ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4.Dôvody návrhu

Pozmeňujúci protokol nadobudne platnosť, keď všetky strany predložia generálnemu tajomníkovi Rady Európy svoje nástroje ratifikácie, prijatia alebo schválenia. V pozmeňujúcom protokole sa navyše vzhľadom na veľký počet strán, ktoré ho majú ratifikovať, umožňuje „čiastočné nadobudnutie platnosti“ v rámci menšej skupiny strán po piatich rokoch, ak svoj súhlas so záväzkom vyjadrí aspoň tridsaťosem strán.

Členské štáty EÚ (aktuálne strany Dohovoru č. 108 ako jednotlivé štáty) by mali prijať nevyhnutné kroky na zaistenie rýchleho nadobudnutia platnosti pozmeňujúceho protokolu:

Po prvé za predpokladu, že modernizovaný dohovor bude obsahovať do veľkej miery podobné záruky ako nariadenie GDPR a smernica o ochrane údajov, (čiastočné) nadobudnutie platnosti prispeje k podpore štandardov ochrany údajov Únie vo svete. Dohovor č. 108 skutočne zohrával rozhodujúcu úlohu pri šírení „európskeho modelu ochrany údajov“ po celom svete, keďže sa často používa ako zdroj inšpirácie pre krajiny, ktoré zvažujú prijať alebo modernizovať svoje zákony na ochranu súkromia. V súčasnosti je to ešte dôležitejšie vzhľadom na stúpajúci počet krajín, ktoré uzákoňujú takúto legislatívu v mnohých regiónoch sveta. Zvýšením štandardov ochrany strán dohovoru by sa takisto uľahčil tok údajov medzi EÚ a stranami dohovoru z krajín mimo EÚ. Pre mnohé krajiny sa pristúpenie k Dohovoru č. 108 stalo užitočným krok v príprave na prípadný záver Európskej komisie o primeranosti. Nariadením GDPR sa posilňuje tento aspekt jasným stanovením, že pristúpenie k Dohovoru č. 108 je dôležitým faktorom, ktorý Európska komisia zohľadňuje vo svojom posúdení primeranosti. Aj bez primeranosti by sa vyššou úrovňou ochrany (najmä pokiaľ ide o dostupnosť súdnych aj mimosúdnych prostriedkov nápravy, ako aj účinný dohľad dozorných orgánov) uľahčila výmena údajov na základe náležitých záruk (hlavne preto, že by sa tieto záruky mohli stať jednoduchšie na presadzovanie v právnych systémoch strán).

Po druhé je dôležité zachovať úplný súlad modernizovaného dohovoru s ustanoveniami nariadenia GDPR a smernice o ochrane údajov, aby sa členským štátom EÚ umožnilo zostať stranami dohovoru a dodržiavať jeho ustanovenia bez porušenia právnych predpisov Únie. To sa týka najmä ustanovení o voľnom toku údajov medzi stranami s ohľadom to, že modernizovaný dohovor (na rozdiel od súčasného znenia) obsahuje výnimku z tohto pravidla pre strany, ktoré sú „viazané harmonizovanými pravidlami ochrany, ktoré sú spoločné pre krajiny, ktoré patria do regionálnej medzinárodnej organizácie“. Tým sa zaistí, že členské štáty EÚ budú dodržiavať dohovor napriek podmienkam, ktoré sa týkajú medzinárodných prenosov, stanoveným v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa ochrany údajov.

Po tretie, v súčasnom Dohovore č. 108 sa nestanovuje možnosť pristúpenia pre medzinárodné organizácie. Pozmeňujúcim protokolom sa to zmení, a preto je nadobudnutie jeho platnosti podmienkou budúceho pristúpenia EÚ k dohovoru.
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Na základe žiadosti členských štátov EÚ a niekoľkých prevádzkovateľov v odvetví rybárstva EÚ Komisia navrhuje, aby EÚ pristúpila k Dohovoru o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne (ďalej len „dohovor“) ako člen Komisie pre rybolov v severnom Tichom oceáne (komisia NPFC), orgánu zriadeného podľa dohovoru na riadenie rybárstva v danej oblasti.

Pristúpenie EÚ k tomuto dohovoru je v súlade so želaním získať prístup k súvisiacim zdrojom, ktoré vyjadrili krajiny EÚ a príslušná flotila Únie. Zároveň by sa tým poskytol pevný základ na udržateľné riadenie a ochranu morských biologických zdrojov a morského prostredia, ktoré spravuje komisia NPFC. Pristúpenie k dohovoru je v súlade s článkom 28 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 o oznámení Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

Z dohovoru nevyplývajú žiadne obchodovateľné práva ani povinnosti medzi pristupujúcou zmluvnou stranou a komisiou NPFC. Pristúpenie k dohovoru a členstvo alebo postavenie spolupracujúcej nezmluvnej strany v komisii NPFC si vyžadujú plné prijatie ustanovení platných v čase pristúpenia.
Rámcové programy EÚ vytvorili významné a dlhodobé vplyvy, ako to ukazujú nadväzujúce hodnotenia, odkedy EÚ začala investovať do výskumu a inovácií v roku 1984. Aj keď európske programy výskumu a inovácií boli úspešné, z minulosti si treba vziať dôležité poznatky, zo spätnej väzby zainteresovaných strán a z analytických štúdií. K výskumu, inováciám a vzdelávaniu by sa malo pristupovať koordinovanejším spôsobom a v súlade s inými politikami a výsledky výskumu by sa mali lepšie šíriť a zhodnocovať v nových produktoch, postupoch a službách. Intervenčné princípy programov podpory EÚ by sa mali vyvíjať zameranejším, konkrétnejším, podrobnejším, inkluzívnejším a transparentnejším spôsobom. Prístup k programom by sa mal zlepšiť a mala by sa zvýšiť účasť startupov, MSP, priemyslu, EÚ13 a účasť krajín mimo EÚ. Treba posilniť monitorovanie a hodnotenie.

V oznámení o priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 sa identifikovalo niekoľko oblastí na zlepšenie. Zistenia z priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 založené na rozsiahlej spätnej väzbe zainteresovaných strán a na strategických odporúčaniach nezávislej skupiny na vysokej úrovni, ktoré sa týkali maximalizovania vplyvu programov EÚ v oblasti výskumu a inovácií(„Lamyho skupina na vysokej úrovni“).

Dajú sa zhrnúť takto:

a) Ďalšie zjednodušovanie.

b) Podpora prelomových inovácií.

c) Väčší vplyv vďaka zameraniu na konkrétne misie a účasť občanov.

d) Posilnenie súčinnosti s inými programami financovania EÚ a politikami EÚ.

e) Posilňovanie medzinárodnej spolupráce.

f) Posilňovanie otvorenosti.

g) Racionalizácia systémov financovania.
3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Predmetným návrhom sa mení pôvodný návrh Komisie [KOM(2010) 339 v konečnom znení], ktorý bol prijatý 28. júna 2010 a následne predložený Rade, a to najmä s cieľom zohľadniť nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 28. apríla 2015 vo veci C-28/12. Na zjednodušenie preskúmania uvedeného návrhu Radou sa celý príslušný text predkladá ako zmenený návrh.

ROZHODNUTIE RADY

o uzavretí v mene Únie Dohody o spoločnom leteckom priestore medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

keďže:

(1)Komisia v súlade s rozhodnutím Rady, ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania, prerokovala v mene Európskej únie a jej členských štátov dohodu o spoločnom leteckom priestore s Gruzínskom (ďalej len „dohoda“).

(2)Táto dohoda bola podpísaná 2. decembra 2010 s výhradou jej neskoršieho uzavretia v súlade s rozhodnutím Rady a zástupcov členských štátov Európskej únie zasadajúcich v Rade 2012/708/EÚ.

(3)Dohodu ratifikovali všetky členské štáty okrem Chorvátskej republiky. Chorvátska republika pristúpi k dohode v súlade s postupom stanoveným v akte o pristúpení pripojenom k Zmluve o pristúpení z 5. decembra 2011 a príslušný protokol o pristúpení Chorvátskej republiky k tejto dohode bol podpísaný v novembri 2014.

(4)Dohoda by sa teraz mala schváliť v mene Únie.

(5)Články 3 a 4 rozhodnutia 2012/708/EÚ obsahujú ustanovenia o rozhodovaní a zastupovaní v súvislosti s rôznymi záležitosťami stanovenými v dohode. Vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 28. apríla 2015 vo veci C-28/12 by sa uplatňovanie týchto ustanovení malo ukončiť. So zreteľom na zmluvy nie sú potrebné nové ustanovenia týkajúce sa týchto záležitostí, ani ustanovenia o povinnostiach členských štátov poskytovať informácie. Články 3, 4 a 5 rozhodnutia 2012/708/EÚ by sa preto mali prestať uplatňovať v deň nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda o spoločnom leteckom priestore medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (ďalej len „dohoda“).

Článok 2

Predseda Rady určí osobu oprávnenú uložiť v mene Európskej únie listinu o schválení stanovenú v článku 29 dohody s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude touto dohodou viazaná.

Článok 3

Pozíciu, ktorú má zaujať Únia v súvislosti s rozhodnutiami spoločného výboru podľa článku 22 dohody, pokiaľ ide iba o začlenenie právnych predpisov Únie do prílohy III (Pravidlá platné pre civilné letectvo) k dohode s výhradou akýchkoľvek potrebných technických úprav, prijíma Komisia po porade s osobitným výborom, ktorý vymenuje Rada.
1 Inteligentný a inkluzívny rast

04 02 60 – Európsky sociálny fond – Menej rozvinuté regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 04 02 61 – Európsky sociálny fond – Prechodné regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 04 02 62 – Európsky sociálny fond – Rozvinutejšie regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 04 02 64 – Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) 13 03 60 – Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) – Menej rozvinuté regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 13 03 61 – Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) – Prechodné regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 13 03 62 – Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) – Rozvinutejšie regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 13 03 63 – Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) – Dodatočné rozpočtové prostriedky pre najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti 13 03 64 01 – Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) – Európska územná spolupráca 13 04 60 – Kohézny fond – Cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti

DRP

NIE

NIE

NIE
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Komisia navrhuje rokovať o dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (SFPA) s Gambiou, ktorá by zodpovedala potrebám flotily Únie a bola by v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Medzi Európskou úniou a Gambiou existuje rybárska dohoda, ktorú zmluvné strany uzavreli v roku 1987 a ktorú Rada schválila svojím nariadením (EHS) č. 1580/87 z 2. júna 1987 o uzatvorení dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a vládou Gambijskej republiky o rybolove pred pobrežím Gambie. Táto dohoda sa vykonávala tromi po sebe nasledujúcimi protokolmi, ktoré plavidlám Únie umožňovali prístup do rybolovnej zóny Gambie do júna 1996, keď uplynula platnosť posledného vykonávacieho protokolu. Od daného dátumu sa dohoda považuje za spiacu.

Európska únia už má v krajinách západnej a strednej Afriky dobre rozvinutú sieť dvojstranných SFPA, konkrétne s Marokom, Mauritániou, Senegalom, Kapverdmi, Libériou, Pobrežím Slonoviny a Svätým Tomášom a Princovým ostrovom.

Tieto dohody prispievajú k presadzovaniu cieľov SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti Únie mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Navyše dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva podporujú vedeckú spoluprácu medzi EÚ a jej partnermi, transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho riadenia rybolovných zdrojov, monitorovanie, kontrolu činností domácej i zahraničných flotíl a dohľad nad nimi, a teda podporujú riadenie, a zároveň zabezpečujú financovanie boja proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu s cieľom prispieť k udržateľnému rozvoju miestneho odvetvia rybolovu.

Vďaka SFPA sa posilňuje postavenie Európskej únie ako člena Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) – orgánu zriadeného na základe medzinárodného práva na účely zachovania druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti a hospodárenia s nimi v danom regióne.

•Súlad s ostatnými politikami EÚ

Rokovania s Gambiou o uzavretí SFPA a protokolu k nej sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v afrických, karibských a tichomorských (AKT) krajinách.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a tretími krajinami.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

Neuplatňuje sa; ide o výlučnú právomoc.

•Proporcionalita

Toto rozhodnutie je primerané stanovenému cieľu.

•Výber nástroja
NARIADENIE RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1370/2013, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, pokiaľ ide o kvantitatívne obmedzenie pre nákup sušeného odstredeného mlieka

4.
Tento návrh je zjavne spojený so všeobecným cieľom ochrany práv dieťaťa zakotveným v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Systém Haagskeho dohovoru z roku 1980 má za cieľ chrániť dieťa pred škodlivými vplyvmi únosu jedným z rodičov a zabezpečiť, aby dieťa mohlo udržiavať styk s oboma rodičmi, napríklad zabezpečením účinného výkonu práva styku.

Za zmienku stojí aj prepojenie s podporou využívania mediácie pri riešení cezhraničných rodinných sporov. Smernica o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach sa takisto uplatňuje na rodinné právo v rámci spoločného európskeho justičného priestoru. Haagsky dohovor z roku 1980 takisto podporuje zmierlivé riešenie rodinných sporov. Jedna z príručiek osvedčených postupov podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980, ktoré uverejnila Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného, je venovaná používaniu mediácie pri riešení medzinárodných rodinných sporov týkajúcich sa detí, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohovoru. Na podnet Európskej komisie bola daná príručka preložená okrem anglického a francúzskeho jazyka do všetkých jazykov EÚ, ako aj do arabského jazyka, s cieľom podporiť dialóg so štátmi, ktoré ešte neratifikovali dohovor, a pomôcť hľadať konkrétne spôsoby riešenia problémov spôsobovaných medzinárodnými únosmi detí vo vzťahoch s krajinami, ktoré dohovor neratifikovali.
•Súlad s ostatnými politikami Únie

Tento návrh je zjavne spojený so všeobecným cieľom ochrany práv dieťaťa zakotveným v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Systém Haagskeho dohovoru z roku 1980 má za cieľ chrániť dieťa pred škodlivými vplyvmi únosu jedným z rodičov a zabezpečiť, aby dieťa mohlo udržiavať styk s oboma rodičmi, napríklad zabezpečením účinného výkonu práva styku.

Za zmienku stojí aj prepojenie s podporou využívania mediácie pri riešení cezhraničných rodinných sporov. Smernica o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach sa takisto uplatňuje na rodinné právo v rámci spoločného európskeho justičného priestoru. Haagsky dohovor z roku 1980 takisto podporuje zmierlivé riešenie rodinných sporov. Jedna z príručiek osvedčených postupov podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980, ktoré uverejnila Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného, je venovaná používaniu mediácie pri riešení medzinárodných rodinných sporov týkajúcich sa detí, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohovoru. Na podnet Európskej komisie bola daná príručka preložená okrem anglického a francúzskeho jazyka do všetkých jazykov EÚ, ako aj do arabského jazyka, s cieľom podporiť dialóg so štátmi, ktoré ešte neratifikovali dohovor, a pomôcť hľadať konkrétne spôsoby riešenia problémov spôsobovaných medzinárodnými únosmi detí vo vzťahoch s krajinami, ktoré dohovor neratifikovali.
POZNÁMKY: Návrh nemá vplyv na výdavky. Pri zohľadnení odpočtu vo výške 20 % nákladov súvisiacich s výberom predstavuje teoretická strata vlastných zdrojov 8,2 milióna EUR. Vychádza sa z predpokladu, že celkové množstvá udelené vo forme koncesií (11 720 ton) by sa doviezli aj pri uplatnení plnej colnej kvóty vo výške 86,7 EUR/100kg, čo by viedlo k celkovej výške vlastných zdrojov 11,2 milióna EUR (po odpočítaní nákladov súvisiacich s výberom). Výsledkom udelenej koncesie by sa mali byť vlastné zdroje vo výške 3 milióny EUR (po odpočítaní nákladov súvisiacich s výberom).
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

Rada v nariadení Rady (EÚ) 2017/1970 stanovila rybolovné možnosti pre sleďa atlantického v Botnickom zálive (poddivízie 30 – 31) na rok 2018 na základe viacročného riadiaceho plánu v Baltskom mori a v súlade s ním [nariadenie (EÚ) 2016/1139]. Kvóta EÚ sa stanovila na 84 599 ton, čo zodpovedá rybolovnej úmrtnosti na úrovni MSY, t. j. 0,15 v prípade príslušnej časti populácie s úplným analytickým posúdením, ktoré poskytla ICES.

V roku 2018 nadobudla účinnosť zmena nariadenia (EÚ) 2016/1139, pokiaľ ide o hodnoty MSY populácie sleďa atlantického v Botnickom zálive v súlade s aktuálnymi odporúčaniami, ktoré poskytla Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES). Zmena obsahuje zvýšenie číselných hodnôt rybolovnej úmrtnosti pri rozsahu MSY z 0,11 – 0,15 na 0,15 –0,21 a stanovuje sa ňou právny základ pre zmenu zodpovedajúcich rybolovných možností stanovených v nariadení Rady (EÚ) 2017/1970.

V tomto návrhu sa stanovuje kvóta EÚ na sleďa atlantického v Botnickom zálive na 95 566 ton, čo zodpovedá rybolovnej úmrtnosti na úrovni MSY, t. j. 0,21.

2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Dotknuté členské štáty o tejto otázke diskutovali na zasadnutí Rady pre poľnohospodárstvo a rybárstvo 9. a 10. októbra 2017. Komisia súhlasila, že zváži urýchlené predloženie primeraného návrhu na prispôsobenie rozsahu MSY sleďa atlantického v Botnickom zálive v Baltskom mori vo viacročnom riadiacom pláne s cieľom následne zmeniť súvisiace rybolovné možnosti v Baltskom mori na rok 2018.

Poradná rada pre Baltské more Komisii predložila 15. januára 2018 svoje stanovisko, v ktorom uvidela, že by uvítala rýchlu zmenu rybolovných možností v Baltskom mori, ktorou by sa zohľadnili aktuálne vedecké odporúčania po prijatí zmeneného viacročného riadiaceho plánu pre Baltské more. Ďalej uviedla, že včasná zmena rybolovných možností v Baltskom mori, pokiaľ ide o populáciu sleďa atlantického v Botnickom zálive by vnútroštátnym správam umožnila prideliť kvóty ich rybárom bez akýchkoľvek strát alebo prerušení pred tým, než sa v máji začne sezóna lovu pascovými sieťami.

3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Cieľom navrhovaných zmien je pozmeniť nariadenie Rady (EÚ) 2017/1970 takto:

číselné údaje v tabuľke týkajúcej sa sleďa atlantického v zóne: poddivízia 30 – 31 (HER/30/31.) stanovené v prílohe k nariadeniu (EÚ) 2017/1970 treba zvýšiť, aby sa zohľadnili zmeny rybolovnej úmrtnosti, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2016/1139 naposledy zmenenom nariadením (EÚ) 2018/YYYY.

2018/0264 (NLE)

Návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1970, ktorým sa na rok 2018 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

Mal by sa stanoviť kľúč, na základe ktorého sa rybolovné možnosti rozdelia medzi členské štáty.

Hlavným cieľom nového protokolu je poskytnúť rybolovné možnosti plavidlám Únie vo vodách Pobrežia Slonoviny na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a v súlade s odporúčaniami Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT). V tomto novom protokole sa zohľadňujú výsledky hodnotenia predchádzajúceho protokolu (2014 – 2018) a perspektívneho posúdenia možnosti uzavretia nového protokolu. Obe vykonali externí odborníci. Protokol takisto umožní Európskej únii a Republike Pobrežie Slonoviny, aby užšie spolupracovali na podpore zodpovedného využívania rybolovných zdrojov vo vodách Pobrežia Slonoviny a úsilia Pobrežia Slonoviny rozvíjať modré hospodárstvo, a to v záujme oboch strán.

2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnili počas hodnotení prípadného nového protokolu medzi Európskou úniou a Republikou Pobrežie Slonoviny ex post a ex ante. Na technických zasadnutiach sa uskutočnili aj konzultácie s expertmi z členských štátov a z odvetvia. Z týchto konzultácií vyplynulo, že pre Európsku úniu aj Republiku Pobrežie Slonoviny je obojstranne výhodné uzavrieť nový protokol k Dohode o partnerstve v sektore rybolovu.
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.PREDMET NÁVRHU

Cieľom navrhovaného rozhodnutia Rady je stanoviť pozíciu Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) a Priložených predpisov k Európskej dohode o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN), uplatniteľné od 1. januára 2019, v súvislosti s pripravovaným ukončením odkladnej lehoty, počas ktorej môžu členovia pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a správneho výboru ADN proti navrhovaným zmenám pre vydanie na rok 2019 vzniesť námietku.

2.KONTEXT NÁVRHU

Uvedené prílohy a predpisy, všeobecne známe ako prílohy k ADR a Priložené predpisy k ADN, upravujú medzinárodnú cestnú prepravu nebezpečného tovaru a prepravu po vnútrozemských vodných cestách medzi členmi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN), ktorí sú zároveň zmluvnými stranami ADR a ADN.

Rozvoj cestnej prepravy nebezpečného tovaru a prepravy po vnútrozemských vodných cestách, a to v rámci Únie, ako aj medzi Úniou a susediacimi krajinami, je kľúčovým prvkom spoločnej európskej dopravnej politiky a zabezpečuje riadne fungovanie všetkých priemyselných odvetví, ktoré vyrábajú alebo využívajú tovar klasifikovaný ako nebezpečný podľa ADR a ADN. Prispôsobenie týchto dohôd technickému a vedeckému pokroku je preto nevyhnutné na to, aby sa umožnil rozvoj dopravy a súvisiacich priemyselných odvetví v rámci hospodárskeho reťazca. Cieľom zmien je zosúladiť ADR a ADN so vzorovými predpismi OSN vrátane nového vymedzenia pojmov, klasifikačných kritérií a čísel UN, požiadaviek na balenie/označovanie, aktualizácie platných noriem a technických predpisov, ako aj redakčných opráv.