[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 27.1.2011

KOM(2011) 22 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE

Súčasný stav postupu pri nadmernom deficite v členských štátocha posúdenie opatrení prijatých Cyprom, Fínskom, Bulharskom a Dánskom v reakcii na odporúčanie Rady zo 13. júla 2010 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií SEK(2011) 113 v konečnom zneníSEK(2011) 114 v konečnom zneníSEK(2011) 115 v konečnom zneníSEK(2011) 116 v konečnom znení

ÚVOD A KONTEXT

V Pakte o stabilite a raste sa od Komisie vyžaduje, aby začala postup pri nadmernom deficite (EDP) vždy, keď deficit členského štátu presiahne referenčnú hodnotu 3 % HDP ustanovenú v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Väčšina členských štátov EÚ má v súčasnosti deficit verejných financií vyšší ako referenčná hodnota 3 % HDP. Pôvod tohto často výrazného zhoršenia stavu deficitu a zadlženosti, je potrebné vnímať v kontexte bezprecedentnej celosvetovej finančnej krízy a poklesu hospodárskeho rastu v rokoch 2008 – 2009. Uznávajúc významnú úlohu rozpočtovej politiky, Komisia vo svojom európskom pláne na oživenie hospodárstva z novembra 2008, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, požadovala prijatie fiškálnych stimulov.

V októbri 2009 Európska rada, využijúc prvé známky ozdravenia hospodárstva, schválila stratégiu ukončenia rozpočtovej angažovanosti, ktorá by sa mala koordinovať vo všetkých členských štátoch v rámci konzistentného vykonávania Paktu o stabilite a raste a ktorá by mala obsahovať včasné stiahnutie fiškálnych stimulov. Za predpokladu, že v predpovediach Komisie sa bude aj naďalej uvádzať, že ozdravenie hospodárstva sa posilňuje a stáva sa samoudržateľným, mala by sa fiškálna konsolidácia vo všetkých členských štátoch EÚ začať najneskôr v roku 2011. Mali by sa zohľadniť špecifické situácie jednotlivých krajín a v mnohých krajinách by sa malo začať s konsolidáciou skôr. Fiškálna konsolidácia by navyše mala prebiehať podľa ambiciózneho harmonogramu, pričom vo väčšine členských štátov bude musieť v štrukturálnom vyjadrení výrazne prekročiť referenčnú hranicu 0,5 % HDP ročne. Nakoniec dôležité politiky sprevádzajúce ukončenie rozpočtovej angažovanosti budú zahŕňať posilnené rámce vnútroštátnych rozpočtov na podporu dôveryhodnosti konsolidačných stratégií a opatrení na podporu dlhodobej rozpočtovej udržateľnosti, ako sa zdôrazňuje v Pakte o stabilite a raste. Popritom by sa malo posilniť úsilie o štrukturálne reformy, aby sa zvýšila produktivita a podporili dlhodobé investície. Tento konsolidačný proces podporuje založenie európskeho semestra koordinácie politík a prebiehajúca reforma správy ekonomických záležitostí v EÚ.

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa potvrdilo, že reálna ekonomika preukázala v niektorých oblastiach náznaky zlepšenia, zatiaľ čo neistoty ostávajú aj naďalej. Obdobia obnovenej dôvery v návrat k rastu sa striedajú s poklesmi, čo je zapríčinené aj rizikami spojenými s trhom štátnych dlhopisov. Európske ekonomiky zažívajú rozsiahle zmeny. Finančný sektor sa ešte nevrátil k bežným podmienkam a vyskytujú sa prípady stresovej citlivosti a závislosti od štátnej podpory. V tejto súvislosti dohoda Rady pre hospodárske a finančné záležitosti pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) z 9. mája 2010 a zriadenie finančných poistiek predstavuje dôležitý krok na ochranu stability eurozóny, ako aj jednotlivých ekonomík EÚ.

Vychádzajúc z týchto skutočností Komisia 12. januára 2011 otvorila prvý európsky semester koordinácie hospodárskych politík s ročným prieskumom rastu. Európsky semester poskytne rámec pre zosúladenie harmonogramu a posúdenia programov stability a konvergenčných programov, ktoré predstavujú makroekonomické výhľady a fiškálne plány s národnými programami reforiem týkajúcimi sa pokroku smerom k cieľom stratégie Európa 2020. Ročný prieskum rastu je zameraný na integrovaný prístup, ktorý zahŕňa potrebu prísnej fiškálnej konsolidácie na posilnenie hospodárskej stability a reforiem trhu práce pre opatrenia podporujúce vyššiu zamestnanosť a rast. Všetky členské štáty, a najmä tie, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, by mali udržiavať rast verejných výdavkov pod stredným vývojovým trendom rastu HDP a pritom uprednostňovať udržateľné výdavky podporujúce rast v oblastiach, ako je výskum, vzdelávanie a energetika. Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, by si mali okrem toho stanoviť harmonogram výdavkov a širšie opatrenia, ktoré zamýšľajú prijať na odstránenie svojho nadmerného deficitu. Napokon členské štáty, ktoré čelia veľmi veľkému štrukturálnemu rozpočtovému deficitu, veľmi vysokému pomeru verejného dlhu k HDP, alebo sú vystavené značným finančným ťažkostiam, musia k realizácii potrebných krokov pristúpiť už v roku 2011. Ak hospodársky rast alebo príjmy prekračujú očakávania, mala by sa urýchliť fiškálna konsolidácia.

SÚčASNÝ STAV POSTUPU PRI NADMERNOM DEFICITE V čLENSKÝCH šTÁTOCH

V súčasnosti sa na všetky členské štáty okrem Estónska, Luxemburska a Švédska uplatňuje postup pri nadmernom deficite (EDP). V nadväznosti na pozitívne posúdenie opatrení prijatých dotknutými členskými štátmi sa postup pri nadmernom deficite pre 19 členských štátov odkladá[1]. Na základe súčasných dostupných informácií je väčšina krajín pri znižovaní svojho deficitu v súlade s odporúčaniami Rady na dobrej ceste. Napriek súčasnému pozitívnemu posúdeniu sa však Komisia domnieva, že v niektorých dotknutých členských štátoch stále existuje niekoľko rizík.

V súvislosti s ostatnými členskými štátmi Komisia teraz vypracovala posúdenie opatrení, ktoré prijali Cyprus, Fínsko, Bulharsko a Dánsko v súlade s článkom 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97[2] (pozri oddiel 3 a prílohu). V prípade Írska, pre ktoré Rada 7. decembra 2010 vydala najnovšie odporúčania podľa článku 126 ods. 7, Komisia vypracuje podobné posúdenie po termíne, ktorý je 7. júna, ako sa predpokladá v uvedenom odporúčaní.

Komisia v súlade s Paktom o stabilite a raste naďalej pozorne sleduje vývoj rozpočtu a prijme potrebné odporúčania v súlade so zmluvou a nariadením (ES) č. 1467/97, aby Rada podnikla ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite vždy, keď členský štát opatrenie nevykonáva, alebo keď sa opatrenie javí ako nedostatočné.

V predpovediach útvarov Komisie z jesene 2010 sa predpokladá, že deficit verejných financií v EÚ klesne zo 6,8 % HDP v roku 2010 na 5,1 % HDP v roku 2011 a v rámci eurozóny zo 6,3 % na 4,6 %. Odhaduje sa, že fiškálne úsilie členských štátov vyjadrené ako zlepšenie štrukturálneho deficitu (deficit bez cyklického vplyvu a dočasných politických opatrení) bude v EÚ v roku 2011 na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP (1,1 percentuálneho bodu v eurozóne). Vzhľadom na odporúčania Rady, podľa ktorých by členské štáty mali dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP, je dôležité, aby sa zdôraznili štrukturálne (t. j. trvalé) opatrenia.

Pri niektorých členských štátoch (Nemecko, Holandsko, Fínsko, Bulharsko a Malta) sa predpokladá, že ku korekcii nadmerného deficitu dôjde v predpokladanom období alebo dokonca pred príslušným termínom, ktorý určila Rada. Vo väčšine prípadov by fiškálne úsilie v roku 2011 (podstatne) prekračovalo priemerné ročné fiškálne úsilie odporúčané Radou v rámci postupu pri nadmernom deficite. V Rakúsku a Dánsku sa očakáva, že deficit sa priblíži k referenčnej hodnote už v roku 2012, teda rok pred termínom, ktorý stanovila Rada. V Rakúsku by sa vďaka dodatočným opatreniam prijatým v decembri deficit ešte viac priblížil k referenčnej hodnote.

Vo väčšine prípadov je zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2011 vo všeobecnosti v súlade s odporúčaným fiškálnym úsilím, ktoré sa vzhľadom na výnimočné okolnosti až do uplynutia lehoty na korekciu obyčajne vyjadruje ako ročný priemer. V roku 2011 sa predpokladá, že zlepšenie štrukturálneho salda v Portugalsku, Španielsku, vo Francúzsku a v Rumunsku bude podľa predpovedí prekračovať úroveň požadovaného priemerného ročného fiškálneho úsilia. V Spojenom kráľovstve sa podľa predpokladov dosiahne zlepšenie štrukturálneho salda v súlade s požadovaným priemerným ročným fiškálnym úsilím. Na základe súčasných informácií sa zdá, že zostávajúce priemerné ročné úsilie potrebné na korekciu nadmerného deficitu do roku 2012 v Rumunsku, do roku 2013 v Portugalsku, Španielsku a Francúzsku a do rozpočtového roku 2014/2015 v Spojenom kráľovstve je dosiahnuteľné.

V Taliansku a Slovinsku bude zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2010 a v roku 2011 o niečo nižšie, než je požadované priemerné ročné fiškálne úsilie, a deficit verejných financií bude vyšší, než sa očakávalo v najnovšej aktualizácii programu stability (najmä v Slovinsku). Zostávajúce priemerné ročné úsilie potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2012 v Taliansku a do roku 2013 v Slovinsku sa zdá obmedzené a dosiahnuteľné. V prípade Slovenska bol rozpočtový vývoj v roku 2010 ďaleko horší, než sa predpokladalo v poslednej aktualizácii programu stability. Rozpočet na rok 2011 však zahŕňa významný balík konsolidačných opatrení, čo je predpokladom toho, že sa fiškálna konsolidácia opäť vráti na správnu koľaj. Českej republike Rada v roku 2010 odporučila cieľ týkajúci sa salda verejných financií, ktorého splnenie sa predpokladá v jesennej predpovedi, pričom deficit sa má vďaka lepším cyklickým podmienkam znižovať o niečo rýchlejšie, než sa predpokladalo v poslednej aktualizácii konvergenčného programu. Hoci v roku 2011 zlepšenie štrukturálneho salda klesne pod požadované priemerné ročné fiškálne úsilie, dodatočné priemerné ročné fiškálne úsilie potrebné na zníženie deficitu na 3% HDP sa dá dosiahnuť do uplynutia lehoty.

Po jesennej predpovedi na rok 2010 Cyprus a Lotyšsko prijali ďalšie opatrenia, ktorými harmonizujú rozpočtovú situáciu s odporúčaniami Rady. V prípade Litvy zatiaľ v predpovedi nie je zahrnutý vplyv núdzovej doložky v rozpočte, ktorou sa v prípade ohrozenia cieľov v rámci postupu pri nadmernom deficite spustí doplňujúci rozpočet. V prípade Belgicka (kde bol výsledok rozpočtového hospodárenia za rok 2010 lepší, ako sa očakávalo) predpoveď ešte neobsahuje rozpočet na rok 2011, ale orgány medzitým oznámili svoj záväzok znížiť deficit v roku 2011 pod 4 %, čo je lepšie, než sa predpokladalo v najnovšej aktualizácii programu stability.

V prípade Grécka Rada v máji 2010 prijala upravené rozhodnutie o predložení oznámenia podľa článku 126 ods. 9 a článku 136 ZFEÚ, ktorým sa ako konečný termín na korekciu nadmerného deficitu stanovuje rok 2014. Grécko by malo v roku 2010 dosiahnuť deficit vo výške 8 % HDP, v roku 2011 vo výške 7,6 % HDP, v roku 2012 vo výške 6,5 % HDP, v roku 2013 vo výške 4,9% HDP a v roku 2014 vo výške 2,6 % HDP. Na to bude v období rokov 2009 – 2014 potrebné zlepšiť štrukturálne saldo aspoň o 10 % HDP. Vo svojom oznámení z 9. decembra Komisia dospela k záveru, že Grécko uspokojivo dodržiava májové rozhodnutie Rady.

Celkovo možno konštatovať, že vzhľadom na predpoveď z jesene 2010 a následné informácie po zverejnení predpovede Komisia nepovažuje opatrenia ktoréhokoľvek z vyššie uvedených členských štátov prijaté na korekciu nadmerného deficitu za nedostatočné.

Pre tie členské štáty, kde by fiškálne úsilie v roku 2011 (a podľa potreby aj v roku 2010) zostalo pod požadovaným priemerným ročným úsilím, sa ďalšie úsilie na zvyšok konsolidačného obdobia zdá dobre dosiahnuteľným. Čím väčšia je však požadovaná rozpočtová úprava, tým naliehavejšia je potreba zabrániť akémukoľvek rozpočtovému poklesu a stanoviť potrebné rozpočtové opatrenia.

Komisia vyzýva najmä tie členské štáty, v ktorých bolo úsilie o zmeny doteraz nižšie ako priemerné ročné úsilie odporúčané Radou, aby svoje konsolidačné úsilie zintenzívnili a v prípade potreby posilnili svoje konsolidačné stratégie prostredníctvom ohlásenia rozhodných, konkrétnych a štrukturálnych opatrení, a to najmä pri príprave programov stability a konvergenčných programov, ktoré sa majú predložiť Rade a Komisii v apríli v novom európskom semestri.

V prípade Maďarska sa v jesennej predpovedi predpokladal v roku 2011 deficit vo výške 4,7 % HDP. Jednorazový vplyv následne prijatých zmien dôchodkového systému by však mohol spôsobiť zníženie nominálneho rozpočtového deficitu v roku 2011 pod úroveň 3 % HDP. Štrukturálne saldo sa napriek tomu v roku 2011 naďalej zhoršuje, čo by mohlo v roku 2012 podnietiť opätovný sklz rozpočtu do deficitu približne 5 % HDP, ak sa neprijmú ďalšie opatrenia. Počnúc rokom 2011 by bolo potrebné ďalšie významné konsolidačné úsilie, aby sa zaistila udržateľná korekcia nadmerného deficitu do roku 2011 – termínu stanoveného Radou. V Poľsku sa deficit v roku 2010 predpokladá vo výške 7,9 %, čo je o 1,0 percentuálneho bodu viac, než sa predpokladalo v konvergenčnom programe na rok 2010, a chýba tu štrukturálne zlepšenie. V následnosti na predpoveď z jesene 2010 Poľsko oznámilo ďalšie opatrenia, ktoré, keby sa prijali, by mohli spôsobiť, že by fiškálne úsilie v roku 2011 bolo vo všeobecnosti v súlade s odporúčaným priemerným ročným fiškálnym úsilím. Aby sa deficit verejných financií dostal pod 3 % HDP v roku 2012, teda v termíne stanovenom Radou, bolo by v období rokov 2011 – 2012 potrebné ďalšie významné konsolidačné úsilie.. Vzhľadom na uvedené skutočnosti komisár Rehn zaslal Maďarsku a Poľsku list, v ktorom ich žiadal, aby opätovne potvrdili záväzok plne rešpektovať odporúčania Rady a čoskoro oznámiť trvalé, konkrétne a špecifické opatrenia potrebné na podporu tohto záväzku.

POSÚDENIE OPATRENÍ PRIJATÝCH NA CYPRE, VO FÍNSKU, BULHARSKU A DÁNSKU

V súlade s článkom 9 ods. 3 nariadenia Rady č. 1467/97, v ktorom sa ustanovuje, že po uplynutí termínu, v ktorom mal členský štát prijať opatrenia na základe odporúčania v článku 126 ods. 7 zmluvy, „… Komisia oznámi Rade, či považuje prijaté opatrenia za dostatočné na zaistenie dostatočného pokroku na dosiahnutie korekcie nadmerného schodku v lehote stanovenej Radou za predpokladu, že sa úplne vykonávajú a že hospodársky vývoj zodpovedá predpovediam“ , sa v tomto oddiele (a v prílohe k tomuto oznámeniu) posúdia opatrenia prijaté Cyprom, Fínskom, Bulharskom a Dánskom v reakcii na odporúčanie Rady z 13. júla 2010 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií. Tieto odporúčania boli založené na predpovedi Komisie z jari 2010 a na dohodnutých zásadách, z ktorých vychádza stratégia ukončenia rozpočtovej angažovanosti. Rada v nadväznosti na odporúčania stanovila termín na prijatie účinných opatrení na 13. januára 2011.

Podľa nariadenia (ES) č. 1467/972 a revidovaného kódexu správania[3] by mal členský štát zvážiť prijatie účinných opatrení, ak konal v súlade s odporúčaním v článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V kódexe správania sa uvádza, že pri posudzovaní účinných opatrení by sa malo predovšetkým zvážiť, či príslušný členský štát dosiahol ročné zlepšenie svojho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktoré pôvodne odporúčala Rada. Ďalej sa uvádza, že ak je zaznamenaná korekcia nižšia, ako sa odporúčalo, mala by sa vykonať dôkladná analýza dôvodov tohto rozdielu. V prípade viacročných zmien sa v kódexe správania uvádza, že posúdenie by sa malo zamerať najmä na opatrenia prijaté s cieľom zabezpečiť primeranú fiškálnu úpravu v roku nasledujúcom po zistení nadmerného deficitu.

Komisia v tejto súvislosti uskutočnila posúdenie opatrení prijatých Cyprom, Fínskom, Bulharskom a Dánskom v nadväznosti na odporúčania Rady z 13. júla 2010. Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Cyprus, Fínsko, Bulharsko a Dánsko prijali opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v časovom limite stanovenom Radou. Komisia sa preto domnieva, že v prípade týchto členských štátov v súčasnosti nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite. Podrobnosti tohto posúdenia týkajúce sa jednotlivých krajín sú uvedené v oddieloch v prílohe k tomuto oznámeniu.

Komisia bude naďalej pozorne monitorovať vývoj rozpočtu v Cypre, vo Fínsku, Bulharsku a Dánsku v súlade so zmluvou a ustanoveniami Paktu o stabilite a raste.

PRÍLOHA

CYPRUS

Postup pri nadmernom deficite a najnovšie odporúčania

Podľa oznámenia v rámci postupu pri deficite verejných financií z apríla 2010 deficit verejných financií na Cypre dosiahol v roku 2009 6,1 % HDP, a to z prebytku 0,9 % v roku 2008. Bolo to spôsobené prudkým hospodárskym poklesom a diskrečnými opatreniami v reakcii na hospodársky pokles [v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP)], ale aj pomerne rozsiahlymi účinkami zloženia HDP dané modelom rastu HDP ochudobneného o daňové príjmy. Súbežne s tým celkový hrubý dlh zostal na úrovni 56,2 % HDP, čo je pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP, ale má stúpajúcu tendenciu. Vzhľadom na tieto skutočnosti Rada 13. júla 2010 rozhodla, že na Cypre existuje nadmerný deficit, a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ odporučila, aby Cyprus nadmerný deficit verejných financií do roku 2012 odstránil[4]. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila termín na prijatie účinných opatrení na 13. január 2011.

Rada odporučila Cypru najmä, aby znížil deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP dôveryhodným a udržateľným spôsobom prijatím opatrení v strednodobom rámci. Na tento účel by Cyprus konkrétne mal: a) prijať opatrenia potrebné na zníženie deficitu v roku 2010 pod 6 % HDP a vymedziť konsolidačnú stratégiu zameranú na výdavky s cieľom do roku 2012 znížiť deficit pod referenčnú hodnotu; b) s týmto cieľom zaistiť počas rokov 2011 – 2012 priemerné ročné fiškálne úsilie aspoň na úrovni 1½ % HDP, čím by sa takisto prispelo k tomu, aby pomer celkového hrubého verejného dlhu začal opäť klesať a uspokojivým tempom sa približovať k referenčnej hodnote pomocou obnovenia primeranej úrovne primárneho prebytku a c) špecifikovať a dôsledne vykonávať opatrenia potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2012, ak to umožnia cyklické podmienky, a urýchliť znižovanie deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným očakávaniam.

S cieľom obmedziť riziká úpravy rozpočtu sa požadovalo, aby sa posilnil záväzný charakter strednodobého rozpočtového rámca Cypru a aby sa zlepšilo monitorovanie vykonávania rozpočtu počas roka. Okrem toho sa cyperským orgánom odporúčalo, aby zlepšili dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť s cieľom obmedziť predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Cypru sa nakoniec odporučilo, aby využil všetky príležitosti nad rámec fiškálneho úsilia vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na rýchlejšie znižovanie pomeru hrubého verejného dlhu smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP.

Rada stanovila termín 13. január 2011, dokedy má Cyprus podniknúť účinné kroky na prijatie opatrení na zníženie deficitu za rok 2010 prinajmenšom na 6 % HDP a na vymedzenie konsolidačnej stratégie zameranej na výdavky s cieľom do roku 2012 znížiť deficit pod referenčnú hodnotu, a to zabezpečením priemerného ročného fiškálneho úsilia na úrovni aspoň 1,5 % HDP počas obdobia rokov 2011 – 2012.

Komisia 16. decembra uskutočnila posúdenie opatrení prijatých po tom, ako vláda schválila rozpočet na rok 2011, spolu s balíkom fiškálnych konsolidačných opatrení, a vychádzala pri tom z predpovede útvarov Komisie z jesene 2010, v ktorej bol zahrnutý návrh rozpočtu.

Posúdenie prijatých opatrení

V predpovediach útvarov Komisie z jesene 2010 vychádzajúcich z informácií dostupných v danom čase – vrátane návrhu rozpočtu, sa odhaduje, že rozpočtový deficit sa v roku 2010 stabilizoval na podobnej úrovni ako v predchádzajúcom roku, teda na úrovni 5,9 % HDP, pretože mierny nárast príjmov je nastavený tak, aby bol plne kompenzovaný zvýšením výdavkov. Z nedávno uverejnených údajov o hotovosti konsolidovaných účtov finančných prostriedkov centrálnej vlády a spravovaných finančných prostriedkov za obdobie od januára do novembra 2010 sa zdá, že podporujú odhad nižšieho deficitu rozpočtu, ako sa očakávalo, keďže poukazujú na to, že zníženie deficitu predstavuje zlepšenie o 0,5 percentuálnych bodov počas rovnakého obdobia roku 2009.

Komisia preto dospela k záveru, že podľa očakávaní by rozpočtový výsledok roku 2010 mal byť v súlade s odporúčaním Rady znížiť deficit za rok 2010 prinajmenšom na 6 % HDP. Navyše, napriek tomu, že sa hospodárske podmienky javia priaznivejšie, ako sa očakávalo v čase, keď Rada vydala svoje odporúčania, v znižovaní deficitu sa zaznamenalo iba mierne zrýchlenie.

Na základe návrhu rozpočtu na rok 2011, ktorý bol v tom čase k dispozícii, sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010[5] na rok 2011 predpokladal deficit vo výške 5,7 % HDP.

Na základe odhadovaného deficitu na rok 2010 vo výške tesne pod 6 % HDP sa v zákone o rozpočte[6] ustanovuje na rok 2011 deficit vo výške 5,4 % HDP. Na strane príjmov rozpočet nezahŕňa žiadne dodatočné opatrenia okrem postupného zrušenia daňových úľav, ktoré boli súčasťou stimulačných opatrení, a harmonizácie spotrebných daní na ropné produkty, v platnosti od júla minulého roku. Napriek tomu sú tieto opatrenia čiastočne kompenzované znížením ostatných bežných príjmov. Na strane výdavkov sa rozpočet zameriava na úspory prostredníctvom zníženia prevádzkových výdavkov, ako aj na obmedzenia v oblasti verejných investícií a zamestnanosti. Tieto prvky sa však úplne vyvažujú nárastom miezd vo verejnom sektore, úrokových platieb a sociálnych výdavkov.

S cieľom znížiť rozpočtový deficit na 4,5 % HDP v súlade s odporúčaniami Rady z júla minulého roku, aby sa odstránil nadmerný deficit verejných financií (EDP 126,7), cyperské orgány zároveň so schválením rozpočtu prijali fiškálny konsolidačný balík. Ako sa uvádza v liste, ktorý zaslal minister financií Stavrakis komisárovi Rehnovi 7. januára 2011, orgány odhadujú konsolidáciu vyplývajúcu z tohto balíka vo výške 1 percentuálneho bodu HDP, z čoho 0,6 percentuálneho bodu HDP je na strane príjmov a má trvalý charakter. Okrem toho sa koaličné strany dohodli na dodatočnom súbore opatrení, ktoré budú predložené parlamentu na schválenie vo februári 2011. Tieto opatrenia by mali podľa odhadu orgánov priniesť v roku 2011 ďalšie úspory z konsolidácie vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP, a to jednak z opatrení na podporu príjmov, ako aj z opatrení na obmedzovanie výdavkov.

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 nie je tento nedávno prijatý balík konsolidačných opatrení zahrnutý, pretože nebol k dispozícii v termíne uzávierky na predkladanie údajov. Tento odhad obsahuje zlepšenie štrukturálneho salda (cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v roku 2011 o 0,75 percentuálneho bodu HDP, a to po neutrálnom vplyve v roku 2010. Celkové a štrukturálne saldo by sa prijatím uvedeného fiškálneho konsolidačného balíka pri nominálnej hodnote zlepšilo o 1 percentuálny bod HDP. Očakáva sa, že prijatie dodatočného súboru očakávaných opatrení predstavujúcich 0,6 percentuálneho bodu HDP bude mať podobný účinok. Celkovo sa zlepšenie celkového a štrukturálneho salda v roku 2011 odhaduje približne na 2,25 percentuálneho bodu HDP. Využívajúc základný účinok nižšieho deficitu v roku 2010, než sa očakávalo (o 0,4 percentuálneho bodu HDP), by teda celkové saldo malo v roku 2011 dosiahnuť 3,75 % HDP.

Existujú však riziká pre dosiahnutie cieľov deficitu, a to hlavne z dôvodu štandardného postupu prijímania doplnkových rozpočtov v priebehu roka. Významné riziko predstavujú takisto sklzy v oblasti sociálnych transferov spôsobené tlakom na prijímanie opatrení na zmiernenie vplyvu nepriameho zvyšovania daní a vplyvu indexácie miezd (COLA) na mzdové náklady vo verejnom sektore v prípade vyššieho ako očakávaného nárastu inflácie. Navyše existujú riziká, že vplyv na rozpočet budú mať aj oznámené konsolidačné opatrenia, ktoré zatiaľ neboli prijaté z dôvodu tlaku dotknutých strán.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že Cyprus v roku 2011 vyvinul fiškálne úsilie vo výške aspoň 1½ percentuálneho bodu HDP a prijal účinné opatrenia na odstránenie súčasného nadmerného deficitu do roku 2012. Väčšina fiškálnych konsolidačných opatrení, ktoré prijal Cyprus, však bola na strane príjmov, a to napriek odporúčaniu Rady sústrediť sa na konsolidačnú stratégiu zameranú na výdavky.

V predpovedi z jesene 2010 sa podľa odhadu útvarov Komisie pomer hrubého dlhu k HDP na Cypre do roku 2011 zvýši na 65,2 %, a to z dôvodu vyššieho primárneho deficitu. Cyperské orgány predpokladajú, že celkový verejný dlh sa z 58 % v roku 2009 zvýši v roku 2010 takmer na 62 % HDP, a to predovšetkým vďaka nepriaznivému vplyvu primárneho deficitu. V roku 2011 orgány predpokladajú mierny nárast podielu dlhu na 63,8 %, opäť z dôvodu primárneho deficitu. Očakáva sa však, že prijatím fiškálneho konsolidačného balíka sa v roku 2011 vďaka ustáleniu primárneho deficitu stabilizuje pomer dlhu k HDP na úrovni podobnej úrovni v roku 2010. Pokračovanie konsolidačných opatrení v roku 2012 spolu so zrýchlením rastu by malo prispieť k tomu, aby dlh opäť dosiahol trvalo klesajúcu tendenciu.

Vzhľadom na predpovede útvarov Komisie a opatrenia prijaté po termíne uzávierky predpovede sa očakáva, že pomer celkového hrubého verejného dlhu na Cypre začne v horizonte predpovede opäť klesať.

Na záver je možné konštatovať, že v oblasti posilňovania fiškálneho riadenia, ako je napríklad zrýchľovanie vykonávania a upevňovania záväzného charakteru cyperského trojročného strednodobého rozpočtového rámca (MTBF) sa nedosiahol žiadny pokrok Plány týkajúce sa ďalších reforiem systému dôchodkového zabezpečenia sú stále otázne.

Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Cyprus prijal opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v časovom limite stanovenom Radou. Cyprus prijal najmä opatrenia na korekciu nadmerného deficitu do roku 2012 a súčasne vyvinul v roku 2011 primerané fiškálne úsilie v súlade s odporúčaniami Rady.

Pre dosiahnutie cieľov deficitu však existujú riziká, a to hlavne z dôvodu štandardného postupu prijímania doplnkových rozpočtov v priebehu roka, ale aj kvôli možným sklzom pri sociálnych transferoch a vplyvu indexácie miezd (COLA) na mzdové náklady vo verejnom sektore. Vzhľadom na tieto riziká cyperské orgány musia pozorne monitorovať vývoj rozpočtu a byť pripravené prijať korekčné opatrenia, ak sa tieto riziká konkretizujú.

Komisia je navyše toho názoru, že Cyprus musí konať efektívnejšie pri upevňovaní záväzného charakteru svojho strednodobého rozpočtového rámca a pri zavádzaní opatrení zameraných na dlhodobú udržateľnosť svojich verejných financií v súlade s odporúčaniami a výzvami Rady.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v postupe pri nadmernom deficite na Cypre potrebné ďalšie kroky. Komisia bude naďalej pozorne monitorovať vývoj rozpočtu na Cypre v súlade so zmluvou a ustanoveniami Paktu o stabilite a raste.

Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Reálny HDP (zmena v %) | KOM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

SP | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | COM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

CY | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

SP1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Saldo verejných financií (% HDP) | KOM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

SP | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Primárne saldo (% HDP) | KOM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

SP | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 |

Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KOM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

CY | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

SP1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Štrukturálne saldo3 (% HDP) | KOM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

CY | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

SP | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Hrubý dlh verejných financií (% HDP) | KOM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

SP | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Poznámky: |

1 Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch. |

2 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,5 %, 1,5 %, 1,1 % a 1,1 % v období rokov 2009 – 2012. |

3 Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú 0,3 % HDP v roku 2009 a 0,7 % v roku 2010 všetky znižujúce deficit. |

Zdroj: |

Aktualizácia programu stability (PS) z apríla 2010; predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

FÍNSKO

Postup pri nadmernom deficite a najnovšie odporúčania

Vplyvom hospodárskeho poklesu a diskrečných fiškálnych stimulov došlo k zhoršeniu verejných financií vo Fínsku. Podľa oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2010, ktoré predložilo ministerstvo financií, orgány v roku 2010 stanovili cieľ deficitu verejných financií vo výške 4,1 % HDP. V jarnej predpovedi útvarov Komisie sa v roku 2010 predpokladá o niečo nižší deficit vo výške 3,8 % HDP. Vzhľadom na tieto skutočnosti Rada 13. júla 2010 rozhodla, že vo Fínsku existuje nadmerný deficit, a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ odporučila, aby deficit do roku 2011 odstránilo[7]. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila termín na prijatie účinných opatrení na 13. január 2011.

Rada odporúčala Fínsku, aby dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížilo deficit verejných financií pod 3 % HDP. Na tento účel by fínske orgány mali konkrétne a) vykonať v roku 2010 fiškálne opatrenia, ako sa plánovalo v najnovšej aktualizácii programu stability, pričom zaistia, aby plánované prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostalo obmedzené a dočasné; b) zaistiť fiškálne úsilie v roku 2011 vo výške aspoň 0,5 % HDP a c) špecifikovať opatrenia na zaistenie plánovanej korekcie nadmerného deficitu v roku 2011.

Rada okrem toho vyzýva fínske orgány, aby zaistili udržanie rozpočtovej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu rozpočtovej pozície, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,5 % HDP, aj po korekcii nadmerného deficitu.

Komisia pripravuje svoje posúdenie opatrení, ktoré boli prijaté na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 a ktoré zahŕňajú rozpočtové opatrenia na rok 2011, ako aj aktualizovanú predpoveď ministerstva financií z 20. decembra 2010.

Posúdenie prijatých opatrení

Po zhoršení verejných financií z rozsiahlych prebytkov verejných financií na deficit vo výške 2,5 % zaznamenaný v roku 2009, sa v oznámení v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2010 predpokladá ďalšie zvýšenie deficitu na 4,1 % HDP v roku 2010. V najnovších predpovediach útvarov Komisie a orgánov sa však v roku 2010 predpokladá oveľa menšie zvýšenie deficitu. Odrážajúc masívne oživenie hospodárskej činnosti, ktoré bolo zaznamenané od druhého štvrťroka 2010, sa v následných predpovediach útvarov Komisie a orgánov lepšie prehodnotil hospodársky a fiškálny výhľad na rok 2010 a na nasledujúce roky. Aj keď od začatia postupu pri nadmernom deficite neboli oznámené žiadne nové väčšie opatrenia týkajúce sa daní alebo výdavkov osobitne na rok 2010, zlepšovaním hospodárskeho prostredia automaticky dochádza k zvyšovaniu príjmov z daní. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa v roku 2010 predpokladá miera deficitu vo výške 3,1 % HDP, čím sa spätne zlepší výhľad na nasledujúce roky v porovnaní s tým, čo sa očakávalo na jar 2010. Je to podstatne lepší výsledok ako deficit vo výške 4,1 % HDP, ktorý bol cieľom orgánov v oznámení v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2010, z ktorého vychádzali odporúčania Rady z 13. júla 2010. V najnovšej aktualizácii predpovede ministerstva financií z decembra 2010 sa podobne očakáva, že deficit v roku 2010 dosiahne 3,2 % HDP (v oznámení v rámci postupu pri nadmernom deficite z októbra 2010 sa plánoval deficit vo výške 3,3 % HDP).

Fiškálna politika bola v roku 2010 vo všeobecnosti expanzívna. Podľa odhadov v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa štrukturálne saldo v roku 2010 oslabilo o 1 percentuálny bod, v čom sa odráža podiel fiškálneho stimulačného programu vykonaného v uvedenom roku. Stimulačný program sa uskutočnil tak, ako sa plánovalo v najnovšej aktualizácii programu stability z februára 2010 a ako odporúčala Rada.

Komisia preto dospela k záveru, že Fínsko dodržiavalo odporúčania Rady a zabezpečilo, aby plánované porušenie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostalo obmedzené a dočasné.

Na rok 2011 sa od aktualizácie programu stability z februára 2010, v ktorej sa na uvedený rok plánoval deficit vo výške 3,0 % HDP, výhľad deficitu výrazne zlepšil. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa na rok 2011 predpokladá deficit vo výške 1,6 % HDP. Vo svojej najnovšej predpovedi z 20. decembra 2010 orgány predpokladajú pomer deficitu k HDP vo výške 1,3 % (podobný cieľ bol v oznámení o postupe pri nadmernom deficite z októbra 2010, a to 1,4 %). Hlavná časť tohto zlepšenia v porovnaní s predpoveďami z jari 2010 vyplýva z lepšieho než očakávaného hospodárskeho a fiškálneho výsledku za rok 2010, ktorý sa prenáša do roku 2011. Niektoré diskrečné opatrenia na zvýšenie daní sa však počas roku 2010 vyriešili, čím sa saldo verejných financií v roku 2011 zlepšilo približne o 0,6 % HDP. Aj keď neboli oznámené žiadne mimoriadne rozpočtové úsporné opatrenia, očakáva sa zmiernenie rastu výdavkov, keďže niektoré investičné projekty pochádzajúce zo skoršieho stimulačného balíka sa postupne ukončia a miestne samosprávy budú pravdepodobne reagovať na finančné obmedzenia úsporou vo svojich rozpočtoch. Na centrálnej i na miestnej správe sa bude pokračovať vo vykonávaní dlhodobých programov na podporu produktivity verejného sektora, v ktorom by sa mali takisto dosiahnuť nejaké úspory v oblasti personálnych nákladov.

V predpovedi Komisie sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2011 takmer o 1 percentuálny bod. Tento odhad vo veľkej miere zodpovedá meraniu veľkosti diskrečných fiškálnych opatrení v roku 2011 „zdola nahor“.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že Fínsko vyvinulo v roku 2011 fiškálne úsilie vo výške aspoň ½ percentuálneho bodu HDP a prijalo účinné opatrenia na odstránenie súčasného nadmerného deficitu do roku 2011.

Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Fínsko prijalo opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. Fínsko prijalo najmä opatrenia na korekciu nadmerného deficitu do roku 2011 a súčasne vyvinulo v roku 2011 primerané fiškálne úsilie v súlade s odporúčaniami Rady.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v rámci postupu pri nadmernom deficite vo Fínsku potrebné žiadne ďalšie kroky. Komisia bude naďalej pozorne sledovať vývoj rozpočtu vo Fínsku v súlade so zmluvou a Paktom o stabilite a raste.

Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

BULHARSKO

Postup pri nadmernom deficite a najnovšie odporúčania

Účinkom hospodárskeho poklesu a nárastu výdavkov, ktorý vyplýva z významných záväzkov prijatých odstupujúcou vládou pred parlamentnými voľbami v polovici roku 2009, viedol ku zhoršeniu verejných financií v Bulharsku. V spojení s posunom smerom k menej daňovo náročnému zloženiu rastu to viedlo v roku 2009 k deficitu verejných financií Bulharska vo výške 3,9 % HDP v porovnaní s prebytkom vo výške 1,8 % v roku 2008[8]. Vzhľadom na tieto skutočnosti Rada 13. júla 2010 rozhodla, že v Bulharsku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ odporučila, aby nadmerný deficit do roku 2011[9] Bulharsko odstránilo. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila termín na prijatie účinných opatrení na 13. január 2011.

Rada odporučila bulharským orgánom, aby predovšetkým dôveryhodným a udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2011 znížili deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP. Na tento účel by bulharské orgány konkrétne mali: a) prijať potrebné opatrenia, ktoré umožnia vyhnúť sa zhoršeniu deficitu na rok 2010 nad plánovaných 3,8 % HDP; b) zaistiť fiškálne úsilie v roku 2011 na úrovni aspoň ¾ % HDP a c) špecifikovať a vykonávať opatrenia potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2011. S cieľom obmedziť riziká súvisiace so zmenami sa bulharským orgánom odporúčalo, aby upevnili fiškálne riadenie a transparentnosť prostredníctvom sprísnenia kontrol ministerstva financií v oblasti výdavkov, posilnenia záväzného charakteru strednodobého rozpočtového rámca, ako aj zlepšením monitorovania plnenia rozpočtu počas roka.

Rada stanovila termín 13. január 2011, dokedy má pre bulharská vláda prijať účinné opatrenia a konkretizovať opatrenia, ktoré budú nevyhnutné na korekciu nadmerného deficitu.

Komisia pripravuje posúdenie opatrení, ktoré boli prijaté na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2010, ktorá zahŕňa rozpočtové opatrenia plánované v rozpočte na rok 2011, ako aj vzhľadom na dodatočné informácie, ktoré poskytli bulharské orgány koncom decembra 2010 a v januári 2011.

Posúdenie prijatých opatrení

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa v roku 2010 predpokladá zníženie pomeru deficitu verejných financií na 3,8 % HDP zo 4,7 % HDP v roku 2009, čo je v súlade s cieľom stanoveným v revidovanom rozpočte na rok 2010, z ktorého vychádza odporúčanie Rady. Táto prognóza vychádza z všeobecného hospodárskeho výhľadu nezmeneného od predpovede útvarov Komisie z jari 2010, z ktorej vychádzali odporúčania Rady z 13. júla 2010. Okrem toho obsahuje jednorazové položky zvyšujúce deficit vyplývajúce zo zrušenia dlhu tretích krajín (0,1 % HDP) a zahŕňa nedostatky v bežných daniach a úsporách kapitálových výdavkov v porovnaní s plánmi stanovenými v revidovanom rozpočte na rok 2010. V najnovšej predpovedi orgánov sa v roku 2010 plánuje o niečo lepší pomer deficitu vo výške 3,6 HDP. V predpovedi útvarov Komisie sa poukazuje na zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2010 približne o 1,5 % HDP.

Komisia preto dospela k záveru, že rozpočtový výsledok roku 2010 by podľa očakávaní mal byť v súlade s odporúčaním Rady dosiahnuť cieľový deficit na rok 2010 vo výške 3,8 % HDP, ako bolo stanovené v revidovanom rozpočte na rok 2010.

Na rok 2011 sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 predpokladá deficit vo výške 2,9 % HDP, čo znamená ročné zníženie deficitu o 0,9 % HDP, ak sa vychádza z predpokladu nezmenenej politiky, očakávaného zlepšenia hospodárskeho výhľadu a obozretného posúdenia fiškálnych konsolidačných opatrení predpokladaných v rámci rozpočtu na rok 2011. Bulharské orgány očakávajú o niečo nižší deficit na úrovni 2,5 % HDP, pričom rozdiel vysvetľujú hlavne optimistickejším predpokladom expanzie hospodárskej činnosti. Zamerajú sa na dosiahnutie tohto fiškálneho cieľa prostredníctvom zvýšenia celkových verejných príjmov, ktoré bude spôsobené očakávaným oživením hospodárstva a opatreniami na zvýšenie príjmov, ako aj obmedzením rastu výdavkov a zlepšením efektívnosti výdavkov. V štrukturálnom vyjadrení sa v predpovedi útvarov Komisie poukazuje na zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2011 vo výške 0,75 % HDP.

Riziká pri dosahovaní cieľového deficitu na rok 2011 sa týkajú najmä makroekonomického scenára, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy na rok 2011. Pomalšie hospodárske oživenie so štruktúrou rastu menej bohatou na príjmy môže spôsobiť neočakávané prepady príjmov, a to napriek konzervatívnym odhadom rozpočtových príjmov. Na strane výdavkov môžu miestne a prezidentské voľby naplánované na druhú polovicu roka 2011 vytvárať dodatočné tlaky na výdavky. Vzhľadom na tieto riziká bulharské orgány musia pozorne sledovať vývoj rozpočtu a musia byť pripravené prijať nápravné opatrenia v prípade, že by sa naplnilo ktorékoľvek z týchto rizík.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že Bulharsko vyvinulo fiškálne úsilie vo výške ¾ percentuálneho bodu HDP a prijalo účinné opatrenia na odstránenie súčasného nadmerného deficitu do roku 2011.

Určitý pokrok sa nakoniec dosiahol v oblasti fiškálneho riadenia a prijali sa niektoré iniciatívy na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. So sociálnymi partnermi boli dohodnuté opatrenia týkajúce sa ďalšej reformy dôchodkového systému v stredno- až dlhodobom horizonte, ktorých vykonávanie si bude vyžadovať ďalšie legislatívne opatrenia.

Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Bulharsko prijalo opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. Bulharsko prijalo potrebné opatrenia na korekciu nadmerného deficitu do roku 2011, a to predovšetkým zabránením zhoršovania deficitu na rok 2010 nad plánovanú úroveň 3,8 % HDP a prijímaním právnych predpisov na dosiahnutie primeraného fiškálneho úsilia v rozpočte na rok 2011 v súlade s odporúčaniami Rady.

Komisia okrem toho zastáva názor, že Bulharsko potrebuje byť účinnejšie pri posilňovaní záväzného charakteru svojho strednodobého rozpočtového rámca v súlade s odporúčaniami Rady.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v Bulharsku potrebné žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite. Komisia bude naďalej pozorne sledovať vývoj rozpočtu v Bulharsku v súlade so zmluvou a Paktom o stabilite a raste.

Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

DÁNSKO

Postup pri nadmernom deficite a najnovšie odporúčania

Vplyvom hospodárskeho poklesu a diskrečných fiškálnych stimulov došlo k zhoršeniu verejných financií v Dánsku. Saldo verejných financií sa zmenilo z prebytku vo výške 3,2 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 2,7 % HDP v roku 2009, ktorý by sa mal v roku 2010 zvýšiť na očakávaných 5,5 % HDP. Vzhľadom na tieto skutočnosti Rada 13. júla 2010 rozhodla, že v Dánsku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ odporučila, aby Dánsko nadmerný deficit verejných financií do roku 2013 odstránilo[10]. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení do 13. januára 2011.

Rada odporúčala Dánsku, aby znížilo deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP dôveryhodným a udržateľným spôsobom prostredníctvom prijatia opatrení v strednodobom rámci. Na tento účel by dánske orgány konkrétne mali: a) vykonať v roku 2010 fiškálne opatrenia, ako sa plánovalo v najnovšej aktualizácii konvergenčného programu a začať konsolidáciu v roku 2011 s cieľom znížiť deficit pod referenčnú hodnotu do roku 2013; b) zabezpečiť priemerné ročné fiškálne úsilie v rozsahu aspoň 0,5 % HDP v období rokov 2011 – 2013; c) špecifikovať a dôsledne vykonávať opatrenia potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2013, ak to umožnia cyklické podmienky, a urýchliť znižovanie deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným očakávaniam.

Komisia pripravuje posúdenie opatrení, ktoré boli prijaté na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 a vzhľadom na rozpočet na rok 2011, decembrovú predpoveď vlády a konsolidačné opatrenia predložené vládou 25. mája. V posúdení sa takisto zohľadnia informácie o účinných opatreniach, ktoré dánske ministerstvo financií oznámilo Komisii 13. januára 2011.

Posúdenie prijatých opatrení

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 sa poukazuje na zlepšenie salda verejného rozpočtu vo výške 1,6 percentuálneho bodu v rozmedzí rokov 2010 – 2012 (z -5,1 % HDP v roku 2010 na -3,5 % HDP v roku 2012). Vo svojej poslednej aktualizácii makroekonomickej situácie (z decembra 2010) dánske úrady odhadujú deficit v roku 2010 na úrovni 3,6 % HDP[11], v roku 2011 sa zvýši na 4,7 % HDP a potom v roku 2012 klesne na 3,4 % HDP, čo by bolo blízko referenčnej hodnoty jeden rok pred konečným termínom stanoveným Radou.

V máji 2010 dánska vláda zabezpečila parlamentnú podporu pre súbor konsolidačných opatrení zameraných na splnenie odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite. Opatrenia zahŕňajú odloženie predtým plánovaných znížení daní a dočasné pozastavenie automatickej indexácie rôznych prahových hodnôt daní (tzv. nariadenie § 20) do roku 2014, reforma dávok v nezamestnanosti a skrátenie doby ich poberania zo štyroch na dva roky a zavedenie stropu na odpočítateľné položky tvoriace členské poplatky odborových zväzov. Okrem toho je od roku 2011 do roku 2013 obmedzený rast verejnej spotreby. Opatrenia konsolidačného balíka z mája už boli zapracované do právneho poriadku, ako to odporúčala Rada. V rozpočte na rok 2011 sa okrem toho opäť potvrdzuje zámer vlády obmedziť rast verejnej spotreby. Zmenou spôsobu, akým sú financované obce, a kontrolou ich výdavkov by sa znížilo riziko prekročenia výdavkov[12].

Komisia preto dospela k záveru, že Dánsko dodržiavalo odporúčania Rady, v roku 2010 vykonalo fiškálne opatrenia, ako sa plánovalo v najnovšej aktualizácii konvergenčného programu, a v roku 2011 začalo s konsolidáciou.

Očakávané priemerné ročné konsolidačné úsilie týchto opatrení v období rokov 2011 – 2013 predstavuje približne 0,5 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady. Zatiaľ čo do roku 2012 sa predpokladá výrazné zlepšenie rozpočtového salda, podľa odhadov sa štrukturálne saldo počas tohto obdobia mierne zhorší. Príslušný potenciálny rast produkcie na obdobie rokov 2010 – 2013 odhadovaný podľa spoločne dohodnutej metodiky by bol veľmi nízky, čo je nezvyčajné, a mohol by za súčasných okolností viesť k neistote pri výpočte dánskej potenciálnej produkcie.

Vzhľadom na uvedené konsolidačné opatrenia Komisia v súčasnosti nemá žiadne signály o tom, že by sa odporúčané fiškálne úsilie vyjadrené ročným priemerným štrukturálnym saldom nemohlo dosiahnuť v strednodobom rámci rokov 2011 – 2013. Preto sa domnieva, že Dánsko na základe súčasných informácií prijalo účinné opatrenia, aby odstránilo súčasný nadmerný deficit do roku 2013.

Závery

Vychádzajúc z aktuálnych informácií sa zdá, že Dánsko prijalo opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v časovom limite stanovenom Radou. Dánsko v roku 2010 predovšetkým vykonávalo fiškálne opatrenia plánované v najnovšej aktualizácii konvergenčného programu a v súlade s odporúčaniami Rady začalo v roku 2011 konsolidáciu.

Komisia sa na základe vyššie uvedeného posúdenia domnieva, že v súčasnosti nie sú v Dánsku potrebné žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite. Komisia bude naďalej pozorne sledovať vývoj rozpočtu v Dánsku v súlade so zmluvou a Paktom o stabilite a raste.

Tabuľka 1: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

[1] Za každý členský štát sa Rade oznámilo posúdenie opatrení prijatých po 6-mesačnej lehote v odporúčaniach. Všetky oznámenia Komisie, ako aj ostatné dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite (predchádzajúceho a aktuálneho) v každom členskom štáte sú k dispozícii na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

[3] „Špecifikácie vykonávania Paktu o stabilite a raste a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 10. novembra 2009, teraz k dispozícii na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite na Cypre sa nachádzajú na nasledujúcej webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 boli uverejnené 29. novembra 2010. Termín uzávierky na predkladanie údajov bol do 15. novembra 2010.

[6] Zákon o rozpočte na rok 2011 prijal Parlament 16. decembra 2010.

[7] Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite vo Fínsku sa nachádzajú na tejto webovej stránke:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] V oznámení o postupe pri nadmernom deficite z októbra 2010 sa výsledky salda verejných financií v rokoch 2008 a 2009 upravili na 1,7 % a 4,7 % HDP. Hlavné dôvody zahŕňali metodické zmeny, pokiaľ ide o zavedenie časovo upravených záznamov o hotovosti určitých daňových príjmov, ako aj niektoré dodatočné verejné záväzky nekryté v druhom polroku 2010.

[9] Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v Bulharsku sa nachádzajú na webovej stránke:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v Dánsku sa nachádzajú na nasledujúcej webovej stránke: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Dánske saldo verejného rozpočtu na rok 2010 je nižšie ako v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010, najmä z dôvodu dočasných a neočakávaných daňových príjmov z výnosov dôchodkových fondov, ktoré neboli zahrnuté do predpovede útvarov Komisie.

[12] Dve ďalšie prebiehajúce iniciatívy budú mať pravdepodobne v nadchádzajúcich rokoch vplyv na rozpočet. V prvom rade ide o reformu študentských grantov, o ktorej sa v súčasnosti diskutuje a ktorá by mohla viesť k skráteniu trvania študentských grantov. Preto by sa očakávala reforma s cieľom ďalej znížiť verejné výdavky. Po druhé, vláda navrhla zrušenie systému predčasného odchodu do dôchodku do roku 2034 s očakávaným pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť, ale s krátkodobými rozpočtovými nákladmi. Najmä táto reforma by mohla mať významný jednorazový účinok na saldo verejného rozpočtu v roku 2012. Tieto jednorazové náklady by neovplyvnili korekciu nadmerného deficitu do roku 2013. V súčasnosti sa nedá primerane kvantifikovať vplyv týchto dvoch iniciatív na rozpočet.