SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Prvá správa o pokroku Gruzínska pri vykonávaní akčného plánu na liberalizáciu vízového režimu /* COM/2013/0808 final */





1. Kontext Dialóg o liberalizácii vízového režimu medzi Európskou úniou (ďalej len EÚ) a Gruzínskom, ktorého cieľom je preskúmať príslušné podmienky bezvízového cestovania občanov Gruzínska do EÚ, bol otvorený 4. júna 2012 v Bruseli. Rada 15. októbra 2012 opätovne potvrdila záväzok EÚ k „spoločnému cieľu bezvízového cestovania vo vhodnom čase, ak sa splnia podmienky pre dôsledne riadenú a bezpečnú mobilitu“[1]. Európska komisia (ďalej len Komisia) 25. februára 2013 predstavila v gruzínskom Tbilisi gruzínskym orgánom akčný plán na liberalizáciu vízového režimu (ďalej len APVR). APVR je rozdelený do štyroch blokov, a to konkrétne 1) Bezpečnosť dokumentov vrátane biometrie, 2) Integrované riadenie hraníc, riadenie migrácie, azyl, 3) Verejný poriadok a bezpečnosť a 4) Vonkajšie vzťahy a základné práva. Tvoria ho dve úrovne referenčných kritérií: predbežné referenčné kritériá týkajúce sa celkového politického rámca (legislatíva a plánovanie), ktoré majú pripraviť cestu na splnenie konkrétnejších referenčných kritérií (efektívne a udržateľné zavedenie príslušných opatrení). Na stretnutí vyšších úradníkov dohliadajúcich na dialóg o liberalizácii vízového režimu, ktoré sa konalo 20. marca 2013, gruzínske orgány predstavili opatrenia, ktoré už vykonali s cieľom plniť APVR a vysvetlili ďalšie kroky. Gruzínsko 5. apríla predložilo svoju prvú správu o pokroku, ktorá bola následne aktualizovaná a predložená znovu dňa 8. mája. Po predbežnom posúdení zo dňa 19. júna Komisia poslala gruzínskym orgánom písomné pripomienky týkajúce sa štruktúry a obsahu správy o pokroku, pričom zdôraznila potrebu uviesť všetky príslušné právne predpisy a politické dokumenty. Dňa 31. júla Gruzínsko predložilo výrazne revidovanú verziu s požadovanými redakčnými zmenami a spresneným obsahom, ako aj veľké množstvo právnych predpisov a politických dokumentov. V dňoch 9. – 11. októbra sa v Tbilisi konalo hodnotenie na mieste za účasti odborníkov z Európskej komisie, členských štátov EÚ a delegácie EÚ v Gruzínsku. Hodnotiaca misia sa zamerala na bloky, ktorých vykonávanie považovala za najpokročilejšie, a to konkrétne na blok 1 a blok 2. 2. Metodika V súlade s metodikou opísanou v APVR má Komisia informovať Európsky parlament a Radu o tom, ako Gruzínsko plní APVR. Táto správa predstavuje prvé oznámenie tohto druhu. Faktické informácie obsiahnuté v správe vychádzajú zo správy o pokroku, ktorú Gruzínsko predložilo 31. júla 2013, z následných aktualizácií doručených Komisii, ako aj z informácií poskytnutých počas hodnotiacej misie EÚ. Hodnotenie na základe predložených dokumentov vykonali útvary Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť vrátane delegácie EÚ v Gruzínsku. Referenčné kritériá bloku 1 a bloku 2 boli hodnotené aj na mieste počas hodnotiacej misie úradníkov Komisie a národných expertov v októbri 2013. Referenčné kritériá bloku 1 a bloku 2 sú preto hodnotené podrobne, zatiaľ čo hodnotenie referenčných kritérií bloku 3 a bloku 4 je len predbežné. Rozpracuje sa ďalej v priebehu hodnotiacich misií, ktoré sa uskutočnia vtedy, keď sa plnenie predmetných kritérií dostane do pokročilejšej fázy. Správa nadväzuje na štruktúru APVR. V častiach zodpovedajúcich jednotlivým blokom APVR sa uvádzajú všetky príslušné referenčné kritériá z prvej (legislatívnej a plánovacej) fázy. V správe je opísaný stav ich plnenia a pokiaľ je to možné, vzhľadom na pokrok v realizácii a dostupné informácie, uvádzajú sa aj odporúčania pre gruzínske orgány. V záverečnej časti správy je predstavené celkové hodnotenie a náčrt ďalších krokov. 3. Blok 1: Bezpečnosť dokumentov vrátane biometrie Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca, ktorá zabezpečí integritu a bezpečnosť osobného stavu a procesu evidencie občanov vrátane registrácie všetkých gruzínskych občanov v jednotnom a zabezpečenom elektronickom registri obyvateľstva s primeranými ochrannými opatreniami, pokiaľ ide o najvyššie normy v oblasti ochrany údajov Hlavným orgánom zodpovedným za evidenciu obyvateľov a vydávanie dokladov totožnosti a cestovných dokladov je Agentúra rozvoja verejných služieb (ďalej len ARVS) ministerstva spravodlivosti. ARVS poskytuje služby prostredníctvom 65 regionálnych pobočiek. Jednotná databáza evidencie obyvateľov a cestovných dokladov existuje od roku 2005. V roku 2007 sa začala digitalizácia evidencie matričných listín, stále však treba zdigitalizovať veľký počet matričných listín. V roku 2008 bola zavedená automatizácia celého procesu evidencie obyvateľstva. Od roku 2008 funguje aj systém rozpoznávania tvárí a v databáze je doposiaľ uložených približne 11 miliónov fotografií. Každej osobe, ktorá dostáva preukaz totožnosti alebo pas, sa od roku 1994 prideľuje osobné identifikačné číslo (ďalej len OIČ). Od roku 2008 sa OIČ zapisuje do databázy pri registrácii pôrodu, alebo v prípade občanov narodených pred rokom 2008 pri získaní preukazu totožnosti alebo pasu, prípadne pri registrácii v mieste bydliska. V databáze možno vyhľadávať podľa OIČ, mena, priezviska, dátumu narodenia alebo fotografie. Podmienky, ktoré musia byť splnené pri zmene priezviska, sú stanovené v zákone. Neobmedzuje sa však zmena krstného mena, ktorá vedie k zmene totožnosti, a teda k vydaniu nového pasu alebo cestovného dokladu. Hoci OIČ ostáva nezmenené, význam to má iba pre vnútroštátne orgány, pretože členské štáty EÚ nemajú prístup k osobným údajom súvisiacim s OIČ pri vykonávaní kontrol pri prechode vonkajších hraníc. Právne akty týkajúce sa organizácie rôznych postupov súvisiacich s evidenciou obyvateľov, ako napríklad nariadenie č. 98 z 27. júla 2011, rozdeľujú úlohy medzi klientske služby (front office) a administratívnu podporu (back office). Je zavedených viacero mechanizmov kontroly kvality, napríklad softvér, ktorý priraďuje spisy zamestnancom administratívnej podpory náhodne, čím sa znižuje možnosť korupcie a podvodu. Z rovnakého dôvodu sa každý úkon zapisuje do systému a dá sa vyhľadať. Od mája 2012 platí zákon o ochrane osobných údajov, v ktorom sú vymedzené základné pojmy a zásady. V júni 2013 bol vymenovaný inšpektor ochrany osobných údajov. Odborníci na podnet inšpektora v súčasnosti skúmajú možnosť ďalšieho zlepšenia existujúceho právneho rámca[2]. Úplné posúdenie príslušných ustanovení o ochrane osobných údajov sa preto uskutoční v neskoršej fáze. Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca pre vydávanie strojovo čitateľných biometrických pasov v úplnom súlade s najvyššími normami ICAO a odporúčanými postupmi na základe bezpečného spravovania totožnosti (evidencia obyvateľov a východiskové doklady) podľa zásady „jedna osoba, jeden dokument“ vrátane diplomatických a služobných pasov Gruzínsko v súčasnosti vydáva dva typy cestovných pasov, a to nebiometrický strojovo čitateľný pas (od roku 2006) a biometrický pas (od roku 2010), ktorý bol zavedený s finančnou podporou EÚ. Prvý typ sa vydáva prevažne na konzulátoch, druhý typ sa dodáva na území Gruzínska. V súčasnosti nie je možné posúdiť právny rámec týkajúci sa zhromažďovania odtlačkov prstov a súvisiacich výnimiek, pretože gruzínske orgány ešte neposkytli potrebný právny nástroj[3]. Predĺženie platnosti pasov už nie je povolené – v roku 2005 boli zrušené príslušné ustanovenia a nové sú podľa gruzínskych orgánov stanovené vyhláškou[4]. Podľa gruzínskych orgánov je zásada „jedna osoba, jeden dokument“ zakotvená v nariadení o ARVS z roku 2012[5]. Podmienky, za ktorých je osoba oprávnená vlastniť viacero pasov, budú určené v zákone, ktorého schválenie sa predpokladá v novembri 2013. Hlásenia do databázy stratených a odcudzených pasov Interpolu sú pravidelnou a štandardnou praxou. Osobám s bydliskom v Abcházsku a Južnom Osetsku (región Čchinvali) bolo doposiaľ vydaných 233 občianskych preukazov s neutrálnym stavom a 29 cestovných dokladov s neutrálnym stavom[6]. Prijatie jednoznačného harmonogramu na úplné zavedenie biometrických pasov aj na gruzínskych konzulátoch v zahraničí a postupné úplné vyradenie starých pasov, ktoré nie sú v súlade s normami ICAO Prijatie právneho rámca upravujúceho zavedenie biometrických pasov na konzulátoch spoločne s plánom vyradenia nebiometrických pasov sa predpokladá v novembri 2013. Vytvorenie etického kódexu a programov odbornej prípravy z oblasti boja proti korupcii, bezpečnej správy osobných dokladov a ochrany údajov, určených pre úradníkov verejných orgánov, ktoré sa zaoberajú pasmi, dokladmi totožnosti a inými východiskovými dokladmi Právny rámec pre boj proti korupcii v oblasti bezpečnosti dokumentov je z veľkej časti zavedený. Platná právna úprava vstúpila do platnosti v roku 2008. V súčasnosti prebieha jej prepracovanie a jej schválenie sa očakáva do konca roka 2013. Hoci neexistujú osobitné programy odbornej prípravy zamerané na prevenciu a potláčanie korupcie, ARVS dvakrát do roka zabezpečuje interné vzdelávacie semináre. Takisto existuje kontrolná služba zodpovedná za vyšetrovanie porušení hmotného a procesného práva a vyšetrovanie korupcie. Kontrolná služba je podriadená priamo vedúcemu agentúry ARVS. Na základe uvedených zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s referenčnými kritériami bloku 1: · prijali zákon týkajúci sa zavedenia biometrických pasov na konzulátoch, plán vyradenia nebiometrických pasov a ustanovenia upravujúce možnosť získania druhého pasu, · prijali etický kódex pracovníkov agentúry ARVS, · vytvorili plán úplnej digitalizácie registrov občianskeho stavu s orientačným harmonogramom, · ďalej zvážili otázku zmeny krstného mena, · poskytli všetky príslušné právne nástroje týkajúce sa zachytávania a ukladania odtlačkov prstov, zákazu predĺženia platnosti pasov a uplatňovania zásady „jedna osoba jeden doklad“, · poskytli informácie o možných zmenách týkajúcich sa režimu ochrany osobných údajov súvisiacich s referenčnými kritériami bloku 1. 4. Blok 2: Integrované riadenie hraníc, riadenie migrácie, azyl 4.1. Integrované riadenie hraníc Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca riadenia hraníc v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, ktorá zároveň zaručí účinnú medzirezortnú spoluprácu medzi všetkými orgánmi podieľajúcimi sa na riadení hraníc, a to najmä medzi oddelením poriadkovej polície, hraničnou políciou a pobrežnou hraničnou policajnou strážou Gruzínsko v priebehu niekoľkých posledných rokov dokázalo transformovať svoj bývalý vojensky založený systém ochrany hraníc na systém presadzovania práva vychádzajúci z európskeho modelu. Právny a inštitucionálny rámec je zavedený. Príslušné právne predpisy sú zakotvené v ústave, v medzinárodných a dvojstranných dohodách, v zákone o štátnych hraniciach Gruzínska z roku 1998, zákone o polícii z roku 2013[7], zákone o hraničnej polícii z roku 2006, zákone o námornom priestore z roku 1998, zákone o obrane z roku 1997, prezidentských dekrétoch (napr. dekrét z roku 1999 o pravidlách upravujúcich pohraničný režim a ochranu hraníc, dekrét z roku 2008 o stratégii integrovaného riadenia gruzínskych hraníc atď.), vyhláške ministra vnútra z roku 2012 upravujúcej činnosť hraničných zástupcov – hraničných komisárov, zákone o medzinárodnej spolupráci pri presadzovaní práva z roku 2013 a v rôznych spoločných vyhláškach, dohodách a štandardných operačných postupoch. Reforma inštitucionálneho rámca sa začala už v roku 2004. Výsledkom je, že oddelenie hraničnej polície a oddelenie poriadkovej polície ministerstva vnútra a colná služba ministerstva financií prevzali zodpovednosť za vykonávanie integrovaného riadenia hraníc Gruzínska. Medzirezortná spolupráca je komplexne upravená, napríklad spoločnou vyhláškou ministra vnútra a ministra financií o úlohách a kompetenciách z roku 2010, spoločnou vyhláškou ministra spravodlivosti, zahraničných vecí a vnútra Gruzínska o výmene informácií z roku 2010 a Memorandom o vzájomnom porozumení z roku 2013 medzi ministerstvom vnútra a ministerstvom financií o všeobecných pravidlách spolupráce v otázkach obrany štátnych hraníc medzi oddelením poriadkovej polície, oddelením hraničnej polície ministerstva vnútra a colnou službou ministerstva financií. Vymedzenie štátnych hraníc pokračuje. Hranica s Tureckom už je úplne vymedzená a na hranice s ostatnými susediacimi krajinami boli zriadené komisie na vymedzenie štátnych hraníc. Dohodou sa upravilo už 71 % z hraníc s Arménskom a 66 % hraníc s Azerbajdžanom. Na úrovni demarkačných komisií a skupín odborníkov bolo odsúhlasených už 86 % hraníc s Ruskom, ale práca sa zastavila v dôsledku vojenského konfliktu z roku 2008. Hranice s Tureckom, Arménskom a Azerbajdžanom sú kontrolované. Hranica s Ruskom je monitorovaná iba čiastočne. Hranice na dvoch okupovaných územiach – v Južnom Osetsku[8] a Abcházsku[9] – nie sú pod kontrolou gruzínskych orgánov. Prijatie národnej stratégie integrovaného riadenia hraníc, ktorá obsahuje harmonogram a osobitné ciele ďalšieho rozvoja právnych predpisov, organizácie, infraštruktúry, vybavenia, dostatočných finančných a ľudských zdrojov v oblasti riadenia hraníc, ako aj medzinárodnej spolupráce Stratégia integrovaného riadenia hraníc (ďalej len SIRH) prijatá v roku 2008 a zmenená v roku 2012 s podporou EÚ, je založená na modeli integrovaného riadenia hraníc. V stratégii sú stanovené ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v období rokov 2008 – 2013. Medzirezortná pracovná skupina po schválení stratégie vypracovala akčný plán SIRH, ktorý bol schválený v roku 2009. Gruzínska stratégia integrovaného riadenia hraníc je veľmi komplexná – v SIRH a akčnom pláne sú stanovené dosiahnuteľné ciele, jasne pridelené zodpovednosti a zabezpečený potrebný dohľad. SIRH a akčný plán sa zameriavajú na budovanie kapacít a medzirezortnú spoluprácu. Gruzínsko sa zapája do medzinárodnej spolupráce v oblasti riadenia hraníc. Spolupracuje s členskými štátmi EÚ[10], ďalšími krajinami a medzinárodnými organizáciami. Veľmi rozvinutá je regionálna spolupráca s Tureckom. Azerbajdžanu bol predložený návrh dohody o činnosti hraničných komisárov a v poslednom čase sa zintenzívnila spolupráca s arménskym hraničným úradom[11]. Zavedený je aj právny rámec spolupráce s Ruskom. Prijatie etického kódexu a programov odbornej prípravy vrátane programov z oblasti boja proti korupcii a boja proti organizovanej trestnej činnosti, dodržiavania ľudských práv, azylových postupov a opatrení boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ktoré sa osobitne zameriavajú na pohraničnú stráž, colníkov a všetkých ďalších pracovníkov zapojených do riadenia hraníc alebo dohľadu Ministerstvo vnútra (ďalej len MV) v máji 2013 prijalo policajný etický kódex, ktorý platí aj pre hraničnú políciu a poriadkovú políciu. Generálny riaditeľ gruzínskej colnej služby v apríli 2013 prijal etický kódex a kódex správania gruzínskych colníkov. Okrem toho v máji 2013 MV prijalo osobitné pokyny pre zamestnancov hraničnej polície, poriadkovej polície a zamestnancov pracujúcich na hraničných priechodoch. Tieto pokyny sa týkajú ľudských práv a zdôrazňujú sa v nich povinnosti zamestnancov pri stretnutí sa s úplatkárstvom, prípadmi organizovanej trestnej činnosti a pod. Povinnosťou Akadémie ministerstva vnútra (ďalej len Akadémia MV) je zabezpečovať základné prípravné kurzy pre kadetov, preškoľovacie kurzy a kurzy pred povýšením. Zároveň poskytuje základný výcvik colných kadetov a špecializovanú prípravu zamestnancov colnej služby (napr. kontrolu cestovných dokladov). Osnovy odbornej prípravy príslušníkov hraničnej polície a poriadkovej polície sú založené na odporúčaniach odborníkov z EÚ a USA. V osnovách odbornej prípravy na Akadémii MV sú začlenené spoločné základné študijné osnovy agentúry FRONTEX. Základný výcvik je kombináciou teoretických a praktických cvičení. Špecializovaná odborná príprava ad hoc sa poskytuje v predmetoch, ako je napríklad riadenie kontroly hraníc, nelegálna migrácia a organizovaný zločin, pašeráctvo, korupcia a falšovanie dokladov. Akadémia MV ponúka aj kurzy týkajúce sa policajného etického kódexu a verejne orientovanej polície, ktoré sa venujú vzťahom s národnostnými, rasovými a náboženskými menšinami. Akadémia vytvorila mobilné výcvikové jednotky na účely podpory praktickej prípravy. Od začiatku roku 2013 sa predĺžilo trvanie základných prípravných kurzov pre príslušníkov poriadkovej polície a hraničnej polície[12]. Okrem toho sa nedávno zaviedol rad nových predmetov (napr. protiprávne konanie a zneužitie právomoci, polícia a médiá, obchodovanie s ľuďmi a drogami), a rozšírili sa niektoré prípravné kurzy pre pokročilých (pre pohraničnú políciu napr. ochrana ľudských práv, boj proti organizovanej trestnej činnosti, žiadatelia o azyl a utečenci, korupcia a protiprávne konanie v služobnom pomere). Na základe uvedených zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s referenčnými kritériami integrovaného riadenia hraníc: · vypracovali novú viacročnú stratégiu integrovaného riadenia hraníc a sprievodný akčný plán na obdobie po roku 2013, aby bolo možné ďalej stavať na doteraz vykonanej práci. Budúca SIRH by mala zahŕňať silný prvok budovania kapacít s cieľom naďalej posilňovať riadenie hraníc, a to najmä zelenej hranice, kde možno ďalej zlepšovať technologické možnosti, infraštruktúru a vybavenie, · pokračovať v práci na nadväzovaní spolupráce so susednými krajinami. Je potrebné uzavrieť požadované dohody, aby sa pripravila cesta pre budúcu technickú spoluprácu na hraniciach, posilniť odbornú prípravu pohraničnej stráže, colníkov a iných pracovníkov podieľajúcich sa na riadení hraníc alebo dohľade, a to vypracovaním pokročilej odbornej prípravy a podporovaním praktického výcviku, pričom osobitnú pozornosť treba okrem mobilných výcvikových jednotiek venovať rozvoju možností elektronického vzdelávania a zvážiť ďalšie predĺženie trvania základnej prípravy a ďalší rozvoj pokročilej prípravy. 4.2. Riadenie migrácie Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca pre migračnú politiku v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, a to aj v oblasti legálnej/pracovnej migrácie, opatrenia na podporu začlenenia cudzincov a opätovného začlenenia gruzínskych občanov (dobrovoľný návrat alebo nie) a boj proti neregulárnej migrácii (vrátane neustáleho úsilia o uzatvorenie dohôd o readmisii s hlavnými krajinami pôvodu alebo tranzitu a odhaľovania nelegálnych migrantov vo vnútrozemí) Vytvára sa právny rámec migračnej politiky. Vláda 30. októbra 2013 schválila návrh zákona o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti, ktorý bude podľa očakávania čoskoro predložený parlamentu. Návrh zákona obsahuje ustanovenia týkajúce sa legálnej a nelegálnej migrácie a integrácie cudzincov. Po prijatí tohto zákona bude potrebné upraviť približne 10 vedľajších predpisov, aby sa vytvoril komplexný právny režim. Inštitucionálny rámec koordinácie migračnej politiky je dobre rozvinutý. V roku 2010 bola vytvorená Štátna komisia pre otázky migrácie. Tvoria ju zástupcovia z 12 príslušných ministerstiev[13] a zodpovedá za celkovú koordináciu riadenia migrácie. V oblasti boja proti nelegálnej migrácii je plánované ďalšie zefektívnenie. Po nadobudnutí platnosti zákona o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti a zákona o polícii z roku 2013 bude polícia oprávnená zisťovať totožnosť cudzincov a kontrolovať ich, ako aj vykonávať postupy vyhostenia. V rámci štruktúry MV sa zriadi Migračná služba zodpovedná za koordináciu boja proti nelegálnej migrácii. S podporou EÚ sa v rámci partnerstva v oblasti mobility vytvorilo Centrum mobility, ktoré má pomáhať vracajúcim sa gruzínskym migrantom s opätovnou integráciou. Centrum pomáha vracajúcim sa migrantom tým, že vypracuje osobný plán reintegrácie vrátane pracovného plánu a v prípade potreby poskytne lekársku pomoc, ako aj prechodné ubytovanie. Gruzínsko pracuje aj na vytvorení strediska dočasného ubytovania pre nelegálnych migrantov, ktorí sa zdržiavajú na území Gruzínska. Už boli schválené architektonické plány budovy a začiatok výstavby sa predpokladá v novembri 2013. V stredisku sa bude môcť ubytovať až 70 osôb a budú zabezpečené osobitné opatrenia pre zraniteľných migrantov a rodiny. Bol vypracovaný návrh štatútu ubytovacieho strediska. Gruzínsko podpísalo readmisné dohody s EÚ, Švajčiarskom, Nórskom a Ukrajinou. Vykonávacie protokoly v rámci pôsobnosti dohody s EÚ o readmisii boli podpísané s Bulharskom, Estónskom, Maďarskom, Rakúskom a Belgickom, Holandskom a Luxemburskom. Pripravuje sa podpísanie protokolu so Slovenskom a rokuje sa o ďalších protokoloch s Českou republikou, Litvou, Poľskom a Portugalskom. Diplomatickou cestou boli iniciované rokovania s Cyprom, Francúzskom, Nemeckom, Gréckom, Talianskom, Španielskom a Švédskom. Návrh dohody o readmisii s Dánskom a Moldavskom je pripravený na podpísanie. Gruzínsko ďalej začalo rokovania o readmisných dohodách s Arménskom, Azerbajdžanom, Bangladéšom, Bieloruskom, Indiou a Pakistanom. Gruzínsko takisto zaviedlo elektronický systém riadenia prípadov readmisie, ktorý koordinuje ministerstvo zahraničných vecí, financuje ho EÚ a realizuje sa v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu. Prijatie národnej stratégie migrácie na účinné vykonávanie právneho rámca pre migračnú politiku a príslušného akčného plánu, ktorý obsahuje harmonogram, osobitné ciele, činnosti, výsledky, ukazovatele výkonnosti a rezervy na dostatočné ľudské a finančné zdroje Gruzínsku stratégiu migrácie na obdobie rokov 2013 – 2015 vypracovali gruzínske orgány s pomocou odborníkov z EÚ v rámci projektu cielenej iniciatívy partnerstva v oblasti mobility. Stratégia bola prijatá v marci 2013 a sprievodný akčný plán bol schválený v júni 2013. Stratégia sa zameriava na také oblasti, ako je prevencia a kontrola nelegálnej migrácie, podpora legálnej migrácie a opätovnej integrácie občanov v Gruzínsku a rozvoj azylového systému v Gruzínsku. V akčnom pláne sa uvádzajú konkrétne činnosti, stanovujú termíny a označujú zodpovedné orgány a partneri pri vykonávaní. Zavedenie mechanizmu na monitorovanie migračných stavov a tokov, ktorý umožní pravidelne aktualizovať migračný profil Gruzínska, s jednotnou elektronickou databázou obsahujúcou údaje o legálnej aj nelegálnej migrácii, ako aj o žiadateľoch o azyl/utečencoch, a vytvorenie orgánov zodpovedných za efektívne zhromažďovanie a analýzu týchto údajov Jednotný analytický systém migrácie je v počiatočnej fáze vývoja. Príslušné ministerstvá a agentúry už zhromažďujú informácie a údaje týkajúce sa osôb prekračujúcich hranice, povolení na pobyt, víz a dĺžky pobytu, cudzincov v krajine, cudzincov vyhostených z krajiny, právnických osôb založených cudzincami a pod. Po uvedení do plnej prevádzky bude systém zbierať a spracovávať tieto údaje. V rámci MV bola vytvorená elektronická databáza nelegálnych migrantov a v súčasnosti prebieha jej testovanie. Predpokladá sa, že databáza bude uvedená do prevádzky po nadobudnutí účinnosti zákona o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti, čo bude s najväčšou pravdepodobnosťou v roku 2014. Gruzínsko zatiaľ pripravilo migračné profily pre roky 2005 – 2010 a profil pre roky 2011 – 2013 bol prijatý v septembri 2013. Na základe uvedených zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s referenčnými kritériami riadenia migrácie: · vytvorili právny rámec riadenia migrácie prijatím zákona o právnom postavení cudzincov a osôb bez štátnej príslušnosti a všetkých potrebných vedľajších predpisov, · ďalej konsolidovali a zefektívnili inštitucionálne kapacity okrem iného aj zriadením Migračnej služby pri MV, · posilnili inštitucionalizáciu Centra mobility v rámci vládnych štruktúr aj formou vyčlenenia dostatočných ľudských a finančných zdrojov na poskytovanie pomoci pri reintegrácii, · urýchlili prácu na stredisku dočasného ubytovania pre nelegálnych migrantov a zabezpečili dostatok potrebných finančných a ľudských zdrojov na zabezpečenie prevádzkyschopnosti strediska, · pokračovali v plnení stratégie migrácie a akčného plánu a začali vypracúvať stratégiu na ďalšie programové obdobie, · urýchlili vývoj jednotného analytického systému migrácie v súlade so štandardmi ochrany osobných údajov a · posilnili možnosti zberu údajov, okrem iného aj dokončením elektronickej databázy nelegálnej migrácie. 4.3. Azyl Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca azylovej politiky v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, v plnom súlade so zásadou zákazu vrátenia alebo vyhostenia a vrátane doplnkovej ochrany, a to prijatím právnych predpisov, ktorými sa zabezpečí účinný prístup k spravodlivému konaniu pri určení statusu, ochrana práv (sloboda pohybu, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, iné pracovné a sociálne práva), trvalých riešenia vrátane integrácie utečencov alebo osôb požívajúcich iné formy medzinárodnej ochrany, ako aj osobitná pozornosť zraniteľným skupinám. Zákon o utečencoch a humanitárnom statuse (ďalej len zákon o utečencoch)[14] bol schválený v roku 2011. Po jeho prijatí boli schválené tri vedľajšie predpisy, ktorými sa stanovujú postupy priznávania statusu utečenca alebo inej formy ochrany, upravuje sa ubytovanie v prijímacom stredisku a stanovujú sa pravidlá každoročnej registrácie žiadateľov o azyl v Gruzínsku. Zásada zákazu vrátenia alebo vyhostenia je dostatočne zakotvená v zákone o utečencoch. V zákone sú riadne predpísané dôvody pre udelenie humanitárneho statusu v súlade s článkom 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach. Podľa zákona o utečencoch musí osoba, ktorá sa nelegálne zdržiava v Gruzínsku, požiadať o azyl do 24 hodín od vstupu na gruzínske územie. Predĺženie môžu odôvodniť jedine zvláštne okolnosti mimo kontroly utečenca. Ak táto lehota nie je dodržaná, žiadosť sa zamietne. Uvedený časový limit sa nevzťahuje na osoby, ktoré sa v Gruzínsku zdržiavajú legálne. Po predbežnom posúdení žiadosti o azyl sa vypracuje profil žiadateľa o azyl a na obdobie šiestich mesiacov sa mu udelí status žiadateľa o azyl. Proti možnému zápornému rozhodnutiu v tejto predbežnej fáze sa možno odvolať na súde. Po zaregistrovaní osoby ako žiadateľa o azyl prebehne rozhovor, zistí sa krajina pôvodu a prijme sa rozhodnutie o statuse. V prípade záporného rozhodnutia sa môže začať odvolacie konanie. Za azylové konania, ubytovanie žiadateľov o azyl a osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu zodpovedá ministerstvo pre vnútorne vysídlené osoby z okupovaných území, ubytovanie a utečencov. Za rozhodnutia o udelení azylu zodpovedá šesť úradníkov. Informácie o krajinách pôvodu v súčasnosti zhromažďuje jeden úradník pracujúci na plný úväzok a jeden úradník pracujúci na čiastočný úväzok. Ministerstvo plánuje v roku 2014 vytvoriť špecializovaný útvar pre informácie o krajinách pôvodu. Doklad potvrdzujúci ich status sa žiadateľom o azyl vydáva až po rozhodnutí o registrácii. Tento dokument obsahuje fotografiu a základné údaje. Príslušný orgán má 10 dní na prijatie rozhodnutia o registrácii žiadateľa o azyl. V prípade záporného rozhodnutia možno podať odvolanie na troch po sebe idúcich súdnych stupňoch. Vzhľadom na dĺžku súdnych konaní môže dôjsť k situácii, keď žiadatelia o azyl nemajú až do konca odvolacieho konania doklady potvrdzujúce ich status. Žiadatelia o azyl sa prijímajú vo vyhradenom prijímacom stredisku s kapacitou 60 osôb[15]. Osobitná pozornosť sa venuje potrebám zraniteľných skupín. Na základe získaných informácií sa každému dieťaťu bez sprievodu, ktoré žiada o azyl, pridelí opatrovník a v stredisku sú k dispozícii tlmočnícke služby. Lekársku starostlivosť zabezpečuje sieť verejného zdravotníctva a financuje sa zo štátneho rozpočtu. Utečenci a osoby s udeleným humanitárnym statusom majú nárok na ubytovanie v prijímacom stredisku na obdobie troch mesiacov od udelenia statusu, nárok na prístup ku vzdelaniu a zdravotnej a sociálnej pomoci. Osoby majú povolené vycestovať do inej krajiny alebo vrátiť sa do krajiny pôvodu. Vydá sa im dočasné povolenie na pobyt a cestovný doklad (pas OSN podľa Ženevského dohovoru). Zabezpečený je aj prístup k jazykovým kurzom (gruzínčiny a cudzím jazykom) a vzdelávaniu. Na základe uvedených zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s referenčným kritériom azylu: · ďalej zlepšovali existujúci právny a inštitucionálny rámec zavedením nevyhnutných zmien vrátane zmien, ktoré zaistia poskytnutie dokladov pre žiadateľov o azyl od samého začiatku azylového konania, · prehodnotili ustanovenia ukladajúce povinnosť požiadať o azyl do 24 hodín od vstupu na územie. Predloženie žiadosti po predpísanej lehote 24 hodín by nemalo byť jediným dôvodom odmietnutia registrácie ako žiadateľa o azyl, · posilnili inštitucionálne kapacity ministerstva, a to aj v oblasti ľudských zdrojov a najmä pokiaľ ide o pracovníkov zodpovedných za informácie o krajine pôvodu, · zvýšili kapacity pre príjem a ubytovanie žiadateľov o azyl, · posilnili kapacity zhromažďovania údajov, · poskytli Komisii relevantné štatistické údaje a · ďalej preskúmali azylové konanie s cieľom posúdiť, či možnosť odvolania vrátane jeho odkladného účinku až po posledný (tretí) súdny stupeň neohrozuje efektívnosť azylového konania a azylovej politiky vo všeobecnosti. 5. Blok 3: Verejný poriadok a bezpečnosť 5.1. Predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a korupcii a boj proti nim Konsolidácia v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami právneho a inštitucionálneho rámca predchádzania organizovanej trestnej činnosti a boja proti nej, spolu s národnou stratégiou a akčným plánom obsahujúcim jednoznačný harmonogram s konkrétnymi cieľmi, činnosťami, výsledkami, ukazovateľmi výkonnosti a dostatočnými ľudskými a finančnými zdrojmi Gruzínsko napreduje v konsolidácii svojho legislatívneho rámca predchádzania organizovanej trestnej činnosti a boja proti nej. Okrem právnych predpisov, ktoré sú už v platnosti – zákon o organizovanej trestnej činnosti a výpalníctve, príslušné ustanovenia trestného zákona a trestného poriadku, zákon o spravodajských informáciách v oblasti trestnej činnosti – bol 4. októbra 2013 prijatý nový zákon o polícii, ktorý nadobudne účinnosť 1. januára 2014. V októbri 2013 bola vládnou vyhláškou schválená národná stratégia boja proti organizovanej trestnej činnosti na obdobie rokov 2013 – 2014. Stratégia sa venuje širokej škále organizovanej trestnej činnosti, napríklad tzv. „zlodejom zo zákona“, výpalníctvu, krádežiam vozidiel, nelegálnemu obehu zbraní a počítačovej trestnej činnosti. Dňa 4. novembra 2013 bol prijatý akčný plán boja proti organizovanej trestnej činnosti Prebiehajú práce na vývoji inštitucionálneho rámca. Na základe vládneho dekrétu z 13. júna 2013 bola vytvorená Medzirezortná rada pre boj proti organizovanej trestnej činnosti. Rada pozostáva zo zástupcov príslušných ministerstiev a jej hlavnou úlohou je dohliadať na realizáciu uvedenej stratégie a akčného plánu. Konsolidácia v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami právneho a inštitucionálneho rámca riešenia obchodovania s ľuďmi, spolu s príslušným národným akčným plánom obsahujúcim jednoznačný harmonogram, konkrétne ciele, činnosti, výsledky, ukazovatele výkonnosti a dostatočné ľudské a finančné zdroje Gruzínsko dosahuje veľký pokrok v plnení referenčného kritéria týkajúceho sa obchodovania s ľuďmi. Gruzínsky trestný zákonník od roku 2003 klasifikuje obchodovanie s ľuďmi ako trestný čin. Následnými zmenami zákonníka sa zvýšili postihy za trestný čin obchodovania s ľuďmi, zaviedla sa trestná zodpovednosť právnických osôb a využívanie služieb obetí obchodovania s ľuďmi sa klasifikuje ako trestný čin. Na základe odporúčania Skupiny expertov pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi (GRETA) zriadenej Radou Európy sa v apríli 2012 novelizoval zákon o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2006 a zákon o detských obetiach obchodovania s ľuďmi okrem iného aj zavedením ustanovenia o individuálnom posúdení rizík podľa najlepšieho záujmu dieťaťa[16]. Štátny fond na ochranu obetí obchodovania s ľuďmi a Medzirezortná rada pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi existujú od roku 2006. Rada pod vedením ministerstva spravodlivosti sa skladá zo zástupcov príslušných ministerstiev a štátnych úradov. Dňa 15. marca 2013 prezident Gruzínska schválil Národný akčný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi na obdobie rokov 2013 – 2014, ktorý vypracovala rada. Akčný plán sa týka takých otázok, ako je napríklad predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi, spolupráca s miestnymi a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami, zlepšenie konkrétnych vyšetrovacích techník prokuratúr a koordinácia činností súvisiacich s obchodovaním s ľuďmi medzi príslušnými orgánmi. Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca predchádzania korupcii a boja proti nej v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, národná protikorupčná stratégia a akčný plán obsahujúci jednoznačný harmonogram s konkrétnymi cieľmi, činnosťami, výsledkami, ukazovateľmi výkonnosti a dostatočnými ľudskými a finančnými zdrojmi v súvislosti s úsilím o koordináciu boja proti korupcii zo strany protikorupčných orgánov, ako je napríklad Medzirezortná koordinačná rada pre boj s korupciou (ACICC), s cieľom zabezpečiť predovšetkým nezávislosť, účinnosť, práva a zodpovednosť orgánov zodpovedných za boj proti korupcii a posilnenie výmeny informácií medzi nimi; zabezpečiť riadny právny a inštitucionálny rámec vrátane sekundárnych právnych predpisov potrebných na efektívne fungovanie vnútorných kontrolných mechanizmov, ktoré prispievajú k prevencii a potláčaniu korupcie, a to aj korupcie na vysokej úrovni a korupcie pri medzinárodných transakciách, a k zavedeniu noriem integrity vo verejných inštitúciách/orgánoch, a s cieľom nadviazať na odporúčania skupiny GRECO (skupina štátov proti korupcii zriadenej Radou Európy) Gruzínsko sa počas posledného desaťročia venovalo komplexnému protikorupčnému reformnému procesu a zaviedlo právny a inštitucionálny rámec, ktorý priniesol hmatateľné výsledky v oblasti predchádzania korupcii a boja proti nej[17]. Gruzínsko je zmluvnou stranou Dohovoru Organizácie Spojených národov proti korupcii a ratifikovalo príslušné dohovory Rady Európy o korupcii, a to konkrétne Občianskoprávny dohovor o korupcii v roku 2003, Trestnoprávny dohovor o korupcii v roku 2008 a jeho dodatkový protokol v roku 2013. Gruzínsko urobilo významný pokrok v oblasti kriminalizácie korupcie. Trestné činy aktívneho a pasívneho úplatkárstva v gruzínskom trestnom zákonníku zahŕňajú ponúkanie a prísľub úplatku, podplácanie v prospech tretej osoby a podplácanie cez prostredníka. V novembri 2011 bol pozmenený trestný čin aktívneho ovplyvňovania tak, aby zahŕňal aj tretie strany. Trestná zodpovednosť právnických osôb sa otvorila v prípadoch pasívneho a aktívneho úplatkárstva, ovplyvňovania, prania špinavých peňazí a obchodného úplatkárstva. Podľa správy o plnení záväzkov v oblasti obvinení, ktorú vypracovala skupina GRECO v rámci tretieho hodnotiaceho kola[18], Gruzínsko uspokojivo splnilo tri z piatich odporúčaní a čiastočne splnilo dve odporúčania týkajúce sa ratifikácie dodatkového protokolu k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii a ustanovenia o účinnej ľútosti. Dňa 27. júla 2013 Gruzínsko ratifikovalo dodatkový protokol, takže za plne splnené možno považovať štyri z piatich odporúčaní. V roku 2008 začala svoju činnosť Medzirezortná koordinačná rada pre boj s korupciou (ACICC). Tvorí ju 34 členov[19] a medzi jej úlohy patrí koordinácia protikorupčného úsilia, účasť na monitorovaní vykonávania protikorupčných opatrení a vypracúvania legislatívnych návrhov v oblasti predchádzania korupcii a boja proti nej. Súčasné kľúčové strategické priority rady ACICC sú predchádzanie korupcii v orgánoch presadzovania práva, colných a daňových systémoch, ako aj transparentnosť financovania politických strán. V roku 2011 Gruzínsko novelizovalo organický zákon Gruzínska o politických zväzoch občanov. Nové pravidlá financovania politických strán zahŕňajú zákaz darov od právnických osôb, limity na dary, bankové prevody ako spôsob poskytnutia daru s cieľom zabezpečiť transparentnosť a lepšie účtovníctvo financovania strany, obmedzenia týkajúce sa čerpania úverov politickými stranami, ako aj obmedzenia členských poplatkov. Dohľadom nad financovaním politických strán a volebných kampaní je poverený Štátny kontrolný úrad. Gruzínsky zákon z roku 2009 o konflikte záujmov a korupcii v štátnej službe si okrem iného vyžaduje zverejňovanie hospodárskych záujmov verejných činiteľov a ochranu informátorov. Gruzínsky úrad pre štátnu službu a rada ACICC dokončujú nový návrh gruzínskeho zákona o ochrane informátorov. V predchádzaní korupcii a v jej potláčaní pomáha aj internetový mechanizmus majetkového priznania pre vysokých štátnych úradníkov[20]. V septembri 2013 bol novelizovaný zákon o konflikte záujmov a korupcii v štátnej službe ktorým sa tento mechanizmus rozšíril na ďalších 400 verejných činiteľov. K nedávnym zmenám v zákone o verejnej službe patrí aj nová kapitola o kódexe správania verejných činiteľov na základe vzorového kódexu správania verejných činiteľov Výboru ministrov Rady Európy[21]. Touto novelizáciou sa zavádza povinnosť pre všetkých štátnych úradníkov oznámiť svojmu nadriadenému alebo orgánu presadzovania práva akékoľvek dôkazy o protiprávnej činnosti vrátane korupcie alebo dôvodné podozrenie na takúto činnosť. V zmenách sa predpokladá aj povinná odborná príprava o problematike korupcie pre nových štátnych úradníkov. Gruzínsky parlament v máji 2013 prijal novelu zákona o gruzínskych všeobecných súdoch, čím sa posilnila nezávislosť a integrita súdnictva. Cieľom týchto zmien je zabezpečiť súlad s medzinárodnými a európskymi normami, ako aj stanoviskom Benátskej komisie schváleným na 94. plenárnej schôdzi[22]. Gruzínsko predpokladá ďalšie reformy týkajúce sa menovania a povyšovania sudcov. Parlament schválil novelu gruzínskeho zákona o prokuratúre, ktorá nadobudla platnosť v júni 2013. Všetky právomoci prokuratúry, ktorými predtým disponoval minister spravodlivosti, sa tak previedli na hlavného prokurátora Gruzínska. Hlavného prokurátora menuje a odvoláva prezident Gruzínska na návrh ministra spravodlivosti. Hlavný prokurátor menuje a odvoláva všetkých prokurátorov a zamestnancov prokuratúry, vykonáva vyšetrovanie a stíhanie trestných činov vrátane trestných činov spojených s korupciou, ktorých sa dopustili vysokí úradníci, ako napríklad prezident, poslanci, členovia vlády, predseda najvyššieho súdu, verejný ochranca a generálny audítor. V roku 2010 sa reformoval štátny systém verejného obstarávania a zaviedol sa jednotný elektronický systém štátneho obstarávania. Všetky ponuky v súčasnosti prebiehajú elektronicky. V jednotnom elektronickom systéme štátneho obstarávania je vytvorený „čierny zoznam“ spoločností, ktoré majú zákaz zúčastňovať sa výberových konaní štátu na obdobie jedného roka, a „biely zoznam“ oprávnených spoločností. Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boj proti nim v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami stanovenými Finančnou akčnou skupinou (FATF) pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; pravidelná aktualizácia príslušnej národnej stratégie; zriadenie a konsolidácia nezávislej finančnej spravodajskej jednotky s vhodnými právomocami a zdrojmi Gruzínsko v posledných rokoch skvalitnilo svoj legislatívny rámec boja proti praniu špinavých peňazí/boja proti financovaniu terorizmu zvýšením miery odborného súladu s medzinárodnými normami v tejto oblasti a právnymi predpismi EÚ. V roku 2012 boli napríklad leasingové spoločnosti, audítori, účtovníci a kvalifikované úverové inštitúcie zaradené ako „povinné osoby“[23] a posilnili sa preventívne opatrenia pre finančné inštitúcie. Hoci Gruzínsko v blízkej budúcnosti plánuje zahrnúť aj právnikov, zoznam povinných osôb ešte nie je plne v súlade s medzinárodnými a európskymi požiadavkami, keďže zákon o boji proti praniu špinavých peňazí sa nevzťahuje na realitné kancelárie, správcov a poskytovateľov služieb pre firmy a inštitúcie nakladajúce s elektronickými peniazmi. Gruzínsko prijalo viacero právnych aktov vychádzajúcich z právnych predpisov boja proti praniu špinavých peňazí, v ktorých podrobnejšie vymedzuje požiadavky týkajúce sa povinných osôb, ako sú napríklad družstevné záložne, zmenárne, zasielatelia peňazí, kasína, lotérie, notári atď. Čo sa týka potreby posilnenia inštitucionálnej spolupráce, Gruzínsko zatiaľ nevytvorilo radu pre boj proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu, ktorá by dokázala riadiť a koordinovať činnosti v tejto oblasti, hoci viacero príslušných ministerstiev podpísalo Memorandum o porozumení o zlepšení účinnosti medzirezortnej spolupráce v oblasti presadzovania práva vrátane trestného činu prania špinavých peňazí. Gruzínsko plánuje prijať národnú stratégiu boja proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu spolu s realizačným akčným plánom. Na tento účel vytvorilo medzirezortnú pracovnú skupinu. Zriadenie Národnej agentúry verejného registra (NAVR), ktorá má spravovať systém registrácie právnických osôb, je dôležitým prvým krokom v prevencii zneužívania právnických osôb. V hodnotení Gruzínska z roku 2012, ktoré vykonal výbor expertov Rady Európy pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len MONEYVAL), sa však spomína niekoľko vážnych nedostatkov[24]. Hoci Gruzínsko v decembri 2011 pozmenilo svoj rámec s cieľom vykonávať rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (ďalej len BR OSN) č. 1267 a 1373, výbor MONEYVAL vo svojom hodnotení poukázal na nedostatočný súlad s určitými právnymi normami. Finančná monitorovacia služba (ďalej len FMS) – gruzínska finančná spravodajská jednotka – bola vytvorená v súlade s článkom 10 zákona o boji proti praniu špinavých peňazí z roku 2003. FMS má operačnú nezávislosť a pri vykonávaní svojej činnosti nie je podriadená žiadnemu orgánu. Pôsobí ako národné centrum pre zhromažďovanie, analýzu a šírenie správ o podozrivých transakciách, správ o hotovostných transakciách a iných súvisiacich informácií týkajúcich sa prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V súčasnosti v spolupráci s príslušnými inštitúciami pripravuje zmeny v zákone o boji proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu, ktoré majú riešiť nedostatky zistené výborom MONEYVAL pri hodnotení za rok 2012. Podľa informácií poskytnutých Gruzínskom bol v decembri 2011 zavedený nový softvér, ktorý skvalitní nahlasovanie podozrivých transakcií. Aj keď jeho účinnosť nemožno v tejto fáze plne posúdiť, hlásený nárast počtu prípadov, ktoré služba FMS odovzdala orgánom presadzovania práva, je povzbudzujúci[25]. Prijatie národnej stratégie boja proti drogám a akčného plánu v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, ktoré budú obsahovať jednoznačný harmonogram s konkrétnymi cieľmi, činnosťami, výsledkami, ukazovateľmi výkonnosti a dostatočnými ľudskými a finančnými zdrojmi V novembri 2011 bola pod záštitou Ministerstva spravodlivosti založená Medzirezortná koordinačná rada pre boj proti zneužívaniu drog (ďalej len rada). Súčasťou rady sú medzinárodné a mimovládne organizácie. V júni rada vypracovala návrh národnej protidrogovej stratégie na obdobie rokov 2013 – 2015 a sprievodný akčný plán. Podľa informácií od gruzínskych úradov rada pri príprave oboch dokumentov vychádzala z Protidrogovej stratégie EÚ z roku 2012 a z odborného poradenstva skupiny Pompidou Rady Európy, ktorá zodpovedá za boj proti zneužívaniu drog a obchodovaniu s drogami. V čase písania tejto správy Rada zapracovávala pripomienky skupiny Pompidou do oboch dokumentov, ktoré by vláda mala prijať do konca roka 2013. Zároveň prebieha práca na príprave pozmeňujúcich návrhov príslušných legislatívnych nástrojov[26]. Podpis, ratifikácia a transpozícia všetkých príslušných dohovorov OSN a Rady Európy a príslušných protokolov z uvedených oblastí a z oblasti boja proti terorizmu do vnútroštátnych právnych predpisov vrátane Dohovoru Rady Európy z roku 2005 o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu, ako aj Haagskeho dohovoru o ochrane detí (Dohovor z roku 1996 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní, výkone a spolupráci v oblasti rodičovských práv a povinností a opatrení na ochranu dieťaťa), Dohovoru Rady Európy z roku 2007 o ochrane detí pred sexuálnym vykorisťovaním a sexuálnym zneužívaním a dodatkového protokolu k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii Gruzínsky parlament ratifikoval Dodatkový protokol k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii v júli 2013 a Dohovor Rady Európy z roku 2005 o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu bol ratifikovaný v októbri 2013. Pokiaľ ide o nástroje týkajúce sa ochrany detí, prebiehajú potrebné vnútorné legislatívne postupy. 5.2. Justičná spolupráca v trestných veciach Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca vzájomnej pomoci V októbri 2010 nadobudol platnosť zákon o medzinárodnej spolupráci v trestných veciach upravujúci otázky medzinárodnej spolupráce[27]. Zákon sa vzťahuje na medzinárodnú spoluprácu vrátane takých aspektov, ako je vzájomná právna pomoc, vydávanie, odovzdávanie odsúdených osôb, postúpenie konaní a výkon trestných rozsudkov. Gruzínsko je zmluvnou stranou aj niekoľkých dohovorov OSN, dohovorov Rady Európy a dvojstranných dohôd, ktoré vytvárajú právny základ spolupráce s inými štátmi[28]. Gruzínsko taktiež skúma možnosť podpísania tretieho dodatkového protokolu k Európskemu dohovoru o vydávaní z roku 1957. Podpis, ratifikácia a transpozícia príslušných medzinárodných dohovorov a protokolov do vnútroštátnych právnych predpisov, konkrétne druhého dodatkového protokolu k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach bol podpísaný v marci 2013 a v októbri 2013 ho ratifikoval gruzínsky parlament. Nový zákon o medzinárodnej spolupráci pri presadzovaní práva, ktorým sa do gruzínskej legislatívy zavádzajú potrebné ustanovenia predpokladané v dvojstranných a mnohostranných medzinárodných dohodách, nadobudol platnosť 22. októbra 2013. 5.3. Spolupráca pri presadzovaní práva Zavedenie primeraného mechanizmu koordinácie medzi príslušnými vnútroštátnymi agentúrami a spoločná databáza zaručujúca príslušným úradníkom priamy prístup Dňa 16. mája 2013 nadobudlo platnosť Memorandum o porozumení o medzirezortnej spolupráci v otázkach presadzovania práva medzi ministerstvom vnútra, ministerstvom spravodlivosti, ministerstvom financií, úradom generálneho prokurátora a Finančnou monitorovacou službou. Jeho cieľom je uľahčiť koordináciu v oblasti presadzovania práva. V memorande sa okrem iného ustanovuje vytvorenie kontaktných bodov, bezpečného systému výmeny e‑mailových správ, zriadenie vyšetrovacích tímov ad hoc a iné prvky. Ministerstvo vnútra vyvíja softvér na elektronickú výmenu údajov medzi rezortmi, ktorý uľahčí výmenu dôverných údajov. 5.4. Ochrana údajov Konsolidácia právneho a inštitucionálneho rámca ochrany osobných údajov v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, a to aj prijatím vedľajších právnych predpisov, pokynov a usmernení upravujúcich postupy, funkcie a povinnosti Zákon o ochrane osobných údajov nadobudol platnosť v máji 2012. V januári 2013 začali platiť ustanovenia kapitoly VII o administratívnej zodpovednosti, ale niektoré ustanovenia týkajúce sa právomocí inšpektora ochrany osobných údajov voči súkromnému sektoru vstúpia do platnosti až v roku 2016. Novovymenovaný inšpektor ochrany osobných údajov zvažuje možnosť revízie zákona o ochrane osobných údajov z roku 2012 o PDP, odborníci preto v súčasnosti skúmajú existujúci právny rámec. Podpis, ratifikácia a transpozícia príslušných medzinárodných dohovorov, protokolov a odporúčaní do vnútroštátnych právnych predpisov, vrátane dodatkového protokolu z roku 2001 k Dohovoru Rady Európy č. 108 o ochrane jednotlivcov pri automatickom spracovaní osobných údajov, pokiaľ ide o dozorné orgány a cezhraničné toky údajov, a Odporúčania výboru ministrov Rady Európy č. R (87) 15 upravujúceho používanie osobných údajov v policajnom sektore Gruzínsko v máji 2013 podpísalo dodatkový protokol z roku 2001 k Dohovoru Rady Európy o ochrane údajov a parlament ho ratifikoval v júli 2013. Ministerstvo vnútra po konzultácii s inšpektorom ochrany osobných údajov dokončuje pokyny týkajúce sa spracovávania a ochrany osobných údajov na Ministerstve vnútra Gruzínska. Zriadenie nezávislého orgánu dohľadu nad ochranou údajov so zodpovedajúcimi právomocami a povinnosťami V zmysle zákona o ochrane osobných údajov je inšpektor nezávislý, nesmie byť podriadený inému verejnému činiteľovi ani orgánu a pri svojej práci sa riadi gruzínskou ústavou, medzinárodnými dohodami, zákonom o ochrane osobných údajov a inými príslušnými normatívnymi aktmi a štatútmi. Inšpektor ochrany osobných údajov bol vymenovaný 28. júna 2013 dekrétom predsedu vlády v súlade so zákonom o ochrane osobných údajov. V prvých mesiacoch vo funkcii vypracoval štruktúru a štatút úradu a začal proces náboru personálu. Vládnym nariadením č. 699 z 3. júla 2013 sa vytvoril rezervný fond pre úrad inšpektora ochrany osobných údajov na rok 2013. Priestory a potrebné vybavenie poskytne vláda. Na základe uvedených predbežných zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s referenčnými kritériami bloku 3: · naďalej pokračovali v úsilí v oblasti predchádzania organizovanej trestnej činnosti a boja proti nej, a najmä ďalej upevňovali právny a inštitucionálny rámec, okrem iného prijatím akčného plánu na boj proti organizovanej trestnej činnosti, · ďalej napredovali v plnení noriem EÚ a medzinárodných noriem týkajúcich sa predchádzania obchodovaniu s ľuďmi a boja proti nemu. Pri prehodnocovaní existujúceho legislatívneho rámca sa gruzínskym orgánom osobitne odporúča, aby okrem iného zriadili funkciu národného spravodajcu alebo ekvivalentný mechanizmus zodpovedný za posudzovanie trendov v oblasti obchodovania s ľuďmi, meranie výsledkov opatrení boja proti obchodovaniu s ľuďmi, podávanie správ a rozšírenie odbornej prípravy v oblasti obchodovania s ľuďmi, ktorá sa aktuálne poskytuje sudcom a policajtom, na ďalších úradníkov v prvej línii, napríklad na pracovníkov konzulárnych služieb, odborov a mimovládnych organizácií, pokračovali v pokroku pri vytváraní legislatívneho a politického rámca prevencie a boja proti korupcii, a najmä zaviedli legislatívne, inštitucionálne a operačné záruky, ktoré zabezpečia nezávislosť prokurátorov od akéhokoľvek politického zasahovania; pokračovali v reformách smerujúcich k ďalšiemu posilneniu integrity a nezávislosti súdnictva; v súvislosti s majetkovými priznaniami a konfliktom záujmov zaviedli efektívne a nezávislé mechanizmy overovania, ako aj účinné, primerané a odradzujúce systémy postihov; ďalej revidovali predpisy týkajúce sa financovania politických strán s prihliadnutím na odporúčania skupiny GRECO, Benátskej komisie a OBSE/ODIHR; zabezpečili potrebné analytické a organizačné možnosti Rady proti korupcii vrátane primeraných finančných a ľudských zdrojov; prijali právne predpisy týkajúce sa ochrany informátorov a vytvorili systém ochrany informátorov pre zamestnancov súkromných spoločností, ktoré poskytujú služby financované z verejných zdrojov, zvýšili úsilie pri vytváraní právneho a inštitucionálneho rámca pre predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boja proti nim. Potrebné je vyriešiť najmä nedostatky zistené v správe výboru MONEYVAL. Zároveň je potrebné zlepšiť operačné možnosti a medzirezortnú koordináciu, pričom vytvorenie Rady pre boj proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu môže pomôcť dosiahnuť pokrok v tejto oblasti. V neposlednom rade je potrebné prijať národnú stratégiu boja proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu a súvisiace akčné plány, prijali národnú protidrogovú stratégiu a sprievodný akčný plán v súlade s európskymi a medzinárodnými normami a zabezpečili dostupné ľudské a finančné zdroje potrebné na ich plnenie; ďalej upevňovali legislatívny a politický rámec, · transponovali do vnútroštátnych právnych predpisov Dohovor Rady Európy z roku 2005 o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu, dodatkový protokol k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii, ako aj Haagsky dohovor o ochrane detí (Dohovor z roku 1996 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone a spolupráci v oblasti rodičovských práv a povinností a opatrení na ochranu dieťaťa), Dohovoru Rady Európy z roku 2007 o ochrane detí pred sexuálnym vykorisťovaním a sexuálnym zneužívaním, · poskytli ďalšie informácie o právnom a inštitucionálnom rámci v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach vrátane príslušných ustanovení trestného poriadku, · naďalej posilňovali spoluprácu v oblasti presadzovania práva okrem iného aj prostredníctvom vývoja softvéru na bezpečnú výmenu údajov, · poskytovali ďalšie informácie o právnom a inštitucionálnom rámci ochrany údajov vrátane zvažovaných zmien existujúceho legislatívneho rámca, · dokončili a schválili návrh pokynov týkajúcich sa spracovávania a ochrany osobných údajov na Ministerstve vnútra Gruzínska a · naplánovali potrebné ľudské, logistické a finančné zdroje pre úrad inšpektora ochrany osobných údajov. 6. Blok 4: Vonkajšie vzťahy a základné práva 6.1. Sloboda pohybu na území Gruzínska Konsolidácia právneho a regulačného rámca týkajúceho sa postupov registrácie cudzincov s legálnym pobytom alebo osôb bez štátnej príslušnosti s cieľom predísť neodôvodneným obmedzeniam Právny a regulačný rámec sa pripravuje. Pracovná skupina pre zníženie počtu osôb bez štátnej príslušnosti pripravila návrh zákona o gruzínskej štátnej príslušnosti, ktorý prešiel medzirezortným konzultačným procesom a v nadchádzajúcich mesiacoch sa očakáva jeho predloženie parlamentu. V návrhu zákona sa zavádza rad mechanizmov zameraných na prevenciu a zníženie počtu osôb bez štátnej príslušnosti, ako je stanovené v Dohovore Organizácie Spojených národov o znížení počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961. Gruzínsko uvažuje aj o pristúpení k dohovoru z roku 1961. 6.2. Podmienky a postupy vydávania cestovných dokladov a dokladov totožnosti Konsolidácia právneho a regulačného rámca tak, aby bol zabezpečený úplný a efektívny prístup k cestovným dokladom a dokladom totožnosti bez diskriminácie vrátane žien, detí, osôb so zdravotným postihnutím, vnútorne vysídlených osôb, osôb patriacich do menšín a iných zraniteľných skupín Agentúra rozvoja verejných služieb v spolupráci s UNHCR a UNICEF realizuje niekoľko projektov financovaných z EÚ, ktorých cieľom je riešenie otázky osôb bez dokladov. Od roku 2008 sa údajne zistilo 11 000 osôb bez dokumentov, z ktorých približne 7 000 absolvovalo proces občianskej registrácie a dostalo príslušné dokumenty. Od roku 2008 sa utečencom vydávajú cestovné doklady, ktoré od roku 2010 obsahujú biometrické údaje. Podnikli sa praktické kroky na riešenie potrieb ľudí so zdravotným postihnutím. 6.3. Občianske práva vrátane ochrany menšín Prijatie komplexných právnych predpisov proti diskriminácii, ako odporúčajú monitorovacie orgány OSN a Rady Európy s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu pred diskrimináciou Gruzínsko v súčasnosti vytvára komplexný legislatívny rámec boja proti diskriminácii. Okrem ústavných ustanovení o zákaze diskriminácie a ustanovení obsiahnutých v rôznych trestných[29], občianskych a správnych predpisoch ministerstvo spravodlivosti pripravilo návrh zákona o zákaze diskriminácie, ktorý práve skúmajú medzinárodní experti. Jeho predloženie do parlamentu sa očakáva do konca roka 2013. Tento návrh zákona má „odstrániť všetky formy diskriminácie na území Gruzínska alebo pod jeho jurisdikciou a zabezpečiť všetkým osobám rovnaké požívanie práv stanovených zákonom, a to bez ohľadu na rasu, farbu pleti, jazyk, pohlavie, vek, štátnu príslušnosť, pôvod, miesto narodenia, bydlisko, rodinný stav, tehotenstvo alebo materstvo, materiálne alebo sociálne postavenie, zdravotný stav, zdravotné postihnutie, náboženstvo alebo vieru, národnostnú, etnickú alebo sociálnu príslušnosť, politický alebo iný názor alebo presvedčenie, sexuálnu orientáciu, rodovú identitu alebo akýkoľvek iný dôvod“[30]. Zakazuje viacnásobnú diskrimináciu[31], vymedzuje priamu a nepriamu diskrimináciu[32], a poskytuje ochranu obetiam diskriminácie pred viktimizáciou[33]. Hoci tento zákon sa bude vzťahovať na všetky oblasti činnosti verejných inštitúcií, fyzických a právnických osôb[34], nie je jasné, či sa bude vzťahovať aj na súkromný sektor. Návrhom zákona sa ustanovuje aj inšpektor ochrany rovnosti[35] a zavádzajú sa ustanovenia o odvolacom konaní[36] vrátane ustanovení o dôkaznom bremene. Podpis, ratifikácia a transpozícia príslušných nástrojov OSN a Rady Európy v boji proti diskriminácii do vnútroštátnych právnych predpisov s prihliadnutím na dohovory OSN o osobách bez štátnej príslušnosti a na odporúčania Rady Európy týkajúce sa Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov Gruzínsko ratifikovalo viacero medzinárodných dohôd o ochrane národnostných menšín a odstránení rôznych foriem diskriminácie, ako je napríklad Medzinárodný dohovor OSN o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie a Rámcový dohovor Rady Európy o ochrane národnostných menšín. Gruzínsko sa pripravuje aj na ratifikáciu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Vláda preto v júni 2013 založila medzirezortnú komisiu na vysokej úrovni, ktorá má vypracovať politiku v tejto oblasti. Komisia úzko spolupracuje s orgánmi štátnej správy, občianskou spoločnosťou a menšinovými komunitnými skupinami, ako aj s odborníkmi z Rady Európy. Vytvorenie spravodlivých a transparentných podmienok získania gruzínskej štátnej príslušnosti Ako už bolo uvedené, Gruzínsko pripravuje nový zákon o gruzínskej štátnej príslušnosti. Návrhom sa má zaviesť právny rámec získania gruzínskej štátnej príslušnosti, pričom sa zohľadňujú normy stanovené v Dohovore OSN o znížení počtu osôb bez štátnej príslušnosti. Prijatie komplexnej národnej stratégie pre ľudské práva a akčného plánu; aktívne presadzovanie osobitných odporúčaní orgánov OSN, OBSE/ODIHR, Rady Európy/ECRI a medzinárodných organizácií pre ľudské práva v tejto stratégii a akčnom pláne, najmä pri vykonávaní politík v oblasti boja proti diskriminácii, ochrany menšín a súkromného života a zabezpečenia slobody náboženstva Vládnym dekrétom z 5. júla 2013 sa zriadila Medzirezortná rada pre vypracovanie stratégie a akčného plánu ochrany ľudských práv. Rada sa skladá zo zástupcov príslušných ministerstiev a ďalších orgánov štátnej správy. Na účasť na práci rady je vyzvaných mnoho zástupcov mimovládnych organizácií a medzinárodných inštitúcií[37] vrátane delegácie EÚ v Gruzínsku. Na základe uvedených predbežných zistení sa odporúča, aby gruzínske orgány v súvislosti s blokom 4: · prijali nový zákon o gruzínskej štátnej príslušnosti v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, · zabezpečili súlad právneho rámca s Dohovorom OSN o znížení počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961, · vytvorili stratégiu na systematickejšie a udržateľnejšie riešenie otázky osôb bez dokumentov, · poskytovali informácie o platných právnych predpisoch a komplexné štatistické údaje týkajúce sa registračných postupov pre cudzincov s legálnym pobytom a osoby bez štátnej príslušnosti, · prijali komplexný zákon o zákaze diskriminácie v súlade s európskymi a medzinárodnými normami a vzhľadom na citlivosť tejto veci naplánovali verejnú kampaň na vysvetlenie zákona a zvyšovanie informovanosti a zabezpečili, aby osnovy odbornej prípravy zamestnancov verejnej správy zahŕňali bloky venované vysvetleniu nového právneho rámca, · pokračovali v tvorbe politiky vedúcej k prijatiu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov a naplánovali aktivity zamerané na zvyšovanie informovanosti, · prijali komplexnú národnú stratégiu pre ľudské práva a sprievodný akčný plán. 7. Celkové hodnotenie a ďalšie kroky Komisia v súlade so zavedenou metodikou posúdila vykonávanie APVR zo strany Gruzínska na základe informácií a príslušných legislatívnych a politických dokumentov, ktoré Gruzínsko poskytlo. Administratívne hodnotenie bloku 1 a bloku 2 doplnila hodnotiaca misia priamo na mieste, ktorú uskutočnili útvary Komisie s pomocou odborníkov z členských štátov EÚ a delegácie EÚ v Gruzínsku. Komisia zároveň monitorovala pokrok Gruzínska v oblastiach súvisiacich s APVR prostredníctvom spoločného výboru EÚ a Gruzínska pre zjednodušenie vízového režimu, spoločného readmisného výboru EÚ a Gruzínska a podvýboru EÚ a Gruzínska pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť, ľudské práva a demokraciu. Stav dialógu a spolupráce medzi EÚ a Gruzínskom sa v každom z týchto rámcov nachádza v pokročilom štádiu. Na základe uvedeného Komisia usudzuje, že Gruzínsko dosiahlo pri plnení referenčných kritérií prvej fázy APVR veľmi dobrý pokrok. Právny a politický rámec požadovaný v referenčných kritériách týkajúcich sa bezpečnosti dokumentov vrátane biometrických údajov a referenčných kritériách týkajúcich sa integrovaného riadenia hraníc už dosiahol pokročilú fázu plnenia. Gruzínsko dobre napreduje aj pri plnení referenčných kritérií prvej fázy týkajúcich sa riadenia migrácie, azylu, verejného poriadku a bezpečnosti, ako aj vonkajších vzťahov a základných práv. Komisia bude aj naďalej pomáhať Gruzínsku pri plnení APVR a bude aktívne monitorovať plnenie všetkých referenčných kritérií v rámci štyroch blokov APVR, pričom v roku 2014 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o budúcom pokroku pri plnení APVR. [1] Závery Rady o Gruzínsku, 3191. zasadnutie Rady pre zahraničné veci, Luxemburg 15. októbra 2012, zarážka 3. [2] Pozri referenčné kritériá týkajúce sa ochrany údajov. [3] Vyhláška 98 z 27. júla 2011. [4] Tamtiež. [5] Nariadenie majú poskytnúť gruzínske orgány. [6] Podľa poskytnutých informácií cestovné doklady s neutrálnym stavom uznávajú Spojené štáty americké, Japonsko, Izrael a osem členských štátov EÚ, a to Rumunsko, Poľsko, Bulharsko, Slovensko, Česká republika, Estónsko, Lotyšsko a Litva. [7] Tento zákon nadobudne účinnosť 1. januára 2014. [8] 75 km štátnej hranice. [9] 258 km štátnej hranice. [10] Napríklad s Litvou, Lotyšskom, Estónskom, Maďarskom, Bulharskom, Poľskom, Fínskom a Nemeckom. [11] Pripravuje sa zmluva o spolupráci v pohraničných otázkach medzi gruzínskou hraničnou políciou a arménskou hraničnou agentúrou. Zároveň sa pripravuje aj návrh dohody o hraničných zástupcoch medzi gruzínskym ministerstvom vnútra a arménskou národnou bezpečnostnou službou, ako aj návrh protokolu o pravidlách výmeny informácií medzi gruzínskym ministerstvom vnútra a arménskou národnou bezpečnostnou službou. [12] V prípade poriadkovej polície sa príprava predlžuje z 12 týždňov (376 hodín) na 20 týždňov (600 hodín) a v prípade hraničnej polície zo 6 týždňov (235 hodín) na 14 týždňov (420 hodín). [13] Ministerstvo školstva a vedy, úrad štátneho ministra pre otázky diaspóry, úrad štátneho ministra pre európsku a euroatlantickú integráciu, ministerstvo hospodárstva a udržateľného rozvoja, ministerstvo spravodlivosti (predseda), ministerstvo pre vnútorne vysídlené osoby z okupovaných území Gruzínska, utečencov a ubytovanie, ministerstvo regionálneho rozvoja a infraštruktúry, ministerstvo zahraničných vecí, Národný štatistický úrad, ministerstvo financií, ministerstvo vnútra (spolupredseda), ministerstvo práce, zdravotníctva a sociálnych vecí. [14] Zákon bol vypracovaný v rámci projektu s podporou z EÚ, ktorý realizoval úrad UNHCR. [15] Podľa informácií získaných od gruzínskych úradov môže stredisko vo výnimočných prípadoch ubytovať až 120 osôb. [16] V apríli 2012. [17] Svetová banka vo svojej správe (2012) oceňuje úspech Gruzínska v boji s korupciou vo verejnom sektore, ktorý dosahuje od roku 2003. Podľa Globálneho barometra korupcie z roku 2013 iba 4 % Gruzíncov uviedli, že v posledných 12 mesiacoch poskytli úplatok niektorej z ôsmich služieb. Až 70 % respondentov sa domnievalo, že za posledné dva roky sa podstatne znížila úroveň korupcie. V medzinárodnom rebríčku vnímania korupcie vypracovanom organizáciou Transparency International pre rok 2012 sa Gruzínsko nachádza na 51. mieste s 52 bodmi z maximálnych 100. [18] Tretie hodnotiace kolo skupiny GRECO: správa o plnení záväzkov Gruzínska z 21. júna 2013. Správa je k dispozícii na adrese http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf. [19] 15 zástupcov vlády na vysokej úrovni, dvaja poslanci, zástupca justície a 16 pozorovateľov zastupujúcich miestne a medzinárodné mimovládne organizácie, medzinárodné organizácie, darcov a podnikateľské združenia. [20] V súčasnosti sa povinnosť predložiť majetkové priznanie vzťahuje na viac ako 2 800 úradníkov. [21] Akčný plán boja proti korupcii, OECD Istanbul. Druhé kolo monitorovania. Správa o pokroku Gruzínska (2011). Protikorupčná sieť pre východnú Európu a strednú Áziu. Správa je k dispozícii na adrese: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf. [22]Spoločné stanovisko Benátskej komisie a riaditeľstva pre spravodlivosť a ľudskú dôstojnosť pri generálnom riaditeľstve pre ľudské práva a právny štát Rady Európy k navrhovanej novelizácii organického zákona o gruzínskych všeobecných súdoch, prijaté Benátskou komisiou na jej 94. plenárnej schôdzi. Benátky 8. – 9. marca. Stanovisko je k dispozícii na adrese: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e. [23] Pojem „povinné osoby“ označuje fyzické a právnické osoby, na ktoré sa vzťahujú povinnosti v zmysle gruzínskeho zákona o boji proti praniu špinavých peňazí. [24] Správa zo štvrtej hodnotiacej návštevy, boj proti praniu špinavých peňazí a boj proti financovaniu terorizmu, Gruzínsko 3. júla 2012, k dispozícii na adrese: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf. [25] Z 12 prípadov v roku 2012 na 27 v prvej polovici roka 2013. [26] Napr. kódex správnych priestupkov, trestný zákonník, zákon o omamných látkach, psychotropných látkach, prekurzoroch a narkotickej pomoci. [27] Podľa tohto zákona môže len jeden ústredný orgán – t. j. ministerstvo spravodlivosti – postupovať žiadosti iným orgánom. [28] Vrátane Európskeho dohovoru o vydávaní z roku 1957 a jeho dodatkových protokolov z rokov 1975 a 1978, Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 s jeho dodatkovým protokolom z roku 1978, Európskeho dohovoru o medzinárodnej platnosti trestných rozsudkov z roku 1970, Európskeho dohovoru o potlačovaní terorizmu z roku 1977 a Dohovoru o právnej pomoci a právnych vzťahoch v občianskych, rodinných a trestných veciach z roku 1993. [29] Vrátane ustanovenia trestného zákonníka z roku 2012, podľa ktorého je diskriminácia priťažujúcou okolnosťou. [30] Článok 1 návrhu zákona. [31] Článok 2 návrhu zákona. [32] Tamtiež. [33] Článok 21 návrhu zákona. [34] Vrátane pracovnoprávnych vzťahov, sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, prístupu ku vzdelávaniu a odbornej príprave, kultúry, volieb, občianskych a politických činností, informovania verejnosti a médií, súdnictva, väzenstva, presadzovania práva, vojska, štátnych služieb a používania tovaru a služieb – článok 3 návrhu zákona. [35] Článok 7 a nasl. návrhu zákona. [36] Články 16 – 18 návrhu zákona. [37] Úrad OSN v Gruzínsku, kancelária Rady Európy v Gruzínsku, kancelária USAID v Gruzínsku, gruzínska advokátska komora, gruzínske združenie mladých advokátov, Transparency International Gruzínsko, nadácia Open Society Georgia Foundation atď.