Je síce potrebné dodržiavať úrovne bezpečnosti a minimalizovať riziká, avšak normy, kódexy a právne predpisy by sa mali prispôsobiť technologickému pokroku a v kontexte postupného znižovania objemu fluórovaných uhľovodíkov a Parížskej dohody by mali umožňovať používanie alternatív šetrných ku klíme, v prípadoch, keď ide o bezpečnú alternatívu.

Informácie od členských štátov o vnútroštátnych kódexoch, normách a právnych predpisoch

V dotazníku väčšina členských štátov neidentifikovala relevantné vnútroštátne kódexy, normy alebo právne predpisy, ktoré by prekračovali rámec právnych predpisov a noriem na európskej úrovni. Členské štáty konkrétne neurčili žiadne vnútroštátne kódexy alebo právne predpisy, ktoré by bránili používaniu alternatívnych nadúvadiel šetrných ku klíme. Členské štáty ani neinformovali o žiadnych významných vnútroštátnych obmedzeniach, ktoré by presahovali rámec európskych požiadaviek na chladenie, klimatizáciu a tepelné čerpadlá a ktoré by sa týkali použitia amoniaku alebo CO2, aj keď niektoré zainteresované strany identifikovali niektoré obmedzujúce pravidlá pri používaní amoniaku vo Francúzsku. Niektoré členské štáty informovali aj o obmedzeniach týkajúcich sa používania horľavých alternatívnych chladív, ako sú uhľovodíky a HFO:

Taliansko, Francúzsko a Španielsko informovali o viacerých vnútroštátnych vyhláškach, ktoré výrazne obmedzujú používanie horľavých chladív v klimatizačných zariadeniach v určitých druhoch verejne prístupných budov. Tieto požiadavky výrazne presahujú rámec pravidiel stanovených v európskych a medzinárodných normách, ako napríklad EN 378 a ISO 5149, ktoré takéto použitia povoľujú.

Švédsko informovalo o tom, že použitie horľavých chladív si vyžaduje ďalšie posúdenia rizika, s ktorými sa spája vynaloženie ďalšieho času a nákladové obmedzenia.

V mnohých členských štátoch môžu miestne stavebné a protipožiarne predpisy, ako aj kódexy týkajúce sa prepravy a skladovania výrazne obmedzovať používanie horľavých chladív.

Obmedzenia sa v rámci vnútroštátnych území neuplatňujú jednotne. Predovšetkým vo federálnych štátoch môžu na nižších úrovniach štátnej správy existovať prekážky, ktoré je ťažké identifikovať a riešiť. Niektoré kódexy na regionálnych alebo miestnych úrovniach môžu byť zbytočne prísne a pravidlá, ktoré orgány pre bezpečnosť uplatňujú miestne, často nechávajú priestor na interpretáciu, čo môže brániť rozšírenejšiemu používaniu horľavých chladív.

Nemecko informovalo o tom, že vnútroštátne pravidlá pre uhľovodíky nie sú v skutočnosti také prísne ako normy na európskej alebo medzinárodnej úrovni. Mnohí koneční používatelia však uprednostňujú dodržiavanie prísnejších európskych noriem.

Prekážky, ktoré predstavujú kódexy, normy a právne predpisy

Prekážky pri používaní amoniaku a CO2 ako chladiva

V prevažnej miere sa zdá, že kódexy, normy alebo právne predpisy na európskej či vnútroštátnej úrovni nepredstavujú výraznú prekážku pre používanie amoniaku alebo CO2 ako chladiva. Zaručujú bezpečné používanie týchto chladív, pričom pre systémy a zariadenia, v ktorých sa tieto látky používajú, umožňujú lepší prienik na trh. Odborníci sa zhodujú na tom, že amoniak je chladivo, ktoré sa má používať opatrne, no dodržiavanie požiadaviek stanovených v súčasných bezpečnostných normách, ako je norma EN 378, predstavuje správny ďalší postup. Ďalšie vnútroštátne predpisy vo väčšine členských štátov nevyzerajú byť nadmieru obmedzujúce. Pri zariadeniach, v ktorých sa používa CO2, požiadavky zahrnuté v súčasných bezpečnostných normách, ako sú EN 378 a smernica o tlakových zariadeniach, takisto vytvárajú vhodný rámec pre bezpečné používanie takýchto systémov v budúcnosti.

Prekážky pri používaní horľavých chladív: uhľovodíky a HFO

Obmedzovanie objemu chladiva (tzn. objemu použitého chladiva) v zariadení bolo v minulosti hlavným praktickým spôsobom, ako minimalizovať riziko pri všetkých horľavých chladivách. Normy týkajúce sa objemu chladiva sú tradične veľmi konzervatívne a povolené objemy chladiva boli udržiavané na veľmi nízkej úrovni, napr. 150 gramov. Tieto obmedzenia objemu chladiva, ktoré sa bežne používajú v existujúcich normách, obmedzujú používanie horľavých chladív pri mnohých typoch, uplatneniach a umiestneniach zariadení.

V poslednej revízii normy EN 378 sa zavádza nová kategória horľavosti pre HFC a HFO. V tejto kategórii sa v norme EN 378 povoľujú vyššie maximálne objemy a tiež aj širšia škála používania a umiestňovania týchto látok. Okrem toho „prístup zameraný na zníženie rizika“ umožňuje výrobcom používať podstatne väčšie objemy chladiva v prípade, že príjmu určité opatrenia na zníženie rizika alebo tieto zohľadnia v konštrukcii zariadenia. Zatiaľ čo tieto revízie v určitej miere uľahčujú používanie HFO, pri používaní uhľovodíkov aj naďalej pretrvávajú významné prekážky.

Osobitnú pozornosť si vyžadujú tieto prekážky pre horľavé chladivá, predovšetkým pre uhľovodíky:

Uvedené normy uplatňované na európskej úrovni zbytočne obmedzujú objem nad rámec toho, čo je potrebné na zaručenie bezpečného používania zariadení. Predovšetkým obmedzenia objem pri chladení na účely tepelnej pohody ľudí a pri použití v podzemí sa zdajú príliš prísne.

Pri navrhovaní a používaní systémov nie sú pri všetkých horľavýh chladivách dostatočne zohľadnené prístupy zamerané na minimalizáciu rizika na určenie bezpečného objemu chladiva. Napriek tomu, že pri určitých typoch zariadenia je v rámci existujúcich pravidiel možné individuálne posúdenie rizika, znamená to dodatočné náklady pre výrobcov. Namiesto toho sa na trhu vo všeobecnosti uprednostňuje prihliadanie na všeobecné prísnejšie pravidlá, ktoré sú v normách predpísané ako referenčné.

Zainteresované strany v rámci konzultačného fóra zdôraznili, že vykonávanie zmien v normách na uľahčenie zavádzania alternatív šetrných ku klíme, predstavuje výzvu samo o sebe, keďže: