EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 4. 2020 COM(2020) 164 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Tridsiata ôsma výročná správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu

o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach EÚ a nástrojoch na ochranu obchodu používaných tretími krajinami voči EÚ za rok 2019 {SWD(2020) 71 final}



Zhrnutie V tejto tridsiatej ôsmej správe sa poskytujú kľúčové informácie o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach EÚ, ako aj o činnosti tretích krajín na ochranu obchodu voči EÚ za rok 2019. Objem práce na prípadoch bol v roku 2019 obzvlášť veľký, pričom sa začali konania v 16 prípadoch (v porovnaní s desiatimi v roku 2018), opatrenia sa uložili v 12 nových prípadoch (v porovnaní so šiestimi v roku 2018), v piatich nových prípadoch sa opatrenia neuložili a pri revíznom prešetrovaní existujúcich opatrení sa vyvíjala rovnako intenzívna činnosť, pričom sa konkrétne uzavrelo 18 revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti (v porovnaní so siedmimi v roku 2018). Komisia takisto naďalej konala zásadne proti opatreniam tretích krajín zameraným na vývoz z EÚ. Počet týchto opatrení bol opätovne vysoký (175), pričom sa očakáva, že tento trend sa v budúcnosti udrží v dôsledku početných zahraničných prípadov začatých v roku 2019. Komisia takisto zintenzívnila svoje úsilie pri presadzovaní opatrení, najmä začatím štyroch prípadov prešetrovania obchádzania, z ktorých najnáročnejšie na zdroje zatiaľ bolo prešetrovanie týkajúce sa stolového a kuchynského riadu z Číny, ktoré sa uzavrelo predĺžením platnosti cla 30 spoločnostiam. V súvislosti s posilneným presadzovaním modernizovaných pravidiel ochrany obchodu sa v roku 2019 stanovili aj osobitné ustanovenia s cieľom rozšíriť možnosť uplatňovania opatrení na ochranu obchodu na kontinentálny šelf EÚ. Keďže prísnejšie presadzovanie je úmerné väčšej účinnosti, táto správa takisto obsahuje kľúčové číselné údaje ukazujúce vplyv najnovšie uložených opatrení. Tieto číselné údaje preukazujú účinnosť opatrení na ochranu obchodu pri obnove rovnakých podmienok na trhu EÚ. Uloženie antidumpingových a antisubvenčných ciel totiž spôsobilo zníženie objemu nekalého dovozu spôsobujúceho ujmu v priemere o 80 % (v rozmedzí 57 % až 99 %). Antidumpingové a antisubvenčné clá zároveň prispeli aj k rozšíreniu dodávateľských zdrojov, ktoré dovozcovia a používatelia z EÚ potrebujú, a to prostredníctvom zvýšenia objemu spravodlivého dovozu z iných krajín, okrem vlastnej výroby v EÚ. Napokon treba poznamenať, že opatrenia uložené v roku 2019 prispeli k zvýšeniu počtu pracovných miest, ktoré majú prospech z opatrení na ochranu obchodu, o 23 000, vďaka čomu sa celkový počet priamych pracovných miest v EÚ chránených nástrojmi na ochranu obchodu zvýšil na 343 000.



I. Uplatňovanie nástrojov na ochranu obchodu v roku 2019 I.1Prešetrovacia činnosť I.1.1Všeobecný prehľad Ku koncu roka 2019 bolo v EÚ platných 140 opatrení na ochranu obchodu: 94 konečných antidumpingových opatrení (ktoré boli rozšírené v 27 prípadoch), 15 vyrovnávacích opatrení (rozšírené v jednom prípade) a tri ochranné opatrenia. V porovnaní s rokom 2018 ide o zvýšenie počtu opatrení o sedem. Prešetrovacia činnosť sa viac zintenzívnila v porovnaní s už značnou pracovnou záťažou v roku 2018. Práca spočívala v mnohých nových prešetrovaniach podľa nových súborov pravidiel upravujúcich nástroje na ochranu obchodu, ako aj v ešte vyššom počte vykonaných revíznych prešetrovaní. Ku koncu roka 2019 prebiehalo 43 prešetrovaní, ako aj dve prešetrovania vrátenia cla v súvislosti so 66 individuálnymi žiadosťami dovozcov o vrátenie cla. K tejto správe je pripojený pracovný dokument útvarov Komisie (ďalej len „pracovný dokument“), ktorý poskytuje podrobnejšie informácie a štatistiky o celoročnej činnosti. Pracovný dokument zahŕňa prílohy, ktoré sú relevantné v prípade niektorých oddielov uvedených nižšie. I.1.2Antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (pozri prílohy A až I) V roku 2019 Komisia začala až 16 nových prešetrovaní (11 z nich antidumpingových a päť antisubvenčných konaní). Zároveň uložila predbežné clá v piatich konaniach, pričom sedem prípadov bolo uzavretých uložením konečných ciel (tri z nich predstavovali vyrovnávacie opatrenia). Päť prešetrovaní sa uzavrelo bez uloženia opatrení. Revízne prešetrovania naďalej tvorili podstatnú časť práce na prípadoch. Komisia začala v roku 2019 osem revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti. Z hľadiska opätovného uloženia opatrení sa 16 revíznych prešetrovaní pred uplynutím platnosti uzavrelo potvrdením cla, zatiaľ čo dve takéto revízne prešetrovania sa uzavreli ukončením opatrení. Po piatich rokoch automaticky uplynula platnosť jedného antidumpingového opatrenia. Komisia v roku 2019 začala dve priebežné revízne prešetrovania, pričom obidve sa týkali vyrovnávacích opatrení, a uzavrela jedno takéto revízne prešetrovanie bez zmeny opatrení. Napokon, v roku 2019 sa začalo sedem opätovných prešetrovaní (nazývaných aj opätovné otvorenia), ktoré sa zvyčajne týkajú vykonávania súdnych rozhodnutí. Celkovo Komisia v roku 2019 uzavrela 22 revíznych prešetrovaní. I.1.3Ochranné prešetrovania (pozri prílohu L)

Dňa 2. februára 2019 EÚ uložila konečné ochranné clo erga omnes na určité výrobky z ocele a vykonala revízne prešetrovanie týchto opatrení, čo 1. októbra 2019 viedlo k ich zmene. Komisia uzavrela aj dve dvojstranné ochranné prešetrovania týkajúce sa dovozu ryže indica s pôvodom v Kambodži a Mjanmarsku, a to podľa pravidiel všeobecného systému preferencií EÚ (VSP): dňa 16. januára 2019 Komisia opätovne stanovila sadzbu Spoločného colného sadzobníka na 175 EUR/tonu s postupnou liberalizáciou na 125 EUR/tonu v priebehu troch rokov. V roku 2019 sa nezačalo žiadne nové ochranné prešetrovanie. I.1.4Overovacie činnosti Komisia v priebehu svojich prešetrovaní uskutočňuje overovania na mieste, aby preskúmala záznamy spoločností alebo združení s cieľom overiť informácie poskytnuté v priebehu konaní. Počas roku 2019 útvary EÚ zodpovedné za nástroje na ochranu obchodu uskutočnili 137 takýchto overovaní na mieste, ktoré zodpovedali 1 948 človekodňom overovacej práce. I.2Presadzovanie opatrení (pozri prílohy J, K, M, Q) Je nevyhnutné zabezpečiť účinné presadzovanie platných opatrení na ochranu obchodu, aby sa hospodárske subjekty nevyhýbali opatreniam prostredníctvom absorpcie alebo obchádzania cla. V roku 2019 Komisia začala štyri revízne prešetrovania obchádzania, ktoré koncom roka stále prebiehali. Okrem toho začala jedno antiabsorpčné prešetrovanie (prebiehajúce aj koncom roka 2019) a ďalšie bolo ukončené bez zvýšenia cla. Medzi činnosti presadzovania patrí monitorovanie záväzkov. Na začiatku roku 2019 boli platné tri záväzky. Komisia prijala osem nových záväzkov, v dôsledku čoho sa na konci roka 2019 zvýšil počet platných záväzkov na 11. I.3 Malé a stredné podniky (MSP) V priebehu roka 2019 v duchu nedávnej modernizácie nástrojov na ochranu obchodu sa Komisia naďalej zameriavala na podporu MSP poskytovaním pomoci a usmernení MSP, ktoré boli zapojené do prešetrovaní týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu. Komisia podporovala MSP najmä uľahčovaním ich spolupráce pri prešetrovaniach: v najväčšej možnej miere obmedzovala požiadavky na informácie, a to menej zaťažujúcimi dotazníkmi, a ak to bolo možné, obdobiami prešetrovania upravenými podľa účtovného obdobia MSP. Komisia takisto začala prešetrovanie, v ktorom výrobné odvetvie EÚ pozostáva predovšetkým z MSP: antidumpingové prešetrovanie dovozu spôn, svoriek a zošívacích spiniek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“). Komisia takisto rázne zakročila proti určitým praktikám čínskych vývozcov v ich snahe obísť opatrenia EÚ v prípade keramického stolového a kuchynského riadu (pozri oddiel II). Tým sa zaistila ďalšia účinnosť týchto opatrení v prospech výrobcov keramiky z EÚ a ich zamestnancov – mnohé z podnikov tohto odvetvia sú MSP. Komisia napokon poskytla MSP osobitnú technickú pomoc vo viacerých členských štátoch vrátane Rakúska a Španielska s cieľom zvýšiť ich informovanosť o nástrojoch na ochranu obchodu. I.4 Sociálne a environmentálne normy V prípade, že Komisia uplatňuje novú metodiku výpočtu normálnej hodnoty, musí vybrať vhodnú reprezentatívnu krajinu, aby určila neskreslenú normálnu hodnotu výrobku. Komisia používa údaje o cenách z týchto krajín v kombinácii so vstupnými údajmi o spotrebe vo vyvážajúcej krajine. Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) prvej zarážky in fine v prípade, že existuje viac než jedna krajina s vhodnými a dostupnými údajmi, Komisia by mala pri svojom výbere vychádzať z posúdenia náležitej úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany v dotknutých krajinách. V roku 2019 sa takáto analýza požadovala v rámci revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa opatrení súvisiacich s výrobkami z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Číne. V tomto konaní Komisia našla dve vhodné krajiny, ktoré sa mohli považovať za reprezentatívne na účely určenia normálnej hodnoty: Malajziu a Mexiko. Komisia preto posúdila ich úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany s cieľom vybrať vhodnú krajinu. Komisia zistila, že Malajzia neratifikovala tri z ôsmich základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP). Komisia navyše zistila, že Malajzia neratifikovala jednu z najvýznamnejších environmentálnych dohôd – Štokholmský dohovor o perzistentných organických látkach. Pokiaľ ide o Mexiko, Komisia zistila, že krajina ratifikovala takmer všetky základné dohovory MOP okrem jedného. Okrem toho Mexiko ratifikovalo všetky najvýznamnejšie environmentálne dohody. Preto si Komisia vybrala Mexiko ako vhodnú reprezentatívnu krajinu v uvedenom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti. Vo zvyšných prešetrovaniach, ktoré boli uzavreté v roku 2019, si Komisia vždy vybrala reprezentatívnu krajinu bez toho, že by potrebovala vykonať analýzu úrovne sociálnej a environmentálnej ochrany, keďže vhodné údaje boli dostupné iba pre jednu krajinu. Mnohostranné environmentálne dohody (a ich protokoly), ako aj základné dohovory MOP takisto hrajú úlohu pri stanovovaní rozpätia ujmy. Od nadobudnutia účinnosti modernizovaných pravidiel upravujúcich nástroje na ochranu obchodu podľa článku 7 ods. 2d základného antidumpingového nariadenia Komisia navyše pri výpočte cieľovej ceny výrobku nespôsobujúcej ujmu prihliada aj na aktuálne alebo budúce výrobné náklady spoločností z EÚ, ktoré vyplývajú alebo budú vyplývať z uplatňovania týchto dohôd a dohovorov. V rámci prípadov uzavretých v roku 2019 Komisia pristúpila k výpočtu uvedených dodatočných nákladov v prešetrovaní týkajúcom sa močoviny a dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, na Trinidade a Tobagu a v Spojených štátoch amerických. Komisia sa rozhodla zvýšiť cieľovú cenu močoviny a dusičnanu amónneho o 3,7 % s cieľom zohľadniť dodatočné náklady, ktoré vzniknú výrobcom z EÚ v dôsledku budúceho dodržiavania požiadaviek systému obchodovania s emisiami EÚ (ďalej len „ETS“). ETS predstavuje jeden z nástrojov, prostredníctvom ktorého sa EÚ snaží dosiahnuť ciele Parížskej dohody, čo je relevantná mnohostranná environmentálna dohoda, ktorej signatárom je EÚ. Výrobný reťazec močoviny a dusičnanu amónneho, ktorý produkuje vysoký objem emisií, v EÚ podlieha ETS. Údaj 3,7 % vychádza z nákladov na priemerné odhadované kvóty, ktoré si majú obstarať výrobcovia v priebehu platnosti opatrení. Vo zvyšných prípadoch uzavretých v roku 2019 zainteresované strany nepredložili žiadne tvrdenia týkajúce sa aktuálnych ani budúcich nákladov podľa článku 7 ods. 2d. Preto Komisia neprešetrovala, či by tieto dodatočné náklady mali byť pripočítané k cieľovej cene. I.5 Súdne preskúmanie súdmi EÚ (príloha S)

V roku 2019 Všeobecný súd a Súdny dvor vyniesli 31 rozsudkov a uznesení v oblasti nástrojov na ochranu obchodu: Všeobecný súd vydal 14 rozhodnutí a Súdny dvor rozhodol o ôsmich odvolaniach, v piatich veciach o určení výšky trov konania a vyniesol štyri prejudiciálne rozhodnutia. Najzaujímavejšie rozsudky sú opísané v pracovnom dokumente. V roku 2019 bolo v súvislosti s nástrojmi na ochranu obchodu podaných 24 nových vecí. I.6 Činnosti tretích krajín zacielené na EÚ Komisia nielen chráni výrobné odvetvie EÚ proti nekalým dovozom spôsobujúcim ujmu, ale takisto rázne zasahuje proti opatreniam na ochranu obchodu, ktoré prijali naši obchodní partneri, kedykoľvek usúdi, že takéto opatrenia nespĺňajú prísne právne požiadavky. Takýto zásah je v súčasnosti zásadný, keďže niektoré z hlavných obchodujúcich štátov často spochybňujú právny poriadok Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“). Neopodstatnené ochranné opatrenia obmedzujú prístup na trh, a teda aj príležitosti na vytváranie pracovných miest a rast pre vývozcov z EÚ. Preto je ešte dôležitejšie vyhýbať sa neodôvodneným opatreniam na ochranu zahraničného obchodu. V roku 2019 sa naďalej celosvetovo vyvíjala veľmi intenzívna činnosť v oblasti ochrany obchodu. Útvary Komisie ďalej pravidelne zasahovali vo veľkej väčšine zahraničných prešetrovaní zameraných na vývoz z EÚ. Tieto intervencie spočívali okrem iného v písomných podaniach a v účasti na vypočutiach na technickej úrovni. V prípade potreby Komisia takisto intervenovala na vyššej politickej úrovni s orgánmi tretích krajín. Hoci Komisia intervenuje vo väčšine prípadov opatrení zacielených na EÚ, zvlášť sa zameriava na systémové problémy a prípady, ktoré by značne ovplyvnili výrobné odvetvie EÚ. Komisia sa svojimi opatreniami zameriava na zaistenie správneho uplatňovania pravidiel WTO, čím zabraňuje zneužívaniu zahraničných nástrojov na ochranu obchodu. Vďaka takýmto vytrvalým intervenciám zameraným na nezrovnalosti a systémové chyby v rámci WTO sa podarilo predísť mnohým neopodstatneným opatreniam. Komisia napríklad dôrazne intervenovala v treťom antidumpingovom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, ktoré viedla Brazília v prípade dovozu prášku z mlieka z EÚ. Tieto činnosti viedli k zastaveniu opatrení, čím sa otvoril trh uzavretý pre vývozcov z EÚ od roku 2001. Vývozná hodnota pred uložením opatrení dosahovala 45 miliónov EUR. Komisia spolu s výrobným odvetvím a členskými štátmi takisto úspešne intervenovala, aby odstránila zvyšné antidumpingové clá na taliansky vývoz konzervovaných paradajok do Austrálie, z ktorých niektoré sú zavedené od roku 2014 a mali vplyv na ročný vývoz z EÚ vo výške 22 miliónov EUR. Od začatia prvého prešetrovania Komisia vyvinula značné úsilie, aby odstránila tieto clá, najmä pre diskutabilnú metodiku uplatňovanú austrálskymi orgánmi a ich systémové riziká pre dovoz spracovaných poľnohospodárskych výrobkov z EÚ. Napokon sa Austrália rozhodla tieto clá zrušiť. Viac príkladov úspešných intervencií Komisie je opísaných v prílohách k pracovnému dokumentu. Napriek svojim intervenciám Komisia nie vždy uspela a niektoré neopodstatnené opatrenia sa predsa uložili. V prípadoch s významným hospodárskym a/alebo systémovým záujmom Komisia pristúpila k uplatneniu postupov WTO na urovnávanie sporov, aby dosiahla zrušenie neopodstatnených opatrení. Tieto postupy sa uplatnili v prípade antidumpingových ciel, ktoré Kolumbia uložila na mrazené hranolčeky z Belgicka, Nemecka a Holandska, ako aj v prípade antisubvenčných a antidumpingových ciel, ktoré uložili Spojené štáty na dovoz španielskych zrelých olív (podrobné údaje sú k dispozícii v pracovnom dokumente). Tieto dve konania stále prebiehajú. V prípade potreby Komisia môže takisto pristúpiť k dvojstrannému urovnávaniu sporov stanovenému v obchodných dohodách v prípadoch, v ktorých partneri nerešpektujú svoje povinnosti vyplývajúce z takýchto dohôd. V tejto súvislosti Komisia v roku 2019 naďalej viedla konzultácie s Južnou Afrikou týkajúce sa dvojstranných ochranných opatrení uložených na dovoz mrazených kurčiat z EÚ, ktoré Komisia považuje za nezákonné. Keďže sa nepodarilo nájsť riešenie prijateľné pre všetky strany, Komisia zamýšľa pristúpiť k dvojstrannému urovnávaniu sporov. Zahraničná činnosť v oblasti ochrany obchodu v číslach Platné opatrenia na ochranu obchodu, ktorými bol dotknutý vývoz z EÚ, dosiahli na konci roka 2019 celkový počet 175 (174 v roku 2018). Očakáva sa, že celkový vysoký počet opatrení proti EÚ sa v ďalších rokoch udrží na podobnej úrovni, aj vzhľadom na vysoký počet nových prešetrovaní začatých v roku 2019 (37, teda rovnaký počet ako v roku 2018), čo môže viesť v roku 2020 k uloženiu mnohých opatrení. Počet zahraničných ochranných opatrení zostal v roku 2019 vysoký, pričom ku koncu roka 2019 bolo zavedených 37 opatrení (o dve opatrenia viac ako v roku 2018), zatiaľ čo antidumpingové opatrenia zostávajú celosvetovo najpoužívanejším nástrojom s počtom 132 platných opatrení zo 175 . Najväčší podiel na opatreniach proti vývozu z EÚ pripadal opäť na Spojené štáty s počtom 36 platných opatrení (33 v roku 2018). V porovnaní s rokom 2016 to predstavuje nárast o 71 %, ktorý je predovšetkým výsledkom mnohých nových uložených opatrení najmä v oceliarskom priemysle. Opatrenia Spojených štátov takisto podnietili celosvetové zvýšenie počtu opatrení, keďže krajiny ako Kanada, Egypt, Maroko alebo Eurázijská hospodárska únia (ďalej len „EAHU“) uložili alebo predĺžili existujúce opatrenia na niektoré oceľové výrobky s najvyššou pravdepodobnosťou v reakcii na 232 opatrení, ktoré Spojené štáty zaviedli v súvislosti s oceľou. Čína je druhým najväčším používateľom nástrojov na ochranu obchodu zameraných na EÚ s počtom 20 platných opatrení (18 v roku 2018). Po Číne nasleduje India s počtom 18 opatrení (v porovnaní s 21 v roku 2018). Pokiaľ ide o nové prešetrovania v roku 2019, India začala sedem, Indonézia a Madagaskar po štyri, Ukrajina tri a EAHU, Maroko a Filipíny po dve nové prešetrovania. Okrem bežných používateľov nástrojov na ochranu obchodu, ako je India, je objavenie sa nových používateľov jedným z faktorov, ktorý prispel k celkovému vysokému počtu nových prešetrovaní. Pokiaľ ide o 25 nových opatrení uložených v roku 2019, Spojené štáty sú na čele so štyrmi novými opatreniami, po nich nasleduje Austrália a Maroko (tri nové opatrenia) a Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive (dve nové opatrenia). Čína uložila v roku 2019 jedno nové opatrenie proti EÚ. Z hľadiska odvetví sa výrobky z ocele v roku 2019 stali predmetom najväčšieho podielu platných opatrení zameraných na EÚ (72 zo 175). Veľký počet opatrení (42) sa naďalej takisto týkal chemických výrobkov. Pokiaľ ide o začaté nové prešetrovania, najviac dotknutým bol znova oceliarsky priemysel, s deviatimi začatými prešetrovaniami z 37, po ktorom nasledovali chemikálie (osem nových prípadov) a poľnohospodárske odvetvie (sedem prípadov). I.7 Činnosti vyvíjané v rámci WTO

Komisia znásobila svoje úsilie, pokiaľ ide o presadzovanie programu týkajúceho sa subvencií vo WTO. Cieľom je prispôsobiť mnohostranné kategórie subvencií tak, aby boli lepšie prispôsobené výzvam súčasného prostredia obchodu. Počas roku 2019 pokračovali v Ženeve intenzívne rokovania o subvenciách pre rybolov. EÚ v týchto rokovaniach naďalej zohrávala úlohu hlavného navrhovateľa, pričom predkladala konkrétne textové návrhy v obidvoch hlavných oblastiach diskusií: zákaz poskytovania subvencií na nezákonný, nenahlásený a neregulovaný (NNN) rybolov a subvencií prispievajúcich k nadmernej kapacite a nadmernému rybolovu. Zatiaľ čo v roku 2019 sa nepodarilo dosiahnuť žiadny výsledok, EÚ a ďalší členovia WTO sa usilujú o dosiahnutie ambiciózneho a komplexného výsledku v rámci 12. konferencie ministrov WTO, ktorá sa bude konať v júni 2020 v Nur-Sultane. V apríli a novembri 2019 sa Komisia aktívne zúčastňovala na práci výborov WTO pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia, pre antidumping a pre ochranné opatrenia, ako aj neformálnej skupiny proti obchádzaniu a antidumpingovej pracovnej skupiny pre implementáciu. V rámci Antidumpingového výboru EÚ naďalej obhajovala zmeny právnych predpisov EÚ v oblasti nástrojov na ochranu obchodu z rokov 2017 a 2018. Komisia takisto upozornila na určité prípady tretích krajín, o ktorých sa domnieva, že nie sú v súlade s povinnosťami tretích strán v rámci WTO a ktoré negatívne ovplyvňujú vývozcov z EÚ (napr. prešetrovanie Kolumbie týkajúce sa mrazených hranolčekov). EÚ zároveň odpovedala na otázky a poskytla vysvetlenia k niektorým zo svojich prešetrovaní. V rámci pracovnej skupiny pre implementáciu sa EÚ zapojila do diskusií o mnohých technických záležitostiach napríklad v súvislosti s určením príčinnej súvislosti alebo s analýzou hroziacej ujmy. Na pravidelných zasadnutiach výboru pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia pokračovali diskusie o tom, ako subvencie prispeli k nadmernej kapacite v rôznych odvetviach. V tejto súvislosti Spojené štáty a EÚ v apríli spoločne zrealizovali prezentáciu správy OECD o deformáciách v súvislosti s hodnotovým reťazcom v odvetví hliníka. Na novembrovom zasadnutí výbor podrobnejšie prediskutoval otázku nadmernej kapacity spoločne s prezentáciou o práci Globálneho fóra pre nadmernú kapacitu ocele. Diskutovalo sa aj o spôsoboch zlepšenia transparentnosti subvencií poskytovaných členmi WTO, pričom EÚ opätovne zdôraznila význam povinností WTO týkajúcich sa oznamovania subvencií. Prešetrovania oznámení o subvenciách z roku 2017 pokračovali v apríli na osobitnom zasadnutí výboru pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia. Začiatkom júla 2019 EÚ predložila WTO nové a úplné oznámenie vzťahujúce sa na subvencie udelené v rokoch 2017 a 2018. Toto oznamovanie sa uskutočňuje každý druhý rok a zahŕňa subvencie udelené na úrovni EÚ aj na úrovni jednotlivých členských štátov. Prešetrovania oznámení o subvenciách z roku 2019 sa začali na novembrovom osobitnom zasadnutí výboru pre subvencie a vyrovnávacie opatrenia a budú pokračovať v roku 2020. V rámci výboru pre ochranné opatrenia EÚ upozornila na niekoľko obáv súvisiacich s ochrannými prešetrovaniami ostatných členov (napr. Filipíny – keramické dlaždice a obkladačky, Turecko – nite z nylonu a ostatných polyamidov, Ukrajina – dusíkaté hnojivá, polyuretánové peny). EÚ takisto odpovedala na otázky ostatných členov týkajúce sa ochranných opatrení, ktoré sa uplatňujú na určité výrobky z ocele, najmä na výsledky najnovšieho revízneho prešetrovania týchto opatrení. I.8 Činnosti úradníka pre vypočutie Úloha úradníka pre vypočutie je od roku 2018 pevne zakotvená v základnom antidumpingovom nariadení a základnom antisubvenčnom nariadení v dôsledku legislatívnych reforiem v oblasti nástrojov na ochranu obchodu. Úradníka pre vypočutie požiadali, aby prispel k postupom, ktoré sa majú uplatňovať pri modernizácii s cieľom zvýšiť transparentnosť a zaistiť procesné práva jednotlivých strán podľa nových pravidiel. Predseda Komisie v roku 2019 prijal nadväzujúce kroky v podobe modernizácie a prijatia mandátu úradníka pre vypočutie. Zainteresovaným stranám poskytuje jasnejšie vysvetlenie úlohy a právomocí úradníka pre vypočutie so zreteľom na nové skutočnosti. Úradník pre vypočutie bol ďalej vyzvaný, aby zasahoval do iných oblastí okrem „klasických“ oblastí antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaní, do oblastí, ktoré takisto zahŕňa mandát. Týka sa to ochranného prešetrovania a konaní súvisiacich s uplatňovaním VSP. V roku 2019 úradník pre vypočutie prijal 19 žiadostí o intervenciu a uskutočnil osem vypočutí. V jednom prípade predĺžil lehotu na vyjadrenie pripomienok. Vo viacerých prípadoch žiadosti o intervenciu predložili strany súčasne so žiadosťou o vypočutie útvarmi Komisie zodpovednými za prešetrovanie. Úradník pre vypočutie sa domnieval, že zainteresované strany by sa najskôr mali so svojimi obavami obrátiť na útvary Komisie a len v prípade, že by nebolo možné dospieť k riešeniu, by intervenoval úradník pre vypočutie. Tento prístup umožnil zainteresovaným stranám nájsť riešenie vo väčšine prípadov priamo s prešetrovacími tímami. V roku 2019 bol počet prešetrovaní, ktoré viedli k žiadostiam o intervenciu, pomerne nízky, podobne ako to bolo v roku 2018. Zainteresované strany väčšinou napádali zistenia, skutočnosti a závery prešetrovaní. Útvary vo všetkých opodstatnených prípadoch súhlasili s poskytnutím vysvetlení alebo dodatočných informácií.



II. Prísnejšie presadzovanie opatrení II.1 Činnosti v oblasti boja proti obchádzaniu opatrení K obchádzaniu dochádza, keď sa vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách zapájajú do špecifických činností len preto, aby sa vyhli platbe antidumpingového alebo vyrovnávacieho cla. Takéto praktiky zahŕňajú napr. zaslanie výrobku cez krajinu, ktorá nepodlieha clám, s cieľom zakryť skutočný pôvod (prekládka), miernu úpravu výrobku, aby sa naň neuložilo clo (mierne upravenie), alebo vývoz prostredníctvom vyvážajúceho výrobcu s nižšími individuálnymi antidumpingovými alebo vyrovnávacími colnými sadzbami (presmerovanie tovaru cez iné spoločnosti). Obchádzanie antidumpingových a antisubvenčných opatrení je neprijateľné. Oslabuje právo výrobného odvetvia Únie zbaviť sa nekalých obchodných praktík, a tým ohrozuje pracovné miesta a rast v Únii. Riadne presadzovanie antidumpingových a antisubvenčných opatrení bolo vždy jednou z hlavných priorít programu Komisie. Komisia dosiahla preukázateľné úspechy pri účinnom zasahovaní proti obchádzaniu opatrení. Zo 140 opatrení platných 31. decembra 2019 bolo 28 opatrení proti obchádzaniu. V roku 2019 Komisia posunula svoj boj proti obchádzaniu na vyššiu úroveň zintenzívnením prešetrovania obchádzania ex officio a posilnením operatívnych častí nariadení ukladajúcich opatrenia na ochranu obchodu s cieľom znížiť riziko zneužitia. Prešetrovania obchádzania ex officio

Kedykoľvek mala Komisia k dispozícii dostatočné informácie o tom, že dochádzalo k obchádzaniu, z vlastnej iniciatívy (a bez toho, aby dostala podnet zo strany výrobného odvetvia) začala prešetrovanie v tejto veci (prešetrovanie ex officio). Komisia bola schopná zozbierať dosť dôkazov na začatie prípadov z vlastnej iniciatívy vďaka svojim činnostiam monitorovania. V roku 2019 Komisia začala štyri prešetrovania obchádzania ex officio. Táto situácia je bezprecedentná. Tieto štyri prípady sa týkajú: ·praktík presmerovania tovaru cez iné spoločnosti týkajúcich sa dovozu keramického stolového a kuchynského riadu z Číny (ďalej len „prípad stolového riadu“), ·praktík presmerovania tovaru cez iné spoločnosti týkajúcich sa dovozu peroxosíranov z Číny (v súčasnosti prebieha), ·praktík mierneho upravenia týkajúcich sa dovozu ocele odolnej proti korózii z Číny (v súčasnosti prebieha), ·praktík prekládky v Laose, Indii a Thajsku týkajúcich sa dovozu volfrámových elektród z Číny (v súčasnosti prebieha). Tieto prípady sú dôležité. Po prvé, dva zo štyroch prípadov, t. j. prípad ocele a prípad stolového riadu, sa týkajú priemyselných odvetví, ktoré v Európe vytvárajú významnú zamestnanosť. Na ilustráciu, odvetvie výroby stolového riadu poskytuje približne 27 000 priamych pracovných miest. Po druhé, tieto štyri prípady preukazujú široký rozsah činností obchádzania a odhodlania, ktoré doň vkladajú čínski vyvážajúci výrobcovia. Prešetrovanie obchádzania v prípade stolového riadu bolo zatiaľ najrozsiahlejšie konanie Komisie v oblasti obchádzania z hľadiska zdrojov: Komisia prešetrila 50 čínskych výrobcov a 20 prešetrovateľov Komisie vykonalo overovanie na mieste približne v 40 čínskych spoločnostiach v rámci povinnej deväťmesačnej lehoty. Komisia zistila, že mnohí vývozcovia s nižšou sadzbou cla (najmä 17,9 %) vyvážali výrobky pod vlastným menom od výrobcov s vyššou sadzbou cla (36,1 %), a tým mali zámerne neoprávnený prospech z nižšieho cla. V dôsledku toho v mnohých prípadoch colné orgány nemohli vybrať správnu sumu antidumpingového cla uloženého na vývoz stolového riadu. V rámci prešetrovania Komisia identifikovala viac ako 30 čínskych vývozcov, ktorí sa zapájali do tohto druhu protiprávneho konania. Keďže tieto spoločnosti zneužili svoje individuálne a výhodné colné sadzby, Komisia im uložila vyššie uplatniteľné colné sadzby (36,1 %). Lepšia právna regulácia Zistenia z prešetrovania prípadu stolového riadu preukázali riziko presmerovania vývozu s nesprávnou identitou. S cieľom znížiť toto riziko Komisia zaviedla prísnejšie normy monitorovania a presadzovania Komisia napríklad sprísnila podmienky na uplatňovanie individuálnych a výhodných colných sadzieb. Dovozcovia, ktorí chcú využiť individuálne colné sadzby, musia predložiť súbor dodatočných dokumentov. Navyše v budúcich vykonávacích nariadeniach, ktorými sa ukladajú opatrenia Komisia opätovne zdôrazní, že colné orgány členských štátov musia vykonať nevyhnutné kontroly nad rámec jednoduchého preskúmania týchto dokumentov. Úrad OLAF Vzhľadom na vykonávanie opatrení Komisia pracuje v úzkej spolupráci s Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) s cieľom predchádzať podvodom a odhaľovať ich. Viac podrobností nájdete v pripojenom pracovnom dokumente. II.2 Uplatňovanie nástrojov na ochranu obchodu na dodania do kontinentálneho šelfu EÚ/výhradnej hospodárskej zóny Pred úplným vykonaním modernizácie nástrojov na ochranu obchodu bola v územnom uplatňovaní antidumpingových a antisubvenčných ciel výrazná medzera. Tieto clá mali rovnakú územnú pôsobnosť ako bežné clá, t. j. mohli sa uplatňovať len v súvislosti s colným územím EÚ. Bežné clá však nezahŕňajú kontinentálny šelf ani výhradnú hospodársku zónu (ďalej len „VHZ“) členských štátov. Hospodárska činnosť v kontinentálnom šelfe/vo VHZ však zahŕňa využívanie tovaru, ktorý je zvyčajne predmetom opatrení na ochranu obchodu, najmä rúr a rúrok, ako aj výrobkov používaných na výrobu elektriny z veternej energie. S cieľom preklenúť túto výraznú medzeru v presadzovaní pravidiel upravujúcich nástroje na ochranu obchodu sa EÚ riadila postupom pozostávajúcim z dvoch krokov. Prvý krok: v kontexte modernizácie nástrojov na ochranu obchodu sa spoluzákonodarcovia rozhodli, že antidumpingové a antisubvenčné opatrenia sa môžu v zásade uplatňovať aj na dodania do kontinentálneho šelfu EÚ/VHZ. Druhý krok: keďže colné predpisy sa uplatňujú iba na colné územie, Komisia vytvorila legislatívny colný nástroj ad hoc, ktorým sa zaistilo, že colné právne predpisy EÚ sa môžu uplatňovať mutatis mutandis na výber antidumpingových a antisubvenčných ciel na dodania do kontinentálneho šelfu/VHZ. Legislatívny postup sa ukončil 3. júla 2019 a colný nástroj začal fungovať a začal sa plne uplatňovať od 4. novembra 2019 . V novom nástroji sa takisto stanovuje možnosť registrovať dovoz do kontinentálneho šelfu/VHZ. Umožňuje sa tým získanie potrebných štatistických údajov. Komisii to takisto umožňuje, aby v prípade potreby uplatňovala opatrenia na ochranu obchodu so spätnou účinnosťou.