SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 28.11.2011 
SEK(2011) 1280 v kone čnom znení/2 
  
Corrigendum : annule et remplace le  SEC(2011) 1280 final adopté le 25.10.2011 
Concerne uniquement la page de  couverture de la version SK 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
k návrhu 
smernice Európskeho parlam entu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/109/ES o 
harmonizácii požiadaviek  na transparentnos ť v súvislosti s informáciami o emitentoch, 
ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, a ktorou sa 
mení a dop ĺňa smernica 2001/14/ES 
 
{KOM(2011) 683 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1279 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. ÚVOD 
V smernici o transparentnosti1 (ďalej len „smernica“) sa vy žaduje, aby emitenti cenných 
papierov obchodovaných na regulovaných trhoch v rámci Európskej únie ( ďalej len „EÚ“) 
zabezpečili príslušnú úrove ň transparentnosti pre investorov zverejnením a šírením 
regulovaných informácií2 verejnosti.  
Päť rokov odo d ňa nadobudnutia ú činnosti smernice Komisia vydala správu3, v ktorej sa 
vyhodnocuje dopad smernice. V správe sa smer nica hodnotí ako prínosná pre správne a 
účinné fungovanie trhu, zdôraz ňujú sa však aj oblasti, v ktorých je potrebné dosiahnu ť 
zlepšenie. 
V roku 2010 Komisia iniciovala verejnú diskusiu  o modernizácii smernice. Hlavné nastolené 
otázky boli: atraktívnos ť regulovaných trhov pre malých a stredných emitentov a možné 
spôsoby zlepšenia režimu pre významn é podiely na hlasovacích právach.  
Účastníci verejnej diskusie sa rôznili v názoroch na to, či sa situácia malých a stredných 
emitentov môže zlepši ť zmenami smernice. Čo sa týka hlavných podieloch na hlasovacích 
právach, vo verejnej diskusii sa preukázal všeobecný súhlas s potrebou zahrnú ť do smernice 
požiadavku oznamova ť držbu derivátov vysporiadaných v hotovosti4 a zvýši ť úroveň 
harmonizácie v tejto oblasti. Okrem toho sa v ni ektorých technických oblastiach požadovala 
väčšia jasnos ť.  
V roku 2010 sa nakoniec Komisia dohodla s Európskym parlamentom na vyhodnotení 
uskutočniteľnosti požiadaviek na ur čité podniky, pod ľa ktorých majú zverejni ť svoje kľúčové 
finančné informácie týkajúce sa ich aktivít v tretích krajinách5. V samostatnom hodnotení 
dopadu týchto problémov sa dospelo k názoru, že smernicu o transparentnosti a smernice o 
účtovníctve6 je potrebné novelizova ť, aby sa doplnili nové požiadavky v tomto zmysle. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Zistené problémy s existujúcim stavom sa dajú rozdeli ť do dvoch hlavných kategórií: a) malí 
a strední emitenti a b) požiadavky týkajú ce sa oznamovania významných podielov na 
hlasovacích právach.  
                                                 
1 Smernica 2004/109/ES Eur ópskeho parlamentu a Rady  zo 15. decembra 2004. 
2 Pod pojem regulované informácie spadajú ro čné, polročné a štvrťročné finančné informácie, priebežné 
informácie o významných podieloch na hlasovacích práv ach a ad hoc informácie zverejnené v súlade so 
smernicou o zneužívaní trhu (smernica č. 2003/6/EC). 
3 KOM(2010) 243 v kone čnom znení z 27. mája 2010. Prílohou správy bol podrobnejší pracovný 
dokument zamestnancov Komisie (SEK(2010061)). 
4 Kapitálové deriváty vysporiadané v hotovosti súvisia s kapitálovými transakciami vysporiadanými 
výlučne v hotovosti bez akéhoko ľvek fyzického presunu zásadného objemu kapitálu. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf 
6 Štvrtá smernica Rady č. 78/660/EEC o ro čnom zúčtovaní a Siedma smernica Rady č. 83/349/EEC o 
účtovných uzávierkach. 
 
SK 2   SK 2.1. Zistené problémy vo vz ťahu k malým a stredným emitentom 
V EÚ neexistuje právna definícia malých a stredných emitentov. Ke ď sa v tomto dokumente 
odkazuje na malých a stredných emitentov, treba to chápa ť v zmysle existujúcich národných 
konceptov používaných v členských štátoch. 
Zlepšenie regula čného prostredia pre malých a stredných emitentov a u ľahčenie ich prístupu 
ku kapitálu majú pre Komi siu vysokú politickú prioritu7. Hoci sa požiadavky na 
transparentnos ť nepovažujú za jediný zdroj problé mov, ktorým malí a strední emitenti čelia, 
prispievajú k vysokým cenám za dosi ahnutie súladu so smernicou, pokia ľ ide o kótovanie na 
regulovaných trhoch, ďalej prispievajú k nízkej vidite ľnosti malých a stredných emitentov pre 
analytikov a investorov a ku kultúre krátkodobosti.  
2.1.1.  Vysoké náklady malých a stredných emitentov na súlad so smernicou 
Cieľom smernice je poskytnú ť trhom presné, komplexné a v časné informácie. Od emitentov 
sa vyžaduje, aby uverej ňovali ročné, polročné a štvrťročné finančné informácie8. Smernicou 
sa stanovujú minimálne požiadavky na uverej ňovanie štvr ťročných predbežných 
manažérskych vyhlásení s limitovaným obsahom. Viaceré členské štáty však vyžadujú 
zverejnenie ďalších položiek. V prípade malých a stredných emitentov sú náklady vyvolané 
uverejnením štvr ťročných finan čných informácií pomerne vysoké, prínos tejto povinnosti 
však zrejmý nie je.  
Navyše, dodržiavanie prísnych termínov uverejnenia polro čných správ, ako aj požiadavky na 
komplexnos ť obsahu a na informácie, ktoré majú by ť zverejnené v textových častiach správ, 
môžu byť pre emitentov takisto nákladné na financie a zdroje. 
2.1.2.  Zameranie na krátkodobé výsledky 
Potreba uverejnenia štvr ťročných finan čných informácií môže vyvola ť tlak na manažérov, 
aby každý štvr ťrok vykazovali svoje zisky. Štvr ťročné uverej ňovanie správ môže by ť taktiež 
vnímané ako negatívna motivácia pre invest orov, aby sa sústredi li na krátkodobé výkony 
podnikov namiesto dlhodobých poh ľadov.  
2.1.3.  Menšia vidite ľnosť malých a stredných emitentov 
Krátke termíny na uverejnenie polro čných správ (dva mesiace od konca obdobia 
uverejňovania finan čných správ) vytvárajú na konci druhého mesiaca problémy, čo narúša trh, 
preťažuje investorov a analytikov finan čnými informáciami a zosil ňuje u nich tendenciu 
obmedziť pozornos ť len na najvä čšie spoločnosti, ktoré sú lídrami na trhu, ako aj tendenciu 
venovať malú pozornos ť malým a stredným emitentom. Ta k je to hlavne v prípade vä čšiny 
európskych emitentov, u ktorých ú čtovný rok zodpovedá kalendárnemu roku a u ktorých tento 
                                                 
7 Oznámenie Komisie: „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu – Pre vysoko konkurencieschopné sociálne 
trhové hospodárstvo – 50 návrhov, ako lepšie spolo čne pracova ť, podnikať a obchodova ť“, KOM(2010) 
608 v kone čnom znení a oznámenie Komisie „Akt o jednotnom trhu - Dvanás ť hybných síl 
podnecovania rastu a posil ňovania dôvery - Spolo čne za nový rast“, KOM(2011) 206 v kone čnom 
znení.  
8 Bu ď štvrťročné finančné správy alebo predbežné vyhlásenia vedenia, ktoré sa vo všeobecnosti nazývajú 
štvrťročné finančné informácie. 
 
SK 3   SK termín preto pripadá na koniec augusta . Toto prispieva k nízkej vidite ľnosti malých a 
stredných emitentov vo vz ťahu k investorom a analytikom. 
Ďalším problémom, ktorý znižuje vidite ľnosť malých a stredných emitentov, je ten, že 
investori, ktorí chcú ma ť prístup k uverejneným informáciám, čelia ťažkostiam pre 
nedostato čné prepojenie rôznych národnýc h mechanizmov archivovania.  
2.1.4.  Zistené problémy vo vz ťahu k oznamovaniu významných  podielov na hlasovacích 
právach  
V smernici sa vyžaduje, aby emitenti oznamovali trhom každú skuto čnosť, keď získajú alebo 
stratia svoje podiel y, na ktoré sa vz ťahujú hlasovacie práva a ktoré sú obchodované na 
regulovaných trhoch (to znamená oznámi ť svoj podiel na hlas ovacích právach vždy, ke ď 
tento podiel dosiahne, prekro čí alebo klesne pod prahové h odnoty 5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 
25 %, 30 %, 50 % a 75 %). V sú časnom systéme boli zistené dva problémy: skryté 
vlastníctvo, ktoré je výsledkom nedostatkov v prav idlách oznamovania, a rozli čné pravidlá 
oznamovania v rámci jednotlivých členských štátov. 
2.1.5.  Možnosti skrytého vlastníctva  
Po zavedení smernice sa využ ívanie derivátov vysporiada ných v hotovosti na trhoch 
podstatne zvýšilo. Deriváty vysporiadané v hotovosti sa môžu použi ť na získanie alebo 
uplatňovanie vplyvu na spolo čnosti kótované na regulovanom trhu alebo na získanie skrytého 
podielu v spolo čnosti (existuje viacero oznáme ných prípadov takéhoto správania9). Takéto 
prípady však v sú časnosti pravidlá zverej ňovania informácií v smernici nezah ŕňajú. Tento 
nedostatok v smernici môže vies ť k možnému zneužívaniu trhu, neefektívnosti v 
mechanizmoch tvorby cien, k praktikám prázdneho hlasovania („empty voting“), ktoré majú za následok nízku dôveru investorov a nesúlad záujmov investorov s dlhodobými záujmami samotných podnikov. 
2.1.6.  Odlišné pravidlá oznamovania v jednotlivých členských štátoch, ktoré vedú k 
zvýšeným rizikám v oblasti záväz kov a regulácie a k vysokým nákladom 
zahraničných investorov na dodržanie súladu so smernicou 
Odlišné pravidlá oznamovania v jednotlivých členských štátoch, predovšetkým čo sa týka 
zoskupenia držby akcií s držbou finan čných nástrojov, zvyšujú nákl ady a investorom, ktorí 
majú zahrani čné aktivity, vytvárajú právnu neistotu. Nedostato čné zoskupenie držby akcií s 
držbou z finan čných nástrojov vedie takisto k nižšej  transparentnosti v niektorých členských 
štátoch. 
3. S
UBSIDIARITA  
EÚ je v tejto oblasti oprávnená kona ť v zmysle článkov 50 a 114 ZFEÚ. Všetky zistené 
problémy sa týkajú kapitálového trhu EÚ  vo svojej celistvosti a preto, ak majú by ť zmeny 
efektívne, musia sa uskuto čniť na úrovni EÚ.  
                                                 
9 Príklady: LVMH/Hermes, Porsch e/VW, Schaeffler/Continental. 
 
SK 4   SK Okrem toho zistené problémy týkajúce sa  malých a stredných emitentov vyplývajú z 
právnych predpisov EÚ a členských štátov a môžu sa rieši ť len pomocou zmien v právnych 
predpisoch EÚ. A napokon len nástroje  zavedené na úrovni EÚ môžu by ť zárukou, že všetky 
členské štáty budú uplat ňovať rovnaký regula čný rámec založený na rovnakých princípoch, a 
tak sa sú časná fragmentácia v oblasti oznamovania hlasovacích práv hlavných akcionárov 
skončí.  
4. CIELE  
Navrhované opatrenia by mali zjednoduši ť určité povinnosti tak, aby to umožnilo zvýši ť 
atraktivitu regulovaných trhov pre malých a stredných emitentov a mali by zlepši ť aj právnu 
jednoznačnosť a efektívnos ť existujúceho režimu transparentnosti, najmä čo sa týka 
zverejnenia vlastníctva podnikov.  
5. POLITICKÉ MOŽNOSTI : ANALÝZA DOPADOV A POROVNANIE  
Na realizáciu vyššie stanovených cie ľov Komisia navrhla, analyzovala a porovnala rôzne 
alternatívy politiky s cie ľom určiť, ktoré alternatívy by zisten é problémy uspokojivo vyriešili. 
Dôvody sa uvádzajú ďalej. 
5.1. Alternatívy politiky, ktoré by umožnili vä čšiu flexibilitu vo frekvencii a 
načasovaní uverej ňovania periodických finan čných informácií pre malých a 
stredných emitentov 
(1) Žiadne opatrenia  – táto alternatíva by neviedla k dosiahnutiu cie ľov. Táto alternatíva 
sa preto vylu čuje. 
(2) Zrušenie povinnosti malých a stredných emitentov zverej ňovať štvrťročné finančné 
informácie  – Touto alternatívou by sa znížili náklady malých a stredných emitentov, 
ale aj motivácia v oblasti regulácie, čo by mohlo podporova ť krátkozraké spôsoby 
zmýšľania. Zavedenie odlišných režimov pre spolo čnosti kótované na regulovaných 
trhoch pod ľa ich veľkosti by mohlo by ť pre investorov mätúce a mohlo by vies ť aj k 
nižšej vidite ľnosti malých a stredných emitentov. Táto alternatíva sa preto vylu čuje. 
(3) Zrušenie povinnosti malých a stredných emitentov zverej ňovať štvrťročné finančné 
informácie v po čiatočnom období troch rokov od za čiatku obchodovania  – táto 
alternatíva by síce znížila okamžité tlaky, ktorým malí a strední emitenti čelia, ich 
náklady by však len oddialila. Zavedenie odlišných režimov pre spolo čnosti 
kótované na regulovaných trhoch pod ľa ich veľkosti a roku založen ia by mohlo by ť 
pre investorov mätúce. Táto alternatíva sa preto vylu čuje. 
(4) Zrušenie povinnosti všetkých spolo čností kótovaných na regulovanom trhu 
zverejňovať štvrťročné finančné informácie – Táto alternatíva by znížila náklady 
podnikov na súlad so smernicou. Odhadované  priemerné zníženie nákladov, s 
výnimkou nákladov na prípravu štvr ťročných informácií, sa pohybuje od 2 000 EUR 
do 60 000 EUR na rok a emitenta pre ma lých a stredných emitentov a od 35 000 
EUR do 250 000 EUR na rok a emitenta pre ve ľkých emitentov. V prípade malých a 
stredných emitentov sa zníženie nákladov na zamestnanca podie ľajúceho sa na 
príprave týchto informácií nedalo v pe ňažnom vyjadrení odhadnú ť, toto zníženie 
 
SK 5   SK nákladov sa u jednotlivých malých a stredných emitentov zna čne líši, od 8 
človekodní za rok do 30 človekodní za rok. V prípade ve ľkých emitentov sa 
maximálne celkové zníženie nákladov (vrátane nákladov na zamestnancov, 
podieľajúcich sa na príprave finan čných správ) dá odhadnú ť na maximálne 2 milióny 
EUR za rok a emitenta. Toto by malo umožni ť malým a stredným emitentom 
presmerova ť ich zdroje na uverejnenie takého typu informácií, ktorý najlepšie 
vyhovuje potrebám investorov. Pomocou tejt o alternatívy by sa  znížili krátkodobé 
tlaky na emitentov a motivovali by sa investori, aby prijali dlhodobé vízie. Nemalo by to ma ť negatívne dopady na ochranu inve storov. Ochrana investorov je už 
dostatočne zabezpe čená povinným zverej ňovaním polro čných a ro čných výsledkov, 
ako aj zverej ňovaním, ktoré sa vyžadujú v smerni ci o zneužívaní trhu a smernici 
prospekt
10. Investori preto musia by ť náležite informovaní o dôležitých udalostiach a 
faktoch, ktoré by mohli potenciálne ovplyvni ť cenu zásadných objemov akcií, 
nezávisle od štvr ťročných informácií, ako to pre dpokladá smernica. Legislatívne 
upraviť zverejňovanie predbežných manažérskych vyhlásení sa nezdá nevyhnutné. V 
záujme efektívnosti by táto alternatíva mala aj zabráni ť členským štátom, aby 
uverejňovanie štvr ťročných informácií zaviedli v ná rodnej legislatíve. Podniky budú 
mať právo uverejni ť štvrťročné informácie, ak si to budú žela ť. 
(5) Predĺženie termínov uverej ňovania polro čných informácií na 3 mesiace od 
ukončenia príslušného obdobia zverej ňovania správ pre všetky spolo čnosti kótované 
na regulovanom trhu – malí a strední emitenti by mohli ur čitú časť nákladov ušetri ť, 
avšak najvýznamnejšie prínosy by boli nepe ňažné. Emitenti by mali k dispozícii viac 
času na vypracovanie pracovných verzií správ, čo by zlepšilo kvalitu ich výstupov. 
Táto alternatíva by mala aj pozitívny vplyv na vidite ľnosť malých a stredných 
emitentov, pretože by boli schopní lepšie na časovať uverejnenie finan čných správ, 
aby nepripadli na rovnaký termín ako správy ve ľkých spolo čností kótovaných na 
regulovanom trhu. To by znamenalo, že analytic i a investori by mali k dispozícii viac 
času na to, aby si mohli prezrie ť polročné výsledky malých a stredných emitentov . 
(6) Predĺženie termínov na uverejnenie polro čných informácií na  3 mesiace od 
ukončenia príslušného obdobia zverej ňovania správ pre malých a stredných 
emitentov  – táto alternatíva by mala pozitívny vplyv na vidite ľnosť malých a 
stredných emitentov. Zavedenie odlišných režimov pre spolo čnosti kótované na 
regulovaných trhoch pod ľa ich ve ľkosti a roku založenia by mohlo by ť pre 
investorov mätúce. Táto alternatíva sa preto vylu čuje. 
5.2. Alternatívy politiky na zjednodušenie textových častí finan čných správ malých a 
stredných emitentov 
(1) Žiadne opatrenia  – táto alternatíva by neviedla k dosiahnutiu cie ľov. Táto alternatíva 
sa preto vylu čuje. 
(2) Harmonizácia maxima textového obsahu finan čných správ malých a stredných 
emitentov na úrovni EÚ – štandardizácia obsahu finan čných správ môže vies ť k 
zvýšeným nákladom na zabezpe čenie súladu so smernicou pre malých a stredných 
emitentov z tých členských štátov, kde sú v sú časnosti požiadavky nízke. Touto 
                                                 
10 Smernica 2003/6/ES a smernica 2003/71/ES. 
 
SK 6   SK alternatívou by sa vš ak zlepšila porovnate ľnosť finančných informácií v rámci EÚ. 
Ak však boli prahové hodnoty obsahu na úrovni  EÚ nastavené príliš nízko v nádeji, 
že sa tak ušetria náklady, mohlo by to naopak ma ť na investorov negatívne dopady. 
Táto alternatíva sa preto vylu čuje. 
(3) Požiadavka na ESMA11 (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), aby pripravil 
nezáväzné usmernenia (šablóny) pre všetky spolo čnosti kótované na regulovanom 
trhu – táto alternatíva by oprávnila ESMA zamera ť sa na šablónu a dosiahnu ť tak 
úsporu nákladov. Zlepšila  by sa aj porovnate ľnosť finančných informácií pre 
investorov a cezhrani čná viditeľnosť malých a stredných emitentov by sa mohla 
zvýšiť. Pre ESMA by to znamenalo ur čité jednorazové náklady.   
(4) Požiadavka na členské štáty, aby pripravili ne záväzné šablóny alebo usmernenia 
týkajúce sa textových častí finan čných správ – táto alternatíva by mala členským 
štátom umožni ť prispôsobi ť obsah finan čných správ ich vnútornému trhu. Nezlepšila 
by však cezhrani čnú porovnate ľnosť finančných informácií. Táto alternatíva sa preto 
vylučuje. 
5.3. Alternatívy politiky na odstránenie medzier v požiadavkách na oznamovanie 
týkajúce sa hlavných podi elov na hlasovacích právach 
(1) Žiadne opatrenia  – táto alternatíva by neviedla k dosiahnutiu cie ľov. Táto alternatíva 
sa preto vylu čuje. 
(2) Rozšírený režim: režim zverej ňovania informácií rozšírený na všetky nástroje s 
podobným ekonomickým efektom na držbu akcií a na oprávnenia na kúpu akcií – táto 
alternatíva by sa týkala derivátov vys poriadaných v hotovosti, ako aj všetkých 
podobných finan čných nástrojov, ktoré sa môžu objavi ť v budúcnosti. Túto 
alternatívu podporovala pri konzultáciách vä čšina respondentov ako riešenie vyššie 
popísaných problémov. Riešenie by malo výrazný pozitívny vplyv na ochranu 
investorov a ich dôveru. Nový režim zverej ňovania, ktorý by pokrýval všetky druhy 
finančných nástrojov ekvivalentných k vl astníctvu akcií, by mohol držite ľom 
derivátov vysporiadaný ch v hotovosti zvýši ť organizačné náklady a náklady na súlad 
so smernicou (maximálne odhadované jednorazové náklady sa pre držite ľa derivátov 
vysporiadaných v hotovosti budú pohybova ť od 100 000 EUR do 600 000 EUR, ale 
budú sa týka ť len investorov, ktorí sú držite ľmi významného množstva týchto 
nástrojov). Priebežn é náklady sa odhadnú ť nedajú, pretože v praxi by sa menili v 
závislosti od po čtu uverejnených finan čných správ držite ľa. Podľa skúseností z 
Veľkej Británie, kde bol takýto režim zaved ený už v roku 2009, sa dá predpoklada ť, 
že nárast nákladov na oznámenia bude limitovaný.  
(3) Obmedzujúci prístup: zverejnenie sa nevyžaduje, ak sú splnené kritériá „bezpe čného 
prístavu “– táto alternatíva by vyžadovala, aby všetky nástroje poskytovali prístup k 
zásadným hlasovacím právam, ktoré majú by ť zverejnené, pokia ľ nie sú splnené isté 
stanovené kritériá. Takáto možnos ť by však investorom umožnila obchádza ť účel 
požiadavky na zverej ňovanie. Táto alternatíva sa preto vylu čuje. 
                                                 
11 Európsky orgán pre cenné papiere a trhy 
 
SK 7   SK 5.4. Alternatívy politiky na odstránenie rozd ielov v požiadavkách na oznamovanie 
týkajúce sa významných podielov 
(1) Žiadne opatrenia  – táto alternatíva by neviedla k dosiahnutiu cie ľov. Táto alternatíva 
sa preto vylu čuje. 
(2) Harmonizácia režimu zverej ňovania týkajúceho sa výz namných podielov na 
hlasovacích právach, ktorá by vyžadoval a zoskupenie držby akcií s tými finan čnými 
nástrojmi, ktoré umož ňujú prístup k akciám (vrátane derivátov vysporiadaných v 
hotovosti) – táto alternatíva by zharmonizovala metódy výpo čtu prahových hodnôt 
(nie však prahové hodnoty samotné), čím by sa zaviedol jednotný prístup, ktorý by 
znížil právnu neistotu, zvýšil transparentnos ť, zjednodušil cezhrani čné investovanie a 
zvýšil atraktívnos ť kapitálových trhov EÚ. Odhadova né zníženie priebežných 
nákladov zahrani čných investorov činí 77 000 EUR na podnikate ľa a rok. Touto 
alternatívou by sa však vytvorili ur čité dodato čné náklady na dodato čné 
zverejňovanie finan čných správ v tých členských štátoch, kde sa v sú časnosti 
zoskupenie nevyžaduje . 
(3) Harmonizácia režimu zverej ňovania týkajúceho sa výz namných podielov na 
hlasovacích právach, ktorá by vyžadovala 3 oddelené režimy zverej ňovania 
finančných správ: jeden pre držbu akcií, druhý pre finan čné nástroje, ktoré umož ňujú 
prístup k akciám a tretí pre de riváty vysporiadané v hotovosti – pomocou tejto 
alternatívy by sa zaviedol je dnotný režim, ale mohla by ma ť negatívny dopad na 
ochranu investorov a ich dôveru. Tá to alternatíva sa preto vylu čuje. 
(4) Harmonizácia režimu zverej ňovania týkajúceho sa výz namných podielov na 
hlasovacích právach pomocou harmonizácie prahových hodnôt pre zverej ňovanie 
finančných správ  – väčšina respondentov nepovažovala  prahové hodnoty hlasovacích 
práv za hlavný problém. Okrem toho harmonizácia prahových hodnôt  oznamovania 
sa zdá by ť problematická, pretože podiel držite ľov akcií na celkovom po čte 
obyvateľstva sa v jednotlivých členských štátoch líši. Táto alternatíva sa preto 
vylučuje. 
6. NÁSTROJE , KTORÉ BY SA MALI POUŽÍVA Ť, A RÔZNE ASPEKTY PREBRATIA SMERNICE 
A SÚLADU  
Len pomocou záväzného právneho nástroja by bolo možné zabezpe čiť, aby všetky členské 
štáty prijali rovnaký regula čný rámec založený na rovnakých pr incípoch. Smernica by mala v 
niektorých oblastiach umožni ť maximálnu harmonizáciu, mala by však predsa len ponecha ť 
členským štátom ur čitú flexibilitu, aby v iných oblastiach mohli bra ť do úvahy svoju 
špecifickú situáciu.  
Na zabezpe čenie lepšej implementácie smernice v zmysle oznámenia Komisie „Posil ňovanie 
sankčných režimov v odvetví finan čných služieb“12 by mal by ť vylepšený systém sankcií.  
                                                 
12 Oznámenie z 9. decembra 2010: KOM(2010 ) 716 v kone čnom znení. 
 
SK 8   SK 7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Komisia bude implementáciu smernice členskými štátmi monitorova ť. Tam, kde to bude 
potrebné, Komisia ponúkne členským štátom pomoc. Hodnotenie dopadov zavedenia 
legislatívnych opatrení by trvalo šes ť rokov od nadobudnutia ú činnosti týchto legislatívnych 
opatrení. Komisia bude uplat ňovanie zmenenej a doplnenej smernice monitorova ť 
prostredníctvom orgánu ESMA (Európskeho orgá nu pre cenné papiere a trhy) a intenzívneho 
dialógu s hlavnými akcionármi.