Uzavretý volebný výbor pozostávajúci z 1 194 členov so značnou rezervou zvolil 26. marca Carrie Lamovú za štvrtú predsedníčku výkonnej rady Hongkongu. Volebná kampaň bola živá a sporná, hoci všetci traja kandidáti boli z prorežimového tábora. Mediálne pokrytie bolo rozsiahle a slobodné, hoci na digitálne médiá sa vzťahovali určité obmedzenia. Voľby však boli poznačené obvineniami zo zasahovania a vyvíjania nátlaku zo strany Pekingu. Carrie Lamová sa ujala svojich povinností 1. júla. Prisľúbila, že sa bude usilovať o spoluprácu so spojeným demokratickým hnutím a že bude pracovať na zmierení v hongkonskej spoločnosti tak, že sa zameria na hospodársky rozvoj a na naliehavé sociálne otázky. Začiatok jej mandátu nebol jednoduchý, pretože predchádzajúca administratíva začala mnoho citlivých súdnych konaní.

Ako sa uvádza v predchádzajúcich správach a opätovne to bolo uvedené pri rôznych príležitostiach, EÚ podporuje OAO Hongkong a orgány ústrednej vlády pri obnovení reformy volebného systému v súlade so základným zákonom a dosiahnutí dohody o volebnom systéme, ktorý bude demokratický, spravodlivý, otvorený a transparentný. Všeobecné volebné právo by vláde prinieslo väčšiu podporu verejnosti a legitimitu pri sledovaní hospodárskych cieľov Hongkongu a riešení sociálno-ekonomických problémov.

V roku 2017 bolo 20. výročie odovzdania. Z hľadiska OAO Hongkong a fungovania zásady „jedna krajina, dva systémy“ to bol politicky náročný rok bohatý na udalosti. Tento rok bol v znamení volieb predsedu výkonnej rady; návštevy prezidenta Si Ťin-pchinga; vylúčenia ďalších štyroch prodemokratických zákonodarcov; spornej dohody o spoločnom využívaní priestorov vrátane rozhodnutia stáleho výboru národného ľudového kongresu (ďalej len „NPCSC“) o schválení tejto dohody, a to vyvolalo otázky hongkonskej právnej komunity o právnom základe dohody a desiatok súdnych konaní s politickým podtónom (mnohé sa týkali účasti na hnutí Occupy Central v roku 2014).

Občanovi EÚ Benedictovi Rogersovi bol 11. októbra zamietnutý vstup do Hongkongu. Hongkonské imigračné orgány majú nepochybne právomoc rozhodovať o tom, kto môže vstúpiť na územie Hongkongu. Podľa vyjadrení hongkonských orgánov a hovorkyne čínskeho ministerstva zahraničných vecí sa však zdá, že toto rozhodnutie prijal Peking na základe svojej právomoci v „zahraničných veciach“. Vyvolalo to otázky o vykonávaní zásady „jedna krajina, dva systémy“, pretože podľa základného zákona imigrácia patrí do pôsobnosti Hongkongu.

Z praktického hľadiska je to vhodné riešenie: zapojenie Hongkongu do čínskej celoštátnej vysokorýchlostnej železničnej siete má zmysel z hospodárskeho aj logistického hľadiska. Vyskytli sa však pochybnosti o tom, či je táto dohoda o spoločnom využívaní priestorov v súlade so zásadou „jedna krajina, dva systémy“. NPCSC 27. decembra sporne schválil túto dohodu. Právna komunita vyjadrila obavy v súvislosti s tým, že na rozhodnutie NPCSC neexistuje právny základ, a to podľa jej názoru spochybňuje základný zákon. Očakáva sa, že legislatívna rada prijme návrh vykonávacieho zákona v prvom polroku 2018.

Rozsudky odňatia slobody na viac ako tri mesiace pre troch vedúcich predstaviteľov hnutia Occupy znamenajú, že v priebehu nasledujúcich piatich rokov nebudú môcť kandidovať vo voľbách do legislatívnej rady. Traja odsúdení boli neskôr prepustení na kauciu až do vynesenia rozsudku súdom najvyššieho stupňa.

V dôsledku rozsiahlej likvidity, pozitívneho trhového výhľadu a vysokých príjmov obchodných spoločností mal index Hang Seng v roku 2017 vyššiu výkonnosť ako ostatné hlavné ázijské indexy. Medziročne vzrástol o viac ako 35 % a rok ukončil na úrovni 29 919 k 29. decembru 2017. Činnosti v rámci prvotnej verejnej ponuky akcií (ďalej len „IPO“) boli na vzostupe, a to aj napriek menšej priemernej veľkosti obchodu v porovnaní s rokom 2016. Hongkong však prišiel o prvenstvo ako celosvetovo najväčší trh s IPO a v roku 2017 sa z hľadiska získaných prostriedkov prepadol na tretie miesto za New York a Šanghaj. Pokles v rebríčku mohol byť čiastočne spôsobený chýbajúcimi mega kotáciami a tým, že čínske technologické spoločnosti čoraz viac uprednostňujú kotácie v USA. Prostriedky získané z IPO v roku 2017 klesli na 128,5 miliardy HKD (t. j. pokles o 34,2 %). Približne 50 % kótovaných spoločností má sídlo v Číne.

V rámci úsilia o rozšírenie režimov boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu vláda v júni zverejnila návrh zmeny zákona o boji proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu (finančné inštitúcie) (2017) a návrh zmeny zákona o obchodných spoločnostiach (2017). Cieľom prvého návrhu zákona je uplatňovať zákonné požiadavky, ktoré sa týkajú hĺbkovej analýzy zákazníkov a vedenia záznamov, na určené nefinančné podniky a povolania, keď sa zapoja do určitých transakcií. Cieľom druhého návrhu zákona je požadovať od obchodných spoločností registrovaných v Hongkongu, aby uchovávali informácie o skutočnom vlastníctve tak, že budú viesť register subjektov s významným vplyvom. Tento register by mal byť na požiadanie k dispozícii dôstojníkom v oblasti presadzovania práva, aby mohli vykonať kontrolu.

Čínska iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta predstavovala kľúčový prvok pri tvorbe politiky OAO Hongkong. Hongkonská vláda zdôraznila, že treba využiť príležitosti vyplývajúce z tejto iniciatívy a z rozvoja oblasti kuang-tungsko-hongkonsko-macajského zálivu (oblasti „Greater Bay“). Stanovil sa cieľ, že OAO sa stane centrom obchodných služieb, financovania a správy aktív v rámci iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta a že pre Ázijskú banku pre investície do infraštruktúry (AIIB) sa mesto stane centrom pre riešenie sporov a rozhodcovské konanie. V júni 2017 Hongkong úspešne vstúpil do AIIB ako nezvrchovaný člen pod patronátom Číny.

Politika v oblasti ochrany životného prostredia

V roku 2017 sa v rámci politického programu zvýšil dôraz na ochranu životného prostredia. Zaviedli sa viaceré iniciatívy a legislatívne postupy. Hongkong prisľúbil, že podporí prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a že sa stane najekologickejším regiónom Číny. V reakcii na Parížsku dohodu Hongkong v januári zverejnil správu Akčný plán v oblasti klímy na obdobie po roku 2030. V správe sa stanovuje nový celkový cieľ Hongkongu, pokiaľ ide o zníženie emisií uhlíka, na 26 % až 36 % v roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 a vymedzujú sa zosúladené plány na dosiahnutie tohto cieľa. V rámci úsilia o obmedzenie komunálneho odpadu a o jeho lepšie riadenie bol v marci zverejnený podrobný návrh mechanizmu výberu poplatkov za tuhý komunálny odpad, ktorý sa má zaviesť v roku 2019.

V decembri bolo uvedené do prevádzky najmodernejšie zariadenie na spracovanie odpadu z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ). Toto zariadenie je prvé svojho druhu v Hongkongu; vybudovala ho európska obchodná spoločnosť zaoberajúca sa odpadovým hospodárstvom (v rámci spoločného podniku s miestnym poskytovateľom služieb) a toto zariadenie aj prevádzkuje. Hongkong takisto začal plniť trojfázový plán na postupné odstavenie obchodu so slonovinou do konca roka 2021. Vláda v júni 2017 predložila legislatívnej rade na preskúmanie príslušný návrh zákona (a tento návrh zákona bol prijatý v januári 2018).

Bilaterálne vzťahy a spolupráca medzi EÚ a Hongkongom v roku 2017

Európska únia a Hongkong sú významní obchodní a investiční partneri. Ich bilaterálne vzťahy sa v roku 2017 ďalej prehlbovali.

Európska únia je po Číne druhým najväčším obchodným partnerom Hongkongu a je jedným z kľúčových zahraničných investorov v tejto krajine. V Hongkongu má sídlo viac ako 2 100 podnikov EÚ, a tak je EÚ aj naďalej najväčšou zahraničnou obchodnou konštituenciou v meste. Na druhej strane Hongkong je 14. najväčším obchodným partnerom EÚ, pokiaľ ide o obchod s tovarom, a jedným z kľúčových ázijských obchodných partnerov EÚ, pokiaľ ide o obchod so službami.

Vývoz tovaru z EÚ do Hongkongu v roku 2017 medziročne vzrástol o 5 % na 36,8 mld. EUR a dovoz z Hongkongu bol vo výške 11,2 mld. EUR, a tak výsledkom bol výrazný prebytok na strane EÚ vo výške 25,6 mld. EUR, čo predstavuje štvrtý najvyšší prebytok zahraničného obchodu EÚ. Vývoz tovaru z EÚ do Hongkongu vzrástol najmä v dôsledku masívneho dopytu po strojoch a zariadeniach, šperkoch, odevoch, luxusnom tovare, potravinách, víne a automobiloch.

Vzájomný obchod so službami medzi EÚ a Hongkongom zostal stabilný. V roku 2016 (najaktuálnejšie dostupné údaje) vzájomný obchod so službami dosiahol hodnotu 22,3 mld. EUR. Dovoz služieb do EÚ z Hongkongu dosiahol hodnotu 11,4 mld. EUR a vývoz do Hongkongu dosiahol hodnotu 10,9 mld. EUR, a tak výsledkom bol deficit EÚ vo výške 461 mil. EUR.

Medzi EÚ a Hongkongom prebiehajú významné dvojsmerné investičné toky. Hongkong je jedným z najvýznamnejších miest, do ktorých smerujú priame zahraničné investície EÚ. Okrem daňových rajov je EÚ druhým najväčším zahraničným investorom v Hongkongu (po Číne) a z celkového objemu priamych zahraničných investícií v roku 2016 (najaktuálnejšie dostupné údaje) tvorili PZI EÚ 9,7 %. Významný podiel investícií EÚ v Číne prechádza cez Hongkong. Je to spôsobené predovšetkým tým, že sú tu prítomní kvalitní poskytovatelia služieb a právny štát. Na druhej strane Hongkong zostáva druhým najvýznamnejším priamym investorom do EÚ z Ázie (po Japonsku), a to sčasti aj preto, že veľký podiel investícií z Číny do Európy smeruje cez Hongkong. V roku 2017 (v marci a novembri) sa uskutočnili neformálne rozhovory EÚ a Hongkongu s cieľom preskúmať možnosť začatia rokovaní o investičnej dohode.

Dňa 16. novembra sa v Hongkongu uskutočnilo 11. výročné zasadnutie štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a Hongkongom. Obe strany rokovali o širokej škále tém a pomenovali oblasti ďalšej spolupráce; ide predovšetkým o ochranu duševného vlastníctva, colné záležitosti, životné prostredie (nakladanie s odpadom a nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi) a politiku hospodárskej súťaže. Vymenili si názory na otázky regulácie (vrátane verejnej dopravy prostredníctvom minibusov a verejného obstarávania) a dohodli sa na ďalšej spolupráci s cieľom lepšie pochopiť vzájomné záujmy a priority. Po prvýkrát sa v rámci štruktúrovaného dialógu konalo zasadnutie odborníkov na finančné služby. Obe strany sa navzájom informovali o vývoji v príslušnom odvetví a preskúmali spôsoby nadviazania spolupráce v oblasti finančnej regulácie, najmä pokiaľ ide o procesy rovnocennosti a vzájomné uznávanie fondov.

Pokiaľ ide o spoluprácu v colnej oblasti, EÚ a Hongkong v súčasnosti posudzujú kompatibilitu príslušných programov schválených hospodárskych subjektov (AEO) na účely prípadného uzavretia dohody o vzájomnom uznávaní (DVU). EÚ je odhodlaná pokračovať v procese vzájomného uznávania AEO s Hongkongom aj v roku 2018.