[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 7.2.2007

SEK(2007) 139 v konečnom znení

Odporúčanie

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2006 – 2010

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Všeobecné súvislosti

Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Maďarska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.

KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Maďarska predloženú 1. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).

S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:

1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;

2. situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);

3. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a

4. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.

Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti

Rast maďarského hospodárstva bol za posledných 10 rokov pomerne silný s čoraz väčšmi vyváženou skladbou od roku 2003. Miera nezamestnanosti a miera zapojenia sa do trhu práce však zostávajú medzi najnižšími v EÚ a v posledných rokoch začali vznikať viaceré nerovnováhy spojené s expanzívnou stratégiou fiškálnej politiky. Veľmi vysoký a zvyšujúci sa rozpočtový deficit spôsobil značný nárast verejného dlhu, v tejto súvislosti a t akisto vzhľadom na očakávaný dlhodobý rast výdavkov súvisiacich s vekom je udržateľnosť maďarských verejných financií vysoko riziková. Zvýšenie mzdových nákladov, najmä od roku 2001, prispelo k stagnácii zamestnanosti. Okrem toho, motivačné schémy nepodnietili pracovníkov v dostatočnej miere k tomu, aby zostali na trhu práce, a zručnosti, ktoré poskytujú systémy vzdelávania a odbornej prípravy, nezodpovedajú požiadavkám nových výrobných štruktúr. Zdá sa tiež, že expanzívna fiškálna politika vytlačila súkromné investície. Zároveň prispela k udržaniu vysokých vonkajších deficitov a viedla k značnému rastu čistého zahraničného zadlženia. To v posledných rokoch sprevádzalo vytváranie nezaistených pasív v zahraničnej mene, ktoré zvyšujú ich vystavenie sa výkyvom výmenného kurzu.

Postup riešenia nadmerného deficitu v Maďarsku

Rada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Maďarsko malo nadmerný rozpočet v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Maďarsku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť najneskôr v roku 2008 v súlade s postupom úpravy naznačeným v konvergenčnom programe krajiny z mája 2004. Rada však 18. januára 2005 na základe článku 104 ods. 8 rozhodla, že napriek prijatiu určitých opatrení znižujúcich deficit v rokoch 2004 a 2005, Maďarsko nedodržalo odporúčania z júla 2004, keďže sa očakávalo, že ciele na rok 2004 a 2005 sa v značnej miere nepodarí dosiahnuť.

Rada 8. marca 2005 vydala ďalšie odporúčanie na základe článku 104 ods. 7, keďže Maďarsko ešte nie je členom eurozóny a ďalšie dva kroky postupu riešenia nadmerného deficitu podľa článku 104 ods. 9 a ods. 11 sa preto neuplatňujú. Rada odporúčala maďarským orgánom, aby „do 8. júla 2005 prijali účinné kroky týkajúce sa dodatočných opatrení, pokiaľ možno štrukturálneho charakteru, s cieľom dosiahnuť cieľový deficit na rok 2005 stanovený v upravenom konvergenčnom programe.“ Okrem toho, načasovanie a implementácia akýchkoľvek daňových znížení mali byť podmienené dosiahnutím cieľových deficitov stanovených v aktualizácii konvergenčného programu predloženej v decembri 2004.

Rada 8. novembra 2005 rozhodla druhýkrát na základe článku 104 ods. 8, že Maďarsko nedodržalo nové odporúčania podľa článku 104 ods. 7. Pritom brala do úvahy najmä to, že cieľové deficity na roky 2005 a 2006 by sa nedosiahli v značnej miere a že zavedenie znižovania daní, ktoré sa začalo od roku 2006, bolo v rozpore s odporúčaním Rady z marca 2005.

Rada 10. októbra 2006 prijala po tretíkrát odporúčanie pre Maďarsko podľa článku 104 ods. 7, v ktorom predĺžila termín na korekciu nadmerného deficitu o jeden rok na rok 2009, čo sa zdá vhodné, keďže ide o podstatnú korekciu štrukturálneho deficitu o viac ako 6,5 % HDP počas troch rokov. Rada požiadala Maďarsko znížiť deficit spoľahlivým a udržateľným spôsobom a zabezpečiť stále znižovanie podielu hrubého verejného dlhu v súlade s viacročným postupom na zníženie deficitu uvedeným v upravenej aktualizácii konvergenčného programu zo septembra 2006. Maďarsko bolo okrem toho vyzvané, aby prijalo a rýchlo implementovalo plánované štrukturálne reformy aj vzhľadom na trvalé zlepšenie verejných financií. Napokon, Maďarsko bolo požiadané zlepšiť rozpočtovú kontrolu zlepšením fiškálnych pravidiel, ako aj posilnením inštitucionálneho rámca. Termín, ktorý sa Maďarsku stanovil na prijatie účinných opatrení vzhľadom na tieto odporúčania, je 10. apríl 2007. Po uplynutí tohto termínu Komisia vykoná hodnotenie opatrení, ktoré prijali maďarské orgány.

Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu

Rada 10. októbra 2006 prijala stanovisko k upravenej aktualizácii konvergenčného programu zo septembra 2006 na obdobie rokov 2005 – 2009, ktorá bola vypracovaná na základe hodnotenia aktualizácie z decembra 2005 Radou. Rada zastávala názor, že „plánované zníženie deficitu je podmienené prísnym vykonávaním predpokladaných štrukturálnych reforiem, zavedením kontroly výdavkov od prvých rokov programu, ako aj posilnením inštitucionálnej štruktúry verejných financií v Maďarsku, čo sú všetko prvky, pri ktorých Rada naliehavo žiada maďarskú vládu o maximálne úsilie.“ Stanovisko Rady neobsahovalo konkrétne politické výzvy, keďže Rada zároveň vydala odporúčanie Maďarsku podľa článku 104 ods. 7 (pozri oddiel 2.2).

Hodnotenie národného programu reforiem Komisiou

Vykonávacia správa národného programu reforiem Maďarska vypracovaná vo forme revidovaného národného programu reforiem v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 13. októbra 2006. V maďarskom revidovanom národnom programe reforiem sa zachovávajú základné výzvy stanovené v národnom programe reforiem z roku 2005, dopĺňajú sa o novú prioritu v oblasti energetiky a životného prostredia, kladie sa nový dôraz na aktívne politiky trhu práce a načrtávajú sa plány na vytvorenie udržateľnej rozpočtovej pozície v krátkodobom horizonte, ktorá povedie k rastu a tvorbe pracovných miest v strednodobom horizonte.

V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Maďarsko dosahuje obmedzený pokrok v implementácii svojho národného programu reforiem z roku 2005. Po významných rozpočtových sklzoch musela vláda výrazne zrevidovať svoj postup fiškálnej úpravy a následne prijala a implementovala opatrenia na fiškálnu konsolidáciu. Implementovali sa určité reformy v oblasti zamestnanosti i mikroekonomickej politiky. V týchto oblastiach, ako aj pri zlepšovaní makroekonomickej stability, je však ešte stále potrebné vykonať veľa práce.

Na podklade označených silných a slabých stránok sa Maďarsku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: reálneho zníženia verejného deficitu a podielov hrubého dlhu; reformy verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkových a vzdelávacích systémov; aktívnej politiky trhu práce a ďalšej motivácie na prácu; rovnakého prístupu k vysokokvalitnému vzdelávaniu a citlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |

- Odporúčanie

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2006 – 2010

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

5. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.

6. Makroekonomický scenár predpokladá v rokoch 2007 a 2008 spomalenie hospodárskej aktivity v dôsledku opatrení fiškálnej konsolidácie, miery rastu sa pritom vrátia na úroveň spred konsolidácie do roku 2009. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je do roku 2008 vo všeobecnosti pravdepodobný a dokonca by mohol byť mierne opatrný, pričom na ďalšie roky sa zdá pomerne priaznivý. V programe sa plánuje nárast inflácie v roku 2007 a následne rýchly pokles, plánovaný vývoj inflácie počas celého programového obdobia je určitým spôsobom priaznivý.

7. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 10,1 % HDP v súlade s revidovaným cieľom v aktualizácii zo septembra 2006[6], a oproti cieľovej hodnote 6,1 % HDP stanovenej v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005. Prekročenie v porovnaní s pôvodným cieľovým deficitom sa takmer v celej miere uskutočnilo na strane výdavkov (okolo 5 % HDP), hlavne v oblasti prevádzkových nákladov ústredných rozpočtových inštitúcií, výdavkov na dôchodky a na zdravotníctvo a investícií miestnej samosprávy. Odráža aj zaúčtovanie investícií na diaľnice do verejných financií (1,1 % HDP). Balík nápravných rozpočtových opatrení vo výške 1,5 % HDP prijatý v lete 2006 tvoria opatrenia, ktoré zvyšujú príjmy, spolu s niektorými okamžitými zníženiami výdavkov v oblasti zdravotníctva, dotácií cien plynu a verejnej správy. Očakáva sa, že tieto opatrenia (s výnimkou zrušenia všeobecnej rozpočtovej rezervy vo výške 0,3 % HDP) vyvolajú významné účinky aj v roku 2007 a v nasledujúcich rokoch.

8. Hlavným cieľom aktualizácie je korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 (zníženie deficitu z 10,1 % HDP v roku 2006 na 3,2 % HDP v roku 2009[7]), čo je vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický scenár v súlade s aktualizáciou zo septembra 2006, a ďalšie zníženie v roku 2010. Zlepšenie primárneho salda má rovnaký rozsah. Úprava sa plánuje na začiatok programového obdobia, takmer polovičné zníženie pomeru deficitu sa má dosiahnuť už v roku 2007. Plánovaná nominálna úprava sa má počas programového obdobia dosiahnuť zvýšením pomeru príjmov k HDP o takmer 1 percentuálny bod a znížením pomeru výdavkov k HDP o 6,5 percentuálneho bodu. Počiatočný nárast daňového zaťaženia o 1,6 percentuálneho bodu HDP v roku 2007 sa postupne nahradí opatreniami na strane výdavkov. Okrem zníženia výdavkov a zmrazenia rozpočtu, ktoré sa uplatňujú od leta 2006, orgány začali posilňovať kontroly výdavkov a zlepšovať inštitucionálny rámec verejných financií. Okrem toho sa v programe vysvetľuje program širokej štrukturálnej reformy zameranej na zabezpečenie dosiahnutia cieľových deficitov, najmä v záverečných rokoch programu.

9. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z 9,75 % HDP v roku 2006 na približne 3 % na konci programového obdobia. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálny deficit 0,5 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. To je v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu, v ktorej sa stanovuje rozsah strednodobého cieľa pri hodnote štrukturálneho deficitu v rozpätí 0,5 % až 1 % HDP, v určitej miere ambicióznejšie: Strednodobý cieľ primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu.

10. Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje, najmä od roku 2008. Riziká pre vývoj deficitu vyplývajúce z makroekonomického scenára sú do roku 2008 vo všeobecnosti vyvážené, nižší ako predpokladaný rast HDP v ďalších rokoch by však mohol viesť k vyššiemu deficitu. Hoci sa krátkodobé zníženia výdavkov a dočasné rozpočtové zmrazenia začlenili do rozpočtu na rok 2007, ako sa plánovalo, existuje stále neurčitosť, pokiaľ ide o účinné vykonanie zmrazení výdavkov (aj z dôvodu nedostatočného výkonu podobných kontrol v období rokov 2004 – 2006). Účinnosť nových fiškálnych pravidiel a počiatočných opatrení prijatých vzhľadom na viacročný rozpočtový rámec pri zmene modelu pravidelného prekračovania výdavkov sa bude musieť preskúmať. Vláda prijala rozhodnutia týkajúce sa mnohých opatrení s cieľom reformovať štátnu správu, systémy zdravotníctva, dôchodkov, dotácie cien a vzdelávania. Na základe týchto opatrení by sa rozpočtové výsledky mohli priblížiť cieľovým deficitom na roky 2007 a 2008 viac, ako sa očakávalo v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. Zostávajúce opatrenia štrukturálnej reformy potrebné na nahradenie opatrení obmedzujúcich výdavky, ktorých platnosť sa skončí na konci roku 2008, sa však musia stanoviť a implementovať. Okrem toho, v záverečných rokoch programu existuje riziko rozpočtového uvoľnenia z dôvodu volebného cyklu, ako sa potvrdilo na základe minulých skúseností. Napokon, ak reštrukturalizačné plány verejných dopravných spoločností neprinesú očakávané výsledky, akumuláciou strát týchto spoločností by sa mohol deficit dočasne zvýšiť.

11. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, ako odporúčala Rada, za predpokladu, že sa rozpočtová stratégia implementuje v plnej miere. To sa týka najmä úplnej implementácie konsolidačných opatrení oznámených v rozpočte na rok 2007 a v novom programe, ako aj ďalšieho stanovenia a včasného prijatia oznámených dodatočných opatrení štrukturálnej reformy. V roku 2010, po plánovanej korekcii nadmerného rozpočtu, by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo zrýchliť. To by predstavovalo aj prvý krok k zabezpečeniu dostatočnej bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch, ktoré nie je vytvorené.

12. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 67,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu sa v roku 2008 zvýši na 71,25 %. Po roku 2008 sa očakáva, že opäť klesne a v roku 2010 sa vráti na hodnotu 67,5 %. Vzhľadom na uvedené riziká pre rozpočtové ciele bude vývoj pomeru dlhu pravdepodobne menej priaznivý, ako sa plánovalo v programe. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu do konca programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži a dostatočne rýchlo sa nepriblíži referenčnej hodnote.

13. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Maďarsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku vysokého nárastu výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, v dlhodobom horizonte. Hoci sa už prijali prvé dôležité opatrenia, úplná implementácia ďalších reformných opatrení zameraných na obsiahnutie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom plánovaných v programe by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Okrem toho, a čo je dôležité, slabá počiatočná rozpočtová pozícia, ktorá sa v porovnaní s rokom 2005 podstatne zhoršila, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie, ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Ďalšia rozpočtová konsolidácia, ako sa plánuje, by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Maďarsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko.

14. Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu revidovaného maďarského národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci celkovej strednodobej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, jeho rozpočtové prognózy však výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Plány štrukturálnej reformy a nedávno prijaté opatrenia naznačené v konvergenčnom programe v plnej miere zodpovedajú programu reformy predloženému v národnom programe reforiem, hlavne reformné opatrenia v oblasti verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkových, vzdelávacích a rôznych podporných systémov.

15. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[8].

Celkový záver je taký, že v programe sa plánuje zníženie vysokých deficitov minulých rokov prostredníctvom úpravy na začiatku programového obdobia a vo všeobecnosti je zlučiteľný s korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, termínu stanoveného Radou. Od leta 2006 sa prijalo množstvo opatrení zvyšujúcich príjmy a znižujúcich výdavky, ako aj počiatočné reformné opatrenia v rámci reformy verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkov a vzdelávania. Existujú však riziká pre dosiahnutie cieľov týkajúcich sa rozpočtu a dlhu, najmä od roku 2008.

V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 10. októbra 2006 sa Maďarsko vyzýva, aby:

(i) dôsledne plnilo rozpočet na rok 2007 a prijalo primerané opatrenia na zabezpečenie korekcie nadmerného deficitu do roku 2009, v prípade potreby prostredníctvom dodatočných opatrení, a zabezpečilo, by sa pomer hrubého dlhu k HDP trvalo znížil, pokiaľ možno pred rokom 2009;

(ii) zlepšilo rozpočtovú kontrolu zlepšením fiškálnych pravidiel a posilnením inštitucionálneho rámca verejných financií, vychádzajúc z prvých opatrení prijatých v rozpočte na rok 2007;

(iii) trvalo obmedzilo výdavky prostredníctvom prijatia a rýchlej implementácie oznámeného zefektívnenia verejnej správy a systémov zdravotnej starostlivosti a predpokladanej reformy vzdelávacieho systému;

(iv) vzhľadom na úroveň dlhu a nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií primeraným približovaním sa strednodobému cieľu a prijatím dodatočných opatrení dôchodkovej reformy, ako boli oznámené.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |

KOM nov. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | neuv. |

KP dec. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | neuv. | neuv. |

Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 3.6 | 3.9 | 6.2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |

KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | neuv. |

KP dec. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | neuv. | neuv. |

Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | 0,5 | 0,9 | -0,4 | -1,2 | -0,5 | 0,4 |

KOM nov. 20065 | 0,6 | 1,0 | 0,1 | -0,5 | neuv. | neuv. |

KP sept. 20061 | 0,3 | 0,8 | -0,3 | -0,9 | 0,0 | neuv. |

KP dec. 20051 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | neuv. | neuv. |

Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | -7,8 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | -2,7 |

KOM nov. 2006 | -7,8 | -10,1 | -7,4 | -5,6 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | neuv. |

KP dec. 20056 | -7,4 | -6,1 | -4,7 | -3,4 | neuv. | neuv. |

Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | -3,7 | -6,2 | -2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |

KOM nov. 2006 | -3,7 | -6,1 | -2,9 | -1,4 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | neuv. |

KP dec. 20056 | -3,8 | -2,9 | -1,7 | -0,7 | neuv. | neuv. |

Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20061 | -8,0 | -10,5 | -6,6 | -3,8 | -3,0 | -2,9 |

KOM nov. 2006 | -8,1 | -10,5 | -7,4 | -5,4 | neuv. | neuv. |

KP sept. 20061 | -7,6 | -10,5 | -6,7 | -3,9 | -3,2 | neuv. |

KP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -8,0 | -9,8 | -5,6 | -3,7 | -3,0 | -2,9 |

KOM nov. 20064 | -8,5 | -10,3 | -6,5 | -5,1 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | -7,6 | -9,7 | -5,8 | -3,6 | -3,2 | neuv. |

KP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |

Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |

KOM nov. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | neuv. | neuv. |

KP sept. 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | neuv. |

KP dec. 20056 | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | neuv. | neuv. |

Poznámky: |

1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |

2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. |

3 Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,7 % HDP v roku 2006 a 1,0 % HDP v roku 2007 a 0,1 % HDP v roku 2008; všetky s účinkom nárastu deficitu) |

4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2005, s účinkom zníženia deficitu; 0,3 % HDP v roku 2006; 0,9 % HDP v roku 2007 a 0,3 % HDP v roku 2008; všetky s účinkom nárastu deficitu). |

5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % resp. 3,2 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Z dôvodu porovnateľnosti sa rozpočtové údaje v konvergenčnom programe z decembra 2005 upravili tak, aby zahŕňali náklady spojené s dôchodkovou reformou. |

Zdroj: |

Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.

[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Rada vo svojom stanovisku k aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005 skonštatovala, že plánované zníženie výdavkov o 7,5 % HDP nebolo podopreté konkrétnymi opatreniami. Vyzvala preto Maďarsko, aby najneskôr do 1. septembra 2006 predložilo upravenú aktualizáciu konvergenčného programu stanovením konkrétnych a štrukturálnych opatrení, ktoré budú plne v súlade s postupom úpravy v strednodobom horizonte. V súlade s touto požiadavkou Maďarsko predložilo upravený program Rade a Komisii 1. septembra 2006.

[7] Cieľový deficit 3,2 % HDP v roku 2009 by stále prekračoval hraničnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V programe sa predpokladá, že Rada a Komisia zohľadnia pri prijímaní rozhodnutia o odvolaní postupu riešenia nadmerného deficitu pre Maďarsko (v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1467/97 v znení zmien a doplnení, článok 2 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že ak sa deficit verejných financií „... podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote “, Rada a Komisia by mali prihliadať na čisté náklady dôchodkovej reformy, ktorá obsahuje plne financovaný pilier na lineárne zostupnom základe na prechodné obdobie piatich rokov a zohľadnením implementačných ustanovení v kódexe správania) 20 % každoročnú záťaž na rozpočet v dôsledku dôchodkovej reformy (pri ktorej sa očakáva, že v tomto roku dosiahne 0,3 % HDP).

[8] Chýbajú najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie, o odpracovaných hodinách, o štátnych finančných aktívach a finančnom dlhu; neuvádzajú sa ani niektoré údaje o dlhodobej udržateľnosti verejných financií.