SK 
 
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
zo 4. augusta 2005 
na žiados ť Národnej banky Slovenska k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákon 
č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov  
(CON/2005/26) 
 
1. Európska centrálna banka (ECB)  prijala 20. júna 2005 žiados ť Národnej banky Slovenska (NBS) 
o stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znen í neskorších predpisov a o zmene a doplnení 
niektorých zákonov ( ďalej len „návrh zákona“).  
2. Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článku 2 ods. 1 prvej a tretej zarážke rozhodnutia 
Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi 
orgánmi oh ľadom návrhu právnych predpisov1, nakoľko návrh zákona obsahuje ustanovenia 
týkajúce sa záležitostí meny a národnej centrálnej banky (NCB). V súlade s článkom 17.5 prvou 
vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko. 
3. Podľa všeobecnej časti predkladacej správy, ktorá je priložená k návrhu zákona, hlavným cie ľom 
návrhu zákona je zoh ľadniť zmenu pôsobnosti NBS v súvislos ti s výkonom integrovaného doh ľadu 
celého finan čného trhu v Slovenskej republike. Tento cie ľ sa má dosiahnu ť predovšetkým zmenou 
a doplnením zákona č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovens ka v znení neskorších predpisov 
(ďalej len „zákon o NBS“).  V tejto súvislos ti sa pripomína, že v roku 2004 sa s ECB uskuto čnila 
konzultácia a ECB prijala stanovi sko k prechodu zodpovednosti za výkon doh ľadu nad 
nebankovým finan čným sektorom (v oblasti kapitálového trhu, pois ťovníctva a dôchodkového 
sporenia) z Úradu pre finan čný trh na NBS od 1. januára 20062. Návrh zákona ďalej obsahuje rôzne 
(v niektorých prípadoch prepracované) ustanovenia zákona o NBS, ktoré sa týkajú okrem iného: (i) 
predkladania periodických správ o menovom vývoji Národnou bankou Slovenska Národnej rade 
Slovenskej republiky ( ďalej len „Národná rada SR“), (ii) us tanovenia NBS za slovenské národné 
centrum pre analýzu a monitorovanie falšovanýc h eurobankoviek a euromincí, (iii) uskuto čňovania 
obchodov na vo ľnom trhu a kolateralizácie úverových obc hodov Národnou bankou Slovenska, (iv) 
výkonu úloh fiškálneho agenta Národnou bankou  Slovenska pre Slovenskú republiku a (v) 
niektorých po čiatočných príprav na budúce zavedenie eu ra ako meny Slovenskej republiky. 
                                                 
1  Ú. v. ES L 189, 3. 7. 1998, s. 42. 
2  Pozri stanovisko ECB CON/2004/31 z 22. septembra 2004 na žiados ť Národnej banky Slovenska k návrhu 
zákona o doh ľade nad finan čným trhom a o zmene a dopln ení niektorých zákonov. 
 
2 4. Na základe terajších usta novení slovenského práva má NBS za úlohu vykonáva ť dohľad nad 
bezpečným fungovaním bankového systému a prispieva ť k stabilite finan čného systému ako celku. 
V súlade s rozšírením zodpovednosti NBS za výkon doh ľadu sa v návrhu zákona ustanovuje, že 
NBS bude v oblasti finan čného trhu prispieva ť k stabilite finan čného systému ako celku, ako aj 
k bezpečnému a zdravému fungovaniu finan čného trhu v záujme udržiavania dôveryhodnosti 
finančného trhu, ochrany klientov a rešp ektovania pravidiel hospodárskej sú ťaže. Ako sa uvádza 
v ods. 10 stanoviska ECB CON/2004/31, ECB „uprednost ňuje, aby sa v rámci právomocí v oblasti 
dohľadu jasne rozlišovalo medzi dvomi cie ľmi: finančnou stabilitou a ochranou investorov“. ECB 
preto víta tieto ustanovenia návrhu zákona, ktorým i sa adekvátne vyvažujú povinnosti NBS na 
makro- a mikroobozretnostnej úrovni v oblasti finan čnej stability a ochrany investorov.   
5. ECB berie na vedomie, že v návrhu zákona sa ďalej upravuje pôsobnos ť a zloženie Bankovej rady 
NBS (ďalej len „banková rada“), zvýšenie po čtu členov bankovej rady z ôsmich na jedenás ť 
s cieľom širšieho zastúpenia odborníkov z oblasti doh ľadu nad kapitálovým trhom, pois ťovníctvom 
a dôchodkovým sporením a rozšíre nia pôsobnosti bankovej rady o doh ľad a reguláciu finan čného 
trhu Slovenskej republiky.   
6. Návrh zákona mení článok 3 zákona o NBS, ktorý sa týka predkladania polro čných a ročných správ 
o menovom vývoji Národnou bankou Slovenska Náro dnej rade SR. ECB vychádza z toho, že tieto 
správy sa predkladajú Národnej rade SR len na informa čné účely, pričom ich prerokovanie3 
Národnou radou SR neznamená, že sa vyžaduje, aby Národná rada SR tieto správy prijala alebo 
schválila. 
7. ECB berie na vedomie, že pod ľa návrhu zákona sa v § 7 ods. 9 zákona o NBS ustanoví, že ak 
článok 14.2 Štatútu Európskeho systému centrál nych bánk a Európskej centrálnej banky 
neustanovuje inak, člena bankovej rady možno z jeho funkcie odvola ť len v prípade, ak a) bol 
právoplatným rozsudkom súdu odsúdený za úmyselný trestný čin, b) prestal sp ĺňať predpoklady na 
výkon funkcie člena bankovej rady, alebo c) za čal vykonáva ť funkciu, povolanie, zamestnanie 
alebo činnosť, ktorá je nezlu čiteľná s funkciou člena bankovej rady, alebo ak inak porušil 
ustanovenia zákona o NBS upravujúce rozpor záujmov. 
8. Ako sa uvádza na strane 28 Konvergen čnej správy ECB z roku 2004, „[š]tatút NCB musí 
zaručovať, že guvernéra nemožno odvola ť z dôvodov iných ako tých, ktoré ustanovuje článok 14.2 
Štatútu. [...] Štatút NCB by mal obsahova ť buď dôvody na odvolanie, ktoré by boli zlu čiteľné 
s dôvodmi, ktoré ustanovuje článok 14.2 Štatútu, alebo by nemal stanovova ť nijaké dôvody na 
odvolanie, pretože článok 14.2 je použite ľný priamo.“ V správe sa ďalej uvádza, že „[p]ersonálna 
nezávislos ť by bola ohrozená, ak by sa pravidlá pre zabezpe čenie dĺžky funk čného obdobia 
guvernérov nevz ťahovali aj na ostatných členov rozhodovacích orgánov NCB zapojených do úloh 
súvisiacich s ESCB. Viaceré ustanovenia Zmluvy a Štatútu vyžadujú porovnate ľné zabezpe čenie 
dĺžky funk čného obdobia. Článok 14.2 Štatútu neobmedzuje zabezpe čenie dĺžky funk čného 
                                                 
3  § 2 ods. 2 písm. ch) zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky 
v znení neskorších predpisov. 
 
3 obdobia guvernérov, zárove ň článok 108 Zmluvy a článok 7 Štatútu hovorí o ktorýchko ľvek 
členoch rozhodovacích orgánov NCB, a nie menovite o guvernéroch. Toto sa týka najmä situácie, 
kde guvernér je medzi svojimi kolegami prvým medzi rovnými  a má rovnaké hlasovacie právo, 
alebo kde ostatní členovia orgánu môžu guvernéra zastupova ť.“ ECB by preto dôrazne odporú čala, 
aby sa pri stanovení dôvodov na odvolanie člena bankovej rady odkazovalo na článok 14.2 štatútu.  
9. ECB berie na vedomie aj ustanovenia návrhu zákona, pod ľa ktorých NBS bude plni ť funkcie 
a úlohy národných centier pre analýzu a monitor ovanie falšovaných eurobankoviek a euromincí4. 
V tejto súvislosti ECB poznamenáva, že táto osobi tná úloha bola pridelená aj národným centrálnym 
bankám v niektorých iných členských štátoch. 
10. Pokiaľ ide o uskuto čňovanie obchodov na vo ľnom trhu a kolateralizáciu úverových obchodov 
centrálnej banky, ECB berie na vedomie, že NBS je v sú časnosti oprávnená iba od bánk nakupova ť 
(alebo im predáva ť) zmenky splatné do šiestich mesiacov a št átne dlhopisy (alebo iné cenné papiere 
so štátnou zárukou), ktoré môže ma ť vo vlastníctve najviac jeden rok, a poskytnú ť bankám úvery 
zabezpečené takýmito cennými papiermi. Na základ e návrhu zákona bude NBS oprávnená 
obchodova ť s bankami, zahrani čnými bankami alebo inými finan čnými inštitúciami s cennými 
papiermi vymedzenými NBS. NBS bude takisto oprávnená ako zábezpeky  pri svojich úverových 
obchodoch prijíma ť majetkové hodnoty vymedzené NBS. ECB víta tento flexibilnejší zákonný 
rámec, ktorý je viac v súlade so zákonným rámcom upravujúcim operácie menovej politiky 
a vnútrodenné úverové operácie Eurosystému.  V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v článku 18.1 
štatútu sa ustanovuje, že NCB môžu obchodova ť na finan čných trhoch s poh ľadávkami 
a ochodovate ľnými cennými papiermi v rámci priamych  promptných alebo termínovaných nákupov 
a predajov alebo dohodou o spätnej kúpe a uskuto čňovať s nimi výpoži čné alebo pôži čkové 
obchody a môžu uskuto čňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými ú častníkmi trhu, 
pričom sa poži čiavanie zabezpe čuje na základe primeraného kolaterálu. 
11. ECB berie na vedomie, že návrh zákona mení a dop ĺňa ustanovenia zákona o NBS, ktoré sa 
týkajú obchodov NBS so Slovenskou republikou . Návrh zákona predovšetkým ustanovuje, že NBS 
môže vies ť účty Štátnej pokladnici a poskytova ť ďalšie služby Štátnej pokladnici a Agentúre pre 
riadenie dlhu a likvidity a spolupracova ť s nimi na základe podrobnejšej právnej úpravy stanovenej 
v osobitnom predpise, hlavne v zákone č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici o o zmene a doplnení 
niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ( ďalej len „zákon o Štátnej pokladnici“). V § 11 
ods. 1 zákona o Štátnej pokladnici sa ustanovuje, že NBS vedie „jediný ú čet“ Štátnej pokladnice, 
ktorý je eviden čným účtom obsahujúcim súhrn zostatkov všetkých ú čtov Štátnej pokladnice 
vedených v NBS. NBS vedie aj zú čtovací účet Štátnej pokladnice na krytie a plnenie záväzkov 
z účasti v platobnom systéme pod ľa zákona č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ú čty Štátnej pokladnice v cudzích 
menách, vrátane ú čtu prostriedkov Európskych spolo čenstiev, ktorých zostatky sa evidujú na 
                                                 
4  Týmto ustanovením sa implementujú články 4 a 5 nariadenia Rady (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 
stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. ES L 181, 4. 7. 2001, s. 6).  
 
4 jedinom ú čte5. NBS je takisto oprávnená: (i) vykonáva ť cezhrani čné prevody6 a umožni ť výbery 
a vklady pe ňažných prostriedkov v hotovosti7 pre klientov Štátnej pokladnice, (ii) poskytova ť 
ďalšie služby a spolupracova ť so Štátnou pokladnicou a Agentúrou pre riadenie dlhu a likvidity 
v oblastiach ich pôsobnosti8 a (iii) vykonáva ť prevody prostriedkov v cudzej mene pre Agentúru 
pre riadenie dlhu a likvidity v mene Štátnej pokladnice9. V zákone o Štátnej pokladnici sa 
v neposlednom rade ustanovuje, že zmluvami me dzi Štátnou pokladnicou a NBS sa upraví vedenie 
účtov Štátnej pokladnice v NBS, zú čtovanie na týchto ú čtoch a vykonávanie ďalších služieb 
Národnou bankou Slovenska pre Štátnu pokl adnicu, vrátane podmienok a spôsobu úro čenia 
kreditných zostatkov ú čtov Štátnej pokladnice vedených v Ná rodnej banke Slovenska, ktoré sa 
evidujú na jedinom ú čte10. 
12. Obchody NBS so Slovenskou republikou sú vo všeobecnosti takými operáciami, ktoré uskuto čňuje 
väčšina, ak nie všetky, NCB v rámci Európskeho syst ému centrálnych bánk (ESCB). To je v súlade 
s článkom 21.2 štatútu, ktorým sa ustanovuje, že ECB a NCB môžu pôsobi ť ako fiškálni agenti pre 
orgány alebo inštitúcie Spolo čenstva, ústredné vlády, regionálne, miestne alebo iné orgány verejnej 
moci, iné subjekty, ktoré sa spravujú verejným právom, alebo verejné podniky členských štátov. 
ECB poznamenáva, že ako návr h zákona, tak aj zákon o Štátnej pokladnici obsahujú dôležité 
záruky, ktorými sa má zabezpe čiť súlad takýchto obchodov so zákazom menového financovania 
stanoveným v článku 101 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spolo čenstva. V návrhu zákona sa 
predovšetkým ustanovuje, že NBS môže vykonáva ť platby z ú čtov Štátnej pokladnice len do výšky 
kreditného zostatku na týchto ú čtoch. Okrem toho sa v zákone o Štátnej pokladnici ustanovuje, že 
účty Štátnej pokladnice vedené v NBS musia vykazova ť kreditný zostatok11. ECB víta tieto 
ustanovenia, ktorými sa vylu čuje možnos ť porušenia zákazu pre čerpávania ú čtov či získavania 
iného druhu úveru v NBS v prospech Štátnej pokladnice, ktorý je stanovený v zmluve. Pokia ľ ide 
o ďalšie služby, ktoré NBS poskytuje Štátnej pokladnici a Agentúre pre riadenie dlhu a likvidity, 
ECB poznamenáva, že tieto činnosti možno vykonáva ť v tom rozsahu, v ktorom tvoria sú časť 
funkcie NCB ako fiškálneho agenta na základe článku 21.2 štatútu v spojitosti s ostatnými 
relevantnými ustanoveniami práva Spolo čenstva12. ECB poznamenáva, že sa nezdá, že by služby, 
ktoré NBS v sú časnosti poskytuje Štátnej pokladnici a Agentúre pre riadenie dlhu a likvidity, išli 
nad rámec toho, čo je povolené. Pokia ľ ide o podrobnejšie zml uvné ustanovenia dohodnuté medzi 
Štátnou pokladnicou a NBS o vedení, zú čtovaní a úro čení účtov Štátnej pokladnice vedených 
                                                 
5  Pozri § 21 ods. 1 zákona o Štátnej pokladnici.  
6  Pozri § 6 ods. 1 písm. n) zákona o Štátnej pokladnici.  
7  Pozri § 12 ods. 4 zákona o Štátnej pokladnici.  
8  Pozri § 17 písm. n) zákona o Štátnej pokladnici.  
9  Pozri § 19 ods. 2 zákona o Štátnej pokladnici.   
10  Pozri § 21 ods. 1 zákona o Štátnej pokladnici.  
11  Pozri § 11 ods. 2 zákona o Štátnej pokladnici.  
12  Podrobnejšie ustanovenia, ktorými sa vymedzuje rozsah zákazu menového financovania, ktorý je stanovený 
v zmluve, vrátane ustanovení týkajúcich sa výkonu funkcie fiškálneho agenta národnou centrálnou bankou, 
sú upravené v nariadení Rady (ES) č. 3603/93 z 13. decembra 1993, ktorým sa stanovujú definície na 
uplatňovanie zákazov uvedených v článkoch 104 a 104b ods. 1 zmluvy (Ú.v. ES L 332, 31. 12. 1993, s. 1).  
 
5 v NBS, ECB vychádza z toho, že tieto zmluvy sú v plnom súlade s vyššie uvedenými zárukami 
a ustanoveniami práva Spolo čenstva. 
13. ECB venuje osobitnú pozornos ť ustanoveniam návrhu zákona, kt oré sa týkajú budúceho zavedenia 
eura ako meny Slovenskej republiky. ECB predovšetkým víta skuto čnosť, že NBS dostala za úlohu 
zabezpečiť uskutočnenie prípravných činností na zavedenie eura ako pe ňažnej jednotky 
a zákonného platidla v Slovenskej republike. ECB zdôraz ňuje veľkú synergiu medzi touto úlohou 
NBS pod ľa slovenského práva a povinnos ťou Generálnej rady ECB (ktorej členom je guvernér 
NBS) pod ľa článku 47.3 štatútu prispieva ť k prípravám potrebným na neodvolate ľné stanovenie 
výmenných kurzov mien členských štátov, pre ktoré platí výnimka, vo či euru. ECB berie takisto na 
vedomie, že pod ľa návrhu zákona NBS musí zabezpe čiť, aby sa na slovenskej strane euromincí 
uvádzalo ozna čenie „Slovensko“ alebo „Slovenská republik a“. Toto ustanovenie je v súlade so 
závermi Rady (ECOFIN), ktorá na svojom z asadnutí konanom 7. júna 2005 v Luxemburgu 
rozhodla, že nako ľko euromince obiehajú v rámci celej eurozóny, členské štáty by mali na národnej 
strane euromincí uvies ť jasné ozna čenie vydávajúceho členského štátu prostredníctvom názvu 
členského štátu alebo jeho skráte ného názvu. ECB berie v neposle dnej rade na vedomie, že návrh 
zákona vylu čuje uplat ňovanie osobitných ustanovení vnút roštátneho práva na eurobankovky 
a euromince, ktoré by sa inak vz ťahovali na bankovky a mince, ako napríklad § 3 ods. 6 písm. i) 
zákona č. 63/1993 Z. z. o štátnych symboloch Slovenskej republiky a ich používaní. 
14. Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB. 
 
 Vo Frankfurte nad Mohanom 4. augusta 2005 
 
[podpis] 
 
Prezident ECB 
Jean-Claude TRICHET