/* KOM/2011/0052 v konečnom znení */ OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o odpovedi na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností a na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení finančného nástroja s rozdelením rizika





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 9.2.2011 KOM(2011) 52 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o odpovedi na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností a na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení finančného nástroja s rozdelením rizika OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o odpovedi na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností a na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení finančného nástroja s rozdelením rizika 1. SÚVISLOSTI V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (7. RP)[1] sa v článku 7 ods. 2 ustanovuje právny základ priebežného hodnotenia 7. RP na základe konkrétnych údajov, ktoré sa má uskutočniť v spolupráci s nezávislými odborníkmi najneskôr do roku 2010. Stanovuje sa v ňom, že toto vyhodnotenie sa bude vzťahovať na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní vytýčených cieľov. Toto hodnotenie sa mohlo opierať o niekoľko doplňujúcich hodnotení vrátane priebežného hodnotenia čiastkovej témy Informačné a komunikačné technológie (IKT)[2]. Na základe rozhodnutia Komisie[3] špecifikujúceho mandát, bola menovaná skupina 10 odborníkov, ktorí mali vykonať priebežné hodnotenie. Skupine predsedal Rolf Annerberg, generálny riaditeľ švédskej rady pre výskum životného prostredia, poľnohospodársky výskum a priestorové plánovanie. Správu skupina predložila 12. novembra 2010 a je dostupná online[4]. V rozhodnutí č. 1982/2006/ES[5] a rozhodnutiach o osobitných programoch „Spolupráca“[6] a „Kapacity“[7] sa tiež žiadalo, aby skupina nezávislých odborníkov do roku 2010 vykonala hodnotenie implementácie finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF). Výsledky priebežného hodnotenia RSFF treba predložiť Komisii v podobe správy Rade a Európskemu parlamentu, na základe ktorej budú môcť rozhodnúť o uvoľnení druhej časti finančného príspevku EÚ vyhradeného pre RSFF (takmer 500 miliónov) na obdobie rokov 2011 – 2013[8]. Nezávislá skupina odborníkov (IEG) zložená zo 6 členov, ktorej predsedala bývalá poslankyňa Európskeho parlamentu pani Erika Mannová, predložila svoju správu 1. augusta 2010 a táto správa je dostupná online[9]. Toto oznámenie je reakciou na odporúčania[10] v týchto hodnoteniach a obsahuje prehľad opatrení, ktoré Komisia plánuje prijať alebo už prijala, no zároveň načrtáva aj oblasti, v ktorých neexistuje nijaké zjavné ani okamžité riešenie. Je jasné, že mnoho nastolených otázok, najmä pokiaľ ide o vypracovanie a obsah rámcových programov a rozpočtových pravidiel, ktorými sa riadi ich vykonávanie, Komisia nemôže vyriešiť sama, ale budú si vyžadovať spoluprácu širšej skupiny aktérov vrátane členských štátov, Rady a Európskeho parlamentu. 2. ODPOVEď NA šPECIFICKÉ ODPORÚčANIA V PRIEBEžNOM HODNOTENÍ 7. RP 2.1. Dosiahnuť pokrok v plnení cieľov Európskeho výskumného priestoru (ERA) a Inovácie v Únii pri súčasnej integrácii výskumnej základne…. Potreba prekonať rozdrobenosť a dosiahnuť kritickú masu pri výskume, tak verejnom, ako aj súkromnom, zostáva veľkým problémom napriek mnohým úspechom, ako sú JTI, ERA-NETS, činnosti podľa článku 185, mechanizmy spoločného financovania v rámci školiacich činností Marie Curie a najnovšie aj prvým krokom k spoločnému programovaniu. Budúce výskumné programy EÚ sa musia jasnejšie sústreďovať na dôležité otázky výskumu v súvislosti s vedou, vedúcim postavením v oblasti technológií a konkurencieschopnosťou priemyslu a na veľké spoločenské výzvy. To zase bude prínosom vo viacerých oblastiach vrátane jednotnejšieho určovania priorít, lepšej schopnosti využívať investície súkromného sektora, zlepšenej európskej pridanej hodnote a silnejšej základne pre meranie vplyvu. V rámci Európskeho výskumného priestoru treba rozvinúť takýto prístup, pri ktorom sa identifikujú oblasti spoločného alebo konvergentného záujmu a zároveň zabezpečuje lepšie zosúladenie výskumných kapacít. V Inovácii v Únii sa stanovuje, ako možno dosiahnuť ciele inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, obsiahnuté v stratégii Európa 2020, pomocou strategického a integrovaného prístupu k výskumu a inováciám. Pripravovaná zelená kniha o spoločnom strategickom rámci pre financovanie výskumu a inovácie v EÚ bude impulzom pre širokú verejnú diskusiu o kľúčových otázkach, ktoré bude treba brať do úvahy v budúcich programoch. 2.2. Vyvinúť a realizovať vysokokvalitné výskumné infraštruktúry….. Komisia súhlasí s názorom, že financovanie infraštruktúry sa zlepší v dôsledku lepšieho zosúladenia rámcového programu s financovaním z Európskej investičnej banky a štrukturálnych fondov. Podpora 7. RP pre nové výskumné infraštruktúry sa zameriava na prípravnú fázu projektov v cestovnej mape ESFRI a pre niektoré z týchto projektov sa vypracovali možné synergie s politikou súdržnosti a informácie sa rozšírili medzi projektové konzorciá. Komisia je presvedčená, že synergie by mali priniesť výsledky ešte pred skončením 7. RP. Podpora integračných aktivít (I3) sa bude naďalej poskytovať v posledných rokoch 7. RP. Posilnenie odbornej prípravy týkajúcej sa výskumných infraštruktúr v programe Ľudia je zaujímavou možnosťou, ktorá stojí za zváženie. Podľa stratégie Európa 2020 by sa pracovný balík týkajúci sa inovácie mohol zahrnúť do všetkých projektov výskumnej infraštruktúry, a tým zvýhodniť väčšie zapojenie priemyslu. V pracovnom programe na rok 2012 sa lepšie zvýraznia možnosti výskumných pracovníkov z tretích krajín využívať výhody prístupu k európskym výskumným infraštruktúram. Rozvojom e-infraštruktúr sa spoja výskumní pracovníci, nástroje, údaje a výpočtové kapacity v rámci celej Európy a vytvorí sa jednoliaty „Európsky výskumný priestor online“. Ako neoddeliteľná súčasť hlavnej iniciatívy Digitálnej agendy bude táto práca pokračovať v druhej polovici 7. RP a bude do nej patriť rozvoj online služieb pre výskum s vysokými nárokmi na výpočtové prostriedky a intenzívne využívanie dát, zlepšenie siete GÉANT a ďalší rozvoj superpočítačovej infraštruktúry PRACE[11]. 2.3. Úroveň financovania by sa mala prinajmenšom udržať….. Stratégia Európa 2020 veľmi jasne uznáva, že výskum a inovácia sú hlavnými motormi spoločenského pokroku a hospodárskej prosperity. Na splnenie cieľov tejto stratégie, vyriešenie hlavných problémov, ktorými sa treba zaoberať na úrovni EÚ, a vyrovnanie sa s výzvou našich konkurentov, pripravujúcich sa na rozsiahle a ambiciózne investície do výskumu, vývoja a inovácie (RDI) treba pre výskumný a inovačný rámec zabezpečiť dôveryhodnú úroveň financovania. Ako sa navrhuje v preskúmaní rozpočtu, spoločným strategickým rámcom sa zabezpečí efektívnejšie využívanie financovania výskumu a inovácie na úrovni EÚ tým, že sa zvýši pridaná hodnota EÚ, financovanie sa viac zameria na výsledky a využije sa pákový efekt pri získavaní ďalších verejných i súkromných zdrojov financovania. 2.4. Je potrebná dobre formulovaná inovačná stratégia…. Komisia súhlasí s odporúčaním, ktoré sa približuje smerovaniam obsiahnutým v oznámení o inovácii v Únii v kontexte stratégie Európa 2020. V posledných rokoch prístup spočívajúci v zlaďovaní priorít financovania RP s technologickými potrebami priemyslu, konkrétne podpora Európskych technologických platforiem, ako aj spoločných technologických iniciatív a verejno-súkromných partnerstiev nielenže zvýšili dôležitosť výskumu pre priemysel, ale, čo je podstatnejšie, pomohli celým priemyselným odvetviam zosúladiť svoj postup v rámci spoločných výskumných stratégií. Ako sa stanovuje v Inovácii v Únii, v budúcich programoch EÚ by sa mal posilniť tento aspekt a spolu s tým by sa mali zaviesť silnejšie prenosové mechanizmy, pričom by sa po spustení Európskych inovačných partnerstiev mala zmenšiť nevyváženosť tým, že sa na strane dopytu prijmú niektoré opatrenia (ako sú vytváranie noriem, verejné obstarávanie a regulačné rámce). Zatiaľ čo záväzky v rámci Inovácie v Únii sa začnú plne vykonávať až v rámci budúcej generácie programov financovania, Komisia už teraz vynakladá značné úsilie na zlepšenie vplyvu inovácie na súčasný rámcový program. To sa dosiahne v zvyšných pracovných programoch 7. RP, medzi iným aj pomocou financovania projektov, ktoré priblížia výsledky výskumu trhu (napr. demonštračné projekty), a zvýšeného dôrazu na vplyvy inovácie na návrhy hodnotení. Okrem toho ďalšie finančné prostriedky sa poskytnú jednak na projekty špecificky zamerané na MSP, ale aj na oblasti príťažlivé pre MSP alebo organizácie, ktoré sú „nováčikmi“ v 7. RP. 2.5. Zjednodušenie si vyžaduje kvantový skok…. Komisia uznala potrebu ďalšieho zjednodušenia. Oznámenie Komisie[12] o zjednodušení realizácie rámcových programov, ktoré prináša rad krátkodobých a dlhodobých možností, vyvolalo intenzívnu medziinštitucionálnu debatu. Hoci existuje aj naliehavá požiadavka stability a kontinuity, čo sa týka pravidiel uplatňovaných v rámci 7. RP, črtá sa široká zhoda na tom, že by sa mal dosiahnuť rýchly pokrok v troch oblastiach, ktorých potenciálny prínos by sa mohol prejaviť už v 7. RP. - Predefinovanie kritérií prijímania metodiky priemerných osobných nákladov, zrušenie kritérií prijateľných odchýlok medzi priemernými nákladmi v kategórii zamestnancov a skutočnými nákladmi vo vzťahu k jednotlivým osobám pôsobiacim v rámci projektu. To by urobilo prijateľnou väčšinu metodík výpočtu priemerných osobných nákladov, ktoré v súčasnosti využívajú príjemcovia najmä z oblasti priemyslu ako zvyčajné účtovné postupy, vrátane metód založených na nákladových centrách; - Poskytnutie možnosti uhradiť vlastníkom MSP a fyzickým osobám nepoberajúcim plat zachytený v účtovníctve hodnotu ich práce vloženej do projektov 7. RP formou paušálu založeného na odmenách pre účastníkov štipendií Marie Curie v osobitnom programe Ľudia; - Zriadenie dohadovacieho výboru medzi generálnymi riaditeľstvami v Komisii, ktorý by implementoval rámcové programy výskumu, s cieľom dosiahnuť jednotný výklad a uplatňovanie pravidiel a postupov implementácie výskumných grantov; Komisia 24. januára 2011 prijala potrebné vykonávacie rozhodnutia, ktorými sa zavádzajú uvedené zjednodušujúce opatrenia, bezodkladne a s retroaktívnym účinkom pre prebiehajúce granty 7. RP. Problém úročenia predbežného financovania sa rieši v návrhu Komisie KOM(2010)815 na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách. Revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorú navrhuje Komisia, je nevyhnutná aj na dosiahnutie radikálnejšieho zjednodušenia („kvantového skoku“) v ďalších programoch financovania výskumu a inovácie. 2.6. Kombináciou opatrení na financovanie v 7. RP a v následných programoch by sa mal v oblasti výskumu dosiahnuť vyvážený pomer medzi prístupom zdola nahor a prístupom zhora nadol…. Významné časti 7. RP v oblasti výskumu už obsahujú prístupy zdola nahor. Patria k nim akcie Marie Curie (MCA) v oblasti školenia a mobility výskumných pracovníkov a Európska rada pre výskum (ERC) v oblasti výskumu motivovaného zvedavosťou. Za zmienku stojí aj schéma vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti (FET), ktorá prostredníctvom tematických výziev v rámci prístupu zhora dole kombinovaných s verejnými výzvami v rámci prístupu zdola nahor podporuje multidisciplinárny predbežný výskum v IKT. Prechod k rozšíreniu financovania zdola nahor by mal pokračovať vzhľadom na návrh Komisie týkajúci sa nových otvorených, problémovo motivovaných výziev na podávanie návrhov v záverečných rokoch 7. RP. Navyše oznámenie Inovácia v Únii obsahuje záväzok posilniť úlohu ERC a otázka porovnania prístupov zdola nahor a zhora nadol bude významnou témou debaty o ďalšej orientácii RP. Pre RP ako celok je však najdôležitejšie, aby sa zabezpečila vhodná vyváženosť medzi prístupmi zdola nahor a zhora nadol. V súvislosti s uvedenými poznámkami (2.1 a 2.4) týkajúcimi sa výrazného zamerania budúcich činností na najväčšie výzvy je dôležité nezabúdať, že úspech je podmienený rozvojom kreativity a originality na úrovni projektov a výskumných pracovníkov. Komisia opätovne potvrdzuje svoju podporu koncepcie vedomostného trojuholníka a poukazuje na to, že súčasné činnosti v rámci Európskeho technologického inštitútu takisto predstavujú významnú podporu vzdelávacieho komponentu. Dôležité budú aj „univerzitno-priemyselné“ fórum a „znalostné aliancie“ ohlásené v oznámení Inovácia v Únii, ako aj rozvoj patričných inovačných schopností výskumných pracovníkov, aký poskytujú akcie Marie Curie. 2.7. Malo by sa zvážiť moratórium na nové nástroje…. Zvyšok 7. RP bude ďalej fungovať na súčasnom právnom základe a s existujúcim súborom nástrojov. Komisia však preskúma súčasné portfólio nástrojov s cieľom určiť vhodné oblasti zjednodušenia, možné redundancie a potenciálne nedostatky. Mali by sa zvážiť aj nové prístupy, ako sú ceny alebo inovačné schémy verejného obstarávania. Táto práca sa podporí mnohými spôsobmi vrátane diskusií s Výborom pre európsky výskumný priestor (ERAC) a pripravovaného „Oznámenia o partnerstvách“. Výsledné myšlienky sa zohľadnia v návrhoch Komisie týkajúcich sa ďalšieho RP. Úsilie o najlepšie možné vyžitie rozpočtu EÚ si vyžiada nasmerovanie financovania na zvýšenú európsku pridanú hodnotu, silnejší vplyv a zlepšený pákový efekt. Spoločný strategický rámec, ako už bolo uvedené, sa zameria na zabezpečenie toho, aby celé financovanie výskumu a inovácie v EÚ smerovalo k spoločným cieľom na základe spoločnej stratégie. To si samo osebe vyžiada vyvinutie súdržného a zjednodušeného portfólia nástrojov. 2.8. V zostávajúcich rokoch by sa mali prijať ďalšie kroky k zvýšeniu podielu žien v rámci 7. RP... Komisia pripisuje tejto otázke veľký význam, aj keď si uvedomuje obmedzenia toho, čo môže sama dosiahnuť, pretože RP je len malou časťou celkových európskych výskumných činností. Skutočný pokrok si vyžaduje spoločný prístup aktívne podporovaný financujúcimi agentúrami a výskumnými pracovníkmi v celom Európskom výskumnom priestore. V tomto kontexte Komisia prijíma výzvu, aby sa ujala vedúcej úlohy. Okrem súčasných činností – najmä cieľa 40 %, činností monitorovania, informovania a podpory a úspechov v rámci akcií Marie Curie – sa navrhuje séria ďalších činností. Komisia: - bude plne implementovať cieľ dosiahnuť 40 % účasť žien vo všetkých hodnotiacich a poradných výboroch – bude sa tiež uchádzať o podporu členských štátov pre dosiahnutie tohto cieľa v programových výboroch; - za podpory členských štátov a výskumných inštitúcií zabezpečí nové analýzy s cieľom určiť do konca roku 2011 kultúrne a situačné faktory, ktoré ovplyvňujú účasť žien vo výskume, ako aj opatrenia na ich prekonanie; - posilní monitorovanie všetkých štádií životného cyklu projektu; - v rámci akcií Marie Curie posilní úlohu osobitnej skupiny pre nový začiatok kariéry pomáhajúcej tým, ktorí sa chcú vrátiť k výskumnej kariére po jej prerušení, napríklad v dôsledku materskej dovolenky. 2.9. Umožniť zvýšenie počtu účastníkov z členských štátov, ktoré sú slabo zastúpené, pomocou zlepšenia spojenia medzi štrukturálnymi fondmi a RP Špecifickým príkladom už dosiahnutého pokroku je vytvorenie Expertnej skupiny pre synergiu (SEG) s úlohou nájsť synergie medzi 7. RP, štrukturálnymi fondmi a rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu. S členmi z akademického prostredia, prostredia tvorcov politík a z praxe, ako aj zo vzdelávacieho vrcholu vedomostného trojuholníka bude poskytovať rady týkajúce sa súčasného a budúceho programovacieho obdobia (2011 - 2013), ako aj budúcnosti regionálnych akcií 7. RP. SEG bude čerpať z nedávnych analýz synergií, ktoré vypracoval ERAC (Výbor pre európsky výskumný priestor). Hlavné iniciatívy o inovácii v Únii a digitálnej agende Európa 2020 majú významné dôsledky pre lepšie zosúladenie politík a činností EÚ vrátane financovania výskumu, inovácií a súdržnosti. Štrukturálne fondy by mali poskytnúť podporu budovaniu kapacít, ako sú výskumné infraštruktúry a opatrenia na zavádzanie vysokorýchlostného internetu v rámci celej Európy, a tým rozšíriť základňu výskumu a inovácií v EÚ a vytvárať predpoklady pre znalostnú spoločnosť. 2.10. Otvorenie 7. RP voči medzinárodnej spolupráci Už teraz je 7. RP veľmi otvorený voči medzinárodnej spolupráci a jeho účastníci pochádzajú z viac ako 160 krajín. Tak z hľadiska financovania, ako i celkového počtu účastníkov je však škála tejto spolupráce pomerne úzka, najmä pokiaľ ide o vedúce a rozvíjajúce sa krajiny v oblasti výskumu. Toto je závažná nevyužitá príležitosť, s ktorou je potrebné niečo robiť. Vychádzajúc zo skúseností existujúcich iniciatív, ako sú dvojstranné vedecko-technické dohody a koordinované výzvy EÚ, existuje naliehavá potreba strategickejšieho prístupu. Na tento účel Komisia vykoná rozsiahle preskúmanie - so správou do konca roka 2011 - svojej stratégie medzinárodnej spolupráce. Pritom preskúma, ako dosiahnuť kritickú masu a špecializáciu v oblastiach európskej potreby a porovnateľnej výhodnosti, pričom zohľadní predchádzajúci návrh (2.1) budúceho sústredenia na hlavné problémy. V tomto kontexte bude tiež potrebné lepšie definovať spoločnú úlohu i jednotlivé úlohy členských štátov a rámcového programu, ako aj prostriedky, ako napríklad Strategické fórum pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu, na určenie oblastí spoločného záujmu a prístupov. 3. VÝHľAD V poslednej kapitole svojej správy sa skupina odborníkov poverená priebežným hodnotením 7. RP zaoberá dôsledkami svojich zistení a dôkazov pre ciele a vykonávanie budúcich programov financovania. Zdôrazňuje potrebu podpory implementácie stratégie Európa 2020 vrátane ambicióznych cieľov Inovácie v Únii a s ňou súvisiacich hlavných iniciatív. Skupina odborníkov upozorňuje na tri problémové oblasti, a to excelentnosť, konkurencieschopnosť a sociálne ciele, ako kľúčové súčasti výskumnej agendy a priorít budúceho RP. Tieto oblasti sa výrazne zhodujú so širokými orientáciami uvádzanými v Inovácii v Únii. Výsledky tohto hodnotenia budú mať priamy vplyv na budúcu politiku v oblasti výskumu, najmä v pripravovanej zelenej knihe Komisie, ktorej prijatie s cieľom otvoriť širokú verejnú debatu o kľúčových otázkach budúcich programov financovania výskumu a inovácie sa plánuje začiatkom roku 2011. 4. FINANčNÝ NÁSTROJ S ROZDELENÍM RIZIKA (RSFF) 4.1. Úvod k RSFF a kontext jeho priebežného hodnotenia RSFF bol vyvinutý na žiadosť Rady EÚ v decembri 2005, keď Rada požiadala Európsku komisiu (EK) a Európsku investičnú banku (EIB) o navrhnutie finančného nástroja s prvkami rozdelenia rizika na podporu dodatočných investícií do RDI na obdobie rokov 2007 – 2013. V rámci spoločného využívania až 2 miliárd EUR (až 1 miliardy zo 7. RP; až 1 miliardy EUR z vlastných zdrojov EIB) s cieľom pokryť potenciálne straty v súvislosti s pôžičkami, ktoré poskytuje EIB a/alebo jej finanční prostredníci je cieľom RSFF pomocou pákového efektu vygenerovať okolo 10 miliárd EUR vo forme pôžičiek na činnosti RDI realizované súkromnými spoločnosťami alebo verejnými inštitúciami s vyšším profilom finančného rizika. V súlade s prílohou II k 7. RP finančný príspevok EÚ pozostáva z dvoch častí: prvej tranže vo výške 500 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 - 2010 a možnej druhej tranže vo výške 500 miliónov EUR na obdobie rokov 2011 – 2013, v závislosti od priebežného hodnotenia. 4.2. Priebežné hodnotenie RSFF Nezávislá skupina odborníkov (IEG) poverená vykonaním tohto priebežného hodnotenia ukončila svoju prácu v prvej polovici roku 2010 a vo svojej správe[13] dospela k záveru, že RSFF sa javí ako inovačný, anticyklický, dopytom riadený finančný nástroj úspešne začlenený do schémy financovania výskumu Európskej únie a že pomohol výrazným spôsobom rozšíriť financovanie RDI. Zdôrazňujúc, že od spustenia RSFF sa v rámci celej EÚ dosiahli veľmi významné výsledky, ktoré dokonca predstihli pôvodné očakávania[14], IEG tiež upozornila, že realizácia RSFF prebehla vysoko efektívnym a účinným spôsobom, pričom sa v rámci EIB a EK pri riadení tohto nového a spoločne posudzovaného finančného nástroja zhromaždilo nesmierne veľa znalostí. Navyše táto realizácia poslúži ako významné poučenie a povzbudenie dokazujúce, čo sa dá dosiahnuť uvážlivým skombinovaním kapitálových rezerv na pokrytie rizík z rozpočtu EÚ a finančných zdrojov a odborných skúseností EIB. Berúc do úvahy, že RSFF je modelový príklad, ktorý by sa mal ďalej rozvíjať a zintenzívňovať, IEG sa zhodla na 10 odporúčaniach, ktoré možno preskupiť takto: - Súčasné programové obdobie 2011-2013: - Okamžité uvoľnenie príspevku EÚ pre RSFF vo výške až do 500 miliónov EUR za podmienok ustanovených v právnom základe 7. RP EK – ( odporúčanie 1 ); - Dodatočný príspevok EÚ pre RSFF vo výške až do 500 miliónov EUR na obdobie rokov 2011 – 2013 pochádzajúci z osobitného programu „Kooperácia“ 7. RP EK a/alebo zo zdrojov mimo 7. RP – ( odporúčanie 5 ); - Obnovujúci sa charakter finančného príspevku EÚ, ktorý by uspokojoval dopyt až do konca roku 2013 – ( odporúčanie 7 ); - Zlepšenia, ktoré sa dajú realizovať pre niektoré už podporované cieľové skupiny (najmä MSP a výskumné infraštruktúry) pomocou zavedenia špecifických prístupov a zmeny rozdelenia rizika – ( odporúčania 2, 3 a 4 ). - Ďalšie programové obdobie po roku 2013: - Pokračovanie a rozšírenie škály a rozsahu RSFF („obnovený RSFF“) s vyhradeným revolvingovým (obnovujúcim sa) finančným príspevkom EÚ vo výške najmenej 5 miliárd EUR ( odporúčania 7, 9 a 10 ); - Cieľom by sa mal stať aj istý stupeň racionalizácie existujúceho/budúceho finančného nástroja EÚ (vyhýbanie sa zdvojovaniu úsilia a zabezpečenie synergií) – ( odporúčanie 6 ); - Treba zabezpečiť pravidelné monitorovanie – ( odporúčanie 8 ). 4.3. Odpoveď Komisie Komisia víta podrobnú a dôkladnú analýzu IEG. Nakoľko pozitívne priebežné hodnotenie RSFF je podmienkou pre uvoľnenie druhej tranže finančných prostriedkov 7. RP vo výške 500 miliónov EUR pre RSFF na obdobie rokov 2011 až 2013, Komisia berie na vedomie, že toto uvoľnenie rozhodne odporúča tak IEG RSFF (odporúčanie 1), ako aj skupina odborníkov poverená priebežným hodnotením 7. RP. Hlasovaním o rozpočte EÚ na rok 2011 Rada aj Európsky parlament už v zásade prejavili súhlas s uvoľnením druhej tranže (250 miliónov EUR v rozpočte na rok 2011). Komisia ich však vyzýva, aby, ak to považujú za vhodné, niekedy v priebehu roku 2011 poskytli formálnejšiu odpoveď týkajúcu sa celého obdobia (2011 – 2013). Komisia plne podporuje odporúčania 2, 3 a 4 IEG uspokojiť potreby momentálne nedostatočne reprezentovaných skupín v RSFF (t. j. MSP, univerzít/výskumných organizácií a výskumných infraštruktúr). V súčasnosti už prebiehajú technické rokovania medzi Komisiou a EIB o hľadaní konkrétnych riešení a nových prístupov k dosahovaniu týchto cieľov, a to vrátane cieľov v oblasti zmeny rozdelenia rizika, koncepcií portfólia, zvyšovania úrovní rizika a zavedenia invetícií do vlastného imania. Tieto aktivity povedú k zmene a doplneniu dohody EK/EIB o implementácii RSFF už v prvej polovici roku 2011. Komisia víta ciele odporúčaní IEG týkajúce sa ďalšieho programového obdobia (po roku 2013). Konštatuje, že sú v súlade so zámermi oznámenia Inovácia v Únii[15] zlepšiť prístup k financovaniu; dosiahnuť väčšiu mobilizáciu súkromných zdrojov; a rozšíriť využívanie nástrojov finančného inžinierstva na podporu inovácie[16]. Prebieha analýza toho, ako konkrétne financovať rozšírenie rozsahu RSFF, ktoré by umožnilo zvýšiť rozdelenie rizika v prípade projektov z oblasti výskumu a vývoja, ako aj inovácie, a ako bude EÚ schopná financovať a podporovať realizáciu ambicióznych nových cieľov (ako napr. plán SET), a to vrátane hlavných iniciatív stratégie Európa 2020, ako sú Digitálna agenda alebo Európa efektívne využívajúca zdroje. Komisia a skupina EIB v súčasnosti pracujú na návrhu účinného, efektívneho a racionálneho využívania finančných nástrojov, najmä v oblasti RDI, s perspektívou pôsobnosti naprieč politikami. A napokon Komisia súhlasí s odporúčaním IEG o pravidelnom monitorovaní realizácie RSFF a v roku 2011 podnikne konkrétne opatrenia. [1] Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] „Katalyzátor európskej hospodárskej súťaže v globalizovanom svete“ – správa skupiny IKT 7. RP o priebežnom hodnotení; Medzi ďalšie relevantné hodnotenia v oblasti IKT patria priebežné hodnotenia spoločných technologických iniciatív (JTI) ARTEMIS a ENIAC a priebežné hodnotenie spoločného programu pomoci starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/index_en.htm. [3] C/2009/8412-1 [4] http://ec.europa.eu/research/evaluations. [5] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006, príloha II. [6] Rozhodnutie Rady 2006/971/ES z 19. decembra 2006, príloha III. [7] Rozhodnutie Rady 2006/974/ES z 19. decembra 2006, príloha III. [8] Príloha II k rozhodnutiu č. 1982/2006/EC, s. 38. [9] http://ec.europa.eu/research/evaluations. [10] Uvádza sa tu názov každého odporúčania, hoci úplné znenie je k dispozícii v príslušných hodnotiacich správach. [11] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. [12] KOM(2010) 187 z 29.4.2010. [13] Správu IEG predložila pani Erika MANNOVÁ (predsedníčka IEG) spoločne s pánom Lucom SOETEM (spravodajca IEG) výboru ITRE Európskeho parlamentu, pracovnej skupine Rady pre výskum a príslušným programovým výborom 7. RP. [14] Do konca roku 2009 sa v rámci RSFF schválili pôžičky vo výške 6,3 miliardy EUR a celkove sa podporili investície do RTDI vo výške 16,2 miliardy, čím sa dosiahol významný pákový efekt (pomer medzi rozpočtovými zdrojmi EÚ/EIB a celkovými podporovanými investíciami do výskumu, vývoja a inovácie je 1:15); projekty RSFF sa realizujú v 18 členských štátoch EÚ a 2 pridružených krajinách. Do septembra 2010 boli výsledky RSFF takéto: schválené pôžičky na 82 projektov vo výške 1,8 miliardy EUR; uzavreté úverové zmluvy na 54 projektov vo výške 5,3 miliardy EUR. [15] KOM(2010) 546 zo 6.10.2010. [16] Ako sa zdôrazňuje aj v oznámení „Príspevok regionálnej politiky k inteligentnému rastu v rámci stratégie Európa 2020“ KOM (2010)553 zo 6.10.2010.