1.Úvod

Komisia pripravuje pre Európsky parlament a Radu polročné správy týkajúce sa fungovania schengenského priestoru od roku 2011. Tento systém podávania správ bol zavedený s cieľom pomôcť pri posilňovaní spolupráce v schengenskom priestore a poskytnúť základ pre diskusiu a rozhodovanie, ako bolo vysvetlené v oznámení Komisie o správe schengenského priestoru zo septembra 2011, v ktorom sa tento systém navrhol. Rada systém odobrila 8. marca 2012. Aby bolo možné vziať do úvahy tragické udalosti v Paríži, ku ktorým došlo 13. novembra, a ďalšie dôležité udalosti, obdobie sledované v tejto ôsmej správe bolo predĺžené do 10. decembra 2015.

V doterajších polročných správach sa uvádzal čo možno najširší prehľad vývoja v schengenskom priestore, pokrývajúci všetky aspekty jeho fungovania. S ohľadom na súčasnú migračnú krízu by sa však Komisia chcela zamerať na vývoj, ktorý mal najvýznamnejší vplyv na fungovanie schengenského priestoru. Ako sa uvádza v záveroch Rady z 9. novembra 2015, správa by mala slúžiť ako základ podrobnej diskusie na túto tému, ako aj diskusie o skúsenostiach získaných na základe dočasného obnovenia kontrol na vnútorných hraniciach. Mala by sa tiež zaoberať spôsobom, akým uvádzané skutočnosti ovplyvňujú schengenský priestor a jeho fungovanie, a prípadne, ako by bolo možné výslednú situáciu riešiť.

Hlavné otázky, o ktorých je v súvislosti s týmto sledovaným obdobím potrebné diskutovať, sú: opatrenia, ktoré členské štáty prijali na svojich vnútorných a vonkajších hraniciach vzhľadom na: 1. bezprecedentný počet migrantov prichádzajúcich do schengenského priestoru a ich následné sekundárne pohyby a 2. viacnásobné teroristické útoky, ku ktorým došlo 13. novembra 2015 v Paríži, a pokus o teroristický útok na vlak Thalys z Amsterdamu do Paríža, ktorý sa odohral 21. augusta 2015. V nasledujúcich oddieloch sa uvádza podrobná analýza každej z týchto otázok. V správe sa okrem toho uvádzajú aj skúsenosti s novým mechanizmom schengenského hodnotenia.

2.Bezprecedentný migračný tlak

2.1.Migračné toky na vonkajších hraniciach

Počet neregulárnych migrantov a žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí prichádzajú do EÚ, prudko narástol. Počet prípadov neoprávneného prekročenia hraníc, ktoré boli v roku 2015 doposiaľ odhalené (1 553 614) značne prevyšuje celkový počet neoprávnených prekročení hraníc zaznamenaných v rokoch 2009 – 2014 (813 044). Migranti využívali na vstup do EÚ tri hlavné trasy, na ktorých bola v mesiacoch január až november 2015 odhalená absolútna väčšina všetkých prípadov neoprávneného prekročenia hraníc EÚ: trasu cez východné Stredozemie (716 202 odhalených prípadov), trasu cez západný Balkán (667 147) a trasu cez centrálne Stredozemie (144 300). Je však potrebné poznamenať, že časť neregulárnych migrantov, ktorí boli odhalení na trase cez západný Balkán, bola už započítaná do údajov o počte neregulárnych migrantov odhalených na trase cez východné Stredozemie vedúcej cez Grécko.

Mnoho migrantov, ktorí prichádzajú do EÚ, uteká pred konfliktami vo svojom regióne, a preto žiada o medzinárodnú ochranu. Hoci právne predpisy upravujúce oblasť azylu nie sú súčasťou schengenského acquis, je zrejmé, že utečenecká kríza má na situáciu na vonkajších hraniciach EÚ a v rámci schengenského priestoru významný vplyv.

Značne vyššie počty prichádzajúcich migrantov vyvíjajú extrémny tlak na systémy kontroly hraníc a azylové systémy dotknutých krajín. Komisia v reakcii na túto situáciu zaviedla prístup založený na vstupných centrách (tzv. hotspotoch), ktorý poskytuje platformu umožňujúcu agentúram EÚ pomáhať členským štátom v prvej línii pri rýchlej registrácii, skríningu a debrífingu prichádzajúcich migrantov, pomáhať im pri konaniach o azyle a koordinovať operácie návratu. Prvými dvoma členskými štátmi, v ktorých sa tento prístup uplatňuje, sú Taliansko a Grécko. Komisia do oboch týchto členských štátov vyslala aj vlastných pracovníkov, aby zabezpečovali koordináciu a poskytovali podporu v praxi. Podporné tímy na riadenie migrácie, ktoré pôsobia vo vstupných centrách, sa spoliehajú na podporu členských štátov poskytovanú na základe výziev agentúry Frontex a Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) týkajúcich sa vyslania expertov alebo poskytnutia vybavenia.

Rada sa v septembri na základe návrhov Komisie dohodla na premiestnení 160 000 žiadateľov, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, z Talianska, Grécka a prípadne ďalších členských štátov priamo zasiahnutých utečeneckou krízou. Úplné vykonávanie mechanizmu premiestňovania by spolu so zavedením vstupných centier malo zmierniť tlak na tieto krajiny.

Popri prebiehajúcich spoločných operáciách agentúry Frontex – Triton (so základňou v Taliansku) a Poseidon Sea (so základňou v Grécku), na ktoré boli vyčlenené trojnásobne vyššie finančné prostriedky, aby bolo možné posilniť ich kapacity v oblasti dohľadu a zachraňovania, – EÚ začala 22. júna operáciu v južnej časti centrálneho Stredozemia, ktorá sa uskutočňuje v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Cieľom tejto operácie je hlavne narušiť obchodný model, ktorý využívajú siete prevádzačov ľudí a obchodníkov s ľuďmi.

Členské štáty, ktoré čelia situácii naliehavého a výnimočného tlaku, môžu navyše podľa nariadenia o agentúre Frontex požiadať o pomoc rýchlych pohraničných zásahových tímov (RABIT). Grécko 3. decembra predložilo agentúre Frontex formálnu žiadosť o uskutočnenie operácie rýchleho pohraničného zásahového tímu, ktorý by poskytol okamžitú podporu pohraničnej stráži na jeho vonkajšej hranici na ostrovoch v Egejskom mori. Agentúra Frontex 10. decembra prijala rozhodnutia potrebné na to, aby táto operácia mohla začať a aby sa s gréckymi orgánmi mohla okamžite dohodnúť na operačnom pláne v rámci tej istej operačnej oblasti, v ktorej sa už uskutočňuje operácia Poseidon Sea.

Maďarsko vybudovalo pozdĺž svojich vonkajších hraníc so Srbskom plot. Budovanie plotov na účely kontroly hraníc nie je samé osebe v rozpore s právom EÚ. Uplatnené opatrenia však musia byť primerané a musia sa pri nich rešpektovať základné práva a práva vyplývajúce z acquis EÚ v oblasti azylu, najmä zásada zákazu vrátenia alebo vyhostenia. Komisia situáciu naďalej monitoruje, aby zaistila, že vybudovanie plota nebráni v uplatňovaní týchto práv, najmä práva na účinný prístup ku konaniu o azyle na hraničných priechodoch.

Maďarsko postavilo plot aj na hraniciach s ďalším členským štátom EÚ, ktorý by sa mal čoskoro začleniť do schengenského priestoru, a to s Chorvátskom. Porovnateľné zariadenie sa stavia na určitých úsekoch slovinsko-chorvátskej hranice. Hoci právo EÚ výslovne nezakazuje budovať oplotenie na (zatiaľ ešte stále) vonkajšej schengenskej hranici, Komisia poznamenáva, že takáto výstavba nie je zlučiteľná s cieľom budúceho začlenenia sa Chorvátska do schengenského priestoru. Komisia tiež naďalej plne podporuje začlenenie Bulharska a Rumunska, ako sa uvádza v 7. polročnej správe.

Je mimoriadne dôležité, aby bola každá osoba, ktorá prekračuje vonkajšie hranice, skontrolovaná v súlade s existujúcimi právnymi predpismi. Tých, ktorí neoprávnene prekročia hranice, je potrebné riadne zaregistrovať a následne v súvislosti s nimi začať konanie o azyle alebo prípadne konanie o návrate. Povinnosť odoberať odtlačky prstov uložená nariadením Eurodac sa v súčasnosti nie vždy dodržiava. Odhaduje sa, že prípady, v ktorých boli migrantom, ktorí neoprávnene prekročili hranice, odobrané odtlačky prstov (v súlade s článkom 14 nariadenia Eurodac), tvoria iba okolo 23 % z celkového počtu prípadov neoprávneného prekročenia hraníc, pričom tento podiel sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. Komisia podniká kroky s cieľom zabezpečiť plné dodržiavanie právnych predpisov EÚ v tejto oblasti. Táto činnosť, ako aj skríningové postupy, ktoré sú súčasťou systému vstupných centier a premiestňovania, má kľúčový význam z hľadiska zníženia bezpečnostných rizík vyplývajúcich zo skutočnosti, že vonkajšie hranice EÚ neoprávnene prekračujú veľké množstvá ľudí.

Osoby, ktoré nespĺňajú podmienky na poskytnutie medzinárodnej ochrany, by mali byť rýchlo navrátené a nemalo by im byť umožnené cestovať ďalej. Zo všetkých neregulárnych migrantov, ktorým bolo v roku 2014 nariadené opustiť EÚ, tak v skutočnosti urobilo menej ako 40 %. Zatiaľ čo vo všetkých možných prípadoch je uprednostňovanou možnosťou dobrovoľný návrat, jeho úspech závisí od toho, do akej miery dané osoby veria vyhliadke na nútený návrat. V septembri 2015 Komisia predložila akčný plán EÚ v oblasti návratu a predstavila príručku o návrate stanovujúcu opatrenia, ktoré by bolo možné zaviesť na zlepšenie účinnosti systému EÚ v oblasti návratu. Komisia okrem toho desiatim členským štátom zaslala listy so žiadosťou o objasnenie uplatňovania smernice o návrate, najmä so zreteľom na vydávanie rozhodnutí o návrate a ich presadzovanie.

Je potrebné poukázať na to, že súčasná kríza má vplyv aj na iné orgány presadzovania práva zapojené do riadenia vonkajších hraníc. Vzhľadom na to, že colní úradníci pomáhajú iným orgánom zvládať krízu (v závislosti od vnútroštátnych organizačných štruktúr a naliehavosti tohto problému v jednotlivých krajinách), ich schopnosť náležite vykonávať colné kontroly tovaru je nepriaznivo ovplyvnená.

2.2.Situácia na vnútorných hraniciach

Utečenecká kríza nevyústila len do hromadných príchodov migrantov na vonkajšie hranice, ale aj do značných sekundárnych pohybov v rámci schengenského priestoru, keďže žiadatelia o medzinárodnú ochranu cestovali ďalej do členských štátov, ktoré uprednostňovali, namiesto toho, aby si nechali svoje žiadosti preskúmať členským štátom, ktorý je za to zodpovedný na základe dublinských pravidiel. Aby sa tomu predišlo, mali by členské štáty prvého vstupu do EÚ žiadateľov riadne zaregistrovať a ich podmienky prijímania by mali byť v súlade s právom EÚ a základnými právami, aby žiadateľov bolo možné vrátiť v súlade s dublinským systémom.. Výhody, ktoré migrantov motivujú k cestovaniu do iných členských štátov počas preskúmavania žiadosti o azyl, je potrebné obmedziť, rovnako ako vydávanie dokladov umožňujúcich takéto cestovanie, čo však neplatí pre prípady, keď na to existujú vážne humanitárne dôvody. V tejto súvislosti je potrebné uviesť aj situáciu v Calais, kde ľudia neoprávnene pobývajú v schengenskom priestore a pokúšajú sa cez tunel popod Lamanšský prieliv dostať do Spojeného kráľovstva.