/* KOM/2011/0763 v konečnom znení */ OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Zosúladenie desiatich smerníc o technickej harmonizácii s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 768/2008/ES o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh





POLITICKÉ SÚVISLOSTI Európa potrebuje stratégiu, s pomocou ktorej vyjde z hospodárskej krízy silnejšia a ktorá pomôže vytvoriť z EÚ inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo zabezpečujúce vysokú mieru zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti. Vízia európskeho sociálneho trhového hospodárstva pre 21. storočie je stanovená v stratégii Európa 2020 . Hoci jednotný trh nie je sám osebe jednou zo siedmich hlavných politík, ktoré sa považujú za nevyhnutné na dosiahnutie hlavných cieľov stratégie Európa 2020, v oznámení o stratégii Európa 2020 sa uvádza, že riešenie prekážok a dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 predpokladá maximálne využitie nástrojov na úrovni EÚ, najmä jednotného trhu, finančných opatrení a nástrojov vonkajšej politiky. Neoddeliteľnou súčasťou stratégie Európa 2020 sú operatívne návrhy, ktorými sa má zabezpečiť plné využitie týchto nástrojov na dosiahnutie stratégie. V oznámení sa ďalej uvádza, že pre rast a vytváranie pracovných miest je nevyhnutný silnejší, hlbší a rozsiahlejší jednotný trh. V snahe o oživenie jednotného trhu predseda Barroso požiadal koncom roka 2009 profesora Maria Montiho, aby vypracoval správu, v ktorej navrhne odporúčania a riešenia. V správe, ktorú profesor Monti predložil v roku 2010, sa uvádza, že jednotný trh je nápomocný v niektorých ďalších oblastiach tvorby politiky EÚ, ktoré priťahujú veľký politický záujem, ale ak sa nebudú môcť v plnej miere oprieť o pevný jednotný trh, hrozí, že výsledky očakávané v týchto oblastiach sa nedosiahnu. Predovšetkým v súvislosti s tovarom profesor Monti uviedol, že zachovanie dynamického a expandujúceho jednotného trhu s tovarom sa musí opierať o úplné vykonanie balíka návrhov o výrobkoch schváleného v roku 2008, najmä so zreteľom na zásadu vzájomného uznávania a dohľad nad trhom. Táto iniciatíva je dôležitým krokom vo vykonávaní legislatívneho rámca, ktorý bol prijatý 9. júla 2008 v rámci „balíka návrhov o výrobkoch“. Cieľom balíka z roku 2008 bolo podporiť voľný pohyb bezpečných výrobkov prostredníctvom zvýšenia účinnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa bezpečnosti výrobkov, posilnenia ochrany spotrebiteľov a vytvorenia rovnakých podmienok pre hospodárske subjekty. Počas celosvetovej hospodárskej krízy je tento cieľ naďalej mimoriadne dôležitý, pretože účinne fungujúci vnútorný trh je nevyhnutný z hľadiska podpory konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti v Európskej únii, čo sú hlavné politické priority Európskej komisie, ako je zrejmé z návrhu aktu o jednotnom trhu[1]. BALÍK NÁVRHOV O VÝROBKOCH A JEHO PRÍNOS PRE VNÚTORNÝ TRH Voľný pohyb tovaru, ako je zakotvený v zmluve, je významným základným kameňom vnútorného trhu a ústredným prvkom rozvoja Európskej únie. Od 70. rokov 20. storočia sa celá škála rôzneho tovaru upravuje právnymi predpismi EÚ, ktorých cieľom je jednotným spôsobom zaistiť ochranu spotrebiteľov, pracovníkov na pracovisku, životného prostredia, zdrojov energie atď., a tým zabezpečiť voľný pohyb v celej Únii. Nový prístup – legislatívna technika prijatá v roku 1985 – obmedzil legislatívne požiadavky na tie, ktoré sú nevyhnutné, a podrobné technické otázky riešil v rámci harmonizovaných európskych noriem, čo prispelo k urýchleniu procesu harmonizácie, a umožnilo tak celým priemyselným odvetviam využívať prínosy voľného pohybu. Právne predpisy v oblasti technickej harmonizácie zaznamenali úspech. Vnútorný trh s tovarom sa stal skutočnosťou a súčasne zaistil vysoký stupeň bezpečnosti tovaru a uľahčil jeho voľný pohyb v celej Európskej únii. Pri vykonávaní a presadzovaní týchto právnych predpisov sa však zistili viaceré nedostatky, ktoré oslabujú ich účinnosť, čo dokazuje skutočnosť, že na trhu je stále tovar, ktorý nie je v súlade s predpismi a je potenciálne nebezpečný. To poškodzuje dôveryhodnosť celého systému a vytvára nerovnaké podmienky pre hospodárske subjekty. Je to čiastočne spôsobené neuspokojivou činnosťou niektorých notifikovaných orgánov a nezrovnalosťami v právnych predpisoch, v dôsledku ktorých je ich uplatňovanie pre výrobcov a orgány zbytočne zložité. Nesúlad s predpismi môže byť pre používateľov tovaru potenciálne nebezpečný. Znižuje tiež konkurencieschopnosť podnikov, ktoré právne predpisy dodržiavajú, keďže ich konkurenti, ktorí ich nedodržiavajú, získavajú nespravodlivú výhodu (napr. tým, že sa vyhýbajú nákladným postupom posudzovania zhody). Jednou z najväčších ťažkostí pre vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom je, že tovar, ktorý nie je v súlade s predpismi, a hospodárske subjekty, ktoré ho dodali, často nie je možné vysledovať, a to najmä v prípade, keď tento tovar pochádza z tretích krajín. Dohľad nad trhom sa navyše v členských štátoch nevykonáva tak dôsledne alebo prísne, ako by sa mal, čo umožňuje obeh potenciálne nebezpečného tovaru. Vzhľadom na to, že dohľad nad trhom sa vykonáva predovšetkým na vnútroštátnej úrovni, vznikla v záujme zaistenia jednotnejšej úrovne bezpečnosti v celej EÚ naliehavá potreba lepšieho monitorovania, lepšej koordinácie a výmeny informácií na úrovni EÚ. Legislatívne požiadavky na tovar sú pre hospodárske subjekty čoraz zložitejšie. Moderný tovar je technicky zložitejší a riziká, ktoré predstavuje pre zdravie a bezpečnosť osôb, ako aj pre životné prostredie, sú rôznorodejšie než v minulosti. To znamená, že výrobcovia a ostatné hospodárske subjekty musia v súčasnosti zápasiť so značným a naďalej rastúcim počtom rôznych právnych predpisov, ktoré sa súčasne vzťahujú na jeden a ten istý výrobok. Okrem toho sa v právnych predpisoch o výrobkoch postupne objavili nezrovnalosti – na opis pojmov, ktoré sú v skutočnosti spoločné pre všetky harmonizačné právne predpisy (napr. postupy posudzovania zhody a ochranné doložky), sa používajú rôzne termíny. Posledný problém je závažnejší, ako by sa na prvý pohľad zdalo. Dokonca aj drobné rozdiely môžu spôsobiť, že pre hospodárske subjekty bude ťažké pochopiť, ako majú dodržať legislatívne požiadavky EÚ. V dôsledku toho môžu hospodárske subjekty dodržiavajúce predpisy uskutočňovať značné investície v oblastiach, v ktorých to v skutočnosti nie je vôbec potrebné, vo viere, že tým s absolútnou istotou zaistia súlad s predpismi. Nezrovnalosti a dvojznačnosti v právnych predpisoch na druhej strane poskytujú nepoctivým hospodárskym subjektom prostriedky na obchádzanie kontrol zo strany subjektov verejnej moci. Vnútroštátne orgány často nemajú jasno v tom, aké kontroly sa musia vykonať, alebo ako sa majú vykonávať. To vedie k tomu, že členské štáty (alebo dokonca regióny v týchto štátoch) uplatňujú odlišné prístupy s tým výsledkom, že dohľad nad trhom sa v rámci EÚ nevykonáva s rovnakou pravidelnosťou, prísnosťou a na základe rovnakých operačných kritérií. To na druhej strane umožňuje vznik nerovnakých podmienok pre hospodárske subjekty, či už ide o výrobcov alebo dovozcov. Na základe týchto skutočností Komisia v roku 2003 predložila Parlamentu a Rade oznámenie o uplatňovaní nového prístupu, ktorý bol prijatý v roku 1985[2]. V ňom dospela k záveru, že legislatívnu techniku nového prístupu je potrebné preskúmať a doplniť o legislatívne požiadavky na akreditáciu orgánov posudzovania zhody a všeobecnú politiku dohľadu nad trhom s tovarom. NOVÝ LEGISLATÍVNY RÁMEC A JEHO VYKONÁVANIE V nadväznosti na tento proces preskúmania Komisia predložila súbor opatrení, ktorý sa stal známy pod názvom „balík návrhov o výrobkoch“. V rámci tohto balíka (ktorý zahŕňal aj oznámenie o registrácii vozidiel a návrh nariadenia o vzájomnom uznávaní) boli prijaté texty nového legislatívneho rámca – nariadenie (ES) č. 765/2008 a rozhodnutie č. 768/2008/ES. Tieto texty idú ďaleko nad rámec výlučného preskúmania nového prístupu a v skutočnosti sa nimi vytvára nové legislatívne prostredie pre harmonizovanú oblasť. Oba predpisy v rámci nového legislatívneho rámca predstavujú významný politický prelom, pokiaľ ide o fungovanie vnútorného trhu s tovarom, pretože stanovujú nielen celkový a koherentný prístup k politike technickej harmonizácie vo vzťahu k bezpečnosti výrobkov, ale otvárajú aj cestu pre skutočnú a účinnú politiku dohľadu nad trhom pre všetok tovar uvádzaný na trh, bez ohľadu na to, či pochádza z EÚ alebo z tretích krajín. Cieľom uvedených predpisov nového legislatívneho rámca je zvýšiť účinnosť právnych predpisov na ochranu zdravia a bezpečnosti (a ďalších verejných záujmov) prostredníctvom: - doplnenia chýbajúcich prvkov politiky EÚ, napr. akreditácie a dohľadu nad trhom vrátane kontroly tovaru z tretích krajín, - riešenia nedostatkov súčasného stavu s ohľadom na dvadsať rokov súbežného uplatňovania nového prístupu a tradičnejších právnych predpisov, - zjednotenia právnych predpisov, ktoré sa v súčasnosti týkajú čoraz väčšieho počtu odvetví. Oba texty prispievajú k naplneniu týchto potrieb rôznym spôsobom a dopĺňajú legislatívny reťazec kvality o: (podstatné) požiadavky týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti a ďalších verejných záujmov, požiadavky na kvalitu pre výrobcov a orgány posudzovania zhody, systém akreditácie na zabezpečenie kvality orgánov posudzovania zhody, transparentné postupy posudzovania zhody, intenzívny dohľad nad trhom a kontroly tovaru z tretích krajín. Slabý alebo chýbajúci článok v tomto reťazci môže spôsobiť, že na trh a ku konečnému používateľovi, či už súkromnému alebo profesionálnemu, sa dostane tovar, ktorý nie je bezpečný. Texty nového legislatívneho rámca sa vzájomne dopĺňajú, sú neoddeliteľne prepojené a oba veľmi úzko súvisia s odvetvovými právnymi predpismi, ktoré podporujú a dopĺňajú. Nariadením sa zavádzajú zásady, pravidlá, práva a povinnosti. Jeho ustanovenia sú priamo uplatniteľné od 1. januára 2010 a vykonávajú ich vnútroštátne orgány, pričom Komisia pomáha zabezpečiť koordinovaný prístup. Rozhodnutie obsahuje vzorové ustanovenia, ktoré vychádzajú z ustanovení zahrnutých v mnohých existujúcich harmonizačných predpisoch Únie, ale samo osebe nemá právny účinok. Ako rozhodnutie sui generis predstavuje záväzok zo strany zákonodarcu EÚ, že bude jeho obsah čo najsystematickejšie uplatňovať v prípade všetkých právnych predpisov týkajúcich sa výrobkov prijatých v minulosti, súčasnosti aj budúcnosti, a tak uľahčí ich vykonávanie všetkými zainteresovanými stranami. Úplné účinky nariadenia do určitej miery závisia od procesu začlenenia ustanovení rozhodnutia do odvetvových právnych predpisov. Texty nového legislatívneho rámca sa uplatňujú v spojení s harmonizačnými právnymi predpismi Únie týmto spôsobom: - v odvetvových právnych predpisoch sa stanovuje úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti a ďalších verejných záujmov, ukladajú sa požiadavky na hospodárske subjekty a vnútroštátne orgány, vyberajú sa vhodné postupy posudzovania zhody a uvádzajú sa ochranné mechanizmy, - v nariadení (ES) č. 765/2008 sa stanovujú pravidlá akreditácie orgánov posudzovania zhody, ktoré poskytujú služby v oblasti posudzovania zhody podľa odvetvových právnych predpisov, a orgánom dohľadu nad trhom sa ukladajú povinnosti v súvislosti s presadzovaním povinností stanovených v odvetvových právnych predpisoch a kontrolou tovaru z tretích krajín. Prostredníctvom procesu zosúlaďovania sa všetky ustanovenia rozhodnutia č. 768/2008/ES týkajúce sa vymedzenia pojmov, povinností hospodárskych subjektov, požiadaviek na vysledovateľnosť, konsolidovaných kritérií a postupov notifikovania orgánov posudzovania zhody a konsolidovaných postupov posudzovania zhody začlenia do odvetvových právnych predpisov, čím sa umožní plný účinok ustanovení nariadenia (ES) č. 765/2008 týkajúcich sa dohľadu nad trhom. PROCES ZOSÚLAďOVANIA A SÚčASNÝ BALÍK NÁVRHOV V súvislosti s budúcimi právnymi predpismi bude Komisia systematicky skúmať, či je možné ustanovenia rozhodnutia začleniť do odvetvových právnych predpisov, pričom sa čo najčastejšie a v čo najväčšej možnej miere bude snažiť zosúladiť tieto predpisy s uvedeným rozhodnutím. V prípade, že sa rozhodne k zosúladeniu nepristúpiť, bude potrebné nevhodnosť ustanovení rozhodnutia podrobne odôvodniť. Tento proces sa uplatní vždy, keď sa budú odvetvové právne predpisy meniť. Od prijatia rozhodnutia sa preskúmalo viacero právnych predpisov. Smernica o hračkách bola prepracovaná prostredníctvom smernice 2009/48/ES z 18. júna 2009[3] a je prvou smernicou, ktorá bola plne zosúladená s rozhodnutím č. 768/2008/ES. Zosúladenie ďalších smerníc sa pripravuje. Vynára sa otázka, čo robiť v prípade, že preskúmanie ani revízia právneho predpisu sa v blízkej budúcnosti neplánuje. Je zrejmé, že čím sú právne predpisy o výrobkoch koherentnejšie, tým ľahšie je ich pochopiť, a preto aj dodržiavať a presadzovať. K lepšej koherencii rozhodne prispievajú horizontálne, neodvetvové harmonizované riešenia, príkladom čoho sú postupy posudzovania zhody, pravidlá pre notifikované orgány atď. Aby sa ustanovenia týkajúce sa dohľadu nad trhom mohli rýchlo zaviesť do praxe v príslušných odvetviach, je skutočne potrebné preskúmať celý rad smerníc, ktoré by sa normálne v blízkej budúcnosti neprepracovávali. Preto sa navrhuje, aby sa s uvedeným rozhodnutím zosúladil balík smerníc, ktorých revízia sa neplánovala, ale v súvislosti s ktorými by boli ustanovenia o dohľade nad trhom a ďalších prierezových otázkach prínosné, pričom sa nebudú spochybňovať otázky týkajúce sa výlučne daného odvetvia. Cieľom tohto balíka je teda zmeniť a doplniť vybrané smernice iba zahrnutím horizontálnych ustanovení rozhodnutia v rámci jednorazového zjednodušeného procesu, v ktorom sa nebudú preskúmavať otázky týkajúce sa jednotlivých odvetví, aby sa tak dosiahli okamžité prínosy nového legislatívneho rámca v čo najväčšom počte odvetví. Komisia v záujme čo najväčšej právnej jasnosti zvolila legislatívnu techniku rekodifikácie. Táto technika a medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou by mali pomôcť zamerať diskusie v rámci postupu spolurozhodovania na horizontálne zosúladenie príslušných textov s rozhodnutím č. 768/2008/ES a zabrániť tomu, aby sa znovu otvárali diskusie o záležitostiach týkajúcich sa jednotlivých odvetví. Uvedené smernice by sa mali tiež zosúladiť s terminológiou a ustanoveniami Lisabonskej zmluvy. Vzhľadom na to, že viacerými dotknutými smernicami sa zriaďujú výbory, musia sa predovšetkým zapracovať nové ustanovenia o komitológii. VÝBER DOTKNUTÝCH SMERNÍC Po prijatí nového legislatívneho rámca v júli 2008 útvary Komisie skúmali právne predpisy týkajúce sa výrobkov s cieľom určiť predpisy, ktoré by sa mali v nasledujúcich troch až piatich rokoch (t. j. do roku 2013) prepracovať z dôvodov špecifických pre jednotlivé odvetvia (napr. v záujme objasnenia alebo rozšírenia ich rozsahu pôsobnosti, aktualizovania požiadaviek na bezpečnosť atď.). V prípade väčšiny existujúcich právnych predpisov bola potrebná aktualizácia z dôvodov špecifických pre jednotlivé odvetvia a tieto jednotlivé revízie sú zahrnuté do pracovného programu Komisie. Zosúladenie prebehne v rámci týchto revízií. Komisia tiež hľadala právne predpisy, ktorých štruktúra a prístup do veľkej miery zodpovedajú ustanoveniam rozhodnutia č. 768/2008/ES, aby ich zahrnula do aktivity zameranej výlučne na zosúladenie s týmto rozhodnutím. Tým sa výber automaticky obmedzil na smernice, ktoré sa prijali na základe techniky nového prístupu, keďže iné právne predpisy (najmä staršie smernice alebo smernice, v ktorých sa uplatňoval tradičný prístup) by vyžadovali rozsiahlejšie úpravy presahujúce rámec výlučného zosúladenia. Týmto postupom Komisia do balíka dokumentov, ktoré sa majú zosúladiť, vybrala nasledujúcich desať smerníc vypracovaných na základe nového prístupu: - smernica o výbušninách na civilné použitie: smernica 93/15/EHS o zosúladení ustanovení, týkajúcich sa uvádzaní výbušnín na trh a ich kontrole pre civilné použitie, - smernica o zariadeniach určených na použitie vo výbušnej atmosfére (ATEX): smernica 94/9/ES o aproximácii vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa zariadení a ochranných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnej atmosfére, - smernica o výťahoch: smernica 95/16/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa výťahov, - smernica o tlakových zariadeniach: smernica 97/23/ES o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa tlakových zariadení, - smernica o meradlách: smernica 2004/22/ES o meradlách, - smernica o elektromagnetickej kompatibilite: smernica 2004/108/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na elektromagnetickú kompatibilitu, - smernica o nízkom napätí: smernica 2006/95/ES o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektrického zariadenia určeného na používanie v rámci určitých limitov napätia, - smernica o pyrotechnických výrobkoch: smernica 2007/23/ES o uvádzaní pyrotechnických výrobkov na trh, - smernica o váhach s neautomatickou činnosťou: smernica 2009/23/ES o váhach s neautomatickou činnosťou, - smernica o jednoduchých tlakových nádobách : smernica 2009/105/ES týkajúca sa jednoduchých tlakových nádob. Hlavnou spoločnou vlastnosťou týchto smerníc je, že majú podobnú štruktúru: vymedzenie pojmov, zásadné požiadavky na ochranu zdravia a bezpečnosť, odkazy na harmonizované európske normy, požiadavky na výrobcov, požiadavky týkajúce sa vysledovateľnosti a posudzovania zhody (vo všetkých smerniciach sú stanovené postupy posudzovania zhody, osem z nich vyžaduje zásah notifikovaných orgánov) a mechanizmy v súvislosti s ochrannou doložkou. Niektoré z týchto smerníc majú medziodvetvový význam (najmä smernica o nízkom napätí, smernica o elektromagnetickej kompatibilite, smernica o meradlách, smernica o zariadeniach určených na použitie vo výbušnej atmosfére a smernica o tlakových zariadeniach), čím sa zvyšuje očakávaný prínos zosúladenia pre hospodárske subjekty a vnútroštátne orgány zodpovedné za dohľad nad týmito trhmi. Dotknuté odvetvia sú veľmi dôležitými odvetviami priemyslu, ktoré čelia značnej medzinárodnej hospodárskej súťaži, a zjednodušenie a zaistenie rovnakých podmienok na trhu EÚ teda budú pre ne prínosom. Základné údaje o niektorých z týchto odvetví možno zhrnúť takto: Smernica o nízkom napätí a smernica o elektromagnetickej kompatibilite sa vo všeobecnosti vzťahujú na všetky domáce a profesionálne elektrické zariadenia, pričom produkcia v prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o nízkom napätí, predstavuje približne 235,59 miliardy EUR a v prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica o elektromagnetickej kompatibilite, hodnotu 200,12 miliardy EUR. Obchodná bilancia je negatívna (smernica o nízkom napätí: dovoz v hodnote 103,93 miliardy EUR a vývoz v hodnote 83,09 miliardy EUR. Spotreba Únie sa odhaduje na 256,42 miliardy EUR. Smernica o elektromagnetickej kompatibilite: dovoz v hodnote 100,78 miliardy EUR a vývoz v hodnote 76,07 miliardy EUR. Spotreba Únie sa odhaduje na 224,83 miliardy EUR). Smernica o zariadeniach určených na použitie vo výbušnej atmosfére sa vzťahuje na všetky výrobky, ktoré sa môžu použiť v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu, či už ide o elektrické, mechanické alebo tlakové zariadenia (bane, petrochemické závody, spracovateľské závody, čerpacie stanice atď.). Produkcia rádovo predstavuje asi 2,2 miliardy EUR a obchodná bilancia je pozitívna: dovoz predstavuje 400 miliónov EUR, zatiaľ čo spotreba v Únii sa odhaduje na 1,9 miliardy EUR, t. j. 86 % výroby v Únii. Produkcia v odvetví meradiel (vrátane neautomatických váh), do ktorého patria všetky meradlá vody, plynu, elektriny, benzínu a všetkých ostatných kvapalín a ktoré zahŕňa všetky meradlá v maloobchode, predstavuje približne 5,75 miliardy EUR. Väčšina meradiel sa vyrába v EÚ, pričom dovoz predstavuje menej ako štvrtinu výroby EÚ. Produkcia pyrotechnických výrobkov, ktoré zahŕňajú nielen zábavnú pyrotechniku, ale aj technológiu pre airbagy v automobiloch, predstavuje 4,2 miliardy EUR (2,8 miliardy EUR v prípade airbagov). Skutočnosť, že 95 % zábavnej pyrotechniky sa vyrába mimo EÚ zdôrazňuje potrebu prísnych požiadaviek týkajúcich sa vysledovateľnosti. Tlakové zariadenia (vrátane jednoduchých tlakových nádob) môžu spadať do pôsobnosti niekoľkých rôznych odvetví, keďže sa väčšinou používajú ako súčasť väčšieho konečného výrobku. K tovaru zahŕňajúceho tlakové zariadenia sa radí spotrebný tovar (napr. tlakové hrnce, domáce klimatizačné systémy, hasiace prístroje atď.) aj priemyselný tovar (napr. tlakové nádoby a potrubia v chemických závodoch, rôzne typy strojov atď.). To jednoznačne ukazuje, aké dôležité sú príslušné odvetvia, a zdôrazňuje, že zvýšenie koherentnosti právnych predpisov a umožnenie účinného dohľadu nad trhom, najmä vo vzťahu k tovaru s pôvodom v tretích krajinách, bude mať veľmi pozitívne účinky. OBSAH NÁVRHOV Návrhy, ktorých sa táto iniciatíva týka, sú z hľadiska obsahu striktne obmedzené na zosúladenie s rozhodnutím č. 768/2008/ES a s novou terminológiou Lisabonskej zmluvy (vrátane nových ustanovení o komitológii). Konkrétne to znamená, že sa zosúladia vymedzenia pojmov, požiadavky týkajúce sa vysledovateľnosti, povinnosti hospodárskych subjektov, kritériá a postupy výberu orgánov posudzovania zhody (notifikovaných orgánov) a požiadavky na posudzovanie zhody. Výrazové prostriedky použité v ustanoveniach rozhodnutia sa podľa možnosti čo najviac zachovali, ale za určitých okolností sa prispôsobili, aby ich bolo možné správne a zmysluplne zapracovať do uvedených smerníc. Terminológia použitá v jednotlivých smerniciach sa teda môže líšiť, ale zmysel a právne povinnosti budú rovnaké. Podstatu zosúladenia uvedených desiatich smerníc možno zhrnúť takto: 1. Opatrenia, ktorými sa má riešiť problém nesúladu s právnymi predpismi: 2. Povinnosti dovozcov a distribútorov: skontrolovať, že tovar má označenie CE, či sú k nemu priložené požadované dokumenty a či sú na ňom uvedené informácie, ktoré umožňujú jeho vysledovateľnosť. Dovozcom sa ukladajú ďalšie povinnosti. 3. Povinnosti výrobcov: poskytnúť pokyny a bezpečnostné informácie v jazyku, ktorému spotrebitelia a koncoví používatelia ľahko porozumejú, a vykonávať skúšky vzoriek výrobkov a monitorovanie výrobkov. 4. Požiadavky týkajúce sa vysledovateľnosti v priebehu celého distribučného reťazca: výrobcovia a dovozcovia musia na výrobkoch uviesť svoje meno a adresu; každý hospodársky subjekt musí byť schopný poskytnúť orgánom informáciu o tom, od koho výrobok kúpil a komu ho dodal. 5. Reorganizácia postupu v súvislosti s ochrannou doložkou (dohľad nad trhom) : objasniť, ako sú príslušné orgány presadzovania práva informované o nebezpečnom tovare, a zabezpečiť, aby sa v súvislosti s daným výrobkom prijali vo všetkých členských štátoch rovnaké opatrenia. 6. Opatrenia, ktorými sa má zabezpečiť kvalita práce notifikovaných orgánov: 7. Sprísnenie požiadaviek na notifikáciu pre notifikované orgány (vrátane subdodávateľov a dcérskych spoločností), ako je nestrannosť, schopnosť vykonávať svoju činnosť a uplatňovanie usmernení vypracovaných koordinačnými skupinami. 8. Prepracovaný postup notifikácie : členské štáty, ktoré notifikujú určitý orgán, musia zahrnúť informácie o hodnotení spôsobilosti daného orgánu. Ostatné členské štáty môžu voči takejto notifikácii vzniesť v určitej lehote námietku. 9. Požiadavky na notifikujúce orgány (t. j. vnútroštátne orgány zodpovedné za posúdenie, notifikáciu a monitorovanie notifikovaných orgánov) ako objektivita a nestrannosť pri vykonávaní činnosti. 10. Informačné povinnosti : notifikované orgány musia informovať notifikujúce orgány o zamietnutí, obmedzení, pozastavení alebo odobratí osvedčení. 11. Opatrenia, ktorými sa má zabezpečiť väčší súlad medzi jednotlivými smernicami: 12. Zosúladenie bežne používaných vymedzení pojmov a terminológie. 13. Zosúladenie textov týkajúcich sa postupov posudzovania zhody . Je potrebné zdôrazniť, že otázky týkajúce sa vykonávania politiky EÚ v oblasti normalizácie, ktoré by mohli mať vplyv na vykonávanie smerníc zahrnutých do tohto balíka, sa riešia v rámci osobitnej iniciatívy (normalizačného balíka). ZÁVERY Komisia pripisuje týmto návrhom, ktoré významne prispievajú k politickému cieľu, ktorým je riadne fungovanie vnútorného trhu pre spotrebiteľov, odborníkov a hospodárske subjekty vo všeobecnosti, veľkú dôležitosť. Zosúladené smernice prispejú k posilneniu konkurencieschopnosti európskych podnikov, pričom zaručia rovnaké podmienky pre všetkých, za ktorých budú hospodárske subjekty dodržiavajúce právne predpisy chránené voči tým, ktoré sú menej svedomité. Táto iniciatíva je tiež do veľkej miery v súlade so snahou Komisie, ktorej cieľom je zlepšovanie a zjednodušovanie právnych predpisov, pretože zabezpečuje súlad a právnu jednotnosť v celom rade rôznych priemyselných odvetví, čím napomáha lepšie pochopenie, vykonávanie, dodržiavanie a presadzovanie právnych predpisov EÚ. Komisia vybrala na účely tohto balíka len také nástroje, pri ktorých sa zmeny a doplnenia týkajú výlučne zosúladenia s ustanoveniami nového legislatívneho rámca. Podstatné technické aspekty jednotlivých dotknutých odvetvových právnych predpisov sa nemenia[4]. Komisia preto vyzýva Európsky parlament a Radu, aby sa týmto balíkom zaoberali ako celkom, aby sa zaistila celková koherentnosť, ktorá je pre techniku rekodifikácie vlastná, a vyhli sa rozdeleniu debát na viacero diskusií týkajúcich sa jednotlivých odvetví. [1] KOM(2011) 206 v konečnom znení, 13.4.2011. [2] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Zlepšenie implementácie smerníc nového prístupu, KOM(2003) 240 v konečnom znení, 7.5.2003. [3] Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2009, s. 1. [4] Výnimkou je smernica o pyrotechnických výrobkoch. Komisia navrhuje drobnú opravu v bode 4 prílohy I, aby sa predišlo neúmyselnému zákazu airbagov a niektorých ďalších pyrotechnických výrobkov po 4. júli 2013. Ide o pomerne malú zmenu súčasného znenia. Z tohto dôvodu sa považuje za vhodnejšie a efektívnejšie ponechať smernicu v tomto balíku než uskutočniť samostatný proces revízie.