SK Úradný vestník Európskej únie C 121/1

STANOVISKO č. 4/2015

(podľa článku 287 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013

(2015/C 121/01)

OBSAH

Bod Strana I. ÚVOD 1 – 4 3 Investičný plán pre Európu 1 – 4 3 II. VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY 5 – 26 4 Riadenie EFSI 6 – 8 4 Legislatívny rámec 9 – 12 4 Povinnosť Komisie zodpovedať sa 13 – 16 5 Mandát Európskeho dvora audítorov na výkon auditu 17 – 20 6 Finančné záväzky pri verejných financiách 21 – 24 6 Strednodobé preskúmanie/strednodobá revízia viacročného finančného rámca 25 – 26 7 III. KONKRÉTNE PRIPOMIENKY 27 – 45 7 Článok 1 ods.1 – Kapacita v oblasti preberania rizík 28 8 Článok 2 ods. 2 – Európske centrum investičného poradenstva 29 – 31 8 Článok 5 ods. 3 – Výdavky EIB 32 8 Článok 5 ods. 4 – Spolufinancovanie zo strany ESIF 33 8 Článok 7 ods. 2 – Poskytnutie úplnej záruky 34 8 Článok 8 – Záručný fond EÚ 35 – 37 8 Článok 10 – Podávanie správ a účtovníctvo 38 – 41 9 Článok 12 – Hodnotenie a preskúmanie 42 – 43 9 Článok 13 – Transparentnosť a zverejňovanie informácií 44 9 Článok 20 – Prechodné ustanovenie 45 9 PRÍLOHA – Skratky a odkazy 10

DVOR AUDÍTOROV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ), a najmä na jej článok 13 ods. 2 a článok 17 ods. 1,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej články 172, 173, článok 175 tretí pododsek, článok 182 ods. 1, článok 287 ods. 4, články 317 až 319, článok 322 ods. 1,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva o Euratome), a najmä na jej článok 106a,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 (1),

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I. ÚVOD

Investičný plán pre Európu

1. V reakcii na pokles investícií od roku 2007 začala Komisia v novembri 2014 „investičný plán pre Európu“ (ďalej len „plán“) (2). Intervenčná logika na podporu plánu je, že „Európa má mnoho investičných potrieb a ekonomicky životaschopné projekty, ktoré hľadajú zdroje financovania. Pre nás je výzvou tieto úspory a finančnú likviditu produktívne využiť s cieľom podporiť udržateľné pracovné miesta a rast v Európe“ (3). Tento plán by nemal mať dosah na verejné financie členských štátov alebo vytvoriť nový dlh. Komisia očakáva, že po jeho úplnej realizácii sa počas nasledujúcich troch rokov vytvorí 1 až 1,3 mil. nových pracovných miest.

2. Tento plán vychádza z troch základných prvkov (pozri graf): — zriadenie nového Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) na mobilizáciu dodatočných (najmä dlhodobých) investícií vo výške najmenej 315 mld. EUR počas nasledujúcich troch rokov (2015 až 2017), — vytvorenie databázy projektov spoločne s programami pomoci na nasmerovanie investícií tam, kde sú najviac potrebné, — plán na zvýšenie atraktívnosti Európy pre investície a na odstránenie regulačných nedostatkov. Graf Investičný plán pre Európu Zdroj: COM(2014) 903 final, s. 5.

3. Návrh Komisie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 (ďalej len „návrh“) vytvára právny rámec a poskytuje rozpočtové prostriedky pre prvé dva prvky plánu (4).

4. EFSI bude zriadený v rámci Európskej investičnej banky (EIB) ako trustový fond (5) s neobmedzeným trvaním na financovanie rizikovejších častí projektov. Záruka v maximálnej výške 16 mld. EUR (6) bude kompenzovať dodatočné riziko EIB. Záruka bude krytá z rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných prostriedkov pochádzajúcich z existujúcich rezerv rozpočtu EÚ (2 mld. EUR), z Nástroja na prepájanie Európy (3,3 mld. EUR) a z programu Horizont 2020 (2,7 mld. EUR) do celkovej výšky 8 mld. EUR. EIB vyčlení 5 mld. EUR. Členské štáty môžu prispieť do EFSI buď na úrovni preberania rizika (doplnením existujúcich príspevkov), prostredníctvom investičnej platformy alebo spolufinancovaním konkrétnych projektov a činností.

II. VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

5. Pripomienky v nasledujúcich bodoch sa odkazujú na návrh. Dvor audítorov zostáva k dispozícii Rade a Európskemu parlamentu, aby im mohol poskytnúť akékoľvek ďalšie informácie v rámci súčasného legislatívneho procesu.

Riadenie EFSI

6. Napriek tomu, že jeho právne postavenie sa v návrhu nešpecifikuje, EFSI má svoju vlastnú riadiacu štruktúru. Riadiaci výbor určí strategickú orientáciu, strategické prideľovanie aktív a operačnú politiku a postupy vrátane investičnej politiky pre projekty, ktoré sa môžu z EFSI podporiť, a rizikového profilu EFSI. Členstvo v riadiacom výbore je úmerné výške príspevkov, ale rozhodnutia sa prijímajú na základe konsenzu. Komisia aj EIB majú právo veta pri rozhodovaní o tom, či a kedy pristúpia noví prispievatelia.

7. Na základe investičných politík a usmernení stanovených riadiacim výborom nezávislý investičný výbor bude poverený výberom projektov oprávnených na získanie pomoci a schválením podpory zo záruky EÚ na základe ich vlastných predností a bez zemepisného alebo sektorového rozdelenia. Na získanie podpory z EFSI je potrebné kladné hodnotenie investičného výboru. Skutočné rozhodnutie o financovaní projektov EFSI však prijímajú riadiace orgány EIB po porade s Komisiou v súlade so štatútom EIB a jej internými postupmi (7).

8. Hoci sa v návrhu uvádza, že operácie financovania a investičné operácie EIB, ktoré sú kryté zárukou EÚ, so sebou nesú nezanedbateľnú mieru finančného rizika a pravdepodobnosť výzvy na uplatnenie záruky je vysoká (8), väčšinový podiel rozpočtu EÚ v FSI sa nezohľadňuje v jeho riadiacej štruktúre. Riadiaca štruktúra vychádza z dvojitej schémy. Komisia bude priamo zodpovedať iba za správu finančných prostriedkov záruky EÚ, zatiaľ čo riadiace orgány EIB budú zodpovedné za skutočné investície finančných prostriedkov.

Legislatívny rámec

9. Viaceré základné aspekty, ako je napr. zriadenie EFSI ako samostatného záručného fondu v rámci účtovníctva EIB, jeho riadenie a opatrenia vnútorného auditu, ako aj posúdenie jeho výkonnosti, sa v návrhu ponechávajú na budúcu dohodu medzi Komisiou a EIB. Podmienky dohody budú mať významné dôsledky v súvislosti s poskytnutím a využívaním záruky EÚ.

10. Okrem toho napriek tomu, že nariadenie o rozpočtových pravidlách (9) predstavuje právny rámec pre plnenie rozpočtu EÚ (článok 317 ZFEÚ) a z rozpočtu by sa poskytla väčšina finančných prostriedkov EFSI, osobitné ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách sa nebudú vzťahovať na záruku EÚ voči EIB a na záručný fond (10). Hoci tieto ustanovenia sa zaviedli na riešenie viacerých nedostatkov týkajúcich sa používania finančných nástrojov (11), nie je poskytnuté primerané vysvetlenie pre takéto vylúčenie (12). Bolo by užitočné zistiť, či sa nariadenie o rozpočtových pravidlách považuje za prekážku na prilákanie súkromných investícií. V tomto prípade by sa pre ďalšie podobné systémy mali vyvodiť širšie dôsledky.

11. Hoci sa budú uplatňovať pravidlá EIB, nie je jasné, do akej miery tieto pravidlá presadia základné zásady stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ako je riadne finančné hospodárenie, transparentnosť, proporcionalita, nediskriminácia, rovnaké zaobchádzanie, doplnkovosť, nenarúšanie hospodárskej súťaže, zosúladenie záujmov medzi Komisiou a partnerskou finančnou inštitúciou.

12. V snahe predísť legislatívnym medzerám spravovanie finančných nástrojov EÚ by sa malo riadiť štandardizovanými ustanoveniami, čím sa konzistentne podporia nástroje pre viaceré politiky. Výnimky z ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách by mali byť riadne odôvodnené. V súlade s článkom 290 ZFEÚ základné prvky legislatívneho aktu by mali zostať v rukách zákonodarcu a mali by byť súčasťou samotného nariadenia. Ak je potrebné delegovať právomoc Komisii, mali by sa delegovať len nepodstatné prvky. Jeho ciele, obsah, rozsah a trvanie by sa mali explicitne definovať v nariadení, aby sa zabezpečila potrebná transparentnosť.

Povinnosť Komisie zodpovedať sa

13. Dvor audítorov poukázal na to, že nástroje, pri ktorých EÚ spolupracuje so súkromným sektorom, musia mať primeranú úroveň transparentnosti a zodpovednosti verejných prostriedkov. Okrem toho je tiež potrebné meranie výkonnosti takýchto nástrojov oproti plánovaným cieľom financovaných činností (13). V tejto súvislosti existuje niekoľko dôvodov na obavy.

14. Zatiaľ čo samotné nastavenie kľúčových ukazovateľov výkonnosti bude ponechané na následnú dohodu o EFSI, systém zodpovednosti je podľa všetkého zatiaľ zameraný skôr na výstupy a účinky (14). Nie je jasné ani to, či Komisia plánuje doplniť podávanie správ EIB svojim vlastným hodnotením a do akej miery Komisia zahrnie EFSI do výročnej hodnotiacej správy o financiách Únie na základe dosiahnutých výsledkov (článok 318 ZFEÚ, druhý pododsek), najmä pokiaľ ide o predpoklady, ktoré sú základom plánu, z hľadiska vytvorenia novej investície a nových pracovných miest. Napokon generálny riaditeľ ako člen investičného výboru nerozhoduje o samotnom financovaní, ale je zodpovedný za výsledky EFSI. Hlavné rozhodujúce orgány (riadiaci výbor EFSI a správne orgány EIB) podľa všetkého nepodliehajú žiadnemu postupu verejnej zodpovednosti pred rozpočtovými orgánmi.

15. Komisia má viaceré úlohy v súvislosti s projektom EFSI. Je správcom záručného fondu EÚ a členom riadiaceho výboru zodpovedného za stanovenie strategických usmernení a menovanie investičného výboru. Zároveň je členom Správnej rady EIB a skôr než sa schváli každá finančná a investičná operácia, konzultuje sa s Komisiou. Každá z týchto úloh poskytuje Komisii potrebnú právomoc a relevantné informácie na prevzatie plnej zodpovednosti za skutočné využívanie finančných prostriedkov EÚ, ako sa stanovuje v článku 17 ods. 1 ZEÚ a v článku 317 ZFEÚ. V nariadení sa táto zodpovednosť výslovne nestanovuje.

16. Ako sa uvádza vyššie (pozri bod 8), riadenie EFSI vychádza z dvojitej schémy. Nemala by sa tým však narušiť plná zodpovednosť Komisie za plnenie rozpočtu EÚ. Rozptýlený rámec povinnosti zodpovedať sa by tiež nevyhnutne znížil význam postupu udeľovania absolutória za plnenie rozpočtu EÚ.

Mandát Európskeho dvora audítorov na výkon auditu

17. V návrhu sa stanovuje, že Dvor audítorov má právo kontrolovať „záruku EÚ a platby a prostriedky vymožené na základe tejto záruky, ktoré sú pripísateľné do všeobecného rozpočtu Únie“ (15). Týmto ustanovením by sa obmedzili kontrolné právomoci Dvora audítorov, pretože podľa znenia sa do záruky EÚ zahŕňajú len platby a prostriedky vymožené na základe tejto záruky a vylučuje sa kontrola operácií vykonaných v rámci EFSI, kontrola nástrojov/subjektov/zariadení, ktoré budú zriadené podľa návrhu nariadenia o EFSI, ako je Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) a Záručný fond EÚ, a kontrola riadenia finančných a investičných operácií EIB a EIF vykonaných s použitím záruky EÚ. Samotná podstata činností EFSI by bola mimo rozsah auditu Dvora audítorov.

18. Zmluva o fungovaní Európskej únie udeľuje Dvoru audítorov mandát kontrolovať zákonnosť, riadnosť a riadne finančné hospodárenie všetkých príjmov a výdavkov Európskej únie. Okrem toho na zabezpečenie transparentnosti riadenia verejných prostriedkov Dvor audítorov predkladá verejne správy o výsledkoch svojich auditov. Na plnenie svojho mandátu má Dvor audítorov neobmedzený prístup k dokumentom alebo informáciám, ktoré považuje za „potrebné na plnenie svojich úloh“ vrátane priestorov akejkoľvek právnickej alebo fyzickej osoby platenej z rozpočtu (článok 287 ods. 3 prvý pododsek, ZFEÚ) (16). Dvor audítorov teda vymedzuje rozsah svojich auditov, pričom zohľadňuje aj medzinárodné audítorské štandardy (17). EFSI nepredstavuje výnimku v tomto ohľade. Mandát Dvora audítorov nemôže byť nijak obmedzený v dôsledku plánovaného neuplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách.

19. Komisia by v tejto súvislosti mala zabezpečiť, aby všetky strany, ktorých sa týkajú činnosti uskutočnené podľa nariadenia o EFSI a dohody o EFSI (vrátane finančných sprostredkovateľov a konečných príjemcov), boli informované o práve Dvora audítorov tak, ako sa to stanovuje v článku 287 ods. 3 prvom pododseku ZFEÚ, mať prístup k všetkým informáciám, ktoré potrebuje na výkon svojich auditov.

20. V snahe v plnom rozsahu zohľadniť mandát Dvora audítorov na výkon auditu je potrebné nahradiť článok 14 návrhu týmto znením: „Európsky dvor audítorov vykonáva vonkajší audit činností uskutočnených v súlade s nariadením o EFSI podľa článku 287 ZFEÚ“.

Finančné záväzky pri verejných financiách

21. Systém rozdelenia rizika bude vymedzený v dohode o EFSI. Za predpokladu, že rozdelenie rizika bude stanovené na základe zásady „prvej straty“, úvery, ktoré podpísali príjemcovia s bankami, budú zoskupené v rámci portfólia nástroja. V prípade omeškania splátok úveru by sa z rozpočtu EÚ hradila najrizikovejšia časť (18). Hlavný finančný záväzok predstavuje záruka EÚ (až 16 mld. EUR). Okrem toho sa budú z rozpočtu EÚ kryť ročné náklady v maximálnej výške 20 mil. EUR v súvislosti s EIAH (do 31. decembra 2020). Napokon z rozpočtu EÚ sa budú platiť nešpecifikované dodatočné náklady, keď EIB poskytne finančné prostriedky Európskemu investičnému fondu (EIF) v mene EFSI.

22. Je dôležité mať na zreteli, že poskytnuté záruky môžu v konečnom dôsledku viesť k ďalším rizikám pre rozpočet EÚ. V návrhu sa výslovne nevylučujú podmienené záväzky pre rozpočet EÚ nad rámec viazaných prostriedkov (19) a nie je stanovený strop pre výdavky EIB. Aby Komisia nebola zodpovedná za to, čo je nad rámec záruky EÚ (financovanej z rozpočtu EÚ), mala by existovať všeobecná imunita a výnimky na základe právnych nárokov príjemcov prostriedkov z EFSI (20). Okrem toho je potrebné bezpodmienečne obmedziť výdavky EIB, ktoré vzniknú v rámci EFSI.

23. Hoci cieľom tohto plánu nie je zaťažovať verejné financie členských štátov alebo vytvoriť nový dlh, Komisia podporuje členské štáty, aby prispeli do EFSI buď priamo alebo prostredníctvom financovania investičných projektov. Komisia nebude zohľadňovať tieto príspevky pri posudzovaní fiškálnych úprav v rámci preventívnej alebo nápravnej časti Paktu stability a rastu (21). Okrem toho členské štáty môžu tiež zvýšiť vnútroštátne financovanie Európskych štrukturálnych a investičných fondov (ESIF) nad rámec minimálnej právnej požiadavky. Za určitých okolností sa bude tolerovať, aby sa členské štáty dočasne odchýlili od strednodobých rozpočtových cieľov, pokiaľ ide o vnútroštátne spolufinancovanie investícií v rámci ESIF, systém transeurópskych sietí a Nástroj na prepájanie Európy (22).

24. Nárast verejného dlhu teda nemožno vylúčiť. Členské štáty (a/alebo ich národné podporné banky) si na takéto príspevky asi budú musieť požičať finančné prostriedky. Keď členské štáty poskytujú protizáruky na EFSI, riziko ďalšieho dlhu sa len odkladá. Napokon je možné, že na projekty garantované EFSI budú potrebné dodatočné verejné financie aj po ukončení projektu (napríklad z dôvodu údržby). Na finančných trhoch by to mohlo vyvolať záporné reakcie, čo by mohlo viesť k vyšším nákladom na splácanie dlhu, najmä v prípade krajín, ktoré sú najviac postihnuté hospodárskou a finančnou krízou. Je tiež veľmi dôležité, aby sa náležite zohľadnil celkový dosah EFSI na verejný dlh a deficity a aby sa posúdil podľa transparentných a konzistentných kritérií.

Strednodobé preskúmanie/strednodobá revízia viacročného finančného rámca

25. Zriadenie EFSI je odpoveďou na naliehavú potrebu. Nebolo potvrdené predbežným hodnotením (23), na základe ktorého by bolo možné identifikovať okrem iného tieto prvky: dostupné možnosti politiky plniť rovnaké ciele prostredníctvom existujúcich nástrojov (24); dôvod, na základe ktorého sa vybral Nástroj na prepájanie Európy a nástroj Horizont 2020 ako hlavné zdroje financovania napriek silnému pákovému efektu na investície (25); a prípadné dôsledky zníženia finančných prostriedkov na tieto programy na zaplnenie investičných medzier, odstránenie prekážok a prínos k cieľom stratégie Európa 2020 (26).

26. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v spojení s dodatočnými opatreniami, ktoré Komisia bude musieť prípadne naplánovať do polovice roka 2016 (27), nadchádzajúce strednodobé preskúmanie/strednodobá revízia viacročného finančného rámca (VFR) (28) poskytuje zákonodarcovi príležitosť na posúdenie pokroku, ktorý dosiahol EFSI, a na prijatie potrebných nápravných opatrení. Pri tejto príležitosti by Komisia tiež mala podávať správy o pokroku prvého súboru opatrení prijatých v decembri 2014 v snahe riešiť regulačné prostredie a odstrániť prekážky pre investície (29).

III. KONKRÉTNE PRIPOMIENKY

27. Táto časť obsahuje ďalšie pripomienky k návrhu.

Článok 1 ods.1 – Kapacita v oblasti preberania rizík

28. Bolo by vhodné vymedziť pojem „kapacita v oblasti preberania rizík“.

Článok 2 ods. 2 – Európske centrum investičného poradenstva

29. Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) bude poskytovať poradenskú podporu pri identifikácii, príprave a vypracúvaní investičných projektov a pôsobiť ako jednotné centrum technického poradenstva (aj pre právne záležitosti) pre financovanie projektov v EÚ. To zahŕňa podporu pri využívaní technickej pomoci na štruktúrovanie projektov, využívanie inovačných finančných nástrojov a využívanie verejno-súkromných partnerstiev. Ďalšími poradenskými subjektmi sú EIB, Komisia a členské štáty, ako napr. Európske odborné centrum pre verejno-súkromné partnerstvá (EPEC) a Finančné nástroje – Technická poradenská platforma (FI-TAP) pre ESIF. Malo by sa objasniť, akým spôsobom bude EIAH pridávať hodnotu a koordinovať iné dostupné odborné znalosti.

30. EIAH bude primárne financované z existujúcich balíkov na technickú pomoc EIB v rámci existujúcich programov EÚ (Nástroj na prepájanie Európy, Horizont 2020). Naplánované je však dodatočné financovanie do maximálnej výšky 20 mil. EUR ročne do roku 2020. V tejto súvislosti sa neuvádzajú žiadne podrobnosti alebo referenčné kritériá na odôvodnenie tohto dodatočného financovania.

31. V návrhu sa neuvádza právna forma EIAH ani jeho prevádzková štruktúra.

Článok 5 ods. 3 – Výdavky EIB

32. Riziko nevymoženia výdavkov EIB v plnom rozsahu znáša EFSI až do výšky 160 mil. EUR. Tieto výdavky nie sú vymedzené a môžu sa zvýšiť o poplatky za správu, ktoré znáša EIB, keď poskytuje finančné prostriedky EIF. Keďže trvanie EFSI nie je ohraničené, celkové konsolidované poplatky za správu EFSI (vrátane EIAH) nie sú známe a sú navyše neobmedzené.

Článok 5 ods. 4 – Spolufinancovanie zo strany ESIF

33. Z aktuálnej rezervy projektov uvedených na stránke EFSI vyplýva, že väčšina z nich by v zásade mohla byť oprávnená na financovanie z už existujúcich nástrojov EÚ. Finančná pomoc na rovnaký projekt z rozličných zdrojov financovania, ktorá sa riadi niekoľkými právnymi rámcami, by mohla vytvoriť konflikt ohľadom uplatňovania pravidiel. V návrhu sa tieto otázky neriešia.

Článok 7 ods. 2 – Poskytnutie úplnej záruky

34. V návrhu sa stanovuje, že záruka EÚ plne pokrýva financovanie pre EIF (do výšky 2,5 mld. EUR) s cieľom realizovať operácie financovania a investičné operácie v prospech MSP pod podmienkou, že EIB poskytne rovnakú sumu financovania bez záruky EÚ. V praxi to znamená, že v prípade časti záruky EÚ, ktorú spravuje EIF, pákový efekt nebude vytvárať EIF, ale len zúčastnení finanční sprostredkovatelia.

Článok 8 – Záručný fond EÚ

35. V návrhu sa nestanovuje, akú právnu formu bude mať fond ani ako bude fungovať.

36. Fond má pre rozpočet Únie poskytovať vankúš likvidity chrániaci pred stratami, ktoré EFSI vzniknú pri dosahovaní jeho cieľov. Pomer 50 % medzi platbami z rozpočtu EÚ a z celkových záručných záväzkov bol stanovený na základe skúseností. V návrhu sa stanovuje, že Komisia môže prijímať delegovaný akt s cieľom upraviť spomínaný pomer maximálne o 10 %, t. j. 800 mil. EUR (článok 8 ods. 6 a článok 17 ods. 2).

37. Zatiaľ čo touto úpravou by sa tento pomer mohol buď zvýšiť alebo znížiť, žiadne ustanovenie sa netýka tých okruhov VFR a rozpočtových riadkov, ktoré by mohli byť ovplyvnené možným zvýšením vankúša likvidity v situácii, keď nebude stačiť 50 % platieb záručných záväzkov. Komisia by mala preskúmať toto hľadisko pri prvom hodnotení primeranosti úrovne záruky, ktoré má byť dokončené najneskôr do 31. decembra 2018.

Článok 10 – Podávanie správ a účtovníctvo

38. Kritériá na posúdenie pridanej hodnoty, mobilizácie zdrojov súkromného sektora, odhadovaných a skutočných výstupov, výsledkov a vplyvu operácií financovania a investičných operácií EIB na súhrnnom základe v zmysle odseku 2 písm. b) by sa mali uviesť.

39. K finančným výkazom EFSI v zmysle odseku 2 písm. f) musí byť priložené stanovisko nezávislého audítora.

40. Je potrebné stanoviť lehoty na podávanie správ, na ktoré sa odvolávajú odseky 1 až 3. Mali by sa predovšetkým stanoviť konečné lehoty, aby mala Komisia možnosť začleniť do ročnej účtovnej závierky relevantné informácie.

41. Časový harmonogram výročnej správy o stave záručného fondu EÚ, na ktorý sa odkazuje v odseku 6, by mal byť zosúladený s časovým harmonogramom predbežnej účtovnej závierky alebo časovým harmonogramom správy o rozpočtovom a finančnom hospodárení ako sa vyžaduje v článku 142 nariadenia o rozpočtových pravidlách, t. j. 31. marca.

Článok 12 – Hodnotenie a preskúmanie

42. Tieto hodnotenia by mali vypracúvať nezávislé externé strany.

43. Bolo by vhodnejšie, keby sa podávali správy o projektoch EFSI na základe povahy čiastkových programov tak, aby zodpovedali životnému cyklu cielených investícií.

Článok 13 – Transparentnosť a zverejňovanie informácií

44. V prípade, že sa stanovia podrobné podmienky v dohode medzi Komisiou a EIB, bolo by vhodné uverejniť takúto dohodu.

Článok 20 – Prechodné ustanovenie

45. Záruka EÚ sa môže vzťahovať aj na projekty financované EIB a EIF mimo svojho obvyklého profilu v priebehu roku 2015 pred tým, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť. V tomto prípade Komisia posúdi, či tieto operácie môžu byť kryté zárukou EÚ. Bola by to výnimka z ustanovení, podľa ktorých projekty vyberá nezávislý investičný výbor na základe ich vlastných predností a bez zemepisného alebo sektorového rozdelenia, na základe investičných politík a usmernení stanovených riadiacim výborom.

Toto stanovisko prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 12. marca 2015. Za Dvor audítorov Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA predseda V jeho neprítomnosti Igors LUDBORŽS člen Dvora audítorov

(1) COM(2015) 10 final z 13. januára 2015.

(2) COM(2014) 903 final z 26. novembra 2014.

(3) COM(2014) 903 final, s. 4.

(4) Pokiaľ ide o tretí prvok plánu týkajúci sa regulačného prostredia a odstránenia prekážok brániacich investíciám, Komisia vo svojom pracovnom programe [COM(2014) 910 final zo 16. decembra 2014, príloha III] vytýčila prvý súbor opatrení.

(5) Zmluvná dohoda medzi Komisiou a EIB, pozri článok 1 návrhu a stranu 6, poznámku pod čiarou 6 plánu.

(6) Záruka EÚ bude použitá najmä na podporu dlhových nástrojov pre infraštruktúry a inovácie (takmer 70 %), zvyšok sa rozdelí rovnakým dielom na podporu kapitálových investícií do infraštruktúry a inovácií a na podporu MSP a strednej trhovej kapitalizácie prostredníctvom Európskeho investičného fondu (EIF).

(7) Pozri článok 19 ods. 2 štatútu EIB (Protokol č. 5 k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie).

(8) COM(2015) 10 final, s. 30 – 31. Zároveň sa uvádza, že samotné projekty sa môžu dostať do realizačného sklzu a môžu sa prekročiť ich náklady, ako aj to, že efektívnosť nákladov iniciatívy by mohla utrpieť v dôsledku nedostatočného rozšírenia nástrojov na trhu a postupne sa meniacich trhových podmienok, čím by došlo k zníženiu predpokladaného pákového efektu.

(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

(10) Pozri hlavu VIII nariadenia (ES, Euratom) č. 966/2012.

(11) Pozri osobitnú správu č. 4/2011 Audit Záručného fondu pre MSP a osobitnú správu č. 2/2012 Finančné nástroje pre MSP spolufinancované Európskym fondom regionálneho rozvoja.

(12) Vylúčenie z nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uvádza v odôvodnení 30 návrhu a je jednoducho odôvodnené povahou zriadenia záruky EÚ a záručného fondu.

(13) Situačná správa z roku 2014 Medzery, prekrývanie a výzvy: situačná správa o opatreniach EÚ týkajúcich sa povinnosti zodpovedať sa a verejného auditu, bod 52; situačná správa z roku 2014 Čo najlepšie využitie peňazí EÚ: situačná správa o rizikách finančného hospodárenia s rozpočtom EÚ, bod 12 písm. e).

(14) Pozri článok 2 ods. 1 písm. g) a bod 1.4.4 na strane 27 návrhu.

(15) Pozri článok 14 návrhu.

(16) V Zmluve sa stanovuje, že vo vzťahu k činnostiam EIB pri spravovaní výdavkov a príjmov Únie je právo Dvora audítorov na prístup k informáciám EIB upravené trojstrannou dohodou medzi Dvorom audítorov, EIB a Komisiou. Dvor audítorov má prístup k informáciám potrebným pre audit výdavkov a príjmov Únie, ktoré spravuje EIB aj v prípade, ak dohoda neexistuje (článok 287 ods. 3 tretí pododsek, ZFEÚ).

(17) Napríklad podľa ISSAI 5000 (Zásady najlepších kontrolných opatrení pre medzinárodné inštitúcie) všetky medzinárodné inštitúcie financované alebo podporované z verejných prostriedkov by mali podliehať kontrole najvyšších kontrolných inštitúcií, na podporu lepšej správy, transparentnosti a zodpovednosti; ISSAI 5010 (Usmernenia pre najvyššie kontrolné inštitúcie) zdôrazňuje základné informácie, výsledky a zásady najlepších kontrolných opatrení pre medzinárodné inštitúcie.

(18) Zásada „prvej straty“ sa uplatňuje pri Nástroji záruk za úvery pre projekty transeurópskych dopravných sietí (Trans-European Transport Network projects – LGIT) a pri Iniciatíve dlhopisov na projekty v rámci stratégie EÚ 2020 (Project Bond Initiative – PBI), keď je portfólio rozdelené do dvoch tranží: tranža prvej straty v rámci portfólia (Portfolio first loss piece – PFLP) a „tranža zostatkového rizika“ (Residual Risk Tranche – RRT). PFLP sa považuje za najrizikovejšiu tranžu v prípade omeškania splátok úveru. Je rozdelená medzi rozpočet EÚ a EIB, pričom v rozpočte je ponechaných 95 % PFLP a EIB si ponecháva 5 %. PFLP je stanovená na 30 % a v prípade omeškania splátok bude rozpočet EÚ vystavený najviac 28,5 % hodnoty portfólia. Napriek tomu, že EIB by mohla niesť celé riziko za RRT, v skutočnosti je pravdepodobnosť, že bude dotknutá RRT, nízka. PFLP zvyčajne pokryje straty.

(19) Pozri článok 140 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

(20) Medzi príjemcov prostriedkov z EFSI (nie sú vymedzení v návrhu) patria dlžníci finančných nástrojov garantovaných EÚ, ktoré vykonáva EIB v rámci dohody o EFSI.

(21) V prípade prekročenia referenčnej hodnoty deficitu Komisia postup pri nadmernom deficite nezačne, ak k prekročeniu došlo len v dôsledku príspevku a ak je malé a očakáva sa, že bude dočasné. Príspevky do EFSI Komisia pri posudzovaní prekročenia referenčnej hodnoty dlhu nebude zohľadňovať [pozri COM(2015) 12 final z 13. januára 2015, s. 5 – 7].

(22) Pozri COM(2015) 12 final, s. 7 – 9.

(23) Požiadavky na predbežné hodnotenie sú stanovené v článkoch 30, 31, 140 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v odôvodnení 53. Pozri tiež články 18 a 224 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

(24) Napríklad navýšenie kapitálu EIB by bola jedna z alternatívnych možností.

(25) Pri financovaní prostredníctvom TEN-T (takmer 80 % Nástroja na prepájanie Európy) sa očakávalo, že každý milión vyčerpaný na európskej úrovni by vygeneroval 5 miliónov investícií z členských štátov. Okrem toho každý milión by vygeneroval 20 miliónov zo súkromného sektora: pomer 1: 25. Taktiež sa očakávalo, že jedno euro z Rámcového programu EÚ pre výskum by znamenalo zvýšenie pridanej hodnoty priemyslu zo 7 EUR na 14 EUR (pozri dokument Európskej komisie MEMO/11/469 z 29. júna 2011).

(26) Napríklad s odkazom na projekty vopred stanovené Nástrojom na prepájanie Európy [pozri prílohu I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129)].

(27) COM(2014) 903 final, s. 16.

(28) Článok 2 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

(29) COM(2014) 910 final, príloha III.