SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Druhá správa o účinkoch smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES na hospodársky cyklus /* COM/2012/0400 final */





OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 3 2........... Cyklickosť regulačných kapitálových požiadaviek........................................................... 4 3........... Vplyv kapitálových požiadaviek na výšku kapitálu bánk................................................... 6 4........... Vplyv úrovní bankového kapitálu na poskytovanie úverov bankami.................................. 7 5........... Vplyv dostupnosti úverov na hospodársky cyklus............................................................ 8 6........... Opatrenia na riešenie procyklickosti................................................................................ 8 6.1........ Súbor jednotných pravidiel.............................................................................................. 9 6.2........ Proticyklická kapitálová rezerva (CCB).......................................................................... 9 6.3........ Miera využívania pákového efektu................................................................................... 9 6.4........ Ratingové agentúry....................................................................................................... 10 6.5........ Malé a stredné podniky (MSP)..................................................................................... 10 7........... Závery.......................................................................................................................... 12 8........... Odkazy........................................................................................................................ 13 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Druhá správa o účinkoch smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES na hospodársky cyklus 1. Úvod 1. Minimálne kapitálové požiadavky, ktoré sa vzťahujú na banky podľa smernice EÚ o kapitálových požiadavkách (CDR)[1] na základe rámca Bazilej II, sú citlivé voči rizikám. Z toho vyplýva, že keď úverové a trhové riziká v období hospodárskeho poklesu narastajú, zvyšujú sa aj minimálne kapitálové požiadavky, aby sa pokryli tieto vyššie riziká. Banky môžu potrebovať dodatočný kapitál, aby mohli splniť tieto vyššie požiadavky, práve v období, keď sú ich kapitálové zdroje znížené z dôvodu strát a ich príležitosti na zvýšenie kapitálu sú obmedzené a nákladné. Tým sa môže obmedziť schopnosť bánk poskytovať úvery hospodárskym subjektom, čo umocňuje hospodársky pokles. Podobne aj v časoch hospodárskeho oživenia, keď ceny stabilne rastú a zlyhaní ubúda, zdanlivé zníženie rizika môže viesť k zníženiu kapitálových požiadaviek a zvýšeniu poskytovania úverov, čím sa ešte viac podporí hospodárstvo. Ak má nariadenie tento účinok, označuje sa za procyklické. 2. Keďže smernica CRD by mohla prispieť k procyklickosti pozorovanej vo finančnom systéme v období uplatňovania predchádzajúceho rámca Bazilej I, začlenil sa do smernice CRD článok 156[2], na základe ktorého sa od Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) požaduje, aby pravidelne monitorovala, či má smernica CRD „významné účinky na hospodársky cyklus“ a predložila každé dva roky správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s príslušnými nápravnými opatreniami. 3. Komisia vypracovala prvú správu o procyklickosti v roku 2010. Táto druhá správa sa opäť zakladá na analýze ECB, ktorá bola vypracovaná za pomoci Skupiny pre skúmanie vplyvu (ISG), ktorú v roku 2011 spoločne založili výbor ESCB pre finančnú stabilitu (FSC) a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) ako nástupkyňu Pracovnej skupiny pre skúmanie vplyvov nového kapitálového rámca (pracovná skupina JTFICF). Správa ECB bola zameraná na kvantitatívnu analýzu bankových údajov založených na interných ratingoch (IRB), no obsahuje aj stručnú diskusiu o pravdepodobnosti procyklickosti štandardizovaného prístupu[3]. 4. Analyzovanie vzťahu medzi regulačnými kapitálovými požiadavkami a procyklickým poskytovaním úverov bankami je naďalej komplexná činnosť. Ako sa navrhuje v prvej správe, zodpovedať treba hlavne tieto otázky: a) Sú kapitálové požiadavky cyklické? b) Ak áno, majú cyklické kapitálové požiadavky vplyv na výšku kapitálu, ktorý banky chcú mať v držbe alebo skutočne majú v držbe? c) Ak áno, má želaná alebo skutočná úroveň bankového kapitálu vplyv na cyklickosť poskytovania úverov? d) Ak áno, má cyklické poskytovanie úverov vplyv na hospodársky cyklus? 5. V júli 2011 Komisia navrhla legislatívny balík týkajúci sa reformy regulácie bánk vrátane smernice (CRD IV) a nariadenia (CRR). Návrh Komisie obsahuje určité opatrenia, ktoré môžu zmierniť procyklickosť. Táto správa je zakončená výhľadom týkajúcim sa rozsahu, v akom tieto proticyklické politické opatrenia môžu zmierniť procyklické účinky CRD na finančný a hospodársky cyklus. 2. Cyklickosť regulačných kapitálových požiadaviek 6. Medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, v ktorých ECB v roku 2011 robila prieskum, prevláda všeobecný názor, že minimálny požadovaný kapitál (MPK) podľa CRD je citlivejší voči rizikám a má tendenciu byť cyklickejším ako predchádzajúce požiadavky rámca Bazilej I. Nárast cyklickosti v kapitálových požiadavkách sa prisudzuje najmä vyššej citlivosti celkového rámca voči rizikám, najmä pokiaľ ide o výpočet kapitálových požiadaviek podľa prístupu interných ratingov (IRB). 7. Kvantitatívnou analýzou ECB sa preskúmal rozsah, v akom vstupné parametre rizika v modeloch založených na interných ratingoch, konkrétne pravdepodobnosť zlyhania (probability of default – PD) a odhady straty v prípade zlyhania (loss given default – LGD), a expozície súvisia s makroekonomickými faktormi a do akej miery sa to prejavuje na cyklickom MPK. Ich zistenia treba vnímať ako predbežné ukazovatele, nie ako spoľahlivé empirické výsledky.[4] 8. ECB zistila, že pravdepodobnosť zlyhania expozícií voči podnikateľským subjektom a retailovým klientom, ktoré zatiaľ nezlyhali, majú tendenciu rásť výraznejšie pri nižšej makroekonomickej aktivite, nižších cenách nehnuteľností a vyššej nezamestnanosti, čím sa napĺňa jeden z predpokladov pre cyklické kapitálové požiadavky. Na porovnanie, pomerne obmedzený cyklický vplyv sa zistil v prípade LGD, a to pravdepodobne z toho dôvodu, že hodnoty LGD, ktoré sa využívajú v interných modeloch bánk, sú do istej miery rigidnejšie ako príslušné PD, a preto môžu na zmeny v makroekonomickom prostredí reagovať menej pružne. Zmeny v expozícii voči podnikovému, resp. retailovému portfóliu súviseli s oneskorenými zmenami dôvery priemyselného odvetvia a dôvery spotrebiteľov (ukazovatele pre hospodársky cyklus), čo takisto poukazuje na cyklickosť: banky so zreteľom na nepriaznivý hospodársky výhľad znižujú expozície voči týmto portfóliám. Všeobecne z posúdenia vstupných parametrov vo výpočtoch MPK vyplývajú určité vyvažujúce vplyvy medzi cyklickými rizikovými parametrami, ako sú na jednej strane PD alebo LGD a na druhej strane cyklický vývoj v expozíciách: počas hospodárskeho poklesu môže byť účinok vyššej pravdepodobnosti zlyhania vyvážený znížením expozícií, keď sa tieto parametre použijú ako vstupy pri výpočte MPK. Tieto vyvažujúce vplyvy môžu spôsobiť, že cyklický účinok na celkový MPK je do istej miery nejasný alebo dokonca v priebehu času nestabilný, keďže rýchlosť úprav sa môže líšiť podľa jednotlivých parametrov a portfólií. 9. Výsledky odhadu zmien celkového MPK na úrovni bánk nepoukazujú na významný vzťah medzi zmenou MPK a rastom HDP v celkovej vzorke na úrovni bánk (nie na úrovni portfólia). Keď je však analýza obmedzená na banky skupiny 1[5], medzi poklesom rastu HDP a zvýšením MPK je významná korelácia. To predbežne poukazuje na určitú cyklickosť MPK v prípade bánk skupiny 1. 10. Treba poznamenať, že súbor údajov bol obmedzený na banky používajúce prístup interných ratingov, pričom mnohé menšie banky skupiny 2 – ktoré využívajú štandardizovaný prístup – boli vylúčené. Z toho dôvodu môže byť cyklickosť MPK v prípade bánk skupiny 2 ako celku tiež významná, hoci štatistický dôkaz tejto skutočnosti je nad rámec štúdie ECB (pozri bod 13). 11. Na úrovni portfólia existujú náznaky určitej cyklickosti MPK. V prípade oneskoreného rastu HDP, hlavného ukazovateľa hospodárskeho cyklu, existuje významný vzájomný negatívny vzťah s MPK podnikového portfólia, však len v bankách skupiny 1. Významný negatívny vzťah však existuje aj medzi oneskorenými cenami komerčných nehnuteľností a MPK podnikového portfólia v prípade všetkých bánk vo vzorke. V prípade retailového portfólia má rast HDP takisto vzájomný vzťah len s bankami skupiny 1, ktorý je však menej významný. Zmeny v miere nezamestnanosti majú významný vplyv na MPK retailového portfólia v celej vzorke bez významného rozdielu v prípade bánk skupiny 1. 12. Možno to zhrnúť tak, že cyklické účinky na úrovni portfólia sa javia ako zmiernené na úrovni bánk. Ako sa už uviedlo v zisteniach o vyvažovaní cyklických účinkov medzi parametrami MPK, tieto zmiernenia sú pravdepodobne spôsobené najmä úpravou portfólií z hľadiska veľkosti a zloženia celkových portfólií bánk. Zaznamenané prerozdelenia aktív však boli pravdepodobne spôsobené finančnou krízou, nie zmenami podkladových rizikových parametrov ako takých. Banky mohli napríklad nasmerovať vyššie množstvo aktív akceptovateľných ako kolaterál do operácií centrálnej banky na podporu likvidity, aby zlepšili svoj stav likvidity a mohli využiť finančne výhodné financovanie z centrálnej banky. Ak by nedošlo ku kríze, MPK mohol byť cyklickejší. 13. Dôležitý doplnkový faktor, ktorý môže prispievať k cyklickosti minimálnych kapitálových požiadaviek, vyplýva z opatrení externých ratingov týkajúcich sa niektorých špecifických aktív zahrnutých do bankových súvah. Veľký počet bánk v krajinách EÚ uplatňuje (úplne alebo čiastočne) na účel výpočtu svojich kapitálových požiadaviek štandardizovaný prístup. Keďže štandardizovaný prístup je podstatne závislý od využívania externých ratingov na regulačné účely, akákoľvek cyklickosť externých ratingov vyústi aj do cyklických odchýlok kapitálových požiadaviek.[6] Banky, ktoré využívajú štandardizovaný prístup, môžu byť ďalším a významným stimulom pre akúkoľvek procyklickosť v poskytovaní úverov bankami vyvolanú smernicou CRD. 14. Požiadavky stanovené ratingovými agentúrami sú okrem toho dôležitými faktormi pri rozhodovaní bánk o alokácii kapitálu, pretože banky sa často usilujú udržať si alebo dosiahnuť cieľový rating ako súčasť podnikateľskej stratégie, a to môže znamenať vyšší a cyklickejší podiel kapitálu ako podiel nariadený v smernici CRD.[7] 3. Vplyv kapitálových požiadaviek na výšku kapitálu bánk 15. Schopnosť a ochota bánk poskytovať úvery závisí čiastočne od miery záväznosti minimálnych kapitálových obmedzení. Procyklické zvyšovanie MPK počas hospodárskeho poklesu by výraznejšie zasiahlo do kapitálovej rezervy banky nad minimom, čo by obozretnú banku prinútilo hľadať viac kapitálu alebo prípadne znížiť MPK obmedzením poskytovania úverov. 16. V akademickej literatúre o správaní rezerv kapitálu bánk počas hospodárskeho cyklu sa vo všeobecnecnosti uvádza, že kapitálové rezervy bánk nad úrovňou MPK sa znižujú, keď sa zintenzívňuje podnikateľská činnosť, z čoho vyplýva nadmerné podstupovanie rizík v obdobiach hospodárskeho rastu a znižovanie poskytovania úverov v obdobiach hospodárskeho poklesu.[8] 17. Na základe empirickej analýzy ECB sa zistilo, že medzi rastom HDP a podnikovými kapitálovými rezervami existujú mierne významné korelácie, z čoho vyplýva opačné správanie – vyššie rezervy v obdobiach hospodárskeho rastu a nižšie rezervy v obdobiach hospodárskeho poklesu. Vzhľadom na krátkosť posudzovaného obdobia a zvyšovanie kapitálovej rezervy spôsobené krízou v 2. polroku 2010 a 1. polroku 2011 sa musí s týmito zisteniami zaobchádzať opatrne.[9] 18. Úrovne kapitálu v držbe bánk môžu byť podmienené aj očakávaním budúcich regulačných požiadaviek. Budúce požiadavky zahŕňajú nariadenie stanovené v dohodách „Bazilej III“, nedávne opatrenia EBA[10] a akékoľvek ďalšie nariadenia na vnútroštátnej úrovni týkajúce sa kapitálových podielov bánk, ktoré boli nedávno schválené alebo sa ich schválenie očakáva v blízkej budúcnosti. Celkovo výsledky prieskumu naznačujú značný vplyv regulačných zmien na súvahy, ako aj politiky bánk v oblasti poskytovania úverov vrátane úverových štandardov.[11] 19. EBA zverejnil predbežné výsledky rekapitalizačných akcií.[12] Všetky tieto akcie viedli k predbežnému súhrnnému kapitálovému prebytku približne na úrovni 26 %. Akcie sú prevažne zamerané na priame kapitálové opatrenia, ktoré tvoria 96 % kapitálového deficitu a 77 % celkového objemu navrhnutých opatrení. Väčšinu z nich tvorí zvyšovanie kapitálu, nerozdelené zisky a konverzia hybridných nástrojov na vlastný kapitál. Opatrenia ovplyvňujúce rizikovo vážené aktíva (RVA) tvoria zvyšných 23 % celkového objemu opatrení. Po zohľadnení opatrení vyplývajúcich z rozhodnutí EÚ o štátnej pomoci na reštrukturalizáciu bánk alebo iných vnútroštátnych programov by vplyv opatrení znižujúcich poskytovanie úverov na celkové reálne hospodárstvo predstavoval menej ako 1 % celkového objemu. Komisia, EBA a ECB sa zaviazali vykonávať dôsledné monitorovanie procesu znižovania pákového efektu bez ohľadu na to, či súvisí alebo nesúvisí s plánom rekapitalizácie. Keďže znižovanie pákového efektu sa bude pravdepodobne týkať vedľajších činností a/alebo činností mimo domácej jurisdikcie, bude dôležitá úzka spolupráca medzi hostiteľskými a domovskými krajinami v rámci EÚ aj za jej hranicami. Okrem toho podiel bánk eurozóny na celkovom poskytovaní úverov pre strednú a východnú Európu (47,3 %) je vysoký v porovnaní s inými rozvíjajúcimi sa ekonomikami, čo poukazuje na vysokú úroveň úverovej závislosti a zvlášť vysokú citlivosť na rozhodnutia materských subjektov týkajúce sa znižovania pákového efektu. V prípade niektorých konkrétnych krajín v uvedenom regióne je ponuka úverov kontrolovaná takmer výhradne bankovými skupinami eurozóny.[13] 4. Vplyv úrovní bankového kapitálu na poskytovanie úverov bankami 20. Veľká väčšina vnútroštátnych orgánov dohľadu uviedla, že existujú jasné prepojenia medzi politikami kapitálového riadenia bánk a ich postupom pri poskytovaní úverov. Vo väčšine prípadov plnia dôležitú úlohu kapitálové požiadavky smernice CRD. Orgány však neidentifikovali jasný vplyv regulačných kapitálových požiadaviek na určité triedy aktív alebo kategórie úverov. Ostatné stimuly ovplyvňujúce politiky kapitálového riadenia sťažujú oddelenie vplyvu smernice CRD na poskytovanie úverov bankami. Tieto stimuly zahŕňajú politiky bánk týkajúce sa ochoty riskovať, stresové testy, požiadavky piliera I/II a RAROC[14] a ciele rastu portfólia. Pokiaľ ide o faktory na strane ponuky a dopytu, ktoré môžu ovplyvňovať cyklickosť v úverových expozíciách, príslušné orgány majú rozdielne názory, ale tieto ostatné faktory sa väčšinou považujú za dôležitejšie ako regulačné kapitálové požiadavky. K relevantným faktorom ponuky úverov patrí aj makroekonomické prostredie (náklady na financovanie, dostupnosť kapitálu a likvidity, dôvera trhu) a individuálna stratégia bánk v oblasti poskytovania úverov. Dopyt po úveroch ovplyvňujú najmä makroekonomické podmienky (miera rastu, inflácia, nezamestnanosť, vývoj príjmov, platobné neschopnosti, spotreba (očakávanie), vývozy atď.), ale uvádzali sa aj trhové podmienky (úrokové sadzby, dostupnosť financovania). Orgány takisto skonštatovali, že zníženia hodnoty a odpisy úverov sú cyklickejšie ako regulačné kapitálové požiadavky na splácané úvery. Účtovníctvo na základe reálnej hodnoty a IFRS sú tiež vnímané ako dôležité stimuly poskytovania úverov bankami. 5. Vplyv dostupnosti úverov na hospodársky cyklus 21. Kvantifikovanie vplyvov zmien MPK na poskytovanie úverov a HDP je naďalej zložité. ECB preskúmala výsledky analýzy vykonanej skupinou pre makroekonomické hodnotenie (BIS, 2010), ktorú vytvoril Bazilejský výbor pre bankový dohľad a Rada pre finančnú stabilitu, s cieľom posúdiť makroekonomický vplyv prechodu na vyššie kapitálové požiadavky a požiadavky na likviditu v rámci Bazilej III. Táto štúdia sa však uvádza len na ilustračné účely, keďže bola zameraná na jednorazový prechod na vyššie požiadavky, nie na určenie štandardného paralelného vývoja medzi MPK, poskytovaním úverov a HDP. 22. Skupina pre makroekonomické hodnotenie skonštatovala, že štandardné makroekonomické modely neumožňujú pohotovo priamo skúmať vplyvy zmien prudenciálnej politiky na poskytovanie úverov a HPD. Hoci skupina pre makrofinančné hodnotenie využila na zachytávanie mnohých kľúčových aspektov odlišné modely, žiadny model nezahŕňa všetky relevantné mechanizmy. Štúdia preto predstavuje mediánový výsledok niekoľkých modelov ako ústredný odhad vplyvu v rámci modelov a krajín.[15] 23. Avšak vzhľadom na všetky výhrady zahrnuté v kvantitatívnej analýze cyklickosti MPK, ktorú vykonala ECB, napríklad veľmi obmedzené dostupné údaje a vplyv finančnej krízy v podobe ďalších regulačných zmien, zásahov vlád a úprav správania, sa zdá, že je príliš skoro na kvantitatívny odhad toho, aký veľký by mohol byť procyklický vplyv kapitálových požiadaviek CRD na poskytovanie úverov a HDP. 6. Opatrenia na riešenie procyklickosti 24. V júli 2011 Komisia navrhla legislatívny balík týkajúci sa reformy regulácie bánk, ktorý zahŕňa smernicu (CRD IV) a nariadenie (CRR). Vyplýva z dohody Bazilej III a bude plniť hlavný cieľ, ktorým je udržanie ponuky úverov pre reálne hospodárstvo v EÚ. 25. Návrh obsahuje niekoľko opatrení, ktoré by mohli zmierniť procyklickosť v poskytovaní úverov bankami: jednotný súbor pravidiel, proticyklickú kapitálovú rezervu, zavedenie ukazovateľa využívania pákového efektu, zníženú závislosť od ratingových agentúr v prípade prudenciálnych požiadaviek a možnosti prijímania ďalších opatrení na zlepšenie dostupnosti úverov pre malé a stredné podniky. 6.1. Súbor jednotných pravidiel 26. Ako sa uvádza v bode 19, z dôvodu integrácie bankového sektora EÚ, znižovanie pákového efektu úverov v medzinárodných bankách v reakcii na regulačné požiadavky stanovené vnútroštátnymi orgánmi dohľadu sa môžu vyskytovať mimo domácich jurisdikcií. Zavedenie súboru jednotných pravidiel nielen zníži regulačnú arbitráž, ale aj zmierni procyklické účinky asymetrického znižovania pákového efektu v „hostiteľských krajinách“. 6.2. Proticyklická kapitálová rezerva (CCB) 27. Jednou z hlavných regulačných reakcií na vnímanú procyklickosť poskytovania úverov bankami je proticyklická rezerva (CCB), ktorá je neoddeliteľnou súčasťou návrhu Komisie CRD IV. Táto dodatočná rezerva, ktorá sa tvorí postupne v čase priaznivého hospodárskeho vývoja, sa môže uvoľniť počas hospodárskeho poklesu, aby mohli banky absorbovať svoje straty riadnym spôsobom, ktorý nevedie k nákladným zvýšeniam ceny úverov, ktoré môžu zhoršiť recesiu. Rezerva zmierni súčasnú nedostatočnú schopnosť reakcie regulačných požiadaviek na tvorbu rizík na makroekonomickej úrovni, ako aj ich cyklickosť. 28. Keďže dynamika sa môže v rámci rôznych trhov líšiť, rezervy sú stanovené na základe vnútroštátneho trhu. Európsky výbor pre systémové riziká by bol v rámci svojho mandátu zodpovedný za vývoj spoločných usmernení a zjednodušenie a koordináciu tohto makroprudenciálneho nástroja. 29. V správe ECB sa zdôrazňuje, že hoci sa v súvislosti s praktickým vykonávaním CCB[16] vyskytli určité koncepčné problémy, celková výška CCB by sa riadila jasným proticyklickým trendom. V súlade s rastom úverov v rokoch pred krízou a na základe hypotetického vykonávania CCB v roku 2005 by sa referenčná hodnota rezervy postupne zvyšovala, pričom by dosiahla približne 290 miliárd EUR za všetky krajiny EÚ v roku 2007.[17] 6.3. Miera využívania pákového efektu 30. Miera využívania pákového efektu je ďalšia kapitálová požiadavka, ktorá sa môže stať záväzným stropom pákového efektu, aby nepresiahol určitý násobok aktív v pomere ku kapitálu triedy 1. Prispelo by to k obmedzeniu nadmerného poskytovania úverov bankami počas stúpajúceho hospodárskeho cyklu, keď majú banky tendenciu rozširovať súvahu bez primeraného zvýšenia kapitálu. 31. V súlade s rámcom Bazilej III Komisia navrhla mieru využívania pákového efektu ako opatrenie 2. piliera „na účely prechodu na záväzné opatrenie (pilieru 1) po primeranom preskúmaní a nastavení“. Keďže miera využívania pákového efektu je pre EÚ novým nástrojom (a v súčasnej forme takmer pre celý svet), Komisia navrhla dôkladný prístup s hĺbkovým preskúmaním a paralelným skúšobným obdobím pred prijatím rozhodnutia o konečnej forme nástroja.[18] 6.4. Ratingové agentúry 32. Ratingové agentúry, ako aj modely ekonomického kapitálu môžu takisto plniť významnú úlohu v určovaní skutočnej výšky kapitálu bánk. Ako sa uvádza v bode 13, externé ratingy úzko súvisia s hospodárskym cyklom, z čoho vyplýva, že kapitálové požiadavky súvisiace s nimi sa budú tiež riadiť jasným cyklickým vzorom, a to minimálne na úrovni jednotlivých expozícií. Výrazné spoliehanie sa štandardizovaného prístupu ku kreditnému riziku na externé ratingy znamená, že táto otázka je osobitne dôležitá v prípade bánk, ktoré ešte neprešli na prístup IRB. 33. Vzhľadom na uvedené sa v návrhu CRD IV podporuje využívanie interných ratingov a zároveň znižovanie počtu odkazov na externé ratingy a posilňovanie ustanovení o tom, ako využívať externé ratingy.[19] Návrh dodržuje zásadu proporcionality tak, že menším úverovým inštitúciám a investičným spoločnostiam umožňuje zvoliť si IRB prístup, ktorý je menej závislý od ratingových agentúr (a citlivejší na riziko), povoľujúc využívanie najjednoduchších možných postupov.[20] Využívanie prístupu IRB si vyžaduje schopnosť nezávislého posúdenia rizika a takisto stimuluje lepšie techniky riadenia rizík na kontrolu kreditného rizika v bankových portfóliách. 34. Okrem toho Komisia prijala 15. novembra 2011 legislatívny návrh[21], ktorý obsahuje všeobecnú povinnosť, aby všetky regulované finančné inštitúcie vykonávali vlastné posúdenia kreditného rizika. Podobné nástroje pre poisťovateľov budú nasledovať neskôr v roku 2012. Komisia sa tiež intenzívne zapája do prác prebiehajúcich v Bazileji a podporuje ich s cieľom znížiť význam ratingov ako kritérií na vymedzenie likvidných aktív a hľadať alternatívy na výpočet kapitálových požiadaviek na sekuritizáciu investícií. To všetko by malo znižovať procyklickosť finančného nariadenia vyplývajúceho z nadmerného spoliehania sa na ratingové agentúry. 6.5. Malé a stredné podniky (MSP) 35. MSP sú inštitúciami závislejšími od bánk, pretože majú menej príležitostí nájsť si alternatívne zdroje financií, a keďže sú nosným základom európskeho hospodárstva[22], akákoľvek procyklickosť kapitálových požiadaviek môže veľmi výrazne ovplyvniť rast reálneho hospodárstva v prípade obmedzovania poskytovania úverov MSP. 36. Zistilo sa, že prístup MSP k bankovým úverom sa v období od apríla do septembra 2011 podľa prieskumu ECB s názvom „SAFE“ zhoršil a tento trend sa potvrdil v prieskume za október 2011 až marec 2012. Podľa výsledkov týchto najnovších prieskumov sa potreby financovania MSP v eurozóne počas daného obdobia zvýšili, pričom 19 % podnikov vykázalo zvýšenie potreby bankových úverov (zvýšeniu dopytu po bankových úveroch) z pôvodných 17 % a 11 % vykázalo pokles v porovnaní s 12 % úrovňou v predchádzajúcom období. Čistý pomer spoločností vykazujúcich zhoršenie dostupnosti (ponuky) bankových úverov bol 20 %, čo predstavuje zvýšenie oproti 14 % v predchádzajúcom kole.[23] Zároveň sa v najnovšom (apríl 2012) štvrťročnom prieskume ECB o poskytovaní úverov bankami (BLS) čisté sprísňovanie úverových štandardov v prípade úverov pre MSP znížilo z 28 % vo 4. kvartáli 2011 na 1 % v 1. kvartáli 2012, pričom čisté sprísňovanie úverových štandardov pre skupinu nefinančných spoločností ako celku kleslo z 35 % na 9 %, čo je oveľa väčší pokles, ako očakávali účastníci prieskumu v čase predchádzajúceho kola prieskumu. Dá sa to vysvetliť výrazným poklesom čistého percentuálneho podielu bánk v eurozóne, ktoré nahlásili, že náklady na zdroje a obmedzenia súvah prispeli k sprísňovaniu úverových štandardov – 8 % bánk nahlásilo napäté prostredie na trhu financovania v porovnaní s predchádzajúcimi 28 %. Napriek tomu oddialenie ešte ďalšieho sprísňovania úverových štandardov neuľahčuje napätú situáciu v oblasti financovania pre MSP. 37. Expozície MSP sú v rámci existujúcej CRD predmetom zvýhodneného zaobchádzania. V návrhu CRD IV sa kapitálové požiadavky zvýšili celoplošne pre všetky expozície voči kreditnému riziku, čo znamená, že MSP si zachovajú svoje preferenčné zaobchádzanie podľa rámca Bazilej II v porovnaní s inými expozíciami. Komisia napriek tomu požiadala EBA, aby analyzoval a podal správu o súčasných rizikových váhach poskytovania úverov MSP a o hraničných hodnotách uplatňujúcich sa na identifikáciu MSP v kontexte nových štandardov Bazilej III. Možnosti ďalšieho zlepšovania zvýhodneného zaobchádzania s expozíciami MSP zahŕňajú napríklad zníženie rizikovej váhy zo 75 % na 50 % alebo zvýšenie hranice expozície pre MSP z 1 milióna EUR na 2 milióny alebo 5 miliónov EUR. Komisia by starostlivo zvážila tieto možnosti v rámci celkového cieľa CRD IV, ktorým je zlepšenie finančnej stability. 38. Okrem toho treba uviesť, že MSP, pokiaľ im banky udelia úvery, budú hlavnými subjektmi využívajúcimi zmiernenú procyklickosť, ktorú prinášajú zlepšené proticyklické opatrenia v CRD IV. 7. Závery 39. ECB zistila určité dôkazy cyklického MPK stimulovaného cyklickými pravdepodobnosťami zlyhania veľkých bánk skupiny 1 využívajúcich prístup IRB ku kreditnému riziku, ktoré sú do určitej miery vyvážené cyklickými expozíciami (t. j. znížené počas hospodárskeho poklesu). Hoci cyklické MPK sú predbežne identifikované na úrovni portfólia (podnikového a retailového), zdá sa, že sú zmiernené na bankovej úrovni, keď sa do úvahy vezme celá vzorka bánk. 40. Toto zmiernenie môže byť prvotne zapríčinené úpravou portfólia motivovanou krízou, napríklad zameranie sa na viac aktív akceptovateľných ako kolaterál v operáciách centrálnej banky týkajúcich sa likvidity, takže keby nebola kríza, existoval by jasnejší dôkaz o cyklickom MPK. Banky využívajúce štandardizovaný prístup tiež môžu mať cyklický MPK z dôvodu metódy založenej na externých ratingových agentúrach, ktorých ratingy sú cyklické. 41. Schopnosť a ochota bánk poskytovať úvery závisí čiastočne od miery záväznosti minimálnych kapitálových obmedzení. Hoci MPK vypočítaný na základe súčasnej CRD mohol mať určitý vplyv na skutočnú výšku kapitálu v držbe bánk, očakávania prísnejších budúcich regulačných požiadaviek, popri niektorých iných faktoroch, mohli vyústiť do určovania kapitálových cieľov výrazne nad MPK s významným vplyvom na súvahy a politiky poskytovania úverov. Ide však o stimul, ktorý je odlišný od cyklickosti súčasných právnych predpisov. 42. Smernica CRD IV, ktorou sa bude vykonávať Bazilej III v EÚ, bude predstavovať štrukturálny zlom oproti minulosti, pretože MPK budú náročnejšie, pokiaľ ide o kvalitu a množstvo požadovaného kapitálu, a zavedú sa nové požiadavky na likviditu a pákový efekt. Dôležité je, že bude zahŕňať niekoľko opatrení proticyklickej politiky vrátane súboru jednotných pravidiel proticyklickej kapitálovej rezervy, miery využívania pákového efektu a opatrení týkajúcich sa ratingových agentúr a MSP. V prípade potreby sa vykonávanie opatrení rozdelí do časových úsekov, aby sa zabránilo procyklickým vplyvom. 8. Odkazy Bazilejský výbor pre bankový dohľad, Banka pre medzinárodné zúčtovanie, 16. decembra 2010, „Basel III: A global regulatory framework for more resilient banks and banking systems“, k dispozícii na webovej stránke http://www.bis.org/publ/bcbs189.pdf BIS (2010), skupina pre makroekonomické hodnotenie: predbežná správa „Assessing the macroeconomic impact of the transition to stronger capital and liquidity requirements“, august 2010, k dispozícii na webovej stránke http://www.bis.org/publ/othp10.pdf ECB, EBA (2012), Pro-Cyclicality of Capital Requirements, druhá správa ECB (2010), „EU Banking Structures“, k dispozícii na internetovej stránke: http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eubankingstructures201009en.pdf Európska komisia, jún 2010, „Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o účinkoch smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES na hospodársky cyklus“, k dispozícii na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/23062010/audit/summary_responses_en.pdf Obsahuje aj ďalšie odkazy Európska komisia, júl 2011, nové návrhy kapitálových požiadaviek (CRD IV), ďalšie informácie sú k dispozícii na webovej stránke: http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm [1] CRD zahŕňa smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií. [2] V roku 2009 zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/111/ES zo 16. septembra 2009. [3] Kvantitatívne posúdenie ECB zahŕňa štvrťročné údaje zo 4. štvrťroka 2008 až 2. štvrťroka 2011 z približne 80 bánk, ktoré na výpočet svojich kapitálových požiadaviek využívajú prístup založený na interných ratingoch (IRB). Kvantitatívne posúdenie je založené na výsledkoch prieskumu vykonaného vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a prieskumu zameraného na poskytovanie bankových úverov (BLS) vykonaného v rámci Eurosystému. [4] Naďalej platia dve základné výhrady: smernica CRD sa vykonáva pomerne krátko (pokročilé modely sa používajú od roku 2008), v dôsledku čoho nie sú dostupné všetky relevantné údaje za celý hospodársky cyklus, takže analýza je ovplyvnená rozdielmi v etapách hospodárskeho cyklu jednotlivých krajín. Dostupné vzorové obdobie navyše zahŕňa aj nedávnu finančnú krízu, ktorá vyvolala zmeny správania a viedla k politickým opatreniam, ktoré mohli narušiť všeobecné behaviorálne vzťahy. [5] Banka je považovaná za banku skupiny 1, ak jej kapitál prvej triedy je vyšší ako 3 miliardy EUR a je dostatočne diverzifikovaný a banka je aktívna na medzinárodnej úrovni. Všetky ostatné banky sú klasifikované ako banky skupiny 2. [6] Pozri komentár a grafy 1, 2 a 3 v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. [7] Pozri aj oddiel 6.4 [8] Pozri napríklad Ayuso, Perez and Saurina (2004), Bikker and Metzemakers (2004), Lindquist (2004). Jokipii and Milne (2008) and Stolz and Wedow (2011). [9] ECB však konštatuje, že v niekoľkých teoretických štúdiách (napr. Heid (2007), Zhu (2008), Jokivuolle, Kiema and Vesala (2009) a Repullo and Suarez (2009)) sa poukázalo na možnosť zmeny správania kapitálovej rezervy bánk pri prechode na rámec Bazilej II. Banky sa môžu rozhodnúť fungovať s dodatočnými rezervami a spôsobom zameraným viac do budúcnosti, aby sa poistili voči vnímanému cyklickejšiemu MPK. Tak môžu vzniknúť kapitálové rezervy, ktoré sa budú vyvíjať podľa cyklu, takže počas hospodárskeho rastu budú vyššie a naopak. [10] EBA stanovil kapitálový cieľ pre 70 európskych bánk, ktorý pozostáva z dvoch častí a má sa vykonať do júna 2012. Prvá časť je dočasná kapitálová rezerva voči expozíciám voči štátom za trhové ceny k septembru 2011. Druhá časť pozostáva zo zvýšenia základných kapitálových podielov prvej triedy na 9 %. [11] Pozri grafy 4, 5, 6, 7 s niektorými výsledkami z prieskumu zameraného na poskytovanie bankových úverov (BLS) v eurozóne, ktoré sa týkajú vplyvu regulačných zmien na správanie bánk v oblasti poskytovania úverov. Treba však zdôrazniť, že tento fenomén sa líši od procyklickosti existujúcich požiadaviek. [12] Webová stránka EBA, 9. februára 2012, http://www.eba.europa.eu/News--Communications/Year/2012/The-EBAs-Board-of-Supervisors-makes-its-first-agg.aspx [13] Pozri tabuľku 1: Bankové aktíva EÚ a grafy 8 a 9 v pracovnom dokumente útvarov Komisie, v ktorom sa nachádzajú podrobnejšie informácie a diskusia o cezhraničnej ponuke úverov. [14] Výnos z kapitálu upravený o riziko, miera ziskovosti na základe rizika [15] Pozri graf 10: Výsledky modelovej štúdie skupiny pre makroekonomické posúdenie v pracovnom dokumente útvarov Komisie [16] ECB preskúmala referenčnú príručku k rámcu Bazilej III, pomer úverov k HDP v rôznych členských štátoch. [17] Pozri graf 11 v sprievodnom dokumente útvarov Komisie [18] V návrhu CRD IV sa EBA poveruje vypracovaním správy o účinnosti a vplyve miery využívania pákového efektu, ktorú predloží Komisii do júna 2016. Na základe správy EBA Komisia podá správu Rade a Parlamentu do 31. decembra 2016 o účinnosti a vplyve miery využívania pákového efektu a „ak to bude potrebné“, v roku 2018 príjme legislatívny návrh na zavedenie miery využívania pákového efektu (článok 482 ods. 1). [19] Na medzinárodnej úrovni vydala Rada pre finančnú stabilitu (FSB) v októbri 2010 zásady na obmedzenie spoliehania sa zodpovedných orgánov a finančných inštitúcií na ratingy ratingových agentúr. (http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf) [20] Odôvodnenia 28 a 29 návrhu CRR z júla 2011 [21] Podrobnejšie informácie nájdete na webovej stránke http://ec.europa.eu/internal_market/securities/agencies/index_en.htm [22] MSP tvoria 99,8 % podnikov, 66,9 % zamestnancov a 58,4 % hrubej pridanej hodnoty v EÚ -27 (odhad z roku 2010, Eurostat/Národné štatistické úrady členských štátov/Cambridge imEconometrics/Ecorys) [23] Prieskum o dostupnosti financovania MSP v eurozóne (SAFE) je k dispozícii na stránke http://www.ecb.europa.eu/stats/money/surveys/sme/html/index.en.html