Návrh nariadenie rady o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenou a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008 /* KOM/2008/0306 v konečnom znení - CNS 2008/0104 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 20.5.2008 KOM(2008) 306 v konečnom znení 2008/0103 (CNS) 2008/0104 (CNS) 2008/0105 (CNS) 2008/0106 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov Návrh NARIADENIE RADY o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenou a doplnením nariadení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. […]/2008 Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2006/144/ES o strategických usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) (predložená Komisiou) {SEK(2008) 1885}{SEK(2008) 1886} DÔVODOVÁ SPRÁVA DÔVODY A CIELE NÁVRHU Hlavnými cieľmi stanovenými pre oznámenie Komisie „Príprava na kontrolu zdravotného stavu“ reformy SPP z 20. novembra 2007 bolo posúdiť implementáciu reformy SPP z roku 2003 a zaviesť úpravy procesu reformy, ktoré sa považujú za nutné na ďalšie zjednodušenie politiky, umožnenie využívania nových trhových príležitostí a jej prípravu na čelenie novým výzvam, akými sú zmena klímy, hospodárenie s vodou a bioenergia. V posledných mesiacoch nadobudol jeden z uvedených cieľov, konkrétne využitie trhových príležitostí, nový rozmer vzhľadom k tomu, že došlo k prudkému zvýšeniu cien mnohých poľnohospodárskych produktov na výnimočnú úroveň. Stabilný rast týchto cien v roku 2006 a v prvom polroku 2007 už podporil závery uvedené v oznámení z novembra, že by sa mali zrušiť zostávajúce kontroly ponuky v rámci SPP (t.j. kvóty na mlieko a mliečne výrobky a vyňatie pôdy z produkcie). Kombinácia faktorov, ktorá viedla k tomuto vývoju, a najvhodnejšia reakcia zo strany EÚ na tento vývoj sú uvedené v samostatnom oznámení Komisie. Hlavné závery novembrového oznámenia o posúdení najnovších reforiem SPP vypracovaného v rámci kontroly zdravotného stavu SPP však zostávajú v platnosti. Tieto reformy SPP znamenali novú fázu v tomto procese tým, že sa v roku 2003 oddelila väčšina priamych platieb prostredníctvom režimu jednotných platieb (Single Payment Scheme – SPS) pre sektory plodín na ornej pôde, hovädzieho dobytka a oviec a mlieka a mliečnych výrobkov a v roku 2004 pre olivový olej, bavlnu a tabak. Ako súčasť reformy z roku 2003 sa politika rozvoja vidieka (RV) posilnila v roku 2005 dodatočnými finančnými prostriedkami a reformou jej politických nástrojov. Reformný proces ďalej pokračoval reformami v sektore cukru (2006), ovocia a zeleniny a vína (2007). Uvedené reformy sú odrazom zmeny orientácie SPP, ktorá má dnes vyššiu schopnosť plniť svoje základné ciele. - Podpora výrobcov je vo veľkej miere (90 %) oddelená od rozhodnutí o výrobe, čo umožňuje poľnohospodárom EÚ prijímať vlastné rozhodnutia v reakcii na trhové signály a uplatňovať svoj poľnohospodársky potenciál a svoje preferencie pri prispôsobovaní sa zmenám v ich ekonomickom prostredí. To predstavuje najefektívnejší spôsob poskytovania podpory príjmov poľnohospodárskych podnikov. - Odklon od podpory výrobkov, ktorý sa všeobecne považoval za začiatok minulých problémov s prebytkami, a zníženie podporných cien EÚ priviedli poľnohospodárstvo EÚ oveľa bližšie k svetovým trhom, zlepšili rovnováhu trhov a znížili rozpočtové náklady na intervenčné zásoby alebo likvidáciu prebytkov. - Výsledky reformného procesu zvýšili konkurencieschopnosť poľnohospodárstva EÚ, ktoré sa napriek poklesu podielu EÚ na väčšine komoditných trhov stalo najväčším poľnohospodárskym vývozcom najmä výrobkov vysokej hodnoty, a súčasne zostalo najväčším poľnohospodárskym dovozcom na svete a najväčším trhom pre rozvojové krajiny. - SPP vo zvýšenej miere prispieva k odvráteniu rizík degradácie životného prostredia a k dodávaniu mnohých verejných statkov, ktoré naše spoločnosti očakávajú, keďže podpora výrobcov dnes závisí od dodržiavania noriem týkajúcich sa životného prostredia, bezpečnosti a kvality potravín a blaha zvierat prostredníctvom krížového plnenia. - Lepšia politika rozvoja vidieka podporuje ochranu životného prostredia a vidieckej krajiny a prináša rast, pracovné miesta a inováciu vo vidieckych oblastiach, najmä v tých, ktoré sú odľahlé, vyľudnené alebo vysoko závislé od poľnohospodárstva. Uvedený vývoj potvrdzuje, že SPP je v súčasnosti zásadne odlišná od SPP v minulosti. V oznámení Príprava na „kontrolu zdravotného stavu“ reformy SPP sa však tiež uvádza, že na to „aby SPP zostala naďalej politikou súčasnosti aj budúcnosti, musí byť schopná zhodnotiť svoje nástroje, overiť, či fungujú tak, ako by mali, identifikovať akékoľvek zmeny potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov a musí byť schopná prispôsobiť sa novým výzvam“. V súlade s údajmi uvedenými v tomto oznámení vypracovala Komisia právne návrhy, ku ktorým je pripojená správa o hodnotení vplyvu týkajúca sa „kontroly zdravotného stavu“ reformy SPP, ktorá zohľadňuje výsledok širokej konzultácie so zainteresovanými stranami a príspevky ostatných európskych inštitúcií. Právne návrhy sa týkajú troch základných nariadení: - nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, - nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), - nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Tieto návrhy, ktoré nepredstavujú zásadnú reformu, sú príspevkom k budúcemu rozvoju SPP, ktorý je v súlade s celkovým cieľom Komisie a požiadavkami zmlúv na podporu trvalo udržateľného a trhovo orientovaného poľnohospodárskeho sektora. REžIM JEDNOTNÝCH PLATIEB (SPS) A REžIM JEDNOTNÝCH PLATIEB NA PLOCHU (SAPS) Zjednodušenie Lepšia regulácia a zjednodušenie predstavujú jednu z politických priorít Komisie na obdobie rokov 2004 – 2009. SPP začala najdôležitejšiu cestu k zjednodušeniu reformou z roku 2003, ktorou sa presunula väčšina priamych platieb pre poľnohospodárov do režimu jednotných platieb, a prijatím jednotnej spoločnej organizácie trhov v roku 2007. Pokiaľ ide o SPS, skúsenosti ukázali, že prispela k zníženiu administratívnej záťaže, zabráneniu zbytočných verejných výdavkov, zlepšeniu prijímania SPP verejnosťou a zlepšeniu konkurencieschopnosti SPP. Stále však možno prijímať kroky na ďalšie zjednodušenie, najmä v krížovom plnení a v existujúcej čiastočne viazanej podpore. Krížové plnenie Reforma SPP z roku 2003 zaviedla krížové plnenie v rámci jednotnej platby pre poľnohospodárske subjekty. To znamená, že sa na tieto platby vzťahujú právne predpisy týkajúce sa ochrany životného prostredia, bezpečnosti potravín a blaha zvierat, ako aj povinnosť udržiavať poľnohospodársky podnik v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Na praktické problémy s implementáciou krížového plnenia upozornili členské štáty, ako aj Komisia samotná na základe svojich auditov zameraných na zúčtovanie. To viedlo Komisiu k preskúmaniu rámca pôsobnosti krížového plnenia s cieľom zjednodušiť a zlepšiť jeho zacielenie. Návrhy majú za cieľ najmä odstrániť niektoré záväzné zákonné požiadavky, ktoré sa nepovažujú za relevantné alebo spojené so zodpovednosťou poľnohospodárov, a zaviesť do dobrých agroenvironmentálnych podmienok požiadavky, ktoré zachovávajú environmentálne výhody vyňatia pôdy z produkcie, a riešiť otázky hospodárenia s vodou. Čiastočne viazaná podpora V reformách SPP z roku 2003 niektoré členské štáty zastávali názor, že úplné oddelenie by mohlo viesť k viacerým rizikám, napríklad k opusteniu výroby, k nedostatku dodávky surovín spracovateľskému odvetviu alebo k sociálnym a environmentálnym problémom v oblastiach s malým počtom ekonomických alternatív. To bolo dôvodom, prečo sa dospelo k rozhodnutiu ponechať v niektorých sektoroch určité úrovne viazanej podpory. Skúsenosti s oddelením dokumentujú, že táto zmena neznamenala vo všeobecnosti dramatické zmeny v štruktúre výroby na úrovni EÚ a že viedla poľnohospodárov k udržateľnejšej výrobe podľa požiadaviek trhu. Je tiež potrebné zdôrazniť, že súbežné ponechanie dvoch systémov (viazaná a oddelená podpora) neprispelo k zjednodušeniu pre vnútroštátne a regionálne správy v členských štátoch. Vzhľadom na to sa navrhuje zosúladiť ich so zásadami reformy SPP z roku 2003 odstránením zostávajúcej viazanej podpory a jej presunutím do režimu jednotných platieb. Výnimka sa však robí vo vzťahu k prémiám na dojčiace kravy a na ovčie a kozie mäso. V týchto prípadoch sa navrhuje umožniť členským štátom zachovať viazanú podporu (tak, ako existuje v súčasnosti) s cieľom udržať hospodársku aktivitu v regiónoch, v ktorých neexistujú žiadne alebo len málo iných ekonomických alternatív. Ďalšie záležitosti týkajúce sa zjednodušenia Návrh obsahuje aj ďalšie opatrenia zamerané na zabezpečenie výraznejšieho zjednodušenia SPS. Konkrétne vyššia pružnosť sa dosiahla pri využívaní vnútroštátnej rezervy a pri prevode platobných nárokov, voľbe úpravy nárokov a dátumov platby. Navrhuje sa aj zrušenie podpôr pri vyňatí pôdy z produkcie. Presun k paušálnejšej sadzbe oddelenej podpory Reforma z roku 2003 zaviedla ako kľúčový prvok SPP oddelenú podporu pre poľnohospodárske podniky. Hlavným cieľom bolo zabezpečiť režim priamych platieb, ktorý umožní poľnohospodárom zamerať sa na trh, a ktorý bude čo najjednoduchší z administratívneho hľadiska a zlučiteľný s WTO. Členským štátom boli poskytnuté dva základné modely implementácie režimu: historický a regionálny - historický model: v tomto modeli sa platobné nároky zakladajú na individuálnych historických referenčných sumách na poľnohospodára, - regionálny model: v tomto modeli sa platobné nároky s paušálnou sadzbou zakladajú na sumách, ktoré dostali poľnohospodári v danej oblasti v referenčnom období. Súčasné právne predpisy neumožňujú členským štátom zmeniť ich rozhodnutie o implementácii modelu SPS. Zo skúseností však vyplýva, že niektoré úpravy existujúcich režimov sú nutné alebo žiaduce. V budúcnosti bude napríklad ťažšie dokázať opodstatnenosť rozdielov v úrovniach podpory, ktoré vyplývajú z implementácie historického modelu, keďže referenčné obdobia pre platby sa stávajú vzdialenejšie. Na druhej strane regionálny model poskytuje spravodlivejšiu podporu poľnohospodárom, napriek určitému počiatočnému prerozdeľovaniu podpory. To je dôvod, prečo Komisia navrhla povoliť členským štátom upraviť ich model SPS postupným presunom k paušálnejším sadzbám platieb podľa jednotlivých nárokov s cieľom zabezpečiť vyššiu účinnosť, efektívnosť a jednoduchosť SPS. Návrhy súčasne obsahujú mnoho zjednodušujúcich opatrení pri implementácii SPS. Rozšírenie SAPS Režim jednotných platieb na plochu bol zavedený ako predchádzajúci krok k zavedeniu SPS v členských štátoch, ktoré sa pripojili k EÚ od 1. mája 2004, s cieľom uľahčiť ich prispôsobenie sa EÚ z dôvodu ich špecifickej situácie v oblasti poľnohospodárstva. Cieľom SAPS ako prechodného systému bolo napomôcť hladšej integrácii EÚ-10 a EÚ-2 vzhľadom na veľmi výrazné rozdiely medzi úrovňou ich hospodárstiev všeobecne a na vidieku a úrovňou hospodárstiev EÚ-15. Členské štáty, ktoré uplatňujú SAPS, musia prejsť na SPS v roku 2011 (Bulharsko a Rumunsko v roku 2012). Zdá sa vhodné umožniť týmto členským štátom predĺžiť SAPS do toku 2013 Táto možnosť je v súlade s rozhodnutím prijatým pre členské štáty EÚ-15, pretože smú revidovať svoju implementáciu SPS a rozhodli sa pre prechod na model s paušálnejšou sadzbou. Revidovaný článok 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 Na základe článku 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 o schémach priamej podpory pre poľnohospodárov si členské štáty, ktoré uplatňujú SPS, môžu ponechať podľa sektorov až 10 % svojich vnútroštátnych rozpočtových stropov pre priame platby v príslušnom sektore na opatrenia týkajúce sa ochrany alebo zlepšenia životného prostredia alebo na zlepšenie kvality a odbytu poľnohospodárskych výrobkov. V záujme umožnenia väčšej pružnosti sa v reakciách členských štátov na potreby vyplývajúce z celkovej orientácie SPP navrhuje, aby sa článok 69 rozšíril: - odstraňuje sa obmedzenie, že lineárne zníženia sa majú brať z toho istého sektora a zostávať v tom istom sektore, - zahrnujú sa opatrenia na riešenie nevýhod pre poľnohospodárov v určitých regiónoch, ktorí sa špecializujú na sektor mlieka a mliečnych výrobkov, hovädzieho mäsa, ovčieho a kozieho mäsa a ryže, - povoľuje sa aj možnosť použiť zachované sumy na doplnenie nárokov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú reštrukturalizačné a/alebo rozvojové programy, - za určitých podmienok sa poskytuje pomoc na niektoré opatrenia riadenia rizík – schémy poistenia úrody pri prírodných katastrofách a vzájomné fondy pre nemoci zvierat, - opatrenia, ktoré s istotou nespĺňajú podmienky Zelenej skrinky WTO, by mali byť obmedzené na 2,5 % maximálnej sumy, - a napokon členské štáty, ktoré uplatňujú SAPS, budú tiež smieť uplatniť toto ustanovenie. Modulácia Modulácia predstavuje prostriedok rozpočtového prevodu, ktorým sa uplatňuje percentuálne zníženie na priame platby poľnohospodárom (pilier I), a uvoľnené rozpočtové zdroje sa prideľujú na opatrenia rozvoja vidieka (pilier II). V reforme z roku 2003 sa dohodla povinná modulácia pre všetky členské štáty EÚ-15 so začiatočnou sadzbou 3 % v roku 2005 a zvýšením na 4 % v roku 2006 a na 5 % od roku 2007. Zaviedla sa hranica 5 000 EUR, pod ktorou sa zníženie priamych platieb neuplatňuje. V oznámení Príprava na „kontrolu zdravotného stavu“ reformy SPP sa určilo mnoho nových a priebežných výziev, ktorým musí SPP čeliť, ide napr. o zmenu klímy, riadenie rizík, bioenergiu, hospodárenie s vodou a biologickú rozmanitosť, a skúma sa politika RV ako jedna z možností vyrovnania sa s týmito zmenami. Opatrenia dostupné v rámci RV už poskytujú rôzne alternatívy na riešenie nových výziev a členské štáty už zahrnuli súvisiace opatrenia do svojich programov RV na obdobie rokov 2007 – 2013. Prvé skúsenosti s finančným čerpaním zdrojov RV v roku 2007 však naznačujú, že členské štáty majú rozpočtové potreby, ktoré presahujú ich finančné možnosti. V záujme umožniť členským štátom podporovať rastúce potreby na plnenie nových výziev sa prostredníctvom súboru opatrení navrhnutých v rámci RV navrhuje zvýšiť povinnú moduláciu o 8 % a pridať ďalší progresívny prvok do nového systému, ktorý sa zakladá na týchto zásadách: - všetky nové príjmy z modulácie zostávajú v členskom štáte, v ktorom boli vytvorené, - v EÚ-15 sa základná modulácia, ktorá sa uplatňuje na všetky platby nad 5 000 EUR, zvyšuje od roku 2009 o 2 % ročne, kým nedosiahne dodatočných 8 % (navyše k súčasným 5 %) v roku 2012, - zavádza sa progresívny prvok, ktorým sa platby znižujú v postupných medzných hodnotách dodatočnými krokmi vo výške 3 %; navrhuje sa nový systém finančného riadenia priamej pomoci, ktorým sa vytvárajú čisté globálne stropy na členský štát, - nižšie uvedená tabuľka ukazuje celkové percentá odlíšenia, ktoré sa majú použiť (súčasné a dodatočné): Medzné hodnoty | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 1 až 5 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 000 až 99 999 | 5 % + 2 % | 5 % + 4 % | 5 % + 6 % | 5 % + 8 % | 100 000 až 199 999 | 5 % + 5 % | 5 % + 7 % | 5 % + 9 % | 5 % + 11 % | 200 000 až 299 999 | 5 % + 8 % | 5 % + 10 % | 5 % + 12 % | 5 % + 14 % | Nad 300 000 | 5 % + 11 % | 5 % + 13 % | 5 % + 15 % | 5 % + 17 % | - krajiny EÚ-10 začnú mať v roku 2012 takisto nárok na moduláciu so základnou sadzbou 3 % (namiesto 13 %). Bulharsko a Rumunsko sú vylúčené v súvislosti s postupným zavádzaním priamych platieb. Platobné obmedzenia Z celkového počtu priamych príjemcov platieb v EÚ-25 dostáva 46,6 % menej ako 500 EUR. Do tohto počtu patria najmä malí poľnohospodári, ale v niektorých členských štátoch tu patria aj príjemcovia, ktorých hodnota platby je nižšia ako príslušné správne náklady. Na zjednodušenie a zníženie správnych nákladov na priame platby sa navrhuje, aby členské štáty uplatňovali buď minimálnu sumu platieb vo výške 250 EUR, alebo použili minimálnu rozlohu plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu na jeden poľnohospodársky podnik s veľkosťou minimálne 1 hektár alebo oboje. Pre tie členské štáty, ktorých poľnohospodárstvo tvoria prevažne veľmi malé hospodárstva, sa však vypracovali zvláštne ustanovenia. ORGANIZÁCIA JEDNOTNÉHO SPOLOčNÉHO TRHU Mechanizmy trhovej intervencie Na základe analýzy dospela Komisia k záveru, že regulácia trhovej ponuky by nemala slúžiť na spomalenie schopnosti poľnohospodárov EÚ reagovať na signály trhu, ale mala by sa premeniť na skutočnú bezpečnostnú sieť. Na dosiahnutie toho cieľa sa navrhuje zjednodušiť a zosúladiť súčasné ustanovenia o verejnej intervencii prostredníctvom rozšírenia systému verejných súťaží. V sektore obilnín sa navrhuje zaviesť verejné súťaže na chlebovú pšenicu, kým pre kŕmne zrniny sa bude uplatňovať rovnaký model ako pre kukuricu (zníženie kvantitatívneho stropu na nulu). Pre pšenicu tvrdú sa so zreteľom na súčasné a očakávané trhové podmienky navrhuje zrušiť intervenciu. Z rovnakých dôvodov sa zrušenie intervencie navrhuje aj pre ryžu a bravčové mäso. Ustanovenia o vyhlasovaní verejných súťaží sa budú uplatňovať aj pre maslo a sušené odstredené mlieko. Zrušenie vyňatia pôdy z produkcie Na základe situácie v oblasti trhového výhľadu a implementácie SPS sa navrhuje zrušiť vyňatie pôdy z produkcie ako nástroj regulácie ponuky. Na základe návrhov pre krížové plnenie a RV však dostávajú členské štáty primerané nástroje na zabezpečenie, aby sa mohli zachovať súčasné environmentálne výhody vyňatia pôdy z produkcie. Prechod k ukončeniu kvóty pre mlieko Kvóty sa zaviedli v roku 1984 ako reakcia na nadvýrobu. Súčasná situácia podľa trhového výhľadu naznačuje, že podmienky, pre ktoré sa kvóty pre mlieko zaviedli v roku 1984, už nie sú relevantné. Keďže kvóty pre mlieko skončia v roku 2015, je vhodné pomôcť sektoru postupnými prechodnými opatreniami prispôsobiť sa trhu bez kvót po roku 2015. Na umožnenie „hladkého pristátia“ mliekarenského sektora na konci kvót sa navrhuje postupné ročné zvyšovanie. Vo všeobecnosti sa očakáva, že postupným ukončením kvót na mlieko sa zvýši produkcia, znížia sa ceny a zvýši sa konkurencieschopnosť tohto odvetvia. Zároveň sa však očakáva, že niektoré oblasti, predovšetkým horské, ale nielen tie, budú čeliť ťažkostiam s udržaním minimálnej miery produkcie. Tieto problémy možno riešiť uplatnením osobitných opatrení prostredníctvom článku 68 nariadenia o režimoch priamej podpory. Osobitná pomoc pre sektor mlieka a mliečnych výrobkov Navrhuje sa zrušiť pomoc na súkromné skladovanie syrov a pomoc pri predaji masla na pekárske výrobky a zmrzlinu a na priamu spotrebu. Tieto režimy už nie sú potrebné na podporu trhu, a majú sa preto zrušiť. Pre ďalšie produkty, ako pomoc na súkromné skladovanie masla, kŕmne zmesi na báze sušeného odstredeného mlieka a pomoc na výrobu kazeínu, pre ktoré toto nariadenie stanovuje povinnú pomoc, sa navrhlo, aby bolo poskytovanie podpory nepovinné a aby Komisia rozhodovala o tom, či sa má táto podpora uplatniť, keď to vyžaduje trhová situácia. Ďalšie režimy podpory V mnohých malých režimoch podpory sa navrhuje oddeliť ich a previesť na SPS, keďže by to prispelo k zlepšeniu konkurencieschopnosti a k ich zjednodušeniu. V prípade konope, bielkovinových plodín a orechov sa prechod na SPS môže uskutočniť bez prechodného obdobia. V prípade ryže, sušeného krmiva, zemiakov na výrobu škrobu a ľanu s dlhými vláknami sa navrhuje prechodné obdobie pre prechod na úplné oddelenie s cieľom pomôcť poľnohospodárom a spracovateľským odvetviam postupne sa prispôsobiť novému režimu podpory. Navrhuje sa tiež zrušiť režim pre plodiny určené na výrobu energie na základe súčasného veľmi silného dopytu po bioenergii. NOVÉ VÝZVY A POLITIKA ROZVOJA VIDIEKA Keďže existuje strop stanovený pre celkový rozpočet na SPP do roku 2013, možno dodatočné financovanie rozvoja vidieka realizovať len prostredníctvom zvýšenia povinnej modulácie. Tieto dodatočné finančné prostriedky sú potrebné na posilnenie úsilia v súvislosti s prioritami EÚ v oblasti zmeny klímy, obnoviteľnej energie, hospodárenia s vodou a biologickej rozmanitosti. - Klíma a energia sa presunuli na vrchol programu, keďže EÚ preberá vedúce postavenie pri budovaní celosvetového nízkouhlíkového hospodárstva. V marci 2007 schválili vedúci predstavitelia EÚ návrhy Komisie znížiť emisie CO2 najmenej o 20 % do roku 2020 (30 %, ak sa budú môcť dohodnúť celosvetové ciele) a stanoviť záväzný 20 % cieľ pre používanie obnoviteľných energetických zdrojov vrátane 10 % podielu biopalív na spotrebe benzínu a nafty. Poľnohospodárstvo a lesníctvo môžu zabezpečiť dôležitý príspevok, pokiaľ ide o poskytovanie surovín určených pre bioenergiu, sekvestráciu uhlíka a ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov. - Ciele EÚ v súvislosti s politikou hospodárenia s vodou sú stanovené v rámcovej smernici o vode, ktorej úplná implementácia sa dosiahne v období rokov 2010 – 2012. Poľnohospodárstvo a lesníctvo ako hlavní používatelia vody a vodných zdrojov majú hrať významnú úlohu v trvalo udržateľnom hospodárení s vodou z hľadiska kvantity, ako aj kvality. Hospodárenie s vodou bude vo zvýšenej miere dôležitou súčasťou stratégie vyrovnávania sa s už nevyhnutnou zmenou klímy. - Členské štáty sa zaviazali zastaviť pokles biologickej rozmanitosti do roku 2010, no splnenie tohto cieľa sa zdá byť stále menej pravdepodobné. Veľká časť biologickej rozmanitosti Európy je závislá od poľnohospodárstva a lesníctva a úsilie na ochranu biologickej rozmanitosti bude potrebné zvýšiť, najmä z hľadiska očakávaných negatívnych účinkov zmeny klímy a rastúceho dopytu po vode. Členským štátom sa odporúča, aby plne využívali dodatočné finančné prostriedky dostupné na obdobie rokov 2010 – 2013 a v súvislosti s tým upravili svoje stratégie a programy. Konkrétne podpora investícií v rámci osi 1 môže byť zameraná na stroje a zariadenia určené na úsporu energie, vody a iných vstupov a na výrobu obnoviteľnej energie (surovín pre ňu) na využitie v poľnohospodárskych podnikoch a mimo nich. V rámci osi 2 možno agroenvironmentálne a lesnícke opatrenia použiť najmä na akcie zamerané na biologickú rozmanitosť, hospodárenie s vodou a zmiernenie zmeny klímy. V rámci osi 3 a 4 možno podporiť miestne projekty v oblasti obnoviteľnej energie. V súvislosti s tým prispeje 7. rámcový program pre výskum k zvládnutiu nových výziev a poskytne cennú podporu v oblasti inovácií v poľnohospodárskom sektore a určovania cieľov politík. VPLYV NA ROZPOčET SPP používa od rozpočtového roku 2007 mechanizmus finančnej disciplíny, zavedený reformou SPP z roku 2003, pokiaľ z očakávaných výdavkov vyplýva riziko prekročenia finančného stropu trhových výdavkov a priamej pomoci. Návrh nemení zásady týkajúce sa použitia tohto mechanizmu, ktoré stanovila reforma z roku 2003 a ktoré boli pozmenené a doplnené v dôsledku pristúpenia krajín EÚ-12. Väčšina podpory v rámci SPP je v súčasnosti pevne stanovená a trhový výhľad sa od roku 2003 výrazne zlepšil. V dôsledku toho sa riziko, že sa uplatní finančná disciplína (t. j. zníženie priamej pomoci), znížilo v porovnaní s predchádzajúcimi očakávaniami. Návrhy na moduláciu v režime jednotných platieb a v rozvoji vidieka sú zámerne neutrálne vo vzťahu k rozpočtu EÚ, keďže ide o jednoduchý povinný prevod medzi druhým a prvým pilierom SPP. V prípade vnútroštátneho rozpočtu by zvýšená modulácia mohla viesť k dodatočným vnútroštátnym výdavkom na nutné spolufinancovanie potrebné v oblasti rozvoja vidieka. To bude znamenať, že niektoré členské štáty majú možnosť vrátiť sa k (vyššej) úrovni vnútroštátnych výdavkov, ktoré boli pôvodne plánované pred rozhodnutím o finančnom rámci na roky 2007 – 2013. Prevod opatrení do režimu jednotných platieb by mohol mať mierne finančné dôsledky pre rozpočet EÚ, ale väčšina prevodov je tiež rozpočtovo neutrálna. Pokiaľ ide o trhové opatrenia, súčasné zvýšenie svetových cien viedlo k jasnému zlepšeniu vyhliadok vzhľadom na očakávania v čase rozhodovania o reforme z roku 2003. Reforma intervencie na kukuricu odvtedy vyriešila časť predtým očakávaných problémov na trhu obilnín a súčasné návrhy týkajúce sa intervencie na obilniny ďalej zlepšujú situáciu. Niektoré dodatočné výdavky sú ku koncu súčasného finančného rámca relatívne malé. V sektore mlieka a mliečnych výrobkov sa vplyv viac týka načasovania výdavkov (pred alebo po roku 2013). Skončenie kvóty na mlieko a mliečne výrobky prinesie dodatočný tlak na maslo vo všetkých alternatívach. Súčasný návrh začať postupný proces ukončovania kvót je celkovo priaznivejší nielen pre tento sektor, ale aj pre dlhodobý vývoj SPP. Nemožno však vylúčiť potrebu určitých obmedzených dodatočných výdavkov na vývoz masla. Či to nastane, bude závisieť od faktorov, ktoré sú v tejto etape neznáme (dohoda o rozvojovej agende z Dohy, vývoj svetového trhu). Súčasné návrhy preto obsahujú doložku o preskúmaní v roku 2012, ktorá umožní posúdenie vývoja na trhoch mlieka a mliečnych výrobkov s cieľom stanoviť, či budú potrebné ďalšie opatrenia na zabránenie zvýšenia rozpočtu. V dôsledku zrušenia existujúcich opatrení sa predpokladajú určité úspory. Najväčším rozpočtovým vplyvom „hladkého pristátia“ na kvóty mlieka je strata rozpočtových príjmov v dôsledku predpokladaného zníženia poplatkov za mlieko. 2008/0103 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 36, 37 a článok 299 ods. 2, so zreteľom na Akt o pristúpení Grécka, a najmä na jeho odsek 6 protokolu č. 4 o bavlne,[1] so zreteľom na návrh Komisie[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[4], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[5], keďže: 1. Zo skúseností získaných z implementácie nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001,[6] vyplýva, že niektoré prvky mechanizmu podpory je potrebné upraviť. Malo by sa najmä rozšíriť oddelenie priamej podpory a zjednodušiť fungovanie režimu jednotných platieb. Treba tiež poznamenať, že nariadenie (ES) č. 1782/2003 sa podstatne zmenilo a doplnilo od jeho nadobudnutia účinnosti. Z hľadiska tohto vývoja a v záujme jasnosti by sa malo zrušiť a nahradiť novým nariadením. 2. V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa ustanovila zásada, že poľnohospodári, ktorí nedodržia určité požiadavky v oblasti zdravia verejnosti, zvierat a rastlín, ochrany životného prostredia a blaha zvierat, budú podliehať zníženiu priamej podpory alebo vylúčeniu z nároku na ňu. Tento systém „krížového plnenia“ predstavuje neoddeliteľnú súčasť podpory Spoločenstva na základe priamych platieb, a preto by sa mal zachovať. Zo skúseností však vyplynulo, že mnoho požiadaviek v rámci krížového plnenia sa netýka dostatočne poľnohospodárskej činnosti alebo poľnohospodárskej pôdy, alebo sa týka skôr vnútroštátnych orgánov ako poľnohospodárov. Je preto vhodné upraviť rámec pôsobnosti krížového plnenia. 3. Okrem toho s cieľom zabrániť opúšťaniu poľnohospodárskej pôdy a zabezpečiť, aby sa udržiavala v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave, sa nariadením (ES) č. 1782/2003 ustanovil rámec Spoločenstva, v ktorom členské štáty prijímajú normy zohľadňujúce osobitné charakteristiky príslušných oblastí vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov (využívanie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodárske postupy) a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Zrušenie povinného vyňatia pôdy z produkcie v rámci režimu jednotných platieb môže mať v niektorých prípadoch negatívny vplyv na životné prostredie, najmä v súvislosti s niektorými krajinnými prvkami. Je preto vhodné v prípade potreby zosilniť existujúce ustanovenia Spoločenstva zamerané na ochranu stanovených krajinných prvkov a na vytvorenie oddeľovacích pásov pozdĺž vodných tokov. 4. Ochrana vody a hospodárenie s vodou v súvislosti s poľnohospodárskou činnosťou sa v niektorých oblastiach stáva vo zvýšenej miere problémom. Je preto tiež vhodné posilniť existujúci rámec Spoločenstva pre dobrý poľnohospodársky a ekologický stav s cieľom chrániť vodu pred znečistením a odtokom a riadiť používanie vody. 5. Keďže stále pastviny majú kladný vplyv na životné prostredie, je vhodné uplatňovať opatrenia podporujúce zachovanie súčasných stálych pastvín, aby sa zabránilo ich všeobecne rozšírenej premene na ornú pôdu. 6. Na dosiahnutie lepšej rovnováhy medzi nástrojmi politiky určenými na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva a nástrojmi určenými na podporu rozvoja vidieka bol nariadením (ES) č. 1782/2003 zavedený systém povinného postupného znižovania priamych platieb („modulácia“). Tento systém by sa mal zachovať vrátane oslobodenia od platieb do 5 000 EUR od jeho uplatňovania. 7. Úspory dosiahnuté mechanizmom modulácie zavedeným nariadením (ES) č. 1782/2003 sa používajú na financovanie opatrení patriacich do rámca politiky rozvoja vidieka. Od prijatia tohto nariadenia bol poľnohospodársky sektor vystavený mnohým novým a náročným výzvam, akými sú zmena klímy, rastúca dôležitosť bioenergie, ako aj potreba lepšieho hospodárenia s vodou a účinnejšia ochrana biologickej rozmanitosti. Európske spoločenstvo ako strana Kjótskeho protokolu[7] bolo vyzvané, aby upravilo svoje politiky z hľadiska faktorov súvisiacich so zmenou klímy. Potrebné je ďalej riešiť otázky hospodárenia s vodou na základe závažných problémov týkajúcich sa nedostatku vody a sucha[8]. Ochrana biologickej rozmanitosti zostáva závažnou výzvou, a hoci sa dosiahol výrazný pokrok, dosiahnutie cieľa Európskeho spoločenstva v oblasti biologickej rozmanitosti na rok 2010 bude vyžadovať ďalšie úsilie[9]. Spoločenstvo uznáva potrebu venovať pozornosť týmto novým výzvam vo svojich politikách. V oblasti poľnohospodárstva predstavujú programy rozvoja vidieka prijaté na základe nariadenia Rady (ES) č. 1698/2006 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[10] primeraný nástroj na ich riešenie. Na to, aby mohli členské štáty zodpovedajúcim spôsobom revidovať svoje programy rozvoja vidieka bez potreby redukovať svoje súčasné činnosti rozvoja vidieka v iných oblastiach, je potrebné sprístupniť dodatočné finančné prostriedky. Finančné výhľady na obdobie rokov 2007 až 2013 však nezabezpečujú finančné prostriedky na potrebné posilnenie politiky rozvoja vidieka Spoločenstva. Za týchto okolností je vhodné mobilizovať veľkú časť potrebných finančných zdrojov zabezpečením postupného väčšieho znižovania priamych platieb prostredníctvom modulácie. 8. Rozdeľovanie priamej podpory príjmov medzi poľnohospodárov je charakterizované pridelením veľkého podielu platieb dosť obmedzenému počtu veľkých príjemcov pomoci. Je jasné, že väčší príjemcovia pomoci nevyžadujú rovnakú mieru jednotkovej podpory na efektívne dosiahnutie cieľa podpory príjmov. Okrem toho potenciál na prispôsobenie sa uľahčuje väčším príjemcom fungovať s nižšou mierou jednotkovej podpory. Zdá sa preto spravodlivé očakávať od poľnohospodárov s vyššími sumami podpory, aby osobitne prispievali k financovaniu opatrení rozvoja vidieka určených na čelenie novým výzvam. Zdá sa preto vhodné vytvoriť mechanizmus zabezpečujúci väčšie zníženie najvyšších platieb, ktorého výnosy by sa mali použiť aj na čelenie novým výzvam v rámci rozvoja vidieka. Na zabezpečenie vyváženosti tohto mechanizmu by sa dodatočné zníženia mali postupne zvyšovať v súlade s príslušnými sumami platieb. 9. Osobitná geografická situácia najvzdialenejších regiónov, ako aj ich izolovanosť, malá plocha a horský terén a klíma znamenajú dodatočnú záťaž pre ich poľnohospodárske sektory. Na zmiernenie týchto záťaží a obmedzení sa zdá byť vhodné poskytnúť poľnohospodárom v najvzdialenejších regiónoch výnimku z povinnosti modulačného znižovania. 10. Zvýšené sadzby povinnej modulácie musia zohľadniť tie členské štáty, ktoré sa rozhodli uplatniť systém dobrovoľnej modulácie. Je potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť nariadenie Rady (ES) č. 378/2007 z 27. marca 2007, ktorým sa stanovujú pravidlá dobrovoľnej modulácie priamych platieb ustanovených v nariadení (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov[11] . 11. Sumy vyplývajúce z uplatnenia 5 percentuálnych bodov zodpovedajúcich modulačným zníženiam stanoveným v nariadení (ES) č. 1782/2003 by sa mali rozdeliť medzi členské štáty podľa objektívnych kritérií. Je však vhodné rozhodnúť o tom, že by určité percento súm malo zostať v členských štátoch, kde boli vytvorené. So zreteľom na štrukturálne úpravy vyplývajúce zo zrušenia intervencie na raž je vhodné stanoviť pre niektoré regióny produkujúce raž prechodné opatrenia financované časťou súm, ktoré sa vytvorili moduláciou. Sumy získané uplatnením akéhokoľvek ďalšieho modulačného zníženia by však mali zostať k dispozícii členským štátom, v ktorých sa vytvorili. 12. Na uľahčenie fungovania modulácie, najmä v súvislosti s postupmi poskytovania priamych platieb poľnohospodárom, a prevodov v prospech programov rozvoja vidieka je vhodné stanoviť čisté maximálne sumy na členský štát, ktorými je ohraničená realizácia platieb poľnohospodárom po uplatnení modulácie. Nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[12] by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. 13. Poľnohospodári v nových členských štátoch dostávajú priame platby na základe mechanizmu postupného zavádzania. Na dosiahnutie náležitej rovnováhy medzi nástrojmi politiky určenými na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva a nástrojmi určenými na podporu rozvoja vidieka by sa v nových členských štátoch nemal uplatňovať systém modulácie dovtedy, kým sa úroveň priamych platieb uplatniteľná v týchto členských štátoch nevyrovná úrovni uplatniteľnej v ostatných členských štátoch. 14. Modulácia by nemala znížiť čistú sumu zaplatenú poľnohospodárovi v novom členskom štáte pod sumu, ktorá sa má zaplatiť rovnocennému poľnohospodárovi v ostatných členských štátoch. Keď sa modulácia stane uplatniteľná na poľnohospodárov v nových členských štátoch, miera zníženia by mala byť preto obmedzená na rozdiel medzi úrovňou vyplývajúcou z rozvrhu postupného zavádzania a úrovňou v ostatných členských štátoch po uplatnení modulácie. Okrem toho poľnohospodári v nových členských štátoch, na ktorých sa vzťahuje modulácia, by už nemali mať nárok na využívanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb v záujme zabránenia, aby ich úroveň podpory prekročila úroveň v ostatných členských štátoch. 15. S cieľom zabezpečiť, aby sumy určené na financovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky dodržovali ročné maximálne sumy stanovené vo finančných výhľadoch, je vhodné stanoviť finančný mechanizmus na úpravu priamych platieb v prípade potreby. O úprave priamej podpory by sa malo rozhodnúť, ak odhady uvádzajú, že sa výdavková podkapitola 2 s bezpečnostným rozpätím 300 miliónov EUR v danom rozpočtovom roku prekročí. Berúc do úvahy úrovne priamych platieb poľnohospodárom v nových členských štátoch ako dôsledok postupného zavádzania by sa malo stanoviť, že v rámci uplatňovania mechanizmu postupného zavádzania na všetky priame platby poskytované v nových členských štátoch by sa tento nástroj finančnej disciplíny nemal uplatňovať v nových členských štátoch dovtedy, kým sa úroveň priamych platieb uplatniteľná v nových členských štátoch aspoň nevyrovná úrovni uplatniteľnej v členských štátoch iných ako nové členské štáty. 16. S cieľom pomôcť poľnohospodárom prispôsobiť sa normám moderného a vysoko kvalitného poľnohospodárstva je nutné, aby členské štáty zriadili komplexný poradenský systém pre komerčné poľnohospodárske podniky. Uvedený poľnohospodársky poradenský systém má prispieť k tomu, aby si poľnohospodári viac uvedomili vzťahy medzi tokmi surovín a poľnohospodárskymi procesmi na jednej strane a štandardmi týkajúcimi sa životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a dobrej starostlivosti o zvieratá na strane druhej, bez toho, aby akýmkoľvek spôsobom ovplyvňoval ich povinnosti a zodpovednosti poľnohospodárov, čo sa týka dodržiavania uvedených štandardov. 17. Členské štáty musia v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 1290/2005 prijať potrebné opatrenia s cieľom zaručiť, že sa transakcie financované Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) skutočne realizovali a boli vykonané správne a zabrániť nezrovnalostiam a riešiť ich. Na tento účel zriadia integrovaný správny a kontrolný systém pre priame platby. Na zlepšenie účinnosti a kontroly podpory Spoločenstva by mali byť členské štáty oprávnené využívať tento integrovaný systém aj v prípade schém Spoločenstva, ktoré nepatria do oblasti pôsobnosti tohto nariadenia. 18. Majú sa stanoviť hlavné prvky integrovaného správneho a kontrolného systému, a najmä ustanovenia týkajúce sa počítačovej databázy, systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, žiadostí poľnohospodárov o pomoc, zosúladený kontrolný systém, a čo sa týka režimu jednotných platieb, systém identifikácie a evidencie platobných nárokov. 19. Správa malých súm je úloha, ktorá zaťažuje príslušné orgány členských štátov. S cieľom zabrániť nadmernej administratívnej záťaži je vhodné, aby členské štáty odmietli poskytovať priame platby, ak by platba bola nižšia ako priemerná podpora Spoločenstva na jeden hektár alebo ak by bola oprávnená plocha poľnohospodárskeho podniku žiadajúceho o podporu menšia ako jeden hektár. Pre tie členské štáty, ktorých štruktúra poľnohospodárskych podnikov sa výrazne líši od priemeru v Spoločenstve, by sa malo vypracovať zvláštne ustanovenie. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť sa podľa vlastného uváženia pre implementáciu jedného z týchto dvoch kritérií so zreteľom na osobitosti štruktúry ich poľnohospodárskej ekonomiky. Keďže osobitné platobné nároky boli pridelené poľnohospodárom v takzvaných poľnohospodárskych podnikoch „nevlastniacich pôdu“, uplatňovanie medznej hodnoty založenej na hektároch by nebolo účinné. Na týchto poľnohospodárov by sa preto mala vzťahovať minimálna suma založená na priemernej podpore. 20. Zo skúseností s uplatňovaním režimu jednotných platieb vyplýva, že oddelená podpora príjmov bola v mnohých prípadoch poskytnutá iným príjemcom ako fyzickým osobám, ktorých obchodný účel nebol zameraný, alebo bol len okrajovo zameraný na vykonávanie poľnohospodárskej činnosti. S cieľom zabrániť, aby sa poľnohospodárska podpora príjmov pridelila takýmto spoločnostiam a firmám a zabezpečiť, aby sa podpora Spoločenstva používala výhradne na zabezpečenie primeranej životnej úrovne poľnohospodárskeho obyvateľstva, je vhodné splnomocniť členské štáty, v ktorých sa takéto prídely realizujú, aby odmietli poskytovať priame platby podľa tohto nariadenia uvedeným príjemcom. 21. Príslušné vnútroštátne orgány by mali príjemcom poskytovať platby v rámci režimov podpory Spoločenstva v plnej výške, s výhradou znížení stanovených v tomto nariadení a v stanovených lehotách. Na zabezpečenie väčšej pružnosti v riadení priamych platieb by členské štáty mali byť oprávnené vyplácať priame platby v dvoch splátkach za rok. 22. Režimy podpory, na ktoré sa vzťahuje spoločná poľnohospodárska politika, poskytujú priamu podporu príjmov, najmä s cieľom zaistiť poľnohospodárskemu obyvateľstvu primeranú životnú úroveň. Tento cieľ je úzko spojený so zachovaním vidieckych oblastí. Aby sa zabránilo nesprávnemu prideleniu zdrojov Spoločenstva, je nutné, aby sa neuskutočnila žiadna platba podpory v prospech poľnohospodárov, ktorí umelo vytvorili podmienky vyžadované na získanie takých platieb. 23. Na dosiahnutie cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky sa spoločné režimy podpory musia upraviť podľa zmien vývoja v prípade potreby v krátkych lehotách. Oprávnené osoby tak nemôžu počítať s nemennosťou podmienok na poskytovanie podpory a musia sa pripraviť na to, že režimy sa môžu prehodnotiť, najmä v závislosti od hospodárskeho vývoja alebo rozpočtovej situácie. 24. Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa vytvoril režim jednotných platieb, ktorý zlučuje rôzne existujúce mechanizmy podpory do jediného režimu oddelených priamych platieb. Zo skúseností s uplatňovaním režimu jednotných platieb vyplýva, že niektoré jeho prvky možno zjednodušiť pre prospech poľnohospodárov a správnych úradov. Vzhľadom na to, že režim jednotných platieb medzitým implementovali všetky členské štáty, ktoré ho boli povinné implementovať, mnoho ustanovení spojených s jeho počiatočnou implementáciou sa následne stalo zastaranými, a mali by sa preto upraviť. V súvislosti s tým bolo v niektorých prípadoch zistené výrazné nedostatočné využitie platobných nárokov. S cieľom zabrániť tejto situácii a s ohľadom na to, že poľnohospodári sú už oboznámení s fungovaním režimu jednotných platieb, pôvodne stanovené obdobie na vrátenie nevyužitých platobných nárokov do vnútroštátnej rezervy sa má skrátiť na dva roky. 25. Hlavné prvky režimu jednotných platieb by sa mali zachovať. Konkrétne stanovenie vnútroštátnych stropov by malo zabezpečiť, aby celková úroveň podpory a nárokov neprekročila platné rozpočtové obmedzenia. Členské štáty by mali tiež zriadiť vnútroštátnu rezervu, ktorú možno použiť na uľahčenie účasti nových poľnohospodárov v režime, alebo na zohľadnenie osobitných potrieb v niektorých regiónoch. Mali by sa stanoviť pravidlá prevodu a používania platobných nárokov, aby sa zabránilo špekulatívnemu prevodu a hromadeniu platobných nárokov bez zodpovedajúceho poľnohospodárskeho základu. 26. Postupná integrácia nových odvetví do režimu jednotných platieb vytvára potrebu prehodnotiť vymedzenie pôdy oprávnenej na využívanie výhod režimu alebo na využitie platobných nárokov. Malo by sa však stanoviť, že sa vylučuje podpora pre oblasti, v ktorých sa pestuje ovocie a zelenina, v prípade, že sa členské štáty rozhodli odložiť začlenenie tohto sektoru do režimu jednotných platieb. Je potrebné ďalej stanoviť osobitné opatrenia pre konope, aby sa zabránilo poskytovaniu podpory pre nelegálne plodiny. 27. Povinné vyňatie ornej pôdy z produkcie bolo zavedené ako mechanizmus regulácie ponuky. Trhový vývoj v sektore plodín na ornej pôde spolu so zavedením oddelenej pomoci už nedokazuje oprávnenosť potreby udržiavať tento nástroj, ktorý by sa mal preto zrušiť. Nároky na vyňatie pôdy z produkcie v súlade s článkom 53 a článkom 63 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa preto využívajú na hektáre v súlade s rovnakými podmienkami oprávnenosti ako akékoľvek iné nároky. 28. Po integrácii predtým viazanej trhovej podpory do režimu jednotných platieb sa hodnota platobných nárokov v členských štátoch, ktoré sa rozhodli pre historickú implementáciu, zakladala na individuálnej úrovni predchádzajúcej podpory. S rastúcim počtom rokov, ktoré uplynuli od zavedenia režimu jednotných platieb, a po úspešnej integrácii ďalších odvetví do režimu jednotných platieb je stále ťažšie dokázať oprávnenosť výrazných individuálnych rozdielov v úrovni podpory, ktoré sa zakladajú len na predchádzajúcej podpore. Z toho dôvodu by sa členským štátom, ktoré si zvolili model historickej implementácie, malo za určitých podmienok povoliť prehodnotiť pridelené platobné nároky s ohľadom na zblíženie ich jednotkovej hodnoty pri dodržiavaní všeobecných zásad právnych predpisov Spoločenstva cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky. V súvislosti s tým môžu členské štáty brať pri určovaní presnejších hodnôt do úvahy špecifiká geografických oblastí. Vyrovnávanie platobných nárokov by sa malo realizovať počas primeraného prechodného obdobia a v rámci obmedzeného okruhu znížení, aby sa poľnohospodári mohli primerane prispôsobiť meniacim sa úrovniam podpory. 29. Na základe reformy z roku 2003 mali členské štáty možnosť rozhodnúť sa uplatňovať režim jednotných platieb prostredníctvom historickej alebo regionálnej implementácie. Odvtedy mali členské štáty možnosť vyhodnotiť účinky svojej voľby z hľadiska jej ekonomickej a administratívnej vhodnosti. Členské štáty by mali preto dostať možnosť prehodnotiť svoju pôvodnú voľbu z hľadiska svojich skúseností. Z toho dôvodu by členské štáty, ktoré uplatňovali historický model, mali byť navyše k možnosti vyrovnať úroveň hodnoty platobných nárokov oprávnené prejsť na regionálny model. Okrem toho členské štáty, ktoré sa rozhodli uplatňovať regionálny model, by mali dostať možnosť za určitých podmienok prehodnotiť svoje rozhodnutie s cieľom zblížiť hodnotu platobných nárokov v súlade s vopred stanovenými krokmi a pri dodržiavaní všeobecných zásad právnych predpisov Spoločenstva a cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky. Tieto zmeny by sa mali uskutočniť počas primeraného prechodného obdobia a v rámci obmedzeného rozsahu znížení, aby poľnohospodári boli schopní primerane sa prispôsobiť meniacim sa úrovniam podpory. 30. Nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa zaviedol režim oddelených jednotných platieb, umožnilo členským štátom vylúčiť niektoré platby z tohto režimu. Súčasne sa v článku 64 ods. 3 tohto nariadenia ustanovila možnosť prehodnotenia voliteľných alternatív ustanovených v oddieloch 2 a 3 kapitoly 5 hlavy III z hľadiska trhového a štrukturálneho vývoja. Z analýzy príslušných skúseností vyplýva, že oddelenie prináša výrobcom pružnosť pri rozhodovaní, čo im umožňuje prijímať výrobné rozhodnutia na základe ziskovosti a reakcie trhu. To sa týka najmä sektora plodín na ornej pôde, chmeľu a semien a v určitej miere aj sektora hovädzieho mäsa. Čiastočne viazané platby v týchto sektoroch by sa preto mali začleniť do režimu jednotných platieb. Na to, aby sa poľnohospodári v odvetví hovädzieho mäsa postupne prispôsobili novému režimu podpory, je potrebné stanoviť postupné začlenenie osobitnej prémie na samce zvierat a prémie za zabitie do režimu. Keďže čiastočne viazané platby v odvetví ovocia a zeleniny sa zaviedli len nedávno a len ako prechodné opatrenie, nie je potrebné prehodnocovať tieto režimy. 31. Pokiaľ však ide o dojčiace kravy a sektor oviec a kôz, zdá sa, že udržiavanie minimálnej úrovne poľnohospodárskej výroby môže byť ešte stále potrebné pre poľnohospodárstva v určitých regiónoch, najmä ak poľnohospodári nemôžu využiť iné ekonomické alternatívy. Za daných okolností by členské štáty mali mať možnosť zachovať viazanú podporu na súčasnej úrovni, alebo v prípade dojčiacich kráv na nižšej úrovni. V tom prípade by sa malo osobitne stanoviť, aby sa dodržiavali požiadavky identifikácie a registrácie stanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000[13] a nariadením Rady (ES) č. 21/2004[14], najmä s cieľom zabezpečiť sledovateľnosť zvierat. 32. Členským štátom by sa malo povoliť použiť ich stropy do úrovne 10 % na poskytnutie osobitnej podpory v jasne stanovených prípadoch. Táto podpora by mala umožniť členským štátom riešiť environmentálne otázky a zlepšiť kvalitu a odbyt poľnohospodárskych výrobkov. Osobitná podpora by mala byť dostupná aj na tlmenie dôsledkov postupného rušenia kvót na mlieko a oddelenia podpory v osobitne citlivých odvetviach. Vzhľadom na rastúcu dôležitosť účinného riadenia rizík by členské štáty mali mať možnosť finančne prispievať k poistnému, ktoré poľnohospodári platia za poistenie plodín, ako aj financovať finančné náhrady za niektoré hospodárske straty v prípade chorôb zvierat alebo rastlín. Na účel dodržiavania medzinárodných záväzkov Spoločenstva by zdroje, ktoré možno použiť na akékoľvek opatrenia viazanej podpory, mali byť obmedzené na vhodnú úroveň. Zodpovedajúcim spôsobom by sa mali stanoviť podmienky uplatniteľné na finančné príspevky na poistenie plodín a na náhrady súvisiace s chorobami zvierat alebo rastlín. 33. Priame platby v rámci režimu jednotných platieb boli založené na referenčných sumách priamych platieb, ktoré boli prijaté v minulosti, alebo na čiastkach na hektár vyplatených na regionálnom základe. Poľnohospodári v nových členských štátoch nepoberali priame platby od Spoločenstva a nemajú žiadne historické referenčné hodnoty za kalendárne roky 2000, 2001 a 2002. V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa preto stanovilo, že režim jednotných platieb v nových členských štátoch sa má zakladať na platbách na hektár na regionálnom základe. Niekoľko rokov po pristúpení nových členských štátov do Spoločenstva by sa však mali zvážiť referenčné obdobia pre tie nové členské štáty, ktoré ešte neprešli na režim jednotných platieb. S cieľom uľahčiť prechod na režim jednotných platieb, a najmä zabrániť špekulatívnym žiadostiam, je preto vhodné poskytnúť novým členským štátom právo, aby na výpočet platobných nárokov v rámci režimu jednotných platieb brali do úvahy oblasti, ktorým bola v minulosti poskytnutá podpora v rámci režimu jednotných platieb na plochu. 34. V rámci regionálnej voľby v prospech režimu jednotných platieb by nové členské štáty mali mať možnosť upraviť hodnotu nárokov na hektár na základe objektívnych kritérií s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup k poľnohospodárom a zabrániť narušeniu trhu. 35. Nové členské štáty by mali mať rovnaké príležitosti ako ostatné členské štáty čiastočne implementovať režim jednotných platieb. 36. Oddelenie priamej podpory a zavedenie režimu jednotných platieb predstavovali dôležité prvky procesu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky. Viaceré dôvody však vyžadovali v roku 2003 zachovanie osobitnej podpory pre mnohé plodiny. Skúsenosti získané implementáciou nariadenia (ES) č. 1782/2003 spolu s vývojom trhovej situácie naznačujú, že režimy, ktoré boli v roku 2003 ponechané mimo režim jednotných platieb, možno v súčasnosti integrovať do tohto režimu na podporu výraznejšie trhovo orientovaného a trvalo udržateľného poľnohospodárstva. To je prípad najmä sektora olivového oleja, kde sa viazaná podpora uplatňovala len okrajovo. Týka sa to aj platieb za pšenicu tvrdú, bielkovinové plodiny, ryžu, zemiaky na výrobu škrobu a orechy, kde znižujúca sa účinnosť zostávajúcich viazaných platieb podporuje možnosť oddelenia. Aj v prípade ľanu je vhodné zrušiť podporu na spracovanie a začleniť príslušné sumy do režimu jednotných platieb. Pokiaľ ide o ryžu, sušené krmivo, zemiaky na výrobu škrobu a ľan, malo by sa stanoviť prechodné obdobie na zabezpečenie ich čo najhladšieho prechodu na oddelenú podporu. Pokiaľ ide o orechy, členským štátom by sa malo povoliť naďalej vyplácať vnútroštátnu časť pomoci spôsobom viazaným na produkciu s cieľom tlmiť vplyv oddelenia. 37. V dôsledku integrácie nových režimov do režimu jednotných platieb by sa mal stanoviť výpočet novej úrovne individuálnej podpory príjmov v rámci tohto režimu. V prípade orechov, zemiakov na výrobu škrobu, ľanu a sušeného krmiva by toto zvýšenie malo byť poskytnuté na základe podpory, ktorú poľnohospodári dostali v posledných rokoch. V prípade integrácie platieb, ktoré boli doteraz čiastočne vylúčené z režimu jednotných platieb, by členské štáty mali mať možnosť voľby používať pôvodné referenčné obdobia. 38. Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa stanovila osobitná podpora pre plodiny určené na výrobu energie s cieľom napomôcť rozvoju tohto odvetvia. V dôsledku posledného vývoja v sektore bioenergie, a najmä vysokého dopytu po týchto výrobkoch na medzinárodných trhoch a zavedenia záväzných cieľov podielu bioenergie na celkovom objeme palív do roku 2020, už neexistuje dostatočný dôvod na poskytovanie osobitnej podpory pre plodiny určené na výrobu energie. 39. Pri príležitosti začlenenia odvetvia bavlny do režimu jednotných platieb sa považovalo za potrebné, aby bola časť podpory naďalej spojená s pestovaním bavlny prostredníctvom zvláštnej podpory na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, aby sa zabránilo riziku narušenia produkcie v oblastiach produkujúcich bavlnu. Táto voľba sa má zachovať v súlade s cieľmi stanovenými v protokole 4 o bavlne, ktorý je pripojený k Aktu o pristúpení Grécka. 40. Na tlmenie účinkov procesu reštrukturalizácie v členských štátoch, ktoré poskytli reštrukturalizačnú pomoc stanovenú v nariadení Rady (ES) č. 320/2006 z 20. februára 2006, ktorým sa stanovuje dočasný režim pre reštrukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu v Spoločenstve[15], by sa výrobcom cukrovej repy a cukrovej trstiny mala poskytnúť pomoc na maximálne päť za sebou idúcich rokov. 41. V akte o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska a akte o pristúpení Bulharska a Rumunska sa stanovilo, že poľnohospodári v nových členských štátoch budú dostávať priame platby na základe mechanizmu postupného zavádzania. 42. V týchto aktoch o pristúpení sa ďalej stanovil prechodný zjednodušený mechanizmus podpory na poskytovanie priamych platieb v nových členských štátoch na základe plochy. Je potrebné stanoviť hlavné prvky tohto mechanizmu. Režim jednotných platieb na plochu sa osvedčil ako efektívny a jednoduchý systém poskytovania podpory príjmov poľnohospodárom. Na účely zjednodušenia je vhodné umožniť novým členským štátom pokračovať v jeho uplatňovaní do konca roka 2013. 43. V nadväznosti na reformu odvetví cukru a ovocia a zeleniny a ich začlenenia do režimu jednotných platieb by sa členským štátom, ktoré sa rozhodli uplatňovať režim jednotných platieb na plochu, malo umožniť poskytovať priamu podporu pestovateľom cukrovej repy, cukrovej trstiny a čakanky a výrobcom určitých druhov ovocia a zeleniny formou oddelených platieb. Podobne by sa tým istým členským štátom malo povoliť vyplácať samostatnú osobitnú podporu za podobných podmienok, aké sa vzťahujú na ostatné členské štáty. 44. Ako dôsledok postupného zavádzania priamych platieb v nových členských štátoch sa v aktoch o pristúpení stanovil rámec, ktorý umožňuje novým členským štátom vyplácať doplňujúce vnútroštátne priame platby. Je potrebné stanoviť podmienky poskytovania takýchto platieb. 45. Pri začiatočnom prideľovaní platobných nárokov členskými štátmi viedli niektoré omyly k mimoriadne vysokým platbám pre poľnohospodárov. Za týmto nedodržaním podmienok má štandardne nasledovať finančná oprava, kým sa neprijmú nápravné opatrenia. Ak sa však vezme do úvahy čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia nárokov, pre členské štáty by prijatie potrebnej opravy viedlo k neprimeraným právnym a administratívnym obmedzeniam. V záujme právnej istoty je preto vhodné zosúladiť pridelenie týchto platieb s právnymi predpismi. 46. V súlade s článkom 70 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa Španielsko, Francúzsko a Portugalsko rozhodli vylúčiť z režimu jednotných platieb priame platby realizované vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a Madeire a na Kanárskych ostrovoch a poskytovať ich za podmienok stanovených v hlave IV uvedeného nariadenia. Niektoré z podpôr stanovených v uvedenej hlavne boli úplne začlenené do režimu jednotných platieb. Na účel zjednodušenia a na zohľadnenie osobitných okolností najvzdialenejších regiónov sa zdá byť vhodné, aby sa táto pomoc riadila na základe programov podpory ustanovených nariadením (ES) č. 247/2006. Na tento účel by sa príslušné finančné prostriedky mali previesť z vnútroštátnych stropov pre priame platby do finančnej sumy stanovenej v článku 23 ods. 2 daného nariadenia. Nariadenie (ES) č. 247/2006 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. 47. S cieľom zabrániť neprípustnému narušeniu hospodárskej súťaže je vhodné stanoviť, že ustanovenia tohto nariadenia, ktoré by mohli dať podnet, aby správanie členského štátu predstavovalo možnú štátnu pomoc, by sa mali vylúčiť, ak sa nestanoví inak, z uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, pokiaľ príslušné ustanovenia obsahujú primerané podmienky poskytovania podpory alebo predpokladajú prijatie takýchto podmienok Komisiou. 48. Opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999[16], ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. 49. Nariadenie (ES) č. 1782/2003 by sa malo zrušiť. 50. Členským štátom by sa mal poskytnúť dostatok času na implementáciu ustanovení, ktoré umožňujú ďalšie oddelenie priamych platieb, a ustanovení, ktoré im umožňujú prehodnotiť rozhodnutia prijaté v súvislosti s reformou z roku 2003. Z toho dôvodu sa majú príslušné ustanovenia uplatňovať až od roku 2010. Pre režimy pomoci, ktoré sa začlenia do režimu jednotných platieb až od roku 2010, by sa preto malo počas roku 2009 uplatňovať nariadenie (ES) č. 1782/2003, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Rozsah pôsobnosti Týmto nariadením sa ustanovujú: a) spoločné predpisy pre priame platby, b) režim podpory príjmov pre poľnohospodárov (ďalej len „režim jednotných platieb“), c) prechodný zjednodušený režim podpory príjmov pre poľnohospodárov v nových členských štátoch (ďalej len „režim jednotných platieb na plochu“), d) režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorí vyrábajú ryžu, zemiaky na výrobu škrobu, bavlnu, cukor, ovocie a zeleninu, ovčie a kozie mäso a bravčové a teľacie mäso, e) rámec pre dopĺňanie priamych platieb novými členskými štátmi. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „poľnohospodár“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právnu formu skupiny a jej členov podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktorých poľnohospodársky podnik sa nachádza na území Spoločenstva, podľa článku 299 zmluvy, a ktoré vykonávajú poľnohospodársku činnosť, b) „poľnohospodársky podnik“ je celok produkčných jednotiek spravovaných poľnohospodárom, ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu, c) „poľnohospodárska činnosť“ je produkcia, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych produktov vrátane zberu, dojenia, plemenárskej činnosti a chovu zvierat na poľnohospodárske účely alebo udržovanie pôdy v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave podľa článku 6 tohto nariadenia, d) „priama platba“ je platba poskytnutá priamo poľnohospodárom v rámci jedného z režimov podpory príjmov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, e) „platby za daný kalendárny rok“ alebo „platby počas referenčného obdobia“ sú platby, ktoré boli poskytnuté alebo sa majú poskytnúť za príslušný rok/príslušné roky, vrátane všetkých platieb, ktoré majú byť poskytnuté za iné obdobia začínajúce v danom kalendárnom roku/daných kalendárnych rokoch, f) „poľnohospodárske produkty“ sú produkty uvedené v prílohe I zmluvy vrátane bavlny, avšak okrem produktov rybolovu, g) pod pojmom „nové členské štáty“ sa rozumie Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko, h) „poľnohospodárska pôda“ znamená akúkoľvek plochu, ktorú zaberá orná pôda, trvalé pasienky a trvalé plodiny. Článok 3 (ex-32) Financovanie priamych platieb Režimy podpory uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu sa financujú v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1290/2005. HLAVA IIVŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH KAPITOLA 1 KRÍŽOVÉ PLNENIE Článok 4 Hlavné požiadavky 1. Poľnohospodár, ktorý dostáva priame platby, dodržiava základné požiadavky týkajúce sa správy uvedené v prílohe II a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu podľa článku 6. 2. Príslušný vnútroštátny orgán poskytne poľnohospodárovi zoznam základných požiadaviek týkajúcich sa správy a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu, ktorý sa má dodržiavať. Článok 5 Základné požiadavky týkajúce sa správy 1. Základné požiadavky týkajúce sa správy uvedené v prílohe II sú stanovené právnymi predpismi Spoločenstva v týchto oblastiach: a) verejné zdravie, zdravie zvierat a zdravie rastlín, b) životné prostredie, c) blaho zvierat. 2. Akty uvedené v prílohe II sa uplatňujú v rámci tohto nariadenia v platnom znení a v prípade smerníc v znení vykonávanom členskými štátmi. Článok 6 Dobrý poľnohospodársky a ekologický stav 1. Členské štáty dbajú na to, aby všetka poľnohospodárska pôda, a najmä pôda, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržovaná v dobrom poľnohospodárskom a ekologickom stave. Na základe rámca stanoveného v prílohe III stanovia členské štáty na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne požiadavky pre dobrý poľnohospodársky a ekologický stav, ktoré zohľadňujú osobitné charakteristiky príslušných oblastí, najmä pôdne a klimatické podmienky, súčasné spôsoby hospodárenia, využitie pôdy, striedanie plodín, poľnohospodársku prax a štruktúru poľnohospodárskych podnikov. 2. Členské štáty iné ako nové členské štáty dbajú na to, aby pôda využívaná na trvalé pasienky v čase podania žiadosti o podporu na plochu v roku 2003 toto použitie. Nové členské štáty dbajú na to, aby pôda, ktorá sa 1. mája 2004 využívala na trvalé pasienky, zostala vyčlenená na trvalé pasienky. Bulharsko a Rumunsko však zabezpečia, aby plochy, ktoré boli k 1. januáru 2007 trvalými pasienkami, nimi zostali. Členský štát sa však môže v riadne odôvodnených prípadoch odchýliť od prvého pododseku pod podmienkou, že prijme opatrenie, aby zabránil značnému zníženiu celkovej plochy, ktorú vyčlenil na trvalé pasienky. Prvý pododsek sa neuplatňuje na pôdu využívanú na stále pasienky určené na zalesnenie, ak je také zalesnenie zlučiteľné so záujmami ochrany životného prostredia, a s výnimkou pestovania vianočných stromčekov a rýchlo rastúcich druhov pestovaných krátkodobo. KAPITOLA 2MODULÁCIA A FINANČNÁ DISCIPLÍNA Článok 7 Modulácia 1. Všetky sumy priamych platieb, ktoré sa majú poľnohospodárovi poskytnúť v danom kalendárnom roku a presahujú 5 000 EUR, sa až do roku 2012 každý rok znižujú o tieto percentá: a) 2009: 7 %, b) 2010: 9 %, c) 2011: 11 %, d) 2012: 13 %. 2. Zníženia uvedené v odseku 1 sa zvyšujú pre: a) sumy od 100 000 EUR do 199 999 EUR o 3 percentuálne body, b) sumy od 200 000 EUR do 299 999 EUR o 6 percentuálnych bodov, c) sumy rovné 300 000 EUR alebo vyššie o 9 percentuálnych bodov. 3. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na priame platby poskytované poľnohospodárom vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a Madeire, na Kanárskych ostrovoch a na ostrovoch v Egejskom mori. Článok 8 Čisté stropy 1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 11, neprekračujú celkové čisté sumy priamych platieb, ktoré sa môžu poskytnúť v členskom štáte v súvislosti s daným kalendárnym rokom po uplatnení článkov 7 a 10 tohto nariadenia a článku 1 nariadenia (ES) č. 378/2007, stropy uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu. V prípade potreby použijú členské štáty lineárne zníženie na priame platby s cieľom dodržať stropy stanovené v uvedenej prílohe IV. 2. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 prehodnotí stropy uvedené v prílohe IV s cieľom zohľadniť: a) úpravy maximálnych súm, ktoré možno poskytnúť v súlade s priamymi platbami, b) úpravy dobrovoľnej modulácie uvedené v nariadení (ES) č. 378/2007, c) štrukturálne zmeny poľnohospodárskych podnikov. Článok 9 Sumy vyplývajúce z modulácie 1. Sumy vyplývajúce z uplatňovania znížení ustanovených v článku 7 v ktoromkoľvek členskom štáte inom ako nové členské štáty sú k dispozícii ako dodatočná podpora Spoločenstva na opatrenia v rámci programovania rozvoja vidieka financované prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV), ako je uvedené v nariadení (ES) č. 1698/2005, v súlade s podmienkami uvedenými v nasledujúcich odsekoch. 2. Sumy zodpovedajúce zníženiu o 5 percentuálnych bodov sú pridelené príslušným členským štátom v súlade s postupom podľa článku 128 ods. 2 na základe týchto kritérií: a) poľnohospodárska plocha, b) zamestnanosť v poľnohospodárstve, c) hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v parite kúpnej sily. Každý príslušný členský štát však dostane aspoň 80 % celkových súm vytvorených v danom členskom štáte moduláciou. 3 Odchylne od odseku 2 druhého pododseku platí, že v prípade, ak presiahne v členskom štáte podiel raži na jeho celkovej produkcii obilnín v priemere 5 % za obdobie 2000 – 2002 a ak jeho produkcia predstavuje viac ako 50 % celkovej produkcie raži Spoločenstva počas toho istého uvedeného obdobia, najmenej 90 % súm vytvorených moduláciou v príslušnom členskom štáte je znovu vyčlenených pre tento členský štát, a to až do roku 2013 vrátane. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť stanovená v článku 58, je v tomto prípade aspoň 10 % sumy pridelenej príslušnému členskému štátu vyčlenených na opatrenia podľa odseku 2 tohto článku v regiónoch produkujúcich raž. Na účel tohto odseku znamená pojem„obilniny“ výrobky uvedené v bode I prílohy V. 4. Zostávajúca suma vyplývajúca z uplatňovania článku 7 ods. 1 a sumy vyplývajúce z uplatňovania článku 7 ods. 2 sa pridelia členskému štátu, v ktorom boli príslušné sumy vytvorené, v súlade s postupom uvedeným v článku 128 ods. 2. Využijú sa v súlade s článkom 69 ods. 5 a nariadenia (ES) č. 1698/2005. Článok 10 Osobitné pravidlá pre moduláciu v nových členských štátoch 1. Článok 7 sa vzťahuje na poľnohospodárov v novom členskom štáte v ktoromkoľvek danom kalendárnom roku, len ak úroveň priamych platieb uplatniteľných v uvedenom členskom štáte na daný kalendárny rok podľa článku 110 nie je nižšia ako úroveň v členských štátoch iných ako nové členské štáty pri zohľadnení akýchkoľvek znížení uplatnených podľa článku 7 ods. 1. 2. Ak sa článok 7 vzťahuje na poľnohospodárov v novom členskom štáte, percento uplatniteľné podľa článku 7 ods. 1 je obmedzené na rozdiel medzi úrovňou priamych platieb uplatniteľnou voči nemu podľa článku 110 a úrovňou v členských štátoch iných ako nové členské štáty pri zohľadnení akýchkoľvek znížení uplatnených podľa článku 7 ods. 1. 3. Ak sa zníženia uvedené v článku 7 vzťahujú na poľnohospodárov v novom členskom štáte, príslušným poľnohospodárom sa neposkytnú žiadne doplňujúce vnútroštátne priame platby uvedené v článku 120. 4. Akákoľvek suma vyplývajúca z uplatňovania článku 7 ods. 1 a ods. 2 sa pridelí novému členskému štátu, ak zodpovedajúce sumy boli vytvorené v súlade s postupom uvedeným v článku 128 ods. 2. Využijú sa v súlade s článkom 69 ods. 5a nariadenia (ES) č. 1698/2005. Článok 11 Finančná disciplína 1. Úprava priamych platieb sa stanoví, ak prognózy financovania uvedených opatrení podľa výdavkovej kapitoly 2 prílohy I k medziinštitucionálnej dohode o rozpočtovej disciplíne a zdravom finančnom riadení[17] na daný rozpočtový rok, zvýšené o sumy uvedené v článkoch 122 a 123 tohto nariadenia a pred uplatnením modulácie ustanovenej v článku 7 a 10 tohto nariadenia a článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 378/2007, naznačujú, že sa prekročí uvedený ročný strop zohľadnení rozpätia 300 miliónov EUR pod týmto stropom. 2. Rada na základe návrhu predloženého Komisiou vždy najneskôr do 31. marca toho kalendárneho roku, pre ktorý sa použijú úpravy uvedené v odseku 1, stanoví tieto úpravy najneskôr do 30. júna toho istého roka. 3. V rámci uplatňovania harmonogramu zvýšení stanoveného v článku 110 na všetky priame platby poskytované v nových členských štátoch sa ods. 1 nevzťahuje na nové členské štáty až do začiatku kalendárneho roka, v ktorom sa úroveň priamych platieb uplatniteľná v nových členských štátoch aspoň rovná úrovni týchto platieb uplatniteľnej v členských štátoch iných ako nové členské štáty. KAPITOLA 3 POĽNOHOSPODÁRSKY PORADENSKÝ SYSTÉM Článok 12 Poľnohospodársky poradenský systém 1. Členské štáty zriadia pre poľnohospodárov poradenský systém v oblasti správy pôdy a poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „poľnohospodársky poradenský systém“) spravovaný jedným či niekoľkými určenými orgánmi alebo súkromnými subjektmi. 2. Poradenská činnosť sa prinajmenšom vzťahuje na základné požiadavky týkajúce sa správy a na dobrý poľnohospodársky a ekologický stav uvedené v kapitole 1. Článok 13 Podmienky 1. Poľnohospodári sa môžu zapojiť do poľnohospodárskeho poradenského systému dobrovoľne. 2. Členské štáty budú uprednostňovať poľnohospodárov, ktorí dostávajú viac ako 15 000 EUR priamych platieb na rok. Článok 14 Povinnosti schválených súkromných subjektov a určených orgánov Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu verejnosti k informáciám, členské štáty dbajú na to, aby súkromné subjekty a určené orgány podľa článku 12 neoznamovali žiadne osobné alebo jednotlivé informácie alebo údaje, ktoré získajú v rámci svojej poradenskej činnosti, iným osobám ako poľnohospodárovi, ktorý spravuje príslušný poľnohospodársky podnik, okrem prípadu nezrovnalosti či porušenia zisteného v rámci ich poradenskej činnosti, pre ktorú ustanovujú vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy Spoločenstva povinnosť informovať verejný orgán, najmä v prípade trestného činu. Článok 15 Preskúmanie Najneskôr do 31. decembra 2010 predloží Komisia správu o používaní poľnohospodárskeho poradenského systému, ku ktorej sú v prípade potreby pripojené primerané návrhy, aby sa tento systém stal povinným. KAPITOLA 4 INTEGROVANÝ ADMINISTRATÍVNY A KONTROLNÝ SYSTÉM Článok 16 Rozsah pôsobnosti Každý členský štát vytvorí a spravuje integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len „integrovaný systém“). Integrovaný systém sa uplatňuje na režimy podpory uvedené v prílohe I. V nevyhnutnej miere sa použije aj na správu a kontrolu pravidiel stanovených v kapitolách 1 a 2. Článok 17 Prvky integrovaného systému 1. Integrovaný systém zahrnuje tieto prvky: a) počítačovú databázu, b) systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, c) systém identifikácie a evidencie platobných nárokov, ako je uvedený v článku 20, d) žiadosti o pomoc, e) integrovaný systém kontroly, f) jednotný systém identifikácie každého poľnohospodára predkladajúceho žiadosť o pomoc. 2. Ak sa uplatňujú články 55 a 56 tohto nariadenia, integrovaný systém zahŕňa systém identifikácie a registrácie zvierat zriadený v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 a nariadením Rady (ES) č. 21/2004. 3. Identifikačný systém poľnohospodárskych pozemkov môže podľa potreby zahŕňať geografický informačný systém pre pestovanie olív. Článok 18 Počítačová databáza 1. Do počítačovej databázy sa za každý poľnohospodársky podnik zaznamenávajú údaje získané v žiadosti o pomoc. Táto databáza musí umožniť najmä priamy a bezprostredný prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom za kalendárne a/alebo hospodárske roky od roku 2000. 2. Členské štáty môžu vytvárať decentralizované databázy pod podmienkou, že tieto databázy, ako aj administratívne postupy pre evidenciu a sprístupňovanie údajov, budú upravené rovnako pre celé územie členského štátu a budú vzájomne kompatibilné, aby umožnili vykonávať krížové kontroly. Článok 19 Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov je vytvorený na základe pozemkových katastrálnych máp a dokumentov alebo ďalších kartografických údajov. Použité techniky sú založené na počítačovom systéme zemepisných informácií zahrňujúce najlepšie letecké alebo družicové snímky s rovnakými normami, ktoré zaručujú presnosť rovnajúcu sa aspoň presnosti kartografie v mierke 1 : 10000. Článok 20 Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov 1. Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov je zavedený tak, aby umožnil overovanie nárokov a krížové kontroly so žiadosťami o pomoc a systémom identifikácie poľnohospodárskych pozemkov. 2. Tento systém musí umožniť priamy a bezprostredný prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom prinajmenšom za posledné tri po sebe idúce kalendárne a/alebo hospodárske roky. Článok 21 Žiadosti o poskytnutie pomoci 1. Každý rok poľnohospodár predloží žiadosť o priame platby, v ktorej podľa potreby uvedie: a) všetky poľnohospodárske pozemky poľnohospodárskeho podniku, a ak členský štát uplatňuje článok 17 ods. 3, počet olivovníkov a ich rozmiestnenie na pozemku, b) počet a sumu platobných nárokov, ktoré ohlasuje na účely využitia, c) akékoľvek ďalšie informácie stanovené týmto nariadením alebo príslušným členským štátom. 2. Členský štát sa môže rozhodnúť, že postačí, ak žiadosť o pomoc obsahuje len zmeny v porovnaní so žiadosťou o pomoc, ktorá sa predložila v predchádzajúcom roku. Členský štát zabezpečí distribúciu vopred vytlačených formulárov, v ktorých sa vychádza z plôch stanovených v predchádzajúcom roku a poskytne grafické dokumenty uvádzajúce polohu týchto plôch, prípadne rozmiestnenie olivovníkov. 3. Členský štát môže rozhodnúť, že jediná žiadosť o pomoc zahrnuje niekoľko režimov podpory alebo všetky režimy podpory, ktoré sú uvedené v prílohe I, alebo iné režimy podpory. Článok 22 Kontrola podmienok oprávnenosti na pomoc 1. Členské štáty vykonávajú administratívne kontroly žiadostí o pomoc na overenie podmienok oprávnenosti na poskytnutie pomoci. 2. Administratívne kontroly doplňuje systém kontrol na mieste, aby sa overila oprávnenosť na poskytnutie pomoci. Na tento účel stanovia členské štáty plán výberu poľnohospodárskych podnikov. Členské štáty môžu na uskutočňovanie kontrol poľnohospodárskych pozemkov na mieste využívať techniku diaľkového snímania a globálny navigačný satelitný systém (GNSS). 3. Každý členský štát určí orgán zodpovedný za koordináciu kontrol uvedených v tejto kapitole. Ak členské štáty zveria niektoré čiastkové práce, ktoré sa majú vykonať podľa tejto kapitoly, špecializovaným agentúram alebo podnikom, určený orgán si zachová dohľad a zodpovednosť za ich plnenie. Článok 23 Zníženia a vylúčenia v prípade nedodržania podmienok oprávnenosti na podporu 1. Bez toho, aby boli dotknuté zníženia a vylúčenia uvedené v článku 25, v prípade, ak sa zistí, že poľnohospodár nedodržuje podmienky oprávnenosti požadované na poskytnutie pomoci stanovené týmto nariadením, je platba alebo časť platby, ktorá sa poskytla alebo sa má poskytnúť a pre ktorú boli dodržané podmienky oprávnenosti na platbu, predmetom znížení a vylúčení stanovených v súlade s postupom podľa článku 128 ods. 2. 2. Percento zníženia závisí od závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania zisteného nedodržania a môže viesť až k úplnému vylúčeniu z jedného alebo viacerých schém pomoci počas jedného alebo viacerých kalendárnych rokov. Článok 24 Kontroly krížového plnenia 1. Členské štáty vykonávajú kontroly na mieste, aby preverili, či poľnohospodár dodržuje povinnosti podľa kapitoly 1. 2. Členské štáty môžu využiť svoje súčasné administratívne a kontrolné systémy na zabezpečenie dodržovania základných požiadaviek tykajúcich sa správy a dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu podľa kapitoly 1. Tieto systémy, a najmä systém identifikácie a registrácie zvierat zriadený v súlade s nariadeniami (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004, musia byť kompatibilné s integrovaným systémom ustanoveným v článku 28 ods. 1 tohto nariadenia. Článok 25 Zníženie alebo vylúčenie z platieb v prípade nedodržania pravidiel krížového plnenia 1. Ak sa kedykoľvek v danom kalendárnom roku (ďalej len „príslušný kalendárny rok“) nedodržia základné požiadavky týkajúce sa správy alebo dobrého poľnohospodárskeho a ekologického stavu a za toto nedodržanie je svojou činnosťou alebo opomenutím priamo zodpovedný poľnohospodár, ktorý podal žiadosť o pomoc v príslušnom kalendárnom roku, celková suma priamych platieb, ktoré sa po uplatnení článkov 7, 10 a 11 majú tomuto poľnohospodárovi poskytnúť, sa zníži alebo vylúči v súlade s podrobnými pravidlami stanovenými v článku 26. Prvý pododsek sa vzťahuje aj na prípady, keď je za dané nedodržanie požiadaviek svojou činnosťou alebo opomenutím priamo zodpovedná osoba, na ktorú alebo od ktorej sa poľnohospodárska pôda previedla. Na účely tohto odseku znamená pojem „prevod“ akýkoľvek druh transakcie, ktorou poľnohospodárska pôda prestáva byť k dispozícii prevodcovi. 2. Zníženie alebo vylúčenie podľa odseku 1 sa použije len vtedy, ak sa nedodržanie týka: a) poľnohospodárskej činnosti alebo b) poľnohospodárskej plochy poľnohospodárskeho podniku. 3. Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 a v súlade s podmienkami stanovenými v podrobných pravidlách uvedených v článku 26 ods. 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatniť zníženie alebo vylúčenie vo výške 100 EUR alebo nižšej na poľnohospodára a na kalendárny rok, ktoré obsahuje zníženie alebo vylúčenie uplatnené na platby podľa článku 51 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1698/2005. Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť ustanovenú v prvom pododseku, nasledujúci rok prijme príslušný orgán opatrenia potrebné na zabezpečenie, aby poľnohospodár vykonal nápravu zisteného nedodržania. Takéto zistenie a nápravné opatrenie, ktoré sa má prijať, sa oznámi poľnohospodárovi. Článok 26 Podrobné pravidlá týkajúce sa znížení a vylúčení v prípade nedodržania pravidiel krížového plnenia 1. Podrobné pravidlá týkajúce sa zníženia a vylúčenia podľa článku 25 sa stanovia v súlade s postupom podľa článku 128 ods. 2. V tejto súvislosti je potrebné vziať do úvahy závažnosť, rozsah, trvanie a opakovanie zisteného nedodržania, ako aj kritériá stanovené v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku. 2. V prípade nedbalosti nepresiahne miera zníženia 5 % a v prípade opakovaného nedodržania 15 %. V náležite odôvodnených prípadoch môžu členské štáty rozhodnúť, že v prípadoch nedodržania, ktoré sa pri zohľadnení ich závažnosti, rozsahu a trvania majú považovať za menej závažné, neuplatnia žiadne zníženie. Prípady nedodržania, ktoré predstavujú priame riziko pre ľudské zdravie alebo zdravie zvierat, sa však nepovažujú za menej závažné. Ak poľnohospodár bezodkladne nevykoná nápravné opatrenia odstraňujúce zistené nedodržanie, príslušný orgán vykonáva potrebné činnosti, ktoré sa môžu v prípade potreby obmedziť na administratívnu kontrolu, aby sa zabezpečilo, že poľnohospodár napraví zistené nedodržanie. Každé zistenie menej závažného nedodržania a nápravné opatrenie, ktoré sa má prijať, sa oznámia poľnohospodárovi. 3. V prípade úmyselného nedodržania nie je miera zníženia v zásade nižšia ako 20 % a môže viesť až k úplnému vylúčeniu z jednej alebo viacerých schém pomoci a môže sa uplatniť za jeden alebo viac kalendárnych rokov. 4. V každom prípade nie je celková výška znížení a vylúčení za jeden kalendárny rok vyššia ako celková suma podľa článku 25 ods. 1. Článok 27 Sumy vyplývajúce z krížového plnenia Sumy, ktoré vyplývajú z uplatňovania znížení a vylúčení v prípade nedodržania požiadaviek kapitoly 1, sa pripisujú v prospech EPUZF. Členské štáty si môžu ponechať 25 % z týchto súm. Článok 28 Kompatibilita s integrovaným systémom 1. Na účely uplatňovania režimov podpory uvedených v prílohe VI dbajú členské štáty na to, aby boli administratívne a kontrolné postupy používané pre tieto režimy kompatibilné s integrovaným systémom v týchto bodoch: a) počítačová databáza, b) systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, c) administratívne kontroly. Na tento účel musia byť tieto systémy zriadené tak, aby mohli fungovať spoločne alebo aby umožnili bezproblémovú a bezkonfliktnú výmenu údajov. 2. Členské štáty môžu na účely uplatnenia režimov podpory Spoločenstva alebo vnútroštátnych režimov podpory iných, ako sú režimy uvedené v prílohe VI, začleniť do svojich administratívnych a kontrolných postupov jednu alebo viac zložiek integrovaného systému. Článok 29 Informácie a kontrola 1. Komisia je pravidelne informovaná o používaní integrovaného systému. Organizuje výmeny názorov o tejto veci s členskými štátmi. 2. V súlade s článkom 37 nariadenia (ES) č. 1290/2005 a po včasnom informovaní dotknutých príslušných orgánov môžu oprávnení zástupcovia vymenovaní Komisiou vykonať: a) akékoľvek skúmanie alebo akúkoľvek kontrolu týkajúcu sa opatrení prijatých na vytvorenie a používanie integrovaného systému, b) kontrolu v špecializovaných agentúrach a podnikoch uvedených v článku 22 ods. 3. 3. Bez toho aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov za uskutočňovanie a používanie integrovaného systému, môže Komisia využiť služby špecializovaných organizácií alebo osôb, aby napomohla zavedeniu, sledovaniu a využívaniu integrovaného systému, najmä aby poskytla technické rady príslušným orgánom členských štátov na ich žiadosť. KAPITOLA 5OSTATNÉ VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 30 Minimálne požiadavky na prijímanie priamych platieb 1. Členské štáty neposkytnú priame platby poľnohospodárovi v jednom z týchto prípadov: a) ak celková suma priamych platieb, ktoré sú požadované alebo sa majú poskytnúť v danom kalendárnom roku, nepresahuje 250 EUR, alebo b) ak plocha poľnohospodárskeho podniku oprávnená na podporu, pre ktorú sú požadované alebo sa majú poskytnúť priame platby, nepresahuje jeden hektár. Cyprus však môže stanoviť minimálnu plochu, na ktorú možno poskytnúť podporu, na 0,3 ha a Malta na 0,1 ha. Na zvláštne nároky poľnohospodárskych podnikov uvedené v článku 45 ods. 1 sa však vzťahuje podmienka uvedená v písmene a). 2. Členské štáty sa môžu v zmysle druhého odseku článku 48 zmluvy objektívne a nediskriminačne rozhodnúť neposkytnúť priame platby spoločnostiam alebo podnikom, ktorých predmet činnosti neobsahuje ako jeden z hlavných bodov vykonávanie poľnohospodárskej činnosti. Článok 31 Platba 1. Ak sa v tomto nariadení nestanoví inak, platby v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I sa príjemcom vyplatia v plnej výške. 2. Platby sa vykonávajú dvakrát ročne počas obdobia, ktoré začína 1. decembra a končí 30. júna nasledujúceho kalendárneho roku. 3. Platby v rámci režimov podpory uvedených v prílohe I sa vykonajú, až keď sa dokončia kontroly podmienok oprávnenosti na platbu, ktoré má členský štát vykonať podľa článku 22. 4. Odchylne od odseku 2 tohto článku a v súlade s postupom podľa článku 128 ods. 2 môže Komisia: a) stanoviť zálohy, b) oprávniť členské štáty, aby podľa rozpočtovej situácie vyplatili do 1. decembra zálohy v regiónoch, kde poľnohospodári čelia z dôvodu mimoriadnych podmienok vážnym finančným ťažkostiam: i) až do výšky 50 % platieb, alebo ii) až do výšky 80 % platieb, ak už boli zálohy stanovené. Článok 32 Doložka o obchádzaní Bez toho, aby boli dotknuté prípadné zvláštne ustanovenia v jednom alebo druhom režime podpory, sa žiadna platba neuskutoční v prospech príjemcov, u ktorých sa zistí, že umelo vytvorili podmienky požadované na poskytnutie takých platieb a získali tak výhodu, ktorá nie je v súlade s cieľmi príslušného režimu podpory. Článok 33 Preskúmanie Režimy podpory uvedené v prílohe I sa vykonávajú bez toho, aby bolo dotknuté prípadné preskúmanie realizované kedykoľvek vzhľadom na hospodársky vývoj a rozpočtovú situáciu. HLAVA IIIREŽIM JEDNOTNÝCH PLATIEB KAPITOLA 1 VŠEOBECNÁ IMPLEMENTÁCIA Článok 34 Platobné nároky 1. Podpora v rámci režimu jednotných platieb je poľnohospodárom k dispozícii, ak: a) sú držiteľmi platobných nárokov, ktoré získali v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003, b) získajú platobné nároky podľa tohto nariadenia: i) prevodom, ii) z vnútroštátnej rezervy, iii) podľa prílohy VII, iv) podľa článku 68 ods. 4 písm. c) a článku 65 ods. 2 tretieho pododseku. 2. Na účel tejto hlavy sú poľnohospodári, ktorí sú držiteľmi platobných nárokov, poľnohospodármi, ktorým boli pridelené alebo s konečnou platnosťou prevedené platobné nároky. Článok 35 Využitie platobných nárokov na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu 1. Podpora v rámci režimu jednotných platieb sa poskytne poľnohospodárom na základe využitia platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Využité platobné nároky oprávňujú na vyplatenie súm, ktoré sú v nich stanovené. 2. „Hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ znamená: a) akúkoľvek poľnohospodársku plochu poľnohospodárskeho podniku vrátane oblastí, na ktorých sa pestuje mladina s krátkodobým striedaním (číselný znak KN ex 0602 90 41), ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť, alebo v prípade, ak sa plochy využívajú aj na nepoľnohospodárske činnosti, ktoré sa využívajú prevažne na poľnohospodársku činnosť. Komisia postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 tohto nariadenia stanoví podrobné pravidlá využívania na nepoľnohospodárske činnosti, ktoré majú byť povolené na hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu . b) akékoľvek plochy, ktoré boli oprávnené na podporu v roku 2007 a ktoré: i) už nespĺňajú definíciu oprávnenosti na podporu v dôsledku implementácie smernice Rady 79/409/EHS[18] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES[19], alebo ii) sú počas trvania príslušného režimu zalesnené podľa článku 31 nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 alebo článku 43 nariadenia (ES) č. 1698/2005. Hektáre musia spĺňať podmienku oprávnenosti na podporu kedykoľvek počas kalendárneho roka. Článok 36 Nahlásenie hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu 1. Poľnohospodár nahlási pozemky zodpovedajúce ploche, na ktorú sa viaže platobný nárok. Okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností musia byť tieto pozemky poľnohospodárovi k dispozícii ku dňu stanovenému členským štátom, nie však neskôr ako v deň stanovený členským štátom ako koniec lehoty na zmenu a doplnenie žiadosti o pomoc. Prípady uznané príslušným orgánom ako vyššia moc alebo mimoriadne okolnosti sú napríklad: a) úmrtie poľnohospodára, b) dlhšie trvajúca pracovná neschopnosť poľnohospodára, c) vážna prírodná katastrofa, ktorá významne zasiahla poľnohospodársku pôdu podniku, d) neočakávané zničenie budov podniku vyhradených pre hospodárske zvieratá, e) choroba, ktorá postihne časť alebo všetky hospodárske zvieratá poľnohospodára. 2. Členské štáty môžu v riadne odôvodnených prípadoch oprávniť poľnohospodára na zmenu ním nahlásených pozemkov pod podmienkou, že dodrží počet hektárov zodpovedajúci jeho platobným nárokom a podmienky stanovené na poskytnutie jednotnej platby na príslušnú plochu. Článok 37 Úprava platobných nárokov Platobné nároky na hektár sa neupravujú, ak nie je stanovené inak. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 tohto nariadenia stanoví podrobné pravidlá na úpravu platobných nárokov, najmä v prípade častí nárokov. Článok 38 Viacnásobný nárok Plocha zodpovedajúca počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, na ktorú je podaná žiadosť o jednotnú platbu, môže byť predmetom žiadosti o akúkoľvek ďalšiu priamu platbu a akúkoľvek ďalšiu pomoc, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, pokiaľ nie stanovené inak. Článok 39 Využitie pôdy v prípade odkladu začlenenia ovocia a zeleniny Ak členský štát využije možnosť stanovenú v článku 51 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1782/2003 (ďalej len „odklad začlenenia odvetvia ovocia a zeleniny do režimu jednotných platieb“), pozemky v regiónoch dotknutých týmto rozhodnutím nesmú byť do 31. decembra 2010 oprávnené na podporu, ak sa využívajú na: a) výrobu ovocia a zeleniny, b) výrobu konzumných zemiakov a/alebo c) škôlky. V prípade odkladu začlenenia uvedeného v prvom pododseku sa členské štáty môžu rozhodnúť, že najviac na dobu troch mesiacov každý rok od 15. augusta povolia, aby sa na hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu, pestovali vedľajšie plodiny. Na žiadosť členského štátu sa však tento dátum môže zmeniť postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 pre regióny, v ktorých sa obilniny vzhľadom na klimatické podmienky bežne zberajú skôr. Článok 40 Využívanie pôdy na výrobu konope 1. Plochy používané na výrobu konope sú oprávnené na podporu, len ak majú používané odrody obsah tetrahydrokanabinolu, ktorý nepresahuje 0,2 %. Členské štáty zriadia systém, ktorý umožňuje overiť obsah tetrahydrokanabinolu v plodinách pestovaných najmenej na 30 % plôch osiatych konope. Ak však členský štát zavedie systém predchádzajúceho schválenia pre uvedené pestovanie, minimum predstavuje 20 %. 2. V súlade s postupom v článku 128 ods. 2 poskytnutie platby závisí od použitia certifikovaných osív určitých odrôd. Článok 41 Strop 1. Pre žiaden členský štát nemôže byť celková hodnota všetkých platobných nárokov vyššia ako vnútroštátny strop uvedený v prílohe VIII. V prípade pridelenia platobných nárokov pestovateľom vína a po zohľadnení najnovších údajov, ktoré poskytli členské štáty podľa [článku 4a a článku 92 ods. 6] nariadenia (ES) č. [ nariadenie o víne ], Komisia upraví vnútroštátne stropy uvedené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu v súlade s postupom uvedeným v článku 128 ods. 2 tohto nariadenia. Do 1. decembra roka pred upravením vnútroštátnych stropov oznámia členské štáty Komisii regionálny priemer hodnoty nárokov uvedený v bode B prílohy VII k tomuto nariadeniu. 2. Členský štát v prípade potreby použije na hodnotu nárokov lineárne zníženie, aby zabezpečil dodržanie svojho vnútroštátneho stropu. Článok 42 Vnútroštátna rezerva 1. Členské štáty zriadia vnútroštátnu rezervu, ktorá obsahuje rozdiel medzi stropom stanoveným v prílohe VIII a celkovou hodnotou všetkých pridelených platobných nárokov. 2. Členské štáty môžu prednostne a na základe objektívnych kritérií používať vnútroštátnu rezervu na poskytovanie platobných nárokov poľnohospodárom, ktorí začínajú poľnohospodársku činnosť, a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže. 3. Členské štáty, ktoré neuplatňujú článok 68 ods. 1 písm. c), môžu použiť vnútroštátnu rezervu, aby stanovili podľa objektívnych kritérií a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, platobné nároky pre poľnohospodárov v oblastiach podliehajúcich programom reštrukturalizácie a/alebo rozvoja, ktoré sa týkajú tej či onej formy verejnej intervencie, s cieľom zabrániť opusteniu poľnohospodárskej pôdy a/alebo vyrovnať zvláštne nevýhody, ktorým musia čeliť poľnohospodári v týchto oblastiach. 4. Členské štáty môžu pri uplatňovaní tohto článku zvýšiť jednotkovú hodnotu a/alebo počet nárokov pridelených poľnohospodárom. Článok 43 Nevyužité nároky na platbu Akýkoľvek platobný nárok, ktorý nebol využitý počas obdobia 2 rokov, sa prevedie do vnútroštátnej rezervy, okrem prípadu vyššej moci a mimoriadnych okolností v zmysle článku 36 ods. 1. Článok 44 Prevod platobných nárokov 1. Platobné nároky sa môžu previesť len na poľnohospodárov z rovnakého členského štátu, okrem prípadu dedičstva alebo predpokladaného dedičstva. I v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva sa však môžu platobné nároky využiť len v členskom štáte, kde boli zavedené. Členský štát môže rozhodnúť, že sa platobné nároky môžu previesť alebo využiť len v rámci jedného a toho istého regiónu. 2. Prevody platobných nárokov s pôdou alebo bez pôdy sa môžu vykonávať prostredníctvom predaja alebo akýmkoľvek iným konečným prevodom. Naopak, prenájom alebo podobné typy transakcií sú povolené len pod podmienkou, že prevod platobných nárokov je spojený s prevodom rovnakého počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu. 3. V prípade predaja platobných nárokov s pôdou alebo bez pôdy môžu členské štáty v súlade so všeobecnými zásadami právnych predpisov Spoločenstva rozhodnúť, že sa časť predaných platobných nárokov prevedie späť do vnútroštátnej rezervy, alebo že sa ich jednotková hodnota bude krátiť v prospech vnútroštátnej rezervy podľa kritérií, ktoré stanoví Komisia v súlade s postupom podľa článku 128 ods. 2 Článok 45 Podmienky pre zvláštne nároky 1. Ak sa nestanoví inak, platobné nároky stanovené podľa hlavy III kapitoly 3 oddielu 2 a článku 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003, ďalej len „zvláštne nároky“, podliehajú podmienkam uvedeným v odsekoch 2 a 3 tohto článku. 2. Odchylne od článku 35 ods. 1 oprávňuje členský štát poľnohospodára so zvláštnymi nárokmi na odchýlku od požiadavky využiť nároky na zodpovedajúci počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ak udržiava aspoň 50 % poľnohospodárskej činnosti vykonávanej v kalendárnych rokoch 2000, 2001 a 2002, vyjadrenej v dobytočných jednotkách (LU). Podmienka uvedená v prvom pododseku sa neuplatňuje na Maltu. Zvláštne nároky sa nemenia. 3. V prípade prevodu zvláštnych nárokov nevyužíva príjemca nárok na výnimku uvedenú v odseku 2, okrem prípadu dedičstva alebo predpokladaného dedičstva. Článok 46 Revízia platobných nárokov V riadne odôvodnených prípadoch môžu členské štáty rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2009 a v súlade so všeobecnými zásadami právnych predpisov Spoločenstva, že od roku 2010 prejdú k zblíženiu hodnoty platobných nárokov stanovenej v hlave III kapitolách I až IV nariadenia (ES) č. 1782/2003. Na tento účel môžu platobné nároky podliehať postupným úpravám na základe najmenej troch vopred stanovených ročných krokov a podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. Zníženie hodnoty akéhokoľvek platobného nároku nesmie byť v žiadnom z týchto ročných krokov vyššie ako 50 % rozdielu medzi jeho začiatočnou hodnotou a hodnotou uplatniteľnou pri vykonaní posledného ročného kroku. Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať predchádzajúce pododseky na vhodnej geografickej úrovni, ktorá sa určí podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok, akými sú ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a/alebo regionálny poľnohospodársky potenciál. KAPITOLA 2REGIONÁLNA A ČIASTOČNÁ IMPLEMENTÁCIA Oddiel 1Regionálna implementácia ČLÁNOK 47 Pridelenie stropu uvedeného v článku 41 na regionálnej úrovni 1. Členský štát, ktorý zaviedol režim jednotných platieb v súlade s hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa môže najneskôr do 1. augusta 2009 rozhodnúť uplatňovať od roku 2010 režim jednotných platieb na regionálnej úrovni za podmienok stanovených v tomto oddiele. 2. Členské štáty stanovia regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok, akými je ich inštitucionálna a administratívna štruktúra a/alebo regionálny poľnohospodársky potenciál. Členské štáty, ktoré majú menej ako tri milióny hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, sa môžu pokladať za jediný región. 3. Členské štáty rozdelia strop uvedený v článku 41 medzi regióny podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. Článok 48 Regionalizácia režimu jednotných platieb 1. V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu členské štáty rozhodnúť rozdeliť najviac 50 % regionálneho stropu stanoveného podľa článku 47 medzi všetkých poľnohospodárov, ktorých poľnohospodárske podniky sa nachádzajú v príslušnom regióne, vrátane tých, ktorí nevlastnia platobné nároky. 2. Poľnohospodári dostanú platobné nároky, ktorých jednotková hodnota sa počíta vydelením zodpovedajúcej časti regionálneho stropu stanoveného podľa článku 48 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v zmysle článku 35 ods. 2, stanoveným na regionálnej úrovni. Hodnota týchto platobných nárokov sa zvýši v prípadoch, ak poľnohospodár vlastní do 15. mája 2010 platobné nároky, ktoré sú upravené hlavou III kapitolami 1 až 4 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Na tento účel sa regionálna jednotková hodnota každého z jeho platobných nárokov zvýši o sumu vypočítanú na základe celkovej hodnoty platobných nárokov, ktoré vlastnil do 15. mája 2010. Tieto zvýšenia sa počítajú v rozsahu zostávajúcej časti regionálneho stropu po uplatnení odseku 1 tohto článku. 3. Počet nárokov na poľnohospodára sa rovná počtu hektárov, ktoré poľnohospodár nahlási v roku 2010 v súlade s článkom 35 ods. 2, okrem prípadu vyššej moci alebo mimoriadnych okolností v zmysle článku 36 ods. 1. 4. Platobné nároky držané poľnohospodármi pred rozdelením uvedeným v odsekoch 1 a 2 sa zrušia a nahradia novými nárokmi uvedenými v odseku 3. Článok 49 Revízia platobných nárokov 1. V riadne odôvodnených prípadoch sa členské štáty, ktoré uplatňujú článok 48 tohto nariadenia, môžu rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2009 a v súlade so všeobecnými zásadami právnych predpisov Spoločenstva prejsť od roku 2011 na aproximáciu hodnoty platobných nárokov stanovenú v tomto oddiele alebo v hlave III kapitole 5 oddiele 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Na tento účel podriadia tieto platobné nároky postupným úpravám na základe aspoň dvoch vopred stanovených ročných krokov a podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. 2. V riadne odôvodnených prípadoch sa členské štáty, ktoré zaviedli režim jednotných platieb v súlade s hlavou III kapitolou 5 oddielom 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003, môžu rozhodnúť najneskôr do 1. augusta 2009 a v súlade so všeobecnými zásadami právnych predpisov Spoločenstva prejsť od roku 2010 na aproximáciu hodnoty platobných nárokov stanovenú v danom oddiele podriadením týchto platobných nárokov postupným úpravám na základe aspoň troch vopred stanovených ročných krokov a podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok. Pododsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté rozhodnutia prijaté členskými štátmi podľa článku 63 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1782/2003. 3. Zníženie hodnoty akéhokoľvek platobného nároku nie je v žiadnych ročných krokoch uvedených v odsekoch 1 a 2 vyššie ako 50 % rozdielu medzi jeho počiatočnou hodnotou a hodnotou uplatniteľnou pri vykonaní posledného ročného kroku. 4. Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať odseky 1, 2 a 3 na primeranej geografickej úrovni, ktorá sa určí podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok, akými sú ich inštitucionálna a/alebo administratívna štruktúra alebo regionálny poľnohospodársky potenciál. Článok 50 Využitie pôdy Ak členský štát, ktorý uplatňuje odklad začlenenia odvetvia ovocia a zeleniny, využil výnimku stanovenú v článku 60 nariadenia (ES) č. 1782/2003, poľnohospodári môžu v súlade s uvedeným článkom využívať pozemky nahlásené v súlade s článkom 36 tohto nariadenia na výrobu ovocia a zeleniny a konzumných zemiakov. Článok 51 Trávnaté plochy V prípade uplatňovania článku 48 môžu členské štáty podľa objektívnych a nediskriminačných podmienok stanoviť do výšky regionálneho stropu alebo jeho časti rozdielne jednotkové hodnoty nárokov, ktoré sa majú prideliť poľnohospodárom uvedeným v článku 48 ods. 1: a) na hektáre trávnatých plôch k dátumu stanovenému pre žiadosti o pomoc na plochu na rok 2008 a na akékoľvek ďalšie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, alebo v inom prípade b) na hektáre trvalých pasienkov k dátumu stanovenému pre žiadosti o pomoc na plochu na rok 2008 a na akékoľvek ďalšie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu. Článok 52 Podmienky týkajúce sa nárokov stanovených podľa tohto oddielu 1. Platobné nároky stanovené v súlade s týmto oddielom alebo v súlade s hlavou III kapitolou 5 oddielom 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003 sa môžu prevádzať alebo používať len v rámci toho istého regiónu alebo medzi regiónmi, v ktorých sú rovnaké nároky na hektár. 2. Ak sa v tomto oddiele nestanoví inak, uplatňujú sa ostatné ustanovenia tejto hlavy. Oddiel 2Čiastočná implementácia ČLÁNOK 53 Všeobecné ustanovenia 1. Akýkoľvek členský štát, ktorý vylúčil platby na ovce a kozy a platby na hovädzie mäso z režimu jednotných platieb za podmienok článkov 67 a 68 nariadenia (ES) č. 1782/2003, sa môže do 1. augusta 2009 rozhodnúť naďalej uplatňovať režim jednotných platieb od roku 2010 za podmienok stanovených v tomto oddiele a v súlade s rozhodnutím prijatým podľa článku 64 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Členské štáty sa však môžu rozhodnúť, aby sa časť zložky ich vnútroštátneho stropu používala na dodatočné platby poľnohospodárom v súlade s článkom 55 ods. 1 tohto nariadenia pri nižšej sadzbe ako v prípade rozhodnutia podľa článku 64 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1782/2003. Ak členský štát vylúčil pri uplatňovaní článku 68 b nariadenia (ES) č. 1782/2003 niektoré platby na ovocie a zeleninu z režimu jednotných platieb, uplatňuje režim jednotných platieb