SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov /* COM/2013/0461 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov 1. ÚVOD Táto správa podľa článku 318 ZFEÚ (ďalej len „správa“) je treťou správou, ktorá sa má predložiť, a premieta sa v nej nepretržitý vývoj podávania správ o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov. Orgán zodpovedný za udelenie absolutória a Európsky dvor audítorov prejavili veľký záujem o správu a predložili návrhy na jej ďalšie vylepšenie na základe dvoch predchádzajúcich predložených správ. Komisia v tohtoročnej správe zareagovala na tieto návrhy v možnom rozsahu na základe existujúceho rámca pre monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ, ktorý sa uplatňuje na viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie rokov 2007 – 2013. Vylepšenia uvedené v tohtoročnej správe znamenajú posun smerom plánovaným pre ďalší vývoj tejto správy v rámci ďalšieho VFR na obdobie rokov 2014 – 2020, ako sa opisuje v oddiele 2. Oddiel 3 informuje o výsledkoch monitorovania a výkonnosti v roku 2012 so zreteľom na programy výdavkov a hodnotenia týchto programov vykonané v roku 2012 a poskytuje prehľad dostupných dôkazov o výkonnosti v každom rozpočtovom riadku. V tomto roku je správa uverejnená výrazne skôr, ako boli správy z rokov 2010 a 2011, aby lepšie nadviazala na prijatie súhrnnej správy a aby sa zabezpečilo, že bude dostupná orgánu zodpovednému za udelenie absolutória a Dvoru audítorov so zreteľom na postup udeľovania absolutória za vykazovaný rok. Táto správa sa vzťahuje na programy EÚ zamerané na všetky oblasti politiky EÚ týkajúce sa výdavkov súčasného VFR. Tento prístup uvítal orgán zodpovedný za udelenie absolutória a Dvor audítorov v predchádzajúcej správe. V reakcii na žiadosť orgánu zodpovedného za udelenie absolutória sú podrobnejšie vysvetlené výsledky externých programov (okruh 4) a podčiarknutý je pokrok pri realizácii hlavných iniciatív stratégie EÚ 2020 (v prípade dostupných výsledkov). Okrem výsledkov hodnotení boli do rozsahu tohtoročnej správy zahrnuté aj iné informácie o výkonnosti, aby sa dosiahnutý pokrok a výsledky obsiahli ucelenejším spôsobom. Zdroje zahŕňajú výročné správy o činnosti vypracované generálnymi riaditeľstvami a osobitné správy Európskeho dvora audítorov, ako aj národné správy a správy expertných sietí na vykonávanie programov v rámci zdieľaného hospodárenia a interné audítorské správy. Každý okruh politiky v kapitole 3 zahŕňa oddiel o pokroku pri realizácii za rok 2012 a o hlavných výsledkoch hodnotenia/inej spätnej väzby súvisiacej s výkonnosťou programov, ktoré boli sprístupnené v roku 2012, týkajúcej sa predchádzajúcich rokov. K správe sú priložené dva pracovné dokumenty útvarov Komisie. Prvý zahŕňa akčný plán, v ktorom sa stanovuje predbežné plánovanie ďalšieho vývoja správy. Toto plánovanie bude potvrdené po prijatí právnych nástrojov podporujúcich viacročný finančný plán na roky 2014 - 2020. V druhom dokumente sa uvádza celkový prehľad 130 hodnotení, ktoré boli vykonané v roku 2012. Väčšina z týchto hodnotení sa týka programov výdavkov a hodnotiaca správa zahŕňa analýzu prierezových otázok a hlavné zistenia/odporúčania týchto hodnotení.[1] Zo základných informácií o každom hodnotení vrátane informácií o vplyvoch, efektívnosti, účinnosti a pridanej hodnote EÚ je urobený súhrn. Súhrny zahŕňajú odkazy na webové stránky, na ktorých je dostupné úplné znenie správy. Tieto dva dokumenty sú reakciou na žiadosti Európskeho parlamentu a Európskeho dvora audítorov. 2. OPATRENIA NA ZLEPŠENIE MONITOROVANIA, PREDKLADANIA SPRÁV A HODNOTENIA V súvislosti s absolutóriom EP za rok 2011[2] Európsky parlament doplnil oddiel o „prioritných opatreniach“. Parlament sa odvoláva na potrebu novej kultúry výkonnosti v Komisii vrátane vymedzenia cieľov a ukazovateľov v pláne riadenia generálnych riaditeľstiev a všetkých návrhov nových politík a programov. Parlament takisto podčiarkol dôležitosť reakcie Európskeho dvora audítorov na poslednú správu a potrebu jasného vymedzenia pridanej hodnoty EÚ. Takisto zdôraznil, že je potrebné, aby generálne riaditeľstvá merali vo svojich výročných správach o činnosti svoju výkonnosť a z dosiahnutých výsledkov robili súhrn; aby táto správa poskytovala súhrn výkonnosti a výsledkov vo výročných správach o činnosti a rozlišovala medzi vnútornými a vonkajšími politikami s dôrazom na pokrok pri realizácii hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 a aby všetky hodnotiace správy boli sprístupnené Parlamentu. Tohoročná správa už vychádza z výročných správ o činnosti, vykazovania týkajúceho sa konkrétnych programov, hodnotení a výsledkov vnútorných a vonkajších auditov. Ako bolo vysvetlené vo výročnom oznámení o „súhrne výsledkov Komisie v oblasti riadenia za rok 2012“[3], osobitná pozornosť sa venuje rozvíjaniu kultúry výkonnosti v rámci Komisie prostredníctvom plánov riadenia a výročných správ o činnosti, čím sa zabezpečuje konzistentnosť medzi týmito vnútornými nástrojmi riadenia, inými správami, ako je napr. táto správa, s cieľom vyhnúť sa duplicite a zefektívniť podávanie správ o výkonnosti. Tieto návrhy zahŕňajú základné prvky, ktoré Súdny dvor uvádza vo svojej odpovedi na vlaňajšiu správu, pokiaľ ide o spoľahlivý systém na zber údajov o výkonnosti s cieľom identifikovať výsledky a vplyvy pre ďalší VFR. Na žiadosť Parlamentu táto správa zahŕňa aj súhrn výkonnosti a výsledkov vo výročných správach o činnosti, rozlišuje medzi vnútornými a vonkajšími politikami, zahŕňa odkazy na pokrok pri realizácii hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 a uvádza, kde možno nájsť úplné znenie všetkých hodnotiacich správ s cieľom sprístupniť ich Parlamentu. Komisia pracuje na silnejšom a koherentnejšom rámci monitorovania, hodnotenia a predkladania správ o výkonnosti finančných plánov EÚ pre nasledujúci VFR. Návrhy Komisie na ďalší súbor programov na obdobie rokov 2014 – 2020 sú zamerané na zjednodušenie s cieľom uľahčiť a zrýchliť vykonávanie programov, zlepšiť monitorovanie pokroku (zabezpečiť lepšie identifikovanie oneskorení alebo ťažkostí a rýchlejšie opatrenia na odstránenie nedostatkov) a zlepšiť hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti. Kľúčové prvky tohto rámca zahŕňajú: súbor hlavných cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť pomocou programov s náležitým prepojením na ciele stratégie EÚ 2020; súbory významných ukazovateľov, ktoré poskytnú základ pre jasnejšie predkladanie správ o pokroku, efektívnosti a účinnosti prijatých opatrení, a účinné opatrenia zamerané na monitorovanie a hodnotenie, aby sa zaistila včasná dostupnosť potrebných údajov a stanoviska v záujme podporiť lepšie predkladanie správ o výsledkoch a výkonnosti. Informácie a posúdenia, ktoré bude Komisia schopná každoročne predkladať vo svojich výročných správach o činnosti a vo svojich celkových správach pre ďalší VFR, budú vo veľkej miere závisieť od zachovania týchto kľúčových prvkov v právnych nástrojoch, ktoré má Parlament a Rada prijať v záujme podpory nového súboru finančných plánov. Komisia vo svojej budúcoročnej správe opíše rámec pre predkladanie správ o výkonnosti do konca ďalšieho VFR, ktorý vyplýva zo spoločnej práce zákonodarcov na právnych nástrojoch pre ďalšiu generáciu programov. Tento rámec bude zahŕňať kľúčové ciele programov, hlavné ukazovatele, opatrenia týkajúce sa monitorovania a načasovanie a obsah hodnotení. Bude v ňom uvedené, ako bude podávanie výročných správ o pokroku vo včasnom vykonávaní ďalšieho VFR sprevádzané priebežnou prácou na hodnotení výkonnosti súčasných programov ex post. Bude zahŕňať informácie o tom, kedy budú vykonané hlavné hodnotenia výkonnosti súčasného programu a kedy a ako sa budú podávať správy o výkonnosti ďalšieho programu vrátane príspevkov Komisie a členských štátov do programov spravovaných v rámci zdieľaného hospodárenia. Nakoniec, v kontexte programu inteligentnej regulácie Komisia takisto pracuje na preskúmaní svojej politiky hodnotenia. V neskoršej fáze tohto roku bude viesť verejné konzultácie s cieľom prijať závery, ku ktorým sa dospeje ku koncu roka. Výsledky by mali byť ďalším príspevkom k lepšiemu podávaniu správ o pokroku, efektívnosti, účinnosti a pridanej hodnote opatrení EÚ pri dosahovaní vplyvu na hospodárstvo a spoločnosť. 3. PREHĽAD DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV OKRUH 1A – KONKURENCIESCHOPNOSŤ PRE RAST A ZAMESTNANOSŤ Podnikanie a priemyselná politika V roku 2012 si makroekonomická situácia vyžadovala výraznejšie úsilie na stimulovanie rastu a vytváranie pracovných miest, aby sa dosiahli ciele stratégie EÚ 2020. Vzhľadom na spomalenie hospodárskeho rastu nebolo možné splniť ciele EÚ zamerané na rast priemyselnej konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Na druhej strane bolo zaznamenané celkové zlepšenie vo výkonnosti v oblasti inovácií, pretrvávajúca konvergencia a silnejší pákový efekt, pokiaľ ide o dodatočné inovácie v dôsledku podpory EÚ, a najmä podpory pre MSP. Hlavné programy výdavkov zamerané na politiku v oblasti podnikania a priemyslu v roku 2012 boli tieto: i) výskumné programy Vesmír, Bezpečnosť a Galileo v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja (RP7; 600 miliónov EUR); ii) Program pre podnikanie a inovácie (EIP), ako súčasť rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP-EIP: 335 miliónov EUR); iii) európske programy satelitnej navigácie (GALILEO a EGNOS; 169 miliónov EUR) a iv) operačný program Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES-Copernicus; 40 miliónov EUR).[4] V rámci RP7 viedol program Vesmír 2012 k 49 výskumným projektom, ktoré zostali predmetom financovania a zahŕňali činnosti ako zmena klímy a rozvoj strategicky dôležitých technológií pre vesmír. Oznámenie o programe Bezpečnosť v rámci RP7 zahŕňa 54 tém, ktoré zahŕňajú opatrenia ako boj proti rozsiahlym požiarom a rýchla záchrana obetí. S viac ako 21 % účasťou MSP téma výskum v oblasti bezpečnosti vo veľkej miere presahuje 15 % cieľ stanovený v rámci celého RP7. Program pre podnikanie a inovácie (EIP) je určený na priame a praktické riešenie kľúčových potrieb MSP. Ako mimoriadne účinné sa osvedčili finančné nástroje vyvinuté v rámci tohto programu - Fond na podporu rýchlorastúcich a inovačných MSP a záručný fond MSP- pri napĺňaní potrieb MSP súvisiacich financovaním, ktoré by sa inak nenaplnili. Podpora investovania do základného imania bola poskytnutá 250 inovačným a rýchlo rastúcim MSP a vyše 200 000 MSP využilo nástroj úverovej záruky. Nástroje vytvárajú pozitívny pákový efekt predstavujúci 1 až 29 pre úverové záruky a 1 až 5 pre rizikový kapitál, čo znamená, že pre každé využité euro z verejných zdrojov sa v reálnom hospodárstve vygeneruje vyššia hodnota. Vo finančnom hodnotení EIP sa potvrdilo, že program účinne riešil potreby MSP a mal pozitívny vplyv na začínajúce MSP a ich rast z hľadiska pákového efektu a rozvoja ekologických inovačných činností. Okrem toho, dve hodnotenia[5] vypracované v roku 2012 pripravili pôdu iniciatívam zameraným na prístup MSP k financiám naplánovaným na rok 2013. Poskytli informácie o tom, ako získať prístup k verejným financiám v členských štátoch v objeme 50 miliárd EUR a preskúmali, ako uľahčiť výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa politík a podporných programov v celej EÚ. V hodnoteniach bolo takisto uvedené, ako by mali byť vypracované podporné opatrenia, aby prilákali investície podnikateľských anjelov, ktorí sú dôležitým zdrojom financovania v mnohých krajinách. Nadviazalo sa aj na výsledky vnútorného auditu Komisie z roku 2011 s cieľom posilniť monitorovanie výkonnosti programu v budúcnosti. Na tento účel sa vyvíja súbor vhodných ukazovateľov monitorovania Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), ktorý je nástupníckym programom EIP[6]. Ciele programov Galileo a EGNOS na rok 2012 boli splnené. V októbri 2012 sa úspešne vypustili dva nové satelity a dokončil sa rozvoj pozemnej infraštruktúry pre validačnú fázu programov. Tým sa ukončila prvá štvorica z celkového počtu 30 satelitov budúceho zoskupenia Galileo. Pokiaľ ide o EGNOS, tretia služba (EGNOS, služba prístupu k údajom, Data Access Service – EDAS) bola oficiálne spustená v júli 2012, ktorá sa doplnila k už dostupným službám projektov Bezpečnosť života a Otvorené služby. Pokiaľ ide o pokrok dosiahnutý v rámci programu GMES – Copernicus, do prevádzky boli uvedené dve zo šiestich služieb na monitorovanie krajiny a riadenie v núdzových situáciách. V oblasti monitorovania krajiny začína program GMES poskytovať jedinečné dátové produkty, po ktorých už existuje preukázateľný dopyt od politických činiteľov a agentúr EÚ a ktoré prinášajú výhodu plne porovnateľných údajov pre všetky členské štáty. Údaje týkajúce sa programu GMES boli úspešne využité na zmierňovanie následkov katastrof, napr. záchrannými jednotkami pri záchrane trosiek lode v Taliansku, pri zemetraseniach a v boji proti lesným požiarom. Na základe priebežného hodnotenia počiatočnej prevádzky GMES (GMES initial operations, GIO) je GIO na ceste k dosiahnutiu cieľa rozvoja dvoch plne prevádzkovaných služieb v stanovenej lehote troch rokov. Bol podaný návrh pre GMES, ktorý má pokračovať rozvíjať sa pomocou programu Copernicus na obdobie 2014 - 2020. Mobilita a dopravná politika Z hodnotení vyplýva, že financovanie EÚ prispelo k pokroku, ktorý sa dosiahol v modernizácii európskej dopravnej infraštruktúry (napríklad vykonávanie prioritných projektov, zavedenie nástrojov inteligentnej mobility, ako je Európsky systém riadenia železničnej dopravy a zníženie počtu úmrtí na cestách).[7] V závere hodnotení sa však uviedlo, že je potrebné ďalšie úsilie na dosiahnutie dlhodobých cieľov efektívneho vnútorného trhu v oblasti dopravy, meraného napríklad cenami pre občanov a podniky, a zabezpečiť prechod na nízkouhlíkovú a inteligentnú dopravu, čím sa prispeje k stratégii Európa 2020. Nedávne návrhy Komisie, ktorých cieľom je ďalšie posilnenie vnútorného trhu v sektore železníc a propagovanie ekologických palivových alternatív, predstavujú kroky uvedeným smerom. Výdavky v oblasti mobility a dopravy sa týkajú najmä: ďalšieho rozvoja transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), programov Marco Polo na uvoľnenie zápch a znečistenia spôsobených cestnou nákladnou dopravou prechodom na iné druhy dopravy; podpory výskumu a inovácií prostredníctvom rámcových programov pre výskum; ako aj podporných činností pre európsku dopravnú politiku a práva cestujúcich. V roku 2012 dosiahli celkové rozpočty 1,07 miliardy EUR, ktoré boli spravované najmä formou nepriameho centralizovaného hospodárenia (81 %) Výkonnou agentúrou pre transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T EA) a Výkonným orgánom pre konkurencieschopnosť a inovácie (EACI). V novembri 2012 Komisia spustila veľkú výzvu na predkladanie ponúk v programe dopravnej infraštruktúry (TEN-T) v celkovej výške 1 278 miliardy EUR Touto výzvou sa takisto podporí prechod do nadchádzajúceho nového rámca usmernení TEN-T a Nástroja na prepojenie Európy v ďalšom VFR na obdobie rokov 2014 – 2020. V roku 2012 sa vykonalo strednodobé hodnotenie Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T EA), z ktorého vyplynulo, že agentúra splnila svoje všeobecné ciele a ročné špecifické ciele. Potvrdilo sa, že riadenie projektov TEN-T agentúrou je nákladovo najefektívnejšie riešenie. Z analýzy pomeru nákladov k zisku vyplýva, že úspory nákladov z možnosti zahŕňajúcej agentúru dosiahli podľa odhadov na základe čistej aktuálnej hodnoty v roku 2012 výšku 8,66 milióna EUR. TEN-T EA napriek tomu uznáva, že naďalej existujú určité oblasti, ktoré možno zlepšiť, ako napríklad oblasti predpovedania dopravných tokov, posúdenia nákladov a prínosov dopravnej infraštruktúry a nákladového inžinierstva. Politika v oblasti informačnej spoločnosti a médií Hlavné ciele politiky v oblasti informácií a médií sú stanovené v Digitálnej agende pre Európu, ktorá je jednou z hlavných iniciatív stratégie EÚ 2020 zameraných na to, aby občania a podniky v Európe získali maximum z digitálnych technológií. Agenda obsahuje 13 špecifických cieľov, ktoré zahŕňajú zmenu, ktorá sa má dosiahnuť, ako je napr. úplné pokrytie EÚ širokopásmovým pripojením do roku 2013; 50 % občanov, ktorí si do roku 2015 niečo kúpia online; a zníženie rozdielu medzi roamingovými a vnútroštátnymi tarifami tak, aby sa do roku 2015 priblížil k nule. Pokrok v napĺňaní týchto cieľov sa každoročne monitoruje pomocou hodnotiacej tabuľky digitálnej agendy [8]. Hodnotenie agendy bolo predložené v decembri 2012. Vyplynulo z neho, že v rámci agendy sa darí plniť väčšina jej cieľov. Z údajov z roku 2012 vyplynulo napríklad aj to, že cieľ 100 % pokrytia širokopásmovým pripojením do roku 2013 sa dosiahol (kým 96 % občanov EÚ malo prístup k pevnému širokopásmové pripojeniu, zvyšné percento občanov zaznamenalo satelitné zlepšenie) a že počet občanov, ktorí si objednávajú tovar alebo služby online, sa zvýšil na 45 %, čím sa napĺňa cieľ predstavujúci 50 % obyvateľov do roku 2015. Okrem toho sa roamingové tarify do konca roku 2012 znížili najmenej o 10 %, stále sa však považujú za oveľa vyššie ako domáce tarify za hlasové služby, textové správy a dáta. Takisto však z neho vyplynulo, že tempo rastu cezhraničného elektronického obchodu , ako aj využívania vysokorýchlostného širokopásomvého pripojenia je pomalé a že je potrebné ďalšie úsilie na minimalizovanie alebo odstránenie rozdielov medzi členskými štátmi v jeho využívaní. Preskúmanie takisto viedlo k stanoveniu nových digitálnych priorít na obdobie rokov 2013 – 2014, ako je vytvorenie stabilnejšieho regulačného prostredia pre širokopásomové pripojenie a zrýchlenie výpočtového mračna prostredníctvom kúpnej sily verejného sektora. Operačné výdavky vo výške 1,6 miliardy EUR sú určené na výskumné činnosti a technologický rozvoj v rámci RP7 vrátane spoločných technologických iniciatív, opatrení v rámci programu CIP a súvisiacich činností. V roku 2012 sa v štúdii o vplyve opatrení šiesteho rámcového programu (RP6) v oblasti technológií informačnej spoločnosti zdôraznila pozitívna hodnota preskúmania nových vedeckých/technologických oblastí, posilnenia spolupráce v oblasti výskumu a zvýšenia kapacity a odborných znalostí zamestnancov. Časť programu bola založená na špecifických odvetvových prioritách a úspešne sa vytvorili sieťové štruktúry okolo vedúcich odvetvových účastníkov trhu s hlavným cieľom efektívneho riešenia konkrétnych technologických/vedeckých výziev. V niektorých oblastiach (napríklad komponenty a mikrosystémy) sa v rámci projektov začlenili hlavní účastníci do rôznych častí hodnotového reťazca, čo viedlo k strednodobým konkurenčným výhodám a oveľa väčšiemu a širšiemu vplyvu na inovácie. Preukázalo sa, že činnosti programu zamerané na dlhodobejšie vedecké ciele boli úspešné vo vytváraní sieťových štruktúr okolo univerzít a výskumných centier. Bolo to tak v prípade sietí, ktoré sa vytvorili napr. v rámci znalostných technológií a technológií v oblasti rozhraní alebo vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti. Štúdiou sa takisto zistilo, že technológie informačnej spoločnosti v rámci RP6 mali pozitívny vplyv na veľký podiel pracovnej sily EÚ v oblasti V a V v informačných a komunikačných technológiách a vznikli veľké vedľajšie výhody, o ktorých sa usudzuje, že presiahli priame výhody projektov pre účastníkov programu. Dôležitý objem poznatkov vyprodukovaných v rámci technológií informačnej spoločnosti (RP6) bol uverejnený v popredných vedeckých a odborných časopisoch a prezentovaný na prestížnych konferenciách a výstavách. V priebežnom hodnotení verejno-súkromného partnerstva v oblasti budúceho internetu v rámci RP7 sa potvrdila účinnosť a relevantnosť tohto nástroja a odporúčalo sa, aby sa ďalej rozvíjala angažovanosť verejnej správy a priemyselného odvetvia. V ďalších štúdiách týkajúcich sa hodnotenia[9] sa potvrdila pridaná hodnota EÚ v posilňovaní komplementárnosti rôznych účastníkov hodnotového reťazca priemyselných odvetví, ktorá prispieva napríklad ku schopnosti dodávateľského priemyslu zachytávať príležitosti vo vyšších častiach hodnotového reťazca. Dodávatelia vstavaných počítačových systémov by sa takisto mali snažiť lepšie využívať príležitosti, ktoré prináša zvyšujúca sa výkonnosť a funkcionality komponentov. So zreteľom na regulačný rámec pre elektronické komunikácie sa v štúdii o hodnotení Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a úradu BEREC, financovanej z rozpočtu EÚ zistilo, že štruktúra je relevantná, efektívna a účinná. V hodnotení sa však navrhli aj zlepšenia v riadení a zodpovednosti (napríklad v súvislosti s rozsahom pôsobnosti a pravidelnou revíziou jeho pracovného programu a podávania správ o dosiahnutom pokroku). Pokiaľ ide o vplyv hodnotení na proces tvorby politiky, posúdenia viedli k presmerovaniu zamerania na MSP ako hybnej sily inovácií v programe Horizont 2020. Štúdia o vykonávaní digitálnej agendy pomohla sformovať revíziu DAE pomocou údajov a vstupov poskytnutých členskými štátmi. V hodnotení kompatibility a prevádzkyschopnosti metodík na meranie energetickej a uhlíkovej stopy sektora IKT sa identifikovali nedostatky v rámci hlavných metodík, ktoré by bolo potrebné riešiť, aby sa zabezpečila kompatibilita v budúcnosti. Priebežné hodnotenie verejno-súkromného partnerstva v oblasti budúceho internetu slúžilo takisto ako hlavný referenčný bod v navrhovaní usmernení pre zmluvné verejno-súkromné partnerstvá v rámci iniciatívy Horizont 2020. Príkladom možných úprav v riadení programov bolo odporúčanie, aby sa stanovila operačná jednotka ako jednotné kontaktné miesto pre súčasné spoločné podniky ENIAC a ARTEMIS, pričom ide o úpravu, ktorou sa Komisia začala zaoberať vo svojom návrhu iniciatívy Horizont 2020. Energetická politika Priority stratégie Európa 2020, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, udržateľnosť a bezpečnosť dodávok energie, sú podporované Európskym energetickým programom pre obnovu (EEPR), programami vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, programom Inteligentná energia – Európa, výskumom a inováciami v RP7, transeurópskymi energetickými sieťami (TEN-E), ako aj podpornými činnosťami pre európsku energetickú politiku a vnútorný trh s energiou. V roku 2012 predstavoval rozpočet na tieto programy 607 miliónov EUR v záväzkoch s mierou plnenia na úrovni 99,9 % riadených priamym centralizovaným hospodárením (59 %) a nepriamym centralizovaným hospodárením (27 %). Významné finančné prostriedky boli pridelené rôznym projektom z Európskeho energetického programu pre obnovu (EEPR) s cieľom stimulovať investície. V roku 2012 pokračovala realizácia všetkých 43 projektov v oblasti plynovej a elektrickej infraštruktúry s príspevkom EÚ vo výške 2,27 miliardy EUR. Do konca roka 2012 bolo dokončených ďalších sedem projektov. Realizuje sa päť zo šiestich demonštračných projektov v oblasti zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS), pričom len jeden je ukončený, a to napriek ťažkostiam v prístupe k financovaniu a regulačným problémom. Z celkovej sumy 565 miliónov EUR bol do konca roka 2012 príjemcom vyplatený príspevok EÚ vo výške 203 miliónov EUR na deväť projektov zameraných na veternú energiu na mori. Pokračovala aj podpora projektov podporujúcich obnoviteľné zdroje energie a energetickú účinnosť prostredníctvom programu Inteligentná energia – Európa II (IEE II). Pomocou IEE sa v roku 2012 zabezpečilo 48 580 ton ropného ekvivalentu (toe) produkcie energie z obnoviteľných zdrojov, 90 350 toe úspor energie a 517 000 toe znížení emisií skleníkových plynov. Program doteraz podnietil investície do udržateľnej energie vo výške 1 636 miliónov EUR s celkovým rozpočtom IEE vo výške 731 miliónov EUR, pričom sa potvrdil výrazný multiplikačný účinok. Vykonávanie IEE II je delegované na Výkonný orgán pre konkurencieschopnosť a inovácie (EACI). Proces dohľadu EACI sa v roku 2012 zlepšil, a to aj monitorovaním ukazovateľov štvrťročnej účinnosti. IEE financovala tri projekty „koordinované opatrenia“, čím sa umožnilo vnútroštátnym vykonávajúcim orgánom v členských štátoch, aby sa pravidelne stretávali a vymieňali si skúsenosti v oblasti transpozície smerníc EÚ o energetickej hospodárnosti budov, obnoviteľných zdrojoch energie a energetických službách. Pracovný program TEN-E na rok 2012 bol vykonaný úspešne: Počas roka sa viazalo 21 miliónov EUR 19 projektom v oblasti elektriny a plynu. V hodnotení piatich projektov financovaných v rámci transeurópskych energetických sietí ex post sa zistilo, že projekty boli úspešné, pretože sa pomocou nich zvýšili energetické kapacity medzi regiónmi v Európe, prispeli k začleňovaniu energetických trhov v rámci EÚ a umožnili prepravu energie z miest s nízkonákladovou produkciou do spotrebiteľských miest. Uznalo sa, že tieto činnosti v oblasti integrácie všeobecne prispievajú ku konkurencieschopnejšiemu veľkoobchodnému a maloobchodnému stanovovaniu cien energie, ktoré má potenciál znížiť celkové náklady na energiu. Komisia nadviazala na tieto posúdenia hodnotení prostredníctvom nových právnych predpisov v oblasti energetickej infraštruktúry, ktoré nadobudli účinnosť 15. mája 2013. Novým nariadením sa revidujú existujúce usmernenia TEN-E vrátane podávania správ o projektoch. Keďže udelenie povolenia bolo všeobecne posúdené ako jeden z hlavných aspektov spôsobujúcich oneskorenie vývoja projektov infraštruktúry, v rámci nových právnych predpisov sa plánujú zrýchlené postupy udeľovania povolení. V roku 2012 sa v osobitnej správe o finančnej pomoci EÚ na vyradenie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku, ktorú uverejnil Európsky dvor audítorov, odporúčalo, aby sa pred vynaložením ďalších finančných prostriedkov vypracovalo podrobné posúdenie potrieb, analýza disponibilných zdrojov, očakávané prínosy a účelnejšie ukazovatele výkonnosti. Týmito odporúčaniami sa Komisia zaoberala vo svojom nedávnom návrhu nariadenia Rady o podpore Únie pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení pre Bulharsko, Litvu a Slovensko[10]. Politika v oblasti výskumu Najdôležitejším nástrojom financovania politiky výskumu a inovácií Komisie hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii v rámci stratégie Európa 2020 je RP7 s celkovým rozpočtom 8,8 miliardy EUR. V roku 2012 sa v rámci RP7 uskutočnilo 53 výziev na predkladanie návrhov. Partnerskému preskúmaniu sa podrobilo celkovo 17 374 oprávnených návrhov, z ktorých bolo následne 3 089 určených na financovanie, výsledkom čoho je miera úspešnosti 17,78 % z hľadiska návrhov. Je mierne nižšia ako celková miera úspešnosti vykonávania RP7 počas obdobia rokov 2007 – 2012 (19 %). Všetky oprávnené návrhy zahŕňali celkovo 70 059 žiadateľov, pričom celkovo sa požadoval príspevok EÚ vo výške 30,78 miliardy EUR, z ktorých bolo vybraných na udelenie financovania 14 821 žiadateľov, ktorí celkovo žiadali o príspevok EÚ vo výške 4,98 miliardy EUR. Celková miera úspešnosti z hľadiska žiadateľov bola tesne nad 21 %, čo sa približuje k priemeru RP7 počas obdobia rokov 2007 - 2012.. Dobré výsledky sa dosiahli aj so zreteľom na povinný cieľ, podľa ktorého by 15 % rozpočtu programu Spolupráca malo smerovať do MSP, keďže v roku 2012 do MSP smerovalo viac ako 16 % tohto rozpočtu. Do marca 2013 bolo v rámci RP7 podpísaných viac ako 13 000 dohôd o grantoch.[11] Dokončených bolo viac ako 2 800 projektov, z ktorých 98 % dosiahlo svoje pôvodné ciele. Na základe záverečných správ vzniklo z každého dokončeného projektu v priemere 4,5 publikácie a bolo zaregistrovaných 531 práv duševného vlastníctva. Do konca roka 2012 získalo 76 príjemcov grantov Európskej rady pre výskum (ERC) prestížne medzinárodné ocenenia (zvýšenie z 36 do konca roka 2011) vrátane piatich nositeľov Nobelovej ceny a troch nositeľov Fieldsovej medaily. V rovnakom období bolo zaznamenaných viac ako 7 900 partnersky preskúmaných článkov v periodikách, v ktorých sa uvádzalo financovanie ERC. Ide o nárast z 3 396 v porovnaní s obdobím do konca roku 2011. V roku 2012 GR RTD uverejnilo svoju prvú výročnú správu o činnostiach týkajúcich sa hodnotenia programov, v roku 2011, čím sa začal proces výročného podávania správ spolu s jeho výročnými správami z monitorovania. V roku 2012 sa vypracovalo 19 hodnotiacich štúdií a správ, ktoré sa vzťahovali najmä na činnosti v rámci špecifického programu Kapacity, s cieľom prispieť k celkovému hodnoteniu RP7 ex post, ktoré sa má uskutočniť v roku 2015. Politika v oblasti vzdelávania V roku 2012 sa vykonávali programy podľa plánu vo všetkých účastníckych krajinách a smerujú k dosiahnutiu svojich cieľov.[12] Konkrétne na program celoživotného vzdelávania bolo viazaných 1,1 miliardy EUR (o 8 % viac ako v období do roku 2011). Program sa vykonal podľa plánu vrátane horizontálneho prvku (napríklad akcie Jean Monnet) so zameraním sa na mobilitu vzdelávania v rámci EÚ, či už išlo o žiakov (Comenius a Leonardo da Vinci), univerzitných študentov (Erasmus), dospelých (Grundtvig) alebo zamestnancov v oblasti vzdelávania. Údaje o výkonnosti, ktoré boli sprístupnené v roku 2012, vykazujú napredovanie vo všetkých ukazovateľoch spojených s hlavnými cieľmi stratégie Európa 2020. Z najnovších známych výsledkov vyplýva tendencia približovania sa k cieľu 40 % vysokoškolských absolventov (2010: 33,5 %; 2011: 34,6 % a 2012: 35,8 %). Podobne, aj najnovšie výsledky, pokiaľ ide o hlavný cieľ stratégie Európa 2020, ktorým je zníženie počtu osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou na 10 %, vykazujú pozitívnu tendenciu (2010: 14,1 %; 2011: 13,5 % a 2012: 12,8 %). Na rozdiel od toho, dva kľúčové rozmery tejto politiky, zamestnateľnosť a ekonomická situácia mladých, zaznamenali v roku 2012, rovnako ako v roku 2011, zhoršenie a v roku 2012 sa zaznamenalo zhoršenie, aj pokiaľ ide o výsledky v oblasti základných zručností a zručností v cudzích jazykoch. V roku 2012 bol znovu zaznamenaný celkovo vzostupný trend v dopyte po mobilite vo všetkých podprogramoch, ako aj po decentralizovanej spolupráci. Od vzniku programu Erasmus ho využilo viac ako 2,5 milióna študentov. Z prieskumov vyplýva, že 97 % bývalých študentov v rámci programu Erasmus považuje to, že študovali v zahraničí, za výhodu na trhu práce. Na účely akcií Marie Skłodowska-Curie programu Ľudia (RP7) bolo viazaných 0,9 miliardy EUR (zvýšenie o 19 % v porovnaní s rokom 2011). Od roku 2007 bolo v rámci neho podporených približne 44 500 výskumných pracovníkov (11 100 v roku 2012) 130 rôznych národností pracujúcich vo viac ako 75 krajinách. Viac ako 50 % financovaných výskumných projektov priamo rieši hlavné spoločenské výzvy vymedzené v stratégii Európa 2020 (ako je zmena klímy). V súlade s cieľmi bola zachovaná porovnateľne vysoká miera účasti žien (36,5 %) a účasť súkromných spoločností ako hosťujúcich organizácií (24 %) presiahla cieľ na úrovni 20 %. Odhaduje sa, že v roku 2012 malo pracovné miesta 79 % jednotlivých vedeckých pracovníkov dva roky po absolvovaní výskumných štipendií. Z dôvodu rozpočtových škrtov v USA a Kanade sa od roku 2011 bilaterálne programy EÚ s týmito krajinami už nevykonávali. V roku 2012 boli sprístupnené dve priebežné hodnotenia: jedno o programe výdavkov na medzinárodnú mobilitu pre študentov na magisterskej a doktorandskej úrovni – Erasmus Mundus II (EM II) – za obdobie rokov 2009 – 2011 a druhé o programe výdavkov na medzinárodnú mobilitu výskumných pracovníkov – COFUND a akcie jednotlivých štipendií, ako súčasť programu Ľudia v RP7. Hodnotením EM II sa zistilo, že program poskytuje výraznú podporu a dôležitý príspevok k procesu internacionalizácie v oblasti európskeho vysokoškolského vzdelávania. EM II podporuje rozvoj zručností, ktoré sú relevantné na trhu práce. Z hľadiska zamestnateľnosti sa však v hodnotení zistilo, že súčasné zameranie EM II na akademické a vysokoškolské vzdelávanie úplne neslúži potrebám EÚ. Činnosti by mali byť otvorenejšie pre medzinárodnú mobilitu a spoluprácu v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. V hodnotení sa takisto navrhlo posilnenie prepojení so súvisiacimi programami, aby sa posilnili synergie a zabránilo sa zistenému prekrývaniu. V hodnotení sa zistilo, že program sa vykonával efektívne, pretože je pravdepodobné, že sa väčšina plánovaných výstupov dosiahne za nižšie náklady, ako sa predpokladalo, a výstupy programu sa dosahovali s analogickými alebo nižšími nákladmi, ako boli náklady na porovnateľné štipendijné programy. So zreteľom na aspekty riadenia sa zistilo, že koordinácia EM II na strategickej úrovni zostala problematická z dôvodu rozdelenia zodpovedností v rámci Komisie. Predložené boli ďalšie návrhy, ako napríklad v oblasti monitorovania. Výsledky sa použili na poskytnutie informácií na účel návrhu programu „Erasmus pre všetkých“ na obdobie rokov 2014 – 2020. Hodnotením sa takisto zistilo, že pokiaľ ide o COFUND a akcie jednotlivých štipendií, tieto akcie dosahujú svoje ciele a posilňujú výskumnú kapacitu EÚ zvyšovaním kvality a počtu výskumných pracovníkov. Akcie jednotlivých štipendií COFUND prispievajú kvantitatívne aj kvalitatívne k posilneniu potenciálu ľudských zdrojov Európskeho výskumného priestoru posilňovaním výskumných kapacít, schopností a sietí. Program COFUND zlepšil administratívne a prevádzkové postupy približne tretiny hosťujúcich organizácií, a to najmä z hľadiska zvyšovania otvorenosti náboru pre nadnárodnú mobilitu a využívania nezávislého/partnerského preskúmania vo výberových procesoch. K zlepšeniam došlo aj v oblasti transparentnosti postupov. Hlavný vplyv na hosťujúce organizácie sa prejavuje na rozšírení výskumnej kapacity a poskytnutí inštitúciám prístupu k vysokokvalitným výskumným pracovníkom, ktorých by inak možno neprilákali. Toto zase vedie k výraznejším inštitucionálnym výskumným výstupom a kapacite na využitie širších medzinárodných znalostných sietí. V priebežnom hodnotení sa takisto označili oblasti, ktoré možno zlepšiť. V dôsledku toho Komisia posilní kvalitatívne normy jednotlivých štipendií vedeckých pracovníkov pomocou efektívnejšieho návrhu a zvýšením ich viditeľnosti mimo Európy prostredníctvom medzinárodných podujatí, konferencií a činností zameraných na šírenie informácií. Zjednodušia sa postupy týkajúce sa informačných požiadaviek a rokovaní o rozpočte a navrhuje sa, aby sa COFUND v rámci programu Horizont 2020 v nasledujúcom VFR otvoril pre komerčné subjekty. Daňová a colná politika Daňová a colná politika EÚ je podporovaná prostredníctvom dvoch programov výdavkov „Fiscalis 2013“ a „Colníctvo 2013“, ktorých cieľom je zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a podpora výmeny informácií. V roku 2012 predstavovali záväzky týchto dvoch programov výdavkov 82,3 milióna EUR. Pokiaľ ide o Fiscalis 2013, na približne 300 programových činnostiach (seminároch, projektových skupinách a multilaterálnych kontrolách) sa zúčastnilo približne 3 600 úradníkov. Pokiaľ ide o Colníctvo 2013, na približne 370 programových činnostiach (seminároch a projektových skupinách) sa zúčastnilo približne 5 400 úradníkov. Oba programy podporil aj rozvoj modulov elektronického vzdelávania. Spätná väzba od účastníkov programových činností potvrdzuje, že tieto činnosti systematicky dosahujú svoje ciele[13]. Programy prispievajú k lepšiemu fungovaniu Európskych informačných systémov (EIS) pre dane a clá. EIS pre dane spracúva výmenu 850 miliónov správ, ktoré sú veľmi dôležité v boji proti daňovým podvodom. EIS pre clá každoročne spracúva transeurópsku časť predstavujúcu 245 miliónov colných vyhlásení, pričom kontroluje colné konanie tovarov v 9 miliónoch nákladných vozidiel pohybujúcich sa cez EÚ, pričom každé využíva tranzitný režim, a kontroluje uvoľnenie 12 miliónov vývozov z EÚ[14]. Spoločná komunikačná sieť pre európske informačné systémy, ktorá je nosnou konštrukciou prevádzky európskych IT systémov pre clá a dane, bola v prevádzke počas 99,73 % času, čo je nad úrovňou cieľa 97 %[15]. To znamená, že systémy kritické pre prevádzku (VIES, NCTS a TARIC[16]) sú používateľom dostupné 24 hodín denne, 365 dní v roku. Okruh 1b – Súdržnosť pre rast a zamestnanosť Politika zamestnanosti a sociálnych vecí V kontexte recesie a hospodárskej krízy neboli v roku 2012 splnené ciele zamestnanosti ani boja proti chudobe, ktoré boli stanovené v rámci stratégie EÚ 2020. Napriek tomu sa rôznymi činnosťami politiky v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí dosiahli pozitívne výsledky a prispelo sa k riešeniu problémov súvisiacich s krízou. Európsky sociálny fond, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), nástroj predvstupovej pomoci (IPA), Program EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity (PROGRESS), európsky nástroj mikrofinancovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (nástroj mikrofinancovania) a finančné prostriedky pridelené na prácu v Európe, sociálny dialóg a mobilitu – tie všetky prispeli k podpore dosiahnutých výsledkov. Na hlavné výdavkové oblasti (ESF a EGF) bolo viazaných viac ako 11 miliárd EUR. Na integrované usmernenia pre rast a pracovné miesta bolo vyčlenených 94 % finančných prostriedkov, čo výrazne presahuje cieľ stanovený vo všeobecnom nariadení[17]. Fondy pomohli v období rokov 2007 – 2011 občanom v počte 49,5 milióna a splnili svoje ciele z hľadiska špecifických cieľových skupín (ženy, ľudia patriaci k zraniteľným skupinám). Do konca roka 2012 bolo na ESF a EGF na obdobie rokov 2007 – 2013 už viazaných 88 % celkových rozpočtových prostriedkov a vyplatených 53,5 %. EGF, ktorý takisto plní dôležitú úlohu v súdržnosti EÚ, prispel k tomu, že sa do zamestnania vrátilo viac ako 10 000 pracovníkov. Hodnotiace informácie predstavujú ďalší dôkaz o výkonnosti finančných nástrojov a vzťahujú sa na vykonávanie a účinky programov. V hodnotení pomoci ESF pre celoživotné vzdelávanie sa posúdilo programové obdobie rokov 2000 – 2006 a prvé štyri roky obdobia 2007 – 2013. V období rokov 2000 až 2010 malo z činností v oblasti celoživotného vzdelávania podporovaných z ESF prospech podľa odhadov 25 miliónov mladých ľudí, 18 miliónov jednotlivcov s nízkou úrovňou zručností a 1,9 milióna starších ľudí v celej EÚ. Dospelo sa k záveru, že bez ESF by sa mnohé z týchto intervencií neuskutočnili. ESF zabezpečil, že skupiny, ku ktorým by inak nebol dosah, najmä podskupiny osôb s nízkou úrovňou zručností a mládeže, majú z cielených intervencií prospech. V správe boli uvedené činnosti, ktoré boli úspešnejšie v zameraní sa na tieto cieľové skupiny, a ďalšie faktory úspechu. Dôkazy zhromaždené počas hodnotenia boli použité na zlepšenie obsahu a očakávanej realizácie činností celoživotného vzdelávania podporovaných z ESF zameraných na tri cieľové skupiny v programovom období rokov 2014 – 2020. Hodnotenie reakcie ESF na hospodársku a finančnú krízu preukázalo flexibilitu ESF ako nástroja schopného rýchlo reagovať na krízu. Do konca roka 2010 bolo prispôsobených 84 zo 117 operačných programov. Väčšina zmien sa týkala rozšírenia rozsahu pôsobnosti, spustenia osobitných výziev na predkladanie návrhov a zahrnutia ďalších cieľových skupín v závislosti od konkrétnej situácie a konkrétneho systému miestnej správy. ESF zlepšil konzistentnosť protikrízových opatrení z dlhodobej perspektívy štrukturálneho prispôsobenia, keďže ESF sa všeobecne využíval na financovanie systémov odbornej prípravy poskytujúcich krátkodobú prácu, čím sa dopĺňala aktívna zložka k existujúcim trvalejším opatreniam. Dve správy expertnej hodnotiacej siete ESF sa vzťahovali na výkonnosť ESF v oblasti „Prístupu k zamestnaniu“ a „Sociálneho začlenenia“. Pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, podporených bolo viac ako 12,5 milióna konečných príjemcov, pričom viac ako 2,4 milióna z nich získalo zamestnanie. Zistených však bolo málo dôkazov o udržateľnosti vytvoreného zamestnania. Pokiaľ ide o sociálne začlenenie, zapojených bolo viac ako 14,5 milióna konečných príjemcov, ktorí boli v širokej škále cieľových skupín nezamestnaných, migrantov a mladých ľudí. Preukázalo sa, že najúčinnejšími intervenciami sú práca v školách s mladými ľuďmi ohrozenými predčasným ukončením školskej dochádzky a v období prechodu zo školy do práce, v intervenciách s rodinami z rómskych komunít a v činnostiach smerujúcich k tomu, aby sa dospelí vrátili do vzdelávacieho systému. Hodnotiaca štúdia, v ktorej sa meral vplyv meniacich sa regulačných požiadaviek na administratívne náklady a zaťaženie, poskytla návrhy pre budúci ESF na obdobie rokov 2014 – 2020. Z analýzy vyplynulo, že celkové administratívne náklady boli primerané, dosahovali 4,8 % celkových rozpočtov ESF na obdobie rokov 2007 – 2013, v porovnaní s podobnými programami vykonávanými Svetovou bankou, MMF alebo Organizáciou spojených národov. Napriek tomu sa uviedlo, že ďalšie úsilie na zníženie administratívnych nákladov a záťaží by malo byť zamerané na tie úlohy, ktoré predstavujú najväčší podiel administratívnych nákladov a záťaže, ako sú požiadavky na informácie a publicitu, ktoré predstavujú 18,5 % administratívnych nákladov. Takisto sa však naznačilo, že ďalšie zníženia administratívnych nákladov a záťaží by nemali byť na úkor kladných aspektov správy programu, ako je kapacita vybudovaná na výber operácií, pretože takto by sa znížila nákladová efektívnosť programov. Zo strednodobého hodnotenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) vyplynulo, že prípady, ktoré dosahovali lepšie výsledky, mali tendenciu súvisieť s poskytovaním individuálnej pomoci pracovníkom a osobám, ktoré takisto využívali opatrenia silnej vnútroštátnej podpory. Okrem priameho opätovného zamestnania pomoc EGF generovala aj ďalšie pozitívne účinky pre jednotlivcov z hľadiska zvýšenej sebadôvery a lepšieho hľadania pracovného miesta. V hodnotení sa zistilo, že v prípadoch, keď bola podpora z EGF poskytnutá po značne dlhom čase od straty pracovného miesta, mnohí prepustení pracovníci už medzitým znovu vstúpili na trh práce, pričom tí zvyšní mali tendenciu mať zložitejší profil, ktorému sa ťažšie pomáha. Boli podané návrhy na zlepšenie architektúry EGF na: zvýšenie flexibility vykonávania, zrýchlenie procesu uplatňovania, posilnenie kapacity na predkladanie žiadostí na vnútroštátnej a regionálnej/miestnej úrovni a zabezpečenie ďalších príležitostí na výmenu poznatkov a osvedčených postupov, ako aj posilnenie monitorovania a podávania správ. Zo strednodobého hodnotenia programu PROGRESS napokon vyplýva, že výsledky programu sú pozitívne, keďže sa dosiahla lepšia kvalita debát na rôznych úrovniach, procesov, lepšia spolupráca a spoločné využívanie osvedčených postupov, a zároveň sa vytvorili štatistické nástroje a ukazovatele na posilnenie tvorby politiky na základe dôkazov. Činnosti financované v rámci programu PROGRESS takisto ovplyvnili politiky a právne predpisy EÚ (napr. ciele stratégie Európa 2020 zamerané na boj proti chudobe, reforma dôchodkových systémov, vykonávanie právnych predpisov o zdraví a bezpečnosti na pracovisku a širšie pracovné právo). Regionálna politika Regionálna politika sa realizuje pomocou zdieľaného hospodárenia a je financovaná Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohéznym fondom, ktoré predstavujú viac ako 28 % celkového rozpočtu EÚ na rok 2012 v záväzkoch. V roku 2012 bolo vyplatených 38,2 miliardy EUR, ktoré tvorili najmä refundácie členským štátom z EFRR a Kohézneho fondu za programové obdobia rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013. Výdavky deklarované členskými štátmi Komisii za EFRR a Kohézny fond za obdobie rokov 2007 – 2013 dosiahli na konci roka 2012 priemerne 41,2 %. V niektorých členských štátoch však boli miery výdavkov výrazne podpriemerné (najmä v Rumunsku a Bulharsku), čo je predmetom obáv a viedlo k výzvam pre členské štáty, aby zrýchlili mobilizovanie dostupných fondov EÚ a zamerali sa na zacielenie výdavkov tak, aby sa maximalizoval vplyv na rast a zamestnanosť. V reakcii na krízu bolo viac ako 30 miliárd EUR z EFRR a Kohézneho fondu preprogramovaných s využitím flexibility, ktorú umožňuje právny rámec, na podporu najnaliehavejších potrieb a na posilnenie určitých investičných oblastí. Hlavné trendy naznačujú presun smerom k V a V, podpore podnikania, trvalo udržateľnej energii, kultúrnej a sociálnej infraštruktúre, cestám a trhu práce v celej EÚ-27. S cieľom chrániť investičné stratégie v oblasti rastu a zamestnanosti a znížiť tlak na vnútroštátne rozpočty sa zvýšili miery spolufinancovania EÚ v deviatich členských štátoch a uskutočnili sa ďalšie platby „navrch“ (zvýšenie mier spolufinancovania až na 95 %) v prípade programov pre Grécko, Írsko, Lotyšsko, Portugalsko, Rumunsko a Maďarsko. Z dôkazov[18] vyplýva, že výstupy a výsledky politiky sa v praxi začali rýchlejšie prejavovať v roku 2011 po pomalom začiatku v prvých rokoch obdobia a preukázala sa veľmi dôležitá úloha kohéznej politiky v udržiavaní verejných investícií v niekoľkých členských štátoch. Súhrnné údaje použitých spoločných ukazovateľov ukázali dosiahnuté výsledky za prvých päť rokov súčasného programového obdobia. Medzi najdôležitejšie dosiahnuté výsledky, ktoré prispievajú k hlavným iniciatívam stratégie Európa 2020 v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, patrí vytvorenie takmer 400 000 pracovných miest (z ktorých 190 000 bolo vytvorených od roku 2010) vrátane viac ako 15 600 pracovných miest v oblasti výskumu a takmer 170 000 pracovných miest v MSP. Bolo podporených viac ako 142 000 MSP; bolo podporených viac ako 53 000 začínajúcich podnikov (z nich 28 000 od roku 2010); takmer 1,9 milióna ďalších ľudí má prístup k širokopásmovému pripojeniu; bolo spustených viac ako 5000 dopravných projektov a bolo podporených viac ako 19 000 projektov v oblasti vzdelávacej infraštruktúry. V roku 2012 sa vykonalo niekoľko hodnotení. Okrem hodnotení, ktoré vykonali jednotlivé členské štáty[19], a správ o jednotlivých krajinách od expertnej hodnotiacej siete vykonala hodnotenia rôznych aspektov politiky súdržnosti samotná Komisia[20]. Dve hodnotenia ex post o desiatich hlavných projektoch spolufinancovaných z ERFF a Kohézneho fondu v rokoch 1994 – 1999 a financovaných z Kohézneho fondu v rokoch 2000 – 2006 poskytli dôkazy o vplyve a pridanej hodnote investícií fondov do infraštruktúry v oblasti dopravy a životného prostredia (pozri ďalej). Zistenia hodnotení sa premietajú do programových usmernení na obdobie rokov 2014 – 2020. V hodnotení Kohézneho fondu ex post za obdobie rokov 2000 – 2006 sa potvrdilo, že spolufinancované projekty mali významný vplyv na rozšírenie a zlepšenie dopravnej siete v krajinách prijímajúcich pomoc. Napríklad sa dosiahli veľké zlepšenia mnohých tranzitných trás križujúcich príslušné krajiny a v dopravných spojeniach so susednými krajinami. Hoci rozsah, v ktorom environmentálne projekty vytvorili výhody presahujúce náklady na ich vykonanie, je neistý, tieto projekty majú významný vplyv na ochranu životného prostredia a znižovanie znečistenia, takže zlepšujú udržateľnosť hospodárskeho rozvoja a kvalitu života naprieč mnohými krajinami prijímajúcimi pomoc. Dôležitým zistením bol dlhodobejší vplyv projektov zameraných na investície do infraštruktúry, ktorý zvyčajne môže byť posúdený až po určitých rokoch prevádzky, často dlho po uzavretí obdobia financovania. V hodnotení sa informovalo aj o výrazných oneskoreniach vykonávania projektov. Osobitne to platí v súvislosti s environmentálnymi projektmi a s veľkými projektmi všeobecne v krajinách EÚ-12. Hodnotenie ex post za obdobie 1994 – 1999 prispelo ďalšími dôkazmi o trvaní obdobia predtým, než je možné identifikovať vplyvy, čím sa preukazuje, že až po piatich rokoch prevádzky veľkých projektov zameraných na investície do infraštruktúry možno náležite posúdiť strednodobé vplyvy. V hodnotení sa identifikoval „zoznam prísad“, s ktorým sa môže zabezpečiť maximálny vplyv projektov verejných investícií. Úspešné investície sa napríklad pravdepodobnejšie prejavia, keď je správne namiešaná podnikavosť, profesionalita, manažérska diskrétnosť a zodpovednosť voči vláde. V roku 2012 Dvor audítorov takisto vykonal audity výkonnosti niektorých finančných nástrojov. Odporúčania Dvora audítorov boli zamerané na otázky, ako je potreba pravidelného monitorovania, používanie porovnateľných ukazovateľov výkonnosti a zlepšenie výberových kritérií. Odporúčania zohľadnila Komisia v návrhu budúcej politiky, napríklad prostredníctvom podmienenosti ex ante a návrhu spoločných ukazovateľov s vymedzeniami pojmov vypracovanými v spolupráci s členskými štátmi. Najdôležitejšie je, že návrhy Komisie pre budúce nástroje v oblasti oveľa explicitnejších špecifických cieľov a priorít kladú dôraz na riešenie otázok týkajúcich sa výkonnosti, ktoré nastolil Súdny dvor. Celkovo sa správami členských štátov, hodnoteniami a vlastnou analýzou Komisie potvrdzuje primeranosť návrhov Komisie na ďalšie programové obdobie, najmä pokiaľ ide o koncentráciu, lepšie programovanie a monitorovanie, spoločné ukazovatele do budúcnosti a rámec výkonnosti s míľnikmi a cieľmi, hodnotenie a zodpovednosť za dosiahnuté výsledky, ako aj za minuté zdroje. Ďalej sa potvrdilo, že je nevyhnutná pravidelná politická debata o výkonnosti politiky, ktorá je navrhnutá do budúcnosti. Okruh 2 – Ochrana a správa prírodných zdrojov Environmentálna politika LIFE+ podporuje environmentálne projekty a projekty na ochranu prírody v celej EÚ, ako aj v niektorých kandidátskych, pristupujúcich a susedných krajinách. Vykonáva sa prostredníctvom priameho centralizovaného riadenia. V roku 2012 boli viazané rozpočtové prostriedky vo výške 332,9 milióna EUR (0,2 % rozpočtu EÚ na rok 2012). Na konci roka 2012 bolo sprístupnené konečné hodnotenie LIFE+ (obdobie rokov 2007 – 2013), a to len dva roky po strednodobom hodnotení a jeden rok po návrhu nového programu LIFE. Vzhľadom na načasovanie hodnotenia bolo dokončených len veľmi málo projektov financovaných v rámci LIFE+ (40 projektov z predpokladaných 1 300 – 1 400) a následne sa hodnotenie zameralo viac na programové procesy ako na posúdenie výkonnosti projektov. V hodnotení sa potvrdila pridaná hodnota EÚ, ktorá vyplýva zo schopnosti LIFE fungovať ako platforma na výmenu postupov a znalostí, a odporúčalo sa, aby význam kladený na pridanú hodnotu EÚ bol zachovaný a posilnený. V hodnotení sa zistili zlepšenia v niektorých oblastiach vykonávania programu v porovnaní so staršími hodnoteniami. Napríklad väčší význam sa pripísal pridanej hodnote EÚ vo výbere projektov, hoci príjemcovia zostávajú naďalej z veľkej časti zameraní na svoje jednotlivé projekty a profily. Zatiaľ čo proces elektronického podávania žiadosti znížil administratívnu záťaž žiadostí, táto záťaž je mierne vyššia ako v prípade iných programov EÚ. Je potenciál na rozšírenie využívania elektronického podávania správ v monitorovaní projektov s cieľom ďalej znížiť záťaž. Dôkazy z hodnotení a konzultácií prispeli k návrhu nového programu. Návrh nového programu na ďalší VFR zahŕňa tieto ciele: vytvoriť lepšie prepojenie s prioritami politiky EÚ vrátane oblasti klímy, podporovať využívanie integrovaných projektov, vyvíjať synergie a komplementárnosť s inými fondmi EÚ, podporovať pridanú hodnotu EÚ a solidaritu/spoločné úsilie a zjednodušiť program. Poľnohospodárska politika a politika rozvoja vidieka Rozpočet na rok 2012 na spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP) predstavuje 58,59 miliardy EUR v záväzkoch. So zreteľom na prvý pilier SPP, ktorý zahŕňa priamu podporu príjmov, údaje o priamej pomoci naznačujú, že oddelené platby stabilizujú príjmy poľnohospodárskych podnikov a prispievajú tak k hospodárskej životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov. Priame platby naďalej výrazne prispievajú k poľnohospodárskym príjmom z podnikania (príjmom rodinných poľnohospodárskych podnikov). Priame platby v roku 2012 priemerne dosahovali takmer polovicu príjmov rodinných poľnohospodárskych podnikov. V rámci schémy priamej pomoci sa podpora udeľuje viac ako 7 miliónom poľnohospodárov. Údaje o trhových opatreniach naznačujú, že reformy SPP zlepšili trhovú orientáciu poľnohospodárstva EÚ a znížili verejnú intervenciu a pomoc na súkromné skladovanie – tieto mechanizmy, ktoré boli tradičnými nástrojmi SPP, sa teraz stali opatreniami bezpečnostnej siete v tom rozsahu, že verejné zásoby boli v podstate odstránené. So zreteľom na druhý pilier zahŕňajúci politiku rozvoja vidieka sa v roku 2012 urobil ďalší pokrok v uzatváraní programov vzťahujúcich sa na obdobie rokov 2000 – 2006 a vo vykonávaní programov v oblasti rozvoja vidieka na obdobie rokov 2007 – 2013. Hoci ešte je priestor na pokrok v oblasti kvality údajov poskytovaných členskými štátmi, na základe dostupných údajov možno informovať o podstatných dosiahnutých výsledkoch. Napríklad hodnota poľnohospodárskej produkcie v rámci uznanej značky kvality/noriem podporovaných Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) v súčasnosti dosiahla 13,2 miliardy EUR, čo predstavuje 80 % konečného programového cieľa stanoveného na rok 2013 a 62 miliónov občanov vo vidieckych oblastiach využilo zlepšené služby podporované EPFRV, čo predstavuje 87 % konečného programového cieľa stanoveného na rok 2013. Z finančného hľadiska bolo na konci roka 2012 z celkového rozpočtu vo výške 96,2 miliardy EUR použitých 58,9 miliardy EUR na obdobie rokov 2007 - 2013. Osi 1, 3 a 4 v súčasnosti dosiahli 43,8 % prideleného rozpočtu. Nie je však isté, či tento pozitívny trend bude pokračovať, pretože hospodárska kríza znižuje možnosti členských štátov poskytovať náležité financovanie a administratívnu kapacitu na vykonávanie programov. V roku 2012 sa vykonalo šesť hodnotení rôznych prvkov SPP, v ktorých sa skúmali najmä vplyvy opatrení SPP na trhy, príjmy poľnohospodárskych podnikov, štruktúry produkcie, konkurencieschopnosť, životné prostredie a rozvoj vidieka. Aj osem osobitných správ Dvora audítorov poskytlo spätnú väzbu o cielených opatreniach týkajúcu sa výkonnosti[21]. Výsledky týchto hodnotení a osobitných správ upozorňujú na potrebu lepšieho cielenia opatrení, zjednodušenia a zlepšeného monitorovania dosiahnutých výsledkov a cieľov. Pokiaľ ide o politiku rozvoja vidieka, v roku 2012 sa uskutočnilo hodnotenie programov rozvoja vidieka ex post za obdobie rokov 2000 – 2006 s celkovým rozpočtom 59,2 miliardy EUR, ako aj syntéza strednodobých hodnotení programov rozvoja vidieka na obdobie rokov 2007 – 2013 s celkovým rozpočtom 96,2 miliardy EUR. Z výsledkov vyplýva, že programy rozvoja vidieka preukázali schopnosť vytvárať kladné hospodárske a environmentálne vplyvy, hoci väčšina opatrení má viac vplyvu na úrovni jednotlivých príjemcov ako na úrovni celého vidieckeho hospodárstva a obyvateľstva. Zdá sa, že účinky na príjmy veľmi korelujú s efektívnym cielením podpory zameranej na konkrétne opatrenia a kombinovaným uplatňovaním opatrení. Okrem toho sa opatreniami na rozvoj vidieka zachovávala alebo vytvárala zamestnanosť vo vidieckych oblastiach. Zdá sa, že čisté účinky opatrení programov rozvoja vidieka na zamestnanosť sú všeobecne nižšie ako čisté účinky na príjmy, hoci je ťažké odčleniť vplyv intervencií programov rozvoja vidieka od vplyvu iných faktorov. Závery a odporúčania týchto hodnotení sa premietli v návrhu politiky rozvoja vidieka na obdobie rokov 2014 – 2020 vrátane potreby lepšieho cielenia opatrení, zlepšenia stratégií a tvorby stratégií na rozvoj vidieka, komplementárnosti medzi opatreniami a posilňovania komplementárnosti medzi programami na rozvoj vidieka a inými programami a fondmi. Skúsenosti nadobudnuté v súvislosti s reformou vo vinárskom sektore prijatou v roku 2008 umožnili Komisii dospieť k záveru, že reforma bola implementovaná úspešne a že v sektore vinohradníctva a vinárstva už neexistuje štrukturálny prebytok[22]. Tieto závery boli podporené hodnotením vinárskeho sektora vinohradníctva a vinárstva, ktoré sa vzťahovalo na obdobie rokov 2001 – 2011 a bolo zamerané na účinky reformy z roku 2008. Hodnotenie obsahovalo ďalšiu analýzu osobitnej správy Dvora audítorov[23], v ktorej sa upozornilo na chýbajúce kľúčové ukazovatele výkonnosti, nadmerne širokú diskrečnú právomoc členských štátov vo vykonávaní reštrukturalizačných a konverzných opatrení a príliš vysokú úroveň mier pomoci. Hodnotením sa zistilo, že vykonávanie opatrení pomocou národných programov pomoci, ktoré umožňujú flexibilitu a prispôsobivosť podporných opatrení miestnym potrebám sektorov vinohradníctva a vinárstva, bolo účinné. Vyskytli sa však určité problémy v riadení politiky obmedzujúce účinnosť, napríklad uplatňovaním príliš nepružných postupov. V hodnotení opatrení posilňujúcich konkurencieschopnosť výrobcov vína a trhu v EÚ sa konštatovalo, že opatrenia sú efektívnejšie, ale implementácia zo strany niektorých členských štátov/regiónov (nedostatočné zacielenie na príjemcov) znížila efektívnosť. Zdá sa, že súčasným prístupom sa nedosiahlo zjednodušenie a dochádza k nesúladu medzi opatrením na propagovanie súkromných značiek na trhoch tretích krajín a opatreniami umožňujúcimi všeobecnú propagáciu na trhu EÚ. V hodnotení odvetvia obilnín sa potvrdilo, že hoci je potrebná pomoc na podporu príjmov výrobcov, prechod na oddelenie priamych platieb obmedzuje rušivé vplyvy a zabezpečuje súlad s celkovými cieľmi SPP. Výrobné rozhodnutia poľnohospodárov a spracovateľov viac určujú trhové signály, čo prispieva k zlepšeniu konkurencieschopnosti a hladkému fungovaniu vnútorného trhu. Opatrenia podporili rozvoj obilnín a konečné použitia, v ktorých má EÚ porovnateľnú výhodu. Reforma bola pomerne efektívna, keďže náklady na opatrenia zamerané na obilniny sa znížili, pričom platobné agentúry členských štátov a v menšom rozsahu aj výrobcovia vnímajú administratívnu záťaž ako zvládnuteľnú. V hodnotení programu konzumácie ovocia v školách sa preskúmali vplyvy tejto iniciatívy spustenej v roku 2008. Zistilo sa, že program bol z krátkodobého hľadiska účinný v zvyšovaní konzumácie ovocia a zeleniny deťmi, pričom krátke obdobie vykonávania zatiaľ neumožnilo hodnotenie vplyvu na zlepšenie stravovacích návykov z dlhodobejšieho hľadiska. Pokiaľ ide o vplyv financovania EÚ na účinnosť programu, v hodnotení sa naznačuje, že pomoc EÚ má pozitívny alebo dokonca kľúčový vplyv. Program sa považuje za podstatný pre vykonávania národných alebo regionálnych programov konzumácie ovocia v školách v takmer všetkých zúčastňujúcich sa členských štátoch. Do zmien navrhnutých v programe v rámci návrhov reformy SPP 2020 boli navrhnuté osobitné odporúčania na zvýšenie úrovne spolufinancovania EÚ a rozšírenie rozsahu opatrení na pomoc z EÚ. Nakoniec, v hodnotení ex post akčného plánu EÚ pre lesy sa preskúmala implementácia 18 osobitných akcií plánu počas obdobia rokov 2007 – 2011. Výsledky a odporúčania tohto hodnotenia poskytujú hlavné vstupné informácie v preskúmaní akejkoľvek budúcej lesníckej stratégie EÚ. Politika v oblasti námorných záležitostí a rybného hospodárstva Politiky EÚ v oblasti námorných záležitostí a rybného hospodárstva sú podporované prostredníctvom programov výdavkov spojených s vykonávaním spoločnej politiky rybného hospodárstva v oblasti morského práva, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (EFF) a Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF). Do júla 2012 členské štáty vykázali, že záväzky v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo dosiahli celkovo takmer 2,423 miliardy EUR, čo je 56,3 % sumy naprogramovanej na celé obdobie. V roku 2012 bolo sprístupnených šesť hodnotení vrátane hlavných oblastí výdavkov: hodnotenia dohôd o partnerstvách v sektore rybolovu (podporené finančnými prostriedkami na vykonávanie spoločnej politiky v oblasti rybolovu a v oblasti morského práva) ex post a strednodobé hodnotenie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, ktoré sa vzťahovalo na obdobie rokov 2007 – 2010. Okrem týchto hodnotení poskytli ďalšie vstupné informácie o výkonnosti osobitné správy Európskeho dvora audítorov, interné audity a údaje z registra flotily EÚ. Súhrnná správa o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo bola prevažne zameraná na vykonávanie programu z dôvodu jej obmedzeného časového pokrytia a zodpovedajúceho nedostatku údajov o výkonnosti. Predovšetkým, údaje z národných správ boli veľmi rozmanité, preto nebolo možné vypracovať porovnania medzi členskými štátmi, takže ide o aspekt, ktorý bude potrebné napraviť pre nasledujúci VFR. Zo správy vyplynulo, že kým napredovanie vo väčšine oblastí s najvyššou prioritou („osí“) bolo uspokojivé, miera realizácie opatrení na osi 4 týkajúcej sa udržateľného rozvoja rybného hospodárstva bola najnižšia vzhľadom na to, že akcie boli všeobecne ešte vo veľmi skorých etapách implementácie. To, prečo došlo k oneskoreniam vo vykonávaní, sa dá vysvetliť najmä obmedzeným spolufinancovaním z dôvodu nepriaznivého hospodárskeho prostredia, obmedzeným prístupom k úverovému financovaniu a neskorým dátumom spustenia programov. Naopak, uvedené boli určité faktory úspechu vrátane efektívnej správy a zvýšeného záujmu sektora. V súhrnnej správe sa uviedlo, že systémy monitorovania celkovo fungovali dobre, je však potrebné ešte zlepšiť kvalitu a vymedzenie ukazovateľov. Tieto skutočnosti sa zohľadnili pri vypracúvaní systému hodnotenia a monitorovania nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo, v ktorom sa premieta výraznejšie zameranie sa na výsledky, ktoré politika má. Dosahuje sa to zavedením zreteľnejšej intervenčnej logiky v operačných programoch s použitím spoločných ukazovateľov výstupu a výsledkov pre monitorovanie a zahrnutím výkonnostného rámca a rezervy do programov. Okrem toho z aktualizovaných údajov za rok 2012 vyplýva, že na konci roka 2012 boli oneskorenia na osi 4 zvládnuté a že prináša dobré výsledky. Ako doplňujúce informácie k súhrnnej správe o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo údaje v registri flotily EÚ vykazujú, že podpora určená na vyradenie rybárskych plavidiel z prevádzky takmer dosiahla ciele stanovené v operačných programoch členských štátov. V roku 2012 bolo s podporou Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo vyradených z prevádzky 603 plavidiel. Európsky dvor audítorov však upozornil, že podpora Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo na vyradenie rybárskych plavidiel z prevádzky nemala dostatočný vplyv na rybolovnú kapacitu alebo úsilie, ani nedokázala opäť nastoliť rovnováhu medzi kapacitou flotily a rybolovnými príležitosťami dlhodobým spôsobom. Komisia zohľadnila tieto zistenia pri navrhovaní nového Európskeho námorného a rybárskeho fondu na obdobie rokov 2014 – 2020 tak, že navrhla ukončiť opatrenia týkajúce sa flotily, ktorými sa neznížila nadmerná kapacita európskej rybárskej flotily. Hodnotenia niektorých dohôd o partnerstve v sektore rybolovu ex post naznačujú, že dohody o partnerstve v sektore rybolovu prispievajú k vytvoreniu hospodárskeho blahobytu a zamestnanosti pre EÚ, ako aj pre partnerskú krajinu. Pokiaľ ide o efektívnosť, dohody o partnerstve v sektore rybolovu zaručili prístup plavidiel EÚ do mnohých výhradných hospodárskych zón tretích krajín v rámci regulovaného rámca, pričom poskytujú zdroje na zlepšenie miestnej správy rybného hospodárstva. Preto sa môžu považovať za prínosné pre EÚ aj pre partnerské krajiny, ktoré sú príjemcami pomoci. Vo vnútornom audite Komisie sa však uvádza, že existovali určité nedostatky v riešení súčasného postupu hodnotenia jednotlivých dohôd, a odporúča sa rozvoj a vykonávanie štandardnej metodiky s koherentným a systémovým prístupom na vykonávanie hodnotení ex post, ako aj ex ante. Tieto odporúčania sa v súčasnosti vykonávajú prostredníctvom nových interných usmernení o hodnoteniach dohôd o partnerstve v sektore rybolovu, ktoré sa týkajú metodických otázok, ako aj praktických informácií o postupoch a požiadavkách. Na uvedenom základe bol vypracovaný nový referenčný rámec, ktorý sa má použiť v priebežných a budúcich hodnoteniach. Hodnotenie ex post zamerané na uplatňovanie režimu kompenzácie za dodatočné náklady vynaložené pri obchodovaní s určitými produktmi rybolovu z najodľahlejších regiónov naznačuje, že je účinný pri plnení cieľa, ktorým je prispievať k rozvoju a konkurencieschopnosti príslušného odvetvia rybného hospodárstva. Preto Komisia v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom námornom a rybárskom fonde navrhla na nasledujúce finančné obdobie kompenzačnú schému podobnú tej, ktorá je platná v súčasnosti. Okruh 3A – Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť V roku 2012 boli politiky v oblasti vnútorných záležitostí podporené rozpočtom vo výške 1,37 miliardy EUR v záväzkoch. Podpora je organizovaná prostredníctvom dvoch programov: „Solidarita a riadenie migračných tokov (SOLID)“ a „Bezpečnosť a ochrana slobôd“. Výsledky finančnej výkonnosti zostali uspokojivé s mierami vykonávania 100 % pri záväzkoch a 99 % pri platbách v roku 2012. Z hodnotenia Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti z roku 2012 (podpora vo výške 845 000 EUR v rámci Fondu na prevenciu a boj proti trestnej činnosti) vyplýva pridaná hodnota siete. Na základe tohto hodnotenia a v reakcii na žiadosť Európskej rady o skúmanie možnosti zriadenia Strediska pre monitorovanie trestnej činnosti Komisia odporúčala konsolidáciu dosiahnutého pokroku a zlepšenie fungovania siete namiesto zriaďovania strediska pre monitorovanie. V hodnotení sa takisto uviedlo, že niekoľko nedostatkov, a to aj v organizácii a správe, je potrebné napraviť systematickejším prepojením so sieťou a dohodnutými prioritami EÚ, významnejšou úlohou v poskytovaní vstupných údajov pre tvorbu politík na úrovni EÚ a členského štátu a zvýšením strategického prístupu k určovaniu činností. Komisia momentálne nadväzuje na odporúčania a zistené nedostatky. V roku 2012 vykonal aj Európsky dvor audítorov audit výkonnosti o príspevku Európskeho fondu pre integráciu a Európskeho fondu pre utečencov k integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín. Celkovo Dvor audítorov zdôraznil akcie a projekty, v rámci ktorých boli vykázané kladné výsledky, ale bol kritický, pokiaľ ide o všeobecnú účinnosť fondov, a uviedol niekoľko odporúčaní vrátane potreby zjednodušenia plánovania a zavedenia systémov riadenia a kontroly a systému spoločných ukazovateľov na meranie výstupov a výsledku programu. V návrhoch Komisie pre programy v ďalšom viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020 týkajúcich sa Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť sa zohľadnili odporúčania Dvora audítorov. Komisia však nesúhlasila so záverom Dvora audítorov, pokiaľ ide o účinnosť fondov a možné prekrývanie alebo nedostatočnú komplementaritu EIF a ostatných fondov EÚ. Komisia zabezpečuje potrebné nadväzujúce opatrenia s členskými štátmi tak, aby boli na vnútroštátnej úrovni zavedené primerané opatrenia. V oblasti spravodlivosti sa vykonávali príslušné programy (program Civilná justícia, program Trestná justícia, program Daphne III, program Základné práva a občianstvo, program Protidrogová prevencia a informovanosť a oblasti programu Progres, ktoré sa týkajú rovnosti a boja proti diskriminácii) tak, ako boli naplánované, s pomocou celkového rozpočtu vo výške 119 miliónov EUR. V roku 2012 sa nesprístupnili žiadne nové výsledky hodnotení týchto programov. Okruh 3B – Občianstvo Komunikačná politika V roku 2012 informácie o výkonnosti vykázali pokrok vo vykonávaní troch špecifických cieľov programu „Európa pre občanov“ (v roku 2012: viazaných 28,4 milióna EUR).[24] V rámci programu sa dosiahli jeho ciele, a to z hľadiska finančnej výkonnosti, ako aj vykonaných akcií. V prípade prvého cieľa rozvíjať vedomie európskej integrácie u občanov sa 77,5 % účastníkov programu v 451 zadaných projektoch cíti viac európsky, čím sa prekonal cieľ 75 %. Témy programu, ktoré sa v oprávnených projektoch v roku 2012 najviac zohľadňovali, boli „posilnenie práva občanov plne sa zúčastňovať na demokratickom živote EÚ“ (61 %) a „poskytnutie príležitosti občanom na interakciu a účasť na vytváraní integrovanejšej Európy“ (58 %). V roku 2013 je naplánovaná štúdia vplyvu programu „Európa pre občanov“. Okrem toho bolo v roku 2012 sprístupnených dvanásť hodnotení. Týkali sa Európskeho roku dobrovoľníckej práce 2011, opatrení súvisiacich s „Komunikáciou a médiami“ (priebežné hodnotenie PressEurop) a rôznych aspektov komunikácie na miestnej úrovni (10 hodnotení). Najmä dôkazy o Európskom roku dobrovoľníckej práce 2011 (rozpočet 7,7 milióna EUR viazaných v roku 2012) preukázali, že program mal kladný vplyv na dobrovoľnícku prácu na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni. V hodnotení sa dospelo k záveru, že ciele a činnosti roku dobrovoľníckej práce boli relevantné a cielené a že prístup zameraný na výsledky úspešne dokázal splniť ciele vo všetkých členských štátoch, hoci vplyv kolísal v závislosti od špecifických situácií v jednotlivých štátoch. Skúsenosti z Európskeho roku dobrovoľníckej práce 2011 sú také, že národné programy a spolupráca s národnými koordinačnými orgánmi v členských štátoch a veľkými európskymi zainteresovanými stranami predstavujú modely osvedčených postupov, ktorými sa zabezpečuje všeobecné šírenie posolstiev európskeho roka a dosahovanie udržateľného vplyvu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni občianskej spoločnosti. Pre budúce európske roky by sa mohli vyvinúť lepšie synergie s existujúcimi programami a inými európskymi rokmi. Kultúrna politika Správa z roku 2012 poskytla dôkazy o pokroku vo vykonávaní programu Mládež v akcii, MEDIA 2007 – 2013 a MEDIA Mundus a programu Kultúra.[25] V roku 2012 boli programy vykonané podľa plánu, dokonca skôr ako v predchádzajúcich rokoch a vo všetkých zúčastnených krajinách. Na program Mládež v akcii bolo viazaných 140,4 milióna EUR (o 8 % viac v porovnaní s rokom 2011). V roku 2012 bol v rámci programu Mládež v akcii podporený ešte vyšší počet mladých ľudí a mladých pracovníkov; s počtom 200 000 účastníkov sa preukázalo, že program je čoraz atraktívnejší (viac ako 920 000 od roku 2007) a prispieva k uznávaniu neformálneho vzdelávania. Podľa najnovšieho dostupného monitorovacieho prieskumu 67 % účastníkov verí, že vďaka skúsenostiam z programu Mládež v akcii sa zvýšila ich šanca nájsť si prácu (v predchádzajúcom prieskume 61 %). V roku 2012 bolo na programy MEDIA 2007 – 2013 a MEDIA Mundus viazaných 112,5 milióna EUR. Na program Kultúra bolo v roku 2012 viazaných 59,2 milióna EUR (o 3 % viac v porovnaní s rokom 2011). Odhaduje sa, že vďaka týmto programom bolo mobilných viac ako 19 400 umelcov/kultúrnych pracovníkov, v roku 2010 cirkulovalo niekoľko tisíc kultúrnych diel a v roku 2011 bolo zapojených takmer 1 480 organizácií – a to ako koordinátori alebo spoluorganizátori. Politiky zdravia a ochrany spotrebiteľa Politika v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa je podporovaná programom Verejné zdravotníctvo (48,9 milióna EUR viazaných v roku 2012) a akciou EÚ v oblasti spotrebiteľskej politiky (22 miliónov EUR viazaných v roku 2012). V roku 2012 neboli sprístupnené nové hodnotenia. Okruh 4 – EÚ ako globálny aktér Rozvoj a vonkajšie vzťahy Vonkajšia rozvojová pomoc EÚ sa financuje zo všeobecného rozpočtu EÚ a z Európskych rozvojových fondov (ERF). Najdôležitejšími nástrojmi financovania sú ERF (3,7 miliardy EUR viazaných v roku 2012) pre krajiny Afriky, Karibskej oblasti a Tichomoria, po ktorom nasleduje nástroj európskeho susedstva a partnerstva (2,4 miliardy EUR viazaných v roku 2012) a nástroj financovania rozvojovej spolupráce (2,3 miliardy EUR viazaných v roku 2012). V roku 2012 bolo v súvislosti s rozvojovou politikou EÚ uverejnených 10 geografických hodnotení a 6 tematických hodnotení. Všeobecne z nich vyplýva, že na strategickej úrovni intervencie EÚ riešia potreby partnerských krajín a ich obyvateľstva, mali by však zostať dostatočne pružné, aby predvídali meniaci sa kontext a prispôsobovali sa mu. V nestabilných štátoch by sa EÚ mala viac zamerať na rozvoj a dobrú správu vecí verejných. Organizácie občianskej spoločnosti môžu pôsobiť ako katalyzátor na zlepšenie relevantnosti stratégií EÚ a na to, aby vlády znášali zodpovednosť. Vhodná kombinácia modalít pomoci zlepšuje efektívnosť na strategickej úrovni. Je dôležitejšia v citlivom kontexte, v ktorom je potrebné, aby boli nástroje pomoci osobitne flexibilné. Nefinančné vstupy sú kľúčovými faktormi úspechu, najmä pokiaľ ide o rozpočtovú podporu, a mal by sa rozvíjať inkluzívnejší a účinnejší politický dialóg. Rozpočtová podpora predstavuje účinný nástroj pomoci na zlepšenie riadenia verejných financií a iných reforiem, nemôže si však kupovať reformy. Môže zlepšiť prepojenie a podporu inštitúciám pomocou nefinančných vstupov, ako je politický dialóg. Všeobecne kladný vplyv EÚ na znižovanie chudoby sa môže ďalej zlepšovať lepšou koordináciou s ostatnými darcami, lepším prepojením medzi regionálnym a vnútroštátnym programovaním a väčším počtom synergií medzi rôznymi sektormi. Projekty a programy EÚ by mali prospech z lepšieho a štruktúrovanejšieho monitorovacieho systému. EÚ by takisto mala podnietiť všetkých partnerov k tomu, aby zlepšili svoje monitorovacie systémy. Je potrebné, aby delegácie EÚ ďalej rozvíjali svoju vlastnú technickú a sektorovú kapacitu a odborné znalosti s cieľom zlepšiť koordináciu a riadenie programov a lepšie predvídať dlhodobé trendy. Výsledky geografických hodnotení budú použité v súčasnom procese geografického programovania, ktorý bude dokončený v roku 2014. Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) tieto výsledky zohľadnia pri príprave nasledujúcich programov zameraných na jednotlivé krajiny, ktoré by mali byť dostupné na budúci rok. Výsledky tematických hodnotení majú dosah na politické rozhodnutia. Na základe výsledku hodnotenia podpory v odvetví zdravotníctva bude interný akčný program začleňovať existujúce politiky a záväzky na zlepšenie vykonávania a podpora v intervenciách súvisiacich so zdravím bude koncentrovanejšia v každej partnerskej krajine. Hodnotenie ľudských práv viedlo k podpore Strategického rámca EÚ pre ľudské práva a demokraciu a súvisiaceho akčného plánu do júna zasadnutia Európskej rady v júni 2012, ako aj k vydaniu zjednoteného Strategického rámca pre ľudské práva po prvý raz spoločného pre Komisiu, ESVČ a členské štáty so širokospektrálnym akčným plánom na jeho vykonávanie. Politika v oblasti hospodárskych a finančných záležitostí Makrofinančná pomoc poskytuje podporu platobnej bilancie pre partnerské tretie krajiny vo forme strednodobých/dlhodobých pôžičiek alebo grantov a dopĺňa financovanie poskytované v kontexte reformných programov Medzinárodného menového fondu. V hodnoteniach operácií v Gruzínsku (46 miliónov EUR v grantoch), Libanone (15 miliónov EUR v grantoch a 25 miliónov EUR v pôžičkách) a Kosove (30 miliónov EUR v grantoch) sa potvrdilo, že tento typ krízového nástroja prispieva v spojení s programami MMF k stabilizácii makroekonomickej situácie a externej udržateľnosti prijímajúcich krajín. Vplyv týchto nástrojov je posilnený tak, že pomoc je podmienená štrukturálnymi reformami v správe vecí verejných v prijímajúcich krajinách. Z hodnotení makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko a Kosovo však vyplýva, že Komisia by mala byť konkrétnejšia vo formulovaní podmienenosti, osobitne v prípade mäkších opatrení, ako je rozvoj akčných plánov. Takisto by mala zlepšiť viditeľnosť nástroja makrofinančnej pomoci. Makrofinančná pomoc vytvorila pridanú hodnotu pomocou svojho účinku zvyšovania dôvery, zvýšila dôveryhodnosť krajiny v očiach medzinárodného spoločenstva a potenciálnych investorov. Komisia naďalej zohľadňuje odporúčania, ktoré sú uvedené v hodnoteniach, pri príprave a vykonávaní prebiehajúcich a budúcich operácií. Humanitárna pomoc a civilná ochrana Dva hlavné nástroje, ktoré má Európska únia k dispozícii na zabezpečenie rýchleho a účinného poskytnutia núdzovej pomoci EÚ, sú humanitárna pomoc a civilná ochrana. EÚ zasahuje vtedy a na takých miestach, keď/kde sa vyskytujú krízy alebo prírodné katastrofy, a pomáha postihnutým ľuďom v tretích krajinách a v rámci EÚ. V roku 2012 Komisia viazala 1 252 miliónov ako odpoveď na nové alebo pretrvávajúce krízy. Počiatočný rozpočet vo výške 874 miliónov EUR sa preto zvýšil pri niekoľkých príležitostiach, aby bolo možné reagovať na nové krízy a prírodné katastrofy, ku ktorým počas roka došlo. Mechanizmus v oblasti civilnej ochrany bol počas roka aktivovaný 38-krát. Všetkých 31 uvedených intervencií sa týka prírodných katastrof (snehových búrok, veľmi chladného počasia, povodní, zemetrasení, cunami, lavín, búrok a lesných požiarov) a sedem katastrof spôsobených ľudskou činnosťou (explózia, utečenecké tábory, znečistenie mora). Všetkých 16 intervencií sa týkalo krajín v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany a 22 sa týkalo ostatných krajín. Členské štáty a Európska únia konajúce v mene EÚ ako celok sú naďalej najväčším samostatným poskytovateľom humanitárnej pomoci na svete. EÚ predstavuje približne 47 % svetovej humanitárnej pomoci. Veľká väčšina finančných prostriedkov v roku 2012 bola určená Afrike (51 %). Dôležitá pomoc bola poskytnutá aj Ďalekému východu (Sýrii a susedným krajinám), Mjanmarsku/Barme a na prírodné katastrofy v juhovýchodnej Ázii a v Karibskej oblasti. Komisia financovala činnosti humanitárnej pomoci, z ktorých malo prospech viac ako 122 miliónov obetí. V roku 2012 bolo dokončených deväť hodnotení, z ktorých päť sa týkalo konkrétnych krajín a štyri boli tematicky prierezové. Z hodnotení celkovo vyplýva, že humanitárna pomoc EÚ sa pokladá za účinnú a že prístup „zdola nahor“ sa osvedčil ako prístup schopný rýchlo reagovať na krízy. Odporúčania na zlepšenie účinnosti, ktoré majú všeobecnú relevantnosť, možno zhrnúť takto: Hoci štandardné nástroje zohľadňujú existujúce riziká a poskytujú základ, z ktorého sa vychádza pri rozhodnutiach o angažovaní sa a ukončení angažovania sa, mal by sa klásť väčší dôraz na meranie dlhodobých účinkov a vplyvov vrátane stanovenia súboru vhodných ukazovateľov na meranie vplyvov. Malo by sa naďalej vyvíjať úsilie o zachovanie pozície hnacej sily pri koordinácii medzi darcami. Takisto by sa malo zabezpečiť, aby účasť spoločenstva a jeho koordinácia s miestnou občianskou spoločnosťou bola skôr pravidlom ako výnimkou. Naďalej by sa mali vyvíjať snahy o inovácie namiesto tendencie lipnúť na štandardných reakciách. Naďalej by sa mali zabezpečovať stratégie pre ukončenie operácie, a to najmä v mestskom prostredí, v ktorom sú katastrofické implikácie zvyčajne zložitejšie. Pri určitých projektoch by sa malo uvažovať o predĺžení časových rámcov (napr. nad 12 mesiacov), aby sa zabezpečila účinnosť . Z hľadiska efektívnosti predstavujú priemerné náklady na humanitárnu pomoc EÚ približne 10 EUR na osobu. Pokiaľ ide o vykonávací rámec, z hodnotenia rámcovej dohody o partnerstve vyplýva, že dohoda umožňuje väčšiu flexibilitu pri financovaní a kratšiu dobu reakcie u malých skupín „kvalitných partnerov“. Na základe stanovenia osvedčených postupov, získaných poznatkov a posilnenej koordinácie sa stále skúmajú príležitosti na zvýšenie efektívnosti intervencií. Z hodnotení v roku 2012 vyplynulo niekoľko vstupných informácií o spôsobe vyriešenia nedostatkov v efektívnosti. Keďže zdroje sa často a nevyhnutne rozdeľujú medzi viaceré projekty a preto sú skromné, mal by sa zabezpečiť ďalší integrovaný multisektorový prístup. GR ECHO by malo preskúmať postupy zberu údajov v záujme zlepšenia monitorovania jeho efektívnosti. V záujme zabezpečenia technickej kapacity v tejto oblasti na vysokej úrovni by sa mali posilniť mechanizmy učenia a výmeny znalostí . Politika rozšírenia Vykonávanie politiky rozšírenia je podporované nástrojom predvstupovej pomoci (IPA) na obdobie rokov 2007 – 2013. Pridaná hodnota, ktorá je cieľom programu IPA, spočíva v jeho schopnosti pôsobiť ako hlavný stimul na prípravu kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátov na budúce členstvo v EÚ. IPA je navrhnutý tak, aby oboznámil kandidátov s povinnosťami súvisiacimi s členstvom pred pristúpením, napríklad so zriadením inštitúcií na riadenie poprístupových fondov EÚ a/alebo na prijímanie acquis a noriem EÚ. IPA je momentálne rozdelený na päť zložiek. Riadenie finančnej pomoci pre kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny napredovalo zväčša podľa plánu. V roku 2012 boli viazané finančné prostriedky v celkovej výške takmer 1 016,5 milióna EUR. Výsledky v oblasti sa prejavujú v praxi, čo dokazuje pokrok dosiahnutý všeobecne v oblasti právneho štátu, stabilného procesu konvergencie smerom k európskym normám a hodnotám, dokončenie rokovaní s Chorvátskom, ktoré sa v roku 2013 stane 28. členským štátom EÚ. Napriek tomu je možné ešte zlepšiť vplyv pomoci pokračovaním v úsilí pri rozvoji kapacít vnútroštátnych inštitúcií a zameranejším a strategickejším prideľovaním zdrojov. V roku 2012 sa uskutočnilo tematické hodnotenie pomoci EÚ na posilnenie správy, právneho štátu, reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu v krajinách západného Balkánu. Vyplynulo z neho, že vo všetkých siedmich krajinách západného Balkánu akcie prinášajú zreteľnú pridanú hodnotu vnútroštátnym orgánom, keďže sa dosiahli zásadné zlepšenia v základných inštitucionálnych a organizačných rámcoch v oblasti právneho štátu. Napriek tomu je potrebné výraznejšie politické odhodlanie. Z hľadiska efektívnosti a účinnosti sa v hodnotení podporuje zjednodušenie programovania IPA II na menej nástrojov, viac odvetvového programovania s dlhodobejšími časovými horizontmi. V hodnotení sa uviedlo, že pokiaľ ide o stranu príjemcu, programy reformy súdnictva by mali mať zreteľné priority premietnuté v návrhoch národnej politiky a rozpočtu so zaistením stabilných parametrov plánovania a financovania. Na strane EÚ sa zistilo, že EÚ by mala vypracovať celkové a programové ciele, pokiaľ ide o správu a právny štát a mala by opäť posúdiť/zvýšiť financovanie z IPA podľa programovania na základe dôkazov. Prioritné programy by mohli mať horizont štyroch až siedmich rokov so zreteľnými „bodmi prerušenia“ na preskúmanie a prispôsobenie. So zohľadnením výsledkov súčasného hodnotenia bola navrhnutá myšlienka zavedenia viacročného plánovania pomoci IPA II, ktorá sa vzťahuje na trvanie ďalšieho viacročného finančného rámca, so strednodobým preskúmaním. V hodnotení sa upozornilo aj na dôležitosť cieľov SMART a merných ukazovateľov na podporu programovania a monitorovania výkonnosti. Niektoré z navrhovaných ukazovateľov sa v súčasnosti používajú na vyvinutie rámca ukazovateľov na programové vykonávanie pomoci IPA II. V tematickom hodnotení súdnictva a základných práv v Turecku sa navrhlo, aby sa v IPA II používal prístup odvetvového programovania. Na základe hodnotenia sa pomoc EÚ v oblasti súdnictva a základných práv v Turecku považovala za podpornú, pridávajúcu hodnotu v zlepšovaní reforiem ľudských práv, posilňujúcu účinnosť súdneho systému a preukazujúcu primeranú úroveň dosahovania výsledkov so zreteľom na dostupné zdroje. V hodnotení sa však takisto upozornilo na nedostatky v programovaní a implementácii pomoci, napríklad zodpovednosť relevantných inštitúcií a transparentnosť voči príjemcom. V programovaní nového IPA II sa uvažuje o prvkoch flexibility, zlepšenej správy a vlastníctva. V tematickom hodnotení podpory občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu a v Turecku zo strany EÚ sa navrhlo väčšie zapojenie občianskej spoločnosti a zainteresovaných strán do mechanizmov programovania a výberu projektov. Okrem toho sa v ňom navrhla lepšia synergia v programovaní a implementácii pomoci IPA medzi intervenciami z EÚ a mimo EÚ. V hodnotení sa navrhli určité zmeny v riadení nového programu IPA z hľadiska zvýšenia spolupráce s ostatnými poskytovateľmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami na strategickej úrovni. Okrem toho sa v ňom podporilo zlepšenie účasti zainteresovaných strán na programovaní. V hodnotení SIGMA (podpora na zlepšenie správy a riadenia vecí verejných) sa uviedlo, že podpora sa považuje za účinnú, v súčasnosti však chýba štruktúrovaná a sledovateľná hierarchia všeobecných a špecifických cieľov a integrovaných rizík. Od roku 2013 sa v troch krajinách posúdenia SIGMA stanú základom pre účinnejší politický dialóg, nástrojom na informovanie vnútroštátneho a regionálneho financovania IPA a nástrojom na rozvoj plánov reforiem v krajine. Na základe hodnotení je cieľom návrhu Komisie, pokiaľ ide o nový program IPA II, aby sa vykonali potrebné prispôsobenia s cieľom zabezpečiť kontinuitu a prechod zo súčasného IPA, aby sa uplatnili zjednodušené a harmonizované pravidlá v rámci všetkých oddelení Komisie a aby sa zjednodušil prístup príjemcov k financovaniu. Na účel lepšej účinnosti a efektívnosti bude pomoc viac zameraná na výsledky, bude flexibilnejšia a prispôsobená osobitným potrebám. Presadzuje sa zlepšené prepojenie medzi implementáciou finančnej spolupráce a dosahovaním stanovených politických cieľov. V rozpočtovom plánovaní na obdobie rokov 2014 – 2020 sa navrhujú relevantnejšie ukazovatele výkonnosti. 4. ZÁVERY Výsledky hodnotení poukazujú na potrebu zjednodušenia, lepšie zameraných cieľov, spoločných ukazovateľov a rámca výkonnosti s jasnými medzníkmi a cieľmi na nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR). Komisia to zohľadnila pri vypracúvaní svojich návrhov programov novej generácie v rámci nasledujúceho VFR a vyzýva Európsky parlament a Radu, aby si v legislatívnych návrhoch pre nasledujúci VFR zachovali toto zameranie s cieľom zabezpečiť lepšie ovládateľný, cielenejší a lepšie merateľný postup na nasledujúce finančné obdobie. Komisia vyvíja dôkladnejší, systematickejší a lepšie zacielený postup podávania správ o pokroku a výkonnosti, ktorý bude založený na rámci monitorovania, hodnotenia a podávania správ stanovenom Parlamentom a Radou na nasledujúci VFR. V roku 2014 predstaví nový rámec pre túto správu. Medzitým požiadala svoje útvary, aby posilnili a zefektívnili meranie pokroku a výkonnosti a podávanie správ s cieľom podchytiť všetky budúce výročné správy o činnosti a budúce verzie tejto správy. Tohoročná správa poskytuje obraz o všeobecnom pokroku na ceste k napĺňaniu programových cieľov EÚ, ktoré prispievajú k cieľom stratégie Európa 2020, no s výsledkami, ktoré sú niekedy negatívne ovplyvnené hospodárskym poklesom. Financovanie viedlo k významnému pákovému efektu, najmä v oblasti výkonnosti inovácií, pričom sa dosiahol slušný pokrok pri vytváraní efektívneho vnútorného trhu v oblasti dopravy a pri integrácii trhov s energiou. Hodnotenia tento pokrok potvrdili, hoci stále zostáva veľa práce. ESF, EFRR a Kohézny fond preukázali flexibilitu v reakcii na pokles. Potvrdilo sa, že ESF prispel k tomu, že sa zlepšil prístup k zamestnanosti, udržateľnosť výsledkov však zostáva neistá. Potvrdila sa úloha financovania EÚ pri udržiavaní verejných investícií v mnohých členských štátoch s cieľom zabezpečovať pracovné miesta, rast a investičné stratégie, a pritom znižovať tlak na štátne rozpočty vrátane podstatného zvýšenia miery spolufinancovania pre deväť členských štátov. [1] Ďalšie hodnotenia zahrnuté v prílohe sa týkajú najmä regulačných, komunikačných, informačných a koordinačných činností a interných administratívnych postupov inštitúcií EÚ. [2] Uznesenie Európskeho parlamentu o absolutóriu na plnenie všeobecného rozpočtu EÚ na účtovné obdobie 2011- P7 TA-PROV(2013)0122. [3] COM(2013) 334 final. [4] Všetky údaje v správe týkajúce sa výdavkov na programy sa vzťahujú na rok 2012. [5] Hodnotenie politík členského štátu na uľahčenie prístupu MSP k financiám a hodnotenie trhov a politík EÚ, do ktorých sú zapojení podnikateľskí anjeli. [6] Návrh KOM(2011) 834. [7] Pozri výročnú správu o činnosti pre GR MOVE na stránke http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ [8] https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard [9] Štúdia o budúcom vplyve spoločných technologických iniciatív ARTEMIS a ENIAC (priemyselné združenie ARTEMIS je združenie subjektov v oblasti vstavaných počítačových systémov v Európe. Zastupuje výskumné spoločenstvo vrátane priemyselného odvetvia, univerzít a výskumných inštitútov v spoločnom podniku ARTEMIS) a ENIAC (spoločný podnik ENIAC je verejno-súkromné partnerstvo zamerané na nanoelektroniku spájajúce členské/pridružené štáty ENIAC, Európsku komisiu a AENEAS (združenie zastupujúce európske subjekty s činnosťami zameranými na V a V v tejto oblasti)). [10] (KOM(2011) 783). [11] Pre projekty riadené Generálnym riaditeľstvom pre výskum a inováciu (GR RTD) a Výkonná agentúra pre výskum (REA). [12] Pozri výročnú správu o činnosti pre GR pre vzdelávanie a kultúru na stránke http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ [13] Hodnotiace formuláre vyplnené účastníkmi počas programových činností. [14] Zdroj: Meranie výsledkov - výročná správa z roku 2011. [15] Zdroj: Mesačná správa o projekte CCN/CSI. [16] Systém výmeny informácií o DPH (VIES); Nový počítačový tranzitný systém (NCTS); Internetový colný sadzobník (TARIC). [17] Nariadenie č. 1083/2006. Všeobecné nariadenie o štrukturálnych fondoch a kohéznom fonde. [18] Zdroj COM(2013) 210 final Politika súdržnosti: Strategická správa z roku 2013 o vykonávaní programov v období rokov 2007 – 2013, v ktorej sa analyzuje 27 národných strategických správ predložených členskými štátmi v roku 2012 a sumarizuje, ako ich programy prispeli k cieľom politiky súdržnosti; posledné výročné správy členských štátov o vykonávaní v roku 2011; správy expertnej hodnotiacej siete o jednotlivých krajinách a hodnotenia uskutočnené pre GR REGIO. [19] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_s ynthesis_national_reports.pdf [20] Hodnotenie ex post projektov spolufinancovaných z EFRR a Kohézneho fondu v období rokov 1994 - 1999; Hodnotenie ex post Kohézneho fondu v období rokov 2000 - 2006; Jaspers evaluation. [21] Osobitná správa č. 14/2011, 1/2012, 7/2012, 8/2012, 9/2012, 11/2012, 14/2011, 16/2012. [22] COM(2012) 737. [23] Osobitná správa sa sústredila na opatrenia zamerané na „vyklčovanie“ a „reštrukturalizáciu a premenu vinohradov“; dve najväčšie oblasti výdavkov. [24] Pozri výročnú správu o činnosti pre GR COMM na stránke : http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ [25] Pozri výročnú správu o činnosti pre GR EAC na stránke: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/