ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.8

Keďže zníženie úrovne CO 2 v atmosfére pomáha v boji proti globálnemu otepľovaniu, je rovnako výhodné znížiť emisie CO 2 o určité množstvo alebo odstrániť rovnaké množstvo CO 2 z atmosféry. Preto by sa so zvyšovaním alebo znižovaním úrovne malo zaobchádzať symetricky. To znamená, že vypúšťanie CO 2 do atmosféry (znečisťovanie) by sa malo postihovať dodatočnými nákladmi (daň), zatiaľ čo na činnosti, ktoré znižujú hladinu CO 2 , by sa mala poskytovať dotácia (negatívna daň).
2.3.2

Z výhľadovej štúdie francúzskeho Národného výskumného ústavu pre poľnohospodárstvo, potraviny a životné prostredie (INRAE) totiž vyplýva, že do roku 2050 by sa koncentrácia celosvetového poľnohospodárskeho vývozu mohla ďalej zvyšovať. Prospelo by to najmä malému počtu krajín alebo regiónov, v ktorých by mala zmena klímy pozitívny vplyv na poľnohospodárstvo a ktoré by tak mohli zvýšiť svoje osevné plochy, ako aj výnosy plodín.
1.7

EHSV sa domnieva, že v záujme riešenia vonkajších výziev by sa mal vnútorný trh EÚ stať „najlepším miestom na investovanie“, Nová priemyselná stratégia a všetky ostatné páky by sa mali posudzovať so zreteľom na ich schopnosť presadzovať a podporovať investície do priemyselnej, energetickej, dopravnej a digitálnej infraštruktúry prostredníctvom prístupu rozšíreného pripojenia. Preskúmanie pravidiel týkajúcich sa fúzií a akvizícií a pravidiel štátnej pomoci by mohlo EÚ pomôcť vyrovnať sa s celosvetovou konkurenciou. Všetky úrovne riadenia by mali zabezpečiť spravodlivé rozdelenie prínosov globalizácie a zmiernenie negatívnych vplyvov na globálnej, regionálnej a miestnej úrovni.
3.4

Pokiaľ ide o proces transpozície nových usmernení Bazilejskej dohody, EHSV sa domnieva, že je vhodné pripomenúť a podporiť sedem zásad, ktoré v júni 2019 predložil Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) a ktoré boli vypracované pred začatím poradného hodnotenia ESRB ( 2 ) a Adaptabilita : finančná regulácia musí byť schopná držať krok s vývojom finančného systému a nesmie byť prekážkou inovácií. To znamená aj, že nesmie vytvárať vecné prekážky vstupu nových bánk do sektora a odrádzať od vytvárania nových obchodných modelov či zachovania alternatívnych bankových modelov, ktoré sa historicky osvedčili, ako sú napríklad družstevné banky. b Rozmanitosť : treba zachovať rozmanitosť finančných inštitúcií a obchodných postupov, keďže takáto rozmanitosť predstavuje účinnú ochranu proti nestabilite systému. Treba sa vyhnúť nadmernej „homogenizácii“ podnikov a regulovaných činností: kapacita na vytváranie „protilátok“ a rôznych spôsobov reakcie/odolnosti voči negatívnym hospodárskym cyklom napríklad zvyšuje komplexnú stabilitu finančného systému, a tým aj hospodárstva. c Proporcionalita : regulačná záťaž by mala byť priamo úmerná dôležitosti nedokonalosti trhu, ktorá sa má napraviť, a systémovému významu adresátov, na ktorých sa právne predpisy majú vzťahovať. d Možnosti riešenia : regulácia by mala inštitúciám bez potrebnej hospodárskej udržateľnosti umožniť opustiť systém bez toho, aby sa tým ohrozila systémová stabilita. Tvorba politiky by však mala zohľadňovať internú štruktúru a komplexnosť príslušných inštitúcií. e Systémové hľadisko : finančná regulácia by mala zabezpečiť, aby sa základné finančné služby poskytovali spoločnosti bez prerušenia. Regulačný systém, ktorý uprednostňuje koncentráciu činností vedúcu k obmedzenému počtu finančných inštitúcií, môže byť zraniteľnejší, pretože závisí od finančného prežitia týchto málo inštitúcií. f Dostupnosť informácií : informačné toky z bánk do regulačných orgánov, ako sa to vyžaduje v sektorovej regulácii, by mali umožniť rýchlu identifikáciu kanálov „nákazy“ a zraniteľných miest. g Mimoregulačná disciplína : existencia právnych predpisov by nemala automaticky vylučovať osvedčené riešenia mimo tohto úzkeho regulačného rámca.
2.7

Európska komisia 9. apríla 2020 ohlásila rozsiahly balík nástrojov zameraných na zmiernenie šoku v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vo výške 540 miliárd EUR. Jeho súčasťou je aj nový nástroj podpory vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou prostredníctvom EMS v objeme až do 240 miliárd EUR zameraný na podporu štátov eurozóny pri vnútroštátnom financovaní nákladov súvisiacich s priamou aj nepriamou zdravotnou starostlivosťou, liečbou a prevenciou ochorenia COVID-19 so stropom vo výške 2 % HDP každej krajiny za rok 2019. Balík takisto zahŕňa dočasné úvery v objeme 100 miliárd EUR na financovanie programov skráteného pracovného času a podobných opatrení na ochranu pracovných miest v členských štátoch EÚ v rámci iniciatívy SURE, pričom záruky poskytujú krajiny EÚ. Okrem toho Európska investičná banka (EIB) zabezpečí podporu likvidity až do výšky 200 miliárd EUR pre podniky v celej Európe so zameraním na MSP. Ďalej 27. apríla 2020 Európska rada v zásade odsúhlasila vytvorenie fondu na obnovu pre potreby EÚ v objeme spolu aspoň 1 bilión EUR a vyzvala Komisiu, aby vypracovala návrh, ako by sa takýto fond mohol vytvoriť a využívať.
1.13.

Po zohľadnení týchto úvah má EHSV v úmysle otvoriť politickú diskusiu na všetkých úrovniach o tom, ako vypracovať nový rámec so zainteresovanými stranami EÚ. Európsky parlament a nadchádzajúce predsedníctva Rady EÚ musia zohrávať vedúcu úlohu v tejto diskusii o tom, ako možno politicky formovať interakciu všetkých záujmových skupín, a to v konečnom dôsledku aj v lepšom právnom rámci so zainteresovanými stranami EÚ ako jeden z hlavných predpokladov odolných, hospodársky úspešných, dlhodobo udržateľných – a zároveň spoločensky zodpovedných – spoločností šetrných ku klíme. Malo by to zahŕňať aj posúdenie správania investorov a kapitálových trhov.
2.2.

Intenzívna digitalizácia služieb poskytovaných výkonom slobodných povolaní môže mať trvalý vplyv na zlepšenie starostlivosti, a to aj v odľahlých regiónoch. Pritom treba zabezpečiť, aby sa čo najskôr zmenšili súčasné priveľké rozdiely medzi mestami a vidiekom, pokiaľ ide o rýchly širokopásmový internet, a aby boli digitalizované služby rovnako dostupné pre ľudí zo všetkých regiónov. Vykonávatelia slobodných povolaní investovali počas krízy do digitalizácie a ochrany údajov s cieľom plniť svoju úlohu poskytovateľov verejných služieb na kľúčových spoločenských pozíciách. Preto je dôležité, aby boli ako systémová skupina výslovne zahrnutí do všetkých hospodárskych revitalizačných opatrení.
5.2.

V súčasnosti existuje v EÚ mnoho príkladov neodôvodnených rozdielov v právach osôb so zdravotným postihnutím, a teda ich diskriminácie. Napríklad: — osoba so štátnou príslušnosťou dvoch členských štátov EÚ by v závislosti od dokladu totožnosti, ktorý si zvolí, mohla buď voliť úplne samostatne, alebo by mohla byť zbavená práva voliť z dôvodu svojho mentálneho postihnutia, — osoba, ktorá je pripútaná na lôžko a potrebuje nepretržitú celodennú starostlivosť, nemôže voliť, pretože sa nemôže dostať do volebnej miestnosti a v krajine bydliska nie je žiadna iná možnosť voliť. Ak by však tá istá osoba žila v inej krajine EÚ, mohla by slobodne voliť poštou, pomocou prenosnej volebnej schránky alebo cez internet, — nevidiaci v jednom členskom štáte môže hlasovať úplne samostatne, bez akejkoľvek pomoci, ale ak by žil v inej krajine, nebolo by to možné – voliť by mohol len vo volebnej miestnosti s pomocou inej osoby, — osoba s Parkinsonovou chorobou by mohla voliť samostatne v krajine, v ktorej sa hlasuje prostredníctvom jednoduchého grafického označenia (napr. „X“) alebo výberu príslušnej karty zo súboru kariet, ktoré dostala, ale v krajine, kde je potrebné na hlasovanie čitateľne napísať číslo, meno alebo priezvisko, bude čeliť neprekonateľnej bariére, — niekto, kto má vážne problémy s mobilitou (napr. potrebuje barly alebo invalidný vozík), by si v niektorých krajinách mohol vybrať vhodnú volebnú miestnosť, zatiaľ čo iné krajiny neumožňujú slobodný výber volebných miestností, čo týmto ľuďom často bráni v účasti na voľbách. EHSV považuje takéto situácie za neprijateľné a v rozpore so základnými hodnotami EÚ a ustanoveniami ZEÚ.
3.13.

Rôzne politiky uplatňované na danom území musia byť v súlade s cieľom kombinovať oblasti s rôznymi možnosťami využitia, a to vždy so zreteľom na existujúce subjekty. Tieto politiky sa pritom musia uplatňovať na primeranej úrovni, t. j. na úrovni regiónov pod úrovňou NUTS 3, aby sa zohľadnili subregionálne špecifiká. Mohli by sa zvážiť tieto opatrenia: — uzatváranie územných dohôd, ktoré obsahujú povinnosť vymedziť verejné a súkromné záväzky a rozvíjať mechanizmy medziinštitucionálnej spolupráce, — identifikácia inovačného potenciálu a zameranie na miestne silné stránky, — podpora inteligentných území systémom vytvárania sietí, ktorý zvyšuje hospodársku a politickú efektívnosť, — podpora subjektu fungujúceho ako katalyzátor, ktorý by prepojil organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti územného rozvoja, — vypracovanie opatrení na boj proti vyľudňovaniu, ktoré by podporili skutočnú zmenu trendu v štruktúre územnej zamestnanosti, — zlepšenie kvality života v aspektoch relevantných pre mladých ľudí (vzdelávanie, voľný čas).
3.22.

Veľmi dôležitým návrhom Európskej komisie týkajúcim sa zdaňovania podnikov je harmonizácia základu dane z príjmov právnických osôb. V prvej fáze – CCTB – by sa základ dane vypočítal podľa spoločných pravidiel. V druhej fáze – CCCTB – by sa zisky a straty, ktoré utrpeli jednotlivé dcérske spoločnosti podniku alebo nadnárodnej skupiny v každom členskom štáte, konsolidovali v celej EÚ. Výsledný čistý zostatok by sa rozdelil medzi rôzne krajiny, v ktorých spoločnosť vykonáva svoje činnosti, pričom každá z nich bude zdanená podľa vopred stanoveného vzorca (aktíva, predaj a zamestnanosť). Existuje nádej, že pri konsolidácii by bola veľká časť operácií agresívneho daňového plánovania deaktivovaná. EHSV súhlasí s tým, že zdaňovanie by malo vychádzať z vyváženého vzorca, v ktorom by sa zohľadnilo miesto predaja, zamestnanosť a imanie podniku. Hodnota práv duševného vlastníctva, údajov a iných nehmotných aktív sa musí dôkladne posúdiť.
5.5.

acquis Spoločenstva je podmienkou sine qua non . Cezhraničné činnosti, ako napríklad obchodovanie s energiou, môžu takisto viesť k veľkej efektívnosti a úsporám energie a nákladov za predpokladu, že všetci účastníci trhu dodržiavajú podobné pravidlá týkajúce sa environmentálneho súladu a stanovovania cien uhlíka. Úloha regulačného výboru Energetického spoločenstva (ECRB) je preto prvoradá a bude sa musieť posilniť, pričom treba mať na zreteli, že udržateľné alternatívy si vyžadujú dobre fungujúce cezhraničné trhy. EÚ by mala podporovať sekretariát Energetického spoločenstva a regionálnym vládam pomáhať pri vytváraní spoľahlivých integrovaných národných energetických a klimatických plánov (NEKP), ktoré sa riadia cieľmi do roku 2030 pre tento región. NEKP by mali odrážať ambície potrebné na dekarbonizáciu hospodárstva, pričom by sa v nich mali zohľadniť environmentálne záruky. Mali by obsahovať politiky a opatrenia súvisiace so znížením emisií skleníkových plynov vo všetkých kľúčových emisných odvetviach, aby sa splnili ciele do roku 2030 a ich príspevky podľa Parížskej dohody, ako aj perspektívu na to, aby sa do roku 2050 stalo hospodárstvo uhlíkovo neutrálnym. EHSV sa domnieva, že spoľahlivý, moderný a transparentný legislatívny a regulačný rámec je kľúčom k rozvoju trhu s energiou a priláka nové investície potrebné na financovanie novej infraštruktúry a kapacity. Úloha Energetického spoločenstva ( 15 ) a transpozícia a implementáciaje podmienkou. Cezhraničné činnosti, ako napríklad obchodovanie s energiou, môžu takisto viesť k veľkej efektívnosti a úsporám energie a nákladov za predpokladu, že všetci účastníci trhu dodržiavajú podobné pravidlá týkajúce sa environmentálneho súladu a stanovovania cien uhlíka. Úloha regulačného výboru Energetického spoločenstva (ECRB) je preto prvoradá a bude sa musieť posilniť, pričom treba mať na zreteli, že udržateľné alternatívy si vyžadujú dobre fungujúce cezhraničné trhy. EÚ by mala podporovať sekretariát Energetického spoločenstva a regionálnym vládam pomáhať pri vytváraní spoľahlivých integrovaných národných energetických a klimatických plánov (NEKP), ktoré sa riadia cieľmi do roku 2030 pre tento región. NEKP by mali odrážať ambície potrebné na dekarbonizáciu hospodárstva, pričom by sa v nich mali zohľadniť environmentálne záruky. Mali by obsahovať politiky a opatrenia súvisiace so znížením emisií skleníkových plynov vo všetkých kľúčových emisných odvetviach, aby sa splnili ciele do roku 2030 a ich príspevky podľa Parížskej dohody, ako aj perspektívu na to, aby sa do roku 2050 stalo hospodárstvo uhlíkovo neutrálnym.
4.6.1.

Oceliarsky priemysel v EÚ je pod tlakom neľútostnej svetovej konkurencie výrobcov ocele z Číny, Turecka, Alžírska alebo Iránu, ktorí nemajú systémy obchodovania s emisiami pre toto odvetvie a už teraz vyvážajú do EÚ 30 miliónov ton ocele. Európske združenie výrobcov ocele (Eurofer) podporuje zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach z environmentálnych, ekonomických a právnych dôvodov a považuje ho za predpoklad, ako predísť riziku úniku uhlíka. Tento mechanizmus by sa mal vzťahovať na hotové výrobky a polotovary z ocele a mal by byť založený na riadnom účtovnom systéme, ktorý odmeria stopu CO 2 vo výrobkoch prostredníctvom niektorých „dohôd o rovnocennosti“ s tretími krajinami a mal by existovať súbežne s bezodplatným prideľovaním kvót v rámci EU ETS počas prechodného obdobia.
5.5.3.

Na profesionálnej úrovni by si tieto tímy mohli vymieňať osvedčené postupy a podporovať prepojenia a výmeny s ostatnými sieťami a združeniami v Únii. Zapoja sa aj muži. Zabezpečia najmä mentorstvo a patronát. Ženy tu však majú väčší vplyv ako vzory. Mohla by sa vytvoriť európska sieť žien, ktorá by bola súčasťou projektu financovaného z prostriedkov EÚ a pôsobila by ako sprostredkovateľ pre Európsku akadémiu v oblasti STEM.
1.6.

Otázka, ako bude nový energetický systém organizovaný, preto nie je len technickou, ale skôr vysoko politickou otázkou: v prípade „ just and fair transition “ ide totiž o to, kto môže (a mal by) zohrávať akú úlohu, a tým aj o to, stručne povedané, kto v budúcnosti môže a smie zarábať na energii a kto sa následne môže ekonomicky zúčastniť na energetickej transformácii. A táto otázka rozhodne aj o tom, do akej miery bude energetická transformácia podporovať inovácie.
5.12

Na to, aby sa vytvoril komunikačný kanál s mladými ľuďmi, by sa mal vytvoriť „Zoznam adresátov dialógu mládeže o klíme a udržateľnosti“, ktorý by mali spravovať sprostredkovatelia okrúhleho stola mládeže o klíme a udržateľnosti a ktorý by vychádzal z príkladu organizácie útvarov OSN pre mládež. Zoznam adresátov by bol otvorený pre všetkých mladých zástupcov zainteresovaných strán v oblasti klímy a uľahčoval by dobrú komunikáciu a výmenu informácií medzi skupinou a s inštitúciami.
1.3.

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta v tejto súvislosti iniciatívu Komisie vytvoriť prepojenie medzi Európskym pilierom sociálnych práv a európskym semestrom, čo by malo v oblasti bytovej politiky zabezpečiť lepšie monitorovanie reformy sociálneho bývania, prístupnosti a cenovej dostupnosti bytov, ako aj účinnosti príspevkov na bývanie. Trvá na tom, aby sa odporúčania pre jednotlivé krajiny v súvislosti s bytovou politikou prijímané v rámci európskeho semestra konzultovali pred prijatím so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti EHSV sa zasadzuje za širší manévrovací priestor na podporu dlhodobých investícií do sociálnej infraštruktúry a za to, aby boli tieto investície vyňaté z účtov verejnej správy pri výpočte deficitu verejných financií.
4.2.1.

Odvetvie leteckej dopravy nebude schopné vrátiť sa do bežného stavu spred krízy spôsobenej koronavírusom (scenáre sa líšia, pričom k obnove by malo prísť do roku 2022 až do roku 2025), pretože rozsah tejto krízy bude mať štrukturálny vplyv na trh. S cieľom zachovať stabilitu plánovania pre zainteresované strany a spotrebiteľov by sa dohody o leteckých službách EÚ s krajinami mimo EÚ mali používať ako platforma na spoločné monitorovanie úrovne štátnej pomoci poskytnutej počas koronavírusovej krízy tak, aby bolo možné identifikovať a vyriešiť rušivé trendy. Pri určovaní úrovne štátnej pomoci v tomto kontexte by mala zohrávať dôležitú úlohu prístup na trh. Ak krajina mimo EÚ odmietne riešiť problém pomoci, mali by sa uplatniť odvetné opatrenia. V týchto dohodách o leteckých službách sa musia riešiť rozdielne environmentálne a sociálne normy platné pre dopravcov z EÚ a krajín mimo EÚ.
2.1.

V zelenej dohode sa stanovuje jasný a politicky záväzný cieľ: do roku 2030 by sa v Európe malo dosiahnuť celkové zníženie emisií skleníkových plynov o 55 %. Tento cieľ bol uvedený do praxe prostredníctvom opatrení v rámci balíka Fit for 55, ktorý Európska komisia predložila v júli 2021. Tu už nie je priestor pre rôzne interpretácie. Spravodlivým systémom medzinárodného obchodu sa musí zaistiť, že podniky budú môcť pri plnení cieľov zelenej dohody zostať globálne konkurencieschopnými. To zahŕňa cezhraničný a transkontinentálny systém kompenzácie uhlíka. Zároveň to vytvára stimuly pre obchodných partnerov, aby sa pridali k národom, ktoré rešpektujú obmedzenia našej planéty.
3.4.4.

Nový Európsky zbor solidarity, ktorý v súčasnosti zahŕňa dobrovoľnícku činnosť v situáciách humanitárnej pomoci (v minulosti ho zastrešovali dobrovoľníci pomoci EÚ), by mal mať dostatočnú silu a rozsah, aby viedol k väčšiemu zapájaniu mladých ľudí do dobrovoľníckej činnosti, a to najmä v iných krajinách, v rámci programu aj mimo neho. Na dosiahnutie tohto cieľa by mali byť poskytnuté potrebné zdroje. Takisto by sa mala preskúmať možnosť rozšírenia programu na podporu zapájania sa do dobrovoľníckej činnosti medzi ľuďmi staršími ako 30 rokov alebo by sa alternatívne mali poskytnúť ďalšie zdroje EÚ na rozvoj paralelného programu bez obmedzenia veku.
Megatrend prepojených a automatizovaných vozidiel by mohol viesť k zmene v pridanej hodnote z predaja a servisu vozidiel smerom k novým prelomovým obchodným modelom na základe služieb umožňujúcich prenos údajov a mobility ako služby. Automobilový ekosystém musí byť pripravený vstúpiť do týchto nových obchodných modelov a zabezpečiť svoje zastúpenie v rámci nich. Bude si to vyžadovať technologické a regulačné normy na poskytovanie nových inovačných služieb mobility, ako sú platba za použitie ( pay per use ), lokalizovaná reklama, aktualizácie vzdialenosti/údržba vozidiel. Budovanie európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa mobility bude takisto kľúčové pri zabezpečení európskeho vedúceho postavenia v oblasti digitálnych služieb mobility. Bude takisto potrebné zaviesť požadovanú infraštruktúru na digitálnu komunikáciu a navrhnúť plány na zvýšenie úrovní automatizácie (vrátane rámca na rozsiahle testovanie, prístup k údajom a nový prístup k typovému schváleniu vozidiel). Okrem toho je potrebné posúdiť dlhodobý vplyv čoraz automatizovanejších vozidiel, najmä na pracovné miesta a etické otázky, keďže to bude dôležité na zabezpečenie prijatia v spoločnosti. Napokon, keďže nákladná doprava sa môže v budúcnosti zintenzívniť (elektronický obchod), je potrebné rozvíjať inteligentné riešenia dopravnej mobility na základe multimodálnej organizácie dopravy, nákladovej efektívnosti (veľkokapacitné jazdné súpravy) a udržateľných spôsobov dopravy, a to pomocou riešení týkajúcich sa automatizácie a prepojenosti v rámci logistického reťazca.
4.3.

Spolupráca s medzinárodnými organizáciami : EHSV sa zasadzuje za proaktívnejší a systematickejší prístup a žiada, aby sa zapojili medzinárodné orgány, ako je MOP, a to aj počas rokovaní a vykonávania dohôd o voľnom obchode vo všetkých fázach realizačných plánov. Ako možno vidieť v prípade ratifikácie dohody s Vietnamom, MOP by mohla zohrávať zásadnú úlohu vo fáze pred vykonávaním a v prvotnej fáze vykonávania. Požiadavka užšej spolupráce medzi Komisiou, MOP a EHSV má mimoriadne veľký význam pre koncipovanie projektov MOP v oblasti technickej pomoci a budovania kapacít v partnerských krajinách. Opatrenia musia ísť ruka v ruke so silnejším zapojením MOP do monitorovacej úlohy domácich poradných skupín a výročné schôdze GR EMPL na vysokej úrovni by sa mohli otvoriť pre EHSV a prípadne pre predsedníctva domácich poradných skupín. Zdá sa, že skúmanie prístupu k mnohostranným environmentálnym dohodám je nedostatočné a mohlo by sa rozšíriť na ďalšie relevantné medzinárodné organizácie, ako je Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, a so zreteľom na narastajúci význam financovania cieľov udržateľného rozvoja aj na Svetovú banku a Medzinárodný menový fond.
1.3.

EHSV podporuje snahu o lepšiu tvorbu práva a odporúča systematicky zapájať sociálnych partnerov, odvetvové združenia a obchodné komory do všetkých fáz legislatívneho procesu (príprava verejných konzultácií, posudzovanie vplyvu, pozmeňovacie návrhy). Žiada Komisiu, aby riadne zohľadňovala výsledky posúdení vplyvu. Zásada rovnováhy záťaže („ One in, one out “) sa musí uplatňovať rýchlo, účinne a vyvážene, aby sa prijali ambiciózne environmentálne a sociálne právne predpisy. EHSV takisto navrhuje, aby sa posilnila koordinácia zástupcov MSP na vnútroštátnej aj na európskej úrovni.
3.22

Nevyhnutnosť zlepšiť pracovné príležitosti: i) pandémia COVID-19 urýchlila procesy digitalizácie a ekologizácie, ktoré si vyžadujú úsilie, aby mohli ďalej pokračovať; ii) je potrebné vytvárať a udržiavať nové pracovné príležitosti vo vidieckych oblastiach, a to vrátane tých, ktoré súvisia s poskytovaním služieb na vidieku, prácou na diaľku, novými technológiami alebo energiou z obnoviteľných zdrojov; iii) posilnenie multifunkčných aspektov poľnohospodárstva, podporovanie nepoľnohospodárskych činností a etablovanie podnikov zameraných na služby v oblasti čistej energie a priemysel vo vidieckych oblastiach môžu pomôcť vytvoriť mnoho pracovných príležitostí; iv) podporovať podnikanie, zaistiť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže pre MSP a venovať pozornosť potrebám mladších generácií (napr. práca na diaľku); v) udržať pracovné miesta a obchody v blízkosti ľudí; vízia prepojenia vidieka a mesta ponúka príležitosti na rozvoj obehového hospodárstva; vi) presadzovať dôstojnú prácu a zlepšovať pracovné podmienky vo vidieckych oblastiach a zároveň zabezpečiť, aby boli do tohto úsilia zapojené všetky zainteresované strany; vii) prepojiť dopyt spotrebiteľov s regionálnymi a vidieckymi trhmi prostredníctvom komercializácie miestnych výrobkov a značiek kvality; viii) malo by sa dôrazne podporovať vytváranie kultúrnych príležitostí vo vidieckych oblastiach vrátane podpory kultúrnych podujatí a ochrany vidieckych historických a cirkevných pamiatok (kostolov, hradov atď.); ix) procesy digitalizácie otvárajú nové možnosti, ktoré by mohli u občanov, najmä mladých ľudí, vyvolať určité očakávania a prilákať ich na vidiek, a tak zmeniť trend vyľudňovania a kvalitu života vo vidieckych oblastiach. Vidiecke oblasti potrebujú preto primeranú infraštruktúru na zabezpečenie pripojiteľnosti. Riešenia v tejto súvislosti ponúkajú stratégie pripojiteľnosti a digitálne platformy. Vývoj digitálnych technológií v poľnohospodárstve a vidieckych oblastiach by zase uľahčilo vytvorenie vidieckeho digitálneho aktu; x) treba podporovať udržateľné poľnohospodárstvo a akvakultúru (17) vo vidieckych a prímestských oblastiach, ako aj ekoturizmus a voľnočasové a vzdelávacie aktivity zamerané na udržateľnosť, pričom tieto činnosti by mali byť zlučiteľné s ochranou biodiverzity, aby sa zabezpečila kvalita života; xi) kvalitné a dostupné vzdelávanie na vidieku už od najnižších vekových kategórií môže pomôcť zlepšiť vzdelávacie výsledky, pričom prístup k verejným službám, ako sú služby starostlivosti o deti a školy, je miestny faktor, ktorý zvyšuje atraktívnosť vidieckych oblastí, a to aj pre vysokokvalifikovaných pracovníkov.