Úradný vestník C 251 , 27/09/1995 S. 0003 - 0010

Úradný vestník 251 , 27/09/1995 S. 0003 - 0010



Oznámenie o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže ES pri cezhraničných úverových prevodoch (95/C 251/03) ÚVOD 1. Toto oznámenie stanovuje postoj, ktorý Komisia zamýšľa zaujať pri posudzovaní súladu cezhraničných úverových prevodových systémov s článkami 85 a 86 zmluvy o ES. 2. Uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže musí prihliadať na celkovú politiku Komisie pri cezhraničných platbách. Hlavným politickým cieľom Komisie je strednodobé zabezpečenie rovnakej prehľadnosti, výkonnosti a stability cezhraničných platobných systémov, ako majú najlepšie vnútroštátne systémy. Výhody vnútorného trhu a hospodárskej a menovej únie možno plne využiť len vtedy, keď budú môcť podnikatelia i súkromné osoby poukazovať peniaze rýchlo a spoľahlivo z jednej časti únie do druhej. 3. Až donedávna sa väčšina cezhraničných úverových prevodov spracúvala tradičným korešpondenčným bankovým stykom. V týchto podmienkach sa prevody spracúvali a uhrádzali individuálne. Pri prevodoch s nízkou hodnotou potom náklady tvorili pomerne veľkú časť prevádzanej sumy. Mnohé banky v EÚ spolupracujú na vývoji nových systémov spracovania cezhraničných úverových prevodov. Medzi tieto systémy, ktoré na distribúciu prichádzajúcich cezhraničných úverových prevodov do krajiny určenia zvyčajne využívajú vnútroštátne zúčtovacie systémy, patria: - systémy založené na zdokonalených korešpondenčných bankových väzbách medzi inštitúciami v rozličných členských štátoch, - systémy založené na kluboch určitých typov inštitúcií, - systémy spoliehajúce sa na priame väzby medzi automatizovanými zúčtovacími strediskami (AZS). 4. Niektoré väčšie banky využívajú ako korešpondenčnú sieť vlastnú sieť pobočiek a dcérskych spoločností. Inou možnosťou pre banku je priamo sa pokúšať o napojenie na AZS alebo iné zúčtovacie systémy umiestnené v inom členskom štáte. 5. Komisia víta tieto snahy o zvýšenie kvality služieb ponúkaných zákazníkom. Prieskumy Komisie však v rokoch 1993 a 1994 ukázali nedostatočné celkové zlepšenie prehľadnosti a výkonnosti cezhraničných úverových prevodov. Komisia preto prijala návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o cezhraničných úverových prevodoch [1]. K tomuto návrhu bol pripojený návrh tohto oznámenia. 6. Toto oznámenie má naznačením postoja Komisie v záležitostiach, ktoré vyplývajú z hospodárskej súťaže, pomôcť účastníkom trhu. Komisia zásadne kladne hodnotí dohody medzi bankami, ktoré im umožňujú zlepšovať systémy cezhraničných úverových prevodov, a najmä plniť požiadavky navrhovanej smernice. Tieto dohody však musia byť v súlade s článkami 85 a 86 zmluvy o ES. Účinná súťaž medzi bankami a medzi systémami má dôležitú úlohu v zvyšovaní efektívnosti služieb a znižovaní cien pre zákazníka. Toto oznámenie má vysvetliť, ktoré formy spolupráce sú nežiadúcim zosúladeným postupom, a tým vyjasniť deliacu čiaru medzi potrebnou spoluprácou a možnou súťažou. 7. Toto oznámenie a aktualizuje a nahrádza "Zásady súťaže pre systémy úverových prevodov" obsiahnuté v prílohe C pracovného dokumentu Komisie z 27. marca 1992 [2]. Komisia môže podľa vlastného uváženia upraviť toto oznámenie s ohľadom na ďalšie skúsenosti v tejto oblasti alebo ak nastanú významné zmeny podmienok oproti podmienkam v čase vypracovania návrhu tohto oznámenia. 1. Rozsah a definície 8. V tomto oznámení: a) "automatizované zúčtovacie stredisko (AZS)" je elektronický zúčtovací systém založený na súbore postupov, ktorými si úverové a finančné inštitúcie predkladajú a vymieňajú údaje alebo dokumenty súvisiace s cezhraničnými úverovými prevodmi, najmä pomocou magnetických médií alebo telekomunikačných sietí a ktoré riadi stredisko spracovania dát; b) "úverový prevod" je platba pozostávajúca zo série operácií, ktorá sa začína vydaním platobného príkazu príkazcu, aby boli prevedené finančné prostriedky príjemcovi. Tak platobné príkazy, ako aj prostriedky uvedené na nich odchádzajú z banky príkazcu do banky príjemcu cez niekoľko iných bánk ako sprostredkovateľov alebo cez viac ako jeden systém úverových prevodov; c) "cezhraničný úverový prevod" je úverový prevod príkazcu cez banku alebo jej pobočku v jednom členskom štáte príjemcovi v banke alebo jej pobočke v inom členskom štáte; d) "cezhraničný úverový prevodový systém" je systém, ktorým možno odosielať platobné príkazy a prostriedky uvedené na nich na účely uskutočnenia cezhraničných úverových prevodov; e) "cezhraničný platobný nástroj" je platobný prostriedok (vrátane úverového prevodu, platobnej karty alebo šeku), ktorý možno použiť na uskutočnenie cezhraničnej platby. Cezhraničnú platbu možno uskutočniť priamo na mieste alebo diaľkovo, v závislosti od toho, či sa príkazca a príjemca pri poukázaní platby fyzicky stretnú. f) "poplatok za multilaterálnu výmenu" je kolektívne dohodnutý medzibankový poplatok za uskutočnenie transakcie. 9. Toto oznámenie sa vzťahuje len na cezhraničné úverové prevodové systémy. Na účely tohto oznámenia je úverový prevodový systém v jednom členskom štáte cezhraničným úverovým prevodovým systémom, ak realizuje cezhraničné úverové prevody. 10. Články 85 a 86 sa uplatňujú, len keď môže dôjsť k účinku na obchod medzi členskými štátmi. Cezhraničné úverové prevodové systémy budú schopné mať tento účinok práve preto, že sa nimi uskutočňujú cezhraničné úverové prevody [3]. 11. Toto oznámenie je adresované úverovým inštitúciám a iným inštitúciám, ktoré sú účastníkmi cezhraničných úverových prevodových systémov a uskutočňujú také prevody. Na účely tohto oznámenia sa tieto inštitúcie nazývajú "banky". 2. Trh (1) Relevantný trh 12. Relevantný trh je potrebné definovať, aby bolo možné posúdiť účinky dohody o hospodárskej súťaži na účely článku 85 a či ide o dominantné postavenie na trhu na účely článku 86. 13. Relevantný výrobkový trh obsahuje všetky výrobky, ktoré spotrebiteľ považuje za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné vzhľadom na vlastnosti, cenu a určené použitie výrobkov. Prihliadnuť sa musí aj na štruktúru ponuky a dopytu na trhu. Relevantný geografický trh je územie, na ktorom sa na príslušný výrobok uplatňujú dostatočne homogénne podmienky hospodárskej súťaže a ktoré možno odlíšiť od susediacich území, pretože najmä podmienky hospodárskej súťaže na nich sú významne odlišné. Komisia môže presne definovať trhy len v jednotlivých prípadoch. Môže však uviesť, ako bude postupovať pri definovaní trhu na účel posúdenia cezhraničných úverových prevodových systémov. 14. Pri ktoromkoľvek druhu cezhraničného úverového prevodu si banka príkazcu spravidla nebude vyberať banku príjemcu. To však neznamená, že medzi bankami nie je možnosť súťaže o zákazníkov. Súťaž môže jestvovať v rôznej miere na rozličných úrovniach. V určitom prípade bude na určenie relevantného trhu potrebné vziať do úvahy rozsah súťaže na týchto rôznych úrovniach. K súťaži vnútri systému dôjde, keď banky, ktoré sú účastníkmi určitého systému, súťažia o zákazníkov ponukou najlepších kombinácií cien a podmienok uskutočňovania a prijímania cezhraničných úverových prevodov. Súťaž medzi systémami vznikne, keď banky, ktoré sú účastníkmi rozličných cezhraničných úverových prevodových systémov, súťažia o zákazníkov. K súťaži s tým istým nástrojom dôjde, keď banky ponúkajú rozličné, ale vzájomne zameniteľné druhy cezhraničných úverových prevodov, napríklad súrne a obyčajné prevody, s doplnkovými informáciami alebo bez nich. K súťaži medzi nástrojmi dochádza, keď cezhraničné platobné nástroje, iné ako cezhraničné úverové prevody, sú vzájomne zameniteľné s cezhraničnými úverovými prevodmi. 15. Po prvé, čo najširší rozsah zameniteľnosti by bol s inými diaľkovými cezhraničnými platobnými nástrojmi. Keďže výrobkový trh môže zahŕňať iné platobné nástroje ako cezhraničné úverové prevody, platobné nástroje, ktoré možno použiť na diaľkové cezhraničné platby, majú odlišné charakteristiky a konečné využitie ako platobné nástroje, ktoré možno použiť len na platby priamo na mieste alebo vnútroštátne platby. 16. Po druhé, v kategórii diaľkových cezhraničných platieb (alebo v kategórii cezhraničných úverových prevodov) môžu dobre existovať samostatné užšie trhy. Systémy využívané na realizáciu malých platieb s nízkou hodnotou (retail) môžu byť celkom dobre zameniteľné so systémami uskutočňujúcimi platby s vysokou hodnotou (wholesale). To isté platí o platbách uhrádzaných maloobchodníkom a iným predajcom tovaru alebo poskytovateľom služieb oproti platbám súkromným osobám alebo o súrnych platbách oproti štandardným. 17. Po tretie, určitý platobný nástroj (alebo dokonca určitý segment nástroja) môže sám osebe predstavovať relevantný trh. Napríklad v rozhodnutí o Helsinskej dohode Komisia konštatovala, že priamo relevantným trhom je trh zahraničných eurošekov vystavených v obchodnom sektore vo Francúzsku [4]. V jednotlivých prípadoch môže byť primerané považovať za relevantný trh cezhraničné úverové prevody (alebo určité segmenty, napr. maloobchodné cezhraničné úverové prevody). 18. Navyše, relevantný trh, na ktorom banky súťažia o zákazníkov, bude aj relevantným trhom, na ktorom súťažia rozličné cezhraničné úverové prevodové systémy, AZS a banky v ponúkaní rôznych kanálov na realizáciu cezhraničných úverových prevodov iným bankám. Napríklad, rozličné banky v určitom členskom štáte môžu súťažiť v činnosti korešpondenčnej banky pre banky iných členských štátov. Korešpondenčná banka bude zabezpečovať prichádzajúce cezhraničné úverové prevody pre banku príjemcu. Súťaž o banky na tomto trhu možno označiť aj ako súťaž medzi systémami. 19. Geografický trh sa stále v podstate javí ako vnútroštátny, pretože podmienky súťaže uplatňované na cezhraničné platby sa v rôznych členských štátoch líšia. (2) Súťaž na relevantných trhoch 20. Súťaž o zákazníkov medzi bankami bude efektívna len vtedy, keď budú ceny a podmienky vis-à-vis zákazníkom prehľadné. Súťaž bude intenzívnejšia, keď budú náklady zákazníkov nízke, napríklad keď banky ponúknu uskutočnenie prevodu aj v mene toho, komu dotknuté banky nevedú účty. 21. V súčasnosti sa zdá, že do určitej miery panuje súťaž o banky medzi rozličnými cezhraničnými úverovými prevodovými systémami, ktoré uskutočňujú úverové prevody z banky príkazcu do krajiny banky príjemcu. Zároveň môže byť v mnohých členských štátoch konkurencia medzi domácimi zúčtovacími systémami využívanými na distribúciu cezhraničných úverových prevodov v týchto členských štátoch dosť obmedzená alebo nejestvuje vôbec. 22. Obmedzenie vnútrosystémovej súťaže v určitom systéme bude mať menej závažné dôsledky, keď je toto obmedzenie kompenzované rozsiahlejšou súťažou s inými systémami (medzisystémovou súťažou) alebo inými nástrojmi, alebo oboma. Naopak, ak je táto rozsiahlejšia súťaž oslabená alebo nejestvuje vôbec, bude obzvlášť dôležité zabezpečiť, aby možná vnútrosystémová súťaž nebola obmedzovaná. Navyše, ak sa podobné (vnútrosystémové) obmedzenia vyskytujú v súťažiacich systémoch, menej sa možno spoliehať na rozsiahlejšiu súťaž, ktorou by sa vyrovnala strata vnútrosystémovej súťaže. 3. Mimocenová súťaž (1) Členstvo v systéme 23. Otázka členstva v cezhraničných úverových prevodových systémoch berie do úvahy iné právne hľadiská spoločenstva, ako sú pravidlá hospodárskej súťaže. Najmä keď systémy ustanovil právny poriadok alebo ich riadia verejné orgány, uplatňujú sa zásady slobody podnikania, slobody poskytovania služieb a voľného pohybu kapitálu a platieb obsiahnuté v zmluve o ES a v Druhej bankovej smernici [5]. Tento dokument sa nezaoberá uvedenými hľadiskami verejného nariadenia. 24. Súkromné dohody medzi bankami vytvárajúce nové alebo nadväzujúce na jestvujúce cezhraničné úverové prevodové systémy musia byť v súlade s článkami 85 a 86 zmluvy o ES. 25. Ak cezhraničný úverový prevodový systém tvorí "unikátne zariadenie", musí byť otvorený pre ďalších členov (odlišných od vlastníkov) pod podmienkou, že kandidáti spĺňajú vhodné kritériá členstva (pozri ďalej odsek 26). Bez prístupu k unikátnemu zariadeniu alebo infraštruktúre súťažiaci nemôžu poskytovať služby svojim zákazníkom [6]. Cezhraničný úverový prevodový systém bude unikátnym zariadením, ak je účasť v ňom pre banky nevyhnutná na to, aby mohli súťažiť na releventnom trhu. Inými slovami nedostatok prístupu k systému predstavuje pre nového konkurenta významnú prekážku vstupu na trh. Takýto prípad by nastal, ak by nový konkurent v záujme súťaženia na relevantnom trhu nemohol reálne získať prístup k inému systému, ani si vytvoriť vlastný systém. 26. Cezhraničný úverový prevodový systém, ktorý tvorí unikátne zariadenie, môže uplatňovať členské kritériá pod podmienkou, že tieto kritériá sú objektívne odôvodnené. Členstvo môže mať formu priamej alebo nepriamej účasti [7] s členskými kritériami pre priamych členov a nepriamych členov odlišujúcimi sa podľa rozdielov v charaktere ich zodpovednosti. Členské kritériá by mali mať písomnú formu, mali by byť prístupné a nediskriminačné. Môžu, napríklad, stanoviť pre členov požiadavky týkajúce sa ich finančnej situácie, technických alebo riadiacich kapacít a súladu s úrovňou solventnosti. Možno požadovať zaplatenie zápisného. Zápisné však nesmie byť také vysoké, aby sa stalo prekážkou vstupu. Výška zápisného v žiadnom prípade nesmie prevýšiť spravodlivý podiel reálnych nákladov minulých investícií do systému. Kritériá členstva nesmú podmieňovať členstvo v systéme prijatím iných, nesúvisiacich služieb. 27. Požiadavka minimálneho počtu transakcií by mohla byť prekážkou vstupu pre malé banky. Cezhraničný úverový prevodový systém, ktorý tvorí unikátne zariadenie, by mal podľa možnosti vždy umožniť členstvo bankám, ktoré majú len nízky počet transakcií. Prijateľným spôsobom, ako to dosiahnuť, by mohlo byť umožnenie nepriamej účasti týchto bánk. Tam, kde nejestvuje nepriama účasť, musia byť objektívne odôvodnené príčiny akejkoľvek požiadavky minimálneho počtu transakcií. 28. K odmietnutiu členstva alebo definitívnemu vylúčeniu z cezhraničného úverového prevodového systému, ktorý tvorí unikátne zariadenie, by malo byť pripojené písomné odôvodnenie príčin odmietnutia alebo vylúčenia, ktoré by malo podliehať nezávislému odvolaciemu konaniu. 29. Systém, ktorý nie je unikátnym zariadením, nemusí byť otvorený pre ďalších členov ani mať objektívne odôvodnené kritériá členstva. Systémy, bez ohľadu na to, či sú unikátnymi zariadeniami, môžu byť spôsobilé na vyňatie podľa článku 85 odseku 3, ak v záujme zabezpečenia primeraného objemu obmedzia jednotlivým členom účasť v iných systémoch. (2) Prevádzka systému 30. Dohody medzi bankami nesmú viesť k dohode o výlučnosti: zákazníci musia mať naďalej voľnosť pri zmene bankových spojení od jednej inštitúcie k inej alebo bankový styk s viacerými inštitúciami súčasne. 31. Banky v cezhraničnom úverovom prevodovom systéme môžu dohodnúť normy týkajúce sa prevádzky systému, druhu a kvality transakcií, ktoré bude systém spracovávať, a pravidlá bezpečnosti a rizikového manažmentu. 32. Dohody o prevádzkových normách budú zvyčajne patriť mimo pôsobnosti článku 85 odseku 1, vrátane: - normalizovaných formátov správ a smerových identifikátorov (vyhnúť sa ale treba dohodám o spôsobilom hardvére s výnimkou, keď je to nevyhnutné z hľadiska prevádzky systému), - minimálnych informácií potrebných na prenos odosielaný prostredníctvom systému, - dojednaní o úhrade, napríklad podrobností, ako sa úhrada uskutoční, o odsúhlasovaní celkových súm úhrad a dojednávaní momentu, keď sa úhrada môže považovať za konečnú. 33. Do pôsobnosti článku 85 ods. 1 môžu patriť tieto dohody o normách: ak patria, zvyčajne na ne bude možné uplatniť vyňatie podľa článku 85 ods. 3, pokiaľ nie sú diskriminačné a obmedzené na požiadavky týkajúce sa zlepšenia fungovania systému. (1) Dohody o normách transakcií, vrátane: - pravidiel o čase transakcií, napríklad ustanovujúcich, že banka príjemcu úverového prevodu prijme hodnotu v určitej lehote, ak bol platobný príkaz doručený do určitého termínu (také dohody však najmä nesmú viesť k zosúladeným postupom určovania dátumu valuty vis-à-vis zákazníkom), - najvyšších a najnižších súm, ktoré systém spracuje. (2) Dohody o pravidlách bezpečnosti a rizikového manažmentu, vrátane: - kritérií udeľovania štatútu inkasa a manažmentu inkasných účtov, - dojednaní týkajúcich sa noriem likvidity (napríklad požiadavka na predloženie dostatočnej zábezpeky krytia rizík), - predbežného dojednania o krytí strát spôsobených neplnením účastníkov. 34. Dohody sa musia obmedziť na medzibankové vzťahy a nesmú viesť k zosúladeným postupom vis-à-vis zákazníkom. 4. Cenová súťaž (1) Začiatočné náklady cezhraničných úverových prevodových systémov a prevádzkové náklady ústredných orgánov 35. Náklady vynaložené na vytvorenie cezhraničného úverového prevodového systému a náklady na prevádzku ústredného orgánu (napríklad AZS) možno rozdeliť medzi zúčastnené banky, napríklad prostredníctvom cien AZS, ktoré sa môžu meniť podľa objemov alebo iných, vopred stanovených podmienok a ktoré sa vyúčtujú zúčastneným bankám. Ak zriaďovacie náklady vznikli nevyhnutne účasťou bánk, konajúcich v postavení bánk príjemcu, pravdepodobne bude odôvodniteľná úhrada týchto nákladov na základe kolektívne dojednaného výmenného poplatku (pokiaľ ide o poplatok, pozri ďalej). (2) Tvorba cien v cezhraničných prevodových systémoch 36. Transakcia v platobnom systéme bude mať zvyčajne najmenej štyroch účastníkov: príkazcu (zákazníka, ktorý platí), banku príkazcu, príjemcu (zákazníka, ktorý prijíma platbu) a banku príjemcu. Ich štyri vzájomné vzťahy tvoria rámec, v ktorom sa v platobnom systéme tvorí cena: príkazca – banka príkazcu, príjemca – banka príjemcu, banka príkazcu – banka príjemcu a príkazca – príjemca. Cenové dojednania týchto štyroch rôznych vzťahov sa vzájomne ovplyvňujú. 37. V súvislosti s cezhraničným úverovým prevodom vôbec nemusí byť banka príkazcu a banka príjemcu v priamom zmluvnom vzťahu. V tomto prípade prevod zabezpečí reťazec bánk. Každá dvojica bánk v reťazci bude viazaná dvojstrannou dohodou alebo mnohostrannou dohodou v rámci systému. Tvorba medzibankových cien môže byť súčasťou vzťahu každej dvojice bánk. a) Tvorba cien medzi bankami a zákazníkmi 38. Jestvujú rôzne metódy oceňovania, ktoré sa uplatňujú samostatne alebo vo vzájomnej kombinácii. Medzi ne patria explicitné ceny, napríklad poplatky vzťahujúce sa na transakciu a ročné poplatky, ale aj menej transparentné oceňovanie ako sú postupy určovania dátumu valuty, nižšie úročenie zostatkov na účte (alebo vyššie úročenie pôžičiek a prečerpaní), než by to bolo v inom prípade a menej výhodné výmenné kurzy. 39. Tu, ako aj v iných oblastiach súťaže medzi bankami, zúčastnené banky nesmú uzatvárať dohody, ktorými stanovia spôsob stanovenia ceny alebo úroveň cien vis-à-vis zákazníkom. Právne predpisy však niekedy obmedzujú rozsah tvorby cien bánk vis-à-vis zákazníkom podľa prípadového práva Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, ktoré sa týka kombinovaného uplatňovania článku 5 ods. 2 a článku 85 zmluvy. b) Mnohostranné výmenné poplatky 40. Komisia zastáva názor, že dvojstranná dohoda o výmennom poplatku bude spravidla mimo pôsobnosti článku 85 ods. 1. Naopak, mnohostranná dohoda o výmennom poplatku je obmedzením súťaže, na ktoré sa vzťahuje článku 85 ods. 1, pretože podstatne obmedzuje slobodu bánk samostatne rozhodovať o svojej cenovej politike. Obmedzovanie pravdepodobne bude mať skresľujúci účinok na chovanie bánk vis-à-vis svojim zákazníkom. Iným obmedzovaním súťaže podľa článku 85 ods. 1 je dohoda bánk alebo ich zosúladený postup, ktorým účinok výmenného poplatku prenesú do cien, ktoré účtujú svojim zákazníkom. 41. Dostatočne silná súťaž vnútri systému by mohla obmedziť účinky výmenného poplatku na ceny účtované zákazníkom. V takej situácii pravdepodobne nebude obmedzujúci účinok mnohostranného výmenného poplatku v systéme významný (a preto sa naň nevzťahuje článku 85 ods. 1) pod podmienkou, že ani samotné súťažiace systémy neuplatňujú podobné mnohostranné výmenné poplatky. 42. Ak je súťaž medzi systémami obmedzená alebo nejestvuje vôbec, bude sa spravidla mnohostranný výmenný poplatok považovať za významné obmedzovanie hospodárskej súťaže, a preto sa naň vzťahuje zákaz podľa článku 85 ods. 1. 43. Dohody alebo mnohostranné výmenné poplatky, na ktoré sa vzťahuje článok 85 ods. 1, môžu byť spôsobilé na vyňatie podľa článku 85 ods. 3 len vtedy, ak sú preukázateľne potrebné na úspešné uskutočňovanie niektorých, pozitívnych foriem spolupráce. Úlohou Komisie nie je ukladať bankám uzavretie akýchkoľvek osobitných dohôd. Keď však banky zavedú dohody o mnohostrannom výmennom poplatku, Komisia (uplatňujúc kritériá na udelenie výnimky, ustanovené v článku 85 ods. 3) preskúma hospodársky prospech, ktorého nadobudnutie tieto dohody sledujú a zváži, či zákazníci (vrátane tých, ktorí zákazníkmi sú i tých, ktorí nimi nie sú) budú mať spravodlivý podiel na tomto prospechu a či sú určité dojednania o výmennom poplatku skutočne potrebné ako prostriedok na dosiahnutie tohto prospechu. c) Uskutočňovanie cezhraničných úverových prevodov 44. Toto je príklad cezhraničného úverového prevodu uskutočňovaného reťazcom bánk. Banka príkazcu pravdepodobne postúpi prevod prvej sprostredkovateľskej banke v tom istom členskom štáte. Sprostredkovateľská banka zabezpečí cezhraničnú väzbu postúpiac prevod druhej sprostredkovateľskej banke (korešpondenčnej banke) v členskom štáte určenia. Korešpondenčná banka doručí prevod banke príjemcu. Spravidla sa tak stane prostredníctvom vnútroštátneho zúčtovacieho systému a v tomto prípade korešpondenčná banka koná ako vstupné miesto do vnútroštátneho systému. AZS môže zaujať miesto prvej sprostredkovateľskej banky alebo korešpondenčnej banky, alebo oboch. 45. Medzibanková tvorba cien môže byť súčasťou vzťahu každej dvojice bánk v reťazci. V danom príklade každá, prvá sprostredkovateľská banka i korešpondenčná banka, bude spravidla schopná dvojstranne dohodnúť s príslušnými bankami príkazcov a prvými sprostredkovateľskými bankami cenu za uskutočnenie cezhraničných úverových prevodov. Na takéto dvojstranné cenové dohody sa nevzťahuje článok 85 ods. 1. Poprípade, ak by skupina bánk mala dohodnúť mnohostranný výmenný poplatok na pokrytie niektorého z týchto článkov reťazca, zásadne by sa na to vzťahoval článok 85 ods. 1. V takej situácii však pravdepodobne nebude obmedzujúci účinok mnohostranného výmenného poplatku v systéme významný (a preto sa naň nevzťahuje článok 85 ods. 1) pod podmienkou, že ani samotné súťažiace systémy neuplatňujú podobné mnohostranné výmenné poplatky. 46. Posledným párom bánk v reťazci je korešpondenčná banka a banka príjemcu. Mohli by využiť vnútroštátnu korešpondenčnú väzbu, ale zvyčajne obaja budú členmi vnútroštátneho zúčtovacieho systému (alebo AZS), ktorý sa využíva na distribúciu prichádzajúcich prevodov v členskom štáte určenia. Tu je pravdepodobne obmedzovaná alebo vôbec nejestvuje súťaž medzi systémami, vzhľadom na potrebu využívať systém, ktorý dokáže zabezpečiť doručovanie všetkým možným bankám príjemcov v krajine určenia. (Samozrejme by tam nebola žiadna súťaž medzi systémami, ak by sa banky dohodli, že budú na uskutočnenie prichádzajúcich prevodov využívať len jeden určitý systém.) Mnohostranný výmenný poplatok, ktorý sa uplatňuje na cezhraničné úverové prevody uskutočňované takýmto systémom, vyvoláva obavy o súťaž podľa článku 85 ods. 1. d) Dvojité spoplatnenie K dvojitému výberu poplatku dochádza, keď príkazca cezhraničného prevodu požaduje zaplatiť všetky poplatky za prevod (tzv. prevod "OUR" [8], ale buď sprostredkovateľská banka alebo banka príjemcu aj tak vykoná zrážku z poukazovanej sumy, alebo banka príjemcu vyberie od príjemcu poplatok, ktorý prevyšuje poplatok za vnútroštátny prevod. 48. Možnosť zákazníkov vykonať prevody OUR považuje Komisia za hospodársky prospech na účely článku 85 ods. 3. Za istých okolností môže byť dohoda o mnohostrannom výmennom poplatku uplatňovanom na cezhraničné úverové prevody nevyhnutná na zabránenie postupu dvojitého spoplatnenia cezhraničných prevodov, umožňujúc tak bankám ponúkať prevody OUR (pozri tiež odsek 53 a nasledujúce). V takomto prípade bude poplatok vyňatý podľa článku 85 ods. 3. 49. Komisia zastáva názor, že mnohostranný výmenný poplatok uplatňovaný na cezhraničné úverové prevody by spravidla nemal byť nevyhnutný, aby banky mohli ponúkať cezhraničné úverové prevody Share alebo BEN. Pokiaľ ide o prevod Share, banka príkazcu môže od svojich zákazníkov vyberať cenu na pokrytie vlastných nákladov, sprostredkovateľské banky môžu zraziť zo sumy prevodu cenu na krytie svojich vlastných nákladov (alebo inkasovať poplatok na krytie týchto nákladov od banky príkazcu) a banka príjemcu môže vyberať od svojich zákazníkov cenu na krytie svojich vlastných nákladov. Pri prevode BEN banka príkazcu a sprostredkovateľské banky môžu zraziť cenu na krytie svojich vlastných nákladov z prevádzanej sumy a banka príjemcu môže zaťažiť svojich zákazníkov cenou, ktorá pokryje jej vlastné náklady. 50. Banky by mali mať možnosť samostatne sa rozhodnúť, či ponúknu niektorý, alebo všetky cezhraničné úverové prevody [9] OUR, BEN i Share. e) Náklady cezhraničných prevodov 51. Uskutočnenie cezhraničného prevodu si môže vyžiadať ďalšie úlohy v porovnaní s vnútroštátnym prevodom: (1) vo vzťahu k systému ako celku, môže byť potrebné vytvoriť nový systém alebo jestvujúci systém upraviť, aby mohol spracovať cezhraničné prevody; (2) vo vzťahu k prevodu samotnému môžu medzi ďalšie úlohy patriť: i) hlásenie cezhraničného prevodu ako prichádzajúcej platby orgánom platobnej bilancie; ii) konverziu platby na meno príjemcu; iii) predpis môže vyžadovať, aby sa príjemcovi poskytlo viac informácií (napríklad podrobnosti týkajúce sa platobného príkazu), než sa spravidla poskytuje pri vnútroštátnych platbách; iv) preverenie podrobností o príjemcovi, jeho čísla účtu a smerovacieho kódu banky, pretože tieto informácie sú často neúplné alebo nesprávne; v) úprava formátu platobného príkazu, ak ho má spracovať zúčtovací okruh v krajine určenia; vi) potrebné dodatočné zúčtovacie a platobné operácie. 52. Vždy, keď je banka príkazcu alebo korešpondenčná banka alebo AZS schopné vykonať uvedené dodatočné úlohy, možno prevod zaviesť do vnútroštátneho zúčtovacieho systému krajiny určenia, akoby išlo o vnútroštátny prevod. To znamená, že pre banku príjemcu by nemal byť žiadny rozdiel medzi prijatím prevodu, ktorý je prikázaný v inej krajine a prijatím rýdzo vnútroštátneho prevodu. V takejto situácii by nemal vzniknúť problém s dvojitým účtovaním poplatku a mnohostranný výmenný poplatok, súvisiaci s cezhraničným charakterom prevodu, by sa dal považovať za zbytočný. f) Zamedzenie dvojitému výberu poplatku, ak cezhraničné prevody spôsobujú osobitné náklady 53. Komisia však uznáva, že môžu pretrvávať okolnosti, keď banka príjemcu bude nevyhnutne stále čeliť zvýšeným nákladom prijímania cezhraničných prevodov, v porovnaní s vnútroštátnym prevodom. Bude to najmä v prípade tých členských štátov, ktoré vyžadujú, aby banka príjemcu oznamovala prichádzajúcu platbu orgánom platobnej bilancie alebo ktoré vyžadujú, aby príjemcovia dostávali viac informácií od svojej banky, než je to obvyklé pri vnútroštátnych platbách. Bude to aj v prípade, keď bankám príjemcov vznikli náklady na zriadenie nových systémov (a aj tu bude situácia v rôznych členských štátoch rôzna). Za týchto okolností môže byť odôvodniteľné, aby v záujme zamedzenia dvojitého výberu poplatkov banky v krajine určenia dojednali mnohostranný výmenný poplatok na pokrytie týchto zvýšených nákladov. Takýto výmenný poplatok pravdepodobne dohodnú účastníci AZS alebo všeobecne všetky, alebo väčšina bánk určitej krajiny. 54. Dohoda medzi účastníkmi AZS by mohla pokryť nevyhnutne zvýšené náklady bánk príjemcov vo forme výmenného poplatku dohodnutého medzi AZS a zúčastnenými bankami príjemcov. Tento mnohostranne dohodnutý výmenný poplatok by mohol vychádzať zo skutočne vynaložených zvýšených nákladov bánk príjemcov a mohol by sa zahrnúť do celkového (dvojstranného) poplatku, ktorý vyberá AZS od odosielajúcich bánk (alebo odosielajúcich AZS). AZS by uhrádzalo bankám príjemcov ich nevyhnutné zvýšené náklady prerozdeľovaním výmenného poplatku. 55. Dojednanie medzi všetkými alebo väčšinou bánk určitej krajiny by opäť pokrylo nevyhnutné zvýšené náklady bánk príjemcov prostredníctvom výmenného poplatku dohodnutého medzi všetkými zúčastnenými bankami príjemcov. Pre ktorýkoľvek druh prevodu by jedna z týchto bánk bola odosielajúcou bankou korešpondenčnej banky (vstupné miesto). Akýkoľvek mnohostranne dohodnutý výmenný poplatok by zasa mohol vychádzať zo skutočne vynaložených zvýšených nákladov bánk príjemcov a mohol by sa zahrnúť do celkového (dvojstranného) poplatku, ktorý vyberajú korešpondenčné banky od odosielajúcich bánk (alebo odosielajúcich AZS). Korešpondenčná banka by uhrádzala bankám príjemcov ich nevyhnutné zvýšené náklady prerozdeľovaním výmenného poplatku. g) Podmienky pre mnohostranný výmenný poplatok 56. Ak sa na mnohostranný výmenný poplatok vzťahuje článok 85 ods. 1, ale možno ho vyňať z pôsobnosti tohto ustanovenia, pretože je potrebný na zamedzenie dvojitého vyberania poplatku, mali by byť splnené tieto podmienky: (1) výška poplatku by mala byť stanovená (a pravidelne revidovaná) na úrovni priemerných skutočných zvýšených nákladov zúčastnených bánk, konajúcich ako banky príjemcov; (2) poplatok by mal byť definovaný ako štandardný poplatok, umožňujúci členom systému vyjednať dvojstranné poplatky, nad alebo pod porovnávaciu úroveň. [1] Oznámenie z 18. novembra 1994, KOM(94) 436: "Peňažné prevody EÚ: Prehľadnosť, výkonnosť a stabilita". [2] SEC(92) 621: "Ľahšie cezhraničné platby: Odstránenie bariér". [3] Prípad 172/80 Züchner vs. Bayerische Vereinsbank (1981) Zb. súd. rozh. ESD 2021, odsek 18. [4] Rozhodnutie Komisie z 25. marca 1992 Eurocheque: Helsinská dohoda, Ú. v. ES L 95, 9.4.1992, odseky 8 a 76; v tomto bode potvrdené Súdom prvého stupňa, prípady T-39/92 a T-40/92 Groupement des cartes bancaires"CB" a Europay International vs. Komisia (1994) Zb. súd. rozh. ESD II-49, odsek 104. [5] Druhá smernica Rady 89/646/EHS z 15. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a administratívnych opatrení, ktorá sa vzťahuje na podnikanie úverových inštitúcií, Ú. v. ES L 386, 30.12.1989, s. 1. [6] K pojmu unikátne zariadenie pozri prípady 6 a 7/73 Institutio Chemioterapico Italiano a Commercial Solvents Corporation vs. Komisia (1974) Zb. súd. rozh. ESD 223; rozhodnutie Komisie zo 4. novembra 1988 London European – Sabena, Ú. v. ES L 317, 24.11.1988, s. 47; rozhodnutie Komisie z 11. júna 1992 B&I Line vs. Sealink (1992) Common Market Law Report 255; rozhodnutie Komisie z 21. decembra 1993 Port of Rødby, Ú. v. ES L 55, 26.2.1994, s. 52; IGR Stereo Television, Jedenásta správa o hospodárskej súťaži, bod 94; Disma Dvadsiata tretia správa o hospodárskej súťaži, body 223 a 224. [7] Nepriama účasť je forma členstva, ktorá dáva inštitúciám niektoré funkcie a zodpovednosti ako pri priamej účasti, ale nezveruje im zodpovednosť za úhrady, ktoré sú vyhradené priamym účastníkom. [8] Prevody sa delia na "OUR", "Share" alebo "BEN" v závislosti od toho, ako zákazník požaduje úhradu poplatkov: - OUR: všetky poplatky hradí príkazca (naše poplatky); - Share: rozdelenie úhrady poplatkov medzi príkazcu a príjemcu; - BEN: všetky poplatky uhrádza príjemca. [9] Navrhovaná smernica stanovuje prevody OUR ako štandardné riešenie, keď príkazca prevodu neuviedol nič. --------------------------------------------------