoc pre platobnú bilanciu iba členské štáty mimo eurozóny. [5] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2 decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [6] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18 mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [7] Prvá splátka vo výške 2 000 miliónov EUR v prospech Maďarska bola vyplatená 9. decembra 2008. [8] V článku 122 ods. 2 zmluvy sa predpokladá poskytnutie finančnej podpory členským štátom, ktoré majú ťažkosti spôsobené výnimočnými udalosťami, ktoré členský štát nedokáže ovplyvniť. [9] Za rok 2009 ešte nie je zverejnená. Za rok 2008, pozri KOM/2009/514, SEK/2009/1279. [10] Pozri nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. [11] Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2008, s. 8. [12] Okrem toho sa v rozhodnutí Rady 2009/890/ES rozhodlo o poskytnutí makrofinančnej pomoci Gruzínsku vo výške 46 miliónov EUR vo forme grantov. [13] Prvá splátka grantu vo výške 15,3 milióna EUR pre Gruzínsko bola vyplatená v roku 2009. [14] Posledná splátka sa vyplatila v októbri 2009. [15] Dňa 29. septembra 2004 Komisia schválila úver v celkovej výške v eurách zodpovedajúcej 83 miliónom USD určený na zvýšenie bezpečnosti jadrových energetických blokov s názvom Khmelnitsky Unit 2 a Rovno Unit 4 (K2R4) na Ukrajine. [16] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2011-14_en.htm http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm [17] Viac informácií o dlhopisoch ES možno nájsť na webovej stránke http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [18] KOM(2010) 173. [19] Komisia oznámila Rade a Parlamentu v roku 2009 vykonávanie nových finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ v rámci ročného rozpočtového procesu v súlade s bodom 49 medziinštitucionálnej dohody medzi EK, EP a Radou.