SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Tretia polročná správa o fungovaní schengenského priestoru za obdobie od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013 /* COM/2013/0326 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Tretia polročná správa o fungovaní schengenského priestoru za obdobie od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013 1. Úvod Ako uviedla Komisia 16. septembra 2011 v oznámení o posilnení správy schengenského priestoru[1] a po získaní súhlasu Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci/zmiešaného výboru 8. marca 2012, Komisia prijíma polročné správy o fungovaní schengenského priestoru určené Európskemu parlamentu a Rade. Táto tretia správa sa týka obdobia od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013. 2. Situačný prehľad 2.1. Situácia na vonkajších schengenských hraniciach[2] V období od októbra do decembra 2012 bolo odhalených 13 613 prípadov neoprávneného prekročenia hraníc; v porovnaní so štvrtým štvrťrokom 2011 ide o zníženie o 52 %. Ide o najnižšie hodnoty od začiatku roku 2008, keď agentúra FRONTEX začala zbierať príslušné údaje. Toto výrazné zníženie možno pripísať najmä začatiu gréckej operácie Shield (Štít) 30. júla 2012, v rámci ktorej bolo na pozemnú hranicu s Tureckom nasadených 1 800 policajtov. Po tejto operácii sa počet odhalených nelegálnych migrantov znížil z 2 000 v prvom týždni augusta 2012 na 200 v druhom týždni a ďalej na 10 v poslednom týždni októbra. Väčšina prípadov neoprávneného prekročenia hraníc bola odhalená na vonkajšej morskej hranici EÚ (59 %). Zatiaľ čo v období júl až september 2012 viac ako polovicu všetkých odhalených prípadov neoprávneného prekročenia hraníc nahlásilo Grécko, táto situácia sa po začatí operácie Shield zmenila. V období od októbra do decembra 2012 až 31 % všetkých odhalených prípadov (4 231 osôb) nahlásilo Taliansko, ďalších 30 % odhalených prípadov (4 035 osôb) oznámilo Grécko. Došlo k zvýšeniu počtu odhalených prípadov na gréckej morskej hranici s Tureckom a na bulharskej pozemnej hranici s Tureckom, čo bolo pravdepodobne dôsledkom presunu pokusov o nelegálne prekročenie v dôsledku posilnenia kontrol na grécko-tureckej pozemnej hranici. Pokiaľ ide o štátnu príslušnosť, väčšinu prípadov neoprávneného prekročenia hraníc tvorili migranti z Afganistanu – v období od októbra do decembra 2012 išlo o 1 969 osôb. Počet odhalených sýrskych štátnych príslušníkov sa napriek zúfalej situácii v ich domovskej krajine v porovnaní s obdobím od júla do septembra 2012 znížil o dve tretiny, a to na 1 241 osôb. 2.2. Situácia v rámci schengenského priestoru V období od októbra do decembra 2012 sa sekundárne pohyby najmä z Grécka do iných členských štátov EÚ premietli predovšetkým do týchto odhalených prípadov[3]: · protiprávneho prekročenie hraníc pozdĺž pozemnej hranice krajín západného Balkánu; · migrantov prichádzajúcich cez morskú hranicu južného Talianska; · čiernych pasažierov na trajektoch smerujúcich do Talianska; · migrantov s falšovanými dokladmi odhalených počas letov z gréckych letísk na celý rad významných letísk EÚ. Operácia Aphrodite, ktorej účelom bol zatiaľ posledný zber informácií o migračných tokoch v rámci EÚ/schengenského priestoru, sa uskutočnila v dňoch od 22. októbra do 4. novembra 2012 v 25 členských štátoch EÚ[4], ako aj v Lichtenštajnsku, Nórsku a Švajčiarsku. Cieľom tejto operácie bol boj proti nelegálnej migrácii so zameraním na neoprávnené prekročenia hraníc, sekundárny pohyb nelegálnych migrantov v rámci EÚ/schengenského priestoru a na trasy pohybu nelegálnych migrantov. Podľa údajov, ktoré poskytli zúčastnené členské štáty a ktoré spracoval a v decembri 2012 uverejnil Cyprus[5], počas uvedených dvoch týždňov bolo zadržaných 5 298 štátnych príslušníkov tretích krajín pochádzajúcich zo 130 rôznych krajín. Najväčší počet nelegálnych migrantov v rámci schengenského priestoru bol odhalený v Nemecku (1 510 osôb) a Španielsku (468 osôb), pričom práve tieto krajiny boli zároveň hlavnými cieľovými krajinami týchto migrantov[6]. Európska sieť letiskových útvarov na presadzovanie práva (AIRPOL) koordinovala v období od februára do apríla 2013 akciu zameranú na boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prevádzačstvu, používaniu falošných dokladov, krádeži totožnosti a organizovanej trestnej činnosti a terorizmu. Zúčastnené letiská v priebehu 24 hodín uskutočnili cielené opatrenia zamerané na rizikové lety v rámci EÚ a výsledky predložili sieti AIRPOL na ďalšiu analýzu. Predpokladá sa, že správa vrátane odporúčaní protiopatrení bude predložená v lete roku 2013. Hoci uvedené údaje sú užitočné, stále je potrebné ďalej zlepšovať zber a analýzu údajov o nelegálnych migračných pohyboch v rámci EÚ. Komisia a agentúra Frontex v nadväznosti na stretnutie expertov dňa 2. októbra 2012 preskúmali pripomienky členských štátov týkajúce sa dostupnosti údajov a zvažovali, ako by sa malo postupovať ďalej. Na druhom zasadnutí dňa 29. apríla 2013 sa dohodli, že v druhej polovici roka sa uskutoční pilotný projekt vychádzajúci z dostupných informácií. Cieľom tohto projektu, ktorý bude koordinovať agentúra FRONTEX, bude zabezpečovať od začiatku roku 2014 pravidelný zber a analýzu konkrétnych údajov. 3. Uplatňovanie schengenského acquis 3.1. Prípady dočasne obnovených kontrol na vnútorných hraniciach V článku 23 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc[7] sa stanovuje, že členský štát môže v prípade závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti výnimočne obnoviť kontrolu na svojich vnútorných hraniciach. V období od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013 bola kontrola na vnútorných hraniciach obnovená jedenkrát. Dňa 30. novembra 2012 Nórsko oznámilo Komisii, že pri príležitosti slávnostného odovzdávania Nobelovej ceny mieru v Osle dňa 10. decembra 2012 musí v období od 3. do 12. decembra 2012 pristúpiť k obnoveniu kontrol na svojich vnútorných hraniciach. Nórsko v uvedenom období vykonalo hraničnú kontrolu 3 136 osôb, pričom 19 osobám bol odopretý vstup, 8 osôb bolo zadržaných a 9 osôb požiadalo o azyl[8]. 3.2. Zachovanie neexistencie kontrol na vnútorných hraniciach Veľká väčšina údajných prípadov porušenia schengenského acquis sa ešte stále týka toho, či vykonávanie policajných kontrol v blízkosti vnútorných hraníc má rovnaký účinok ako hraničné kontroly (článok 21 Kódexu schengenských hraníc) a povinnosti odstrániť prekážky plynulej premávky, ako napr. obmedzenia rýchlosti, na cestných priechodoch na vnútorných hraniciach (článok 22 Kódexu schengenských hraníc). V období od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013 si Komisia vyžiadala informácie o možnom porušení článkov 21 a/alebo 22 Kódexu schengenských hraníc v dvoch nových prípadoch (týkajúcich sa Nemecka a Španielska), uzavrela päť prípadov (týkajúcich sa Nemecka, Lotyšska, Litvy a Holandska) a pokračovala vo vyšetrovaní štyroch otvorených prípadov (týkajúcich sa Rakúska, Českej republiky, Slovenska a Švédska). 3.3. Údajné porušenie ďalších ustanovení schengenského acquis Transpozícia smernice o návrate (2008/115/ES) do vnútroštátnych právnych predpisov Lehota na transpozíciu smernice o návrate (2008/115/ES) uplynula 24. decembra 2010. Všetky členské štáty EÚ viazané smernicou a všetky pridružené krajiny okrem Islandu oznámili plnú transpozíciu smernice do vnútroštátneho práva. Komisia podrobne skúma právnu transpozíciu a praktické uplatňovanie smernice v členských štátoch a do konca roka 2013 predloží prvú správu o jej uplatňovaní. Vykonávanie nariadenia o malom pohraničnom styku (ES č. 1931/2006) Komisia sleduje vykonávanie režimu malého pohraničného styku od roku 2007, keď nadobudol účinnosť. V júli 2012 sa Komisia rozhodla požiadať tri členské štáty (Lotyšsko, Poľsko a Slovinsko) o poskytnutie informácií o bilaterálnych dohodách, ktoré tieto krajiny uzavreli so susednými tretími krajinami. Odpovede predložené v októbri a novembri 2012 sú v záverečnej fáze interného posudzovania. Uplatňovanie schengenského acquis počas dohľadu nad morskými hranicami Európsky súd pre ľudské práva dňa 23. februára 2012 rozhodol, že Taliansko porušilo Európsky dohovor o ľudských právach, keďže zadržalo migrantov na otvorenom mori a vrátilo ich naspäť do Líbye[9]. Skutočnosti tohto prípadu boli zároveň predmetom vyšetrovania, ktoré uskutočnila Komisia v súčinnosti s talianskymi orgánmi. Komisia analyzovala dôsledky tohto rozsudku a preskúmala, aké opatrenia Taliansko prijme na zabezpečenie súladu s rozsudkom. Taliansko je rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva viazané. Zaviazalo sa rozsudok vykonať, najmä vo vzťahu k všetkým existujúcim alebo budúcim dohodám operatívnej povahy s Líbyou. Komisia vzhľadom na záruky poskytnuté Talianskom tento prípad uzatvorila. Komisia zohľadňuje analýzu tohto rozsudku v návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú pravidlá pre operácie na mori koordinované agentúrou FRONTEX a ktoré má nahradiť zrušené rozhodnutie Rady 2010/252/EÚ[10]. Tento návrh bol prijatý 12. apríla 2013[11] a začali sa diskusie s Európskym parlamentom a Radou. 3.4. Nedostatky zistené v rámci mechanizmu schengenského hodnotenia Odborníci z členských štátov, Generálny sekretariát Rady a Komisia pravidelne hodnotia uplatňovanie schengenského acquis členskými štátmi v rámci súčasného mechanizmu schengenského hodnotenia [12]. V období od 1. novembra 2012 do 30. apríla 2013 boli vykonané schengenské hodnotenia zamerané na: · policajnú spoluprácu v Estónsku, Lotyšsku a Litve; · vzdušné hranice v Poľsku, na Slovensku a v Českej republike; · pozemné hranice v Estónsku, Lotyšsku a Litve; · víza v Estónsku, Poľsku a na Slovensku. Správy sa ešte stále dokončujú, očakáva sa však, že budú obsahovať pozitívne aj negatívne pripomienky a odporúčania týkajúce sa takých otázok ako vzdelávanie, využívanie analýzy rizík, výmena informácií, medzinárodná spolupráca a infraštruktúra na hraničných priechodoch a veľvyslanectvá/konzuláty. Tak ako počas predchádzajúcich šiestich mesiacov, aj teraz vo všeobecnosti existuje priestor na zlepšenie, no neboli nájdené žiadne nedostatky, ktoré by si vyžadovali okamžitý zásah zo strany Komisie. Komisia v nadväznosti na poslednú misiu vo februári 2013 vyzýva Grécko, aby pokračovalo vo vykonávaní schengenského akčného plánu, a potvrdzuje svoj záväzok podporiť úsilie Grécka riadiť svoje vonkajšie hranice, o. i. prostredníctvom Fondu pre vonkajšie hranice a agentúry Frontex. Orientačný harmonogram schengenských hodnotení v máji až októbri 2013 sa uvádza v prílohe I. 3.5. Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach s Bulharskom a Rumunskom V nadväznosti na závery Rady z júna 2011 stanovujúce, že Bulharsko a Rumunsko spĺňajú kritériá potrebné na uplatňovanie schengenského acquis v plnej miere, sa implementovali ďalšie opatrenia, ktoré prispejú k pristúpeniu týchto krajín. Rada však nemohla prijať rozhodnutie o zrušení kontrol na vnútorných hraniciach s týmito krajinami. Komisia naďalej plne podporuje pristúpenie Bulharska a Rumunska k schengenskému priestoru, ako aj úsilie predsedníctva vyvíjané v tejto súvislosti. 4. Sprievodné opatrenia 4.1. Používanie Schengenského informačného systému Dňa 9. apríla 2013 sa začala prevádzka druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II), vďaka čomu budú mať členské štáty k dispozícii vylepšené a nové funkcie a kategórie zápisov. S cieľom zabezpečiť využívanie plného potenciálu systému SIS II Komisia v spolupráci s členskými štátmi aktualizovala príručku SIRENE na účel prispôsobenia praktickej spolupráce medzi útvarmi SIRENE (vytvorenými na výmenu doplňujúcich informácií o zápisoch v systéme SIS) prostrediu SIS II. Komisia okrem toho podporila Európsku agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) pri vytváraní vzdelávacích modulov zameraných na technické aspekty používania systému SIS II. Úvodné pobytové a elektronické kurzy boli organizované v spolupráci s Európskou policajnou akadémiou (CEPOL) a odborníkmi z členských štátov. Tieto kurzy budú po odovzdaní prevádzkového riadenia systému SIS II agentúre eu-LISA v máji 2013 pokračovať. Uvedenie systému SIS II do prevádzky sprevádzala informačná kampaň zameraná na účel nového systému a na jeho aspekty týkajúce sa ochrany údajov. 4.2. Používanie vízového informačného systému Vízový informačný systém (VIS)[13] je systém na výmenu informácií o krátkodobých vízach. Po uvedení do prevádzky v prvom regióne (severná Afrika), druhom regióne (Blízky východ) a treťom regióne (Perzský záliv)[14] bol systém VIS zavedený 14. marca 2013 aj vo štvrtom regióne (západná Afrika) a v piatom regióne (stredná Afrika). Dňa 6. júna 2013 bude systém VIS uvedený do prevádzky v šiestom regióne (východná Afrika) a v siedmom regióne (Južná Afrika), dňa 5. septembra 2013 v ôsmom regióne (Južná Amerika) a napokon 14. novembra 2013 v deviatom regióne (stredná Ázia), desiatom regióne (juhovýchodná Ázia) a v jedenástom regióne (Palestína). O postupnosti a prípadných dátumoch zavedenia systému v ostatných regiónoch sa diskutuje s členskými štátmi; príslušné rozhodnutie bude prijaté v najbližších mesiacoch. Systém VIS funguje dobre, v období do 6. mája 2013 sa prostredníctvom neho spracovalo 2,9 milióna žiadostí, pričom bolo vydaných 2,4 miliónov víz a 348 000 žiadostí o víza bolo zamietnutých. Napriek pokračujúcemu úsiliu členských štátov aj naďalej zostáva hlavnou problémovou otázkou strednodobý až dlhodobý vplyv neoptimálnej kvality údajov (biometrických aj alfanumerických), ktoré konzulárne orgány členských štátov vkladajú do systému VIS. Od 1. decembra 2012 systém VIS prevádzkuje agentúra eu-LISA. 4.3. Vízová politika a readmisné dohody Mechanizmus monitorovania krajín západného Balkánu po liberalizácii vízového režimu[15] Podľa správy agentúry FRONTEX za obdobie od decembra 2012 do 3. februára 2013 sa počet žiadostí o azyl v piatich najčastejších cieľových krajinách EÚ/schengenského priestoru, ktoré podali štátni občania krajín západného Balkánu, v januári 2013 znížil o 44 % v porovnaní s rovnakým mesiacom v roku 2012. Hoci počet žiadateľov o azyl zo Srbska, z Čiernej Hory a Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sa znížil (o 61 % v prípade Srbska, 45 % v prípade Čiernej Hory a 46 % v prípade Bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko), došlo k značnému nárastu žiadateľov o azyl z Albánska (o 74 %) a z Bosny a Hercegoviny (o 51 %). Hlavnou cieľovou krajinou zostáva aj naďalej Nemecko, za ním nasleduje Švédsko, Belgicko, Švajčiarsko a Luxembursko. Readmisné dohody Komisia s cieľom uľahčiť readmisiu osôb s neoprávneným pobytom v členskom štáte do krajiny pôvodu parafovala v apríli 2012 readmisnú dohodu s Kapverdmi, ktorej podpis schválila Rada vo februári roku 2013. Readmisná dohoda s Tureckom bola parafovaná v júni 2012 a očakáva sa podpis tejto dohody a začatie dialógu o liberalizácii vízového režimu. V októbri 2012 bola parafovaná readmisná dohoda s Arménskom a Komisia v súčasnosti vyvíja úsilie, aby sa mohlo prikročiť k urýchlenému podpísaniu a uzavretiu tejto dohody. Okrem toho sa začali rokovania o zjednodušení vízového režimu a readmisných dohodách aj s Azerbajdžanom. PRÍLOHA I: Orientačný harmonogram schengenských hodnotení na obdobie máj – október 2013[16] Obdobie || Členské štáty || Téma 2. –10. júna 2013 || Estónsko, Lotyšsko, Litva || SIS/Sirene 7. – 18. júla 2013 || Poľsko, Slovensko || Pozemné hranice 8. –14. septembra 2013 || Malta, Slovinsko || SIS/Sirene 29. septembra – 9. októbra 2013 || Maďarsko, Slovinsko || Pozemné hranice 6. – 12. októbra 2013 || Česká republika a Slovensko || SIS/Sirene [1] KOM(2011) 561 v konečnom znení. [2] Štvrťročná analýza rizík agentúry Frontex za obdobie od októbra do decembra 2012. [3] Štvrťročná analýza rizík agentúry Frontex za obdobie od októbra do decembra 2012. [4] Francúzsko a Grécko sa na tejto operácii nezúčastnili. [5] Prezentácia cyperského predsedníctva na zasadnutí pracovnej skupiny Rady pre hranice v decembri 2012. [6] Okrem toho bolo odhalených 728 osôb v Spojenom kráľovstve, ktoré je hlavnou cieľovou krajinou v EÚ. [7] Nariadenie (ES) č. 562/2006 Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc). [8] Dokument Rady 6346/13 FRONT 9 COMIX 90. [9] Vec Hirsi Jamaa a ďalší/Taliansko. Žaloba č. 27765/09. [10] Rozsudok z 5. septembra 2012 vo veci C-355/10, Európsky parlament/Rada. [11] KOM(2013) 197 final. [12] SCH/Com-ex (98) 26 def. [13] Rozhodnutie Rady z 8. júna 2004 , ktorým sa vytvára vízový informačný systém (VIS) (2004/512/ES). [14] Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 21. septembra 2011, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) v prvom regióne (2011/636/EÚ), vykonávacie rozhodnutie Komisie z 21. septembra 2012, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) v treťom regióne (2012/512/EÚ), vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 7. marca 2013, ktorým sa určuje dátum začatia prevádzky vízového informačného systému (VIS) vo štvrtom a v piatom regióne(2013/122/EÚ). [15] Od 19. decembra 2009 sa v súlade s nariadením č. 539/2001 na občanov bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory a Srbska, ktorí sú držiteľmi biometrického pasu, vzťahuje bezvízový styk pri ceste do členských štátov EÚ. Za rovnakých podmienok sa bezvízový styk pri cestách do členských štátov EÚ uplatňuje od 15. decembra 2010 na občanov Albánska a Bosny a Hercegoviny. [16] Dokument Rady 12032/12 SCH-EVAL 99 COMIX 423.