SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Priebežné hodnotenie spoločného programu výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora BONUS /* COM/2015/034 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Priebežné hodnotenie spoločného programu výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora BONUS 1. ÚVOD Táto správa obsahuje výsledky priebežného hodnotenia v súlade s článkom 13 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 862/2010/EÚ o účasti Únie v spoločnom programe výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora (BONUS) vykonávanom niekoľkými členskými štátmi. V rozhodnutí sa od Komisie vyžaduje, aby vykonala priebežné hodnotenie programu BONUS najneskôr do 31. decembra 2014 s cieľom posúdiť pokrok v oblasti plnenia cieľov stanovených v rozhodnutí, ako aj navrhnúť odporúčania na ďalšie zvýšenie integrácie, kvality a účinnosti vykonávania (vrátane vedeckej, riadiacej a finančnej integrácie). V priebežnom hodnotení sa tiež posúdi, do akej miery sú finančné príspevky zúčastnených štátov[1] primerané vzhľadom na dopyt zo strany ich vnútroštátnych výskumných komunít. Priebežné hodnotenie programu BONUS vykonala nezávislá skupina zložená z piatich expertov a ich zistenia sú uvedené v podrobnej hodnotiacej správe[2]. V tejto správe sú zhrnuté hlavné závery priebežného hodnotenia a obsahuje aj pripomienky Komisie. 2. KONTEXT A PREHĽAD PROGRAMU BONUS Baltské more je unikátne: z polovice uzatvorené, je jedným z najväčších brakických vodných útvarov na svete, čiastočne zamrznuté, obklopené deviatimi štátmi, z ktorých osem je členských štátov EÚ. Životné prostredie Baltského mora je vážne ovplyvnené mnohými tlakmi, prírodnými tlakmi a tlakmi spôsobenými ľudskou činnosťou. Tieto vplyvy zahŕňajú znečisťujúce látky, napr. chemické zbrane uložené na dne a zlúčeniny ťažkých kovov. Aj vysoký obsah živín súvisí s mŕtvymi zónami s vyčerpaným kyslíkom, vodnými kvetmi a vplyvmi na prirodzene sa vyskytujúce živočíchy a rastliny. Jedinečná biodiverzita regiónu Baltského mora bola ďalej ovplyvnená zavedením neendemických nepôvodných organizmov, rybárstvom, námornou dopravou, činnosťami na mori, zmenami počasia, rastúcimi ekonomikami s čoraz intenzívnejšími poľnohospodárskymi postupmi a rozširujúcim sa pobrežným obyvateľstvom. Tieto tlaky závažným spôsobom znížili schopnosť Baltského mora poskytovať udržateľné tovary a služby, od ktorých je tento región závislý priamo, ako aj z hľadiska sociálnych, kultúrnych a ekonomických výhod. Európska rada v roku 2007 zdôraznila obavy týkajúce sa stavu životného prostredia v Baltskom mori vyjadrené v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúcom sa stratégie Európskej únie pre región Baltického mora[3]. Veda sa týmito výzvami môže zaoberať a môže poskytovať riešenia naliehavých environmentálnych problémov v Baltskom mori. Preto bolo potrebné kvalitatívne a kvantitatívne zintenzívniť výskum v baltskom regióne prostredníctvom prípravy a realizácie plne integrovaného prístupu, ktorým sa príslušné výskumné programy všetkých štátov hraničiacich s Baltským morom môžu zracionalizovať a zamerať na riešenie zložitých a naliehavých otázok koordinovaným, efektívnym a účinným spôsobom. Rada v reakcii na túto situáciu a po predchádzajúcom pokroku pri dosahovaní väčšej integrácie výskumu podporovanej nástrojom ERA-NET[4] v období rokov 2003 až 2008 a nástrojom ERA-NET Plus v období rokov 2007 až 2012 vyzvala Komisiu, aby predložila návrh iniciatívy podľa článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (predtým článok 169 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva) pre región Baltského mora, ktorá EÚ umožní zapojiť sa do výskumných programov, ktoré spoločne realizujú viaceré členské štáty. Cieľom iniciatív na základe článku 185 je dosiahnuť trvalú integráciu národných výskumných programov na prekonanie roztrieštenosti a integráciu na vedeckej, finančnej a riadiacej úrovni. Program BONUS bol zriadený po prijatí rozhodnutia[5] Európskeho parlamentu a Rady ako spoločný podnik na základe článku 185 zahŕňajúci Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litvu, Poľsko, Fínsko a Švédsko (ďalej len „zúčastnené štáty“) s účasťou EÚ. Celkovým cieľom programu BONUS je zvýšiť „výskumnú kapacitu regiónu Baltského mora s cieľom podporiť prípravu a vykonávanie účelových predpisov, politík a postupov riadenia, účinne reagovať na významné environmentálne a základné spoločenské problémy, ktorým tento región čelí a bude čeliť v nadchádzajúcich rokoch, a zlepšiť efektívnosť a účinnosť fragmentovaného prístupu k environmentálnemu výskumu v regióne Baltského mora a jeho plánovania prostredníctvom integrácie výskumných činností v systéme Baltského mora do trvalého, kooperačného, interdisciplinárneho, dobre integrovaného a zacieleného multinárodného programu. Program BONUS takisto prispeje k zriadeniu a vytvoreniu štruktúry EVP v regióne Baltského mora“[6]. Na dosiahnutie tohto cieľa musí program BONUS vytvoriť strategický výskumný plán vychádzajúci z príslušných politík, zvýšiť integráciu a koordináciu medzi cezhraničnými a medziodvetvovými verejnými výskumnými programami, zvýšiť výskumné kapacity baltských štátov s menej intenzívnym výskumom, stanoviť vhodné postupy uplatňovania spoločného riadiaceho právneho subjektu a riadiacej štruktúry a spustiť medzitematické, strategicky orientované a multipartnerské spoločné výzvy na predkladanie návrhov. BONUS je program v objeme 100 miliónov EUR s maximálnym finančným príspevkom Európskej únie vo výške 50 miliónov EUR, ktorému v rámci tohto limitu zodpovedajú príspevky jednotlivých zúčastnených štátov. Až 25 % príspevkov jednotlivých členských štátov môže byť poskytnutých ako vecný príspevok vo forme infraštruktúry poskytovanej bezplatne pre príjemcov v rámci projektov programu BONUS. Program BONUS realizuje Európske zoskupenie hospodárskych záujmov (BONUS EEIG) so sídlom v Helsinkách. Sekretariát je zodpovedný za administratívne, finančné a zmluvné riadenie a podlieha riadiacemu výboru. Riadiaci výbor tvoria zástupcovia všetkých zúčastnených štátov a je najvyšším riadiacim orgánom programu. Riadiaci výbor prijíma rozhodnutia a riadi činnosť sekretariátu. Komisia má v rámci tohto orgánu štatút stáleho pozorovateľa. V rozhodnutí sa vyžaduje vykonávanie programu BONUS v dvoch fázach: počiatočnej strategickej fáze a nasledujúcej vykonávacej fáze. V rámci počiatočnej strategickej fázy zoskupenie BONUS EEIG vytvorilo strategický výskumný plán a dohodlo potrebné podrobné spôsoby vykonávania. Tieto spôsoby sa vo všeobecnosti riadia programom RP7 a týkajú sa pravidiel pre finančné hospodárenie, miery financovania a požiadavky na podávanie správ, ktoré sú stanovené v dohode o vykonávaní uzavretej medzi Komisiou a BONUS EEIG v októbri 2012 po vykonaní predbežného auditu spôsobilosti zoskupenia BONUS EEIG riadiť program a následné opatrenia po vydaní kritických odporúčaní. Uzatvorením dohody o vykonávaní sa začala vykonávacia fáza programu BONUS. Vykonávacia fáza musí trvať aspoň 5 rokov do októbra 2017 a zahŕňa hlavne uverejňovanie výziev, výber návrhov a podporu projektov spoločného výskumu. Medzi ďalšie činnosti patrí šírenie, pravidelná aktualizácia strategického výskumného plánu, prepojenie s vedou, spolupráca a výmena najlepších postupov s príslušnými vedeckými komunitami v ostatných európskych morských oblastiach. V novembri 2012 uverejnil program BONUS svoje prvé výzvy v oblastiach „Viable ecosystem“ (životaschopný ekosystém) a „Innovation“ (inovácia). Po vyhodnotení prihlášok bolo na poskytnutie podpory odporučených 7 projektov prihlásených v rámci výzvy „Viable ecosystem“[7] a 13 projektov prihlásených v rámci výzvy „Innovation“[8]. Granty v rámci výzvy „Viable ecosystem“ boli vyplatené na začiatku roka 2014 a v rámci výzvy „Innovation“ boli vyplatené neskôr v roku 2014. Tretia výzva v oblasti „Sustainable ecosystem services“ (udržateľné ekosystémové služby) bola uverejnená v januári 2014 a ako taká nebola predmetom tohto hodnotenia. Uskutočnili sa rôzne podujatia zamerané na šírenie informácií vrátane spolupráce s programom pre región Baltského mora[9] Helsinskej komisie (HELCOM)[10] a Európskym parlamentom. 3. PRIEBEŽNÁ HODNOTIACA SPRÁVA NEZÁVISLEJ EXPERTNEJ SKUPINY A PRIPOMIENKY KOMISIE V správe sa hodnotí pokrok programu BONUS pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 2 a v prílohe I uvedeného rozhodnutia, ako aj rozsah integrácie, kvalita a účinnosť vykonávania. Komisia považuje metodiku, ktorú použila expertná skupina, za správnu. Hlavné zdroje údajov použitých na posudzovanie tvorili dokumenty týkajúce sa programu BONUS, súvisiacich politík EÚ a iných programov súvisiacich s programom pre región Baltského mora. Rozhovory sa uskutočnili aj so širokým okruhom vnútorných a kľúčových zainteresovaných strán. Umožnili vytvoriť trianguláciu údajov a prispeli teda k spoľahlivým záverom. Napríklad, expertná skupina sa ako pozorovateľ zúčastnila na zasadnutí riadiaceho výboru programu BONUS, čo jej umožnilo potvrdiť, že výskumné projekty sa vyberú správne iba na základe poradového zoznamu zostaveného na základe excelentnosti v súlade s výsledným skóre, ku ktorému v súlade s pravidlami RP7 dospeli nezávislí expertní hodnotitelia. Keďže v čase priebežného hodnotenia bolo vo vykonávacej fáze príliš skoro na vyvodzovanie záverov z výskumu podporovaného programom BONUS, je logické, že predbežné závery boli vyvodené z rozsahu podporeného výskumu a z výsledkov výskumných grantov v podobných oblastiach podporovaných predchádzajúcimi nástrojmi ERA-NET. V oddieloch 3.1 až 3.5 sa uvádza zhrnutie záverov expertov v rámci hodnotiacej správy a stanovisko Komisie k nim je vyjadrené v oddiele 4. 3.1 Relevantnosť Ciele programu BONUS boli stanovené v reakcii na viaceré prírodné tlaky a tlaky spôsobené ľudskou činnosťou, ktoré vážne poškodzujú stav životného prostredia v Baltskom mori a jeho možnosti udržateľne poskytovať tovary a služby, od ktorých závisí daný región. Vďaka nariadeniu došlo v posledných rokoch k zlepšeniu životného prostredia v oblasti Baltského mora, nie však takému, aké sa očakávalo, a špecifickým znakom Baltského mora stále zostávajú toxické vodné kvety, mŕtve zóny s vyčerpaným kyslíkom, nepôvodné druhy, vyčerpané zdroje rybolovu a preplnený námorný priestor. Baltické more je takmer úplne uzatvorené s nízkou mierou recirkulácie a komplexnými vzájomnými závislosťami medzi ekosystémami, ľudskými činnosťami, pevninou a morom. V hodnotiacej správe sa zdôrazňuje pretrvávajúci význam integrovaného prístupu programu BONUS. Zdôrazňuje sa, že zapojenie všetkých pobaltských štátov je nevyhnutné, pretože podporuje spoločné porozumenie a koordinované opatrenia na riešenie výziev, ktorým čelí Baltské more. V reakcii na to uskutočnil program BONUS rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a po dohode so všetkými zúčastnenými stranami vytvoril strategický výskumný plán vychádzajúci z príslušných politík, v ktorom sa stanovujú základné potreby a priority výskumu, ktoré treba riešiť na zlepšenie životného prostredia v Baltskom mori a na umožnenie udržateľného rozvoja, ktorým sa podporia ekonomiky pobaltských štátov. Strategický výskumný plán[11] bol aktualizovaný v januári 2014 po skončení ďalšej rozsiahlej konzultácie so zainteresovanými stranami. Program BONUS pokračuje v riešení otázky predtým roztriešteného regionálneho plánovania environmentálneho výskumu a zriadil trvalý, kooperačný, interdisciplinárny a nadnárodný výskumný program. Poskytuje znalosti na podporu vedeckého riadenia a udržateľného rozvoja pre lepšiu budúcnosť Baltského mora. Integrácia národných výskumných programov, ktorá sa dosiahla v rámci programu BONUS, bola možná po desiatich rokoch čoraz užšej spolupráce podporovanej predchádzajúcimi nástrojmi ERA-NET. Skupina celkovo konštatuje, že pôvodné ciele, ktoré odôvodnili vytvorenie programu BONUS, sú aj naďalej relevantné a vykonávaním strategického výskumného programu sa podporí výskum a inovácie, ktoré budú aj naďalej riešiť pretrvávajúce výzvy, ktorým čelí Baltské more. 3.2 Efektívnosť V hodnotiacej správe sa konštatuje, že program BONUS dosiahol vysokú úroveň nadnárodnej vedeckej integrácie prostredníctvom spoločného stanovenia tém výskumu a spoločného vyhodnocovania návrhov projektov založeného na excelentnosti, ktoré vykonávajú nezávislí experti bez ohľadu na štátnu príslušnosť. Týmto prístupom, ako aj s činnosťami zameranými na vytváranie sietí, sa vytvorila nadnárodná výskumná „komunita“, ktorá prispela k podstatnému odstráneniu roztrieštenosti výskumu týkajúceho sa Baltského mora a k lepšej integrácii národných výskumných programov. V hodnotiacej správe sa zistilo, že prevádzkové riadenie BONUS EEIG sa riadi komplexným a primeraným súborom postupov. Finančný dohľad zabezpečuje výkonný riaditeľ a kvalifikovaný finančný manažér. BONUS EEIG sa považuje za zoskupenie fungujúce účinne ako špecializovaná vykonávacia štruktúra prevádzkového riadenia a zabezpečovania uplatňovania spoločných pravidiel financovania. Na základe rozhovorov a pozorovaní sa riadiaci výbor považoval za efektívny, s dôverou medzi jeho členmi a konštruktívnym prístupom k riešeniu problémov. Komisia sa zúčastňuje ako pozorovateľ v rámci riadiaceho výboru a jej pripomienky sa považovali za hodnotné v záujme podpory konštruktívnych rokovaní v rámci právneho rámca programu BONUS. Spoločné pravidlá financovania a jeden rozpočet pre každú výzvu programu BONUS na predkladanie výskumných návrhov zabezpečujú finančnú integráciu. Projekty sa vyberajú na základe centralizovaného vyhodnocovania, ktoré vykonávajú nezávislí experti, uplatňujúc pritom pravidlá RP7 výhradne na základe zoznamu zoradeného podľa dosiahnutého skóre bez prihliadania na iné faktory, napríklad národné kvóty. V čase správy Európska únia a zúčastnené štáty spoločne podporili 20 výskumných projektov v hodnote 32 miliónov EUR, ktoré sa zaoberajú dôležitými témami, ako je redukcia obohacovania živinami z pobrežia, podpora udržateľného rybolovu, podpora lepšieho monitorovania morského prostredia a vplyvy kombinovaných námorných činností. Po tretej výzve sa v súčasnosti finalizujú granty na podporu ďalších projektov, ktoré boli úspešne vyhodnotené nezávislými expertmi uplatňujúc pravidlá RP7, a až do ukončenia programu BONUS v roku 2017 sa budú uverejňovať dodatočné výzvy. V rámci výzvy „Innovation“ tvorili podniky 25 % úspešných príjemcov a 16 % z nich bolo malých a stredných podnikov. V rámci výzvy „Viable ecosystem“ však v dôsledku prístupu založeného viac na základnom výskume predstavovali malé a stredné podniky iba 3 % úspešných príjemcov, a preto je potrebné prijať opatrenia na zvýšenie ich účasti. Vzhľadom na rozsah podporovaných projektov a výsledky súvisiaceho výskumu, ktoré podporovali nástroje ERA-NET , sa v hodnotiacej správe konštatuje, že podľa očakávaní bude kvalita výskumu podporovaného programom BONUS vysoká a bude sa vo veľkej miere citovať. Hodnotiaca správa ocenila aktívnu komunikačnú politiku programu, prostredníctvom ktorej sa pravidelne uverejňujú informačné bulletiny, bulletiny a špecifické oznámenia. Program BONUS sa zapája do relevantných organizácií, napr. HELCOM, JPI Oceans[12] a ICES[13]. Program BONUS je tiež často hlavným rečníkom v rámci podujatí týkajúcich sa morského výskumu a iných podujatí týkajúcich sa výskumnej spolupráce, napr. pri príležitosti Európskeho námorného dňa, na konferencii EurOcean a na konferencii fóra stratégie EÚ pre región Baltského mora. BONUS EEIG skúmalo účinnosť svojich aktivít v oblasti šírenia a tieto výsledky použije na to, aby boli jeho aktivity lepšie zacielené a aby sa zvýšil osvetový dosah jeho oznámení s cieľom maximalizovať vplyv. Vplyv programu BONUS sa pravdepodobne zvýši jeho politike otvoreného prístupu k údajom a využívaniu verejne dostupných databáz pre metaúdaje, ktoré umožnia širšiu dostupnosť výsledkov a lepšie pochopenie mechanizmov, ktoré ohrozujú životné prostredie Baltského mora. Program BONUS podporuje Klub mladých vedcov (Young Scientist Club) podujatiami na podporu širších kariérnych zručností, napr. zručností týkajúcich sa prezentácie výskumu publiku, ktoré nie je zložené z vedcov. Takéto podujatia podporujú schopnosť výskumných pracovníkov zapojiť sa do širšej komunity a následne zvýšiť vplyv svojej práce. Záväzky vnútroštátneho financovania zúčastnených štátov boli dané na začiatku programu BONUS na celé obdobie jeho trvania. Niektoré zúčastnené štáty vyčlenili viac finančných prostriedkov než iné. Skúsenosti z prvých výziev v rámci programu BONUS poukazujú na nesúlad medzi vyčlenenými finančnými prostriedkami jednotlivých štátov a príslušnými finančnými prostriedkami potrebnými na podporu úspešných národných príjemcov na základe výsledkov jednotlivých hodnotení. V niektorých prípadoch vnútroštátne finančné prostriedky nie sú dostatočné na podporu potrieb úspešných národných príjemcov. Doteraz sa to riešilo prostredníctvom pružného presunu od zúčastnených štátov, ktoré poskytli dodatočné finančné prostriedky. Určenie takýchto individuálnych prípadov však spôsobovalo neistotu a odďaľovalo čas potrebný na udelenie grantu. Ďalšia otázka sa týka podielu vecných príspevkov členských štátov na program BONUS vo forme infraštruktúry poskytovanej bezplatne pre príjemcov v rámci projektov programu BONUS. Podľa prognóz BONUS EEIG mala hodnota vecných príspevkov predstavovať 25 % celkových príspevkov jednotlivých štátov, čo je maximálna hodnota povolená v rozhodnutí. Z prvých ukazovateľov však vyplýva, že členské štáty poskytli menej vecných príspevkov vo forme infraštruktúry, než sa očakávalo. Ak bude táto situácia pokračovať, plánované príspevky v hotovosti zúčastnených štátov nebudú postačovať a budú sa musieť zvýšiť, aby sa kompenzoval uvedený deficit. 3.3 Účinnosť Na sekretariáte programu BONUS je zamestnaných sedem osôb a v hodnotiacej správe sa to hodnotí ako dostatočné na riadenie programu s obmedzenou voľnou kapacitou v prípade ochorenia, dovolenky atď. Prevádzkové náklady programu BONUS sú obmedzené na 5 miliónov EUR v rámci rozhodnutia a v hodnotiacej správe sa uvádza, že v prípade, keď majú predstavovať 5 % celkových nákladov, ide o dobrú hodnotu. V hodnotiacej správe sa tiež uvádza, že zúčastnené štáty poskytujú dodatočné zdroje sekretariátu nad rámec štruktúry programu BONUS podľa článku 185 na podporu dodatočných činností, napr. pracovných seminárov, uverejňovania a šírenia. Preto 5 miliónov EUR úplne nepokrýva všetky činnosti súvisiace s fungovaním programu BONUS. Keby sa prihliadalo na dodatočné činnosti, ktoré nespadajú pod článok 185, úplné prevádzkové náklady by sa priblížili k 7 miliónom EUR, čo je podobné podielu nákladov na riadenie, ktoré sa uplatňujú v rámci výskumných projektov EÚ. V hodnotiacej správe sa uvádza, že strategická fáza trvala dlhšie než plánovaných 18 mesiacov, najmä v dôsledku ťažkostí pri formulácii podrobných spôsobov vykonávania v rámci potrebného právneho rámca, na ktorom by sa mohli dohodnúť všetky dotknuté strany. Priemerný podiel príslušných národných finančných prostriedkov vyčlenených na výskum poskytovaných prostredníctvom programu BONUS sa v hodnotiacej správe odhaduje na 14 %. V hodnotiacej správe sa uvádza, že spravovanie finančných príspevkov jednotlivých členských štátov osobitne vnútroštátnou financujúcou inštitúciou[14] je zbytočne zložité. V dôsledku toho musí BONUS EEIG v rámci každej výzvy uzatvárať osobitné dohody o financovaní s každou vnútroštátnou finacujúcou inštitúciou, aby sa zabezpečili správne platby vnútroštátnych finančných prostriedkov, uplatňovanie spoločných pravidiel financovania a aby sa zabezpečili audítorské právomoci. Vnútroštátne financujúce inštitúcie spravujú svoje platby pre svojich príslušných príjemcov v súlade s dohodou o financovaní. Tým sa znásobujú finančné toky a ich správa. Na úrovni projektov dostáva každý príjemca financie z 2 tokov a musí zasielať dve správy, jedna zoskupeniu BONUS EEIG, a jednak na vnútroštátnej úrovni. Je zrejmé, že riadiť viaceré toky financovania týmto spôsobom v rámci integrovaného programu nie je efektívne. V porovnaní s inými iniciatívami na základe článku 185 je program BONUS malý. Administratívne požiadavky sú však bez ohľadu na veľkosť príslušného financovania podobné. Z toho vyplýva, že administratívne zaťaženie programu BONUS je v porovnaní s jeho veľkosťou relatívne vysoké. 3.4 Pridaná hodnota EÚ V hodnotiacej správe sa uvádza, že Pobaltie je komplexné prostredie s mnohými vzájomne prepojenými aktérmi v rôznych oblastiach od dopravy, cestovného ruchu, rybolovu, plánovania a poľnohospodárstva. Baltské more je takmer uzavreté prostredie, v ktorom bude potrebné uplatňovať zásady obehového hospodárstva, aby sa zabezpečil dlhodobý udržateľný rozvoj. Baltské more je zväčša obklopené členskými štátmi EÚ, preto ide o región, na ktorý majú makroregionálne koordinované opatrenia EÚ, akým je program BONUS, veľký vplyv. Zásahy EÚ prispievajú k odstraňovaniu roztrieštenosti a uľahčujú vytváranie kritického množstva znalostí a finančných zdrojov na riešenie výziev, ktorým čelí Baltské more. Príspevkami zúčastnených štátov sa investície EÚ priamo zvýšili o 50 %. Z hodnotiacej správy vyplýva, že ciele programu BONUS by sa bez zásahu EÚ nedosiahli. V hodnotiacej správe sa uvádza, že v rámci programu BONUS sa vytvoril účinný mechanizmus spolupráce prostredníctvom memoránd o porozumení s cieľom umožniť účasť subjektom z Ruskej federácie bez akejkoľvek podpory EÚ. Komisia sa domnieva, že táto účasť je mimoriadne cenná z hľadiska uľahčenia spoločných prístupov k riešeniu otázok, ktoré sú v oblasti Baltského mora predmetom veľkého záujmu EÚ 3.5 Koherentnosť Program BONUS je prierezová iniciatíva určená pre rôzne výzvy, ktorým čelí Baltské more. Hodnotiaca správa sa vzťahuje na dôležitý príspevok programu BONUS k stratégii EÚ pre oblasť Baltského mora a jej cieľu „záchrany tohto mora“. Program BONUS sa napríklad výslovne uvádza v správach Komisie „o riadení makroregionálnych stratégií“[15], „o pridanej hodnote makroregionálnych stratégií“[16], „o vykonávaní stratégie EÚ pre región Baltského mora“[17] a v oznámení „o stratégii Európskej únie pre región Baltského mora“[18]. Program BONUS podporuje aj inovácie, ktoré prispievajú k podpore udržateľného „modrého hospodárstva“ v súlade s cieľmi oznámenia Komisie s názvom „Modrý rast: príležitosti pre udržateľný rast v morskom a námornom odvetví“[19] a osobitným odkazom na program BONUS v pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom „Program udržateľného modrého rastu pre región Baltského mora“[20]. Uznáva sa, že program BONUS prispieva k udržateľnému rybolovu v Baltskom mori v súlade so spoločnou rybárskou politikou EÚ[21]. Program BONUS sa venuje aj rozhraniu pevnina/more a podporuje vytvorenie spoločných prístupov k meraniu „dobrého environmentálneho stavu“ v súlade s rámcovou smernicou EÚ o morskej stratégii[22]. Program BONUS je v súlade s prácou Helsinskej komisie (HELCOM) a so správou Helsinského dohovoru, ktorý je hlavnou medzinárodnou dohodou na ochranu morského prostredia Baltského mora. Program BONUS je pozorovateľom v rámci tohto orgánu a v hodnotiacej správe sa zdôrazňuje význam výskumu v rámci programu BONUS pri vykonávaní akčného plánu HELCOM pre Baltské more. 4. ZÁVER Hodnotenie sa považuje za spoľahlivé a odzrkadľuje výsledok logickej analýzy na základe vhodnej metodiky, ktorú vykonala skupina vysokokvalifikovaných expertov. Na tomto základe sa Komisia domnieva, že program BONUS postupne dosahuje svoje ciele a úspešne vytvoril integrovaný program výskumu a vývoja na riešenie výziev, ktorým čelí Baltské more. Program BONUS odstraňuje roztrieštenosť výskumných programov, spája rôzne zručnosti a toto úsilie zameriava na vytvorenie základných znalostí a inovačných riešení na zvládnutie environmentálnych problémov v Baltskom mori. Je potrebné poznamenať, že vzhľadom na prierezový charakter programu BONUS a rôzne štruktúry financovania výskumu v zúčastnených štátoch je ťažké jasne vyčísliť podiel vnútroštátnych zdrojov vyčlenených v rámci programu BONUS. Makroregionálny prístup programu BONUS k Pobaltiu a jeho spádovým povodiam umožnil silnejší vplyv, než aký mohol dosiahnuť širší program zameraný na EÚ ako celok. Vytvorenie užších prepojení medzi programom BONUS a programom pre región Baltského mora tento vplyv zvyšuje a je v súlade s cieľmi programu Horizont 2020[23], ktorého zámerom je takisto ďalej posilniť synergie medzi výskumom a európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi. Program BONUS zahŕňa plánovanie výskumu, podporuje vytvorenie Európskeho výskumného priestoru a prispieva k viacerým kľúčovým politikám, najmä: stratégii EÚ pre región Baltského mora, rámcovej smernici EÚ o morskej stratégii, spoločnej rybárskej politike EÚ a akčnému plánu HELCOM pre Baltské more. A hoci sa dosiahla trvalá integrácia s mimoriadne vysokou úrovňou v oblasti vedy a riadenia, objavili sa problémy pri finančnej integrácii. Na zlepšenie potenciálnych výsledkov programu BONUS hodnotiaca správa odporúča: 1. Vypracovať syntézu výskumu podporovaného programom BONUS od jeho začiatku ako nástroja ERA-NET po súčasnosť ako programu na základe článku 185. Týmto zhrnutím by sa mali zdôrazniť výsledky a vplyvy. 2. Prechod na spoločné využívanie vnútroštátnych fondov na zníženie počtu a zložitosti v dôsledku rôznych tokov financovania. Tým by sa zabezpečilo efektívnejšie riadenie, skrátil čas potrebný na udelenie grantu a odstránili problémy spojené s uplatňovaním spoločných pravidiel financovania v rámci vnútroštátnych orgánov. 3. Prijať opatrenia na zvýšenie poskytovania vecných príspevkov vo forme infraštruktúry pre projekty programu BONUS. Vnútroštátne orgány by mohli napríklad poskytnúť stimuly, ktorými by čiastočne subvencovali poskytovanie infraštruktúry programu BONUS. Ak sa poskytovanie vecných príspevkov vo forme infraštruktúry nebude dať zvýšiť, budú potrebné ďalšie finančné príspevky jednotlivých členských štátov v hotovosti, aby sa zabezpečilo úplné vykonávanie programu BONUS. 4. Prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby projekty programu BONUS vytvárali synergie a siete s inými projektmi a iniciatívami v regióne Baltského mora. 5. Zvýšiť súčinnosť medzi poradným výborom programu BONUS a riadiacim výborom, napríklad virtuálnymi online stretnutiami. 6. Zamerať komunikáciu, ktorá vyzdvihuje vplyvy programu BONUS, na potreby konkrétnych skupín zainteresovaných strán: inštitúcie, dohovory, politiky, generálne riaditeľstvá Komisie, ministerstvá a regionálne orgány vrátane tých, ktoré sú zodpovedné za regionálny rozvoj. 7. Zúčastnené štáty a Komisia by mali posilniť strategickú komunikáciu o potenciáli výsledkov výskumu financovaného v rámci programu BONUS pre politiku s jednotlivými zúčastnenými generálnymi riaditeľstvami a v rámci programu Horizont 2020. Zúčastnené štáty by mali zvýšiť svoju informovanosť o vplyve programu BONUS na ich národné programy v širšom meradle, napr. vzhľadom na riadenie rybolovu, regionálny rozvoj, rozvoj pobrežnej zóny, poľnohospodárstvo atď. 8. Zlepšiť monitorovanie programu BONUS prostredníctvom systematickejšieho získavania a analýzy údajov o výsledkoch a vplyvoch programu BONUS, napr. prostredníctvom zabezpečenia efektívneho preskúmania stanovísk zainteresovaných strán a sledovania vývoja v oblasti celkovej výšky a podielu vnútroštátnych finančných prostriedkov poskytovaných v rámci programu BONUS. 9. Zacieliť informovanie o výzvach na predkladanie návrhov na malé a stredné podniky a poskytovať dodatočnú podporu žiadostiam malých a stredných podnikov a uľahčiť ich začlenenie do rozvíjajúcich sa projektových konzorcií. Komisia prijíma tieto odporúčania, ktoré na základe primeranej analýzy a správnej metodiky považuje za odôvodnené. Odporúčania budú začlenené do rokovaní medzi Komisiou a BONUS EEIG a ich vykonávanie sa bude sledovať v rámci dohľadu Komisie nad programom BONUS. Odporúčania 2 a 3 týkajúce sa poskytovania vnútroštátnych finančných prostriedkov sa považujú za osobitne dôležité. Výsledkom oddeleného spravovania vnútroštátnych finančných prostriedkov pre domácich príjemcov bola menej efektívna štruktúra. Absencia „skutočného spoločného fondu“ na združenie vnútroštátnych finančných prostriedkov predstavuje riziko, že k dispozícii nebude dostatočné množstvo vnútroštátnych finančných prostriedkov na podporu úspešných príjemcov z určitých krajín v rámci neskorších výziev programu BONUS. Aby sa tomu zabránilo, musia byť zúčastnené štáty schopné zaistiť dostupnosť dostatočného množstva vnútroštátnych finančných prostriedkov na podporu všetkých príjemcov v rámci úspešných projektov programu BONUS. Z prvých ukazovateľov takisto vyplýva možná nedostatočná hodnota poskytnutých vecných príspevkov vo forme infraštruktúry. Každý nedostatok sa bude musieť riešiť, buď poskytnutím väčšieho množstva vecných príspevkov vo forme infraštruktúry bezplatne v rámci projektov programu BONUS, alebo zvýšením príspevkov jednotlivých členských štátov v hotovosti. V opačnom prípade dôjde k tomu, že sa nezrealizujú všetky projekty programu BONUS, ktorých hodnota podľa očakávania predstavuje 100 miliónov EUR, čo by bolo závažným problémom. V súlade s týmito odporúčaniami sa Komisia bude snažiť aj o systematickejšie získavanie a analýzu príslušných údajov s cieľom zlepšiť monitorovanie vplyvov programu BONUS a posilní komunikáciu týkajúcu sa relevantných výsledkov s príslušnými útvarmi v rámci Komisie. Komisia ďakuje expertnej skupine za jej správu po priebežnom hodnotení programu BONUS. [1] Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/download.do?documentId=12453881. [3] KOM(2009) 248 v konečnom znení z 10. júna 2009. [4] Nástroj financovania RP7 na podporu vytvárania sietí národných výskumov http://cordis.europa.eu/fp7/coordination/about-era_en.html. [5] 862/2010/EÚ z 22. septembra 2010. [6] Oddiel I prílohy I k rozhodnutiu 862/2010/EÚ. [7] http://www.bonusportal.org/bonus_projects/viable_ecosystem_projects_2012. [8] http://www.bonusportal.org/bonus_projects/innovation_projects. [9] http://eu.baltic.net/. [10] Komisia pre ochranu prostredia Baltského mora –Helsinská komisia; http://helcom.fi/. [11] http://www.bonusportal.org/files/2981/Publication_No._14.pdf. [12] Iniciatívy spoločnej tvorby programov Zdravé a produktívne moria: http://www.jpi-oceans.eu/. [13] Medzinárodná rada pre výskum mora: http://www.ices.dk. [14] Možnosť samostatnej správy vnútroštátnych finančných prostriedkov vyplýva z oddielu 3.4 prílohy I k uvedenému rozhodnutiu, kde sa uvádza, že „zúčastnený štát sa môže rozhodnúť spravovať svoje vlastné vnútroštátne finančné prostriedky a venovať svoj príspevok v hotovosti výlučne na domáci výskum, ktorý sa vyberie na centrálnej úrovni, alebo môže ponechať správu svojho príspevku v hotovosti centrálne na sieť BONUS EEIG“. [15] COM(2014) 284, máj 2014. [16] COM(2013) 468, jún 2013. [17] KOM(2011) 381, jún 2011. [18] COM(2012) 128, marec 2012. [19] COM(2012) 494, september 2012 a http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth/. [20] SWD(2014) 167, máj 2014. [21] http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/index_sk.htm. [22] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky. [23] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/.