EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 COM(2021) 423 final 2021/0250(COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849

(Text s významom pre EHP) {SWD(2021) 190, 191}

{SEC(2021) 391}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu predstavujú vážnu hrozbu pre integritu hospodárstva a finančného systému EÚ a pre bezpečnosť jej občanov. Podľa odhadov Europolu sa približne pri 1 % ročného hrubého domáceho produktu EÚ „využíva pri podozrivých finančných činnostiach“. Po niekoľkých významných prípadoch údajného prania špinavých peňazí týkajúcich sa úverových inštitúcií v Únii prijala Komisia v júli 2019 balík, v ktorom sa analyzovala účinnosť mechanizmu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v jeho vtedajšej podobe a dospelo sa k záveru, že sú potrebné reformy. V tejto súvislosti sa v Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025 zdôrazňoval význam zlepšenia rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s cieľom chrániť Európanov pred terorizmom a organizovanou trestnou činnosťou. Komisia 7. mája 2020 predložila akčný plán v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V uvedenom akčnom pláne sa Komisia zaviazala prijať opatrenia na posilnenie pravidiel EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a ich vykonávania, pričom určila šesť priorít alebo pilierov: 1. zabezpečenie účinného vykonávania existujúceho rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; 2. vytvorenie jednotného súboru pravidiel EÚ pre oblasť boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; 3. realizácia dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ; 4. zriadenie podporného a koordinačného mechanizmu pre finančné spravodajské jednotky (jednotky FIU); 5. presadzovanie ustanovení trestného práva na úrovni EÚ a výmeny informácií; 6. posilnenie medzinárodného rozmeru rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zatiaľ čo 1., 5. a 6. pilier akčného plánu sa vykonávajú, ostatné piliere si vyžadujú legislatívne opatrenia. Tento návrh nariadenia je súčasťou balíka štyroch legislatívnych návrhov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý sa považuje za jeden súdržný celok pri vykonávaní akčného plánu Komisie zo 7. mája 2020, čím sa v EÚ vytvára nový a súdržnejší regulačný a inštitucionálny rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Balík zahŕňa: –návrh nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, –tento návrh smernice, ktorou sa stanovujú mechanizmy, ktoré by členské štáty mali zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, a ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849, –návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Úrad EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len „úrad AMLA“), a –návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847, ktorým sa rozširujú požiadavky na vysledovateľnosť kryptoaktív. Tento legislatívny návrh spĺňa spolu s návrhom nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a návrhom prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847 cieľ vytvoriť jednotného súboru pravidiel EÚ (pilier 2). Európsky parlament aj Rada podporili plán, ktorý Komisia stanovila v akčnom pláne z mája 2020. Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. júla 2020 vyzval na posilnenie pravidiel Únie a uvítal plány na prepracovanie inštitucionálnej štruktúry EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Rada ECOFIN prijala 4. novembra 2020 závery, v ktorých podporila jednotlivé piliere akčného plánu Komisie.

Potrebu spojenia harmonizovaných pravidiel prostredníctvom nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prísnejších pravidiel týkajúcich sa vnútroštátnych systémov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu prostredníctvom smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu potvrdzujú dôkazy uvedené v správach z roku 2019, ktoré vydala Komisia. V týchto správach sa identifikoval nedostatok konzistentných prístupov k dohľadu nad povinnými subjektmi a rozličné výsledky v prípade hospodárskych subjektov poskytujúcich služby na vnútornom trhu. Poukázalo sa v nich aj na nerovný prístup jednotiek FIU k informáciám, ktorý obmedzuje ich schopnosť navzájom spolupracovať, ako aj na to, že týmto jednotkám chýbajú spoločné nástroje. Všetky tieto prvky obmedzovali odhaľovanie cezhraničných prípadov prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. A napokon, vzhľadom na neexistenciu právneho základu nebolo doteraz možné prepojiť registre bankových účtov a systémy vyhľadávania údajov, ktoré predstavujú kľúčové nástroje pre jednotky FIU a príslušné orgány. S cieľom riešiť uvedené problémy a predchádzať rozdielom v regulácii sa všetky pravidlá, ktoré sa uplatňujú na súkromný sektor, preniesli do návrhu nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Vzhľadom na uznanie potreby flexibility členských štátov v tejto oblasti sa však organizácia inštitucionálneho systému boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na vnútroštátnej úrovni ponecháva ako súčasť tohto návrhu smernice. V tomto návrhu však nejde len o presunutie ustanovení zo súčasnej do budúcej smernice; v záujme dosiahnutia vyššej úrovne konvergencie v postupoch orgánov dohľadu a jednotiek FIU, ako aj v súvislosti so spoluprácou medzi príslušnými orgánmi, sa vykonalo niekoľko podstatných zmien: –s cieľom zabrániť tomu, aby mala administratívna štruktúra jednotiek FIU vplyv na ich analytické funkcie alebo na ich schopnosť spolupracovať s partnermi, sa objasňujú ich právomoci a úlohy, ako aj minimálny súbor informácií, ku ktorému by jednotky FIU mali mať prístup, –s cieľom zabezpečiť, aby jednotky FIU dokázali účinne spolupracovať, sa stanovuje rámec pre spoločné analýzy. Vytvára sa aj právny základ pre systém siete FIU.net, –stanovujú sa jasné pravidlá v súvislosti so spätnou väzbou zo strany jednotiek FIU s cieľom poskytovať informácie potrebné na to, aby povinné subjekty porozumeli riziku. Podobne sa stanovujú jasné pravidlá o spätnej väzbe poskytovanej jednotkám FIU s cieľom zabezpečiť, aby tieto jednotky vedeli o tom, ako sa využívajú finančné spravodajské informácie, ktoré poskytujú, –objasňujú sa právomoci a úlohy orgánov dohľadu s cieľom zabezpečiť, aby všetky orgány dohľadu mali nástroje na to, aby mohli prijímať primerané nápravné opatrenia. Zavádza sa povinnosť dozoru orgánu verejnej moci nad samoregulačnými orgánmi, ktoré pôsobia ako orgány dohľadu, pričom sa jednoznačne vymedzujú úlohy tohto orgánu verejnej moci, –harmonizuje sa prístup k dohľadu založenému na hodnotení rizika prostredníctvom spoločného nástroja na kategorizáciu rizík, aby sa predišlo rozdielom v chápaní rizík v porovnateľných situáciách, –s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi orgánmi dohľadu sa zriaďujú kolégia na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zavádzajú sa mechanizmy na zabezpečenie spolupráce v oblasti dohľadu vo vzťahu k hospodárskym subjektom poskytujúcim cezhraničné služby, –objasňuje sa spolupráca s inými orgánmi uvádzaním osobitných prípadov, pri ktorých vzniká povinnosť spolupráce, aby sa predišlo neefektívnosti v dôsledku izolovaných prístupov, –objasňujú sa právomoci registrov konečných užívateľov výhod, aby sa zabezpečilo, že môžu získavať aktuálne, primerané a presné informácie, –stanovuje sa prepojenie registrov bankových účtov s cieľom odstrániť súčasný nedostatok v právnych predpisoch, –zavádzajú sa požiadavky na spracúvanie určitých kategórií osobných údajov, aby sa zabezpečil úplný súlad s pravidlami EÚ v oblasti ochrany údajov. Ustanovenia týkajúce sa posudzovania rizík alebo zberu štatistických údajov zostávajú na druhej strane do veľkej miery nezmenené a len sa preskúmali, aby sa získal prehľad o aktuálnych identifikovaných prípadoch neefektívnosti, ako sú napríklad nadmerne časté nadnárodné posudzovania rizík a požiadavka na zber štatistických údajov o nezákonných činnostiach. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Týmto návrhom sa zrušuje a nahrádza existujúca smernica (EÚ) 2015/849 zmenená smernicou (EÚ) 2018/843. Ako už bolo uvedené, tento návrh je súčasťou balíka v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý zahŕňa návrh nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, nariadenia, ktorým sa zriaďuje úrad AMLA, a prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847. Tento balík štyroch legislatívnych návrhov sa považuje za jeden súdržný celok pri vykonávaní akčného plánu Komisie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo 7. mája 2020, čím sa v EÚ vytvára nový a súdržnejší regulačný a inštitucionálny rámec boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Súbežne s prijatím tohto balíka Komisia navrhuje aj zmeny smernice 2019/1153 s cieľom poskytnúť príslušným orgánom zodpovedným za predchádzanie trestným činnom, ich odhaľovanie, vyšetrovanie alebo stíhanie prístup k systému, ktorý prepája centralizované registre bankových účtov. Keďže tento návrh vychádza zo smernice (EÚ) 2015/849, je v súlade s odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny (ďalej len „FATF“). V porovnaní sú súčasnou smernicou zvyšuje konzistentnosť tým, že zabezpečuje dozor nad samoregulačnými orgánmi zo strany orgánu verejnej moci v prípade, že tieto samoregulačné orgány vykonávajú dohľad. Aj frekvencia nadnárodného posudzovania rizík sa zosúlaďuje s najlepšími postupmi, ktoré uznáva FATF (každé štyri roky). Týmto návrhom sa začleňujú aj zmeny spôsobené nedávnymi revíziami odporúčaní FATF, pokiaľ ide o posudzovanie a zmierňovanie rizík obchádzania cielených finančných sankcií. Pri predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je kľúčové účinné presadzovanie. Komisia bude naďalej využívať úplné spektrum prostriedkov a mechanizmov, aby dokázala kontrolovať nielen správnu transpozíciu požiadaviek Únie do vnútroštátneho práva, ale aj ich účinné vykonávanie zo strany členských štátov v každodennej praxi. •Súlad s ostatnými politikami a právnymi nástrojmi Únie Tento návrh je v súlade s cieľmi politiky, ktoré sa sledujú na úrovni Únie, a najmä so smernicou o boji proti praniu špinavých peňazí prostredníctvom trestného práva, smernicou o boji proti terorizmu a smernicou o prístupe k finančným informáciám, ako aj s jej navrhovanou zmenou, ktorá sa prijíma spolu s týmto balíkom. Riziká v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu nemožno účinne riešiť len pomocou právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; v prípade týchto právnych predpisov dochádza k interakcii s množstvom právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb a trestného práva. Patria medzi ne právne predpisy EÚ o platbách a prevodoch finančných prostriedkov (smernica o platobných službách, smernica o platobných účtoch, smernica o elektronickom peňažníctve). V súčasnom balíku návrhov sa venovala pozornosť zabezpečeniu konzistentnosti so všetkými takýmito nástrojmi.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Tento návrh smernice vychádza z článku 114 ZFEÚ, rovnakého právneho základu ako súčasný právny rámec EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Článok 114 je primeraný vzhľadom na závažnú hrozbu pre vnútorný trh spôsobenú praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ako aj hospodárske straty a narušenie na cezhraničnej úrovni, ktoré tým môžu vzniknúť. •Subsidiarita V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5 Zmluvy o Európskej únii nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť ciele tohto návrhu jednotlivo, a preto sa môžu lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Návrh nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. V balíku opatrení Komisie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí z roku 2019 sa poukázalo na to, ako páchatelia trestných činov dokázali využívať rozdiely medzi režimami členských štátov na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Toky peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti a financovanie terorizmu môžu poškodiť stabilitu a dobré meno finančného systému Únie a ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu. Opatrenia prijaté výlučne na vnútroštátnej úrovni by mohli mať nepriaznivé účinky na vnútorný trh a prispieť k fragmentácii. Opatrenie na úrovni EÚ je opodstatnené na zachovanie rovnakých podmienok v rámci Únie – pričom subjekty vo všetkých členských štátoch podliehajú konzistentnému súboru povinností v súvislosti s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Vzhľadom na cezhraničný charakter veľkej časti činností spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu je na predchádzanie týmto trestným činom nevyhnutná dobrá spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu a jednotkami FIU. Mnohé subjekty podliehajúce povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí vykonávajú cezhraničné činnosti a rôznorodosť prístupov vnútroštátnych orgánov dohľadu a jednotiek FIU im bráni v dosahovaní optimálnych postupov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni skupiny. •Proporcionalita Neoddeliteľnou súčasťou posúdenia vplyvu, ktoré sprevádza tento návrh, je otázka proporcionality a všetky navrhované možnosti v rôznych oblastiach regulácie sa posudzovali z hľadiska cieľa proporcionality. Cezhraničný charakter veľkej časti činností spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu si vyžaduje súdržný a koordinovaný prístup vo všetkých členských štátoch založený na súdržných pravidlách vo forme jednotného súboru pravidiel. V tomto návrhu sa však neprijíma prístup maximálnej harmonizácie, keďže nie je zlučiteľný so základným aspektom režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý je založený na hodnotení rizika, ani so špecifickými vnútroštátnymi pravidlami, ktoré sa môžu vzťahovať na príslušné orgány v tejto oblasti. Členské štáty majú aj naďalej možnosť zaviesť pravidlá, ktoré prekračujú rámec pravidiel stanovených v balíku návrhov, medzi ktoré patrí návrh tejto smernice, ale len ak sú odôvodnené na základe prístupu založeného na hodnotení rizika. •Výber nástroja Smernica Európskeho parlamentu a Rady je primeraným nástrojom na predĺženie ustanovení v súčasnej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí s príslušnými zmenami, ak ide o ustanovenia, pri ktorých nie je vhodné, aby sa priamo uplatňovali v podobe nariadenia, a to najmä pokiaľ ide o právomoci a úlohy príslušných orgánov a zriadenie registrov konečných užívateľov výhod a bankových účtov a prístup k nim. Ostatné ustanovenia zo súčasnej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí sa zaradili (podľa potreby so zmenami) do sprievodného návrhu nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Vzhľadom na niekoľko nedávnych legislatívnych zmien sa zatiaľ neuskutočnilo úplné hodnotenie ex post súčasného režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá 20. mája 2015, pričom lehota na transpozíciu členskými štátmi bola do 26. júna 2017. Piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá 30. mája 2018, pričom lehota na transpozíciu členskými štátmi bola do 10. januára 2020. Kontrola transpozície stále prebieha. Ako hodnotenie účinnosti režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v jeho vtedajšej podobe však slúži oznámenie Komisie z júla 2019 a uvedené sprievodné správy. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Stratégia konzultácií na podporu tohto návrhu pozostávala z viacerých zložiek: –konzultácie o pláne, ktorým sa oznamuje akčný plán Komisie. Tieto konzultácie prebiehali od 11. februára do 12. marca 2020 na portáli Komisie „Vyjadrite svoj názor“ a príspevok do nich poskytlo 42 rôznych zainteresovaných strán, –verejné konzultácie o opatreniach navrhnutých v akčnom pláne otvorené širokej verejnosti a všetkým skupinám zainteresovaných strán, ktoré sa začali 7. mája 2020 a prebiehali do 26. augusta. Prijalo sa v rámci nich 202 oficiálnych príspevkov, –cielené konzultácie s členskými štátmi a príslušnými orgánmi činnými v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Členské štáty mali možnosť vyjadriť svoje stanovisko na rôznych zasadnutiach skupiny expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a finančné spravodajské jednotky EÚ prispeli na stretnutiach platformy FIU a prostredníctvom písomných dokumentov. Diskusie boli podporené cielenými konzultáciami s členskými štátmi a príslušnými orgánmi vo forme dotazníkov, –žiadosť o poradenstvo adresovaná v marci 2020 Európskemu orgánu pre bankovníctvo. orgán EBA predložil svoje stanovisko 10. septembra, –stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k akčnému plánu Komisie vydané 23. júla 2020,

–konferencia na vysokej úrovni, ktorú zorganizovala Komisia 30. septembra 2020 a na ktorej sa stretli zástupcovia vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ, poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia súkromného sektora a občianskej spoločnosti a akademická obec. Vyjadrenia zainteresovaných strán k akčnému plánu boli vo všeobecnosti pozitívne. •Získavanie a využívanie expertízy Komisia sa pri príprave tohto návrhu spoľahla na kvalitatívne a kvantitatívne dôkazy zozbierané z uznávaných zdrojov vrátane technického poradenstva Európskeho orgánu pre bankovníctvo. Prostredníctvom cielených dotazníkov sa od členských štátov získali aj informácie o presadzovaní pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. •Posúdenie vplyvu Tento návrh sprevádza posúdenie vplyvu, ktoré bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie 6. novembra 2020 a schválené 4. decembra 2020. Rovnaké posúdenie vplyvu sprevádza aj ostatné legislatívne návrhy, ktoré sa predkladajú v balíku spoločne s týmto návrhom. Výbor pre kontrolu regulácie vo svojom kladnom stanovisku navrhol k posúdeniu vplyvu rôzne zlepšenia týkajúce sa prezentácie, ktoré boli následne zapracované. V posúdení vplyvu Komisia posudzovala tri problémy: chýbajúce jasné a konzistentné pravidlá, nekonzistentný dohľad na celom vnútornom trhu a nedostatočná koordinácia a výmena informácií medzi jednotkami FIU. Pre tento návrh je relevantný prvý z uvedených problémov a zvažovali sa v súvislosti s ním tieto možnosti: –zachovanie pravidiel EÚ bez zmeny tak, ako sú, –zabezpečenie vyššej miery harmonizácie pravidiel, ktoré sa vzťahujú na povinné subjekty, a ponechanie podrobného stanovenia právomocí a povinností príslušných orgánov na členské štáty, –zabezpečenie vyššej miery harmonizácie pravidiel, ktoré sa vzťahujú na subjekty podliehajúce povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a harmonizácie právomocí a povinností orgánov dohľadu a jednotiek FIU. Z výsledku posúdenia vplyvu vyplýva, že preferovanou možnosťou je tretia možnosť. Zavedením konzistentného a podrobnejšieho prístupu k uvedeným pravidlám na úrovni EÚ by sa umožnilo odstrániť súčasnú fragmentáciu, pokiaľ ide o povinnosti povinných subjektov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, aj pokiaľ ide o činnosti príslušných orgánov. Jasnejšími pravidlami o úlohách a právomociach príslušných orgánov sa zlepší konzistentnosť vykonávania rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v EÚ, uľahčí sa vytvorenie integrovaného mechanizmu EÚ v oblasti dohľadu a zlepší sa odhaľovanie podozrivých tokov a činností. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Aj keď, ako už bolo uvedené, sa zatiaľ neuskutočnilo formálne hodnotenie ex post ani kontrola vhodnosti existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, možno uviesť niekoľko tvrdení, pokiaľ ide o prvky navrhovaného celkového balíka opatrení, ktoré povedú k zjednodušeniu a zvýšeniu efektívnosti. Po prvé, nahradením určitých pravidiel obsiahnutých v smernici harmonizovanejšími a priamo uplatniteľnými pravidlami stanovenými v nariadení sa odstráni potreba transpozičného úsilia v členských štátoch a uľahčí sa podnikanie cezhraničným subjektom v EÚ. Ďalej sa vyňatím obchodníkov s tovarom z rozsahu pôsobnosti rámca EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí v kombinácii s navrhovaným zákazom hotovostných operácií nad 10 000 EUR odbremenia takíto obchodníci od administratívnej záťaže vyplývajúcej z povinnosti predkladať príslušnej jednotke FIU správy o hotovostných operáciách presahujúcimi 10 000 EUR. A napokon, vyšším stupňom harmonizácie pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa vo viacerých špecifických oblastiach uľahčí spolupráca medzi orgánmi dohľadu a jednotkami FIU vďaka zmenšeniu rozdielov medzi ich pravidlami a postupmi. Tento návrh smernice obsahuje len určité ustanovenia, pri ktorých sa vyžaduje transpozícia do vnútroštátneho práva, a je tak kratší než smernica, ktorú nahrádza; väčšina prvkov, ktoré upravovala smernica (EÚ) 2015/849, sa teraz nachádza v návrhu nariadenia sprevádzajúcom tento návrh smernice. •Základné práva EÚ je odhodlaná zaistiť prísne normy ochrany základných práv. Konkrétne sa na všetky orgány dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, ako aj na jednotky FIU bude vzťahovať príslušné nariadenie o ochrane údajov, a to v rozsahu, v akom môžu nakladať s osobnými údajmi. 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh smernice nemá vplyv na rozpočet. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Návrh zahŕňa všeobecný plán monitorovania a hodnotenia vplyvu na špecifické ciele, v ktorom sa vyžaduje, aby Komisia vykonala prvé preskúmanie po piatich rokoch a najmenej tri roky po nadobudnutí účinnosti smernice a aby podala správu o svojich hlavných zisteniach Európskemu parlamentu a Rade. Návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sprevádzajúci tento návrh obsahuje rovnaké ustanovenia o hodnotení, pričom hodnotenie oboch nástrojov možno spojiť do jednej správy. Preskúmanie sa uskutoční v súlade s usmerneniami Komisie pre lepšiu právnu reguláciu.

•Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Väčšina uplatniteľných vymedzení pojmov pre tento návrh smernice sa nachádza v návrhu nariadenia, ktorý ho sprevádza (v ktorom sa uvádza vymedzenie pojmov relevantné pre oba nástroje); niektoré pojmy sú však vymedzené v tomto návrhu smernice, pokiaľ nie sú relevantné pre sprievodné nariadenie. Tento návrh smernice umožňuje členských štátom rozšíriť požiadavky sprievodného návrhu nariadenia na ďalšie sektory, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia; musia však svoj zámer oznámiť a vysvetliť Komisii, ktorá bude mať šesť mesiacov na prijatie stanoviska k týmto plánom (po konzultáciách s úradom AMLA) a môže sa namiesto toho rozhodnúť navrhnúť právne predpisy na úrovni EÚ. Prechodné ustanovenia sa stanovujú pre dodatočné sektory, na ktoré sa už vzťahujú vnútroštátne právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ale nie právne predpisy EÚ. Komisia každoročne zverejní v Úradnom vestníku Európskej únie konsolidovaný zoznam sektorov, na ktoré členské štáty rozšírili zoznam povinných subjektov. V tomto návrhu smernice sa stanovujú aj osobité regulačné požiadavky, ktoré majú členské štáty vykonať v rámci vnútroštátneho práva pre určité sektory. Konkrétne na zmenárne a miesta na inkaso šekov a na poskytovateľov služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti sa musia vzťahovať požiadavky na udelenie licencie alebo na registráciu. Poskytovatelia služieb v oblasti hazardných hier musia podliehať regulácii. Tento návrh smernice umožňuje orgánom dohľadu členských štátov, v ktorých pôsobia vydavatelia elektronických peňazí, poskytovatelia platobných služieb a poskytovatelia služieb kryptoaktív na základe slobody poskytovať služby, aby v týchto členských štátoch zriadili kontaktné miesta. Úrad AMLA navrhne regulačné technické predpisy, v ktorých sa objasní, kedy sa to má vykonať. V tomto návrhu smernice sa potvrdzujú požiadavky na bezúhonnosť vrcholových manažérov v určitých povinných subjektoch tak ako v súčasnom rámci, pričom sa nimi dopĺňajú požiadavky týkajúce sa odbornosti a vhodnosti v iných aktoch Únie, a objasňuje sa, že určité požiadavky sa vzťahujú aj na konečných užívateľov výhod v súvislosti s týmito povinnými subjektmi. V prípade iných povinných subjektov sa potvrdzuje zákaz toho, aby v nich pôsobili osoby odsúdené za pranie špinavých peňazí, súvisiace predikatívne trestné činy alebo financovanie terorizmu. Týmto návrhom smernice sa udeľujú určité právomoci vnútroštátnym orgánom dohľadu nad vrcholovým manažmentom určitých povinných subjektov, a to najmä v prípade odsúdenia za pranie špinavých peňazí alebo financovanie terorizmu. Posudzovanie rizík Požiadavka, aby Komisia pravidelne vykonávala posudzovanie rizík v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ, ktorá je obsiahnutá v súčasnom rámci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, sa zachováva, intervaly posudzovania sa však predlžujú na štyri roky. Posudzovanie bude vychádzať zo vstupných informácií, ktoré poskytne úrad AMLA v podobe stanoviska, a budú ho sprevádzať odporúčania členským štátom v súvislosti s vhodnými opatreniami na riešenie identifikovaných rizík. Komisia bude takisto každé štyri roky predkladať Európskemu parlamentu a Rade správu o opatreniach prijatých v nadväznosti na zistenia vyplývajúce z posudzovania. Vnútroštátne posudzovania rizík budú aj naďalej vykonávať členské štáty, ale s frekvenciou najmenej každé štyri roky a s určitými doplneniami, pokiaľ ide o ciele a spôsoby vykonávania týchto posudzovaní. Členské štáty musia aj naďalej viesť komplexné štatistiky týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a každoročne ich odosielať Komisii. Komisia môže prijať vykonávací akt v súvislosti s metodikou takýchto štatistík. Registre a mechanizmy týkajúce sa skutočného vlastníctva, bankových účtov a nehnuteľností Zachováva sa povinnosť členských štátov vytvárať a viesť registre konečných užívateľov výhod v súvislosti s právnymi subjektmi a právnymi štruktúrami, ktorá je obsiahnutá v súčasnej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Zahŕňa to ustanovenia o prístupe k takýmto registrom vrátane prístupu verejnosti a možné výnimky z prístupu v odôvodnených prípadoch. Zachováva sa cezhraničné prepojenie takýchto registrov prostredníctvom systému prepojenia registrov konečných užívateľov výhod. Nové ustanovenia v tomto návrhu, ktoré súčasný rámec ešte neobsahuje, sú: vykonávací akt Komisie o formáte na predkladanie informácií o skutočnom vlastníctve do registrov; ustanovenia pre prípady, keď existujú pochybnosti o presnosti informácií o skutočnom vlastníctve alebo keď sa konečný užívateľ výhod nedá identifikovať; ďalšie ustanovenia pre prípad zistených nezrovnalostí v informáciách; právomoc subjektov, ktoré tieto registre spravujú; požiadavka, aby členské štáty oznamovali Komisii príslušné orgány, ktorým bol udelený prístup, a druh prístupu; minimálne obdobie piatich rokov, počas ktorého sa informácie musia uchovávať v registroch. Zachováva sa povinnosť členských štátov vytvárať a udržiavať mechanizmy, napríklad centrálny register alebo centrálny elektronický systém vyhľadávania údajov, aby bolo možné identifikovať držiteľov bankových účtov a bezpečnostných schránok, ktorá je obsiahnutá v súčasnej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí. Členské štáty musia Komisii oznamovať nielen charakteristické znaky uvedených mechanizmov, ale aj kritériá, na základe ktorých sa uvádzajú informácie v uvedených registroch. V návrhu sa stanovuje aj vytvorenie cezhraničného prepojenia medzi takýmito mechanizmami, a to prostredníctvom vykonávacích aktov Komisie o technických špecifikáciách a postupoch na prepojenie týchto mechanizmov s jednotným prístupovým bodom, ktorý zriadi a bude prevádzkovať Komisia. Členské štáty musia zabezpečiť, aby informácie vo vnútroštátnych mechanizmoch boli aktuálne a prístupné prostredníctvom cezhraničného prepojenia. K uvedeným mechanizmom musia mať prístup jednotky FIU vrátane tých, ktoré sú prepojené z iných členských štátov. Zachováva sa požiadavka obsiahnutá v súčasnej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, aby členské štáty poskytli jednotkám FIU a ďalším príslušným orgánom prístup k obsahu vnútroštátnych registrov nehnuteľností, a vymedzuje sa minimálny rozsah takéhoto prístupu. Od členských štátov sa vyžaduje, aby Komisii oznámili príslušné orgány, ktorým sa udelil prístup k uvedeným registrom, ako aj rozsah takéhoto prístupu. Finančné spravodajské jednotky Návrh vychádza z ustanovení obsiahnutých v súčasnom rámci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, na základe ktorých sa od členských štátov vyžaduje, aby na vnútroštátnej úrovni vytvorili operačne nezávislé jednotky FIU s cieľom prijímať a analyzovať správy o podozrivých transakciách a správy o podozrivej činnosti od povinných subjektov. Tieto existujúce ustanovenia zahŕňajú spoluprácu a výmenu informácií medzi jednotkami FIU, spôsoby použitia a ďalšie poskytovanie informácií, ktoré boli predmetom výmeny. Nové ustanovenia o jednotkách FIU sa týkajú: objasnení funkcie finančnej analýzy jednotiek FIU a ich operačnej nezávislosti, zdrojov a bezpečnosti; zoznamu minimálnych kategórií informácií, ku ktorým musia mať jednotky FIU prístup; ustanovení o výmene informácií medzi jednotkami FIU a ďalšími príslušnými orgánmi vrátane povinnosti poskytovať spätnú väzbu o spôsobe použitia informácií; objasnenia právomocí jednotiek FIU pozastaviť transakcie, k čomu musí dôjsť do 48 hodín od prijatia správy o podozrivej transakcii/činnosti, a rozšírenia uvedených právomocí na pozastavenie používania bankových účtov za odôvodnených okolností. Stanovujú sa ďalšie podrobnosti o spôsoboch výmeny informácií medzi jednotkami FIU; uvedené výmeny sa musia uskutočňovať pomocou siete FIU.net; členské štáty musia Komisii oznámiť všetky výnimky z informácií, ktoré sa môžu vymieňať. Úrad AMLA má pripraviť návrh vykonávacích technických predpisov, ktorými sa harmonizujú formáty na výmenu informácií; prijme aj usmernenia týkajúce sa kritérií, na základe ktorých sa určuje, či niektorá správa o podozrivej transakcii/činnosti je predmetom záujmu jednotiek FIU iných členských štátov. Jednotky FIU budú vypracúvať výročné správy o svojich činnostiach a poskytovať spätnú väzbu povinným subjektom o použití ich správ o podozrivej transakcii/činnosti, ako aj spätnú väzbu colným orgánom o informáciách poskytnutých jednotkám FIU v súvislosti s množstvom peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie alebo vystupujú z Únie. Ďalším novým ustanovením sa objasňuje pojem spoločných analýz, ktoré majú vykonávať jednotky FIU, a vymedzujú sa postupy pri ich vykonávaní. Dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí Návrh vychádza z ustanovení obsiahnutých v súčasnom rámci v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, na základe ktorých sa od členských štátov vyžaduje, aby na vnútroštátnej úrovni zriadili orgány dohľadu nad povinnými subjektmi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane úloh, právomocí a povinností takýchto orgánov dohľadu a spolupráce medzi nimi a jednotkami FIU a medzi nimi a orgánmi dohľadu tretích krajín.

Nové ustanovenia zahŕňajú: objasnenie úloh a právomocí orgánov dohľadu; požiadavku na poskytovanie informácií povinným subjektom zo strany vnútroštátnych orgánov dohľadu; objasnenie týkajúce sa dohľadu založeného na hodnotení rizika vrátane usmernení týkajúcich sa vlastností prístupu založeného na hodnotení rizika, ktoré má vypracovať úrad AMLA, a regulačných technických predpisov týkajúcich sa metodiky na posudzovanie a klasifikovanie profilu inherentného a reziduálneho rizika povinných subjektov a frekvencie preskúmania. Objasňujú sa právomoci orgánov dohľadu v prípadoch povinných subjektov vykonávajúcich činnosť na základe slobody poskytovať služby a v kontexte dohľadu nad skupinou; v tejto súvislosti úrad AMLA vypracuje regulačné technické predpisy, v ktorých sa podrobne uvedú príslušné povinnosti domovských a hostiteľských orgánov dohľadu a spôsoby spolupráce medzi nimi. V súvislosti s cezhraničnými úverovými alebo finančnými inštitúciami, ktoré pôsobia vo viacerých členských štátoch, sa musí vytvoriť kolégium orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, pričom musia byť splnené určité kritériá; úrad AMLA vypracuje regulačné technické predpisy týkajúce sa všeobecných podmienok fungovania kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Uvádzajú sa ustanovenia o spolupráci s orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi v tretích krajinách. Samoregulačné orgány Nový oddiel v porovnaní so súčasným rámcom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa týka samoregulačných orgánov. Keď členský štát zverí dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pri určitých povinných subjektoch samoregulačnému orgánu, nad týmto samoregulačným orgánom musí vykonávať dozor orgán verejnej moci s cieľom zabezpečiť, aby samoregulačný orgán vykonával svoje úlohy na najvyššej možnej úrovni. Orgán dozoru musí mať primerané právomoci vrátane právomoci získavať informácie a bude zverejňovať výročnú správu o svojej činnosti a o činnostiach dohľadu samoregulačných orgánov, nad ktorými vykonáva dozor. Administratívne opatrenia a sankcie Ustanovenia o sankciách vychádzajú zo súčasného rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a určuje sa nimi povinnosť pre členské štáty zabezpečiť, aby boli k dispozícii administratívne opatrenia a sankcie v prípade závažného opakovaného alebo systematického porušovania kľúčových požiadaviek rámca zo strany povinných subjektov s uvedením minimálnej a maximálnej výšky peňažných sankcií, a zabezpečiť zverejnenie uložených sankcií, ochranu oznamovateľov a výmenu informácií o sankciách. Nové ustanovenia zahŕňajú: objasnenie administratívnych opatrení iných ako sankcie v prípade menej závažných porušení a požiadavky, aby členské štáty oznámili Komisii a úradu AMLA svoje mechanizmy týkajúce sa ukladania administratívnych sankcií alebo opatrení. Uvádzajú sa okolnosti, ktoré treba vziať do úvahy pri stanovení druhu a výšky administratívnych sankcií alebo opatrení. Úrad AMLA vypracuje regulačné technické predpisy, v ktorých sa vymedzia ukazovatele na klasifikáciu závažnosti porušení, ako aj kritériá, ktoré treba vziať do úvahy pri stanovovaní výšky administratívnych sankcií alebo pri prijímaní administratívnych opatrení. Spolupráca Ustanovenia o spolupráci medzi orgánmi dohľadu, jednotkami FIU a ďalšími príslušnými orgánmi vychádzajú zo súčasného rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to vrátane spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov a ustanovení týkajúcich sa prípadov, keď sú orgány viazané služobným tajomstvom. Nové ustanovenia v tomto návrhu zahŕňajú vloženie odkazov na úrad AMLA a povinnosť, aby s ním iné orgány spolupracovali. Existujúce ustanovenia na zabezpečenie dobrej spolupráce s orgánmi prudenciálneho dohľadu nad finančnými inštitúciami sa rozširujú o dodatočné špecifikácie, orgány pre riešenie krízových situácií, ako aj orgány zodpovedné za dohľad nad úverovými inštitúciami na účely spolupráce podľa smernice o platobných účtoch a druhej smernice o platobných službách. Orgány dohľadu nad finančnými subjektmi a jednotky FIU budú úradu AMLA každoročne predkladať správy o spolupráci s týmito orgánmi. Dopĺňajú sa ustanovenia o spolupráci v súvislosti s audítormi, pričom k tejto spolupráci vydá usmernenia úrad AMLA. Záverečné ustanovenia Pri spracúvaní osobných údajov na základe tohto návrhu sa tak ako v prípade súčasného rámca v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu uplatňuje nariadenie (EÚ) 2016/679 alebo nariadenie (EÚ) 2018/1725, ak ho vykonávajú inštitúcie, agentúry alebo orgány Únie. Komisii bude pomáhať výbor, a to najmä pri príprave vykonávacích aktov. Uvádzajú sa ustanovenia týkajúce sa presunutia hostingu siete FIU.net z Komisie na úrad AMLA. Zrušuje sa smernica 2015/849 v znení zmien (súčasný rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu). Navrhovaná smernica nadobudne účinnosť dvadsiatym dňom po uverejnení v úradnom vestníku; lehota na transpozíciu je dva roky od dátumu nadobudnutia účinnosti smernice. Komisia musí vykonať prvé preskúmanie a hodnotenie tejto smernice do piatich rokov od začiatku jej uplatňovania a následne každé tri roky. 2021/0250 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť na predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušuje smernica (EÚ) 2015/849

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 predstavuje hlavný právny nástroj na predchádzanie využívaniu finančného systému Únie na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V uvedenej smernici sa stanovuje komplexný právny rámec, ktorý ďalej posilnila smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843, a to riešením vznikajúcich rizík a zvýšením transparentnosti skutočného vlastníctva. Bez ohľadu na to, čo sa prostredníctvom uvedenej smernice dosiahlo, zo skúseností vyplynulo, že by sa smernica (EÚ) 2015/849 mala ďalej zlepšiť s cieľom primerane zmierňovať riziká a účinne odhaľovať pokusy páchateľov trestnej činnosti zneužiť finančný systém Únie na účely trestnej činnosti. (2)Od nadobudnutia účinnosti smernice (EÚ) 2015/849 sa identifikovalo viacero oblastí, v ktorých by boli potrebné zmeny na zabezpečenie nevyhnutnej odolnosti a schopnosti finančného systému Únie s cieľom predchádzať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. (3)Pri vykonávaní smernice (EÚ) 2015/849 sa zistili významné rozdiely v postupoch a prístupoch príslušných orgánov v rámci Únie, ako aj nedostatočne účinné mechanizmy cezhraničnej spolupráce. Je preto vhodné vymedziť jasnejšie požiadavky, ktoré by mali prispieť k bezproblémovej spolupráci v rámci Únie a zároveň umožniť členským štátom zohľadniť špecifiká ich národných systémov. (4)Tento nový nástroj je súčasťou komplexného balíka zameraného na posilnenie rámca Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Tento nástroj, nariadenie [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 420 final], nariadenie [vložiť odkaz – návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847 – COM(2021) 422 final] a nariadenia [vložiť odkaz – návrh týkajúci sa zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 421 final] budú spoločne tvoriť právny rámec upravujúci požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré majú spĺňať povinné subjekty, a podporujúci inštitucionálny rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to vrátane zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len „úrad AMLA“). (5)Pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu sa často uskutočňujú v medzinárodnom kontexte. Opatrenia prijaté na úrovni Únie bez toho, aby sa vzala do úvahy medzinárodná koordinácia a spolupráca, by mali veľmi obmedzený účinok. Opatrenia, ktoré v tejto oblasti prijala Únia, by preto mali byť v súlade s ostatnými opatreniami prijatými na medzinárodnej úrovni, pričom by mali byť aspoň rovnako prísne. V činnosti Únie by sa mali aj naďalej zohľadňovať najmä odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF) a nástroje iných medzinárodných orgánov činných v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. So zreteľom na posilnenie efektívnosti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by sa relevantné právne akty Únie mali v príslušných prípadoch zosúladiť s medzinárodnými normami boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní prijatými FATF vo februári 2012 (ďalej len „revidované odporúčania FATF“) a s neskoršími zmenami týchto noriem. (6)Osobitné hrozby, riziká a zraniteľné miesta v súvislosti s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ktoré ovplyvňujú určité sektory hospodárstva na vnútroštátnej úrovni, výrazným spôsobom znižujú schopnosť členských štátov prispievať k integrite a dobrému stavu finančného systému Únie. Je preto vhodné umožniť členským štátom, aby sa po identifikácii takýchto sektorov a osobitných rizík mohli rozhodnúť, že uplatnia požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu aj na ďalšie sektory okrem tých, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí]. So zreteľom na zachovanie účinnosti vnútorného trhu a systému Únie na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by Komisia s podporou úradu AMLA mala byť schopná posúdiť, či sú zamýšľané rozhodnutia členských štátov uplatniť požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na ďalšie sektory odôvodnené. V prípadoch, keď by sa najlepšie záujmy Únie vzhľadom na špecifické sektory dosiahli na úrovni Únie, by Komisia mala príslušný členský štát informovať, že namiesto toho zamýšľa prijať opatrenie na úrovni Únie, a členský štát by mal upustiť od prijatia zamýšľaných vnútroštátnych opatrení. (7)Vzhľadom na osobitné zraniteľné miesta z hľadiska boja proti praniu špinavých peňazí, ktoré sa zistili v sektoroch vydávania elektronických peňazí, platobných služieb a poskytovania služieb kryptoaktív, by mali mať členské štáty možnosť požadovať od takýchto poskytovateľov, ktorí sú usadení na ich území v inej forme, než je pobočka, a ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte, aby určili centrálne kontaktné miesto. Takéto centrálne kontaktné miesto konajúce v mene určujúcej inštitúcie by malo zabezpečiť dodržiavanie pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu zo strany organizačných jednotiek. (8)Orgány dohľadu by mali v súvislosti so zmenárňami, miestami na inkaso šekov, poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti alebo poskytovateľmi služieb v oblasti hazardných hier zaistiť, aby osoby, ktoré fakticky riadia podnikanie takýchto subjektov, a koneční užívatelia výhod takýchto subjektov konali čestne a bezúhonne a mali vedomosti a odborné znalosti potrebné na výkon ich funkcií. V kritériách na určenie, či osoba spĺňa tieto požiadavky, by sa mala prinajmenšom odrážať potreba chrániť takéto subjekty pred zneužitím ich manažérmi alebo konečnými užívateľmi výhod na trestné účely. (9)Na účely posúdenia vhodnosti osôb, ktoré zastávajú manažérsku funkciu v povinných subjektoch alebo nad nimi inak vykonávajú kontrolu, by sa mala akákoľvek výmena informácií o odsúdeniach za trestné činy uskutočňovať v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV a rozhodnutím Rady 2009/316/SVV. (10)Komisia má vhodné postavenie na to, aby skúmala konkrétne cezhraničné hrozby, ktoré by mohli mať vplyv na vnútorný trh a ktoré nedokážu identifikovať a proti ktorým nemôžu účinne bojovať jednotlivé členské štáty. Preto by sa jej mala zveriť zodpovednosť za koordináciu posudzovania rizík súvisiacich s cezhraničnými aktivitami. Z hľadiska účinnosti procesu posudzovania rizík má zásadný význam zapojenie príslušných expertov, akými sú napríklad skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zástupcovia jednotiek FIU a prípadne aj iných orgánov na úrovni Únie. Dôležitým zdrojom informácií pre tento proces sú aj posudzovania rizík vypracúvané členskými štátmi a skúsenosti týchto štátov. Súčasťou takéhoto posudzovania cezhraničných rizík zo strany Komisie by nemalo byť spracúvanie osobných údajov. Údaje by mali byť v každom prípade úplne anonymné. Vnútroštátne dozorné orgány a dozorné orgány Únie pre ochranu údajov by sa mali do tejto činnosti zapojiť iba v prípade, ak má posudzovanie rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu vplyv na súkromie a ochranu údajov jednotlivcov. (11)Zistenia z vyplývajúce posudzovania rizík na úrovni Únie môžu pomôcť príslušným orgánom a povinným subjektom pri identifikácii, pochopení, riadení a zmierňovaní rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ako aj rizík neuplatňovania a obchádzania cielených finančných sankcií. Je preto dôležité, aby sa zistenia z posudzovania rizík zverejňovali. (12)Členské štáty majú aj naďalej najlepšie predpoklady na to, aby identifikovali, posudzovali a pochopili riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré ich priamo ovplyvňujú, a prijímali rozhodnutia o tom, ako tieto riziká zmierňovať. Preto by jednotlivé členské štáty mali prijať vhodné kroky v rámci úsilia správne identifikovať, posúdiť a pochopiť svoje riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ako aj riziká neuplatňovania a obchádzania cielených finančných sankcií a vymedziť koherentnú vnútroštátnu stratégiu s cieľom zaviesť opatrenia na zmiernenie týchto rizík. Takéto vnútroštátne posúdenie rizík by sa malo pravidelne aktualizovať a malo by obsahovať opis inštitucionálnej štruktúry a základných postupov režimu členského štátu na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj vyčlenených ľudských a finančných zdrojov, a to v rozsahu, v akom sú tieto informácie dostupné.

(13)V relevantných prípadoch by sa výsledky posudzovania rizík mali včas sprístupniť povinným subjektom, aby sa im umožnilo identifikovať vlastné riziká, pochopiť, riadiť a zmierňovať ich. (14)S cieľom ešte lepšie identifikovať riziká, pochopiť, riadiť a zmierňovať ich na úrovni Únie by si členské štáty okrem toho mali navzájom sprístupňovať výsledky svojho posudzovania rizík, mali by ich sprístupňovať Komisii a aj úradu AMLA. (15)S cieľom umožniť preskúmanie účinnosti systémov boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu členských štátov by mali členské štáty viesť príslušné štatistiky a zlepšovať ich kvalitu. So zreteľom na zlepšovanie kvality a konzistentnosti štatistických údajov zhromažďovaných na úrovni Únie by Komisia a úrad AMLA mali monitorovať situáciu v rámci Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a mali by uverejňovať pravidelné prehľady. (16)FATF vypracovala normy, podľa ktorých majú jurisdikcie identifikovať a posudzovať riziká možného nevykonania alebo obchádzania cielených finančných sankcií týkajúcich sa financovania šírenia zbraní a prijať opatrenia na zmiernenie týchto rizík. Tieto nové normy, ktoré FATF zaviedla, nenahrádzajú ani neoslabujú existujúce prísne požiadavky na krajiny týkajúce sa vykonávania cielených finančných sankcií s cieľom dosiahnuť súlad s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov týkajúcimi sa prevencie, potláčania a narúšania šírenia zbraní hromadného ničenia a jeho financovania. Uvedené existujúce povinnosti, ktoré sa na úrovni Únie vykonávajú rozhodnutiami Rady 2010/413/SZBP a (SZBP) 2016/849, ako aj nariadeniami Rady (EÚ) č. 267/2012 a (EÚ) 2017/1509, naďalej predstavujú prísne povinnosti založené na pravidlách, ktoré sú záväzné pre všetky fyzické a právnické osoby v Únii. (17)S cieľom zohľadniť najnovší vývoj na medzinárodnej úrovni sa touto smernicou zavádza požiadavka identifikovať, pochopiť, riadiť a zmierňovať riziká možného nevykonania alebo obchádzania cielených finančných sankcií týkajúcich sa financovania šírenia zbraní na úrovni Únie aj na úrovni členských štátov. (18)Centrálne registre s informáciami o skutočnom vlastníctve zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti zneužívaniu právnych subjektov. S cieľom zabezpečiť, aby registre s informáciami o skutočnom vlastníctve boli ľahko dostupné a obsahovali vysokokvalitné údaje, treba zaviesť konzistentné pravidlá o získavaní a uchovávaní takýchto informácií. (19)S cieľom zvýšiť transparentnosť na účely boja proti zneužívaniu právnych subjektov by mali členské štáty zabezpečiť, aby sa informácie o skutočnom vlastníctve uchovávali v centrálnom registri umiestnenom mimo danej spoločnosti, a to v plnom súlade s právom Únie. Členské štáty môžu na tento účel využiť centrálnu databázu, v ktorej sa sústreďujú informácie o skutočnom vlastníctve, alebo obchodný register či iný centrálny register. Členské štáty môžu rozhodnúť, že za napĺňanie registra zodpovedajú povinné subjekty. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa vo všetkých prípadoch tieto informácie sprístupnili príslušným orgánom a jednotkám FIU a aby sa poskytli povinným subjektom, keď prijímajú opatrenia náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. (20)Informácie o skutočnom vlastníctve v prípade správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr by sa mali registrovať tam, kde sú správcovia zvereného majetku a osoby s rovnocenným postavením v prípade podobných právnych štruktúr usadení alebo kde majú pobyt. S cieľom zabezpečiť účinné monitorovanie a registráciu informácií o skutočnom vlastníctve v prípade správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr je potrebná aj spolupráca medzi členskými štátmi. Prepojením registrov členských štátov, ktoré uvádzajú konečných užívateľov výhod v súvislosti so správou zvereného majetku a s podobnými právnymi štruktúrami, by sa tieto informácie sprístupnili a zároveň by sa zaručilo, že nebude dochádzať k viacnásobnej registrácii tej istej správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr v rámci Únie. (21)Včasný prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve by sa mal zabezpečiť tak, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku informovania dotknutej spoločnosti. (22)Presnosť údajov uvedených v registroch konečných užívateľov výhod je nevyhnutná pre všetky príslušné orgány a iné osoby, ktoré majú k daným údajom povolený prístup, ako aj na účel prijímania platných a zákonných rozhodnutí na základe uvedených údajov. Ak sa preto vyskytnú dostatočné dôvody, ktoré po dôkladnej analýze zo strany subjektov zodpovedných za registre povedú k pochybnostiam o presnosti informácií o skutočnom vlastníctve, ktoré sú uvedené v registroch, od právnych subjektov a právnych štruktúr by sa malo vyžadovať, aby poskytli doplňujúce informácie na základe zohľadnenia miery rizika. Okrem toho je dôležité, aby členské štáty zverili subjektu zodpovednému za spravovanie registrov dostatočné právomoci na overenie skutočného vlastníctva a presnosti poskytnutých informácií a aby každé podozrenie ohlásili príslušnej jednotke FIU. Takéto právomoci by mali zahŕňať aj vykonávanie kontrol v priestoroch právnych subjektov. (23)Ohlasovanie nezrovnalostí medzi informáciami o skutočnom vlastníctve uvedenými v centrálnych registroch a informáciami o skutočnom vlastníctve, ktoré sú dostupné povinným subjektom a v relevantných prípadoch príslušným orgánom, predstavuje účinný mechanizmus na overenie správnosti týchto informácií. Každá takáto nezrovnalosť by sa mala urýchlene identifikovať, ohlásiť a opraviť. (24)S cieľom zaistiť, aby bol mechanizmus ohlasovania nezrovnalostí primeraný a zameraný na odhaľovanie prípadov nepresných informácií o skutočnom vlastníctve, môžu členské štáty umožniť povinným subjektom požadovať od klienta, aby vykonal opravu nezrovnalostí technickej povahy priamo u subjektu, ktorý zodpovedá za centrálne registre. Táto možnosť sa vzťahuje len na klientov s nízkym rizikom a na také chyby technickej povahy, napríklad nezávažné pravopisné chyby v informáciách, pri ktorých je zrejmé, že nebránia identifikácii konečného užívateľa alebo konečných užívateľov výhod ani nenarúšajú presnosť informácií. (25)Ak by ohlasovanie nezrovnalostí zo strany jednotiek FIU a iných príslušných orgánov ohrozilo prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu, jednotky FIU alebo iné príslušné orgány by mali odložiť ohlásenie nezrovnalosti do okamihu, v ktorom zaniknú dôvody na to, aby sa ohlásenie nevykonalo. Okrem toho by jednotky FIU a príslušné orgány nemali ohlasovať nezrovnalosti, ak by to bolo v rozpore s ktorýmkoľvek ustanovením vnútroštátneho práva v súvislosti s dôvernosťou alebo by to predstavovalo trestný čin úniku informácií. (26)Na zaistenie rovnakých podmienok pri uplatňovaní pojmu konečného užívateľa výhod je mimoriadne dôležité, aby v rámci Únie mohli právne subjekty využívať jednotné kanály a prostriedky na ohlasovanie. Na tento účel by sa mali informácie o skutočnom vlastníctve predkladať do príslušných vnútroštátnych registrov v jednotnom formáte, ktorý by mal zaručovať transparentnosť a právnu istotu. (27)S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre rôzne druhy právnych foriem by sa aj od správcov malo vyžadovať, aby získavali a uchovávali informácie o skutočnom vlastníctve a oznamovali ich centrálnemu registru alebo centrálnej databáze. (28)Prístup verejnosti k informáciám o skutočnom vlastníctve môže umožniť väčšiu kontrolu informácií občianskou spoločnosťou, a to aj tlačou alebo organizáciami občianskej spoločnosti, a prispieva k zachovaniu dôvery v integritu finančného systému. Môže prispieť k boju proti zneužívaniu podnikateľských subjektov a iných právnych subjektov a právnych štruktúr na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, a to pomocou pri vyšetrovaní, ako aj dôsledkami na dobré meno vzhľadom na to, že každý, kto by mohol vstupovať do obchodného vzťahu, pozná totožnosť konečného užívateľa výhod. Môže uľahčiť aj zabezpečenie včasnej a efektívnej dostupnosti informácií pre povinné subjekty a orgány tretích krajín zapojené do boja proti takýmto trestným činom. Prístup k uvedeným informáciám by pomohol aj pri vyšetrovaniach týkajúcich sa prania špinavých peňazí, súvisiacich predikatívnych trestných činov a financovania terorizmu. (29)Dôvera investorov a širokej verejnosti vo finančné trhy závisí do veľkej miery od existencie presného režimu zverejňovania údajov, ktorý zaisťuje transparentnosť v súvislosti so skutočným vlastníctvom a kontrolnými štruktúrami spoločností. Platí to najmä pre systémy správy a riadenia spoločností, ktoré sa vyznačujú koncentrovaným vlastníctvom, ako je tomu v Únii. Veľkí investori s významnými hlasovacími právami a právami v oblasti peňažných tokov môžu na jednej strane podporiť dlhodobý rast a výkonnosť spoločností. Na druhej strane však ovládajúci koneční užívatelia výhod so silnými hlasovacími právami môžu byť motivovaní odkláňať podnikové aktíva a príležitosti s cieľom získať osobný prospech na úkor menšinových investorov. Potenciálne zvýšenie dôvery vo finančné trhy by sa malo považovať za pozitívny vedľajší účinok a nie za účel zvyšovania transparentnosti, ktorým je vytvárať prostredie, pri ktorom bude menej pravdepodobné, že sa použije na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. (30)Dôvera investorov a širokej verejnosti vo finančné trhy závisí do veľkej miery od existencie presného režimu zverejňovania údajov, ktorý zaisťuje transparentnosť v súvislosti so skutočným vlastníctvom a kontrolnými štruktúrami podnikateľských subjektov a iných právnych subjektov, ako aj určitých druhov správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr. Členské štáty by preto mali umožniť prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve dostatočne uceleným a koordinovaným spôsobom, a to stanovením pravidiel o prístupe verejnosti založených na dôvere, aby tretie strany mohli v celej Únii zisťovať, kto je konečným užívateľom výhod v súvislosti s podnikateľskými subjektmi a inými právnymi subjektmi a za predpokladu, že existuje oprávnený záujem, aj s určitými druhmi správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr. (31)Pokiaľ ide o podnikateľské subjekty a iné právne subjekty, treba úsilie o dosiahnutie náležitej rovnováhy najmä medzi všeobecným verejným záujmom na predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a základnými právami dotknutých osôb. Súbor údajov, ktoré sa majú sprístupniť verejnosti, by mal byť obmedzený, jasne a komplexne vymedzený a mal by mať všeobecnú povahu, aby sa minimalizovala potenciálna ujma spôsobená konečným užívateľom výhod. Informácie sprístupnené verejnosti by sa zároveň nemali podstatne odlišovať od aktuálne zhromaždených údajov. Aby sa obmedzilo vo všeobecnosti zasahovanie do práva na rešpektovanie ich súkromného života, a najmä na ochranu ich osobných údajov, mali by sa tieto informácie v zásade vzťahovať na postavenie konečných užívateľov výhod v súvislosti s podnikateľskými subjektmi a inými právnymi subjektmi a mali by sa striktne týkať oblasti hospodárskej činnosti, v ktorej koneční užívatelia výhod pôsobia. Ak je vrcholový riadiaci pracovník označený za konečného užívateľa výhod len z úradnej moci a nie na základe vlastníckeho podielu alebo kontroly vykonávanej inými prostriedkami, malo by to byť v registroch jasne viditeľné. (32)V prípade účelovo zriadenej správy zvereného majetku a podobných právnych štruktúr by tieto informácie mali byť prístupné komukoľvek zo širokej verejnosti za predpokladu, že možno preukázať oprávnený záujem. Malo by to zahŕňať situácie, keď fyzické alebo právnické osoby podajú žiadosť v súvislosti so správou zvereného majetku či podobnou právnou štruktúrou, ktorá má v držbe alebo vlastní kontrolný podiel v právnom subjekte založenom alebo vytvorenom mimo Únie prostredníctvom priameho alebo nepriameho vlastníctva, a to aj prostredníctvom akcií na doručiteľa alebo prostredníctvom kontroly inými prostriedkami. Výklad oprávneného záujmu zo strany členských štátov by nemal obmedzovať koncept oprávneného záujmu na prípady prebiehajúceho správneho alebo súdneho konania a mal by umožňovať, aby sa zohľadnila preventívna činnosť v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu, ktorú vykonávajú mimovládne organizácie a investigatívni novinári. Hoci sa správa zvereného majetku a iné právne štruktúry môžu využívať v zložitých podnikových štruktúrach, ich primárnym cieľom je správa osobného majetku. S cieľom vhodne vyvážiť legitímny cieľ, ktorým je predchádzanie využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a ku ktorému pozitívne prispieva verejná kontrola, a ochranu základných práv jednotlivcov, predovšetkým práva na súkromie a ochranu osobných údajov, treba zabezpečiť preukazovanie oprávneného záujmu pri prístupe k informáciám o skutočnom vlastníctve v prípade správy zvereného majetku a iných právnych štruktúr.

(33)S cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú k dispozícii verejnosti, umožňovali správnu identifikáciu konečného užívateľa výhod, by mal byť verejnosti prístupný minimálny súbor údajov. Tieto údaje by mali umožňovať jednoznačnú identifikáciu konečného užívateľa výhod, zároveň by sa však malo minimalizovať množstvo verejne prístupných osobných údajov. Pokiaľ by neboli prístupné informácie o mene, mesiaci a roku narodenia, krajine pobytu a štátnej príslušnosti konečného užívateľa výhod, nebolo by možné jednoznačne určiť fyzickú osobu, ktorá je týmto konečným užívateľom výhod. Podobne, ak by nebola prístupná informácia o držanom podiele konečného užívateľa výhod, nebolo by možné určiť, prečo by sa daná fyzická osoba mala označiť ako konečný užívateľ výhod. Aby sa predišlo nesprávnym výkladom verejne dostupných informácií o skutočnom vlastníctve a aby sa zaistilo primerané poskytovanie osobných údajov konzistentným spôsobom v celej Únii, je vhodné stanoviť minimálny súbor údajov, ku ktorým môže získať prístup verejnosť. (34)Zvýšená verejná kontrola môže prispieť k predchádzaniu zneužívaniu právnych subjektov a právnych štruktúr vrátane vyhýbania sa daniam. Preto je dôležité, aby informácie o skutočnom vlastníctve zostali dostupné prostredníctvom vnútroštátnych registrov a systému prepojenia registrov konečných užívateľov výhod najmenej počas piatich rokov po tom, ako prestali existovať dôvody na registrovanie informácií o skutočnom vlastníctve v prípade správy zvereného majetku alebo podobnej právnej štruktúry. Členské štáty by však mali mať možnosť v právnych predpisoch stanoviť spracovanie informácií o skutočnom vlastníctve vrátane osobných údajov na iné účely, ak takéto spracovanie spĺňa cieľ verejného záujmu a v demokratickej spoločnosti predstavuje nevyhnutné opatrenia primerané sledovanému legitímnemu cieľu. (35)S cieľom zabezpečiť primeraný a vyvážený prístup a zaručiť právo na súkromný život a ochranu osobných údajov by členské štáty okrem toho mali mať možnosť za výnimočných okolností stanoviť výnimky zo zverejňovania osobných informácií o konečnom užívateľovi výhod a prístupu k nim prostredníctvom registrov s informáciami o skutočnom vlastníctve, ak by uvedené informácie vystavili konečného užívateľa výhod neprimeranému riziku podvodu, únosu, vydierania, obťažovania, násilia alebo zastrašovania. Členské štáty by mali mať takisto možnosť požadovať online registráciu s cieľom identifikovať každú osobu, ktorá žiada o informácie z registra, ako aj zaplatenie poplatku za prístup k informáciám v registri. (36)Smernicou (EÚ) 2018/843 sa dosiahlo prepojenie centrálnych registrov členských štátov s informáciami o skutočnom vlastníctve prostredníctvom Európskej centrálnej platformy zriadenej podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132. Prostredníctvom pravidelného dialógu medzi Komisiou a zástupcami členských štátov venovanému otázkam prevádzky systému a jeho budúceho rozvoja by sa malo zabezpečiť, aby sa do fungovania celého systému aj naďalej zapájali členské štáty. (37)Pomocou vzájomného prepojenia registrov konečných užívateľov výhod členských štátov by sa na národnej aj cezhraničnej úrovni mal zaručiť prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve právnych štruktúr uvedeným v registri každého členského štátu podľa vymedzenia oprávneného záujmu, a to na základe rozhodnutia prijatého príslušným subjektom tohto členského štátu. Aby sa predišlo tomu, že nie je možné preskúmať rozhodnutia o obmedzení prístupu k informáciám o skutočnom vlastníctve, ktoré nie sú odôvodnené, mali by sa zriadiť mechanizmy umožňujúce odvolanie voči takýmto rozhodnutiam. S cieľom zabezpečiť súdržnú a efektívnu registráciu a výmenu informácií by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich subjekt zodpovedný za register spolupracoval so svojimi partnermi v iných členských štátoch a vymieňal si s nimi informácie o správe zvereného majetku a podobných právnych štruktúrach, na ktoré sa uplatňuje právo jedného členského štátu a ktoré sa spravujú v inom členskom štáte. (38)Na spracúvanie osobných údajov na účely tejto smernice sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. Fyzické osoby, ktorých osobné údaje sú uchovávané vo vnútroštátnych registroch ako údaje konečných užívateľov výhod, by sa mali informovať o príslušných pravidlách ochrany údajov. Okrem toho by sa mali sprístupniť len osobné údaje, ktoré sú aktuálne a týkajú sa skutočných konečných užívateľov výhod, a príjemcovia by mali byť informovaní o svojich právach podľa právneho rámca Únie na ochranu údajov a o postupoch, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní týchto práv. Aby sa zabránilo zneužívaniu informácií uchovávaných v registroch a aby sa vyvážili práva konečných užívateľov výhod, členské štáty by navyše mohli považovať za vhodné zvážiť sprístupnenie informácií o žiadajúcej osobe spolu s právnym základom jej žiadosti konečnému užívateľovi výhod. (39)Oneskorený prístup jednotiek FIU a iných príslušných orgánov k informáciám o totožnosti držiteľov bankových účtov a platobných účtov a bezpečnostných schránok, najmä tých anonymných, bráni v odhaľovaní prevodov finančných prostriedkov spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu. Vnútroštátne údaje, ktoré umožňujú identifikovať bankové účty a platobné účty a bezpečnostné schránky patriace jednej osobe, sú fragmentované, a preto nie sú pre jednotky FIU a iné príslušné orgány včas dostupné. Z toho dôvodu je dôležité vytvoriť vo všetkých členských štátoch centralizované automatizované mechanizmy, napríklad register alebo systém vyhľadávania údajov, ako efektívne prostriedky na získanie včasného prístupu k informáciám o totožnosti držiteľov bankových účtov a platobných účtov a bezpečnostných schránok, ich splnomocnených osôb a konečných užívateľov výhod v súvislosti s nimi. Pri uplatňovaní ustanovení o prístupe je vhodné používať už existujúce mechanizmy, ak vnútroštátne jednotky FIU majú okamžitý a nefiltrovaný prístup k údajom, v súvislosti s ktorými vykonávajú zisťovanie. Členské štáty by mali zvážiť zasielanie ďalších informácií, ktoré považujú za potrebné a primerané na účinnejšie zmierňovanie rizík súvisiacich s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, do takýchto mechanizmov. Mala by sa zabezpečiť úplná dôvernosť takýchto zisťovaní a žiadostí o súvisiace informácie jednotkami FIU a príslušnými orgánmi inými, než sú orgány zodpovedné za trestné stíhanie. (40)Aby sa rešpektovalo súkromie a chránili osobné údaje, v centralizovaných automatizovaných mechanizmoch pre bankové účty a platobné účty, ako sú registre alebo systémy vyhľadávania údajov, by sa mali uchovávať len minimálne údaje potrebné na vykonávanie vyšetrovaní v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Členské štáty by mali mať možnosť určiť, ktoré údaje sú vhodné a primerané na zber vzhľadom na zavedené systémy a právne tradície s cieľom umožniť zmysluplnú identifikáciu konečných užívateľov výhod. Pri transpozícii ustanovení týkajúcich sa týchto mechanizmov by mali členské štáty stanoviť obdobia uchovávania ekvivalentné obdobiam uchovávania dokumentácie a informácií získaných v rámci uplatňovania opatrení náležitej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi. Členské štáty by mali mať možnosť zákonom predĺžiť obdobie uchovávania na všeobecnom základe bez toho, aby sa vyžadovali rozhodnutia v jednotlivých prípadoch. Toto dodatočné obdobie uchovávania by nemalo presiahnuť ďalších päť rokov. Toto obdobie by nemalo mať vplyv na vnútroštátne právo stanovujúce ďalšie požiadavky na uchovávanie údajov umožňujúce rozhodnutia v jednotlivých prípadoch s cieľom uľahčiť trestné alebo správne konania. Prístup k týmto mechanizmom by sa mal zakladať na zásade informovania len v prípade potreby. (41)Prostredníctvom prepojenia centralizovaných automatizovaných mechanizmov členských štátov by vnútroštátne jednotky FIU mali možnosť rýchlo získať cezhraničné informácie o totožnosti držiteľov bankových účtov a platobných účtov a bezpečnostných schránok v iných členských štátoch, čím by sa posilnila ich schopnosť účinne vykonávať finančnú analýzu a spolupracovať s partnermi z iných členských štátov. Priamy cezhraničný prístup k informáciám o bankových a platobných účtoch a bezpečnostných schránkach by finančným spravodajským jednotkám umožnil vypracovať finančnú analýzu v dostatočne krátkom časovom rámci na odhalenie možných prípadov prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a na zaručenie rýchleho postupu v oblasti presadzovania práva. (42)S cieľom rešpektovať právo na ochranu osobných údajov a právo na súkromie a obmedziť vplyv cezhraničného prístupu k informáciám uchovávaným vo vnútroštátnych centralizovaných automatizovaných mechanizmoch by bol rozsah informácií prístupných prostredníctvom centrálneho prístupového bodu k registrom bankových účtov obmedzený len na nevyhnutné minimum v súlade so zásadou minimalizácie údajov, ktorá je potrebná na to, aby bola možná identifikácia všetkých fyzických alebo právnických osôb, ktoré držia alebo kontrolujú platobné účty a bankové účty identifikované číslom IBAN a bezpečnostné schránky. Okamžitý a nefiltrovaný prístup k centrálnemu prístupovému bodu by sa mal poskytnúť udeliť len jednotkám FIU. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby pracovníci jednotiek FIU zachovávali prísne profesionálne normy v oblasti dôvernosti a ochrany údajov, aby boli vysoko zásadoví a primerane kvalifikovaní. Okrem toho by členské štáty mali zaviesť technické a organizačné opatrenia na zaručenie bezpečnosti údajov podľa prísnych technologických noriem. (43)V súvislosti s prepojením centralizovaných automatizovaných mechanizmov členských štátov (centrálnych registrov alebo centrálnych elektronických systémov vyhľadávania údajov) obsahujúcich informácie o bankových a platobných účtoch a bezpečnostných schránkach prostredníctvom jednotného prístupového bodu k registrom bankových účtov sa vyžaduje koordinácia vnútroštátnych systémov, ktoré majú rôzne technické charakteristiky. Na tento účel by sa mali vytvoriť technické opatrenia a špecifikácie, v ktorých sa budú zohľadňovať rozdiely medzi vnútroštátnymi centralizovanými automatizovanými mechanizmami. (44)Nehnuteľnosti sú atraktívnou komoditou pre páchateľov trestnej činnosti na legalizáciu príjmov z nezákonnej činnosti, keďže umožňujú skryť skutočný zdroj finančných prostriedkov a totožnosť konečného užívateľa výhod. Riadna a včasná identifikácia fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá vlastní nehnuteľnosť, zo strany jednotiek FIU a iných príslušných orgánov je dôležitá na odhaľovanie systémov prania špinavých peňazí, ako aj na zmrazenie a konfiškáciu majetku. Je preto dôležité, aby členské štáty poskytli jednotkám FIU a príslušným orgánom prístup k informáciám, ktoré umožňujú včasnú identifikáciu fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá nehnuteľnosť vlastní, a k informáciám relevantným pre identifikáciu rizika a podozrivej povahy transakcie. (45)Všetky členské štáty zriadili alebo by mali zriadiť operačne nezávislé a samostatné jednotky FIU na zhromažďovanie a analyzovanie informácií, ktoré dostávajú, s cieľom odhaliť spojitosti medzi podozrivými transakciami a súvisiacou trestnou činnosťou s cieľom predchádzať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a bojovať proti nim. Jednotka FIU by mala byť jediná centrálna vnútroštátna jednotka, ktorá zodpovedá za prijímanie a analyzovanie správ o podozrivých transakciách, správ o cezhraničných fyzických presunoch peňažných prostriedkov v hotovosti a platbách v hotovosti nad určitý limit, ako aj iných informácií relevantných z hľadiska prania špinavých peňazí, súvisiacich predikatívnych trestných činov alebo financovania terorizmu, ktoré poskytli povinné subjekty. Operačná nezávislosť a samostatnosť jednotky FIU by mala byť zaistená tým, že sa jej udelí právomoc a kapacita na vykonávanie jej funkcií slobodne, vrátane možnosti prijímať samostatné rozhodnutia týkajúce sa analýzy, žiadostí a poskytovania konkrétnych informácií. Vo všetkých prípadoch by jednotky FIU mali mať nezávislé právo postúpiť alebo poskytnúť informácie príslušným orgánom. Jednotke FIU by sa mali poskytnúť primerané finančné, ľudské a technické zdroje takým spôsobom, aby bola zaistená jej samostatnosť a nezávislosť a aby mohla účinne vykonávať svoj mandát. Jednotka FIU by mala mať možnosť získať a použiť zdroje potrebné na výkon svojich funkcií, a to na individuálnom alebo rutinnom základe a bez akéhokoľvek neprimeraného politického, vládneho alebo sektorového ovplyvňovania alebo zasahovania, ktoré by mohli narušiť jej operačnú nezávislosť. (46)Jednotky FIU zohrávajú dôležitú úlohu pri identifikácii finančných operácií teroristických, predovšetkým cezhraničných, sietí a pri odhaľovaní ich finančných podporovateľov. Finančné spravodajské informácie môžu mať zásadný význam pri odhaľovaní uľahčovania teroristických trestných činov a sietí a systémov teroristických organizácií. Vo funkciách, kompetenciách a právomociach jednotiek FIU existujú značné rozdiely. Súčasné rozdiely by však nemali ovplyvniť činnosť jednotky FIU, najmä jej schopnosť vypracúvať preventívne analýzy na podporu všetkých orgánov poverených vykonávať spravodajské, vyšetrovacie a súdne činnosti, a medzinárodnú spoluprácu. V súvislosti s výkonom úloh jednotiek FIU je nevyhnutné identifikovať minimálny súbor údajov, ku ktorým by jednotky FIU mali mať rýchly prístup a ktoré by si mohli bez prekážok vymieňať s partnermi z iných členských štátov. Vo všetkých prípadoch podozrení na pranie špinavých peňazí a súvisiace predikatívne trestné činy a v prípadoch zahŕňajúcich financovanie terorizmu by tok informácií mal byť priamy a rýchly bez zbytočného zdržania. Je preto dôležité ďalej zvýšiť efektívnosť a účinnosť jednotiek FIU, a to objasnením ich právomocí a spolupráce medzi nimi. (47)Medzi právomoci jednotiek FIU patrí právo na priamy alebo nepriamy prístup k „finančným“ a „administratívnym“ informáciám, ako aj k informáciám „na účely presadzovania práva“, ktoré sú potrebné na boj proti praniu špinavých peňazí; súvisiacim predikatívnym trestným činom a financovaniu terorizmu. Nedostatočné vymedzenie toho, aké druhy informácií patria do týchto všeobecných kategórií, viedlo k tomu, že jednotky FIU získali prístup k značne rôznorodým súborom informácií, čo má vplyv na ich analytické funkcie, ako aj na schopnosť účinnej spolupráce s partnermi v iných členských štátoch. Je preto potrebné vymedziť minimálne súbory „finančných“ a „administratívnych“ informácií, ako aj informácií „na účely presadzovania práva“, ktoré by mali byť priamo alebo nepriamo sprístupnené každej jednotke FIU v celej Únii. Navyše by jednotky FIU mali mať možnosť rýchlo získať od ktoréhokoľvek povinného subjektu všetky potrebné informácie týkajúce sa ich funkcií. Jednotka FIU by takisto mala mať možnosť získať tieto informácie na základe žiadosti predloženej inou jednotkou FIU a vymieňať si tieto informácie so žiadajúcou jednotkou FIU. (48)Prevažnej väčšine jednotiek FIU sa udelila právomoc prijímať naliehavé opatrenia a pozastaviť alebo odmietnuť súhlas s transakciou, a to s cieľom analyzovať túto transakciu, potvrdiť podozrenie a poskytnúť výsledky analytických činností príslušným orgánom. V jednotlivých členských štátoch však existujú rozdiely v súvislosti s dĺžkou trvania právomocí na pozastavenie, čo má vplyv nielen na pozastavenie činností cezhraničnej povahy prostredníctvom spolupráce medzi jednotkami FIU, ale aj na základné práva jednotlivcov. Okrem toho, aby sa zabezpečilo, že jednotky FIU majú schopnosť urýchlene zadržať finančné prostriedky alebo majetok pochádzajúce z trestnej činnosti a zabrániť ich úniku, a to aj na účely zhabania, by sa jednotkám FIU mala udeliť právomoc pozastaviť používanie bankového alebo platobného účtu s cieľom analyzovať transakcie uskutočnené prostredníctvom účtu, potvrdiť podozrenie a poskytnúť výsledky analýzy príslušným orgánom. Vzhľadom na to, že právomoci na pozastavenie majú vplyv na vlastnícke právo, treba zaručiť ochranu základných práv dotknutých osôb. (49)Na účely vyššej transparentnosti a zodpovednosti a na zvýšenie informovanosti o činnostiach jednotiek FIU by tieto jednotky mali každoročne vydávať správy o činnosti. V týchto správach by sa mali prinajmenšom poskytovať štatistické údaje týkajúce sa prijatých správ o podozrivých transakciách, počtu poskytnutí informácií vnútroštátnym príslušným orgánom, počtu žiadostí odoslaných iným jednotkám FIU a prijatých od iných jednotiek FIU, ako aj informácií o identifikovaných trendoch a typológiách. Táto správa by sa mala sprístupniť verejnosti s výnimkou prvkov, ktoré obsahujú citlivé a utajované skutočnosti. Aspoň raz ročne by jednotka FIU mala poskytnúť povinným subjektom spätnú väzbu, pokiaľ ide o kvalitu správ o podozrivých transakciách, ich včasnosť, opis podozrenia a akékoľvek ďalšie poskytnuté dokumenty. Túto spätnú väzbu možno poskytnúť jednotlivým povinným subjektom alebo skupinám povinných subjektov a jej cieľom by malo byť zlepšenie schopnosti povinných subjektov odhaľovať a identifikovať podozrivé transakcie a činnosti a zlepšovať celkové mechanizmy ohlasovania. (50)Účelom jednotky FIU je zhromažďovanie a analyzovanie informácií, ktoré získava s cieľom zistiť prepojenia medzi podozrivými transakciami a podkladovou trestnou činnosťou, s cieľom predchádzať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a bojovať proti nim a poskytovať výsledky svojej analýzy, ako aj dodatočné informácie príslušným orgánom, ak existujú dôvody na podozrenie z prania špinavých peňazí, zo súvisiacich predikatívnych trestných činov alebo z financovania terorizmu. Jednotka FIU by sa nemala zdržať výmeny informácií ani odmietnuť výmenu informácií s inou jednotkou FIU spontánne alebo na požiadanie z dôvodov, ako napríklad nedostatočná identifikácia súvisiaceho predikatívneho trestného činu, charakteristiky vnútroštátnych trestnoprávnych predpisov a rozdiely vo vymedzení súvisiacich predikatívnych trestných činov alebo chýbajúci odkaz na konkrétne súvisiace predikatívne trestné činy. Podobne by jednotka FIU mala poskytnúť svoj predbežný súhlas inej jednotke FIU s postúpením informácií iným príslušným orgánom, a to bez ohľadu na druh možného súvisiaceho predikatívneho trestného činu, aby sa umožnilo účinné vykonávanie funkcie poskytovania informácií. Jednotky FIU uvádzali ťažkosti pri výmene informácií, ktoré spôsobujú rozdiely medzi vymedzením niektorých predikatívnych trestných činov vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako napríklad daňových trestných činov, ktoré nie sú harmonizované právom Únie. Takéto rozdiely by nemali brániť vzájomnej výmene informácií, poskytovaniu informácií iným príslušným orgánom a používaniu týchto informácií. Jednotky FIU by mali rýchlo, konštruktívne a účinne zabezpečovať čo najširšiu medzinárodnú spoluprácu s jednotkami FIU z tretích krajín, pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí, súvisiace predikatívne trestné činy a financovanie terorizmu, a to v súlade s pravidlami ochrany údajov uplatniteľnými na prenos údajov, odporúčaniami FATF a zásadami Egmontskej skupiny pre výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami. (51)Jednotky FIU by mali pri vzájomnej spolupráci a výmene informácií využívať bezpečnostné zariadenia vrátane chránených komunikačných kanálov. V tejto súvislosti by sa mal zriadiť systém na výmenu informácií medzi jednotkami FIU členských štátov (ďalej len „sieť FIU.net“). Tento systém by mal spravovať a jeho hosting zabezpečovať úrad AMLA. Sieť FIU.net by mali používať jednotky FIU na vzájomnú spoluprácu a výmenu informácií, pričom podľa potreby sa môže používať aj na výmenu informácií s jednotkami FIU tretích krajín a s inými orgánmi a inštitúciami Únie. Jednotky FIU by mali využívať plný potenciál funkcií siete FIU.net. Tieto funkcie by mali umožniť jednotkám FIU, aby anonymne porovnávali svoje údaje s údajmi ostatných jednotiek FIU s cieľom zistiť, ktoré subjekty sú predmetom záujmu jednotky FIU v iných členských štátoch, a určiť ich príjmy a finančné prostriedky, a to pri zachovaní úplnej ochrany osobných údajov. (52)Je dôležité, aby jednotky FIU navzájom účinne spolupracovali a vymieňali si informácie. V tejto súvislosti by mal úrad AMLA poskytnúť potrebnú pomoc, a to nielen prostredníctvom koordinácie spoločných analýz cezhraničných správ o podozrivých transakciách, ale aj vypracovaním návrhu regulačných technických predpisov upravujúcich formát, ktorý sa má použiť na výmenu informácií medzi jednotkami FIU, a usmernení súvisiacich s relevantnými faktormi, ktoré treba zohľadniť pri stanovení, či sa správa o podozrivej transakcii vzťahuje na iný členský štát, ako aj s povahou, vlastnosťami a cieľmi operačnej a strategickej analýzy.

(53)Na zabezpečenie rýchlej, účinnej a konzistentnej spolupráce sú potrebné lehoty vzťahujúce sa na výmenu informácií medzi jednotkami FIU. Lehoty by sa mali stanoviť, aby sa zabezpečila účinná výmena informácií v primeranej lehote alebo aby sa dodržali procesné obmedzenia. Kratšie lehoty by sa mali stanoviť vo výnimočných, v odôvodnených a naliehavých prípadoch, keď má požiadaná jednotka FIU priamy prístup do databáz, v ktorých sa uchovávajú požadované informácie. V prípadoch, keď požiadaná jednotka FIU nedokáže poskytnúť informácie v stanovených lehotách, mala by v tomto zmysle informovať protistranu. (54)Pohyb peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti presahuje hranice a môže mať vplyv na rôzne členské štáty. Cezhraničné prípady zahŕňajúce viaceré jurisdikcie sú stále častejšie a významnejšie, a to aj vďaka cezhraničným činnostiam, ktoré vykonávajú povinné subjekty. S cieľom účinne sa zaoberať prípadmi, ktoré sa týkajú viacerých členských štátov, by mali mať jednotky FIU možnosť konať nad rámec samotnej výmeny informácií na účely odhaľovania a analýzy podozrivých transakcií a činností a poskytovať informácie o samotnej analytickej činnosti. Jednotky FIU uviedli určité významné skutočnosti, ktoré obmedzujú alebo podmieňujú schopnosť jednotiek FIU zúčastňovať sa na spoločnej analýze. Vykonávanie spoločnej analýzy podozrivých transakcií a činností umožní jednotkám FIU využiť možné synergie, použiť informácie z rôznych zdrojov, získať úplný obraz o anomálnych činnostiach a obohatiť analýzu. Jednotky FIU by mali mať možnosť vykonávať spoločné analýzy podozrivých transakcií a činností a zriaďovať tímy pre spoločné analýzy na špecifické účely a na obmedzený čas a zapájať sa do ich činnosti, a to s pomocou úradu AMLA. Pre úspešný výsledok spoločných analýz môže byť zásadná účasť tretích strán. Jednotky FIU preto môžu prizvať tretie strany, aby sa zúčastnili na spoločnej analýze, v prípade, že takáto účasť by zodpovedala príslušným mandátom týchto tretích strán. (55)Účinný dohľad nad všetkými povinnými subjektmi je nevyhnutný na ochranu integrity finančného systému Únie a vnútorného trhu. Na tento účel by mali členské štáty použiť účinný a nestranný dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a stanoviť podmienky na účinnú, včasnú a trvalú spoluprácu medzi orgánmi dohľadu. (56)Členské štáty by mali zabezpečiť účinný a nestranný dohľad nad všetkými povinnými subjektmi založený na hodnotení rizika, predovšetkým orgánmi verejnej moci prostredníctvom samostatného a nezávislého vnútroštátneho orgánu dohľadu. Vnútroštátne orgány dohľadu by mali mať možnosť uskutočňovať komplexný rozsah úloh s cieľom vykonávať účinný dohľad nad všetkými povinnými subjektmi. (57)Únia bola príležitostne svedkom laxného prístupu k dohľadu nad plnením povinností povinných subjektov, pokiaľ ide o povinnosti v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Mimoriadny význam tak nadobudlo to, aby sa príslušným vnútroštátnym orgánom dohľadu v rámci integrovaného mechanizmu dohľadu zavedeného touto smernicou a nariadením [vložiť odkaz – návrh týkajúci sa zriadenia Úradu pre boj proti praniu špinavých peňazí – COM(2021) 421 final] objasnili ich príslušné práva a povinnosti. (58)S cieľom účinnejšie a pravidelnejšie posudzovať a monitorovať riziká, ktorým sú vystavené povinné subjekty, a to, akým spôsobom vykonávajú cielené finančné sankcie, treba objasniť, že vnútroštátne orgány dohľadu sú oprávnené aj povinné vykonávať všetky vyšetrovania na mieste aj na diaľku, ako aj tematické vyšetrovania a akékoľvek iné zisťovania a posudzovania tak, ako to považujú za potrebné. Orgánom dohľadu to pomôže nielen pri rozhodovaní o prípadoch, v ktorých sú jasné a pochopené osobitné riziká charakteristické pre určitý sektor, ale sa im aj poskytnú nástroje potrebné na ďalšie rozširovanie relevantných informácií povinným subjektom s cieľom poskytovať im informácie potrebné na to, aby porozumeli rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. (59)Osvetová činnosť vrátane poskytovania informácií orgánmi dohľadu povinným subjektom, nad ktorými tieto orgány vykonávajú dohľad, je nevyhnutná na to, aby sa zaručilo, že súkromný sektor primerane rozumie povahe a miere rizík, ktorým čelí v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. (60)Orgány dohľadu by mali pri svojej činnosti prijať prístup založený na hodnotení rizika, ktorý by mal umožniť zamerať zdroje tam, kde existujú najvyššie riziká, a zároveň zabezpečiť, aby žiadny sektor ani subjekt nezostal nechránený pred pokusmi páchateľov trestnej činnosti o pranie špinavých peňazí alebo financovanie terorizmu. Úrad AMLA by mal zohrávať vedúcu úlohu pri posilňovaní spoločného porozumenia rizík a mala by sa mu preto zveriť príprava referenčných hodnôt a metodiky na posudzovanie a klasifikovanie profilu inherentného a reziduálneho rizika povinných subjektov a intervalov preskúmania uvedeného rizikového profilu. (61)Informovanie jednotiek FIU o skutočnostiach, ktoré by mohli súvisieť s praním špinavých peňazí alebo financovaním terorizmu, zo strany orgánov dohľadu je jedným z kľúčových prvkov efektívneho a účinného dohľadu nad rizikami prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Je preto potrebné, aby členské štáty zaviedli systém, ktorým sa zabezpečí riadne a včasné informovanie jednotiek FIU. (62)Na zabezpečenie spoločného prístupu k dohľadu v celej Únii je nevyhnutná spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. Aby bola táto spolupráca účinná, musí sa v čo najväčšej miere využiť, pričom sa neberie do úvahy povaha ani postavenie orgánov dohľadu. Okrem tradičnej spolupráce, ako je schopnosť viesť vyšetrovania v mene žiadajúceho dozorného orgánu, je vhodné umožniť zriadenie kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súvislosti s povinnými subjektmi, ktoré vykonávajú činnosť na základe slobody poskytovať služby alebo slobody usadiť sa, ako aj povinnými subjektmi, ktoré sú súčasťou skupiny. (63)Ak povinný subjekt prevádzkuje organizačné jednotky v inom členskom štáte, a to aj prostredníctvom siete agentov, orgán dohľadu domovského členského štátu by mal byť zodpovedný za dohľad nad tým, ako povinný subjekt uplatňuje celoskupinové politiky a postupy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. To by mohlo zahŕňať návštevy na mieste v organizačných jednotkách nachádzajúcich sa v inom členskom štáte. Orgán dohľadu domovského členského štátu by mal úzko spolupracovať s orgánom dohľadu hostiteľského členského štátu a mal by informovať príslušný orgán dohľadu hostiteľského členského štátu o akýchkoľvek záležitostiach, ktoré by mohli mať vplyv na jeho posúdenie dodržiavania pravidiel hostiteľského členského štátu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu organizačnou jednotkou. (64)Ak povinný subjekt prevádzkuje organizačné jednotky v inom členskom štáte, a to aj prostredníctvom siete agentov, orgán dohľadu hostiteľského členského štátu zostáva zodpovedný za vynucovanie dodržiavania pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo strany organizačnej jednotky, podľa potreby aj prostredníctvom vykonávania kontrol na mieste a monitorovania na diaľku, ako aj prijímaním vhodných a primeraných opatrení na riešenie závažných porušení týchto požiadaviek. Orgán dohľadu hostiteľského členského štátu by mal úzko spolupracovať s orgánom dohľadu domovského členského štátu a mal by informovať orgán dohľadu domovského členského štátu o akýchkoľvek záležitostiach, ktoré by mohli mať vplyv na jeho posúdenie uplatňovania skupinových politík a postupov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zo strany povinného subjektu. S cieľom odstrániť závažné porušenia pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré si vyžadujú okamžité nápravné opatrenia, by mal mať orgán dohľadu hostiteľského členského štátu možnosť uplatňovať vhodné a primerané dočasné nápravné opatrenia, uplatniteľné za podobných okolností na povinné subjekty patriace do jeho právomoci, na účely riešenia takýchto závažných nedostatkov, podľa potreby za pomoci orgánu dohľadu domovského členského štátu alebo v spolupráci s ním. (65)S cieľom zaistiť lepšiu koordináciu snáh a účinne prispievať k potrebám integrovaného mechanizmu dohľadu by sa mali objasniť príslušné povinnosti orgánov dohľadu v súvislosti s uvedenými povinnými subjektmi a stanoviť konkrétne a primerané mechanizmy spolupráce. (66)Cezhraničné skupiny musia zaviesť ďalekosiahle celoskupinové politiky a postupy. S cieľom zabezpečiť dohľad primeraný cezhraničným činnostiam treba stanoviť podrobné pravidlá dohľadu, ktoré by umožnili orgánom dohľadu domovského členského štátu a hostiteľského členského štátu v čo najväčšej miere navzájom spolupracovať, a to bez ohľadu na ich povahu alebo postavenie, a spolupracovať aj s úradom AMLA pri posudzovaní rizík, monitorovaní vývoja s možným vplyvom na rôzne subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny, a koordinovaní opatrení dohľadu. Vzhľadom na koordinačnú úlohu úradu AMLA by sa tomuto úradu mala zveriť povinnosť vypracovať návrh regulačných technických predpisov, v ktorých by sa podrobne uvádzali príslušné povinnosti domovských a hostiteľských orgánov dohľadu nad skupinami a spôsoby spolupráce medzi nimi. Dohľad nad účinným vykonávaním skupinovej politiky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mal byť v súlade so zásadami a podmienkami konsolidovaného dohľadu stanovenými v príslušných európskych odvetvových právnych predpisoch. (67)V smernici (EÚ) 2015/849 sa uviedla všeobecná požiadavka na spoluprácu medzi orgánmi dohľadu domovského a hostiteľského členského štátu. Takéto požiadavky sa následne posilnili s cieľom predchádzať znemožneniu alebo bezdôvodnému obmedzeniu výmeny informácií a spolupráce medzi orgánmi dohľadu. Vzhľadom na neexistenciu jednoznačného právneho rámca sa pri zriadení kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vychádzalo z nezáväzných usmernení. Je preto potrebné určiť jasné pravidlá organizácie kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a zabezpečiť koordinovaný a právne vyhovujúci prístup, pričom by sa zohľadnila potreba štruktúrovanej interakcie medzi orgánmi dohľadu v celej Únii. V súlade s koordinačnou a dozornou úlohou úradu AMLA by sa tomuto úradu malo zveriť vypracovanie návrhu regulačných technických predpisov, v ktorých by sa vymedzili všeobecné podmienky umožňujúce riadne fungovanie kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. (68)Výmena informácií a spolupráca medzi orgánmi dohľadu sú nevyhnutné v kontexte stále viac integrovaných globálnych finančných systémov. Na jednej strane by sa orgány dohľadu v Únii vrátane úradu AMLA mali navzájom informovať o prípadoch, keď sa v práve tretej krajiny nepovoľuje vykonávanie politík a postupov vyžadovaných podľa nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí]. Na druhej strane by členské štáty mali mať možnosť povoliť orgánom dohľadu uzatvárať dohody o spolupráci umožňujúce spoluprácu a výmenu dôverných informácií s partnermi v tretích krajinách, a to v súlade s uplatniteľnými pravidlami pre prenosy osobných údajov. Vzhľadom na dozornú úlohu úradu AMLA by tento úrad mal podľa potreby poskytovať pomoc pri posudzovaní rovnocennosti požiadaviek týkajúcich sa služobného tajomstva, ktoré sa uplatňujú na partnera z tretej krajiny. (69)Smernicou (EÚ) 2015/849 sa členským štátom povolilo zveriť dohľad nad niektorými povinnými subjektmi samoregulačným orgánom. Kvalita a intenzita dohľadu, ktorý vykonávajú takéto samoregulačné orgány, je však nedostatočná a nie je pod žiadnou alebo takmer žiadnou verejnou kontrolou. V prípade, že sa členský štát rozhodne zveriť dohľad samoregulačnému orgánu, mal by zároveň určiť orgán verejnej moci na vykonávanie dozoru nad činnosťami samoregulačného orgánu s cieľom zabezpečiť, aby sa tieto činnosti vykonávali v súlade s požiadavkami tejto smernice. (70)Dôležitosť boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mala viesť členské štáty k tomu, aby stanovili účinné, primerané a odrádzajúce administratívne sankcie a opatrenia vo vnútroštátnom práve pre prípady nerešpektovania požiadaviek nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí]. Členské štáty by mali splnomocniť vnútroštátne orgány dohľadu ukladať takéto opatrenia povinným subjektom na nápravu situácie v prípade porušení, a ak je to odôvodnené daným porušením, ukladať peňažné sankcie. Škála sankcií a opatrení by mala byť dostatočne široká, aby umožnila členským štátom a príslušným orgánom zohľadniť rozdiely medzi povinnými subjektmi, najmä medzi úverovými inštitúciami a finančnými inštitúciami a inými povinnými subjektmi, pokiaľ ide o ich veľkosť, charakteristiku a povahu podnikania. (71)Členské štáty majú v súčasnosti rozmanitú škálu administratívnych sankcií a opatrení za porušenia platných hlavných preventívnych ustanovení a uplatňujú nejednotný prístup k vyšetrovaniu a postihovaniu porušení požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Medzi orgánmi dohľadu neexistuje ani spoločné chápanie toho, čo predstavuje „závažné“ porušenie, aby sa dalo rozlíšiť, kedy by sa mala uložiť administratívna sankcia. Táto rozmanitosť nepriaznivo ovplyvňuje úsilie vynaložené v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a reakcia Únie je roztrieštená. Mali by sa preto stanoviť spoločné kritériá na určenie najvhodnejšej reakcie dohľadu na porušenia a mala by sa stanoviť aj škála administratívnych opatrení, ktoré by orgány dohľadu mohli uložiť v prípade porušení, ktoré nie sú dostatočne závažné na to, aby boli postihnuté administratívnou sankciou. S cieľom stimulovať povinné subjekty k tomu, aby dodržiavali ustanovenia nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí], treba posilniť odrádzajúcu povahu administratívnych sankcií. V súlade s tým by sa mala zvýšiť minimálna suma maximálnej sankcie, ktorú možno uložiť v prípade závažných porušení nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí]. V rámci transpozície tejto smernice by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa uložením administratívnych sankcií a opatrení, ako aj trestnoprávnych sankcií v súlade s vnútroštátnym právom neporušila zásada ne bis in idem. (72)Povinné subjekty môžu využívať slobodu poskytovať služby a usadiť sa v rámci vnútorného trhu, aby mohli ponúkať svoje výrobky a služby v celej Únii. V účinnom systéme dohľadu sa vyžaduje, aby si orgány dohľadu uvedomovali slabé stránky povinných subjektov pri dodržiavaní pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Je preto dôležité, aby sa orgány dohľadu mohli navzájom informovať o administratívnych sankciách a opatreniach uložených povinným subjektom v prípade, že by takéto informácie boli relevantné aj pre ďalšie orgány dohľadu.

(73)Zverejnenie administratívnej sankcie alebo opatrenia za porušenie nariadenia [vložiť odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí] môže mať silný odrádzajúci účinok proti opakovaniu takéhoto porušenia. Zároveň sa tým informujú iné subjekty o rizikách z hľadiska prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v súvislosti so sankcionovaným povinným subjektom pred nadviazaním obchodného vzťahu a poskytuje sa pomoc orgánom dohľadu v iných členských štátoch, pokiaľ ide o riziká súvisiace s povinným subjektom pôsobiacim v príslušnom členskom štáte cezhranične. Z týchto dôvodov by sa mala potvrdiť požiadavka na zverejňovanie rozhodnutí o sankciách, proti ktorým sa nemožno odvolať. Každé takéto zverejnenie by však malo byť primerané a pri rozhodovaní o tom, či sa určitá administratívna sankcia alebo opatrene zverejní, by orgány dohľadu mali vziať do úvahy závažnosť porušenia a odrádzajúci účinok, ktorý sa zverejnením pravdepodobne dosiahne. (74)Existuje mnoho prípadov, keď zamestnanci, ktorí oznámili svoje podozrenie na pranie špinavých peňazí, boli vystavení hrozbám alebo nepriateľskému konaniu. Je veľmi dôležité, aby sa táto otázka riešila s cieľom zabezpečiť účinnosť systému boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Členské štáty by si mali byť vedomé tohto problému a mali by urobiť všetko, čo môžu, aby ochránili jednotlivcov vrátane zamestnancov a zástupcov povinného subjektu pred takýmito hrozbami či nepriateľským konaním a aby v súlade s vnútroštátnym právom poskytli takýmto osobám primeranú ochranu, a to najmä so zreteľom na ich právo na ochranu ich osobných údajov a ich právo na účinnú súdnu ochranu a účinné zastupovanie pred súdom. (75)Je potrebná nová plne integrovaná a koherentná politika na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni Únie s určenými úlohami pre orgány Únie a príslušné vnútroštátne orgány a s cieľom zabezpečiť ich plynulú a trvalú spoluprácu. V uvedenej súvislosti má mimoriadny význam spolupráca medzi všetkými vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a táto spolupráca by sa mala objasniť a zlepšiť. Na vnútroštátnej úrovni zostáva povinnosťou členských štátov určiť potrebné pravidlá s cieľom zabezpečiť, aby tvorcovia politík, jednotky FIU, orgány dohľadu vrátane úradu AMLA a iné príslušné orgány zapojené do boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ako aj daňové úrady a orgány presadzovania práva pri konaní v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice mali účinné mechanizmy, ktoré im umožnia spoluprácu a koordináciu, a to aj prostredníctvom reštriktívneho prístupu v prípade, že príslušné orgány odmietnu spolupracovať a vymieňať si informácie na žiadosť iného príslušného orgánu. (76)S cieľom uľahčiť a podporiť účinnú spoluprácu, a predovšetkým výmenu informácií, by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby oznámili Komisii a úradu AMLA zoznam príslušných orgánov a relevantné kontaktné údaje. (77)Riziko prania špinavých peňazí a financovania terorizmu môžu odhaliť všetky orgány dohľadu nad úverovými inštitúciami. Informácie prudenciálnej povahy súvisiace s úverovými a finančnými inštitúciami, napríklad informácie týkajúce sa odbornosti a vhodnosti riaditeľov a akcionárov, mechanizmov vnútornej kontroly, riadenia či dodržiavania predpisov a riadenia rizík, sú často nevyhnutné na primeraný dohľad nad týmito inštitúciami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Rovnako tak sú informácie týkajúce sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu dôležité pre prudenciálny dohľad nad takýmito inštitúciami. Spolupráca a výmena informácií s orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a jednotkami FIU by sa preto mala rozšíriť na všetky príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad uvedenými povinnými subjektmi v súlade s inými právnymi nástrojmi Únie, ako je smernica (EÚ) 2013/36, smernica (EÚ) 2014/49, smernica (EÚ) 2014/59, smernica (EÚ) 2014/92 a smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366. S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie tejto spolupráce by členské štáty mali každoročne informovať úrad AMLA o uskutočnených výmenách inf