Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

(doplňujúce stanovisko)

[COM(2019) 652 final]

(2021/C 10/17)

Hlavná spravodajkyňa: Judith VORBACH (1)

Rozhodnutie predsedníctva 28.5.2020 Právny základ článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 8.9.2020 Prijaté v pléne 29.10.2020 Plenárne zasadnutie č. 555 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 147/9/21

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou balíka dvoch doplňujúcich stanovísk, z ktorých jedno sa týka odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2019) 652 final] a druhé ročnej stratégie udržateľného rastu [COM(2019) 650 final]. Zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (2) s prihliadnutím na nedávny vývoj, vplyv pandémie COVID-19 a obnovu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa má začať v novembri 2020. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1. Závery a odporúčania

1.1 Vonkajší asymetrický otras spôsobený krízou COVID-19 má výrazný vplyv na hospodárstvo eurozóny. V jarnej hospodárskej prognóze 2020 Európska komisia uvádza, že „EÚ [postihne] v tomto roku recesia historických rozmerov ( 3 ) “, zatiaľ čo podľa letnej hospodárskej prognózy 2020 ( 4 ) sa očakáva „ešte hlbšia a nerovnomernejšia recesia“.

1.2 Dokončenie jednotného trhu a zabezpečenie jeho rýchleho oživenia a plnej funkčnosti by malo aj naďalej patriť medzi hlavné priority. To zahŕňa presadzovanie 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv.

1.3 Z prognóz vyplýva, že sa výrazne zvýši nezamestnanosť, prehĺbi chudoba a sociálne a hospodárske nerovnosti, pričom značný počet podnikov sa dostane do konkurzu. Treba uviesť, že pandémia zasiahla všetky členské štáty eurozóny, avšak s rozdielnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami. Európski občania aj investori sa obávajú hlbokej recesie, preto konajú opatrne a čakajú na spoľahlivejšie predpovede. EHSV tiež varuje pred ďalšími systémovými rizikami spojenými s vážnym hospodárskym poklesom, ako je nestabilita finančných trhov alebo deflačné tendencie.

1.4 EHSV vyzýva na solidaritu medzi členskými štátmi eurozóny a medzi občanmi s cieľom znížiť príjmové a majetkové nerovnosti v rámci spoločnosti. Očakáva sa, že pandémia bude mať závažný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky v eurozóne, že sa zvýši nezamestnanosť, prehĺbi nerovnosť v príjmoch, chudoba a sociálne vylúčenie. Predpokladá sa, že miera nezamestnanosti v eurozóne sa v roku 2020 zvýši na 9,6 % a v roku 2021 klesne iba mierne na 8,6 %, a to opäť s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi, jednotlivými regiónmi a dokonca aj skupinami občanov. Očakáva sa aj prudký nárast nezamestnanosti mladých ľudí, ktorý by sa mohol riešiť prostredníctvom účinnej záruky pre mladých ľudí. Nerovnosti v oblasti príjmov a majetku idú okrem toho ruka v ruke s nerovnosťami, pokiaľ ide o očakávanú dĺžku života a prístup ku kvalitnému vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti. Budúce politiky EÚ musia tiež starostlivo zohľadniť vplyv krízy na znevýhodnené skupiny a osoby so zdravotným postihnutím.

1.5 EHSV očakáva, že v dôsledku pandémie sa reštrukturalizuje naše hospodárstvo a že sa navrhnú nové obchodné modely. Európa je už teraz priekopníkom, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, zelenú transformáciu a boj proti zmene klímy. Rýchle a efektívne zavedenie digitalizácie by urýchlilo prechod na inteligentný ekologický rast. EÚ musí využiť tento impulz na to, aby posilnila naše konkurenčné výhody a zabezpečila, že Európa sa bude usilovať dostať do čela a prevezme vedúcu úlohu v životne dôležitých oblastiach: digitálny sektor, umelá inteligencia, technológia, dekarbonizácia a udržateľný obehový rast. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné konať teraz a nie až keď pandémia COVID-19 pominie.

1.6 EHSV víta rozhodnutie Rady o pláne obnovy EÚ, ktorý musí zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva Európy a pomôcť členským štátom bojovať proti pandémii a zabezpečiť rýchle a udržateľné hospodárske zotavenie. Plány obnovy by mali byť prepojené s vykonávaním Európskeho piliera sociálnych práv a cieľov udržateľného rozvoja, a zároveň podporovať udržateľný a inkluzívny rast.

1.7 Výbor sa domnieva, že nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal poskytnúť potrebné prostriedky na zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu a dosiahnutie strategických cieľov EÚ. EHSV preto berie na vedomie, že Európska rada stanovila nižší rozsah VFR než to, čo žiadal Európsky parlament a EHSV. Okrem toho boli odstránené alebo výrazne znížené sumy stanovené v nástroji Next Generation EU na kompenzáciu škrtov vo VFR. EHSV vyjadruje znepokojenie predovšetkým nad škrtmi v oblasti investícií do inovácie a výskumu, digitalizácie a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nad upustením od kritéria rešpektovania zásad právneho štátu.

1.8 Pandémia zvýšila tlak na verejné rozpočty a očakáva sa, že úroveň verejného dlhu v celej eurozóne porastie. Zároveň sa prijali záväzky bojovať proti zmene klímy a zavádzať digitalizáciu, a na zabezpečenie hospodárskeho a sociálneho oživenia sú potrebné kvalitné investície, ktoré stimulujú pridanú hodnotu a vytvárajú kvalitné pracovné miesta. EHSV sa domnieva, že zvýšenie úsilia na riešenie krízy v oblasti klímy, podpora dobre platených miest a boj proti chudobe sú potrebné nielen na dosiahnutie cieľov samotných, ale aj na zabezpečenie hospodárskeho oživenia.

1.9 EHSV sa domnieva, že aktivácia únikovej doložky bola nevyhnutnou iniciatívou a varuje pred návratom k pravidlám, ktoré sa uplatňovali pred pandémiou, pretože krajiny, ktoré boli najviac zasiahnuté, by zaviedli úsporné opatrenia, čo by oslabilo výhody, ktoré prinesie nástroj Next Generation EU . EHSV sa okrem toho domnieva, že modernizované fiškálne pravidlá by sa mali znovu začať uplatňovať až vtedy, keď výrazne poklesne nezamestnanosť. EHSV okrem toho nabáda, aby sa ťažisko presunulo na hospodárske riadenie zamerané na prosperitu a založené na solidarite, napríklad zavedením zlatého pravidla.

1.10 Rýchle zavedenie flexibility pri využívaní finančných prostriedkov EÚ tým, že sa členským štátom umožnilo uskutočňovať presuny medzi fondmi, regiónmi a politickými cieľmi, je potrebný a užitočný prístup. EHSV však upozorňuje, že členské štáty musia výrazne zlepšiť svoje plánovacie kapacity a zároveň zabezpečiť, že všetky vyčlenené finančné prostriedky sa využijú v plnej miere a efektívne, a to predovšetkým na investície s bezprostredným pozitívnym účinkom na prekonanie recesie a/alebo investície do prechodu na udržateľné, inkluzívne, digitalizované, nízkouhlíkové hospodárstvo.

1.11 Európsky semester sa nedávno stal centrálnym prvkom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV však poznamenáva, že politické orgány ako Európsky parlament a niektoré národné parlamenty sú do tohto procesu zapojené len vo veľmi malej miere alebo nie sú zapojené vôbec, a preto neexistuje dostatočný demokratický dohľad. Mala by sa viac posilniť aj úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti.

1.12 EHSV očakáva, že banky eurozóny budú v čase krízy pôsobiť ako tlmiče otrasov tým, že jednotlivcom umožnia potrebnú likviditu a úvery. Mala by sa okamžite dobudovať banková únia vrátane vykonávania európskeho systému ochrany vkladov, Dokončenie únie kapitálových trhov by tiež malo byť na poprednom mieste v programe EÚ. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje dôležitosť účinnej regulácie finančného trhu na dosiahnutie stability finančného sektora.

1.13 Vykonávanie sociálnych opatrení na úrovni EÚ a prostredníctvom európskeho semestra je nevyhnutné na nápravu zlyhaní trhu alebo podporu vývoja na trhu na národnej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že riešenie obrovskej nerovnováhy medzi členskými štátmi a v rámci nich je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie hospodárskej a sociálnej odolnosti.

1.14 EHSV sa domnieva, že rozsiahle a rýchle verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja a zručností sa musia stať bezprostrednou prioritou, ak má EÚ v úmysle riešiť problém úbytku a starnutia obyvateľstva a zavádzať digitalizáciu. Vlády by mali byť pripravené podporovať nové inovatívne nápady a financovať experimentovanie v odvetviach s vysokým potenciálom rastu.

1.15 Je potrebné podporiť vnútroštátne systémy sociálnej ochrany. Na vytvorenie odolných štruktúr založených na solidarite, ktoré budú v čase krízy stabilizovať euro, by sa mal zaviesť európsky systém zaistenia v nezamestnanosti s cieľom posilniť vnútroštátne systémy tým, že sa jeho granty budú podmieňovať dostatočným financovaním vnútroštátnych systémov.

1.16 EHSV si kladie otázku, ako by členské štáty eurozóny reagovali na iný, asymetrický otras, ktorý by prišiel v nadväznosti na súčasnú situáciu, keby ďalšia kríza postihla len jeden alebo dva členské štáty. EHSV je presvedčený, že členské štáty eurozóny potrebujú intenzívnejšiu spoluprácu a osobitne navrhnuté nástroje na zlepšenie svojej odolnosti a schopnosti absorbovať symetrické a asymetrické otrasy.

1.17 Daňové úniky, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii sú pre mnohé členské štáty ešte stále citlivými a politicky náročnými témami. EHSV žiada rozhodný a urýchlený časový rámec pre reformy daňových politík, ktorými by sa odstránili medzery v právnych predpisoch a bojovalo proti daňovým únikom v celej Únii, keďže teraz je to ešte relevantnejšie. Musí sa vypracovať moderný daňový program EÚ s cieľom riešiť hospodárske, sociálne a ekologické výzvy budúcnosti a zároveň treba zlepšiť jeho demokratický prístup. Výbor totiž už minulý rok plne podporil začatie diskusií o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznal, že všetky členské štáty, ako aj inštitúcie a orgány EÚ musia mať vždy primerané možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu. EHSV žiada, aby sa čo najskôr prijali opatrenia v súvislosti s návrhmi Komisie v súlade s podmienkami odporúčanými v predchádzajúcich stanoviskách výboru ( 5 )

2. Úvod a všeobecné pripomienky

2.1 EHSV vo februári 2020 veľkou väčšinou prijal stanovisko k Hospodárskej politike eurozóny 2020 . Aj keď sa eurozóna stále tešila obdobiu rastu, hospodárstvo čelilo znepokojujúcemu spomaleniu a vonkajšej a vnútornej nerovnováhe. Odvtedy sa hospodárske a sociálne okolnosti dramaticky zmenili v Európe aj na celom svete, keďže pandémia COVID-19 sa rýchlo rozšírila a zasiahla všetky členské štáty. Tento extrémny vonkajší symetrický šok ovplyvňuje hospodárstvo eurozóny a zvyšuje chudobu a príjmové nerovnosti. Podľa jarnej hospodárskej prognózy Európskej komisie 2020 sa v roku 2020 EÚ dostala do najhlbšej hospodárskej recesie vo svojej histórii. Letná hospodárska prognóza 2020 potvrdzuje túto nepriaznivú vyhliadku a predpovedá „ešte hlbšiu a nerovnomernejšiu recesiu“.

2.2 Európa je najväčším svetovým jednotným trhom a jej mena je druhou najpoužívanejšou. Plný potenciál jednotnej meny sa však môže dosiahnuť až potom, čo ju zavedú všetky členské štáty a hospodárska a menová únia (HMÚ) bude úplná. Aj keď Komisia má čoraz väčší záujem posilniť úlohu eura vo svete, dá sa to dosiahnuť len vtedy, ak sa recesia čo najviac zmierni a bezprostredne po nej sa zabezpečí dynamický a inkluzívny udržateľný rast. Preto je tiež dôležité podporovať členské štáty prostredníctvom ucelenej a cielenej spoločnej stratégie EÚ. Predseda Euroskupiny vo svojom prejave 11. júna uznal, že: „Koordinácia, najmä v rámci eurozóny, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby sme predchádzali rozdielom a zvyšovaniu nerovnováh. Ochrana jednotnej meny je rovnako kľúčová ako ochrana jednotného trhu. V skutočnosti sú vzájomne prepojené ( 6 ) .“

2.3 Jednotný trh je jedným z najpozoruhodnejších úspechov projektu EÚ. Umožňuje voľný a bezproblémový obchod medzi členskými štátmi, ktorý prispieva k hospodárskej prosperite, blahobytu a jedným z najvyšších životných štandardov na svete. Dokončenie jednotného trhu a zabezpečenie jeho rýchleho oživenia a plnej funkčnosti by malo aj naďalej patriť medzi hlavné priority, pričom by sa mali zohľadniť rokovania o brexite a jeho možný vplyv. Zahŕňa to sociálnu agendu s opatreniami vzostupnej sociálnej konvergencie na zabezpečenie spravodlivých a lepších pracovných podmienok a spravodlivejšie rozdelenie príjmov a bohatstva. Musí sa riadne presadzovať 20 zásad Európskeho sociálneho piliera, ako je zásada „rovnakej odmeny za rovnakú prácu na tom istom pracovisku“, s cieľom zaviesť opatrenia sociálnej konvergencie a dosiahnuť lepšie pracovné podmienky. Merať by sa mali aj negatívne účinky pandémie na pokrok pri plánovanom dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a EÚ by sa mala usilovať dodržať pôvodne stanovené termíny.

2.4 V jarnej prognóze Komisia zdôraznila, že „pandémia koronavírusu zásadne ovplyvnila výdavky spotrebiteľov, priemyselnú produkciu, investície, obchod, kapitálové toky a dodávateľské reťazce“, pričom sa očakáva, že to bude mať závažný vplyv na trh práce. Komisia tiež poznamenala, že „hrozí, že pandémia vyvolá drastickejšie a trvalejšie zmeny v postojoch ku globálnym hodnotovým reťazcom a medzinárodnej spolupráci.“ Existujú ďalšie riziká poklesu, ako napríklad závažnosť pandémie, konkurzy, kríza finančného sektora, problémy s likviditou a zložité rokovania. Trh práce by mohol utrpieť dlhodobé jazvy. Letná hospodárska predpoveď predpokladá, že hospodárstvo eurozóny sa v roku 2020 zníži o 8,75 %, pričom sa očakáva, že celkové hospodárstvo EÚ sa zníži o 8,3 %.

2.5 Predpovede naznačujú, že po bezprecedentnom vonkajšom symetrickom šoku spôsobenom pandémiou COVID-19 sa dramaticky zvýši nezamestnanosť, chudoba a sociálne a hospodárske nerovnosti, pričom značný počet podnikov zbankrotuje. Pandémia zasiahla všetky členské štáty eurozóny, avšak s rozdielnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami. V niektorých krajinách EÚ sa tento vplyv pridá k už existujúcim sociálnym problémom. Predpovede HDP do roku 2020 sa líšia, od poklesu o 4,6 % v Poľsku po pokles o 11,2 % v Taliansku, pričom sa očakáva, že sila poklesu sa v roku 2021 bude medzi členskými štátmi a regiónmi výrazne odlišovať. Rozdiely v prístupe a nákladoch na pôžičky medzi členskými štátmi a nedostatočná európska koordinácia hospodárskych, sociálnych a environmentálnych politík môžu ovplyvniť schopnosť členských štátov riešiť krízu. Rozdiely v schopnosti financovať potrebné investície na oživenie hospodárstva by tiež mohli narušiť rovnaké podmienky v eurozóne. Pretrvávajúca vysoká nerovnosť medzi členskými štátmi a regiónmi by okrem toho mohla viesť k migrácii z chudobnejších do bohatších krajín, čo by mohlo spôsobiť problematický únik mozgov a ďalšie sociálne problémy.

3. Dôsledky pandémie COVID-19

3.1 Dokonca aj dnes, niekoľko mesiacov po pandémii, je situácia nestála, keďže prognózy sa menia každý mesiac a riziká sa stále zvyšujú. Zatiaľ nikto nedokáže odhadnúť, či budeme čeliť dvojitej vlne recesie v tvare „W“, po ktorej bude nasledovať zotavovanie, alebo ešte zložitejšiemu a dlhotrvajúcemu recesívnemu obdobiu, po ktorom bude nasledovať neskoršie a pomalšie zotavovanie. Európski občania aj investori sa obávajú hlbokej recesie, preto konajú opatrne a čakajú na spoľahlivejšie predpovede. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú očakávania zohrávajú v makroekonomickom dopyte. Európska fiškálna rada už uviedla, že väčšia a trvalejšia fiškálna podpora bude potrebná aj v roku 2021, keďže zmierňovanie opatrení na obmedzenie pohybu bude pozvoľnejšie, než sa očakávalo, a spotrebitelia si pravdepodobne vytvoria preventívne úspory. Ak domácnosti a domáce aj zahraničné firmy znižujú výdavky, jedinou cestou na udržanie dopytu sú verejné výdavky a akomodačná menová politika ( 7 ) . EHSV výslovne podporuje tento postoj a varuje pred ďalšími systémovými rizikami spojenými s vážnym hospodárskym poklesom, ako je nestabilita finančných trhov alebo deflačné tendencie.

3.2 Pandémia zvýšila tlak na verejné rozpočty a očakáva sa, že úroveň verejného dlhu v celej eurozóne porastie, avšak aj v tomto prípade vo veľmi odlišnej miere medzi členskými štátmi. Niektoré krajiny zasiahla pandémia s vysokou zadlženosťou. Zároveň sa prijali záväzky bojovať proti zmene klímy a zavádzať digitalizáciu, a kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní hospodárskeho a sociálneho oživenia budú zohrávať kvalitné investície, ktoré stimulujú pridanú hodnotu a vytvárajú kvalitné pracovné miesta. EÚ by sa mala usilovať využiť pozitívne synergické účinky medzi verejnými a súkromnými investíciami a koordinovať budúce vykonávanie štrukturálnych programov.

3.3 Po zdravotnej kríze sa v celej EÚ zaznamenalo výrazné zníženie ponuky a dopytu. „Pôvodne mala pandémia podobu ponukového šoku, ale sekundárne účinky teraz vyvolali masívny agregátny dopytový šok. Celkový vplyv […] bude závisieť od toho, ktorý z týchto dvoch šokov dominuje…“ ( 8 ) Počas pandémie boli najťažšie zasiahnuté malé a stredné podniky (MSP), pričom mnohé z nich bez konkrétnych a realistických plánov na záchranu MSP skrachujú. EÚ už konala na centrálnej úrovni, je však na členských štátoch, aby urýchlene realizovali a koordinovane presmerovali dostupné prostriedky tam, kde sú najviac potrebné. Európska komisia by preto mala dôkladne monitorovať korelované čerpanie dostupných finančných prostriedkov.

3.4 Obmedzenie pohybu vynútené väčšinou členských štátov odhalilo zraniteľnosť dlhých dodávateľských reťazcov a negatívne účinky toho, že kritické odvetvia závisia od externých dodávateľov. Je preto potrebný jasný a prepracovaný strategický plán na úrovni EÚ s verejnými investíciami stimulujúcimi súkromné investície. Súkromný sektor môže do značnej miery určiť mieru svojej závislosti od miesta dodania surovín, ľudských zdrojov, logistiky atď. Nová priemyselná stratégia by mala pomôcť znížiť túto závislosť. Okrem toho by sa mala uskutočniť diskusia na úrovni EÚ a členských štátov, pokiaľ ide o vnútroštátnu produkciu v určitých kľúčových sektoroch, najmä v oblasti zdravia.

3.5 EHSV sa už vyjadril, že „je potrebné (opätovne) vybudovať integrované priemyselné hodnotové reťazce v rámci EÚ s cieľom posilniť strategickú autonómiu Európy a jej hospodársku odolnosť ( 9 ) “. Prezident Európskej centrálnej banky (ECB) 13. júna vyhlásil, že „snaha o vybudovanie odolnejších dodávateľských reťazcov by mohla byť katalyzátorom, ktorý potrebujeme na definitívne dokončenie jednotného trhu ( 10 ) “. Zároveň by to pomohlo zachovať dôstojné a efektívne pracovné miesta, pomáhať podnikom vytvárať pridanú hodnotu, podporiť konkurencieschopnosť, znížiť závislosť, zvrátiť nepriaznivé demografické trendy a dosiahnuť vzostupnú konvergenciu.

3.6 Pandémia bude mať tiež vážny vplyv na trh práce a sociálne podmienky v rámci eurozóny. Očakáva sa, že kríza COVID-19 výrazne zvýši nezamestnanosť, príjmové nerovnosti, chudobu a sociálne vylúčenie. Podľa jarnej prognózy 2020 sa očakáva, že miera nezamestnanosti v eurozóne sa v roku 2020 zvýši na 9,6 % a v roku 2021 klesne iba mierne na 8,6 %, a to opäť s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi, jednotlivými regiónmi a dokonca aj skupinami občanov. Z dlhodobého hľadiska môžu byť dotknuté niektoré odvetvia, ako je cestovný ruch, gastronómia, letectvo a kultúra. Napriek zavedeným rozsiahlym stabilizačným opatreniam bude mať stále veľa ľudí neistý príjem. Tí, ktorí boli zraniteľní už pred krízou, budú pravdepodobne touto krízou postihnutí najviac. Mnohé z pracovných miest, ktoré sa počas krízy ukázali ako životne dôležité, sú na trhu práce zväčša nedostatočne platené a podhodnotené. V budúcich politikách EÚ sa musí starostlivo zohľadniť vplyv krízy na znevýhodnené skupiny a ľudí so zdravotným postihnutím. Okrem toho sa očakáva prudký nárast nezamestnanosti mladých ľudí, čo zdôrazňuje potrebu účinných a posilnených programov v oblasti záruky pre mladých ľudí a programov na podporu ich zamestnanosti.

3.7 EHSV očakáva, že v dôsledku pandémie sa reštrukturalizuje naše hospodárstvo a že sa navrhnú nové obchodné modely. Analýza jednotlivých odvetví ukazuje, že rozdiely sú už do väčšej či menšej miery viditeľné. Ak je každá kríza príležitosťou, musíme ju využiť na posilnenie našich konkurenčných výhod a uistiť sa, že Európa sa bude usilovať dostať do čela a prevezme vedúcu úlohu v životne dôležitých oblastiach: digitálny sektor, umelá inteligencia, technológia, dekarbonizácia, udržateľný obehový rast a inkluzívne hospodárstvo. To si vyžaduje zamerať sa na investície do výskumu a inovácie, ako aj do rozvoja kompetencií a zručností. Konkrétny predvídateľný a konkurencieschopný politický rámec je dôležitou súčasťou prostredia priaznivého pre súkromné investície. Celkovo by EÚ mala poskytnúť spoločnostiam správne podmienky na to, aby zvládli digitálny a ekologický prechod takým spôsobom, aby sa vytvorili nové spoločnosti a pracovné miesta, čo prinesie viacero výhod súčasne.

3.8 Zvyšujúci sa počet úmrtí na pandémiu a sociálne a hospodárske dôsledky predstavujú pre európsky projekt veľkú výzvu. Teraz sa eurozóna viac než inokedy vyzýva, aby preukázala solidaritu a vyšla z tejto krízy silnejšia. EHSV žiada, aby sa podnikli rozhodné kroky na zníženie rozdielov v príjmoch a bohatstve v spoločnosti na vnútroštátnej úrovni, keďže tieto rozdiely sú prepojené s nerovnosťou v očakávanej dĺžke života a prístupe ku kvalitnému vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti.

3.9 Dobre koordinovaná európska politika v oblasti zdravia by bola dôležitým prínosom v boji proti pandémii, čím by sa umožnila spoluprácu a podpora medzi členskými štátmi. Aj distribúcia medicínskych produktov, ktoré sa považujú za užitočné a vhodné na boj proti šíreniu ochorenia COVID-19, by mala byť prioritou európskej zdravotnej politiky a dôkazom solidarity medzi členskými štátmi. K silnému a udržateľnému oživeniu hospodárstva, dôjde až po zdolaní pandémie.

4. Hospodárska a sociálna obnova

4.1 EHSV zdôrazňuje, že je potrebné konať teraz a nie až keď pandémia COVID-19 pominie. Politické kroky a reformné procesy musia pokračovať aj v časoch veľkej neistoty. Znamená to, že treba urýchlene pokračovať v odložených diskusiách, napríklad pokiaľ ide o preskúmanie správy hospodárskych záležitostí, prepracovanie európskeho semestra, či začiatok Konferencie o budúcnosti Európy, a zaviesť dôležité politické opatrenia, ako napríklad začleniť ciele udržateľného rozvoja do regulačného rámca. Krízu COVID-19 možno vnímať aj ako príležitosť. Dúfajme, že EÚ bude dostatočne odvážna na to, aby sa jej chopila.

4.2 EHSV víta rozhodnutie Rady o Pláne obnovy pre Európu. Hoci sú príslušné sumy z makroekonomického hľadiska skromné, ide o veľmi významný krok, keďže potvrdzuje postoj ECB, že treba urobiť „všetko, čo je potrebné“, ktorý teraz zastáva aj EÚ ako celok. Nástroj Next Generation EU , ktorý je súčasťou VFR, musí zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva Európy a pomôcť členským štátom bojovať proti pandémii a zabezpečiť rýchle a udržateľné hospodárske zotavenie. Stále však existujú nedostatky, ktoré treba riešiť. Treba zabezpečiť, aby v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v európskom semestri nebolo riziko negatívnej podmienenosti, keďže vďaka svojej úlohe v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti budú ešte záväznejšími. Plány obnovy by mali byť zamerané na posilnenie udržateľného a inkluzívneho rastu s osobitným zreteľom na ciele udržateľného rozvoja a Európsky pilier sociálnych práv. Zohľadniť by sa mala aj sociálno-ekonomická situácia každého členského štátu.

4.3 EHSV oceňuje okamžitú reakciu EÚ a členských štátov na pandémiu COVID-19. Výbor sa domnieva, že nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal EÚ poskytnúť potrebné prostriedky na zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu, na jej hladké fungovanie a na dosiahnutie jej strategických cieľov. To si však vyžaduje dostatočné financovanie pre vedu a výskum, digitálne technológie a boj proti zmene klímy. VFR musí stanoviť správne priority na posilnenie súdržnosti medzi členskými štátmi a EÚ ako celkom. EHSV preto berie na vedomie, že na summite Rady bol rozsah VFR stanovený na 1,05 % HND EÚ27, čo je menej než 1,3 % HND, ktoré požadovali Európsky parlament a EHSV, a dokonca menej než 1,1 % HND EÚ27 navrhnuté v máji 2018. Okrem toho boli nakoniec odstránené alebo výrazne znížené sumy stanovené v nástroji Next Generation EU na kompenzáciu škrtov vo VFR, napríklad v oblasti politiky súdržnosti. EHSV vyjadruje tiež znepokojenie predovšetkým nad škrtmi v oblasti investícií do inovácie a výskumu, digitalizácie a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nad upustením od kritéria rešpektovania zásad právneho štátu. Na záver EHSV žiada, aby sa podnikli rýchle a rozhodné kroky na zavedenie ďalších vlastných zdrojov.

4.4 EHSV odporúča zachovanie obozretnej vyváženosti opatrení na strane ponuky a dopytu. Pokiaľ ide o stranu dopytu, treba mať na pamäti, že zvyšovanie investícií v eurozóne na riešenie klimatickej krízy, boj proti nezamestnanosti, podpora dobre platených pracovných miest a boj proti chudobe nie sú ciele len samy osebe, ale majú aj pozitívne účinky na agregátny dopyt, a preto by mohli podporiť oživenie hospodárstva.

4.5 Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) má potrebné nástroje na riešenie šoku, akým je napríklad COVID-19. Euroskupina sa 9. apríla 2020 rozhodla prijať komplexný balík v hodnote 540 miliárd EUR vrátane úverového nástroja vo výške 240 miliárd EUR (Pandemic Crisis Support – PCS, podpora vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou) založeného na úverovej linke ESM s dodatočnými podmienkami, ktorý by bol k dispozícii všetkým krajinám eurozóny. Rada guvernérov EMS 15. mája 2020 súhlasila so sprístupnením podpory PCS členským štátom eurozóny. Rada guvernérov rozhodne, či poskytne podporu príslušnej krajine, ktorá o ňu žiada, a to na základe posúdenia Európskej komisie v súčinnosti s ECB a v spolupráci s EMS ( 11 )

4.6 EHSV sa tiež domnieva, že rýchla aktivácia únikovej doložky Paktu stability a rastu bola potrebnou iniciatívou. EHSV však berie na vedomie odporúčania Európskej fiškálnej rady, podľa ktorých by sa na jar 2021 mali poskytnúť objasnenia v súvislosti s harmonogramom a podmienkami jej ukončenia alebo preskúmania. V tejto súvislosti EHSV varuje pred návratom k pravidlám, ktoré sa uplatňovali pred pandémiou, pretože krajiny, ktoré boli najviac zasiahnuté, by zaviedli úsporné opatrenia, čo by oslabilo výhody, ktoré prinesie nástroj Next Generation EU . Okrem toho sa akékoľvek nové fiškálne pravidlá mali znovu začať uplatňovať až vtedy, keď výrazne poklesne nezamestnanosť.

4.7 EHSV naliehavo žiada, aby sa ťažisko presunulo na hospodárske riadenie zamerané na prosperitu a založené na solidarite. EHSV súhlasí s tvrdením Európskej fiškálnej rady, že je potrebné riešiť tendenciu znižovať verejné investície, ak sú verejné financie pod tlakom, a víta ochotu rady zaviesť zlaté pravidlo a jej odporúčania odstrániť nedostatky predchádzajúcich fiškálnych pravidiel s cieľom chrániť verejné investície, vrátane zavedenia centrálnej fiškálnej kapacity ( 12 ) . EHSV žiada Komisiu, aby pokračovala v prebiehajúcom preskúmaní s cieľom urýchliť modernizáciu rámca správy hospodárskych záležitostí. Jedným z príkladov je skutočnosť, že napriek veľmi expanzívnej menovej politike stále čelíme hrozbe deflácie.

4.8 EÚ sa aktívne pokúsila zmobilizovať všetky dostupné prostriedky, aby umožnila členským štátom okamžite reagovať na pandémiu. EHSV víta rýchle zavedenie flexibility pri využívaní finančných prostriedkov EÚ tým, že sa členským štátom umožnilo uskutočňovať presuny medzi fondmi, regiónmi a politickými cieľmi. Súčasne sa EHSV domnieva, že členské štáty musia výrazne zlepšiť svoje plánovacie kapacity a zároveň zabezpečiť, že všetky vyčlenené finančné prostriedky sa využijú v plnej miere a efektívne. Prostriedky sa musia využiť predovšetkým na investície s bezprostredným pozitívnym účinkom na prekonanie recesie a/alebo investície do prechodu na udržateľné, inkluzívne, digitalizované, nízkouhlíkové hospodárstvo. EHSV žiada Európsku komisiu, aby poskytla štruktúrovaný prehľad o všetkých dostupných zdrojoch a finančných prostriedkoch.

4.9 Európsky semester je kľúčovým nástrojom Únie pre plánovanie, monitorovanie a správu a nedávno sa stal centrálnym prvkom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV uznáva ohlásenú reformu procesu európskeho semestra a jeho navrhovanú novú úlohu pri koordinácii opatrení na oživenie hospodárstva pri plnom rešpektovaní zásad európskej zelenej dohody ( 13 ) , Európskeho piliera sociálnych práv ( 14 ) a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja ( 15 ) . EHSV však poznamenáva, že politické orgány ako Európsky parlament a niektoré národné parlamenty sú do tohto procesu zapojené len vo veľmi malej miere alebo nie sú zapojené vôbec, a preto neexistuje dostatočný demokratický dohľad. Mala by sa viac posilniť aj úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti.

4.10 Výbor je presvedčený, že by bolo mimoriadne užitočné, ak by mohol byť rozpočet EÚ flexibilnejší pri zvládaní nepriaznivých otrasov, najmä tých, ktoré nemajú ekonomický pôvod. EHSV odporúča, aby EÚ presadzovala politiky zamerané na okamžité zlepšovanie spolupráce členských štátov v časoch krízy. Lepšie postupy a posilnená spolupráca by umožnili rýchlu a koordinovanú európsku reakciu na akýkoľvek druh katastrofy.

4.11 Na druhej strane boli na túto krízu banky lepšie pripravené ako na finančnú krízu v roku 2008. EHSV očakáva, že banky eurozóny budú v čase krízy pôsobiť ako tlmiče otrasov tým, že jednotlivcom a podnikom umožnia potrebnú likviditu a úvery. Mala by sa čo najskôr dobudovať banková únia vrátane vykonávania európskeho systému ochrany vkladov. Dokončenie únie kapitálových trhov by okrem toho malo byť na poprednom mieste v programe EÚ. EHSV ďalej zdôrazňuje dôležitosť účinnej regulácie finančného trhu na dosiahnutie stability finančného sektora.

4.12 EHSV poukazuje na to, že boj proti vnútornej a vonkajšej nerovnováhe a nerovnosti znamená na jednej strane vykonávať sociálne politiky na úrovni EÚ a prostredníctvom európskeho semestra naprávať zlyhania trhu či podporovať vývoj na trhu na vnútroštátnej úrovni. Na druhej strane, každé opatrenie hospodárskej politiky EÚ – od regulácie finančného trhu po opatrenia na boj proti zmene klímy a boj proti kríze COVID-19 – musí zohľadňovať distribučné účinky. Sociálne zabezpečenie domácností navyše čoraz viac závisí od európskych faktorov, napríklad od jednostranných rozpočtových politík, slabého sociálneho rozmeru a oneskorení pri prehlbovaní HMÚ. EHSV zdôrazňuje, že riešenie obrovskej nerovnováhy medzi členskými štátmi a v rámci nich je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie hospodárskej a sociálnej odolnosti.

5. Ďalší postup

5.1 EHSV sa domnieva, že významné a rýchle verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja a zručností sa musia stať jednou z priorít, ak má EÚ v úmysle riešiť problém úbytku a starnutia obyvateľstva a zavádzať digitalizáciu. EHSV už uviedol, že „európskym pracovníkom sa musia poskytnúť programy odbornej prípravy, rekvalifikácie, zvyšovania kvalifikácie a celoživotného vzdelávania, aby mohli v plnej miere ťažiť z technologických zmien ( 16 ) “. Vlády by mali byť pripravené podporovať nové inovatívne nápady a financovať experimentovanie v odvetviach s vysokým potenciálom rastu.

5.2 Aby sa predišlo masívnym ťažkostiam, je potrebné podporiť vnútroštátne systémy sociálnej ochrany. S cieľom vytvoriť odolné a solidárne štruktúry, ktoré stabilizujú eurozónu v čase krízy a konsolidujú sociálnu ochranu v členských štátoch, by sa mal zaviesť európsky systém zaistenia v nezamestnanosti. Rovnako ako iné systémy pre prípad nezamestnanosti by fungoval ako automatický stabilizátor a zároveň by v prípade veľkých recesií slúžil ako opora pre vnútroštátne systémy poistenia v nezamestnanosti. Okrem toho by to posilnilo vnútroštátne systémy tým, že by boli jeho granty podmienené silným a solidárnym financovaním vnútroštátnych systémov. Nástroj podpory na zmiernenie rizík v nezamestnanosti v prípade núdze (SURE) je krok správnym smerom, malo by sa však urobiť ešte viac.

5.3 Odhady Európskej komisie z konca mája 2020 ukazujú, že na dosiahnutie zelenej transformácie a digitálnej transformácie musí EÚ investovať najmenej 595 miliárd EUR ročne ( 17 ) . EHSV je presvedčený, že oživenie hospodárstva musí byť v plnom súlade so zásadami európskej zelenej dohody a cieľmi udržateľného rozvoja. Európa je už teraz priekopníkom, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, zelenú transformáciu a boj proti zmene klímy. EHSV sa domnieva, že rýchle a efektívne zavádzanie digitalizácie by urýchlilo prechod na inteligentný ekologický rast.

5.4 EHSV opakovane varoval, že „čím dlhšie bude súčasná politika zameraná na úspory pokračovať bez účinného investičného plánu, tým bude ohrozenejšia prosperita Európy“, a upozorňoval „na jasne nedostatočnú strategickú víziu do budúcnosti a nedostatočnú kapacitu, aby sa primerane reagovalo na ďalšie hospodárske a finančné krízy“. Okrem toho začiatkom roku 2018 výbor zdôraznil „potrebu vytvorenia nových finančných nástrojov na zabránenie kríze a obmedzenie procyklických opatrení ( 18 ) “. EHSV opätovne žiada, aby sa určili opatrenia na zníženie tlaku na verejné financie, ktoré by pri riešení vonkajších otrasov umožnili väčší manévrovací priestor.

5.5 EHSV si kladie otázku, ako by členské štáty eurozóny reagovali na iný, asymetrický šok v dôsledku súčasnej situácie a očakávaného zložitého oživenia, vzhľadom na neistotu, ktorej eurozóna stále čelí. Bola by reakcia EÚ taká okamžitá a rýchla, ak by iná kríza zasiahla iba jeden alebo dva členské štáty eurozóny? Aj keď je to veľmi nežiaduce, EHSV sa domnieva, že takýto asymetrický šok by bol rozhodujúcim testom solidarity Únie a tohto projektu ako celku. EHSV je preto presvedčený, že členské štáty eurozóny potrebujú intenzívnejšiu spoluprácu a osobitne navrhnuté nástroje na zlepšenie ich odolnosti a schopnosti absorbovať symetrické a asymetrické otrasy. Okrem posilnenia hospodárskej odolnosti sa musí zvyšovať aj odolnosť pracovnej sily a sociálna odolnosť. Jedným z kľúčových faktorov pri dosahovaní tohto cieľa je väčšie zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do všetkých procesov, a to na národnej aj európskej úrovni ( 19 )

5.6 Keďže deficity a dlhové zaťaženie rastú v celej Únii, musíme prehodnotiť náš prístup k daniam a všetkým ostatným zložkám, ktoré ovplyvňujú dane. Daňové úniky, agresívne daňové plánovanie, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii boli pre mnohé členské štáty politicky náročnými témami, ale už nemáme ten luxus tváriť sa, že o nich nevieme. EHSV žiada rozhodnú reformu daňových politík, ktorou by sa odstránili medzery a bojovalo proti únikom v celej Únii. Výbor okrem toho vyzýva na koordinovanú fiškálnu politiku s cieľom zlepšiť finančnú pozíciu, udržateľnosť verejných financií a odolnosť voči otrasom v eurozóne. EHSV opakuje tiež svoje odporúčania určené členským štátom a európskym inštitúciám, aby zrýchlili postupy riešenia daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, keďže teraz sú relevantnejšie. Musí sa vypracovať moderný daňový program EÚ s cieľom riešiť hospodárske, sociálne a ekologické výzvy budúcnosti a zároveň treba zlepšiť jeho demokratický prístup. Výbor totiž už minulý rok plne podporil začatie diskusií o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznal, že všetky členské štáty, ako aj inštitúcie a orgány EÚ musia mať vždy primerané možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu. EHSV žiada, aby sa čo najskôr prijali opatrenia v súvislosti s príslušnými návrhmi Komisie v súlade s podmienkami odporúčanými v predchádzajúcich stanoviskách EHSV ( 20 )

V Bruseli 29. októbra 2020 predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Stanovisko bolo vypracované počas funkčného obdobia EHSV 2015 – 2020, spravodajcom bol Mihai Ivașcu, Judith Vorbach bola pomocná spravodajkyňa. Na prvom plenárnom zasadnutí EHSV vo funkčnom období 2020 – 2025 v októbri 2020 predstavila stanovisko Judit Vorbach ako hlavná spravodajkyňa.

(2) Pozri stanoviská EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 1), a na tému Hospodárska politika v eurozóne (2020) (Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 7).

(3) Jarná hospodárska prognóza 2020 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_20_799.

(4) Letná hospodárska prognóza 2020 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_20_1269.

(5) Pozri stanoviská EHSV na tému Zdaňovanie – hlasovanie kvalifikovanou väčšinou (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 90), a na tému Posilniť udržateľný hospodársky rast v celej EÚ (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 29).

(6) Poznámky Mária Centena po videokonferencii Euroskupiny z 11. júna 2020 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the- Eurogroup-videokonferencie-z-11-jún-2020 /.

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate.

(9) Pozri stanovisko EHSV na tému Priemyselná stratégia (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108).

(10) The path out of uncertainty.

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis.

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) Európska zelená dohoda.

(14) Európsky pilier sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10).

(15) Ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

(16) Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 57.

(17) SWD/2020/98 final.

(18) Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 28.

(19) Pozri stanovisko EHSV na tému Smerom k odolnejšiemu a udržateľnejšiemu európskemu hospodárstvu (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 23).

(20) Pozri poznámku pod čiarou č. 5.