Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dôvera, súkromie a bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v oblasti internetu vecí

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 440/02)

Spravodajca: Carlos TRIAS PINTÓ Pomocný spravodajca: Dimitris DIMITRIADIS

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 15. februára 2018 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 4. septembra 2018 Prijaté v pléne 19. septembra 2018 Plenárne zasadnutie č. 537 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 182/3/2

1. Závery a odporúčania

1.1. Internet vecí prináša vzhľadom na prepojenosť osôb a vecí obrovskú škálu príležitosti pre občanov a podniky. Tieto príležitosti by mal podporiť súbor záruk a kontrol na zabezpečenie úspešného zavádzania internetu vecí.

1.2. Keďže jedným z pilierov internetu vecí je automatické prijímanie rozhodnutí bez ľudského zásahu, treba zabezpečiť, aby takéto rozhodnutia nenarúšali práva spotrebiteľov, prípadne nespôsobovali etické riziká a neodporovali základným zásadám a ľudským právam.

1.3. EHSV žiada európske inštitúcie a členské štáty EÚ, aby:

1.3.1. zaručili bezpečnosť a ochranu súkromia vytvorením vhodných regulačných rámcov, ktoré budú zahŕňať prísne monitorovacie a kontrolné opatrenia;

1.3.2. jasne vymedzili zodpovednosť všetkých subjektov v dodávateľskom reťazci výrobku a súvisiacich informačných tokoch a zabránili vzniku právnych medzier v prípade, keď je zapojených viacero výrobcov a distribútorov;

1.3.3. poskytli adekvátne zdroje a zaviedli účinné mechanizmy koordinácie medzi Európskou komisiou a členskými štátmi s cieľom zaručiť koherentné a harmonizované vykonávanie revidovaných aj nových právnych predpisov, a zároveň sa zaoberali medzinárodným prostredím;

1.3.4. monitorovali rozvoj nových technológií súvisiacich s internetom vecí s cieľom zaručiť vysokú bezpečnosť, plnú transparentnosť a spravodlivý prístup;

1.3.5. podporili európsku a medzinárodnú normalizáciu na zabezpečenie spoľahlivosti, dostupnosti, odolnosti a kontinuity produktov;

1.3.6. monitorovali trhy, zachovali rovnaké podmienky pri implementácii internetu vecí a zabránili koncentrácii nadnárodných hospodárskych síl u nových aktérov v oblasti technológií;

1.3.7. sa zaviazali, že budú podporovať opatrenia na zvyšovanie povedomia a získavanie digitálnych zručností, ako aj základný výskum a inovácie v tejto oblasti;

1.3.8. zabezpečili úplné zavedenie a účinné využívanie systémov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online (ARS a RSO);

1.3.9. zabezpečili vytvorenie, zavedenie a náležité fungovanie európskeho systému hromadných žalôb, ktorý umožní zastaviť konanie a získať odškodnenie aj v situáciách, kedy používanie internetu vecí spôsobí škodu alebo ujmu kolektívnej povahy, tak, ako by to malo vyplývať z Novej dohody so spotrebiteľom.

1.4. Dôvera spotrebiteľov bude závisieť od dôsledného dodržiavania príslušnej legislatívy a sprostredkovania najlepších postupov podnikov v oblasti ochrany súkromia a bezpečnosti, pričom je povinnosťou inštitúcií prepojiť ich so stratégiami sociálnej zodpovednosti podnikov a sociálne zodpovedných investičných stratégií.

1.5. Sociálny a hospodársky vplyv internetu vecí sa zvýši, pokiaľ sa vhodným spôsobom vzájomne prepojí s vykonávaním sociálno-environmentálnych politík v rámci hospodárstva spoločného využívania zdrojov, obehového hospodárstva a hospodárstva zameraného na funkčnosť.

2. Súvislosti

2.1. Za posledných pätnásť rokov došlo k prudkému rozmachu internetu, čo viedlo k zmenám vo všetkých oblastiach každodenného života a ovplyvnilo viaceré spotrebiteľské návyky. Teraz sa predpokladá, že v nasledujúcich desiatich rokoch zasiahne revolúcia internetu vecí odvetvie energetiky, poľnohospodárstva či dopravy, ako aj konvenčnejšie odvetvia hospodárstva a časti spoločnosti. To znamená potrebu integrovaných politík, ktoré budú inteligentným spôsobom pristupovať k týmto technologickým zmenám.

2.2. Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť Rozvoj internetu vecí v Európe , ktorý sprevádza oznámenie z roku 2016 Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere Pojem internet vecí má svoj pôvod v Massachusetts Institute of Technology (MIT), a v podstate vychádza z predstavy sveta plného zariadení, ktoré sú navzájom úplne prepojené, aby sa mohli automaticky zároveň vykonávať rôzne interoperabilné procesy. Európska únia sa pripravuje na riešenie digitálnej konvergencie a zvládanie nových výziev vyplývajúcich z internetu vecí už od spustenia plánu ( 1 ) , až po nedávny akčný plán internetu vecí (pozri dokument, ktorý sprevádza oznámenie z roku 2016 ( 2 ) ).

2.3. EHSV sa už mnohokrát vyjadril k štvrtej priemyselnej revolúcii, ktorú charakterizuje konvergencia digitálnych, fyzických a biologických technológií, pričom poukazuje na stanovisko z roku 2017 ( 3 ) . Internet vecí je totiž vyhľadávaným priestorom pre zavádzanie najpokročilejších foriem umelej inteligencie, a zásady, ktoré hlása EHSV, predovšetkým zásada „kontroly človekom“, sú tam vystavené tvrdej skúške.

2.4. Zariadeniam internetu vecí často chýbajú pravidlá overovania potrebné na zachovanie bezpečnosti údajov používateľov. To spôsobuje problémy, keďže zariadenia, údaje a partneri dodávateľského reťazca sú vystavení narušeniam bezpečnosti týchto zariadení.

2.5. Nové technológie, ako je blockchain, môžu vyriešiť problémy bezpečnosti a dôvery: môžu sa využívať na sledovanie merania údajov pochádzajúcich zo senzorov a zabrániť nielen zdvojovaniu s inými škodlivými údajmi, ale aj zachovať integritu a vysledovateľnosť zmien; distribuovaný záznam môže umožniť identifikáciu zariadení internetu vecí, overovanie a bezpečný a bezchybný prevod údajov; senzory internetu vecí sa môžu využívať na vzájomnú výmenu údajov prostredníctvom blockchainu namiesto zapojenia tretieho subjektu; využívanie inteligentných zmlúv umožňuje nezávislosť zariadení aj individuálnu identitu a integritu údajov; náklady na vytváranie a prevádzku sa znižujú, keďže nie je potrebný sprostredkovateľ; a nakoniec, zariadenia internetu vecí v rámci blockchainu poskytujú záznamy o pripojených zariadeniach, čo je veľmi užitočné pri riešení všetkých problémov ( 4 )

2.6. Technológie distribuovaných záznamov s otvoreným zdrojovým kódom sa zase vyvíjajú s cieľom umožniť výmenu informácií a hodnôt medzi zariadeniami internetu vecí. Neumožňujú hĺbkovú analýzu údajov, ale využívajú štruktúru založenú na matematickej koncepcii nazývanej riadený acyklický graf (DAG), ktorá zabraňuje províziám a umožňuje, aby sa kapacita siete zvyšovala podľa nárastu počtu používateľov.

2.7. Tento fenomén má obrovský hospodársky ( 5 ) a sociálny potenciál a prináša mnoho príležitostí, ale aj závažné problémy vyplývajúce zo súvisiacich rizík. Má prierezový a multidisciplinárny charakter a vplýva rovnako na podniky aj spotrebiteľov, správne orgány aj občanov. Preto by sa pri riešení tejto problematiky mal zvážiť spoločný prístup, ktorý ale zároveň zohľadní špecifický charakter jednotlivých situácií. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Organizácia Spojených národov odhaduje do roku 2020 päťdesiat miliárd navzájom prepojených zariadení s aplikáciami pre spotrebiteľov prostredníctvom televízorov, chladničiek, bezpečnostných kamier, vozidiel atď.

2.8. Aplikácie internetu vecí už prinášajú sociálne a hospodárske výhody v kontexte globalizovaného sveta, čo okrem iného znamená viac služieb prispôsobených sociálno-ekonomickému kontextu, kratšie cykly spätnej väzby, opravy na diaľku, podporu pri rozhodovaní, lepšie prideľovanie zdrojov alebo diaľková kontrola služieb. Objavujú sa však veľmi citlivé súvisiace faktory, ako je súkromie a bezpečnosť, informačná asymetria a transparentnosť transakcií, komplexné zodpovednosti, blokovanie produktov a systémov, alebo tiež väčší počet hybridných produktov, čo môže mať vplyv na vlastníctvo a vystaviť spotrebiteľov diaľkovému uplatňovaniu zmlúv a následné zníženie záruk.

2.9. Veľké výzvy v právnej oblasti, ktorým čelí EÚ a jej členské štáty, vyplývajú zo skutočnosti, že mnohé špecifické prvky internetu vecí (značná komplexnosť a vysoká vzájomná závislosť, prvok nezávislosti, zložky tvorby a/alebo spracovania údajov a otvorený rozmer) sú spoločné s inými rozvíjajúcimi sa digitálnymi technológiami, ako je blockchain, 3D tlač a cloud computing. EHSV sa domnieva, že pracovný dokument Európskej komisie o zodpovednosti nových digitálnych technológií je ďalším krokom správnym smerom ( 6 )

2.10. Maximalizácia výhod a minimalizácia rizík súvisiacich s internetom vecí znamená poskytovanie dostupných, jasných, stručných a presných informácií, a najmä podporu digitálnej integrácie a pripojiteľnosti zraniteľnejších spotrebiteľov, a to prostredníctvom navrhovania produktov a služieb, ktoré sú plne vysledovateľné a obsahujú integrované pravidlá dôvery, ochrany súkromia a bezpečnosti.

3. Dôvera spotrebiteľov a podnikateľov v internet vecí

3.1. Internet vecí je komplexným ekosystémom, ktorý umožňuje vzájomné prepojenie zariadení od rôznych výrobcov, distribútorov alebo programátorov softvéru. To môže spôsobiť ťažkosti pri určovaní zodpovednosti za porušovanie pravidiel alebo za materiálne alebo iné škody spôsobené tretím osobám alebo systémom chybnými produktmi alebo prostredníctvom siete produktmi, ktoré boli tretími osobami použité na neurčený účel. Je dokonca možné, že mnohé subjekty, ktoré sú zapojené do globálneho hodnotového reťazca produktu nemajú dostatočné odborné znalosti a skúsenosti v oblasti bezpečnosti a ochrany údajov pre sieťové zariadenia.

3.2. Z tohto dôvodu je potrebný nový prístup k zodpovednosti, ktorého cieľom bude zabezpečiť ochranu spotrebiteľov a podnikov využívajúcich aplikácie internetu vecí, a to v prostredí, v ktorom sa môžu produkty s vhodnou konfiguráciou poškodiť alebo destabilizovať v dôsledku incidentov v oblasti digitálnej bezpečnosti alebo nedovoleného použitia na neurčený účel (napríklad hackerstvo). Toto prostredie by malo umožniť predvídať, predchádzať a chrániť pred takýmto automatizovaným rozhodovaním, ktoré môže narušiť etické zásady a všeobecne uznávané ľudské práva.

3.3. EHSV víta preskúmanie uplatňovania smernice o zodpovednosti za chybné výrobky z roku 1985 ( 7 ) , ako aj vytvorenie expertnej skupiny so zapojením viacerých zainteresovaných strán, ktorá sa bude zaoberať otázkou zodpovednosti a novými technológiami s cieľom zabezpečiť spravodlivú rovnováhu medzi záujmami výrobcov a spotrebiteľov. V novom rámci zodpovednosti by sa mala jasne zaviesť vysledovateľnosť zodpovednosti a bezpečnosti v celom hodnotovom reťazci výrobku, ako aj počas jeho životného cyklu, a začleniť udržateľnosť ako nový prvok, ktorým sa povinne stanoví aktualizácia, vylepšenie, prenosnosť, kompatibilita, opätovné použitie, oprava alebo prispôsobenie výrobku.

3.4. V súvislosti s internetom vecí by sa malo osobitne preskúmať určovanie zodpovednosti všetkých subjektov v dodávateľskom reťazci výrobku a zabrániť vzniku právnych medzier v prípade, keď je viacero výrobcov a distribútorov. EHSV považuje za nevyhnutné jasne určiť postupy, ktoré by mali spotrebitelia dodržiavať v každom prípade, a podporovať mechanizmy alternatívneho riešenia sporov.

3.5. EHSV zdôrazňuje význam informácií poskytovaných pred uzavretím zmluvy, transparentných zmluvných ustanovení a jasných pokynov na používanie zariadení; výslovne by sa malo poukázať na súvisiace riziká a ochranné opatrenia.

3.6. Musí sa zaručiť interoperabilita a kompatibilita zariadení a softvéru s cieľom predchádzať problémom a umožniť spotrebiteľovi porovnávať poskytovateľov. EHSV zdôrazňuje, že tento faktor je takisto kľúčom k vytvoreniu rovnakých podmienok pre veľké aj malé a stredné podniky.

3.7. EHSV sa zároveň zasadzuje za dodržiavanie neutrality siete a vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala správanie na trhu.

4. Ochrana súkromia spotrebiteľov v rámci internetu vecí

4.1. Všeobecným nariadením o ochrane údajov ( 8 ) sa zlepšili možnosti spotrebiteľov vykonávať kontrolu nad svojimi osobnými údajmi a preferenciami v oblasti súkromia. Používateľ zariadenia musí mať kontrolu nad tým, ako sa využívajú údaje, ktoré generuje, aj to, kto môže mať prístup k týmto údajom, pričom rôznorodosť údajov, ako aj ich agregácia a prepájanie s inými údajmi, predstavuje vážne riziko pre súkromie v ekosystéme internetu vecí.

4.2. Nemožno prehliadnuť účinky veľkého počtu produktov, služieb alebo subjektov na ochranu súkromia a údajov pri nezávislom prenose týchto údajov vďaka prepojenosti zariadení. Rovnako aj v prípadoch, keď sa spracúvajú alebo preformulovávajú informácie na základe údajov, ktoré boli pôvodne zabezpečené, by sa mohli získavať presné poznatky o zvykoch, lokalizácii, záujmoch a preferenciách jednotlivcov, čím sa zvýši dostupnosť a sledovateľnosť profilu používateľa.

4.3. Právne záruky musia zabezpečiť, aby si mohli používatelia v plnej miere uplatňovať svoje práva na súkromie a ochranu osobných údajov bez obmedzenia. Zabráni sa tým možnému poškodzovaniu, ako sú diskriminačné postupy, invazívny marketing, strata súkromia alebo narušenia bezpečnosti. Spotrebitelia zase musia byť informovaní o ekonomickej hodnote svojich údajov a mať výlučné právo poskytovať tieto údaje.

4.4. Ako sa uvádza vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, podniky a regulačné orgány musia v dôsledku toho pravidelne upravovať rozsah zhromažďovania osobných údajov a posudzovať, do akej miery sú spracúvané údaje primerané a potrebné na poskytnutie služby. Aspekty súkromia a dôsledky v tejto oblasti sa musia hodnotiť počas celého procesu tvorby, navrhovania a vývoja pripojeného produktu a on-line ekosystému, v ktorom pôsobí (ochrana súkromia už v štádiu návrhu). Preto sa na internet vecí musí dôsledne uplatňovať zásada špecifickej ochrany súkromia a zásada štandardnej ochrany súkromia.

4.5. Všetky pripojené produkty musia byť následne konfigurované podľa predvoleného modelu na najvyššiu úroveň ochrany súkromia (špecifické a štandardné nastavenie), čím sa zabráni neželanému sledovaniu správania používateľov a ich aktivít.

4.6. V každom prípade musia spotrebitelia presne vedieť, ktoré údaje sa zbierajú, kto má k týmto údajom prístup a na aký účel sa použijú, kým budú aktívne využívať produkt alebo službu, aké zásady ochrany súkromia sa uplatňujú a či použité algoritmy vplývajú na kvalitu a cenu služby alebo jej dostupnosť.

5. Bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v rámci internetu vecí

5.1. Prepojenie zariadení, ktoré je charakteristické pre ekosystém internetu vecí môže podnietiť rozvoj nelegálnych alebo nežiaducich technologických praktík a tento ekosystém sa môže stať priestorom na vznik rizík a ich virálne šírenie. Preto treba vynaložiť rozsiahle úsilie zamerané na bezpečnosť, a to vo všetkých zložkách systému.

5.2. Ponuka produktov a aktualizácie týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti musia byť odôvodnené a zabezpečovať pokrytie nielen samostatných zariadení, ale aj bezpečnostných rizík, ktoré so sebou prináša prepojenie s inými zariadeniami internetu vecí, pričom sa z dôvodu počtu týchto zariadení nesmú zvoľňovať normy kvality v oblasti bezpečnosti.

5.3. V tejto súvislosti sa v návrhu nariadenia o Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť ( 9 ) uvádza rámec certifikácie informačných a komunikačných technológií, ktorý umožní vymedzenie systémov dobrovoľnej certifikácie bezpečnosti a označovania v prípade rôznych typov produktov vrátane produktov internetu vecí. EHSV síce víta toto opatrenie, no vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že sa neuplatňuje povinne.

5.4. Opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mali pokrývať riziká vyplývajúce zo všetkých typov ohrození, a to najmä hackerstva, nepovoleného prístupu alebo nesprávneho používania, ako aj riziká súvisiace s platobnými prostriedkami a finančnými podvodmi. EHSV v tejto súvislosti podporuje právomoci udelené expertnej skupine, v ktorej sú zastúpené viaceré zainteresované strany a ktorá sa zaoberá otázkou zodpovednosti a nových technológií.

5.5. Zároveň sa treba zaoberať ochranou jednotlivých spotrebiteľov pred rizikami, ako je využívanie blízkosti, spoločných frekvenčných pásiem, vystavenie účinkom elektromagnetických polí alebo prípadné interferencie s pripojenými zariadeniami udržujúcimi životné funkcie. EHSV podporuje uplatnenie opatrení na monitorovanie a preventívne stiahnutie produktu v súvislosti s ochranou zdravia a bezpečnosťou spotrebiteľov alebo ich osobných a majetkových záujmov.

5.6. Podniky musia prevziať najlepšie postupy, ako je špecificky navrhnutá a štandardná ochrana, a mali by podliehať nezávislému externému hodnoteniu. V prípade bezpečnostných incidentov alebo porušenia ochrany údajov budú mať podniky povinnosť oznámiť tieto incidenty, ako aj informácie o zodpovednosti za škodu a porušenie predpisov.

5.7. Podniky musia spotrebiteľom poskytnúť jednoduché a dostupné informácie, ktoré im umožnia prijať adekvátne rozhodnutia a zvoliť si bezpečné postupy, a musia im poskytnúť aj potrebné bezpečnostné aktualizácie počas celého životného cyklu produktu.

5.8. Musí sa vyriešiť absencia jednotných pravidiel v súvislosti so sieťami internetu vecí. Treba vyvinúť moderné širokopásmové technológie novej generácie, vďaka ktorým sa zlepšia súčasné infraštruktúry.

6. Návrhy opatrení verejnej politiky (10)

6.1. Verejné orgány sa pri výkone svojich právomocí na rôznych územiach Európskej únie musia aktívne zapájať do tvorby politík a akčných plánov v oblasti internetu vecí s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi rôznymi zainteresovanými stranami, predvídať problematické oblasti a opatrne zmierňovať prípadné nepriaznivé účinky. EHSV navrhuje:

6.1.1. vytvoriť pre pilotné projekty a na overovanie koncepcií testovacie prostredie (tzv. sand box – zabezpečené prostredie), čiže fyzické prostredie, zoskupenia atď. Cieľom by malo byť nielen testovanie technológií, ale aj regulačných modelov ( 11 )

6.1.2. financovať technologické infraštruktúry, ktoré umožnia rozvoj inovačných projektov internetu vecí v rámci nového programu Horizont Európa;

6.1.3. určiť nezávislé inštitúty a agentúry ako sprostredkovateľov a orgány dohľadu nad projektami internetu vecí. EHSV víta príslušné opatrenia uvedené v tejto súvislosti v nariadení o kybernetickej bezpečnosti z roku 2017 a vyzýva Komisiu, aby účinne podporovala normalizáciu v digitálnom odvetví s využitím primeraných rozpočtových prostriedkov ( 12 )

6.1.4. podporiť vznik verejno-súkromných platforiem spolupráce a partnerstva, do ktorých by sa zapojila vedecká obec, priemysel a spotrebitelia;

6.1.5. podporiť investície do rozvoja miestnych modelov podnikania s cieľom využívať výhody, ktoré prináša internet vecí, a uľahčiť riešenie takých zložitých otázok, ako je ochrana a vlastníctvo údajov;

6.1.6. realizovať budovanie kapacít v prostredí podnikov s cieľom viesť k spoločnej zodpovednosti. Malo by sa zabezpečiť, aby bola do produktov a služieb IKT začlenená bezpečnosť a špecifická a štandardná ochrana súkromia, a to v súlade s takzvanou povinnosťou starostlivosti, ktorú podporuje nové nariadenie o kybernetickej bezpečnosti. EHSV v tejto súvislosti víta plánované vypracovanie kódexov správania , ktorými sa doplnia právne predpisy;

6.1.7. podporiť európske a medzinárodné normalizačné iniciatívy s cieľom zabezpečiť zásadné vlastnosti systémov internetu vecí, a to spoľahlivosť, bezpečnosť, dostupnosť, odolnosť, udržiavateľnosť a použiteľnosť. Normalizácia je dôležitá najmä na rýchlu realizáciu vysoko digitalizovaných procesov priemyselnej výroby;

6.1.8. zabezpečiť, aby mali používatelia internetu vecí, najmä najzraniteľnejšie osoby alebo osoby žijúce v riedko osídlených oblastiach, cenovo dostupný, vysokokvalitný prístup;

6.1.9. podporiť informačné kampane a vzdelávacie programy s cieľom uľahčiť prijatie internetu vecí podnikmi a spotrebiteľmi a umožniť im získavanie zručností a schopností ( 13 ) , v rámci ktorých sa bude venovať osobitná pozornosť zraniteľným skupinám a rozmanitosti;

6.1.10. zaviesť iniciatívy v oblasti vzdelávania zamerané na primeranú prevenciu vzhľadom na skoré začlenenie detskej populácie do digitálneho prostredia;

6.1.11. začať diagnostické analýzy a štúdie o vplyve internetu vecí v oblastiach, ako sú nové modely trvalo udržateľnej výroby a spotreby;

6.1.12. zabezpečiť úplné zavedenie a účinné využívanie systémov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online (ARS a RSO);

6.1.13. zabezpečiť vytvorenie, zavedenie a náležité fungovanie európskeho systému hromadných žalôb, ktorý umožní zastaviť konanie a získať odškodnenie aj v situáciách, kedy používanie internetu vecí spôsobí škodu alebo ujmu kolektívnej povahy, tak, ako by to malo vyplývať z Novej dohody so spotrebiteľom.

6.2. EHSV zároveň vyzýva Komisiu, aby posúdila pravidlá, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s internetom vecí a v prípade potreby zlepšila súčasné právne predpisy. V tejto súvislosti by sa mala Nová dohoda so spotrebiteľom zamerať aj na prepojené zariadenia, siete a ich bezpečnosť, ako aj na údaje súvisiace s takýmito zariadeniami.

6.3. EHSV na záver zdôrazňuje význam zavedenia mechanizmov spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o účinné a jednotné uplatňovanie pripravovaných právnych predpisov, ako aj pri dohovoroch, ktoré by mala Európska únia uzavrieť mimo svojho územia vzhľadom na umiestnenie sídiel spoločností a dodávateľov s osobitným dôrazom na výmenu osvedčených postupov. Musí sa koordinovať medzinárodná politika v oblasti cezhraničných tokov údajov, aby zúčastnené krajiny mohli vo svojich právnych predpisoch, hmotných aj procesných, zaviesť rovnako prísne ochranné normy.

V Bruseli 19. septembra 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) COM(2005) 229 final.

(2) COM(2016) 180 final.

(3) Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1).

(4) Pozri Khwaja Shaik: Why blockchain and IoT are best friends https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m; na tému inovácie vo finančnom sektore Európskej únie pozri dokument Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 8.

(5) Konzultačná firma Digital McKinsey odhaduje, že internet vecí bude mať do roku 2025 potenciálny ekonomický vplyv 3,9 mld. až 11,1 mld. USD ročne.

(6) SWD(2018) 137.

(7) COM(2018) 246 final.

(8) Nadobudlo účinnosť 25. mája 2018.

(9) Pozri COM(2017) 477 final.

(10) Pozri Internet of Things: The New Government-to-Business Platform, dokument skupiny Svetovej Banky.

(11) Pozri: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated.

(12) Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 17.

(13) Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 36.