EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 9. 2018 COM(2018) 631 final 2018/0330(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži

a zrušení jednotnej akcie Rady 98/700/JHA, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624









FMT:ItalicPríspevok Európskej komisie k stretnutiu lídrov v Salzburgu 19. – 20. septembra 2018





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Nariadenie o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži zavedené v rekordnom čase po migračnej kríze v roku 2015 nadobudlo účinnosť6. októbra 2016. Treba však vynaložiť viac úsilia, aby sa v rámci komplexného prístupu k migrácii zabezpečila účinná kontrola vonkajších hraníc EÚ a aby sa významne posilnil účinný návrat neregulárnych migrantov. Európska pohraničná a pobrežná stráž vo svojej súčasnej podobe priniesla zlepšenie v tomto smere. Je však nevyhnutné, aby v plnej miere reagovala na mieru ambícií a potrieb Európskej únie účinne chrániť vonkajšie hranice a reagovať na budúce výzvy v oblasti migrácie. Európska pohraničná a pobrežná stráž by mala predstavovať konkrétny príklad európskej solidarity, ktorú možno operačne nasadiť tam, kde je potrebná, a posilniť ochranu spoločných vonkajších hraníc Únie. Komisia už vytýčila svoju víziu posilnenej a plne funkčnej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s cieľom riešiť obavy občanov týkajúce sa bezpečnosti a ochrany Únie. V nasledujúcom viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 navrhla vytvoriť stály zbor 10 000 príslušníkov pohraničnej stráže a takmer strojnásobiť financovanie riadenia migrácie a hraníc na 34,9 miliardy EUR v porovnaní s takmer 13 miliardami EUR v aktuálnom období s cieľom cielene reagovať na väčšie výzvy v oblasti migrácie, mobility a bezpečnosti. Umožní to lepšie riadenie hranice EÚ európskou pohraničnou a pobrežnou strážou a účinnejšiu migračnú politiku. Komisia okrem toho navrhla poskytnutie finančnej podpory na vybavenie a odbornú prípravu vnútroštátnej zložky európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v členských štátoch s cieľom umožniť im posilniť svoju operačnú kapacitu, posilniť existujúce nástroje a vyvíjať celoeurópske informačné systémy v oblasti hraníc, riadenia migrácie a bezpečnosti. V tomto smere Komisia navrhla 12. júna 2018 zriadiť Fond pre azyl a migráciu, nástroj na riadenie hraníc a Fond pre vnútornú bezpečnosť s celkovým objemom 20,9 miliardy EUR. Európska rada vo svojich záveroch v júni 2018 potvrdila potrebu účinnejšej kontroly vonkajších hraníc EÚ ďalším posilňovaním podpornej úlohy Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž vrátane spolupráce s tretími krajinami prostredníctvom zvýšených zdrojov a silnejšieho mandátu. Hlavné zásady odsúhlasené v záveroch Európskej rady boli ďalej podporené členskými štátmi na rôznych fórach, pričom sa zdôrazňovala potreba posilniť nástroje európskej solidarity vrátane zabezpečenia účinného riadenia vonkajších hraníc so silnejšou európskou pohraničnou a pobrežnou strážou a vytvorením účinnejšej a jednotnejšej európskej politiky pre návrat na základe väčšej solidarity a vzájomnej dôvery. Okrem toho, v uznesení Európskeho parlamentu z 30. mája 2018 o výročnej správe o fungovaní schengenského priestoru sa trvalo na potrebe urýchleného zavedenia plne funkčnej stratégie európskeho integrovaného riadenia hraníc (IBM), ktorá je dohodnutá medzi inštitúciami, technickej a operačnej stratégie Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a následných národných stratégií členských štátov. Európsky parlament takisto vyjadril obavy týkajúce sa nejednotností vo vykonávaní stratégie IBM v členských štátoch a zdôraznil, že úplné vykonávanie stratégie IBM vo všetkých členských štátoch je nevyhnutné pre riadne fungovanie schengenského priestoru. Komisia v reakcii na tieto výzvy aj na nedávnu výzvu Európskej rady predkladá niekoľko zmien európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, spočívajúce najmä v poskytnutí vlastnej operačnej vetvy agentúry: stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v počte 10 000 operačných pracovníkov s výkonnými právomocami pre všetky činnosti agentúry na účinnú podporu členských štátov v teréne. Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže bude predstavovať nielen kvantitatívnu zmenu, ale prinesie aj kvalitatívnu zmenu tým, že sa garantuje ihneď dostupné a spoľahlivé riešenie. Zabezpečí, že EÚ bude mať kolektívne spôsobilosti potrebné na ochranu vonkajších hraníc EÚ, zabránenie sekundárnym pohybom a účinné vykonávanie návratov neregulárnych migrantov. Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s významne posilneným disponibilným technickým vybavením a stálymi zamestnancami, ktorí získajú výkonné právomoci a ešte silnejšiu schopnosť konať v tretích krajinách, bude predstavovať skutočný zlom z hľadiska kvality a účinnosti toho, ako EÚ kolektívne chráni svoje spoločné hranice a riadi migračné toky. Určením nových noriem a vštepovaním európskej kultúry príslušníkom pohraničnej stráže sa európska pohraničná a pobrežná stráž zároveň stane vzorom, ako by sa malo vykonávať riadenie hraníc EÚ. Treba preto prispôsobiť fungovanie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, a čo je dôležitejšie, spôsob stanovovania strategických priorít pre európske integrované riadenie hraníc. Cieľom návrhu teda je štruktúrovať politické smerovanie európskeho integrovaného riadenia hraníc vytvorením cyklu politiky európskych a národných stratégií integrovaného riadenia hraníc. Koordinácia procesov plánovania európskeho integrovaného riadenia hraníc sa zlepší s cieľom lepšie pripravovať operácie na hraniciach, vymedziť reakciu na vyššie stupne vplyvu, a najmä možný zásah stáleho zboru a iných kapacít agentúry v rámci podpory členských štátov. Zlepší sa aj príprava kapacít európskej pohraničnej a pobrežnej stráže koordináciou odbornej prípravy a vzdelávania a nadobúdanie vybavenia v krátkodobom a dlhodobom horizonte vrátane výskumu a vývoja. Návrhom sa zlepší aj schopnosť výmeny informácií a podpory členských štátov v oblasti návratu. Návrh sa prezentuje spolu s preskúmaním smernice o návrate, ktorého cieľom je pomôcť členským štátom zvyšovať efektívnosť návratov a dosahovať účinnejšiu a jednotnejšiu európsku politiku návratu. V prepracovanom znení smernice o návrate sú navrhnuté jasnejšie a účinnejšie postupy vydávania rozhodnutí o návrate a spracovania odvolaní, aby sa zabezpečila súdržnosť a synergické účinky medzi konaniami o azyle a konaniami o návrate, ako aj účinnejšie využívanie zaistenia s cieľom zjednodušiť návrat. V tejto súvislosti sa navrhovanými zmenami nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži ďalej rozširuje rozsah operačnej pomoci, ktorú bude agentúra poskytovať členským štátom. Týmito zmenami sa zároveň podporí a posilní spolupráca medzi agentúrou a Agentúrou Európskej únie pre azyl pri nasadzovaní podporných tímov pre riadenie migrácie, najmä v problémových oblastiach a kontrolovaných centrách. Komisia rieši potrebu zabezpečenia synergických účinkov medzi konaniami o azyle a konaniami o návrate koordináciou medzi vnútroštátnymi príslušnými orgánmi a relevantnými agentúrami Únie a takisto zefektívňovaním spoločnej politiky návratu ako kľúčovej zložky udržateľného riadenia migrácie. Spolupráca s tretími krajinami je ďalším kľúčovým prvkom európskeho integrovaného riadenia hraníc. Týmto návrhom sa posilňuje spolupráca agentúry s tretími krajinami s cieľom podporiť normy európskeho riadenia hraníc a návratu, vymieňať si informácie a analýzy rizík, zjednodušiť vykonávanie návratov s cieľom zvýšiť ich efektívnosť a podporiť tretie krajiny v oblasti riadenia hraníc a migrácie. To zahŕňa nasadzovanie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, keď sa táto podpora vyžaduje na ochranu vonkajších hraníc a účinné riadenie migračnej politiky Únie. Plne funkčná európska pohraničná a pobrežná stráž by zároveň mala zefektívniť a využívať všetky existujúce operačné nástroje. Komisia navrhuje zahrnúť do návrhu o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži aj Európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) s cieľom zlepšiť fungovanie systému EUROSUR a rozšíriť rozsah jeho pôsobnosti, aby sa vzťahoval na väčšinu zložiek integrovaného riadenia hraníc. Znamená to lepšie zisťovať, predvídať krízové situácie na vonkajších hraniciach EÚ a v tretích krajinách a reagovať na ne. Uvedené prvky posilnia integrované riadenie hraníc, pretože umožnia európskej pohraničnej a pobrežnej stráži konať ako skutočná hraničná polícia s cieľom zabezpečiť ochranu vonkajších hraníc EÚ, účinne riadiť migračné toky a prispieť ku garancii vysokej úrovne bezpečnosti v rámci Únie – čo je kľúčová požiadavka v záujme zachovania schengenského priestoru. Dôvody na zlepšenie fungovania európskej pohraničnej a pobrežnej stráže Povinná rezerva rýchleho zásahu v počte 1 500 príslušníkov pohraničnej stráže bola jednou z noviniek nariadenia z roku 2016. Napriek úspešnému vytvoreniu môže byť rezerva aktivovaná len na rýchle pohraničné zásahy, čo je veľmi špecifický typ zásahu na riešenie núdzových situácií. V operačnej podpore členských štátov v prvej línii v rámci bežných spoločných operácií – ktoré sú najbežnejší typ – sa agentúra naďalej opiera len o dobrovoľné zoskupenie ľudských a technických zdrojov členských štátov.

Počas migračnej krízy sa operačné potreby agentúry na podporu členských štátov v prvej línii zvýšili štvornásobne: z operácií vyžadujúcich si nasadenie 52 359 osobodní v roku 2014 na 189 705 osobodní v roku 2017. Aj keď intenzita tlaku na vonkajších hraniciach klesla v porovnaní s rokom 2015 a počet neregulárnych príchodov trasami cez centrálne a východné Stredozemie je výrazne nižší, k týmto pozitívnym výsledkom naďalej významne prispieva zvýšené operačné zapojenie agentúry. Operačné potreby ľudských a technických zdrojov stanovené agentúrou sa často nedajú dostatočne pokryť dobrovoľnými prísľubmi členských štátov. Je potrebná sústavne vysoká úroveň zapojenia, aby sa zabezpečila riadna a dlhodobá ochrana vonkajších hraníc. Vzhľadom na geopolitický vývoj v niektorých strategických regiónoch sveta, ako aj globálne demografické trendy sa od Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž bude očakávať, že bude čoraz viac pomáhať členským štátom EÚ pri riešení migračného tlaku, a to aj podporou účinných návratov a spolupráce s tretími krajinami. Kým členské štáty zväčša predpokladali tento trend a poskytli agentúre ďalších príslušníkov pohraničnej stráže a expertov, žiaľ, väčšinu spoločných operácií agentúry v rokoch 2015 – 2018 vážne ovplyvnili pretrvávajúce nedostatky, z dôvodu ktorých bola podpora agentúry čiastočne neúčinná, ako Komisia opakovane uvádzala. Výsledkom presídľovacích prísľubov na rok 2018 medzi Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a členskými štátmi bolo len 49 % pokrytie v prípade príslušníkov pohraničnej stráže a 45 % pokrytie v prípade vybavenia v porovnaní s potrebami agentúry pre činnosti na pozemných hraniciach. V prípade operácií na námorných hraniciach bolo pokrytých 96 % príslušníkov pohraničnej stráže, ale len 60 % technických prostriedkov. Táto pretrvávajúca slabá stránka súčasného mechanizmu združovania prostriedkov ovplyvňuje schopnosť EÚ udržiavať naše vonkajšie hranice bezpečné a treba ju napraviť, ako pri mnohých príležitostiach uznala Rada SVV. Okrem toho, v rámci súčasného mechanizmu združovania prostriedkov majú členské štáty tendenciu prisľúbiť príspevky len na konkrétne miesta a konkrétne obdobia, čo agentúre poskytuje len obmedzenú flexibilitu rýchlo preveliť expertov a/alebo technické prostriedky do iných operačných oblastí podľa potreby. Agentúra tiež čelí nedostatočným prísľubom počas niektorých mesiacov zvýšeného náporu a nadmerným prísľubom počas mesiacov nízkeho náporu. Toto všetko je problematické, pretože agentúra nemôže preveliť operačných pracovníkov podľa identifikovaných potrieb. Agentúra sa snaží nahradiť nedostatočné príspevky od členských štátov a chýbajúcu flexibilitu prevelenia tým, že rozvíja a využíva vlastné kapacity, najmä združovaním „vyslaných členov tímov“, ktorých nasadzuje ako svoj vlastný príspevok k operačným činnostiam. Ukázalo sa však, že tento dobrovoľný a doplnkový systém prevažne nepostačuje na to, aby agentúre umožnil využívať hlavné výhody, najmä dlhodobú predvídateľnosť zapojenia a flexibilitu prevelenia. Aj keď vyslaných členov tímov by bolo možné dať agentúre k dispozícii na jeden rok alebo viac, väčšina z nich je vyslaná na minimálne obdobie troch mesiacov, ako sa vyžaduje v nariadení. Z poznatkov získaných z operácií agentúry vyplýva, že existuje jasná potreba mať stálych, plne vyškolených pracovníkov agentúry, ktorých možno nasadiť kedykoľvek kamkoľvek. Takisto sa potvrdzuje, že dochádza k nerovnostiam v nasadení zo strany členských štátov, chýba spoločná odborná príprava, dostatočné jazykové zručnosti a spoločná operačná kultúra, a to všetko brzdí spoluprácu na mieste. Plne vyškolení pracovníci s rovnakou profesijnou kultúrou by priniesli skutočnú pridanú hodnotu. Na záver možno konštatovať, že podobne ako v prípade pretrvávajúcich nedostatkov v združovaní ľudských zdrojov agentúra pravidelne čelí významným nedostatkom v príspevkoch členských štátov do technického vybavenia. Aj keď sa zdá zložité vytvoriť povinný mechanizmus združovania prostriedkov postavený na rovnakej účasti všetkých členských štátov, jediným realizovateľným riešením je ďalší rozvoj vlastných technických kapacít agentúry prostredníctvom nadobudnutia potrebných prostriedkov so zohľadnením ambiciózneho krytia predpokladaného na daný účel v návrhu Komisie týkajúcom sa nasledujúceho viacročného finančného rámca. Tento proces vytvorí ďalšiu potrebu operačných pracovníkov, ktorí budú pôsobiť členovia tímu s cieľom udržiavať a prevádzkovať všetky tieto technické prostriedky, a táto potreba by mala byť zohľadnená v dlhodobom riešení. Vznikla potreba posilniť úlohu Únie pri podpore členských štátov v oblasti návratu ako kľúčovej zložky pomoci riešenia migračnej situácie, ktorej čelia členské štáty EÚ. Ako vyplýva z mier návratu v EÚ v posledných rokoch, pretrvávajú problémy s účinným vykonávaním návratu. Za rok 2017 štatistika Eurostatu vykazuje pokles miery návratu v celej EÚ zo 45,8 % v roku 2016 len na 36,6 %. Spolu s navrhovaným prepracovaným znením smernice o návrate, v ktorom sa navrhujú jasnejšie a účinnejšie postupy vydávania rozhodnutí o návrate a spracovania odvolaní, ako aj účinnejšie používanie zaistenia na zjednodušenie návratov, je zámerom tohto návrhu posilniť celkový zavedený rámec politiky návratu. S ohľadom na ďalšie rozšírenie podpory, ktorú agentúra poskytuje členským štátom, a rozvoj nových činností v oblasti návratu aj v súvislosti s tretími krajinami je zrejmé, že bude potrebné sprístupniť viac operačných pracovníkov na podporu úsilia agentúry v tomto smere, najmä vzhľadom na významný rozpočet predpokladaný na pokrytie činností agentúry, ktoré súvisia s návratom. Tomuto rozšírenému mandátu v oblasti návratu by mali zodpovedať aj primerané kapacity a ľudské zdroje, aj so zohľadnením už rastúceho počtu návratových operácií, ktoré operačne podporuje Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž: agentúra k 3. augustu 2018 organizovala alebo koordinovala 192 operácií v porovnaní s 90 za rovnaké obdobie v roku 2016 a 194 v roku 2017. Skúsenosti z uplynulých dvoch rokov viac než kedykoľvek predtým preukázali dôležitosť prijímania opatrení v tretích krajinách vrátane poskytovania operačnej a technickej podpory. Komisia rokuje v mene Únie o dohodách o štatúte s určitými susednými krajinami, aby agentúra mohla vykonávať operačné nasadenia do týchto krajín. Rokovania s krajinami Západného Balkánu boli uzavreté alebo sa blížia k uzavretiu. Tieto dohody sa môžu v budúcnosti rozširovať bez územných obmedzení a nielen na susedné krajiny, ak táto podpora tretích krajín prispeje k ochrane vonkajších hraníc EÚ. Na takéto operačné nasadenia a na podporu týchto činností priamo v tretích krajinách vrátane návratu bude potrebných významne viac operačných pracovníkov zo stáleho zboru. Ciele európskej pohraničnej a pobrežnej stráže Všetky uvedené prvky dokazujú naliehavú potrebu trvalého a spoľahlivého riešenia s cieľom zabezpečiť, aby agentúra mala potrebné kapacity na ochranu vonkajších hraníc EÚ a účinnú podporu návratu. V nariadení o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži prijatom v roku 2016 sú stanovené zásady európskeho integrovaného riadenia hraníc a je v ňom vymedzená európska pohraničná a pobrežná stráž, ale týka sa najmä úlohy Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Nariadením o systéme EUROSUR prijatým v roku 2013 sa vytvoril rámec pre spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi a agentúrou, ale tento rámec je v súčasnosti obmedzený na dozor nad námornými a pozemnými hranicami. Zlúčením týchto dvoch nariadení sa v návrhu spájajú úlohy agentúry, ako aj úloha, ktorú musia plniť orgány členských štátov vo fungovaní európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Komisia preto navrhuje zriadiť do roku 2020 stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v počte 10 000 operačných pracovníkov, aby sa agentúre poskytla jej vlastná účinná a efektívna operačná vetva. Tento návrh je určený na odstránenie aktuálne identifikovaných nedostatkov, na reakciu na súčasné potreby a zabezpečenie strategickej pripravenosti EÚ na reagovanie na výzvy v budúcnosti. Konkrétne je nevyhnutné zabezpečiť, aby stály zbor rýchlo do roku 2020 dosiahol svoju plnú kapacitu na úrovni 10 000 operačných pracovníkov, aby agentúra mohla reagovať na súčasnú situáciu. V tejto súvislosti by sa mali ihneď po dosiahnutí politickej dohody uskutočniť prípravné opatrenia vrátane všetkej logistickej a administratívnej prípravy na nábor a vyslanie. Je potrebné, aby vytvorenie stáleho zboru bolo integrované do dobre fungujúcej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, v ktorej sú členské štáty, Únia a agentúry EÚ, najmä Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, dobre koordinované a pracujú smerom k spoločným cieľom politiky. Táto koordinácia zabezpečí kapacitu na výmenu informácií a analýzy, na koordinovanie reakčnej spôsobilosti a schopnosti predvídať krízové situácie na vonkajších hraniciach v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte a na spoločné rozvíjanie potrebnej reakčnej spôsobilosti. Veľkosť tohto stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže vychádza najmä zo súčasných informácií o zapojení v rámci existujúcich mechanizmov združovania prostriedkov, ktoré však majú, s výnimkou rezervy rýchleho zásahu, dobrovoľný charakter. V súlade s rozhodnutím riadiacej rady má agentúra na svoje operačné činnosti celkovo 5 000 príslušníkov pohraničnej stráže. V agentúrnom systéme OPERA je však v skutočnosti registrovaných viac ako 7 000 členov tímu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Tieto kapacity dopĺňa 1 500 príslušníkov pohraničnej stráže nominovaných z rezervy rýchleho zásahu. Okrem toho v oblasti návratu má agentúra v súčasnosti k dispozícii tri rezervy, ktoré by v súlade s rozhodnutím riadiacej rady mali pozostávať zo 600 členov eskortných návratových skupín, 50 špecialistov na návrat a 40 členov monitorovacích skupín pre nútený návrat. V tejto súvislosti má stály zbor s navrhovanou veľkosťou 10 000 pracovníkov umožniť agentúre nielen vyriešiť súčasné nedostatky, ale aj posilniť jej podporu pre členské štáty v prvej línii v kritických operačných oblastiach a pokryť väčší počet oblastí v členských štátoch EÚ a tretích krajinách, ako aj významne zvýšiť počet návratov. Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by mal byť zložený z troch kategórií operačných pracovníkov: 1. zamestnancov zamestnaných Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (kategória 1), 2. zamestnancov povinne dlhodobo vyslaných do agentúry členskými štátmi (kategória 2) a 3. zamestnancov povinne poskytnutých členskými štátmi na krátkodobé vyslanie (kategória 3). Základným znakom tohto nového prístupu je zaradenie stálych zamestnancov agentúry ako členov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže so všetkými potrebnými právomocami na vykonávanie úloh hraničných kontrol a v oblasti návratu vrátane úloh vyžadujúcich si výkonné právomoci. V článku 77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia prijme všetky opatrenia potrebné na postupné vybudovanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc. Tým sa stanovuje právny základ pre priznanie právomocí presadzovania práva zástupcom konajúcim v mene Únie pri vykonávaní úloh súvisiacich so zavedením systému integrovaného riadenia vonkajších hraníc. Tieto právomoci a úlohy by však mali byť jasne vymedzené, aby bol splnený cieľ vytvorenia systému integrovaného riadenia vonkajších hraníc. Zoznam týchto úloh je preto súčasťou návrhu. Zamestnanci agentúry patriaci do kategórie 1 budú novým typom zamestnancov EÚ v rámci agentúry, ktorým sú priznané výkonné právomoci vrátane použitia sily, keď pôsobia ako členovia tímu nasadení zo stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Komisia považuje toto opatrenie za základný prvok svojho revidovaného návrhu, ktorý bude mať významný vplyv v posilňovaní mandátu agentúry, aby sa garantovala účinná kontrola vonkajších hraníc Únie.

Druhým kľúčovým prvkom stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže je povinný charakter krátkodobých a dlhodobých príspevkov členských štátov do stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, čo je jediné riešenie, ktorým sa garantuje dostupnosť potrebných príspevkov na činnosti agentúry v duchu solidarity a zodpovednosti pre dobre fungujúci schengenský priestor. Individuálne príspevky členských štátov boli stanovené na základe distribučného kľúča dohodnutého počas rokovaní v roku 2016 pre rezervu rýchleho zásahu a stanoveného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2016/1624. Tento povinný príspevok môže byť skutočnou výzvou pre členské štáty v prípadoch, v ktorých sú ich vnútroštátne kapacity preťažené vnútroštátnymi povinnosťami. V návrhu sa preto stanovuje systém finančnej podpory na podporu a zabezpečenie dlhodobého rozvoja ľudských zdrojov tým, že sa členským štátom umožní prijímať a vyškoliť ďalších pracovníkov, aby sa poskytla flexibilita potrebná na dodržanie povinného združovania prostriedkov v rámci stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, a zároveň udržať si dostatočné vlastné vnútroštátne kapacity. Modulárne zloženie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s tromi kategóriami operačných pracovníkov poskytne flexibilitu umožňujúcu prispôsobovať zapojenie agentúry podľa operačných potrieb. Aj keď stáli operační zamestnanci (kategória 1) agentúry budú vždy hlavným stavebným prvkom vyslania zo stáleho zboru, zapojenie operačných pracovníkov z kategórie 2, a najmä kategórie 3 by mohlo byť prispôsobené v rámci existujúcich mechanizmov. Na záver možno konštatovať, že stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a jeho operační pracovníci poskytujú integrované riešenie celého spektra vyslaní z agentúry: tímov riadenia hraníc, návratových tímov, ako aj podporných tímov pre riadenie migrácie so zmiešanými zloženiami. V návrhu sú preto začlenené všetky existujúce mechanizmy združovania prostriedkov: súčasný ročný mechanizmus prísľubov pre činnosti na vonkajších hraniciach, povinná rezerva rýchleho zásahu pre rýchle pohraničné zásahy, dve rezervy špecialistov na návrat a eskortných návratových skupín. Rezerva monitorovacích skupín pre nútený návrat by mala výnimočne zostať samostatným opatrením vzhľadom na osobitosti jej úloh a odborných znalostí a potrebu nezávislosti pri vykonávaní monitorovacích funkcií. Cieľom návrhu je štruktúrovať politické smerovanie európskeho integrovaného riadenia hraníc vytvorením cyklu politiky európskych a národných stratégií integrovaného riadenia hraníc. Návrhom sa posilnia mechanizmy včasného varovania európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s cieľom zvýšiť reakcieschopnosť pri konfrontácii s krízou, ale aj lepšie riešiť situácie, v ktorých by mohlo byť ohrozené fungovanie schengenského priestoru. Kľúčovým prvkom týchto procesov bude predvídanie. Cieľom návrhu je zlepšiť koordináciu procesov plánovania európskeho integrovaného riadenia hraníc, aby boli lepšie pripravené operácie na hraniciach, aby sa vymedzila reakcia na vyššie stupne vplyvu, a najmä možný zásah stáleho zboru a iných kapacít agentúry na podporu členských štátov. Zlepší sa aj príprava kapacít európskej pohraničnej a pobrežnej stráže koordináciou odbornej prípravy a vzdelávania a nadobúdanie vybavenia v krátkodobom a dlhodobom horizonte vrátane výskumu a vývoja. Návrhom sa zlepší aj schopnosť výmeny informácií a podpory členských štátov v oblasti návratu. S cieľom lepšie pomôcť členským štátom sa týmto návrhom rozširujú úlohy agentúry, aby zahŕňali technickú a operačnú pomoc pri vykonávaní konaní o návrate vrátane prípravy rozhodnutí o návrate a iných činností pred návratom, ako aj pomoc pri vyvíjaní a prevádzkovaní systémov riadenia návratov a systémov výmeny informácií. Návrhom sa objasnia príslušné úlohy členských štátov a agentúry vo fungovaní európskej pohraničnej a pobrežnej stráže vrátane spolupráce s tretími stranami a tretími krajinami. V oblasti návratu bude agentúra môcť poskytovať pomoc pri činnostiach tretích krajín súvisiacich s návratom, a to aj organizáciou zmiešaných návratových operácií s účasťou jedného alebo viacerých členských štátov. Skvalitnením vymieňaných údajov, bezpečnosti a reaktivity systémov sa bude ďalej zlepšovať najmä fungovanie systému EUROSUR. S cieľom lepšie podporiť rôzne zložky integrovaného riadenia hraníc sa rozsah pôsobnosti systému EUROSUR posunie z hraničného dozoru na kontrolu hraníc vrátane podávania správ o sekundárnych pohyboch a vzdušných hraniciach. Systém EUROSUR sa bude používať na operácie na hraniciach a integrované plánovanie. Systémom EUROSUR sa zlepší aj operačná spolupráca a výmena informácií s tretími krajinami a tretími stranami. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Návrhom sa dopĺňajú návrhy Komisie z 12. júna 2018 na vytvorenie Fondu pre integrované riadenie hraníc a Fondu pre azyl a migráciu v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci s cieľom posilniť financovanie pre vnútroštátne zložky európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Cieľom všetkých týchto návrhov Komisie je spoločne zabezpečiť plne integrovaný systém riadenia hraníc EÚ vykonávaný silnou a plne funkčnou európskou pohraničnou a pobrežnou strážou zloženou z Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a vnútroštátnych orgánov zodpovedných v členských štátoch za riadenie hraníc a návratu. S cieľom umožniť účinné nasadenia zo stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže od 1. januára 2020 by mali byť čo najskôr prijaté a zavedené určité rozhodnutia a vykonávacie opatrenia. Konkrétne rozhodnutie riadiacej rady o profiloch stáleho zboru agentúry by sa malo odchylne od normálnej lehoty stanovenej v nariadení prijať do 6 týždňov od nadobudnutia účinnosti nariadenia a členské štáty by mali nominovať operačných pracovníkov do stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže do 12 týždňov od nadobudnutia účinnosti nariadenia. Zároveň s cieľom zabezpečiť kontinuitu podpory pre operačné činnosti organizované agentúrou by mali byť všetky nasadenia do 31. decembra 2019 naplánované a vykonané, aj v rámci rezervy rýchleho zásahu, v súlade s článkami 20, 30 a 31 nariadenia (EÚ) 2016/1624 a v súlade s ročnými bilaterálnymi rokovaniami, ktoré sa uskutočnili v roku 2018. Tieto ustanovenia by mali byť zrušené až s účinnosťou od 1. januára 2020. Tento návrh vychádza z existujúcej politiky a súboru nástrojov v oblasti riadenia hraníc, najmä európskej pohraničnej a pobrežnej stráže stanovenej nariadením (EÚ) 2016/1624. Sprevádzkovanie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže prinieslo počas uplynulých dvoch rokov prvé cykly posúdení zraniteľnosti a zostavenie rezerv rýchleho zásahu na reagovanie na núdzové situácie. Prostredníctvom stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s 10 000 operačnými pracovníkmi sa kapacity agentúry, a teda Únie ďalej rozšíria, aby účinne reagovali na súčasné či budúce hrozby a výzvy na vonkajších hraniciach proaktívnym posilňovaním, hodnotením a koordinovaním opatrení členských štátov na vonkajších hraniciach a s tretími krajinami, ako aj pre potreby posilnenie návratov. Prostredníctvom začlenenia európskeho systému hraničného dozoru (Eurosur) do legislatívneho nástroja, ktorým sa stanovuje európska pohraničná a pobrežná stráž, sa návrhom ďalej rozvíja prostredie spolupráce, výmeny informácií a koordinácie úsilia medzi členskými štátmi a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako aj medzi vnútroštátnymi orgánmi a agentúrami Únie, s konkrétnymi a povinnými záväzkami. Návrh tiež vychádza z nariadenia (EÚ) č. 656/2014, ktorým sa stanovujú pravidlá dozoru nad vonkajšími morskými hranicami v kontexte operačnej spolupráce koordinovanej agentúrou Frontex. Návrhom sa objasňuje vzťah medzi posúdeniami zraniteľnosti vykonávanými agentúrou a schengenským hodnotiacim mechanizmom stanoveným nariadením (EÚ) č. 1053/2013 s cieľom maximalizovať synergické účinky medzi týmito dvomi mechanizmami, ktoré sú nevyhnutné pre európsku kontrolu kvality fungovania schengenského priestoru. Tento návrh vychádza z existujúcich politických ustanovení, ktoré sa v ňom ďalej rozvíjajú a zlučujú do európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, čím sa vytvára integrovaný systém riadenia vonkajších hraníc na úrovni Únie, ako je stanovené v článku 77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. •Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh je v súlade s komplexnou dlhodobou politikou pre lepšie riadenie migrácie, ktorú stanovila Komisia v európskej migračnej agende, v ktorej sa politické usmernenia predsedu Junckera vyvinuli na súbor jednotných a vzájomne sa podporujúcich iniciatív založených na štyroch pilieroch. Uvedené piliere spočívajú v znižovaní stimulu pre neregulárnu migráciu, zabezpečení vonkajších hraníc a záchrane životov, silnej azylovej politike a novej politike o zákonnej migrácii. Týmto návrhom sa ďalej vykonáva európska migračná agenda, konkrétnejšie pokiaľ ide o cieľ zabezpečenia vonkajších hraníc, keďže európske integrované riadenie hraníc bude vykonávať európska pohraničná a pobrežná stráž. Okrem toho reaguje na žiadosť Európskej rady o ďalšie posilňovanie podpornej úlohy Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, a to aj v spolupráci s tretími krajinami pomocou zvýšených zdrojov a posilneného mandátu s cieľom zabezpečiť účinnú kontrolu nad vonkajšími hranicami EÚ a významne posilniť účinný návrat neregulárnych migrantov. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ Tento legislatívny návrh sa zakladá na článku 77 ods. 2 písm. b) a d) a článku 79 ods. 2 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 77 ods. 1 písm. b) a d) sa stanovuje, že Únia vypracuje politiku zameranú na vykonávanie kontroly osôb a účinné monitorovanie prekračovania vonkajších hraníc, ako aj na postupné zavádzanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc. Na tieto účely podľa článku 77 ods. 2 písm. b) a d) Európsky parlament a Rada prijmú v súlade s riadnym legislatívnym postupom opatrenia týkajúce sa kontrol, ktorým sa podrobia osoby prekračujúce vonkajšie hranice, ako aj všetky opatrenia potrebné na postupné vybudovanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc. Európsky parlament a Rada sú na základe článku 79 ods. 2 písm. c) oprávnené prijímať opatrenia týkajúce sa neregulárneho prisťahovalectva a neoprávneného pobytu vrátane odsunu a repatriácie osôb s neoprávneným pobytom. •Subsidiarita Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť európske integrované riadenie vonkajších hraníc EÚ so zámerom dosiahnuť účinné riadenie migrácie a zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti v Únii pri súčasnom zabezpečení voľného pohybu osôb na jej území. V priestore bez vnútorných hraníc má neregulárna migrácia cez vonkajšie hranice jedného členského štátu vplyv na všetky ostatné členské štáty v rámci schengenského priestoru. Priestor bez vnútorných hraníc je udržateľný len vtedy, ak sú vonkajšie hranice účinne zabezpečené a chránené. Keďže kontrola vonkajších hraníc Únie predstavuje spoločný záujem, ktorý sa musí realizovať v súlade s prísnymi a jednotnými normami Únie, ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie; Únia preto môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. •Proporcionalita Cieľom tohto návrhu je reagovať na nové výzvy a politické skutočnosti, ktorým Únia čelí v súvislosti riadením migrácie a vnútornou bezpečnosťou. Posilňuje súbor nástrojov spôsobilostí, ktoré sú dostupné európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, najmä vytvorením stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v počte 10 000 operačných pracovníkov s cieľom komplexne sa zaoberať výzvami v oblasti riadenia hraníc EÚ a návratu. Zabezpečuje úplné a správne vykonávanie pravidiel integrovaného riadenia hraníc členskými štátmi v súlade s jediným jednotným cyklom viacročnej strategickej politiky, prijatie primeraných opatrení na predchádzanie krízovým situáciám a účinnú reakciu v skorej fáze na vonkajších hraniciach, ak taká situácia vznikne, a len v prípade zhoršovania situácie naliehavú akciu vykonanú na úrovni Únie na priamy zásah na mieste. Vzhľadom na svoje ciele a v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov. •Výber nástroja Ako je vysvetlené v kapitole 1, vytvorenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a stanovenie potrebných sprievodných opatrení predstavuje nové zásadné prvky, ktoré majú významný vplyv na fungovanie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Vzhľadom na dôležitosť týchto zmien treba zmeniť nariadenie (EÚ) 2016/1624 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži. Je to tiež príležitosť lepšie začleniť zmenený systém EUROSUR do európskej pohraničnej a pobrežnej stráže zahrnutím zmenených prvkov nariadenia (EÚ) č. 1052/2013, ktorým sa zriaďuje európsky systém hraničného dozoru (Eurosur), do nového nariadenia v súlade so závermi uvedenými v hodnotení nariadenia o systéme EUROSUR. Iba nariadenie môže poskytnúť stupeň jednotnosti potrebný na zabezpečenie integrovaného riadenia vonkajších hraníc a zabezpečenie účinnej úlohy agentúry v oblasti návratu. Okrem toho treba zohľadniť to, že európska pohraničná a pobrežná stráž a systém EUROSUR boli zriadené nariadením, preto je pre predmetný návrh vhodný rovnaký právny nástroj, ktorým sa zmenia a zlúčenia tieto dve nariadenia. •Základné práva Tento návrh rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie. Všetky činnosti európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, pokiaľ ide o Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž a orgány členských štátov zodpovedné za riadenie hraníc a návratu, sa vykonávajú s plným rešpektovaním základných práv, ktoré sú zakotvené v charte vrátane práva na azyl (článok 18 charty), ochrany pred vrátením alebo vyhostením (článok 19 charty), práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7 charty), práva na ochranu osobných údajov (článok 8 charty) a práva na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). V návrhu sa plne zohľadňujú práva dieťaťa a osobitné potreby osôb v zraniteľnej situácii. Návrh je teda v súlade s článkami 2 a 6 Zmluvy o Európskej únii a s Chartou základných práv Európskej únie. 3.VPLYV NA ROZPOČET Príspevok EÚ na Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž už tvorí súčasť rozpočtu Únie na základe legislatívneho finančného výkazu, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu Komisie na nariadenie, ktorým sa zriaďuje európska pohraničná a pobrežná stráž. Určité ďalšie zdroje pre agentúru boli identifikované aj v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhom Komisie týkajúcim sa systému ETIAS a balíka opatrení na podporu interoperability. Na zriadenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a nadobudnutie vlastného vybavenia agentúry, ako aj náležité riešenie iných nových alebo aktualizovaných úloh predpokladaných v tomto návrhu treba doplniť do existujúceho príspevku EÚ na roky 2019 a 2020 v súčasnom viacročnom finančnom rámci sumu 577,5 milióna EUR, čo si môže vyžadovať použitie osobitných nástrojov predpokladaných v nariadení o viacročnom finančnom rámci. Na roky 2021 – 2027 bude potrebný celkový príspevok EÚ vo výške 11 270 miliónov EUR na pokrytie aktualizovaných úloh a funkcií agentúry, ktoré súvisia prevažne so zavedením stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a nadobudnutím vlastného vybavenia agentúry. Tieto sumy budú doplnené zodpovedajúcim príspevkom z krajín pridružených k schengenskému priestoru. Príspevok EÚ požadovaný na roky 2021 – 2027 môže byť financovaný v rámci stropov stanovených v návrhu viacročného finančného rámca z 2. mája 2018. Pokiaľ ide o ľudské zdroje, očakávalo sa, že agentúra dosiahne 1 000 pracovníkov do roku 2020. S cieľom vytvoriť stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže budú agentúre pridelené tieto ďalšie pracovné miesta: počínajúc 750 pracovnými miestami v roku 2019 až po 3 000 pracovných miest v roku 2025. Tieto ďalšie pracovné miesta budú rovnomerne rozdelené medzi dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov. Nové pracovné miesta sa budú využívať prevažne na získanie a vyškolenie operačných pracovníkov v kategórii 1 stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Táto kategória však bude zahŕňať aj pracovníkov predpokladaných na vytvorenie a prevádzku centrálnej jednotky systému ETIAS.

Okrem toho, v rámci už uvedeného počtu 3 000 pracovných miest by agentúra mohla využiť až 4 % celkovej veľkosti stáleho zboru na prijatie pracovníkov určených na podporu vytvorenia stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (prijímanie zamestnancov, bežné denné riadenie, operačné plánovanie atď.), na personálne obsadenie operačných vysunutých pracovísk, nadobudnutie vybavenia agentúry, iné nové úlohy súvisiace s fungovaním európskej pohraničnej a pobrežnej stráže vrátane systému EUROSUR, na posilnený mandát pre návrat a prevzatie systému FADO. Okrem rozpočtu agentúry v rámci finančných prostriedkov v oblasti migrácie a riadenia hraníc sa bude podporovať aj vykonávanie rozšíreného systému EUROSUR na strane členských štátov, a to prostredníctvom existujúcich zdrojov z Fondu pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza v roku 2020 (52,5 milióna EUR) a budúceho Fondu pre integrované riadenie hraníc (647,5 milióna EUR) na roky 2021 – 2027, kde 10 % týchto zdrojov bude pridelených na systém EUROSUR. Príslušné opatrenia sa budú vykonávať v rámci zdieľaného alebo priameho riadenia. Pravidlá obsiahnuté v tomto návrhu bude dopĺňať revidované nariadenie o finančnom rámci pre decentralizované agentúry vrátane posilnených pravidiel správy týchto agentúr v oblasti podvodov, nezrovnalostí, pravidiel o konfliktoch záujmov a vnútornej kontroly. 4.Prípravný proces a konzultácie so zainteresovanými stranami V roku 2017 Komisia adresovala Európskej Rade, Európskemu parlamentu a Rade päť správ o pokroku, v ktorých bol zdokumentovaný pokrok dosiahnutý pri sfunkčnení európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj analýza zaznamenaných nedostatkov. Po týchto správach často nasledovali diskusie v Rade a prezentácie v príslušných výboroch Európskeho parlamentu. Komisia vo svojom februárovom oznámení určila priority a niekoľko možností pre budúci viacročný finančný rámec Únie so silnou a plne funkčnou európskou pohraničnou a pobrežnou strážou v jadre plne integrovaného systému európskeho integrovaného riadenia hraníc. Vo svojom oznámení z 2. mája 2018, ktoré sprevádzalo návrh nasledujúceho viacročného finančného rámca, Komisia zopakovala svoje odhodlanie pracovať na tomto cieli a navrhla vytvoriť stály zbor s približne 10 000 príslušníkmi pohraničnej stráže. Riadiaca rada agentúry zorganizovala 5. júla neformálny seminár s cieľom prerokovať budúci právny rámec agentúry a písomný záznam zo stretnutia bol spolu so samostatnými stanoviskami 8 členských štátov predložený Komisii. O novom mandáte agentúry sa rokovalo aj 9. júla na zasadnutí strategického výboru pre prisťahovalectvo, hranice a azyl, na ktorom zástupcovia členských štátov vyjadrili svoje predbežné názory na myšlienky obsiahnuté v návrhu viacročného finančného rámca. Pokiaľ ide o systém EUROSUR, Komisia v súlade s článkom 22 ods. 3 nariadenia č. 1052/2013 vykonala celkové hodnotenie systému EUROSUR. Správa z tohto hodnotenia je priložená k návrhu. V hodnotiacej správe sa dospelo k záveru, že rámec EUROSUR splnil svoje ciele, ale fungovanie systému EUROSUR by sa mohlo zlepšiť tým, že by sa vyvinul zo systému technických informácií na rámec riadenia výmeny informácií a spoluprácu. Nadväzné konzultácie sa uskutočnili so skupinou expertov na systém EUROSUR, ktorú zriadila a viedla agentúra s cieľom podporovať zavádzanie systému EUROSUR, a s osobitnou skupinou expertov na systém EUROSUR, ktorú vytvorila Komisia, aby sa prerokoval a sledoval hodnotiaci proces a aby sa diskutovalo o možných zmenách existujúceho nariadenia. Komisia zorganizovala 6. a 7. februára 2018 špecializovaný seminár, aby sa prerokovali technologické a priemyselné aspekty systému EUROSUR so zástupcami odvetvia, výskumníkmi a vládnymi expertmi z členských štátov, inštitúcií EÚ a agentúr. S cieľom posúdiť pomer nákladov a prínosov rôznych zmien plánovaných v návrhu Komisia zadala štúdiu posúdenia vplyvov rôznych variantov súvisiacich s možným vývojom európskeho systému hraničného dozoru (Eurosur). So zohľadnením výzvy Európskej rady z 28. júna 2018 na ďalšie posilnenie podpornej úlohy agentúry pomocou posilneného mandátu a vzhľadom na nevyhnutnosť riešiť túto výzvu v primeranej lehote bolo rozhodnuté, že posúdenie vplyvu sa nevykoná. 5.Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Návrhom (článok 8) sa zavádza cyklus viacročnej strategickej politiky európskeho integrovaného riadenia hraníc ako spôsob zabezpečenia účinného vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc európskou pohraničnou a pobrežnou strážou. Viacročný cyklus vytvorí interoperabilný, zjednotený a sústavný proces poskytovania strategických usmernení pre všetky príslušné subjekty na úrovni Únie a v členských štátoch v oblasti riadenia hraníc a návratu s cieľom vykonávať európske integrované riadenie hraníc jednotne, integrovane a metodicky. Cyklus sa začne politickým smerovaním európskeho integrovaného riadenia hraníc v podobe delegovaného aktu Komisie, ktoré sa potom bude vykonávať prostredníctvom technickej a operačnej stratégie vypracovanej Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a vnútroštátnymi stratégiami vypracovanými členskými štátmi. So zreteľom na prípravu nasledujúceho cyklu sa vykoná hodnotenie, v ktorom sa posúdi vykonávanie týchto troch fáz. Hlavné prvky návrhu na vytvorenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže spolu so zlepšením iných kľúčových kapacít (pozri najmä článok 5 ods. 2, články 55 až 60, článok 63 a 64). –Nevyhnutné prvky súvisiace so stálym zborom európskej pohraničnej a pobrežnej stráže sú vysvetlené v kapitole 1, osobitne so zreteľom na jeho zloženie, veľkosť, rozsah činností, povinný charakter a uplatňovanie výkonných právomocí. –S cieľom zohľadniť kombinovanú povahu stáleho zboru sa v návrhu zavádza pojem operačných pracovníkov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ktorými sú príslušníci pohraničnej stráže, eskortné návratové skupiny, špecialisti na návrat a iní relevantní zamestnanci. Nasadzovaní budú v troch druhoch tímov: riadenie hraníc, návrat a podpora riadenia migrácie. –Jednotlivé príspevky členských štátov k stálemu zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže sú vymedzené v súlade s prílohami IV a V. Rozdelenie týchto jednotlivých príspevkov je založené na distribučnom kľúči dohodnutom pre rezervu rýchleho zásahu, ako je stanovený v prílohe I k súčasnému nariadeniu o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži. –Fungovanie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a jeho zloženie podlieha preskúmaniu v polovici trvania, ktoré vykoná Komisia. Na základe preskúmania v polovici trvania môže Komisia zvážiť zmenu príslušných príloh. –S cieľom zabezpečiť spoločnú profesijnú kultúru by sa tímom nasadeným zo stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže mala poskytovať osobitná odborná príprava a uniforma. –So zreteľom na nasadenie tímov zo stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže na území tretích krajín by agentúra mala vyvinúť kapacity pre ich vlastné štruktúry velenia a kontroly. –S cieľom prekonať pretrvávajúce nedostatky v dobrovoľnom združovaní prostriedkov technického vybavenia z členských štátov, najmä pokiaľ ide o prostriedky s významnou hodnotou, by agentúra mala mať svoje vlastné vybavenie, ktoré by nasadzovala v spoločných operáciách alebo rýchlych pohraničných zásahoch, respektíve akýchkoľvek iných operačných činnostiach. Aj keď agentúra je od roku 2011 právne schopná nadobúdať alebo si prenajímať svoje vlastné technické vybavenie, táto možnosť bola významne obmedzená chýbajúcimi rozpočtovými prostriedkami. Prijatím nariadenia z roku 2016 sa agentúre poskytol vyhradený rozpočet 40 miliónov EUR na nadobúdanie vybavenia malej a strednej veľkosti a agentúra dosiahla pokrok vo využívaní týchto príležitostí. Ako prirodzený dôsledok tohto vývoja, ako aj s cieľom zohľadniť ambície, na základe ktorých vzniká stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, Komisia vyhradila vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 významné prostriedky na to, aby agentúra mohla nadobúdať a udržiavať potrebné prostriedky prevádzkované vo vzduchu, na mori a na pevnine v súlade so svojimi operačnými potrebami.

–Nadobúdanie potrebných prostriedkov by mohol byť zdĺhavý proces, najmä v prípade prostriedkov s významnou hodnotou, ale vlastné vybavenie agentúry by sa v konečnom dôsledku malo stať základňou operačných nasadení spolu s ďalšími príspevkami členských štátov, o ktoré sa požiada za výnimočných okolností. Vybavenie agentúry by mali prevádzkovať prevažne technické tímy agentúry, ktoré sú súčasťou stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže S cieľom zabezpečiť efektívne využitie navrhnutých finančných zdrojov na vlastné vybavenie agentúry je tento proces založený na viacročnej stratégii, o ktorej čo najskôr rozhodne riadiaca rada a bude ju dopĺňať akčný plán. –S cieľom uľahčiť prácu agentúry v hostiteľských členských štátoch, v ktorých prebiehajú operačné činnosti agentúry na vonkajších hraniciach a činnosti súvisiace s návratom, bude mať agentúra možnosť zriadiť vysunuté pracoviská nachádzajúce sa v týchto členských štátoch na obdobie, počas ktorého prebiehajú jej operačné činnosti. Úlohou týchto vysunutých pracovísk bude slúžiť ako rozhranie medzi agentúrou a hostiteľskými členskými štátmi, aby sa zabezpečila koordinácia, komunikácia a logistická podpora a aby sa garantovalo bezproblémové fungovanie všetkých procesov súvisiacich s uvedenými operačnými činnosťami. Budú vytvorené na miestach nachádzajúcich sa v geografickej blízkosti oblastí, v ktorých sa uskutočňujú operačné činnosti. V návrhu (články 9 a 67) sa stanovuje rámec pre integrované plánovanie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. V tomto plánovaní budú začlenené rôzne plánovacie procesy orgánov členských štátov z oblasti pohraničnej stráže a návratu a agentúry v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Integrované plánovanie sa bude riadiť cyklom viacročnej strategickej politiky európskeho integrovaného riadenia hraníc. –Návrhom sa stanovuje štandardná metodika plánovania na základe scenárov stanovených agentúrou. V týchto scenároch založených na analýze rizík a schvaľovaných riadiacou radou agentúry sa budú zohľadňovať geopolitické súvislosti. –Návrhom sa zavádza plánovanie rozvoja kapacít európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Plánovanie rozvoja kapacít stanovené týmto návrhom je mechanizmus, ktorého cieľom je konfrontovať a konvergovať dlhodobé plány členských štátov a agentúry s cieľom určiť príležitosti v oblastiach odbornej prípravy a vzdelávania, technickej a operačnej štandardizácie, spoločného obstarávania vybavenia a výskumu a vývoja. Agentúra získa nové kapacity na podporu individuálnych potrieb členských štátov; bude tiež plniť kľúčovú úlohu v koordinovaní rozvoja kapacít celej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. –Výsledkom procesov plánovania rozvoja kapacít bude plán kapacít európskej pohraničnej a pobrežnej stráže schvaľovaný riadiacou radou agentúry a pripojený ako príloha k technickej a operačnej stratégii integrovaného riadenia hraníc. Tento plán kapacít poskytne strategické smerovanie rozvoja kapacít európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Na základe plánu kapacít sa vypracujú plány obstarávania a technologické plány. Tieto plány obstarávania pomôžu členským štátom a agentúre pri nadobúdaní a prenajímaní si technického vybavenia a technologické plány jej pomôžu identifikovať hlavné témy výskumu a budú zohľadnené pri programovaní nástrojov EÚ, ktorými sa podporia operačné, ako aj výskumné činnosti v oblasti integrovaného riadenia hraníc a návratu. –Návrhom sa posilňujú existujúce požiadavky plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí na úrovni členských štátov v rámci celkového procesu integrovaného plánovania. Plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí sa týka všetkých potrebných opatrení a zdrojov s cieľom umožniť možné posilnenie kapacít vrátane logistiky a podpory pri konfrontácii s vyššími stupňami vplyvu na vonkajších hraniciach vrátane kapacít na podporu nasadenia ďalších kapacít koordinovaných Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Tieto plány by naďalej mali podliehať mechanizmu kontroly kvality v rámci mechanizmu posúdenia zraniteľnosti. –V krátkodobom horizonte bude operačné plánovanie koordinované medzi členskými štátmi a s agentúrou v rámci systému EUROSUR v súlade s procesmi plánovania spoločných pohraničných operácií, ktoré vypracovala agentúra. Návrhom (článok 18 a nasledujúce) sa systém EUROSUR začleňuje do nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži ako potrebný prvok fungovania európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. –Systém EUROSUR sa mení na rámec riadenia výmeny informácií a spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov zodpovednými za riadenie hraníc a agentúrou, pričom sa vychádza z rôznych informačných systémov, ktoré využívajú členské štáty a agentúra, pričom sa zväčšuje a rozširuje úloha a kompetencie národných koordinačných centier. –V návrhu sa zjednodušujú existujúce prvky súčasného nariadenia o systéme EUROSUR a zlepšuje sa reaktivita systému EUROSUR. Niektoré z technických častí súčasného nariadenia o systéme EUROSUR sa presunú do vykonávacích aktov, aby sa sprehľadnilo technické vykonávanie a aby sa umožnila väčšia flexibilita a možné operačné aktualizácie, pričom sa zároveň zabezpečuje ich záväzný charakter. Návrhom sa zväčšuje súčasný rozsah pôsobnosti systému EUROSUR z dozoru nad pozemnými a námornými hranicami na kontrolu hraníc (doplnením kontrol na hraničných priechodoch a dozoru nad vzdušnými hranicami, ktoré v súčasnosti členské štáty vykazovali na dobrovoľnom základe) s cieľom poskytnúť vyčerpávajúcu situačnú informovanosť na vonkajších hraniciach a rozšíriť škálu reakčnej spôsobilosti. Agentúra bude rozvíjať nové druhy medziagentúrnej spolupráce s orgánmi z odvetvia letectva s cieľom lepšie odhaľovať nové hrozby vyvolané lietadlami a dronmi a reagovať na ne. Návrhom sa posilňuje situačná informovanosť, analýza rizík, prevencia a reakcieschopnosť európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v týchto aspektoch: –S cieľom posilniť funkciu analýzy rizík európskej pohraničnej a pobrežnej stráže sa zosúladia rôzne zdroje informácií a metodiky, úseky hraníc a stupne vplyvu podľa systému EUROSUR s tými, ktoré využíva agentúra a členské štáty prostredníctvom spoločnej integrovanej metodiky hodnotenia rizík (CIRAM) siete agentúry Frontex pre hodnotenie rizík (FRAN), a s posúdeniami zraniteľnosti (článok 31). –Vychádzajúc zo systému EUROSUR sa v návrhu zlepšuje situačná informovanosť európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (článok 29). Súčasný spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií, v ktorom sú zhromaždené informácie o predhraničnej oblasti, sa zlučuje s európskym situačným prehľadom, ktorý v súčasnom nariadení zodpovedá informáciám získaným v rámci schengenského priestoru. Sekundárne pohyby sa teraz stávajú súčasťou situačných prehľadov s cieľom posudzovať migračnú situáciu na vonkajších hraniciach EÚ na strategickej aj taktickej úrovni. Členské štáty a agentúra budú teraz využívať a dopĺňať tieto informácie priamo v systéme EUROSUR, a to prostredníctvom národných koordinačných centier. –Oficiálne sa vytvára mechanizmus zlúčených služieb systému EUROSUR (článok 29), aby nahradil „spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru“, na ktoré sa odkazuje v súčasnom nariadení o systéme EUROSUR. Prostredníctvom zlúčených služieb systému EUROSUR agentúra poskytuje národným koordinačným centrám a sebe relevantné informácie týkajúce sa vonkajších hraníc. Zlúčené služby systému EUROSUR sa naďalej poskytujú prostredníctvom spolupráce medzi agentúrou a tretími stranami. Agentúra bude naďalej používať satelitné služby pozorovania Zeme v rámci vesmírneho programu Copernicus na monitorovanie predhraničnej oblasti, ale s inými agentúrami EÚ a medzinárodnými partnermi vyvinie nové zlúčené služby systému EUROSUR, aby zodpovedali novému rozsahu pôsobnosti systému EUROSUR. Takáto medziagentúrna spolupráca by sa mohla vytvoriť napríklad v oblasti vzdušného hraničného dozoru medzi agentúrou, manažérom siete európskej siete manažmentu letovej prevádzky (EUROCONTROL) a Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA). –V návrhu (článok 30) sa zavádza požiadavka, aby Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž pripravovala analýzu strategických rizík pre európske integrované riadenie hraníc každé dva roky s cieľom predstaviť určité dlhodobé prehľady a analýzy na nadchádzajúce roky. Táto analýza by slúžila ako východiskový bod pre Komisiu na začatie cyklu viacročnej strategickej politiky európskeho integrovaného riadenia hraníc. Strategická analýza rizík prispeje k scenárom na vysokej úrovni, na ktorých bude založené integrované plánovanie. –Keďže posúdenia zraniteľnosti a schengenský hodnotiaci mechanizmus stanovený nariadením (EÚ) č. 1053/2013 sú dva navzájom sa doplňujúce mechanizmy garantujúce európsku kontrolu kvality riadneho fungovania schengenského priestoru, treba vytvoriť jasné opatrenia týkajúce sa pravidelnej výmeny informácií o ich výsledkoch medzi Komisiou a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž s cieľom maximalizovať synergický účinok medzi uvedenými mechanizmami (článok 34). –S cieľom lepšie riešiť krízové situácie, keď je na úrovni hraničného úseku taká situácia, že je ohrozené fungovanie schengenského priestoru, sa v systéme EUROSUR s a vytvára ďalší, štvrtý, „kritický“ stupeň vplyvu. „Kritický“ stupeň vplyvu automaticky vyvolá reakciu stáleho zboru Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž podľa článku 35, 36 a 42. –Pokiaľ ide o podporné tímy pre riadenie migrácie, Komisia navrhuje nové ustanovenia (v článku 41), aby sa zabezpečila súdržnosť s jej zmeneným návrhom nariadenia o Agentúre Európskej únie pre azyl, ktorý sa predkladá s týmto návrhom. Komisia navrhuje rozšíriť rozsah vyvolávajúci použitie podporných tímov pre riadenie migrácie – ich nasadenie je podmienené žiadosťou od dotknutého členského štátu, ale už nie je obmedzené na okolnosti neúmerných migračných výziev. Komisia bude zodpovedná za koordináciu na mieste, ako sa už zohľadnilo v súčasnom nariadení, ako aj za koordinovanie žiadostí od členských štátov a posúdenie potrieb. Zabezpečí sa tým súdržnosť medzi rôznymi opatreniami príslušných agentúr Únie, ako aj synergický účinok zdrojov agentúr a členských štátov.

–Vychádzajúc zo súčasných ustanovení sa v návrhu (článok 42) konsoliduje úloha výkonného riaditeľa navrhnúť príslušnému členskému štátu konkrétne operačné činnosti agentúry, ak je to odôvodnené výsledkami posúdenia zraniteľnosti, analýzou rizík alebo keď je jednému alebo viacerým hraničným úsekom pripísaný kritický vplyv. V prípade nedostatočnej spolupráce na takýchto navrhnutých opatreniach by mala byť Komisia informovaná s cieľom posúdiť a rozhodnúť, či môžu byť potrebné ďalšie opatrenia v súlade s článkom 43 týkajúcim sa situácie na vonkajšej hranici EÚ, ktorá si vyžaduje naliehavú akciu. Návrhom sa zlepšuje výmena informácií a spolupráca v rámci európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (pozri všeobecne článok 12): –Vo vykonávacích aktoch sa podrobnejšie stanoví druh informácií, ktoré sa budú poskytovať v rámci systému EUROSUR, ale aj subjekty zodpovedné za zber, spracovanie, archiváciu a prenos osobitných informácií, maximálne doby oneskorenia hlásenia a zásady bezpečnosti a ochrany údajov (pozri napr. článok 25). –Agentúra bude v reálnom čase monitorovať technický stav sietí a systémov a kvalitu informácií, ktoré sú vykazované členskými štátmi, a bude si ich vymieňať s používateľmi ako základný prvok spoľahlivosti rámca EUROSUR (článok 24). –V rámci súčasného nariadenia o systéme EUROSUR bola vyvinutá komunikačná sieť, ktorá je schopná zabezpečiť výmenu utajovaných skutočností EÚ medzi členskými štátmi a agentúrou. Komunikačná sieť sa v súčasnosti používa (článok 14 a 15) na všetky výmeny informácií medzi rôznymi zložkami európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a stupeň utajenia sa zvýšil z RESTREINT UE/EU RESTRICTED na CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, aby sa zlepšila bezpečnosť informácií a dôvera medzi účastníkmi. –Agentúra vyvinie technické štandardy na zlepšenie výmeny informácií, pričom sa zároveň posilní informačná bezpečnosť prostredníctvom národných koordinačných centier (článok 16). Návrhom sa zlepšuje reakcia EÚ v oblasti návratu so zreteľom na nasledujúce aspekty (článok 49 a nasledujúce). –Návrhom sa ďalej rozširuje mandát agentúry poskytovať technickú a operačnú pomoc členským štátom v konaniach o návrate bez toho, aby bola dotknutá ich zodpovednosť za vydávanie rozhodnutí o návrate, a to vrátane prípravy rozhodnutí o návrate, identifikácie štátnych príslušníkov tretích krajín a iných činností členských štátov pred návratom a súvisiacich s návratom. –S cieľom ďalej pomáhať členským štátom je agentúra takisto poverená: –vytvorením referenčného vzoru systému správy prípadov v oblasti návratu s predpísaním štruktúry národných systémov riadenia návratu, –podporou rozvoja ich národných systémov alebo ich zosúladenia so vzorom, –vytvorením centrálneho systému a komunikačnej infraštruktúry medzi národnými systémami riadenia návratu a s centrálnym systémom na spracovanie všetkých informácií a údajov potrebných na to, aby agentúra mohla poskytovať technickú a operačnú pomoc v súlade s nariadením. –Posilnená spolupráca s tretími krajinami: poskytovanie pomoci v činnostiach tretích krajín súvisiacich s návratom a v týchto tretích krajinách, a to aj nasadením stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v tretích krajinách, ako aj posilnenou spoluprácou s orgánmi tretích krajín v oblasti návratu, aj pokiaľ ide o obstaranie cestovných dokladov. –Posilnenie mandátu agentúry na spracovávanie osobných údajov v spojení s jej činnosťami v oblasti návratu, ako aj pri výmene informácií s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami so zreteľom na činnosti v oblasti návratu. Návrhom sa zlepšuje vonkajší rozmer európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (pozri články 72 až 79): –Európska pohraničná a pobrežná stráž bude mať povolené konať v tretích krajinách bez obmedzenia na susedné tretie krajiny, a to aj v oblasti návratu, ako sa už uviedlo. –V návrhu je opísané, za akých podmienok agentúra ponúkne technickú a operačnú pomoc tretím krajinám. Operácie agentúry by sa mohli v prípade potreby konať na akýchkoľvek hraniciach dotknutej tretej krajiny so súhlasom členského štátu (štátov), ktoré hraničia s operačnou oblasťou. –V návrhu sa zlepšuje výmena informácií s tretími krajinami v rámci systému EUROSUR prostredníctvom národných koordinačných centier, pričom sa zachovávajú historické vzťahy medzi členskými štátmi a tretími krajinami. V ustanoveniach bude podrobne opísané, za akých podmienok bude s orgánmi tretích krajín prebiehať výmena údajov a možné poskytovanie zlúčených služieb systému EUROSUR. –V súlade s návrhom Komisie týkajúcim sa vytvorenia európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (prepracované znenie) sa uznáva úloha imigračného styčného dôstojníka pre výmenu informácií a spoluprácu. Okrem európskej siete imigračných styčných dôstojníkov sa formálne vytvárajú prepojenia s národnými koordinačnými centrami a s agentúrou. –Objasňuje sa úloha Komisie so zreteľom na spoluprácu s tretími krajinami: Komisia podporuje členské štáty a agentúru v oblasti spolupráce s tretími krajinami prípravou vzorových ustanovení a overením, či relevantné ustanovenia dvojstranných a mnohostranných dohôd a dohôd o pracovných podmienkach sú v súlade s nariadením.

Na záver možno konštatovať, že vychádzajúc zo záverov Rady z 27. marca 2017 Komisia navrhuje začleniť systém FADO (falošné a pravé doklady online) do rámca európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. FADO je európsky systém vyobrazení určený na výmenu informácií medzi členskými štátmi o pravých a falošných dokladoch a v súčasnosti ho riadi Generálny sekretariát Rady. Takýto spoločný únijný systém vyobrazení je veľmi užitočný nástroj v boji proti podvodom s dokladmi, keďže zjednodušuje odhaľovanie falošných dokladov. Začlenenie systému FADO do rámca európskej pohraničnej a pobrežnej stráže umožní agentúre prevziať systém a riadiť ho. Začlenenie systému FADO prinesie tieto výsledky (článok 80): –S cieľom podporiť členské štáty v kontrole pravosti dokladov na hraniciach sa agentúra v návrhu poveruje, aby prevzala systém FADO (falošné a pravé doklady online) a prispôsobila ho súčasným a budúcim požiadavkám. Jednotná akcia Rady 98/700/SVV z 3. decembra 1998 bude v celom rozsahu zrušená a nahradená právnym základom v nariadení o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, čím sa umožní agentúre prevziať súčasný systém. Vykonávacie ustanovenia budú stanovené vo vykonávacích aktoch. Tým by sa zaistilo zapojenie expertov členských štátov (prostredníctvom existujúceho výboru podľa článku 6) a takisto by sa umožnilo prispôsobenie systému budúcim potrebám. –Viacvrstvová štruktúra systémov FADO by mala byť zachovaná, keďže je potrebná na poskytovanie rôznych úrovní informácií o dokladoch rôznym zainteresovaným stranám vrátane širokej verejnosti. Pokiaľ ide o prechodné obdobie, malo by sa zabezpečiť, aby systém FADO zostal funkčný, kým sa nesprevádzkuje nový systém a kým sa do neho neprenesú existujúce údaje so súhlasom členských štátov ako vlastníkov údajov. Návrh sa napokon týka aj niekoľkých aspektov riadenia agentúry a administratívnych záležitostí: –Vzhľadom na vytvorenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj celkové rozšírenie mandátu agentúry najmä v oblasti návratu treba určiť troch zástupcov výkonného riaditeľa namiesto jedného, ako je stanovené v súčasnom nariadení (článok 105). Všetci títo traja zástupcovia výkonného riaditeľa by mali mať pridelenú konkrétnu oblasť zodpovednosti. –Z dôvodu zásadnej dôležitosti agentúry ako súčasti európskej pohraničnej a pobrežnej stráže zodpovednej za integrované riadenie vonkajších hraníc a úlohy Komisie so zreteľom na cyklus viacročnej strategickej politiky európskeho integrovaného riadenia hraníc (článok 8) by mala byť zodpovednosť Komisie v rámci riadenia agentúry uvedená do súladu so zásadami spoločného prístupu k decentralizovaným agentúram Únie, ktoré Európsky parlament, Rada a Komisia prijali 12. júla 2012 (napr. so zreteľom na vymenovanie zástupcov výkonného riaditeľa, článok 105). –Návrhom sa vytvára výbor, aby pomáhal Komisii pri príprave niekoľkých vykonávacích aktov predpokladaných v nariadení. Pokiaľ však ide o FADO, mal by sa použiť výbor podľa existujúceho článku 6 (článok 117). V návrhu sú zopakované ustanovenia súčasného nariadenia v súvislosti s Írskom a Spojeným kráľovstvom. Komisia považuje uvedené zmeny za nevyhnutné na garanciu toho, aby bola európska pohraničná a pobrežná stráž dobre vybavená, efektívna a plne funkčná s cieľom zabezpečiť účinnú podporu členským štátom pri ochrane vonkajších hraníc Únie. 2018/0330 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži

a zrušení jednotnej akcie Rady 98/700/JHA, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1052/2013 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624









Príspevok Európskej komisie k stretnutiu lídrov v Salzburgu 19. – 20. septembra 2018

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a d) a článok 79 ods. 2 písm. c), so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Cieľom politiky Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc je rozvíjať a vykonávať európske integrované riadenie hraníc na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ktoré je nutným logickým dôsledkom voľného pohybu osôb v rámci Únie a tvorí základnú súčasť priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Európske integrované riadenie hraníc má zásadný význam pre zlepšenie riadenia migrácie. Jeho cieľom je účinné riadenie prekračovania vonkajších hraníc a riešenie migračných výziev a prípadných budúcich hrozieb na týchto hraniciach, čím sa prispieva k riešeniu závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom a k zabezpečeniu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v Únii. Zároveň je potrebné konať tak, aby sa plne rešpektovali základné práva a zabezpečil sa voľný pohyb osôb v rámci Únie. (2)Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004. Odkedy sa ujala plnenia svojich povinností 1. mája 2005, úspešne pomáha členským štátom pri vykonávaní operačných aspektov riadenia vonkajších hraníc prostredníctvom spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov, analýzy rizík, výmeny informácií, vzťahov s tretími krajinami a návratu navrátilcov. (3)Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie sa premenovala na Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej aj „agentúra“) s úplnou kontinuitou všetkých činností a postupov, pričom jej úlohy sa rozšírili. Hlavnou úlohou agentúry by malo byť vypracovanie technickej a operačnej stratégie vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc v rámci cyklu viacročnej strategickej politiky, dohliadanie na účinné fungovanie kontrol vonkajších hraníc, vykonávanie analýzy rizík a posúdení zraniteľnosti, poskytovanie zvýšenej technickej a operačnej pomoci členským štátom a tretím krajinám prostredníctvom spoločných operácií a rýchlych pohraničných zásahov, zabezpečenie praktického vykonávania opatrení v prípade situácie, ktorá si vyžaduje naliehavú akciu na vonkajších hraniciach, poskytovanie technickej a operačnej pomoci pri podpore pátracích a záchranných operácií týkajúcich sa osôb v núdzi na mori, organizovanie, koordinovanie a vykonávanie návratových operácií a intervencií a poskytovanie technickej a operačnej pomoci tretím krajinám pri činnostiach v oblasti návratu. (4)Od začatia migračnej krízy v roku 2015 Komisia prijala dôležité iniciatívy na posilnenie ochrany hraníc Únie. Návrh na výrazné posilnenie mandátu Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach sa predložil v decembri 2015 a prerokoval sa v rekordnom čase v priebehu roka 2016. Nariadenie o Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž nadobudlo účinnosť 6. októbra 2016. (5)Rámec Únie v oblasti kontroly vonkajších hraníc, návratov a azylu však treba ďalej zlepšovať. Na tento účel a s cieľom ďalej podporovať súčasné a budúce plánované operačné úsilia by sa mala uskutočniť reforma európskej pohraničnej a pobrežnej stráže tým, že sa posilní mandát Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, najmä poskytnutím potrebnej kapacity vo forme 10 000 operačných pracovníkov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s výkonnými právomocami účinne podporovať priamo na mieste členské štáty v ich snahe chrániť vonkajšie hranice, bojovať proti sekundárnym pohybom a výrazne zintenzívniť účinný návrat neregulárnych migrantov. (6)Európska rada vo svojich záveroch z 28. júna 2018 vyzvala na ďalšie posilnenie podpornej úlohy Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, a to aj v spolupráci s tretími krajinami, prostredníctvom zvýšených zdrojov a posilneného mandátu s cieľom zabezpečiť účinnú kontrolu vonkajších hraníc a výrazne zintenzívniť účinný návrat neregulárnych migrantov. (7)Je potrebné účinne monitorovať prekračovanie vonkajších hraníc, riešiť migračné výzvy a prípadné budúce hrozby na vonkajších hraniciach, zabezpečiť vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti v rámci Únie, zaručiť fungovanie schengenského priestoru a rešpektovať zastrešujúcu zásadu solidarity. Tieto činnosti by malo sprevádzať proaktívne riadenie migrácie vrátane potrebných opatrení v tretích krajinách. Vzhľadom na uvedené treba posilniť európsku pohraničnú a pobrežnú stráž a ďalej rozširovať mandát Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Agentúru by mal tvoriť najmä stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže tvorený 10 000 operačnými pracovníkmi. (8)S cieľom zohľadniť ďalšie kvalitatívne posilnenie mandátu, najmä poskytnutím vlastnej operačnej zložky – 10 000 operačných pracovníkov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže – agentúra, predtým známa ako Frontex, by sa mala odteraz uvádzať výlučne pod názvom Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, a pod týmto názvom aj pôsobiť. Táto zmena by sa mala odraziť vo všetkých príslušných prípadoch vrátane vizualizácie v materiáloch na externú komunikáciu. (9)Pri vykonávaní európskeho integrovaného riadenia hraníc by sa mala zabezpečiť koherencia s inými politickými cieľmi vrátane riadneho fungovania cezhraničnej dopravy. (10)Európske integrované riadenie hraníc by sa malo vykonávať ako spoločná zodpovednosť agentúry a vnútroštátnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva operácie v oblasti hraničného dozoru na námornej hranici a akékoľvek iné úlohy kontroly hraníc, ako aj orgánov zodpovedných za návraty. Zatiaľ čo sa členským štátom ponecháva primárna zodpovednosť za riadenie ich vonkajších hraníc v ich vlastnom záujme a v záujme všetkých členských štátov, ako aj zodpovednosť za vydávanie rozhodnutí o návrate, úlohou agentúry by mala byť podpora uplatňovania opatrení Únie týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc a návratov, a to posilnením, posudzovaním a koordinovaním krokov členských štátov, ktoré vykonávajú uvedené opatrenia. (11)V záujme zabezpečenia účinného vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc a zvyšovania účinnosti spoločnej politiky návratu by sa mala zriadiť európska pohraničná a pobrežná stráž. Mali by sa jej poskytnúť potrebné finančné a ľudské zdroje a vybavenie. Európska pohraničná a pobrežná stráž by sa mala skladať z Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a vnútroštátnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonáva úlohy kontroly hraníc, ako aj orgánov zodpovedných za návraty. Bude sa opierať o spoločné využívanie informácií, kapacít a systémov na vnútroštátnej úrovni a o reakciu agentúry na úrovni Únie. (12)Európskym integrovaným riadením hraníc sa nemenia príslušné právomoci Komisie a členských štátov v colnej oblasti, najmä pokiaľ ide o kontroly, riadenie rizík a výmenu informácií. (13)Za rozvoj politiky a právnych predpisov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc a návratu vrátane rozvoja stratégie európskeho integrovaného riadenia hraníc sú aj naďalej zodpovedné inštitúcie Únie. Mala by sa zaručiť úzka koordinácia medzi agentúrou a uvedenými inštitúciami. (14)Účinné vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc európskou pohraničnou a pobrežnou strážou by sa malo zabezpečovať prostredníctvom cyklu viacročnej strategickej politiky európskeho integrovaného riadenia hraníc. V rámci tohto cyklu by sa mal stanoviť integrovaný, jednotný a nepretržitý proces poskytovania strategických usmernení všetkým príslušným aktérom na úrovni Únie a v členských štátoch v oblasti riadenia hraníc a návratov tak, aby títo aktéri mohli európske integrované riadenie hraníc vykonávať jednotne. Budú sa ním riešiť aj všetky príslušné interakcie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže s Komisiou, ostatnými inštitúciami a orgánmi, ako aj spolupráca s inými príslušnými partnermi vrátane a podľa potreby tretích krajín a tretích strán. (15)Európske integrované riadenie hraníc si medzi členskými štátmi a agentúrou vyžaduje integrované plánovanie operácií týkajúcich sa hraníc a návratu, prípravu reakcií na vyššie nároky na plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí na vonkajších hraniciach a koordináciu dlhodobého rozvoja kapacít tak v oblasti náboru a odbornej prípravy, ako aj v oblasti nadobúdania a rozvoja vybavenia. (16)Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na rozdelenie právomocí medzi Úniou a členskými štátmi ani na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na mori, Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, Dohovoru o právnom postavení utečencov, Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a ďalších relevantných medzinárodných nástrojov. (17)Vykonávanie tohto nariadenia nemá vplyv na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 656/2014. (18)Agentúra by mala plniť svoje úlohy bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o udržiavanie verejného poriadku a zabezpečovanie vnútornej bezpečnosti.

(19)Agentúra by mala plniť svoje úlohy bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov v oblasti obrany. (20)Rozšírené úlohy a právomoci agentúry by mali byť vyvážené posilnenými zárukami dodržiavania základných práv a vyššou zodpovednosťou agentúry. (21)Agentúra sa opiera o spoluprácu členských štátov, aby mohla účinne plniť svoje úlohy. V tejto súvislosti je dôležité, aby agentúra a členské štáty konali v dobrej viere a včas si vymieňali presné informácie. Žiaden členský štát by nemal byť povinný poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie odporuje podľa jeho názoru základným záujmom jeho bezpečnosti. (22)Členské štáty by mali vo vlastnom záujme a v záujme ostatných členských štátov tiež prispievať relevantnými údajmi potrebnými pre činnosti vykonávané agentúrou, a to aj na účely situačnej informovanosti, analýzy rizík, posúdení zraniteľnosti a integrovaného plánovania. Zároveň by mali zabezpečiť, aby tieto údaje boli presné, aktuálne a získané a vložené v súlade so zákonom. (23)Na fungovanie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže je potrebný európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR), ktorého cieľom je vytvoriť rámec na výmenu informácií a operačnú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov, ako aj s agentúrou. Systém EUROSUR poskytuje týmto orgánom a agentúre infraštruktúru a nástroje potrebné na zlepšenie situačnej informovanosti a reakčnej spôsobilosti na vonkajších hraniciach na účely odhaľovania, prevencie a potláčania nelegálneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a prispievania k zabezpečovaniu ochrany životov migrantov a ich zachraňovaniu. (24)Členské štáty by mali zriadiť národné koordinačné centrá na zlepšenie vzájomnej výmeny informácií a spolupráce v oblasti hraničného dozoru a vykonávania kontrol na hraničných priechodoch, ako aj uvedenej výmeny informácií a spolupráce s agentúrou. Pre riadne fungovanie systému EUROSUR je zásadné, aby všetky vnútroštátne orgány zodpovedné za dozor na vonkajších hraniciach podľa vnútroštátnych právnych predpisov spolupracovali prostredníctvom národných koordinačných centier. (25)Toto nariadenie by členským štátom nemalo brániť v tom, aby svoje národné koordinačné centrá poverili aj zodpovednosťou za koordináciu výmeny informácií a za spoluprácu v oblasti ďalších zložiek integrovaného riadenia hraníc, napríklad návratov. (26)Kvalita informácií vymieňaných medzi členskými štátmi a agentúrou je predpokladom riadneho fungovania integrovaného riadenia hraníc. Na základe úspechu systému EUROSUR by sa táto kvalita mala zabezpečiť prostredníctvom štandardizácie, automatizácie výmeny informácií medzi sieťami a systémami, informačnou bezpečnosťou a kontrolou kvality prenášaných údajov a informácií. (27)Agentúra by mala poskytovať potrebnú pomoc pri vývoji a prevádzke systému EUROSUR, a to vrátane interoperability systémov, najmä prostredníctvom vytvorenia, spravovania a koordinácie rámca systému EUROSUR. (28)Systém EUROSUR by mal poskytovať úplný situačný prehľad o vonkajších hraniciach, ale aj v rámci schengenského priestoru a v predhraničnej oblasti. Mal by sa vzťahovať na dozor nad pozemnými, námornými a vzdušnými hranicami, ale aj na kontroly na hraničných priechodoch. (29)Medzi prvky riadenia hraníc by mal patriť aj dozor nad vzdušnými hranicami, keďže na nezákonné činnosti súvisiace s prisťahovalectvom a cezhraničnou trestnou činnosťou sa využívajú komerčné aj súkromné lety a diaľkovo riadené letecké systémy. (30)Zlúčené služby systému EUROSUR poskytované agentúrou by mali byť založené na spoločnom uplatňovaní nástrojov dozoru a medziagentúrnej spolupráci na úrovni Únie vrátane poskytovania bezpečnostných služieb programu Copernicus. Členským štátom a agentúre by mali poskytovať informačné služby s pridanou hodnotou týkajúce sa integrovaného riadenia hraníc. Zlúčené služby systému EUROSUR by sa mali rozšíriť s cieľom podporiť kontroly na hraničných priechodoch, dozor nad vzdušnými hranicami a monitorovanie migračných tokov. (31)Cestovanie v malých plavidlách nespôsobilých na plavbu na mori dramaticky zvýšilo počet migrantov utopených na južných námorných vonkajších hraniciach. Systém EUROSUR by mal významne zvýšiť operačné a technické schopnosti agentúry a členských štátov odhaľovať takéto malé plavidlá a zlepšiť reakčnú spôsobilosť členských štátov, a prispieť tak k zníženiu počtu úmrtí migrantov. (32)V tomto nariadení sa uznáva, že migračné trasy sú využívané aj osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. (33)Agentúra by mala pripravovať všeobecné analýzy rizík a špecifické analýzy rizík na základe modelu spoločnej integrovanej analýzy rizík, ktoré by mala uplatňovať agentúra aj členské štáty. Agentúra by mala na základe informácií poskytnutých členskými štátmi poskytovať primerané informácie týkajúce sa všetkých aspektov významných pre európske integrované riadenie hraníc, najmä v oblasti kontroly hraníc, návratu, neregulárnych sekundárnych pohybov štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci Únie, predchádzania cezhraničnej trestnej činnosti vrátane uľahčovania neoprávneného prekračovania hraníc, obchodovania s ľuďmi, terorizmu a hrozieb hybridnej povahy, ako aj situácie v príslušných tretích krajinách, ktoré umožnia prijatie vhodných opatrení alebo riešenie identifikovaných hrozieb a rizík v záujme zlepšenia integrovaného riadenia vonkajších hraníc. (34)Vzhľadom na svoje činnosti na vonkajších hraniciach by agentúra mala prispievať k predchádzaniu a odhaľovaniu závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom, ako je prevádzačstvo, obchodovanie s ľuďmi a terorizmus, v prípadoch, keď je jej zásah vhodný a keď prostredníctvom svojich činností získala relevantné informácie. Ako agentúra zodpovedná za podporu a posilňovanie činností členských štátov a za ich spoluprácu pri predchádzaní závažnej trestnej činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov, a v boji proti nej by mala koordinovať svoje činnosti s Europolom. Cezhraničná trestná činnosť zo svojej podstaty zahŕňa cezhraničný rozmer. Takýto cezhraničný rozmer je charakteristický pre trestné činy priamo súvisiace s neoprávneným prekračovaním vonkajších hraníc vrátane obchodovania s ľuďmi alebo prevádzačstva. Vzhľadom na uvedené článok 1 ods. 2 smernice Rady 2002/90/ES umožňuje členským štátom neuvaliť sankcie, ak cieľom správania je poskytnutie humanitárnej pomoci migrantom. (35)Úloha agentúry by v duchu spoločnej zodpovednosti mala spočívať v pravidelnom monitorovaní riadenia vonkajších hraníc. Agentúra by mala zabezpečiť riadne a účinné monitorovanie nielen prostredníctvom situačnej informovanosti a analýzy rizík, ale aj prostredníctvom prítomnosti odborníkov z radov vlastných pracovníkov v členských štátoch. Agentúra by preto mala byť schopná nasadiť styčných dôstojníkov do členských štátov na obdobie, počas ktorého bude styčný dôstojník podávať správy výkonnému riaditeľovi. Správa styčných dôstojníkov by mala tvoriť súčasť posúdenia zraniteľnosti. (36)Agentúra by mala na základe objektívnych kritérií vypracovať posúdenie zraniteľnosti s cieľom posúdiť schopnosť a pripravenosť členských štátov čeliť výzvam na ich vonkajších hraniciach a prispievať k stálemu zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a do rezervy technického vybavenia. Toto posúdenie zraniteľnosti by malo zahŕňať aj posúdenie vybavenia, infraštruktúry, pracovníkov, rozpočtu a finančných zdrojov členských štátov, ako aj ich plánov pre nepredvídané udalosti na riešenie možných kríz na vonkajších hraniciach. Členské štáty by mali prijať opatrenia na riešenie všetkých nedostatkov zistených v tomto posúdení. Výkonný riaditeľ by mal určiť opatrenia, ktoré má prijať dotknutý členský štát, a odporučiť mu ich. Výkonný riaditeľ by mal tiež stanoviť lehotu, v rámci ktorej by sa mali prijať uvedené opatrenia, a pozorne sledovať ich včasné vykonávanie. Pokiaľ sa potrebné opatrenia neprijmú v stanovenej lehote, vec by sa mala postúpiť riadiacej rade na ďalšie rozhodnutie. (37)Ak sa agentúre neposkytnú presné a včasné informácie potrebné na vykonanie posúdenia zraniteľnosti, agentúra by mala mať možnosť túto skutočnosť zohľadniť pri uskutočňovaní posúdenia zraniteľnosti, pokiaľ neexistujú riadne opodstatnené dôvody na neposkytnutie údajov. (38)Posúdenie zraniteľnosti a schengenský hodnotiaci mechanizmus zriadené nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013 sú dva doplňujúce mechanizmy na zaručenie európskej kontroly kvality riadneho fungovania schengenského priestoru a na zabezpečenie stálej pripravenosti reagovať na všetky výzvy na vonkajších hraniciach na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni. Synergie medzi týmito mechanizmami by sa mali maximalizovať, keďže sa vytvára kvalitnejší situačný prehľad o fungovaní schengenského priestoru, ktorým sa v čo najväčšej miere odstraňuje duplicita úsilia členských štátov a zabezpečuje sa koordinovanejšie využívanie príslušných finančných nástrojov Únie na podporu riadenia vonkajších hraníc. Na tento účel by sa mala zaviesť pravidelná výmena informácií o výsledkoch oboch mechanizmov medzi agentúrou a Komisiou.

(39)Keďže členské štáty zriaďujú hraničné úseky, ktorým agentúra priraďuje stupeň vplyvu, pričom reakčná spôsobilosť členských štátov a agentúry by mala byť s týmito stupňami vplyvu spojená, mal by sa zaviesť štvrtý stupeň vplyvu zodpovedajúci situácii, v ktorej je schengenský priestor ohrozený a v ktorej by mala agentúra zasiahnuť. (40)Agentúra by mala organizovať príslušnú technickú a operačnú pomoc členským štátom s cieľom posilniť ich schopnosť plniť si záväzky, pokiaľ ide o kontrolu vonkajších hraníc, a čeliť výzvam na vonkajších hraniciach vyplývajúcim z nelegálneho prisťahovalectva alebo cezhraničnej trestnej činnosti. Takouto pomocou by nemala byť dotknutá právomoc príslušných vnútroštátnych orgánov začať vyšetrovania trestných činov. V tejto súvislosti by agentúra mala na požiadanie členského štátu alebo z vlastného podnetu organizovať a koordinovať spoločné operácie pre jeden alebo viacero členských štátov a nasadzovať tímy stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj poskytovať potrebné technické vybavenie. (41)V prípadoch osobitnej a neúmernej výzvy na vonkajších hraniciach by agentúra na požiadanie členského štátu alebo z vlastného podnetu mala organizovať a koordinovať rýchle pohraničné zásahy a nasadiť tímy stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj technické vybavenie vrátane rezervy technického vybavenia na rýchly zásah. Rýchle pohraničné zásahy by mali byť časovo obmedzenou posilou v situáciách, ktoré si vyžadujú okamžitú reakciu a v ktorých by takýto zásah zabezpečil účinnú reakciu. V záujme zabezpečenia účinného priebehu takéhoto zásahu by členské štáty mali dať k dispozícii operačných pracovníkov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, aby vytvorili príslušné tímy a zabezpečili potrebné technické vybavenie. Agentúra a dotknuté členské štáty by sa mali dohodnúť na operačnom pláne. (42)Ak členský štát čelí osobitným a neúmerným migračným výzvam charakterizovaným veľkými prílevmi zmiešaných migračných tokov na konkrétnych úsekoch svojich vonkajších hraníc, členské štáty by mali mať možnosť využívať technické a operačné posilnenia. Tieto posilnenia by mali v problémových oblastiach zabezpečiť podporné tímy pre riadenie migrácie. Tieto tímy by mali byť zložené z operačných pracovníkov, ktorí sa majú nasadiť zo stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, a odborníkov z členských štátov nasadených úradom EASO, Europolom alebo inými príslušnými agentúrami Únie. Agentúra by mala pomáhať Komisii pri koordinovaní rôznych agentúr priamo na mieste. (43)Členské štáty by mali zabezpečiť, aby všetky orgány, ktorým by mohli byť adresované žiadosti o medzinárodnú ochranu, ako napríklad polícia, pohraničná stráž, imigračné orgány a personál zariadení určených na zaistenie, mali príslušné informácie. Mali by tiež zabezpečiť, aby personál takýchto orgánov absolvoval odbornú prípravu na potrebnej úrovni primeranú jeho úlohám a povinnostiam a dostal pokyny informovať žiadateľov o tom, kde a ako možno podať žiadosť o medzinárodnú ochranu. (44)V júni 2018 Európska rada znovu potvrdila, že spoliehať sa na komplexný prístup k migrácii má význam, a dospela k záveru, že migrácia je výzvou nielen pre jeden členský štát, ale aj pre Európu ako celok. V tejto súvislosti zdôraznila, že je dôležité, aby Únia poskytovala plnú podporu na zabezpečenie náležitého riadenia migračných tokov. Túto podporu umožní zriadenie kontrolovaných centier, v ktorých by štátni príslušníci tretích krajín vylodení v Únii mohli byť rýchlo vybavení, čím by sa zabezpečil prístup k ochrane pre tých, ktorí ju potrebujú, a rýchle návraty pre tých, ktorí ju nepotrebujú. Hoci sa kontrolované centrá majú zriaďovať dobrovoľne, Únia by mala mať možnosť poskytovať dotknutým členským štátom plnú finančnú a operačnú podporu prostredníctvom príslušných agentúr Únie vrátane Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. (45)Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž a [Agentúra Európskej únie pre azyl] by mali úzko spolupracovať, aby mohli účinne riešiť migračné výzvy predovšetkým na vonkajších hraniciach charakterizované veľkými prílevmi zmiešaných migračných tokov. Obe agentúry by mali najmä koordinovať svoje činnosti a podporovať členské štáty s cieľom uľahčiť postupy týkajúce sa medzinárodnej ochrany a konania o návrate, pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých žiadosť o medzinárodnú ochranu bola zamietnutá. Agentúra a [Agentúra Európskej únie pre azyl] by mali spolupracovať aj v rámci iných spoločných operačných činností, ako je napríklad spoločná analýza rizík, zber štatistických údajov, odborná príprava a podpora členských štátov pri plánovaní pre prípad nepredvídaných udalostí. (46)Členské štáty by mali mať možnosť využívať technické a operačné posilnenie podporných tímov pre riadenie migrácie, najmä v problémových oblastiach alebo v kontrolovaných centrách. Podporné tímy pre riadenie migrácie by mali byť zložené z odborníkov z radov pracovníkov agentúry, odborníkov vyslaných členskými štátmi, odborníkov z radov zamestnancov členských štátov alebo odborníkov členských štátov vyslaných [Agentúrou Európskej únie pre azyl], Europolom alebo ostatnými príslušnými agentúrami Únie. Komisia by mala zabezpečiť potrebnú koordináciu pri posudzovaní potrieb a operácií priamo na mieste so zreteľom na zapojenie rôznych agentúr Únie. (47)Členské štáty by v problémových oblastiach mali spolupracovať s príslušnými agentúrami Únie, ktoré by mali konať v rámci svojich príslušných mandátov a právomocí, a na základe koordinácie Komisie. Komisia by v spolupráci s príslušnými agentúrami Únie mala zabezpečiť, aby činnosti v problémových oblastiach boli v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie. (48)Agentúry Únie by v kontrolovaných centrách na žiadosť členského štátu, v ktorom sa takéto centrá nachádzajú, a na základe koordinácie Komisie mali konať v záujme podpory hostiteľského členského štátu s cieľom uplatňovať zrýchlené postupy týkajúce sa medzinárodnej ochrany a/alebo návratu. V týchto centrách by malo byť možné rýchlo rozlišovať medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a štátnymi príslušníkmi, ktorí takúto ochranu nepotrebujú, vykonávať bezpečnostné kontroly a vykonávať celý postup týkajúci sa medzinárodnej ochrany a/alebo návratu alebo jeho časť. (49)Ak je to odôvodnené na základe výsledkov posúdenia zraniteľnosti, analýzy rizík alebo v prípade priradenia kritického stupňa vplyvu k jednému alebo viacerým hraničným úsekom, výkonný riaditeľ agentúry by mal dotknutému členskému štátu odporučiť iniciovať a vykonať spoločné operácie alebo rýchle pohraničné zásahy. (50)Keď je kontrola vonkajších hraníc neúčinná do takej miery, že vznikne riziko ohrozenia fungovania schengenského priestoru, buď preto, že členský štát neprijme potrebné opatrenia v súlade s posúdením zraniteľnosti, alebo preto, že členský štát, ktorý čelí osobitným a neúmerným výzvam na vonkajších hraniciach, nepožiadal agentúru o dostatočnú podporu alebo túto podporu nevyužíva, mala by sa prijať jednotná, rýchla a účinná reakcia na úrovni Únie. Na účel zmiernenia týchto rizík a na zabezpečenie lepšej koordinácie na úrovni Únie by Komisia mala určiť opatrenia, ktoré má vykonať agentúra, a požadovať, aby dotknutý členský štát spolupracoval s agentúrou pri vykonávaní uvedených opatrení. Agentúra by následne mala určiť kroky, ktoré sa majú podniknúť na praktické vykonávanie opatrení uvedených v rozhodnutí Komisie. Agentúra by spolu s dotknutým členským štátom mala vypracovať operačný plán. Dotknutý členský štát by mal uľahčiť vykonávanie rozhodnutia Komisie a operačného plánu tým, že bude okrem iného plniť svoje povinnosti stanovené v článkoch 44, 83 a 84. Ak členský štát tomuto rozhodnutiu Komisie nevyhovie do 30 dní a nespolupracuje s agentúrou pri vykonávaní opatrení uvedených v danom rozhodnutí, Komisia by mala mať možnosť začať osobitný postup uvedený v článku 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 na riešenie výnimočných okolností ohrozujúcich celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. (51)Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by mal byť stálym zborom zloženým z 10 000 operačných pracovníkov z radov príslušníkov pohraničnej stráže, eskortných skupín pre návrat, špecialistov na návrat a iných príslušných pracovníkov. Stály zbor by sa mal skladať z troch kategórií operačných pracovníkov, konkrétne zo stálych zamestnancov Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, pracovníkov dlhodobo vyslaných do agentúry z členských štátov a pracovníkov, ktorých členské štáty poskytli na krátkodobé nasadenie. Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by sa mal nasadiť v rámci tímov riadenia hraníc, podporných tímov pre riadenie migrácie alebo návratových tímov. (52)Operační pracovníci stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže nasadení ako členovia tímov by mali mať všetky potrebné právomoci na vykonávanie úloh kontroly hraníc a návratu vrátane úloh, ktoré si vyžadujú výkonné právomoci vymedzené v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch, alebo v prípade pracovníkov agentúry v súlade s prílohou V. (53)Členské štáty by mali zabezpečiť svoje príspevky do stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v súlade s prílohou III pre dlhodobé vysielania a v súlade s prílohou IV pre krátkodobé nasadenia. Jednotlivé príspevky členských štátov boli stanovené na základe distribučného kľúča dohodnutého na rokovaní o rezerve rýchleho zásahu v roku 2016 a stanoveného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2016/1624. Tento distribučný kľúč bol proporčne prispôsobený veľkosti stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Dané príspevky boli stanovené proporčne aj pre krajiny pridružené k schengenskému priestoru. (54)Komisia by mala vykonať preskúmanie fungovania stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a jej zloženia v polovici obdobia. (55)Dlhodobý rozvoj ľudských zdrojov na zabezpečenie príspevkov členských štátov do stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže by sa mal podporovať systémom finančnej podpory. Na tento účel je vhodné splnomocniť agentúru na využívanie postupu udeľovania grantov členským štátom bez výzvy na predkladanie návrhov v rámci financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, v súlade s článkom 125 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Finančnou podporou by sa malo členským štátom umožniť najímať a školiť dodatočných pracovníkov, čím by sa im poskytla potrebná flexibilita na dodržanie povinného príspevku do stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Vo vyhradenom systéme financovania by sa mala nájsť správna rovnováha medzi rizikami nezrovnalostí a podvodov a nákladmi na kontrolu. V nariadení sa stanovujú základné podmienky, ktorými sa aktivuje finančná podpora, a to nábor a odborná príprava primeraného počtu príslušníkov pohraničnej stráže alebo iných odborníkov, ktorý by zodpovedal počtu príslušníkov dlhodobo vyslaných do agentúry, alebo účinné nasadenie príslušníkov do operačných činností agentúry aspoň na 4 mesiace. Vzhľadom na nedostatok relevantných a porovnateľných údajov o skutočných nákladoch jednotlivých členských štátov by bol vývoj systému financovania založeného na nákladoch príliš zložitý a nevyriešil by potrebu jednoduchého, rýchleho, efektívneho a účinného systému financovania. Na tento účel je vhodné splnomocniť agentúru udeľovať granty členským štátom bez výzvy na predkladanie návrhov formou financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, za predpokladu splnenia podmienok v súlade s článkom 125 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Na účely stanovenia výšky takéhoto financovania pre jednotlivé členské štáty je vhodné ako referenčnú sumu použiť ročnú mzdu zmluvného zamestnanca európskych inštitúcií z funkčnej skupiny III, platovej triedy 8, stupňa 1, ktorá sa upraví opravným koeficientom pre každý členský štát v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a v duchu rovnakého zaobchádzania. Agentúra a členské štáty pri vykonávaní tejto finančnej podpory zabezpečia dodržiavanie zásad spolufinancovania a predchádzania dvojitému financovaniu. (56)Vzhľadom na nasadenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže na území tretích krajín by agentúra mala rozvíjať schopnosti vlastných štruktúr velenia a kontroly. (57)S cieľom umožniť účinné nasadenie stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže od 1. januára 2020, by sa čo najskôr mali prijať a zaviesť určité rozhodnutia a vykonávacie opatrenia. Najmä odchylne od bežného termínu stanoveného v nariadení by sa rozhodnutie riadiacej rady uvedené v článku 55 ods. 4 o profiloch stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže malo prijať do 6 týždňov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Po tomto rozhodnutí by mali nasledovať nominácie členských štátov podľa článku 56 ods. 4 a článku 57 ods. 1 do 12 týždňov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. (58)Odchylne od bežného termínu stanoveného v nariadení by sa aj rozhodnutie riadiacej rady uvedené v článku 64 ods. 4 o minimálnom kontingente technického vybavenia, ktoré sa vyžaduje na splnenie potrieb agentúry v roku 2020, malo prijať do 6 týždňov od nadobudnutia účinnosti daného nariadenia.

(59)S cieľom zabezpečiť kontinuitu podpory pre operačné činnosti organizované agentúrou by sa zároveň mali všetky nasadenia naplánovať a vykonať do 31. decembra 2019, a to aj v rámci rezervy rýchleho zásahu, v súlade s článkami 20, 30 a 31 nariadenia (EÚ) 2016/1624 a v súlade s každoročnými dvojstrannými rokovaniami, ktoré sa uskutočnili v roku 2018. Tieto ustanovenia by sa preto mali zrušiť až s účinnosťou od 1. januára 2020. (60)Pracovnú silu agentúry budú tvoriť pracovníci vykonávajúci úlohy v jej kompetencii, a to buď v ústredí, alebo v rámci stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Stály zbor európskej pohraničnej a pobrežnej stráže môže zahŕňať stálych zamestnancov, ako aj dlhodobo vyslaných pracovníkov alebo pracovníkov, ktorých členské štáty poskytli na krátkodobé nasadenie. Stáli zamestnanci v rámci stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže budú v prvom rade nasadení ako členovia tímov. Iba obmedzená a jasne vymedzená časť týchto pracovníkov sa môže prijať na vykonávanie podporných funkcií na zriadenie stálych zborov, najmä na ústredí. (61)Na prekonanie pretrvávajúcich nedostatkov pri dobrovoľnom zhromažďovaní technického vybavenia z členských štátov, najmä pokiaľ ide o prostriedky veľkého rozsahu, by agentúra mala mať vlastné potrebné vybavenie, ktoré sa má nasadzovať v rámci spoločných operácií alebo rýchlych pohraničných zásahov alebo iných operačných činností. Hoci je agentúra od roku 2011 právne schopná nadobúdať alebo prenajímať svoje vlastné technické vybavenie, túto možnosť výrazne obmedzoval nedostatok rozpočtových zdrojov. (62)Komisia preto s cieľom zosúladiť úroveň ambícií, ktoré sú základom zriadenia stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, vyčlenila vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2021 – 2027 značné finančné krytie, ktorým by sa agentúre umožnilo nadobúdať, spravovať a prevádzkovať potrebné vzdušné, námorné a pozemné prostriedky zodpovedajúce operačným potrebám. Zatiaľ čo nadobúdanie potrebných prostriedkov by mohlo byť zdĺhavým procesom, najmä v prípade veľkých prostriedkov, vlastné vybavenie agentúry by sa v konečnom dôsledku malo stať pilierom operačných nasadení, pričom dodatočné príspevky by sa od členských štátov požadovali iba za výnimočných okolností. Vybavenie agentúry by mal z veľkej časti prevádzkovať jej technický personál z radov stáleho zboru európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie navrhovaných finančných zdrojov by mal tento proces vychádzať z viacročnej stratégie, o ktorej rozhoduje riadiaca rada čo najskôr. (63)Agentúra a členské štáty by pri vykonávaní tohto nariadenia mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity z hľadiska ľudských zdrojov, ako aj technického vybavenia, a to na úrovni Únie i na vnútroštátnej úrovni. (64)Členské štáty a agentúra by mali koordinovať dlhodobý rozvoj nových kapacít v rámci európskej pohraničnej a pobrežnej stráže v súlade s cyklom viacročnej strategickej politiky, pričom by mali zohľadniť dlhé trvanie určitých postupov. Patrí sem