ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

EHSV oceňuje široký rozsah dialógu, ktorý Komisia navrhuje a ktorý zahŕňa hlavné otázky súčasnej i budúcej situácie v oblasti platieb v EÚ. Aby však bolo možné utvoriť si o situácii celkový obraz, je nutné venovať väčšiu pozornosť hotovostným platbám. Na niektorých trhoch sú hotovostné platby, hoci v čoraz menšom rozsahu, aj naďalej hlavným spôsobom platenia. Čoraz viac údajov zozbieraných na národnej úrovni poukazuje na to, že hotovostné platby sú v zásade menej účinné a ak by spotrebitelia začali viac využívať elektronické platby, mohli by sa ušetriť značné zdroje. Niektoré členské štáty dosiahli skutočný pokrok smerom k bezhotovostnej spoločnosti. EHSV sa aj napriek tomu domnieva, že široká verejnosť stále nepozná skutočné náklady súvisiace s hotovosťou. Hotovosť sa okrem toho považuje za prostriedok, ktorý uľahčuje tieňovú ekonomiku. Z tohto dôvodu by všetky zainteresované strany mali podporovať tie platobné spôsoby, ktoré pomáhajú pri odstraňovaní tieňovej ekonomiky a ktoré sú lacnejšie a bezpečnejšie. V tejto súvislosti by sa malo zvážiť množstvo výhod pre všetky zainteresované strany, ako aj potreba stanoviť primeranú výšku nákladov malých a stredných podnikov, ktoré ponúkajú tieto platobné spôsoby svojim zákazníkom. V členských štátoch by sa preto mali zaviesť dodatočné iniciatívy, ktoré bude Komisia jasne podporovať.
2.4

Podľa predkladaného návrhu (6) európske partnerstvá v oblasti inovácií, ktoré sú navrhnuté v rámci hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020, Únia inovácií (7), počítajú so strategickým prístupom a rámcom, ktorého cieľom je preskúmať nedostatky európskeho výskumného a inovačného systému a jeho metódy v záujme toho, aby sa urýchlili inovácie a výraznou mierou prispelo k vyriešeniu sociálnych výzev. EIP by mohli byť prostriedkom, ktorý umožní sústrediť odborné poznatky a prostriedky týkajúce sa základných politických priorít tak, že zmobilizuje a spojí všetky príslušné strany z rôznych politických oblastí a sektorov bez ohľadu na hranice, aby mali občania rýchlejšie úžitok z pokroku a inovácií (ako na to vyzýva stanovisko EHSV na tému partnerstva v oblasti výskumu a inovácií (8) – INT/599 a stanovisko na tému akčného plánu ekologických inovácií (9) – NAT/546). Treba poukázať na to, že okrem odporúčaných 40 miliónov EUR v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum a rozvoj, EIP v oblasti vodného hospodárstva nepočíta so žiadnou formou financovania, ktorá by dopĺňala súčasné zdroje, a že cieľ programu sa obmedzuje na snahu o súčinnosť a koordináciu existujúcich nástrojov.
3.5

Okrem toho, že zo záťažových testov vyplynuli odporúčania na mnohé špecifické technické zlepšenia jadrových elektrární, ukázalo sa aj to, že medzinárodné normy a postupy sa nie vždy uplatňujú. Tiež je potrebné poučiť sa z havárie vo Fukušime, najmä pokiaľ ide o riziká spojené so zemetraseniami a záplavami, prítomnosť a používanie seizmických prístrojov priamo na mieste, zavedenie systémov filtračnej ventilácie kontajnmentu a zavedenie náležitého vybavenia v prípade núdzového stavu v dôsledku ťažkej havárie, pričom by sa malo zriadiť záložné centrum riadenia bezpečnosti mimo elektrárne.
3.11.1

EHSV odporúča, aby sa v nariadení nezavádzali konkrétne kategórie ochorení alebo typy liekov. Nariadenie by sa malo zameriavať na zaistenie bezpečnosti zúčastnených strán a spoľahlivosť získaných údajov. Ak by mali mať konkrétne ochorenia v nariadení svoju vlastnú klasifikáciu, existujú obavy, že by sa zaviedlo príliš mnoho nových klasifikácií, čo by u zadávateľov a príslušných vnútroštátnych orgánov spôsobilo zmätok. Existuje závažné riziko, že rozsiahly systém klasifikácie by bol v rozpore s cieľom nariadenia, ktorým je zjednodušenie a harmonizácia.
4.2.6

Trhy, na ktorých vládne hospodárska súťaž, majú najlepšie predpoklady, aby priniesli prospech spoločnostiam, ktoré sú orientované na dlhodobý úspech. Silná politika hospodárskej súťaže je kľúčovým prvkom jednotnej a integrovanej politiky na posilnenie konkurencieschopnosti európskych odvetví. Jednou z výziev celosvetovej hospodárskej súťaže je to, že je potrebné súťažiť s krajinami, v ktorých je legislatívny rámec oveľa voľnejší a náklady, pracovné podmienky a právne predpisy v oblasti sociálneho zabezpečenia sú rozdielne. V stanovisku CESE 1176/2011 (4) EHSV uviedol, že niektoré formy štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo sú opodstatnené a že napr. ekologické technológie by mali byť začlenené do tejto rámcovej úpravy. EHSV považuje súčasnú iniciatívu v oblasti štátnej pomoci za dôležitý krok smerom k novej dynamike v priemyselnej politike, a to v súlade so stratégiou Európa 2020. Pokiaľ ide o znižovanie emisií skleníkových plynov, ktoré je jedným z piatich hlavných cieľov tejto stratégie, EHSV podporuje usmernenia, ktoré Komisia prijala v súvislosti so štátnou pomocou energeticky náročným priemyselným odvetviam ako napríklad výroba ocele, hliníka, chemických produktov či papiera (5). Táto štátna pomoc má zabrániť presunu emisií CO2 a kompenzovať od roku 2013 zvýšenie ceny elektrickej energie spôsobené zmenou pravidiel európskeho systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (ETS) a podporiť investície do vysoko účinných elektrární.
1.2

EHSV pripomína, že na svojom zasadnutí vo februári 2011 Európska rada potvrdila cieľ EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2050 o 80 až 95 % v porovnaní s rokom 1990 (1). Podľa medzivládnej skupiny odborníkov pre zmenu klímy (IPCC) musia rozvinuté krajiny spoločne dosiahnuť ciele zníženia emisií, a zohľadniť pritom potrebné úsilie rozvojových krajín. To by malo umožniť celosvetovo znížiť emisie o 50 % do 2050 podľa cieľa stanoveného na obdobie po vypršaní platnosti Kjótskeho protokolu v celosvetovom právnom rámci, ktorý by mal byť prijatý do roku 2015 a realizovaný od roku 2020.
6.4.2

Vyňatie plavidiel, ktoré môžu poskytnúť plne zdokumentované úlovky z uplatňovania režimu pre rybolovné úsilie, je vcelku logické, keďže ich podiel na úhyne tresky je plne zaznamenaný a v rámci schválených kvót. Nie je preto dôvod, aby boli naďalej zahrnuté do tohto režimu. EHSV však nerozumie odôvodneniu zákazu prenosu kvót na tieto plavidlá a z týchto plavidiel. Najdôležitejšie pritom je, že ako možno preukázať, od zavedenia plne zdokumentovaného rybolovu došlo v Severnom mori v rámci testovania k výraznému zníženiu odhadzovania tresky. EHSV sa domnieva, že v najhoršom prípade by toto nedostatočne premyslené opatrenie zabránilo plavidlám spájať testovacie kvóty na úlovky a bolo by teda úplne kontraproduktívne. Domnieva sa, že na objasnenie tejto pozície sú potrebné ďalšie informácie od členských štátov a diskusia, ale vo všeobecnosti je riadenie kvót v právomoci členských štátov a malo by to tak ostať.
Termíny a frekvencie kontrol. Pri osobných automobiloch (kat. M1) (Vozidlá kategórie M sú vozidlá, ktoré majú najmenej 4 kolesá a sú určené na prepravu osôb. Rozdeľujú sa do 3 tried podľa počtu sedadiel a podľa najvyššej prípustnej hmotnosti: M1 9 miest, M2 >9 miest a <5 t, M3 > 9 miest a >5 t. Vozidlá kategórie N sú vozidlá, ktoré majú najmenej 4 kolesá a sú určené na prepravu nákladu. Aj tie sa rozdeľujú na tri triedy podľa hmotnosti: N1 <3,5 t, N2 <12 t, N3 >12 t. Do kategórie O patria prípojné vozidlá a do kategórie T kolesové traktory) bude prvá pravidelná kontrola po štyroch rokoch od prvého prihlásenia do evidencie, druhá po ďalších dvoch rokoch a následne každý rok. Osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá (N1), ktoré budú mať k dátumu prvej kontroly najazdených viac ako 160 000 km sa majú kontrolovať každoročne (4-1-1 namiesto 4-2-1), a to by platilo aj pri motocykloch. Možnosť členských štátov uplatňovať kratšie lehoty kontrol zostáva zachovaná pre členské štáty, ktoré s tým už počítajú. A nakoniec sa na členské štáty ponecháva rozhodnutie o frekvencii kontrol historických vozidiel (vrátane motocyklov), ktoré však nespadajú pod novú právnu úpravu.

Pri vozidlách M2, M3, N2, N3, O3, O4 a T5 by sa však prvá kontrola mala uskutočniť rok po prvom prihlásení do evidencie. To isté platí pri vozidlách M1 zaevidovaných ako taxíky a sanitky.
5.4

EHSV sa domnieva, že je potrebné zaručiť, aby uskutočňovanie metódy EIP prebiehalo bez spôsobovania ďalších ťažkostí a komplikácií subjektom, ktoré by mali byť potenciálne zapojené do operačných skupín. EHSV predovšetkým zdôrazňuje, že uskutočňovanie iniciatívy EIP by mohlo mať za následok administratívne náklady pre riadiace orgány a platobné agentúry zapojené do činnosti v rámci výberu, platby, monitorovania a kontroly súvisiacej s uplatňovaním metódy EIP. Podľa EHSV v tomto prípade hrozí, že sa oslabí prínos iniciatívy EIP, a to aj z hľadiska pomeru medzi nákladmi a prínosom.
1.3

Komisia vo svojom aktuálnom oznámení navrhuje pretaviť opatrenia EÚ v oblasti výskumu a vývoja do stratégie založenej na troch pilieroch, v rámci ktorých by sa neopierala iba o výskum a vývoj, ale aj o pilotné linky na rozvoj prototypov a pokrokové výrobné systémy pretvárajúce technológie na výrobky. EHSV v tejto súvislosti predkladá dve odporúčania. Prvým je, že zameranie dvoch nových pilierov stratégie by nemalo ubrať z rozsahu výskumu a vývoja v EÚ, ani ho zmenšiť, pretože výskum, a najmä základný výskum, je tým potrebným semienkom, z ktorého vzklíčia budúce KET. Po druhé tento systém, ktorý sa podľa všetkého spolieha na pretlačenie nových technológií na trh, by mal doplniť trhový dopyt zo strany etablovaných výrobcov. EHSV by teda uvítal väčší dôraz na budovanie kapacít výrobných spoločností v EÚ.
1.1

EHSV sa domnieva, že napriek mimoriadne nestabilnej a zatiaľ nerozhodnej situácii, ktorá prevláda v oblasti Stredozemia, boli vytvorené podmienky (1) na to, aby sa mohol začať dialóg na viacerých úrovniach medzi Komisiou, členskými štátmi, štátmi, ktoré sa zúčastňujú na európsko-stredozemskej spolupráci, miestnymi a regionálnymi samosprávami a občianskou spoločnosťou s cieľom vytvoriť makroregionálnu stratégiu v oblasti Stredozemia, ktorá by bola rozdelená na dve časti a zodpovedala by potrebám regiónu, pričom by posilňovala jeho konkurencieschopnosť.
4.4.3

V článku 27 ods. 1 písm. c) sa hovorí o situáciách, v ktorých „opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme“. Centrálne banky sú vzhľadom na svoje odborné znalosti a skúsenosti v oblasti posudzovania finančnej stability, kontinuity základných finančných služieb, ochrany verejných prostriedkov a ochrany vkladateľov najkompetentnejšie na posúdenie, či ide o verejný záujem. Je správne zaradiť ich medzi orgány, ktoré majú posudzovať splnenie podmienok na začatie riešenia krízovej situácie, malo by sa to však umožniť v skoršej fáze, najmä ak sa vykonávajú posúdenia viacerých inštitúcií na národnej alebo cezhraničnej úrovni. V budúcej bankovej únii by možno ECB ako centrálna banka a jednotný orgán dohľadu mala lepšie postavenie a nástroje na to, aby v úzkej spolupráci s Európskym výborom pre systémové riziká mohla vo verejnom záujme vykonávať podobné posúdenia. Z tohto hľadiska by bolo veľmi užitočné prípadné vytvorenie jednotného mechanizmu na riešenie krízových situácií.
1.10

Zmluvy o partnerstve týkajúce sa stratégie Európa 2020 by sa nemali zameriavať na špecifické odporúčania pre jednotlivé krajiny. Mali by byť založené na rôznych prvkoch, ako sú národné programy reforiem, ktoré sú navrhnuté v súlade so špecifickými podmienkami v jednotlivých členských štátov, pričom špecifické odporúčania nie sú nevyhnutne prispôsobené konkrétnej situácii v danom členskom štáte. Zmluvy o partnerstve by sa mali tiež zamerať na národné stratégie pre znižovanie chudoby, rovnosť mužov a žien, národné stratégie pre zdravotne postihnutých ako aj trvalo udržateľný rozvoj.
3.6

EHSV sa domnieva, že dobrovoľné štandardy, ktoré si želajú organizácie správy, by boli nedostatočné na to, aby zabezpečili otvorené, jasné a jednotné pravidlá správy, ktoré si želajú autori a oprávnené osoby. Právne nezáväzné pravidlá by v praxi viedli k tomu, že by sa zachovala nadmerná rozmanitosť a prítomnosť regionálnych pravidiel, ktoré prevládajú na európskom trhu šírenia online kultúrneho obsahu a ktoré ho rozdeľujú.
c)

Aké prípadné zmeny a doplnenia by sa mali vykonať v súčasnom regulačnom rámci EÚ, aby sa riadne riešili riziká a vyššie uvedené problémy? Odpoveď b) a c): desatoro, ktoré navrhol Paul Tucker, viceguvernér Bank of England a člen FSB (Bruselská konferencia, 27.4.2012): — Investičné nástroje alebo fondy tieňového bankovníctva, ktoré sú financované alebo riadené bankami, by sa mali konsolidovať v bankových súvahách. — Miera čerpania prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v úverovej linke (drawdown rate), ktorú stanovuje ukazovateľ pre pomer pokrytia likvidity (liquidity coverage ratio) obsiahnutý v pravidlách Bazilej III, by mala byť vyššia pre úverové rámce finančných subjektov než pre nefinančné subjekty. Znamená to, že banky by mali mať viac likvidných aktív, aby zvládali takéto expozície. — Orgány bankového dohľadu musia obmedziť rozsah možného sebafinancovania z krátkodobého hľadiska z peňažných fondov USA a iných nestabilných alebo nestálych zdrojov, vrátane peňažných fondov s konštantnou čistou hodnotou aktív (CNAV) so sídlom mimo USA. — Ak sú financované prostredníctvom krátkodobého dlhu, mala by sa na ne vzťahovať regulácia bankového typu a kontrola odolnosti finančných súvah. — Len banky by mali mať možnosť využívať peniaze klientov a nezaťažené aktíva na financovanie zásadnej časti vlastných aktivít, a na to musí existovať jasný základný vzťah. Právna forma by mala byť prispôsobená ekonomickému obsahu. — Pokiaľ ide o nebankové subjekty, peniaze klientov a nezaťažené aktíva by sa mali oddeliť a nemali by sa používať na financovanie vlastných aktivít v zásadnej miere. Nebankovým subjektom by však malo byť umožnené poskytovať týmto klientom pôžičky na základe zabezpečenia, aby mohli financovať svoju držbu cenných papierov (požičiavanie s dozabezpečením). — Transparentnosť trhov by mala byť väčšia, najlepšie asi prostredníctvom registra operácií s otvoreným prístupom k súhrnným údajom, aby tak všetci mohli vidieť, čo sa deje na finančných trhoch, ktoré sú veľmi dôležité, ale neprehľadné. (Bolo by to užitočné dokonca pre samotných účastníkov trhu.) — Finančné inštitúcie a fondy by nemali mať možnosť požičiavať za protihodnotu v podobe cenných papierov, ktoré nie sú oprávnené vlastniť alebo na ich držbu nie sú úplne spôsobilé. — Mal by sa regulovať spôsob, akým nebankové subjekty používajú hotovostné záruky. — Úrady by mali mať možnosť zasiahnuť a stanoviť úroveň zrážok alebo minimálnu úroveň marží pre trhy so zaručeným financovaním (alebo segmenty týchto trhov). (Malo by sa to uskutočniť na medzinárodnej úrovni a mohlo by to byť spojené so zrážkami centrálnych bánk.)
2.7

Podľa záverov uvedených v Zelenej knihe o budúcnosti DPH predstavovali výpadky vo výbere DPH v roku 2006 v priemere 12 % teoretických príjmov z DPH a v niektorých členských štátoch boli uvedené odhadované straty vyššie ako 20 %. Časť týchto výpadkov je možné pripísať podvodom, ktoré využívajú nedostatky v súčasnom systéme, a to predovšetkým možnosť cezhraničného nákupu tovaru a služieb oslobodeného od platenia DPH. Účinný mechanizmus, ktorý by umožnil eliminovať daňové podvody by predstavoval nástroj na boj proti obrovským hospodárskym škodám, ktoré tieto aktivity spôsobujú a pomohol by dosiahnuť konsolidáciu verejných financií.
4.11

Komisia by mala v spolupráci so zástupcami spotrebiteľských združení a podnikov vypracovať „kódex osvedčených postupov“ týkajúci sa poskytovania informácií o žiadostiach o užitočnom zdieľanom využívaní a jeho výsledkoch na úrovni EÚ. Uľahčilo by to šírenie transparentných postupov a optimálneho riadenia existujúcich zdrojov v „analýze stavu využívania spektra“.
1.2

EHSV sa ďalej nazdáva, že akákoľvek zmena, ktorá sa v tomto type rybolovu urobí, musí zohľadniť tak environmentálnu, ako aj sociálno-ekonomickú udržateľnosť, pretože od nich závisí mnoho pracovných miest, a to nielen na mori, ale aj na súši, a v neposlednom rade musí vziať do úvahy aj životaschopnosť pobrežných komunít. Všetky zainteresované strany by mali byť zapojené do konzultácií a rokovaní pri rozvoji vhodných kontrolných systémov rybolovnej činnosti a pri ich implementácii a následnom presadzovaní na základe spolupráce.
1.3

EHSV by však chcel odporúčanie týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám využiť na to, aby upozornil na nevyhnutnosť reformovať koncepciu hospodárskej politiky, najmä s ohľadom na nové vydanie usmernení očakávané v roku 2014. Výbor považuje prevažujúcu kombináciu makroekonomických politických opatrení za nevyváženú, keďže sa pri nej prehliada význam dopytu a spravodlivého rozdeľovania. Niektoré reformné opatrenia vykazujú znaky stabilizácie finančných trhov, čo by pri doterajšom smerovaní hospodárskej politiky malo umožniť väčšie zameranie na politiku rastu a tvorbu pracovných miest. Funkčnosť bankového sektora a finančných trhov však ešte nebola v plnej miere obnovená. Politika úsporných opatrení zároveň neumožňuje hodnoverný expanzívny program na znižovanie štátnych dlhov a nezamestnanosti. Práve naopak: kríza sa vyostrila – namiesto toho, aby sa eurozóna vymanila z krízy, úsporné opatrenia ju dostali do dvojitej recesie s ďalekosiahlymi, nielen hospodárskymi, ale najmä sociálnymi dôsledkami. Ignorovať tieto sociálne dôsledky znamená z dlhodobého hľadiska ešte väčšie ohrozenie rastu európskeho hospodárstva.
2.2

Vznik vnútorného trhu s elektrickou energiou a plynom sa datuje do roku 1996 na základe myšlienky, že všetci európski spotrebitelia by si mali mať možnosť vybrať dodávateľa (bez ohľadu na jeho štátnu príslušnosť) prostredníctvom infraštruktúr nezávislých od výrobcov, a že efektívnosť tohto jednotného trhu by mala priaznivý vplyv na ceny energie a poskytla by dynamické a vhodné signály pre potrebné investície.
3.3

Efektívnosť postupu prijímania platných rozhodnutí o vplyve projektu na životné prostredie do veľkej miery závisí od kvality informácií použitých v dokumentácií o EIA a tiež od kvality tohto posudzovania. Táto kvalita by sa mala objektivizovať a požadovať na základe zásady primeranosti, teda podľa kvality a rozsahu dostupných informácií v štádiu vydávania územného rozhodnutia. Okrem kvality a nezávislosti informácií by sa mala vyžadovať a neustále zvyšovať kompetentnosť aktérov konania, najmä v prípade orgánov vydávajúcich povolenia. EHSV zdôrazňuje, že by bolo vhodné stanoviť podmienky, za ktorých občania môžu požiadať o ďalšie odborné stanovisko.
1.5

Osobitnú pozornosť je nutné venovať dramatickej a znepokojujúcej situácii žien vo všetkých krajinách tejto oblasti, ktorým sú odopierané tie najzákladnejšie práva. Práva žien a ich ochrana by mali zohrávať dôležitú úlohu vo všetkých otázkach súvisiacich so vzťahmi medzi EÚ a Tichomorím. Vysoká miera rodovo motivovaného násilia a nízka miera zapojenia žien do procesu rozhodovania a ich nízky počet na vysokých pozíciách znepokojuje EHSV a jeho partnerov. Táto problematika by mala zohrávať významnejšiu úlohu v dokumentoch a budúcej činnosti Komisie.
5.3

Požiadavka prvej registrácie koncových používateľov by mohla spôsobiť krátkodobé narušenie zákonného obchodu. Takéto narušenie možno minimalizovať aktívnou komunikáciou prevádzkovateľov alebo distribútorov počas 18-mesačného prechodného obdobia, ktorá bude založená najmä na jednoznačných a vhodne vypracovaných pokynoch vydaných zodpovednými orgánmi v členských štátoch. Vynikajúci vzor takejto komunikácie predstavujú existujúce „Usmernenia pre prevádzkovateľov“. Účel a výhody registrácie by sa mali objasňovať v čase registrácie, aby si koncoví používatelia aj prevádzkovatelia uvedomili možnosti a riziká čiastočného nelegálneho využívania a mohli lepšie prispieť k jeho obmedzovaniu. Oprávnené orgány by mali mať rovnaké právo vstupu do podnikateľských priestorov koncových používateľov aj prevádzkovateľov.
2.3

Žiadosť Európskeho parlamentu adresovaná EHSV sa konkrétne týka otázky a) aký vplyv a prínos by táto značka mala v rôznych oblastiach politiky, b) aký typ podnikov by mal o ňu záujem na základe dobrovoľnosti, c) aké sú možnosti vytvorenia progresívnej značky, d) aké kritéria by museli byť splnené na získanie značky a e) čo by bolo potrebné urobiť na zvýšenie informovanosti o tejto značke.
5.3

Pokiaľ ide o rozvoj používania CC, v bode 3.1 sa dvakrát uvádza anglický výraz „cloud-friendly“ (priaznivé pre cloud computing) ako cieľ, ktorý treba dosiahnuť. Členka Komisie zodpovedná za digitálnu agendu však vo svojich početných vystúpeniach na podporu CC presadzovala cieľ urobiť Európu aktívnou v tejto oblasti („cloud-active“). Podpredsedníčka Európskej komisie Neelie KROES v Davose (27. januára 2011) uviedla: „I want to make Europe not just cloud-friendly but cloud-active“ (Nechcem sa uspokojiť s tým, že Európa bude cloud computingu len priaznivo naklonená, chcela by som, aby bola v tejto oblasti aktívna.) a oficiálne 27. septembra 2012 vo svojom blogu v článku Making Europe cloud active ohlásila vydanie oznámenia. V týchto príspevkoch sa teda presadzuje ambicióznejšia miera rozvoja, ktorá presahuje úroveň „cloud-friendly“. Výbor teda udivuje diametrálny rozdiel medzi cieľmi, ktoré oprávnene hájila podpredsedníčka Komisie, a realitou opatrení, ktoré sú navrhnuté v oznámení. Okrem toho pripomína, že vo svojom predchádzajúcom stanovisku (5) vyzval Komisiu, aby stanovila ambicióznejšie ciele, než je dosiahnuť, aby sa Európu stala „cloud-active“, a navrhol usilovať sa o to, aby bola „cloud-productive“.
3.12

Komisia by mala byť do spolupráce priamo zapojená iba v takých prípadoch, keď je potenciál členského štátu, firmy alebo výskumnej organizácie nedostatočný (napr. pri hospodársko-technických projektoch veľkého rozsahu), ale potom by mala za to niesť aj zodpovednosť. Výbor pripomína, že práve veľké výskumné infraštruktúry a ukážkové projekty môžu presiahnuť schopnosti aj potenciál využitia členského štátu, alebo dokonca celej EÚ, a preto si vyžadujú intenzívnejšiu účasť Komisie (4).
4.4

Výbor sa však domnieva, že by bolo vhodné pokročiť ďalej pri koncipovaní európskeho akčného plánu a pristúpiť k zavedeniu skutočnej spoločnej európskej stratégie pre bezpečnostný priemysel so spoločnou víziou, európskou platformou, ktorá by zoskupovala rôzne aspekty bezpečnosti, a riadením, ktoré by dokázalo zabezpečiť účinnú koordináciu v rámci EÚ.
4.11

Väčší dôraz by sa mal klásť na podnecovanie rozvoja decentralizovaných, miestnych riešení. Tieto riešenia by sa mohli a mali riadiť prínosmi na miestnej úrovni a pokrývať rôzne technológie, ako je biomasa (vrátane zvyškov) a geotermálna energia, ktoré by doplnili veternú a solárnu energiu, a to v závislosti od miestnych podmienok. Právne predpisy, podporné opatrenia a prístup k sieťam musia byť jasné, jednoduché a spoľahlivé, aby sa uľahčilo zapojenie malých (samo)výrobcov. Vytvorenie miestnych hybridných energetických systémov, ktoré by boli spojené inteligentnými sieťami a spoločne riadené, by umožnilo smerovať k energetickej sebestačnosti na miestnej úrovni. Takýto prístup má však tiež svoje hranice, keďže vyrovnávanie založené zväčša na fosílnych palivách je potrebné až dovtedy, kým nebude k dispozícii skutočné a cenovo dostupné riešenie akumulácie elektriny (pozri Friedrich Wagner, Max-Planck-Institut für Plasmaphysik: Features of an electricity supply system based on variable input).
1.6

Situácia niektorých ostrovných európskych krajín a regiónov je zjavne osobitná. Vďaka svojej strategickej zemepisnej polohe by sa Cyperská republika mohla stať skutočným energetickým uzlom, a to z hľadiska energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj pre dodávky plynu. Vo všeobecnosti by sa na ostrovoch mala rozvinúť vlastná výroba energie. Z tohto hľadiska by mohli predstavovať vhodné testovacie laboratóriá (test-beds) na skúšanie a overovanie nových energetických technológií. Pri prideľovaní finančných prostriedkov Spoločenstva na vývojovú a testovaciu činnosť by sa mohli uplatňovať hodnotiace kritériá, ktoré by zohľadňovali osobitosti a potreby týchto oblastí. Toto kolektívne úsilie by mohlo pomôcť zlepšiť ich znevýhodnenú energetickú situáciu spôsobenú tým, že sú nedostatočne prepojené so zvyškom Európy.