Právny rámec a rámec politiky EÚ pre zaistenie ešte účinnejšej bezpečnosti detí v online prostredí sa od roku 2012 značne rozvinuli. Napríklad na základe revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách sa povinnosť chrániť maloletých pred škodlivým obsahom, ktorý by mohol narušiť ich telesný, duševný a morálny vývin, a pred nezákonným obsahom online vzťahuje už aj na platformy na zdieľanie videí. Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa osobné údaje detí identifikujú ako údaje, ktoré si vyžadujú osobitnú ochranu, pričom do určitého veku (od 13 do 16 rokov v závislosti od členského štátu) je potrebný súhlas rodičov.., Smernica o nekalých obchodných praktikách chráni deti ako zraniteľných spotrebiteľov a zakazuje priame nabádanie na kúpu.

Deti a mládež nie sú jednotná homogénna skupina; odlišujú sa na základe veku, rodu, rozvíjajúcich sa schopností a sociálneho a ekonomického zázemia. Deti v zraniteľnom postavení, napr. deti so zdravotným postihnutím, deti s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, deti utečencov, deti v opatere, deti LGBTIQ+, ako aj deti so znevýhodneným sociálno-ekonomickým zázemím môžu v digitálnom prostredí naraziť na ďalšie problémy.

V rámci aktu o digitálnych službách pre riadenie rizík si osobitnú pozornosť vyžadujú najmä systémové riziká týkajúce sa maloletých. Veľmi veľké platformy budú mať povinnosť brať do úvahy aj to, ako jednoducho dokážu deti pochopiť návrh a fungovanie ich služieb, i to, ako sa môžu deti dostať do kontaktu s obsahom, ktorý môže narušiť ich telesné a duševné zdravie a morálny vývin. Takéto riziká môžu vzniknúť napríklad pri navrhovaní online rozhraní, ktoré úmyselne alebo neúmyselne zneužívajú neskúsenosť detí alebo môžu spôsobiť závislé správanie. Veľmi veľké online platformy budú musieť v tejto súvislosti prijať cielené opatrenia na ochranu práv dieťaťa vrátane používania nástrojov na overovanie veku a nástrojov rodičovskej kontroly či nástrojov zameraných na to, aby deťom pomohli nahlásiť zneužívanie či získať podporu. Kybernetické násilie vrátane zdieľania intímneho obsahu bez súhlasu je príkladom obsahu, ktorý si vyžaduje urýchlený zásah, ak ho nahlásia používatelia vrátane detí, a primerané prispôsobenie postupov moderovania obsahu.

Deti už nie sú len pasívni spotrebitelia technológií, ale môžu technológie používať na to, aby sa realizovali a ovplyvňovali svet okolo seba. Názorom detí by sa mala venovať väčšia pozornosť, pričom deti by mali byť súčasťou vývoja a hodnotenia digitálnych produktov a služieb a digitálnych politík.

Hranie online hier je v súčasnosti u detí najvýznamnejšou online činnosťou. Videohry hrá v EÚ 73 % detí vo veku 6 – 10 rokov, 84 % detí vo veku 11 – 14 rokov a 74 % mladých ľudí vo veku 15 – 24 rokov. Hranie online hier primeraných veku môže podporiť konštruktívne vzdelávacie a participatívne činnosti online, rozvíjať digitálne zručnosti a schopnosti a môže mať ďalšie sociálne prínosy (napr. terapeutické a kultúrne). Úsilie odvetvia zohráva dôležitú úlohu pri zaisťovaní bezpečného herného prostredia s cieľom chrániť deti a zároveň podporovať zdravé herné návyky. Súčasťou toho by mal byť aj prístup k vývoju digitálnych produktov a služieb zameraných na maloletých, ktorý by mal byť založený na tom, aby boli bezpečné už v štádiu návrhu.

Deti sú v súčasnosti aktívnejší a nezávislejší digitálni spotrebitelia než pred desiatimi rokmi, pričom často používajú digitálne produkty a služby vytvorené pre dospelých. Prichádzajú do kontaktu so širokou škálou techník online marketingu resp. sú na ne tieto techniky priamo cielené. Prostredníctvom odporúčacích systémov sociálnych médií a iných algoritmov, cielenej reklamy, marketingu vplyvných osobností a gamifikácie marketingu sa mladým používateľom navrhuje škodlivý alebo nevhodný obsah, pričom sa zneužíva ich neskúsenosť a chýbajúca sebakontrola. Marketing výrobkov s vysokým obsahom tuku, cukru či soli medzi deťmi môže napríklad ešte viac rozšíriť nevhodné stravovacie návyky. Podobne aj agresívny marketing rizikových investícií zameraný na deti ako na ľahké obete môže viesť k vážnym finančným dôsledkom. S cieľom riešiť riziká a škody pre deti, ktoré s týmito praktikami súvisia, sa v akte o digitálnych službách stanovujú viaceré povinnosti. Patrí sem zákaz pre online platformy ponúkať maloletým reklamu založenú na profilovaní a povinnosť pre online platformy zaviesť do svojich systémov odporúčaní transparentnosť a dať používateľom možnosť upravovať alebo ovplyvňovať hlavné parametre používané v týchto systémoch.

Celosvetovo viac ako tretina mladých ľudí uviedla, že bola obeťou kyberšikanovania. Deti môžu prísť do kontaktu s toxickým, agresívnym, rušivým správaním alebo závislosťou alebo sa do nich môžu zapojiť, alebo sa môžu stať cieľmi nevhodného sexistického alebo rasistického obsahu. To ich môže odradiť od účasti na online činnostiach (napr. v prípade dievčat) a môže to mať vplyv na práva detí.

Linky pomoci a horúce linky pre bezpečnejší internet spolufinancované EÚ budú naďalej poskytovať pomoc verejnosti, najmä deťom, ak sa dostanú do kontaktu so škodlivým a nezákonným obsahom. Ak sa im na základe podmienok aktu o digitálnych službách udelí štatút „dôveryhodných oznamovateľov,“ budú môcť prispievať k rýchlejšiemu posudzovaniu hlásení o nezákonnom obsahu online a k rýchlejšiemu konaniu v tejto oblasti. Príkladom takéhoto obsahu je, v súlade s kódexom správania na boj proti nezákonným nenávistným prejavom online, materiál týkajúci sa sexuálneho zneužívania detí a rasistické a xenofóbne nenávistné prejavy vrátane antisemitských nenávistných prejavov, ako sa stanovuje v stratégii boja proti antisemitizmu a podpory židovského života v EÚ .

Významná zodpovednosť spočíva na priemyselnom odvetví. Má nástroje na vytváranie produktov, ktoré sú nastavené a navrhnuté tak, aby bolo jednoduché ich používať, aby boli bezpečné a zaisťovali súkromie. Pri všetkých digitálnych produktoch a službách, ktoré pravdepodobne budú používať deti, by preto mali byť dodržané spravodlivé a základné vlastnosti koncepcie, ktoré odrážajú európske hodnoty, ako je zakotvené v akte o digitálnych službách. Napríklad, ku všetkým produktom a službám, ktoré pravdepodobne budú používať deti, by mali byť priložené vekovo primerané, ľahko zrozumiteľné a dostupné informácie, ako sú podmienky, pokyny či upozornenia, a jednoduché mechanizmy na nahlasovanie škodlivého obsahu. Všetky osoby zapojené do digitálneho koncipovania by mali rozumieť potenciálne škodlivému vplyvu navrhovaných a vyvíjaných možností na deti, ako aj možným rizikám a škodám, napr. groomingu, vyplývajúcim z používania digitálnych služieb deťmi.

Pridanou hodnotou takéhoto kódexu by bola aj jeho koregulačná povaha. Podľa aktu o digitálnych službách môže Komisia vyzvať poskytovateľov veľmi veľkých online platforiem, aby sa zapojili do dodržiavania kódexov správania, a požiadať ich, aby sa zaviazali k prijatiu osobitných opatrení na zmierňovanie rizík, aby riešili špecifické zistené riziká alebo škody tým, že budú dodržiavať konkrétny kódex správania. Aj keď účasť na dodržiavaní takýchto kódexov správania je naďalej dobrovoľná, všetky záväzky prijaté poskytovateľmi veľmi veľkých online platforiem budú podliehať nezávislým auditom.

Komisia uľahčí vytvorenie komplexného kódexu správania EÚ v oblasti koncepcie primeranej veku vychádzajúceho z nových pravidiel stanovených v akte o digitálnych službách a v súlade so smernicou o audiovizuálnych mediálnych službách a so všeobecným nariadením o ochrane údajov. Cieľom kódexu je zabezpečiť súkromie, ochranu a bezpečnosť detí pri používaní digitálnych produktov a služieb. Súčasťou tohto procesu budú aj zástupcovia priemyselného odvetvia, tvorcovia politiky, občianska spoločnosť a deti.

„Všetci vieme, že mladí ľudia sú na tých platformách častokrát bez súhlasu rodičov. Ak to viem ja, vedia to aj platformy a spoločnosti.“ – učiteľ zo Španielska

V digitálnom desaťročí, ktoré vypracovala Komisia, sú stanovené ambiciózne ciele: do roku 2030 by malo mať 80 % dospelej populácie aspoň základné digitálne zručnosti a v odvetví IKT by malo byť zamestnaných 20 miliónov odborníkov . Na tento účel by sa mali deti učiť digitálne zručnosti už od raného veku. Napríklad Európsky týždeň programovania pomáha deťom porozumieť princípom fungovania algoritmov a digitálneho sveta.

·bude od roku 2022 spolufinancovať linky pomoci a horúce linky pre bezpečnejší internet v EÚ vrátane tých, ktoré sa na základe aktu o digitálnych službách v budúcnosti uznajú za „dôveryhodných oznamovateľov“, s cieľom pomáhať verejnosti, najmä deťom, ak sa dostanú do kontaktu so škodlivým a nezákonným obsahom;

Digitálna gramotnosť (alebo jej nedostatok) sa začína už v prvých rokoch života. Zručnosti v oblasti mediálnej gramotnosti sú pre deti potrebné na to, aby dokázali porozumieť informáciám, ku ktorým majú prístup online, a aby sa v nich dokázali zorientovať, identifikovať online riziká, napr. nepresné informácie/dezinformácie, podvody a skrytú reklamu, a aby sa mohli aktívne a zodpovedne podieľať na digitálnej ekonomike, spoločnosti a demokratických procesoch.

V spätnej väzbe učiteľov prijatej počas konzultácií s Komisiou boli zdôraznené problémy so zapojením kolegov, pričom medzi dôvodmi sa uvádzala nedostatočná informovanosť, chýbajúce potrebné vedomosti, zručnosti a sebadôvera u mnohých učiteľov a problémy držať krok s neustálym technologickým vývojom. Je potrebná odborná príprava učiteľov, podpora dôveryhodných zdrojov a viac kampaní zameraných na rodičov a opatrovateľov. Súčasťou týchto iniciatív by mala byť aj odborná príprava v oblasti práv detí v online prostredí, aby sa zvýšila informovanosť o tom, že deti majú rovnaké práva online ako offline, ako sa stanovuje vo všeobecnej poznámke o Dohovore OSN o právach dieťaťa č. 25.

Stratégia BIK+ môže prostredníctvom platformy betterinternetforkids.eu (ďalej len „portál BIK“) a siete centier pre bezpečnejší internet podporovať vývoj modulov pre učiteľov (napr. hromadný otvorený online kurz – MOOC) pre rôzne vekové skupiny, pričom školenia by sa zamerali na mediálnu gramotnosť, bezpečnosť v online priestore, spotrebiteľské riziká online priestoru, osobné údaje, kyberšikanovanie, duševnú pohodu, škodlivé stereotypy, nesprávne chápanie sexu v pornografii, digitálny súhlas a rešpekt a gamifikáciu v učení.

Výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi sa bude koordinovať a podporovať v rámci štruktúrovaného dialógu o digitálnom vzdelávaní a zručnostiach a príslušných expertných skupín.

Stratégia BIK+ podporí rozsiahle kampane zamerané na mediálnu gramotnosť s cieľom osloviť deti, rodiny a učiteľov, pričom využije existujúcich vnútroštátnych a európskych šíriteľov informácií, ako sú školy, organizácie občianskej spoločnosti a odvetvie. Zapojiť by sa mali aj deti a prípadne aj rodičia a učitelia, aby sa prístupy viac prispôsobili veku a umožnili medzigeneračnú výmenu v súvislosti s kreatívnym a zodpovedným používaním digitálnych technológií, zvýšením informovanosti o rizikách pre deti a mladých spotrebiteľov a používaním osobných údajov.

Komisia okrem toho spolupracuje s OECD na vytvorení rámca finančných kompetencií pre deti, ktorý sa má zverejniť do konca roka 2022 a ktorý bude zahŕňať základné finančné zručnosti, ktoré deti potrebujú v digitálnom svete.

Stratégia BIK+ doplní a bude pracovať v synergii s akčným plánom digitálneho vzdelávania, napríklad podporou vnútroštátnych centier pre bezpečnejší internet ako jednotného kontaktného miesta pre spoľahlivé a vekovo vhodné informácie a podporu prispôsobené vnútroštátnym potrebám v oblasti formálneho a informálneho vzdelávania. Komisia bude cez portál BIK naďalej zdieľať a propagovať zdroje dostupné širokej verejnosti a podporovať osvetovú činnosť centier pre bezpečnejší internet a iných aktérov, aby sa mohli deti učiť v rôznych prostrediach – od športových klubov až po školy – ako sa preukazuje digitálny rešpekt.

Partnerské učenie, spoločná tvorba a príklad ambasádorov a panelov stratégie BIK pre mládež sa budú podporovať ako osvedčený postup pre vzdelávacie prístupy v EÚ aj mimo nej.

Digitálne prostredie musí byť rozmanité, inkluzívne, nediskriminačné a bez stereotypov, aby mohlo podporovať všetky deti. Deťom by mali byť k dispozícii objektívne a veku primerané online informácie o sexe a pohlaví. V súvislosti s odborníkmi v oblasti IKT by sa mala podporovať rozmanitosť a rodové povedomie s cieľom lepšie porozumieť osobitným potrebám dievčat, mladých používateľov so zdravotným postihnutím a detí v inom zraniteľnom postavení. Mali by sa podporovať pozitívne vzory pre dievčatá, ktoré sú v oblasti IKT zastúpené nedostatočne, a mala by sa zaistiť rovnosť príležitostí pre chlapcov a dievčatá. Odvetvie by malo poskytnúť inkluzívne prostredie pre všetkých, pričom deti so zdravotným postihnutím by mali mať možnosť hrať sa, učiť sa a komunikovať online.

Ak majú mať deti prospech z digitálnych príležitostí, potrebujú spoľahlivé a dostupné internetové pripojenie a vhodné digitálne zariadenia. Ciele digitálneho desaťročia v oblasti pripojiteľnosti a digitálne zásady a významné investície a financovanie zo strany EÚ sa týkajú pripojiteľnosti v domácnostiach a školách, keďže v ustanoveniach kódexu elektronických komunikácií týkajúcich sa univerzálnych služieb sa požaduje dostupnosť služieb pripojiteľnosti. Opatrenia členských štátov na základe piliera 20 Európskeho piliera sociálnych práv sa vzťahujú na dostupnosť „základných služieb“ vrátane elektronických komunikácií.odporúčaní Rady, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti, sa odporúča, aby členské štáty „poskytovali […] primerané vybavenie potrebné na dištančné vzdelávanie“ [a] „uskutočnili potrebné investície na preklenutie všetkých foriem digitálnej priepasti“.

Komisia bude venovať osobitnú pozornosť deťom so špeciálnymi alebo osobitnými potrebami alebo zo znevýhodneného a zraniteľného prostredia, aby oslovila všetky deti. Napríklad migranti a občania EÚ s prisťahovaleckým pôvodom často čelia prekážkam v prístupe k digitálnym kurzom a službám, a to aj v dôsledku nedostatočných digitálnych zručností na používanie týchto služieb. Deti, ktorým hrozí chudoba a sociálne vylúčenie, deti s prisťahovaleckým alebo rómskym pôvodom a ďalšie deti osobitne vystavené diskriminácii a segregácii, deti, ktorých rodičom chýbajú základné digitálne zručnosti, deti so zdravotným postihnutím či deti v sociálnej starostlivosti – každá z týchto skupín má osobitné potreby. Iniciatívy sa musia zamerať na rodovú rovnováhu, aby digitálne zručnosti nadobúdali už od útleho veku dievčatá aj chlapci. Mala by sa hodnotiť účinnosť a mali by sa identifikovať najlepšie postupy.

Stratégia BIK+ prispeje rozšírením rozsahu práce centier pre bezpečnejší internet s cieľom pomôcť riešiť digitálnu priepasť, najmä sprostredkovaním digitálnych zručností zraniteľným skupinám. Centrá pre bezpečnejší internet môžu podporovať relevantné programy na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ.

Komisia: ·bude od roku 2023 podporovať monitorovanie vplyvu digitálnej transformácie na pohodu detí zo strany členských štátov, odvetvia a akademických pracovníkov prostredníctvom portálu BIK, ·v roku 2023/2024 vyvinie a bude distribuovať vyučovacie moduly (hromadné otvorené online kurzy) pre učiteľov prostredníctvom portálu BIK a centier pre bezpečnejší internet, ·bude od roku 2022 podporovať výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa vnútroštátnych učebných plánov v oblasti mediálnej gramotnosti medzi členskými štátmi a medzi školami a pedagógmi v celej EÚ v rámci štruktúrovaného dialógu o digitálnom vzdelávaní a digitálnych zručnostiach a prostredníctvom príslušných expertných skupín, ·bude od roku 2022 organizovať kampane v oblasti mediálnej gramotnosti zamerané na deti, rodičov a opatrovateľov prostredníctvom šíriteľov informácií, ·bude od roku 2022 vyvíjať nástroje a činnosti na zvyšovanie informovanosti v súvislosti s rizikami, ktorým deti čelia ako mladí spotrebitelia, s podporou portálu BIK a centier pre bezpečnejší internet, ·od roku 2022 posilní podporu centier pre bezpečnejší internet v členských štátoch s cieľom poskytovať deťom v zraniteľnom postavení neformálne vzdelávanie a odbornú prípravu, a tak riešiť digitálnu priepasť.

Komisia vyzýva členské štáty, aby: