Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 - 2008 /* SEK/2006/0025 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 11.1.2006 SEK(2006) 25 v konečnom znení Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na podstate zdravých verejných financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevnení fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa zvýšiť jeho hospodársku podporu a efektívnosť, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1],ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Českej republiky bol predložený v máji 2004. Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila Rada, v súlade s nariadením, stanovisko k tomuto programu 5. júla 2004. Podľa rovnakého postupu sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada. Je potrebné, aby členské štáty v týchto programoch špecifikovali svoj strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, spolu s hospodárskymi predpokladmi. V náväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v ekonomických dobrých časoch, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť. Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld a všeobecných usmernení hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných usmernení na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu konvergenčného programu Českej republiky a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu. Hodnotenie 1. Druhá aktualizácia konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 bola predložená 24. novembra 2005. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru pre programy stability a konvergenčné programy uvedené v novom kódexe pravidiel a ustanovuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel. 2. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dátumu musí byť nadmerný deficit upravený do roku 2008. Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 odporučila Českej republike, aby „na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je v rozpočte plánované, a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006“. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby „urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií“. 3. Po dosiahnutí pokroku v ekonomických reformách a stabilizácii v polovici 90-tych rokov Česká republika zaznamenala makroekonomickú nerovnováhu, ktorej výsledkom bola kríza v devízovej oblasti v máji 1997 a hospodárska recesia v rokoch 1997 – 1999. Rozsiahle štrukturálne reformy vo finančnom a v podnikateľskom sektore pomohli pri oživení hospodárstva od roku 2000. Odvtedy bol priemerný reálny ročný rast HDP približne na úrovni 3 % v porovnaní s priemerným reálnym ročným rastom v EÚ na úrovni 1,7 %. 4. Program obsahuje tri scenáre makroekonomických prognóz: „základný“, „optimistický“ a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz. V tomto programe sa očakáva, že ročný reálny HDP bude 4,8 % v roku 2005, 4,4 % v roku 2006 a v rokoch 2007 – 2008 mierne poklesne na úroveň 4,25 %. Toto je všeobecne v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005 na roky 2005 – 2007. Rast produkcie na rok 2008 mierne prevyšuje odhad potenciálneho rastu uskutočnený útvarmi Komisie. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, preto možno v nadchádzajúcom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé . Z dôvodu možného nadhodnotenia potenciálneho rastu sú cyklické podmienky pravdepodobne priaznivejšie než naznačujú programové prognózy. Očakáva sa zvýšenie inflácie z 1,5 % v roku 2005 na 2,2 % v roku 2006 a jej mierny pokles na úroveň 2,0 % v roku 2007. Tento stav sa zdá byť relatívne optimistický. 5. Po znehodnotení výmenného kurzu koruna/euro o takmer 15 % v období medzi júlom 2002 a februárom 2004 sa česká koruna pridala k regionálnemu trendu udržateľného zhodnocovania meny až do marca 2005 a jej hodnota voči euru opäť narástla približne o 12 %. Tento trend sa dočasne otočil v dôsledku znehodnotenia v období mesiacov marec – apríl 2005, ale koruna sa opäť začala zhodnocovať v júni 2005. Úrokové sadzby v Českej republike zostávajú nízke. Následne po ich znížení v druhej polovici roku 2004 sa počas väčšiny roku 2005 rozpätie voči eurozóne pohybovalo medzi 0 a 40 bázickými bodmi. V konvergenčnom programe sa uvádza, že Česká republika sa pripravuje na vstup do eurozóny v roku 2010 a opätovne sa v ňom potvrdzuje, že účasť v systéme ERM II by sa mala obmedziť na minimálnu dobu. Podľa orientačného kalendára na dosiahnutie plného členstva v eurozóne, ktorý nedávno vydalo ministerstvo financií, sa navrhuje možný vstup do systému ERM II v druhej polovici roku 2007. 6. Deficit verejných financií za rok 2005 sa odhaduje na 3,2 % HDP na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, oproti cieľovému deficitu 4,7 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii. Očakáva sa, že na výsledný deficit bude mať vplyv najmä plnenie rozpočtu ústrednej správy, predovšetkým štátneho rozpočtu, ktorá zaznamenala (v hotovosti) vyššie príjmy, než boli plánované a nízku realizáciu výdavkov približne o 1,5 % HDP. 7. Táto aktualizácia sa zameriava na zníženie deficitu verejných financií pod hranicu 3 % HDP referenčnej hodnoty v roku 2008 podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Predovšetkým naznačuje zníženie deficitu o vyše 2 percentuálne body HDP v rozmedzí rokov 2005 a 2008 a primárneho deficitu o 2,3 percentuálneho bodu. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorazových výdavkov v roku 2005, zlepšenie nominálneho deficitu počas tohto obdobia je iba na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie deficitu počas programového obdobia predovšetkým odráža zníženie podielu výdavkov (o 2,3 percentuálneho bodu HDP), kým príjmy sú vo všeobecnosti nezmenené (-0,2 percentuálneho bodu). Verejnej spotreba a sociálne transfery sú výdavkovými položkami, ktoré by sa podľa plánu mali znížiť o viac ako jedno percento HDP. Predpokladá sa, že verejné investície výrazne vzrastú z úrovne 5 % HDP v roku 2004 na vyše 6 % HDP v roku 2008, čo je značne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP v roku 2005). V porovnaní s predchádzajúcim programom aktualizácia z novembra 2005 vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy, hoci makroekonomický scenár, z ktorého vychádza, je značne lepší. 8. Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa štrukturálne saldo malo počas programového obdobia iba mierne zlepšiť (o 0,5 percentuálneho bodu HDP). Plánované fiškálne úsilie je odsúvané na neskoršie obdobie a koncentruje sa na roky, v ktorých by mala byť produkčná medzera pozitívna. V roku 2006 sa očakáva zhoršenie fiškálnej pozície. Aktualizácia určuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ktorý je uvedený v Pakte stability a rastu v podobe štrukturálneho salda na úrovni „približne 1 % HDP“, ktoré by sa podľa očakávania malo dosiahnuť v roku 2012. 9. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože adekvátne odráža mieru zadlženosti a dlhodobý priemerný potenciálny rast produkcie. 10. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane, obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa plánuje (ako to bolo v prípade z roku 2004 a ako útvary Komisie rovnako očakávajú aj v roku 2005). Predpoklady rastu, o ktoré sa opierajú rozpočty boli zvyčajne reálne a predpoklady daňových elasticít obozretné. Rozpočtové výdavky navyše neboli vždy úplne realizované, najmä z dôvodu možnosti prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov z predošlých rozpočtových rokov. Na druhej strane sa v programe uvádza niekoľko (plánovaných) opatrení v oblasti sociálnych výdavkov, ktoré by skôr spôsobili nárast výdavkov než ich pokles v tejto výdavkovej kapitole, ako sa predpokladá v programe. V roku 2004 boli navyše prenesené rozpočtové výdavky v celkovej výške viac než 1 % HDP a útvary Komisie očakávajú ďalší nárast ich objemu. Ak by sa okrem všetkých rozpočtových výdavkov, ktoré nemôžu byť vyňaté najmä vo volebnom roku 2006, tieto prenesené značné rozpočtové prostriedky vyčerpali, rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, než sa plánovalo, najmä v roku 2006. Okrem toho sa zdá, že predpoklady rastu v poslednom roku tohto programu sú priaznivé. 11. Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je podľa odporúčania Rady v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ktorý je posledným rokom programu. Plánovaný postup štrukturálnych úprav by však mohol byť posilnený, najmä ak sa zohľadní možnosť oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 a úprava perspektív rastu smerom hore. 12. V období rokov 2005 až 2008 sa očakáva, že verejný dlh vzrastie o 0,5 percentuálneho bodu HDP a v roku 2008 dosiahne úroveň takmer 38 % HDP, teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Predpokladá sa, že negatívny účinok primárneho deficitu bude vo veľkej miere vykompenzovaný pozitívnym efektom snehovej gule, podľa ktorého by mal záporný príspevok mierne narastajúcej implicitnej úrokovej sadzby prevažovať nad kompenzáciou spôsobenou pokračovaním vysokého nominálneho rastu HDP. Očakáva sa taktiež zmierňujúci účinok kapitálového vyrovnávania na rast dlhu. 13. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva. Zatiaľ čo je miera zadlženosti v súčasnosti relatívne nízka z pohľadu EÚ, v dlhodobých prognózach do roku 2050 prispieva vysoký deficit k rastúcej miere zadlženosti, ktorá zvyšuje riziko pre udržateľnosť dlhu. Súčasne sa očakáva, že plánované značné zvyšovanie výdavkov na dôchodkový systém počas výhľadového obdobia výrazne zaťaží verejné financie. Dôkladná implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií počas strednodobého obdobia a ďalšie posilňovanie rozpočtovej pozície spolu s ďalšími štrukturálnymi reformami na zmiernenie nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä na dôchodkový systém a zdravotnú starostlivosť, sa zdajú byť kľúčovými faktormi pri zmierňovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií[3]. 14. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program predpokladá korekciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaniami Rady. Taktiež obsahuje opatrenia podporujúce rozdelenie zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zatiaľ čo vláda si je vedomá problému dlhodobej udržateľnosti, program neobsahuje žiadne konkrétne kroky na riešenie tejto otázky. 15. Národný reformný program Českej republiky predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta určuje dlhodobú udržateľnosť ako hlavnú výzvu s následkami na verejné financie. Rozpočtové vplyvy obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení špecifikovaných v Národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá Národný reformný program. Konvergenčný program predovšetkým načrtáva opatrenia na podporu rastu a voľných pracovných miest prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znížením spotreby verejnej správy a transferov) a prostredníctvom uprednostňovania výdavkov verejných financií, ale neobsahuje žiadne konkrétne reformné opatrenia na riešenie otázky dlhodobej udržateľnosti. Program ďalej predpokladá posilňovanie úlohy strednodobých výdavkových stropov uplatňovaním záväzných princípov na výdavkové kapitoly štátneho rozpočtu a štátnych fondov a zahrnutím orgánov miestnej správy do rozpočtového plánovania. Vzhľadom na uvedené hodnotenie a podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z 5. júla 2004 by pre Českú republiku bolo vhodné, aby: i) zvýšila úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu, vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou hodnotou plánovanou na rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre korekciu nadmerného deficitu) a s cieľom využiť v plnom rozsahu výhodu vyplývajúcu z úpravy perspektív rastu smerom hore v porovnaní s perspektívami, z ktorých vychádzajú odporúčania Rady; ii) zlepšila kvalitu rozpočtového plánovaniam najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov; iii) zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciu reformy systému zdravotnej starostlivosti. Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii,[4] najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 16. Dňa [24. januára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na obdobie rokov 2005 až 2008. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru pre programy stability a konvergenčné programy, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel, a ustanovuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel. 17. Po dosiahnutí pokroku v ekonomických reformách a stabilizácii v polovici 90-tych rokov Česká republika zaznamenala makroekonomickú nerovnováhu, ktorej výsledkom bola kríza v devízovej oblasti v máji 1997 a hospodárska recesia v rokoch 1997 – 1999. Rozsiahle štrukturálne reformy vo finančnom a v podnikateľskom sektore pomohli pri oživení hospodárstva od roku 2000. Odvtedy bol priemerný reálny ročný rast HDP približne na úrovni 3 % v porovnaní s priemerným reálnym ročným rastom v EÚ na úrovni 1,7 %. V prípade makroekonomických a rozpočtových prognóz obsahuje program tri rôzne scenáre: „optimistický“, „základný“, a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože sa zdá, pri je posúdení voči súčasným dostupným informáciám, že vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu, ktoré sú v nadchádzajúcom roku priaznivé. Predpokladá, že reálny rast HDP mierne klesne z úrovne 4,8 % v roku 2005 na hodnotu 4,3 % v priemere počas zvyšného programového obdobia. Z dôvodu možného nadhodnotenia potenciálneho rastu sú cyklické podmienky pravdepodobne priaznivejšie než naznačujú programové prognózy. Programové plány sa v prípade inflácie zdajú byť mierne nízke. 18. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z 5. júla 2004 musí byť nadmerný deficit odstránený do roku 2008. Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 až 2008 odporučila Českej republike, aby „na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006“. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby „urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií“. 19. Deficit verejných financií na rok 2005 sa odhaduje na úrovni 3,2 % HDP na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, oproti cieľovému deficitu 4,7 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii. Očakáva sa, že na výsledný deficit bude mať vplyv najmä plnenie rozpočtu ústrednej správy, predovšetkým štátneho rozpočtu, ktorá zaznamenala vyššie príjmy, než boli plánované a nízku realizáciu výdavkov približne o 1,5 % HDP. 20. Táto aktualizácia sa zameriava na zníženie deficitu verejných financií pod hranicu 3 % HDP referenčnej hodnoty v roku 2008 podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Predovšetkým naznačuje zníženie deficitu o vyše 2 percentuálne body HDP v rozmedzí rokov 2005 a 2008 a primárneho deficitu o 2,3 percentuálneho bodu. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorazových výdavkov v roku 2005, zlepšenie nominálneho deficitu počas tohto obdobia je iba na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie deficitu počas programového obdobia predovšetkým odráža zníženie podielu výdavkov (o 2,3 percentuálneho bodu HDP), kým príjmy sú vo všeobecnosti nezmenené (- 0,2 percentuálneho bodu). Verejnej spotreba a sociálne transfery sú výdavkovými položkami, ktoré by sa podľa plánu mali znížiť o viac ako jedno percento HDP. Predpokladá sa, že verejné investície výrazne vzrastú z úrovne 5 % HDP v roku 2004 na vyše 6 % HDP v roku 2008, čo je značne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP v roku 2005). V porovnaní s predchádzajúcim programom aktualizácia z novembra 2005 vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy, hoci makroekonomický scenár, z ktorého vychádza, je značne lepší. 21. Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, o 0,5 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície pri úrovni štrukturálneho deficitu „približne“ 1 % HDP, ktorý nemá v úmysle dosiahnuť počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože adekvátne odráža mieru zadlženosti a dlhodobý priemerný potenciálny rast produkcie. 22. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane, obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa plánuje (ako to bolo v prípade z roku 2004 a ako útvary Komisie rovnako očakávajú aj v roku 2005). Predpoklady rastu, o ktoré sa opierajú rozpočty boli zvyčajne reálne a predpoklady daňových elasticít obozretné. Rozpočtové výdavky navyše neboli vždy úplne realizované, najmä z dôvodu možnosti prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov z predošlých rozpočtových rokov. Na druhej strane sa v programe uvádza niekoľko (plánovaných) opatrení v oblasti sociálnych výdavkov, ktoré by skôr spôsobili nárast výdavkov než ich pokles v tejto výdavkovej kapitole, ako sa predpokladá v programe. V roku 2004 boli navyše prenesené rozpočtové výdavky v celkovej výške viac než 1 % HDP a útvary Komisie očakávajú ďalší nárast ich objemu. Ak by sa okrem všetkých rozpočtových výdavkov, ktoré nemôžu byť vyňaté najmä vo volebnom roku 2006, tieto prenesené značné rozpočtové prostriedky vyčerpali, rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, než sa plánovalo, najmä v roku 2006. Okrem toho sa zdá, že predpoklady rastu v poslednom roku tohto programu sú priaznivé. 23. Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je podľa odporúčania Rady v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ktorý je posledným rokom programu. Plánovaný postup štrukturálnych úprav by však mohol byť posilnený, najmä ak sa zohľadní možnosť oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 a úprava perspektív rastu smerom hore. 24. Odhaduje sa, že miera zadlženosti v roku 2005 dosiahla úroveň 37,4 % HDP, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá, že sa miera zadlženosti v programovom období zvýši o 0,5 percentuálneho bodu. 25. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva. Zatiaľ čo je miera zadlženosti v súčasnosti z pohľadu EÚ relatívne nízka, v dlhodobých prognózach do roku 2050 prispieva vysoký deficit k rastúcej miere zadlženosti, ktorá zvyšuje riziko pre udržateľnosť dlhu. Súčasne sa očakáva, že plánované značné zvyšovanie výdavkov na dôchodkový systém počas výhľadového obdobia výrazne zaťaží verejné financie. Dôkladná implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií počas strednodobého obdobia a ďalšie posilňovanie rozpočtovej pozície spolu s ďalšími štrukturálnymi reformami na zmiernenie nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä na dôchodkový systém a zdravotnú starostlivosť, sa zdajú byť kľúčovými faktormi pri zmierňovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií[5]. 26. Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program predpokladá korekciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaniami Rady. Taktiež obsahuje opatrenia podporujúce rozdelenie zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zatiaľ čo vláda si je vedomá problému dlhodobej udržateľnosti, program neobsahuje žiadne konkrétne kroky na riešenie tejto otázky. 27. Národný reformný program Českej republiky predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta určuje dlhodobú udržateľnosť ako hlavnú výzvu s následkami na verejné financie. Rozpočtový vplyv obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení špecifikovaných v Národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá Národný reformný program. Konvergenčný program predovšetkým načrtáva opatrenia na podporu rastu a voľných pracovných miest prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znížením spotreby verejnej správy a transferov) a prostredníctvom uprednostňovania výdavkov verejných financií, ale neobsahuje žiadne konkrétne reformné opatrenia na riešenie otázky dlhodobej udržateľnosti. Program ďalej predpokladá posilňovanie úlohy strednodobých výdavkových stropov uplatňovaním záväzných princípov na výdavkové kapitoly štátneho rozpočtu a štátnych fondov a zahrnutím orgánov miestnej správy do rozpočtového plánovania. Vzhľadom na uvedené hodnotenie a podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady by Česká republika mala: i) zvýšiť úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu, vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou hodnotou plánovanou na rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre korekciu nadmerného deficitu) a s cieľom využiť v plnom rozsahu výhodu vyplývajúcu z úpravy perspektív rastu smerom hore v porovnaní s perspektívami, z ktorých vychádzajú odporúčania Rady; ii) zlepšiť kvalitu rozpočtového plánovaniam najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov; iii) zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciu reformy systému zdravotnej starostlivosti. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | KOM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | neuv. | KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | neuv. | Inflácia HICP (v %) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | neuv. | KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | neuv. | Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | KP nov. 20051 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | KOM nov. 20055 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | neuv. | KP dec. 20041 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | neuv. | Saldo verejných financií (v % HDP) | KP nov. 2005 | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | KOM nov. 2005 | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | neuv. | KP dec. 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | neuv. | Primárne saldo (v % HDP) | KP nov. 2005 | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 | KOM nov. 2005 | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | neuv. | KP dec. 2004 | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | neuv. | Cyklicky-upravené saldo (v % HDP) | KP nov. 20051 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | KOM nov. 2005 | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | neuv. | KP dec. 20041 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Štrukturálne saldo (v % HDP) | KP nov. 20053 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | KOM nov. 20054 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | neuv. | KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP nov. 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | KOM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | neuv. | KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia z fiškálneho oznámenia (0,5 % v roku 2004) a z programu (1,1 % v roku 2005); spôsobujúce v oboch prípadoch nárast deficitu. 4 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia z predpovedí útvarov Komisie z jesene roku 2005 (0,5 % HDP v roku 2004, 1,1 % v roku 2005; spôsobujúce v oboch prípadoch nárast deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,5 %; 3,5 %; 3,6 % a 3,7 % v období rokov 2004 až 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN z 11 októbra 2005. [3] Podrobné informácie o dlhodobej udržateľnosti sú poskytnuté v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie, ktoré bude zverejnené na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú poskytnuté v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie, ktoré bude zverejnené na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm