EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 6. 2018 COM(2018) 480 final 2017/0352(COD) Zmenený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) a o zmene [nariadenia (EÚ) 2018/XX (nariadenie o Eurodac),] nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti presadzovania práva], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ECRIS-TCN] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Účelom tohto návrhu je zmena návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia), ktorý Komisia predložila v decembri 2017. Pokiaľ ide o kapitolu VIIIa, cieľom predkladaného návrhu je zmeniť pôvodný návrh len v tom rozsahu, v akom sa zavádzajú ďalšie potrebné zmeny iných právnych nástrojov, ktoré sú požadované v rámci návrhu o interoperabilite. Tieto zmeny boli síce v pôvodnom návrhu identifikované ako potrebné, ale keďže spoluzákonodarcovia ešte rokovali o niektorých z dotknutých systémov, nebolo možné tieto potrebné zmeny do pôvodného návrhu zahrnúť. Navrhované zmeny si následne vyžiadali aktualizáciu legislatívneho finančného výkazu. •Súvislosti návrhu V posledných troch rokoch zažila EÚ nárast počtu neoprávnených prekročení hranice do EÚ a vyvíjajúcu sa a pretrvávajúcu hrozbu pre vnútornú bezpečnosť, ako to dokazuje séria teroristických útokov. Občania EÚ očakávajú, že kontroly osôb na vonkajších hraniciach a kontroly v rámci schengenského priestoru budú účinné, umožnia účinné riadenie migrácie a prispejú k vnútornej bezpečnosti. Tieto výzvy zdôraznili naliehavú potrebu spojiť a posilniť komplexným spôsobom informačné nástroje EÚ pre riadenie hraníc, migráciu a bezpečnosť. Riadenie informácií v EÚ sa môže a musí stať účinnejším a efektívnejším pri plnom dodržiavaní základných práv, najmä vrátane práva na ochranu osobných údajov, s cieľom lepšie chrániť vonkajšie hranice EÚ, zlepšiť riadenie migrácie a zvýšiť vnútornú bezpečnosť pre dobro všetkých občanov. Na úrovni EÚ už existuje niekoľko informačných systémov a ďalšie systémy sú v štádiu vývoja s cieľom poskytnúť príslušníkom pohraničnej stráže, imigračným úradníkom a úradníkom v oblasti presadzovania práva príslušné informácie o osobách. Aby bola táto podpora účinná, informácie poskytované informačnými systémami EÚ musia byť úplné, presné a spoľahlivé. Existujú však štrukturálne nedostatky v štruktúre riadenia informácií EÚ. Vnútroštátne orgány čelia komplexnej štruktúre odlišne spravovaných informačných systémov. Navyše štruktúra správy údajov pre hranice a bezpečnosť je roztrieštená, keďže informácie sa uchovávajú oddelene v neprepojených systémoch. To má za následok tzv. slepé miesta. Dôsledkom toho je, že rôzne informačné systémy na úrovni EÚ v súčasnosti nie sú interoperabilné, t. j. nie sú schopné vymieňať si údaje a zdieľať informácie, aby orgány a príslušní úradníci mali informácie, ktoré potrebujú, vtedy, keď ich potrebujú a tam, kde ich potrebujú. Interoperabilita informačných systémov na úrovni EÚ môže značne prispieť k odstráneniu súčasných slepých miest, keď osoby vrátane osôb, ktoré môžu byť zapojené do teroristických aktivít, môžu byť evidované v rôznych neprepojených databázach pod rôznymi prezývkami. V apríli 2016 Komisia predložila oznámenie Silnejšie a inteligentnejšie systémy pre hranice a bezpečnosť s cieľom riešiť niekoľko štrukturálnych nedostatkov týkajúcich sa informačných systémov. Cieľom oznámenia z apríla 2016 bolo iniciovať diskusiu o tom, ako môžu informačné systémy v Európskej únii zlepšiť riadenie hraníc a migrácie a vnútornú bezpečnosť. Podobne Rada uznala naliehavú potrebu opatrenia v tejto oblasti. V júni 2016 schválila plán zlepšenia výmeny informácií a riadenia informácií vrátane interoperabilných riešení v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Účelom plánu bolo podporiť prevádzkové vyšetrovania a urýchlene poskytnúť odborníkom v prvej línii, napríklad príslušníkom polície, príslušníkom pohraničnej stráže, prokurátorom, imigračným úradníkom a ďalším, komplexné, aktuálne a kvalitné informácie s cieľom účinne spolupracovať a konať. Európsky parlament takisto naliehavo požadoval opatrenie v tejto oblasti. Vo svojom uznesení z júla 2016 o pracovnom programe Komisie na rok 2017 Európsky parlament vyzval, aby boli predložené „návrhy na zlepšenie a rozvoj existujúcich informačných systémov, riešenie problému nedostatku informácií a posun smerom k interoperabilite, ako aj návrhy na povinnú výmenu informácií na úrovni EÚ spolu s nevyhnutnými zárukami ochrany údajov“. V prejave predsedu Junckera o stave Únie zo septembra 2016 a v záveroch Európskej rady z decembra 2016 sa zdôraznil význam prekonania súčasných nedostatkov v oblasti správy údajov a zlepšenia interoperability existujúcich informačných systémov. V júni 2016 Komisia v nadväznosti na oznámenie z apríla 2016 zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu s cieľom riešiť právne, technické a prevádzkové výzvy týkajúce sa zlepšenia interoperability medzi centrálnymi systémami EÚ pre hranice a bezpečnosť vrátane ich nutnosti, technickej uskutočniteľnosti, proporcionality a dôsledkov pre ochranu údajov. Záverečná správa expertnej skupiny na vysokej úrovni bola uverejnená v máji 2017. Stanovil sa v nej celý rad odporúčaní na posilnenie a vývoj informačných systémov EÚ a ich interoperability. Na práci expertnej skupiny sa aktívne podieľala Agentúra EÚ pre základné práva, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu. Každý predložil podporné vyhlásenia a potvrdil, že na posunutie sa vpred je potrebné vyriešiť širšie otázky týkajúce sa základných práv a ochrany údajov. Zástupcovia Sekretariátu Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Generálneho sekretariátu Rady sa zúčastnili ako pozorovatelia. Expertná skupina na vysokej úrovni dospela k záveru, že je potrebné a technicky uskutočniteľné zamerať sa na praktické riešenia interoperability, ktoré v zásade môžu priniesť prevádzkové výhody a zároveň ich možno realizovať v súlade s požiadavkami na ochranu údajov. Na základe správy a odporúčaní expertnej skupiny Komisia v Siedmej správe o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie stanovila nový prístup k správe údajov, pokiaľ ide o hranice, bezpečnosť a riadenie migrácie, v rámci ktorého sú všetky centralizované informačné systémy EÚ pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie interoperabilné pri plnom dodržiavaní základných práv. Komisia oznámila svoj úmysel pokračovať v práci smerom k vytvoreniu európskeho vyhľadávacieho portálu schopného vyhľadávať naraz vo všetkých príslušných systémoch EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie, podľa možnosti s jednoduchšími pravidlami pre prístup na účely presadzovania práva, a vyvinúť pre tieto systémy spoločnú službu biometrickej identifikácie (podľa možnosti s funkciou indikátora pozitívnej lustrácie) a spoločnú databázu údajov o totožnosti. Komisia oznámila svoj úmysel čo najskôr predstaviť legislatívny návrh o interoperabilite. V záveroch Európskej rady z júna 2017 sa znova zdôraznila potreba konať. Na základe záverov Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci z júna 2017 Európska rada vyzvala Komisiu, aby čo najskôr pripravila návrh právnych predpisov, ktorými sa prijímajú odporúčania vypracované expertnou skupinou na vysokej úrovni. Táto iniciatíva reaguje aj na výzvu Rady na vytvorenie komplexného rámca pre prístup do rôznych databáz v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí na účely presadzovania práva v záujme väčšieho zjednodušenia, konzistentnosti, účinnosti a zvýšenia pozornosti venovanej prevádzkovým potrebám. Na zvýšenie úsilia s cieľom urobiť z Európskej únie bezpečnejšiu spoločnosť v úplnom súlade so základnými právami Komisia oznámila v kontexte svojho pracovného programu na rok 2018 návrh o interoperabilite informačných systémov, ktorý má byť predložený do konca roka 2017. •Ciele návrhu Všeobecné ciele tejto iniciatívy vyplývajú z cieľov zlepšiť riadenie vonkajších hraníc schengenského priestoru a prispieť k vnútornej bezpečnosti Európskej únie, ktoré vychádzajú zo zmluvy. Vyplývajú tiež z politických rozhodnutí prijatých Komisiou a z príslušných záverov (Európskej) rady. Tieto ciele sú ďalej rozpracované v európskej migračnej agende a v následných oznámeniach vrátane oznámenia o ochrane a posilňovaní schengenského priestoru, oznámenia o Európskom programe v oblasti bezpečnosti a pracovných správ Komisie a správ Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Hoci ciele tohto návrhu vychádzajú predovšetkým z oznámenia z apríla 2016 a zo zistení expertnej skupiny na vysokej úrovni, sú vnútorne späté s vyššie uvedeným. Špecifické ciele tohto návrhu sú: 1.zabezpečiť, aby koncoví používatelia, najmä príslušníci pohraničnej stráže, úradníci v oblasti presadzovania práva, imigrační úradníci a justičné orgány mali rýchly, bezproblémový, systematický a kontrolovaný prístup k informáciám, ktoré potrebujú na vykonávanie svojich úloh; 2.poskytnúť riešenie na odhalenie viacnásobných totožností spojených s tým istým súborom biometrických údajov s dvojakým cieľom, a to zabezpečiť správnu identifikáciu osôb bona fide a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi; 3.uľahčiť kontroly totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín na území členského štátu vykonávané policajnými orgánmi a 4.v prípade potreby podporiť a zjednodušiť prístup orgánov presadzovania práva do informačných systémov na úrovni EÚ, ktoré neslúžia na presadzovanie práva, na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania závažnej trestnej činnosti a terorizmu.

Okrem týchto primárnych prevádzkových cieľov tento návrh prispeje aj k: ·uľahčeniu technického a prevádzkového vykonávania existujúcich a budúcich nových informačných systémov členskými štátmi, ·posilneniu a zjednodušeniu podmienok týkajúcich sa bezpečnosti údajov a ochrany údajov, ktorými sa riadia príslušné systémy, a ·zlepšeniu a harmonizovaniu požiadaviek na kvalitu údajov pre príslušné systémy. Nakoniec tento návrh zahŕňa ustanovenia týkajúce sa zriadenia a správy univerzálneho formátu správ (Universal Message Format – UMF) ako normy EÚ pre vývoj informačných systémov v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí a zriadenia centrálneho úložiska na účely štatistiky a podávania správ. •Rozsah pôsobnosti návrhu Tento návrh o interoperabilite sa spolu s jeho sesterským návrhom predloženým v ten istý deň zameriava na informačné systémy EÚ pre bezpečnosť, riadenie hraníc a riadenie migrácie, ktoré sú prevádzkované na centrálnej úrovni, pričom tri z nich už existujú, jeden je v štádiu vývoja a ďalšie dva sú v štádiu návrhu v rámci diskusie medzi spoluzákonodarcami. Každý systém má svoje vlastné ciele, účely, právne základy, pravidlá, skupiny používateľov a inštitucionálny kontext. Tri centralizované informačné systémy, ktoré v súčasnosti existujú, sú: ·Schengenský informačný systém (SIS) so širokým spektrom zápisov o osobách (odopretie vstupu alebo pobytu, európsky zatykač, nezvestné osoby, pomoc v súdnych konaniach, diskrétne a špecifické kontroly) a predmetoch (vrátane stratených, odcudzených a zneplatnených dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov), ·systém Eurodac s údajmi o odtlačkoch prstov žiadateľov o azyl a štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neoprávnene prekročili vonkajšie hranice alebo ktorí sa neoprávnene zdržiavajú v členskom štáte, a ·vízový informačný systém (VIS) s údajmi o krátkodobých vízach. Okrem týchto existujúcich systémov Komisia v rokoch 2016 až 2017 navrhla tri nové centralizované informačné systémy EÚ: ·systém vstup/výstup (EES), pre ktorý bol práve schválený právny základ a ktorý nahradí súčasný systém manuálneho pečiatkovania cestovných pasov a elektronicky zaznamená meno, typ cestovného dokladu, biometriu a dátum a miesto vstupu a výstupu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí navštívia schengenský priestor na účely krátkodobého pobytu, ·navrhovaný európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), ktorý by mal byť po prijatí z veľkej časti automatizovaným systémom, ktorý by zhromažďoval a overoval informácie predložené štátnymi príslušníkmi tretích krajín oslobodenými od vízovej povinnosti pred ich cestou do schengenského priestoru, a ·navrhovaný Európsky informačný systém registrov trestov pre štátnych príslušníkov tretích krajín (systém ECRIS-TCN), ktorý by bol elektronickým systémom na výmenu informácií o predchádzajúcich odsúdeniach vynesených proti štátnym príslušníkom tretích krajín trestnými súdmi v EÚ. Týchto šesť systémov sa vzájomne dopĺňa a s výnimkou Schengenského informačného systému (SIS) sa zameriava výlučne na štátnych príslušníkov tretích krajín. Systémy podporujú vnútroštátne orgány pri riadení hraníc, migrácie, spracovania víz a azylu a v boji proti trestnej činnosti a terorizmu. Boj proti trestnej činnosti a terorizmu sa týka najmä SIS, ktorý je v súčasnosti najviac používaným nástrojom na výmenu informácií na účely presadzovania práva. Okrem týchto informačných systémov centrálne riadených na úrovni EÚ rozsah pôsobnosti tohto návrhu zahŕňa aj databázu odcudzených a stratených cestovných dokladov (SLTD) Interpolu, ktorá je podľa ustanovení Kódexu schengenských hraníc systematicky používaná na vonkajších hraniciach EÚ, a databázu cestovných dokladov súvisiacich s obežníkmi (TDAWN) Interpolu. Zahŕňa aj údaje Europolu, pokiaľ je to relevantné na fungovanie navrhovaného systému ETIAS a na pomoc členským štátom pri vyhľadávaní údajov o závažnej trestnej činnosti a terorizme. Národné informačné systémy a decentralizované informačné systémy EÚ nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto iniciatívy. V prípade preukázanej potreby môžu byť decentralizované systémy, napríklad systémy prevádzkované podľa prümského rámca, smernice o záznamoch o cestujúcich (PNR) a smernice o vopred poskytovaných informáciách o cestujúcich, v neskoršej fáze prepojené s jedným alebo viacerými prvkami navrhovanými v rámci tejto iniciatívy.

S cieľom rešpektovať rozdiel medzi záležitosťami, ktoré predstavujú vývoj schengenského acquis v súvislosti s hranicami a vízami, na jednej strane a inými systémami, ktoré sa týkajú schengenského acquis o policajnej spolupráci alebo nesúvisia so schengenským acquis, na strane druhej sa tento návrh zaoberá prístupom do vízového informačnému systému, Schengenského informačného systému, ako je v súčasnosti upravený nariadením (ES) č. 1987/2006, do systému vstup/výstup a do európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia. •Potrebné technické komponenty na dosiahnutie interoperability Na dosiahnutie cieľov tohto návrhu je potrebné zriadiť štyri komponenty interoperability: ·európsky vyhľadávací portál – ESP (European search portal), ·spoločnú službu porovnávania biometrických údajov – spoločnú BMS (shared biometric matching service), ·spoločnú databázu údajov o totožnosti – CIR (common identity repository), ·detektor viacnásobných totožností – MID (multiple-identity detector). Každý z týchto komponentov je podrobne opísaný v pracovnom dokumente útvarov Komisie o posúdení vplyvu, ktorý je pripojený k tomuto návrhu. Kombinácia týchto štyroch komponentov vedie k tomuto riešeniu týkajúcemu sa interoperability: Ciele a fungovanie týchto štyroch komponentov je možné zhrnúť takto: 1. Európsky vyhľadávací portál (ESP) je komponent, ktorý by umožnil súčasné vyhľadávanie vo viacerých systémoch (v centrálnom SIS, systéme Eurodac, vo VIS, v budúcom EES a navrhovaných systémoch ETIAS a ECRIS-TCN, ako aj príslušných systémoch Interpolu a údajoch Europolu) použitím údajov o totožnosti (biografických aj biometrických). Tým by sa zaistilo, že používatelia informačných systémov EÚ budú mať rýchly, bezproblémový, efektívny, systematický a kontrolovaný prístup ku všetkým informáciám, ktoré potrebujú na vykonávanie svojich úloh. Vyhľadávaním prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu by sa okamžite, do niekoľkých sekúnd, získali informácie z rôznych systémov, do ktorých má používateľ zákonný prístup. V závislosti od účelu vyhľadávania a od zodpovedajúcich práv prístupu by bol ESP poskytnutý s osobitnými konfiguráciami. ESP nespracúva žiadne nové údaje a neuchováva žiadne údaje. Fungoval by ako jednotné okno alebo ako „sprostredkovateľ správ“ na vyhľadávanie v rôznych centrálnych systémoch a na bezproblémové získavanie potrebných informácií a robil by tak pri plnom dodržiavaní požiadaviek východiskových systémov týkajúcich sa kontroly prístupu a ochrany údajov. ESP by uľahčil správne a oprávnené využívanie každého z existujúcich informačných systémov EÚ a vďaka nemu by bolo pre členské štáty jednoduchšie a lacnejšie nahliadať do systémov a využívať ich v súlade s právnymi nástrojmi, ktorými sa tieto systémy riadia. 2. Spoločná služba porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS) by umožnila vyhľadávanie a porovnávanie biometrických údajov (odtlačkov prstov a podoby tváre) z niekoľkých centrálnych systémov (najmä zo systémov SIS, Eurodac, VIS, budúceho systému EES a navrhovaného systému ECRIS-TCN). Navrhovaný systém ETIAS nebude obsahovať biometrické údaje, a preto by nebol prepojený so spoločnou BMS. Zatiaľ čo v súčasnosti má každý existujúci centrálny systém (SIS, Eurodac, VIS) vlastný vyhradený vyhľadávač biometrických údajov, spoločná služba porovnávania biometrických údajov by poskytovala spoločnú platformu tam, kde sa údaje vyhľadávajú a porovnávajú súčasne. Spoločná BMS by mala značný prínos z hľadiska bezpečnosti, nákladov, údržby a prevádzky opieraním sa o jeden jediný technologický prvok, a nie o päť rôznych komponentov. Biometrické údaje (zobrazenie odtlačkov prstov a podoba tváre) sa uchovávajú výlučne vo východiskových systémom. Spoločná BMS by vytvorila a uchovávala matematické vyjadrenie biometrických vzoriek (vzor), ale vyradila by skutočné údaje, ktoré tak zostávajú uchovávané na jednom mieste len raz. Spoločná BMS by zohrávala kľúčovú úlohu pri prispievaní k odhaľovaniu spojení medzi súbormi údajov a rôznymi totožnosťami, ktoré nadobudla tá istá osoba, v rôznych centrálnych systémoch. Bez spoločnej BMS by nemohol fungovať žiaden z ostatných troch komponentov. 3. Spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) by bola spoločným komponentom na uchovávanie biografických a biometrických údajov o totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín zaznamenaných v systémoch Eurodac, VIS, v budúcom systéme EES, v navrhovanom systéme ETIAS a v navrhovanom systéme ECRIS-TCN. Každý z týchto piatich centrálnych systémov zaznamenáva alebo zaznamená biografické údaje o konkrétnych osobách z konkrétnych dôvodov. To by sa nemalo zmeniť. Príslušné údaje o totožnosti by sa uchovávali v databáze CIR, ale naďalej by „patrili“ príslušným východiskovým systémom, ktoré zaznamenali tieto údaje.

Databáza CIR by neobsahovala údaje SIS. Komplexná technická štruktúra SIS obsahujúca národné kópie, čiastočné národné kópie a možné národné systémy biometrickej identifikácie by urobila databázu CIR komplexnou do tej miery, že by už nebola technicky a finančne uskutočniteľná. Kľúčovým cieľom databázy CIR je uľahčiť biografickú identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Ponúkla by zrýchlenie operácií, lepšiu efektívnosť a úspory z rozsahu. Zriadenie databázy CIR je potrebné na umožnenie účinných kontrol totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, a to aj na území členského štátu. Okrem toho pridaním funkcie indikátora pozitívnej lustrácie do databázy CIR by bolo možné skontrolovať prítomnosť (alebo neexistenciu) údajov v ktoromkoľvek zo systémov pokrytých databázou CIR prostredníctvom jednoduchého oznámenia o pozitívnej/negatívnej lustrácii. Takto by databáza CIR takisto pomohla urýchliť prístup orgánov presadzovania práva do informačným systémov, ktoré neslúžia na presadzovanie práva, pri zachovaní záruky vysokej ochrany údajov (pozri oddiel o dvojstupňovom postupe týkajúcom sa prístupu na účely presadzovania práva ďalej v texte). Z piatich systémov, ktoré majú byť pokryté databázou CIR, sú novými systémami, ktoré je ešte potrebné vyvinúť, budúci systém EES, navrhovaný systém ETIAS a navrhovaný systém ECRIS-TCN. Súčasný systém Eurodac nemá biografické údaje; toto rozšírenie bude vyvinuté ihneď po prijatí nového právneho základu pre systém Eurodac. Súčasný systém VIS neobsahuje biografické údaje, ale potrebné interakcie medzi systémom VIS a budúcim systémom EES si budú vyžadovať modernizáciu existujúceho systému VIS. Vytvorenie databázy CIR by preto prišlo v správnom čase. V žiadnom prípade by nedošlo k duplikácii existujúcich údajov. Technicky vzaté, databáza CIR by bola vyvinutá na základe platformy EES/ETIAS. 4. Detektor viacnásobných totožností (MID) by kontroloval, či vyhľadávané údaje o totožnosti existujú vo viac ako jednom zo systémov, ktoré sú k nemu pripojené. MID pokrýva systémy, ktoré uchovávajú údaje o totožnosti v databáze CIR (systémy Eurodac a VIS, budúci systém EES, navrhovaný systém ETIAS a navrhovaný systém ECRIS-TCN), ako aj v systéme SIS. MID by umožnil odhaliť viacnásobné totožnosti prepojené s tým istým súborom biometrických údajov s dvojakým cieľom, a to zabezpečiť správnu identifikáciu osôb bona fide a bojovať proti podvodov s osobnými údajmi. MID by umožnil určiť, že rôzne mená patria tej istej totožnosti. Ide o potrebnú inováciu na účinné riešenie podvodného používania totožností, čo predstavuje závažné narušenie bezpečnosti. MID by zobrazil iba tie biografické záznamy o totožnosti, ktoré majú prepojenie v rôznych centrálnych systémoch. Tieto prepojenia by boli odhaľované použitím spoločnej služby porovnávania biometrických údajov na základe biometrických údajov a museli by byť potvrdené alebo zamietnuté orgánom, ktorý zaznamenal v informačnom systéme údaje, ktoré viedli k vytvoreniu prepojenia. S cieľom pomôcť oprávneným používateľom MID v tejto úlohe by systém musel označiť identifikované prepojenia v rámci štyroch kategórií: ·žlté prepojenie – potenciálne rozdielne biografické totožnosti v súvislosti s tou istou osobou, ·biele prepojenie – potvrdenie, že rozdielne biografické totožnosti patria tej istej osobe bona fide, ·zelené prepojenie – potvrdenie, že rozdielne osoby bona fide zdieľajú tú istú biografickú totožnosť, ·červené prepojenie – podozrenie, že rozdielne biografické totožnosti sú nezákonne používané tou istou osobou. V tomto návrhu sa opisujú postupy, ktoré by boli zavedené na riešenie týchto rôznych kategórií. Totožnosť dotknutých osôb bona fide by sa mala čo najskôr stať jednoznačnou zmenou žltého prepojenia na potvrdené zelené alebo biele prepojenie, aby sa zabezpečilo, že nevzniknú zbytočné nepríjemnosti. Na druhej strane, keď posúdenie vedie k potvrdeniu červeného prepojenia alebo ku zmene zo žltého na červené prepojenie, muselo by sa prijať vhodné opatrenie. • Dvojstupňový postup týkajúci sa prístupu na účely presadzovania práva poskytovaného spoločnou databázou údajov o totožnosti Presadzovanie práva sa vymedzuje ako druhotný alebo vedľajší cieľ systémov Eurodac a VIS, budúceho systému EES a navrhovaného systému ETIAS. V dôsledku toho je možnosť prístupu k údajom uchovávaným v týchto systémoch na účely presadzovania práva obmedzená. Orgány presadzovania práva môžu priamo nahliadať do týchto informačných systémov, ktoré neslúžia na presadzovanie práva, len na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania terorizmu a iných závažných trestných činov. Okrem toho sa príslušné systémy riadia odlišnými podmienkami a zárukami týkajúcimi sa prístupu a niektoré z týchto súčasných pravidiel by mohli obmedziť rýchlosť legitímneho používania systémov týmito orgánmi. Všeobecnejšie, zásada predchádzajúceho vyhľadávania obmedzuje možnosť orgánov členských štátov nahliadať do systémov na odôvodnené účely presadzovania práva, a mohla by tým viesť k nevyužitým príležitostiam získať potrebné informácie. Komisia vo svojom oznámení z apríla 2016 uznala potrebu optimalizovať existujúce nástroje na účely presadzovania práva pri dodržiavaní požiadaviek na ochranu údajov. Táto potreba bola potvrdená a znova zdôraznená členskými štátmi a príslušnými agentúrami v rámci expertnej skupiny na vysokej úrovni. Na základe uvedeného vytvorením databázy CIR s tzv. funkciou indikátora pozitívnej lustrácie sa týmto návrhom zavádza možnosť prístupu do systémov EES, VIS, ETIAS a Eurodac použitím dvojstupňového prístupu týkajúceho sa nahliadania do údajov. Tento dvojstupňový prístup by nič nemenil na skutočnosti, že presadzovanie práva je striktne vedľajším cieľom týchto systémov, a preto sa musí riadiť prísnymi pravidlami týkajúcimi sa prístupu. V prvom kroku by úradník v oblasti presadzovania práva spustil vyhľadávanie v súvislosti s konkrétnou osobou použitím údajov o totožnosti osoby, údajov z cestovného dokladu alebo biometrických údajov s cieľom skontrolovať, či sú informácie o zisťovanej osobe uchovávané v databáze CIR. Ak sú tieto údaje prítomné, úradník dostane odpoveď s uvedením, ktorý(-é) informačný(-é) systém(-y) EÚ obsahuje(-ú) údaje o tejto osobe (indikátor pozitívnej lustrácie). Úradník by nemal skutočný prístup k žiadnym údajom v žiadnom z východiskových systémov. V druhom kroku môže úradník individuálne požiadať o prístup do každého systému, v súvislosti s ktorým bolo uvedené, že obsahuje údaje, s cieľom získať úplný súbor o zisťovanej osobe v súlade s existujúcimi pravidlami a postupmi stanovenými každým dotknutým systémom. Tento prístup v rámci druhého kroku by podliehal predchádzajúcemu povoleniu zo strany určeného orgánu a naďalej by si vyžadoval osobitné používateľské meno a prihlásenie. Tento nový prístup by takisto priniesol pridanú hodnotu orgánom presadzovania práva vďaka existencii potenciálnych prepojení v MID. MID by pomohol databáze CIR identifikovať existujúce prepojenia, vďaka čomu by bolo vyhľadávanie ešte presnejšie. MID by umožnil identifikovať, či je osoba známa pod rôznymi totožnosťami v rôznych informačných systémoch.

Dvojstupňový prístup týkajúci sa nahliadania do údajov je osobitne cenný v prípadoch, keď podozrivá osoba, páchateľ alebo podozrivá obeť teroristického trestného činu nie sú známi. V týchto prípadoch by databáza CIR skutočne umožnila určenie informačného systému, ktorý pozná osobu, v rámci jedného jediného vyhľadávania. Týmto by sa existujúce podmienky predchádzajúcich vyhľadávaní v národných databázach a predchádzajúceho vyhľadávania v automatizovanom systém identifikácie odtlačkov prstov iných členských štátov podľa rozhodnutia 2008/615/SVV (ďalej len „prümská kontrola“) stali bezpredmetnými. Nový dvojstupňový prístup týkajúci sa nahliadania by nadobudol účinnosť až po tom, čo by sa potrebné komponenty interoperability stali plne funkčné. •Ďalšie prvky tohto návrhy na podporu komponentov interoperability 1. Okrem vyššie uvedených komponentov tento návrh nariadenia zahŕňa aj návrh na zriadenie centrálneho úložiska na účely podávania správ a štatistiky (central repository for reporting and statistics – CRRS). Tento register je potrebný na umožnenie vytvorenia a zdieľania správ s (anonymnými) štatistickými údajmi na politické a prevádzkové účely a na účely kvality údajov. Súčasná prax zhromažďovania štatistických údajov len o jednotlivých informačných systémoch je na úkor bezpečnosti údajov a výkonnosti a neumožňuje koreláciu údajov naprieč systémami. CRRS by poskytovalo osobitný samostatný register na účely anonymnej štatistiky získanej zo systémov SIS, VIS a Eurodac, budúceho systému EES, navrhovaného systému ETIAS, navrhovaného systému ECRIS-TCN, spoločnej databázy údajov o totožnosti, detektora viacnásobných totožností a spoločnej služby porovnávania biometrických údajov. Register by poskytoval členským štátom, Komisii (vrátane Eurostatu) a agentúram EÚ možnosť zabezpečenej výmeny správ (upravenej príslušnými právnymi nástrojmi). Vývoj jedného centrálneho úložiska namiesto samostatných registrov pre každý systém by viedol k nižším nákladom a menšiemu úsiliu, pokiaľ ide o jeho zriadenie, prevádzku a údržbu. Takisto by priniesol vyššiu úroveň bezpečnosti údajov, keďže údaje sa uchovávajú a kontrola prístupu je riadená v jednom registri. 2. V návrhu nariadenia sa takisto navrhuje zriadiť univerzálny formát správ (Universal Message Format – UMF) ako normu, ktorá by bola používaná na úrovni EÚ na organizovanie interakcií medzi viacerými systémami interoperabilným spôsobom vrátane systémov vyvinutých a riadených Agentúrou EÚ pre rozsiahle informačné systémy (eu-LISA). Podporovalo by sa aj využívanie normy Europolom a Interpolom. Norma UMF zavádza spoločný a jednotný technický jazyk s cieľom opísať a prepojiť prvky údajov, najmä prvky týkajúce sa osôb a (cestovných) dokladov. Používanie UMF pri vývoji nových informačných systémov zaručuje jednoduchšiu integráciu a interoperabilitu s inými systémami, najmä pre členské štáty, ktoré potrebujú vybudovať rozhrania na komunikáciu s týmito novými systémami. V tejto súvislosti sa môže povinné používanie UMF pri vývoji nových systémov považovať za potrebný predpoklad na zavedenie komponentov interoperability navrhovaných v tomto nariadení. S cieľom zabezpečiť úplné zavedenie normy UMF v celej EÚ sa navrhuje vhodná štruktúra riadenia. Komisia by bola zodpovedná za zriadenie a vývoj normy UMF v rámci postupu preskúmania s členskými štátmi. Zahrnuté by boli aj štáty pridružené k schengenskému priestoru, agentúry EÚ a medzinárodné orgány zapojené do projektov UMF (napríklad eu-LISA, Europol a Interpol). Navrhovaná štruktúra riadenia je pre UMF životne dôležitá na rozšírenie a šírenie normy pri zaručení maximálnej využiteľnosti a uplatniteľnosti. 3. Týmto návrhom nariadenia sa okrem toho zavádzajú koncepcie automatizovaných mechanizmov kontroly kvality údajov a spoločných ukazovateľov kvality a potreba, aby členské štáty zaistili najvyššiu úroveň kvality údajov pri vkladaní údajov do systémov a využívaní týchto systémov. Ak údaje nie sú najvyššej kvality, môže to mať dôsledky nielen pre neschopnosť identifikovať hľadané osoby, ale aj dôsledky z dôvodu dotknutia sa základných práv nevinných osôb. Na vyriešenie problémov, ktoré môžu vzniknúť z vkladania údajov ľudskými prevádzkovateľmi, môžu pravidlá automatickej validácie predísť chybám zo strany prevádzkovateľov. Cieľom by bolo automaticky identifikovať zjavne nesprávne alebo nekonzistentné predloženie údajov, takže členský štát pôvodu môže overiť údaje a prijať akékoľvek potrebné nápravné opatrenia. To by bolo doplnené pravidelnými správami o kvalite údajov, ktoré by predkladala eu-LISA. •Dôsledky pre ostatné právne nástroje Spolu s jeho sesterským návrhom sa týmto návrhom nariadenia zavádzajú inovácie, ktoré si budú vyžadovať zmeny ďalších právnych nástrojov: ·nariadenie (EÚ) 2016/399 (Kódex schengenských hraníc), ·nariadenie (EÚ) 2017/2226 (nariadenie o EES), ·nariadenie (ES) č. 767/2008 (nariadenie o VIS), ·rozhodnutie Rady 2004/512/ES (rozhodnutie o VIS), ·rozhodnutie Rady 2008/633/SVV (rozhodnutie o VIS/prístupe na účely presadzovania práva), ·[nariadenie o ETIAS], ·[nariadenie o Eurodac], ·[nariadenie o SIS],

·[nariadenie o ECRIS-TCN vrátane zodpovedajúcich ustanovení nariadenia (EÚ) 2016/1624 (nariadenie o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži)], · [nariadenie o eu-LISA]. Tento súčasný návrh a jeho sesterský návrh obsahujú podrobné ustanovenia týkajúce sa potrebných zmien právnych nástrojov, ktoré sú v súčasnosti stabilné texty prijaté spoluzákonodarcami: Kódex schengenských hraníc, nariadenie o EES, nariadenie o VIS, rozhodnutie Rady 2008/633/SVV a rozhodnutie Rady 2004/512/ES. Ostatné vymenované nástroje (nariadenia o ETIAS, Eurodac, SIS, ECRIS-TCN a eu-Lisa) sú v súčasnosti predmetom rokovania v Európskom parlamente a v Rade. V tejto fáze preto nie je možné stanoviť pre tieto nástroje potrebné zmeny. Komisia predloží takéto zmeny pre každý z týchto nástrojov do dvoch týždňov od dosiahnutia politickej dohody o príslušných návrhoch nariadení. Pri tých nástrojoch, ktoré ešte neboli formálne prijaté spoluzákonodarcami, sa navrhujú potrebné zmeny buď v zneniach, v súvislosti s ktorými bola politická dohoda schválená výborom COREPER a výborom LIBE (v prípade systému ETIAS), alebo v znení, v súvislosti s ktorým sa dosiahla politická dohoda v rámci trialógov (v prípade SIS a agentúry eu-LISA). V dvoch prípadoch, kde rokovania ešte stále prebiehajú, sa potrebné zmeny navrhujú v znení platnom k 31. máju 2018 (ECRIS-TCN). Tieto dva pozmeňujúce návrhy o interoperabilite však neobsahujú zmeny týkajúce sa databázy EÚ pre azyl a nelegálnu migráciu – Eurodac, keďže diskusie o legislatívnom návrhu z mája 2016 o posilnení systému Eurodac ešte nie sú ukončené. Súčasná architektúra existujúceho systému Eurodac nie je z technického hľadiska vhodná na to, aby sa stala súčasťou interoperability informačných systémov, keďže v tomto systéme sa uchovávajú iba biometrické údaje a referenčné číslo, ale žiadne ďalšie osobné údaje (napr. meno či mená, vek, dátum narodenia), ktoré by umožňovali odhaľovanie viacnásobných totožností spojených s rovnakým súborom biometrických údajov. Cieľom legislatívneho návrhu z mája 2016 je rozšíriť účel systému Eurodac na identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú v EÚ a ktorí neoprávnene vstúpili do EÚ. Konkrétne sa v ňom stanovuje uchovávanie osobných údajov, ako sú meno či mená, vek, dátum narodenia, štátna príslušnosť a doklady totožnosti. Tieto údaje o totožnosti sú nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby systém Eurodac mohol prispievať k cieľom interoperability a fungovať v jej technickom rámci. Vzhľadom na túto nevyhnutnosť je ešte väčšmi potrebné, aby spoluzákonodarcovia urýchlene dospeli k dohode o tomto legislatívnom návrhu. Kým sa nedosiahne dohoda o legislatívnom návrhu na posilnenie systému Eurodac, údaje o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú v EÚ a ktorí neoprávnene vstúpili do EÚ, nemôžu byť súčasťou interoperability informačných systémov EÚ. Keď spoluzákonodarcovia dospejú k dohode o legislatívnom návrhu na posilnenie systému Eurodac alebo dosiahnu dostatočný pokrok, Komisia do dvoch týždňov predloží súvisiace zmeny v návrhoch o interoperabilite. •Súlad s existujúcimi politickými ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh patrí do rámca širšieho procesu, ktorý bol spustený oznámením z apríla 2016 Silnejšie a inteligentnejšie systémy pre hranice a bezpečnosť a následnou prácou expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu. Cieľom je sledovať tri ciele: a) posilniť a maximalizovať prínosy existujúcich informačných systémov; b) riešiť nedostatok informácií zriadením nových informačných systémov; c) zlepšiť interoperabilitu medzi týmito systémami. V súvislosti s prvým cieľom prijala Komisia v decembri 2016 návrhy na ďalšie posilnenie existujúceho Schengenského informačného systému (SIS). Pokiaľ ide o systém Eurodac, v nadväznosti na návrh Komisie z mája 2016 sa zrýchlili rokovania o revidovanom právnom základe. Návrh nového právneho základu pre vízový informačný systém (VIS) je takisto v štádiu príprav a bude predložený v druhej štvrtine roka 2018. Pokiaľ ide o druhý cieľ, rokovania o návrhu Komisie z apríla 2016 zriadiť systém vstup/výstup (EES) boli ukončené už v júli 2017, keď spoluzákonodarcovia dosiahli politickú dohodu potvrdenú Európskym parlamentom v októbri 2017 a formálne prijatú Radou v novembri 2017. Právny základ nadobudne účinnosť v decembri 2017. Začali sa rokovania o návrhu z novembra 2016 týkajúcom sa zriadenia európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a očakáva sa, že budú ukončené v nadchádzajúcich mesiacoch. V júni 2017 Komisia navrhla právny základ na riešenie ďalšieho nedostatku informácií: Európsky informačný systém registrov trestov pre štátnych príslušníkov tretích krajín (systém ECRIS-TCN). Tu znova spoluzákonodarcovia uviedli, že sa usilujú o skoré prijatie tohto právneho základu. Týmto súčasným návrhom sa rieši tretí cieľ stanovený v oznámení z apríla 2016. •Súlad s ostatnými politikami Únie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí Tento návrh spolu so svojím sesterským návrhom napĺňa európsku migračnú agendu a následné oznámenia a je s nimi v súlade vrátane oznámenia o ochrane a posilňovaní schengenského priestoru, oznámenia o Európskom programe v oblasti bezpečnosti a pracovných správ Komisie a správ Komisie o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Je v súlade s ostatnými politikami Únie, najmä takto: ·Vnútorná bezpečnosť: V Európskom programe v oblasti bezpečnosti sa uvádza, že spoločné vysoké normy riadenia hraníc sú zásadné na predchádzanie cezhraničnej trestnej činnosti a terorizmu. Tento návrh ďalej prispieva k dosiahnutiu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti tým, že ponúka orgánom prostriedky na rýchly, bezproblémový, systematický a kontrolovaný prístup k informáciám, ktoré požadujú. ·Azyl: Návrh zahŕňa systém Eurodac ako jeden z centrálnych systémov EÚ, na ktorý sa má vzťahovať interoperabilita.

·Riadenie vonkajších hraníc a bezpečnosť: Týmto návrhom sa posilňujú systémy SIS a VIS, ktoré prispievajú k efektívnej kontrole vonkajších hraníc Únie, ako aj budúci systém EES a navrhované systémy ETIAS a ECRIS-TCN. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Hlavným právnym základom budú tieto články Zmluvy o fungovaní Európskej únie: článok 16 ods. 2, článok 74, článok 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e). Podľa článku 16 ods. 2 má Únia právomoc prijímať opatrenia, ktoré sa vzťahujú na ochranu fyzických osôb, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, ako aj členskými štátmi pri výkone činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti práva Únie, a pravidlá, ktoré sa vzťahujú na voľný pohyb takýchto údajov. Podľa článku 74 môže Rada prijímať opatrenia na zabezpečenie administratívnej spolupráce medzi príslušnými útvarmi členských štátov v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Podľa článku 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e), v uvedenom poradí, Európsky parlament a Rada môžu prijať opatrenia týkajúce sa spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt, kontrol, ktorým sú podrobené osoby prekračujúce vonkajšie hranice, všetkých opatrení potrebných na postupné vybudovanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc a absencie akýchkoľvek kontrol osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť pri prekračovaní vnútorných hraníc. •Subsidiarita Sloboda pohybu v rámci EÚ si vyžaduje, aby boli vonkajšie hranice Únie účinne riadené na zaistenie bezpečnosti. Členské štáty sa preto dohodli, že budú tieto výzvy riešiť spoločne, najmä výmenou informácií cez centralizované systémy EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. To je potvrdené rôznymi závermi, ktoré prijala Európska rada aj Rada, najmä v období od roku 2015. Absencia kontrol vnútorných hraníc si vyžaduje spoľahlivé riadenie vonkajších hraníc schengenského priestoru, kde každý členský štát alebo krajina pridružená k schengenskému priestoru musí kontrolovať vonkajšie hranice v mene ostatných štátov schengenského priestoru. V dôsledku toho nie je žiadny členský štát sám schopný bojovať proti neregulárnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti. Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí vstupujú do priestoru bez kontrol vnútorných hraníc, môžu v rámci neho voľne cestovať. V priestore bez vnútorných hraníc by sa malo spoločne prijať opatrenie proti neregulárnemu prisťahovalectvu a medzinárodnej trestnej činnosti a terorizmu, a to aj prostredníctvom odhaľovania podvodov s osobnými údajmi, ktoré je možné úspešne riešiť iba na úrovni EÚ. Kľúčové spoločné informačné systémy na úrovni EÚ sú zavedené alebo sú vo fáze zavádzania. Lepšia interoperabilita medzi týmito informačnými systémami nevyhnutne zahŕňa opatrenie na úrovni EÚ. V centre pozornosti návrhu stojí lepšia efektívnosť a využívanie centralizovaných systémov riadených agentúrou eu-LISA. Z dôvodu rozsahu, účinkov a vplyvu navrhovaných opatrení môžu byť základné ciele efektívne a systematicky dosiahnuté iba na úrovni EÚ. •Proporcionalita Ako je podrobne opísané v posúdení vplyvu, ktoré je pripojené k tomuto návrhu nariadenia, politické rozhodnutia prijaté v tomto návrhu sa považujú za primerané. Nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie dohodnutých cieľov. Európsky vyhľadávací portál (ESP) je nevyhnutným nástrojom na posilnenie oprávneného používania existujúcich a budúcich informačných systémov EÚ. Vplyv ESP z hľadiska spracovania údajov je veľmi obmedzený. Nebude uchovávať žiadne údaje s výnimkou informácií týkajúcich sa rôznych používateľských profilov ESP a údajov a informačných systémov, ku ktorým majú prístup, a sledovania ich používania prostredníctvom logov. Úloha ESP ako sprostredkovateľa správ, pomocníka a facilitátora je primeraná, potrebná a obmedzená z hľadiska vyhľadávania a práv prístupu podľa mandátov právnych základov zaoberajúcich sa informačnými systémami a navrhovaného nariadenia o interoperabilite. Spoločná služba porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS) je potrebná na fungovanie ESP, spoločnej databázy údajov o totožnosti a detektora viacnásobných totožností a uľahčuje používanie a údržbu existujúcich a budúcich príslušných informačných systémov EÚ. Jej funkčnosť umožňuje vykonávanie vyhľadávania biometrických údajov z rôznych zdrojov efektívne, bezproblémovo a systematicky. Biometrické údaje sú ukladané a uchovávané vo východiskových systémoch. Spoločná BMS vytvára vzory, ale vyraďuje skutočné zobrazenia. Údaje sú tak uchovávané na jednom mieste len raz. Spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) je potrebná na dosiahnutie účelu správnej identifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, napríklad počas kontroly totožnosti v rámci schengenského priestoru. CIR tiež podporuje fungovanie detektora viacnásobných totožností a je preto nevyhnutným komponentom na dosiahnutie dvojakého cieľa, a to uľahčiť kontroly totožnosti cestujúcich bona fide a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. Prístup do databázy CIR na tento účel sa obmedzuje na tých používateľov, ktorí potrebujú tieto informácie na vykonávanie svojich úloh (čo si vyžaduje, aby sa tieto kontroly stali novým vedľajším účelom systémov Eurodac a VIS, budúceho systému EES, navrhovaného systému ETIAS a navrhovaného systému ECRIS-TCN). Procesy týkajúce sa údajov sú prísne obmedzené na to, čo je potrebné na dosiahnutie tohto cieľa, a stanovia sa primerané záruky na zaistenie dodržiavania práv prístupu a uchovávania údajov v databáze CIR na nevyhnutné minimum. S cieľom zaistiť minimalizáciu údajov a vyhnúť sa neopodstatnenej duplicite údajov databáza CIR obsahuje požadované biografické údaje každého z jej východiskových systémov – uložené, pridané, zmenené a vymazané v súlade s ich príslušným právnym základom – bez ich kopírovania. Podmienky uchovávania údajov sú v plnej miere v súlade s ustanoveniami o uchovávaní údajov v rámci východiskových informačných systémov poskytujúcich údaje o totožnosti. Detektor viacnásobných totožností (MID) je potrebný na poskytnutie riešenia na odhaľovanie viacnásobných totožností s dvojakým cieľom, a to uľahčiť kontroly totožnosti cestujúcich bona fide a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi. MID bude obsahovať prepojenia medzi jednotlivcami prítomnými vo viac ako jednom centrálnom informačnom systéme, prísne obmedzené na údaje potrebné na overenie toho, či je osoba zákonne alebo nezákonné zaznamenaná pod rôznymi biografickými totožnosťami v rôznych systémoch, ale takisto na objasnenie toho, či dve osoby s rovnakými biografickými údajmi nemôžu byť tá istá osoba. Spracovanie údajov prostredníctvom MID a spoločnej BMS s cieľom prepojiť individuálne zložky naprieč jednotlivými systémami zostáva na absolútnom minime. MID bude zahŕňať záruky proti potenciálnej diskriminácii alebo nepriaznivým rozhodnutiam pre osoby so zákonnými viacnásobnými totožnosťami. •Výber nástroja Navrhuje sa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady. Navrhovaným právnym predpisom sa rieši priamo prevádzka centrálnych informačných systémov EÚ pre hranice a bezpečnosť, pričom všetky boli zriadené podľa nariadení alebo sa navrhuje, aby boli zriadené podľa nariadení. Podobne agentúra eu-LISA, ktorá bude zodpovedná za koncepciu a vývoj a v primeranom čase za technické riadenie komponentov, je takisto zriadená podľa nariadenia. Vhodným nástrojom je preto nariadenie. 3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Verejná konzultácia V rámci prípravy tohto návrhu Komisia spustila v júli 2017 verejnú konzultáciu s cieľom zhromaždiť stanoviská zainteresovaných strán k predmetu interoperability. V rámci konzultácie bolo prijatých 18 odpovedí od rôznych zainteresovaných strán vrátane vlád členských štátov, organizácií súkromného sektora, iných organizácií, napríklad mimovládnych organizácií, think-tankov, ako aj súkromných občanov. Vo všeobecnosti boli odpovede z veľkej časti v prospech hlavných zásad tohto návrhu o interoperabilite. Prevažná väčšina respondentov súhlasila, že otázky, ktoré boli v rámci konzultácie identifikované, boli správne a že ciele, ktoré sa balík týkajúci sa interoperability snaží dosiahnuť, sú správne. Respondenti najmä usúdili, že možnosti uvedené v konzultačnom dokumente by:

·pomohli pracovníkom v teréne v prístupe k informáciám, ktoré potrebujú, ·zabránili duplicite údajov, znížili by prekrývania a odhalili by nezrovnalosti v údajoch, ·spoľahlivejšie identifikovali osoby vrátane osôb s viacnásobnými totožnosťami a obmedzili by podvody s osobnými údajmi. Jasná väčšina respondentov podporila každú z navrhovaných možností a považovala ich za potrebné na dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy, pričom vo svojich odpovediach zdôraznila potrebu spoľahlivých a jasných opatrení na ochranu údajov, najmä v súvislosti s prístupom k informáciám uchovávaným v systémoch a s uchovávaním údajov, a potrebu aktuálnych a kvalitných údajov v systémoch a opatrení na zaistenie takýchto údajov. Všetky vznesené pripomienky boli pri príprave tohto návrhu zohľadnené. •Prieskum Eurobarometra V júni 2017 sa uskutočnil osobitný prieskum Eurobarometra, ktorý ukázal, že stratégia EÚ v oblasti výmeny informácií na úrovni EÚ na účely boja proti trestnej činnosti a terorizmu má širokú verejnú podporu: takmer všetci respondenti (92 %) súhlasia, že vnútroštátne orgány by si mali vymieňať informácie s orgánmi ostatných členských štátov s cieľom lepšie bojovať proti trestnej činnosti a terorizmu. Jasná väčšina (69 %) respondentov vyjadrila názor, že polícia a ostatné vnútroštátne orgány presadzovania práva by si mali systematicky vymieňať informácie s ostatnými krajinami EÚ. Vo všetkých členských štátoch si väčšina respondentov myslí, že informácie by sa mali vymieňať v každom prípade. •Expertná skupina na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu Ako už bolo uvedené v úvode, tento súčasný návrh vychádza z odporúčaní expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu. Táto skupina bola zriadená v júni 2016 s cieľom riešiť právne, technické a prevádzkové výzvy dostupných možností na dosiahnutie interoperability medzi centrálnymi systémami EÚ pre hranice a bezpečnosť. Skupina sa všeobecne a komplexne zaoberala štruktúrou správy údajov na účely riadenia hraníc a presadzovania práva, pričom prihliadala aj na príslušné úlohy colných orgánov, ich zodpovednosť a systémy. Skupina pozostávala z expertov z členských štátov a pridružených krajín schengenského priestoru a z týchto agentúr EÚ: eu-LISA, Europol, Európsky podporný úrad pre azyl, Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Agentúra EÚ pre základné práva. Riadnymi členmi expertnej skupiny boli aj koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov. Okrem toho boli ako pozorovatelia prítomní zástupcovia sekretariátu Výboru Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Generálneho sekretariátu Rady. Záverečná správa expertnej skupiny na vysokej úrovni bola uverejnená v máji 2017. Zdôraznila sa v nej potreba konať s cieľom riešiť štrukturálne nedostatky identifikované v oznámení z apríla 2016. Stanovil sa v nej celý rad odporúčaní na posilnenie a vývoj informačných systémov EÚ a interoperability. Dospelo sa v nej k záveru, že je potrebné a technicky uskutočniteľné pracovať smerom k vytvoreniu európskeho vyhľadávacieho portálu, spoločnej služby porovnávania biometrických údajov a spoločnej databázy údajov o totožnosti ako riešení interoperability, ktoré v zásade môžu priniesť prevádzkové výhody a zároveň ich možno realizovať v súlade s požiadavkami na ochranu údajov. Skupina takisto odporučila zvážiť dodatočnú možnosť dvojstupňového postupu v súvislosti s prístupom na účely presadzovania práva na základe funkcie indikátora pozitívnej lustrácie. Tento návrh nariadenia takisto reaguje na odporúčania expertnej skupiny na vysokej úrovni v súvislosti s kvalitou údajov, univerzálnym formátom správ (UMF) a zriadením skladu údajov [v tomto dokumente sa uvádza ako centrálne úložisko na účely podávania správ a štatistiky (central repository for reporting and statistics – CRRS)]. Štvrtý komponent interoperability navrhovaný v tomto návrhu nariadenia (detektor viacnásobných totožností) nebol identifikovaný expertnou skupinou na vysokej úrovni, ale vznikol v priebehu dodatočnej technickej analýzy a posúdenia proporcionality, ktoré vykonala Komisia. •Technické štúdie Boli zadané tri štúdie na podporu prípravy návrhu. Spoločnosť Unisys, s ktorou uzavrela Komisia zmluvu, vypracovala správu o štúdii uskutočniteľnosti pre európsky vyhľadávací portál. Agentúra eu-LISA si objednala technickú správu od spoločnosti Gartner (spolu so spoločnosťou Unisys) s cieľom podporiť vývoj spoločnej služby porovnávania biometrických údajov. Spoločnosť PWC predložila Komisii technickú správu o spoločnej databáze údajov o totožnosti. •Posúdenie vplyvu Tento návrh je podporený posúdením vplyvu uvedeným v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD(2017) 473. Výbor pre kontrolu regulácie preskúmal návrh posúdenia vplyvu na svojom zasadnutí 6. decembra 2017 a predložil svoje stanovisko (kladné s výhradami) 8. decembra s uvedením, že posúdenie vplyvu sa má upraviť tak, aby zohľadňovalo odporúčania výboru týkajúce sa konkrétnych aspektov. Tie sa týkali v prvom rade dodatočných opatrení podľa uprednostňovanej možnosti, ktorými sa zosúlaďujú existujúce práva prístupu koncových používateľov k údajom v informačných systémoch EÚ, a objasnení súvisiacich záruk pre ochranu údajov a základné práva. Druhou hlavnou pripomienkou bolo objasniť integráciu Schengenského informačného systému podľa možnosti 2 vrátane účinnosti a nákladov na uľahčenie jej porovnania s uprednostňovanou možnosťou 3. Komisia aktualizovala svoje posúdenie vplyvu s cieľom odpovedať na tieto hlavné pripomienky a vyriešiť niekoľko iných pripomienok predložených výborom. V posúdení vplyvu sa hodnotilo, či a ako by mohol byť dosiahnutý každý z určených cieľov použitím jedného alebo viacerých technických prvkov určených expertnou skupinou na vysokej úrovni a prostredníctvom následnej analýzy. V prípade potreby sa v ňom preskúmali aj čiastkové možnosti potrebné na splnenie týchto cieľov pri rešpektovaní rámca ochrany údajov. Posúdením vplyvu sa dospelo k záveru, že:

·na splnenie cieľa poskytnúť oprávneným používateľom rýchly, bezproblémový, systematický a kontrolovaný prístup do príslušných informačných systémov by sa mal vytvoriť európsky vyhľadávací portál (ESP) vychádzajúci zo spoločnej služby porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS) s cieľom pokryť všetky databázy, ·na splnenie cieľa uľahčiť kontroly totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín na území členského štátu oprávnenými úradníkmi by sa mala vytvoriť spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) obsahujúca minimálny súbor identifikačných údajov a vychádzajúca z tej istej spoločnej BMS, ·na splnenie cieľa odhaliť viacnásobné totožnosti prepojené s tým istým súborom biometrických údajov s dvojakým cieľom, a to uľahčiť kontroly totožnosti cestujúcich bona fide a bojovať proti podvodom s osobnými údajmi, by sa mal vytvoriť detektor viacnásobných totožností (MID) obsahujúci prepojenia medzi viacnásobnými totožnosťami naprieč systémami, ·na splnenie cieľa uľahčiť a urýchliť prístup orgánov presadzovania práva do informačných systémov, ktoré neslúžia na presadzovanie práva, na účely predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania závažnej trestnej činnosti a terorizmu, by sa mala do databázy CIR pridať funkcia indikátora pozitívnej lustrácie. Keďže musia byť splnené všetky ciele, úplným riešením je kombinácia portálu ESP, databázy CIR (s indikátorom pozitívnej lustrácie) a detektora MID, pričom všetky sa opierajú o spoločnú BMS. Hlavným pozitívnym vplyvom bude zlepšenie riadenia hraníc a zvýšenie vnútornej bezpečnosti v rámci Európskej únie. Nové komponenty zjednodušia a urýchlia prístup vnútroštátnych orgánov k potrebných informáciám a identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Umožnia orgánom uskutočňovať krížové prepojenia s už existujúcimi základnými informáciami o jednotlivcoch počas hraničných kontrol, pri žiadostiach o víza alebo azyl a pri práci polície. To umožní prístup k informáciám, ktoré môžu podporiť prijímanie spoľahlivých rozhodnutí bez ohľadu na to, či sa týkajú vyšetrovaní závažnej trestnej činnosti a terorizmu alebo či ide o rozhodnutia v oblasti migrácie a azylu. Hoci návrhy nemajú priamy vplyv na štátnych príslušníkov EÚ (navrhované opatrenia sú primárne zamerané na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých údaje sú zaznamenané v centralizovanom informačnom systéme EÚ), očakáva sa, že vzbudia väčšiu verejnú dôveru zabezpečením toho, že ich koncepcia a používanie zvýšia bezpečnosť občanov EÚ. Okamžitý finančný a hospodársky vplyv návrhu sa obmedzí na koncepciu, vývoj a prevádzku nových zariadení. Náklady budú hradené z rozpočtu EÚ a orgánmi členských štátov, ktoré systémy prevádzkujú. Vplyv na cestovný ruch bude pozitívny, keďže navrhovanými opatreniami sa zlepší bezpečnosť Európskej únie, a opatrenia by mali byť prínosom aj vďaka rýchlejším hraničným kontrolám. Podobne sa očakáva, že vplyv na letiská, námorné prístavy a dopravcov bude pozitívny, najmä v dôsledku zrýchlenia hraničných kontrol. •Základné práva Posúdenie vplyvu sa zaoberalo najmä vplyvom navrhovaných opatrení na základné práva, najmä na právo na ochranu údajov. V súlade s Chartou základných práv EÚ, ktorou sú viazané inštitúcie EÚ a členské štáty pri vykonávaní práva EÚ (článok 51 ods. 1 charty), možnosti, ktoré ponúka interoperabilita ako opatrenie na zvýšenie bezpečnosti a ochrany vonkajšej hranice, musia byť v rovnováhe s povinnosťou zaistiť, aby boli zásahy do základných práv, ktoré môžu vyplývať z nového prostredia interoperability, obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné na skutočné dosiahnutie sledovaných cieľov verejného záujmu podľa zásady proporcionality (článok 52 ods. 1 charty). Navrhované riešenia týkajúce sa interoperability sú doplňujúcimi prvkami existujúcich systémov. Ako také by nezmenili rovnováhu už zaistenú každým z existujúcich centrálnych systémov, pokiaľ ide o ich pozitívny vplyv na základné práva. Interoperabilita však nemá potenciál dodatočného nepriameho vplyvu na niekoľko základných práv. Správna identifikácia osoby má skutočne pozitívny vplyv na právo na rešpektovanie súkromného života, a najmä na právo na vlastnú identitu (článok 7 charty), keďže môže prispieť k zabráneniu zámeny identity. Na druhej strane, vykonávanie kontrol založených na biometrických údajoch môže byť vnímané ako zásah do práva osoby na dôstojnosť (najmä keď je to vnímané ako ponižujúce) (článok 1). V prieskume Agentúry EÚ pre základné práva však bola respondentom položená konkrétna otázka, či si myslia, že by poskytnutie ich biometrických údajov v súvislosti s hraničnou kontrolou mohlo byť ponižujúce. Väčšina respondentov si nemyslela, že by to bolo ponižujúce. Navrhované komponenty interoperability ponúkajú možnosť prijať cielené preventívne opatrenia na zvýšenie bezpečnosti. Ako také môžu prispieť k ochrane práva ľudí na život (článok 2 charty), čo takisto zahŕňa pozitívnu povinnosť orgánov prijímať preventívne prevádzkové opatrenia na ochranu jednotlivca, ktorého život je v ohrození, ak vedia alebo by mali vedieť o existencii bezprostredného rizika, ako aj na dodržiavanie zákazu otroctva a nútenej práce (článok 5). Prostredníctvom spoľahlivej, prístupnejšej a jednoduchšej identifikácie môže interoperabilita podporiť hľadanie nezvestných detí alebo detí, ktoré sú obeťou obchodovania s ľuďmi, a uľahčiť okamžité a cielené reakcie. Spoľahlivá, prístupnejšia a jednoduchšia identifikácia by mohla prispieť aj k zabezpečeniu toho, aby bolo účinne zaistené právo na azyl (článok 18 charty) a zákaz vyhostenia (článok 19 charty). Interoperabilita by v skutočnosti mohla predísť situáciám, keď sú žiadatelia o azyl nezákonne zadržaní, uväznení a podrobení neoprávnenému vyhosteniu. Prostredníctvom interoperability bude navyše jednoduchšie odhaľovať podvody s osobnými údajmi. Interoperabilita by takisto znížila potrebu výmeny údajov a informácií o žiadateľoch o azyl s tretími krajinami (najmä s krajinou pôvodu) na účely určenia totožnosti osoby a získania cestovných dokladov, čo by mohlo potenciálne ohroziť dotknutú osobu. •Ochrana osobných údajov Vzhľadom na to, že interoperabilita sa týka osobných údajov, bude mať vplyv najmä na právo na ochranu osobných údajov. Toto právo je ustanovené v článku 8 charty, v článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach. Ako zdôraznil Súdny dvor EÚ, právo na ochranu osobných údajov sa nejaví ako absolútne právo, ale musí sa zohľadniť so zreteľom na jeho funkciu v spoločnosti. Ochrana údajov úzko súvisí s rešpektovaním súkromného a rodinného života, ktoré je chránené článkom 7 charty. Podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa voľný pohyb údajov v rámci EÚ nemá obmedziť z dôvodu ochrany údajov. Musí sa však dodržať súbor zásad. Na to, aby bolo nejaké obmedzenie výkonu základných práv chránených chartou zákonné, musí v skutočnosti spĺňať tieto kritériá stanovené v článku 52 ods. 1: ·musí byť ustanovené zákonom,

·musí rešpektovať podstatu práv, ·musí skutočne zodpovedať cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, alebo potrebe chrániť práva a slobody iných, ·musí byť nevyhnutné a ·musí byť proporcionálne. Tento súčasný návrh zahŕňa všetky tieto pravidlá ochrany údajov podrobne stanovené v posúdení vplyvu, ktoré je pripojené k tomuto návrhu nariadenia. Návrh je založený na zásadách ochrany údajov už v štádiu návrhu a na zásadách štandardnej ochrany údajov. Zahŕňa všetky príslušné ustanovenia, ktorými sa spracovanie údajov obmedzuje na to, čo je nevyhnutné na konkrétny účel, a ktorými sa udeľuje prístup k údajom len subjektom s potrebou poznať. Obdobia uchovávania údajov (v relevantných prípadoch) sú primerané a obmedzené. Prístup k údajom je vyhradený výlučne pre náležite oprávnených zamestnancov orgánov členských štátov alebo orgánov EÚ, ktoré sú príslušné na osobitné účely každého informačného systému, a obmedzuje sa na rozsah, v akom sa údaje vyžadujú na výkon úloh v súlade s týmito účelmi. 4.VPLYV NA ROZPOČET Vplyv na rozpočet je uvedený v pripojenom finančnom výkaze, ktorý nahrádza finančný výkaz pripojený k pôvodnému návrhu. Vzťahuje sa na zostávajúce obdobie súčasného viacročného finančného rámca (do roku 2020) a na sedem rokov nasledujúceho obdobia (2021 až 2027). Navrhovaný rozpočet na roky 2021 až 2027 je v súlade s návrhom nasledujúceho viacročného finančného rámca, ktorý Komisia predložila 2. mája 2018. Navrhovaný rozpočet na obdobie začínajúce rokom 2021 je uvedený len na ilustráciu a nepredurčuje nasledujúci viacročný finančný rámec. Vykonávanie tohto návrhu si bude vyžadovať rozpočtové prostriedky na: 1.vývoj a integráciu štyroch komponentov interoperability a centrálneho úložiska na účely podávania správ a štatistiky zo strany agentúry eu-LISA a ich následnú údržbu a prevádzku; 2.migráciu údajov do spoločnej služby porovnávania biometrických údajov (spoločnej BMS) a do spoločnej databázy údajov o totožnosti (CIR). V prípade spoločnej BMS sa biometrické vzory zodpovedajúcich údajov z troch systémov, ktoré v súčasnosti využívajú biometriu (SIS, VIS a Eurodac) musia, znovu vytvoriť v spoločnej BMS. V prípade databázy CIR musia prvky osobných údajov zo systému VIS migrovať do databázy CIR a musia sa validovať možné prepojenia nájdené medzi totožnosťami v systémoch SIS, VIS a Eurodac. Najmä tento posledný proces je náročný na zdroje; 3.aktualizáciu jednotného národného rozhrania (NUI) zo strany agentúry eu-LISA, ktorá je už zahrnutá v nariadení o EES, s cieľom stať sa všeobecným prvkom, ktorý umožňuje výmenu správ medzi členskými štátmi a centrálnym(-i) systémom(-ami); 4.integráciu vnútroštátnych systémov členských štátov s NUI, ktoré bude postupovať správy vymieňané s databázou CIR/detektorom viacnásobných totožností prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu; 5.odbornú prípravu o používaní komponentov interoperability koncovými používateľmi, a to aj prostredníctvom agentúry Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL). Komponenty interoperability sú budované a udržiavané ako program. Hoci európsky vyhľadávací portál (ESP) a detektor viacnásobných totožností sú úplne novými komponentmi, spolu s centrálnym úložiskom na účely podávania správ a štatistiky (CRRS), spoločnou BMS a databázou CIR sú spoločnými komponentmi, ktoré spájajú existujúce údaje, ktoré sa uchovávajú (alebo sa majú uchovávať) v existujúcich alebo nových systémoch, so svojimi existujúcimi rozpočtovými odhadmi. Portál ESP zavedie existujúce známe rozhrania do systémov SIS, VIS a Eurodac a v primeranom čase sa rozšíri na nové systémy. Portál ESP budú využívať členské štáty a agentúry používajúce rozhranie založené na univerzálnom formáte správ (UMF). Toto nové rozhranie si bude vyžadovať vývoj, úpravy, integráciu a testovanie zo strany členských štátov, agentúry eu-LISA, Europolu a Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. ESP by používal koncepcie jednotného národného rozhrania (NUI) zavedené pre EES, čo by znížilo úsilie o integráciu. ESP by generoval dodatočné náklady pre Europol s cieľom sprístupniť rozhranie QUEST na používanie s údajmi so stupňom základnej ochrany. Základ spoločnej BMS bude de facto zriadený s vytvorením nového systému EES, keďže ten predstavuje doteraz najväčší objem nových biometrických údajov. Požadovaný rozpočet bol vyhradený podľa právneho nástroja EES. Pridanie ďalších biometrických údajov zo systémov VIS, SIS a Eurodac do spoločnej BMS predstavuje dodatočné náklady spojené hlavne s migráciou existujúcich údajov. Tieto náklady sa odhadujú na 10 miliónov EUR pre všetky tri systémy. Pridanie nových biometrických údajov z navrhovaného systému ECRIS-TCN predstavuje obmedzené dodatočné náklady, ktoré môžu byť pokryté z finančných prostriedkov vyhradených podľa navrhovaného právneho nástroja ECRIS-TCN na zriadenie automatizovaného systému identifikácie odtlačkov prstov v rámci ECRIS-TCN. Spoločná databáza údajov o totožnosti bude zriadená s vytvorením budúceho systému EES a bude ďalej rozšírená, keď bude vyvinutý navrhovaný systém ETIAS. Pamäť a vyhľadávače pre tieto údaje boli zahrnuté do rozpočtu vyhradeného podľa právneho nástroja budúceho systému EES a navrhovaného právneho nástroja systému ETIAS. Pridanie nových biografických údajov zo systému Eurodac aj z navrhovaného systému ECRIS-TCN predstavuje menšie dodatočné náklady, ktoré už boli vyhradené podľa právneho nástroja systému Eurodac a právneho nástroja navrhovaného systému ECRIS-TCN.

Celkový rozpočet, ktorý sa vyžaduje na obdobie deviatich rokov (2019 až 2027), predstavuje 424,7 461,0 milióna EUR a pokrýva tieto položky: 6.Rozpočet 225 261,3 milióna EUR pre agentúru eu-LISA, ktorý pokrýva celkové náklady na rozvoj programu, v rámci ktorého sa realizuje päť komponentov interoperability (68,3 milióna EUR), náklady na údržbu od okamihu realizácie komponentov do roku 2027 (56,1 milióna EUR), osobitný rozpočet 25 miliónov EUR na migráciu údajov z existujúcich systémov do spoločnej BMS a dodatočné náklady na aktualizáciu NUI, sieť, odbornú prípravu a stretnutia. Osobitný rozpočet 18,7 milióna EUR pokrýva náklady na modernizáciu a prevádzku systému ECRIS-TCN v režime vysokej dostupnosti od roku 2022. Osobitný rozpočet 36,3 milióna EUR pokrýva náklady na modernizáciu siete a centrálneho systému SIS (Schengenský informačný systém) vzhľadom na predpokladaný nárast počtu vyhľadávaní, ku ktorému s pravdepodobne príde v dôsledku interoperability. 7.Rozpočet 136,3 milióna EUR pre členské štáty na pokrytie zmien v ich vnútroštátnych systémoch s cieľom využívať komponenty interoperability, jednotné národné rozhranie realizované agentúrou eu-LISA a rozpočet na odbornú prípravu významného počtu koncových používateľov. 8.Rozpočet 48,9 milióna EUR pre Europol na pokrytie modernizácie informačných systémov Europolu na účely zvládania objemu správ, ktoré sa majú spracovať, a zvýšených úrovní výkonnosti. Komponenty interoperability bude využívať systém ETIAS na nahliadnutie do údajov Europolu. 9.Rozpočet 4,8 milióna EUR pre Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž na hosťovanie tímu odborníkov, ktorí budú počas jedného roka validovať prepojenia medzi totožnosťami v okamihu spustenia detektora viacnásobných totožností. 10.Rozpočet 2 milióny EUR pre agentúru Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) na pokrytie prípravy a realizácie odbornej prípravy pre prevádzkových zamestnancov. 11.Poskytnutie 7,7 milióna EUR pre GR HOME na pokrytie obmedzeného zvýšenia počtu pracovníkov a súvisiacich nákladov počas obdobia vývoja jednotlivých komponentov, keďže Komisia bude počas uvedeného obdobia musieť plniť aj dodatočné úlohy a preberá zodpovednosť za výbor zaoberajúci sa univerzálnym formátom správ. Finančným nástrojom viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, do ktorého bol zahrnutý rozpočet na vykonávanie iniciatívy týkajúcej sa interoperability, je nariadenie o Fonde pre vnútornú bezpečnosť (ISF) – hranice. V jeho článku 5 písm. b) sa stanovuje, že 791 miliónov EUR sa má vykonať prostredníctvom programu na vývoj informačných systémov založených na existujúcich a/alebo nových informačných systémoch podporujúcich riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice v závislosti od prijatia príslušných legislatívnych aktov Únie a za podmienok stanovených v článku 15 ods. 5. Z týchto 791 miliónov EUR je 480,2 milióna EUR vyhradených na vývoj systému EES, 210 miliónov EUR na systém ETIAS a 67,9 milióna EUR na revíziu systému SIS. Zvyšná suma (32,9 milióna EUR) sa má prerozdeliť použitím mechanizmov ISF-B. V súčasnom návrhu sa požaduje 32,1 milióna EUR na obdobie súčasného viacročného finančného rámca (2019 až 2020), čo preto zapadá do zostávajúceho rozpočtu. 5.DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE •Plány vykonávania a dojednania týkajúce sa monitorovania, hodnotenia a podávania správ Agentúra eu-LISA je zodpovedná za prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Ako taká je už poverená prevádzkou a technickými a prevádzkovými zlepšeniami existujúcich systémov a vývojom budúcich systémov, ktoré už boli naplánované. Podľa tohto navrhovaného nariadenia vymedzí koncepciu fyzickej štruktúry komponentov interoperability, vyvinie a zavedie ich a napokon ich bude spravovať. Príslušné komponenty sa budú zavádzať postupne v spojení s vývojom východiskových systémov. Komisia zabezpečí, aby boli zavedené systémy na monitorovanie vývoja a fungovania štyroch komponentov (európskeho vyhľadávacieho portálu, spoločnej služby porovnávania biometrických údajov, spoločnej databázy údajov o totožnosti a detektora viacnásobných totožností) a centrálneho úložiska na účely podávania správ a štatistiky, a bude ich hodnotiť z hľadiska hlavných cieľov politiky. Štyri roky po zavedení funkcií a ich uvedení do prevádzky, a potom každé štyri roky, by mala agentúra eu-LISA predložiť Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správu o technickom fungovaní komponentov interoperability. Okrem toho päť rokov po zavedení funkcií a ich uvedení do prevádzky, a potom každé štyri roky, by mala Komisia predložiť celkové hodnotenie komponentov vrátane hodnotenia priameho alebo nepriameho vplyvu komponentov a ich praktickej implementácie, pokiaľ ide o základné práva. Mala by preskúmať dosiahnuté výsledky na základe cieľov a posúdiť pokračujúcu platnosť základnej opodstatnenosti a akékoľvek dôsledky pre budúce možnosti. Komisia by mala predložiť hodnotiace správy Európskemu parlamentu a Rade. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V kapitole I sa stanovujú všeobecné ustanovenia tohto nariadenia. Vysvetľujú sa v nej: zásady, z ktorých nariadenie vychádza; komponenty, ktoré sú v ňom ustanovené; ciele, ktoré sa snaží interoperabilita dosiahnuť; rozsah pôsobnosti tohto nariadenia; vymedzenie pojmov použitých v tomto nariadení a zásada nediskriminácie v súvislosti so spracovaním údajov podľa tohto nariadenia. V kapitole II sa stanovujú ustanovenia týkajúce sa európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP). V tejto kapitole sa stanovuje zriadenie ESP a jeho technická štruktúra, ktorú má vyvinúť agentúra eu-LISA. Spresňuje sa v nej cieľ ESP a určujú sa v nej osoby, ktoré môžu používať ESP, a spôsob, akým ho majú používať v súlade s existujúcimi právami prístupu pre každý z centrálnych systémov. Obsahuje ustanovenie, podľa ktorého má agentúra eu-LISA vytvoriť používateľské profily pre každú kategóriu používateľov. V tejto kapitole sa stanovuje spôsobom, akým bude ESP vyhľadávať v centrálnych systémoch, a stanovuje sa v nej obsah a formát odpovedí poskytnutých používateľom. V kapitole II sa takisto stanovuje, že eu-LISA bude uchovávať logy všetkých operácií spracovania, a stanovuje sa v nej núdzový postup v prípade, že ESP by nebol schopný prístupu do jedného alebo viacerých centrálnych systémov. V kapitole III sa stanovujú ustanovenia týkajúce sa spoločnej služby porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS). V tejto kapitole sa stanovuje zriadenie spoločnej BMS a jej technická štruktúra, ktorú má vyvinúť agentúra eu-LISA. Spresňuje sa v nej cieľ spoločnej BMS a stanovuje sa, ktoré údaje uchováva. Vysvetľuje sa v nej vzťah medzi spoločnou BMS a ostatnými komponentmi. V kapitole III sa takisto stanovuje, že spoločná BMS nebude ďalej uchovávať údaje po tom, čo údaje už nebudú obsiahnuté v príslušnom centrálnom systéme, a stanovuje sa v nej, že eu-LISA bude uchovávať logy všetkých operácií spracovania. V kapitole IV sa stanovujú ustanovenia týkajúce sa spoločnej databázy údajov o totožnosti (CIR). V tejto kapitole sa stanovuje zriadenie databázy CIR a jej technická štruktúra, ktorú má vyvinúť agentúra eu-LISA. Stanovuje sa v nej cieľ databázy CIR a objasňuje sa v nej, ktoré údaje sa budú uchovávať a akým spôsobom, vrátane ustanovení na zabezpečenie kvality uchovávaných údajov. V tejto kapitole sa stanovuje, že CIR bude vytvárať individuálne zložky založené na údajoch, ktoré obsahujú centrálne systémy, a že jednotlivé zložky sa aktualizujú v súlade so zmenami v jednotlivých centrálnych systémoch. V kapitole IV sa takisto spresňuje spôsob, akým bude CIR fungovať vo vzťahu k detektoru viacnásobných totožností. V tejto kapitole sa určujú osoby, ktoré majú právo prístupu do databázy CIR, a spôsob, akým môžu mať prístup k údajom v súlade s právami prístupu, a konkrétnejšie ustanovenia v závislosti od toho, či prístup slúži na identifikačné účely alebo či je prvým krokom dvojstupňového prístupu, na prístup do systémov EES, VIS, ETIAS a Eurodac prostredníctvom CIR na účely presadzovania práva. V kapitole IV sa takisto stanovuje, že eu-LISA bude uchovávať logy všetkých operácií spracovania týkajúcich sa databázy CIR. V kapitole V sa stanovujú ustanovenia týkajúce sa detektora viacnásobných totožností (MID). V tejto kapitole sa stanovuje zriadenie MID a jeho technická štruktúra, ktorú má vyvinúť agentúra eu-LISA. Vysvetľuje sa v nej cieľ MID a upravuje sa v nej využívanie detektora MID v súlade s právami prístupu pre každý z centrálnych systémov. V kapitole V sa stanovuje, kedy a ako bude MID spúšťať vyhľadávania na odhaľovanie viacnásobných totožností, ako sa budú poskytovať a sledovať výsledky, a to aj prostredníctvom manuálneho overovania, ak to bude potrebné. V kapitole V sa stanovuje klasifikácia typov prepojenia, ktoré môžu vyplynúť z vyhľadávania v závislosti od toho, či výsledky ukážu údaje o jedinej totožnosti, viacnásobnej totožnosti alebo zdieľanej totožnosti. V tejto kapitole sa stanovuje, že MID bude uchovávať prepojené údaje, ktoré obsahujú centrálne systémy, pričom údaje zostanú v dvoch alebo viacerých jednotlivých centrálnych systémoch. V kapitole V sa takisto stanovuje, že eu-LISA bude uchovávať logy všetkých operácií spracovania týkajúcich sa MID.

V kapitole VI sa stanovujú opatrenia na podporu interoperability. Stanovuje sa v nej zlepšovanie kvality údajov, zriadenie univerzálneho formátu správ ako spoločnej normy na výmenu informácií podporujúcu interoperabilitu a vytvorenie centrálneho úložiska na účely podávania správ a štatistiky. Kapitola VII sa týka ochrany údajov. V tejto kapitole sa uvádzajú ustanovenia zabezpečujúce, aby údaje spracúvané podľa tohto nariadenia boli spracúvané zákonne a primerane v súlade s ustanoveniami nariadenia č. 45/2001. Vysvetľuje sa v nej, kto bude spracovateľom údajov pre každé z opatrení týkajúcich sa interoperability navrhovaných v tomto nariadení, stanovujú sa v nej opatrenia požadované od agentúry eu-LISA a od orgánov členských štátov na zaistenie bezpečnosti spracovania údajov, dôvernosti údajov, náležitého vyriešenia incidentov týkajúcich sa bezpečnosti a náležitého monitorovania súladu s opatreniami tohto nariadenia. Kapitola obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa práv dotknutých osôb vrátane práva osoby byť informovaná o tom, že údaje, ktoré sa jej týkajú, sú uchovávané a spracúvané podľa tohto nariadenia, a práva na prístup, opravu a výmaz osobných údajov, ktoré boli uchovávané a spracúvané podľa tohto nariadenia. V tejto kapitole sa ďalej stanovuje zásada, že údaje spracúvané podľa tohto nariadenia nesmú byť postúpené ani sprístupnené žiadnej tretej krajine, medzinárodnej organizácii ani súkromnej osobe s výnimkou Interpolu na niektoré osobitné účely a údajov prijatých od Europolu prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu, kedy sa uplatňujú pravidlá nariadenia 2016/794 o následnom spracovaní údajov. Nakoniec sa v kapitole stanovujú ustanovenia týkajúce sa dohľadu a auditu vo vzťahu k ochrane údajov. V kapitole VIII sa stanovujú povinnosti agentúry eu-LISA pred zavedením opatrení uvedených v tomto návrhu a po ich zavedení a povinnosti členských štátov, Europolu a centrálnej jednotky ETIAS. Kapitola VIIIa sa týka zmien iných nástrojov Únie. V tejto kapitole sa zavádzajú zmeny iných právnych nástrojov, ktoré sú potrebné na úplné vykonávanie tohto návrhu o interoperabilite. Tento návrh obsahuje podrobné ustanovenia týkajúce sa potrebných zmien návrhov právnych nástrojov, ktoré sú v súčasnosti stabilnými textami, na ktorých sa spoluzákonodarcovia predbežne dohodli: [nariadenia o Eurodac,] navrhovaného nariadenia o SIS v oblasti presadzovania práva, nariadenia o ECRIS-TCN a o agentúre eu-LISA. V kapitole IX sa stanovujú podrobnosti týkajúce sa: požiadaviek na štatistiku a nahlasovanie, pokiaľ ide o údaje spracúvané podľa tohto nariadenia; prechodných opatrení, ktoré sa budú vyžadovať; dojednaní týkajúcich sa nákladov vyplývajúcich z tohto nariadenia; požiadaviek týkajúcich sa oznámení; procesu začiatku uplatňovania opatrení navrhovaných v tomto nariadení; dojednaní o riadení vrátane zriadenia výboru a poradnej skupiny, zodpovednosti agentúry eu-LISA v súvislosti s odbornou prípravou a praktickej príručky na podporu vykonávania a riadenia komponentov interoperability; postupov týkajúcich sa monitorovania a hodnotenia opatrení navrhovaných v tomto nariadení a stanovenia nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 2017/0352 (COD) Zmenený návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) a o zmene [nariadenia (EÚ) 2018/XX (nariadenie o Eurodac),] nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti presadzovania práva], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ECRIS-TCN] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 ods. 2, článok 74, článok 78 ods. 2 písm. e), článok 79 ods. 2 písm. c), článok 82 ods. 1 písm. d), článok 85 ods. 1, článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Komisia vo svojom oznámení zo 6. apríla 2016 s názvom Silnejšie a inteligentnejšie systémy pre hranice a bezpečnosť zdôraznila potrebu zlepšiť štruktúru Únie, pokiaľ ide o správu údajov, na účely riadenia hraníc a zaistenia bezpečnosti. Oznámením sa začal proces smerujúci k dosiahnutiu interoperability medzi informačnými systémami EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie s cieľom riešiť štrukturálne nedostatky súvisiace s týmito systémami, ktoré sťažujú prácu vnútroštátnych orgánov, a zabezpečiť, aby príslušníci pohraničnej stráže, colné orgány, príslušníci polície a súdne orgány mali k dispozícii potrebné informácie. (2)Rada vo svojom Pláne zlepšenia výmeny informácií a riadenia informácií vrátane interoperabilných riešení v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí zo 6. júna 2016 identifikovala rôzne právne, technické a prevádzkové výzvy spojené s interoperabilitou informačných systémov EÚ a vyzvala na hľadanie riešení.

(3)Európsky parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2016 o strategických prioritách v súvislosti s pracovným programom Komisie na rok 2017 vyzval na predloženie návrhov na zlepšenie a rozvoj existujúcich informačných systémov EÚ, na riešenie problému nedostatku informácií a posun smerom k interoperabilite týchto systémov, ako aj na návrhov na povinnú výmenu informácií na úrovni EÚ, ktorú by sprevádzali nevyhnutné záruky ochrany údajov. (4)Európska rada na svojom zasadnutí 15. decembra 2016 vyzvala na pokračovanie v realizácii interoperability informačných systémov a databáz EÚ. (5)Expertná skupina na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu dospela vo svojej záverečnej správe z 11. mája 2017 k záveru, že je potrebné a technicky uskutočniteľné zamerať sa na praktické riešenia interoperability, ktoré v zásade môžu priniesť prevádzkové výhody a zároveň ich možno realizovať v súlade s požiadavkami na ochranu údajov. (6)V súlade s oznámením zo 6. apríla 2016 a zisteniami a odporúčaniami expertnej skupiny na vysokej úrovni pre informačné systémy a interoperabilitu Komisia vo svojom oznámení zo 16. mája 2017 s názvom Siedma správa o pokroku smerom k dosiahnutiu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie stanovila nový prístup k správe údajov, pokiaľ ide o hranice, bezpečnosť a migráciu, v rámci ktorého budú všetky informačné systémy EÚ v oblasti bezpečnosti, riadenia hraníc a riadenia migrácie interoperabilné pri plnom dodržiavaní základných práv. (7)Rada vo svojich záveroch z 9. júna 2017 o ďalšom postupe s cieľom zlepšiť výmenu informácií a zabezpečiť interoperabilitu informačných systémov EÚ vyzvala Komisiu, aby sa usilovala o riešenia interoperability, ako ich navrhla expertná skupina na vysokej úrovni. (8)Európska rada na svojom zasadnutí 23. júna 2017 zdôraznila potrebu zlepšiť interoperabilitu medzi databázami a vyzvala Komisiu, aby čo najskôr pripravila návrhy právnych predpisov, do ktorých sa premietnu návrhy expertnej skupiny na vysokej úrovni pre interoperabilitu. (9)S cieľom zlepšiť riadenie vonkajších hraníc, prispieť k predchádzaniu neregulárnej migrácie a k boju proti nej a prispieť k dosiahnutiu vysokej úrovne bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Únie vrátane udržiavania verejného poriadku a verejnej bezpečnosti a k zaisteniu bezpečnosti na území členských štátov by sa mala zabezpečiť interoperabilita medzi informačnými systémami EÚ, a to konkrétne medzi systémom vstup/výstup (EES), vízovým informačným systémom (VIS), [európskym systémom pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS)], systémom Eurodac, Schengenským informačným systémom (SIS) a [európskym informačným systémom registrov trestov pre štátnych príslušníkov tretích krajín (systém ECRIS-TCN)], aby sa tieto informačné systémy EÚ a údaje v nich navzájom dopĺňali. Na splnenie tohto zámeru by sa ako tzv. komponenty interoperability mali zriadiť európsky vyhľadávací portál (ESP, z angl. European search portal), spoločná služba porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS, z angl. biometric matching service), spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR, z angl. common identity repository) a detektor viacnásobných totožností (MID, z angl. multiple-identity detector). (10)Interoperabilita medzi informačnými systémami EÚ by mala umožniť, aby sa uvedené systémy navzájom dopĺňali, a tak uľahčili správnu identifikáciu osôb, prispeli k boju proti podvodom s osobnými údajmi, zlepšili a harmonizovali požiadavky na kvalitu údajov v jednotlivých informačných systémoch EÚ, uľahčili členským štátom technickú a prevádzkovú realizáciu existujúcich a budúcich informačných systémov EÚ, posilnili a zjednodušili bezpečnosť údajov a záruky ochrany údajov, ktoré sa vzťahujú na príslušné informačné systémy EÚ, zjednodušili prístup orgánov presadzovania práva k systémom EES, VIS, [ETIAS] a Eurodac a podporovali účely systémov EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS a [ECRIS-TCN]. (11)Komponenty interoperability by mali zahŕňať systémy EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS a [ECRIS-TCN]. Takisto by mali zahŕňať aj údaje Europolu, a to v takom rozsahu, aby v nich bolo možné vyhľadávať súbežne s vyhľadávaním v uvedených informačných systémoch EÚ. (12)Komponenty interoperability by sa mali týkať osôb, v súvislosti s ktorými môžu byť v informačných systémoch EÚ a Europolom spracúvané osobné údaje, konkrétne štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých osobné údaje sú spracúvané Europolom a informačnými systémami EÚ, a občanov EÚ, ktorých osobné údaje sú spracúvané Europolom a SIS. (13)Mal by sa zriadiť európsky vyhľadávací portál (ESP), aby sa orgánom členských štátov a EÚ technicky ľahšie umožnil rýchly, bezproblémový, efektívny, systematický a kontrolovaný prístup k informačným systémom EÚ, údajom Europolu a databázam Interpolu, ktorý potrebujú na plnenie svojich úloh, a to v súlade s ich prístupovými právami, a aby sa podporili ciele systémov EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS, [ECRIS-TCN] a údajov Europolu. Tým, že ESP umožní súbežné vyhľadávanie vo všetkých príslušných informačných systémoch EÚ zároveň, ako aj v údajoch Europolu a databázach Interpolu, mal by slúžiť ako jednotné rozhranie alebo systém výmeny správ umožňujúci vyhľadávanie v rôznych centrálnych systémoch a bezproblémové nájdenie potrebných informácií pri plnom dodržiavaní požiadaviek na kontrolu prístupu a ochranu údajov uplatňovaných v rámci východiskových systémov. (14)Koneční používatelia európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP), ktorí majú právo na prístup k údajom Europolu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794, by mali mať možnosť vyhľadávať v údajoch Europolu a súčasne aj v informačných systémoch EÚ, ku ktorým majú prístup. Každé ďalšie spracúvanie údajov na základe takéhoto vyhľadávania by sa malo uskutočniť v súlade s nariadením (EÚ) 2016/794, a to vrátane obmedzení prístupu alebo používania, ktoré uložia poskytovatelia údajov. (15)Európsky vyhľadávací portál (ESP) by mal byť vyvinutý a konfigurovaný tak, aby pri vyhľadávaní v údajoch Europolu alebo databáze Interpolu neumožňoval použitie dátových polí, ktoré sa netýkajú osôb alebo cestovných dokladov, alebo dátových polí, ktoré sa nevyskytujú v niektorom z informačných systémov EÚ. (16)Aby sa zabezpečilo rýchle a systematické používanie všetkých informačných systémov EÚ, mal by sa európsky vyhľadávací portál (ESP) používať na vyhľadávanie v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR), systémoch EES, VIS, [ETIAS], Eurodac a [ECRIS-TCN]. Vnútroštátne miesto pripojenia k jednotlivým informačným systémom EÚ by sa však malo zachovať, aby bolo zabezpečené záložné technické riešenie. ESP by takisto mali používať orgány Únie na vyhľadávanie v centrálnom SIS v súlade so svojimi prístupovými právami a s cieľom plniť si svoje úlohy. ESP by mal byť dodatočným prostriedkom na vyhľadávanie v centrálnom SIS, údajoch Europolu a systémoch Interpolu, ktorý by dopĺňal existujúce osobitné rozhrania. (17)Biometrické údaje, ako napríklad odtlačky prstov a podoby tváre, sú jedinečné, umožňujú teda identifikovať určitú osobu oveľa spoľahlivejšie než alfanumerické údaje. Spoločná služba porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS) by mala byť technickým nástrojom, ktorý posilní a uľahčí fungovanie príslušných informačných systémov EÚ a iných komponentov interoperability. Hlavným účelom spoločnej BMS by malo byť uľahčenie identifikácie osoby, ktorá môže byť zaregistrovaná v rôznych databázach, porovnávaním jej biometrických údajov naprieč rôznymi systémami za pomoci jedného jedinečného technologického komponentu namiesto piatich rozličných komponentov vo všetkých príslušných systémoch. Spoločná BMS by mala prispieť k bezpečnosti a zabezpečiť prínosy v oblasti financií, údržby a prevádzky za pomoci jedného jedinečného technologického komponentu namiesto rozličných komponentov vo všetkých príslušných systémoch. Všetky automatizované systémy identifikácie odtlačkov prstov vrátane tých, ktoré sa v súčasnosti používajú pre systémy Eurodac, VIS a SIS, používajú biometrické vzory, ktoré pozostávajú z údajov odvodených z výberu charakteristických znakov skutočných biometrických vzoriek. Spoločná BMS by mala všetky tieto biometrické vzory preskupovať a uchovávať ich na jednom mieste, čo uľahčí porovnávanie medzi systémami s použitím biometrických údajov a umožní úspory z rozsahu v oblasti vývoja a údržby centrálnych systémov EÚ. (18)Biometrické údaje sú citlivé osobné údaje. Týmto nariadením by sa mal stanoviť základ a záruky pre spracovávanie takýchto údajov na účely jednoznačnej identifikácie dotknutých osôb. (19)Pre účinnosť systémov zriadených nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2226, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 a [nariadením o ETIAS] na riadenie hraníc Únie, systému zriadeného [nariadením o Eurodac] na identifikáciu žiadateľov o medzinárodnú ochranu a boj proti neregulárnej migrácii a systému zriadeného [nariadením o ECRIS-TCN] je potrebná presná identifikácia štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých osobné údaje sú v týchto systémoch uchovávané. (20)Spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) by teda mala uľahčovať správnu identifikáciu osôb evidovaných v systémoch EES, VIS, [ETIAS], Eurodac a [systéme ECRIS-TNC] a pomáhať pri nej. (21)Osobné údaje uchovávané v týchto informačných systémoch EÚ sa môžu týkať tých istých osôb, ale pod rôznymi totožnosťami, alebo sú v jednotlivých systémoch neúplné. Členské štáty majú k dispozícii účinné spôsoby identifikácie svojich občanov alebo osôb s trvalým pobytom na ich území, neplatí to ale v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín. Interoperabilita medzi informačnými systémami EÚ by mala prispievať k správnej identifikácii štátnych príslušníkov tretích krajín. V spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) by sa mali uchovávať osobné údaje štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré systémy obsahujú a ktoré sú nevyhnutné na umožnenie presnejšej identifikácie týchto osôb, a teda aj ich totožnosť, údaje z cestovného dokladu a biometrické údaje, bez ohľadu na to, v rámci ktorého systému boli údaje pôvodne zhromaždené. V databáze CIR by sa mali uchovávať iba osobné údaje nevyhnutne potrebné na vykonanie presnej kontroly totožnosti. Osobné údaje zaznamenané v CIR by sa nemali uchovávať dlhšie, než je nevyhnutne potrebné na účely príslušných systémov, a v súlade s ich logickým oddelením by sa mali automaticky vymazávať, keď sa údaje vymažú v príslušných systémoch. (22)Nová operácia spracúvania údajov, ktorá pozostáva z uchovávania takýchto údajov v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) namiesto uchovávania v každom zo samostatných systémov, je potrebná na zvýšenie presnosti identifikácie, ktorú umožňuje automatizované porovnávanie a párovanie týchto údajov. Skutočnosť, že údaje o totožnosti a biometrické údaje štátnych príslušníkov tretích krajín sa uchovávajú v CIR by nemala žiadnym spôsobom brániť spracúvaniu údajov na účely nariadení o EES, VIS, ETIAS, Eurodac alebo ECRIS-TCN, keďže CIR by mala byť novým spoločným komponentom uvedených východiskových systémov.

(23)V súvislosti s tým je nevyhnutné vytvoriť v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) individuálnu zložku pre každú osobu, ktorá je evidovaná v systémoch EES, VIS, ETIAS, Eurodac alebo ECRIS-TCN, s cieľom dosiahnuť správnu identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci schengenského priestoru a podporiť detektor viacnásobných totožností na dvojaký účel, a to uľahčenie kontrol totožnosti cestujúcich bona fide a boj proti podvodom s osobnými údajmi. V individuálnej zložke by sa mali na jednom mieste uchovávať všetky možné totožnosti spájané s nejakou osobou a sprístupňovať riadne oprávneným koncovým používateľom. (24)Spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) by tak mala podporovať fungovanie detektora viacnásobných totožností a uľahčovať a zjednodušovať prístup orgánov presadzovania práva k informačným systémom EÚ, ktoré nie sú zriadené výlučne na účely predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania závažnej trestnej činnosti. (25)Spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) by mala byť spoločným úložiskom údajov o totožnosti a biometrických údajov štátnych príslušníkov tretích krajín zaregistrovaných v systémoch EES, VIS, [ETIAS], Eurodac a [ECRIS-TCN], a mala by fungovať ako spoločný prvok medzi uvedenými systémami slúžiaci na uchovávanie týchto údajov a umožňujúci vyhľadávanie v nich. (26)Všetky záznamy v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) by mali byť logicky oddelené tak, že sa každý záznam automaticky označí údajmi o tom, ku ktorému príslušnému systému patrí. Pri kontrole prístupu v rámci CIR by sa mali tieto označenia používať na rozhodovanie o tom, či daný záznam bude alebo nebude sprístupnený. (27)Aby sa zabezpečila správna identifikácia osoby, orgánom členských štátov zodpovedným za predchádzanie neregulárnej migrácii a boj proti nej a príslušným orgánom v zmysle článku 3 ods. 7 smernice 2016/680 by sa malo umožniť vyhľadávanie v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) s použitím biometrických údajov danej osoby, ktoré boli odobraté počas kontroly totožnosti. (28)Ak sa biometrické údaje osoby nedajú použiť alebo ak je vyhľadávanie neúspešné, vyhľadávanie by sa malo vykonať s použitím údajov o totožnosti danej osoby spolu s údajmi z cestovného dokladu. Ak vyhľadávanie ukáže, že údaje o danej osobe sú uchovávané v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR), orgány členských štátov by mali mať možnosť nahliadnuť do údajov o totožnosti tejto osoby, ktoré sú uchovávané v CIR, bez toho, aby mali akúkoľvek informáciu o tom, z ktorého informačného systému EÚ tieto údaje pochádzajú. (29)Členské štáty by mali prijať vnútroštátne legislatívne opatrenia, ktorými určia orgány príslušné na vykonávanie kontrol totožnosti za použitia spoločnej databázy údajov o totožnosti (CIR) a ktorými sa stanovia postupy, podmienky a kritériá takýchto kontrol v súlade so zásadou primeranosti. Vnútroštátnymi legislatívnymi opatreniami by sa mala predovšetkým udeliť právomoc zhromažďovať biometrické údaje počas kontroly totožnosti osoby prítomnej pred príslušníkom uvedených orgánov. (30)Týmto nariadením by sa určeným orgánom presadzovania práva členských štátov a Europolu mala takisto poskytnúť nová možnosť zjednodušeného prístupu k údajom iným ako údaje o totožnosti, ktoré sú vedené v systéme EES, VIS, [ETIAS] alebo Eurodac. Údaje – vrátane údajov iných ako údaje o totožnosti –, ktoré tieto systémy obsahujú, môžu byť v jednotlivých prípadoch potrebné na účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo závažným trestným činom, ich odhaľovania, vyšetrovania a stíhania. (31)Plný prístup k údajom obsiahnutým v informačných systémoch EÚ, ktoré sú potrebné na účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania a vyšetrovania a ktoré sú iné ako relevantné údaje o totožnosti v rámci spoločnej databázy údajov o totožnosti (CIR) získané pomocou biometrických údajov odobratých danej osobe počas kontroly totožnosti, by mal aj naďalej zostať upravený ustanoveniami príslušných právnych nástrojov. Určeným orgánom presadzovania práva a Europolu nie je vopred známe, ktorý z informačných systémov EÚ obsahuje údaje o osobách, o ktorých potrebujú vyhľadať informácie. To má za následok oneskorenia a neefektívnosť pri plnení ich úloh. Konečný používateľ, ktorého oprávnil určený orgán, by preto mal mať možnosť vidieť, v ktorom z informačných systémov EÚ sú zaznamenané údaje zodpovedajúce jeho vyhľadávaniu. Dotknutý systém by teda bol v nadväznosti na automatizované overenie pozitívnej lustrácie v systéme (funkcia tzv. indikátora pozitívnej lustrácie) označený. (32)Logy o vyhľadávaniach v spoločnej databáze údajov o totožnosti by mali uvádzať účel vyhľadávania. Ak bolo vyhľadávanie vykonané dvojstupňovo, logy by mali obsahovať odkaz na vnútroštátny spis k vyšetrovaniu alebo prípadu, a teda uvádzať, že toto vyhľadávanie bolo vykonané na účely predchádzania trestným činom terorizmu alebo iným závažným trestným činom, ich odhaľovania a vyšetrovania. (33)Na vyhľadávanie v spoločnej databáze údajov o totožnosti (CIR) zo strany určených orgánov členských štátov a Europolu s cieľom získať informáciu o pozitívnej lustrácii, z ktorej vyplýva, že údaje sú zaznamenané v systéme EES, VIS, [ETIAS] alebo Eurodac, sa vyžaduje automatizované spracovávanie osobných údajov. Indikátorom pozitívnej lustrácie by sa neodhaľovali osobné údaje dotknutej osoby okrem informácie, že niektoré z jej údajov sú uchovávané v jednom z uvedených systémov. Oprávnený koncový používateľ by nemal prijať žiadne rozhodnutie v neprospech dotknutej osoby len na základe toho, že došlo k pozitívnej lustrácii. Prístup koncového používateľa k informácii o pozitívnej lustrácii by tak predstavoval veľmi obmedzený zásah do práva dotknutej osoby na ochranu osobných údajov a zároveň by bol potrebný na to, aby sa určeným orgánom a Europolu umožnilo efektívnejšie smerovať žiadosti o prístup k osobným údajom, a to priamo do systému, v ktorom sa podľa výsledku vyhľadávania predmetné informácie nachádzajú. (34)Dvojstupňový prístup k nahliadaniu do údajov má svoje opodstatnenie najmä v prípadoch, keď je podozrivá osoba, páchateľ alebo údajná obeť trestného činu terorizmu alebo iného závažného trestného činu neznáma. V takýchto prípadoch by spoločná databáza údajov o totožnosti (CIR) mala umožniť, aby sa prostredníctvom jedného vyhľadávania dalo určiť, ktorý informačný systém obsahuje údaje o dotknutej osobe. Zavedením povinnosti pre orgány presadzovania práva používať tento nový prístup k vyhľadávaniu údajov by sa prístup k osobným údajom uchovávaným v systémoch EES, VIS, [ETIAS] a Eurodac mal uskutočňovať bez toho, aby bolo najprv treba vyhľadávať vo vnútroštátnych databázach alebo začať najprv vyhľadávať v automatizovanom systéme identifikácie odtlačkov prstov ostatných členských štátov podľa rozhodnutia 2008/615/SVV. Zásada predchádzajúceho vyhľadávania v skutočnosti obmedzuje možnosť orgánov členských štátov nahliadnuť do systémov na účely presadzovania práva v odôvodnených prípadoch a v jej dôsledku by sa tak mohli premárniť príležitosti na odhalenie potrebných informácií. Požiadavka uskutočniť predchádzajúce vyhľadávanie vo vnútroštátnych databázach a požiadavka začať predchádzajúce vyhľadávanie v automatizovanom systéme identifikácie odtlačkov prstov ostatných členských štátov podľa rozhodnutia 2008/615/SVV by sa mali prestať uplatňovať až po tom, čo sa zavedie do praxe alternatívna záruka v podobe dvojstupňového prístupu orgánov presadzovania práva prostredníctvom CIR. (35)Na podporu fungovania spoločnej databázy údajov o totožnosti a na podporu cieľov systémov EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS a [systému ECRIS-TCN] by sa mal zriadiť detektor viacnásobných totožností (MID). V záujme účinného plnenia cieľov všetkých týchto informačných systémov EÚ je potrebné, aby boli osoby, ktorých osobné údaje sa v nich uchovávajú, presne identifikované. (36)Potenciál na dosiahnutie cieľov informačných systémov EÚ oslabuje skutočnosť, že orgány používajúce tieto systémy nemôžu v súčasnosti vykonávať dostatočne spoľahlivé overovanie totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých údaje sú uchovávané v rôznych systémoch. Táto nemožnosť vyplýva zo skutočnosti, že súbor údajov o totožnosti uchovávaný v určitom jednotlivom systéme môže byť falošný, nesprávny alebo neúplný a že v súčasnosti neexistuje žiadna možnosť odhaliť takéto falošné, nesprávne alebo neúplné údaje o totožnosti porovnaním s údajmi uchovávanými v inom systéme. Na vyriešenie tejto situácie je potrebné mať k dispozícii technický nástroj na úrovni Únie, ktorý by umožnil presnú identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín na tieto účely. (37)Detektor viacnásobných totožností (MID) by mal vytvárať a uchovávať prepojenia medzi údajmi v rôznych informačných systémoch EÚ, a tým umožniť odhaliť viacnásobné totožnosti na dvojaký účel, a to uľahčenie kontrol totožnosti cestujúcich bona fide a boj proti podvodom s osobnými údajmi. MID by mal obsahovať len prepojenia medzi jednotlivcami, ktorých údaje sa nachádzajú vo viac než jednom informačnom systéme EÚ, s prísnym obmedzením na údaje potrebné na overenie toho, či je osoba v súlade s právom alebo v rozpore s ním evidovaná v rôznych systémoch pod rôznymi totožnosťami, alebo na objasnenie toho, či pri dvoch osobách s podobnými biografickými údajmi ide o jednu a tú istú osobu alebo nie. Spracúvanie údajov prostredníctvom európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP) a spoločnej služby porovnávania biometrických údajov (spoločnej BMS) na účely prepojenia individuálnych zložiek medzi jednotlivými systémami by sa malo uskutočňovať v absolútne minimálnej miere, a preto je obmedzené na odhaľovanie viacnásobných totožností v čase, keď sa do jedného z informačných systémov zahrnutých v spoločnej databáze údajov o totožnosti a do SIS pridávajú nové údaje. MID by mal obsahovať záruky proti prípadnej diskriminácii osôb, ktoré majú viacnásobnú totožnosť v súlade s právom, alebo proti rozhodnutiam v neprospech takýchto osôb. (38)Týmto nariadením sa stanovujú nové operácie spracúvania údajov na účely správnej identifikácie dotknutých osôb. Predstavuje to zásah do ich základných práv chránených podľa článkov 7 a 8 Charty základných práv. Keďže ale účinná implementácia informačných systémov EÚ závisí od správnej identifikácie dotknutých jednotlivcov, takýto zásah je odôvodnený tými istými cieľmi ako sú tie, s ktorými bol zriadený každý z týchto systémov, a to sú účinné riadenie hraníc Únie, vnútorná bezpečnosť Únie, účinné vykonávanie azylovej a vízovej politiky Únie a boj proti neregulárnej migrácii. (39)Európsky vyhľadávací portál (ESP) a spoločná služba porovnávania biometrických údajov (spoločná B