EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 725 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021



Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu vo Švédsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2021

Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Vo švédskom justičnom systéme pokračujú snahy o ďalšie posilnenie právnych záruk nezávislosti súdnictva, predovšetkým prostredníctvom práce vyšetrovacieho výboru na posilnenie demokracie a nezávislosti súdnictva, ktorý takisto preskúmava proces zmeny ústavy. Vykonáva sa aj cielená reforma systému bezpečnostných previerok sudcov. Švédsko zároveň podniklo určité kroky na ďalšie zlepšenie digitalizácie justičného systému, najmä zriadenie nového výboru pre digitalizáciu, ktorý sa zameriava na trestné konania. Pretrvávajú však obavy týkajúce sa dlhodobých zdrojov justičného systému. Justičný systém naďalej fungoval efektívne, a to navzdory výzvam pandémie ochorenia COVID-19, pričom sa konkrétne rozhodnutia týkajúce sa nepretržitého fungovania ponechali na rozhodnutie súdu. Rovnako ako za minulé roky sú vnímané úrovne korupcie vo Švédsku medzi najnižšími v EÚ a vo svete. Transparentnosť je základom protikorupčného prístupu Švédska. V roku 2020 Švédsko prijalo svoj prvý strategický národný akčný plán na predchádzanie korupcii vo verejnej správe. Okrem iného sa v ňom stanovuje systematické používanie analýzy rizík korupcie s cieľom posilniť povedomie o rizikách korupcie a postupy riadenia rizík medzi verejnými činiteľmi. Hoci sa tento akčný plán považuje za dôležitý krok, neobsahuje konkrétne opatrenia ani harmonogram a s príslušnými zainteresovanými stranami bol konzultovaný len obmedzene. Počas sledovaného obdobia boli prijaté ďalšie preventívne iniciatívy vrátane rozšírenia pravidiel javu otáčavých dverí na najvyšších riadiacich pracovníkov Národného kontrolného úradu a nové usmernenia pre verejných činiteľov v súvislosti s priznávaním ich majetku. Lobizmus naďalej zostáva neregulovaný a neexistuje žiaden konzistentný postup na zverejnenie osôb, ktoré sa usilujú o dosiahnutie vplyvu pri konkrétnych legislatívnych návrhoch („legislatívna stopa“). Podplácanie zahraničných verejných činiteľov ostáva rizikovou oblasťou, pričom sú zaznamenané len mierne úrovne trestného stíhania. Sloboda a pluralita médií vo Švédsku je naďalej všeobecne silná, najmä z dôvodu záruk vyplývajúcich z ústavy aj z právnych predpisov. Švédsko ešte viac posilnilo právne záruky nezávislosti a zvýšilo rozpočet Švédskeho úradu pre tlač a vysielanie. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, vláda analyzuje aj možnosť zavedenia konkrétneho právneho predpisu týkajúceho sa transparentného vlastníctva médií, ktorý aktuálne neexistuje. Švédsko prijíma kroky na zlepšenie ochrany novinárov ako súčasť prebiehajúcej revízie trestnoprávnej ochrany niektorých kľúčových povolaní v spoločnosti. Novinári stále viac čelia vyhrážkam a obťažovaniu, najmä na internete. Švédsko prijalo hospodárske opatrenia na riešenie negatívnych hospodárskych vplyvov, ktoré mala pandémia ochorenia COVID-19 na média a novinárov, najmä na nezávislých pracovníkov. Keďže sa v švédskej ústave v prípade zdravotnej krízy nepočíta s núdzovým stavom, opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19 boli v prvom rade prijaté formou odporúčaní. Švédsko v januári 2021 prijalo nový legislatívny rámec, ktorý vláde umožňuje prijať reštriktívnejšie opatrenia na boj proti pandémii ochorenia COVID-19. Tento rámec bol podrobený preskúmaniu ústavnosti zákonov ex-ante, ústavný výbor však kritizoval krátkosť času na konzultáciu. Parlament predložil návrh na zriadenie národnej inštitúcie pre ľudské práva v súlade s medzinárodnými normami. Priestor občianskej spoločnosti zostáva otvorený a vláda zvažuje kroky na objasnenie požiadaviek, aby organizácie občianskej spoločnosti získavali financovanie z verejných zdrojov. I.Justičný systém Švédsky justičný systém má dve zložky: všeobecné súdy, ktoré zahŕňajú 48 okresných súdov, šesť odvolacích súdov a najvyšší súd; a správne súdy, ktoré zahŕňajú dvanásť správnych súdov, štyri odvolacie správne súdy a najvyšší správny súd. Národná správa súdov je orgán, ktorý patrí pod ministerstvo spravodlivosti a je zodpovedný za celkové riadenie súdov vrátane prideľovania zdrojov, zamestnancov a vybavenia. Nezávislá Rada pre navrhovanie sudcov pripravuje všetky návrhy na vymenovanie sudcov, na základe ktorých vláda sudcov vymenúva. Švédska prokuratúra je nezávislá a oddelená od vlády. Švédsko podniká kroky na pripojenie sa k Európskej prokuratúre. Švédska advokátska komora je nezávislé združenie s vlastnou správou, ktoré je zriadené zákonom, a zodpovedá za dohľad nad profesionálnymi činnosťami advokátov a uplatňuje disciplinárne opatrenia voči svojim členom. Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva zostala vysoká. Celkovo 71 % zástupcov širokej verejnosti a podnikov v roku 2021 považuje nezávislosť súdov a sudcov vo Švédsku za „veľmi dobrú“ alebo „pomerne dobrú“. V rokoch 2016 až 2020 bola úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva trvalo veľmi vysoká a v roku 2021 zostáva vysoká, hoci v porovnaní s rokom 2020 podľa zástupcov širokej verejnosti a podnikov do určitej miery klesla. Práca vyšetrovacieho výboru zameraná na ďalšie posilnenie záruk nezávislosti súdnictva napreduje. Výbor, ktorý bol zriadený vo februári 2020 a poskytne svoje výsledky v roku 2023, skúma najmä právny rámec týkajúci sa dôchodkového veku a počtu sudcov najvyššieho súdu, ako aj stavu a nezávislosti Národnej správy súdov. Preskúma aj, či je potrebné zmeniť ústavu. Výbor všetkých strán sa od svojho zriadenia stretával pravidelne a vykonáva porovnávací prieskum regulačných rámcov týkajúcich sa nezávislosti súdnictva a ústavných zmien v iných členských štátoch EÚ. Práca zohľadňuje príslušné európske normy. Výbor objasnil, že má takisto v úmysle zriadiť jednu alebo dve externé skupiny expertov, ktoré ho budú podporovať pri vykonávaní jeho úloh. Zainteresované strany vo všeobecnosti vítajú túto prácu na preventívne posilnenie potenciálnych zraniteľností v rámci existujúceho právneho rámca. Združenie sudcov zdôraznilo najmä súčasný systém vymenúvania generálneho riaditeľa Národnej správy súdov vládou ako potenciálny nedostatok a podporilo vytvorenie nezávislej súdnej rady, ktorú by mohol výbor na základe svojho mandátu preskúmať. Združenie sudcov sa domnieva, že pozornosť si zaslúži aj systém určovania platov sudcov, aj keď nepatrí do mandátu výboru. Platy sa určujú v rámci kolektívnej zmluvy medzi sudcami a Národnou správou súdov pri novovymenovaných sudcoch a následne sa každý rok revidujú medzi sudcom a zodpovedným predsedom súdu. Združenie sudcov sa domnieva, že aj keď bol tento systém v platnosti vyše 10 rokov a vo všeobecnosti neviedol k väčším problémom, nie je dostatočne transparentný a nemá jasné kritéria. Podľa odporúčaní Rady Európy by základné pravidlá systému odmeňovania sudcov z povolania mali byť stanovené zákonom. Zmeny režimu bezpečnostných previerok sudcov nadobudli účinnosť. Na posilnenie nezávislosti súdnictva sa v novele zákona o ochrane bezpečnosti, ktorý nadobudol účinnosť v apríli 2021, stanovuje, že bezpečnostné previerky predsedov súdu vykonáva Rada pre navrhovanie sudcov a pri sudcoch všeobecného súdu ich príslušný súd.. Tieto novelizácie podnietila zmena všeobecného systému bezpečnostných previerok verejných činiteľov prijatá v roku 2019, podľa ktorej sa vláda takisto stala zodpovednou za bezpečnostné previerky predsedov súdu, čo bolo predtým zodpovednosťou Národnej správy súdov. Vláda v máji 2019 na vyriešenie tejto situácie vymenovala predsedu vyšetrovania s cieľom zabezpečiť vhodný systém na ochranu postavenia súdov a sudcov. Na základe správy z vyšetrovania a konzultačného postupu vláda predložila návrh na novelizáciu zákona o ochrane bezpečnosti, ktorý parlament prijal v januári 2021. Kvalita Obavy týkajúce sa dlhodobej situácie zdrojov pre súdne orgány opakovane potvrdené. Po žiadosti od Národnej správy súdov na zvýšenie rozpočtu justičného systému na roky 2021 – 2023 bol rozpočet na rok 2021 mierne zvýšený. Švédsko vynakladá asi 0,27 % svojho HDP na súdy v rovnakej úrovni od roku 2012. Zainteresované strany a Národná správa súdov zdôraznili potrebu zvýšenia prostriedkov v dlhodobom hľadisku namiesto zvyšovania z roka na rok, aby sa zabezpečila predvídateľnosť a aby sa súdom umožnilo zvládať narastajúci počet nových trestných konaní. Digitalizácia justície napreduje a bola zriadená rada pre digitalizáciu justičného systému. Po nadobudnutí účinnosti nových právnych predpisov týkajúcich sa elektronickej komunikácie pri súdnych konaniach v januári 2021 sú úplne zavedené procesné pravidlá na umožnenie digitálnej technológie na súdoch. Dosiaľ však neexistuje možnosť prístupu online k rozsudkom súdov prvého stupňa a opatrenia na ich strojovú čitateľnosť sú obmedzené. Zostávajúce nedostatky pri civilných a správnych konaniach sa týkajú možnosti prístupu k prebiehajúcim a uzavretým spisom, zatiaľ čo pri trestných konaniach sú dostupné len obmedzené digitálne nástroje. V septembri 2020 s cieľom zlepšiť efektívnosť a používanie digitálnych nástrojov v celom súdnom reťazci, najmä pri trestných konaniach, bol v rámci štruktúry Národnej rady pre prevenciu trestných činov vytvorený nový výbor pre digitalizáciu súdnictva, ktorý pozostáva z riaditeľov jednotlivých jedenástich orgánov. Zameriava sa na zlepšovanie výmeny informácií v procese trestnej justície a zodpovedá za identifikáciu a plánovanie spoločného úsilia v oblasti rozvoja, monitorovanie vykonávania prebiehajúceho úsilia v oblasti rozvoja a rozvíjanie systému na riadenie informácií. Záväzok je vytvorený vo viacerých fázach, počnúc vytvorením toku elektronických informácií medzi orgánmi, ktoré vybavujú najväčší objem trestných konaní, s nadviazaním úplného prepojenia medzi všetkými orgánmi do roku 2022. Rada pripraví aj nový strategický plán na digitalizáciu súdnictva od roku 2023, pretože platnosť súčasnej stratégie uplynie v roku 2022. Efektívnosť Efektívnosť justičného systému zostala stabilná, pričom v roku 2020 sa uzavrelo viac prípadov ako v predchádzajúcich rokoch. Podiel vyriešených prípadov v civilných a obchodných sporových konaniach zostal stabilný (na 97,5 %) a zlepšil sa pri správnych konaniach (od 96,8 % v roku 2018 do 101,7 % v roku 2019). Odhadovaný čas potrebný na uzavretie prípadu v roku 2019 zostal pri civilných a obchodných sporových aj správnych konaniach nízky, hoci počet nových správnych konaní naďalej rástol. Z vnútroštátnych údajov vyplýva, že hoci sa počet nových prípadov v roku 2020 zvýšil, počet rozhodnutých prípadov sa zvýšil v ešte väčšej miere, pričom bolo rozhodnutých o približne 8 % viac prípadov ako v roku 2019. Národná správa súdov to okrem iného pripisuje tomu, že často bolo možné uzavrieť menej komplexné prípady v písomnom konaní, pričom komplexnejšie prípady boli odložené. Keďže súdy zostali vo všeobecnosti otvorené počas celej pandémie ochorenia COVID-19 a konkrétne opatrenia boli ponechané na rozhodnutie súdu, miera odložených vypočutí bola ovplyvnená len mierne (21,9 % v roku 2020 v porovnaní s priemerom 20,3 % za roky 2017 – 2019). II.Protikorupčný rámec Švédsko vo všeobecnosti uplatňuje legislatívny a inštitucionálny rámec prevencie a boja proti korupcii. Vláda prijala národný akčný plán na roky 2021 – 2023, celkovo prvý, na predchádzanie korupcii v agentúrach ústrednej štátnej správy. Národná protikorupčná jednotka je špecializovaný orgán švédskej prokuratúry zodpovedný za všetky vyšetrovania trestných činov súvisiacich s korupciou a úplatkárstvom vrátane podplácania zahraničných verejných činiteľov. Národná policajná protikorupčná jednotka má ako súčasť švédskeho policajného orgánu za úlohu vyšetrovať trestné činy korupcie a predchádzať korupcii podporovaním rôznych subjektov verejného sektora pri príprave protikorupčných politík. Švédsky Úrad pre ekonomické trestné činy podlieha ministerstvu spravodlivosti a má mandát vyšetrovať a stíhať závažné hospodárske trestné činy vrátane vymáhania príjmov z trestnej činnosti. Iné štátne orgány, napríklad Národný kontrolný úrad, Národný úrad pre hospodársku súťaž, Národná rada pre prevenciu trestných činov a Finančná spravodajská jednotka švédskeho policajného orgánu sú poverené prevenciou a vyšetrovaním korupcie, forenzným vyšetrovaním a auditom. Experti a riadiaci pracovníci obchodu vnímajú Švédsko ako jednu z krajín s najnižšou mierou korupcie vo svete. V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International v roku 2020 Švédsko dosiahlo 85 bodov zo 100 a je na 2. mieste v Európskej únii a na 3. mieste vo svete . Toto vnímanie bolo relatívne stabilné za posledných päť rokov .

Švédsko aktuálne preskúmava premlčania všetkých trestných činov vrátane trestných činov korupcie. Široká škála trestných činov korupcie je vo Švédsku kriminalizovaná . Vo švédskom pracovnom práve sa naďalej stanovujú disciplinárne sankcie za zanedbanie povinnosti vo forme varovaní alebo zníženia platov a zapájanie sa zamestnancov do činností, ktoré môžu negatívne ovplyvniť dôveru v ich nestrannosť alebo poškodiť dobré meno príslušného orgánu . Švédsko v decembri 2020 prijalo národný protikorupčný plán vo verejnej správe. Akčný plán sa zameriava na prevenciu korupcie v agentúrach ústrednej štátnej správy vrátane úradu vlády . Nezahŕňa spoločnosti vlastnené štátom. Cieľom akčného plánu je poskytovať agentúram nástroje a najlepšie postupy týkajúce sa prevencie korupcie. Toto zahŕňa systematické používanie analýzy rizík na posilnenie povedomia o rizikách korupcie a postupov riadenia rizík. Plán narazil na kritiku z dôvodu nedostatku jasnosti, ambície a všeobecnej konzultácie so zainteresovanými stranami . V pláne sa nevymedzujú konkrétne priority ani ciele, ktoré by bolo potrebné dosiahnuť do určitého dátumu. Švédsky Úrad pre verejnú správu na základe plánu uľahčí činnosti v oblasti prevencie, nemá však žiadnu dozornú úlohu . Úrad pre verejnú správu v roku 2021 vydá predbežnú správu so základným hodnotením a do konca roku 2023 predloží ministerstvu financií správu so súhrnnými výsledkami . Spolupráca medzi políciou a prokuratúrou je celkovo účinná. Podľa polície a prokuratúry majú príslušné orgány dostatočné zdroje, úroveň špecializácie vyšetrovateľov a prokurátorov, ako aj dostatočný prístup k relevantným informáciám na vykonávanie svojich úloh v boji proti korupcii . Švédsko začalo vytvárať elektronický systém na posilnenie výmeny informácií pri správe trestných konaní . Od súdneho reťazca v roku 2022 sa očakáva úplné digitálne prepojenie . Predbežné údaje Národnej rady pre prevenciu trestných činov naznačujú zníženie počtu nahlásených prípadov korupcie v porovnaní s rokom 2019, napriek tomu bol nahlásený výrazný nárast počtu prípadov zneužitia právomoci verejného činiteľa . V roku 2020 boli začaté trestné stíhania súvisiace s korupciou proti 38 osobám a došlo k 26 odsúdeniam, z ktorých štyri zahŕňali trest odňatia slobody . Na podplácanie zahraničných verejných činiteľov sa upozornilo ako na rizikovú oblasť korupcie. Napriek tomu, že Švédsko je globálnou exportnou krajinou s jedným s najvyšším počtom nadnárodných spoločností na obyvateľa, presadzovanie boja proti podplácaniu zahraničných verejných činiteľov vo Švédsku je charakterizované ako mierne . Zákon o pokutách pre právnické osoby bol revidovaný v roku 2019 . Okrem požiadaviek na obojstrannú trestnosť a zodpovednosť právnických osôb prekážku účinného trestného stíhania vo Švédsku predstavujú aj premlčania pri korupcii spáchanej v zahraničí . Môže to byť obzvlášť náročné pri vyšetrovaniach podplácania zahraničných verejných činiteľov spáchaného v zahraničí, ktoré sú závislé od zhromažďovania dôkazov v inej krajine a od vzájomnej právnej pomoci prostredníctvom medzinárodnej spolupráce. Neziskový Švédsky protikorupčný inštitút v roku 2020 aktualizoval svoj nezáväzný kódex obchodného správania – samoregulačnú iniciatívu na boj proti úplatkom a korupcii. Tento kódex sa zaoberá súkromným sektorom vrátane jeho vzťahu s verejným sektorom. Lobizmus zostáva vo Švédsku neregulovaný. Subjekty s rozhodovacou právomocou nemajú žiadnu konkrétnu povinnosť aktívne zverejňovať kontakty so zástupcami záujmových skupín v „legislatívnej stope“ s cieľom uverejňovať informácie o tom, kto sa usiluje ovplyvňovať jednotlivé legislatívne návrhy a s akými zdrojmi. Lobisti a zástupcovia záujmových skupín sa nemusia registrovať do registra lobistov ani zverejňovať svojich klientov či finančné informácie súvisiace s ich lobistickými činnosťami . Celkovo však sprístupnenie informácií verejnosti, transparentnosť a prístup k informáciám zostávajú základom prístupu Švédska k predchádzaniu korupcii. V súvislosti s Národným kontrolným úradom bol prijatý nový zákon týkajúci sa javu otáčavých dverí. Pravidlami po ukončení pracovného pomeru prijatými v roku 2020 sa stanovujú obmedzenia pre vysokopostavených úradníkov úradu pre finančný dohľad vrátane generálneho audítora, zástupcu generálneho audítora a úradujúceho generálneho audítora. Osobná pôsobnosť uplatniteľných nariadení týkajúcich sa javu otáčavých dverí bola týmto rozšírená od funkcií najvyšších riadiacich pracovníkov vo vláde (vrátane ministrov, členov kabinetu a štátnych tajomníkov, ktorí prechádzajú do zamestnania a vykonávajú úlohy v iných organizáciách mimo vlády alebo verejného sektoru) na najvyšších riadiacich pracovníkov orgánu finančného dohľadu Švédska . Napriek tomu vo všeobecnosti zostávajú pravidlá uplatňujúce sa po skončení pracovného pomeru vo Švédsku obmedzené z hľadiska rozsahu a vplyvu, pričom v roku 2018 bol na základe platných pravidiel javu otáčavých dverí nahlásený iba jeden prípad . Usmernenia k majetkovým priznaniam boli novelizované s cieľom doplniť podporné dôkazy k priznaným informáciám. Podľa súčasných právnych predpisov o majetkových priznaniach ministri a niektorí verejní činitelia subjektov verejného sektora, obcí a územných celkov musia podávať správy o držbe finančných nástrojov. Podľa usmernení musia byť priznania predložené ministrami a niektorými verejnými činiteľmi úradu vlády podložené dôkazmi, ako sú úradné výpisy z banky alebo od obchodníka na burze . Cieľom tohto opatrenia je uľahčiť preskúmanie presnosti priznaných informácií. Úrad vlády priznania preskúma a porovná s poskytnutými dôkazmi, ďalej však neoveruje úplnosť informácií ani neprijíma následné opatrenia. . Švédsko preskúmalo svoje pravidlá týkajúce sa ochrany oznamovateľov a zvažuje sa samostatný zákon. V záverečnej správe nezávislého vládneho vyšetrovania z júna 2020 sa navrhuje prijatie nového zákona , ktorý by nahradil existujúci „zákon o osobitnej ochrane zamestnancov pred represáliami za oznamovanie nekalých praktík týkajúcich sa závažných nezrovnalostí“ z roku 2016. Novými pravidlami, ktoré majú nadobudnúť účinnosť 1. decembra 2021, by sa zmenili aktuálne požiadavky na ochranu oznamovateľov a vzťahovali by sa na organizácie a podniky pôsobiace vo verejnom aj súkromnom sektore. Od všetkých väčších spoločností pôsobiacich v súkromnom sektore by sa vyžadovalo zriadenie bezpečných vnútorných oznamovacích kanálov na zverejnenie informácií od oznamovateľov . Transparentnosť vo financovaní politických strán je do značnej miery zabezpečená. Podľa zákona o transparentnosti vo financovaní politických strán sú vnútroštátne, obecné a miestne politické strany povinné Agentúre pre právne, finančné a správne služby zverejňovať svoje príjmy, nie však svoje výdavky. Agentúra každý júl včas zverejňuje finančné správy za predchádzajúci rok . Nezverejnenie príjmu sa sankcionuje pokutami do približne 9 800 EUR (100 000 SEK). Parlament prijal strop na anonymné dary pre jedného darcu na približne 230 EUR (2 325 SEK) . Príspevky od súkromných osôb musia byť uvedené, ale nie zverejnené. Príjmy politických strán vo Švédsku však pochádzajú prevažne zo štátnych dotácií, ktoré strany získavajú na základe výsledku v dvoch predchádzajúcich voľbách. Vláda v decembri 2020 uverejnila správu o trestnej činnosti v spojitosti s pandémiou ochorenia COVID-19 vrátane trestných činov súvisiacich s korupciou. V analýze sa zdôrazňujú oblasti s rizikom zneužívania alebo so skutočným zneužívaním podporných opatrení a programov týkajúcich sa ochorenia COVID-19, ktoré prijala vláda a parlament . V správe sa konkrétne neriešia žiadne vnímané riziká korupcie. Poukazuje sa na problémy v boji proti trestným činom súvisiacim s korupciou vrátane nedostatočného vyšetrovania a stíhania podvodov vo vzťahu k systému sociálneho zabezpečenia z dôvodu obmedzených zdrojov a iných priorít. Národný úrad pre verejné obstarávanie okrem toho vydal usmerňujúci dokument k pravidlám verejného obstarávania uplatniteľný počas pandémie ochorenia COVID-19 vrátane zmien zmluvných podmienok . Navyše od 1. januára 2021 musia byť všetky verejné obstarávania registrované a uverejnené vo vyhradených vnútroštátnych databázach, ktorými sa oznamujú zápisy ústredným orgánom s cieľom zlepšiť štatistické zistenia o verejných obstarávaniach vo Švédsku . V nových právnych predpisoch sa podporuje monitorovanie a odhaľovanie kartelov, ktoré podporujú kolúziu vo verejnom obstarávaní, a iných závažných nezrovnalostí v čase pandémie ochorenia COVID-19 aj po nej . III.Pluralita a sloboda médií Švédsky právny rámec týkajúci sa plurality médií je zriadený ústavou a sekundárnym právom. Sloboda prejavu ja zaručená hlavne základným zákonom o slobode prejavu a zákonom o slobode tlače. Švédsky orgán na reguláciu médií, Úrad pre tlač a vysielanie (Myndigheten för press, radio och tv), funguje podľa ústavy a zákona o rozhlasovom a televíznom vysielaní, ktorý bol nedávno novelizovaný s cieľom transponovať smernicu o audiovizuálnych mediálnych službách. Švédsko ďalej posilnilo záruky v oblasti regulácie nezávislosti orgánu na reguláciu médií a navýšilo jeho zdroje. Novelizácia zákona o rozhlasovom a televíznom vysielaní na transponovanie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách nadobudla účinnosť 1. decembra 2020 a zaviedli sa ňou určité novinky v súvislosti s Úradom pre tlač a vysielanie. Obsahuje ustanovenia, ktorými sa stanovuje, že poslanec parlamentu, vlády alebo zamestnanec úradu vlády nemôže byť vymenovaný za člena komisie pre vysielanie. Reformou sa okrem toho zavádzajú ustanovenia na posilnenie nezávislosti komisie pre vysielanie prostredníctvom objasnenia, že členovia komisie pre vysielanie sa vymenúvajú na obdobie štyroch rokov, čo zabezpečuje fluktuáciu zamestnancov, a že predseda úradu sa vymenúva na dobu určitú, a to na šesť rokov. Vo vydaní Monitorovania plurality médií 2021 (MPM 2021) sa uvádza malé riziko, pokiaľ ide o nezávislosť a účinnosť švédskeho orgánu na reguláciu médií. Rozpočet Úradu pre tlač a vysielanie na rok 2021 bol navýšený o približne 341 000 EUR (3,5 milióna SEK), navýšenie o približne 8 %. Úrad odhadol tento rozpočet za dostatočný na pokrytie nových úloh vyplývajúcich z revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. Vo švédskom právnom systéme sa nestanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa transparentného vlastníctva médií. Rámec je založený na všeobecných pravidlách takzvaného zákona o transparentnosti a zákona o hospodárskej súťaži. V Monitorovaní plurality médií 2021 sa transparentné vlastníctvo médií z dôvodu nedostatku konkrétnych právnych predpisov hodnotí ako stredne rizikové. Aktuálny systém umožňuje švédskym orgánom získavať informácie o vlastníctve médií, ale tieto informácie nie sú ľahko prístupné verejnosti. V súvislosti s transpozíciou smernice o audiovizuálnych mediálnych službách vláda vyhodnotila, že konkrétne požiadavky na transparentné vlastníctvo médií by sa mali ďalej analyzovať. Vláda diskutuje o možnom návrhu na riešenie tejto otázky. Problémy novinárov spojené s pandémiou ochorenia COVID-19 sa vyskytujú hlavne v hospodárskej oblasti, pričom ovplyvňujú najmä novinárov na voľnej nohe a miestne médiá. Obrat z reklamy sa v mediálnom sektore znížil o 5 % v porovnaní s rokom 2019, ide o najväčší pokles od finančnej krízy v roku 2008. Podľa MPM 2021 sa hlavné znižovanie týkalo novinárov na voľnej nohe a novinárov bez trvalého pracovného pomeru. Vláda poskytla mediálnemu sektoru finančné prostriedky s cieľom nahradiť pokles príjmov z reklamy v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 a následnými obmedzeniami. V prvej fáze pandémie, od apríla do júna 2020, bolo na podporu nepretržitej distribúcie tlačených novín pridelených 9,81 milióna EUR (100 miliónov SEK). Vláda tlačovým médiám uvoľnila aj preddavkové platby produkčných subvencií. Na jeseň 2020 bolo na podporu redakčných nákladov v širšom mediálnom sektore spravodajstva pridelených ďalších 49 miliónov EUR (500 miliónov SEK). Švédsko má silný rámec na prístup k informáciám. Lehoty na získanie informácií sú krátke, poskytnutie informácií bolo niekoľkokrát zamietnuté a subjekty verejného sektora dôsledne dodržiavajú predpisy. Zákonom týkajúcim sa prístupu k informáciám sa však nestanovuje prístup k informáciám v digitálnom formáte a taký prístup sa v niektorých prípadoch ukázal byť podľa zainteresovaných strán zložitý. V spojitosti s pandémiou ochorenia COVID-19 podľa MPM 2021 nastalo niekoľko prípadov, v ktorých miestne samosprávy odrádzali zdravotníckych a opatrovateľských pracovníkov z domovov sociálnych služieb od poskytovania informácií novinárom. Problémom novinárov je nedostatok zamestnania na trvalý pracovný pomer, vyhrážky a obťažovanie. Vo všeobecnosti sa podmienky, v ktorých pôsobia švédski novinári, považujú za jedny z najlepších na svete. Podľa MPM 2021 sa však v súvislosti s ochranou novinárov vyskytujú určité problémy: tretina novinárov je bez trvalého pracovného pomeru a výsledky nedávneho prieskumu ukázali, že 30 % švédskych novinárov, ktorí sa zúčastnili na prieskume, v minulom roku čelilo vyhrážkam. Najčastejšou hrozbou je fyzické násilie. Združenie novinárov a mediálny ombudsman informovali, že mnohí novinári, najmä investigatívni novinári, čelia vyhrážkam a obťažovaniu, niekedy prostredníctvom organizovaných, cielených kampaní. Ako naznačuje štúdia, obťažovanie u niektorých novinárov často vedie k autocenzúre alebo vyhýbaniu sa informovania o určitých témach. Od októbra 2020 boli na Platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov vytvorené tri nové upozornenia. Týkali sa obťažovania a zastrašovania novinárov vrátane prípadu dvoch novinárov stíhaných za investigatívny dokumentárny film a útokov na fyzickú bezpečnosť a integritu novinárov. Vo všetkých prípadoch orgány reagovali a vyšetrovania prebiehajú. Ombudsman pre médiá zároveň informoval o náraste počtu sťažností politikov a podnikateľov na novinárov a o stúpajúcom trende podávania žalôb na novinárov. Zdá sa, že vyhrážky a nenávisť verejnosti namierené proti novinárom počas pandémie ochorenia COVID-19 narástli, najmä na sociálnych médiách. Švédsko prijíma opatrenia na ďalšie zlepšenie rámca na ochranu a činnosti novinárov. Predseda vyšetrovania, ktorého vláda vymenovala v máji 2020, v súčasnosti skúma trestnoprávnu ochranu niektorých kľúčových funkcií v spoločnosti vrátane novinárov. Očakáva sa, že predmetom skúmania bude, či by sa mali zvážiť nejaké ďalšie legislatívne záruky týkajúce sa slobody prejavu. Záverečná správa sa očakáva v januári 2022. Národný policajný úrad spustil aj niekoľko kampaní na zvyšovanie povedomia zameraných na pomoc novinárom, ktorí čelia obťažovaniu, a na rok 2021 bola organizácii Fojo Media Institute predĺžená vládna úloha vytvoriť podporu pre novinárov a redaktorov vystavených vyhrážkam a nenávisti, v rámci ktorej sú cieľovou skupinou novinári na voľnej nohe a miestna mediálna spoločnosť. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Švédsko je jednokomorová parlamentná demokracia, v ktorej Rada pre legislatívu zaisťuje ex-ante kontrolu ústavnosti a súdy vykonávajú ex-post kontrolu ústavnosti v konkrétnych prípadoch. Ústavný výbor parlamentu pripravuje záležitosti týkajúce sa základných právnych predpisov a iných ústavných otázok Švédska a skúma správanie vlády. Legislatívne návrhy môžu predkladať poslancovia parlamentu (Riksdag) alebo vláda, pričom v praxi predkladá prevažnú väčšinu návrhov vláda. Kancelár pre spravodlivosť, parlamentní ombudsmani a ombudsman pre rovnosť (Diskrimineringsombudsmannen) zohrávajú významnú úlohu v systéme bŕzd a protiváh.

Boli prijaté nové právne predpisy na umožnenie uplatnenia reštriktívnejších opatrení vlády v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. Vo švédskej ústave sa nestanovuje vyhlásenie núdzového stavu počas mieru, a preto opatrenia prijaté v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 mali najmä formu odporúčaní Úradu pre verejné zdravie. Hoci v apríli 2020 boli prijaté dočasné právne predpisy, ktoré vláde umožňovali prijať opatrenia prostredníctvom vyhlášky, v súlade s týmto rámcom sa však neprijali žiadne opatrenia a jeho platnosť uplynula v júni 2020. K 10. januáru 2021 nadobudli účinnosť nové legislatívne ustanovenia, ktoré vláde umožňujú prijímať vyhlášky na zavedenie reštriktívnejších opatrení. Pri obzvlášť reštriktívnych opatreniach sa tieto vyhlášky musia predložiť parlamentu na schválenie do jedného týždňa od ich prijatia. Platnosť týchto právnych predpisov uplynie 30. septembra 2021. Hoci bol návrh podrobený konzultácii so zainteresovanými stranami a kontrole Rady pre legislatívu a ústavného výboru, bol kritizovaný krátky časový rámec toto procesu. Ústavný výbor poukázal najmä na nedostatočné plánovanie s predstihom V rámci širšej diskusie týkajúcej sa ústavných obmedzení schopnosti vlády prijímať reštriktívne opatrenia predseda vlády oznámil, že bude zriadený vyšetrovací výbor na preskúmanie potreby revízie pätnástej hlavy ústavy vzhľadom na zavedenie ustanovení týkajúce ho sa núdzového stavu na riešenie krízových situácií počas mieru vrátane kríz v oblasti verejného zdravia. Vládne opatrenia prijaté v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 boli podrobené osobitnej kontrole. Ústavný výbor skúma reakciu vlády na pandémiu ochorenia COVID-19 zo širšej ústavnej perspektívy a v tejto súvislosti 3. júna 2021 predložil správu. V šiestich prípadoch súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19, ktoré výbor preskúmal, zistil nedostatky reakcie vlády a opakovane potvrdil aj kritiku súvisiacu s prípravným procesom na nový legislatívny rámec opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 (pozri vyššie). Okrem toho nezávislý výbor určený na preskúmanie vládnej reakcie na pandémiu ochorenia COVID-19 v júni 2020 poskytol 15. decembra 2020 prvú predbežnú správu a záverečné výsledky predloží do februára 2022. Opatrenia prijaté v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 preskúmal aj parlamentný ombudsman na základe prijatých sťažností, hoci najvyšší správny súd dosiaľ informuje, že nepreskúmal žiaden z týchto prípadov. Vnútorné pravidlá parlamentu boli upravené v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19, pričom parlament riešil právne predpisy v zrýchlenom konaní. Na zabezpečenie nepretržitého fungovania parlamentu počas pandémie ochorenie COVID-19 bolo v marci 2020 prispôsobených niekoľko procesných pravidiel vrátane dohody medzi politickými stranami, ktorá umožňovala uskutočniť hlasovanie so zníženým počtom zúčastnených poslancov, a nového právneho predpisu o účasti na schôdzach výboru na diaľku, ktorý nadobudol účinnosť v júni 2020. Hoci na žiadosť vlády neexistuje žiadne formálne skrátené konanie, flexibilita legislatívneho procesu umožňuje urýchlené prijatie zákonov, napríklad skrátením času rokovaní výborov a času poskytnutého poslancom parlamentu na predkladanie zmien na prerokovanie. Podľa ústavného výboru vláda v roku 2020 požiadala o reakciu parlamentu v skrátenom konaní asi pri 20 návrhoch zákona. Hoci zainteresované strany vo všeobecnosti vítajú inkluzívnosť procesu na uzákoňovanie legislatívy, poukázalo sa na krátke časové rámce konzultácií pri jednotlivých legislatívnych návrhoch v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Táto záležitosť bude takisto súčasťou preskúmania reakcie vlády na pandémiu ochorenia COVID-19 ústavným výborom. Okrem toho bolo zorganizované parlamentné vyšetrovanie spôsobu, ako parlament fungoval počas pandémie ochorenia COVID-19, ktorého zistenia sa očakávajú na jeseň 2021. Parlament prijal návrh na zriadenie národnej inštitúcie pre ľudské práva v súlade s parížskymi zásadami OSN. Švédsku boli v rámci všeobecného partnerského preskúmania, naposledy v roku 2020, doručené opätovné odporúčania, aby zriadilo národnú inštitúciu pre ľudské práva (NHRI) v súlade s parížskymi zásadami. V súčasnosti ombudsman pre rovnosť funguje ako NHRI s akreditačným statusom B. Parlament v súlade s parížskymi zásadami vyplývajúcimi pre parlament 9. júna 2021 prijal návrh vlády na vytvorenie inštitúcie NHRI, ktorá začne svoju činnosť v januári 2022. Inštitúcia bude plniť rozsiahly mandát, pokiaľ ide o ľudské práva, a bude nezávislá v určovaní svojich úloh a usporiadania v rámci mandátu stanoveného právnymi predpismi. Zainteresované strany uvítali inštitucionálny rámec. Inštitúciu bude viesť rada zložená zo siedmich členov, ktorá vymenuje riaditeľa ako predsedu inštitútu. Zainteresované strany vrátane Európskej siete národných inštitúcií pre ľudské práva vyjadrili určité obavy, pokiaľ ide o nezáväznú povahu návrhov stanovených inštitúcií na kandidátov na členov rady, ktorých má vymenovať vláda. Vláda sa domnieva, že kvalifikačné kritéria stanovené zákonom poskytujú dostatočné záruky. Okrem tohto procesu prebieha vyšetrovanie parlamentu týkajúce sa fungovania a mandátu parlamentných ombudsmanov a výsledky prinesie v máji 2022. Prebieha preskúmanie požiadaviek na organizácie občianskej spoločnosti v oblasti dodržiavania demokratických zásad pri prístupe k štátnym finančným prostriedkom. Aktuálne sa „demokratické požiadavky“ stanovujú v niekoľkých nariadeniach týkajúcich sa štátnych dotácií pre organizácie občianskej spoločnosti, ktorými sa od príjemcov štátneho financovania požaduje, aby spĺňali podmienky demokratických zásad podobných tým, ktorým sú stanovené v zákone o vláde. Tieto kritéria a ich uplatňovanie však nie sú vždy transparentné a súdržné. V roku 2018 bolo zriadené vyšetrovanie na preskúmanie existujúcich demokratických požiadaviek, problémov občianskej spoločnosti a orgánov, ktoré o ne žiadajú, a bolo poverené navrhnutím jednotných demokratických požiadaviek. Napriek tomu, že správa z vyšetrovania bola predložená v roku 2019 a následne sa uskutočnila konzultácia so zainteresovanými stranami, vláda dosiaľ nepredložila žiaden legislatívny návrh. V novembri 2020 bolo v tejto súvislosti zriadené špeciálne vyšetrovanie na preskúmanie praktických otázok zaobchádzania s osobnými údajmi a na identifikovanie potreby a podmienok na vytvorenie funkcie na podporu orgánov prideľujúcich štátne finančné prostriedky pri hodnotení organizácií žiadajúcich o financovanie. Výsledky tohto vyšetrovania sa očakávajú do konca decembra 2021. Hoci organizácie občianskej spoločnosti vo všeobecnosti súhlasia s cieľom objasnenia „demokratických požiadaviek“, zdôraznili aj potrebu dôkladného zváženia vplyvu prístupu občianskej spoločnosti k finančným prostriedkom. Počas pandémie ochorenia COVID-19 vláda sprístupnila dodatočné finančné prostriedky pre organizácie občianskej spoločnosti, ktoré pracujú so sociálne zraniteľnými osobami obzvlášť zasiahnutými pandémiou. Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agentúra pre právne, finančné a správne služby, Správy o príjmoch (Redovisa intäkter), (https://www.kammarkollegiet.se/vara-tjanster/partiinsyn/redovisa-intakter). Altinget (2021), Nerobte z ľudských práv stranícku politiku (Gör inte partipolitik av mänskliga rättigheter) ( https://www.altinget.se/artikel/gor-inte-partipolitik-av-manskliga-rattigheter ). Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021. CEPEJ (2021), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Štúdia o fungovaní systémov súdnictva v členských štátoch EÚ). Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte. Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu vo Švédsku Európska komisia (2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021. Európske audiovizuálne observatórium, sledovanie opatrení týkajúcich sa ochorenia COVID-19 v audiovizuálnom sektore (2. časť) – Švédsko ( https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/covid-19-d#anchorSweden ). GRECO (2019), piate kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Švédsku, 5. kolo hodnotenia týkajúce sa predchádzania korupcii a podporovania integrity v ústrednej štátnej správe (najvyššie výkonné funkcie) a orgánoch presadzovania práva ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680943be3 ). Inštitút pre reklamu a štatistiku médií v dôsledku pandémie zaznamenáva najväčší pokles predaja reklamy v severských štátoch od finančnej krízy, (https://www.irm-media.se/se/aktuellt/nyheter/in-the-wake-of-the-pandemic-irm-records-the-largest-decline-in-nordic-ad-sales-since-the-financial-crisis/). Lundská univerzita (2020), O projekte (Om projektet) ( https://www.soclaw.lu.se/om-projektet ). Ministerstvo kultúry (2021), Zvýšená podpora médií a demokracie v rozpočte verejnej správy(Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Najvyšší súd Švédska (2021), Príspevok Najvyššieho súdu Švédska k o Správe právnom štáte 2021. Národná rada pre prevenciu trestných činov (2021), regulačný list Bra za rok 2021 (Brås regleringsbrev för 2021) ( https://bra.se/om-bra/nytt-fran-bra/arkiv/nyheter/2021-01-01-bras-regleringsbrev-for-2021.html ).

Národná rada pre prevenciu trestných činov (2021), Správa o dosahu pandémie na chod justície, (Pandemins inverkan på flödet i rättskedjan) ( https://www.bra.se/download/18.1f8c9903175f8b2aa706ea0/1617187816217/2021_4_Pandemins_inverkan_pa_flodet_i_rattskedjan.pdf ). Národná správa súdov (2021), Prijaté a vyriešené prípady a stav prípadov do 7. týždňa vrátane (Inkomna, avgjorda och balanserade mål till och meda vecka 7) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/210301-inkomna-avgjorda-och-balanserade-mal.pdf ). Národná správa súdov (2021), Súdy pod tlakom: takmer pol milióna nových prípadov v roku 2020 (Domstolarna under press: nästan en halv miljon nya mål 2020) ( https://www.domstol.se/domstolsverket/nyheter/2021/02/domstolarna-under-press-nastan-en-halv-miljon-nya-mal-2020/ ). Národná správa súdov (2021), Zrušené vypočutia (Inställda förhandlingar) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/200301-installda-forhandlingar.pdf ). Národný úrad pre verejné obstarávanie, Obstarávanie v núdzových situáciách (Upphandling i akuta situationer) (https://www.upphandlingsmyndigheten.se/regler-och-lagstiftning/akuta-situationer). OECD (2012), OECD konštatuje, že napredovanie Švédska v boji proti podplácaniu zahraničných verejných činiteľov je dostatočné na zaručenie 4. fázy hodnotenia ( https://www.oecd.org/corruption/oecd-says-swedish-progress-combatting-foreign-bribery-insufficient-to-warrant-phase-4-evaluation.htm ). OECD (2019), Švédsko musí naliehavo vykonať reformy na posilnenie boja proti korupcii ( https://www.oecd.org/corruption/sweden-must-urgently-implement-reforms-to-boost-fight-against-foreign-bribery.htm ). Parlamentný ombudsman (2020), Stanovisko k memorandu o zákone týkajúcom sa ochorenia COVID-19 (S2020/09214) (Yttrande över promemorian Covid-19-lag) ( https://www.jo.se/Global/Remissyttranden/Remissyttrande%20R_144-2020.pdf ). Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov – Švédsko (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden). Rada Európy: Výbor ministrov (2010), Odporúčanie CM/Rec(2010)12 Výboru ministrov členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada pre legislatívu (2020), Úryvok zo zápisnice zo zasadnutia z 30. 12. 2020 (Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2020-12-30) ( https://www.lagradet.se/wp-content/uploads/2020/12/Covid-19-lag.pdf ). Rada Združenia švédskych sudcov (2021), Nezávislosť sudcov by sa mala posilniť prostredníctvom súdnej rady (Domarnas oavhängighet bör stärkas med ett domarråd), ( https://www.dn.se/debatt/domarnas-oavhangighet-bor-starkas-med-ett-domarrad/ ). Regionálny úrad OSN pre ľudské práva pre Európu (2021), Príspevok úradu OHCHR k Správe o právnom štáte 2021. Reportéri bez hraníc– Švédsko ( https://rsf.org/en/sweden ). Riksdag (2020), Dohoda o práci komory a výborov v spojitosti so šírením ochorenia COVID-19 (Överenskommelse om kammarens och utskottens arbete med anledning av spridningen av covid-19) ( https://riksdagen.se/globalassets/01.-aktuellt/201920/overenkommelse-mellan-gruppledarna-maa-covid-19.pdf ). Riksdag (2020), Účasť na zasadnutiach výborov a výboru pre EÚ na diaľku (Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och EU-nämnden) ( https://riksdagen.se/sv/dokument-lagar/arende/betankande/deltagande-pa-distans-vid-sammantraden-i_H701KU16 ). Riksdag (2020), Ústavný výbor navrhuje následnú kontrolu práce parlamentu Riksdag počas pandémie koronavírusu (KU föreslår uppföljning av riksdagens arbete under coronapandemin) ( https://riksdagen.se/sv/aktuellt/2020/nov/12/ku-foreslar-uppfoljning-av-riksdagens-arbete-under-coronapandemin/ ). Riksdag, Takto pracuje Riksdag: rozhodovanie o právnych predpisoch (Sa funkar riksdagen – beslutar om lagar), ( https://riksdagen.se/sv/sa-funkar-riksdagen/riksdagens-uppgifter/beslutar-om-lagar/ ). Svenska Dagbladet (2021), M chce švédsku Národnú správu súdov nahradiť radou sudcov (M vill ersatta domstolsverket med domarrad) ( https://www.svd.se/m-vill-ersatta-domstolsverket-med-domarrad ). Sveriges Radio (2021), Tlak a hnev boli namierené na vedeckých novinárov za informovanie o koronavíruse. (Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin) ( Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin - P4 Uppland | Sveriges Radio ).

Švédska sekcia Medzinárodného výboru právnikov a obhajcov občianskych práv (2021), Príspevok švédskej sekcie Medzinárodného výboru právnikov a obhajcov občianskych práv k Správe o právnom štáte 2021. Švédska vláda (2016), Zásada prístupu verejnosti k úradným dokumentom ( The principle of public access to official documents - Government.se ). Švédska vláda (2018), Demokratické podmienky štátnych subvencií (Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2018/03/dir.-201819/ ). Švédska vláda (2019), Bezpečnostná previerka sudcov (Säkerhetsprövning av domare). ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/departementsserien-och-promemorior/2019/11/ds-201926 ). Švédska vláda (2019), Odporúčanie SOU 2019: 35 Demokratické podmienky príspevkov občianskej spoločnosti ( https://www.regeringskansliet.se/remisser/2019/07/remiss-sou-201935-demokrativillkor-for-bidrag-till-civilsamhallet/ ). Švédska vláda (2020), Digitálna tlačová konferencia s predsedom vlády z 22. decembra 2020. ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/digital-presstraff-med-statsministern-22-december-2020/ ). Švédska vláda (2020), Európska prokuratúra vo Švédsku, (En europeisk åklagarmyndighet i Sverige) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/statens-offentliga-utredningar/2020/12/sou-202074/ ). Švédska vláda (2020), Hodnotenie opatrení na riešenie vypuknutia nákazy vírusom, ktorý spôsobuje ochorenie COVID-19. Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Švédska vláda (2020), Hodnotenie opatrení na riešenie vypuknutia nákazy vírusom, ktorý spôsobuje ochorenie COVID-19 (Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Švédska vláda (2020), Podpora sociálneho a humanitárneho úsilia občianskej spoločnosti (Stöd till civila samhällets sociala och humanitära insatser) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/stod-till-civila-samhallets-sociala-och-humanitara-insatser/ ). Švédska vláda (2020), Príspevok Švédska k Správe o právnom štáte 2020. Švédska vláda (2020), Silnejšia koordinácia na väčšiu digitalizáciu súdnictva (Starkare samordning för ökad digitalisering av rättsväsendet) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/09/starkare-samordning-for-okad-digitalisering-av-rattsvasendet/ ). Švédska vláda (2020), Vláda robí nový krok k prísnejším demokratickým podmienkam štátnych subvencií pre občiansku spoločnosť (Regeringen tar nytt steg för skärpt demokrativillkor vid statsbidrag till civilsamhället) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/11/regeringen-tar-nytt-steg-for-skarpt-demokrativillkor-vid-statsbidrag-till-civilsamhallet/ ). Švédska vláda (2020), Zlepšovanie bezpečnosti oznamovateľov. Správa o vyšetrovaní vykonávania smernice o oznamovateľoch (Ökad trygghet för visselblåsare. Betänkande av Utredningen om genomförande av visselblåsardirektivet) ( https://www.regeringen.se/49f2d1/contentassets/8da2073fda1645ec946ca4eca8bd6b6a/okad-trygghet-for-visselblasare-sou-2020-38.pdf ). Švédska vláda (2021), Inštitút pre ľudské práva (Institutet för mänskliga rättigheter) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/proposition/2021/03/prop.-202021143/ ). Švédska vláda (2021), Príspevok Švédska k Správe o právnom štáte 2021. Švédska vláda (2021), Protikorupčný akčný plán na roky 2021 – 2023 (Ett utvecklat arbete mot korruption i den offentliga förvaltningen Handlingsplan mot korruption 2021–2023) ( https://www.regeringen.se/4affa7/globalassets/regeringen/dokument/finansdepartementet/handlingsplan-mot-korruption/handlingsplan-mot-korruption-20212023.pdf ). Švédska vláda (2021), Vládny návrh zákona 202/21:143 – Inštitút pre ľudské práva (Regeringens proposition 2020/21:143 Institutet för mänskliga rättigheter) ( https://www.regeringen.se/495aa6/contentassets/95a2941f3c074cbcafebcd6746631989/institutet-for-manskliga-rattigheter.pdf ). Švédska vláda (2021), Zvýšená podpora médií a demokracie v rozpočte verejnej správy (Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Švédsky protikorupčný inštitút (2020), Odsúdenia za korupciu vo Švédsku 2020 (Mutbrottsdomar i Sverige 2020) ( http://3afvm642sqoq9muh73hsqhtz-wpengine.netdna-ssl.com/wp-content/uploads/2021/02/Mutbrottsdomar-i-Sverige-2020.pdf ).

Švédsky protikorupčný inštitút (Institutet Mot Mutor) (2020), Kódex obchodného správania ( https://www.institutetmotmutor.se/en/ ). Transparency International (2020), Správa o vývoze korupcie ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), Index vnímania korupcie (2020), ( https://www.transparency.org/en/cp/2020/index/nzl ). Únia občianskych slobôd pre Európu (2021), Príspevok od Únie občianskych slobôd k Správe o právnom štáte 2021 – príspevok obhajcov občianskych práv. Ústavný výbor (2021), dočasný zákon o ochorení COVID-19 – stanovisko 2020/21 KU6y (En tillfällig covid-19-lag) ( https://data.riksdagen.se/fil/20BFF67F-6080-422A-9546-DBF3F425CB80 ) . Ústavný výbor (2021), Správa 2020/21:KU20 ( https://www.riksdagen.se/sv/aktuellt/2021/jun/3/kus-granskning-av-regeringen-ar-klar/ ). Valné zhromaždenie OSN (2020), Správa pracovnej skupiny o všeobecnom partnerskom preskúmaní – Švédsko ( https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G20/069/40/PDF/G2006940.pdf?OpenElement ). Príloha II: Návšteva Švédska Útvary Komisie v marci 2021 uskutočnili virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Protikorupčný inštitút ·Úrad pre verejnú správu ·Obhajcovia občianskych práv ·Vyšetrovací výbor pre nezávislosť súdov ·Rada pre legislatívu ·Úrad pre ekonomické trestné činy ·Ministerstvo kultúry ·Ministerstvo financií ·Ministerstvo spravodlivosti ·Ministerstvo práce ·Národná správa súdov

·Úrad parlamentného ombudsmana ·Úrad predsedu vlády ·Úrad pre tlač a vysielanie ·Ombudsman pre tlač ·Prokuratúra ·Sekretariát ústavného výboru ·Najvyšší správny súd ·Najvyšší súd ·Švédske združenie sudcov ·Švédska advokátska komora ·Švédske združenie novinárov ·Transparency International Švédsko * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví

·EuroCommerce ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske občianske fórum ·Európska federácia novinárov ·European Partnership for Democracy ·Európske fórum mládeže ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Medzinárodná komisia právnikov ·Medzinárodná federácia pre ľudské práva ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Medzinárodný tlačový inštitút ·Netherlands Helsinki Committee ·Open Society European Policy Institute ·Philanthropy Advocacy ·Protection International ·Reportéri bez hraníc