Do tohto návrhu sa premieta záväzok Komisie dôkladne monitorovať správnu a úplnú transpozíciu smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a účinnosť vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje. Komisia bude vychádzať z informácií týkajúcich sa transpozície, ktoré zašlú členské štáty. Pokiaľ ide o nové pravidlá v oblasti vedomého využívania služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi, Komisia bude monitorovať transpozíciu a vplyv vnútroštátnych právnych predpisov. Do [piatich rokov od uplynutia lehoty na transpozíciu] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi rozsah, v akom členské štáty prijali potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s novými pravidlami, ako aj vplyv takýchto opatrení.

Týmto návrhom sa stanovujú pravidlá, ktoré vychádzajú zo skúseností získaných členskými štátmi pri transponovaní a vykonávaní smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Zameriava sa na udalosti, ku ktorým došlo od roku 2011, a na najnovšie trendy, ktoré sa zaznamenali v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, pričom sa prihliada na návrhy na zlepšenie od širokej škály zainteresovaných strán. Týmto návrhom ako takým sa stanovuje rámec, ktorý by mal umožniť, aby boli vnútroštátne právne systémy členských štátov aktualizované a lepšie pripravené na to, aby mohli čeliť súčasným výzvam.

Obchodovanie s ľuďmi je zložitou trestnou činnosťou. Na jej primerané riešenie je nevyhnutné, aby sa vychádzalo z ucelených a spoľahlivých údajov. Podobne ako v ďalších oblastiach trestnej činnosti sa odhaduje, že podstatná časť prípadov obchodovania s ľuďmi sa neoznamuje. Je to jeden z faktorov, ktorý bráni úplnému pochopeniu rozsahu obchodovania s ľuďmi v rámci EÚ. Okrem toho existujú veľké medzery v zhromažďovaní údajov o oznámených prípadoch a štatistické údaje zhromaždené Komisiou sa zverejňujú so značným oneskorením po skončení obdobia na oznámenie. Cieľom tohto návrhu je zaviesť požiadavku, aby členské štáty každoročne zhromažďovali a oznamovali Komisii údaje o obchodovaní s ľuďmi, a ďalej harmonizovať zhromažďovanie údajov s cieľom zvýšiť jeho kvalitu a urýchliť zverejňovanie oznámených údajov.

Z informácií získaných z nedávnych štúdií a konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami vyplýva, že dopyt, ktorý stimuluje obchodovanie s ľuďmi, sa neznížil napriek množstvu relevantných činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania informovanosti a transpozícii článku 18 ods. 4 smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi vo viacerých členských štátoch. Napriek snahám všetkých zainteresovaných strán dopyt po sexuálnych službách, lacnej pracovnej sile a lacných výrobkoch pretrváva. To zase podnecuje obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho a pracovného vykorisťovania. Cieľom tohto návrhu je dosiahnuť ďalšiu harmonizáciu medzi členskými štátmi, aby sa tento dopyt znížil. V návrhu sa zároveň uznáva, že trestné právo je iba časťou reakcie zameranej na zníženie dopytu a mali by ho aj naďalej sprevádzať činnosti v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania informovanosti v súlade so smernicou o boji proti obchodovaniu s ľuďmi.

Naďalej existuje značný priestor na zlepšenie postupov včasnej identifikácie a referenčných mechanizmov v členských štátoch, a to tak na vnútroštátnej, ako aj cezhraničnej úrovni. Ide predovšetkým o to, že nie všetky členské štáty zaviedli národný referenčný mechanizmus, pričom štruktúra a fungovanie takýchto mechanizmov sa v jednotlivých členských štátoch do značnej miery líšia. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť, aby všetky členské štáty prostredníctvom zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení zaviedli národný referenčný mechanizmus v záujme zefektívnenia fungovania príslušných vnútroštátnych inštitúcií a dosiahnutia ďalšej harmonizácie ich štruktúr a postupov v oblasti sprostredkovania vhodných systémov pomoci a podpory obetiam. Bude to navyše predstavovať prvý krok smerom k vytvoreniu európskeho referenčného mechanizmu.

Navrhované zmeny sú obmedzené na to, čo je nevyhnutné na posilnenie rámca EÚ pre prevenciu obchodovania s ľuďmi a boj proti nemu, ako aj pre ochranu obetí obchodovania. Nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. Návrh vychádza z už platných pravidiel, ktoré sú v súlade so zásadou proporcionality. Podrobný opis alternatívnych opatrení, ktoré sa mohli uskutočniť na dosiahnutie cieľov tohto návrhu, je uvedený v sprievodnom posúdení vplyvu.

Tento návrh vychádza z dôkazov zhromaždených v rámci hodnotenia a posúdenia vplyvu, ako aj z konzultácií s príslušnými orgánmi členských štátov a odborníkmi na obchodovanie s ľuďmi. Do konzultácií boli zapojení národní spravodajcovia a rovnocenné mechanizmy, orgány presadzovania práva a justičné orgány, vnútroštátne orgány zodpovedné za sociálne služby, agentúry EÚ, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti, združenia zamestnávateľov a odborníci, a to aj z akademickej obce.

Komisia sa počas celého politického cyklu tejto iniciatívy usilovala zaistiť rozsiahlu účasť zainteresovaných strán prostredníctvom cielených konzultácií (bilaterálnych stykov, stretnutí so zainteresovanými stranami, písomných konzultácií). Uskutočnili sa konzultácie s členskými štátmi a so zástupcami ich verejných orgánov, a to aj v kontexte siete národných spravodajcov a rovnocenných mechanizmov EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi, s poslancami Európskeho parlamentu, s agentúrami EÚ, konkrétne s Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Agentúrou Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust), Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), Agentúrou pre základné práva (FRA), Agentúrou Európskej únie pre azyl (EUAA), Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (FRONTEX), Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť (EIGE) a Európskym orgánom práce (ELA), so zástupcami príslušných regionálnych a medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, so zástupcami organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi, a to aj v kontexte platformy občianskej spoločnosti EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Požiadavka na každoročné zhromažďovanie údajov predstavuje minimálne opatrenie zamerané na zlepšenie zhromažďovania informácií a štatistických údajov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Týmto opatrením by sa skrátili obdobia na oznámenie z dvoch rokov na jeden rok a zabezpečilo by sa aktuálne monitorovanie, ktorému nebráni časový odstup medzi koncom obdobia na oznámenie zhromaždených údajov a zverejnením správy (v súčasnosti dva roky). Minimálne kategórie zhromažďovaných údajov zahrnuté v zmene zodpovedajú tým kategóriám, ktoré Komisia v súčasnosti zhromažďuje každé dva roky.

Zmena, ktorou sa využívanie služieb, ktoré tvoria predmet vykorisťovania, s vedomím, že osoba je obeťou trestného činu obchodovania s ľuďmi (t. j. vedomé využívanie služieb založených na vykorisťovaní obetí), stanovuje ako trestný čin, je primeraným legislatívnym opatrením zameraným na účinnejšiu prevenciu obchodovania s ľuďmi a boj proti nemu pomocou odrádzania od dopytu v súlade s cieľmi smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Členským štátom sa ponecháva možnosť prijať prísnejšie prístupy k využívaniu služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi, pričom sa prihliada na to, že opatrenia na zníženie dopytu sa neobmedzujú len na trestnoprávnu reakciu, ale zahŕňajú nelegislatívne opatrenia v súlade so smernicou o boji proti obchodovaniu s ľuďmi, t. j. vzdelávanie, odbornú prípravu, informačné a osvetové kampane, výskumné a vzdelávacie programy.

Posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, vychádza zo zistení vyplývajúcich z hodnotenia, ktoré vykonala Komisia. Zvažovali sa tieto možnosti:

–Balík nelegislatívnych opatrení, ktorý by členským štátom poskytol ďalšiu podporu pri vykonávaní smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a prispel by k posilneniu právneho a politického rámca EÚ proti obchodovaniu s ľuďmi. Vychádzal by zo stratégie EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 a zahŕňal by zriadenie centra poznatkov a odborných znalostí, opatrenia zamerané na posilnenie spolupráce s technologickými spoločnosťami, ako aj s platformami sociálnych médií, vytvorenie osobitnej skupiny špecializovaných prokurátorov na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ako aj organizáciu osvetových kampaní v celej EÚ.

–Balík legislatívnych zmien, ktorými by sa zmodernizovala smernica o boji proti obchodovaniu s ľuďmi s cieľom lepšie čeliť výzvam, ktoré od jej prijatia nadobudli väčší význam. Súčasťou balíka by bolo riešenie online rozmeru trestnej činnosti, zahrnutie nových foriem vykorisťovania do vymedzenia pojmov, posilnenie režimu sankcií voči právnickým osobám a právneho rámca kriminalizácie využívania služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi, vytvorenie formálnych národných referenčných mechanizmov prostredníctvom zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení a určenie národných kontaktných miest pre sprostredkovanie pomoci, požiadavka, aby členské štáty zaviedli trestný čin týkajúci sa využívania služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi, požiadavka, aby členské štáty každoročne zhromažďovali a oznamovali údaje o ukazovateľoch obchodovania s ľuďmi.

–Balík, v ktorom by sa skombinovali uvedené nelegislatívne a legislatívne opatrenia.

V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že tretia možnosť, kombinácia legislatívnych a nelegislatívnych opatrení, by bola z hľadiska posilnenia súčasného rámca účinnejšia než len opatrenia jedného druhu. V záujme posilnenia reakcie trestnej justície na obchodovanie s ľuďmi, a to aj v cezhraničnom kontexte, sa určili tri legislatívne opatrenia: i) výslovné riešenie online rozmeru v smernici; ii) výslovný odkaz na nútené manželstvo a nezákonnú adopciu v zozname foriem vykorisťovania; iii) zavedenie dvoch povinných sankčných režimov voči právnickým osobám, jedného v prípade sankcií za štandardné trestné činy a druhého v prípade sankcií za trestné činy s priťažujúcimi okolnosťami. Určili sa aj nelegislatívne opatrenia: i) podpora spolupráce medzi Komisiou a internetovými spoločnosťami v rámci internetového fóra EÚ a ii) vytvorenie osobitnej skupiny špecializovaných prokurátorov na boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Pokiaľ ide o zabezpečenie toho, aby sa obetiam obchodovania s ľuďmi poskytovala primeraná pomoc, podpora a ochrana, určené legislatívne opatrenie sa týka požiadavky, aby členské štáty formalizovali vytvorenie národných referenčných mechanizmov a vytvorili národné kontaktné miesta pre sprostredkovanie primeraných služieb pomoci, podpory a ochrany obetiam. Toto opatrenie sprevádza nelegislatívne opatrenie, ktorým je vypracovanie usmernení o minimálnych požiadavkách na národné referenčné mechanizmy. Na účely zníženia dopytu po službách, ktoré stimulujú všetky formy vykorisťovania, sa ako legislatívne opatrenie určilo stanovenie toho, že využívanie služieb, ktoré sú predmetom vykorisťovania, s vedomím, že osoba je obeťou trestného činu obchodovania s ľuďmi, je trestným činom. V súlade s komplexným prístupom k znižovaniu dopytu to doplní nelegislatívne opatrenie, osvetová kampaň v celej EÚ zameraná na odrádzanie od dopytu, ktorý stimuluje obchodovanie s ľuďmi. Pokiaľ ide o horizontálny cieľ, ktorým je zabezpečiť primeranú prevenciu a odhaľovanie, ako aj zlepšiť monitorovanie obchodovania s ľuďmi v EÚ, si určené legislatívne opatrenie vyžaduje každoročné zhromažďovanie údajov o obchodovaní s ľuďmi. Toto opatrenie sprevádzajú dve nelegislatívne opatrenia: i) vypracovanie usmernení o zhromažďovaní údajov o obchodovaní s ľuďmi v EÚ a ii) zriadenie centra poznatkov a odborných znalostí v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi. Uvedená uprednostňovaná možnosť sa zameriava na zlepšenie schopnosti členských štátov efektívnejšie bojovať proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä v súvislosti s hrozbami a trendmi, ktoré sa objavili alebo vyvinuli od prijatia smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Očakáva sa, že spoločnými a harmonizovanými pravidlami, ktoré sú súčasťou tejto zmeny, sa posilní cezhraničná spolupráca pri vyšetrovaniach, trestných stíhaniach a pri poskytovaní pomoci a podpory obetiam obchodovania s ľuďmi. Cieľom nelegislatívnych opatrení sprevádzajúcich legislatívne zmeny je ďalšia podpora členských štátov pri vykonávaní smernice a stratégie EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025.

•Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

V súlade s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie by cieľom všetkých iniciatív zameraných na revíziu existujúcich právnych predpisov EÚ malo byť zjednodušenie a efektívnejšie dosahovanie stanovených cieľov politiky (t. j. znížením nadbytočných regulačných nákladov a administratívnej záťaže členských štátov). V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že opatrenia stanovené v navrhovanej smernici by predstavovali obmedzenú záťaž, ktorú by prevážil pozitívny vplyv navrhovaných opatrení. Navrhované cielené zmeny smernice sa zameriavajú na zlepšenie schopnosti členských štátov efektívnejšie bojovať proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä v súvislosti s hrozbami a trendmi, ktoré sa objavili a vyvinuli od prijatia smernice. Iniciatívou sa ďalej harmonizuje právne prostredie so zameraním na obchodovanie s ľuďmi v rámci členských štátov. Očakáva sa, že nové pravidlá posilnia cezhraničnú spoluprácu, pokiaľ ide o vyšetrovanie a trestné stíhanie, ako aj pomoc a podporu poskytovanú obetiam.

•Základné práva

V článku 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že Únia uznáva práva, slobody a zásady uvedené v Charte základných práv. V článku 5 charty sa výslovne zakazuje otroctvo, nútené práce a obchodovanie s ľuďmi. Navrhované opatrenia zahŕňajú právne ustanovenia, ktorými sa zabezpečuje primeraná reakcia na riziká tejto trestnej činnosti a pomoc, podpora a ochrana poskytovaná obetiam. Cieľom výslovného začlenenia ďalších foriem vykorisťovania, ustanovení týkajúcich sa medzinárodného rozmeru trestnej činnosti, sankčného režimu voči právnickým osobám a kriminalizácie vedomého využívania služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi je účinnejší boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Tieto ustanovenia a formalizácia národných referenčných mechanizmov sú zamerané na rozšírenie ochrany obetí obchodovania s ľuďmi. Ochrana obetí má vplyv na iné základné práva, ako je ochrana ľudskej dôstojnosti, právo na nedotknuteľnosť osoby, zákaz mučenia a neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestu a právo na slobodu a bezpečnosť. Legislatívne opatrenia sa náležite zanalyzovali a kladne posúdili aj s ohľadom na práva dieťaťa, zákaz detskej práce, práva osôb so zdravotným postihnutím, právo na azyl, ochranu v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície, zásadu nediskriminácie a rovnosť medzi ženami a mužmi. Ustanovenia, ktorými sa zavádzajú nové trestné činy alebo sankcie alebo ktorými sa mení vymedzenie pojmu trestná činnosť, sa dôkladne zanalyzovali aj s ohľadom na právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces, prezumpciu neviny a právo na obhajobu, zásady zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov, ako aj na právo nebyť stíhaný alebo potrestaný v trestnom konaní dvakrát za ten istý trestný čin.

4.VPLYV NA ROZPOČET