SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 12.10.2005 
KOM(2005) 491 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE 
STRATÉGIA O VONKAJŠOM ROZM ERE PRIESTORU SLOBODY, 
BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI 
 
SK 2   SK OBSAH 
OZNÁMENIE KOMISIE - STRATÉGIA O VONKAJŠOM ROZMERE PRIESTORU 
SLOBODY, BEZPE ČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI ............................................................. 1 
I. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 3 
II. VÝZVY...................................................................................................................... .. 3 
III. CIELE ..................................................................................................................... ..... 4 
IV. PROBLEMATIKA ...................................................................................................... 6 V. ZÁSADY...................................................................................................................... 6 
VI. NÁSTROJE POLITIKY .............................................................................................. 7 VII. GEOGRAFICKÉ PRÍKLADY NAPREDOVANIA ................................................... 9 VIII. ĎALŠIE KROKY ...................................................................................................... 10 
 
SK 3   SK I. ÚVOD 
V nadväznosti na Haagsky program „Posilnenie slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti 
v Európskej únii“1, Európska rada zo 16- 17. júna 2005 vyhlásila, že: 
V súvislosti so zvä čšujúcim sa významom vonkajšieho rozmeru priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti 
bude [Akčný plán implementácie Haagskeho programu] koncom roka doplnený stratégiou, ktorú príjme Rada na 
základe návrhu generálneho tajomníka/vysokého predstavite ľa a Komisie. 
Vytváranie hodnôt podporujúcic h priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti je 
nevyhnutné z h ľadiska zaistenia vnútornej bezpe čnosti EÚ. Hrozby ako terorizmus, 
organizovaná trestná činnosť a nezákonné obchodovanie s drogami majú svoj pôvod i za 
hranicami EÚ. Je preto nevyhnutné, aby EÚ vy pracovala stratégiu zameranú na spoluprácu 
s tretími krajinami na celom svete.  
Cieľom tohto oznámenia je na črtnúť hlavné vonkajšie výzvy, ktorým čelí priestor slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti, stanovi ť ciele vonkajších činností EÚ v tejto oblasti, ur čiť 
otázky, ktorým by sa mala venova ť pozornos ť v celosvetovom meradle, nástroje, ktorými 
bude disponova ť EÚ a zásady výberu primeraných krokov, na črtnúť, ako by sa mohla 
stratégia uplat ňovať v jednotlivých geografických oblastiach a vypracova ť odporúčania na 
uľahčenie implementácie stratégie.  
II. VÝZVY 
Európska rada po čas svojho zasadnutia vo Feire v júni 2000 odsúhlasila program týkajúci sa 
priorít, cie ľov a opatrení zameraných na rozvoj  vonkajších rozmerov politík slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti. O päť rokov neskôr už bolo rozvinutých viacero vonkajších 
činností s neustále sa zvyšujúcim po čtom tretích krajín a regiónov, ktoré prispievajú 
k posilňovaniu priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti.  
Od roku 2000 politiky v rámci priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti EÚ výrazne 
dozreli a rozvinuli sa, aby reagovali na obavy a potreby ob čanov Európy. V dôsledku toho sa 
acquis podstatne zdokonalilo, a to pros tredníctvom prijatia právnych predpisov týkajúcich sa 
migrácie a azylu, riadenia hraníc a ví z, boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu, 
drog, policajnej spolupráce a spolupráce pri uplat ňovaní práva, korupcie, ochrany údajov ako 
aj justičnej spolupráce v trestných a ob čianskoprávnych veciach. Acquis  poskytuje širokú 
základňu na spoluprácu s tretími krajinami.  
Vonkajší rozmer priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sa rozvíja, aby mohol 
reagovať na základné vonkajšie výzvy, najmä na:  
• Teroristické útoky, ako tie z 11. septembr a 2001, 11. marca 2004 a 7. júla 2005, ktoré 
viedli k vä čším medzinárodným záväzkom týka júcim sa boja proti terorizmu , čoho 
príkladom je rozhodnutie EÚ z 13. jú la 2005 o urýchlení implementácie Ak čného plánu 
pre boj proti terorizmu2. S cieľom rozvoja a preh ĺbenia spolupráce v boji proti terorizmu sa 
EÚ obracia na tretie krajiny a regionálne či medzinárodné organizácie. 
                                                 
1 Prijatý Európskou radou 4-5/11/2004. 
2 Rozhodnutie Rady z 13. júla 2005. 
 
SK 4   SK • Neustále dokonalejšiu organizovanú trestnú činnosť, vrátane prania špinavých pe ňazí 
a iných finan čných trestných činov, či cezhrani čného nezákonného obchodovania s 
drogami, ľuďmi a zbra ňami, ktorej možno čeliť len prostredníctvom dokonalejšej 
spolupráce pri uplat ňovaní práva a justi čnej spolupráce, v rámci EÚ i mimo nej, ako aj 
prostredníctvom podpory budovania ka pacít v tretích krajinách. 
• Nelegálnu imigráciu , ktorá bude na ďalej pretrváva ť a postaví EÚ pred  potrebu vypracova ť 
komplexný prístup. Ten sa musím zamera ť nie len na otázky ako prijímanie imigrantov 
a ich integrácia, ale i na samotnú prí činu imigrácie a jej vplyv na krajiny pôvodu a tranzitu.  
• Zlyhávanie inštitúcií , akými sú napríklad justi čné orgány či orgány uplat ňovania práva, 
v slabých štátoch, či na problematických miestach na  celom svete, vytvára vákuum, 
z ktorého môže ťažiť organizovaná trestná činnosť. EÚ podporuje transformáciu slabých či 
neexistujúcich orgánov uplat ňovania práva v ur čitých tretích krajinách na riadne fungujúce 
orgány. 
• Potrebu právnej istoty a predvídate ľnosti v súvislosti s cezhrani čnými transakciami v čoraz 
globálnejšom hospodárstve. Tieto výzvy majú potenciál u ľahčiť situáciu ob čanov 
a podnikov a výrazne zlepši ť ochranu detí na celom svete.  
III. CIELE 
Cieľom tohto oznámenia je poukáza ť na skuto čnosť, ako môže vonkajší rozmer 
spravodlivosti a vnútorných záležitostí prispie ť k vytvoreniu vnútorného priestoru 
slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti a sú časne podpori ť politické ciele v oblasti 
vonkajších vz ťahov Európskej únie , vrátane spolo čného užívania a podpory hodnôt 
slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti v tretích krajinác h. Hoci nástroje pokrývajúce vonkajší 
rozmer politiky EÚ v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sa uplat ňujú, EÚ ich po 
prvýkrát rozvíja na základe stanovených zásad a usmernení do stratégie. Táto stratégia musí 
byť neoddelite ľnou súčasťou politiky vonkajších vz ťahov EÚ, v rámci ktorej by mal by ť 
rozmer slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti posilnený. Le n na základe jasne stanovených 
cieľov a priorít a systematickou prácou smerujúcou k naplneniu cie ľov uvedených ďalej môže 
EÚ účinným spôsobom podporova ť tretie krajiny v reakcii na narastajúce výzvy a teda aj pri 
plnení ich o čakávaní. 
Záležitosti týkajúce sa slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sú k ľúčové z hľadiska 
udržiavania medzinárodnej stability a bezpe čnosti v rámci Európskej únie i mimo nej. 
Podpora vo ľného pohybu v rámci EÚ, otvorenejšie hran ice a zvýšená globálna integrácia 
dávajú medzinárodnej spolupráci nový rozmer. Ú činné riadenie hraníc je nevyhnutné 
z hľadiska boja proti takým hrozbám, akými sú terorizmus a organizovaná trestná činnosť, no 
zároveň prispieva k vytv áraniu dobrých vz ťahov medzi susednými štátmi. Nezávislá a ú činná 
justícia je základným predpokladom na  udržiavanie právneho štátu a zabezpe čenie ochrany 
ľudských práv; spolupráca medzi justíciou je k ľúčová z hľadiska zjednodušenia 
medzinárodných obchodných transakcií ako aj na zabezpe čenie, aby sa osoby podozrivé zo 
spáchania trestného činu nenachádzali mimo dosahu justície. Plne funk čné azylové systémy 
sú potrebné na zabezpe čenie ochrany ute čencov kdeko ľvek na svete. Ú činné a výkonné 
policajné zložky, ktoré môžu spolupracova ť so svojimi partnermi v iných krajinách, zohrávajú 
kľúčovú úlohu v boji proti všetkým formám te rorizmu a organizovanej trestnej činnosti 
a zaisťovaní bezpe čnosti v každodennom živote ob čanov. Dosiahnutie týchto cie ľov si 
vyžaduje intenzívnu námahu, čas a spolo čné úsilie Komisie a Rady.  Je dôležité, aby EÚ 
 
SK 5   SK rozvinula iniciatívy a navrhla rieš enia neustále sa zvyšujúceho po čtu výziev, ktoré táto oblas ť 
prináša.  
Podpora právneho štátu navonok prostredníctvo m spolupráce je nevyhnutná na vnútorné 
posilnenie priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti. Je všeobecne uznávaným faktom, 
že vonkajší a vnútorný rozmer bezpe čnosti EÚ sú vzájomne prepojené. Spolo čnosti založené 
na spoločných hodnotách, ako dobrej správe veci verejných, demokracii, právnom štáte 
a dodržiavaní ľudských práv, budú ú činnejšie predchádza ť vnútornému ohrozovaniu ich 
vlastnej bezpe čnosti a ochotnejšie spolupracova ť v boji proti spolo čným medzinárodným 
hrozbám. Tieto zásady boli navyše medzinárodným spolo čenstvom ozna čené za faktory, ktoré 
sú rozhodujúce pri dosahovaní Miléniových rozvojových cie ľov. Rozvoj, bezpe čnosť 
a ľudské práva sa navzájom posil ňujú; posilnenie právneho št átu – na vnútroštátnej a 
medzinárodnej úrovni - nie je len samotným cie ľom ale i základným predpokladom na 
dosiahnutie udržate ľného rozvoja, a musí sa realizova ť prostredníctvom vonkajších činností.  
EÚ vytvorila v rámci svojich hraníc šir oký rámec riadenia priestoru slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti. Zatia ľ čo štruktúry jednotlivých členských štátov sa od seba výrazne 
odlišujú, priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti by mohol by ť inšpiráciou pre tretie 
krajiny. K ľúčovou úlohou vonkajších politík je podpora bezpe čnosti a stability. Rozšírenie 
znamená transpozíciu acquis  ako aj transformáciu orgánov v kandidátskych či potenciálnych 
kandidátskych krajinách. Posilnenie orgánov, ako justícia a polícia, výrazným spôsobom 
prispieva v kandidátskych krajinách k upe vneniu právneho štátu a dodržiavania ľudských 
práv. Tieto aspekty rovnako podporujú spoluprácu  v tejto oblasti s partnermi v rámci 
Európskej susedskej politiky.  
EÚ môže v oblasti posilnenia kapacít a spolupráce vo svete urobi ť viac. Výsledky nemožno 
očakávať okamžite; reforma justi čného systému či vytvorenie ú činného azylového systému 
nie je záležitos ťou niekoľkých mesiacov ale rokov. Otázky, pred  ktoré je postavená EÚ, jej 
susedia a vlastne všetky krajiny sveta sú podobné. Skúsenosti a úspech EÚ v oblastiach akými 
sú napríklad riadenie hraníc, riadenie mi grácie a boj proti organizovaným trestným činnom, 
predstavujú užito čný referen čný rámec pre tretie krajiny, ktoré stoja pred podobnými 
výzvami.  
EÚ by mala pokra čovať v nabádaní k regionálnej  spolupráci. Na cezhrani čné výzvy, ako 
napríklad migráciu, riadenie hraníc a organizovanú trestnú činnosť možno najlepšie reagova ť 
prostredníctvom zosúladených krokov na regionálnej úrovni. EÚ by mala na 
základe vlastných skúseností a druhu problémov, ktorým príslušné regióny čelia, podporova ť 
regionálny dialóg a spoluprácu  v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti v regiónoch 
ako východná Európa a Stredný východ či s regionálnymi organizáciami ako Africká únia. 
Nedávne roky priniesli na mnohostrannej úrovn i prijatie dôležitých medzinárodných právnych 
nástrojov, ktoré zavádzajú nové normy (nap r. Dohovor OSN o nadnárodnom organizovanom 
zločine a jeho protokoly, Dohovor OSN proti korupcii), ako aj zvýšenú pozornos ť venovanú 
stanoveniu medzinárodných nor iem, ako napr. Odporú čania FATF týkajúce sa prania 
špinavých pe ňazí. EÚ je pripravená podpori ť mnohostranné prístupy posilnenia politík 
v týchto oblastiach na ú čely posilnenia svojej úl ohy v medzinárodných orgánoch 
a podnecova ť k rozvoju ďalších medzinárodných nástrojov. 
Posilnenie spolupráce a podpora budovania kapacít v tretích krajinách už prináša prvé ovocie. 
Úzka spolupráca s tureckými orgánmi viedla v posledných mesiacoch v EÚ k zhabaniu rekordného množstva drog, a to v ďaka kontrolovaným dodávkam. EÚ spolupracuje 
 
SK 6   SK s Marokom pri posil ňovaní riadenia hraníc a zavádza tw inningové programy zamerané proti 
praniu špinavých pe ňazí a obchodovaniu s ľuďmi. V decembri za čne svoju činnosť misia 
riadenia hraníc, ktorá ukrajinským a moldavským orgánom pomôže pri potla čovaní pašovania 
ľudí a obchodovania s nimi na spolo čnej hranici. Čoskoro dôjde k podpísaniu dohody 
o uľahčení vízového režimu a readmisnej dohody s Ruskom, čím sa obmedzí nepotrebná 
byrokracia pre legálnych cestujúcich a urýchli vyhos ťovanie nelegálnych imigrantov. Tieto 
činnosti už jednotlivcom v rámci EÚ  i mimo nej prinášajú hmatate ľné výsledky; prijatie tejto 
stratégie umožní EÚ zintenzívni ť svoje úsilie v tejto oblasti. 
IV. PROBLEMATIKA 
Z Haagskeho programu a s ním súvisiaceho ak čného plánu3, ktorý predstavuje základ ňu na 
formovanie vz ťahov s tretími krajinami, možno odvodi ť viacero politických priorít , zatiaľ čo 
tematické priority sú stanovené v osobitných stratégiách a ak čných plánoch (napr. Ak čný plán 
EÚ pre boj proti terorizmu4
; Strategický plán boja prot i organizovanej trestnej činnosti5).  
• Ľudské práva: podporova ť ľudské práva v tretích krajin ách v súlade medzinárodnými 
normami a zabezpe čiť, aby ľudské práva stáli v centre politík uplat ňovania práva; 
podporova ť rozvoj a vzdelávanie nezávisl ej a nestrannej justície zaru čujúcej dodržiavanie 
ľudských práv a právneho štátu.  
• Posilnenie inštitúcií a  dobrá správa veci verejných : posilniť orgány uplat ňovania práva, 
ako aj ich schopnos ť nadväzova ť medzinárodnú spoluprácu; zintenzívni ť boj proti 
korupcii; podpori ť transparentnos ť, zodpovednos ť a riadne spravovanie vládnych inštitúcií.  
• Migrácia, azyl a riadenie hraníc : zlepšiť schopnosti tretích krajín  v oblasti riadenia 
migrácie a ochrany ute čencov v súlade s medzinárodným právom; podpori ť ich kapacitu 
operatívneho riadenia hraníc; zdokonali ť bezpečnosť dokladov; predchádza ť nelegálnej 
migrácii; podporova ť synergiu medzi migráciou a rozvojom; poskytova ť utečencom lepší 
prístup k trvalejším riešeniam; zabezpe čiť návrat nelegálnych pris ťahovalcov. 
• Boj proti terorizmu: podporova ť tretie krajiny pri budovaní inštitúcií a implementácii 
medzinárodných nástrojov; spolupracova ť s tretími krajinami pri zamedzovaní náboru 
teroristov a ich financovania; na ďalej pokra čovať v podpore OSN ako k ľúčového hrá ča; 
využívať vzťahy s USA na preh ĺbenie spolupráce; 
• Organizovaná trestná činnosť, vrátane nezákonného obchodovania s ľuďmi, drogami 
a ľudskými orgánmi, falšovania, hospodárskej, finan čnej a po čítačovej trestnej 
činnosti : podporiť rozvoj inštitucionál nych kapacít a nadviaza ť operatívnu spoluprácu. 
V. ZÁSADY 
Musia sa stanovi ť nasledujúce zásady na riadenie politík vo či tretím krajinám: 
                                                 
3 KOM(2005)184 - 10/6/2005. 
4 Prijatý Európskou radou v júni 2004. 
5 KOM(2005)232 - 2/6/2005. 
 
SK 7   SK • Geograficky podmienené priority : musia sa stanovi ť priority zamerané na politiku 
rozširovania, rozvojovú politiku a politiku vonkajších vz ťahov, ktoré by odrážali osobitné 
vzťahy EÚ s tretími krajinami či regiónmi. Na tieto ú čely sa s prioritnými krajinami, ako 
napríklad kandidátskymi či susedskými krajinami, vytvoria komplexné politiky zahr ňujúce 
všetky aspekty slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti, zatia ľ čo spolupráca s ostatnými 
krajinami sa zameria na ur čité aspekty.  
• Rozlišovanie:  Univerzálna stratégia neexistu je. Skôr je potrebné vypracova ť špecifický 
prístup, ktorý by odrážal osobitosti jednotlivých krajín a regiónov.  
• Flexibilita:  plánovanie si vyžaduje dostato čnú flexibilitu, aby bola EÚ v prípade krízových 
situácií či zmenených okolností schopná pružne reagova ť na nové priority. 
• Koordinácia viacerých pilierov : vonkajšie činnosti v oblasti slobody, bezpe čnosti a 
spravodlivosti prekra čujú niekedy rámec jedného pilier a a nedotýkajú sa len oblastí 
spadajúcich do právomoci Spolo čenstva, ale i SZBP či policajnej a justi čnej spolupráce, 
v dôsledku čoho si zosúladenie vonkajších činností EÚ vyžaduje úzku koordináciu medzi 
Radou a Komisiou. Právomoci Spolo čenstva musia by ť vzhľadom na rokovania s tretími 
krajinami zachované. 
• Partnerstvo : v súlade so zásadami, o ktoré sa opiera politika rozširovania, rozvojová 
politika a politika vonkajších vz ťahov EÚ, sa musí spolupráca v oblasti slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti rozvíja ť na základe úzkeho partners tva s tretími krajinami, 
pričom by sa mala rešpektova ť zásada vlastníctva.  
• Význam vonkajších činností:  medzi vnútornými opatreniami zameranými na vytváranie 
priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti a vonkajšími činnosťami podporujúcimi 
tento proces by malo existova ť jasné prepojenie, ktoré by malo by ť v plnom súlade so 
zásadou súdržnej politiky, prijat ej Európskou radou v júni 2005.  
• Pridaná hodnota:  pravidelná výmena informácií o činnostiach v tretíc h krajinách medzi 
členskými štátmi a Komisiou je nevyhnutná z h ľadiska zabránenia duplicity či 
zabezpečenia komplementarity činností.  
• Benchmarking : všetky činnosti musia zah ŕňať hodnotiaci mechanizmus na zhodnotenia 
pokroku dosiahnutého v tretích krajinách ako i významu daných činností z h ľadiska cie ľov 
EÚ v oblasti vonkajších vz ťahov. 
VI. NÁSTROJE  POLITIKY 
Široké spektrum nástrojov politiky, ktorými EÚ disponuje, jej umož ňujú prispôsobi ť 
vonkajšiu spoluprácu na situáciu v danej krajin e. Spolupráca s tretími krajinami si vyžaduje 
koherentné a koordinované využívanie  nasledujúcich nástrojov: 
(1)  Dvojstranné dohody 
Asociačné dohody, partnerské dohod y a dohody o spolupráci zahr ňujúce ustanovenia v oblasti 
slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti; readmisné dohody; dohody o u ľahčení vízového 
režimu; dohody o vzájomnej právnej pomoci a dohody o extradícii. 
 
SK 8   SK Dohody o u ľahčení vízového režimu majú pre niektoré  krajiny zásadný význam. Pripravuje sa 
stratégia v súvislosti s politikou readmisie.  
(2) Rozšírenie a predvstupový proces 
Proces rozšírenia o Chorvátsko a Turecko ako aj  proces stabilizácie a pridruženia s krajinami 
západného Balkánu zahr ňuje priority v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti.  
(3) Akčný plán Európskej susedskej politiky 
Akčné plány s výraznými komponentmi slobody, bezpe čnosti a spravodlivos ti boli uzatvorené 
s Ukrajinou, Moldavskom, Marokom, Tuniskom , Izraelom, Jordánskom a Palestínskou 
samosprávou, v prípade Egypta, Libanonu, Armé nska, Azerbajdžanu a Gruzínska sa ak čné 
plány nachádzajú v procese príprav. 
(4)  Regionálna spolupráca 
Regionálne organizácie ako Baltic Sea Task-F orce, ASEM a Euro-Med zoskupujú aktérov 
v otázkach spolo čného záujmu v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti.  
(5)  Individuálne dohody 
V súvislosti s USA je problematika slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti pokrytá 
prostredníctvom novej transatlan tickej agendy ako aj v osobitnom rámci na ministerskej 
úrovni v rámci politického dialógu o hrani čnej a dopravnej bezpe čnosti. O tejto problematike 
sa diskutuje i v rámci horizontálneh o dialógu s Kanadou, Austráliou, Japonskom a Čínou. 
V súvislosti s oblas ťou slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sa kona jú ministerské stretnutia 
s Ruskom (Stála partnerská rada), Ukrajinou a v rámci fóra so západným Balkánom.  
(6)  Operatívna spolupráca 
Europol, Eurojust, Európska policajná akadémia a Hrani čná agentúra vypracovali, resp. 
vypracujú dohody a pracovné podmienky so svo jimi partnermi v tretích krajinách. 
V niektorých členských štátoch sa vytvára sie ť styčných úradníkov z členských štátov.  
(7)  Budovanie inštitúcií a partnerstiev 
Budovanie inštitúcií a kapacít na implement áciu opatrení v tretích krajinách sú k ľúčovým 
aspektom spolupráce s mnohými tretími krajinami. Partnerstvo medzi inštitúciami členských 
štátov a príslušnými inštitúciami v tretích krajinách výrazným spôsobom prispieva k budovaniu kapacít, zatia ľ čo vysielanie odborníkov umož ňuje výmenu odborných 
skúseností v ur čitých oblastiach.  
(8) Rozvojová politika 
Rozvoj predstavuje ú činnú a dlhodobú odpove ď na obavy v oblasti slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti. Návrh Komisie týkajúci sa novej rozvojovej politiky EÚ považuje dobrú 
správu veci verejných a dodržiavanie ľudských práv za dopl ňujúce ciele k prvoradej priorite, 
ktorou je znižovanie chudoby
6. 
                                                 
6 KOM (2005) 311-31/7/2005 
 
SK 9   SK (9)  Programy vonkajšej pomoci 
Projekty v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sú financované v rámci programov 
vonkajšej pomoci (napr. CARDS, TACIS a MEDA). V rámci nového finan čného výh ľadu 
zahrňujú navrhované nástroje vonkajšej pom oci primerané ustanovenia pre tieto činnosti. 
Komisia navrhla tematický program migrácie a azylu, ktorý by mal by ť nástupcom sú časného 
programu AENEAS zameraného na poskytovanie pomoci pri riadení migrácie7.  
(10)  Medzinárodné organizácie 
Európska komisia predstavuje spolu s členskými štátmi k ľúčového hrá ča v medzinárodných 
organizáciách (napr. UNHCR, UNODC, Ra da Európy, FAFT, UNIDROIT, UNCITRAL, 
Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného), ktoré poskytujú užito čný základ 
pre podporu spolo čných hodnôt a priorít. EÚ podporuje tretie kraj iny pri ratifikácii 
a implementácií medzinárodných dohovorov, ktoré sa stali základným kame ňom rozvoja 
medzinárodnej spolupráce.  
(11)  Monitorovanie 
Hodnotiace mechanizmy by sa mali prispôsobi ť vývoju situácie. Sú časnými príkladmi sú 
Európske partnerstvá pre západný Balkán, Ak čný plán EÚ-Rusko pre boj  proti organizovanej 
trestnej činnosti, Ak čný plán EÚ-Ukrajina pre spravodlivos ť a vnútorné záležitosti, 
monitorovacie a hodnotiace mechanizmy pre tr etie krajiny v súvislosti s bojom proti 
nelegálnej imigrácii, podvýbory či misie odborníkov.  
VII. GEOGRAFICKÉ  PRÍKLADY  NAPREDOVANIA 
Hlavné zásady stratégie pokrývajúcej vonkajš í rozmer politiky EÚ v oblasti slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti sa v zna čnej miere uplat ňujú, najmä pokia ľ ide o susedské 
krajiny, prvých prirodzených partnerov pre už šiu spoluprácu. Spolupráca v tejto oblasti sa 
prudko rozširuje do ďalších tretích krajín, vrátane Indie a Číny, ako aj do rozvojových krajín. 
Vo vzťahu k Spojených štátom  sa rozvíja silné bezpečnostné partnerstvo  vychádzajúce zo 
spoločných hodnôt, ktoré sa od 11. septembra 2001 zam eriava na boj pr oti terorizmu. Zna čná 
časť spolupráce v tomto smere sa týka nových oblas tí, akými sú napríklad vzájomná právna 
pomoc či dohody o extradícii, a transatlantické vz ťahy v oblasti slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti sa  rozvíjajú v ďaka spolo čnému záujmu na riešení nových výziev. Ke ďže 
tento rozmer je pomerne nový, potreba definova ť bezpečnostné záujmy EÚ je čoraz 
naliehavejšia, pri čom treba vychádza ť z princípu reciprocity, a rovnako je potrebné aktívne 
propagova ť i politické ciele EÚ, ako napríklad rozšírenie programu o odpustení vízovej 
povinnosti  (Visa Waiver Programme) na všetky členské štáty . Potreba spoločného konania 
v oblasti bezpe čnosti hraníc a uplat ňovania práva prináša pre EÚ a USA nové možnosti 
spolupráce  zameranej na odstra ňovanie nedostatkov v oblasti bezpe čnosti. 
Spolupráca s  krajinami západného Balkánu  sa intenzívne rozvíja, pri čom sa vzh ľadom na 
európsku perspektívu týchto krajín zameriava na posilnenie stability  v tomto regióne. 
V rámci procesu stabilizácie a pridruženia podporuje EÚ prostredníctvom programu CARDS 
krajiny západného Balkánu, s cie ľom zlepši ť ich účinnosť v štyroch k ľúčových oblastiach – 
                                                 
7 KOM (2005) 324 – 3/8/2005. 
 
SK 10   SK polícia a organizovaná trestná činnosť, integrované riadenie hraníc, reforma justície a azyl 
a migrácia. Pokrok pri uzatvá raní readmisných dohôd a dohôd o u ľahčení vízového režimu 
poukáže na vzájomné odhodlanie k prehlbovaniu spolupráce. 
Spolupráca sa rozvinula i ako odpove ď na osobitné problémy, akými je napríklad 
organizovaná trestná činnosť, napríklad prostredníctvom ro zvoja regionálnej spolupráce 
medzi prokurátormi či spolupráce v boji pro ti praniu špinavých pe ňazí. Ďalšie opatrenia slúžia 
na podporu rozvoja k ľúčových kapacít v jednotlivých kr ajinách, vrátane vytvorenia 
finančných spravodajských jednotiek či špecializovaných tímov prokurátorov a sudcov 
zaoberajúcich sa prípadmi  organizovanej trestnej činnosti. Ďalšia spolupráca s Europolom 
a Eurojustom, ako aj rozvoj regioná lneho centra na boj proti cezhrani čnej trestnej 
činnosti (SECI), či sieť styčných úradníkov prispejú k lepšiemu využívaniu nástrojov 
EÚ v oblasti policajnej a justi čnej spolupráce v trestných veciach v boji proti 
organizovanej trestnej činnosti  na západnom Balkáne. 
Pokiaľ ide o Rusko , sloboda, bezpe čnosť a spravodlivos ť sa stali rozhodujúcimi aspektmi 
strategického partnerstva , čo sa odzrkad ľuje i v rozsiahlom spolo čnom priestore slobody, 
bezpečnosti a spravodlivosti , ktorý bude potrebné ú činne implementova ť v takých 
kľúčových oblastiach, akými sú právny štát, boj pr oti terorizmu a organizovanej trestnej 
činnosti, vrátane prania špinavých pe ňazí, korupcie a nezákonného obchodovania s ľuďmi 
a drogami, boja proti šíreniu detskej pornograf ie na internete, ochrany údajov, bezpe čnosti 
dokladov a riadenia či vytýčenia hraníc. K vytvoreniu pr aktickej základne užšieho 
operatívneho prepojenia prispieva okrem pl odného dialógu na rôznych úrovniach i dohoda 
Europol/Rusko, Ak čný plán pre boj proti organizovanej trestnej činnosti či kontakty 
s Eurojustom a sie ťou styčných úradníkov. Uzatváranie readmisných dohôd a dohôd 
o uľahčení vízového režimu poukazujú na ve ľké odhodlanie k prehlbovaniu spolupráce  
a zároveň prispejú k dialógu o dlhodobej perspek tíve zrušenia vízovej povinnosti.  
Pokiaľ ide o Ukrajinu,  rozširovanie stability  do susedských krajín rozšírenej EÚ ako 
i podpora reformného procesu vyplýva jú z prehlbujúcej sa spol upráce. EÚ prostredníctvom 
Európskej susedskej politiky a Ak čného plánu EÚ-Ukrajina v oblasti spravodlivosti 
a vnútorných záležitostí, ktorý má by ť onedlho aktualizovaný, podpor uje vytváranie kapacít, 
ako napríklad dôkladnú reformu justície či vytvorenie systému riaden ia hraníc a azylového 
systému v súlade s európskymi normami. Pr íkladom inštitucionálnej reformy je podpora 
Komisie pri vytváraní ka pacít ukrajinskej finan čnej spravodajskej jednotky, ktorá prispela 
k odstráneniu Ukrajiny z čiernej listiny FATF týkajúcej sa prania špinavých pe ňazí. 
Naplánované sú rokovania o dohode s Eurojustom. Momentálne prebiehajú rokovania o 
readmisii a s ro kovaniami o u ľahčení vízového režimu by sa malo za čať onedlho. Priority 
sú každoro čne prehodnocované na úrovni ministerskej „trojky“ a ich reali zácia sa posudzuje 
v hodnotiacej tabu ľke. 
V súvislosti so stredomorskými krajinami  sú hlavnými cie ľmi posilnenie dobrej správy 
veci verejných a právneho štátu , či zdokonalenie riadenia migrácie  a bezpečnosti.  
Európska susedská politika vytvorila pre spol uprácu v tomto regióne, ktorá už bola jedným 
z aspektov barcelonského procesu, nový podnet. Program týkajúci sa migrácie a policajnej 
a justičnej spolupráce predstavoval na regionálnej úrovni krok vpred, na základe ktorého sa 
podporovalo budovanie inštitucionálnych kapacít, ako i spolupráca medzi úradníkmi, pri čom 
sa poukázalo na význam regionálnej spolupráce. Nový regionálny program v oblasti 
slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti, ako aj inte nzívnejšie dialógy o terorizme na 
vysokej úrovni, budú sprevádza ť ambiciózny pracovný program  zameraný na vytvorenie 
priestoru vzájomnej spolupráce v oblasti spravodlivosti, bezpe čnosti, migrácie 
 
SK 11   SK a sociálnej integrácie, s ktorým by sa malo za čať počas nasledujúceho samitu 
v Barcelone . 
Na bilaterálnej úrovni podporuje program MEDA projekty týkajúce sa migrácie, spolupráce 
justície a orgánov uplat ňovania práva vo viacerých krajinách, vrátane twinningových 
programov, ktoré sú v Maroku zamer ané na pranie špinavých pe ňazí a v Jordánsku na oblas ť 
justície. Nadobudnutie ú činnosti nových dohôd vytvára atmosféru spolupráce, napríklad 
v oblasti boja proti terori zmu, organizovanej trestnej činnosti a drogám či ochrany detí. 
Migrácia a riadenie hraníc predstavujú k ľúčové oblasti a v regióne by malo rovnako 
dôjsť k posilneniu partnerstva medz i krajinami pôvodu a tranzitu. Ďalší pokrok je 
potrebný v oblasti readmisných dohôd a pokra čovať by sa malo i v úsilí o nadviazanie 
dialógu o migrácii s Líbiou.  
VIII. ĎALŠIE KROKY  
Stratégia o vonkajšom rozmere priestoru slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti sleduje dva 
ciele: po prvé prispie ť k úspešnému vytvoreniu vnútor ného priestoru slobody, bezpe čnosti 
a spravodlivosti prostrední ctvom vytvorenia bezpe čného vonkajšieho prostredia, a po druhé 
napredova ť pri plnení cie ľov EÚ v oblasti vonkajších vz ťahov prostredníctvom podpory 
právneho štátu, demokratických hodnôt a riadne fungujúcich inštitúcií. 
Oblasti spolupráce s tretími krajinami boli jasne stanovené v Haagskom programe a s ním 
súvisiacom ak čnom pláne. EÚ disponuje ši rokou paletou implementa čných nástrojov, ktoré sa 
budú uplat ňovať na základe osobitných potrieb pr íslušných partnerských krajín.  
Presadzovanie právneho štátu mimo hraníc EÚ predstavuj e základný predpoklad pre podporu 
bezpečnosti, stability a rozvoja na domácej i medz inárodnej úrovni. Vonkajší rozmer priestoru 
slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti nemožno považova ť za samostatnú oblas ť politiky, ale 
za súčasť politiky EÚ v oblasti vonkajších vz ťahov .  
Na uľahčenie implementácie stratégie by sa malo prija ť viacero krokov: 
Stanovenie priorít a monitorovanie ich uplat ňovania 
• Komisia by mala v rámci svojich právomocí stanovi ť priority a ur čiť primerané postupy. 
• Komisia by mala, na ú čely uľahčenia monitorovania konkrétnych výsledkov pri 
dosahovaní stanovených cie ľov a priorít, vypracova ť konsolidovaný preh ľad a nepretržite 
monitorova ť implementáciu. 
• Keďže sa vonkajší rozmer politík slobody bezpe čnosti a spravodlivos ti prudko rozširuje 
a vo vzťahu k tretím krajinám nadobúda čoraz väčší význam, Rada by mala pravidelne 
posudzova ť priority a dosahovanie pokroku. 
Účinnosť a zosúladenie 
• Je potrebné zlepši ť koordináciu  medzi geografickými pracovnými skupinami Rady 
a skupinami zaoberajúcimi sa záležitos ťami slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti. V tejto 
oblasti zohráva dôležitú úlohu pri koordinácii i Coreper. 
 
SK 12   SK • Zosúladenie vonkajších činností EÚ : Zlepšenie koordinácie je nevyhnutným predpokladom 
na zabezpe čenie súladu a ú činnosti rozli čných politík a nástroj ov na úrovni EÚ, pri čom je 
potrebné ma ť na pamäti právomoci Komisie. Zárove ň je do tohto procesu potrebné zapoji ť 
i členské štáty. 
• Rýchla reakcia: Popri dlhodobej podpore vytvárania in štitúcií sa EÚ musí zamera ť i na 
ďalší rozvoj svojich kapacít rý chlej reakcie na náhle potreby či nové hrozby. Neustále 
vznikajú nové situácie, v kt orých by EÚ mala preukáza ť svoju schopnos ť rýchlej pomoci.  
• Medzinárodné organizácie:  Komisia musí v plnej miere využíva ť svoje postavenie 
v medzinárodných organizáciách a na základe koordinácie s členskými štátmi podporova ť 
rozvoj nových nástrojov. Je potrebné prija ť viacero krokov, aby sa zabezpe čilo väčšie 
zviditeľnenie činností EÚ v medzinárodných inštitúciách.  
• Regionálna spolupráca:  Komisia musí zintenzívni ť svoje úsilie o podporu regionálnej 
spolupráce v oblasti slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti, a to  prostredníctvom podpory 
existujúcich orgánov ako napr. Africkej únie, či podporovaním nových iniciatív 
v oblastiach, v ktorých je re gionálna spolupráca nedostato čná, ako napríklad vo východnej 
Európe či na Strednom východe.