SK Úradný vestník Európskej únie C 95/29

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 95/08

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku voči žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SALZWEDELER BAUMKUCHEN“

ES č.: DE-PGI-0005-0733-15.12.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Salzwedeler Baumkuchen“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 2.4 Pečivo, jemné pečivo, cukrovinky alebo drobné pečivo

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Okrúhle pečivo pozostávajúce z jednotlivých nesúmerných vrstiev s nepravidelnými vystupujúcimi špičkami. Typickou črtou koláča Salzwedeler Baumkuchen je masa pečená po vrstvách, vďaka ktorej má prierez koláča podobu „letokruhov na strome“. Môže byť až 90 cm vysoký a jeho priemer môže dosahovať až 40 cm. Vo vnútri je pozdĺž zvislej osi dutý, priemer tohto dutého priestoru môže byť až 20 cm. Kusová hmotnosť je 2 až 5 kg.

Salzwedeler Baumkuchen sa po upečení spravidla neservíruje v úplnej výške, ale odkrajujú sa z neho prstence väčšinou s výškou 5 až 50 cm a hmotnosťou 200 g až 4 000 g. Najbežnejšie hmotnosti sú 300 až 500 g. Ďalej existujú aj „Baumkuchenspitzen“, hladké koláčiky lichobežníkového tvaru s dĺžkou 4 cm a hrúbkou pribl. 1 cm.

Na základe rozličných poliev na koláči sa rozlišujú tieto druhy:

— Baumkuchen s cukrovou glazúrou

— Baumkuchen s horkou čokoládou

— Baumkuchen s bielou čokoládou

— Baumkuchen s mliečnou čokoládou, ako aj

— koláčiky Baumkuchenspitzen s čokoládovou polevou na celom povrchu (horká, mliečna alebo biela čokoláda).

Zloženie

1 kg masla alebo maslového tuku, 1 kg múky, prášok z obilninového škrobu, obilninový alebo kukuričný škrob v zložení špecifickom v danom podniku,

0,8 až 1 kg vaječného žĺtka alebo zodpovedajúce množstvo vaječných žĺtkov,

0,8 až 1 kg vaječného bielka alebo zodpovedajúce množstvo vaječných bielkov,

0,8 až 1 kg cukru,

prírodné arómy podľa receptu daného podniku,

marhuľový lekvár (môže sa vynechať),

cukrová poleva (glazúra) alebo čokoláda,

bez konzervačných látok,

bez prášku do pečiva alebo kypriacich prostriedkov.

Pri uvedených množstvách sa získava konečný výrobok s hmotnosťou 3,5 až 4 kg.

Kritériá kvality

Vonkajší vzhľad : Atraktívny tvar, s malými vystupujúcimi špičkami (výnimkou sú koláčiky Baumkuchenspitzen), pravidelná, rovnomerne rozmiestnená, lesklá a čistá poleva resp. glazúra Tvar (celého koláča) : Dĺžka 60 až 90 cm, vonkajší priemer 12 až 40 cm, vnútorný priemer 6 až 20 cm Poleva : cukrová glazúra, horká čokoláda, mliečna čokoláda alebo biela čokoláda Farba : v závislosti od druhu polevy biela až krémová, svetlohnedá alebo tmavohnedá Konzistencia : pravidelná kyprosť, jemne šťavnatá kôrka Vzhľad z vnútra : pravidelné zlatohnedé vrstvy pravidelnej hrúbky

3.3. Suroviny (len pre spracované poľnohospodárske výrobky):

—

3.4. Krmivo (len pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti:

Výroba pečiva Salzwedeler Baumkuchen musí celá prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

Na predajnom označení sa musia uviesť aj prísady, hmotnosť a výrobca a jeho adresa (poštové smerovacie číslo, názov obce a ulica).

3.8. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť zahŕňa mesto Salzwedel v katastrálnej hranici z roku 2006.

4. Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

4.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

V roku 1807 zaznamenal cukrárenský tovariš Johann Andreas Schernikow recept na koláč Baumkuchen, a z jeho techniky a receptúry sa v 1. továrni na Baumkuchen v Salzwedel vychádza dodnes. Schernikow získal v roku 1812 meštianske práva mesta Salzwedel.

Z prvej polovice 19. storočia sa zachovali sekundárne zdroje, z ktorých vyplýva, že v cukrárňach v Salzwedel sa vyrábali rúrkovité koláče s podobou kmeňa stromu. Prvá písomná zmienka o Salzwedeler Baumkuchen pochádza z roku 1843.

S rozmáhajúcou sa industrializáciu v 2. polovici 19. storočia sa zaznamenal aj vzostup vrstvy majetných mešťanov, ktorí si mohli dovoliť aj kulinárske špeciality z iných regiónov. V Salzwedel sa skupina odhodlaných pekárov a cukrárov chopila príležitosti a na základe svojich nadobudnutých skúseností z výroby začali piecť Baumkuchen určený aj na zasielanie do vzdialených miest odbytu (Berlín, Hannover, oblasť stredného Nemecka, ako aj do zahraničia, napríklad Viedeň a Petrohrad). Objem výroby pečiva Baumkuchen sa zväčšuje, povesť Salzwedeler Baumkuchen sa šíri na celom území Nemecka a aj za jeho hranicami. Nedochovali sa síce žiadne overené údaje, ale dá sa predpokladať, že v žiadnom inom nemeckom meste sa od konca 19. storočia do 1. svetovej vojny, ako aj v medzivojnovom období, nevyrobilo toľko pečiva Baumkuchen, ako v Salzwedel. Veľká väčšina bola určená na zaslanie do iných miest, vyvážalo sa 80 % až 90 % výroby.

Spotrebitelia už v tej dobe považovali Salzwedeler Baumkuchen za výnimočný výrobok, ktorý mohol pochádzať len z mesta Salzwedel a ktorý sa na základe svojich mimoriadnych kvalitatívnych vlastností vyplývajúcich zo spôsobu výroby a receptúry, výrazne odlišoval od koláčov Baumkuchen z iných regiónov.

Po prerušení výroby vo vojnovom období sa po 2. svetovej vojne výroba Baumkuchen pomaly znovu rozvinula. Skúsenosti výrobcov a dlhoročná tradícia v Salzwedel napriek vyvlastneniu najväčšieho výrobcu v roku 1958 opäť viedli k mimoriadnemu renomé Salzwedeler Baumkuchen. Až na skutočnosť, že z dôvodu nedostatku surovín sa maslo z časti nahrádzalo margarínom, receptúra aj spôsob výroby zostali nezmenené. Ako aj v minulosti, sa čoraz viac pieklo na vývoz a pod názvom Salzwedeler Baumkuchen sa rok čo rok desaťtisíce týchto výrobkov vyvážali predovšetkým do západných krajín.

4.2. Špecifickosť výrobku:

Salzwedeler Baumkuchen je regionálna špecialita, pečivo s dlhou tradíciou, ktoré je známe ďaleko za hranicami regiónu Salzwedel a ktoré sa medzi spotrebiteľmi teší mimoriadne dobrej povesti.

V Salzwedel sa už takmer 200 rokov vyrába pečivo Baumkuchen, ktoré sa od druhej polovice 19. storočia predáva v celom Nemecku a aj v zahraničí (porov. „Deutschland Spezialitätenküche“, vydavateľ Christine Metzger, 1999, s. 46). Receptúra a výroba sú veľmi náročné, preto ide o vyslovene nákladný výrobok. Spôsob výroby je vo všetkých podnikoch rovnaký: Baumkuchen je pečivo z viacerých vrstiev, pečie sa na otvorenom ohni a jednotlivé vrstvy cesta sa pomocou naberačky lejú na rotujúci špíz. Takisto hlavné prísady receptúry sú vo všetkých podnikoch rovnaké.

Baumkuchen sa aj v súčasnosti s obľubou servíruje pri oslavách, ako sú Vianoce, Veľká noc alebo narodeniny. Vo vojnových rokoch a časoch núdze ako napríklad v období 1914 až 1918 a 1939 až 1948 sa jeho výroba z dôvodu potreby vysokokvalitných surovín vždy zastavila.

Receptúra a spôsob výroby sa už približne 150 rokov nemenia. Ani v súčasnosti sa nepoužívajú konzervačné látky, pasterizácia, ani hlboké zmrazovanie, a preto patrí Salzwedeler Baumkuchen jednoznačne k čerstvým pečivám.

Už v roku 1883 napísali Dietrichs a Parisius vo svojej publikácii „Bilder aus der Altmark“ (vydavateľstvo J. F. Richter, Hamburg): „Labužníci výslovne uprednostňujú Salzwedeler Baumkuchen pred ostatnými koláčmi s rovnakým názvom z iných miest a Salzwedeler Baumkuchen je na najlepšej ceste dosiahnuť svetovú slávu. Už teraz smerujú mnohé tisíce debien s týmto sladkým, lahodným pečivom z celého radu pekární na poštu, odkiaľ sa posielajú nielen do všetkých krajov Nemecka, ale často aj do Ruska a do Ameriky.“

V oslavnom zborníku „100 Jahre Salzwedeler Wochenblat“ (100 rokov týždenníka mesta Salzwedeler, 1932, s. 113) nájdeme v článku „Was weiß man vom Salzwedeler Baumkuchen?“ tento výrok:

„Ak poviete ľudom, že pochádzate zo Salzwedel, v 99 zo 100 prípadov vám na to odpovedia: Aha, takže pochádzate z toho istého mesta ako Baumkuchen!“

Skutočnosť, že tradícia a dobrá povesť tejto špeciality pretrvávajú, potvrdila napríklad aj anketa o Salzwedeler Baumkuchen pri príležitosti Medzinárodného zeleného týždňa v Berlíne v roku 2005, keď z 500 respondentov 60,6 % odpovedalo, že názov Salzwedeler Baumkuchen už počuli alebo čítali a z tejto skupiny zas 92 % vyjadrilo presvedčenie, že Salzwedeler Baumkuchen sa vyrába iba v Salzwedel, pričom 81 % považovalo tento pôvod za veľmi dôležitý pri svojom rozhodovaní o kúpe.

Salzwedeler Baumkuchen má už približne 100 rokov pevné miesto aj v regionálnych zvykoch a tradíciách. Zložili sa o ňom početné piesne a napísali mnohé básne a zohráva aj jednu z hlavných úloh pri folklórnych procesiách. Baumkuchen sa v súčasnej dobe stal aj významným magnetom na turistov, v niekoľkých pekárňach je možné priamo si prehliadnuť jeho výrobu. Od roku 2004 sa volí aj kráľovná koláča Baumkuchen a od toho istého roku sa každoročne slávi aj slávnosť Baumkuchen.

Aj v turistických sprievodcoch Nemeckom (porov. Baedecker Deutschland, 1998, s. 98) a reklamných inzerciách sa Salzwedeler Baumkuchen uvádza ako tradičná špecialita mesta Salzwedel.

4.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo znakmi výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

Reputácia Salzwedeler Baumkuchen spočíva v prvom rade na dlhej tradícii jeho výroby v meste Salzwedel, na remeselných zručnostiach, ktoré sa pri nej rozvinuli, a na vysokej kvalite výrobku, ako aj jeho pevnom spojení s kultúrnym životom tohto mesta označovaného aj ako „mesto koláča Baumkuchen“ (porov. „Deutschland Spezialitätenküche“, ako sa uviedlo). Salzwedeler Baumkuchen je teda regionálna špecialita, ktorej reputácia úzko súvisí s pevným spojením s miestom pôvodu, ktorým je mesto Salzwedel.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Odkaz na plnú špecifikáciu:

Vestník ochranných známok 28 z 11.7.2008, časť 7, s. 42842.

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=581)

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.