Hospodársky vplyv návrhov na rok 2020 tak bude znamenať obmedzenie pre flotily vo všetkých členských štátoch. Rybolovné možnosti v Baltskom mori budú v dôsledku návrhu Komisie celkovo na úrovni približne 469 000 ton, čo v porovnaní s rokom 2019 predstavuje pokles o 23,6 %. Vo viacročnom pláne pre Baltské more (MAP) sa stanovuje, že TAC v prípade zdravej populácie sa môže stanoviť v rozsahu nad hodnotou bodu MSY (tzv. horný rozsah MSY), najmä s cieľom obmedziť medziročné výkyvy na maximálne 20 %. Komisia však navrhuje, aby sa táto možnosť nevyužila, pretože v prípade západobaltskej populácie sleďa atlantického a západo- a východobaltskej populácie tresky škvrnitej je biomasa populácie pod bezpečnými biologickými hranicami. Okrem toho populácia šproty severnej závisí len od jedného dobrého ročníka, a preto ICES odhaduje, že v nasledujúcich rokoch nastane úbytok biomasy. Použitím horného rozsahu MSY by mohlo vzniknúť riziko ešte väčšieho úbytku v budúcnosti. Navyše ICES vydala pre populáciu sleďa atlantického v Botnickom zálive preventívne odporúčanie, ktoré neobsahuje rozsahy MSY. Platesa veľká je v MAP vedľajším úlovkom, takže v jej prípade ICES neposkytuje rozsahy MSY. MAP takisto povoľuje využívanie horného rozsahu MSY pre zdravé populácie v zmiešanom rybolove, ak je to potrebné na dosiahnutie cieľov SRP a MAP. Zatiaľ čo v prípade sleďa atlantického ide o zmiešaný rybolov, Komisia nenavrhuje použiť horný rozsah MSY pre stredobaltskú populáciu sleďa atlantického, pretože táto populácia závisí len od jedného dobrého ročníka a slede sa lovia v rámci zmiešaného rybolovu s treskou, ktorej stav sa zhoršuje.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa návrhom Komisie znížili rybolovné možnosti pre západobaltskú populáciu sleďa atlantického o 71 %, stredobaltskú populáciu sleďa atlantického o 10 %, populáciu sleďa atlantického v Botnickom zálive o 27 %, populáciu platesy veľkej o 32 %, populáciu lososa atlantického v hlavnej panve o 5 %, populáciu šproty severnej o 25 % a západobaltskú populáciu tresky škvrnitej o 68 %. Pokiaľ ide o východobaltskú populáciu tresky škvrnitej, ICES informovala, že v roku 2020 nebude môcť poskytnúť číselné údaje o nezamedziteľných vedľajších úlovkoch pred navrhovaným prijatím nariadenia Radou v októbri tohto roka. Komisia odhaduje, že rybolovné možnosti pre východobaltskú populáciu tresky škvrnitej sa znížia. Návrhom Komisie by sa zvýšili rybolovné možnosti pre populáciu sleďa atlantického v Rižskom zálive o 11 % a presunuli rybolovné možnosti pre populáciu lososa atlantického vo Fínskom zálive.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článku 3 (populácie, v prípade ktorých sa uplatňuje preventívny TAC) a článku 4 (populácie, v prípade ktorých sa uplatňuje analytický TAC). Podľa článku 2 uvedeného nariadenia je pri stanovovaní TAC úlohou Rady rozhodnúť, na ktoré populácie sa články 3 a 4 neuplatňujú, predovšetkým na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa zaviedol mechanizmus flexibility pre všetky populácie, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky podľa článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Preto by sa s cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov a bránila dosiahnutiu cieľov spoločnej rybárskej politiky, malo objasniť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú len vtedy, keď členské štáty nevyužívajú medziročnú flexibilitu stanovenú v článku 15 ods. 9 nariadenia 1380/2013.

Navrhované TAC pre stredobaltskú populáciu sleďa atlantického a populáciu sleďa atlantického v Rižskom zálive, ako aj navrhované TAC pre populáciu šproty severnej, populáciu lososa atlantického v hlavnej panve a západobaltskú populáciu tresky škvrnitej zodpovedajú rozsahu FMSY podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1139. Pokiaľ ide o populáciu lososa atlantického v hlavnej panve, Fínsko a Estónsko požiadali, aby sa obmedzená medzioblastná flexibilita zavedená v minulom roku zachovala, a teda preniesla do ďalšieho roka. V prípade západobaltskej populácie tresky škvrnitej ICES uvádza, že stav tejto populácie je aj naďalej povážlivý a znovu vykazuje zhoršujúci sa trend, preto sa opäť zavádza dlhší a územne širší zákaz rybolovu počas zimného obdobia neresenia vzhľadom na to, že podľa ICES môžu mať takéto opatrenia dodatočný prínos, ktorý nemožno dosiahnuť len na základe TAC. Keďže rekreačný rybolov významne prispieva k rybolovnej úmrtnosti, obmedzenie počtu úlovkov rekreačného rybolovu sa znižuje v rovnakom rozsahu ako zníženie TAC. Vzhľadom na to, že východobaltská a západobaltská populácia tresky sa v poddivízii 24 prelínajú, je cielený rybolov tresky škvrnitej v nadväznosti na núdzové opatrenia z roku 2019 zakázaný a v poddivízii 24 sa môžu loviť len nezamedziteľné vedľajšie úlovky vo vzdialenosti viac ako šesť námorných míľ od pobrežia. S cieľom vytvoriť rovnaké podmienky ako v oblasti riadenia východobaltskej populácie tresky škvrnitej sa v poddivízii 24 zakazuje rekreačný rybolov vo vzdialenosti viac ako šesť námorných míľ od pobrežia, keďže sa v týchto oblastiach vyskytuje prevažne východobaltská populácia tresky škvrnitej.

V prípade východobaltskej populácie tresky škvrnitej bola ICES po niekoľkých rokoch opäť schopná vykonať analytické posúdenie. Nepodarilo sa jej však stanoviť rozsah hodnôt FMSY. Navyše z odhadov ICES vyplýva, že veľkosť populácie nedosahuje úroveň Blim a v strednodobom horizonte sa táto situácia nezmení ani v prípade, že sa v tejto populácii nebude vôbec loviť. Z tohto dôvodu Komisia prijala v júli 2019 núdzové opatrenia s cieľom zakázať do konca roka lov tresky škvrnitej v oblastiach s vysokým výskytom východobaltskej populácie tresky škvrnitej. Účinnejším spôsobom obmedzenia úlovkov je však zákaz cieleného rybolovu a stanovenie prísnejšieho TAC výlučne len pre vedľajšie úlovky. Komisia požiadala ICES o príslušné číselné údaje, tá však informovala, že v roku 2020 nebude môcť poskytnúť číselné údaje o nezamedziteľných vedľajších úlovkoch pred navrhovaným prijatím nariadenia Radou v októbri tohto roka. Komisia odhaduje, že rybolovné možnosti pre východobaltskú populáciu tresky škvrnitej sa znížia o […] %. Komisia plánuje predložiť návrh na zmenu nariadenia o rybolovných možnostiach na rok 2020 po tom, ako ICES poskytne údaje o nezamedziteľných vedľajších úlovkoch na rok 2020. So zreteľom na stav východobaltskej populácie tresky škvrnitej mora a na odporúčanie ICES, podľa ktorého môže mať zákaz rybolovu počas neresenia pre danú populáciu dodatočný prínos, ktorý nemožno dosiahnuť len na základe TAC (napr. početnejšie doplnenie populácie vďaka nerušenému nereseniu), sa predlžuje súčasný zákaz rybolovu počas letného obdobia neresenia a rozširuje sa jeho územný rozsah. Napokon sa zakazuje aj rekreačný rybolov, pretože keď sa TAC zníži tak, že TAC vedľajších úlovkov je veľmi nízky, množstvá úlovkov pri tomto rybolove sú významné.

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

(1)V článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 sa vyžaduje, aby sa prijali ochranné opatrenia s prihliadnutím na dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a v relevantných prípadoch aj na správy Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo a iných poradných orgánov, ako aj na odporúčania poskytnuté poradnými radami zriadenými pre príslušné zemepisné oblasti alebo oblasti pôsobnosti vrátane všetkých spoločných odporúčaní členských štátov.

(2)Povinnosťou Rady je prijímať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností a v prípade potreby aj určité podmienky, ktoré s nimi funkčne súvisia. Rybolovné možnosti by sa mali členským štátom prideliť tak, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností v prípade každej populácie rýb alebo rybolovnej oblasti a aby sa náležite zohľadňovali ciele spoločnej rybárskej politiky (SRP) stanovené v nariadení (EÚ) č. 1380/2013.

(3)V článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovuje, že cieľom SRP je dosiahnuť mieru využívania na úrovni maximálneho udržateľného výnosu (MSY) vo všetkých možných prípadoch do roku 2015 a v ostatných prípadoch postupne a progresívne najneskôr do roku 2020.

(4)Celkový povolený výlov (TAC) by sa mal preto v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické aspekty a zároveň by sa malo zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu; je tiež dôležité zohľadniť stanoviská vyjadrené počas konzultácií so zainteresovanými stranami.

(5)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1139 sa stanovuje viacročný plán pre populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori a pre rybolov využívajúci tieto populácie (ďalej len „plán“). Cieľom plánu je zabezpečiť, aby využívanie živých morských biologických zdrojov viedlo k obnove a zachovaniu populácií lovených druhov nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. Na tento účel sa má cieľová hodnota rybolovnej úmrtnosti pre príslušné populácie vyjadrená rozsahom hodnôt dosiahnuť čo najskôr a postupne a progresívne do roku 2020. Je vhodné stanoviť obmedzenia výlovu uplatniteľné v roku 2020 na populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori v súlade s cieľmi plánu.

(6)Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) uviedla, že biomasa sleďa atlantického v západnej časti Baltského mora v poddivíziách 20 až 24 je naďalej pod hraničným referenčným bodom pre biomasu neresiacej sa populácie, pod úrovňou ktorého môže dôjsť k zníženiu reprodukčnej schopnosti (Blim). Preto ICES vo svojom ročnom vedeckom odporúčaní, ktoré zverejnila 29. mája 2019, navrhuje pre túto populáciu nulové úlovky. V súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1139 by sa preto mali prijať všetky primerané nápravné opatrenia s cieľom zabezpečiť rýchly návrat príslušnej populácie nad úrovne, pri ktorých možno dosiahnuť MSY. V tomto ustanovení sa navyše požaduje prijatie nápravných opatrení. Na tento účel je potrebné vziať do úvahy harmonogram na dosiahnutie všeobecných cieľov SRP a konkrétnych cieľov plánu z hľadiska očakávaného účinku prijatých nápravných opatrení a súčasne sledovať ciele ekonomického a sociálneho prínosu a prínosu v oblasti zamestnanosti stanovené v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Podľa uvedených skutočností a v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1139 je vhodné, aby sa rybolovné možnosti pre západobaltskú populáciu sleďa atlantického stanovili vzhľadom na úbytok biomasy na hodnotu nižšiu než rozsahy rybolovnej úmrtnosti.

(7)V prípade východobaltskej populácie tresky škvrnitej bola ICES schopná poskytnúť analytické posúdenie po prvýkrát po niekoľkých rokoch. Podľa odhadov ICES je biomasa pod úrovňou Blim a v strednodobom horizonte sa na tejto úrovni udrží aj v prípade, že sa v tejto populácii nebude vôbec loviť. ICES preto vydala vedecké odporúčanie, v ktorom na rok 2020 navrhuje nulové úlovky. Nepodarilo sa jej však určiť hodnoty rozsahov rybolovnej úmrtnosti. Na základe posúdenia populácií a s cieľom reagovať čo najrýchlejšie prijala Komisia vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1248, ktorým sa stanovujú opatrenia na zmiernenie vážneho ohrozenia ochrany populácie tresky škvrnitej (Gadus morhua) vo východnej časti Baltského mora. Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1139 sa rybolovné možnosti na rok 2020 musia stanoviť tak, aby sa zabezpečil rýchly návrat populácie nad úroveň, pri ktorej možno dosiahnuť MSY.

(8)Ak by sa rybolovné možnosti pre východobaltskú populáciu tresky škvrnitej stanovili na úrovni uvedenej vo vedeckom odporúčaní, povinnosť vylodiť všetky úlovky zo zmiešaného rybolovu vrátane vedľajších úlovkov z východobaltskej populácie tresky škvrnitej by spôsobila fenomén tzv. blokačných druhov. S cieľom dosiahnuť ideálnu rovnováhu medzi možnosťou pokračovať v rybolove v záujme zamedzenia závažných socio-ekonomických dôsledkov jeho prípadného prerušenia a potrebou dosiahnuť dobrý biologický stav danej populácie s prihliadnutím na to, že v rámci zmiešaného rybolovu je náročné súbežne loviť vo všetkých populáciách na úrovni maximálneho udržateľného výnosu, je primerané stanoviť špecifický TAC pre vedľajšie úlovky z východobaltskej populácie tresky škvrnitej. Tento TAC by sa mal stanoviť tak, aby sa nezvýšila rybolovná úmrtnosť a aby nabádal k zlepšeniu selektívnosti a preventívnych opatrení.

(9)Okrem toho sa v článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/1139 uvádza, že sa majú prijať dodatočné nápravné opatrenia s cieľom zabezpečiť rýchly návrat príslušnej populácie nad úrovne, pri ktorých možno dosiahnuť MSY. Vo vedeckom odporúčaní sa uvádza, že najmä zákaz rybolovu počas obdobia neresenia môže mať pre danú populáciu dodatočný prínos, ktorý nemožno dosiahnuť len na základe TAC, napríklad početnejšie doplnenie populácie vďaka nerušenému nereseniu. Vzhľadom na stav východobaltskej populácie tresky škvrnitej je vhodné rozšíriť rozsah a časový rámec súčasného zákazu rybolovu počas letného obdobia neresenia pre východobaltskú populáciu tresky škvrnitej. Vo vedeckom odporúčaní sa okrem toho uvádza, že relatívny význam rekreačného rybolovu východobaltskej populácie tresky škvrnitej závisí od úrovne TAC. Vzhľadom na veľmi výrazné zníženie TAC sa množstvá ulovené pri rekreačnom rybolove považujú za významné. Preto je vhodné zakázať rekreačný rybolov tresky škvrnitej v poddivíziách 25-26, kde je východobaltská populácia tresky škvrnitej najpočetnejšia.

(10)Vo vedeckých odporúčaniach pre západobaltskú populáciu tresky škvrnitej sa uvádza, že na celkovej rybolovnej úmrtnosti danej populácie sa významnou mierou podieľa rekreačný rybolov. So zreteľom na aktuálny stav tejto populácie a znížený TAC je vhodné znížiť denné obmedzenie počtu úlovkov na rybára. Tým nie je dotknutá zásada relatívnej stability, ktorá sa uplatňuje na komerčné rybárske činnosti. Z vedeckých odporúčaní takisto vyplýva, že západné a východné populácie tresky škvrnitej sa v poddivízii 24 prelínajú. S cieľom chrániť východnú populáciu tresky škvrnitej a zabezpečiť rovnaké podmienky ako v oblasti riadenia východobaltskej populácie tresky škvrnitej je vhodné obmedziť používanie TAC v poddivízii 24 na vedľajšie úlovky tresky škvrnitej s výnimkou malých pobrežných rybárov loviacich s pasívnym výstrojom v oblastiach do šiestich námorných míľ od pobrežia, kde hĺbka vody nepresahuje 20 metrov, keďže v týchto plytkých pobrežných oblastiach prevláda západná populácia tresky škvrnitej. Z tohto dôvodu a s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky ako v poddivíziách 25-26 by sa rekreačný rybolov tresky škvrnitej v poddivízii 24 mal zakázať vo vzdialenosti viac ako šesť námorných míľ od pobrežia. Vzhľadom na povážlivý stav tejto populácie a na skutočnosť, že vo vedeckých odporúčaniach sa uvádza, že najmä zákaz rybolovu počas obdobia neresenia môže mať pre populáciu dodatočný prínos, ktorý nemožno dosiahnuť len na základe TAC, napríklad početnejšie doplnenie populácie vďaka nerušenému nereseniu, je vhodné znovu zaviesť zákaz rybolovu počas zimného obdobia neresenia.

(11)Aby bolo možné úplne vyčerpať rybolovné možnosti v pobrežných vodách, je vhodné zaviesť obmedzenú medzioblastnú flexibilitu pre lososa atlantického medzi poddivíziami ICES 22-31 a poddivíziou ICES 32 pre členský štát, ktorý o takúto flexibilitu požiada.

(12)Podľa odporúčania ICES sa 32 % úlovkov v rámci rybolovu lososa atlantického nahlasuje nesprávne, najmä ako úlovky pstruha morského. Keďže väčšina úlovkov pstruha morského v Baltskom mori pochádza z pobrežných oblastí, je vhodné zakázať rybolov pstruha morského vo vzdialenosti viac ako štyri námorné míle a obmedziť vedľajšie úlovky pstruha morského na 3 % kombinovaného úlovku pstruha morského a lososa s cieľom prispieť k predchádzaniu nesprávneho nahlasovania úlovkov lososa ako úlovkov pstruha morského.

(13)Využívanie rybolovných možností podľa tohto nariadenia sa riadi nariadením Rady (ES) č. 1224/2009, a najmä jeho článkom 33 o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a článkom 34 o zasielaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností Komisii. V tomto nariadení by sa preto mali špecifikovať kódy týkajúce sa vyloďovania úlovkov z populácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ktoré majú členské štáty používať pri zasielaní údajov Komisii.

(14)Nariadením Rady (ES) č. 847/96 sa zaviedli dodatočné podmienky medziročného riadenia TAC vrátane ustanovení o flexibilite podľa článkov 3 a 4 týkajúcich sa preventívneho a analytického TAC. Podľa článku 2 uvedeného nariadenia Rada pri stanovovaní TAC rozhoduje o tom, na ktoré populácie sa článok 3 alebo 4 neuplatňuje, a to najmä na základe biologického stavu populácií. Nedávno sa článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 zaviedol mechanizmus medziročnej flexibility pri všetkých populáciách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vyloďovať úlovky. S cieľom zabrániť nadmernej flexibilite, ktorá by oslabila zásadu rozumného a zodpovedného využívania živých morských biologických zdrojov, bránila dosiahnutiu cieľov SRP a zhoršila biologický stav populácií, by sa preto malo stanoviť, že články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňujú na analytický TAC len vtedy, keď sa nevyužíva medziročná flexibilita stanovená v článku 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

(15)Na základe nového vedeckého odporúčania by sa mal na obdobie od 1. novembra 2019 do 31. októbra 2020 stanoviť predbežný TAC pre tresku koruškovitú v divízii ICES 3a a vo vodách Únie divízie ICES 2a a podoblasti ICES 4.

(16)S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností a zabezpečiť živobytie rybárov Únie by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2020. Toto nariadenie by sa však malo uplatňovať na tresku koruškovitú v divízii ICES 3a a vo vodách Únie divízie ICES 2a a podoblasti ICES 4 od 1. novembra 2019 do 31. októbra 2020. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I