SK Úradný vestník Európskej únie C 255/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európske priemyselné oblasti a nové siete založené na vedomostiach“

(2005/C 255/01)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 1. júla 2004 podľa článku 29 ods. 2 Vnútorného poriadku rozhodol vypracovať tému „Európske priemyselné oblasti a nové siete založené na vedomostiach“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 16. marca 2005. Spravodajcom bol pán Pezzini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 416. plenárnom zasadnutí 6. – 7. apríla 2005 (schôdza zo 6. apríla) 127 hlasmi za, pričom 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Úvod

1.1 Priemyselné oblasti boli na všetkých úrovniach a vo všetkých industrializovaných krajinách, hlavne počas posledných 15 rokov, predmetom rozsiahlych diskusií. Rozvojové krajiny a stredomorské partnerské krajiny sa snažili o napodobenie tejto organizácie, ktorá bola zavedená v mnohých európskych krajinách na podporu rozvoja ich podnikateľskej štruktúry.

1.2 Okrem toho, analýzy dokázali pozitívny dopad oblastí na politiku zamestnanosti a poskytli mnoho príkladov osvedčenej praxe (1) v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti roky pred tým, než Komisia predložila s tým súvisiacu Zelenú knihu (2).

1.3 Medzitým nové hospodárske a sociálne javy a nové siete založené na vedomostiach pozmenili tradičné linky oblastí, riadiace produkčné systémy na „metaoblasti“ (3) a potrebu prepojenia medzi jednotlivými oblasťami hospodárstva.

1.4 Vzhľadom na potrebu zhrnutia tejto komplexnej tematiky sa toto stanovisko z vlastnej iniciatívy bude venovať týmto konkrétnym témam: — Oddiel 2: Definície a nevyriešené otázky — Oddiel 3: Od priemyselných oblastí k európskym metaoblastiam založeným na vedomostiach — Oddiel 4: Oblasti v USA a na medzinárodnej úrovni — Oddiel 5: Súčasná situácia a existujúce nástroje v Európskej únii — Oddiel 6: Nový strategický prístup politiky EÚ na podporu siete založenej na vedomostiach — Oddiel 7: Záverečné odporúčania

1.5 Ciele tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy o nových európskych inteligentných sieťach oblastí (4) sú: — vykonať praktickú analýzu existujúcich priemyselných oblastí, technologických oblastí a „metaoblastí“, — preskúmať podmienky pre úspešný rozvoj nových oblastí a analyzovať ich potenciál v kontexte Lisabonskej stratégie, a to v súčasnej Európe s 25 členskými štátmi a v budúcej Európe s 28 členskými štátmi, — položiť základ pre integrovanú politiku Spoločenstva na podporu nových európskych sietí založených na vedomostiach a metaoblastí, — nájsť nástroje potrebné pre takúto politiku, zhodnotiť existujúce oblasti a navrhnúť možné úpravy a inovácie, — vytvoriť základ pre vznik skutočnej a vhodnej európskej platformy (5) pre nové európske siete založené na vedomostiach v Európe s 25 členskými štátmi, — prispievať k vytvoreniu väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest.

1.6 Európsky hospodársky a sociálny výbor zdôraznil pri mnohých príležitostiach záväzok Európskej rady, ktorá za hlavný cieľ Lisabonskej stratégie určila transformáciu Európskej únie na „najkonkurencieschopnejší a najdynamickejšie sa rozvíjajúci hospodársky priestor sveta založený na vedomostiach – na hospodársky priestor schopný trvalo udržateľného rastu s väčším počtom a kvalitnejších pracovných miest a väčšou sociálnou súdržnosťou“.

1.6.1 Stratégie rastu musia byť preto stále viac založené na nasledujúcich faktoroch: — čo možno najefektívnejšie spájať rôzne politické opatrenia na podporu rozvoja, — zvýšiť zapojenie sociálnych partnerov, s cieľom zabezpečiť pozitívnejší rozvoj a zabezpečiť oblastiam väčšiu dynamiku, — posilniť vzájomnú väzbu medzi vysoko technologickým výskumom a miestnym priemyselným rozvojom, — dosiahnuť čo najväčší počet zainteresovaných v spolupráci medzi priemyslom, vysokými školami a výskumnými ústavmi, inovatívnymi malými a strednými podnikmi, kvalifikovanými odborníkmi, poskytovateľmi finančných a iných služieb, rizikovým kapitálom ako aj verejnými a súkromnými osobami s rozhodovacou právomocou, — urýchliť vývoj výrobných a distribučných systémov na trvalé európske siete, ktorých základom by boli vedomosti a know-how, ako aj primerané kapacity ich absorbcie, rozvoja a odovzdávania.

1.7 Viac ako štyri roky od začatia Lisabonskej stratégie je všetkým zrejmé, že doterajšie pokroky pri uskutočňovaní jej cieľov a pri opatreniach na jej plné uplatňovanie sú skôr sklamaním. Dokonca hodnotiaca správa o Lisabonskej stratégii skupinou na najvyššej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok, dospieva k záveru, že „neuspokojivý výkon stratégie bol spôsobený hlavne nedostatkom rozhodnej politickej aktivity“ dodávajúc, že „agenda bola preťažená, koordinácia bola slabá a existovali rozporné priority“ (6).

1.8 Na zasadnutí Európskej rady v Bruseli 4. a 5. novembra 2004 predseda Európskej komisie označil Kokovu správu za „realistické, ale znepokojivé hodnotenie pokroku“, ktoré dokazuje, že teraz musíme konať, aby sme dohnali stratený čas (7). Hlavne je potrebné stanoviť na novo priority, merať pokroky a prebrať väčšiu zodpovednosť za plnenie priorít (8). Výbor tiež uviedol svoje názory k danej veci vo svojom nedávno prijatom stanovisku (9).

1.9 Pri novom nasmerovaní priorít v rámci Lisabonskej stratégie by, podľa názoru EHSV, mali byť priemyselné oblasti a ich rozvoj považované za kľúčový prvok pri vytváraní nových vedomostí a hlavne väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest. Využívaním pozoruhodného potenciálu sietí môžu byť vytvorené rôznorodé vzájomné vzťahy medzi kodifikovanými znalosťami výskumu a tichými vedomosťami (10), ktoré existujú a šíria sa vo výrobných a distribučných systémoch.

1.10 Podpora opatrení na miestnej úrovni a schopnosť ich vzájomného prepojenia pri uplatňovaní Lisabonskej stratégie je veľmi dôležitá: po prvé, pre podporu vytvárania a rozvoja inovačných podnikov v celej Únii, a hlavne v nových členských štátoch; a po druhé, na zlepšenie rámcových podmienok na výmenu informácií a spoluprácu medzi týmito podnikmi v duchu silnejšej hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

1.11 Nové „otvorené technologické siete“ umožňujú integráciu a vzájomné prepojenie všetkých aktérov, pôsobiacich v danej oblasti, s aktérmi iných oblastí.

1.12 Európske siete otvorených technologických oblastí sú veľmi dôležité pre dosiahnutie nasledujúcich cieľov: — zabezpečenie kvalitnejších pracovných miest, ktoré umožnia využiť plný potenciál pracovníkov prostredníctvom väčšej zodpovednosti, väčšej angažovanosti a novej kultúrnej zrelosti, — rozširovanie technológií a know-how a urýchľovanie prevodu inovačných aplikácií úspešných na trhu, — lepšie a kvalifikovanejšie zamestnanie a stimuly pre nové, diverzifikovanejšie odborné profily, — podpora väčšieho uvedomovania si ochrany životného prostredia a miestneho prostredia okolo oblastí a určenie najvhodnejších prostriedkov podpory sociálnej, hospodárskej a environmentálnej trvalej udržateľnosti, — zlepšenie hospodárskej a sociálne súdržnosti a zlepšenie riadenia v danej oblasti: cieľom je kodifikovať spoločné pravidlá a jazyk a dosiahnuť typ spoločenstva, ktorý rastie v trvalom cykle vzájomného vzdelávania, — konsolidácia a vytvorenie trvalých praktických komunikačných a kooperačných sietí, ktoré prepájajú spoločnosti, pracovníkov, vynálezcov, spoločenstvá, verejné a súkromné inštitúcie, finančný svet, univerzity a iné vzdelávacie ustanovizne, komerčné a marketingové systémy a mnoho iných regionálnych aktérov, — posilňovanie prirodzeného zmyslu mladých ľudí pre iniciatívu a podnikateľského ducha; — vytvorenie priemyselného a distribučného usporiadania novej rozšírenej Európy harmonickým a konkurenčným spôsobom a urýchlenie jeho úplnej integrácie do nového väčšieho spoločného trhu.

1.13 V dnešnej stále viac globalizovanej svetovej ekonomike má vytvorenie Európy založenej na vedomostiach hlavne dopad na národný, regionálny a miestny poriadok a na medzinárodnú rovnováhu. Tieto dopady súvisia s rýchlym nadobúdaním a uplatňovaním nových technológií, náborom kvalifikovaných ľudských zdrojov na medzinárodnej úrovni a nakoniec príležitosťou decentralizovať organizácie výrobných a distribučných procesov, za súčasného zabezpečenia, že zostane súdržnou a pružnou a zachová si vysoké štandardy kvality.

1.14 Globalizácia a takmer simultánny vznik a vytvorenie sieťových technológii vyvolali krátkodobé, strednodobé a dlhodobé zmeny vo výrobnej ekonomike a hlavne ekonomike oblastí.

1.15 Súčasné oblasti už posilnili svoju vlastnú otvorenosť voči novým trhom a podporujú najnovšie politické zmeny, napríklad vrátane stále častejšieho presunu výrobných aktivít, podporovanému environmentálnymi podmienkami v určitých krajinách a podporovanému narastajúcou úrovňou používania výpočtovej techniky.

1.16 V EÚ-25 je v priemere 50 % objemu výroby z priemyselných oblastí určených na zahraničný trh. Oblasti preto už majú internacionalizovanú priemyselnú štruktúru a ich vyhliadky týkajúce sa odbytu sa stále viac zameriavajú na medzinárodný trh.

1.17 Musí dôjsť k posunu od internacionalizácie ku globalizácii: — okrem umiestňovania výrobkov na zahraničných trhoch sa globalizácia musí týkať rôznych fáz výrobného procesu, — systém pre vyhľadávanie informácií na tradičných a nových trhoch, týkajúci sa možných zahraničných partnerov a potenciálu oblastí mimo súčasné hranice sa musí podporovať, aby sa podporili politiky prieniku na trhy a možné partnerstvá, — „zahraničná“ doména musí byť diverzifikovaná, a to z hľadiska výrobných lokalít a predajných miest, vytvorenia sieťových a spoločných podnikateľských stratégií, aby sa zapojili ostatné rozhodujúce oblasti a ich špecifické charakteristiky; a to nielen z podnikateľskej perspektívy, ale aj, a predovšetkým, s ohľadom na zdroje inovácie, výskumu a nové projekty a nápady, vždy majúc na mysli priemyselné, finančné, organizačné aspekty a aspekty súvisiace so vzdelávaním, — je veľmi dôležité čo najviac vyťažiť z kultúrnej identity individuálnych oblastí, aby sa dalo úplne ťažiť z ich integrácie a začlenenia do európskej siete, — veľmi dôležitým je rozvíjať neustále vzdelávanie a nové profesionálne zručnosti, s cieľom vedieť sa vyrovnať s novými výzvami konkurencieschopnosti (11).

1.18 Rozširovanie geografických hraníc, vyvolané hospodárskymi prínosmi a umožnené technologickou podporou, uvoľnilo väzby územnej blízkosti, ktorá definovala priemyselné oblasti a boli základom ich sily. To viedlo k objaveniu sa vedúcich spoločností, ktorých rámec referencie vzhľadom na trhy pre odbyt aj dodávky sa presunul z územného dôvodu k virtuálnemu, hlavne založenému na stratégiách hospodárskej výhody.

1.19 V súčasnosti sú európske priemyselné oblasti pod drobnohľadom, nakoľko prechádzajú veľmi delikátnou fázou. Musia sa zaoberať dvoma typmi problému: — otvorenie a konkurencia z nových trhov (ázijské krajiny sa stávajú najnebezpečnejšími), — potreba reorganizovať a obnoviť vzťahy medzi spoločnosťami, nielen zavedením nových technológií a nových nevyslovených alebo kodifikovaných vedomostí.

1.20 Nová konfigurácia konkurenčných modelov na globálnom trhu prináša hlavné zmeny. Nové integrované platformy a siete musia riešiť témy súvisiace s výskumom a inováciami, navrhovaným nových výrobkov a výrobných procesov, riadením nových, zručnejších ľudských zdrojov a novými materiálmi, propagáciou a marketingom, financiami a úvermi, logistikou a trhom a riadením služieb pre zákazníkov.

1.21 Na medzinárodnej úrovni je regiónom, ktorý sa najviac vyznačuje javom priemyselných oblastí a zoskupení Severná Amerika, kde znásobili počet od tichomorského pobrežia k atlantickému; napríklad: Silicon Valley, priemyselné zoskupenia San Diego a Route 128. Hoci sa líšia, pokiaľ ide o ich úroveň priemyselného rozvoja, ide aj o oblasti v Latinskej Amerike: v Mexiku (zoskupenie Guadalajara), v Brazílii (Sinos Valley) a Uruguaji (mäsiarske zoskupenie). Pokiaľ ide o Áziu, výrazné príklady sa dajú nájsť v Indii (zoskupenie Agra, zoskupenie Tiruppur a zoskupenie Ludhiana), v Pakistane (zoskupenie Sialkot), v Južnej Kórei (zoskupenie spotrebiteľskej mikroelektronickej montáže) a v Indonézii (zoskupenie centrálnej Jávy). Oblastný jav sa tiež dostal do Afriky: niekoľko oblastí sa dokonca nachádza v niektorých krajinách subsaharskej Afriky.

1.22 V Európe, na rozdiel od desiatok príkladov v Taliansku, sa najvýznamnejšie príklady dajú nájsť vo Francúzsku, kde v dôsledku toho bol v roku 1998 založený „Club des Districts Industriels Français“, a Nemecku, kde existuje viac ako 50 „Raumordnungsregionen“ a hlavne dôležitá iniciatíva v spolkovej krajine Baden-Württemberg. Britské príklady sú tiež veľmi dôležité (hlavne zoskupenie modernej technológie v Cambridge, zoskupenie motoristického športu v Birminghame alebo zoskupenia v Škótsku alebo iných regiónoch). Celý rad pozitívnych príkladov vyrástol v Škandinávii, kde sa veľký význam kladie na vzdelávanie ako základný kameň rozvoja, umožnený geografickou blízkosťou. V nových členských štátoch sa dajú výrazné príklady nájsť v rôznych regiónoch krajín ako napríklad Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Slovinsko, Malta a pobaltské štáty.

2. Definície a nevyriešené otázky

2.1 Nie je jednoduché uviesť jedinú definíciu pre jav vzniku priemyselných oblastí, ktorý je tak odlišný, dynamický a rôzny na svetovej úrovni.

2.2 Všeobecne povedané, priemyselné oblasti je možné definovať ako miestne, homogénne produkčné systémy, ktoré sa vyznačujú silnou koncentráciou priemyselných spoločností, hlavne malých a stredných rozmerov, s vysokou úrovňou špecializácie výroby.

2.3 Záverečná správa expertnej skupiny pre podnikateľské zoskupenia a siete (12) Generálneho riaditeľstva pre podnikanie Európskej komisie definuje priemyselné oblasti ako „skupiny nezávislých spoločností a asociovaných inštitúcií, ktoré: — spolupracujú a konkurujú, — sú geograficky sústredené v jednom alebo niekoľkých regiónoch, dokonca aj keď zoskupenia majú globálne nadstavby, — sú špecializované na konkrétnu oblasť, sú prepojené spoločnými technológiami a zručnosťami, — sú buď založené na vede, alebo sú tradičné, — zoskupenia môžu byť buď inštitucionalizované (majú skutočného manažéra zoskupenia) alebo nie sú inštitucionalizované, — zoskupenia majú pozitívny vplyv na: inováciu a konkurencieschopnosť; vytváranie zručností a informácie; rast a dlhodobú podnikateľskú dynamiku.“

2.3.1 Počas posledných desaťročí oblasti, ktoré začali svoj život podporovaním vytvorenia a rozvoja výrobných činností v priemyselnom sektore a sektore služieb, v oblastiach, so špecifickými hospodárskymi charakteristikami, sa rozvíjali zväčša autonómne, pričom zameriavali svoje aktivity na špecifické sektory, kde získali a rozvinuli veľmi významné konkurenčné výhody. Potreba splniť normy ešte vyššej kvality a bezpečnosti potom viedla spoločnosti k zameraniu sa na stále špecializovanejšie trhové podniky, ako tomu nasvedčuje vysoká kvalita ich produktov.

2.4 Oblasti nie sú len skupinami spoločností, ktoré sa môžu špecializovať na situovať do danej oblasti: sú to skupiny spoločností, ktoré hrajú podľa pravidiel tímu. Každé zoskupenie spolupracuje na projektoch a spoločne konkuruje, pričom miestna úroveň, ktorá má ďaleko od toho, aby bola len javiskovým pozadím, na ktorom spoločnosti pôsobia a vyrábajú, je skutočným zariadením, ktoré podporuje sociálnu, hospodársku integráciu a integráciu z hľadiska výrobného cyklu. V princípe, miestna oblasť je studnicou výrobných tradícií a praktických vedomostí.

2.5 Urýchlenie prenosu informácií a príležitosť na preskúmanie celej dodávateľskej panorámy počas krátkeho časového rámca uľahčilo prácu spoločností a prinútilo ich prispôsobiť sa. Rovnováha v oblastiach sa zmenila. Vznik a konsolidácia nových technologických modelov sa týkali celého výrobného reťazca, s dopadom na profesionálne profily, organizáciu práce, rozvoj pracovníkov a oblasti rastu.

2.6 Stále viac a viac sú oblasti prepojené a integrované so špecializovanými strediskami služieb, školami odborného vzdelávania, univerzitami, technologickými parkami a výskumnými strediskami v miestnej oblasti. Kvalita poskytovaného produktu, životne dôležitý faktor prežitia oblastných spoločností, je založená hlavne na ich schopnosti spojiť existujúce výrobné tradície s požiadavkou na inováciu a špecializáciu vyjadrenú alebo vnímanú trhom.

2.7 Viac a viac si internacionalizácia výroby žiada, aby spoločnosti investovali do medzinárodnej siete. V prípadoch, keď sieť, v rámci ktorej chcú budovať svoju konkurenčnú výhodu, prekračuje miestnu sféru, malé a stredné podniky a hlavné nadnárodné spoločnosti musia byť schopné spoliehať sa na adekvátne technologické zariadenia, aby sa mohli podeliť o vedomosti a spracovať ich, a na zodpovednú a motivovanú pracovnú silu.

2.8 Napriek tendencii penalizovať spoločnosti, ktoré sú zvyknuté fungovať na obmedzených trhoch, zvýšená integráciu trhu poskytuje ostatným hlavné príležitosti pre odbytiská na nových trhoch, hlavne dynamickejšie malé a stredné podniky. Hlavné technologické zmeny nie vždy pracujú v prospech veľkých spoločností. Často sieťová ekonomika neutralizuje faktory ako napríklad geografická vzdialenosť alebo dostupnosť nezávislej distribučnej siete, čím sa odstránia niektoré tradičné slabé stránky malých a stredných podnikov. Musia byť však schopné plne využívať príležitosti, ktoré môže technický rozvoj ponúknuť, s podporou asistenčných a servisných stredísk.

2.9 Internet čiastočne prekonal geografické obmedzenia. Hlavné princípy ako rýchla výmena informácií alebo monitorovanie príležitostí, ktoré záviseli na znižovaní dôb trvania ciest, teraz zabezpečujú IT spojenia.

2.10 Hoci existuje viac príležitostí a možných aktivít než predtým, Internet naďalej nedokáže konkurovať medziľudskému kontaktu. Kontakty tvárou v tvár, na základe vedomostí a skúseností, sú naďalej nenahraditeľné. Hoci Internet čiastočne odstránil problém geografickej vzdialenosti a zmenil štruktúry oblasti, podnietil spoločnosti, aby pracovali stále viac a viac s aktérmi mimo ich miestne (a často národné) hranice, vzťah dôvery medzi aktérmi je naďalej veľmi dôležitý.

3. Od oblastí k európskym metaoblastiam založeným na vedomostiach

3.1 Stále viac a viac sa tradičné priemyselné oblasti spájajú a v niektorých prípadoch transformujú na metaoblasti. Na rozdiel od klasických oblastí, tieto je možné definovať ako integrované priemyselné platformy, v rámci ktorých aktéri technologického sektora expandujú, aby prevzali nové strediská spracovania vedomostí a aplikovaného výskumu a uprene hľadia mimo priamych susedov, aby vytvorili produkčné a distribučné systémy, ktoré sa zameriavajú na spoločné hodnoty a stratégie.

3.2 Metaoblasti umožňujú realizáciu rôznych fáz v geograficky vzdialených miestach, zvolených na základe hospodárskych faktorov a miestnych príležitostiach, pričom zachovávajú úrovne produktivity, hlavne pri výrobe, zaručovaní kvality prostredníctvom procesu „ interaktívneho učenia sa“ , ktorý umožňuje posun od hlavne reaktívneho k proaktívnemu prístupu.

3.3 Keďže dochádza k posunu k metaoblastiam, musia oblasti stále viac a viac fungovať ako vedomostné laboratóriá. Politiky potrebné na podporu zmeny polohy oblasti v globálnej logike musia byť realizované verejnými ako aj regionálnymi a miestnymi inštitúciami, ale aj, po prvé a hlavne, spoločnosťami a musia sa týkať ľudských zdrojov a úrovne inovácie.

3.4 Metaoblasti zintenzívňujú sieť medzi malými, strednými a veľkými spoločnosťami, ktoré na seba navzájom pôsobia, a posilňujú ich spoluprácu a pracovné linky s najrozvinutejšími strediskami vedeckého a technického výskumu. Hnacie sily sú tu nasledovné: — vedúci aktéri, t.j. tí, ktorí dokážu riadiť rozvoj sektoru, — investície na získanie vysokých technických štandardov, — spolupráca medzi spoločnosťami, a medzi spoločnosťami a výskumným systémom, — motivácia a vzdelávanie pracovnej sily na všetkých úrovniach.

3.5 Pravidlom je, že existujú štyri prvky, ktoré pomáhajú identifikovať metaoblasti: — multisektorovosť: existuje prístup na báze reťazca, ktorý sa dotýka celého servisu, oblasti výskumu alebo rozvojovej aktivity, — lokalita: koncept geografickej blízkosti je nahradený konceptom sieťových prepojení a vytvorenia rôznych kultúrnych identít partnerov, — dôležitosť: sektory zastúpené v metaoblastiach sú dôležité pre ekonomiku a vyznačujú sa významným počtom vedomostných výrobných stredísk, — vodcovstvo: existujú vodcovské spoločnosti, ktoré sú schopné riadiť metaoblasti, v prostredí, ktoré sa vyznačuje silnou prítomnosťou malých a stredných podnikov.

3.6 Proces chápania javu s cieľom plánovania podpory pre metaoblasti je nepochybne stále zložitejší a a má mnoho aspektov, prinajmenšom, ako už bolo uvedené vo vzťahu k definícií metaoblastí, je cieľom vybrať, na experimentálnej báze, výrobné oblasti dokonalosti, so silnými existujúcimi alebo potenciálnymi prepojeniami na svet výskumu, výroby a inovácie. Pochopenie týchto javov je zložité, pretože v danej veci bolo vykonaných málo empirických štúdií a existuje málo štatistickej dokumentácie.

3.7 Proces plánovania musí zahŕňať všetky prvky potrebné na zlepšovanie analýzy vlastností metaoblastí: — identifikácia a kvantifikácia tradičných aktérov: spoločnosti pôsobiace v špecializovaných výrobných sektoroch, ktoré produkujú suroviny a polospracované materiály, obrábacie stroje alebo výrobné služby; komponenty sektoru; identifikácia vedúcich špecializácií pre každý sektor; modely pre transfer technológií medzi spoločnosťami, — identifikácia a kvantifikácia nových aktérov v systéme: univerzity; vedecké výskumné strediská; technické služby pre spoločnosti; komunikácia a marketing; identifikácia vedúcich aktérov; vzťahy a interakcie s výrobnými reťazcami; modely pre transfer technológie a spoluprácu, — analýza porovnávacích hodnôt na národnej a medzinárodnej úrovni, aby sa: vytýčili podobné výrobné systémy; zhodnotila makrodynamika v príslušnom kontexte; zhodnotili rozvojové stratégie implementované verejnými orgánmi v špecifických kontextoch, a zhodnotili systémy pre verejno-súkromné vzťahy a vzťahy medzi univerzitami, výskumom a spoločnosťou, — prístup ku konkurencieschopnosti sektorov metaoblastí a potenciálu systémov; vykonávanie analýz SWOT metaoblastí, s mimoriadnym dôrazom na slabé stránky a riziká, — identifikácia smerníc pre intervenciu: politiky aktivity pre výskum, investície, internacionalizáciu a konkurencieschopnosť na zahraničných trhoch, — vytvorenie stupňa vzdelávania a angažovanosti všetkých úrovní pracovníkov zamestnaných v daných oblastiach.

3.8 Posun k systému riadenému vedomosťami prináša hlavné problémy riadenia: — rozvoj oblastí do formy otvorenej siete, alebo miestnej siete začlenenej do globálnych produkčných, distribučných sietí a sietí využívania vedomostí si vyžaduje od oblastných spoločností, aby sa presunuli od starého systému deľby práce založenej na výrobe, ktorá u nich dobre fungovala, k novému systému založenému na vedomostiach, ktorý sa rozširuje na všetkých pracovníkov, na vedúcich pracovníkov vo verejnom aj súkromnom sektore a na všetkých úrovniach. Hoci sa prvý systém sústreďuje na schopnosť riadiť praktické operácie výroby, kritickým zdrojom druhého systému je schopnosť riadiť globálne informačné toky, komunikovať pomocou vedeckého alebo technického jazyka, a riadiť zložité organizačné modely, všetko na pozadí vnútornej potreby oblasti znova investovať do odborného vzdelávania a štruktúrovaných vedomostí, — centrálne interaktívne procesy sú kooperačné linky medzi podnikateľmi oblasti a medzi podnikateľmi a zamestnancami založené na dôvere, pluralistickej organizácii výrobného procesu a kooperačnom vzťahu medzi spoločnosťami navzájom a medzi spoločnosťami a orgánmi miestnej a regionálnej samosprávy. Kľúčovým prvkom je hodnota konceptu sociálneho kapitálu v oblastnom systéme (13), a spôsob, akým politiky odpovedajú na postupné čerpanie daného sociálneho kapitálu a degeneráciu vibrujúceho a dynamického systému miestnej interakcie, — oblasť obsahuje kaleidoskop ambícií a frustrácií, napodobňovania a spolupráce, ktorá definuje celé Spoločenstvo. Je navrhnutý takým spôsobom, aby penalizoval nevýhodné praktiky a odmeňoval tie, ktoré podporujú rozvoj oblasti, a to udeľovaním pečate súhlasu.

3.9 Zdá sa, že nové štruktúry služieb, ktoré fungujú ako poznávacie rozhranie medzi miestnym kontextom a globálnymi, nakoniec, získavajú na dôležitosti. Vznikajú nové agentúry, pričom sa zameriavajú na potreby miestnych spoločností a n pôvodný mechanizmus hospodárskej súťaže a spolupráce, a sú vytvorené tak, aby umožňovali rozvoj produkčného kontextu.

4. Oblasti v USA a na medzinárodnej úrovni

4.1 Podľa niektorých odhadov bolo v polovici deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia v USA až 380 oblastí/zoskupení, ktoré pôsobili v celom rade sektorov výroby s služieb, a ktoré predstavovali 67 % pracujúceho obyvateľstva a 61 % produkcie USA (14). Mnoho takýchto sektorov sa zrodilo z kríz v regionálnej výrobe, ako tomu bolo v prípade kalifornských zoskupení v San Diegu, ktoré vznikli pri reštrukturalizácii sektoru obrany. Ťažili z prominentnej úlohy, ktorú hrali štátne a miestne vlády pri spúšťaní procesu, ktorú odvtedy prevzal súkromný sektor.. Napríklad v Arizone vládna komisia začala iniciatívu na miestnych univerzitách, aby identifikovala miestne oblasti, ktoré zoskupujú hlavných aktérov súkromného sektoru a tak podporujú vytvorenie oblastných organizácií na hodnotenie a riešenie ťažkostí a príležitostí pre jednotlivé oblasti. Podobné iniciatívy boli odštartované v iných amerických štátoch, ako napríklad štátu New York, Minnesota, Oklahoma a Oregon.

4.2 V Kanade federálna vláda umiestnila vytvorenie a rozvoj medzinárodne uznávaných priemyselných oblastí založených na vedomostiach do centra svojej „inovačnej stratégie“. Tá sa týkala hlavných federálnych dotačných agentúr, ktoré identifikovali výskumné investície realizované v 27 regiónoch a mestách krajiny. V rámci kanadskej inovačnej stratégie je jedným z hlavných cieľov federálnej inovačnej politiky vytvoriť aspoň 10 medzinárodne uznávaných „technologických zoskupení“ do roku 2010. V Kanade je celkom bežné, že v strede priemyselnej oblasti je hlavný výskumný ústav, často univerzita (15).

4.3 V Ázii a Latinskej Amerike sa príklady extrémne líšia. V Indii a tiež v Číne sú oblasti. V Pakistane tlak novej konkurenčnej kampane vyvolanej liberalizáciou trhu a globalizáciou zdôraznil tendenciu pracovať s priemyselnými združeniami a službami, ktoré poskytujú, aby sa dosiahli medzinárodne uznávané normy zabezpečovania kvality. V Brazílii a Mexiku museli oblasti čeliť medzinárodnej cenovej súťaži v dôsledku silných čínskych zásahov na severoamerický trh. Táto konkurencia viedla k väčšej vertikálnej integrácii na jednej strane a diferenciácie oblastí na druhej strane.

4.4 Na Novom Zélande prijali miestne vlády rôzne iniciatívy na podporu priemyselných oblastí. V Austrálii medzitým došlo k celému radu iniciatív zdola, ako sú iniciatívy prijaté miestnymi orgánmi v Adelaide, Cairns a Hunter Valley, ktoré identifikovali skupiny spoločností, vytvorili dynamiku medzi nimi vo vzťahu k ich príslušným potrebám, a v niektorých prípadoch zabezpečili vládne dotácie na štúdiá, poradenstvo a sekretárske služby.

5. Súčasná situácia a existujúce nástroje v Európskej únii

5.1 V mnohých častiach Európy sa začala priemyselná politika, ktoré doteraz bola zameraná vo všeobecnosti na sektorové politiky a iniciatívy, pozerať aj na miestnu oblasť, aby sa zachovali podmienky, ktoré prispeli k úspechu štítkov „Made in ...“ na celom svete. Výrobné systémy ale často narážajú na ťažkosti pri hľadaní adekvátnych odpovedí z organizačného a manažérskeho hľadiska. To otvorilo dvere novým typom podpory, ktorá už nie je zameraná na individuálne spoločnosti, ale skôr sa zameriava na miestne systémy ako celok.

5.2 Miestne vládne orgány, spolu s univerzitami, výskumnými inštitútmi, podnikateľskými združeniami a úverovými inštitúciami sú oddané podporným opatreniam zameraným na rozširovanie inovácií, podporovanie kvality, oživovanie marketingu miestnych produktov a nakoniec vytváranie systémových projektov, a to prostredníctvom iniciatív zameraných na podnikateľské vzťahy.

5.3 Priemyselné oblasti sú teraz legálne uznávané v rôznych európskych krajinách (v Taliansku napríklad zákonom č. 317/1991), a jednomyseľne sa považujú za skutočný úspech národných ekonomík. Platí to hlavne pre Taliansko. Napriek tomu nie je jednoduché ich presne identifikovať a oficiálne údaje sa nespočítavajú, keď príde na ich počet alebo ich sektory špecializácie.

5.4 Iniciatívy na podporu oblastí boli realizované na regionálnej úrovni v Taliansku (v Piedmonte, Lombardsku, Venete, v regióne Emilia Romagna a Toskánsku), v Španielsku (Katalánia a Valencia) a v Nemecku (napr. iniciatívy BioRegio, Exist a InnoRegio). Vo Francúzsku sformulovalo DATAR (16), medziministerské oddelenie v rámci zodpovednosti premiéra, špecifické politiky na podporu rozvoja miestnych výrobných systémov (SPL), ktoré sú súčasťou Francúzskeho klubu priemyselných oblastí. Mnoho príkladov oblastí existuje v Škótsku, Walese a v Severnom Írsku.

5.5 Aj severské krajiny vytvorili svoje vlastné prístupy k politike oblastí. V Dánsku mala metóda oblastí hlavný dopad na hospodársku politiku krajiny, a vo Fínsku podpora oblastí ovplyvnila nielen hospodársku politiku, ale aj vedecký výskum, technológiu a vzdelávanie.

5.6 V nových členských štátoch boli od roku 2000-2001 začaté rôzne programy rozvoja oblastí, vrátane programu „spolupráce“ v Českej republike a programu NFT GVOP, ktorý pokrýva vytváranie priemyselných parkov (17), ktoré v Maďarsku vznikajú z MVO (18) nazvanej Združenie priemyselných parkov. Maďarsko má teraz 165 priemyselných parkov, ktoré sú zodpovedné za 18 % priemyselnej zamestnanosti a 28 % priemyselných vývozov. Medzi rokmi 1997 a 2003 investovalo do priemyselných parkov EUR 46 182 000 (19). Program PGK (20) sa začal v západnom transdunajskom regióne a program zoskupovania/zosieťovania malých a stredných podnikov v Poľsku. V roku 2000 Slovinsko začalo trojročný program pre rozvoj oblastí, ktorý sa týkal viac ako 500 spoločností a 50 inštitúcií. Viac ako 130 pilotných projektov sa realizuje v pobaltských štátoch. Na Malte miestne orgány implementovali stratégiu na podporu kľúčových oblastí v sektoroch ako napríklad zdravotníctvo, oceánografia, informačné technológie, letectvo a služby. Tiež existujú významné príklady v krajinách, ktoré požiadali o vstup do Únie, ako napríklad oblasť Timisoara v Rumunsku. V roku 2001 bolo v Bulharsku, v rámci programu Phare o Budovaní kapacít pre urýchlený rast sektoru malých a stredných podnikov v Bulharsku, identifikovaných päť potenciálnych oblastí. S cieľom ich ďalšieho rozvoja sa ministerstvo hospodárstva rozhodlo vytvoriť národnú agentúru so špecifickou úlohou riadenia ich rozvoja.

5.7 V Holandsku bola metóda oblastí začlenená priamo do vládnej politiky a programov, zakiaľ čo v Rakúsku boli špecifické politiky zavedené na posilnenie prepojení medzi výskumnými inštitútmi a súkromným sektorom, pričom sa redukovali regulačné a administratívne prekážky pre inovácie, podporu špecifických oblastí a vytváranie stredísk kompetencie.

5.8 Politiky na podporu oblastí žiadajú, aby systematický a integrovaný prístup zohľadňoval prepojenia medzi spoločnosťami, medzi priemyselnými sektormi a nakoniec medzi spoločnosťami, inštitúciami a miestnymi orgánmi. Podľa tohto princípu by mal byť súkromný sektor hnacou silou iniciatív, pričom verejný sektor by mal pôsobiť ako uľahčujúci prostriedok a katalyzátor.

5.9 „Oblastný systém“ je podstatou rôznych foriem horizontálnej integrácie medzi spoločnosťami, od prepojení medzi primárnymi a pridruženými spoločnosťami, a v rámci sektora, po outsourcing. Integrácia dláždi cestu udržiavaniu vysokého stupňa flexibility, a tiež pre zabezpečenie ekonomík v rozsahu typickom pre veľké spoločnosti, a to prostredníctvom integrovanej výroby. Prostredníctvom špecifikovania rôznych fáz spracovania je oblasť schopná autonómne zabezpečovať všetky fázy produkčného reťazca v sektore, v ktorom pôsobí. Výrobné náklady môžu byť preto riadené pružne a trhové požiadavky môžu byť upravované jednoduchšie.

5.10 Úspech, s ktorým sa produkty oblastí stretli na medzinárodných trhoch, je tiež ovocím ich veľkej schopnosti inovovať a prebiehajúceho výskumu s cieľom zlepšiť produkty. Uvedené je podporované konkurenciou medzi spoločnosťami každej oblasti a interakciou s miestnymi univerzitami a/alebo akademickými inštitúciami. V dôsledku týchto synergií sa dokonca sektory bežne považované za menej rozvinuté z technologického hľadiska, ako napríklad textilný a odevný priemysel, stali konkurenčnými na medzinárodnej úrovni.

5.11 Až doteraz patrili medzi faktory zohľadňované pri určovaní indikátorov možnej prítomnosti oblasti hustota podnikov, sektorová špecializácia a percentuálne zastúpenie zamestnancov vo výrobnom sektore. Preto vždy šlo o záležitosť kvantitatívnych hodnôt, v súlade s cieľom rozhodovania sa na objektívnej báze. Faktory ako napríklad ekonomický profil, inovácia produktov, celková stratégia spoločností, a čo je najdôležitejšie, „sieťový“ prvok sa musí tiež vziať do úvahy. Tento posledný faktor je veľmi dôležitý pre určovanie pôvodu štruktúry oblasti a pre identifikáciu budúcich síl metaoblastí, s cieľom úzkeho prepojenia medzi podnikaním a výskumom.

5.12 Na úrovni EÚ by mali rôzne iniciatívy prispieť k rozvoju európskych technologických oblastí. Ale skutočne integrovaná politika sa ešte len musí vyvinúť, aby podporila rozvoj inovačných oblastných sietí, v súlade s opakovaným začatím Lisabonskej stratégie požadovaným Európskou radou dňa 4. a 5. novembra 2004 a v súlade so záväzkom pretaviť ekonomickú štruktúru malých a stredných podnikov v starých a nových členských štátoch na rozšírený jednotný trh, a to čo možno najrýchlejšie.

5.13 EÚ-15 mala série nástrojov Spoločenstva, ktoré by sa mohli použiť na propagáciu rozvoja a vytvárania sietí oblastí založených na vedomostiach. Tieto nástroje spadajú zväčša pod regionálnu politiku, politiku výskumu a rozvoja, politiku podnikania a inovácie, politiku informačnej spoločnosti a politiku vzdelávania.

5.13.1 Regionálna politiky – Výrazné vyčlenené finančné čiastky umožnili výskumno-inovačnej politike štrukturálnych fondov, aby skutočne zvýšila regionálny rozvoj, a to prostredníctvom inovačných akcií článku 10 ERDF, programu RIS (Regionálne inovačné stratégie) a iniciatív Spoločenstva ako napríklad Interreg III–C. Európsky investičný fond a Európska investičná banka medzitým poskytujú „iniciatívu rastu“ ako prostriedky pre malé a stredné podniky na vytvorenie inovačných sietí.

5.13.2 Európska politika RTD – Šiesty výskumný a rozvojový rámcový program na roky 2002–2006 je dôležitým zdrojom potenciálnej podpory pre oblasti založené na vedomostiach, hlavne v oblastiach: — nové nástroje, integrované projekty a siete dokonalosti, vytvorené s cieľom dosiahnutia cieľov stanovených v horizontálnej tematickej priorite pre malé a stredné podniky, — prvok „výskum a inovácia“, — združenie Marie Curie pre spoločnosti v rámci druhého špecifického programu; — koordinačná schéma ERA-NET, — akcia vedy a riadenia pre technologickú prezieravosť.

5.13.3 Akčný plán „Viac výskumu pre Európu: smerom k 3 % HDP“ ustanovuje série nových akcií na národnej/európskej úrovni. Ďalej bude možné vytvárať podporné iniciatívy pre oblasti Európy založené na vedomostiach prostredníctvom služieb odvodených od programu rádiovej navigácie a satelitného určovania polohy Galileo. Ale, ako bolo zdôraznené v nedávnych správach, hlavne v správe o zapojení malých podnikov do programu, prístup pre malé spoločnosti môže byť sťažení ťažkosťou, hlavne v nových členských štátoch (21).

5.13.4 Podnikateľská politika – S ohľadom na podnikateľskú a inovačnú politiku je nutné uviesť nasledovné: — program Inovácia a malé a stredné podniky, — program RITTS (Regionálne stratégie a stratégie transferu technológie), — projekty TRIP (transregionálne inovačné projekty), — pilotná akcia PAXIS, pre vytváranie sietí inovačných spoločností a iné pilotné akcie, ktoré prebiehajú, podporujúc rozvoj sektorových sietí priemyselných oblastí, — sieť európskeho informačného strediska Euro Info Centre.

5.13.5 Zaujímavé iniciatívy Generálneho riaditeľstva pre podnikanie zahŕňajú iniciatívy pre rozvoj sietí oblastí a prácu vykonanú programom IDABC na podporu spoločností a sietí spoločností. Iniciatívy pre spoluprácu medzi priemyselnými oblasťami pre certifikáciu EMS-EMAS (Schéma ekologického riadenia a auditu), financované na regionálnej úrovni, sú mimoriadne významné v kontexte spoločných opatrení trvalo udržateľného rozvoja, ktoré riadi Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie.

5.13.6 Politika informačnej spoločnosti – V rámci programu eEurope 2005 a konkrétnejšie v rámci iniciatív eGovernment, eBusiness, eCommerce, eProcurement, širokopásmové siete, eInclusion a Digitalizujte existuje obrovský potenciál pre projekty na podporu sietí oblastí.

5.13.7 Vzdelávanie a politika vzdelávania – Rôzne opatrenia ustanovené v rámci programov Socrates a Leonardo je možné používa na podporu vzdelávania pre siete založené na vedomostiach, a iniciatívy je možné plánovať aj v rámci programov e-Learning a eEurope 2005.

6. Smerom k novému prístupu strategickej politiky EÚ k oblastiam založeným na vedomostiach

6.1 Na zasadnutí Európskej rady na jar v roku 2004 bolo zdôraznené, že: „opatrenia prijaté na európskej úrovni sú len časťou vzorca pre navedenie Lisabonskej stratégie na tú správnu cestu k úspechu; ešte sa musia dosiahnuť početné reformy a investície, ktoré patria do zodpovednosti členských štátov“ (22). Tento postoj bol opakovane potvrdený na zasadnutí Európskej rady dňa 4. a 5. novembra 2004, na ktorom Wim Kok predložil svoju správu (23).

6.2 Najvýznamnejšie výzvy sa týkajú troch základných strategických oblastí rastu:

6.2.1 Vytváranie inteligentných nadnárodných sietí: dá sa to dosiahnuť napríklad pomocou iniciatívy rastu Spoločenstva a uprednostňovaním investícií do výskumu, inovácií a celoživotného vzdelávania. Ďalším dôležitým prvkov je identifikácia a poskytovanie významu novým odborným profilom, zintenzívnenie využívania nástrojov spolupráce v sieti v rámci šiesteho rámcového programu.

6.2.2 Podporovanie konkurencieschopnosti spoločností na globálnom trhu a environmentálna trvalá udržateľnosť: sčasti sa to bude týkať rozvoja širokopásmových komunikačných a vysokorýchlostných sietí, potrebných pre výskum a inováciu (GEANT), využívania pilotných aplikácií programu Galileo a rozvoja iniciatív v rámci programu eEurope 2005.

6.2.3 Budovanie „susedskej politiky“ (24) v rozšírenej Európe: cieľom by malo byť vytvoriť lepšie zakorenené a konzistentnejšie synergie s novými susedmi Európskej únie s cieľom vytvoriť oblasť prosperity a bezpečnosti, implementovať mechanizmy spolupráce pre citlivé otázky ako napríklad riadenie spoločných hraníc, kontrola migračných tokov a boj proti organizovanému zločinu.

6.3 Vo všetkých krajinách EÚ, a hlavne v nových členských štátoch, existuje rastúce povedomie dôležitosti sietí oblastí a priemyselných zoskupení ako prostriedkov posilňovania konkurencieschopnosti a produktivity, posilňovania politiky zamestnanosti, zlepšovanie kvality práce a podporovanie rozvoja malých a stredných podnikov.

6.4 EHSV si myslí, že by mala existovať integrovaná politika na úrovni Únie pre vytvorenie európskej platformy na podporu vytvorenia nových európskych sietí metaoblastí založených na vedomostiach.

6.5 EHSV je presvedčený, že tieto metaoblasti sú skutočným kľúčom k úspechu na globálnom trhu, nakoľko môžu zabezpečiť pre malé a stredné podniky lepší prístup k zručnostiam na vysokej úrovni, moderným zdieľaným službám a novým zariadeniam založeným na vedomostiach, pričom zároveň zlepšia podnikové riadenie a povedú k lepšie informovanej a zrelšej pracovnej sile.

6.6 EHSV by chcel tvrdiť, že vytvorenie európskej platformy pre oblasti by mohlo zabezpečovať prepotrebný, súdržný, transparentný a ľahko dostupný rámec pre malé a stredné podniky a pre staré a nové členské štáty, krajiny, ktoré požiadali o vstup do Únie, a európskych susedov EÚ.

6.7 Táto európska platforma pre oblasti by mala mať schopnosť koordinovať množstvo politík, ktoré riadia rôzne generálne riaditeľstvá, v súčasnosti dostupné nástroje a akcie Spoločenstva.

6.8 Financovanie priradené tejto platforme musí byť dostatočné, aby umožnilo podporovať akciu Únie. Opatrenia koordinované prostredníctvom tejto platformy a realizované v rámci Lisabonskej stratégie by bez akýchkoľvek pochýb mali prispieť k rozvoju malých a stredných podnikov, ktoré sú mimoriadne bohaté na hlboko zakorenené nevyslovené vedomosti. Iniciatívy Spoločenstva by mali kodifikovať dané vedomosti a konvertovať ich na spoločný fond, ako aj ich transfer na európske siete.

6.9 Európska platforma pre oblasti by mala zabezpečiť programový rámec pre: — nové európske iniciatívy sietí metaoblastí pre špecifické priemyselné sektory, ak je to potrebné; napríklad vytvorenie technologických platforiem v biochemickom, leteckom a kozmickom, textilnom sektore a sektore informačných a komunikačných technológií, — nové iniciatívy vytvorené s cieľom rozvíjať spoločnú strategickú víziu, aby sa využili budúce európske možnosti v oblastiach, v ktorých sa testujú inovácie výrobkov a procesov, pričom sa predvídajú potenciálne pokroky, — akcie strategického budovania kapacít pre siete oblastí v starých a nových členských štátoch, krajinách, ktoré požiadali o vstup do Európskej únie a susedných krajín, — zistenie vzťahu medzi metaoblasťami a politikou zamestnanosti, — opatrenia na podporu kultúrneho rastu pracovníkov v oblastných organizáciách, — výmenu najlepšej sieťovej praxe, na základe harmonizovaných kritérií pre hodnotenia a procedúru; cieľom je vytvoriť pevnú bázu pre oblasť výskumu a inovácie rozšírenej Európy, s hodnotením dopadu a jasnou a porovnateľnou spätnou väzbou, aby sa získalo vhodné množstvo kodifikovaných a prenosných vedomostí, — spoločné vzdelávacie opatrenia pre oblastných manažérov, podnikateľských vodcov a manažérov finančných a úverových systémov, ktoré by sa mali implementovať v spolupráci s politickými predstaviteľmi, ktorí majú rozhodovacie právomoci, a s predstaviteľmi verejného sektora, ako aj predstaviteľmi miestnych a regionálnych orgánov, zodpovednými za opatrenia v oblasti odbornej prípravy, — vytvorenie Katedry Jeana Monneta (25) v nových sieťach oblastí založených na vedomostiach, a európskych cien pre najúspešnejšie a prenosné príklady európskych oblastí; — vytvorenie systému študijných asociácií pre technických zástupcov oblastí, aby sa financovala prítomnosť v sieťach výskumníkov a expertov v oblasti technického marketingu a auditu, — rozvoj silnej komunikačnej a informačnej funkcie založenej na interaktívnom portále oblastí založených na vedomostiach, — iniciatívy pre prístup k odborným vedomostiam a projektom, s pomocou inštitútov Spoločného výskumného centra, hlavne Inštitútu pre perspektívne technické štúdie Seville, — začlenenie špecifickej rozpočtovej linky do siedmeho rámcového programu RTD pre rozvoj sietí oblastí založených na vedomostiach, — začlenenie programu podporných aktivít pre rozvoj oblastí, v rámci nového rámca politiky súdržnosti na roky 2007-2013.

7. Záverečné odporúčania

7.1 Deindustrializácia prebieha vo všetkých rozvinutejších krajinách. V EÚ vzrástla pridaná hodnota terciárneho sektoru na 70 % celkového HDP (22 % pre priemysel, 5 % pre stavebníctvo a 3 % pre poľnohospodárstvo) (26). Proces by však nemal byť podporovaný, pretože veľká časť pridanej hodnoty je nasmerovaná na podniky (27), alebo z nich pochádza: obchod a doprava 21,6 %; finančné a obchodné služby 27,2 %; verejná správa 21,6 % (28).

7.1.1 Politiky schopné podporovať a rozširovať kultúru, ktoré zvyšujú skúsenosti oblastí môžu nepochybne vykonať veľa pri umožnení oblastiam v celej rozšírenej EÚ konkurovať krajinám, kde nízke mzdové náklady idú ruka v ruke k s nedostatkom dialógu medzi sociálnymi partnermi a pohŕdaním zdravotnými a bezpečnostnými normami na pracovisku.

7.1.2 Podľa názoru EHSV by sa mala nová politika zamerať na väčšie využitie konkurenčného okraja, ktorý pochádza z prijatia pozitívne sociálne zodpovedných praktík v podnikoch (29). To by viedlo všetkých aktérov na pracoviskách, aby investovali do výroby so zmyslom pre uvedomovanie si a zodpovednosť, plnili dodacie lehoty, stanovili „slušnú cenu“ (30), a zabezpečili kompetentný, presný, dôkladný popredajný servis.

7.2 EHSV žiada prístup, ktorý zosilňuje nové oblastné siete, hlavne v nových členských štátoch, aby sa stimuloval informovaný dopyt vedený trhom.

7.3 Degresívna pomoc by sa mala vyplatiť počas obdobia troch alebo štyroch rokov, aby sa pokryli analýzy uskutočniteľnosti a rozbehové analýzy, sieťová provízia a náklady na trvalo udržateľný rozvoj a mzdové náklady na certifikačné účely.

7.4 Technologické prostredia a sociálne vzťahy sa menia rýchlo a žiadajú rýchle vytvorenie nových profesionálnych profilov. Preto sú nevyhnutné nástroje nepretržitého vzdelávania (31): — sieťoví brokeri, — technologickí marketingoví experti, — osoby, ktoré umožňujú transfer inovácie a technológie, — manažéri v metaoblastiach.

7.5 Čerpajúc zo svojich skúseností EHSV dúfa, že pre verejné a súkromné zainteresované osoby, svet priemyslu a práce, univerzity a banky môžu byť organizované kurzy v oblasti metaoblastí, na základe technologickej inovácie. K nim je možné pridať študijné štipendiá, ktoré by sa týkali výmen medzi verejným a súkromným sektorom, a medzi podnikmi a akademickými ústavmi.

7.6 Generálne riaditeľstvo pre inovácie, ktoré robí veľa, aby podporilo skúsenosti Európy v globálnom kontexte, by malo zvýšiť svoju podporu pre ujednania súvisiace so spustením, monitorovaním a hodnotením medzioblastného a nadnárodného riadenia technickej prezieravosti a porovnávaním hodnôt s cieľom plynulo rozširovať kultúrnu a informačnú databázu súčasných zmien a nástrojov používaných na ich meranie.

7.7 Aby sa podporili úverové ujednania, ktoré vždy boli kritickou otázkou vo všetkých členských štátoch a hlavne krajinách, ktorými sa rozšírila Únia, malo by sa v EIF (32) vytvoriť kontaktné centrum, ktoré by bolo prostredníctvom svojich záručných inštrumentov zodpovedné za poskytované záruk pre úverové linky vydávané bankami, finančnými ústavmi, konzorciami a družstvami poskytujúcimi služby pre spoločnosti v metaoblastiach.

7.8 Podľa názoru EHSV je nová oblasť založená na vedomostiach tiež ideálnym prostredím pre odskúšanie najrozvinutejších foriem podnikovej sociálnej zodpovednosti prostredníctvom programov eGovernment, eBusiness a nových vzťahov medzi podnikmi eBusiness2business, ktoré sú veľmi dôležité pre nadnárodný rozvoj sietí oblastí, s podporou spoločných univerzálnych sietí IDABC (33) a detailnej pozornosti programu eEurope 2005 (34).

7.9 EHSV verí, že je tiež dôležité, aby Komisia vytvorila súhrn spoločnej terminológie, ktorý by používali všetky oblasti zapojené do programov Spoločenstva, a európsku interaktívnu databázu pokrývajúcu sa všetkých oblastí, podľa sektoru a oblasti činnosti. .

7.10 Centrum Spoločenstva pre koordináciu a spoluprácu medzi oblastným centrom a rôznymi angažovanými inštitúciami by tiež malo byť zriadené v rámci Generálneho riaditeľstva pre podnikanie. Toto centrum by okrem iného malo produkovať a aktualizovať smernice správnej praxe, ktoré by sa mali distribuovať na regionálnej úrovni.

7.11 Kultúra, ktorá je oporou podnikovej sociálnej zodpovednosti, vidí podnikanie ako zdroj pre všeobecnú verejnosť, a má averziu voči byrokracii a jej sprievodným nákladom, ktoré akciu činia menej atraktívnou. Iniciatíva „Slid“ by mala poskytovať užitočný nástroj na rozširovanie skúseností získaných z programu SLIM (35) na oblasti.

7.12 Podľa názoru EHSV by bolo vhodné vytvoriť stredisko pomoci na poskytovanie poradenstva a pomoci v oblasti duševného vlastníctva a iných služieb určených pre oblastné strediská, ktoré sa rýchlo stávajú neoddeliteľnou súčasťou európskych sietí a globálneho trhu.

7.13 Tiež je nevyhnutné umožňovať účasť oblastných orgánov na prenormatívnych a konormatívnych projektov vykonávaných v rámci CEN, Cenelec, ETSI a NORMAPME (36) ktoré podporujú technický rozvoj.

7.14 V kontexte 5. viacročného programu pre podnikanie a konkurencieschopnosť (2007–2013) (37) EHSV verí., že je dôležité pritiahnuť pozornosť na situáciu a potreby priemyselných oblastí.

7.15 Podľa stanoviska EHSV, ktoré je založené na skúsenostiach získaných počas posledných rokov, hlavne bezprostredne po zasadnutí Európskej rady v Lisabone, Barcelone a Seville, by bolo vhodné vytvoriť európsku platformu pre pokračujúci dialóg, rozdelený podľa sektora a oblasti činnosti. Táto platforma by mala spojiť oblastných vodcov, verejné orgány, sociálnych partnerov, finančných zástupcov, výskumné strediská a mimovládne organizácie.

7.15.1 EHSV sa domnieva, že pozornosť by sa mala venovať poskytovaniu uznania Spoločenstva metaoblastiam založeným na vedomostiach, aby sa: — umožnili výmeny vo vnútri spoločného trhu aj mimo neho, — umožnilo spoločnostiam v rôznych krajinách, aby sa podelili o svoje zdroje, — dostalo projektom oblastí skutočne európskej nálepky, s priamym prístupom k európskym schémam a programom.

7.15.2 V tomto kontexte sa EHSV domnieva, že by bolo užitočné zorganizovať verejné vypočutie, aby sa dalo stavať na súčasnom stanovisku, ktoré by pozvalo oblastné orgány a ich záujmové organizácie z rôznych regiónov. Cieľom by bolo podporovať cezhraničnú spoluprácu a zdôrazňovať jej prínosy: — politicky: cezhraničná ekonomická spolupráca propaguje integráciu EÚ a výkonnosť na svetových trhoch, — z hľadiska zjednodušenia: môže identifikovať nové formy prístupu k poznávacím, finančným a produkčným zdrojom, — ekonomicky, pre konkurencieschopnosť: európske oblasti založené na vedomostiach (EOV) by mohli vytvoriť európske konzorcium, ktoré by mohlo prijať značku kvality EÚ, — z hľadiska širokého rozsahu pre verejné/súkromné partnerstvá: nové zoskupenia oblastí by mali zahŕňať súkromné podnikateľské a miestne orgány, pretože tieto miestne orgány môžu hrať dôležitú úlohu katalyzátora nových návrhov, — pre spájanie podnikateľských, univerzitných a výskumných orgánov, čím sa systematicky bude čerpať z nových technológii a inovácií.

7.15.3 Konzorcium EOV by malo podporovať ducha podnikania, sociálnu zodpovednosť, vytvorenie nových aktivít a rozvoj ďalšieho vzdelávania a malo by podporovať cezhraničné partnerstvá. Malo by byť: — voľne a ľahko dostupné, a to pre jednotlivcov aj verejné/súkromné orgány, — jednoduché, pružné a malo by sa prispôsobovať rôznym potrebám jeho členov, — schopné adaptovať sa na trendy na trhu, — vytvorené na úrovni EÚ, malo by sa týkať veľkého počtu členských štátov alebo asociovaných krajín (38).

7.15.4 Charakter – EOV by mali byť súkromným orgánom a preto by nemal verejne žiadať o finančné prostriedky.

7.15.5 Prístup – EOV by mali podliehať podobným kritériám ako sú tie, ktorými sa riadi vytvorenie konzorcií v šiestom rámcovom programe RTD. Mal byť fungovať počas päťročného (obnoviteľného) obdobia (39) a mal by byť zadaný do špeciálneho registra v rámci platformy EOV, ktorý by mala vytvoriť Komisia.

7.15.6 Právny status – rokovania s inštitúciami Spoločenstva by mal viesť jeden uznávaný koordinátor EOV, ako je tomu v prípade integrovaných projektov a sietí dokonalosti v rámcovom programe RTD.

7.16 Na záver, EHSV sa domnieva, že skúsenosti rozvinuté v oblastiach, ktoré sa teraz zameriavajú na metaoblasti založené na vedomostiach, poskytujú vynikajúcu príležitosť pre: — zvyšovanie zamestnanosti, — zlepšovanie sociálnych vzťahov na trhu práce, — rozširovanie odborných zručností pracovníkov, na všetkých úrovniach, — zabezpečovanie bezpečných a zdravých pracovísk, — vytvorenie a rozširovanie etickej a environmentálnej certifikácie (ISO14000 a EMAS), — lepšie riešenie problémov s úvermi a dopadu Bazileja II, — zlepšovanie kvality a konkurencieschopnosti výrobkov vyrobených v Európe, — podporu a rozširovanie exportných možností, — opakované presadzovanie sily práce, pracovníkov a podnikov nad byrokraciou.

7.17 Preto zo všetkých týchto dôvodov by mal byť rozvoj metaoblastí podporovaný a povzbudzovaný na všetkých úrovniach, nech ide o úroveň miestnu, národnú alebo európsku.

V Bruseli 6. apríla 2005 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Pozri Becchettini „I distretti industriali e le dinamiche sociali“, 1995.

(2) KOM(2001) 366 v konečnom znení z 18.7.2001.

(3) Z gréckeho slova „metà“, čo znamená „po“, „mimo“ alebo „prevyšujúci“. Preto metaoblasť prekračuje tradičnú oblasť a je jej nadradená.

(4) Inteligentné siete založené na vedomostiach resp. know-how a technologické siete sú nové formy oblastí, v ktorých sa, na rozdiel od tradičných priemyselných oblastí, v prevažnej miere používa informačná a komunikačná technológia.

(5) KOM(2002) 714 v konečnom znení z 11.12.2002 špecifikuje, že technologické platformy môžu byť zriadené „na podporu vzniku trhov spolupráce záujmových skupín a vypracovania dlhodobého strategického plánu pre výskum a vývoj špecifických technológií (…). Takéto platformy umožňujú synergiu medzi verejnými orgánmi, používateľmi, regulačnými úradmi, priemyslom, spotrebiteľmi a kompetentnými strediskami (…). Je potrebná súdržnosť medzi výskumom, ktorý môže vytvárať možnosti, a regulačným rámcom, v ktorom môžu byť tieto technológie vytvorené a ponúkané na trhu“.

(6) Prijať výzvu, správa vysokopostavenej skupiny Wima Koka o Lisabonskej stratégii, predložená Komisii 3. novembra 2004 a Európskej rade na jej zasadnutí v Bruseli 4. a 5. novembra 2004.

(7) „It provides a realistic, but worrying, assessment of progress. It shows that we must act now to make up for lost time“. Reč zástupcu Komisie menovaného predsedom na bruselskom zasadnutí Európskej rady 4. – 5. novembra 2004.

(8) „We will need to refocus priorities, measure progress and assume greater responsibility for following them through“. Idem. Pozri poznámku pod čiarou 7.

(9) Stanovisko Ú. v. EÚ C 120 z 20.5.2005, spravodajcovia: Vever, Ehnmark a Simpson.

(10) Nelson, R. a Winter, S.G. (1982), Evolučná teória hospodárskej zmeny. Tiché vedomosti v protiklade informačných a kodifikovaných vedomostí, nie sú formalizované a môžu sa vytvoriť prostredníctvom sociálnej interakcie/vzťahov.

(11) Pozri KOM(2004) 474 v konečnom znení zo 14.7.2004 a stanovisko CESE 139/2005 z 10.2.2005, spravodajca: pán Koryfidis.

(12) Pozri záverečnú správu expertnej skupiny pre podnikateľské zoskupenia a siete, strana 9 – Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre podnikanie, mapový projekt na rok 2002, anglická verzia.

Pozn. prekl.: Voľný preklad z anglickej verzie.

(13) Prieskum oblastných pracovníkov zdôrazňuje silný zmysel pre účasť a motiváciu medzi pracovníkmi, dokonca aj na najnižších úrovniach (región Lombardsko, preambula k zákonu o metaoblastiach, 2004).

(14) Pozri OECD „Podpora podnikania a inovačných malých a stredných podnikov v globálnej ekonomike“ 2004 - Druhá ministerská konferencia OECD o malých a stredných podnikoch, Istanbul 3. – 5. júna 2004.

(15) Pozri Kanadská nadácie pre inovácie – J. Adam, „Financovanie výskumu: kľúč k zoskupeniam“, 2003.

(16) DATAR: Délégation à l'aménagement du territoire et à l'action régionale.

(17) Parky si vyžadujú minimálnu výmeru 25 000 m2. Spoločnosť riadi infraštruktúru a obchodné podnikanie. Verejné a súkromné sektory spoločne prispievajú k projektu; bohužiaľ, banky a finančné inštitúcie nie.

(18) MVO: mimovládna organizácia.

(19) Zdroj: Janos Toth, člen EHSV.

(20) PGK: Pannon Gazdasagi Kezdemenyezes.

(21) Pozri tlačovú správu Cordis „Projekt EÚ má za cieľ zvýšiť účasť malých a stredných podnikov na 6. rámcovom programe“ (14.01.2005); pozri tiež Európska komisia, päť rokov hodnotenia výskumu a rozvoja IST (17.01.2005).

(22) Správa Komisie jarnému zasadnutiu Európskej rady „Plnenie lisabonských cieľov – reformy pre rozšírenú Úniu“ - KOM(2004) 29 v konečnom znení z 20.2.2004.

(23) Pozri poznámku pod čiarou 2.

(24) Barcelonský proces pre Stredomorie (od roku 1995); Asociačný a stabilizačný proces pre západný Balkán; dohody o spolupráci a partnerstve s krajinami Spoločenstva nezávislých štátov (bývalé ZSSR).

(25) Medzi začiatkom deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia a októbrom 2003 Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru schválilo približne 2 500 vzdelávacích projektov na európske témy: medzi ne patrí 82 európskych pólov, 601 kresiel a 1560 trvalých kurzov a modulov. Výzvy ponúkajúce financovanie sú uverejňované ročne na nasledovnej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/ajm/index_en.html

(26) Zdroj: Eurostat, štruktúra hrubej pridanej hodnoty, 2002.

(27) Podľa Byra pre ekonomické analýzy každý USD 1 konečného dopytu vydaný na vyrobený tovar vytvára USD 0,55 HDP vo výrobnom sektore a USD 0,45 HDP v nevýrobných sektoroch. Výroba v Amerike: Komplexná stratégia riešenia výziev výrobcov v USA; Ministerstvo obchodu, január 2004 (http://www.commerce.gov/DOC_MFG_Report_Complete.pdf) november 2004-VÝROBNÁ BUDÚCNOSŤ . EURÓPSKA KOMISIA

(28) Zdroj: Eurostat, tamtiež.

(29) Pozri Zelenú kniha o podnikovej sociálnej zodpovednosti, KOM(2001) 366 v konečnom znení z 18.7.2001.

(30) Princíp „slušnej ceny“ bol oficiálne schválený hlavami štátov alebo vládou na zasadnutí Európskej rady v Cardiffe v roku 1998. „Environmentálne náklady musia byť odrážané v cene produktov nemôžu sa účtovať budúcim generáciám!“. Jeden z najrýchlejších spôsobov začlenenia environmentálnych obáv je fixovanie cien, ktoré odrážajú environmentálne náklady na tovar a služby a využívanie trhových nástrojov, aby sa dosiahli pozitívne environmentálne ciele.

(31) Pozri poznámku pod čiarou 11.

(32) EIF (Európsky investičný fond) bol vytvorený v roku 1994 s dvoma hlavnými cieľmi: podporovať ciele a umožňovať úvery pre malé a stredné podniky. Akcionármi EIF sú EIB, Európska komisia a mnoho európskych bánk. Počas posledných niekoľkých rokov EIF prepožičiaval stále viac a viac svoju podporu malým a mikro podnikom.

(33) Stanovisko EHSV TEN/154 z 10.12.2003, (spravodajca: pán Pezzini). Vytváranie sietí ponad hranice pomocou využívania informačných (IT) sa stalo kľúčovým nástrojom pre spájanie verejných správ a podporu ich kooperačných snáh smerom k modernej, rozšírenej a bezpečnej Európe. Okrem toho, štúdie vykonané Komisiou neustále dokazujú, že investície v tejto oblasti podporujú ekonomiku (s vysokou mierou návratnosti). Iniciatíva Spoločenstva v danej veci, „Vzájomná výmena údajov medzi správami“ (IDA), bola spustená Komisiou v rokoch 1993-1995 s IDA I (1995-1999). V období medzi rokmi 1999 a 2004, bolo na IDA II vyčlenených EUR 127 miliónov. Z toho asi 60 % bolo použitých na sektorové projekty spoločného záujmu (PCI), a zostatok na horizontálne opatrenia zamerané na zabezpečovanie univerzálnosti a plnej prístupnosti transeurópskych sietí.

(34) eEurope 2005: informačná spoločnosť pre všetkých. Akčný plán, zasadnutie Európskej rady v Seville, 21. a 22. júna 2002. Zhrnutie: Akčný plán má za cieľ zabezpečovať priaznivé prostredie pre súkromné investície a pre vytváranie nových pracovných miest, podporovať produktivitu, modernizovať verejné služby a poskytovať každému príležitosť zúčastňovať sa na globálnej informačnej spoločnosti. eEurope 2005 sa preto snaží o stimulovanie bezpečných služieb, aplikácií a obsahu na základe široko dostupnej široko pásmovej infraštruktúry.

(35) Program SLIM bol spustený na začiatku deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia z iniciatívy DG XXIII, aby sa uvoľnil byrokracia, ktorá vtedy obklopovala malé podniky, výrazne viac ako teraz. Program SLIM dal za vznik programu BEST.

(36) CEN: Európsky výbor pre normalizáciu; Cenelec: Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu; ETSI: Európsky ústav pre telekomunikačné normy; NORMAPME: Európska kancelária remesiel, živnostníkov a malých a stredných podnikov pre normalizáciu.

(37) Pozri KOM(2004) 781 v konečnom znení zo 7.12.2004.

(38) Pozri: rámcový program vedecko-výskumného rozvoja.

(39) Obmedzená lehota akreditácie je potrebná, aby sa zabezpečilo, že oblasti sa budú naďalej rozvíjať, aby sa zabránilo ustrnutiu oblastí na určitom bode a ich nemennosti.