SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 9.6.2005 
KOM(2005) 249 v kone čnom znení 
  
Návrh 
NARIADENIE RADY 
ktorým sa ukladá kone čné antidumpingové clo na d ovozy bicyklov s pôvodom vo 
Vietname a ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1524/2004 ukladajúce kone čné 
antidumpingové clo na dovo zy bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike  
(predložená Komisiou) 
 
SK 2   SK ODÔVODNENIE  
1) KONTEXT NÁVRHU  
 • Základ a ciele návrhu  
Návrh sa týka uplat ňovania nariadenia Rada (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o 
ochrane pred dumpingovými dovoz mi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho 
spoločenstva naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. 
marca 2004 („základné nariadenie”) o konaní  týkajúcom sa dovoz bicyklov s pôvodom 
vo Vietname a v Čínskej ľudovej republike. 
 • Všeobecné informácie  
Návrh je vypracovaný v kontexte implement ácie základného nariad enia a je výsledkom 
prešetrovania, ktoré bolo vykonané v súla de s hmotnými a procesnými požiadavkami 
stanovenými v základnom nariadení. 
 • Existujúce opatrenia v oblast i, ktorej sa týka návrh  
V nariadení (ES) č.1524/2000 bolo zachované kone čné antidumpingové clo na dovozy 
bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. 
 • Konzistentnos ť s inými politikami a cie ľmi Únie  
Nevzťahuje sa. 
2) KONZULTÁCIE SO ZÚ ČASTNENÝMI STRANAMI A HODNOTENIE DOSAHU  
 • Konzultácie so zú častnenými stranami  
 Zúčastnené strany, na ktoré sa vz ťahuje konanie, dostali možnos ť zastať sa svojich 
záujmov po čas prešetrovania v sú lade s ustanoveniami základného nariadenia. 
 • Zhromaždenie a využitie externých odborných posudkov  
 Externé odborné posudky neboli potrebné. 
 • Hodnotenie dosahu  
Tento návrh je výsledkom implem entácie základného nariadenia. 
V základnom nariadení sa nestanovuje vyhot ovenie všeobecného hodnotenia dosahu, 
obsahuje však vy čerpávajúci zoznam podmienok, ktoré musia by ť zhodnotené. 
3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU  
 • Zhrnutie navrhovaného opatrenia  
Komisia 29. apríla 2004 informovala o za čatí antidumpingového konania pokia ľ ide o 
dovozy bicyklov s pôvodom z Vietnamu. V ten istý de ň Komisia informovala o za čatí 
 
SK 3   SK predbežného skúmania pokia ľ ide o dovozy bicyklov s pôvodom z Čínskej ľudovej 
republiky. Cie ľom prešetrovaní bolo preskúma ť, či sú v sú časnosti platné opatrenia 
týkajúce sa dovozov bicyklov z Čínskej ľudovej republiky dostato čné na pôsobenie 
proti dumpingu, ktorý spôsoboval ujmu a či boli dovozy z Vietnamu dumpingové, a 
teda spôsobovali ujmu. 
Prešetrenie dokázalo, že v sú časnosti platné opatrenia týkajúce sa dovozov bicyklov s 
pôvodom z Číny neposta čujú na zabezpe čenie odstránenia dumpingu spôsobujúceho 
ujmu. Preto sa dospelo k záveru, že sú časná hladina ciel musí by ť zvýšená. Okrem 
toho sa zistilo, že dovozy bicyklov s pôvodom z Vietnamu boli dumpingové a 
spôsobovali ujmu. Usúdilo sa teda, že na dovozy z Vietnamu budú uvalené 
antidumpingové opatrenia. 
Toto skúmanie bolo konzultované s členskými štátmi. Návrh podporilo devätnás ť 
členských štátov a štyri boli proti. Dva členské štáty sa zdržali hlasovania.  
Z toho dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pr ipojený návrh nariad enia, ktoré by malo 
byť uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr do 12. júla.  
 • Právny základ  
Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými 
dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spolo čenstva, naposledy zmenené a 
doplnené nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. marca 2004.  
 • Princíp subsidiarity  
Návrh spadá výlu čne do právomoci Spolo čenstva. Princíp subs idiarity sa preto 
neuplatňuje. 
 • Princíp proporcionality  
Návrh je v súlade s princípom proporcionality z týchto dôvodov: 
 Forma opatrenia je opísaná v uvedenom nariadení, a tak nenecháva priestor pre 
vnútroštátne rozhodnutie. 
 Údaje týkajúce sa spôsobu, akým sa administratívne a finan čné zaťaženie 
Spoločenstva, národných vlád, regionálnyc h a miestnych orgánov, hospodárskych 
subjektov a ob čanov zníži a rozloží na ciele návrhu sa neuplat ňujú. 
 • Výber nástrojov  
 Navrhované nástroje: nariadenie. 
 Iné prostriedky by neboli vhodné  pretože v základnom na riadení sa nestanovujú 
alternatívne možnosti. 
 
SK 4   SK  
4) VPLYV NA ROZPO ČET 
 Návrh nemá žiadny dosah na rozpo čet Spoločenstva. 
 
SK 5   SK Návrh 
NARIADENIE RADY 
ktorým sa ukladá kone čné antidumpingové clo na dovozy bicyklov s pôvodom vo Vietname a 
ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1524/2004 ukladajúce kone čné antidumpingové clo na 
dovozy bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike  
RADA EURÓPSKYCH SPOLO ČENSTIEV, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými 
dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spolo čenstva1 (ďalej len „základné nariadenie“), 
najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 3, 
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Ko misia po porade s poradným výborom, 
keďže: 
A. POSTUP 
1. Platné opatrenia 
(1) Rada uložila nariadením (EHS) č. 2474/932 konečné antidumpingové clo vo výške 30,6 % na 
dovozy bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike ( ďalej len „ČĽR”) (ďalej len „pôvodné 
opatrenia”). Po prešetrení obchádzania antidum pingového cla sa toto clo nariadením Rady (ES) č. 
71/973 rozšírilo na dovozy ur čitých častí bicyklov s pôvodom v ČĽR. 
(2) Po preskúmaní uplynutia platnosti pod ľa článku 11 ods. 2 základné ho nariadenia ( ďalej len 
„predchádzajúce prešetrovanie”) rozhodla Rada v nariadení (ES) č. 1524/20004 o tom, že 
uvedené opatrenia by sa mali zachova ť.  
2. Súčasné prešetrovanie 
(3) Komisia 29. apríla 2004 informovala pros tredníctvom oznamu uverejneného v Úradnom vestníku 
Európskej únie5 o začatí antidumpingového konania pokia ľ ide o dovozy bicyklov s pôvodom vo 
Vietname do Spolo čenstva.  
                                                 
1 Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 
77, 13.3.2004, s. 12). 
2 Ú. v. ES L 228, 9.9.1993, s. 1. 
3 Ú. v. ES L 16, 18.1.1997, s. 55. 
4 Ú. v. ES L 175, 14.7.2000, s. 39. 
5 Ú. v. EÚ C 103, 29.4.2004, s. 76. 
 
SK 6   SK (4) V ten istý de ň Komisia pod ľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia informovala 
prostredníctvom oznamu uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie6 o začatí 
predbežného skúmania antidumpingových opatrení uplatnite ľných na dovozy bicyklov s 
pôvodom z ČĽR do Spolo čenstva.  
(5) Prešetrovanie antidumpingu za čalo na základe s ťažnosti a žiadosti, ktoré 15. marca 2004 podalo 
Združenie európskych výrobcov bicyklov ( ďalej len „ZEVB” alebo „navrhovate ľ”) konajúce v 
mene výrobcov, ktorí zastupujú vä čšinový podiel, v tomto prípad e viac ako 35 % celkovej 
výroby bicyklov v Spolo čenstve. Sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o 
značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostato čné na odôvodnenie za čatia 
konania o dovozoch bicyklov s pôvodom vo Vietname. Žiados ť obsahovala dostato čné dôkazy 
odôvodňujúce začatie predbežného skúmania opatrení uplatnite ľných na dovozy bicyklov s 
pôvodom v ČĽR.  
3. Príslušné strany konania 
(6) Komisia úradne oboznámila navrhovate ľa, výrobcov Spolo čenstva uvedených v s ťažnosti a 
žiadosti, iných známych výrobcov Spolo čenstva, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov ako aj 
združenia, o ktorých vedela , že sa ich daná skuto čnosť týka a orgány ČĽR a Vietnamu o za čatí 
prešetrovania. Zainteresované strany dostali príležitos ť, aby v lehote stanovenej v oznamoch o 
začatí konania písomne predložili svoje stanoviská a požiadali o vypo čutie.  
(7) Niekoľkí výrobcovia Spolo čenstva zastupovaní navrhovate ľom, iní spolupracujúci výrobcovia 
Spoločenstva, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, dodávatelia a združenia spotrebite ľov 
predložili svoje stanoviská. Všetky zaintere sované strany, ktoré o to požiadali, boli vypo čuté. 
4. Výber vzoriek 
(8) V súlade s článkom 17 základného nariadenia sa vzh ľadom na ve ľký počet vyvážajúcich 
výrobcov, výrobcov Spolo čenstva a dovozcov zahrnutých do pr ešetrovania v oboch oznámeniach 
o začatí počítalo s uplatnením výberu vzoriek. 
(9) S cieľom umožni ť Komisii rozhodnú ť, či je výber vzorky potre bný a ak áno, vybra ť vzorku, 
vyvážajúci výrobcovia a zástupcovia konajú ci v ich mene, výrobcovia Spolo čenstva a 
dovozcovia boli požiadaní, aby sa prihlásili a posky tli informácie, ako je stanovené v oznamoch o 
začatí konania. Komisia kontaktovala aj znám e združenia vyvážajúcich výrobcov a orgány v 
ČĽR a Vietname. Tieto strany nevzniesli nijaké  námietky proti použitiu metódy výberu vzorky. 
(10) Celkovo 21 vývozcov/výrobcov v ČĽR, 6 vývozcov/výrobcov vo Vietname, 54 výrobcov 
Spoločenstva a 6 dovozcov vyplnilo dotazník o výbe re vzoriek v rámci lehôt a poskytlo 
požadované informácie.  
(11) Z 21 čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí odpovedali na dotazník, iba 17 vykazovalo vývoz 
bicyklov do Spolo čenstva po čas OP. Vzh ľadom na obmedzený po čet vyvážajúcich výrobcov vo 
Vietname, ktorí prejav ili ochotu spolupracova ť, sa rozhodlo že výber vzoriek v súvislosti s 
vyvážajúcimi výrobcami vo Vietname nie je potrebný.  
(12) Výber vzorky sa uskuto čnil po porade so spolupracujúcimi čínskymi vyvážajúcimi vývozcami a 
orgánmi ČĽR a na základe ich súhlasu. Vzorka vyvážaj úcich výrobcov sa stanovila na základe 
                                                 
6 Ú. v. EÚ C 103, 29.4.2004, s. 80. 
 
SK 7   SK najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozov do Spolo čenstva, ktorý by bolo možné 
dostatočne prešetri ť v čase, ktorý bol k dispozíc ii a na základe toho, či spoločnosti zamýš ľali 
požiadať o trhovohospodársky prístup ( ďalej len „THP”). Do vzorky boli zahrnuté iba 
spoločnosti, ktoré požiadali o THP, pretože v hos podárstve, ktoré prechád za transformáciou, sa 
normálna hodnota pre iné spolo čnosti stanovuje na základe ci en alebo vytvorenej normálnej 
hodnoty analogickej tretej krajiny. Na základe t oho bola vybraná reprezentatívna vzorka štyroch 
vyvážajúcich výrobcov. Štyri spolo čnosti vybrané do vzorky predstavovali pod ľa vyplneného 
dotazníka 16 % čínskeho vývozu príslušného výrobku do Spolo čenstva a 35 % vývozu všetkých 
spolupracujúcich vývozcov. 
(13) Čo sa týka výrobcov Spolo čenstva, v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia, vzorka 
bola vybraná po porade s príslušným združením  a s jeho súhlasom na základe najvä čšieho 
reprezentatívneho objemu predaja a výroby v Spolo čenstve. V dôsledku toho bolo do vzorky 
vybraných osem výrobcov Spolo čenstva. Komisia zaslala dotazníky ôsmim vybraným 
spoločnostiam, ktoré predložili úplné odpovede. 
(14) Vzhľadom na obmedzený po čet dovozcov, ktorí vyplnili dotazník o výbere vzoriek a prejavili 
ochotu spolupracova ť (šiesti dovozcovia), sa rozhodlo, že výber vzoriek nie je potrebný. 
Následne však žiaden z dovozcov nespolupracoval na prešetrovaní a ne vrátil riadne vyplnený 
dotazník. Čo sa týka prešetrovania dovozov z Viet namu, traja dovozcovia spolupracovali a 
predložili riadne vyplnené dotazníky. 
(15) Komisia si vyžiadala a over ila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na ú čely 
stanovenia dumpingu, spôsobene j ujmy a záujmu Spolo čenstva. Overovacie návštevy sa 
uskutočnili v priestoroch týchto spolo čností: 
a) Výrobcovia v Spolo čenstve 
– Biria AG, Neukirch, Nemecko; 
– Accell Group N.V., Heerenveen, Holandsko; 
– Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Francúzsko; 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Taliansko; 
– Denver srl, Dronero, Taliansko;  
– F.lli Masciaghi Spa, Monza, Taliansko; 
– MIFA Mitteldeutsche Fahrradwer ke AG, Sangerhausen, Nemecko; 
– Promiles, Villeneuve d’Ascq, Francúzsko. 
b) Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR  
– Giant China Co. Ltd, provincia Kunshan Jiangsu; 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen; 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou; 
 
SK 8   SK – Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen. 
c) Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname  
– Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City;  
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. , Di An; 
– Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai; 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An;  
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai; 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Chi Minh City. 
d) Nespriaznení dovozcovia   
– ZEG, Cologne, Nemecko; 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Nemecko; 
– Halfords Nederland BV, Veenendal, Holandsko. 
(e) Spriaznené spolo čnosti zapojené do výroby ale bo predaja príslušného výrobku 
– Sheng Fa Industries Co., Ltd., Taipei, Taiwan. 
(16) V súvislosti s potrebou stanovi ť normálnu hodnotu pre vyvá žajúcich výrobcov v ČĽR a 
Vietname, ktorým by nemohol by ť poskytnutý THP sa uskuto čnila overovacia návšteva s cie ľom 
stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny v priestoroch týchto 
spoločností: 
– Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko; 
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko. 
(17) Prešetrovanie dumpingu a ujmy v oboch prešetrovaniach sa uskuto čnilo v období od 1. apríla 
2003 do 31. marca 2004 ( ďalej len „OP”). Skúmanie trendov v súvislosti s analýzou ujmy sa 
uskutočnilo v období od 1. januára 2000 do konca OP ( ďalej len „posudzované obdobie”).  
(18) Niektoré zú častnené strany poukázali na fakt, že prešetrova nie sa týkalo situácie v EÚ pätnástich 
členských štátov („EÚ 15”), zatia ľ čo opatrenia sa budú vz ťahovať na dovozy do rozšírenej Únie 
dvadsiatich piatich členských štátov. Pokia ľ ide o dovozy z Vietnamu, je potrebné poznamena ť, 
že dovozy do desiatich nových členských štátov EÚ („EÚ 10”) boli po čas OP zanedbate ľné. 
Preto sa dospelo k záveru, že akýko ľvek vplyv, ktorý by tieto dovozy mohli ma ť na dumpingovú 
ujmu alebo situáciu by bol rovnako zanedbate ľný. Dovozy z ČĽR do EÚ 10 predstavovali po čas 
OP významný objem dovážaný za nižšie ceny, ako do EÚ 15. Za takýchto okolností sa usudzuje, 
že úroveň a ceny dovozov z ČĽR do EÚ by posilnili zistenia o dumpingu a podporili závery, na 
základe ktorých sa predpokladá, že existuje možnos ť pokračovania v dumpingu, v prípade, že by 
opatrenia stratili platnos ť. So zrete ľom na význam výroby bicyklov v EÚ 10 sa tiež zoh ľadňoval 
fakt, že vplyv úrovne a cien dovozov z ČĽR by spôsobil ujmu širšiemu výrobnému odvetviu 
 
SK 9   SK Spoločenstva vrátane výrobcov z EÚ 10. V danej situ ácii sa dospelo k záver u, že rozšírenie by 
automaticky nezmenilo parametre súvisiace s dumpingom a ujmou, ktoré sú základom 
navrhovaných opatrení. 
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 
(19) Príslušný výrobok je rovnaký vý robok ako výrobok, na ktorý sa vz ťahovalo pôvodné a 
predchádzajúce prešetrovanie, a to bicykle a ostatné ľudskou silou pohá ňané dopravné 
prostriedky (vrátane dodávkových trojkoliek) bez motora, zvy čajne zaradené pod kódy KN 8712 
00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80. 
(20) V súčasných prešetrovaniach boli bicykl e zaradené do týchto kategórií: 
– (A) ATB (terénne bicykle vrátane horských bicyklov 24” alebo 26”); 
– (B) trekingové/mestské/ hybridné/VTC/turistické bicykle 26” alebo 28”; 
– (C) detské „motokrosové“ bicykle (BMX ) a detské bicykle 16” alebo 20”; 
– (D) ostatné bicykle/ ľudskou silou pohá ňané dopravné prostriedky bez motora. 
(21) Podobná kategorizácia sa použila v prešetrovaní, ktoré malo za následok pôvodné opatrenia v 
ČĽR a v predchádzajúcom prešetrovaní, ktoré sa vz ťahovalo na ČLR. V dôsledku vývoja nových 
typov bicyklov sa však klasifikácia musela mierne zmeni ť a doplni ť. Napríklad, v sú časných 
prešetrovaniach kategória B obsahuje typy hybr idné bicykle a bicykle VTC, ktoré sú ďalšími 
vylepšeniami predtým existujúcich typov.  
(22) Prešetrovania potvrdili, že všetky typy bicyklov majú rovnaké fy zické a technické vlastnosti. 
Navyše, predávajú sa pros tredníctvom podobných distribu čných kanálov, ako sú napríklad 
špecializované maloobchodné predajne, športové re ťazce a ve ľkoobchodníci na trhu 
Spoločenstva. Základné uplatnenie a použ itie bicyklov je totožné, sú  v prevažnej miere vzájomne 
zameniteľné a modely z rôznych kategórií si pret o navzájom konkurujú. Na základe toho bol 
vyvodený záver, že všetky kate górie tvoria jediný výrobok. 
(23) Prešetrovania tiež dokázali, že bicykle, kt oré vyrába a predáva výr obné odvetvie Spolo čenstva na 
trhu Spolo čenstva, bicykle, ktoré vyrábajú a predáv ajú mexickí výrobcovia na mexickom trhu a 
bicykle s pôvodom v ČĽR a Vietname, ktoré sa dovážajú na trh Spolo čenstva, majú rovnaké 
základné fyzické a technické vlastnosti a rovnaké použitie. Preto sa považujú za podobné v 
zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. 
(24) Jedna zo zú častnených strán tvrdila, že v rámci prešetrovania by sa rozšírenie rozsahu 
príslušného výrobku zavedené nariadením Rady (ES) č. 71/97 z 10. januára 1997 v dôsledku 
prešetrovania obchádzania antidumpingového cla pod ľa článku 13 základného nariadenia malo 
obmedziť na tie časti, ktoré majú významný potenciál na to, aby boli zahrnuté do operácií 
spojených s obchádzaním, ako sú napríklad rámy  a vidlice. V tejto súvislosti treba poznamena ť, 
že súčasné skúmanie sa za čalo s cieľom preskúma ť, či existujúce opatrenia už neposta čujú na 
pôsobenie proti poškodzujúcemu dumpingu. Rozsah definície príslušného výrobku, to znamená 
bicykle z ČĽR, rozšírený uvedeným nariadením, zostáv a preto rovnaký a prípadné preskúmanie 
opatrení proti obchádzaniu by sa malo uskuto čniť v kontexte samostatného prešetrovania, ak 
budú na to splnené podmienky.  
 
SK 10   SK (25) Počas prešetrovania jeden dovozca v Spolo čenstve tvrdil, že jednokolky by mali by ť vyňaté z 
rozsahu definície príslušného výrobku, pretože údajne  majú odlišné základné fyzické a technické 
vlastnosti a odlišné použitie. Komisia tvrdenie  preskúmala a zistila, že základné fyzické a 
technické rozdiely evidentne ex istujú. Na rozdiel od bicyklov, jednokolky nemajú druhé koleso, 
nemajú kormidlo na vedenie bicykla a žiadne  brzdy. Okrem toho, medzi použitím jednokoliek a 
ostatných kolesových vozidiel bez motora je jasná deliaca čiara. Jednokolky sa bežne 
nepoužívajú na dopravu alebo šport, obvykle sa  posudzujú a používajú na akrobatické ú čely. 
Preto sa dospelo k záver u, že tvrdenie bolo patri čne odôvodnené a definícia príslušného výrobku 
by v súlade s tým mala by ť upravená.  
C. DUMPING 
1. Trhovohospodársky prístup 
(26) Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia , v procese antidumpingového prešetrovania 
v súvislosti s dovozmi s pôvodom v ČĽR a/alebo vo Vietname sa normálna hodnota stanovuje v 
súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí môžu 
preukázať, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) toht o nariadenia, to znamená, 
že v súvislosti s výrobou a predajom podob ného výrobku prevládajú podmienky trhového 
hospodárstva. 
(27) V krátkosti a len na informatívne ú čely sú kritériá THP zhrnuté takto:  
1. obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú ak o reakcia na signály trhu, bez závažných 
zásahov štátu;  
2. podniky majú jeden jednozna čný súbor ú čtovných záznamov, ktoré sú predmetom 
nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými ú čtovnými štandardami (IAS) a používajú 
sa na všetky ú čely; 
3. nevyskytujú sa žiadne závažné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového 
hospodárstva; 
4. právna istota a stabilita sú stanovené pr ávnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a 
vlastníckych vz ťahov; 
5. výmena mien sa uskuto čňuje na základe trhového kurzu. 
(28) Desať spoločností z ČLR a sedem spolo čností z Vietnamu požiadalo o THP pod ľa článku 2 ods. 
7 písm. b) základného nariadenia: 
Vyvážajúci výrobcovia v ČLR 
– Giant China Co. Ltd.; 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd.; 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited; 
– Komda Industrial Co. Ltd.; 
– Universal Cycle Corporation; 
 
SK 11   SK – Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd.; 
– Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation; 
– Merida Bicycle Co. Ltd.; 
– Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd.; 
– Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd.; 
Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname 
– Always Co., Ltd. ( ďalej len „Always”); 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. ( ďalej len „Asama”); 
– Dragon Bicycles Co., Ltd ( ďalej len „Dragon”); 
– High Ride Bicycle Co., Ltd. ( ďalej len „High Ride”);  
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. ( ďalej len „Liyang”); 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd. ( ďalej len „Sheng Fa”); 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. 
(29) Jedna z týchto spolo čností (Komda Industrial Co. Ltd.) v ne skoršej etape prešetrovania stiahla 
svoju žiados ť o THP, ale ponechala svoju žiados ť o individuálny prístup pod ľa článku 9 ods. 5 
základného nariadenia. V prípade ďalšej spolo čnosti (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd.) sa 
zistilo, že po čas OP neuskuto čnila žiadne vývozy pr íslušného výrobku do Spolo čenstva. Jej 
žiadosť o THP a individuálny prístu p bola preto neopodstatnená. 
(30) Žiadosti zostávajúcich pätnástich spolo čností sa analyzovali na základe piatich kritérií 
stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. 
1.1. Stanovenie THP vzh ľadom na vyvážajúcich výrobcov v ČĽR  
(31) V prípade všetkých vyvážajúcich vývozcov bicyklov v ČĽR bolo stanovené, že podliehajú 
systému vývozných kvót, v súlade s nariaden ím o riadení vývozných povolení z 20. decembra 
2001, ktoré schválilo mi nisterstvo zahrani čného obchodu a hospodárs kej spolupráce ( ďalej len 
„MZOHS”) a colné orgány. Pride ľovanie kvót vykonával výbor zložený z členov MZOHS, 
príslušnej obchodnej komory a Združenia podnikov so zahrani čným kapitálom na základe 
kritérií, ktoré stanovilo MZOHS. Systém tiež zah ŕňal stanovenie minimálnych vývozných cien 
pre typ výrobku a kontrolu cien a množstiev vo vývoznej zmluve zo strany vlády ešte pred 
vydaním vývoznej licencie.  
(32) So zreteľom na uvedené, spolo čnosti žiadajúce o THP neboli schopné preukáza ť, že rozhodnutia 
o predajných cenách a množstvách sa neprijíma li ako reakcia na signály trhu a bez významného 
zásahu štátu, v súlade s pož iadavkami prvého kritéria článku 2 ods. 7 písm. c) základného 
nariadenia. V dôsledku toho sa po porade s Poradným výborom dospelo k rozhodnutiu neudeli ť 
THP spolo čnostiam, ktoré o to požiadali, pretože nesplnili kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 
písm. c) základného nariadenia. 
 
SK 12   SK (33) Niektorí vyvážajúci výrobcovia a čínska Obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a 
elektronických výrobkov nesúhlasili s tým,  že režim vývozných licencií môže ovplyvni ť 
vývozcov pri stanovovaní vývozných množstiev a cien a nie sú predmetom zásahu štátu v zmysle 
článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariaden ia. V prvom rade je potrebné poznamena ť, že režim 
vývozných licencií obmedzuje spolo čnosti vo vývoze bicyklov v množstve presahujúcom limit a 
pod minimálne ceny stanovené štátom . Toto obmedzenie jasne nazna čuje, že svoje vývozné 
činnosti nemôžu ur čovať voľne bez závažného zásahu štátu. V skuto čnosti sú povinní navrhnú ť 
ročné množstvo, ktoré môže by ť prijaté ako také alebo zm enené bez udania dôvodu alebo 
dokonca zamietnuté uvedeným výborom. Okrem toho spolo čnosť, ktorá v predchádzajúcom roku 
vyviezla menej ako 5 000 kusov bicyklov môže by ť úplne vylú čená z verejnej sú ťaže a teda 
pokračovanie vo vývoznej činnosti tejto spolo čnosti úplne podlieha rozhodnutiam tohto výboru. 
Dokonca aj množstvá a ceny sú podrobne sledované štátom, teda MZOHS a colnými orgánmi, v 
rámci schva ľovania predajných zmlúv na vývoz, na základe ktorých môže by ť vydaná vývozná 
licencia. Považuje sa to za nesporný  zásah štátu do obchodných rozhodnutí spolo čnosti v zmysle 
článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariaden ia. Na základe uvedeného bol tento argument 
vyvrátený. 
1.2. Stanovenie THP so zrete ľom na vyvážajúcich výrobcov vo Vietname  
(34) Zistilo sa, že pä ť z príslušných spolo čností sa nachádzalo v takz vaných priemyselných zónach 
(ďalej len „PZ”) a jedna zo spolo čností sa nachádzala v ta kzvanej vývoznej spracovate ľskej zóne 
(ďalej len „VSZ”). 
(35) Čo sa týka spolo čností umiestnených v PZ, zistilo sa, že vládny výnos 24/2000ND-CP z 31. júla 
2000, ktorým sa vykonáva zákon o zahrani čných investíciách vo Viet name, stanovil všeobecnú 
povinnosť pre spolo čnosti podliehajúce tomuto zákonu, a to vyviez ť najmenej 80 % svojej 
výroby (ďalej len „vývozná povinnos ť”), aby získali investi čnú licenciu. Zistilo sa tiež, že 
vývozná povinnos ť bola zahrnutá do investi čných licencií všetkých piatich spolo čností, ktoré sa 
nachádzali v PZ. 
(36) Okrem toho, prešetrovanie dokázalo, že investi čná licencia spolo čnosti, ktorá sa nachádzala vo 
VSZ, neobsahovala vývoznú povinnos ť uvedenú v predchádzajúcom odseku. 
(37) Päť spoločností, ktoré mali vývoznú povinnos ť zahrnutú do svojich investi čných licencií, tvrdilo, 
že v dôsledku následnej zmeny v uplatnite ľných vietnamských právnych predpisoch, ktorá bola 
vykonaná vyhláškou vlády 27/2003ND-CP ( ďalej len “pozme ňujúca a dopl ňujúca vyhláška”), 
vývozná povinnos ť po 7. máji 2003 prestala existova ť. 
(38) V tejto súvislosti treba poznamena ť, že podľa pozmeňujúcej a dopl ňujúcej vyhlášky sa vývozná 
povinnosť môže zruši ť iba pod podmienkou, že budú splnené ďalšie vynútite ľné požiadavky 
zahrnuté do pozme ňujúcej a dopl ňujúcej vyhlášky. Z toho dôvodu pozme ňujúca a dopl ňujúca 
vyhláška neruší vývoznú povinnos ť, ale skôr dop ĺňa a mení požiadavky, ktoré musia spolo čnosti 
splniť, aby dosiahli zrušenie ich vývoznej povinnosti. 
(39) Spoločnosti ďalej tvrdili, že ak splnili dodato čné podmienky uvedené v pozme ňujúcej a 
doplňujúcej vyhláške, mali by ma ť nárok na zrušenie vývoznej povinnosti vo vývozných 
licenciách. Pod ľa uplatnite ľnej legislatívy však inve stor najprv musí požiada ť orgán, ktorý 
vydáva investi čné licencie, o zmenu a doplnenie licen cie a následne, orgán, ktorý vydáva 
investičné licencie, zmení a doplní investi čnú licenciu investora, aby in vestor v tejto súvislosti 
mohol využi ť zrušenie vývoznej povinnosti. 
 
SK 13   SK (40) Orgány, ktoré vydávajú investi čné licencie, kedyko ľvek počas OP nezrušili vývoznú povinnos ť 
ani jednej z piatich spolo čností. Tým spolo čnosti takisto nepreukázali, že by splnili dodato čné 
podmienky. 
(41) Tie isté spolo čnosti tvrdili, že aj keby sa vývozná povinnos ť mala považova ť za platnú po čas OP, 
rozhodnutia spolo čnosti napriek tomu reagovali na  signály trhu. Tá to vývozná povinnos ť však 
nielenže platila po čas OP, ale bola zahrnutá aj do investi čných licencií a do stanov všetkých 
piatich spolo čností počas obdobia prešetrovania. Násle dne z toho vyplýva, že vývozná povinnos ť 
sa musí považova ť za významný zásah štátu takého charakteru, že ú činne bráni spolo čnostiam v 
tom, aby rozhodovali pod ľa signálov trhu. 
(42) Takisto sa dospelo k záveru, že spolo čnosť, v prípade ktorej sa zistilo, že ani investi čná licencia, 
ani jej stanovy neobsahovali uvedenú vývoznú povinnos ť, mohla vo ľne predáva ť príslušný 
výrobok na domácom, aj na vývoznom trhu a nepodliehala závažnému zásahu štátu. 
(43) Okrem toho, treba uvies ť, že v prípade štyroch z piatich spolo čností uvedených v odôvodnení 34 
podliehajúcich vývoznej povinnosti by sa nedal vyvodi ť záver, že majú jediný jednozna čný súbor 
účtovných záznamov, ktorý je predmetom nezávis lého auditu v súlade s medzinárodnými 
účtovnými štandardami a ktorý sa používa na všetky ú čely. Zistilo sa, že v súvislosti s ú čtovaním 
príslušného výrobku do Spolo čenstva sa používalo netransparentné dojednanie o ú čtovaní. Toto 
dojednanie zahrnovalo sprostredkovate ľské spolo čnosti v da ňových rajoch a iných miestach 
mimo Vietnamu a neumož ňovalo sledova ť kontrolu priebehu spracovania. V dôsledku toho 
účtovné záznamy spolo čností vo Vietname neposkytovali spo ľahlivú predstavu o vlastných 
vývozných transakciách. 
(44) V dôsledku toho sa po porade s Poradným výborom rozhodlo o udelení THP spolo čnosti Always 
na základe toho, že táto spolo čnosť spĺňala všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) 
základného nariadenia a o zamietnutí žiadostí spolo čností Asama, Dragon, High Ride, Liyang a 
Sheng Fa, pretože tieto spolo čnosti nesp ĺňali všetky uvedené kritériá. 
2. Individuálny prístup 
(45) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia všeobecné clo, ak ne jaké existuje, sa 
stanovuje pre krajiny, na ktoré sa vz ťahuje článok 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, s 
výnimkou tých prípadov, ke ď sú tieto spolo čnosti schopné preukáza ť, že spĺňajú všetky kritériá 
stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariaden ia pre individuálny prístup. 
(46) Tí istí vyvážajúci výrobcovia z ČĽR a Vietnamu, ktorí nesplnili kritériá THP, ako aj spolo čnosť 
uvedená v odôvodnení 29, ako o druhú možnos ť požiadali o individuálny prístup ( ďalej len „IP“) 
v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. Komisia preto overovala, či krajiny, ktoré 
požiadali o IP, využívajú, v skuto čnosti a aj pod ľa zákona, potrebný stupe ň nezávislosti od štátu 
pri stanovovaní vývozných cien a ur čovaní vývozných množstiev prís lušného výrobku v súlade s 
článkom 9 ods. 5 písm. b) základného nariadenia.  
(47) V tejto súvislosti sa stanovilo, že všetci vyvážajúci výrobcovia z ČĽR podliehali zna čnej kontrole 
štátu, pokia ľ ide o stanovovanie ich vývozných cien a množstiev príslušného výrobku, ako je 
vysvetlené v odôvodnení 31. Preto bol vyvodený záver, že čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorí 
požiadali o IP, nesp ĺňali potrebné požiadavky na individu álny prístup, ako sú stanovené v článku 
9 ods. 5 písm. b) základného nariadenia. 
 
SK 14   SK (48) Čo sa týka vietnamských spolo čností, bolo ustanovené, že všetkých pä ť spoločností podlieha 
značnej kontrole štátu v súvislosti so sta novovaním vývozných množstiev príslušného výrobku, 
ako sa vysvet ľuje v odôvodneniach 34 až 41. Dospelo sa pr eto k záveru, že žiadna z týchto 
piatich spolo čností nesp ĺňa potrebné požiadavky na individuálny prístup. 
3. Normálna hodnota 
3.1. Analogická krajina 
(49) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariad enia sa normálna hodnot a pre vyvážajúcich 
výrobcov v ČĽR a Vietname, ktorým nebol udelený THP, musí stanovova ť na základe cien alebo 
vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. 
(50) Na tento ú čel Komisia v oznámeniach o za čatí konania navrhla Mexik o, ktoré sa použilo ako 
analogická krajina aj v predchádzajúcom prešetrovaní, ktoré sa týkalo ČĽR.  
(51) Všetky zú častnené strany dostali príležitos ť predloži ť pripomienky k výberu predpokladanej 
analogickej krajiny. Pripomienky poskytli spol upracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí navrhli 
Taiwan alebo Indiu ako vhodnejšie anal ogické krajiny v porovnaní s Mexikom. 
Taiwan 
(52) Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že ke ďže sa táto krajina použila ako analogická v 
pôvodnom prešetrovaní, mal by sa Taiwan použi ť aj teraz. Ďalej tvrdili, že Taiwan je jedným z 
najväčších výrobcov bicyklov na svete a má rozvi nutý domáci trh, na ktorom si aktívne 
konkurujú mnohí domáci výrobcovia. Navyše, na dovoz bicyklov alebo častí bicyklov na Taiwan 
neplatia žiadne obmedzenia. Okrem toho, mnohí čínski výrobcovia a výrobcovia vo Vietname sú 
vo vlastníctve taiwanských spolo čností, a preto sa výrobné procesy a kone čné výrobky ve ľmi 
podobajú výrobným procesom a kone čným výrobkom výrobcov v ČĽR a vo Vietname. Uvádzalo 
sa tiež tvrdenie, že nieko ľko taiwanských spolo čností je ochotných spolupracova ť na tento ú čel s 
Komisiou. 
(53) V súvislosti s uvedenými argument mi treba v prvom rade poznamena ť, že Taiwan je skuto čne 
tretím najvä čším vývozcom bicyklov na svete, ale odvetv ie je silne orientované na vývoz a 
obyčajne vyváža približne 90 % svojej produkcie.  
(54) Na druhej strane, jeho domáci trh je pomerne malý a dos ť stabilný, pri čom sa odhaduje na 
približne 700 000 – 800 000 jednotiek, zatia ľ čo mexický domáci trh sa odhaduje na približne 2,3 
milióna jednotiek, to znamená, trojnásobok ta iwanského trhu. Navyše, taiwanský trh je v 
prevažnej miere zásobovaný čínskymi vývozcami. Na porovnanie, Taiwan doviezol v roku 2003 
z ČĽR približne 470 000 bicyklov, čo predstavuje viac ako polovicu ve ľkosti jeho trhu.. V tejto 
súvislosti treba poznamena ť, že dovozy bicyklov na Taiwan boli do roku 2001 takmer nulové. Z 
toho dôvodu, ke ďže taiwanský trh do roku 2001 zásobovali hlavne, ak nie výlu čne, miestni 
výrobcovia, v sú časnosti na tomto trhu čoraz viac prevládajú nad miestnymi výrobcami, ktorých 
trhový podiel dramaticky klesá, bicykle z ČĽR. Preto je domáci trh ve ľmi ovplyvnený 
dovoznými cenami bicyklov z ČĽR, ktoré sú predmetom sú časného prešetrovania.  
(55) Napriek tomu boli dotazníky zaslané všetkým známym taiwanským výrobcom. Ur čité 
spoločnosti odpovedali, že by bo li ochotné spolupracova ť, avšak nemajú žiadny predaj na 
domácom trhu, ke ďže všetku svoju produkci u vyvážajú. Dve spolo čnosti zaslali vyplnený 
dotazník. Jedna z nich však neposkytla významné odpovede na dotazník a posudzovala sa ako 
 
SK 15   SK nespolupracujúca. Druhá spolo čnosť plne spolupracovala, je však sporné, či by sa nízky objem 
jej domáceho predaja mohol posudzova ť ako dostato čne reprezentatívny vo vz ťahu k 
taiwanskému trhu, celkovým čínskym vývozom do Spolo čenstva a celkovým vietnamským 
vývozom do Spolo čenstva. Okrem toho, vzh ľadom na trhové podmienky, ktoré prevládajú na 
taiwanskom trhu, ako sú vysvetlené v odôvodnení 54, predaj te jto jedinej spolo čnosti by sa 
nemohol považova ť za vhodný základ na ú čely stanovenia normálnej hodnoty. 
India 
(56) Jeden čínsky vyvážajúci výrobca alternatívne navrhol ako analogickú krajinu Indiu. Tvrdil, že 
náklady na prácu sú v Indii podobné ako v ČĽR. V tejto súvislosti treba pripomenú ť, že India sa 
posudzovala ako nevhodná vo ľba, pretože akéko ľvek porovnanie medzi bicyklami predávanými 
v Indii (jednoducho vyhotovené bicykle predávané maloobchodníkom vo forme stavebnice) a 
bicyklami, ktoré vyvážajú čínski výrobcovia do Spolo čenstva, by bolo ve ľmi ťažké a v každom 
prípade by si vyžadovalo m nohé úpravy. Z toho dôvodu a vzh ľadom na existenciu vhodnejšej 
analogickej krajiny, to znamená Mexika, sa India nepovažovala za vhodnú analogickú krajinu. 
(57) Po tom, ako sa informácie dostali k vietnamské mu vyvážajúcemu výrobcovi sa tento vyjadril, že 
Komisia nebola schopná poskytnú ť primerané odôvodnenie podporené dôkazmi, pre čo by India 
nemohla by ť použitá ako analogická krajina. Tvrdil, že Komisia neposlala dotazníky výrobcom v 
Indii, napriek tomu, že z tejto krajiny sa vyváža ve ľké množstvo bicyklov dobrej kvality do 
Spoločenstva, ktoré sú podobnými výrobkami a ni e, ako uviedla Komisia, „jednoducho 
vyhotovené bicykle predávané mal oobchodníkom vo forme stavebnice”. 
(58) V tejto súvislosti je treba poznamena ť, že krátko po za čatí konania navrhol Indiu za analogickú 
krajinu len jeden vyvážajúci výrobca v ČĽR, avšak jeho tvrdenie nebolo dostato čne podložené, 
keďže jediným argumentom, ktorý pr edložil bola podobná cena práce v ČĽR a v Indii. Okrem 
toho vývozy bicyklov z Indie do Spolo čenstva nie sú relevantným faktorom pri ur čovaní 
vhodnosti Indie ako analogickej krajiny. Nie je s porné, že bicykle predávané na domácom trhu v 
Indii sú podobnými výrobkami s tými, čo sú vyvážané do Spolo čenstva príslušnými krajinami. 
Podľa dostupných informácií by však bicykle pred ávané na domácom trhu v Indii vyžadovali 
niekoľkonásobné úpravy, čo by znemožnilo akéko ľvek porovnávanie. Ke ďže neexistujú iné viac 
podložené informácie, možnos ť, že by analogickou krajinou bola India nebola ďalej skúmaná, 
navyše boli k dispozícii údaje týka júce sa vhodnejšej analogickej kra jiny, t.j. Mexika. Na základe 
uvedeného bol daný argument vyvrátený. 
Mexiko 
(59) Dotazníky boli zaslané všetkým známym mexickým výrobcom. Dve spolo čnosti prejavili ochotu 
plne spolupracova ť tým, že zaslali vyplnený dotazník a akceptovali overovanie odpovedí vo 
svojich priestoroch. Domáci predaj týchto dvoch  výrobcov predstavoval približne jednu tretinu 
mexického trhu odhadovaného na približne 2,3 milióna jednotiek. Zistilo sa, že v konkuren čnom 
prostredí pôsobí ve ľký počet výrobcov a asi dvadsa ť hlavných dovozcov. Dovozy bicyklov v 
roku 2003 pochádzali hlavne z Taiwanu (viac ak o 50 %), Uruguaja (20 %), Spojených štátov a 
Južnej Kórey. Tieto dovozy predstavovali približne 5 % domáceho trhu. K tomuto 
percentuálnemu podielu by sa mali pripo čítať bicykle predávané na domácom trhu dovozcami, 
ktorí montujú časti bicyklov.  
(60) V tejto súvislosti treba poznamena ť, že v roku 2003 sa do Mexika doviezlo približne 465 000 
častí bicyklov v hodnote 79 miliónov eur, z čoho jednu tretinu z te jto hodnoty doviezlo 12 
hlavných dovozcov/firiem, ktoré sa  zaoberajú montážou (zdroj: výro čná správa ANAFABI, 
 
SK 16   SK mexického združenia výrobcov bicyklov). Na  druhej strane, vývozy bicyklov z Mexika 
predstavovali v roku 2003 približne 60 % hodnot y dovozov do Mexika (zdroj: úradná mexická 
štatistika), čo podľa odhadu predstavuje asi 50 až 70 tisíc jednotiek. Preto to vyzerá tak, že sa 
prevažná časť dovezených častí bicyklov použila na trh po predaji (na opravy)  alebo na montáž a 
predaj bicyklov na domácom trhu. 
(61) Určití vyvážajúci výrobcovia namiet ali, že v Mexiku sa uplat ňujú postupy spojené s registráciou 
dovozu, ktoré sú ťažkopádne a zvyšujú náklady na tovary dovezené do tejto kra jiny. Tvrdili tiež, 
že tento registra čný systém spôsobuje deformácie trhu  v mexickom sektore bicyklov. Ďalej 
tvrdili, že domáca hospodárska sú ťaž v Mexiku je obmedzená vzh ľadom na skuto čnosť, že osem 
hlavných výrobcov, členov ANAFABI, mexického združen ia výrobcov bicyklov, zodpovedá za 
viac ako 75 % miestnej produkcie a využíva tak zna čný vplyv pri stanovova ní domácich cien. 
Ďalej sa tiež tvrdilo, že me xickí výrobcovia sú obmedzovaní, čo sa týka množstiev, ktoré môžu 
predávať na domácom trhu, pretož e mexický zákon o takzvaných programoch Maquiladora 
údajne vyžaduje, aby domáci výrobcovia sp ĺňali určité požiadavky na výkon. Pod ľa tohto 
programu v prípade, že spolo čnosť chce získa ť bezcolné dovozy surovín na následné vývozy, 
musí vyviez ť najmenej 30 % svojej celkovej produkcie ro čne.  
(62) Čo sa týka postupov pri registrácii dovozov, treba v prvom rade poznamena ť, že i keď také 
postupy môžu spôsobi ť, že sa dovozy stanú do ur čitej miery ťažkopádnejšie a časovo náro čnejšie, 
zistilo sa, že v každom prípade do chádza k významným dovozom bicyklov a častí bicyklov na 
mexický trh, čím je zabezpe čený trh, na ktorom je  silná hospodárska sú ťaž. Preto potenciálny 
dopad takých postupov, ak nejaké existujú, na tr h, ktorý sa v žiadnom prípade nedá priamo 
hodnotiť, nie je možné v tejto súvislosti považova ť za relevantný. Naopak, so zrete ľom na 
domácu hospodársku sú ťaž treba pripomenú ť, že je tu asi dvanás ť hlavných výrobcov, ve ľký 
počet malých výrobcov a/alebo montážnych závodov a ve ľký počet dovozcov/firiem, ktoré sa 
zaoberajú montážou bicyklov a častí bicyklov. Všetky tieto podniky si navzájom konkurujú a 
potvrdzujú, že na mexickom trhu prevlá da prostredie silnej hospodárskej sú ťaže. Pokia ľ ide o 
vplyv veľkých výrobcov, členov ANAFABI, pri stanovovaní domáci ch cien, tento sa nedokázal a 
prešetrovanie neodhalilo žiadne  prvky, ktoré by mohli podpori ť toto tvrdenie. Skuto čnosť, že 
množstvo ve ľkých výrobcov si udržiava prevažnú časť domáceho trhu, nepredstavuje, ako taká, 
dôkaz o vplyve pri stanovovaní ci en. V tejto súvislosti treba ďalej pripomenú ť, že sa zistilo, že 
dvaja prešetrovaní mexickí výrobcovia, ktorí predstavovali približne jednu tretinu mexickej 
výroby, vykazovali v priemere z činnosti týkajúcej sa bicyklov s kôr nízke ako vysoké zisky 
(nižšie ako obvyklý zisk, kt orý si nárokoval navrhovate ľ na trhu Spolo čenstva, ak nedochádzalo 
k vážnej ujme zo strany príslušn ých krajín), ktoré by sa dali o čakávať v prípade, ak by 
kontrolovali mexický trh.  
(63) V súvislosti s programami Maquiladora treba poznamena ť, že sa zistilo, že dvaja spolupracujúci 
mexickí výrobcovia neplatili žiadne antidumpingové clo z dovozov častí bicyklov, ktoré 
predstavovali až 60 % ich celkových potrieb na výrobu bicyklov a pochádzali hlavne z ČĽR a 
Taiwanu. Obaja však predávali podstatnú časť svojej výroby na domácom trhu. Iba jeden 
mexický výrobca mal vývozy, ktoré predstavov ali menej ako 10 % jeho celkového predaja. V 
skutočnosti je od roku 2000 sektor výroby bicykl ov zahrnutý do takzvaných „Mexických 
programov na podporu sektorov”  (PROSEC) ustanovených výnos om uverejneným 30. októbra 
2000 mexickou vládou. Programy PROSEC sa uplat ňujú na firmy, ktor é vyrábajú hotové 
výrobky zahrnuté do programu na podporu konkrétne ho sektoru a na dovezené vstupy zaradené 
do tohto programu. Výnos výslovne neur čuje prepojenie medzi os lobodením od cla alebo jeho 
znížením a vývozmi. Všetci oprávnení výrobcovia môžu dováža ť suroviny a strojné zariadenia 
uvedené vo výnose, pokia ľ sa použijú vo výrobe ur čitých stanovených výrobkov. Nerobí sa 
žiadny rozdiel založený na cie ľovom mieste dovážaného tovaru (domáce alebo vývozné trhy). V 
 
SK 17   SK tejto súvislosti treba poznamena ť, že sa nezistilo, že by obaja s polupracujúci výrobcovia platili 
nejaké poplatky okrem cla za dovo zy surovín zapracovaných do kone čných výrobkov ur čených 
na domáci trh. 
(64) Jeden spolupracujúci dovozca tvrdil, že nákla dy na prácu sú v Mexiku trikrát vyššie ako vo 
Vietname. A teda náklady na výrobu a predajné  ceny sú v Mexiku vyšši e ako vo Vietname. Z 
toho usúdil, že Mexiko nie je vhodnou analogickou krajinou. V tejto súvislosti treba poznamena ť, 
že Vietnam sa považuje za krajinu v procese e konomickej transformácie. Náklady na prácu 
vietnamských výrobcov, ktorým nebol udelený trhovohospodársky štatút nie sú cenami vo ľného 
trhu, t.j. tieto ceny nie sú výsledkom hry s íl trhu. Základným dôvodom pre použitie analogickej 
krajiny je eliminova ť efekt takýchto netrhových cien na náklady spolo čností. Na základe 
uvedeného bol argument vyvrátený. 
(65) Nakoniec sa tvrdilo, že medzi mexickým se ktorom bicyklov a sektorom bicyklov v ČĽR sú 
významné rozdiely, ktoré boli spôsobené hlavne použitými surovinami a podmienkami prístupu k 
surovinám. Pokia ľ ide o použité suroviny, tvrdilo sa, že mexickí výrobcovia vyrábajú iba pevné 
rámy, zatia ľ čo čínski výrobcovia vyrábajú aj odpružené. Čo sa týka podmienok prístupu k 
surovinám, tvrdilo sa, že nie sú porovnate ľné s podmienkami v ČĽR, pretože časti bicyklov 
dodávané na domácom trhu sa vyrábaj ú zastaranou technológiou. Okrem toho časti bicyklov 
dovážané z ČĽR podliehajú antidumpingovému clu vo výške 144 %, čo vedie k zvýšeným 
nákladom. 
(66) Čo sa týka rozdielov v použitých surovinách  a podmienok prístupu k nim, treba poznamena ť, že 
prešetrovanie nedokázalo, že by boli rozdiely  medzi bicyklami vyrábanými mexickými 
výrobcami a čínskymi alebo vietnamskými výrobcami v ČĽR. Mexickí výrobcovia tiež vyrábajú 
bicykle s odpruženými rámami a časti bicyklov im dodáva hlavne Čína a Taiwan. Čo sa týka 
antidumpingového cla na dovozy častí bicyklov, ako je uvedené v odôvodnení 63, také clo sa na 
dovoz častí bicyklov neukladá. Preto sa tento argument zamietol. 
(67) Mexický trh sa môže so zrete ľom na uvedené považova ť za reprezentatívny trh a 
konkurencieschopný. Preto bol vyvodený záver, že Mexiko je vhodná analogická krajina.  
3.2. Stanovenie normálnej hodnot y v analogickej krajine 
(68) Po výbere Mexika ako analogick ej krajiny sa normálna hodnota vypo čítala na zá klade údajov 
overovaných v priestoroch dvoch spolupr acujúcich mexických výrobcov. Pod ľa článku 2 ods. 7 
písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota v prípade čínskych a vietnamských 
výrobcov, ktorým nebol udelený THP, sta novovala na základe overených informácií 
poskytnutých výrobcami v analogicke j krajine, to znamená na základe cien zaplatených alebo 
splatných na domácom trhu Mexika za porovnate ľné typy výrobkov alebo na základe vytvorenej 
hodnoty pre porovnate ľné typy výrobkov v Mexiku.  
(69) Zistilo sa, že domáci predaj podobného výro bku v prípade dvoch mexických výrobcov je 
reprezentatívny, ke ďže predstavovali podstatný percentuálny podiel vo vz ťahu k príslušnému 
výrobku vyvážanému do Spolo čenstva vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR a vo Vietname. 
(70) Skúmalo sa tiež, či by sa domáci predaj každého druhu výrobku mohol považova ť za predaj 
uskutočnený v obvyklom obchodnom styku, a to pomocou stanovenia podielu ziskového predaja 
príslušného typu nezávislým zákazníkom. V príp adoch, v ktorých objem predaja typu výrobku 
predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa je dnotkovej cene alebo vyššiu ako jednotková 
cena, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu a ak sa vážený priemer 
 
SK 18   SK ceny tohto typu rovnal alebo bol vyšší ako jednotková cena, nor málna hodnota bola založená na 
skutočnej domácej cene vypo čítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov tohto 
typu výrobku uskuto čnených po čas OP, bez oh ľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie.  
(71) V prípade, že objem ziskového predaja t ypu výrobku predstavoval 80 % alebo menej ale 
najmenej 10 % celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak bol vážený priemer ceny takého predaja nižší ako jednotková cena, normálna hodnota bola založená na skuto čnej domácej cene 
vypočítanej len ako vážený priemer zi skového predaja týchto typov.  
(72) V prípade tých typov výrobkov, u ktorých objem zi skového predaja predstavoval menej ako 10 
% celkového objemu predaja tohto typu na dom ácom trhu, sa bralo do úvahy, že príslušný typ 
výrobku sa nepredával v obvyklom obchodnom st yku, a preto by normálna hodnota nemohla by ť 
založená na domácich cenách v Mexiku. 
(73) V prípade vyvážaných typov výrobkov, ktoré bu ď neboli vyrobené v obvyklom obchodnom 
styku v Mexiku alebo ich nepredávali mexickí výrobcovia na domácom trhu, sa použili vytvorené 
normálne hodnoty. 
(74) V prípade vyvážaných typov výrobkov bez zodpove dajúcich typov predávaných v obvyklom 
obchodnom styku na domácom trhu v Mexi ku sa normálna hodnota stanovila pod ľa článku 2 ods. 
3 základného nariadenia na základe váženého priemeru vlastných výrobných nákladov každého 
výrobcu plus primeraná suma na predajné , všeobecné a administratívne náklady ( ďalej len 
„PVA“) a na zisk. PVA náklady a zisk sa stanovovali na základe váženého priemeru vynaložených PVA nákladov a zis ku realizovaného každým zo spolupracujúcich mexických 
výrobcov zo svojho domáceho predaja podobn ého výrobku v obvyklom obchodnom styku. V 
prípade vyvážaných typov výr obkov, bez predaja na domácom trhu v Mexiku, sa výrobné 
náklady podobných typov výrobkov použili na vyt vorenie normálnych hodnôt, primerane 
upravených tak, aby zoh ľadňovali rozdiely vo fyzických vl astnostiach vyvážaných typov. 
3.3. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajú ceho výrobcu, ktorému bol udelený THP 
(75) V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, Komisia najprv skúmala, či bol domáci 
predaj podobného výrobku spolo čnosťou Always nezávislým zákazníkom reprezentatívny, to 
znamená, či sa celkový objem takého predaja rovnal alebo bol vä čší ako 5 % celkového objemu 
zodpovedajúceho vývozu do Spolo čenstva. 
(76) Zistilo sa, že spolo čnosť Always neuskuto čnila žiadny predaj podobného výrobku na domácom 
trhu vo Vietname. Z toho dôvodu bola pre absenciu domáceho predaja normálna hodnota stanovená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia  na základe výrobných nákladov v 
krajine pôvodu plus primeraná suma na PVA náklady a na zisky. 
(77) Keďže spoločnosť Always neuskuto čnila žiadny predaj na dom ácom trhu v prípad e príslušného 
výrobku ani v prípade rovnakej ka tegórie výrobku vo Vietname, su my nákladov PVA a ziskov, 
ktoré sa majú pripo čítať k výrobným nákladom spolo čnosti Always, sa stanovili pod ľa článku 2 
ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Tieto sumy teda vychádzali z váženého priemeru nákladov PVA a váženého priemeru ziskov, ktoré vynaložili v obvyklom obchodnom styku výrobcovia v Mexiku. Ke ďže mexický trh sa považoval za reprezentatívny a konkurencieschopný, táto metóda 
sa považovala za vhodnú v danej situácii. 
(78) Spoločnosť Always tvrdila, že v prípade neex istencie domáceho predaja by mala by ť normálna 
hodnota stanovená na základe informácií o predaji z vývozu do tretích krajín. V tejto súvislosti je 
 
SK 19   SK potrebné poznamena ť, že vytvorenie normálnej hodnoty na základe výrobných nákladov v 
krajine pôvodu je prvá alternatíva uvedená v článku 2 ods. 3 základného nariadenia v prípade, 
keď chýba domáci predaj. Zásadným post upom Komisie v prípade neexistencie 
reprezentatívneho domáceho predaja je použitie  vytvorenej normálnej hodnoty ako základu pre 
stanovenie normálnej hodnoty namiesto vývozných cien do tretích kr ajín. Rovnako sa zoh ľadňuje 
fakt, že predaj z vývozu do tretích krajín môže by ť predmetom dumpingu. Okrem toho 
spoločnosť neposkytla kompletné informácie o predaji do tretích krajín v žiadnom zo štádií 
prešetrovania, a teda neboli k dispozícií žiadne informácie, na základe ktorých by sa dala 
stanoviť normálna hodnota. V kone čnom dôsledku bolo toto tvrdenie vyvrátené a normálna 
hodnota bola vytvorená pod ľa alternatívy stanovenej v článku 2 ods. 3 základného nariadenia. 
(79) Spoločnosť Always ďalej tvrdila, že predaje, ktoré sa neuskuto čnili v obvyklom obchodnom 
styku v analogickej krajine by mali by ť vylúčené, keď sa stanovuje vhodný zisk na ur čenie 
normálnej hodnoty. Avšak toto  tvrdenie je neprijate ľné, keďže analogicky k úvodu v článku 2 
ods. 6 v prípade, ak krajina uskuto čnila predaj na domácom trhu, by zisky, na základe ktorých sa 
vytvára normálna hodnota, boli za ložené na údajoch od spolo čnosti, týkajúcich sa výroby a 
predaja v obvyklom obchodnom styku. A preto inštitúcie považovali za vhodné používa ť zisky 
mexických výrobcov za domáce pred aje v obvyklom obchodnom styku, ke ď uplatňovali článok 2 
ods. 6 písm. c) základného nariadenia. 
Vývozná cena 
3.4. ČĽR 
(80) Prešetrovanie dokázalo, že vývozy vyvážajúcich výrobcov z ČĽR sa uskuto čnili jednak pre 
nespriaznených a jednak pre spriaznených zákazníkov v Spolo čenstve.  
(81) V prípadoch, v ktorých vyvážajúci výrobcovia za radení do vzorky priamo vyviezli príslušný 
výrobok nezávislému zákazníkovi v Spolo čenstve, sa vývozné ceny stanovovali na základe cien 
zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného 
nariadenia. 
(82) V prípade predaja uskuto čneného prostredníctvom sp riaznených dovozcov v Spolo čenstve sa 
vývozná cena vytvorila na základe maloobchodnýc h cien pri predaji prvému nezávislému 
zákazníkovi. Uskuto čnili sa úpravy všetkých nákladov, ktoré títo dovozcovia vynaložili medzi 
dovozom a opätovným predajom, vrátane PVA a ciel, za predpokladu primeraného ziskového 
rozpätia v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Ziskové rozpätie 5 % sa považovalo 
za primerané pre tento typ trhu a ako sa zistilo , bolo tiež v súlade so ziskom nespriaznených 
dovozcov. 
(83) Jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca tv rdil, že pri vytváraní vývoznej ceny by 
antidumpingové clo platné v sú časnosti nemalo by ť odpočítané ako náklady medzi dovozom a 
opätovným predajom, v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia. Tvrdil, že od čítaním 
všetkých nákladov vzniknutých medzi dovozom a opätovným predajom, nákladov iných ako 
antidumpingové clo, z ceny opätovného predaja,  sú opätovne vytvorené vývozné ceny podstatne 
vyššie ako normálna hodnota, a preto sa antidu mpingové clo prejavilo na cene opätovného 
predaja. Okrem toho sa o cenách opätovné ho predaja rokuje na základe odporú čaných 
maloobchodných cien po od čítaní uplatnite ľnej prirážky pre sprostredkovate ľa, a preto sa 
antidumpingové clo prejavuje v následných predajných cenách. 
 
SK 20   SK (84) V tejto súvislosti by malo by ť poznamenané, že tvrdenie spolo čnosti, týkajúce sa prejavenia sa 
antidumpingového cla v cenách opätovného predaja vo vz ťahu k normálnej hodnote sa považuje 
za neopodstatnené, ke ďže podstatou článku 11 ods. 10 nie sú rozdiely medzi vývoznými cenami 
a normálnou hodnotou, ale spôsob, akým sa clo prej avilo na náraste cien opätovného predaja a 
následných predajných cien v Spolo čenstve. Ke ďže spoločnosť neposkytla žiadne dôkazy o 
pohyboch cien opätovného predaja alebo následných cien vo vz ťahu k vývozným cenám 
stanoveným v predchádzajúcich prešetrovaniach, ktoré by v kone čnom dôsledku dokázali, že 
výška splatného antidumpingového cla sa naozaj pr ejavila v cenách opätovného predaja, tvrdenie 
muselo by ť zamietnuté. 
3.5. Vietnam   
(85) Všetky vývozy spolo čnosti, ktorej bol udelený THP, sa uskuto čňovali prostredníctvom 
spriaznených obchodníkov v tr etích krajinách nezávis lým zákazníkom v Spolo čenstve. Preto sa 
vývozná cena stanovila na základe maloobchodnýc h cien pri predaji nezávislým zákazníkom v 
Spoločenstve. 
(86) V prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP, sa vývozná cena musela stanovi ť 
na základe dostupných skuto čností, pretože sa zistilo, že vývoz né ceny niektorých výrobcov nie 
sú spoľahlivé. Z toho dôvodu sa pri stanovovaní vývoznej ceny nebrali do úvahy vývozné ceny 
vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 43 a na tento ú čel sa použili iba vývozné ceny 
výrobcu, ktorého vývozné ceny sa považovali za spo ľahlivé. 
4. Porovnanie 
(87) S cieľom zabezpe čiť spravodlivé porovnanie normálne j hodnoty a vývoznej ceny boli formou 
úprav patri čne zohľadnené rozdiely, ktoré vplývajú na porovnate ľnosť cien v súlade s článkom 2 
ods. 10 základného nariadenia. Na základe toho sa tam, kde to bolo potrebné, urobili úpravy so zreteľom na nepriame dane, z ľavy, úrove ň obchodu, dopravu (vrátane manipula čných nákladov), 
náklady na dopravu po mori a poistenie, obaly  a úverové náklady. Urobili sa úpravy vývoznej 
ceny v súvislosti s vnútrozemskou dopravou vo vyv ážajúcej krajine a úverovými nákladmi na 
základe nákladov stanovených v analogickej krajine so zrete ľom na spolo čnosti, ktorým nebol 
udelený THP. Úpravy sa urobili aj  v prípade, ak sa vývoz uskuto čnil prostredníctvom spriaznenej 
spoločnosti so sídlom v inej krajine ako príslušná krajina alebo Spolo čenstvo pod ľa článku 2 ods. 
10 písm. i) základného nariadenia. 
(88) Čínska Obchodná komora pre dov oz a vývoz strojov a elektr onických výrobkov a vyvážajúci 
výrobcovia v ČĽR tvrdili, že úpravy, ktoré boli vykonané pre vnútroštátnu prepravu a úrokovú 
sadzbu v spojitosti s úverovými nákladmi sta novenými v analogickej krajine neboli odôvodnené, 
keďže absencia podmienok trhového hospodárstva v pr ípade týchto nákladov, ktoré vznikli 
spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nebola v prešet rovaní preukázaná. V tejto súvislosti je 
nutné poznamena ť, že všetky žiadosti o THP, ktoré pr edložili spolupracujúci vyvážajúci 
výrobcovia z ČĽR boli zamietnuté, tzn. bolo zistené, že tieto spolo čnosti nefungujú v rámci 
podmienok trhového hospodárstva. Z toho dôvodu by nemohli by ť použité náklady, ktoré týmto 
spoločnostiam vznikli, ke ďže nevyplývajú zo situácie, v ktor ej prevládajú podmienky trhového 
hospodárstva. Na základe uvedeného bol argument vyvrátený. 
(89) Vietnamské spolo čnosti tvrdili, že  úpravy poplatkov vyko nané v súlade s článkom 2 ods. 10 
písm. i) neboli oprávnené. Spolo čnosti namietali, že spriaznení obchodníci so sídlom v tretích 
krajinách fungovali len ako „ spoločnosti na papieri ” (t. j. spolo čnosti, ktoré nemajú žiadnych 
zamestnancov, nevykonávajú žiadnu činnosť a nemajú nijakú funkciu) a mali by by ť považované 
 
SK 21   SK spolu s vyvážajúcimi výrobcami vo Vietname za jede n hospodársky subjekt. V tejto súvislosti je 
nutné poznamena ť, že títo obchodníci vystavov ali zákazníkom v Spolo čenstve faktúry a tieto 
faktúry boli týmto obchodníkom aj vyplatené. Okrem toho treba poznamena ť, že v predaji 
vykonávanom týmito obchodníkmi bola zahrn utá prirážka. V prípadoch, ke ď sa u spriazneného 
obchodníka vykonal ú čtovný audit, bolo možné stanovi ť, že táto prirážka bola dokonca vyššia 
ako suma úpravy. Z tohto dôvodu bolo tvrdenie zamietnuté a výška úpravy, 5 %, sa nezmenila, keďže jej úrove ň sa považuje pre dotknutý trh za vhodnú.  
5. Dumpingové rozpätie 
5.1. ČĽR  
(90) V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa  dumpingové rozpä tie stanovilo na 
základe porovnania váženého priemeru normáln ej hodnoty s váženým priemerom vývozných 
cien pre daný druh výrobku. Porovnanie no rmálnej hodnoty a vývoznej ceny vyvážajúcich 
výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky dokázalo, že dumpingové rozpätie po čas OP dosahovalo 
36,8 %. Toto dumpingové rozpätie bolo pripísané všetkým spolupracujúcim spolo čnostiam, to 
znamená tým, ktoré boli a aj tým, ktoré neboli zaradené do vzorky.  
(91) Porovnanie údajov o vývozoch do Spolo čenstva, ktoré poskytli s polupracujúci vyvážajúci 
výrobcovia z ČĽR (zaradení aj nezaradení do vzorky) a celkového objemu dovozov, ako sa 
čerpal zo štatistiky dovozov Eurostatu, nazna čilo, že úrove ň spolupráce bola nízk a, pretože tieto 
vývozy predstavovali 54 % celkových dovozov Spolo čenstva po čas OP. Preto sa v prípade 
objemov vývozu nespolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov úrove ň dumpingu 
stanovila na základe dvoch kategórií výrobkov príslušného výrobku (pozri odôvodnenie 20) s 
najvyššími rozpätiami stanovenými pre vyvá žajúcich výrobcov vybra ných do vzorky. Tento 
prístup sa považoval za vhodný, ke ďže sa nezistil žiadny náznak, že by niektorý z 
nespolupracujúcich výrobcov predával výrobo k pod cenou na nižšej úrovni ako bola úrove ň 
vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky.  
(92) Nakoniec sa vypo čítalo celoštátne priemerné dumpingové rozpätie, pri čom ako faktor váženia sa 
použila hodnota CIF každej skupiny vývozc ov, to znamená spolupracujúcich aj 
nespolupracujúcich. Stanovené celoštátne dumpingové  rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF 
na hranici Spolo čenstva bez cla predstavovalo 48,5 %. 
(93) Čínska Obchodná komora pre dovoz a vývoz stro jov a elektronických výrobkov namietala, že 
spôsob ur čenia dumpingového rozpätia u nespolupracu júcich vyvážajúcich  výrobcov nie je 
konzistentný s metodológiou, pod ľa ktorej pracovala Komisia v predchádzajúcom preskúmaní 
uplynutia platnosti prešetrovania týkajúceho sa dovozov bicyklov z Číny, čo môže vies ť k veľmi 
neprirodzeným výsledkom v rámci jediného kona nia. Základom metodológie použitej na výpo čet 
dumpingového rozpätia u nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v predchádzajúcom preskúmaní uplynutia platnosti prešetrovania bola priemerná vývozná cena všetkých prevodov 
podľa údajov Eurostatu, po od čítaní vývozov vykonaných spolupracujúcimi výrobcami. Okrem 
toho tvrdila, že pri stanovení celkového dumpingu na základe predpokladu, že nespolupracujúce 
spoločnosti sa dopúš ťali dumpingu v súvislosti s príslušn ým výrobkom v menš om meradle ako 
spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, sa Komisii nepodarilo zoh ľadniť osobitné typy vyvezené 
nespolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, hoci s prístupnou informáciou by sa malo zaobchádza ť obozretne v súlade s článkom 18 ods. 6 a článkom 6 ods. 8 základného nariadenia a 
článku 7 prílohy II k Antidumpingovej dohode  Svetovej obchodnej organizácie. 
 
SK 22   SK (94) V tejto súvislosti by predovšetkým malo by ť poznamenané, že metodológia použitá v 
predchádzajúcom preskúmaní uplynutia platnos ti prešetrovania sa považovala za vhodnú s 
cieľom určiť, či existuje možnos ť, že by sa dumping opätovne vyskytol . V súlade s uvedeným sa 
inštitúcie domnievajú, že dum pingové rozpätie nemusí by ť stanovené s absolútnou presnos ťou, 
keďže v praxi sa toto rozpätie nebude používa ť. V rámci sú časného prešetrovania bolo 
nevyhnutné vypo čítať dumpingové rozpätie presnejším spôsobom. Na tento ú čel boli objemy 
vývozu nespolupracujúcich čínskych výrobcov stanovené na zák lade údajov Eurostatu. Pokia ľ 
ide o vývozné ceny údaje Eurostatu sa ne považovali za vhodný zdroj informácií, ke ďže neboli 
známe špecifické typy, ktoré boli vyvážané nespolupracujúcimi spolo čnosťami, a preto by 
akékoľvek porovnanie s váženým priemerom normálnej  hodnoty stanovenej v analogickej krajine 
nemuselo nevyhnutne odzrkad ľovať dumpingové rozpätie týchto vývozcov. Okrem toho 
výsledkom použitia metodológie navrhnutej Obchodnou komorou by bolo celkové dumpingové 
rozpätie zna čne vyššie, tzn. bolo by viac než dvojnásobné. Použitie dvoch kategórií príslušného 
výrobku s najvyšším rozpätím stanoveným pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa 
preto považovalo za vhodnejšie v súlade s článkom 18 ods. 6 a článkom 6 ods. 8 základného 
nariadenia, ako aj s článkom 7 prílohy II k Antidumpingove j dohode Svetovej obchodnej 
organizácie. Na základe uve deného bol argument vyvrátený.  
5.2. Vietnam  
(95) V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa  dumpingové rozpä tie stanovilo na 
základe porovnania váženého priemeru normáln ej hodnoty s váženým priemerom vývozných 
cien pre daný druh výrobku. Porovnanie norm álnej hodnoty a vývoznej ceny vyvážajúceho 
výrobcu z Vietnamu, ktorému bol udelený TH P, dokázalo, že dumpingové rozpätie po čas OP 
dosiahlo 15,8 %. 
(96) Porovnanie údajov o vývozoch do Spolo čenstva, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia z 
Vietnamu a celkového objemu dovozov s pôvodom vo Vietname nazna čilo, že úrove ň spolupráce 
bola vysoká, pretože tieto vývozy predsta vovali viac ako 95 % celkových dovozov Spolo čenstva 
z Vietnamu po čas OP. 
(97) Keďže úroveň spolupráce bola pod ľa toho, ako to opisuje odôvodneni e 96, vysoká, celoštátne 
priemerné dumpingové rozpätie sa stanovilo  na základe váženého priemeru dumpingového 
rozpätia tých spolupracujúcich vyvážajúcich vý robcov, ktorým nebol udelený THP alebo IP a 
ktorých informácie týkajúce sa vývozných cien  by sa, ako je uvedené v odôvodnení 85, mohli 
považova ť za spoľahlivé. Z toho dôvodu sa celoštátne dumpingové rozpätie 34,5 % vyjadrené 
ako percento ceny CIF na hranici Spolo čenstva bez cla, pripísalo všetkým ostatným vyvážajúcim 
výrobcom vo Vietname. 
D. UJMA 
1. Dôsledky správania poškodzujúceho hospodársku sú ťaž 
(98) Počas prešetrovania sa zistilo, že  holandské orgány pre hospodársku sú ťaž udelili dvom 
dcérskym spolo čnostiam jedného z výrobcov Spolo čenstva zaradeného do vzorky, Accell Group 
N. V, a to spolo čnostiam Batavus N.V.a Koga N.V. pokutu za ú časť v správaní poškodzujúcom 
hospodársku sú ťaž7. Porušenie sa týkalo dohody oboch dcérskych spolo čností s dvoma ďalšími 
výrobcami Spolo čenstva (nezaradenými do vzorky) a spolo čnosťou Giant Europe B. V. 
                                                 
7 Rozhodnutie Nederlandse Mededingingsautoritet č. 1615/691 z 21. apríla 2004. 
 
SK 23   SK spriaznenou s čínskym vývozcom, Giant China C o. Ltd., v súvislosti so spolo čnými zoznamami 
minimálnych cien (cenový kartel) bicyklov, ktorá sa uplat ňovala v maloobchodných kanáloch na 
holandskom trhu s bicyklami. Je potrebné poznamena ť, že spolo čnosť Accell Group N. V. podala 
na holandské orgány pre hospodársku sú ťaž odvolanie proti rozhodnutiu týkajúceho sa cenového 
kartelu. 
(99) Dohoda o cenách sa uskuto čnila počas sezóny predaja bicyklov v roku 2001 (v období od 1. 
septembra 2000 do 31. augusta 2001). Obdobi e skúmania dumpingu a ujmy v sú časných 
prešetrovaniach trvalo od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004, zatia ľ čo skúmanie trendov 
relevantných na posúdenie ujmy sa vz ťahuje na obdobie od januára 2000 do konca OP. Preto sa 
obdobie, v ktorom sa vyskytlo správanie poškodzujúce hospodársku sú ťaž, prekrýva s 
posudzovaným obdobím.  
(100)  Vzhľadom na uvedené nie je možné vylú čiť, že dôsledky správania poškodzujúceho hospodársku 
súťaž ovplyvnili časť trhu Spolo čenstva, to znamená holandský trh, po čas časti posudzovaného 
obdobia a následne ukazovatele ujmy výrobcov Spolo čenstva zapojených do cenovej dohody. Je 
bežným postupom v prípadoch, že rozhodnutia o cenových karteloch príjmu verejné orgány, sa 
tieto považujú za ve ľmi obozretné, hoci odvolacie konanie stále prebieha. S cie ľom vyhnú ť sa 
akýmkoľvek pochybnostiam o tom, že celkovú výkonnos ť výrobcu Spolo čenstva Accell Group 
N. V. zaradeného do vzorky mohlo ovplyvni ť správanie sa niektorých jeho dcérskych spolo čností 
poškodzujúce hospodársku sú ťaž sa rozhodlo o vylú čení tohto výrobcu z analýzy ujmy, i ke ď sa 
zistilo, že iba niektoré spolo čnosti v skupine boli zapojené do správania poškodzujúceho 
hospodársku sú ťaž. Čo sa týka správania ďalších dvoch výrobcov Spolo čenstva poškodzujúceho 
hospodársku sú ťaž, ktorí sa tiež zú častňovali v kartelovej dohode, treba poznamena ť, že neboli 
súčasťou vzorky výrobcov Spolo čenstva. Pokia ľ ide o týchto dvoch výrobcov, ak sa zoh ľadní, že 
kartel bol založený na spolo čných zoznamoch minimálnych cien, pravdepodobný dopad kartelu 
na výkonnos ť týchto výrobcov by sa mal odráža ť v cenách a úrovniach zisku. Ke ďže nebolo 
použité hodnotenie cenových trend ov a ziskovosti výrobcov Spolo čenstva nezaradených do 
vzorky, ú časť v karteli týchto dvoch spolo čností nemala žiadny dopad na analýzu ujmy. 
Posudzovalo sa tiež, či správanie poškodzujúce hospodársku sú ťaž v časti trhu Spolo čenstva 
mohlo ma ť dopad aj na výkonnos ť iných výrobcov Spolo čenstva vybraných do vzorky. Zistilo sa 
však, že operácie týchto výrobcov na holandsko m trhu mali mimoriadne obmedzený charakter 
počas posudzovaného obdobia (men ej ako 1 % z celkového po čtu predaných jednotiek). Okrem 
toho, spotreba na holandskom trhu predstav uje iba 7 % z celkovej spotreby v Spolo čenstve a 
navyše, trvanie kartelu bolo časovo veľmi obmedzené. Preto sa nepovažuje za potrebné robi ť 
nejaké úpravy zistení o ujme týkajúcich sa výkonnosti týchto ďalších výrobcov.  
(101)  Okrem toho sa tiež posudzovalo, či by sa predstava o ujme pods tatne líšila, ak by spolo čnosť 
Accell Group N.V bola do analýzy ujmy za členená. Aj keby sa zobrali do úvahy údaje 
spoločnosti Accell Group N. V., trendy ujmy by cel kovo zostali také isté, ako v závere 
vyvodenom nižšie. 
(102)  Keďže kartelová dohoda sa uskuto čnila počas sezóny predaja bicyklov v roku 2001, ú časť Giant 
Europe. Ltd. v nej nemala žiadny dopad na zistenia o spriaznenom vývozcovi za obdobie 
prešetrovania sú časného antidumpingového konania. 
2. Výroba Spolo čenstva 
(103)  Počas súčasného prešetrovania sa zi stilo, že bicykle vyrábalo: 
– 8 výrobcov zaradených do vzorky,  
 
SK 24   SK – 12 ďalších výrobcov Spolo čenstva, ktorí podali návrh, 
– 39 ďalších výrobcov Spolo čenstva, ktorí podporili navrhovate ľov. 
3. Definícia výrobného odvetvia Spolo čenstva 
(104)  Výrobcovia Spolo čenstva, ktorí podali návrh (zaraden í aj nezaradení do vzorky), spolo čne s 
ďalšími výrobcami Spolo čenstva, ktorí návrh podporili (zar adení aj nezaradení do vzorky), 
vyplnili dotazník o výbere vzoriek a prejavili ocho tu spolupracova ť v prešetrovaní, predstavovali 
viac ako 80 % výroby pr íslušného výrobku v Spolo čenstve. Preto sa pov ažovali za výrobcov, 
ktorí tvoria odvetvie Spolo čenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Zostávajúci 
výrobcovia Spolo čenstva, ktorí nepodali návrh, nenami etali proti prešet rovaniu. Výrobcovia 
Spoločenstva zaradení do vzorky v prešetrovaniach po vylú čení jedného výrobcu (ako sa 
vysvetľuje v odôvodneniach 97 až 101) ( ďalej len „výrobcovia zaradení do vzorky”) 
predstavovali približne 37 % celkovej výroby bicyklov v Spolo čenstve po čas OP. 
4. Spotreba Spolo čenstva 
(105)  Predaj výrobcov Spolo čenstva sa posudzoval na základe údajov zhromaždených od výrobcov, 
ktorí vyplnili dotazník  o výbere vzoriek a údajov oznámených v s ťažnosti, ktorú predložil 
navrhovate ľ. Údaje v s ťažnosti boli zhromaždené od rôznyc h združení výrobcov bicyklov v 
Spoločenstve.  
(106)  Zjavná spotreba Spolo čenstva sa stanovila na základ e predaja všetkých výrobcov Spolo čenstva 
na trhu Spolo čenstva pod ľa odhadov uvedených vyššie a dovozov zo všetkých krajín 
oznámených Eurostatom.  
(107)  Spotreba Spolo čenstva klesla na za čiatku posudzovaného obdobia o 10 %, a to zo 17 348 000 
jednotiek v roku 2000 na 15 695 000 jednotiek v roku 2002. Potom spotreba postupne narastala, a 
to až ma 18 037 000 jednotiek po čas OP. V priebehu posudzovaného obdobia sa spotreba zvýšila 
o 4 %. Podrobné údaje vyjadrené v jednotkách sú: 
Spotreba 2000 2001 2002 2003  OP 
Jednotky 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000 
Index 100 87 90 100 104 
5. Dovozy bicyklov z ČĽR a Vietnamu 
5.1. Súhrnné zhodnotenie  
(108)  Komisia ďalej posudzovala, či by sa vplyvy dovozov bicyklov s pôvodom v ČĽR a vo Vietname 
(ďalej len „príslušné krajiny”) mali posudzova ť kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 
základného nariadenia. 
(109)  Toto ustanovenie stanovuje, že vplyvy dovozov z jednej alebo viacerých krajín, ktoré sú časne 
podliehajú tomu istému prešetrovaniu, sa posudzuj ú kumulatívne ak i) je dumpingové rozpätie 
stanovené vo vz ťahu k dovozom z každej krajiny nad hranicou de minimis  definovanou v článku 
9 ods. 3 základného nariadenia, (ii) objem dovozov z každej krajiny nie je zanedbate ľný a (iii) 
hodnotenie je s oh ľadom na podmienky hospodárskej sú ťaže medzi dovezenými výrobkami a 
 
SK 25   SK podmienky hospodárskej sú ťaže medzi dovezenými výrobkami a podobným výrobkom 
Spoločenstva vhodné. 
(110)  Ako sa uvádza vyššie, sú časné prešetrovania dokázali, že du mpingové rozpätia stanovené pre 
ČĽR a Vietnam zna čne prevyšujú úrove ň de minimis a objem dovozov z uvedených krajín nie je 
v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia zanedbate ľný (podiel ČĽR na trhu dosahoval v 
OP 4,07 % a podiel Vietnamu 8,70 %). 
(111)  S cieľom stanovi ť vhodnosť kumulatívneho hodnotenia so zrete ľom na podmienky hospodárskej 
súťaže medzi dovezenými výrobkami a podobným výrobkom Spolo čenstva Komisia analyzovala 
správanie vývozcov na trhu v súvislosti s vývoznými cenami a objemami na základe údajov Eurostatu. 
(112)  Zistilo sa podobné správanie výrobcov z ČĽR a Vietnamu na trhu v súvislosti s vývoznými 
cenami. V skuto čnosti ČĽR znížila v priebehu posudzovaného obdobia priemerné jednotkové 
predajné ceny bicyklov o 22 % a Vietnam o 52 %.  
(113)  Ako je uvedené v odôvodnení 110, obe kraji ny majú významné trhové podiely na trhu 
Spoločenstva. 
(114)  Okrem toho, ako je vysvetlené vyššie (pozri  odôvodnenie 19 a nasledujúc e), zistilo sa, že 
príslušný výrobok dovezený z ČĽR a Vietnamu a výrobok vyrobený výrobným odvetvím 
Spoločenstva sa majú považova ť za podobné, pokia ľ ide o vzájomnú zamenite ľnosť a 
nahraditeľnosť, teda si navzájom typovo konkurujú. 
(115)  Preto bolo stanovené, že vývozy príslušného vý robku z príslušných krajín konkurujú bicyklom 
vyrobeným výrobným odvetvím Spolo čenstva. 
(116)  Po oznámení kone čných zistení niektoré zú častnené strany namietali, že kumulácia nebola 
opodstatnená, ke ďže modely z čínskych a vietnamských dovozov bicyklov sú rozdielne. Avšak 
pri porovnaní dovozov na základe porovnania model ov sa zistilo, že nielen bicykle z dovozov z 
ČĽR a Vietnamu sú takmer identické s bicyklami vyrábanými výrobcami Spolo čenstva 
zaradenými do vzorky, ale ve ľmi podobné sú si aj bicykle dovážané z Vietnamu s bicyklami 
dovážanými z ČĽR. Tiež sa tvrdilo, že segmenty trhu, na  ktorých predávajú bicykle vietnamskí 
vývozcovia nie sú totožné s tými , na ktorých pôsobia vývozcovia z ČĽR a výrobcovia 
Spoločenstva, čím odôvod ňujú rozdiely v cenách. Táto námiet ka však nebola podložená žiadnym 
dôkazom. Okrem toho sa zdá, že v niektorých členských štátoch, v ktor ých majú vietnamské 
dovozy dôležitý podiel na trhu, sú vietnamské  bicykle prezentované v rôznych trhových 
segmentoch. Preto boli zamietnuté obidve námietky. 
(117)  Na základe uvedeného bol vyvode ný záver, že všetky podmienky odôvod ňujúce súhrnné 
hodnotenie dovozov bicyklov s pôvodom v ČĽR a Vietname boli splnené. 
5.2. Objem dumpingových dovozov a podiel bicyklov s pôvodom v ČĽR a Vietname na trhu  
(118)  Objem dovozov príslušného výrobku na trhu sa stanov il na základe štatistických informácií, ktoré 
poskytol Eurostat. Po čet bicyklov pochádzajúcich a dovezených z ČĽR sa v období medzi rokom 
2000 a obdobím prešetrovania zvýš il o 472 %. Dovozy bicyklov z ČĽR počas OP sú viac ako 55-
krát vyššie v porovnaní s po čtom 13 651 bicyklov, ktoré boli dovezené po čas OP v 
predchádzajúcom prešetrovaní (1. septem ber 1997 až 31. august 1998). V období medzi rokom 
2000 a OP sa dovozy bicyklov s pôvodom vo Vietname zvýšili o 413 %. Súhrnne sa dovozy z 
 
SK 26   SK týchto dvoch krajín zvýšili medzi rokom 2000 a OP  zo 435 373 jednotiek na 2 311 638 jednotiek, 
čo predstavuje zvýšenie o 431 %. 
(119)  Keďže spotreba sa po čas posudzovaného obdobia zvýšila iba o 4 %, podiel dovozov príslušného 
výrobku z pôvodom v ČĽR na trhu sa zvýšil z 0,73 % v roku 2000 na 4,07 % v OP a podiel 
Vietnamu sa zvýšil z 1,77 % v roku 2000 na 8,7 % v OP. Preto sa súhrnný podiel na trhu zvýšil z 
2,50 % v roku 2000 na 12,77 % v OP.  
(120)  Vývoj dovozov a podielu na trhu v prípade bicyklov s pôvodom v ČĽR a vo Vietname po čas 
posudzovaného obdobia je uvedený v týchto tabu ľkách: 
Dovozy 
ČĽR 2000 2001 2002 2003  OP 
Objemy (jednotky)  128 091 257 728 561 706 707 351 733 901 
Index 100 201 438 552 572  
Podiel na trhu v % 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
Dovozy 
Vietnam 2000 2001 2002 2003  OP 
Objemy (jednotky)  307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Index 100 191 250 474 513 
Podiel na trhu v % 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
Dovozy 
Kumulované 2000 2001 2002 2003  OP 
Objemy 
(jednotky)  435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Index 100 194 305 497 531 
Podiel na trhu v 
% 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Index 100 220 338 499 510 
 
SK 27   SK 6. Ceny príslušných dovozov 
a) Vývoj cien 
(121)  Údaje Eurostatu by bolo možné využi ť na stanovenie cenovýc h trendov dumpingových dovozov 
za obdobie medzi rokom 2000 a OP iba v obmed zenej miere, a to z týchto dôvodov: 
Zistilo sa, že v dovozných cenách založe ných na údajoch Eurostatu sa nezoh ľadňujú rôzne typy 
výrobkov a podstatné cenové rozdiely medzi rô znymi typmi príslušného výrobku. Priemerné 
ceny pod ľa jednotlivých krajín sú silne ovplyvnené skladbou výrobkov každej krajiny. 
Prešetrovanie ukázalo, že ak sa  porovnajú jednotlivé modely v dovozoch spolupracujúcich 
vývozcov, podstatné cenové rozdiely  existujú dokonca aj v rámci tých istých typov výrobkov a 
modelov, v závislosti od komponentov bicykl ov. Okrem toho sa zistilo, že dovozné ceny 
založené na typoch výrobkov identifikovaných medzi spolupracujúcimi vývozcami verne 
odrážajú cenové rozdiely me dzi bicyklami s pôvodom v ČĽR a vo Vietname a v odvetví 
Spoločenstva. Preto ceny zistené v Eurostate nie sú na ú čely tohto prešetr ovania preukazné. 
Dovozné ceny Eurostatu pre ČĽR a Vietnam môžu slúži ť iba ako ukazovate ľ cenových trendov 
podľa jednotlivých krajín, ale nie sú použite ľné, ak sa porovnávajú predajné ceny medzi 
rôznymi krajinami a Spolo čenstvom.  
(122)  Podľa údajov Eurostatu vážený priemer dovozných cien, ďalej ozna čovaný indexom, klesol 
medzi rokom 2000 a OP v prípade ČĽR o 22 % a v prípade Vietnamu o 52 %. Priemerné 
predajné ceny celkovo klesli o 50 %. P odrobné informácie sú uvedené v tabu ľke: 
Dovozné ceny 2000 2001 2002 2003  OP 
 (ČĽR )       
Index  100 83 70 75 78
 (Vietnam)       
Index 100 82 71 49 48
 (kumulované)      
Index 100 81 62 50 50
b) Cenové podhodnotenie 
(123)  S cieľom stanovi ť cenové podhodnotenie bicyklov s pôvodom v ČĽR a Vietname Komisia 
založila svoju analýzu na informáciách, ktoré je j v priebehu prešetrovania predložili vyvážajúci 
výrobcovia zaradení do vz orky a výrobcovia Spolo čenstva zaradení do vzorky. Táto analýza 
zohľadňovala skuto čné vývozné ceny vyvážajúcich výrobcov (ceny CIF na hraniciach 
Spoločenstva) a pre ČĽR, jednak s antidumpingovým clom a jednak bez antidumpingového cla. 
Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Spolo čenstva boli ceny pre nezávislých zákazníkov 
upravené v prípade potreby na úrove ň zo závodu. Po čas OP predstavovalo rozpätie cenového 
podhodnotenia založené na rôznych typoch výr obkov definovaných v dotazníku v prípade ČLR 
bez antidumpingového cla 53 % a s týmto clom 39 %. V prípade Vietnamu sa rozpätie cenového 
podhodnotenia pohybovalo medzi 25 a 60 %. V tejto súvislosti treba poznamena ť, že vážené 
priemerné predajné ceny z ČĽR a Vietnamu založené na type výrobku sú podstatne vyššie ako 
 
SK 28   SK dovozné ceny založené na údajoch Eurostatu. To podporuje záver uvedený v odôvodnení 121, že 
skladba výrobkov nepochybne ovplyv ňuje predajné ceny medzi krajinami.  
7. Situácia výrobného odvetvia Spolo čenstva 
(124)  Podľa článku 3 ods. 5 základného na riadenia, Komisia skúmala všetky závažné ekonomické 
faktory a ukazovatele, ktoré majú vz ťah k stavu výrobného odvetvia Spolo čenstva. Táto analýza 
bola vykonaná v prípade spolo čností zaradených do vzorky uvedených v odôvodnení 15 okrem 
spoločnosti uvedenej v odôvodnení 100. S cie ľom vytvori ť si ucelený obraz o situácii vo 
výrobnom odvetví Spolo čenstva pokia ľ ide o ukazovatele, o ktorých bola prístupná informácia o 
stave výrobného odvetvia Spolo čenstva ako celku, sú aj tieto údaje uvedené nižšie. Na základe 
informácií poskytnutých spolo čnosťami zaradenými do vzorky bola stanovená výkonnos ť 
výrobného odvetvia meraná faktormi, ak ými sú ceny, mzdy, zisky, návratnos ť investícií, 
finančný tok a schopnos ť zvyšovať kapitál. Pre celkové výrobné odvetvie Spolo čenstva boli 
stanovené faktory ujmy, akými sú po diel na trhu, objem predaja a výroby. 
(125)  Niektoré zo zú častnených strán namietali, že v prípade, ke ď sa analyzujú ukazovatele ujmy, 
zohľadňovať by sa mali len spolo čnosti zaradené do vzorky. V antindumpingových konaniach je 
bežným postupom analyzova ť faktory ujmy pre celé výrobné odvetvie Spolo čenstva. Avšak v 
prípadoch, ke ď toto výrobné odvetvie pozostáva z ve ľkého množstva výrobcov, zvolí sa metóda 
výberu vzorky. Cie ľom výberu vzorky je zabezpe čiť, aby sa od obmedzeného množstva 
výrobcov zozbierali a overili podrobné údaje v rámci stanoveného časového obdobia. Tieto údaje 
sa týkajú takých faktorov, akými sú ceny, mzdy, investíc ie, zisk, návratnos ť investícií, finan čný 
tok a schopnos ť zvyšovať kapitál, v prípade ktorých by bolo nemožné v rámci daného časového 
obdobia overi ť údaje celkového výrobného odvetvia. V pr ípade iných faktorov, napríklad podiel 
na trhu, objem predaja a výroby, sú údaje týkajúce sa celého výrobného odvetvia oby čajne 
vopred pripravené. Založi ť analýzu ujmy len na údajoch od  výrobcov zaradených do vzorky by 
znamenalo ignorova ť použiteľné údaje od iných výrobcov, čo by viedlo k nekompletnému 
hodnoteniu. A preto v záujme pripravi ť čo najkompletnejšie hodnotenie v rámci časového 
obdobia stanoveného na tento prípad, boli zozbiera né a overené údaje týkajúce sa trendov 
všetkých faktorov ujmy od výrobcov  zaradených do vzorky doplnené informáciami týkajúcimi sa 
výrobného odvetvia ako celku.  
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 
(126)  Medzi rokom 2000 a OP sa výroba podobného výrobku zo strany výrobcov zaradených do 
vzorky zvýšila o 17 %. Výrobná kapacita sa v priebehu posudz ovaného obdobia zv ýšila celkovo 
o 18 %.  
(127)  Využitie kapacity bolo po čas posudzovaného obdobia stabilné. Podrobné údaje sú uvedené v 
tabuľke: 
Výroba 2000 2001 2002 2003  OP 
Výroba  3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Index 100 99 100 115 117 
Výrobná kapacita 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Index 100 102 108 114 118 
 
SK 29   SK Využitie kapacity 80,1% 77,4% 74,3% 80,6% 79,3% 
Index 100 97 93 101 99 
(128)  Prešetrovanie ukázalo, že všeobecné zvýšenie výrobnej kapacity bolo dôsledkom investícií do 
nových výrobných liniek a reštrukturaliza čných operácií v skupinách spolo čností. Skuto čnosť, že 
výrobcovia zaradení do vzorky vo vš eobecnosti zvýšili svoju výr obu je tiež dôsledkom toho, že 
niekoľko ďalších výrobcov Spolo čenstva zanechalo túto činnosť alebo znížilo svoju kapacitu. 
Jednako, trend zvyšovania výroby a výrobnej kapacity by mal by ť chápaný v súvislosti s 
výkonom všetkých výrobcov. Ak sa zoh ľadní celková výroba všetkých výrobcov Spolo čenstva, 
trend nazna čuje pokles výroby. Podrobné údaje sú v uvedené tabu ľke: 
Výroba 2000 2001 2002 2003  OP 
Výroba  12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Index 100 87 79 80 80 
b) Zásoby 
(129)  Jeden výrobca nemohol poskytnú ť úplné informácie o zásobách za roky 2000 a 2001 v dôsledku 
vnútornej reorganizácie. Pr eto sa údaje tejto spolo čnosti vylú čili z analýzy zásob za posudzované 
obdobie. 
(130)  Zásoby bicyklov sa po čas obdobia analýzy zvýšili z 219 3 70 jednotiek v roku 2000 na 362 095 
jednotiek v OP, čo predstavuje zvýšenie o 65 %.  K hlavnému nárastu došlo po čas roku 2003 a 
OP a bol spôsobený skuto čnosťou, že jeden z výrobcov zar adených do vzorky musel 
bezprostredne po ukon čení OP splni ť veľkú dodávku. Preto zvýšenie  úrovne zásob nutne 
nevykazuje zhoršenie situácie výrobcov vybra ných do vzorky v tomto konkrétnom aspekte. 
Podrobné údaje sú uvedené v tabu ľke: 
Zásoby 2000 2001 2002 2003  OP 
Jednotky 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Index 100 94 96 145 165
c) Objem predaja a podiel na trhu 
(131)  Predaj bicyklov vyrobených výrobcami zar adenými do vzorky sa na trhu Spolo čenstva postupne 
zvyšoval po čas posudzovaného obdobia z 3 156 451 jednotiek v roku 2000 na 3 683 176 
jednotiek v OP, čo predstavuje celkové zvýšenie 17 %. Výrobcovia zaradení do vzorky 
analogicky zvýšili svoj podiel na trhu z 18 % v roku 2000 na 20 % v OP. Podrobné údaje sú 
uvedené v tabu ľke: 
 
SK 30   SK  2000 2001 2002 2003 OP 
Predaj výrobcov 
zaradených do 
vzorky (jednotky) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Index 100 103 101 114 117 
Podiel výrobcov 
zaradených do 
vzorky na trhu 18 % 21% 20% 20% 20% 
(132)  Tento trend by sa však mal chápa ť v súvislosti s výkonnos ťou všetkých výrobcov Spolo čenstva. 
Ak sa zoh ľadní predaj všetkých výrobcov Spolo čenstva, v predaji sa prejaví pokles. Podrobné 
údaje sú uvedené v tabu ľke: 
 2000 2001 2002 2003 OP 
Predaj 
všetkých 
výrobcov 
Spoločenstv
a 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Index 100 86 78 78 79 
Podiel na 
trhu 67 % 66 % 58 % 52 % 51 % 
d) Predajné ceny a náklady 
(133)  Prešetrovanie ukázalo, že výrobcovia zaradení do  vzorky si udržiavali svoju skladbu výrobkov, 
hlavne v kategóriách A, B a C. Okrem t oho, rozšírili svoje predajné aktivity na 
veľkoobchodníkov a supermarkety, ale menej na predajcov/maloobchodní kov, u ktorých už 
výrobcovia zaradení do  vzorky boli dostato čne zastúpení svojimi výrobkami vyššej kategórie. 
Veľkoobchodníci zvýšili svoju ú časť na trhu s bicyklami. To malo vplyv na kone čných 
spotrebite ľov, pretože predaj prostredníctvom ve ľkoobchodníkov sa obvykle uskuto čňuje za 
nižšie ceny ako prostredníctvom maloobchod níkov. Výrobcovia zarade ní do vzorky, aby si 
zachovali svoju ú časť na masovom trhu, museli kompenzova ť nižšie ceny vyššími objemami.  
(134)  Vážený priemer predajných cien bicyklov vyjadre ný na jednotku klesol zo 124 eur v roku 2000 
na 115 eur v roku 2003, čo predstavuje pokles o 7 %. Jednako, po čas OP sa priemerné ceny 
zvýšili na 122 eur. Za posudzova né obdobie došlo k poklesu o 2 %. 
 
SK 31   SK Predajná cena 2000 2001 2002 2003 OP 
Predajná cena (v 
eurách za jednotku)  124 127 120 115 122 
Index 100 103 97 93 98 
(135)  Výrobné náklady sa vypo čítavali na základe váženého priemeru všetkých typov podobného 
výrobku vyrábaných výrobcami, kt orí boli zaradení do vzorky. 
(136)  V období medzi rokmi 2000 a 2001 vzrástli výr obné náklady zo 119 eur na 122 eur, čo 
predstavuje celkové zvýšenie o 2 %. Odvtedy výrobné náklady klesali až na 110 eur v roku 2003, 
čo predstavuje pokles o 9 % od roku 2001. Po čas OP sa výrobné náklady zvýšili na 117 eur. 
Výrobné náklady teda klesli po čas daného obdobia o 2 %. Tent o pokles spôsobili najmä 
efektívnejšie montážne linky a skuto čnosť, že časti, ktoré vyrábali samotní výrobcovia zaradení 
do vzorky, sa nahradili lacnejšími dovozmi.  
Náklady 2000 2001 2002 2003  OP 
Výrobné náklady 
(eur na jednotku)  119 122 115 110 117 
Index 100 102 97 92 98 
e) Ziskovosť  
(137)  Celková ziskovos ť výrobcov zaradených do vzorky v súvi slosti s príslušným výrobkom po čas 
prvého roku posudzovaného obdobia predstavovala 3,26 % a v roku 2003 sa zvýšila na 4,08 %. 
Ziskovosť potom klesla na 3,58 % po čas OP. Celkovo sa zisk po čas posudzovaného obdobia 
zvýšil iba o 0,32 percentuálneho bodu.  
(138)  I keď uvedený trend nazna čuje, že finan čná situácia sa po čas posudzovaného obdobia čiastočne 
zotavila, na dosiahnutú ziskovos ť sa treba pozera ť v súvislosti s úrov ňou, ktorá sa považuje za 
minimálnu úrove ň, ktorú by výrobné odvetvie mohlo dosiahnu ť, ak by nedochádzalo k 
dumpingovým dovozom s pôvodom v ČĽR a vo Vietname, to znamená 8 %, ako bolo stanovené 
v predchádzajúcom prešetrovaní. Ke ďže vlastnosti trhu zostali v podstate rovnaké ako v 
predchádzajúcom prešetrovaní, usudzuje sa, že  8 % ešte vždy predstavuje minimálnu ziskovos ť, 
ktorú by mohli dosiahnu ť výrobcovia na trhu Spolo čenstva. 
Ziskovos ť 2000 2001 2002 2003 OP 
Ziskovosť (predaj 
ES) 3,26 % 3,89 % 3,50 % 4,08 % 3,58 % 
Index 100 119 107 125 110 
(139)  Niekoľko účastníkov v ČĽR namietalo, že situácia výrobného odvetvia Spolo čenstva sa od OP 
predchádzajúceho prešetrovania, v ktorom výrobné odvetvie Spolo čenstva utrpelo stratu – 0,6 %, 
zlepšila, a preto by sa vý robné odvetvie nemalo v sú časnom prešetrovaní považova ť za odvetvie 
v situácii ujmy. Ako je vysvetlené v odôvodnení 137, zisk sa od predchádzajúceho prešetrovania 
 
SK 32   SK zvýšil, avšak ešte vždy ani z ďaleka nedosahuje to, čo by sa dalo posudzova ť ako obvyklá úrove ň 
ziskovosti. 
(140)  Po oznámení kone čných zistení niektoré zú častnené strany namietali, že úrove ň ziskovosti 8 %, 
ktorá bola uvedená v odôvodnené 138 je príliš vysoká a že výkonnos ť výrobcov zaradených do 
vzorky je dostato čne dobrá na stabilnej úr ovni ziskovosti. Avšak tiet o strany nijakým spôsobom 
nevysvetlili pre čo by úrove ň 8 % nebola vhodná, rovnako nevy svetlili ani, akú úrove ň ziskovosti 
by považovali za vhodnú a pre čo. V súlade s odôvodnením 195 úrove ň ziskovosti 8 % je 
minimálny zisk, ktorý by mohlo výrobné odvetvie Spolo čenstva dosiahnu ť, v prípade 
neexistencie dumpinových dovozov. Napriek tomu, že úrove ň ziskovosti sa u výrobcov 
zaradených do vzorky do istej miery z výšila, ešte stále nie je dostato čná na úplné zotavenie sa 
výrobného odvetvia Spolo čenstva z dumpingu spôsobujúceho ujmu. 
f) Investície a návratnos ť investícií 
(141)  Investície do výroby príslušného výrobku sa po čas posudzovaného obdobia významne zvýšili, a 
to z 1 938 556 eur v roku 2000 na 3 950 636 po čas OP. Treba poznamena ť, že toto podstatné 
zvýšenie investícií bolo spôsobené hlavne nárastom výrobnej kapacity jedného z výrobcov 
zaradených do vzorky, ktoré predstavovalo viac ako 60 % všetkých investícií po čas obdobia. 
Podrobné údaje sú uvedené v tabu ľke:  
Investície 2000 2001 2002 2003  OP 
Investície (v 
tisícoch eur) 1 938 4 820 1 645 3 901 3 950 
Index 100 249 85 201 204 
Návratnos ť 
investícií 15 % 30 % 12 % 23 % 24 % 
(142)  Návratnos ť investícií sa v období od roku 2000 do roku 2001 zvýšila o 15 percentuálnych bodov. 
Od roku 2002 návratnos ť investícií klesala, ale po čas roku 2003 sa opä ť zvýšila a po čas OP 
zostala kladná na úrovni 24 %.  
g) Peňažný tok a schopnos ť zvyšovať kapitál 
(143)  Peňažný tok výrobcov zaradených do vzorky sa za posudzované obdobie významne zvýšil, 
jednak v absolútnych hodnotách a jednak vyjadre ný aj ako percento obratu z predaja.  
Peňažný tok 2000 2001 2002 2003  OP 
Peňažný tok (v 
tisícoch eur) 10 005 
000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Index 100 205 134 205 205
Peňažný tok 
vyjadrený ako percento obratu 2,5 % 4,9 % 3,5 % 4,9 % 4,6 %
 
SK 33   SK (144)  Výrobcovia zaradení do vzorky bu ď zvyšovali kapitál interne, ak  patrili do tej istej skupiny 
spoločností, alebo prostre dníctvom bankových pôži čiek. V ostatných prípadoch sa pe ňažný tok, 
ktorý spolo čnosť vytvorila, využíval ako zdroj financova nia. Ani jeden z výrobcov vo vzorke 
nevykazoval závažné ťažkosti pri zvyšovaní kapitálu. 
h) Zamestnanos ť, produktivita a mzdy 
(145)  Zamestnanos ť klesla po čas posudzovaného obdobia o 6 %. Vzh ľadom na to, že výroba sa po čas 
posudzovaného obdobia podstatne zvýšila, pokl es zamestnanosti je možné vysvetli ť 
skutočnosťou, že produktivita, hodnotená pod ľa výkonu na pracovníka, sa po čas posudzovaného 
obdobia významne zvýšila, a to o 24 %. 
Zamestnanos ť 2000 2001 2002 2003 OP 
Počet 
zamestnancov 1981 1871 1784 1838 1871 
Index 100 94 90 93 94 
Mzdové náklady 
na zamestnanca (v 
eurách) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Index 100 110 115 117 119 
Výroba na 
zamestnanca 
(jednotiek za rok) 1631 1707 1807 2023 2025 
Index  100 105 111 124 124 
(146)  Ak sa vezme do úvahy zamestnanos ť všetkých výrobcov Spolo čenstva, trend je podobný, ako je 
uvedené vyššie, to znamená, dochádza k poklesu,  ale na menej výraznej úrovni. Podrobné údaje 
sú uvedené v tabu ľke: 
Zamestnanos ť 2000 2001 2002 2003 OP 
Počet 
zamestnancov 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Index 100 88 83 80 80 
i) Rast 
(147)  Treba poznamena ť, že celkovo podiel všetkých výrobcov Spolo čenstva na trhu klesol o 16 
percentuálnych bodov, zatia ľ čo úroveň spotreby sa zvýšila o 4 %, čo jednozna čne naznačuje, že 
neboli schopní rastu. 
j) Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu 
 
SK 34   SK (148)  Čo sa týka vplyvu rozsahu skuto čného dumpingového rozpä tia zisteného po čas OP (48,7 % pre 
ČĽR a medzi 16,1 až 34,5 % pre Vietna m) na výrobné odvetvie Spolo čenstva, vzh ľadom na 
objem a ceny dovozov z týchto dvoch krají n, tento vplyv nie je možné považova ť za 
zanedbate ľný. Treba poznamena ť, že rozpätie pre ČĽR je vyššie, ako sa zistilo v pôvodnom 
prešetrovaní. Treba tiež poznamena ť, že objem dumpingových dovozov z ČĽR sa od 
predchádzajúceho prešetrovania zvýšil.  
(149)  K očakávanému zotaveniu sa výrobného odvetvia Spolo čenstva z ú činkov minulého dumpingu 
nedošlo v takej miere, ako sa predpokladalo, čo sa prejavuje najmä poklesom predajných cien, 
nízkou ziskovos ťou a poklesom využitia kapacity. Vý robné odvetvie muselo v posledných 
rokoch čeliť zvýšeným dumpingom dovozov z ČĽR a Vietnamu, čo bránilo jeho o čakávanému 
zotaveniu. 
8. Záver o ujme 
(150)  Treba poznamena ť, že pokia ľ ide o jednu z príslušných krajín, opatrenia už nadobudli ú činnosť. 
Tieto opatrenia nepochybne majú ú činok na ukazovatele ujmy, najmä na výrobcov vybraných do 
vzorky. Napriek celkovému  poklesu výroby Spolo čenstva, výrobcovia zara dení do vzorky si 
dokázali udrža ť a dokonca zvýši ť výrobu. Výrobcovia zaradení do vzorky do ur čitej miery 
dokázali využíva ť existenciu opatrení, avšak akéko ľvek možnosti ďalšieho rastu oslabili 
dumpingové dovozy. Okrem toho, od uloženia opatrení na dovozy z ČĽR sa podstatným 
záporným faktorom pre výrobné odvetvie Spolo čenstva stali v sú časnosti dovozy z Vietnamu. V 
období nasledujúcom po uložení exis tujúcich opatrení na dovozy z ČĽR sa ekonomická situácia 
výrobcov zaradených do vzorky zlepšila z h ľadiska produktivity, výroby, výrobnej kapacity, 
predaja a podielu na trhu. Toto treba posudzova ť v súvislosti s existenciou opatrení. Napriek 
zvýšeniu predaja však predajné ceny klesli a zi sky zostali na nízkych úrovniach. Okrem toho sa 
zvýšili úrovne zásob a došlo k poklesu zamestna nosti. Avšak pozitívny vývoj, ako je uvedené 
vyššie nespochyb ňuje celkový obraz ujmy, ktor ý by bol dokonca horší bez existujúcich  opatrení. 
Podporuje to aj skuto čnosť, že celková výkonnos ť výrobcov Spolo čenstva je záporná. Celková 
výroba Spolo čenstva klesla o 20 %, celkový predaj  klesol o 21 % a celkový podiel výrobného 
odvetvia Spolo čenstva na trhu klesol o 16 %. 
(151)  Objemy dovozu z ČĽR a Vietnamu sa zna čne zvýšili, a to jednak v absolútnych hodnotách a 
jednak z h ľadiska podielu na trhu. Skuto čne, počas posudzovaného obdobia dosiahli podiel na 
trhu 10,3 percentuálnych bodov. Okrem toho, vážené priemerné ceny dovozov sa po čas 
posudzovaného obdobia zna čne znížili, čo malo za následok význa mné úrovne podhodnotenia 
cien v OP. 
(152)  Na základe toho bol vyvodený záver, že výrobné odvetvie Spolo čenstva ako celok zostáva v 
zraniteľnej ekonomickej situácii a utrpelo zna čnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.  
(153)  Ako už bolo vyvodené vyššie, obraz ujmy výrobcov Spolo čenstva zaradených do vzorky sa do 
určitej miery líši od obrazu ujmy výrobcov Spolo čenstva ako celku. Pri posudzovaní však treba 
vychádza ť zo skutočnosti, že výrobcovia zaradení  do vzorky sú tí výrobcovi a, ktorí majú najvyšší 
objem výroby a predaja bicyklov a vzh ľadom na úspory zo zvýšenej výroby sa títo výrobcovia 
čiastočne dokázali zotavi ť z dumpingových dovozov. Naprie k týmto výhodám sú výrobcovia 
zaradení do vzorky ešte vždy v zranite ľnom postavení, ktoré je odrazom situácie výrobného 
odvetvia Spolo čenstva ako celku.  
 
SK 35   SK E. PRETRVÁVAJÚCI CHARAKTE R ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ A 
PRAVDEPODOBNOS Ť V POKRA ČOVANÍ V KONANÍ SPÔSOBUJÚCOM DUMPING A 
UJMU 
(154)  V súvislosti s dovozmi z ČĽR sa v súlade s článkom 11 ods. 3 zákla dného nariadenia 
analyzovalo, či sa okolnosti, pokia ľ ide o dumping a ujmu, významne zmenili, a či sa o tejto 
zmene dá odôvodnene tvrdi ť, že je trvalého charakteru. 
(155)  Porovnaním normálnych hodnôt a vývozných cien  zistených medzi predchádzajúcim a sú časným 
prešetrovaním sa zistilo, že ak sa vezmú do úvahy porovnate ľné modely, zatia ľ čo sa priemerná 
normálna hodnota mierne zvýšila, prieme rná vývozná cena sa významne znížila, čo viedlo k 
zvýšenej úrovni dumpingu . Čo sa týka vývozných cien pri vývoze z ČĽR na iné trhy, zistilo sa, 
že vo všeobecnosti sú v súlade s cenami vývozov na trh EÚ. Nebol nájde ný žiadny dôkaz, ktorý 
by nazna čoval, že vývozy z ČĽR nebudú pokra čovať za takého nízke dumpingové ceny. 
Vzhľadom na uvedené sa usudz uje, že nie je dôvod pochybova ť o tom, že nová, vyššia úrove ň 
zisteného dumpingu je trvalého charakteru. 
(156)  Napriek skuto čnosti, že výrobcovia zaraden í do vzorky sa do ur čitej miery zotavili z minulého 
dumpingu dovozov s pôvodom v ČĽR, zistilo sa tiež, že výrobc ovia vo vzorke predsa utrpeli 
značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia. Te nto záver sa potvrdí pri poh ľade na 
obraz výrobného odvetvia Spolo čenstva ako na celok (pozri odôvodnenia 150 až 153). Rozpätia 
ujmy zistené v tomto prešetrovaní sa v porovnaní s pôvodným prešetrovaním zvýšili, pretože dumpingové dovozy na ďalej podstatne podhodnocovali cen y výrobného odvetvia Spolo čenstva. 
Podrobnou analýzou distribu čnej siete sa stanovilo, že vä čšina výrobcov zaradených do vzorky 
prevažne vyrába na predaj pre ve ľkoobchodníkov. Ke ďže vyvážajúci výrobcovia z ČĽR 
konkurujú hlavne v tých istých kanáloch s vysokým  objemom predaja, tlak na výrobné odvetvie 
Spoločenstva je tu silný. Nebol ná jdený žiadny dôkaz, ktorý by nazna čoval, že by vývozcovia z 
ČĽR nepokra čovali v predaji prostredníctvom týchto  kanálov predaja,  ak by sa povolilo 
ukončenie platnosti opatrení, pri čom slabšie sa to prejavuje v predajných kanáloch 
predajcov/maloobchodníkov (ktorí  predstavujú približne 22 % celkového predaja výrobcov 
zaradených do vzorky). Vzh ľadom na pretrvávajúci charakter zistení dumpingu a ú činky 
dumpingových dovozov na ziskovos ť, bol vyvodený záver, že okolnosti vedúce k ujme sú 
trvalého charakteru a že ukon čenie platnosti pôvodných opatren í by pravdepodobne malo za 
následok pokra čovanie v konaní spôsobujúcom ujmu.  
(157)  Bolo preskúmané, ako ve ľmi je pravdepodobné, že sa v dumpingovom konaní bude pokra čovať v 
prípade, že by platnos ť opatrení týkajúci ch sa dovozov z ČĽR vypršala. Na základe s ťažnosti a 
informácií, ktoré po skytli vývozcovia v ČĽR, sa stanovilo, že výrobná kapacita v ČĽR 
predstavuje viac ako 80 000 000 bicyklov za rok. Výrobcovia v ČĽR vyrábajú približne 66 000 
000 bicyklov za rok a ich vnútor ný dopyt je približne 22 000 000 bicyklov. Bicykle s pôvodom v 
ČĽR sú prítomné na hlavných trhoch na celom sv ete a približne 96 % spotreby USA pozostáva z 
bicyklov s pôvodom v ČĽR. Dokazuje to vývozne orientovanú povahu čínskeho sektora výroby 
bicyklov a pravdepodobnos ť pokračovania vývozov do Spolo čenstva.  
(158)  Zistilo sa, že po čas OP ešte vždy dochádzalo k dumpingu príslušného výrobku na trhu 
Spoločenstva (odôvodnenia 90 až 97). V tejto súvislos ti boli dumpingové rozpätia príslušného 
výrobku významne vyššie ako dumpingové rozpät ia zistené v pôvodnom prešetrovaní. Od 
uloženia opatrení po predchádzajúcom prešetrovaní ČĽR naďalej predávala bicykle do 
Spoločenstva za dumpingové ceny. Po čas posudzovaného obdobia sa objem dumpingových 
dovozov zvýšil o 472 % a ceny dumpingových dovozov z ČĽR klesli o 22 %. Ako je uvedené 
(odôvodnenie 157), vývozcovia v ČĽR majú vo ľnú výrobnú kapacitu, ktorá ďaleko presahuje 
 
SK 36   SK celkovú spotrebu v rámci Spolo čenstva. Treba tiež pripomenú ť, že pred uložením pôvodných 
antidumpingových opatrení bola úrove ň dumpingových dovozov z ČĽR približne 2,5 milióna 
bicyklov, čo v tom čase predstavovalo podi el na trhu Spolo čenstva približne 15 %. To nazna čuje 
pravdepodobnos ť, že ak by neboli zavedené antidumpingové opatrenia, dovozy z ČĽR by sa 
znovu vrátili na trh na tých to alebo dokonca vyšších úrovni ach. Tieto dovozy by sa 
pravdepodobne predávali za dumpingové ceny, ke ďže vysoké úrovne dum pingu zistené v 
súčasnom prešetrovaní sa považujú za dlhotrvajúce. 
F. PRÍ ČINNÉ SÚVISLOSTI 
1. Úvod 
(159)  V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa skúmalo, či bola zna čná ujma, 
ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spolo čenstva, spôsobená príslušnými dumpingovými dovozmi. 
Skúmali sa tiež iné známe faktory ako sú dumpingové dovozy s cie ľom zabezpe čiť, aby sa možná 
ujma spôsobená týmito faktormi ne pripisovala na vrub dumpingovým dovozom. 
2. Účinok dumpingových dovozov 
(160)  Napriek platným opatreniam uloženým na dovozy z ČĽR, vyvážajúci vývozcovia v ČĽR 
významne zvýšili svoj podiel na trhu z 0,73 % na 4,07 %. Zlú čený podiel dovozov z ČĽR a 
Vietnamu na trhu Spolo čenstva sa po čas posudzovaného obdobia zvýšil z 2,50 % na 12,77 %. 
Dokonca aj pri celkovej stabiln ej spotrebe v období medzi r okom 2000 a OP zaznamenali 
zvýšenie svojho trhového podielu o viac ako 10 percentuálnych bodov. 
(161)  Zároveň napriek tomu, že výrobcovia Spolo čenstva vybraní do vzorky dokázali zvýši ť svoju 
výrobu, zatia ľ čo celková výroba Spolo čenstva po čas toho istého obdobia klesla o 20 %. Ako je 
uvedené v odôvodnení 128, bolo to výsledkom toho, že nieko ľko ďalších výrobcov Spolo čenstva 
buď ukončilo činnosť, alebo znížilo výrobu. Celkový pr edaj všetkých výrobcov Spolo čenstva 
klesol v období medzi rokom 2000 a OP o 21 % (alebo 16 percentuálnych bodov), napriek tomu, 
že výrobcom zaradeným do vzorky sa podarilo zvýši ť podiel na trhu o 2 percentuálne body. 
Okrem toho, ako dokazuje tabu ľka v odôvodnení 166 podiel dovozov z tretích krajín, iných ako 
ČĽR a Vietnam, sa zvýšil, ale iba o 7 percentuálnych bodov. 
(162)  A preto napriek tomu , že výrobcovia Spolo čenstva zaradení do vzorky boli schopní na ďalej 
fungovať a dokonca mierne zvýši ť svoj podiel na trhu, sú to  ostatní výrobcovia Spolo čenstva, 
ktorí stratili podiel na  trhu a zanechali túto činnosť alebo boli donútení radikálne zníži ť výrobu 
kvôli tlaku spôsobenom dumpingovými dovoz mi. Tento tlak bol dvojaký, pokia ľ ide o objem, pri 
ktorom, ako bolo uvedené v odôvodnení 160, dumpi ngové dovozy zvýšili svoj  podiel na trhu o 
viac ako 10 percentuálnych bodov, zatia ľ čo predajné ceny postupne klesali a výrazne 
podhodnotili ceny výrobného odvetvia Spolo čenstva. 
(163)  Zisk výrobcov vybraných do vzorky sa mierne zvýšil v dôsledku relatívne stabilných cien, (ktoré 
mierne klesli v súlade s nákladmi),  ale nie v takej miere, ako by sa o čakávalo po uložení opatrení. 
Zisk, ktorý by bolo možné dosiahnu ť bez dumpingových dovozov, sa nedosiahol kvôli 
zvýšenému dumpingu dovozov z ČĽR a výskytu dumpingových dovozov z Vietnamu. 
(164)  Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že tlak spôsobený príslušnými dovozmi, ktorých 
objem a podiel na trhu sa od roku 2000 doteraz zvyšoval, a ktoré sa uskuto čňovali za ve ľmi nízke 
a dumpingové ceny, bol k ľúčovým dôvodom, ktorý doviedol  výrobné odvetvie Spolo čenstva do 
neľahkej hospodárskej situácie, v ktorej sa dnes nachádza.  
 
SK 37   SK 3. Následky iných faktorov 
Dovozy z ďalších krajín  
(165)  Dovozy pochádzajúce z ďalších tretích krajín by mohli tiež prispie ť k ujme, ktorú utrpelo 
výrobné odvetvie Spolo čenstva. Nieko ľko účastníkov v ČĽR a vo Vietname tiež namietalo, že 
dovozy z ďalších tretích krajín sa podstatne zvýšili a to za ceny, ktoré podhodnocujú ceny 
výrobného odvetvia Spolo čenstva.  
(166)  Z údajov Eurostatu vyp lýva, že dovozy z ďalších tretích krajín sa zvýšili z 5 193 000 jednotiek v 
roku 2000 na 6 423 000 jednotiek v OP, čo predstavuje celkové zvýšenie 24 %. Trhový podiel 
týchto dovozov na trhu sa po čas posudzovaného obdobia zvýšil z 29 % na 36 %. Ako je však 
uvedené v odôvodnení 121, ceny v Eurostate nezoh ľadňujú rôzne skladby výrobkov z každej 
krajiny, a preto sa na nazna čenie cenových trendov pou žívajú iba indexy. Ke ďže skladba 
výrobkov dovážajúcich z ďalších tretích krajín nie je známa, nie je zmysluplné porovnáva ť ceny 
dovozov uvedené nižšie s cenami výrobného odvetvia Spolo čenstva. Napriek tomu sa však 
vyžiadali a získali niektoré dodato čné informácie o dovozoch z tých to krajín, ktoré predstavujú 
väčšinu ďalších dovozov bicyklov. Podrobné údaje sú uvedené v tabu ľke:  
 
SK 38  
 SK  2000 2001 2002  2003  IP 
Všetky typy Jednot
ky 
tisícoch Podiel 
na trhu Cena 
eur/jedno
tka Jedn
otky 
v tisíco
ch Podiel na 
trhu Cena 
eur/jedno
tka Jednot
ky 
v tisícoc
h Podiel 
na trhu Cena 
eur/jednotka Jednotk
y 
v tisícoch Podiel 
na trhu Cena  
eur/jedno
tka Jedn
otky 
v tisíco
ch Podiel 
na trhu Cena  
eur/jedno
tka 
Taiwan 2.52
0 14,5 
%   1.8
94 12,4 %  2.10
6 13,4%  2.052 11,8 
%  2.1
06 11,6 
%  
Indexované 100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
India 309 1,8 %  210 1,4 %  169 1,1 %  130 0,7 %  130 0,7 %  
Indexované 100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Thajsko 41 0,2 %  43 0,3 %  181 1,2 %  333 1,9 %  375 2,0 %  
Indexované 100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indonézia 104 0,6 %  82 0,5 %  87 0,5 %  222 1,3 %  241 1,3 %  
Indexované 100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Filipíny 470 2,7 %  399 2,6 %  539 3,4 %  631 3,6 %  662 3,7 %  
Indexované 100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Poľsko 540 3,1 %  522 3,4 %  620 3,9 %  772 4,4 %  830 4,6 %  
Indexované 100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Bangladéš 157 0,9 %  189 1,2 %  273 1,7 %  382 2,2 %  423 2,3 %  
Indexované 100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Litva 237 1,3 %  284 1,8 %  298 1,9 %  336 1,9 %  336 1,8 %  
Indexované 100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Česká 
republika 297 1,7 %  253 1,6 %  189 1,2 %  235 1,3 %  220 1,2 %  
Indexované 100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Turecko 67 0,4 %  77 0,5 %  97 0,6 %  160 0,9 %  203 1,1 %  
 
SK 39  
 SK Indexované 100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
Ostatné 450 2,6 %  402 2,6 %  630 4,0 %  815 4,7 %  906 5,0 %  
Indexované 100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
CELKOVO  5193 29 %  435
4 28 %  5194 33 %  6073 35 %  642
3 36 %  
Indexované 100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
SK 40   SK Taiwan  
(167)  Dovozy z Taiwanu predstavovali po čas OP 11,6 % podielu na trhu, čo je viac ako 2 
000 000 jednotiek. Čo sa týka objemov, dovozy z Taiwanu sú ove ľa väčšie ako z 
ktorýchko ľvek iných zdrojov dovozu. Ich podi el na trhu však klesol po čas 
posudzovaného obdobia o 20 %. Okrem toho, dovozy bicyklov z Taiwanu sú ur čené 
pre trh vyššej triedy. Na základe dôkazov, ktoré predložil navrhovate ľ, sa pomocou 
uplatnenia porovnávania modelov dokázalo, že dovozy z Taiwanu sa predávajú za 
vyššie ceny ako podobné modely, ktor é vyrába výrobné odvetvie Spolo čenstva.  
Thajsko 
(168)  Dovozy s pôvodom v Thajsku sa po čas posudzovaného obdobia zvýšili a ich podiel na 
trhu sa zvýšil tak, že v OP dosiahol 2,0 %. Ak sa však zoh ľadní, že (i) za čali od veľmi 
nízkej úrovne dovozu a (ii) že ich podiel na trhu zostáv a v porovnaní s podielom ČĽR 
a Vietnamu ešte vždy ve ľmi nízky, bol vyvodený záver, že tieto vývozy sa nemôžu 
považova ť za príčinu ujmy výrobného odvetvia Spolo čenstva.  
Filipíny 
(169)  Dovozy pochádzajúce z Filipín sa po čas posudzovaného obdobia zvýšili o 41 %. Ich 
podiel na trhu po čas OP predstavoval 3,7 %. Dovozy z Filipín sú však v sú časnosti 
predmetom vyšetrovania OLAFu (Európs ky úrad pre boj proti podvodom) s cie ľom 
preskúma ť možné nesprávne deklarovanie pôvodu tovaru. Za týchto okolností nie je 
možné dospie ť k záveru, či dovozy vykazované ako vývozy s pôvodom z Filipín 
prispievajú k ujme, ktorú ut rpelo výrobné odvetvie Spolo čenstva.  
Bangladéš 
(170)  Vývozy s pôvodom v Bangladéši sa po čas posudzovaného obdobia zvýšili o 170 % a 
ich podiel na trhu po čas OP predstavoval 2,3 %. Ak sa však zoh ľadní, že (i) za čali od 
veľmi nízkej úrovne dovozu a (ii) že ich podiel na trhu zostáva v porovnaní s 
podielom ČĽR a Vietnamu ešte vždy ve ľmi nízky, bol vyvodený záver, že tieto 
vývozy sa nemôžu považova ť za príčinu ujmy výrobného odvetvia Spolo čenstva. 
(171)  Po zverejnení kone čných zistení niektoré zú častnené strany namietali, že objem 
dovozov z niektorých tretích kr ajín (konkrétne z Bangladéša,  Filipín a Thajska) sa 
výrazne zvýšil podobne ako sa zvýšil objem dovozov z Vietnamu a uviedli, že ich podiel na trhu nebol zanedbate ľný. Tvrdili, že z týchto dôvodov by uvedené krajiny 
mali byť predmetom konania a ak ich Rada do konania nezahrnie, správa sa 
diskrimina čne. V tejto súvislosti a so zrete ľom na fakty uvedené v odôvodneniach 168 
až 170 je potrebné poznamena ť, že objem dovozov z týchto tr och krajín sa zvyšoval 
mierne pomalším tempom ako objem dovozov z ČĽR a Vietnamu. Z tohto dôvodu a 
dôvodov uvedených v odôvodneniach 168 až 170 bolo tvrdenie vyvrátené.  
Obchod s pristupujúcimi krajinami 
(172)  Dovozy s pôvodom v Po ľsku a Litve, ktoré sa medzi časom stali členmi Európskej 
únie od 1. mája 2004, sa v prípade Po ľska zvýšili o 54 % a v prípade Litvy o 42 % 
počas posudzovaného obdobia. Treba však poznamena ť, že ceny dovozov z Po ľska sa 
počas posudzovaného obdobia zvýšili o 13 %. Po ľsko bolo jednou z dvoch krajín 
 
SK 41   SK (druhá bola Česká republika), ktoré vykázali zvýšenie cien. Dovozy z Litvy zostali v 
porovnaní s dovozmi z ČĽR a Vietnamu na ve ľmi nízkej úrovni. Dospelo sa k záveru, 
že vzhľadom na ceny a objemy týchto dovozov ich nie je možné považova ť za 
dovozy, ktoré by mali významný negatívny do pad na zhoršenú situáciu výrobného 
odvetvia Spolo čenstva. 
4. Vývoj spotreby  
(173)  Ako je uvedené v odôvodnení 107, v období od roku 2000 do OP spotreba narástla o 4 
%. Preto nemôže by ť zdrojom ujmy. 
5. Iní výrobcovia Spolo čenstva ako výrobcovia zaradení do vzorky 
(174)  Ako vyplýva z odôvodnení 128 a 132, celková výroba a pr edaj výrobcov Spolo čenstva 
klesli. To nazna čuje, že sú v podobnej, alebo dokon ca horšej situácii ako výrobcovia 
zaradení do vzorky, to znamená, že utrp eli ujmu z dumpingových dovozov. Preto nie 
je možné vyvodi ť záver, že iní výrobcovia Spolo čenstva mohli spôsobi ť značnú ujmu 
výrobcom zaradeným do vzorky. 
6. Fluktuácia menového kurzu 
(175)  Po zverejnení kone čných zistení jeden čínsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že pre 
výmenný kurz mali by ť vykonané úpravy, ke ďže kurz čínskeho yuenu (CNY) je 
prepojený s kurzom americké ho dolára (USD), ktorý po čas OP výrazne klesol vo či 
euru. Napriek tomu, že nemôže by ť vopred vylú čené, že posil ňovanie eura vo či 
americkému doláru mohlo zvýhod ňovať dovozy príslušných výrobkov, fakt, že 
fluktuácia menového kurzu nemala vplyv na  dovozy z iných krajín do Spolo čenstva 
znamená, že táto fluktuácia sa v tomto prípade nemôže považova ť za príčinný faktor. 
Rovnako je potrebné poznamena ť, že referen čná hodnota pre analýzu prí činnej 
súvislosti je fakt, či dumpingové dovozy tzn. objemy a ceny týchto dovozov, spôsobili 
ujmu. Čínski vývozcovia sa svojím argu mentom snažia skôr vysvetli ť prečo sú 
dumpingové dovozy na ur čitej cenovej úrovni.  V kontexte prí činných súvislostí je 
však otázka pre čo boli ceny dumpingových dovozov na ur čitej úrovni, bezpredmetná. 
7. Záver 
(176)  Zistilo sa, že dumpingové dovozy z ČĽR a Vietnamu podstatne znižovali ceny 
výrobného odvetvia Spolo čenstva v OP. Zvýšená prítomnos ť týchto dovozov na trhu, 
ako vyplýva z ich zvýšeného podiel u na trhu, sa zhoduje s pokra čujúcou ekonomickou 
zraniteľnosťou výrobného odvetvia Spolo čenstva (pozri odôvodnenia 150 až 153). 
Dospelo sa preto k záveru, že existuje prí činná súvislos ť medzi dovozmi z týchto 
dvoch krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spolo čenstva. Čo sa týka 
dovozov z ďalších krajín, tiež význa mne zvýšili svoju prítomnos ť na trhu, ale vo 
významne menšej miere, ako dovozy z ČĽR a Vietnamu. Spomedzi týchto ďalších 
krajín, ktoré vyvážajú bicykle do Spolo čenstva, pochádzali najvä čšie dovozy po čas OP 
z Taiwanu. Jednako, ich podiel na trhu klesal a ako sa zistilo, ceny po čas OP 
neznižovali ceny výrobného odvetvia Spolo čenstva. Dovozy z Taiwanu preto nemohli 
prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spolo čenstva. Čo sa týka dovozov zo 
všetkých ostatných krajín okrem Taiwanu, ich podiel na trhu tiež rástol, ale v menšej 
miere ako podiel dovozov z ČĽR a Vietnamu. I ke ď nebolo možné stanovi ť, či ceny 
týchto dovozov znižujú ceny výrobného odvetvia Spolo čenstva, ako je vysvetlené 
 
SK 42   SK v odôvodnení 166, zistilo sa, že  dopad týchto dovozov z ďalších tretích krajín, najmä 
vzhľadom na ich objemy a podiel na trhu, nemohol nijako významne prispie ť k ujme, 
ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spolo čenstva. 
G. ZÁUJEM SPOLO ČENSTVA 
1. Všeobecné úvahy 
(177)  V súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa skúmalo, či, napriek záveru o 
dumpingu spôsobujúcom ujmu, existujú presved čivé dôvody, ktoré by mohli vies ť k 
záveru, že by nebolo v záujme Spolo čenstva zachova ť antidumpingové opatrenia 
týkajúce sa dovozov z ČĽR alebo prija ť antidumpingové opatrenia na dovozy z 
Vietnamu. Posudzoval sa dopad mo žných opatrení na všetkých ú častníkov 
zúčastnených v konaní a tiež dôs ledky neprijatia alebo zac hovania opatrení. V tejto 
súvislosti treba tiež pripomenú ť, že v predchádzajúcom prešetrovaní týkajúcom sa 
dovozov z ČĽR sa usúdilo, že prijatie opatren í nie je proti záujmu Spolo čenstva. 
(178)  Komisia zaslala dovozcom dotazníky, ale ne dostala žiadne vyplnené dotazníky o 
začatí skúmania opatrení uplatnite ľných na dovozy z ČĽR. V prípade konania 
týkajúceho sa Vietnamu Komisia dostala odpovede od 3 dovozcov.  
2. Záujem výrobného odvetvia Spolo čenstva  
(179)  Treba pripomenú ť, že výrobné odvetvie Spolo čenstva utrpelo zna čnú ujmu, ako je 
stanovené v odôvodnení 150 a v ďalších odôvodneniach. Po uložení opatrení na 
dovozy z ČĽR sa výrobné odvetvie Spolo čenstva dokázalo čiastočne zotaviť. Jednako, 
pokračovanie dumpingových dovozov z ČĽR v spojení s dodato čným náporom 
dumpingových dovozov z Vietna mu, ktoré neboli prí činou ujmy v predchádzajúcom 
prešetrovaní, zabránilo výrobnému odvetviu Spolo čenstva v tom, aby dosiahlo 
uspokojivú finan čnú situáciu a plne sa zotav ilo zo zhoršenej situácie. 
(180)  Uloženie antidumpingových opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu Spolo čenstva 
zvýšiť predaj, podiel na trhu a v ur čitých segmentoch trhu aj ceny. Takto by sa mohlo 
predpoklada ť, že výrobné odvetvie Spolo čenstva dosiahne úrovne ziskovosti, ktoré by 
bolo schopné dosiahnu ť, ak by nedochádzalo k dumpingovým dovozom. Berúc do 
úvahy, že nové modely bicyklov vo ve ľkej miere vyvíja výrobné odvetvie 
Spoločenstva, malo by tiež, ak by tla k dumpingových dovozov prestal, v plnom 
rozsahu čerpať výhody z takého vývoja, pokia ľ ide o objem predaj a a ceny. Odvetvie 
výroby bicyklov v Spolo čenstve dokázalo, že je životaschopné a konkurencieschopné, 
ak prevládajú spravod livé trhové podmienky. Pr eto je potrebné obnovi ť podmienky 
účinnej hospodárskej sú ťaže na trhu Spolo čenstva. 
(181)  Jednako, bez uloženia opatrení na dovozy z ČĽR a Vietnamu dôjde k ďalším 
deformáciám obchodu, ktoré by nevyhnutne vi edli k zastaveniu procesu zotavovania 
výrobného odvetvia Spolo čenstva. Napriek skuto čnosti, že sú zavedené opatrenia proti 
ČĽR, dovozy sa stabilne zvyšovali a dovozné  ceny klesali. Be rúc do úvahy výrobnú 
kapacitu ČĽR, vysoké objemy dovozov, ktoré existovali pred uložením pôvodných 
antidumpingových opatrení, podstatné zvýšenie dovozov a získanie podstatných podielov dovozov z Vietnamu na  trhu, je zrejmé, že bez pokra čovania opatrení na 
dovozy z ČĽR a uloženia opatrení na dovozy z Vietnamu, by bolo ve ľmi ťažké, ak nie 
nemožné, aby sa výrobné odvetvie Spolo čenstva zotavilo. Inak sa zhoršená situácia 
 
SK 43   SK výrobného odvetvia Spolo čenstva bude pravdepodobne ďalej zhoršova ť, čo môže 
viesť k tomu, že ďalší výrobcovia Spolo čenstva zanechajú činnosť alebo znížia svoju 
kapacitu. Ako príklady nedávneho zastavenia výroby bicyklov možno uvies ť tieto 
spoločnosti Kynast (Nemecko), Merkers-Rad (Nemecko), Confersil (Portugalsko) a 
Ceasare Rizzato (Taliansko). Je preto jasn é, že antidumpingové opatrenia sú v záujme 
výrobného odvetvia Spolo čenstva. 
3. Záujem nespriaznených dovozcov 
(182)  Nespriaznení dovozcovia nezaslali vyplnený dotazník ani pripomienky oh ľadne 
dovozov z ČĽR. Čo sa týka Vietnamu, jeden z dovozc ov (predstavujúci približne 14 
% celkových dovozov) tvrdil, že akéko ľvek dovozné clá na bicykle z Vietnamu by 
boli škodlivé pre zákazníkov v EÚ, pr etože by mali za následok prudký pokles 
dovozov z Vietnamu. Ďalší dovozca tiež namietal, že dovážané bicykle sú prevažne 
detské bicykle, ktoré výrobcovia Spolo čenstva nevyrábajú. 
(183)  Treba v prvom rade poznamena ť, že v súvislosti s nízkou úrov ňou spolupráce 
dovozcov nebolo možné urobi ť patričné úplné zhodnotenie možných ú činkov prijatia 
alebo neprijatia opatrení. Treba tiež pripomenú ť, že účelom antidumpingových 
opatrení nie je zabráni ť dovozom, ale obnovi ť spravodlivý obchod a zabezpe čiť, aby 
sa dovozy neuskuto čňovali za dumpingové ceny, ktoré spôsobujú ujmu. Ke ďže 
dovozy za primerané ceny predsa len budú môc ť vstupova ť na trh Spolo čenstva a 
dovozy z tretích krajín budú tiež pokra čovať, je pravdepodobné, že tradi čné 
podnikanie dovozcov nebude podstatne ovplyvne né. Je tiež zrejmé, že výrobcovia 
Spoločenstva majú dostato čnú kapacitu, aby uspokojili možné zvýšenie v dopyte po 
bicykloch. Navyše, ako vyplýva z tabu ľky v odôvodnení 166, dovozy z ostatných 
tretích krajín nazna čujú, že tieto krajiny majú zna čnú kapacitu na výrobu bicyklov. 
Preto je vysoko nepravdepodobné, že by nastal  nedostatok bicyklov. Okrem toho, pri 
analýze dovozov z Vietnamu sa zistilo, že dovozy sa vz ťahujú na všetky kategórie 
bicyklov, nielen na detské bicykle. Treba tiež doda ť, že časť výrobcov zaradených do 
vzorky v skuto čnosti takisto vyrába detské bicykle. 
(184)  Keďže dovozy za primerané ceny predsa len budú môc ť vstupova ť na trh 
Spoločenstva, je pravdepodobné, že tradi čné podnikanie dovozcov bude pokra čovať, 
dokonca aj vtedy, ak sa zachovajú anti dumpingové opatrenia proti dumpingových 
dovozom z ČĽR a uložia sa opatrenia na dovozy z Vietnamu. Tento záver ešte viac 
zdôrazňuje slabá spolupráca zo strany nespriaznených dovozcov a skuto čnosť, že po 
uložení opatrení vo či ČĽR sa javí, že sa dovozcovi a nestretli s mimoriadnymi 
ťažkosťami. 
4. Záujem maloobchodníkov 
(185)  Jeden z dovozcov bicyklov z Vietnamu ti ež pôsobí ako maloobchodná organizácia, 
ktorá pod ľa výročnej správy z roku 2003 pozostáva zo 720 členov. Títo členovia tvoria 
časť maloobchodnej siete pod záštitou dovozcu a dovozca dodáva, okrem iného, 
bicykle dovážané z Vietnamu. O týchto 720 členoch sa tvrdí, že v roku 2003 
zamestnávali 4900 ľudí. Komisia tiež dostala podpísané vyhlásenia od 1287 
maloobchodníkov (všetci teda nie sú členovia maloobchodnej siete), v ktorých 
uvádzajú, že podporujú návrhy, ktoré poda l dovozca. Ako sa uvádza v odôvodnení 
182, tvrdia, že ak by boli uložené opatrenia proti bicyklom z Vietnamu, došlo by k 
poklesu dovozov, zníženiu predaja bicyklov a následne tiež k strate pracovných miest 
 
SK 44   SK medzi maloobchodníkmi. V tejto súvislosti treba poznamena ť, že ako je uvedené 
v odôvodnení 183, nie je tu žiadne riziko ne dostatku bicyklov ani poklesu predaja, 
pretože sa môže o čakávať, že maloobchodníci sú schopní v prípade potreby 
preorientova ť svoju dodávku bicyklov na iné zdroje, ako je Vietnam. 
(186)  Po uverejnení kone čných zistení niektoré zainteres ované strany tvrdili, že dostupnos ť 
bicyklov za primerané ceny nie je jediným prvkom, ktorý treba zoh ľadniť pri 
hodnotení záujmu maloobchodníkov pokia ľ ide o bicykle s pôvodom vo Vietname. 
Zúčastnené strany rovnako tvrdili, že nemôžu prejs ť jednoducho z jednej zna čky na 
druhú z dôvodov rôznej kvality. V tejto súvislosti však neboli predložené ďalšie 
dôkazy, ktoré by preukázali, že bicykle dovážané z Vietnamu sú ur čitého typu a 
kvality, ktoré sa inde nevyrábajú. Na opak, pri porovnaní vietnamských dovozov s 
bicyklami vyrobenými výrobcami Spolo čenstva zaradenými do vzorky na ú čely 
výpočtu rozpätia cenového podhod notenia (odôvodnenie 123) sa zistilo, že viaceré 
modely sa na seba výrazne podobajú. Tieto tvrdenia bol i preto vyvrátené. 
(187)  Komisia tiež dostala pripomienky od iné ho združenia maloobchodníkov zastupujúceho 
viac ako 6000 maloobchodníkov, ktoré podpor ilo opatrenia proti dovozom z ČĽR, ale 
namietalo proti sú časnému konaniu oh ľadne Vietnamu, pri čom tvrdilo, že dovozy z 
Vietnamu neboli ani dumpingové, ani nespôsobovali ujmu. Okrem toho, ako je stanovené v odôvodneniach 95 až 97, sa zistil o, že dovozy bicyklov z Vietnamu sú 
dumpingové a spôsobujú ujmu výrobnému odvetviu Spolo čenstva. 
(188)  Vzhľadom na uvedené sa zistilo, že antidum pingové opatrenia proti dovozom bicyklov 
z ČĽR a Vietnamu nie sú v roz pore so záujmami maloobchodníkov. 
5. Záujem dodávate ľov 
(189)  Jeden taliansky dodávate ľ (a jeho združenie) dal o sebe vedie ť počas prešetrovania. 
Tvrdil, že v Taliansku existuje viac ako 200 závodov, ktoré dodávajú sú čiastky 
výrobcom bicyklov a že ďalšia existencia dodávate ľského odvetvia preto nevyhnutne 
závisí od pokra čovania výroby bicyklov v Európe. V te jto súvislosti sa  zistilo, že bez 
existencie opatrení sa dá o čakávať, že dôjde k ďalšiemu zastaveniu prevádzok na 
výrobu bicyklov v Európe, čo by malo negatívne dôsledky na odvetvie výroby 
súčiastok v Spolo čenstve a ohrozilo by to zamestnanos ť v dodávate ľskom odvetví. 
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie  antidumpingových opatrení by bolo v záujme 
dodávateľov.  
6. Dosah na spotrebite ľov 
(190)  Komisia nedostala žiadne pripomienky od spotrebite ľských združení Spolo čenstva o 
opatreniach vo či ČĽR alebo možnosti uloženia opa trení na dovozy z Vietnamu. V 
každom prípade treba pripomenú ť, že spotrebitelia majú na výber široký sortiment vo 
všetkých segmentoch, dokonca aj bez bicyklov s pôvodom v ČĽR alebo Vietname. 
Výrobné odvetvie Spolo čenstva významne prispieva k vy čerpávajúcemu sortimentu 
výrobkov v ponuke. Prešetrovanie neodhalilo žiadne problémy s dodávkami. V tejto 
súvislosti treba tiež poznamena ť, že Komisia dostala pr ipomienky od toho istého 
združenia, ako je uvedené v odôvodnení 185. Maloobchodníci zastupovaní združením 
nakupujú prevažnú časť svojich bicyklov od európskych výrobcov a strácajú zna čnú 
časť svojho trhového podielu v prospech iných distribu čných kanálov, najmä v 
prospech ve ľkoobchodného trhu. I ke ď tvrdia, že bicykle dovážané z ČĽR sa 
 
SK 45   SK neobjavujú v maloobchodnom re ťazci, nízke ceny na ve ľkoobchodnom trhu 
ovplyvňujú preferencie koncových spotrebite ľov napriek kvalitatívnym rozdielom 
medzi bicyklami, ktoré majú na sklade maloobchodní ci v porovnaní s 
veľkoobchodníkmi. Zistilo sa, že pre všetky tieto prí činy žiadne z antidumpingových 
opatrení proti ČĽR a Vietnamu nie je v rozpore so záujmami spotrebite ľov. 
7. Záver o záujme Spolo čenstva 
(191)  Pokračovanie opatrení uložených na  dovozy bicyklov s pôvodom v ČĽR a uloženie 
opatrení na dovozy bicyklov s pôvodo m vo Vietname by bolo jednozna čne v záujme 
výrobného odvetvia Spolo čenstva a v záujme dodávate ľov častí bicyklov v 
Spoločenstve. Umožní to výrobnému odvetviu Spolo čenstva, aby rástlo a aby sa v 
plnom rozsahu zotavilo z ujmy spôsobe nej dumpingovými dovozmi. Ak však nedôjde 
k uloženiu opatrení, je pr avdepodobné, že výroba Spolo čenstva bude na ďalej klesa ť a 
viacero výrobcov skon čí s touto činnosťou. Okrem toho, dovozcovia a 
maloobchodníci nebudú podstatne ovplyvnení , pretože bicykle za primerané ceny 
budú predsa len na trhu dostupné. Čo sa týka spotrebite ľov, Komisia nedostala žiadne 
pripomienky od týchto ú častníkov. 
(192)  So zreteľom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presved čivé dôvody 
na neuloženie antidumpingových opatr ení proti dovozom bicyklov s pôvodom v ČĽR 
a Vietname. 
H. NAVRHOVANÉ CLÁ 
(193)  So zreteľom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, výslednou 
ujmou a záujmom Spolo čenstva, by opatrenia na dovozy z Vietnamu mali by ť uložené 
s cieľom zabráni ť ďalšej ujme, ktorú by dumpingové  dovozy spôsobili výrobnému 
odvetviu Spolo čenstva. Čo sa týka dovozov z ČĽR, existujúce opatrenia, ako ich 
zachováva nariadenie Rady (ES) č. 1524/2000, by sa mali upravi ť s cieľom zohľadniť 
zistenia v tomto predbežnom skúmaní. Pod ľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia 
by upravené opatrenia mali by ť uložené na nové obdobie piatich rokov. 
(194)  Opatrenia by mali by ť uložené na úrovni, ktorá by posta čovala na odstránenie ujmy 
spôsobenej týmito dovozmi, bez toho, aby sa prekro čilo zistené rozpätie dumpingu. Pri 
výpočte úrovne cla potrebného na odstránenie ú činkov škodlivého dumpingu sa vzalo 
do úvahy, že akéko ľvek opatrenia by umožnili výrobnému odvetviu Spolo čenstva 
pokryť jeho výrobné náklady a dosiahnu ť celkovo zisk pred zdanením, ktorý by 
dosiahlo výrobné odvetvie tohto t ypu v sektore pri bežných podmienkach 
hospodárskej sú ťaže, to znamená pri absencii dumpingových dovozov, z predaja 
podobného výrobku v Spolo čenstve. Ziskové rozpätie pred zdanením použité na tento 
výpočet predstavovalo 8 % obratu z predaja bicyklov. Je rovnaké ako v 
predchádzajúcom prešetrovaní, pretože sa  nezistil žiadny náznak, že by sa táto 
hodnota zmenila.  
(195)  Niekoľkí spolupracujúci vývozcovia v ČĽR a Vietname namietali, že 8 % je ve ľmi 
vysoké percento a odvolávali sa  na percento uvedené v s ťažnosti, a to 3, 3 %, ako zisk, 
ktorý zodpovedá zdravému výrobnému odvetviu. Okrem toho sa odvolávali na 
predchádzajúce prešetrovanie, v ktorom  sa zistilo, že výro bné odvetvie Spolo čenstva 
utrpelo straty –0,6 %. Bralo sa však do úvahy, že ziskovos ť (3,5 %) zistená po čas OP 
tohto prešetrovania iba nazna čuje, že výrobné odvetvie Spolo čenstva sa čiastočne 
 
SK 46   SK zotavilo z minulého dumpingu a nemôže sa považova ť za mieru zisku, ktorú by bolo 
možné dosiahnu ť, ak by nedochádzalo k dumpingovým  dovozom. V tejto súvislosti 
treba poznamena ť, že napriek existencii opatrení uložených na dovozy z ČĽR sa 
dovozy z ČĽR za posudzované obdobie zna čne zvýšili, pri čom došlo k obrovskému 
nárastu dovozov z Vietnamu za dumpingové  ceny. Za týchto okolností sa úrove ň zisku 
8 %, ako bola použitá v predchádzajúcom prešetrovaní, považuje za primeranú, ke ďže 
sa nezistil žiadny náznak, že by sa táto hodnota mala zmeni ť. Na základe toho sa pre 
výrobné odvetvie Spolo čenstva vypo čítala cena podobného produktu, ktorá nespôsobí 
ujmu.  
(196)  Potrebné cenové zvýšenie sa potom stanovilo na základe porovnania váženej 
priemernej dovoznej ceny, ako sa stanovila na výpo čet miery podhodnotenia, s 
váženými priemernými výrobnými nákladmi výrobcov zaradených do vzorky zvýšenými o ziskové rozpätie 8 %.  
(197)  Keďže rozpätia ujmy sú vyššie ako zisten é rozpätia dumpingu, antidumpingové clá by 
mali byť založené na rozpätiach dump ingu v súlade s ustanoveniami článku 7 ods. 2 
základného nariadenia. 
(198)  Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz  strojov a elektronických výrobkov 
vyjadrila želanie ponúknu ť záväzok spolu so spolupracujúcimi vyvážajúcimi 
výrobcami v ČĽR. V tejto súvislosti je potrebné poznamena ť, že už tradi čne nebola 
ponuka záväzku týkajúceho sa spotrebného tovaru prijatá, okrem iného, kvôli 
komplexnosti modelov, po čtu rôznych typov a rôznorodosti a pravidelnosti, s akou sú 
tieto aktualizované alebo inak pozme ňované. Z týchto dôvodov je prakticky nemožné 
stanoviť zmysluplné minimálne dovozné ceny.  Okrem toho uvedené fakty vedú k 
prakticky neprekonate ľným ťažkostiam pri monitorovaní, a teda prijatie takého 
záväzku nie je vôbec vhodné. Komisia teda uznala prijatie záväzku za nevhodné v 
tomto prešetrovaní a odmietla ponuku. Informovala o tom čínsku Obchodnú komoru 
pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov. 
(199)  Antidumpingové colné sadzby jednotlivých spolo čností uvedené v tomto nariadení 
boli stanovené na základe zistení sú časného prešetrovania. Preto odrážajú situáciu 
zistenú po čas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spolo čnosťami. Tieto colné 
sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla uplatnite ľného na „všetky ostatné spolo čnosti”) 
sa takto výhradne uplat ňujú na dovozy výrobkov pochádzajúc ich z príslušnej krajiny a 
vyrobených spolo čnosťami a teda špecifickými uvedenými právnickými osobami. Na 
dovezené výrobky vyrobené akouko ľvek inou spolo čnosťou, ktorá nie je osobitne 
uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia spolu s jej názvom a adresou, vrátane 
subjektov spriaznených s osobitne uvedenými spolo čnosťami, sa tieto sadzby 
nevzťahujú a podliehajú coln ej sadzbe uplatnite ľnej na „všetky ostatné spolo čnosti”. 
(200)  Akákoľvek žiados ť o uplatnenie týchto antidum pingových colných sadzieb pre 
jednotlivé spolo čnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových 
výrobných a predajných s ubjektov) by mala by ť adresovaná Komisii
8 spolu so 
                                                 
8 Európska komisia 
 Generálne riadite ľstvo pre obchod 
 Riadite ľstvo B 
 Kancelária J-79 5/16 
 B-1049 Brusel. 
 
SK 47   SK všetkými príslušnými informáciami, najmä pokia ľ ide o zmeny v činnosti spolo čnosti 
spojené s výrobou, domácim predajom a vývozom, ktoré súvisia napríklad so zmenou tohto názvu alebo zmenou výrobných a pred ajných subjektov. V prípade potreby sa 
toto nariadenie zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spolo čností, na ktoré sa 
vzťahujú individuálne colné sadzby. 
(201)  So zreteľom na uvedené zistenia sa antidum pingové colné sadzby stanovujú takto: 
Krajina Spolo čnosť Antidumpingové clo (%) 
Čínska ľudová republika Všetky spolo čnosti 48,5 
Always Co., Ltd.  
Vývozná spracovate ľská 
zóna Tan Thuan,  
District 7,  Ho Chi Minh City, Vietnam Vietnam 
Všetky ostatné spolo čnosti 15,8 
  34,5 
(202)  V súlade s článkom 20 základného nariadenia boli všetky zú častnené strany 
informované o základných skuto čnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýš ľalo 
navrhnúť zmenu a doplnenie úrovne existujúcich opatrení v ČĽR a uložiť opatrenia na 
dovozy bicyklov z Vietnamu. Dostali príležitos ť, aby predložili pripomienky a 
požiadali o vypo čutie. Ich pripomienky sa prijali a v prípade potreby vzali do úvahy. 
PRIJALA TOTO NARIADENIE: 
Článok 1 
1. Týmto sa ukladá kone čné antidumpingové clo na dovozy bicyklov a ostatných ľudskou 
silou pohá ňaných dopravných prostriedkov (vrátane dodávkových trojkoliek, ale s výnimkou 
jednokoliek) bez motora patriacich pod kódy KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712 00 10 90), 
8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712 00 80 90), s pôvodom vo Vietname.  
2. Colná sadzba uplatnite ľná na netto franko ce nu na hraniciach Spolo čenstva, pred 
preclením, na výrobky vyrobené týmito výrobcami, je takáto: 
 
SK 48   SK Krajina Spolo čnosť Antidumpingové clo 
(%) Dodatočný TARIC 
kód 
Always Co., Ltd.  
Vývozná 
spracovate ľská zóna 
Tan Thuan,  
District 7,  Ho Chi Minh City, 
Vietnam  15,8 A667 
Vietnam 
Všetky ostatné 
spoločnosti 34,5 A999 
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplat ňujú sa platné ustanovenia o clách. 
Článok 2 
Článok 1 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1524/2000, ktorým sa ukladá kone čné 
antidumpingové clo na dovozy bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, sa nahrádza 
takto: 
„Konečné antidumpingové clo sa týmto ukl adá na dovozy bicyklov a ostatných ľudskou silou 
poháňaných dopravných prostriedkov (vrátane  dodávkových trojkoliek, ale s výnimkou 
jednokoliek) bez motora patriacich pod kódy KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712 00 10 90), 
8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TA RIC 8712 00 80 90), s pôvodom v Čínskej ľudovej 
republike.”  
Článok 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1524/2000, ktorým sa ukladá kone čné antidumpingové clo 
na dovozy bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, sa nahrádza takto: 
„Sadzba kone čného cla uplatnite ľného na netto franko cenu na hraniciach Spolo čenstva, pred 
preclením, sa stanovuje na 48,5.” 
Článok 3 
Toto nariadenie nadobúda ú činnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom 
vestníku Európskej únie . 
V Bruseli  
 Za Radu 
 predseda