SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o zárukách krytých všeobecným rozpočtom Stav k 31. decembru 2011 /* COM/2012/0609 final */





OBSAH 1........... Úvod. 3 2........... Druhy operácií krytých rozpočtom.. 3 3........... Udalosti, ku ktorým došlo od poslednej správy k 30. júnu 2011. 4 3.1........ Podpora platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny. 4 3.2........ Makrofinančná pomoc. 4 3.3........ Euratom.. 5 3.4........ Európsky finančný stabilizačný mechanizmus. 5 3.5........ Záruka z rozpočtu na poskytovanie vonkajších úverov EIB.. 5 4........... Údaje o rizikách krytých rozpočtom.. 5 4.1........ Vymedzenie rizika. 5 4.2........ Zloženie rizika. 6 4.3........ Ročné riziko kryté rozpočtom.. 8 4.3.1..... Riziko spojené s členskými štátmi 8 4.3.2..... Riziko spojené s tretími krajinami 9 4.4........ Vývoj rizika. 10 5........... Nesplácanie, aktivácia rozpočtových záruk a nedoplatky. 13 5.1........ Platby z hotovostných zdrojov. 13 5.2........ Platby z rozpočtu. 13 5.3........ Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia. 13 6........... Garančný fond pre vonkajšie opatrenia. 14 6.1........ Spätne získané prostriedky. 14 6.2........ Aktíva. 14 6.3........ Cieľová suma. 14 7........... Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín s najvyššou mierou vystavenia riziku 14 7.1........ Ciele. 14 7.2........ Metódy posudzovania rizík. 15 1. Úvod Cieľom tejto správy je monitorovať úverové riziká, ktorým je vystavený rozpočet Európskej únie v dôsledku poskytnutých záruk a úverových operácií vykonávaných priamo Európskou úniou alebo nepriamo prostredníctvom mandátu EIB na poskytovanie vonkajších úverov. Táto správa sa predkladá na základe článku 130 nariadenia o rozpočtových pravidlách, podľa ktorého je Komisia povinná predkladať Európskemu parlamentu a Rade dvakrát ročne správy o rozpočtových zárukách a súvisiacich rizikách[1]. Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci súbor podrobných tabuliek a vysvetliviek (ďalej len „PDÚK“). 2. Druhy operácií krytých rozpočtom Riziká kryté rozpočtom Európskej únie (ďalej len „rozpočet“) vyplývajú z rôznych úverových a záručných operácií, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: – úvery, ktoré Európska únia poskytuje na makroekonomické ciele, t. j. úvery v rámci makrofinančnej pomoci[2] tretím krajinám v spojení s brettonwoodskými inštitúciami, úvery na podporu platobnej bilancie[3](ďalej len „PB“) členských štátov, ktoré nie sú členmi eurozóny a majú ťažkosti s platobnou bilanciou, úvery v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (ďalej len „EFSM“)[4] na podporu členských štátov, ktoré zažívajú alebo ktoré sú vážne ohrozené ťažkými ekonomickými a finančnými otrasmi spôsobenými výnimočnými udalosťami, ktoré nedokážu ovplyvniť, a – úvery na mikroekonomické ciele, t. j. úvery Euratomu, a najmä financovanie operácií Európskou investičnou bankou (ďalej len „EIB“) v nečlenských štátoch („poskytovanie vonkajších úverov EIB“)[5], na ktoré sa vzťahujú záruky EÚ[6]. Na poskytovanie zaručených vonkajších úverov EIB, úverov Euratomu a úverov makrofinančnej pomoci sa od roku 1994 poskytuje krytie z Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „fond“)[7], kým úvery na podporu PB a úvery EFSM sa kryjú priamo rozpočtom. Fond je určený na prípady nesplácania úverov a na záruky za úvery poskytnuté nečlenským štátom alebo na projekty v nečlenských štátoch. Bol založený s cieľom: – poskytovať „likvidný vankúš“ s cieľom predísť požiadavkám na rozpočet vždy, keď dôjde k nesplácaniu alebo k oneskoreniu splácania zaručeného úveru, ako aj – vytvoriť nástroj rozpočtovej disciplíny prostredníctvom stanovenia finančného rámca na vypracovanie politiky EÚ pre oblasť záruk za pôžičky Komisie a EIB nečlenským krajinám[8]. Ak sa tretie krajiny stanú členskými štátmi, úvery takýchto krajín prestanú byť kryté fondom a riziko musí znášať priamo rozpočet. Rezervy fondu sa tvoria z rozpočtu a musia sa udržiavať na určitej výške percentuálneho podielu nesplatenej sumy úverov a záruk za úvery krytých týmto fondom. Tento percentuálny podiel, známy ako cieľová sadzba, predstavuje v súčasnosti 9 %. Ak vo fonde nie sú dostatočné zdroje, musia sa potrebné zdroje poskytnúť z rozpočtu. 3. Udalosti, ku ktorým došlo od poslednej správy k 30. júnu 2011 3.1. Podpora platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny Počas druhého polroku 2011 splatilo Maďarsko 2 miliardy EUR. Keďže sa neuskutočnili žiadne platby, nesplatená suma z nástroja na podporu platobnej bilancie sa znížila na 11,4 miliardy EUR. Rada 12. mája 2011 rozhodla o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Rumunsku vo výške najviac 1,4 miliardy EUR[9], no doteraz nebola čerpaná. 3.2. Makrofinančná pomoc Počas druhého polroka 2011 sa v rámci makrofinančnej pomoci uskutočnili dve platby: 100 miliónov EUR Srbsku a 26 miliónov EUR Arménsku, pričom Gruzínsko splatilo 13,5 milióna EUR a Rumunsko 12,5 milióna EUR. 3.3. Euratom Počas sledovaného obdobia nedošlo k žiadnemu vyplateniu úveru. Bulharsko splatilo sumu vo výške 6,5 milióna EUR a Ukrajina sumu vo výške 3,8 milióna EUR. 3.4. Európsky finančný stabilizačný mechanizmus Počas druhého polroku 2011 sa Írsku vyplatilo 2,5 miliardy EUR a Portugalsku 7,6 miliardy EUR. Rada v októbri 2011 rozhodla o predĺžení splatnosti úverov a o spätnom zrušení marže, ktorá sa uplatňovala na úvery pre Írsko[10] a Portugalsko[11]. V rámci reakcie na krízu boli zriadené dva ďalšie mechanizmy, ktoré však nepredstavujú riziko pre rozpočet: – Európsky nástroj finančnej stability (ENFS[12]), ktorý na pomernom základe zaručujú zúčastnené členské štáty a – úverový nástroj pre Grécko[13], ktorý je financovaný prostredníctvom dvojstranných úverov od ostatných členských štátov eurozóny centrálne spravovaných Komisiou. 3.5. Záruka z rozpočtu na poskytovanie vonkajších úverov EIB V rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov na obdobie 2007 – 2013 sa v druhom polroku 2011 zvýšil počet úverových zmlúv o 10 % a dosiahli 1 745 mil. EUR. Za uvedené obdobie suma vyplatených úverov predstavovala 1 381 mil. EUR. Kumulovaná suma úverov vyplatených v rámci mandátu dosiahla teda k 31. decembru 2011 sumu 8 561 mil. EUR, čo je v porovnaní s 30. júnom 2011 o 19 % viac. 4. Údaje o rizikách krytých rozpočtom 4.1. Vymedzenie rizika Riziko, ktoré znáša rozpočet, vyplýva z nesplatenej sumy kapitálu a úrokov v súvislosti so zaručenými operáciami. Na účely tejto správy sa používajú dve metódy vyhodnocovania rizík, ktoré rozpočet znáša (či už priamo alebo nepriamo cez fond): – „Celkové zahrnuté riziko“ je založené na súčte celkovej sumy nesplateného kapitálu pre príslušné operácie v stanovenom dátume vrátane vzniknutého úroku[14]. – Rozpočtový prístup vymedzený ako „ročné riziko, ktoré znáša rozpočet,“ je založený na výpočte maximálnej sumy ročných splatných platieb, ktoré by EÚ musela v danom finančnom roku zaplatiť za predpokladu nesplácania všetkých zaručených úverov[15]. 4.2. Zloženie rizika Do roku 2010 bolo maximálne riziko týkajúce sa celkových zahrnutých nesplatených súm spojené hlavne s úvermi poskytovanými tretím krajinám. Finančná kríza v roku 2011 výrazne ovplyvnila verejné financie členských štátov, čo viedlo k zvýšeniu poskytovania úverov EÚ na podporu vyšších finančných potrieb na úrovni štátnej správy. V dôsledku toho sa zloženie rizika zmenilo. K 31. decembru 2011: · 67 % celkovej zaručenej nesplatenej sumy sa týkalo operácií prijímania pôžičiek súvisiacich s úvermi pre členské štáty, ktoré sú priamo kryté rozpočtom (45 % k 31.12.2010). · 33 % celkovej zaručenej nesplatenej sumy sa týka operácií prijímania pôžičiek a poskytovania úverov v tretích krajinách, ktoré sú v prvom rade kryté garančným fondom pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „fond“), pričom k 31.12.2010 predstavovali 55 %. Celkové riziko kryté rozpočtom k 31. decembru 2011 sa uvádza v tejto tabuľke 1. Tabuľka 1: Celkové nesplatené sumy kryté rozpočtom k 31. decembru 2011 v miliónoch EUR || Nesplatený kapitál || Vzniknutý úrok || Spolu || % Členské štáty* || || || || Makrofinančná pomoc || 25 || 0 || 25 || < 1 % Euratom || 404 || 4 || 408 || 1 % Podpora PB || 11 400 || 225 || 11 625 || 18 % EIB*** || 2 965 || 26 || 2 991 || 5 % EFSM || 28 000 || 344 || 28 344 || 44 % Medzisúčet za členské štáty || 42 794 || 599 || 43 393 || 67 % Tretie krajiny** || || || || Makrofinančná pomoc || 565 || 5 || 570 || 1 % Euratom || 43 || 0 || 43 || < 1 % EIB*** || 20 466 || 156 || 20 621 || 32 % Medzisúčet za tretie krajiny || 21 074 || 161 || 21 234 || 33 % Spolu || 63 868 || 760 || 64 628 || 100 % * Toto riziko kryje priamo rozpočet. Patria sem aj úvery makrofinančnej pomoci, Euratomu a EIB poskytnuté pred pristúpením k EÚ. ** Toto riziko je pokryté fondom. ***Približne 82 % úverových operácií EIB (úverové operácie na vnútroštátnej a nižšej úrovni) je krytých komplexnou zárukou, pričom v prípade zostávajúcich operácií profituje EIB iba z krytia politického rizika. V tabuľkách A1, A2, A3 a A4 v PDÚK sú uvedené podrobnejšie informácie o týchto nesplatených sumách, najmä pokiaľ ide o stropy, vyplatené sumy alebo záručné sadzby. Celková nesplatená suma kapitálu a úrokov krytých rozpočtom sa významne zvýšila na 64,63 mld. EUR, teda o 17,6 % v porovnaní so situáciou k 30.6.2011. Toto zvýšenie vysvetľuje najmä: · vyplatenie 10,1 mld. EUR v rámci EFSM (2,5 mld. EUR Írsku a 7,6 mld. EUR Portugalsku); · v druhom polroku 2011 sa čisté vyplácanie úverov EIB tretím krajinám zvýšilo o 2,45 mil. EUR. 4.3. Ročné riziko kryté rozpočtom V roku 2012 môže rozpočet kryť (priamo a prostredníctvom fondu) 3,782 mld. EUR[16], čo predstavuje sumy (kapitál a úroky), ktoré sú splatné počas tohto obdobia z celkovej sumy nesplatenej k 31. decembru 2011. Z toho 1,769 mld. EUR majú priamo zaplatiť členské štáty (47 %). V tabuľke A2 v PDÚK sú uvedené podrobnosti o váhe každej krajiny na celkovom zahrnutom riziku. 4.3.1. Riziko spojené s členskými štátmi Riziko spojené s členskými štátmi sa týka: a) úverov od EIB a/alebo makrofinančnej pomoci a/alebo úverov Euratomu poskytnutých pred pristúpením k EÚ, b) úverov poskytnutých v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie a c) úverov poskytnutých v rámci EFSM. Tabuľka 2: Poradie členských štátov podľa maximálneho rizika, ktoré znáša rozpočet v roku 2012 (v miliónoch EUR) Poradie || Krajina || Úvery || Maximálne riziko || Váha krajiny oproti celkovému riziku členských štátov (ČŠ) || Váha krajiny oproti celkovému riziku (ČŠ a nečlenské štáty) 1 || Írsko || c) || 412,7 || 23,3 % || 10,9 % 2 || Portugalsko || c) || 400,8 || 22,7 % || 10,6 % 3 || Rumunsko || a)+b) || 395,1 || 22,3 % || 10,4 % 4 || Maďarsko || a)+b) || 142,4 || 8,0 % || 3,8 % 5 || Lotyšsko || a)+b) || 96,8 || 5,5 % || 2,6 % 6 || Bulharsko || a) || 92,8 || 5,2 % || 2,5 % 7 || Poľsko || a) || 81,0 || 4,6 % || 2,1 % 8 || Česká republika || a) || 70,8 || 4,0 % || 1,9 % 9 || Slovenská republika || a) || 51,1 || 2,9 % || 1,4 % 10 || Slovinsko || a) || 11,4 || 0,6 % || 0,3 % 11 || Cyprus || a) || 7,7 || 0,4 % || 0,2 % 12 || Litva || a) || 5,3 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,7 || 0,0 % || 0,0 % 14 || Estónsko || a) || 0,5 || 0,0 % || 0,0 % Spolu || || || 1 796,3 || 100 % || 46,8 % 4.3.2. Riziko spojené s tretími krajinami Fond kryje zaručené úvery týkajúce sa tretích krajín, ktorých splatnosť siaha až do roku 2041. V roku 2012 bude fond znášať maximálne ročné riziko týkajúce sa tretích krajín vo výške 2 013 mil. EUR (53,2 % celkového ročného rizika). V tabuľke sa uvádza desať krajín (zo 47 krajín) s najvyššou celkovou nesplatenou sumou. Ide o 1 580,4 mil. EUR alebo 78,5 % ročného rizika, ktoré znáša fond vo vzťahu k tretím krajinám. Hospodárska situácia týchto krajín sa analyzuje a objasňuje v bode 3 v PDÚK. V každej tabuľke pre jednotlivé krajiny je takisto uvedená ich úverová bonita tak, ako ju posúdili ratingové agentúry. Riziko spojené s tretími krajinami sa týka úverov od EIB a/alebo makrofinančnej pomoci a/alebo úverov Euratomu (podrobné informácie sú uvedené v tabuľke A3b a A4 v PDÚK). Tabuľka 3: Poradie 10 najdôležitejších tretích krajín podľa maximálneho rizika, ktoré znáša fond v roku 2012 (v miliónoch EUR) Poradie || Krajina || Maximálne riziko || Váha krajiny oproti celkovému riziku tretích krajín || Váha krajiny oproti celkovému riziku (ČŠ a nečlenské štáty) 1 || Turecko || 458,8 || 22,8 % || 12,1 % 2 || Egypt || 207,9 || 10,32 || 5,5 % 3 || Tunisko || 185,8 || 9,2 % || 4,9 % 4 || Maroko || 179,4 || 8,9 % || 4,7 % 5 || Srbsko || 154,2 || 7,7 % || 4,1 % 6 || Južná Afrika || 122,3 || 6,1 % || 3,2 % 7 || Libanon || 84,6 || 4,2 % || 2,2 % 8 || Sýria || 81,3 || 4,0 % || 2,1 % 9 || Bosna a Hercegovina || 54,8 || 2,7 % || 1,4 % 10 || Brazília || 51,2 || 2,5 % || 1,4 % Všetkých 10 krajín spolu || || 1 580,4 || 78 % || 41,8 % 4.4. Vývoj rizika Keďže celosvetová hospodárska a finančná kríza aj naďalej ovplyvňuje oživenie hospodárstva v EÚ a rast na celom svete, úroveň neistoty zostáva vysoká. K neistote týkajúcej sa oživenia hospodárstva v určitých tretích krajinách prispieva aj geopolitické napätie ovplyvňujúce niektoré krajiny južného Stredozemia. · Nástroj na podporu platobnej bilancie Strednodobá finančná pomoc EÚ v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie sa znovu aktivovala v novembri 2008 na pomoc Maďarsku a následne v januári a máji 2009 na pomoc Lotyšsku a Rumunsku v celkovej sume 14,6 mld. EUR s cieľom obnoviť dôveru na trhu. Suma 1,2 mld. EUR sa z dôvodu uplynutia lehoty na vyplatenie nevyplatí. Prvý úver vo výške 2 mld. EUR Maďarsko splatilo v decembri 2011. Popri pomoci Rumunsku na podporu platobnej bilancie vo výške 5 mld. EUR, ktoré už boli poskytnuté, sa Rada 12. mája 2011 rozhodla poskytnúť tejto krajine preventívnu finančnú pomoc až do výšky 1,4 mld. EUR[17], z čoho ešte žiadna suma nebola vyplatená. V rámci nástroja na podporu PB s celkovým stropom 50 mld. EUR zostáva na poskytovanie ďalšej pomoci PB v prípade potreby kapacita 37 mld. EUR. · Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) V druhom polroku 2011 bolo napätie na trhoch so štátnymi dlhopismi aj naďalej vysoké. Aj napriek aktivácii EFSM (doplneného o bilaterálne úvery) a ENFS zostávajú podmienky emisie dlhopisov pre členské štáty na okraji eurozóny naďalej napäté. Úspešné naplnenie zvýšených potrieb refinancovania vlád členských štátov bude výzvou aj v nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch. V záveroch Rady ECOFIN sa maximálny objem mechanizmu stanovuje na 60 mld. EUR[18], ale v článku 2 ods. 2 nariadenia Rady sa uvádza právne obmedzenie, podľa ktorého je zostatková suma obmedzená na rezervu dostupnú v rámci stropu vlastných zdrojov[19]. Po rozhodnutiach Rady poskytnúť finančnú pomoc Únie Írsku[20] a Portugalsku[21] sa v roku 2011 vyplatilo Írsku 13,9 mld. EUR a Portugalsku 14,1 mld. EUR. EFSM ešte z maximálneho objemu 60 mld. EUR zostáva kapacita vo výške 11,5 mld. EUR na poskytnutie ďalšej pomoci, ak bude potrebná[22]. Na samite eurozóny 21. júla 2011 sa rozhodlo o niekoľkých opatreniach vrátane predĺženia splatnosti a zníženia úrokových sadzieb budúcich pôžičiek ENSF Grécku s cieľom zmierniť grécku dlhovú krízu a zaistiť finančnú stabilitu eurozóny ako celku. V súlade so závermi samitu je vplyv EFSM dvojitý: a) v prípade úverov pre Portugalsko a Írsko sa spätne znížilo rozpätie EFSM a b) splatnosť budúcich vyplatení sa predĺžila. Tieto opatrenia nadobudli účinnosť prijatím rozhodnutí Rady v októbri 2011[23]. · Úvery v rámci makrofinančnej pomoci Úvery makrofinančnej pomoci tretím krajinám boli predmetom individuálnych rozhodnutí Rady a od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy o nich rozhoduje Európsky parlament a Rada. Na zlepšenie rozhodovacieho procesu v rámci Lisabonskej zmluvy[24] prijala Komisia nový legislatívny návrh rámcového nariadenia o makrofinančnej pomoci. Podľa navrhovaného rámcového nariadenia by sa postup v prípade makrofinančnej pomoci podobal postupu v prípade iných nástrojov vonkajšieho financovania, pričom Komisia by mala právomoc prijímať rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s postupom preskúmania zavedeným novými komitologickými predpismi, ktoré nadobudli účinnosť 1. marca 2011[25]. Parlament a Rada v roku 2012 pokračujú v diskusiách o navrhovanom nariadení vrátane postupu pre rozhodovanie o makrofinančnej pomoci. V júli 2011 sa vyplatili dve úverové operácie makrofinančnej pomoci v celkovej výške 126 mil. EUR: 26 mil. EUR Arménsku a 100 mil. EUR Srbsku. · Úvery Euratomu Úvery Euratomu členským štátom alebo niektorým oprávneným nečlenským krajinám (Ruskej federácii, Arménsku, Ukrajine) sú ohraničené stropom 4 mld. EUR, z čoho sa už využilo približne 85 %. Zostávajúca suma vo výške zhruba 600 mil. EUR by sa mohla použiť na financovanie nových projektov. · Úvery EIB Na základe všeobecného mandátu EIB vzťahujúceho sa na obdobie 2007 – 2013 bola k 31. decembru 2011 schválená celková suma 19 436 mil. EUR, z ktorej sa k uvedenému dátumu vyplatilo 8 561 mil. EUR (pozri tabuľku A6 v PDÚK). V následnosti na strednodobé preskúmanie mandátu EIB na poskytovanie vonkajších úverov Európsky parlament a Rada prijali 25. októbra 2011 nové rozhodnutie (č. 1080/2011/EÚ), ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES. Nové rozhodnutie nadobudlo účinnosť 30. októbra 2011. V dôsledku toho by sa súhrnná suma úverov vyplatených a záruk poskytnutých v rámci finančných operácií EIB po odpočítaní splatených súm a pripočítaní všetkých súvisiacich súm zvýšila z 25 800 mil. EUR na maximálny strop vo výške 29 484 mil. EUR[26]. Záruka EÚ sa obmedzuje na 65 % súhrnnej sumy úverov vyplatených a záruk poskytnutých v rámci finančných operácií EIB. EIB zaznamenala vo vzťahu k určitým úrokovým platbám a splácaniu úverov prípady nesplácania zo strany sýrskej vlády (pozri odsek 5.3 nižšie). O pomoc z fondu sa však požiadalo až v roku 2012. Ďalšie informácie o krajinách, na ktoré sa vzťahujú garancie EÚ, sú uvedené v tabuľkách A1 a A2 v PDÚK. 5. Nesplácanie, aktivácia rozpočtových záruk a nedoplatky 5.1. Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov, aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom na splácanie jej pôžičkových operácií, ak dlžník mešká so splátkami EÚ[27]. 5.2. Platby z rozpočtu Keďže sa v druhom polroku 2011 nezaznamenal žiadny prípad nesplácania, z rozpočtového článku 01 04 01 pod položkou p.m. „Záruky Európskej únie za vypožičiavacie operácie EÚ a Euratomu a úverové operácie EIB“ sa nepožadovali žiadne prostriedky. 5.3. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia[28] V prípade, že sa príjemca úveru pre tretie krajiny poskytnutého alebo zaručeného EÚ oneskorí s platbou, fond sa vyzve, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby[29]. V druhom polroku 2011 sa fond nevyužil. EIB však zaznamenala vo vzťahu k určitým úrokovým platbám a splácaniu úverov prípady nesplácania zo strany sýrskej vlády. Keďže oficiálne žiadosti o platbu zostali neúspešné, EIB požiadala 10. mája 2012 o vyplatenie záruky EÚ prostredníctvom garančného fondu vo výške približne 15,5 mil. EUR[30]. Ak sa situácia v tejto krajine nezlepší, môžu sa využiť ďalšie žiadosti o platbu prostredníctvom fondu (celkový nesplatený kapitál Sýrie dosahuje 551 mil. EUR; splatnosť posledného úveru je v roku 2030). Keď EÚ uskutoční platbu v rámci záruky EÚ, v súlade s dohodami o záruke prechádzajú práva a opravné prostriedky banky na EÚ. Postupy vymáhania v súvislosti s prevzatými sumami prevezme banka. 6. Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 6.1. Spätne získané prostriedky[31] K 31. decembru 2011 fond neevidoval žiadne nedoplatky, ktoré sa majú získať späť. 6.2. Aktíva K 31. decembru 2011 predstavovali čisté aktíva[32] fondu sumu 1 755 434 096,22 EUR. 6.3. Cieľová suma Fond musí dosiahnuť vhodnú úroveň (cieľovú sumu) stanovenú na 9 % celkových nesplatených kapitálových záväzkov vyplývajúcich z každej operácie, plus vzniknutý úrok. Pomer medzi zdrojmi fondu (1 755,43 mil. EUR) a splatnými kapitálovými záväzkami[33] (21 234,34 mil. EUR) v zmysle nariadenia o fonde sa znížil z 8,8 % k 30. júnu 2011 na 8,3 % k 31. decembru 2011. Keďže zdroje fondu boli nižšie než cieľová suma, do predbežného rozpočtu na rok 2013 sa vložila vytvorená rezerva vo výške 155,66 mil. EUR. Vo februári 2012 sa na základe predbežného návrhu rozpočtu na rok 2012 a v súlade s pravidlami nariadenia o fonde (cieľová suma vo výške 9 %) previedlo z rozpočtu do fondu 260,17 mil. EUR. 7. Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín s najvyššou mierou vystavenia riziku 7.1. Ciele V predchádzajúcich oddieloch tejto správy sú poskytnuté informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša rozpočet v súvislosti s tretími krajinami. V oddiele 3 v PDÚK je uvedená makroekonomická analýza tretích krajín, ktoré majú pre rozpočet najvyššiu mieru vystavenia riziku alebo ktoré profitujú z nástrojov poskytovania úverov EÚ (úvery makrofinančnej pomoci a Euratomu). 7.2. Metódy posudzovania rizík Posudzovanie rizík uvedené v PDÚK vychádza z informácií o hospodárskej a finančnej situácii, z ratingov a iných známych skutočností týkajúcich sa krajín, ktoré dostali zaručené úvery. V tomto posúdení nie sú zahrnuté odhady očakávaných strát a spätne získaných prostriedkov, ktoré sú nevyhnutným spôsobom veľmi neisté. Ukazovatele rizikovosti krajín zahrnutých do tabuliek v PDÚK naznačujú vývoj rizika nesplácania. Táto analýza sa uvádza v oddiele 3 v PDÚK, a to pre krajiny, ktoré k 31. decembru 2011 predstavujú pre rozpočet najvyššiu mieru úverového rizika a najvyššie vystavenie riziku (vrátane úverov makrofinančnej pomoci a Euratomu). [1] COM(2012) 66 a SEC(2012) 15 tvoria predchádzajúcu správu o zárukách krytých rozpočtom k 30. júnu 2011. [2] Makrofinančná pomoc môže mať aj podobu grantov poskytovaných tretím krajinám. Viac informácií o makrofinančnej pomoci možno nájsť v správach Komisie KOM(2011) 408 a SEK(2011) 874. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov (Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s.1). [4] EFSM bol zriadený 11. mája 2010 na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 (Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1). Funguje podobným spôsobom ako nástroj platobnej bilancie, je však k dispozícii všetkým členským štátom, t. j. vrátane členských štátov eurozóny. [5] Údaje týkajúce sa mandátov EIB sa uvádzajú v tabuľke A1 a odkazy na právne základy sa uvádzajú v tabuľke A4 v PDÚK. [6] Súčasné rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011 (Ú. v. EÚ L 280, 27.10.2011, s. 1), ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES, sa vzťahuje na obdobie od 1.2.2007 do 31.12.2013. [7] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (kodifikované znenie), „nariadenie o garančnom fonde“ (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10). [8] Hoci vonkajšie riziká sú úhrnne kryté rozpočtom EÚ, garančný fond slúži ako nástroj na ochranu rozpočtu EÚ pred rizikami platobnej neschopnosti. Súhrnná správa o fungovaní fondu sa nachádza v dokumente KOM(2010) 418 a v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie SEK(2010) 968. [9] Rozhodnutie Rady (2011/288/EÚ) z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [10] Rozhodnutie Rady 2011/682/EÚ z 11. októbra 2011 (Ú. v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 31). [11] Rozhodnutie Rady 2011/683/EÚ z 11. októbra 2011 (Ú. v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 32). [12] Informácie o ENFS nájdete na: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm. [13] Úverový nástroj pre Grécko – ECFIN – Európska komisia: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [14] Pozri tabuľku 1 tejto správy. [15] Na účely tohto výpočtu sa predpokladá, že nesplácanie pôžičiek sa nezrýchľuje, to znamená, že sa zohľadňujú len splatné splátky (pozri aj tabuľku 2 a 3 správy a tabuľku A2 v PDÚK). [16] Čo predstavuje sumy splatné v roku 2012 (z celkových nesplatených súm k 31. decembru 2012) a za predpokladu, že sa nesplácanie úverov sa nezrýchľuje (podrobnejšie informácie sú uvedené v tabuľke A2 v PDÚK). [17] Rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ z 12. mája 2011 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15). [18] Pozri tlačovú správu o mimoriadnom zasadnutí Rady Ecofin z 9. – 10. mája 2010 (). [19] Nariadenie Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus (Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1). [20] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/77/EÚ zo 7. decembra 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 348). [21] Vykonávacie rozhodnutie Rady č. 2011/344/EÚ z 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88). [22] Ďalšie informácie o EFSM sa nachádzajú aj v správe Komisie o prijímaní a poskytovaní úverov Európskej únie v roku 2010, KOM(2011) 485. [23] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/682/EÚ pre Írsko a 2011/683/EÚ pre Portugalsko z 11. októbra 2011 (Ú. v. EÚ L 269, 14.10.2011, s. 31 a 32). [24] Po vstupe do platnosti Lisabonskej zmluvy už rozhodnutia o makrofinančnej pomoci neprijíma samotná Rada, ale prijímajú sa v súlade s riadnym legislatívnym postupom (spolurozhodovanie). [25] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13), ktorým sa nahrádza rozhodnutie Rady 1999/468/ES. [26] Zvýšenie o 3 684 mil. EUR sa má rozdeliť medzi doplnkový mandát vo výške 2 000 mil. EUR na financovanie operácií súvisiacich so zmenou klímy a 1 684 mil. EUR na zlepšenie rizikových operácií EIB. [27] Pozri článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31.5.2000, s. 1). [28] Od jeho založenia v roku 1994 sa od fondu požadovala súhrnná suma vo výške 478 mil. EUR. [29] Ďalšie informácie sa uvádzajú v oddiele 1.4.3 v PDÚK. [30] V závislosti od pohybov výmenných kurzov iných medzinárodných mien. [31] Od založenia fondu v roku 1994 spätne získané prostriedky fondu predstavovali 576 mil. EUR (to zahŕňa sumu kapitálu a splatených úrokov vrátane úrokov z omeškania za oneskorené platby, ako aj realizované kurzové zisky a straty). [32] Celkové aktíva fondu znížené o vzniknuté záväzky (poplatky EIB a poplatky za audit). [33] Vrátane vzniknutých úrokov.