SK Úradný vestník Európskej únie C 451/152

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“

COM(2014) 216 final

(2014/C 451/25)

Spravodajca: Giuseppe IULIANO

Komisia sa 8. apríla 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom oznámenie

„Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“

COM(2014) 216 final.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2014.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla 2014) prijal 103 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Vzhľadom na to, že v roku 2015 sa má uskutočniť revízia akčného rámca z Hjóga, EHSV považuje za veľmi vhodné a nevyhnutné, aby EÚ zaujala postoj k otázke znižovania rizika katastrof. Tento postoj je o to dôležitejší, že po roku 2015 sa budú realizovať aj ďalšie iniciatívy v oblasti rozvoja alebo v oblasti zmeny klímy.

1.2 EHSV žiada členské štáty, aby poskytli Komisii čo najpodrobnejšie údaje o rizikách a katastrofách na svojom území, a tak pomohli vytvoriť dôkladnejší a presnejší obraz o situácii v tejto súvislosti.

1.3 Výbor je presvedčený o tom, že viac pozornosti by sa malo venovať základným rizikovým faktorom a hlbším príčinám katastrof. Medzi tieto základné faktory patrí nekontrolovaný rozvoj miest, neisté životné podmienky na vidieku a degradácia ekosystémov.

1.4 Straty na životoch a hospodárske škody v dôsledku katastrof sú v značnej miere spôsobené veľmi častými katastrofami menšieho rozsahu. EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mala venovať väčšia pozornosť „extenzívnemu riziku“ a zároveň by sa mala zvýšiť odolnosť spoločenstiev postihnutých týmito katastrofami.

1.5 EHSV je presvedčený, že by sa mal dôkladnejšie zanalyzovať hospodársky a sociálny dosah katastrof a väčšia pozornosť by sa mala venovať otázkam, ako je výrobná infraštruktúra.

1.6 EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal lepšie rozpracovať prístup zohľadňujúci kombináciu viacerých hrozieb, v rámci ktorého by sa dôslednejšie než doteraz prihliadalo na hrozby vyvolané ľudskou činnosťou.

1.7 Riadenie rizika katastrof by malo vychádzať z prístupu založeného na právach, zameriavať sa na potreby a práva najzraniteľnejších skupín a jednotlivcov a zdôrazňovať a uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti.

1.8 EHSV sa zasadzuje za to, aby sa podporovalo riadenie rizík na miestnej úrovni, do ktorého by boli zapájané organizácie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni a skupiny, ktoré sú zvyčajne vylúčené. Riadenie rizík na miestnej úrovni by sa malo zohľadňovať rozhodnejším spôsobom.

1.9 Úloha organizácií občianskej spoločnosti v oblasti znižovania rizika katastrof by sa mala uznať na miestnej aj medzinárodnej úrovni.

1.10 Dôležitú úlohu by mali zohrávať podnikateľský a súkromný sektor, ktoré by mali začleniť znižovanie rizika katastrof do celého výrobného cyklu a prispievať svojou inovačnou kapacitou.

1.11 Hoci má nový akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 aj naďalej dobrovoľný charakter, prostredníctvom súboru medzinárodne prijatých ukazovateľov by sa mala zdôrazniť zodpovednosť a transparentnosť. Tieto ukazovatele by mali presahovať rámec výlučne technických ukazovateľov a zahŕňať aj sociálne aspekty.

1.12 EHSV víta mechanizmy partnerského preskúmania, ktoré zaviedli niektoré členské štáty, domnieva sa však, že by sa v strednodobom horizonte mali pretransformovať na prísnejšie systémy zodpovednosti.

1.13 Pokiaľ ide o financovanie, EHSV sa domnieva, že by sa mala stanoviť orientačná odporúčaná minimálna percentuálna miera financovania opatrení zameraných na znižovanie rizika katastrof v rámci rozvojovej a humanitárnej politiky EÚ.

2. Zdôvodnenie

2.1 Prijatie akčného rámca z Hjóga s názvom „Budovanie odolnosti národov a spoločenstiev voči katastrofám“ v roku 2005 bolo nepochybne míľnikom v prístupe k znižovaniu rizika katastrof. Skutočnosť, že ho prijalo 168 štátov, je dôkazom toho, že vzhľadom na čoraz znepokojivejšiu situáciu medzinárodné spoločenstvo zmenilo svoj postoj.

2.2 Po prijatí akčného rámca z Hjóga začlenila EÚ otázky znižovania rizika katastrof a riadenia rizika katastrof do mnohých svojich politík, ako aj do oblasti rozvojovej spolupráce a humanitárnej pomoci. Napriek istej nevyváženosti sa však podarilo dosiahnuť významný pokrok.

2.3 Revízia tohto akčného rámca v roku 2015 je preto pre EÚ príležitosťou prispôsobiť svoje politiky v tejto oblasti novej medzinárodnej situácii a zároveň prispieť do medzinárodnej diskusie o rizikách katastrof a spôsoboch, ako efektívnejšie riešiť túto situáciu.

2.4 EHSV so záujmom víta oznámenie Európskej komisie s názvom „Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“, pretože sa domnieva, že vzhľadom na aktuálnu situáciu je mimoriadne relevantné. Do tejto diskusie by chcel prispieť návrhmi od rôznych zložiek občianskej spoločnosti, ktoré zastupuje.

2.5 Od prijatia akčného rámca z Hjóga v roku 2005 celosvetové tendencie v súvislosti s katastrofami potvrdili znepokojivý nárast rizík a prinútili štáty, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti a spoločnosť ako celok prehodnotiť svoj postoj k znižovaniu rizika katastrof.

2.6 Všetky údaje, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, poukazujú na zhoršovanie katastrof, najmä tých, ktoré súvisia s hydrometeorologickými hrozbami v dôsledku zmeny klímy. Medzi závažné príčiny patrí aj intenzívna urbanizácia, nesprávne územné plánovanie, nevhodné využívanie pôdy a prírodných zdrojov a zvýšené vystavenie týmto rizikám.

2.7 Dosah katastrof sa medzi jednotlivými regiónmi a krajinami pochopiteľne líši a straty na životoch a hospodárske škody závisia od úrovne rozvoja. Avšak žiadna krajina alebo časť sveta nie je úplne mimo nebezpečenstva a údaje za posledné desaťročia svedčia o závažnom dosahu katastrof aj v rozvinutých krajinách, vrátane samotnej Európskej únie.

2.8 Vzhľadom na to, že v roku 2015 budú prehodnotené aj ciele trvalo udržateľného rozvoja a že v rámci rokovaní o zmene klímy došlo k určitému pokroku, bude potrebné vyvinúť úsilie na dosiahnutie väčšej súdržnosti v rozličných postojoch k týmto otázkam, ku ktorým by chcel EHSV prispieť.

3. Nový pohľad na kontext a klasifikáciu katastrof

3.1 Komisia vo svojom oznámení a najmä jeho dvoch prílohách (1) predkladá veľmi dôkladnú analýzu hrozieb a rizík na celom svete a najmä v EÚ. Poskytuje aj veľmi podrobný popis politík EÚ, ktoré obsahujú prvky zamerané na znižovanie rizika katastrof. EHSV veľmi pozitívne hodnotí úsilie Komisie zabezpečiť vierohodné a technicky podložené údaje, ktoré by poskytli celkový obraz o katastrofách na území EÚ, a opatrenia, pomocou ktorých ich možno riešiť.

3.2 Pokiaľ ide o celkový prehľad katastrof v EÚ, EHSV s poľutovaním konštatuje, že k dispozícii sú priame údaje len zo 16 členských štátov a Nórska. Výbor vyzýva ostatné členské štáty, ktoré ešte neposkytli svoje podrobné údaje v tejto súvislosti, aby čo najskôr prispeli k tomuto úsiliu získať čo najjasnejšie a najpresnejšie údaje na posúdenie situácie v súvislosti s hrozbami a katastrofami v EÚ.

3.3 Výsledky štúdií uskutočnených na celosvetovej úrovni v rámci medzinárodnej stratégie OSN na zmiernenie následkov katastrof (UNISDR) svedčia o tom, že najväčšie straty na životoch a hospodárske straty s najväčším dosahom na každodenný život miliónov ľudí a spoločenstiev na celom svete nespôsobujú veľké katastrofy s obrovským ohlasom v médiách, ale katastrofy menšieho rozsahu, ku ktorým dochádza najčastejšie. EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal klásť väčší dôraz na tzv. extenzívne riziko (2) spojené s týmto typom udalostí než na tzv. intenzívne riziko, t. j. prístup, ktorý prevládal v minulosti. Zameraním pozornosti na katastrofy, ktoré sa vyskytujú častejšie, no ich rozsah je menší, by sa mali navyše vytvoriť podmienky na zvýšenie odolnosti postihnutých spoločenstiev. EHSV zastáva názor, že dosahu týchto katastrof na miestnej úrovni by sa mala venovať väčšia pozornosť.

3.4 Napriek mnohým štúdiám o hospodárskom dosahu katastrof sa len zriedka analyzujú náklady v súvislosti so zamestnanosťou, pracovnými podmienkami a dôstojnou prácou, vplyvom na podnikateľov, výrobnou štruktúrou atď. EHSV sa domnieva, že tieto aspekty by sa mali dôkladnejšie zanalyzovať a väčšia pozornosť by sa mala venovať otázkam, ako je výrobná infraštruktúra (3).

3.5 Na druhej strane z dostupných údajov vyplýva, že mnohé katastrofy spôsobuje kombinácia viacerých hrozieb a nie jeden kauzálny činiteľ. To len podčiarkuje potrebu zameriavať sa pri analýze na kombináciu viacerých hrozieb a zvážiť komplexnejší prístup ku katastrofám a ich zložitej povahe. Koncepcia tzv. zložitých núdzových situácií, ktorá sa využívala a stále využíva v humanitárnej oblasti, môže pomôcť zabrániť príliš zjednodušenému vnímaniu príčin katastrof, ktoré môže niekedy viesť k rovnako zjednodušeným reakciám. Hoci v hlavných stratégiách, ktoré sa začali uplatňovať po prijatí akčného rámca z Hjóga, sa kladie dôraz na „prírodné“ alebo „nezámerné antropogénne“ hrozby, je dokázané, že faktory, ako napríklad násilie v okrajových mestských štvrtiach, nedostatky v oblasti verejnej správy, rozličné typy konfliktov, ako aj iné antropogénne faktory zhoršujú dôsledky katastrof a mali by sa zohľadňovať. EHSV sa domnieva, že akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal komplexnejšie zaoberať otázkami, ktoré súvisia s konfliktmi a násilím. Dôkladnejšie by sa mal zaoberať aj problematikou katastrof v dôsledku technologickej hrozby alebo tzv. trojitými katastrofami (zemetrasenie, cunami, jadrová hrozba), ako bola tá, ku ktorej došlo vo Fukušime.

3.6 Výbor je tiež presvedčený o tom, že viac pozornosti by sa malo venovať základným rizikovým faktorom a hlbším príčinám katastrof. Všetky analýzy a prieskumy týkajúce sa akčného rámca z Hjóga dokazujú, že v rámci prioritného opatrenia č. 4. „obmedziť základné rizikové faktory“ sa dosiahol najmenší pokrok (4).

4. Riadenie rizika katastrof zamerané na práva najzraniteľnejších osôb a najmä skupín na miestnej úrovni

4.1 Napriek pokroku, ku ktorému došlo od prijatia akčného rámca z Hjóga, sa tento prístup založený na právach nepodarilo dostatočne začleniť do riadenia rizika katastrof. Poukazovaním na zraniteľnosť určitých skupín a ich odlišné práva sa ich zraniteľnosť niekedy dokonca ešte zvýšila, keďže sa neuznalo, že tieto skupiny majú aj schopnosti. To sa stalo napríklad v prípade príliš zjednodušeného chápania rodového prístupu. EHSV sa domnieva, že prístup založený na jednotlivcoch, ich právach, na rovnosti, práve na ochranu, ale aj na práve na udržateľný rozvoj vrátane udržateľnosti životného prostredia by mal patriť medzi najdôležitejšie zásady akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015. Začlenenie rodových aspektov, prístupov založených na právach a zraniteľných skupinách musí byť súčasťou súboru ukazovateľov na monitorovanie akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015 a mechanizmov zodpovednosti, ktoré budú vytvorené. Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa venujú podpore a ochrane práv, a najmä organizácie zamerané na práva žien a rodovú rovnosť a organizácie zastupujúce zraniteľné skupiny by mali byť častejšie pozývané, aby sa zúčastňovali diskusných fór na tému znižovania rizika katastrof.

4.2 Skúsenosti ukazujú, že najlepšie a najviac sa k zraniteľným skupinám dostali miestne iniciatívy alebo iniciatívy s miestnym zameraním. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa podporovalo riadenie rizík na miestnej úrovni, do ktorého by boli zapájané organizácie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni a skupiny, ktoré sú zvyčajne vylúčené. To znamená, že treba smerovať k vytvoreniu systémov miestneho riadenia rizík, ktoré by umožňovali konkretizovať nevyhnutné inštitucionálne opatrenia a mechanizmy. V rámci vnútroštátnych iniciatív a iniciatív podporovaných medzinárodnými organizáciami by financovanie činnosti miestneho riadenia rizík malo byť prioritou.

4.3 EHSV uznáva, že sú a majú to byť štáty, ktoré sa zaväzujú uplatňovať akčný rámec z Hjóga, a že úspech či neúspech akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015 závisí od ich politickej vôle. Chcel by však zdôrazniť, že do vypracovávania plánov riadenia rizika katastrof a podobných nástrojov je nevyhnutné zapojiť všetky subjekty pôsobiace na miestnej úrovni, obecné a mestské úrady, organizácie občianskej spoločnosti, mimovládne organizácie, akademické inštitúcie, podnikateľský sektor a odborové organizácie. Súčasné slabé prepojenie medzi miestnou úrovňou od vyššími úrovňami správy obmedzuje schopnosť rýchlej reakcie obyvateľstva, ktorému priamo hrozí nejaké nebezpečenstvo. Táto otázka je obzvlášť dôležitá v rozvojových krajinách so slabými inštitucionálnymi štruktúrami.

4.4 Podniky a súkromný sektor zohrávajú pri znižovaní rizika katastrof kľúčovú úlohu nielen prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev či sociálnej zodpovednosti podnikov, ale aj tým, že prinášajú inovácie a skúsenosti a zohľadňujú odolnosť, zmierňovanie a prispôsobenie sa v celom výrobnom procese. V oznámení sa objavujú zmienky o poistení, ale mali by tu figurovať aj jasnejšie odkazy na naliehavú nutnosť znížiť riziká, aby bolo možné podnietiť rozvoj výroby.

4.5 Vzhľadom na špecifiká jednotlivých prípadov sa EHSV domnieva, že zapojenie subjektov občianskej spoločnosti do riadenia rizika katastrof v globálnom meradle a do miestneho riadenia rizík treba rozšíriť tak v rámci vnútorných politík EÚ, ako aj v rámci vonkajšej činnosti.

4.6 EHSV by chcel zdôrazniť úlohu vzdelávania, školského formálneho aj neformálneho, ako veľmi efektívneho spôsobu, ako zvýšiť povedomie verejnosti aj účinnosť reakcie obyvateľstva v prípade katastrofy. Organizácie občianskej spoločnosti môžu pri dosahovaní tohto cieľa, ktorý presahuje rámec formálneho vzdelávania, zohrávať významnú úlohu.

5. Smerom k rámcu pre zodpovednosť a transparentnosť, pokiaľ ide o ciele a ukazovatele pokroku akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015

5.1 Pokiaľ ide o otázku zodpovednosti a ukazovateľov, EHSV plne súhlasí so „Zásadami nového rámca“ uvedenými v oznámení Komisie. Súčasný systém monitorovania akčného rámca z Hjóga je veľmi nedostatočný a nedá sa použiť na posudzovanie dosiahnutého pokroku. Mnohé členské štáty EÚ totiž doteraz neposkytli svoje údaje vhodným a presným spôsobom a nemajú v tejto oblasti spoľahlivé a dôveryhodné databázy. Keďže katastrofy sú citlivou témou pre verejnosť aj politickú scénu, je osobitne potrebné zaviesť v oblasti znižovania rizika katastrof dôveryhodné mechanizmy zaručujúce transparentnosť a zodpovednosť.

5.2 EHSV oceňuje iniciatívy partnerského preskúmania, ktoré zaviedli niektoré členské štáty, a myslí si, že tieto iniciatívy by sa mali v záujme ďalšieho pokroku rozširovať. V strednodobom a dlhodobom horizonte sa EHSV domnieva, že EÚ by mala byť ambicióznejšia v úsilí zlepšiť získavanie údajov od členských štátov, aby boli porovnateľné a dostupné nielen orgánom verejnej správy, ale aj občianskej spoločnosti, médiám, akademickej a vedeckej obci a ďalším zainteresovaným skupinám.

5.3 V každom prípade by mal akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 zaviesť systém spoločných ukazovateľov, ktoré by umožňovali posudzovať dosiahnutý pokrok a mieru plnenia tak zo strany štátov, ako aj ostatných subjektov. EHSV, bez toho, aby zachádzal do podrobností, podporuje úsilie, ktoré vynakladajú subjekty občianskej spoločnosti v otázke ukazovateľov, a chcel by vyjadriť svoje presvedčenie, že tieto ukazovatele by mali presahovať rámec výlučne technických, či dokonca technokratických ukazovateľov a zahŕňať prvky sociálneho charakteru, odolnosti, účasti atď (5).

5.4 Transparentnosť a zodpovednosť by mali navyše podnietiť dialóg o znižovaní rizika katastrof medzi rôznymi zúčastnenými aktérmi: oficiálnymi orgánmi, politickými inštitúciami, organizáciami občianskej spoločnosti, súkromným a podnikateľským sektorom, akademickými ustanovizňami atď.

6. Zosúladenie agendy v oblasti rozvoja, zmeny klímy a znižovania rizika katastrof

6.1 Vo svete, kde je všetko so všetkým tak veľmi prepojené a všetko so všetkým súvisí, ako je ten náš, sa zdá paradoxné, že by mohlo byť také zložité prepojiť medzinárodné agendy v oblastiach, ktoré už svojou podstatou navzájom úzko súvisia. Príležitosť, ktorá sa otvára v roku 2015 časovým súbehom rôznych iniciatív v oblasti zmeny klímy, rozvoja a znižovania rizika katastrof, musí EÚ využiť na to, aby podnietila ich zosúladenie v medzinárodnom meradle. Tento stimul na zosúladenie má veľa dôsledkov z hľadiska koncepcií, inštitúcií, priorít atď., ktoré by sa mali riešiť zo zreteľom na skúsenosti postihnutých spoločenstiev, pričom by sa mala zohľadniť skutočnosť, že témy ako rozvoj, zmena klímy a katastrofy nemožno naďalej chápať izolovane. EHSV podporuje medzinárodné úsilie definovať spoločné kritériá a ukazovatele v rámci cieľov trvalo udržateľného rozvoja a akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015.

6.2 Vzhľadom na význam zmeny klímy z hľadiska zvyšovania frekvencie a závažnosti hrozieb (najmä hydrometeorologických), ako aj spoločných cieľov v oblasti znižovania rizika katastrof a úsilia prispôsobiť sa zmene klímy je potrebné výrazne zintenzívniť koordináciu medzi štruktúrami, ktoré stoja za koncepciou a uplatňovaním každej z týchto disciplín.

6.3 Budúci akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 musí jasnejšie vyjadrovať súvislosti medzi katastrofami a rozvojom, ktoré môžu byť veľmi rôznorodé a zložité. Vhodne koncipovaný rozvoj môže riziko znižovať, ale takisto ho môže zvyšovať, ako sa stalo v mnohých prípadoch. Aj vzťahy medzi zmenou klímy a katastrofami sú zložité a vzájomne súvisiace. EHSV súhlasí s tým, že koncepcie a prístupy, napríklad na zvyšovanie odolnosti, môžu byť pri riešení týchto vzájomne sa doplňujúcich prvkov užitočné.

6.4 Výbor zároveň upozorňuje, že sa treba začať zaoberať vzťahmi medzi tradičným spôsobom znižovania rizika katastrof a bezpečnostnou agendou. Ako už bolo povedané, doteraz sa akčný rámec z Hjóga zameriaval najmä na „prírodné katastrofy“, avšak vzhľadom na iné hrozby a skutočnosti súvisiace s násilím, konfliktmi či spormi o zdroje by bolo vhodné začať tieto prístupy zbližovať. Koncepcia ľudskej bezpečnosti zohľadňuje túto realitu a mala by sa preštudovať jej využiteľnosť v tomto sektore.

7. Financovanie znižovania rizika katastrof a záväzok EÚ

7.1 Absencia „kultúry prevencie“ spôsobila, že znižovanie rizika katastrof a predchádzanie rizikám, zmierňovanie následkov či príprava na katastrofy neboli nikdy prioritou ani v rámci vnútornej politiky EÚ, ani v rámci jej vonkajšej činnosti. Ako sa správne uvádza v oznámení Komisie, niektoré programy sú priekopnícke (DIPECHO) (6), ale objem prostriedkov určených na tieto činnosti bol doteraz skromný. EHSV sa domnieva, že by sa mala stanoviť orientačná odporúčaná minimálna percentuálna miera financovania opatrení zameraných na znižovanie rizika katastrof v rámci rozvojovej a humanitárnej politiky EÚ v súlade s činnosťou ostatných darcov (7). Na tento účel by si mali členské štáty vytvoriť mechanizmy finančného monitorovania opatrení v rámci znižovania rizika katastrof, ktoré by mohli zostať začlenené do rozvojovej politiky a humanitárnej pomoci.

V Bruseli 10. júla 2014 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru HENRI MALOSSE

(1) Pracovné dokumenty útvarov Komisie: Overview on natural and man-made disasters risks in the EU, SWD (2014) 134 final. EU policies contributing to disaster risk management, SWD (2014) 133 final.

(2) Štúdie UNISDR dokazujú, že k 90 % strát spôsobených katastrofami na celom svete dochádza v dôsledku tzv. extenzívnych katastrof. (UNISDR Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR), 2013).

(3) V poslednej dobe sa tejto téme začala venovať väčšia pozornosť. The Labour Market Impacts of Natural and Environmental Disasters. ADAPT Italia a The Japan Institute for Labour Policy and Training. http://moodle.adaptland.it/mod/page/view.php?id=9533

(4) Akčný rámec z Hjóga obsahuje 5 prioritných opatrení: 1. zaistiť, aby sa znižovanie rizika katastrof stalo celoštátnou a miestnou prioritou s pevným inštitucionálnym základom vykonávania; 2. určiť, vyhodnotiť a monitorovať riziká katastrof a posilniť systém včasného varovania; 3. využívať poznatky, inovácie a vzdelávanie na vytváranie kultúry bezpečnosti a odolnosti na všetkých úrovniach; 4. obmedziť základné rizikové faktory; 5. posilniť pripravenosť na účinnú reakciu na prírodné katastrofy na všetkých úrovniach.

(5) Joint Civil Society Position on Post 2015 Framework for Disaster Risk Reduction. Dokument vychádza z usmernení uvedených v dokumente „Elements for Consideration in the Post-2015 Framework for Disaster Risk Reduction“ (UNISDR, december 2013).

(6) DIPECHO (Pripravenosť na katastrofy ECHO) je program zameraný na znižovanie rizika katastrof, ktorý v roku 1996 spustilo GR ECHO Európskej komisie.

(7) Prehľad možností financovania znižovania rizika katastrof, ako aj príslušných skúseností je k dispozícii na adrese: http://www.odi.org.uk/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/8574.pdf