SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 15.07.2005 
KOM(2005) 292 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Výročná správa 2005 o rozvojovej politike Európskeho spolo čenstva a o realizácii 
vonkajšej pomoci v roku 2004 
   
{SEK(2005)892} 
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Výročná správa 2005 o rozvojovej politike Európskeho spolo čenstva a o realizácii 
vonkajšej pomoci v roku 2004 
A. S ÚHRN  
Úvod  
Táto výro čná správa uvádza základné črty iniciatív a činností v rámci politiky 
Európskeho Spolo čenstva v oblasti rozvojovej spol upráce a vonkajšej pomoci v roku 
2004. Je ur čená pre široký okruh čitateľov, vrátane inštitúcií Európskej únie, 
kľúčových skupín v členských štátoch (najmä parlam entov a správnych orgánov), 
občianskej spolo čnosti a širokej verejnosti, ktorí vš etci prispievajú k realizácii tohto 
dôležitého úsilia, ako aj partnerov v rozvojových kr ajinách a iných agentúr 
a organizácií pôsobiacich v oblasti rozvoja a vonkajšej pomoci. 
Európska únia má na medzin árodnej scéne a v rámci spolo čenstva darcov jedine čné 
postavenie.  Je najvä čším svetovým darcom, ke ďže v celosvetovom meradle 
poskytuje viac ako polovicu rozvojovej pomoci. Samotná Komisia vynaložila v roku 2004 vyše 6,9 miliardy eur a spravuje tak pr ibližne 11 % celosvetových prostriedkov. 
To znamená, že Európska komisia riadi pä tinu oficiálnej rozvojovej pomoci (ORP), 
ktorú EÚ poskytuje. Po čas uplynulých štyroch rokov Komisia s cie ľom zefektívni ť 
využívanie fondov, ktoré zabezpe čujú daňoví poplatníci EÚ, upravila spôsob, ktorým 
určuje prioritu projektov a programov poskytovania podpory v zahrani čí a ktorým 
ich organizuje a realizuje. Osobitný prieskum Eurobarometra
1 uskutočnený v roku 
2004 potvrdil, že európska verejnos ť očakáva od Európskej únie, aby v oblasti 
rozvojovej pomoci hrala ústrednú úlohu. 9 z 10 ob čanov EÚ sú presved čení, že 
Európska komisia pomáha chudobným v rozvojových krajinách, čo je cieľ, ktorý 9 
z 10 považujú za dôležitý.  
Počas veľkých kríz a prírodných katastrof, ktorých svedkom sme boli v roku 2004, 
hrala Európska komisia významnú úlohu pri poskytovaní okamžitej pomoci v nutných prípadoch a taktiež pokra čovala v úsilí poskytova ť pomoc v regiónoch, 
ktoré postihli krízy v predchádzajúcich rokoch. Táto podpora pri úsilí o mier, 
stabilitu a obnovu krajín ako sú Afga nistan, Východný Timor, Konžská 
demokratická republika, Haiti a Fidži a pr i snahe o ekonomický rast a zníženie 
chudoby v krajinách ako Uganda, Vietnam alebo Rwanda sved čí o dôležitosti úlohy 
Komisie v sú časnom svete.  
Rok 2004 bol takisto rokom rozšírenia EÚ, ktoré malo ve ľký dosah na vonkajšie 
vzťahy Únie. Komisia podporuje aktívnu ú časť nových členských štátov 
v rozvojovej politike EÚ prostredníctvom programu „Cestovná mapa“, prijatého v roku 2003, ktorý pokra čoval a bol rozšírený v rokoc h 2004 – 2005. Rozšírenie 
Únie ovplyvnilo nielen jej najbližších susedov, ale predstavuje podstatný nárast 
                                                
 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
SK 3   SK významu Únie v celosvetovom úsilí o podpor u mieru, stability a svetového obchodu 
a v boji proti chudobe.  
Analýzy a ciele vytý čené na ich základe  
Kľúčové ciele pre rozvoj na rok 2004, ako sú časť rámca trvalo udržate ľného rozvoja, 
boli vytýčené v ročnej politickej stratégii2 Komisie na rok 2004. Zah ŕňali: 
• následné opatrenia po Svet ovom summite o trvalo udržate ľnom rozvoji, najmä 
prostredníctvom iniciatív EÚ v oblasti vodohospodárstva a energetiky, 
• úspešné zav ŕšenie kola rokovaní z Dohy a iných dôležitých obchodných rokovaní, 
vrátane juhovýchodnej Ázie  a Latinskej Ameriky, 
• implementovanie a revíziu dohody z Cotonou s africkými, karibskými a 
tichomorskými krajinami ( ďalej len „krajiny AKT“), 
• pokrok pri realizácii iniciatí vy oddlženia a pri opatreniach v celosvetovom boji 
proti nákazlivým chorobám v rozvojových krajinách. 
Ďalším cieľom pre rok 2004 bola príprava na konf erenciu na najvyššej úrovni v New 
Yorku v septembri 2005. Európska komisia  v rámci príprav vydala v októbri 2004 
správu o miléniových rozvojových cie ľoch, v ktorej navrhla,  aby sa pripravili 
osobitné opatrenia EÚ v oblasti financova nia rozvoja, súdržnosti pre rozvoj 
a opatrenia umož ňujúce zameranie na Afriku. 
a) Politický rozmer  
Hlavným cie ľom rozvojovej politiky Spolo čenstva musí by ť zníženie a v kone čnom 
dôsledku úplné odstránenie chudoby.To znamená podporova ť trvalo udržate ľný 
hospodársky, sociálny a environm entálny rozvoj, presadzova ť postupné za čleňovanie 
rozvojových krajín do svetového  hospodárstva a odhodlanie bojova ť proti 
nerovnosti. 
Európska komisia pokra čovala v poskytovaní podpory kr ajinám v boji proti chudobe 
a pri ich úsilí zachováva ť mier, bezpe čnosť a demokraciu a takisto pri propagácii 
právneho štátu, dobrého spôsobu sprá vy a riadenia a rešpektovania ľudských práv, 
všetko kľúčových faktorov pre rozvoj. 
Ďalej v roku 2004 podnikla kroky na podporu bezpe čnosti ľudí, ktorá závisí od 
strategickej bezpe čnosti a politickej stability na je dnej strane a od dobrého spôsobu 
správy a riadenia a ľudských právach na strane druhe j.Tento inovatívny prístup je 
zameraný na ľudí a znamená realizáciu formálnych práv v podobe konkrétnych 
možností prístupu, pretože zdôraz ňuje nielen tradi čné ciele ochrany majetku, ale ešte 
väčší dôraz kladie na nap ĺňanie základných potrieb a dosahovanie blahobytu.  
                                                 
2 KOM (2003) 83 v kone čnom znení 
 
SK 4   SK b) Dosahovanie výsledkov miléniových rozvojových cie ľov 
Spoločenstvo prijalo v novembri 2000 je dnotný celkový rámec pre spoluprácu 
s rozvojovými krajinami v oblasti rozvojovej politiky3, ktorého cie ľom je zníženie 
a v konečnom dôsledku úplné odstránenie chudoby. Množstvo podrobných 
politických vyhlásení v špecifických oblasti ach a sektoroch spolupráce, najmä vo 
sfére vzdelávania, zdravotníctva, dopravy a budovania inštitúcií od roku 2000, 
posilnilo a podporilo toto zameranie.  
Okrem toho vypracovala Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi EÚ 
a medzinárodnými organizáciami, ako Svetová banka, OSN a OECD, základný 
zoznam k ľúčových ukazovate ľov vzťahujúcich sa na príjmy, podvýživu detí, 
navštevovanie základnej školy, o čkovanie a iných zdravotných ukazovate ľov 
(vrátane rozšírenia HIV), s cie ľom priamo spoji ť svoju rozvojovú politiku 
s medzinárodne uznávanými cie ľmi v boji proti chudobe (m iléniové rozvojové ciele 
alebo MRC) . Tieto ukazovatele za čala Komisia v roku 2003 používa ť na hodnotenie 
pokroku v krajinách a regiónoch, ktorým poskytuje rozvojovú pomoc. Treba však 
podotknú ť že: 
• Po prvé, rôzne ukazovatele sú úz ko prepojené – napríklad nedostatok čistej vody 
a hygienických zariadení nielen nepriazn ivo vplýva na zdravie, ale nedostatok 
hygienických zariadení v škol ských priestoroch je takist o jedným z faktorov, ktoré 
odrádzajú diev čatá od navštevovania školy.  
• Po druhé, vytvorenie správneho rámca na dosiahnutie pokroku pri ukazovate ľoch 
môže vyžadova ť podporu v iných oblastiach – napríklad ú činnosť základných 
sociálnych služieb do podstatnej miery závisí od faktorov ako sú vhodná cestná 
infraštruktúra a efektívny systém  riadenia verejných financií.  
• Po tretie, vytý čené ciele sa nedajú dosahova ť v podmienkach dlhotrvajúceho 
nebezpečenstva, preto je prevencia konfliktov k ľúčovou stratégiou pre všetky 
otázky vonkajších vz ťahov Spolo čenstva. 
• Po štvrté, najmä v najmenej rozv inutých krajinách sa musí dosiahnu ť ďalší pokrok 
vo vedení štatistík, aby sa dlhodobo zabezpe čilo spoľahlivé poskytovanie 
požadovaných údajov.  
V roku 2004 práca v tejto oblasti pokra čovala. V októbri 2004 Komisia okrem toho 
predložila obsiahlu správu o miléniových rozvojových cie ľoch v rokoch 2000 – 
20044. Správa informuje o tom, ako Eur ópska komisia prispela k pokroku pri 
dosahovaní miléniových rozvojových cie ľov, pričom sa obzvláš ť zameriava na 
miléniový rozvojový cie ľ číslo 8 (Rozvíja ť globálne partnerstvo pre rozvoj). 
V správe sa dospelo k záveru, že na  posilnenie predpokladov pre skuto čný pokrok je 
nutné, aby darcovia konali v troch oblastiach : (1) rozsiahlejšie a lepšie financovanie 
rozvoja, (2) zlepšenie zla ďovania rozvojových politík a (3) venovanie osobitej 
pozornosti Afrike (najmä oblastiam južne od Sahary). 
                                                 
3 Vyhlásenie Rady a Komisie o rozvojovej politike Európskeho spolo čenstva, 13458/00, zo 16. novembra 
2000. 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
SK 5   SK c) Prístup založený na partnerstve 
Programy rozvojovej pomoci, ktor é financuje Komisia, sú do čo najväčšej možnej 
miery založené na stratégii samotnej krajiny na znižovanie chudoby, vytý čenej 
v strategickom dokumente o zn ižovaní chudoby. Na základe tý chto stratégií by mala 
prebiehať koordinácia podpory rozvojových pa rtnerov, ktorá by mala zabezpe čiť 
účinnosť programu a vzájomnú previazanos ť všetkých jeho častí.  
Skúsenos ť Komisie v oblasti vonkajšej pomoci potvrdila, že iniciatívy sa neminú 
účinku a dajú sa trvalo presadzova ť iba vtedy, ke ď si ich partneri EU osvoja. Tento 
prístup prenáša vä čšiu zodpovednos ť na prijímajúce kraj iny a prispieva tak 
rozvíjaniu ich skúseností v oblasti strate gického plánovania a otázkach riadenia 
a podporuje rozširovanie osved čených postupov šitých na mieru. 
Opatrenia prijaté na dosiahnutie týchto cie ľov 
a) Politický rozmer 
V roku 2004 sa nielen konsolidovali a preh ĺbili tradi čné vzťahy s africkými, 
karibskými a tichomorskými krajinami, al e zaviedol a propagoval sa nový rámec 
partnerstva so susednými krajinami EÚ. 
V máji 2004 sa na spolo čnom zasadnutí rád ministrov AKT a EÚ v Gaborone za čali 
rokovania o revízii dohody z Cotonou. Ústredným cie ľom procesu revízie bolo 
potvrdiť základné „acquis“ dohody z Cotonou, ako aj zlepši ť a zefektívni ť 
partnerstvo EÚ a AKT. Po čas roka sa v rokovaniach  dosahoval trvalý pokrok a 
vyvrcholením bola konferencia v decembr i 2004, na ktorej ministri potvrdili 
spoločný cieľ uzavrieť rozhovory do februára 2005. 
12. mája 2004 Rada schválila Eu rópsku susedskú politiku (ESP)5, ktorej cie ľom je 
poskytnúť výhody rozšírenia EÚ aj susedským  krajinám, najmä prostredníctvom 
sprístupnenia vnútorného trhu. Eur ópska susedská politika posil ňuje stabilitu, 
bezpečnosť a prosperitu všetkých zú častnených partnerov a zabra ňuje tak vytvoreniu 
nových deliacich čiar medzi rozšírenou EÚ  a jej susedmi. ESP je reálnym rámcom 
pre spoluprácu, založeným na spolo čných kľúčových hodnotách, ktoré sú 
prostredníctvom ak čných plánov na bilaterálnom základe prispôsobené konkrétnym 
potrebám každého partnera (prvých sede m plánov pre Izrael, Jordánsko, Maroko, 
Moldavsko, Palestínsku samosprávu, Tunisko a Ukrajinu bolo predstavených v roku 
2004). Jej kone čným cieľom je vytvori ť „kruh spriatelených krajín“ EÚ. 
Medzi najdôležitejšie priority Komisie aj na ďalej patrilo predchádzanie konfliktom 
a krízový manažment. V decembri 2004 bola uverejnená výzva na predkladanie návrhov na vytvorenie siete na prevenciu konfliktov a pre budúce misie EÚ v oblasti 
krízového manažmentu sa vy tvorila skupina odborníkov. Pri ďalšom vylepšovaní 
mechanizmov na koordináciu krízového manažmentu sa budú zoh ľadňovať aj 
skúsenosti zo zásahov EÚ v oblastiach posti hnutých prílivovými vlnami cunami na 
konci roka 2004.  
                                                
 
5 KOM (2004) 373 v kone čnom znení 
 
SK 6   SK Okrem toho boli v roku 2004 zaznamenané prvé úspechy úsilia afrických krajín o 
znovunastolenie mieru, ktoré z vä čšej časti financuje EK. Africk á únia (AÚ) zriadila 
Mierovú a bezpe čnostnú radu, ktorá má vytvori ť podmienky pre rozmiestnenie 
jednotiek, ktorých úlohou je zabra ňovať genocídam a zlo činom proti ľudskosti 
a udržiava ť mier. Mierotvorné jednotky boli ok amžite vyslané do Burundi a do 
Darfuru v Sudáne pozorovatelia monitorujú ci prímerie. Na mimoriadnom summite 
AÚ v Líbyi vyslovil vtedy úradujúci pred seda Európskej ko misie Romano Prodi 
uznanie AÚ za dynamiku a pozoruhodnú rýchlos ť, s akou sa úspechy dosahovali.  
Komisia v roku 2004 vydelila 217,5 milióna eur na obnovu Iraku, čím sa stala 
jedným z najdôležitejších darcov. Financ ovanie prebiehalo najmä prostredníctvom 
Medzinárodného fondu na obnovu Iraku, ktorého cie ľom je pomáha ť Iračanom 
prekonáva ť každodenné výzvy, napríklad v obl asti vzdelávania, zdravotného 
systému, zásobovania pitnou vodou a hygienických zariadení.  
Na podporu stabilizácie situácie v Afganistane sa vy členili finan čné prostriedky vo 
výške 206 miliónov eur, ktorými sa financuj e obnova cestnej infraštruktúry, ako aj 
posilňovanie demokracie prostredníctvom  podpory pri registrácii voli čov 
a administratívy pri vo ľbách. EÚ sa takisto podie ľala na opatreniach spojených so 
sledovaním hraníc a boji pr oti obchodu s drogami, a to výraznou podporou afgánskej 
národnej stratégie pre kontrolu drog. 
Rok 2004 sa takisto niesol v znamení podpory ľudských práv a demokracie. 
K najvidite ľnejším nástrojom s najpriamejším ú činkom patrili pozorovate ľské misie 
pri voľbách, pričom Komisia vyslala 632 pozorovate ľov do Indonézie, Srí Lanky, 
Malawi, Mozambiku, na západné pobrežie Jordánu a do pásma Gazy a Afganistanu a taktiež poskytla pomoc pri pr íprave volieb v Iraku. Finan čná podpora EK takisto 
mnohým africkým krajinám umožnila napredova ť v ich úsilí o zlepšenie spôsobu 
vládnutia. Slobodné a spravodlivé vo ľby, ktorým okrem iných poskytla podporu aj 
Komisia, sa uskuto čnili v Ghane, Guinea-Bissau a Nigeri a voli či v Stredoafrickej 
republike schválili novú ústavu.  
V oblasti medzinárodnej spravodlivosti sa v roku 2004 za čali cielené iniciatívy na 
posilnenie činnosti medzinárodných súdnych dvorov pre Rwandu a bývalú 
Juhosláviu a Medzinárodného trestné ho súdu. Na základe spolupráce s Radou 
Európy sa prijali opatrenia na posilnenie štátoprávnosti a demokratizácie Balkánu, 
strednej Ázie a Ruskej federácie.  
V roku 2004 sa skúšobne uvádzalo do praxe prvé znenie príru čky Komisie o dobrom 
spôsobe správy a riadenia, ktoré sa vypracovalo pri konzultáciách s členskými štátmi 
a partnermi z ob čianskej spolo čnosti. Komisia takisto spol upracuje s darcami OECD 
na vypracovaní ukazovate ľov oblasti dobrého spôsobu správy a riadenia.  
Podnikli sa kroky nutné pre zahrnutie práv domorodých obyvate ľov do procesu 
plánovania, vrátane vypracovania praktickej príru čky. EK podpísala dohodu s OSN o 
podpore projektu zameraného na túto oblas ť v Guatemale a Mexiku. V rámci úsilia 
o výraznejšie zahrnutie práv detí do vš etkých oblastí politík  sa v spolupráci 
s UNICEF za čal školiaci program a zriadila sa medziinštitucionálna pracovná 
skupina. Vedúci misií EÚ v krajinách, v ktorých sa odohrávajú ozbrojené konflikty, majú povinnos ť podávať správy aj o dosahu na deti, a to nielen o verbovaní vojakov 
spomedzi detí, ale aj o dôsledkoch pre školy a nemocnice.  
 
SK 7   SK b) Iniciatívy súvisiace s miléniovými rozvojovými cie ľmi 
V rámci následných opatrení po Svetovom summite o udržate ľnom rozvoji zaviedla 
Komisia nový fond AKT-EÚ pre vodohospodárstvo6 s celkovým rozpo čtom 500 
miliónov eur (v roku 2004 bola schválená prvá tranža vo výške 250 miliónov eur) na financovanie projektov, ktoré navr hnú miestne skupiny, súkromné spolo čnosti a iné 
neštátne subjekty, ako aj vlády. V roku 2004 prebiehala príprava podobného nástroja 
pre projekty v oblasti energetiky.  
Jedným z najdôležitejších nástrojov pri dosahovaní pokroku pri realizácii 
miléniových rozvojových cie ľov je podpora obchodu. V priebehu roka 2004 
pokračovala Komisia vo svojom úsilí dosiahnu ť taký záver rozvojovej agendy 
z Dohy, ktorý by bol priaznivý pre rozvoj . Rozhodnutie generálnej rady Svetovej 
obchodnej organizácie z 1. augusta 2004  predstavuje solídny základ pre 
pokračovanie rokovaní, ke ďže kladie dôraz na roz voj. Rokovania by v kone čnom 
dôsledku mali vies ť k vytvoreniu rovnakých po dmienok pre všetkých, obzvláš ť pre 
rozvojové krajiny, ktoré sa usilujú o inte gráciu do svetového hospodárstva. Komisii 
veľmi záleží na tom, aby všetky rozvojové kr ajiny, najmä najmenej rozvinuté krajiny 
a iné malé a nestabilné národné hospodárstva mali cite ľný úžitok z rokovaní v Dohe.  
Priebežné preskúmanie strategických doku mentov jednotlivých krajín AKT, ktoré 
v roku 2004 prebehlo, bolo vhodnou príležitos ťou pre zhodnotenie doterajšej 
implementácie dohody z Cotonou a pre posil nenie orientácie na stratégie pre 
koordináciu a zla ďovanie, potrebné na dosahovanie miléniových rozvojových cie ľov. 
Veľká pozornos ť sa venovala kvalite plánova nia a vypracúvania jednotlivých 
projektov a iných operácií s cie ľom zabezpe čiť, aby sa zoh ľadňovali predchádzajúce 
skúsenosti a aby sa dostato čne zahrnuli aspekty r ovnosti pohlaví a trvalo 
udržateľného rozvoja. Vnútorný prieskum, ktorý v roku 2004 prebehol, potvrdil 
postupné zlepšovanie procesov vypracúvania projektov. V sú časnosti je snaha 
o zlepšenie tohto systému a o vývin a realizáciu komplexnejšieho systému na 
zabezpečenie kvality. V roku 2004 sa podnikli prak tické kroky na zlepšenie stratégií 
jednotlivých krajín z h ľadiska rovnosti pohlaví a informovanosti o skuto čnosti, že 
analýza situácie kra jiny musí vychádza ť z údajov o obidvoch pohlaviach. Takisto sa 
vynaložilo úsilie spolupracova ť s členskými štátmi v oblasti zaru čenia rovnakých 
podmienok, a to pomocou spolo čného využívania odborných zn alostí, nástrojov na 
analýzu a osved čených postupov. Programy a projekty, ktorých hlavným alebo 
jedným z dôležitých cie ľov bola podpora rovnosti pohlaví, sa financovali sumou 770 
miliónov eur, čo dokazuje, že otázka rovnosti je skuto čne zahrnutá do všetkých 
oblastí politík. Podpora environmentálnyc h aspektov spolupráce bola so sumou 700 
miliónov eur takisto zna čná. Okrem toho zaujala Komisia vedúce postavenie aj v 
ďalších medzinárodných iniciatívach, ako sú Svetový fond na boj proti AIDS, 
tuberkulóze a malárii a Svetová iniciatí va na elimináciu obrny. Komisia 26. októbra 
2004 prijala oznámenie o „Spolo čnom rámci európskej politiky pre externé opatrenia 
na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze“
7. 
                                                 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm 
7 KOM (2004) 726 v kone čnom znení 
 
SK 8   SK c) Prístup založený na partnerstve 
EK prostredníctvom fondu pr e mier v Afrike, ktorý za čal fungova ť v máji 2004 
a ktorého prostriedky dosahujú výšku 250 miliónov eur, financuje operácie na 
udržanie mieru, iniciované zo strany Africk ej únie a subregionálnych organizácií. 
Toto smerodajné partnerstvo umožnilo  Európskej únii okamžite zareagova ť na 
žiadosť Africkej únie o pomoc a vysla ť do Darfuru v západnom Sudáne 
pozorovate ľov s misiou monitorova ť prímerie. V polovic i augusta požiadala 
Organizácia OSN pre výživu a po ľnohospodárstvo (FAO) Európsku komisiu 
o pomoc v boji proti invázii kobyliek v záp adnej Afrike. EK do 35 dní previedla 24 
miliónov eur. Takisto vypracovala podrobný plán, ako lepšie nap ĺňať potreby 
národných schva ľovacích úradníkov (NSÚ), teda úr adníkov prijímajúcich vlád, ktorí 
sú zodpovední za vyplácanie finan čných prostriedkov od EK.  
V marci 2004 bol prijatý pr ogram AENEAS (2004 - 2008)8 s celkovým predbežným 
rozpočtom 250 miliónov eur. Jeho nápl ňou je poskytova ť finančnú a technickú 
pomoc tretím krajinám pri ich úsilí zabezpe čiť efektívnejšie riadenie všetkých 
aspektov migra čných tokov. V novembri 2004 za čala Rada nový program (Haagsky 
program), s cie ľom do vz ťahov s tretími krajinami do vä čšej miery zahrnú ť otázky 
bezpečnosti, migrácie a azylových konaní. 
Otázky riadenia  
a) Kontext: úspešná realizácia procesu decentralizácie v roku 2004 
Okrem dôrazu, ktorý Komisia kladie na  cielenejšie zameranie politík, za čala 
v roku 2000 zavádza ť balík reforiem riadenia s cie ľom podstatne zvýši ť rýchlosť 
a kvalitu realizácie programov vonkajšej pomoci. Rozsiahla reforma zah ŕňala taktiež 
fungovanie jedinej organizácie na ri adenie poskytovania programov vonkajšej 
rozvojovej pomoci (EuropeAid) od 1. januára 2001 a v rokoch 2001 – 2004 
prenesenie zodpovednosti a zdrojov na zastupite ľstvá Komisie (delegácie). V ďaka 
decentralizácii tak vzrástol význam zastupite ľstiev pri koordinácii s inými darcami a 
pri politických dialógoch s orgánmi o komplexných reformách verejných služieb 
a riadenia.  
Proces decentralizácie sa, až na nieko ľko výnimiek, v roku 2004 dov ŕšil. Európsky 
dvor audítorov v roku 2004 vykonal audit riaden ia tohto procesu zo strany Komisie. 
Aj keď celkový dosah decentralizácie sa ukáže iba postupom času, dvor uviedol, že 
vo väčšine navštívených delegácií sa dajú pozorova ť znamenia toho, že zvä čšená 
kapacita funk čných oddelení umožnila zrýchlenie a skvalitnenie riad enia projektu. 
Výsledkom je zvýšená schopnos ť riešiť problémy v rámci delegácií, intenzívnejšie 
kontakty s príjemcami a lepšie chápanie miestnych podmienok. V sú časnosti 
prebiehajúce iniciatívy Komi sie sú v súlade s odporú čaniami Dvora audítorov.  
b) Poskytovanie pomoci 
Prioritou v tomto kontexte je poskyt ovanie pomoci vo forme priamej podpory 
rozpočtu vždy, ke ď to podmienky umož ňujú. Tento spôsob má mnohé výhody oproti 
tradičným formám poskytovania pomoci, ktoré často vedú k zriadeniu paralelných 
                                                 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf 
 
SK 9   SK administratívnych štruktúr so zahrani čnými poradcami a vlastnými postupmi 
monitorovania, obstarávania a finan čnej kontroly. Na druhej st rane je pri priamej 
podpore rozpo čtu nevyhnutné dôkladné zho dnotenie existujúceho rozpo čtového 
systému príjemcu a plánov jeho reformy. Komisia v rámci iniciatívy Verejných výdavkov a finan čnej zodpovednosti (PEFA), ktorého cie ľom je zvýši ť 
transparentnos ť a efektívnos ť verejného finan čného hospodárenia v prijímajúcich 
krajinách, úzko spolupracuje s inými vedúc imi darcami, najmä so Svetovou bankou, 
a v roku 2004 sa podie ľala na hodnotení skúšobného využitia ukazovate ľov výkonu. 
Keďže Spoločenstvo poskytuje vä čšinu pomoci jednotlivým partnerským krajinám, 
kľúčom pre urýchlenie a skvalitnenie tejt o pomoci je zlepšeni e programov týchto 
krajín. Ú čelom nie je len prijatie stratégie,  ktorá je pre príslušnú krajinu 
najefektívnejšia a ktorá zoh ľadňuje jej zdroje a politiky, ale zabezpe čiť aj zladenie 
politík EÚ, súvisiacich so stratégiou vytý čenou pre danú krajinu, a koordináciu 
činnosti EÚ s činnosťou iných darcov.  
Nutnosť zabezpečiť správnu koordináciu okamžitej pomoci v nutných prípadoch, 
pomoci na obnovu a rozvoj ovej pomoci sa zoh ľadnila a je predmetom osobitného 
výskumu v ôsmych krajinách a dvoch regiónoch. 
Európska únia stojí na čele medzinárodného úsilia o zladenie postupov darcov. Vo 
vyše 60 rozvojových krajinách za čínajú darcovia využíva ť zladené a zjednodušené 
postupy, spolo čné analýzy, spolo čné postupy realizácie a spolo čné predpisy pre 
podporu prostredníctvom rozpo čtu partnerskej krajiny, a ta ktiež sa viac zameriavajú 
na dosahovanie výsledkov. Pilotn á iniciatíva, ktorú EÚ za čala v roku 2002, s cie ľom 
propagova ť súlad v Maroku, Mozambiku, Nikara gue a Vietname, bola v roku 2004 
úspešne zav ŕšená, pri čom na medzinárodnej úrovni tieto krajiny v tejto sfére 
medzičasom platia za vzor. Komisia a členské štáty sa v roku 2004 aktívne podie ľali 
na práci OECD/DAC, ktorej výsledkom bolo stanovenie rámca, prvých operatívnych 
cieľov a ukazovate ľov, ktoré boli prijaté vo februári  2005 na Fóre na  vysokej úrovni 
o účinnosti pomoci v Paríži. 
EÚ s cieľom podporova ť a realizova ť tieto záväzky prijala na zasadnutí Rady pre 
všeobecné záležitosti a vonkajšie vz ťahy v novembri 2004 pracovný plán, ktorý 
vychádza zo správy na tento ú čel vytvorenej skupiny  odborníkov z Komisie 
a z členských štátov. Tento plán vychádza z pragmatického prístupu k práci na 
mieste, ústrednú úlohu v ňom zohráva partnerská krajina a je k dispozícii všetkým 
darcom. Pre nasledujúce roky uvádza štyri oblasti práce: 
• Pre každú krajinu vypracova ť cestovnú mapu EÚ so škálou opatrení na podporu 
miestnych procesov zla ďovania, 
• Určiť spoločný plánovací rámec EÚ zameraný na zlepšenie komplementarity, 
• Uzavrieť spoločnú finan čnú dohodu podporujúcu zla ďovanie postupov 
v systémoch krajín, 
• Vypracova ť operačnú stratégiu pre komplementaritu. 
Súčasne sa zintenzívnila spolupráca so Svetovou bankou a organizáciami OSN, 
pričom z finan čného hľadiska sa medzi rokmi 2002 a 2004 takmer zdvojnásobila.  
 
SK 10   SK Od roku 2000 sa podnikli všetky kroky, aby sa pri príprave týchto stratégií 
zabezpečili rozsiahlejšie konzultáci e. V budúcnosti bude pretrváva ť úsilie o zlepšenie 
a rozšírenie okruhu ú častníkov, najmä z radov ob čianskej spolo čnosti. Komisia 
v roku 2004 pokra čovala v implementovaní usmernení pre politiky, vychádzajúce 
z oznámenia o ú časti neštátnych subjektov v rozvojovej politike z roku 2002. 
S neštátnymi subjektami pravidelne viedla dialógy o všeobecných, ako aj 
sektorálnych záležitostiach, poskytovala finan čnú podporu pre ich vlastné iniciatívy 
a ich činnosť ako „partnerov pri realizácii “ programov spolupráce EK, a v 
desiatich nových členských štátoch EÚ organizova la akcie na zvyšovanie povedomia 
občanov o tejto problematike. Okrem toho boli minulý rok zverejnené Usmernenia 
o zásadách a osved čených postupoch pre ú časť neštátnych subjektov pri dialógoch 
a konzultáciách o rozvoji9.  
Komisia sa usiluje zvýši ť účinnosť a zväčšiť dosah svojich pr ogramov. Preto sa 
začala zameriava ť iba na obmedzený po čet oblastí zásahov, čím zamedzuje 
roztriešteniu pomoci na ve ľké množstvo malých projektov, ktoré navzájom 
nesúvisia. Mimoriadnu pozornos ť venuje udržiavaniu rovnováhy medzi záväzkami 
a platbami (tzv. „Reste à Liquider“ ale bo „RAL“, nesplnené záväzky) a sledovaniu 
priemerného časového obdobia, za ktoré sa programy alebo projekty dokon čia. 
Projekty, ktoré sa zjavne nedajú realizova ť bez ťažkostí, či preto, lebo dlhší čas sa 
nerealizovala žiadna transakcia alebo preto, lebo ú čty neboli po piatich rokoch 
uzavreté, sa skúmajú jednotlivo. 
c) Vyhliadky pre budúcnos ť: racionalizácia právnych nástrojov 
Naše programy vonkajšej pomoci sa do sú časnej podoby formovali v priebehu 
takmer pä ťdesiatich rokov.  Sú založené na vyše 30 rozli čných právnych nástrojoch, 
niektoré z nich sú zamerané na tematickú oblas ť (ako bezpe čnosť potravín 
alebo ľudské práva), niektoré na geografickú oblas ť (pričom pomoc krajinám AKT 
nie je zahrnutá v hlavnom rozpo čte Únie). Takisto existujú špecifické nástroje, ktoré 
sa týkajú vonkajšieho dosahu vnútorných poli tík. Efektívne a koordinované riadenie 
týchto rozli čných programov je čoraz náro čnejšie a zbyto čne skomplikovalo nielen 
poskytovanie, ale aj prijímanie našej pomoci. Preto Komisia v septembri 2004 navrhla podstatné zjednodušenie nástrojov s cie ľom dosahova ť s dostupnými zdrojmi 
lepšie výsledky.  
Dosiahnuté výsledky a pou čenie z minulosti
 
a) Realizácia rozpo čtu a nové záväzky  
Celková úrove ň realizácie rozpo čtu je aj na ďalej vysoká, ke ďže stále zlepšovanie 
finančných výkonov v minulých rokoch pokra čovalo aj v roku 2004. Celková výška 
záväzkov (6,916 miliárd eur) bola síce nižšia ako v roku 2003, ale tento rozdiel sa dá vysvetliť veľmi vysokým po čtom záväzkov Európskeho rozvojového fondu (ERF) v 
roku 2003 (ktoré boli dôsledkom neskorej  ratifikácie deviateho ERF a neobvykle 
veľkého počtu opatrení, ktoré sa odložili,  kým neboli dostupné nové finan čné 
prostriedky). V roku 2004 dosiahli rozpo čtové záväzky (vo výške 4,268 miliárd eur) 
opäť rekordnú hodnotu. Platby dosiahli výšku 6,211 miliárd eur, čo v porovnaní 
                                                
 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
 
SK 11   SK s minulým rokom predstavuje podstatný ná rast, v porovnaní s rokom 2002 nárast 
o takmer jednu miliardu eur a je odrazom lepšieho čerpania rozpo čtu a taktiež ERF.  
Zdroje, ktoré spravuje EuropeAid: Oficiá lna rozvojová pomoc (ORP), Oficiálna 
pomoc (OP) a iné10.  
EuropeAid - zmeny v regionálnom členení v období 2001- 2004 (záväzky - mil. €)
Balkán NISLatinská 
AmerikaÁziaStredomor
ieJužná 
AfrikaACPThematick
éCelkom
2001 705      426      301      407      709      121      1.927   972      5.568   
2002 658      432      333      575      762      124      2.125   993      6.002   
2003 620      504      342      558      782      127      3.769   985      7.687   
2004 663      504      312      611      1.003   135      2.648   1.039   6.916   - 500 1.000 1.500 2.000 2.500 3.000 3.500 4.000BalkánNISLatinská AmerikaÁziaStredomorieJužná AfrikaACPThematické
2004
2003
2002
2001
 
                                                 
10 Tieto údaje nezah ŕňajú zdroje, ktoré riadia iné generálne riadite ľstvá, ako ECHO, ECFIN, FISH at ď. 
 
SK 12   SK EuropeAid - zmeny v regionálnom členení v období 2001- 2004 (platby - mil. €)
Balkán NISLatinská 
AmerikaÁziaStredomor
ieJužná 
AfrikaACP Tematické Celkom
2001 845      402      152      383      488      99        1.779   806      4.954   
2002 619      384      182      455      707      119      1.922   861      5.249   
2003 425      396      290      470      700      118      2.345   872      5.616   
2004 510      359      314      526      1.125   116      2.464   797      6.211   -  500 1.000 1.500 2.000 2.500 BalkánNISLatinská AmerikaÁziaStredomorieJužná AfrikaACPTematické
2004
2003
2002
2001
 
Aké závery vyplývajú z týchto údajov?  
• Po prvé, v priebehu procesu decentraliz ácie sa dosiahlo zl epšenie celkového 
výkonu – riadenie pomoci na mieste význa mnou mierou prispelo k urýchleniu 
viazania prostriedkov a platieb, 
• Po druhé, stále sa zvyšuje rýchlos ť poskytovania prostriedkov – pomer platieb 
a záväzkov ukazuje, že Komisia je v čoraz väčšej miere schopná premeni ť svoje 
záväzky na konkrétne opatreni a na mieste za kratší čas,  
• Po tretie, zmenšuje sa naša schopnos ť flexibilne reagova ť na neočakávané krízy a 
nepredpokladané potreby - už nie je viac možné využíva ť nespotrebované zdroje z 
jednej oblasti rozpo čtu Únie, ur čené pre vonkajšie opatrenia , na pokrytie potrieb v 
inej oblasti, pretože všet ky zdroje, ktoré sú k dispozícii, sú plne využívané. 
V afrických, karibských a tichomorskýc h krajinách (AKT) záväzky v roku 2004 iba 
tesne nesplnili stanovený cie ľ, pretože v dvoch krajinách neboli dostato čne splnené 
podmienky pre schválenie záväzkov. Dostupné finan čné prostriedky v Európskom 
rozvojovom fonde pre kr ajiny AKT však budú pod ľa prognóz pridelené do roku 
2007. Platby z ERF v roku 2004 opä ť dosiahli rekordnú výšku. Významný pokrok sa 
 
SK 13   SK dosiahol v programe pre krajiny Stredomoria (MEDA): záväzky narástli o 22 % a 
platby o 60 %. Záväzky a platby takisto na rástli v programe CARDS (6 % a 20 %), 
zameranom na krajiny Balkánu, a v progr ame zameranom na Áziu (9 % a 12 %). 
V krajinách východnej Európy a strednej Áz ie, ktoré spadajú pod program TACIS, 
zostala suma záväzkov na vysokej úr ovni, ktorú dosiahla v roku 2003, no suma 
platieb sa znížila kvôli neskorému podpísaniu finan čných dohôd zo strany niektorých 
partnerských krajín. V Latinskej Amerike sa opä ť zlepšili platby, ale záväzky mierne 
poklesli. 
pridelené LDC/LIC - vrátane EIB/celkových úhrad)2000 - 2004 Boj proti chudobe
2000-2003 Informácie, ktoré ES poskytlo DAC (rovnakou metódou: osobitné prostriedky
LDC: Least Developed Countries - najmenej rozvinuté krajiny
OLIC: Other Low Income Countries - iné krajiny s nízkymi prijímami21,6%26,7%32,7%35,8%
33,4%
10,4%11,2%10,4%8,7%10,3%32,0%37,9%43,1%44,5%43,7%
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
Výška výdavkov na krajiny s nízkym príjmo m a najmenej rozvinuté krajiny znova 
narástla, a to na sumu 2,9 miliárd eur. Podiel týchto výdavkov z celkových platieb sa 
mierne zmenšil na ca. 45 %. 
 
SK 14   SK Prehľad sektorov EuropeAid 2004.
Záväzky v miliónoch €
Všetky zdroje spravované EuropeAid v roku 2004. (ORP/OP/mimo ORP/OP)Mimo ORP/OP; 
250M€; 4 %
Sociálna 
infraštruktúra a 
služby; 3 180 M€ 
; 46 %Ostatné/neuvede
né; 150 M€ ; 2 %Pomoc v prípade 
núdze; 206 M€ ; 3 
%Opatrenie v 
prípade dlhu; 5 
M€ ; 0 %
Komoditná 
pomoc a 
všeobecná 
pomoc 
programom; 809 
M€; 12%
Multisektor / 
presahy; 963 M€ ; 
14 %
Výrobné sektory; 
424 M€ ; 6 %
Hospodárska 
infraštruktúra a 
služby; 929 M€ ; 
13 %
 
Veľká časť nových záväzkov (viac ako jedna tretina) sa vz ťahovala na konkrétne 
projekty na podporu sociálnej infraštruktúr y a služieb, vrátane základnej lekárskej 
starostlivosti a vzdelávania. Napriek tomu pravdepodobne najú činnejším 
prostriedkom na zníženie chudoby je solídna hospodárska politika, čo odráža 
aj skutočnosť, že pomoc má čoraz častejšie podobu priamej podpory rozpo čtu a je 
často spojená s reformami sektorov s cie ľom podporova ť sociálne služby.  
V súvislosti s dosahovaním miléniových rozvojových cie ľov je „epicentrom krízy“ 
Afrika. Po čas roku 2004 sa síce optimizmus ukázal do istej miery ako odôvodnený – 
miera chudoby v nieko ľkých krajinách poklesla, viac ľudí má prístup k zdravotnej 
starostlivosti a vzdelaniu. No na ďalej pretrváva problém chudoby, konflikty 
a nestabilita. Komisia v roku 2004 pokra čovala v úsilí nájs ť nové spôsoby, ktorými 
by zvýšila dosah svojej spolupráce. Financ ovala fond pre mier v Afrike a fond pre 
vodohospodárstvo, čím sa snažila podpori ť riešenia problémov kontinentu, ktoré boli 
vypracované pod africkým vedením. Na ďalej zohrávala vedúcu úlohu pri priamej 
podpore rozpo čtu.  
 
SK 15   SK V ázijských krajinách bude boj proti chudobe podporova ť 11 projektov s celkovou 
hodnotou 180 miliónov eur, ktoré boli vy členené v roku 2004. Sú to napríklad 
projekt hospodárskej a sociálnej obnovy v Kambodži (25 miliónov eur), úver na podporu znižovania chudoby vo Vietname (20 miliónov eur) a podpora sektora 
základného vzdelania v Indonézii (20 miliónov eur). Komisia sa v ôsmich ázijských krajinách podie ľa na zlepšovaní prístupu ku  vzdelaniu, najmä pre diev čatá 
a znevýhodnené skupiny detí, ako sú deti menšín, deti s postihnutím a deti odkázané na život na ulici. V oblasti všeob ecného prístupu ku kvalitnej zdravotnej 
starostlivosti, ktorý je k ľúčovým aspektom miléniový ch rozvojových cie ľov, 
pomáhajú projekty v celkovej hodnote vyše 100 miliónov eur krajinám bu ď rozvíjať 
sektorové reformy s cie ľom zlepši ť poskytovanie zdravotnej starostlivosti, alebo 
zabezpečovať základnú lekársku starostlivos ť pre chudobnejšie vrstvy obyvate ľstva 
(v krajinách, v ktorých sa konflikty skon čili iba nedávno, ako sú Afganistan a 
Východný Timor).  
V regiónoch ako sú krajiny Stredomori a a Latinskej Ameriky, v ktorých vä čšina 
krajín spadá do kategórie krajín so stredne vysokým príjmom, si ich sú časný stupe ň 
vývoja, ktorý je niekedy spojený so sla bým ekonomickým rastom, demografickým 
tlakom, ekonomickými reformami a kontroverzným spôsobom riadenia, vyžaduje zásahy zamerané na boj proti chudobe a zlepšovanie spôsobu správy a riadenia. 
V tejto súvislosti sa poskytuje podpora na príklad základnému š kolstvu v Nikarague 
a systémom základnej zdravotnej starostlivosti v Bolívii. Nieko ľko projektov je 
zameraných na právomoci chudobných a ur čitých znevýhodnených skupín 
obyvateľstva. Program MEDA je zameraný na podporu trvalo udržate ľného 
hospodárskeho a sociálneho rozvoja prostre dníctvom odstránenia chudoby v regióne. 
V roku 2004 sa zlepšili vyhliadky na lepšiu koordináciu v regióne a vä čší 
hospodársky rast. V obchodných rokova niach o vytvorení novej zóny vo ľného 
obchodu s regiónom Stredomoria sa dosahoval trvalý pokrok a taktiež sa za čali nové 
a sľubné iniciatívy na zmiernenie chudoby, zam erané na podporu decentralizovaného 
miestneho rozvoja. Takisto sa rozvíjajú in iciatívy v prospech posilnenia demokracie, 
ľudských práv a vä čšej účasti občianskej spolo čnosti. Dobrým príkladom pre takéto 
projekty v Latinskej Amerik e je prebiehajúca reforma súdneho systému v Peru alebo 
zavedenie programu bezpe čnosti potravín pre celý re gión, ktorý podporuje rovnos ť 
pohlaví, pretože dáva pôdu do držby ženám  a zlepšuje aj fungovanie regionálnych 
inštitúcií.  
b) Výsledky, efektívnos ť a dosah 
Komisia využíva systém monitorovania výsledkov (ROM), ktorý je založený na 
pravidelných návštevách nezávislých expe rtov na miestach bežiacich projektov 
a programov. V roku 2004 sa tento systém uplat ňoval v 117 krajinách a boli 
predložené správy o 1100 projektoch s celkovou hodnotou približne 7,6 miliárd eur. 
Projekty a programy v tomto systéme dostávajú body na základe medzinárodne stanovených kritérií. Výsledky ukazujú, že pr ojekty a programy m onitorované v roku 
2004 v priemere sp ĺňali všetky kritériá „pod ľa plánu“ alebo lepšie. Zo zistení sa 
taktiež dá vy čítať, že asi 90% projektov dosahuje ur čené výsledky, napriek tomu, že 
pri malom po čte projektov sa môže vyskytnú ť nutnosť ich včas prispôsobi ť. Dôraz, 
ktorý sa pri príprave projektov a progra mov kladie na ich kvalitu, by mal zabezpe čiť, 
aby sa pod ľa všetkých kritérií trvalo dosahovali lepšie výsledky.  
 
SK 16   SK Najlepšie výsledky sa dosiahli vzh ľadom na efektívnos ť a dosah. Potvrdili sa prvé 
predbežné znamenia toho, že sa efektívnos ť vďaka decentralizácii zvýšila. Krajiny 
AKT v tejto oblasti síce dosiahli horšie výsledky ako iné regióny, no pravdepodobne 
kvôli všeobecne náro čným podmienkam v mnohých z týchto krajín a skuto čnosti, že 
decentralizácia sa v nich práve ukon čila. V súčasnosti sa ďalej pracuje na zlepšovaní 
metód systému, aby sa mohli vyvodzova ť presnejšie a lepšie porovnate ľné závery.  
Výsledky z jednotlivých sektorov ukazujú ve ľký význam, efektívnos ť a dosah 
projektov v makroekonomických a sociálnych  sektoroch. Napriek tomu, že projekty 
zamerané na bezpe čnosť potravín nedosiahli vysoký celkový sú čet bodov, po čty 
bodov pod ľa týchto troch kritérií boli dobré, čo je dôležité pre hodnotenie prínosu 
týchto projektov pri dosahova ní miléniových rozvojových cie ľov.  
Za štandardné hodnotenia ukon čených projektov a programov sú zodpovedné 
geografické útvary. Usmernenia pre zlep šenie metód hodnotenia vydáva a stratégie, 
sektory a témy hodnotí centrálne hodnotiace oddelenie, ktoré spadá do kompetencie 
komisára zodpovedného za vonkajšie vz ťahy. Znenia uzavretých hodnotiacich správ 
sa uverejňujú v rubrike „evaluations“ (hodnotenia ) internetovej stránky EuropeAid11. 
V roku 2004 bolo dokon čených 12 hodnotení, prebiehalo 13 a sú časne dve spolo čné 
hodnotenia (hodnotenie koordinácie, komplem entarity a vzájomnej previazanosti 
a hodnotenie podpory rozpo čtu). 
c) Dlhodobá perspektíva 
Hoci výsledkom jediného roku by sa nemal pripisova ť príliš veľký význam, ukazuje 
sa, že reformy za čaté v roku 2000 majú silný pozitívny ú činok. Po piatich rokoch 
nastal čas hodnotenia výsledkov. Na konci roka 2004 za čala Komisia proces 
prehodnotenia implementácie a dosahu vyhlásenia o rozvojovej politike a jeho významu v súvislosti s podstatnými zm enami, ktoré sa udiali v Únii – 
najmä posledné rozšírenie – ako aj za jej hranicami, vrátane nutnosti intenzívnejších 
vzťahov so susednými krajinami prostredníctvom Európskej susedskej politiky, 
urýchľovania globalizácie a jej rozšírenia  aj na iné ako výhradne obchodné a 
hospodárske záležitosti, silnej úceho medzinárodného konsenzu oh ľadne miléniových 
rozvojových cie ľov a narastajúceho významu otázky bezpe čnosti. Preto sa dospelo 
k rozhodnutiu vies ť o rozvojovej politike verejnú diskusiu s cie ľom určiť jej úlohu v 
širšom kontexte vonkajších opatrení EÚ a plne využi ť jej potenciál ako centrálneho 
politického nástroja na odstránenie prí čin chudoby a nerovnosti.  
Po druhé, na základe priebe žných hodnotení je možné zlepši ť proces plánovania. 
Podobne ako aj iní darcovia, musí EÚ sústavne rozvíja ť svoje možnosti, aby sa 
zlepšovala komplementarit a a do realizácie opatrení zah ŕňali otázky figurujúce vo 
všetkých aspektoch rozvoja, napríklad úloha rovnosti pohlaví, prevencia konfliktov 
a životné prostredie, ako aj novšie otázky ako bezpe čnosť, migrácia a azyl. Priebežné 
hodnotenia predstavov ali dobrú príležitos ť programy upravi ť a vyplynuli z nich tieto 
oblasti, v ktorých by malo nasta ť zlepšenie: 
– podporiť hodnotenie výkonu na  základe ukazovate ľov (rámec ukazovate ľov sa 
síce zlepšil, základ je však často slabý), 
                                                
 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm  
 
SK 17   SK – naviazať užšie na pôvodné strategické dokumenty a 
– zlepšiť komplementaritu s ostatnými darcami. 
Po tretie, EÚ musí aj na ďalej zohráva ť aktívnu úlohu pr i úsilí o zla ďovanie postupov 
na medzinárodnej úrovni a udržiava ť dynamiku úsilia, aby sa premietla do opatrení 
na úrovni jednotlivých krajín. Ukazovatele a ciele, ktoré sa vypracovali v roku 2004 
a ktoré Rada prijala na svojom nove mbrovom zasadnutí, sa ukázali ako užito čné, no 
všetci darcovia musia vyvinú ť väčšie úsilie, aby sa v praxi uplat ňovali.