[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.5.2009 KOM(2009) 224 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE Konzultácie o rybolovných možnostiach na rok 2010 OBSAH 1. Úvod 3 2. Stav Zdrojov 3 3. Výkonnosť Rybného Hospodárstva 4 4. Zásady na rok 2010 5 5. Rybolovné Možnosti , o ktorých sa rozhoduje v rámci SRP 5 5.1. Stanovenie TAC 5 5.2. Stanovenie rybolovného úsilia 6 6. Dôsledky Lisabonskej Zmluvy 6 7. Riadenie podľa dlhodobých plánov 7 8. Pracovná metóda, keď dlhodobé plány ešte nie sú v platnosti 7 9. Vyhadzovanie späť do mora 9 9.1. Usmernenia pre úvodné štúdie o vyhadzovaní 9 10. Časový Plán Návrhov 10 10.1. Stredozemné more a Čierne more 10 10.2. Baltské more 10 10.3. Atlantik, Severné more a medzinárodné vody 11 10.4. Časový plán 11 11. Dialóg zainteresovaných strán 11 12. Záver 12 PRÍLOHA I 13 PRÍLOHA II – Pravidlá pre TAC 14 PRÍLOHA III – Žiadosť adresovaná ICES pre kategórie 6 až 9 16 1. ÚVOD Európska únia každoročne rozhoduje o rybolovných možnostiach (t. j. o rybolovných kvótach a povolenom rybolovnom úsilí) pre európskych rybárov a v európskych vodách. Tieto rozhodnutia sa prijímajú na základe návrhu Európskej komisie. Návrh Komisie musí byť vypracovaný v súlade s niekoľkými hlavnými zásadami. Po prvé, v súlade s hlavnými cieľmi spoločnej rybárskej politiky (SRP)[1] sa rybolovné možnosti musia stanoviť na takej úrovni, ktorá zabezpečí udržateľné využívanie zdrojov z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska. Po druhé, v záujme zabezpečenia stabilného a predpovedateľného rámca pre hospodárske subjekty, ktoré sú závislé od rybolovu, by sa mali ročné odchýlky udržiavať v rámci vopred stanovených limitov. Po tretie, musia sa dodržiavať medzinárodné záväzky vrátane záväzku obnoviť zásoby rýb tak, aby dosiahli svoju maximálnu produktívnosť[2]. A napokon, v súlade s prístupom, ktorý sa schválil v oznámení s názvom „Skvalitnenie konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva“ z roku 2006, musia byť zainteresované strany od samého začiatku zapojené do diskusie o rybolovných možnostiach. V súlade s novou pracovnou metódou navrhnutou v roku 2006 sa v tomto dokumente opisujú zámery Komisie, pokiaľ ide o jej návrhy na celkový povolený výlov (TAC) a rybolovné úsilie na rok 2010, s cieľom splnenia si záväzku v súvislosti s udržateľným rybolovom. Stav zdrojov je aj naďalej znepokojujúci. Výlov viacerých zásob aj naďalej presahuje hranice udržateľnosti. Rybolovné možnosti boli stanovené na úrovniach, ktoré sú príliš vysoké na to, aby boli zásoby rýb udržateľné. Úspešne sa však zaviedli viaceré dlhodobé plány, ktoré poukazujú na obnovu zásob. Komisia očakáva názory zainteresovaných strán na pravidlá stanovené v tomto dokumente a vyzýva členské štáty a zástupcov odvetvia, aby navrhli zlepšenia. V priebehu roku 2009 sa plánujú aj ďalšie konzultácie týkajúce sa zlepšenia ďalších aspektov riadenia rybolovu. Všeobecný prístup navrhovaný v tomto oznámení, konkrétne v jeho prílohe II, sa však môže preskúmať na základe prípadných vedeckých stanovísk. Komisia z uvedeného dôvodu nevylučuje, že vykoná isté zmeny vo svojich návrhoch, pokiaľ ide o rybolovné možnosti na rok 2010. 2. STAV ZDROJOV V mnohých odvetviach politika ochrany zdrojov nevedie k ich udržateľnosti. Väčšina zásob rýb žijúcich pri morskom dne sa zmenšila a tieto zásoby nie sú udržateľné, pretože sa využívajú mimo bezpečných biologických limitov. Mnohé pelagické zásoby sa však lovia udržateľným spôsobom. Vedecké agentúry každoročne posudzujú, či sú zásoby rýb vystavené riziku, že ich budúca reprodukcia bude ohrozená, t. j. či sa nachádzajú mimo „bezpečných biologických limitov“. Stav približne 59 % zásob nie je známy, a to väčšinou v dôsledku nepresných hlásení o úlovkoch. Z tých zásob, ktorých stav je známy, 69 % hrozí vysoké riziko vyčerpania a len o 31 % zásob je známe, že sa lovia udržateľným spôsobom. V prípade 86 % zásob je nadmerný rybolov natoľko závažný, že by sa mohlo vyloviť viac rýb, keby sa rybolov obmedzil. Toto číslo značne prevyšuje údaj charakterizujúci situáciu mimo EÚ, kde celkový priemer nadmerne vylovených zásob predstavuje 28 %[3]. Približne 18 % zásob je v takom zlom stave, že vedci odporúčajú, aby sa nelovili vôbec (pozri tabuľky v prílohe I). Napriek značnému úsiliu sa od roku 2003 zaznamenali iba nepatrné známky obnovy zásob alebo obmedzenia nadmerného rybolovu. Riadenie rybolovu v Európskej únii nefunguje tak, ako by malo, a cieľ dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť sa neplní. Zelenou knihou sa preto začala celková reforma SRP. 3. VÝKONNOSť RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA Napriek tomu, že v EÚ existujú príklady rentabilných flotíl, väčšina európskych rybárskych flotíl je buď stratová, alebo len málo zisková. Táto celková slabá hospodárska výkonnosť poukazuje najmä na dlhodobý stav nadmernej kapacity, ktorej príčinou a súčasne aj následkom je nadmerný rybolov. Z tohto hľadiska je nutné prispôsobiť veľkosť flotily, aby sa predišlo nadmernému rybolovu v bežných hospodárskych podmienkach a aby sa týmto spôsobom zabezpečila aj plná vyťaženosť plavidiel. Vo všeobecnosti európska rybárska flotila vykázala v rokoch 2003 až 2007 skromné zisky. Mnoho rentabilných zložiek flotily (odhaduje sa, že ide o 10 % až 20 %) však záviselo od dodatočných príjmov z priamych subvencií (pomoci EÚ alebo vnútroštátnej pomoci[4]). Ak by sme tieto príjmy odpočítali, rentabilnosť mnohých flotíl by bola za celé obdobie pravdepodobne negatívna alebo prinajlepšom nulová. Posledné prognózy na roky 2008 a 2009 poukazujú na zhoršenie hospodárskej výkonnosti flotily: - Rybolovné možnosti sa zmenšujú v prípade viacerých kľúčových zásob, čím sa obmedzia aj potenciálne príjmy mnohých odvetví flotily EÚ. - Kríza na trhu s pohonnými hmotami v roku 2008 výrazne zvýšila prevádzkové náklady a vyvolala vážne obavy týkajúce sa budúcej štruktúry flotily EÚ, najmä v prípade plavidiel s vysokou spotrebou pohonných hmôt. Napriek tomu, že od minulého leta sa tlak spôsobený vysokými cenami pohonných hmôt výrazne oslabil (ceny nafty v prístavoch EÚ sa pohybovali približne na úrovni 0,75 EUR na liter v júli 2008 a vo februári 2009 klesli približne na 0,36 EUR na liter), z dlhodobého hľadiska sa očakáva, že ceny pohonných hmôt budú opäť rásť. - Zdá sa, že svetová hospodárska kríza v roku 2009 negatívne ovplyvňuje dostupnosť úverov, ako aj dopyt po plodoch mora, a tým aj ceny rýb. Prejavuje sa to aj v odvetví rybolovu, ktoré ani doteraz nebolo schopné hospodársky ťažiť z neustále rastúceho dopytu po rybách v EÚ za posledné desaťročie. Prvé predajné ceny mnohých dôležitých druhov rýb napriek klesajúcim objemom vykládok v prípade väčšiny zásob rýb stagnovali alebo dokonca klesali. Napríklad ceny tresky zo Severného a Baltského mora zaznamenali vo februári medziročný pokles o niekoľko 20 až 30 % (priemerné ceny klesli z 3,00-3,50 EUR/kg na 2,20-2,75 EUR/kg). Podľa Globefish-FAO došlo na hlavných trhoch so síhom za posledné mesiace k zrúteniu dopytu a cien. V roku 2009 budú pravdepodobne mimoriadne postihnuté trhy s cennými druhmi rýb, ako sú treska a tuniak. V prípade menej hodnotných pelagických druhov, ako sú mnohé kôrovce a losos, sa naopak očakáva výrazné zlepšenie. 4. ZÁSADY NA ROK 2010 Komisia sa aj naďalej drží svojho záväzku, že rybolovné možnosti stanoví na takej úrovni, ktorá je z vedeckého hľadiska udržateľná a ktorá v prípade vyčerpaných zásob umožní ich obnovu. Rybolovné možnosti by sa mali stanoviť: - v súlade s dlhodobými plánmi; - v súlade s medzinárodnými dohodami vrátane záväzku obnoviť zásoby rýb tak, aby dosiahli svoju maximálnu produktívnosť; - a dodržiavajúc ciele spoločnej rybárskej politiky, predovšetkým so zreteľom na potrebu obmedziť rybolov nadmerne využívaných zásob a obnoviť vyčerpané zásoby. Komisia pripisuje dodržiavaniu týchto zásad prvoradý význam. Tieto zásady sú podrobnejšie opísané ďalej. 5. RYBOLOVNÉ MOžNOSTI , O KTORÝCH SA ROZHODUJE V RÁMCI SRP 5.1. Stanovenie TAC Nadmerný rybolov a vyčerpávanie zásob sú čiastočne spôsobené tým, že sa stanovujú príliš vysoké úrovne TAC a rybolovného úsilia. Úrovne TAC, ktoré prijala Rada na základe návrhu Komisie, boli v priemere o 48 % vyššie ako výlov, ktorý by bol podľa vedeckých agentúr udržateľný v súlade s preventívnym prístupom (tabuľka 4 prílohy I)[5]. Návrh Komisie sa v mnohých prípadoch odlišoval od vedeckého stanoviska, pretože úroveň zmeny TAC nesmie presiahnuť stanovené percento (pozri prílohu II), aby sa rešpektovala stabilita požadovaná odvetvím. Okrem známych problémov spojených s dodržiavaním pravidiel prispelo k pretrvávajúcemu stavu nízkej úrovne morských zdrojov aj stanovovanie príliš vysokých kvót. 5.2. Stanovenie rybolovného úsilia Rybolovné úsilie sa riadilo spolu s TAC tak, aby sa obmedzilo vyhadzovanie rýb späť do mora a aby sa obmedzili možnosti nezákonného, neohláseného a neregulovaného (NNN) rybolovu. Riadenie rybolovného úsilia je aj ochranným opatrením, ak nie sú k dispozícii prognózy používané pri navrhovaní TAC. Je súčasťou dlhodobých plánov pre zásoby tresky v Severnom mori a Baltskom mori, platesy a soley v Severnom mori, soley v západnej časti Lamanšského prieplavu, merlúzy južnej a homára štíhleho. Prijatie dlhodobého plánu pre zásoby tresky v decembri 2008 prinieslo významné zmeny v spôsobe riadenia rybolovného úsilia a malo by slúžiť ako príklad pri ďalšom zlepšovaní systémov riadenia rybolovného úsilia používaných pre iné druhy rýb alebo v iných oblastiach. Systém riadenia rybolovného úsilia založený na maximálnych limitoch vyjadrených v kW-dňoch umožňuje členským štátom rozhodovať o pomere medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Členským štátom okrem toho umožňuje presne prispôsobiť počty pridelených kW-dní takým spôsobom, aby sa podporoval selektívnejší rybolov. Komisia bude počas roku 2009 zblízka sledovať, ako zavádzajú členské štáty nový systém, aby mohla zabezpečiť jeho správne uplatňovanie. Maximálne limity kW-dní za rok 2010 sa prispôsobia podľa vedeckého stanoviska v súlade s pravidlami kontroly výlovu ustanovenými v príslušných dlhodobých plánoch riadenia. Prechod režimu rybolovného úsilia na systém kW-dní v rámci plánov riadenia zásob merlúzy južnej a homára štíhleho, ako aj soley v západnej časti Lamanšského prieplavu sa plánuje po preskúmaní týchto plánov v roku 2010. 6. DÔSLEDKY LISABONSKEJ ZMLUVY Napriek tomu, že rozhodnutie ratifikovať Lisabonskú zmluvu nebolo prijaté vo všetkých členských štátoch, Komisia považuje za nevyhnutné pripraviť sa na možnosť, že zmluva nadobudne platnosť ešte pred nadobudnutím účinnosti nariadení o rybolovných možnostiach na rok 2010. V Lisabonskej zmluve sa spolurozhodovanie ustanovuje ako hlavný rozhodovací postup v záležitostiach patriacich do oblasti SRP. V článku 43 ods. 3 zmluvy sa ustanovuje výnimka, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa „určovania a prideľovania rybolovných možností.“ Tieto opatrenia sú na návrh Komisie prijímané Radou bez účasti Parlamentu. Preto je dôležité, aby sa jasne začalo rozlišovať medzi opatreniami, ktoré možno považovať za opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností, a opatreniami, ktoré sa naopak musia prijať prostredníctvom spolurozhodovania. Z uvedeného dôvodu je nutné, aby sa dôkladne preskúmal opakujúci sa obsah každoročných nariadení Rady o rybolovných možnostiach, aby sa zistilo, ktoré ustanovenia týchto nariadení sa môžu zahrnúť do opatrenia založeného na článku 43. ods. 3. Toto podrobné preskúmanie v súčasnosti vykonáva Komisia. Cieľom tohto preskúmania je zahrnúť do návrhov Komisie týkajúcich sa nariadení o rybolovných možnostiach na rok 2010 iba tie ustanovenia, ktoré sú funkčne prepojené s určovaním a prideľovaním rybolovných možností. To povedie k vylúčeniu všetkých technických a kontrolných ustanovení, ktoré nespĺňajú toto kritérium, ako aj ustanovení súvisiacich so zavádzaním pravidiel prijatých regionálnymi organizáciami pre riadenie rybolovu do právnych predpisov Spoločenstva. V tejto súvislosti bude mať mimoriadny význam navrhované nariadenie o kontrole a nariadenie o technických opatreniach: keď sa tieto nariadenia prijmú, budú obsahovať stále ustanovenia, a nahradia tak dočasné opatrenia, ktoré sa v súčasnosti každoročne uplatňujú prostredníctvom príloh ku každoročným nariadeniam o rybolovných možnostiach. 7. RIADENIE PODľA DLHODOBÝCH PLÁNOV Dlhodobé plány aj naďalej zostávajú stredobodom politiky Komisie. Existujúce plány sa musia vykonávať vrátane plánov dohodnutých na medzinárodnej úrovni. Tieto plány sa ukázali účinnejšie pri riadení zásob a pomohli zlepšiť prijímanie rozhodnutí tak z procedurálneho hľadiska, ako aj z hľadiska konečných výsledkov. Od roku 2002 sa vypracovali plány pre mnohé zásoby: v súčasnosti je súčasťou dlhodobých plánov 41 % pelagických zásob (41 % úlovkov) a 29 % zásob rýb žijúcich pri morskom dne (44 % úlovkov). Aj naďalej sa bude pracovať na tom, aby sa do dlhodobých plánov riadenia začlenilo viac zásob vrátane pelagických zásob v Baltskom mori a niekoľkých rybolovných oblastí v Stredozemnom mori. V roku 2009 sa navrhnú osobitné plány pre šťuku morskú, stavridu ostrobokú, sardelu v Biskajskom zálive a lososa v Baltskom mori. Ak Rada a Komisia do obdobia prijatia týchto plánov oznámili osobitné zámery týkajúce sa pravidiel výlovu, po týchto vyhláseniach bude nasledovať stanovenie rybolovných možností na rok 2010 pre príslušné druhy a následne budú tieto vyhlásenia zapracované do návrhov Komisie (napr. v prípade sleďov v Keltskom mori a tresky jednoškvrnnej v západnom Škótsku). Komisia navyše uvažuje o možnosti odlišnej právnej štruktúry pre budúce dlhodobé plány, pričom jednou z možností by mohlo byť to, že mnoho odlišných zásob by sa začlenilo do dlhodobého plánu riadenia v rámci jediného nariadenia. 8. PRACOVNÁ METÓDA, KEď DLHODOBÉ PLÁNY EšTE NIE SÚ V PLATNOSTI Ak sa dlhodobé plány ešte nezaviedli, rozhodnutia o TAC sa prijímajú na základe ročného vedeckého stanoviska Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF), pričom stanoviská STECF zohľadňujú aj biologické aj sociálno-hospodárske aspekty. V záujme zabezpečenia spravodlivého zaobchádzania a čo možno najväčšej stability pre odvetvie sa vypracovali pravidlá[6] na stanovenia TAC. Tieto pravidlá sa budú aj naďalej uplatňovať, no s určitými zmenami, ktoré sa vyžadujú v najnovších vedeckých stanoviskách. V roku 2008 STECF podal správu[7] o pravdepodobnom výsledku uplatňovania pravidiel uvedených vo vyhlásení politiky Komisie. V stanovisku sa vo všeobecnosti uznalo, že TAC stanovené podľa kategórií 1 až 3 (zásoby s analytickým hodnotením) často vedú k opätovnému vybudovaniu a obnove zásob. STEFC však poukázal na jeden závažný nedostatok: pokiaľ ide o zásoby, v prípade ktorých nie je dostupné analytické hodnotenie (kategórie 6 až 9 a 11), stanovenie TAC v závislosti od pozorovaného vývoja úlovkov na jednotku úsilia nevedie k zachovaniu zdravej zásoby, a preto sa neodporúča. Navyše, STECF neskôr vyhlásil[8], že používanie pravidla kategórie 3 v prípade jarnej neresiacej sa populácie sleďa v západnej časti Baltského mora v oblasti IIIa a podoblastiach 22-24 by neprispelo k zlepšeniu stavu tejto zásoby. Vzhľadom na tieto závery je nutná zmena kategórie 3. Na základe vyhlásenia Rady a Komisie sa opätovne preskúmava riadenie zásob, v prípade ktorých ICES nie schopná poskytnúť tabuľku možností výlovu. Komisia má v úmysle vypracovať nové pravidlo týkajúce sa zásob v kategóriách 6 až 9 a sformulovala v tejto veci žiadosť adresovanú ICES (pozri prílohu III). V závislosti od odpovedí od ICES a STECF potom Komisia rozhodne, či sa jej návrhy TAC pre uvedené zásoby v roku 2010 budú zakladať na existujúcom pravidle, alebo na novom pravidle spresnenom v prílohe III, alebo či použije iné alternatívne pravidlá, ktoré by mohli prípadne navrhnúť ICES alebo STECF. Regionálne poradné rady sa vyzývajú, aby predložili svoje stanovisko k týmto novým možnostiam riadenia pre zásoby bez kvantifikovaného hodnotenia. STECF sa vyzve, aby zhodnotil biologické, sociálne a hospodárske vplyvy týchto jednotlivých možností a zmien. Nasledujúca časť sa konkrétne zaoberá zásobami, v prípade ktorých nie je dostupné vedecké stanovisko (kategória 11). Vedecké agentúry boli schopné predpovedať veľkosť zásob rýb, mieru úhynu rýb pri rybolove a úrovne úlovkov len približne pre 35 % zásob (príloha I), a to z dôvodu nepresných údajov o vykládkach zo strany rybolovného odvetvia, ako aj pre problémy spojené so získavaním údajov o vyhadzovaní rýb späť do mora a rybolovnom úsilí. Ukazuje sa, že tento problém sa zhoršuje: nedostatočné údaje vedú k neprimeraným rozhodnutiam, čo následne vedie k nedostatočnému stavu ochrany a vyčerpávaniu zásob. Ak sa situácia s poskytovaním údajov nezlepší, použije sa preventívny prístup a následne sa budú uplatňovať prísnejšie pravidlá. To isté platí aj v prípade, ak sa dve alebo viaceré zásoby s rôznymi vedeckými stanoviskami (a teda aj kategóriami) riadia spoločne a stanoví sa pre ne spoločný TAC. Komisia pripomína členským štátom, aby vykonávali krížovú kontrolu údajov a zlepšili poskytovanie údajov. Rámec pre zber údajov (RZU)[9] prispeje k zlepšeniu niektorých otázok spojených s údajmi, a to konkrétne zvýšením počtu druhov, pre ktoré bude zbieranie údajov povinné (vrátane námorných prieskumov). A navyše, súčasná reforma kontrolného systému SRP by mohla vyriešiť tieto nedostatky tak, že zabezpečí zlepšenie systému monitorovania plavidiel a rýchlejšie a širšie zavedenie elektronických lodných denníkov. Komisia bude počas roku 2009 naďalej prísne sledovať tieto záležitosti. 9. VYHADZOVANIE SPÄť DO MORA Vyhadzovanie morských živočíchov späť do mora (pričom niektoré z nich sú obchodovateľné) predstavuje veľký problém v európskych vodách. Komisia jasne vyjadrila svoj zámer skoncovať s touto neželanou praxou[10]. Dosiahnutie tohto cieľa si vyžaduje zmeny v právnych predpisoch Spoločenstva, ako aj zmeny v správaní rybárov. V roku 2009 sa podnikli významné kroky v snahe riešiť problém vyhadzovania rýb späť do mora: v Severnom mori a v oblasti Skagerrak sa zaviedol zákaz triedenia úlovkov podľa ich hodnoty; v rámci viacročných plánov sa ešte viac znížilo rybolovné úsilie a v súčasnosti prebiehajú úvodné štúdie, ako dosiahnuť ďalšie obmedzenie vyhadzovania rýb späť do mora. V roku 2010 by sa malo podniknúť viacero významných krokov ako: - Obmedzenie rybolovného úsilia, ako sa dohodlo v rámci viacročných plánov; ide o rozhodujúci krok smerom k obmedzeniu vyhadzovania rýb späť do mora, keďže prispieva k obmedzovaniu vyhadzovania všetkých druhov (vrátane nekomerčných), ktoré sú vyhadzované z rôznych dôvodov (napr. nízka alebo nulová trhová hodnota, triedenie úlovkov podľa hodnoty a vyčerpanie kvót). Obmedzenie rybolovného úsilia v prípade nadmerne lovených zásob prispeje k zväčšovaniu zásob, ako aj priemernej veľkosti rýb, a tým aj k obmedzovaniu vyhadzovania menších rýb. - Všeobecný zákaz triedenia úlovkov podľa ich hodnoty, t. j. zákaz vyhadzovania akéhokoľvek morského živočícha, ktorý sa uloví počas rybolovu a dostane sa na palubu rybárskeho plavidla, ktoré sa môže legálne vykladať, by sa mal zaviesť vo všetkých oblastiach. - Úvodné štúdie – výskumné štúdie zamerané na osobitné problémy súvisiace so zákazom vyhadzovania by sa mali podporovať. Ide o štúdie zamerané na prežitie vyhodených druhov, zlepšovanie selektívnosti rybárskeho výstroja, hospodárske vplyvy zákazu vyhadzovania, možnosti využitia nechcených živočíchov, atď. - Rybárske povolenia – členské štáty sa naliehavo vyzývajú, aby rybárske povolenia vydali iba plavidlám, ktorým boli udelené rybolovné možnosti v podobe kvót pre druhy, ktoré sa pravdepodobne budú dať uloviť v danej rybolovnej oblasti. 9.1. Usmernenia pre úvodné štúdie o vyhadzovaní V roku 2009 sa očakáva zvýšenie počtu iniciatív zameraných na skúmanie osobitných otázok vyplývajúcich zo zákazu vyhadzovania, takže vznikne potreba vytvorenia spoločných pravidiel. Tieto pravidlá zabezpečia rovnaké podmienky pre všetky štúdie a spoločný prístup k jednotlivým zemepisným oblastiam, ale aj dosiahnutie cieľov spojených s týmto projektom. Pre úvodné štúdie zamerané na vyhadzovanie by teda mali platiť tieto pravidlá: - Všetky úlovky regulovaných druhov sa započítajú do kvóty; - Podporné stimuly pre plavidlá, ktoré sa zapojili do úvodnej štúdie, sa poskytnú len na úrovni členských štátov v rámci kvót a limitov rybolovného úsilia, ktoré boli udelené tomuto členskému štátu; - Plavidlá, ktoré sú zapojené do pilotnej štúdie, sú povinné mať na palube pozorovateľov/elektronické monitorovanie aspoň v prípade 50 % rybolovných plavieb. - Možnosť preskúmania technických opatrení; - Vedecká analýza výsledkov; - Povinnosť nahlasovať Komisii výsledky projektu vo vedeckej správe na účely uverejnenia na webovej stránke (prístupnej pre širokú verejnosť). 10. ČASOVÝ PLÁN NÁVRHOV 10.1. Stredozemné more a Čierne more Pokiaľ ide o Stredozemné more, jediný druh pre ktorý v súčasnosti existuje TAC, je tuniak modroplutvý. TAC bol stanovený Medzinárodnou komisiou pre zachovanie atlantických tuniakov, ktorá zaviedla aj opakujúce sa obdobie uzavretia rybolovu (od 1. októbra do 30. novembra) pre plavidlá, ktoré lovia mečiara veľkého. Na Čierne more sa od roku 2008 vzťahuje osobitné nariadenie o TAC a kvóte. Stanovenie TAC na rok 2010 sa bude riadiť pravidlami uvedenými v prílohe II a môžu sa do nej zahrnúť aj ďalšie druhy alebo technické opatrenia. Komisia je toho názoru, že vykonávanie nariadenia o Stredozemnom mori je ešte stále málo uspokojivé, a to aj tých častí, ktoré uplatňujú prístup zdola, ako sú plány riadenia na vnútroštátnej úrovni a poskytovanie príslušných informácií na účely vytvorenia siete chránených rybolovných oblastí. Bude sa pokračovať v práci na príprave dlhodobých plánov riadenia Spoločenstva a na podporovaní tohto prístupu spolu s ďalšími ochrannými opatreniami a osobitnými opatreniami zameranými na monitorovanie a kontrolu v rámci Generálnej komisie pre rybolov v Stredomorí. Aj naďalej sa bude pokračovať v propagovaní STECF ako odporúčanej medzinárodnej vedeckej platformy, ktorá môže podporovať prispievanie európskych vedcov k posilňovaniu vedeckej základne pre udržateľné riadenie rybolovu v regióne a vylepšovať vedecké príspevky určené vedeckému poradnému výboru Generálnej komisie pre rybolov v Stredomorí. 10.2. Baltské more Komisia predloží v septembri 2009 svoj návrh týkajúci sa TAC na rok 2010 pre zásoby v Baltskom mori. Rada bude vyzvaná, aby schválila návrh v októbri. Stanovisko ICES bude dostupné 29. mája, zatiaľ čo STECF poskytne svoje stanovisko k 19. júnu. Regionálne poradné rady sa vyzývajú, aby poskytli svoje stanovisko Komisii ku koncu júna. 10.3. Atlantik, Severné more a medzinárodné vody Vedecké stanovisko STECF týkajúce sa zásob žijúcich pri morskom dne bude dostupné v polovici júla. Návrh Komisie sa uverejní v októbri, aby sa poskytol dostatočný časový priestor na konzultácie o návrhu Komisie. Komisia bude informovať zainteresované strany o výsledku pravidiel, ktoré sú stanovené v tomto dokumente v súlade s posledným vedeckým stanoviskom, na zasadnutí, ktoré má byť zvolané pred koncom júla 2009. Časový plán pre jesenné kolo rozhodovaní zostane zachovaný, keďže stanovisko pre veľké spoločné pelagické zásoby bude dostupné až v októbri. Toto stanovisko bude nutné, aby sa mohli začať rokovania o úplnom balíku rybolovných možností. Návrh bude teda obsahovať mnohé prvky, v súvislosti s ktorými sa ešte neprijali rozhodnutia a nemôžu sa k nim predložiť žiadne konkrétne údaje. 10.4. Časový plán Predpokladaný časový plán je takýto: Nariadenie o rybolovných možnostiach | Dátum návrhu Komisie | Možný dátum schválenia Radou | Čierne more | september | októbrové zasadnutie Rady | Baltské more | september | októbrové zasadnutie Rady | Všetky ostatné oblasti | október | decembrové zasadnutie Rady | 11. DIALÓG ZAINTERESOVANÝCH STRÁN Podľa Komisie je veľmi dôležité, aby sa zainteresované strany zapojili do procesu vedúceho k stanoveniu ročných rybolovných možností. Pripomienky k tomuto dokumentu možno považovať za východiskový bod tohto dialógu v rámci ročného regulačného cyklu. Rôzne regionálne poradné rady, ako aj Poradný výbor pre rybolov a akvakultúru už poskytli takéto pripomienky zdôrazňujúc, že Komisia by mala pri príprave svojich návrhov zohľadňovať sociálno-hospodárske faktory. Okrem toho samotné odvetvie zakaždým pripomína, že je dôležité zachovať rozumnú mieru stability v úrovniach TAC, pričom jeho názory na prínos jednotlivých pravidiel na stanovenie TAC sa rôznia. Komisia neustále zdôrazňovala vo svojich dialógoch so zainteresovanými stranami o vyššie uvedených hlavných bodoch, že stanovenie rybolovných možností je rozhodujúcim prvkom politiky, ktorá zahŕňa rozličné nástroje na riešenie hospodárskej situácie v odvetví rybolovu a spracovania. Komisia sa snaží o komplexný prístup s využitím všetkých týchto nástrojov a stále sa drží hlavnej zásady, že primerané riadenie zdrojov pre rybársku činnosť je nevyhnutnou podmienkou hospodársky silného odvetvia. Komisia na druhej strane víta ochotu zainteresovaných strán, ktorá sa prejavila v reakciách regionálnych poradných rád a Poradného výboru pre rybolov a akvakultúru, zapojiť sa do spolupráce medzi rybolovným odvetvím a vedou s cieľom vyriešiť problém nedostatočných údajov a prispieť tak k posilneniu režimu riadenia. 12. ZÁVER Komisia vyzýva členské štáty a zainteresované strany, aby predložili svoje názory na uvedený prístup. Komisia si bude veľmi ceniť stanoviská regionálnych poradných rád a Poradného výboru pre rybolov a akvakultúru. Zohľadnenie týchto stanovísk pomôže Komisii splniť si svoj zväzok, ktorým je udržateľné riadenie v súlade s cieľmi spoločnej rybárskej politiky. Komisia má zodpovedný prístup k udržateľnému riadeniu: chýbajúci dôkaz nie je dôkazom o udržateľnosti. Komisia môže využiť stanoviská zainteresovaných strán len v prípade, že sú vypracované s uplatnením prístupu, ktorý sa zakladá na dôkazoch o udržateľnom rybolove; to znamená, že stanovisko zainteresovaných strán musí byť podložené konkrétnymi údajmi. Na poskytovanie vierohodných stanovísk sú nutné spoľahlivé informácie o rybolovných oblastiach a zásobách. Komisia nabáda zainteresované strany, aby zabezpečili úplné a účinné uplatňovanie existujúcich systémov nahlasovania úlovkov a zberu údajov. Tieto systémy sú veľmi dôležité z hľadiska fungovania riadenia rybolovu. Vďaka spoľahlivej základni informácií budú zainteresované strany schopné lepšie poskytovať Komisii stanoviská týkajúce sa metód udržateľného rybolovu. Od druhého štvrťroku 2009 bude Komisia spolu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami pokračovať v osobitnom technickom skúmaní (najmä pokiaľ ide o systémy riadenia rybolovného úsilia). Komisia žiada, aby sa predkladanie príspevkov týkajúcich sa tohto oznámenia ukončilo k 31. júlu 2009 , aby bolo možné včas využiť výsledky konzultácií. Diskusia na politickej úrovni s členskými štátmi by mala prebehnúť na zasadnutí Rady pre rybolov 22. až 23. júna. PRÍLOHA I Tabuľka 1. Vedecké stanovisko k stavu zásoby | Počet zásob | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Mimo bezpečných biologických limitov | 30 | 29 | 26 | 26 | 26 | 28 | 27 | V rámci bezpečných biologických limitov | 12 | 10 | 14 | 11 | 12 | 13 | 12 | Stav zásoby je neznámy pre nedostatočné údaje | 48 | 53 | 53 | 57 | 58 | 55 | 57 | Tabuľka 2. Vedecké stanovisko k nadmernému rybolovu | Počet zásob | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Miera rybolovu zásoby v porovnaní s maximálnou udržateľnou mierou výnosu je známa | 34 | 23 | 32 | 33 | 35 | Zásoba je nadmerne lovená[11] | 32 | 21 | 30 | 29 | 30 | Zásoba sa loví s maximálnou udržateľnou mierou výnosu | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | Tabuľka 3. „Mimoriadne“ vedecké stanovisko | Počet zásob | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vedecké stanovisko odporúčajúce zastaviť rybolov | 24 | 13 | 12 | 14 | 20 | 18 | 17 | Tabuľka 4. Rozdiel medzi TAC a udržateľným výlovom | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Miera, do akej TAC prevyšuje udržateľný výlov (%) | 46% | 49% | 59% | 47% | 45% | 51% | 48% | Tabuľka 5. Zhrnutie vedeckých stanovísk k rybolovným možnostiam | Počet rybích zásob | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Zásoby, pri ktorých možno predpovedať veľkosť zásoby a úhyn rýb pri rybolove | 40 | 34 | 40 | 31 | 29 | 30 | 34 | Zásoby, pri ktorých sú k dispozícii vedecké stanoviská týkajúce sa rybolovných možností | 59 | 52 | 54 | 65 | 61 | 62 | 63 | Zásoby, pri ktorých nie sú k dispozícii žiadne vedecké stanoviská | 31 | 40 | 39 | 29 | 35 | 34 | 33 | PRÍLOHA II – Pravidlá pre TAC Rozhodnutia o TAC sa musia prijímať na základe vedeckých stanovísk, ktoré poskytuje STECF, ktorý zohľadňuje aj biologické, sociálne a hospodárske hľadiská. Mali by sa uplatňovať rozličné pravidlá v súlade s úrovňou rizika pre jednotlivé zásoby. Zásoby sú vystavené vysokému riziku, keď klesnú pod „bezpečnostnú úroveň“ (Bpa) –úroveň, pri ktorej hrozí, že budúca produktívnosť zásoby sa zníži. Ďalším ukazovateľom vysokého rizika je to, keď je miera úhynu rýb pri rybolove vyššia ako „bezpečnostná miera“ (Fpa). Miera úhynu rýb pri rybolove je skutočný úlovok vydelený priemernou veľkosťou zásoby za rok. Ak je zásoba menšia ako Bpa, alebo sa loví na vyššej úrovni ako Fpa, je „mimo bezpečných biologických limitov“, a naopak. Kategória | Vedecké stanovisko | Opatrenia, ktoré treba prijať pri stanovení TAC | 1 | Zásoba je využívaná s maximálnou udržateľnou mierou výnosu. | Treba sa snažiť stanoviť TAC na úrovni predpovedaného výlovu zodpovedajúceho takému úhynu rýb pri rybolove, ktorý v dlhodobom výhľade zabezpečí najvyšší výnos, ale nemeniť TAC o viac ako 25 %. | 2 | Zásoba je nadmerne využívaná v porovnaní s maximálnym udržateľným výnosom, no v rámci bezpečných biologických limitov. | Treba sa snažiť stanoviť TAC podľa vyššej z nasledujúcich hodnôt: (a) na úrovni predpovedaného výlovu zodpovedajúceho dosiahnutiu najvyššieho výnosu v dlhodobom výhľade[12], alebo (b) na úrovni rybolovu pri nezmenenej miere úhynu rýb pri rybolove, ale nemeniť TAC o viac ako 15 %. | 3 | Zásoba mimo bezpečných biologických limitov. | Treba sa snažiť stanoviť TAC na úrovni predpovedaného výlovu, ktorý povedie k 30 % zníženiu miery úhynu rýb pri rybolove, ale neznížiť TAC o viac ako 20 %, pokiaľ úhyn rýb nebude stúpať. | 4 | Zásoba sa riadi dlhodobým plánom a vedci odporúčajú výlov, ktorý zodpovedá tomuto plánu. | TAC sa musí nastaviť v súlade s príslušným plánom. | 5 | Zásoba je krátkožijúca a jednoročnú predpoveď nie je možné poskytnúť. | Stanoví sa predbežné TAC, ktoré sa upraví, keď budú v priebehu roka dostupné nové informácie. | 6* | Stav zásoby nie je presne známy a STECF odporúča primeranú úroveň výlovu. | Treba sa snažiť stanoviť TAC v súlade s odporúčaním STECF, ale nemeniť TAC o viac ako 15 %. | 7* | Stav zásoby nie je presne známy a STECF odporúča znížiť rybolovné úsilie. | TAC by sa malo znížiť max. o 15 % a STECF by mal byť požiadaný o vydanie stanoviska o primeranej úrovni rybolovného úsilia. | 8* | Stav zásoby nie je presne známy a STECF uvádza, že veľkosť zásoby rastie. | TAC by sa malo zvýšiť max. o 15 %. | 9* | Stav zásoby nie je presne známy a STECF uvádza, že veľkosť zásoby klesá. | TAC by sa malo znížiť max. o 15 %. | 10 | STECF odporúča nulový výlov, jeho zníženie na najnižšiu možnú úroveň alebo podobné opatrenie. | TAC by sa malo znížiť najmenej o 25 %. Mali by sa prijať opatrenia na obnovu, vrátane zníženia rybolovného úsilia a zavedenia selektívnejšieho rybárskeho výstroja. | 11 | Nie sú k dispozícii žiadne stanoviská STECF. | TAC by sa malo nastaviť podľa posledných reálnych úrovní výlovu, nemalo by sa však zmeniť o viac ako 15 % ročne, alebo členské štáty by mali vypracovať realizačný plán, na základe ktorého sa budú poskytovať stanoviská v krátkodobom výhľade. | * Toto pravidlo sa môže zmeniť. Komisia požiadala ICES, aby poskytla svoje stanovisko k prípadných novým možnostiam stanoveným prílohe III. Pravidlo, ktoré sa bude uplatňovať s konečnou platnosťou, bude závisieť od výsledku tohto stanoviska. PRÍLOHA III – Žiadosť adresovaná ICES pre kategórie 6 až 9 ICES bola požiadaná, aby v súvislosti s vyššie uvedenými zásobami s výnimkou krátkožijúcich druhov, pri ktorých nie je možné poskytnúť stanovisko založené na predpovedi výlovu v závislosti od preventívnych limitov: I) poskytla odporúčanie na TAC zodpovedajúce uplatneniu nižšie uvedeného pravidla; II) zhodnotila následky vykonávania nižšie uvedeného pravidla vzhľadom na preventívny prístup a súlad s maximálnym udržateľným výnosom; III) v prípade potreby odporučila alternatívne pravidlo a zodpovedajúce TAC, ktoré by prispeli k zlepšeniu súladu s preventívnym prístupom, s maximálnym udržateľným výnosom alebo so zlepšenou stabilitou TAC; odporúčania by sa mali prijímať od prípadu k prípadu. Pravidlo: 1. Pokiaľ existuje dôkaz, že zásoba je nadmerne lovená vzhľadom na úhyn rýb pri rybolove, ktorý zabezpečuje maximálny udržateľný výnos, TAC je nutné znížiť, aby sa dosiahlo Fmsy, ale nie o viac ako 15 %. 2. Pokiaľ existuje dôkaz, že zásoba je nedostatočne lovená vzhľadom na úhyn rýb pri rybolove, ktorý zabezpečuje maximálny udržateľný výnos, TAC je nutné zvýšiť, aby sa dosiahlo Fmsy, ale nie o viac ako 15 %. 3. Ustanovenia v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú prednostne pred nasledujúcimi odsekmi. 4. Pokiaľ informácie o veľkosti zásoby poukazujú na nezmenenú veľkosť zásoby alebo takéto informácie nie sú dostupné, alebo nezachytávajú primeraným spôsobom zmeny vo veľkosti zásoby, uplatní sa zmenené TAC. 5. Pokiaľ je ICES toho názoru, že existujú reprezentatívne informácie o veľkosti zásoby, uplatnia sa tieto pravidlá: a. Pokiaľ priemerná odhadovaná veľkosť za posledné dva roky presiahne priemernú odhadovanú veľkosť za tri predchádzajúce roky o 20 % alebo viac, uplatňuje sa zvýšenie TAC o 15 %. b. Pokiaľ priemerná odhadovaná veľkosť za posledné dva roky je najmenej o 20 % nižšia ako priemerná odhadovaná veľkosť za tri predchádzajúce roky, uplatňuje sa zníženie TAC o 15 %. V prípadoch, keď TAC neboli reštriktívne, a požaduje sa zníženie podľa odseku 1 alebo odseku 5.b, ICES odporučí primerané zníženie úrovne TAC, ktoré je nutné na dosiahnutie cieleného zníženia výlovu. ICES rozhodne v každom jednotlivom prípade o primeranej hodnote s cieľom priblížiť sa k Fmsy. [1] Článok 2 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu. Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [2] Zavádzanie trvalej udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu. Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu. KOM(2006) 360 v konečnom znení. [3] FAO 2009. Situácia svetového rybného hospodárstva a akvakultúry v roku 2008. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo. Rím. [4] Nezahŕňajúc sem daňové úľavy (napr. na palivá) a subvencované vnútroštátne sociálne programy. [5] Pri tomto výpočte TAC treba uviesť, že ak sa podľa vedeckého stanoviska odporúčal nulový výlov, TAC sa vypočítal ako 100 % prekročenie. [6] Rybolovné možnosti na rok 2008. Vyhlásenie politiky Európskej komisie. Oznámenie Komisie Rade: KOM(2007) 295 v konečnom znení. [7] STECF (2008). Report of the Subgroup on Stock Reviews on Harvest Control Rules (SGRST-08-02). s. 83. [8] STECF (2008). Správa z 29. plenárneho zasadnutia (PLEN-08-03). s. 67. [9] Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva. [10] Politika zníženia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstraňovania odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva. Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu. KOM(2007) 136 v konečnom znení [11] používa sa aj pojem „nadmerne využívaná“. [12] Merané podľa úhynu rýb pri rybolove zodpovedajúceho medznému výnosu 10 % medzného výnosu pri úhyne rýb pri rybolove blízkom nule (F0,1).