SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 13.7.2009 
SEK(2009) 975 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k 
 
návrhu na 
 
SMERNICU EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica o kapitálových požiadavkách so zrete ľom na 
obchodnú knihu, otázky sekuritizácie a politiky odme ňovania 
 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
SK 2   SK 1. V ÝCHODISKÁ  
Finančná kríza podnietila EÚ a medzinárodné spolo čenstvo (štáty G-20, Fórum pre finan čnú 
stabilitu, Bazilejský výbor), aby preskúmali prí činy problémov a vypracovali ú činné 
opatrenia, ktorými by sa vzniku takýc h problémov v budúcnosti zabránilo. V rokoch 
prosperity pred za čiatkom otrasov úverové inštitúcie agresí vne vzali na seba riziká, ktoré, ako 
sa neskôr ukázalo, neboli pri ka pitálových požiadavkách dostato čne zohľadnené, a to vrátane 
rizík obsiahnutých v obchodnej knihe. Na dos iahnutie vyšších kapitálových podielov, ktoré 
účastníci trhu pokladajú za primerané, banky museli v ťažkých hospodárskych podmienkach 
zháňať nový kapitál, čo ich zasa naopak viedlo k sprísn eniu štandardov na poskytovanie 
úverov, takže negatívne cyklické tre ndy v reálnej ekonomike sa ešte preh ĺbili.  
Pri riešení iného aspektu vysokého sklonu k agresívnemu riskovaniu Komisia už vydala 
odporúčanie o odme ňovaní v odvetví finan čných služieb vysvet ľujúce úlohu, ktorú zohrávali 
tieto dohody pri vzniku finan čnej krízy1. V oznámení Komisie2, ktoré je k nemu priložené, sa 
stanovili ďalšie kroky potrebné na ich ú činnejšie vykonávanie s odkazom na potrebu upravi ť 
smernicu o kapitálových požiadavkách3 (ďalej len „SKP“) s cie ľom privies ť politiky bánk 
a investičných firiem týkajúce sa odme ňovania a ich súvislos ť so zvládnutím rizika 
jednoznačne do rámca prudenciálneho doh ľadu ustanoveného pod ľa tejto smernice. 
2. K ONZULTÁCIA S PRIAMO ZÚ ČASTNENÝMI STRANAMI  
– Na jar v roku 2009 Komisia trikrát prerokovala v rámci pracovnej skupiny na transpozíciu 
smernice o kapitálových požiadavkách, ktorej členovia sú nominovaní Európskym 
výborom pre bankovníctvo, možné zlepšenia sú časného znenia právneho predpisu. 
Verejná online konzultácia o navrhovaných pred lohách revízií ustanovení o obchodnej knihe 
a sekuritizácii sa uskuto čnila od 25. marca do 29. apríla  2009. V pripomienkach sa vä čšinou 
podporili ciele obsiahnuté v predlo hách návrhov Komisie. Pokia ľ ide o navrhované postupy 
týkajúce sa obchodnej knihy a sekuritiza čných činností, Komisi a sa po celý čas trvania 
projektu riadila prácou medzinárodných fó r, a najmä Bazilejského výboru, a podie ľala sa na 
nej.  
Samostatná verejná online konzultácia o na vrhovanej predlohe ustanovení o politike 
odmeňovania sa uskuto čnila od 29. apríla do 6. mája 2009. Bolo prijatých dvadsa ť tri 
odpovedí od širokej škály priamo zú častnených strán vrátan e odvetvia bankovníctva, 
poisťovníctva a správy aktív, ná rodných dozorných a regula čných orgánov, ako aj 
odborových zväzov.  
3. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
3.1. Kapitálové požiadavky na obchodné knihy 
Úverové inštitúcie a investi čné spoločnosti (ďalej len „inštitúcie“) si môžu vypo čítať svoje 
kapitálové požiadavky so zrete ľom na trhové riziko s použitím  interného modelu „hodnoty v 
riziku“ ( VAR – value-at-risk ) podľa prílohy k smernici 2006/49/ ES. Pojem trhové riziko 
                                                 
1 Odporú čanie Komisie o politikách odme ňovania v odvetví finan čných služieb (C(2009) 3159/2) 
2 Oznámenie Komisie priložené k odporú čaniu Komisie, ktorým sa dop ĺňajú odporú čania 2004/913/ES 
a 2005/162/ES, pokia ľ ide o systém odme ňovania riadiacich pracovníkov registrovaných spolo čností, 
a k odporú čaniu Komisie o politikách odme ňovania v sektore finan čných služieb (KOM(2009) 211/2). 
3 Pozostáva zo smernice 2006/48/ES o za čatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a smernice 
2006/49/ES o kapitálovej primeranosti investi čných spolo čností a úverových inštitúcií.  
 
SK 3   SK znamená riziko, že finan čné nástroje v obchodnej knihe stratia svoju hodnotu v dôsledku 
cenových výkyvov, pri čom obchodná kniha obsahuje tieto nástroje držané na krátkodobý 
ďalší predaj alebo na zabezpe čenie ďalších finan čných nástrojov, ktoré sú držané na ú čel 
krátkodobého ďalšieho predaja. Pod ľa súčasných predpisov musí z modelov VAR 
jednotlivých inštitúcií vyplynú ť posúdenie straty, ktorá by sa nemala prekro čiť stupňom 
uistenia s hodnotou 99 %, ak inštitúcia zotrvá na svojom portfóliu 10 dní. 
Modely VAR však vychádzajú z krátkeho obdo bia chronologických údajov, do ktorých sa 
nemusia premietnu ť fázy napätia na relevantnom trhu. Okrem toho predpoklady modelov 
VAR týkajúce sa nezávislých výnosov neboli v časoch napätia na trhu obhájite ľné, keď sa 
zvýšili korelácie medzi rizikovými fakt ormi. Preto kapitálové požiadavky ur čené pomocou 
modelov VAR neboli dostato čne pevné na absorbovanie pot enciálnych strát z obchodných 
kníh a prispeli k suboptimálne j úrovni riadenia rizík. Výsl ednými výkyvmi v kapitálovej 
pozícii sa zvýraznila procyklickos ť poskytovania bankových úverov a investícií, čo malo 
nepriaznivé dôsledky pre reálnu ekonomiku. 
Ďalšie straty boli spôsobené skuto čnosťou, že kapitálové požiada vky v obchodnej knihe na 
riziko zlyhania nezachytávajú ri ziko migrácie úverového ratingu4 a absenciou solídnej 
metodiky inštitúcie týkajúcej sa interného modelovania, pokia ľ ide o riziko zlyhania a riziko 
migrácie v prípade sekuritiza čných pozícií v obchodnej knihe. 
3.2. Kapitálové požiadavky na resekuritiza čné pozície 
V prílohe IX časti 4 k smernici 2006/48/ES sa  stanovuje váženie rizika ur čujúce kapitálové 
požiadavky pre sekuritiza čné pozície v neobchodnýc h knihách bánk. Vo vä čšine prípadov 
banky ur čia kapitálové požia davky na sekuritiza čné pozície odkazom na vonkajší rating 
sekuritiza čných pozícií. Zatia ľ sa však nerobí rozdie l medzi bežnými sekuritiza čnými 
pozíciami a resekuritiza čnými pozíciami, ktoré majú ako podkladové aktíva iné sekuritiza čné 
pozície. V dôsledku toho kapitál po žadovaný na resekuritizácie dostato čne neodzrkad ľuje ich 
vyššie riziko v porovnaní s „bežnými“ sekuritizáciami.  
V apríli 2008 MMF odhadoval, že straty zabezpe čených dlhových obligácií cenných papierov 
(CDO) zaistených americkými rizikovými hypotékami a hypotékami kategórie alt-A ocenené na základe trhovej hodnoty a vzniknut é bankám eurozóny a Spojeného krá ľovstva boli vo 
výške spolu 32 miliárd USD, a pritom straty bánk v celosvetovom meradle dosiahli spolu 153 
miliárd USD
5, pričom sa predpokladá priemerná strata  60 % v prípade týchto nástrojov od 
predchádzajúceho roka. Zhoršovaní m pozícií bankového kapitálu pohá ňaným stratami 
z resekuritizácií sa z výraznila procyclickos ť bankových úverov s následnými nepriaznivými 
dôsledkami pre reálnu ekonomiku. 
3.3. Zverej ňovanie sekuritiza čných rizík 
V prílohe XII k smernici 2006/48/ES sa stanovuj ú požiadavky na zverejnenie, ktoré sú banky 
na základe prahu významnosti povinné vykona ť, pokiaľ ide o rizikové pozície. 
Sekuritiza čným rizikám je venovaný jede n oddiel, ktorý však v sú časnosti vyžaduje iba 
informácie o sekuritizácii rizík v ban kovej knihe, ale nie v obchodnej knihe. 
Keďže čoraz viac bánk zaznamenávalo stále vä čšie straty v súvislosti so sekuritiza čnými 
pozíciami, dôvera trhu v stabilit u bánk neustále klesala.  
                                                 
4 Riziko strát v dôsledku zníženia úverového ratingu. 
5 IMF, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness, Global Financial Stability Report 
(Obmedzenie systémových rizík a obnovenie dobrého finan čného stavu, správa o celosvetovej finan čnej 
stabilite) apríl 2008. 
 
SK 4   SK 3.4. Systémy odme ňovania 
V posúdení vplyvu pripojenom k nedávnemu odporú čaniu Komisie o politikách odme ňovania 
v odvetví finan čných služieb sa podrobne preskú mali nedostatky v spôsoboch odme ňovania 
bežných v odvetví finan čných služieb a vysvetlila sa úloha,  ktorú tieto s pôsoby zohrali pri 
vzniku finan čnej krízy6. Tieto nedostatky sa preukázate ľne týkali politík odme ňovania 
a neprimeraného systému správy podnikov. Okrem toho riziká vyplývajúce pre samotné 
inštitúcie a, všeobecne povedané, pre finan čnú stabilitu neboli podrobené dostato čnému 
dohľadu vykonávanému dozornými orgánmi.  
Vzhľadom na to však, že vykonanie odporú čania sa nedá právne presadi ť, v súvislosti 
s prudenciálnym doh ľadom sa ukazuje, že je ú čelné prostredníctvom právne záväzného 
nástroja EÚ posilni ť úlohu dozorných orgánov a splnomocni ť ich na posúdenie systémov 
odmeňovania ur čitých regulovaných finan čných inštitúcií v širšom kontexte náležitého 
riadenia rizík tak, že zodpovedajú ce ciele politiky sa dosiahnu ú činnejším spôsobom. Existuje 
takisto možnos ť, že v prípade neexistencie záväznýc h právnych predpisov EÚ by mohol 
existovať potenciál pre regula čnú arbitráž, ak si spolo čnosti vybrali možnos ť premiestni ť sa 
do jurisdik čnej oblasti, kde toto odporú čanie neplatí.  
4. C IELE  
Zastrešujúcim cie ľom tejto iniciatívy je zaisti ť, aby sa ú činnosť regulácie bankového kapitálu 
v EÚ, zastúpená smernicou o kapitálovýc h požiadavkách, posilnila a aby sa potla čili všetky 
jej nadmerné procyklické vplyvy na reálnu ekonomiku, pri čom sa zachová 
konkurencieschopné postavenie bankového odvetvia v EÚ. To sa premieta do týchto štyroch 
hlavných politických cie ľov:  
– zlepšiť finančnú stabilitu, 
– zlepšiť zabezpečenie ochrany záujmov verite ľa, 
– zaistiť medzinárodnú konkurencieschopnos ť bankového odvetvia v EÚ, 
– zmenšiť procyklické ú činky finan čného systému. 
So zreteľom na na črtnuté problémy sa na riešenie ich prí čin určilo desať operačných cieľov. 
Účinná realizácia týchto opera čných cieľov by mala prispie ť k dosiahnutiu dlhodobejších 
konkrétnych cie ľov orientovaných na zlepšenie primer anosti kapitálových požiadaviek a 
minimalizáciu ich cyklickosti, odstránenie prípadnej regula čnej arbitráže, posilnenie riadenia 
bankových rizík, zlepšenie informovanosti invest orov o profile rizika banky a zlepšenie 
právnej zrozumite ľnosti. Tým by sa na druhej strane malo u ľahčiť dosiahnutie všeobecných 
cieľov politiky.  
5. M OŽNOSTI VO ĽBY POLITIKY , ANALÝZA VPLYVU A POROVNANIE  
Bolo navrhnutých celkovo štrnás ť rôznych možností politiky, pri ktorých bol posúdený ich 
vplyv a ktoré boli porovnané so zrete ľom na riešenie rôznych otázok zistených v analýze. V 
tomto oddiele sa opisujú o čakávané vplyvy politických opatrení v každej oblasti. 
                                                 
6 Podrobnejší opis a analýzu týchto problémov si môžete pozrie ť v posúdení vplyvu, ktoré je priložené 
k odporúčaniu (SEK(2009) 580). 
 
SK 5   SK 5.1. Obchodná kniha 
V súvislosti s kapitálovými požiadavkami na  obchodné knihy bánk sa v reakcii na jednotlivé 
problémy predložia tieto cielené zmeny a doplnenia: 
– Pridá sa ďalšia kapitálová rezerva založená na zá ťažovom scenári VAR oproti bežnej 
VAR. Možno o čakávať, že táto zmena pribli žne zdvojnásobí kapitá lové požiadavky pre 
obchodné knihy vzh ľadom na sú časné prostredie.  
– Rozšíria sa existujúce kapitálové požiada vky na riziko zlyha nia v obchodnej knihe s 
cieľom zachyti ť straty, pri ktorých nezlyhal eminent,  napríklad znížen ie ratingu, aby sa 
zohľadnila najmä skuto čnosť, že v prípade strát pri obchodovaných dlhových nástrojoch 
väčšinou nedochádza ku skuto čnému zlyhaniu emitentov. Celkový vplyv tejto zmeny na 
kapitálové požiadavky bude závisie ť od toho, ako banky prispôsobia zloženie svojho 
portfólia systémovému prostrediu po kríze. 
– Kapitálové požiadavky na sekuritiza čné pozície v obchodnej knihe sa budú zaklada ť na 
existujúcom (jednoduchom) vážení rizika, ktoré už existuje pre bankovú knihu, pri čom sa 
zohľadnia metodické ťažkosti pri tvorbe modelov.  
Takéto zlepšenie primeranosti požiadaviek  na kapitál bánk má mimoriadny význam pri 
zlepšení finan čnej stability a minimalizovaní akejko ľvek nadmernej procyklickosti 
finančného systému.  
5.2. Resekuritizácie 
Zvýšia sa požiadavky na kapitál bánk pre resekuritiza čné pozície. V súlade s prístupom, ktorý 
vypracoval Bazilejský výbor, sa v prípade každého ratingového stup ňa pridelí 
resekuritiza čným pozíciám vyššia váha rizika než iným sekuritiza čným pozíciám, takže vyššie 
váhy rizika sa pritom stanovia v súlade s vyšším rizikom ne čakaných strát zo zníženia 
hodnoty.  
V prípade mimoriadne zložitých resekuritizácií, by sa týmto návrhmi posilnili požiadavky na 
povinnú starostlivos ť a proces doh ľadu s cieľom presadi ť ich vykonanie. Orgány doh ľadu 
budú musie ť pravidelne stanovova ť, či sa primerane dodržali štandardy povinnej starostlivosti 
v prípade investícií do ur čitých typov – ktoré v predstihu ur čil Výbor európskych orgánov 
bankového doh ľadu (CEBS - Committee of European Banking Supervisors) – ve ľmi zložitých 
resekuritizácií. V prípade týchto nástrojov by sa uplat ňoval všeobecný odpo čet od kapitálovej 
požiadavky, pokia ľ by banky nedokázali, že sa dodržali št andardy povinnej starostlivosti. V 
prípadoch, ke ď sa zistí nedostato čný súlad s požiadavkou povinnej starostlivosti, inštitúciám 
by sa nedovolilo investova ť v budúcnosti do takýchto nástrojov.  
5.3. Zverejnenie sekuritiza čných rizík 
Požiadavky na zverej ňovanie by sa rozšírili v nieko ľkých oblastiach, a ko sú napríklad 
sekuritiza čné expozície v obchodnej knihe a sp onzorovanie podsúvahových nástrojov. 
Týmito zmenami sa umožní, aby investor le pšie pochopil profil rizika banky a tým, že 
účastníci trhu budú môc ť vyžadova ť disciplínu, posilnila by  sa aj motivácia riadi ť riziká v 
bankách. Zvýšenie administratívnej zá ťaže bankového odvetvia v EÚ sa odhaduje na 1,3 mil. 
EUR ročne a očakáva sa, že vä čšinou postihuje vä čšie inštitúcie s vyspelejšími prístupmi k 
riadeniu rizík. 
5.4. Preskúmanie politík odme ňovania vykonávané v rámci doh ľadu 
Navrhovanými zmenami a doplneniami sa úverovým inštitúciám a investi čným 
spoločnostiam uloží záväzná povinnos ť mať politiky odme ňovania, ktoré sú v súlade 
s účinným riadením rizík. Zodpovedajúce zásady budú ustanovené v smernici o kapitálových 
 
SK 6   SK požiadavkách, ale budú starostlivo zosúlade né so zásadami ustanovenými v odporú čaní 
o politikách odme ňovania v odvetví finan čných služieb. V záujme uplat ňovania tejto záväznej 
povinnosti v praxi budú ve ľmi relevantné usmernenia o náležitých politikách odme ňovania 
vypracovaných výborom CEBS. Všetky vnútroštátne orgány doh ľadu budú môc ť uplatňovať 
finančné aj nefinan čné sankcie proti podnikom, ktoré ne dodžia príslušné zásady spôsobom, 
ktorý zodpovedá ich vnútornej štruktúre a obchodnému model u, a neuspokoja tak požiadavky 
týchto orgánov.  
Tým, že príslušné zásady odporú čania budú záväzné, zlepší sa ich dodržiavanie na úrovni 
podnikov; preto by mohol nasta ť vplyv na prilákanie alebo udržanie talentovaných 
pracovníkov na úrovni celého odvetvia, čo by mohlo ma ť nepriaznivé krátkodobé dôsledky 
pre medzinárodnú konkurencieschopnos ť podnikov EÚ. Je však dôležité zdôrazni ť, že 
účinnejšie vykonávanie zodpoveda júcich zásad tohto odporú čania určite znamená kompromis, 
ktorého sú časťou sú dlhodobé prínosy pre toto odvetv ie vyplývajúce z výsledkov lepšieho 
riadenia rizík a, čo je oveľa dôležitejšie, širšie výhody z h ľadiska stabilnejšieho a menej 
procyklického finan čného systému.  
5.5. Kumulatívny vplyv navrhovaných zmien a doplnení 
Európske banky by v dôsledku sú časnej krízy mohli pri zn ižovaní hodnoty aktív prís ť podľa 
odhadov o 1,4 bilióna USD. Tieto st raty spolu s následnými ne priaznivými následkami pre 
reálnu ekonomiku prevezmú – v premenliv ej miere – rôzne skupiny priamo zú častnených 
strán, a to od akcionárov finan čných inštitúcií až po da ňových poplatníkov. Vzh ľadom na 
získané skúsenosti je ve ľmi dôležité preskúma ť určité aspekty regulácie bánk, aby sa 
obmedzilo riziko strát tohto ro zsahu, ktoré by sa vyskytli v budúcnosti. Takéto obmedzenie 
predstavuje zastrešujúci a najzásadnejší o čakávaný prínos (alebo úsporu nákladov) 
navrhovaných zmien a ďaleko prevažuje náklady, kt oré ich sprevádzajú.  
Cieľom navrhovaných zlepšení je vytvori ť solídnejší rámec smernice o kapitálových 
požiadavkách, čo povedie k motivácii a postupom na ú činnejšie riadenie rizík, k vhodnejším a 
menej kolísavým kapitálovým požiadavkám bánk a k lepšej informovanosti ú častníkov trhu 
o rizikových pozíciách bánk. Na úrovni jednotlivých skupín priamo zú častnených strán 
a systémových ťažkostí sú o čakávané prínosy návrhov tieto: 
– Zlepšenie regula čného kapitálového rámca – pokia ľ ide o vhodnejšie a menej cyklické 
kapitálové požiadavky spolu s posil nenými požiadavkami na zverej ňovanie – by malo 
poskytnúť bankovému odvetviu v EÚ  vhodné motiva čné podnety na zlepšenie svojho 
riadenia rizík, ako aj svojich vnútor ných systémov a postupov správy a kontroly. V 
dôsledku toho by sa zlepšila nielen dlhodobá životaschopnos ť bánk v EÚ, ale 
z dlhodobého h ľadiska aj ich konkurencieschopnos ť vo vzťahu k ich medzinárodným 
partnerom. 
– Navrhovanou revíziou sa zlepší mon itorovanie vykonávané orgánmi doh ľadu a týkajúce sa 
rizík, ktorým sú vystavené finan čné inštitúcie tým, že sa z právneho h ľadiska lepšie 
objasnia povinnosti v súvisl osti s riadením rizík vyplývajúcich z nevhodných politík 
odmeňovania; že sa odstránením príležitostí na prípadnú regula čnú arbitráž umož ňujúcich 
bankám uplat ňovať kapitálové požiadavky na bankové alebo obchodné knihy pod ľa toho, 
ktorá hodnota je nižšia, a že sa zefektívni regula čné zaobchádzanie  so sekuritiza čnými 
pozíciami v obchodnej knihe banky. 
– Ochrana verite ľov bánk vrátane vkladate ľov sa posilní, ke ďže zlepšená ú činnosť tohto 
rámca a jeho doh ľadu povedie k zníženiu rizika , že banka si nesplní záväzky. 
 
SK 7   SK – Dlžníci  vrátane malých a stredných podnikov  budú ma ť prospech z menej cyklickej 
povahy bankového financovani a a budú sa tak môc ť zapojiť do projektov, kt oré sú ziskové 
a životne dôležité pre hos podársky rast a prosperitu. 
– Dôležité je, že zlepšením primeranosti a obmedzením cyklickosti regula čných 
kapitálových požiadaviek, ako aj posilnen ím motivácie bankových inštitúcií v EÚ pri 
riadení rizík, navrhované zmeny posilnia finan čnú stabilitu a zmiernia všetky nadmerné 
procyklické ú činky bankovej regulácie, pri čom nepriamo prinesú podstatné výhody 
širokému spektru sociálnych zainteresovaných strán , vrátane zamestnancov bánk 
(napríklad prostrední ctvom lepšieho finan čného stavu ich zamestnávate ľov), domácností 
(napríklad tým, že dostupnos ť úverov bude menej cyklická a obnoví sa dôvera v ich banky) 
a daňových poplatníkov (tým, že v budúcnosti bude menšia pravdepodobnos ť pomôcť 
bankám v núdzi).  
Očakáva sa, že celkový kumulatívny vplyv na náklady na to to odvetvie budú pohá ňať 
predovšetkým kapitálové nákl ady, ktoré by sa museli zvýši ť, aby sa dosiahol súlad s 
revidovaným pravidlami. Pokia ľ banky v dôsledku svojho vnútorného kapitálového 
plánovania alebo požiadaviek ratingových agentúr budú drža ť objem kapitálu na úrovni 
presahujúcej regula čné požiadavky, vplyv by sa mohol čiastočne zmierni ť výslednými 
kapitálovými rezervami.  
Zavedenie návrhov, ktoré majú priamy vplyv na objem kapitálu, ktorý banky musia drža ť, 
bude musie ť byť starostlivo na časované, aby sa predišlo všetkým nechceným procyklickým 
vplyvom na poskytovanie úverov, a tým aj na reálnu ekonomiku, alebo aby sa v krátkodobom 
horizonte zmiernili.  
6. M ONITOROVANIE A VYHODNOTENIE  
Očakáva sa, že navrhované zmeny a doplnenia nadobudnú ú činnosť v roku 2011. Tieto zmeny 
a doplnenia sú pevne vzájomne prepojené s ďalšími ustanoveniami SKP, ktoré sú ú činné už 
od rokov 2007 – 2008 a ktoré nadobudnú ú činnosť po revíziách SKP, ktoré Rada a Európsky 
parlament prijali už v roku 2009, alebo sa pred pokladá, že Komisia ich prijme neskôr v roku 
2009.  
Meraniu pokroku v dosahovaní konkrétnych cie ľov politík pomôže Komisia svojou ú časťou v 
pracovnej skupine Bazilejského výboru a v úl ohovej skupine založenej ECB a CEBS pre 
oblasť vplyvu nového kapitálového rámca, pri čom tieto skupiny monitorujú dynamiku 
kapitálových pozícií bánk na základe  rámca Bazilej II, a to na celosvetovej úrovni i na úrovni 
EÚ.