EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli27. 9. 2017 COM(2017) 570 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o ochrane a posilňovaní schengenského priestoru



1. Úvod Schengenský priestor je najväčší priestor voľného pohybu na svete. Umožňuje voľný pohyb viac ako 400 miliónom občanov EÚ, ako aj návštevníkom; a rovnako umožňuje aj voľný tok tovaru a služieb. Schengenský priestor je jedným z najväčších úspechov európskej integrácie a Komisia je plne odhodlaná chrániť voľný pohyb osôb, ktorý sa v ňom zabezpečuje. To, že sa na vnútorných hraniciach nevykonávajú kontroly, predstavuje samotnú podstatu schengenského priestoru. V priestore bez kontroly vnútorných hraníc je cezhraničné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti záležitosťou spoločného záujmu. Zrušenie kontroly vnútorných hraníc v schengenskom priestore je od začiatku sprevádzané opatreniami v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, justičnej spolupráce v trestných veciach a v oblasti protidrogových politík. V oblasti, kde sa osoby môžu voľne pohybovať, je obnovenie kontroly vnútorných hraníc výnimočným opatrením. Rozhodnutie o obnovení kontroly vnútorných hraníc by sa malo prijať len ako posledná možnosť, na obmedzený čas a v miere, v ktorej je táto kontrola nevyhnutná a primeraná vzhľadom na identifikované závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. Schengenský priestor je od svojho vytvorenia konfrontovaný s rôznymi druhmi výziev a hrozieb. Sila schengenského priestoru pochádza aj z jeho schopnosti učiť sa a prispôsobovať sa; Kódex schengenských hraníc sa pri niekoľkých predchádzajúcich príležitostiach zmenil s cieľom zabezpečiť, aby schengenský priestor naďalej spĺňal svoj účel. Tlak spôsobený masívnym prílevom neregulárnych migrantov a znásobením počtu teroristických útokov v rôznych členských štátoch odhalil nedostatky v architektúre schengenského priestoru, ktoré si vyžiadali ďalšie opatrenia. Komisia podnikla dôležité kroky na ich odstránenie, ako napríklad plán „Späť k Schengenu“. V oblasti riadenia a bezpečnosti spoločných európskych vonkajších hraníc to znamenalo rýchly posun smerom k spoločnej zodpovednosti a spoločnému riadeniu opatrení – išlo najmä o zriadenie novej Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a zavedenie systematických kontrol všetkých osôb, ktoré prekračujú vonkajšie hranice, s použitím príslušných databáz. Prácou smerujúcou k vybudovaniu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sa dosiahol skutočný pokrok v boji proti terorizmu. Revidovaný mechanizmus schengenského hodnotenia používaný od roku 2014 sa tiež stal dôležitým spôsobom, ako identifikovať nedostatky, a to aj v rámci architektúry schengenského priestoru. Nastal čas posúdiť výsledky opatrení, ktoré prijala Európska únia na nápravu problémov, ktorým schengenský priestor čelil v priebehu posledných dvoch rokov. Komisia vo svojom oznámení s názvom „Plnenie európskej migračnej agendy“ , prijatom 27. septembra, na jednej strane sumarizuje hlavné úspechy a nedostatky pri vykonávaní európskej migračnej agendy a na druhej strane identifikuje kľúčové prioritné opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom vytvoriť účinnejšiu, spravodlivejšiu a stabilnejšiu európsku politiku v oblasti azylu a migrácie. V tomto oznámení sa vyvodzujú závery z vykonávania plánu „Späť k Schengenu“ a navrhujú sa v ňom ďalšie kroky na posilnenie schengenského priestoru vrátane prijatia odporúčania o lepšom uplatňovaní súčasných pravidiel a návrhu na aktualizáciu Kódexu schengenských hraníc vzhľadom na výzvy, ktorým Európa v súčasnosti čelí. Silnejší schengenský priestor je okrem iného tiež faktorom, ktorým sa prispieva k posilneniu bezpečnostnej spolupráce a vzájomnej dôvery medzi čo najširším okruhom členských štátov. Ako vyzval predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie v roku 2017, ak chceme posilniť ochranu našich vonkajších hraníc, musíme okamžite rozšíriť schengenský priestor voľného pohybu na Bulharsko a Rumunsko, po ktorých bude rýchlo nasledovať Chorvátsko, len čo splní všetky kritériá. 2. Súčasný stav schengenského priestoru V priestore bez kontroly vnútorných hraníc sa o dočasnom obnovení ich kontroly môže rozhodnúť iba vo výnimočných prípadoch, keď treba reagovať na situácie, ktoré závažne vplývajú na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť daného priestoru, jeho častí alebo jedného či viacerých členských štátov. Používanie dočasného obnovenia kontroly hraníc vo všeobecnosti ukazuje, že členské štáty uplatňujú toto opatrenie zodpovedne. Náklady vyplývajúce zo simulácie situácie bez schengenského priestoru jasne ukazujú, že takéto rozhodnutie je pre hospodárstvo drahé . Hromadný prílev migrantov a sekundárne migračné pohyby prichádzajúce trasou cez východné Stredozemie V roku 2015 sme boli svedkami bezprecedentného prílevu migrantov do Európskej únie, čo malo za následok sekundárne pohyby neregistrovaných neregulárnych migrantov. Táto situácia spôsobila, že viacero z exponovaných členských štátov obnovilo v súlade so schengenskými pravidlami dočasnú kontrolu na svojich vnútorných hraniciach. Pretrvávanie ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v niekoľkých členských štátoch vyplývajúce zo sekundárneho pohybu neregulárnych migrantov viedli Komisiu k tomu, aby po prvýkrát uplatnila osobitný postup podľa článku 29 Kódexu schengenských hraníc. Bol to jeden z krokov, ktorý bol súčasťou plánu Komisie na návrat k normálnemu fungovaniu schengenského priestoru, uvedený v oznámení zo 4. marca 2016 . Postup stanovený v článku 29 sa môže použiť za výnimočných okolností, ak nedostatky v oblasti riadenia vonkajších hraníc zistené počas schengenského hodnotenia ohrozujú fungovanie celého schengenského priestoru. Rada na základe návrhu Komisie 12. mája 2016 odporučila , aby päť členských štátov, ktoré boli najviac zasiahnuté sekundárnym pohybom pochádzajúcim z Grécka, opätovne zaviedlo kontrolu hraníc na konkrétnych častiach svojich vnútorných hraníc. Napriek postupnému zlepšovaniu sa situácie tlak na dotknutých päť členských štátov pokračoval a bol opodstatneným dôvodom na následné predĺženie kontroly vnútorných hraníc . Rada 11. mája 2017 povolila týmto piatim členským štátom predĺžiť túto kontrolu podľa tohto postupu tretí a posledný raz – do 11. novembra 2017. Uvedená kontrola vnútorných hraníc je obmedzená prísnymi podmienkami: kontrola hraníc sa opätovne zaviedla iba na konkrétnych úsekoch vnútorných hraníc, ktoré boli ovplyvnené sekundárnym pohybom z Grécka. Po druhé, päť schengenských štátov malo povinnosť poskytovať Komisii mesačné správy o vykonávanej kontrole hraníc a jej výsledkoch. Tieto správy umožnili Komisii, aby pozorne sledovala situáciu s cieľom overiť, či táto kontrola zostala v medziach stanovených Radou. S každým nasledujúcim predĺžením počiatočného odporúčania z 12. mája 2016 Rada pripomenula pravidlo, že kontrola hraníc sa môže použiť len ako krajné opatrenie a že členské štáty by namiesto toho mali uprednostňovať využívanie alternatívnych opatrení, ako napríklad zintenzívniť policajné kontroly v pohraničnej oblasti s cieľom riešiť závažné ohrozenie verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti.

Najnovšie správy zo schengenských štátov, ktoré využívajú tretie a posledné predĺženie, potvrdzujú stabilný trend, že celková situácia sa od začiatku migračnej krízy výrazne zlepšila. V súčasnosti sa počet denných príchodov na grécke ostrovy významne znížil a následný sekundárny pohyb z Grécka do iných členských štátov je obmedzený. Toto sa odráža najmä na klesajúcom trende, ktorý sa pozoruje pri žiadostiach o azyl podaných na vnútorných hraniciach dotknutých členských štátov, ako aj na nízkom počte prípadov odopretia vstupu v týchto členských štátoch. Je to výsledok spoločného úsilia Komisie, členských štátov, agentúr a ďalších aktérov, ako napríklad IOM alebo UNHCR, zapojených do riešenia uvedených problémov. Zvýšený výskyt teroristických hrozieb Teroristické útoky, ku ktorým došlo v uplynulých dvoch rokoch v siedmich členských štátoch , ešte zväčšili tlak na schengenský priestor. Najmä Francúzsko čelilo od januára 2015 na svojom území viacerým teroristickým útokom . Zvýšená hrozba a niekoľko teroristických útokov viedli v kombinácii s organizáciou viacerých medzinárodných udalostí Francúzsko k tomu, že v súlade s príslušnými ustanoveniami Kódexu schengenských hraníc od novembra 2015 zaviedlo a vykonáva kontrolu na všetkých svojich vnútorných hraniciach. Na riešenie tohto problému sa podnikli kroky na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni, ale teroristická hrozba naďalej pretrváva. 3. Opatrenia prijaté na posilnenie schengenského priestoru Kým schengenský priestor čelil týmto kritickým a bezprecedentným výzvam, EÚ a jej členské štáty spoločne pracovali na prijatí opatrení na posilnenie vonkajších hraníc a zaistenie bezpečnosti a verejného poriadku s cieľom zabezpečiť schengenský priestor voľného pohybu. Konečným cieľom zostáva vrátiť sa k normálne fungujúcemu schengenskému priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. V rámci bezpečnostnej únie sa tiež vykonáva celý rad opatrení, ktoré prispievajú k bezpečnosti v schengenskom priestore. Tento komplexný prístup je zásadným nástrojom na riešenie súčasných a budúcich hrozieb a výziev, a to vo všetkých ich formách, ktoré by mohli ohroziť fungovanie schengenského priestoru. a) Opatrenia prijaté na vonkajších hraniciach Posilnené riadenie vonkajších hraníc nástrojmi nariadenia o novej európskej pohraničnej a pobrežnej stráži Nová európska pohraničná a pobrežná stráž má posilnené kapacity, pokiaľ ide o monitorovanie migračných tokov do Európskej únie a v rámci nej a o analýzu rizika. Nový právny rámec priniesol nové zdroje a nástroje, vďaka ktorým je riadenie vonkajších hraníc EÚ odolnejšie proti novým výzvam. Ide najmä o povinné posúdenia zraniteľnosti a odporúčania, ktoré z nich vyplývajú. Tieto posúdenia zraniteľnosti založené na dôkazoch sú orientované na výsledky a môžu viesť k operačným odporúčaniam určeným dotknutým členským štátom, aby prijali konkrétne opatrenia na odstránenie zistených slabých miest v stanovenej lehote. Pomáhajú tiež členským štátom a Komisii, aby lepšie cielili príslušné fondy EÚ, a to najmä Fond pre vnútornú bezpečnosť, a všetky žiadosti o dodatočné financovanie v núdzových situáciách. Úplné vykonávanie týchto odporúčaní dotknutými členskými štátmi je preto pre zaručenie riadneho fungovania schengenského priestoru kľúčové. Zriadením rezervy rýchleho zásahu a rezervy vybavenia pre rýchly zásah (spolu rezervy rýchleho zásahu) sa zaručuje dostupnosť ľudských zdrojov a vybavenia na operačnú podporu do 10 pracovných dní od požiadania ktoréhokoľvek členského štátu, ktorý čelí na vonkajších hraniciach situácii, ktorá si vyžaduje naliehavé opatrenia. Posilnený mandát Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž zahŕňa aj možnosť zasahovať v naliehavých situáciách, buď na žiadosť členského štátu, alebo na základe rozhodnutia Rady, keď členský štát nie je schopný alebo ochotný konať. Agentúra má posilnený mandát aj pri poskytovaní pomoci v oblasti operačnej spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti návratu a pri jej prehlbovaní. Tri nové rezervné skupiny – monitorovacia skupina pre nútený návrat, eskortná skupina pre nútený návrat a skupina špecialistov na návrat sú už funkčné a možno ich využívať na zostavovanie európskych intervenčných tímov pre návrat, ktoré budú poskytovať operačnú podporu s cieľom zvýšiť kapacity členských štátov. Pokiaľ ide o situačné monitorovanie a analýzu rizika, agentúra je v súčasnosti schopná vypracúvať analýzu rizika vzťahujúcu sa na aspekty dôležité z hľadiska európskeho integrovaného riadenia hraníc vrátane rizík, ktoré môžu ovplyvniť fungovanie alebo bezpečnosť schengenského priestoru voľného pohybu a jeho vonkajších hraníc. Všetky tieto nové operačné nástroje prispievajú k zníženiu rizika hromadných neregulárnych príchodov aj sekundárnych pohybov v schengenskom priestore, čím sa postupne potvrdzuje potreba ukončiť súčasné dočasné kontroly vnútorných hraníc. Hotspoty

Ako jedno z okamžitých opatrení na pomoc členským štátom v prvej línii, ktoré čelia neprimerane vysokým migračným tlakom na vonkajších hraniciach EÚ, Európska komisia vytvorila „prístup založený na hotspotoch“. Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Agentúra pre policajnú spoluprácu (Europol) a Agentúra pre justičnú spoluprácu (Eurojust) pracujú v teréne s orgánmi členských štátov v prvej línii a pomáhajú im plniť ich záväzky vyplývajúce z práva EÚ a rýchlo identifikovať a zaregistrovať prichádzajúcich neregulárnych migrantov a odobrať im odtlačky prstov. Prístup založený na hotspotoch prispieva aj k zavádzaniu dočasných mechanizmov núdzového premiestnenia. V súčasnosti sa tento prístup založený na hotspotoch zavádza v Taliansku a Grécku. Na požiadanie môžu tento prístup využívať aj iné členské štáty. Komisia na základe poznatkov získaných pri realizácii prístupu založeného na hotspotoch predloží neskôr na jeseň usmernenia týkajúce sa prípravy a zriaďovania hotspotov v členských štátoch. Posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach v reakcii na teroristické hrozby Po výslovnej výzve Rady navrhla Komisia na posilnenie vonkajších hraníc zamerané najmä na lepšiu identifikáciu a zadržiavanie zahraničných teroristických bojovníkov zmenu Kódexu schengenských hraníc, ktorou by sa zaviedli systematické kontroly všetkých osôb prekračujúcich vonkajšie hranice prostredníctvom relevantných databáz . Od nadobudnutia účinnosti tohto nového právneho predpisu 7. apríla 2017 sa rovnaké pravidlá overovania v príslušných databázach vzťahujú na všetkých cestujúcich vrátane občanov EÚ a osoby, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, s výhradou niektorých prípadných výnimiek v odôvodnených prípadoch . Novými pravidlami sa rozšírilo využívanie databáz, ako je Schengenský informačný systém alebo ako sú databázy Interpolu . V dôsledku zavedenia systematických kontrol sa podľa informácií, ktoré poskytli členské štáty, zvýšil celkový počet pozitívnych lustrácií v Schengenskom informačnom systéme a cestovanie do vojnových zón a späť je teraz jednoznačne ťažšie. EÚ je vďaka uvedeným krokom, opatreniam a iniciatívam prijatým na vonkajších hraniciach teraz lepšie vybavená na predchádzanie potenciálnym krízovým situáciám a na ich riadenie, a teda aj na zaručenie vyššej úrovne bezpečnosti pre svojich občanov. Silnejšie a inteligentnejšie informačné systémy pre hranice a bezpečnosť Schengenský informačný systém (SIS) je najväčší systém na výmenu informácií, ktorý podporuje kontrolu vonkajších hraníc a spoluprácu orgánov presadzovania práva v schengenskom priestore. V decembri 2016 Komisia predložila tri návrhy na ďalšie posilnenie operačnej účinnosti a efektívnosti SIS a zvýšenie celkovej bezpečnosti v Európe. V týchto návrhoch sa zavádzajú technické a operačné vylepšenia SIS s cieľom zabezpečiť nepretržitú efektívnu výmenu informácií medzi zamestnancami orgánov presadzovania práva a príslušníkmi pohraničnej stráže v celej Európe. Opatrenia sú zamerané predovšetkým na zabezpečenie lepších nástrojov na pomoc v boji proti terorizmu a zlepšenie účinného návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú oprávnenie na pobyt v schengenskom priestore. Ďalším dôležitým vylepšením je zavedenie automatizovaného systému identifikácie odtlačkov prstov (AFIS) do SIS, čo pomôže spoľahlivejšie identifikovať osoby, ktoré vstupujú do schengenského priestoru. Tento projekt v súčasnosti prebieha (na jeho realizáciu nie sú potrebné žiadne legislatívne zmeny) a AFIS sa spustí vo februári 2018. Komisia v roku 2016 predložila aj ďalšie návrhy na zlepšenie bezpečnosti a riadenia hraníc, ktoré sa týkajú dvoch nových rozsiahlych informačných systémov: systému vstup/výstup a európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS). Systém vstup/výstup má za cieľ modernizovať riadenie vonkajších hraníc zlepšením kvality a efektívnosti kontrol, ako aj odhaľovaním falšovania dokumentov a podvodov s osobnými údajmi. Systém sa bude vzťahovať na všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú povolenie na krátkodobý pobyt v schengenskom priestore v čase, keď prekračujú vonkajšie hranice EÚ. Systémom vstup/výstup sa tak zjednoduší prekračovanie hraníc cestujúcimi bona fide, odhaľovanie prípadov prekročenia dĺžky povoleného pobytu a identifikácia osôb bez dokladov v schengenskom priestore. Vedľajším cieľom systému vstup/výstup je posilnenie vnútornej bezpečnosti a boja proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Politickú dohodu o zriadení systému vstup/výstup dosiahli Rada a Európsky parlament v júli 2017. Cez európsky systém pre cestovné informácie a povolenia sa od štátnych príslušníkov krajín oslobodených od vízovej povinnosti bude požadovať, aby pred príchodom do schengenského priestoru získali cestovné povolenie. Tým by sa umožnilo identifikovať osoby, ktoré by mohli predstavovať riziko neregulárnej migrácie alebo bezpečnostné riziko ešte pred tým, ako prídu na hranicu, a výrazne sa tak zvýši bezpečnosť vonkajších hraníc. Cestujúci by mali mať včasné spoľahlivé informácie o vstupe do schengenského priestoru, čím sa značne zníži počet odopretých vstupov. Komisia má v úmysle čo najskôr predložiť návrh na ďalšie zlepšenie interoperability medzi uvedenými systémami, ako aj so systémom Eurodac, vízovým informačným systémom, Európskym informačným systémom registrov trestov a údajmi Europolu. Tento návrh bude mať za cieľ zabezpečiť, aby mali koncoví používatelia rýchly a bezproblémový prístup ku všetkým informáciám, ktoré potrebujú na vykonávanie svojich úloh, s osobitným zameraním na prístup orgánov presadzovania práva do informačných systémov, ktoré do oblasti presadzovania práva nepatria, ako aj zabezpečiť riešenia na odhaľovanie podvodov s osobnými údajmi a boj proti nim. b) Opatrenia prijaté v schengenskom priestore

Primerané využívanie policajných kontrol a cezhraničnej policajnej spolupráce s cieľom zvýšiť bezpečnosť v schengenskom priestore Opätovné zavedenie kontroly vnútorných hraníc na nápravu vážneho ohrozenia vnútornej bezpečnosti alebo verejného poriadku by nemalo byť prvým riešením, ako sa zdôrazňuje v článku 25 Kódexu schengenských hraníc, a to o to menej, že sa už prijali dôležité kroky na posilnenie vonkajších hraníc. Komisia vo svojom odporúčaní z 12. mája 2017 vyjadrila svoje názory na to, ako môžu členské štáty využívať policajné zložky podľa vnútroštátneho práva a vykonávať policajné kontroly na celom území, ak je to potrebné a opodstatnené, a to aj v pohraničných oblastiach. V uvedenom odporúčaní vyzvala členské štáty, aby účinnejšie využívali právomoci, pokiaľ ide o policajné kontroly na svojich územiach a cezhraničnú policajnú spoluprácu. Členské štáty sa tiež nabádali, aby pred zavedením alebo predĺžením kontroly vnútorných hraníc posúdili, či by im posilnené policajné kontroly neumožnili dosiahnuť rovnaké výsledky, ako takáto kontrola. V tejto súvislosti je dané odporúčanie založené na odporúčaniach podľa článku 29 Kódexu schengenských hraníc , v ktorých sa členské štáty výslovne požiadali, aby pred tým, ako rozhodnú o ďalšom predĺžení kontroly vnútorných hraníc, najprv preskúmali možnosti v rámci policajných kontrol. Členské štáty toto odporúčanie privítali, zdôraznili však rozsah a intenzitu súčasných výziev. Niekoľko členských štátov uviedlo, že využívanie policajných kontrol a cezhraničnej operačnej spolupráce nemôže nahradiť obnovenie kontroly vnútorných hraníc v krátkodobom horizonte, ale môže ho len dopĺňať. S cieľom reagovať na tieto obavy a podporiť členské štáty pri včasnom vykonávaní daného odporúčania Komisia úzko spolupracuje s orgánmi členských štátov a rokuje s nimi o výzvach spojených s jeho vykonávaním v praxi, a to aj poskytovaním finančnej podpory a výmenou osvedčených postupov. Komisia bude spolu s Radou ďalej pracovať na zlepšovaní spolupráce medzi členskými štátmi v tejto oblasti s cieľom vytvoriť prostredie, v ktorom sa v prípade potreby riešiť závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti budú namiesto kontroly vnútorných hraníc najprv vykonávať účinné policajné kontroly. Ďalšie opatrenia na posilnenie cezhraničnej policajnej spolupráce a spolupráce v oblasti presadzovania práva Komisia tiež podnikla kroky na ďalšie posilnenie policajnej spolupráce ako kľúčového nástroja na spoločnú reakciu na cezhraničné ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti tohto priestoru, čo je súčasťou úsilia o vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Efektívna výmena informácií je kľúčovým prvkom v boji proti hrozbám trestnej činnosti. Výmena informácií sa značne zintezívnila a členské štáty používajú databázy, ako je Schengenský informačný systém, oveľa častejšie. V roku 2016 sa prijala smernica EÚ o údajoch zo záznamov o cestujúcich, ktoré sú nevyhnutné na identifikovanie cestujúcich v leteckej doprave, ktorí predstavujú vysoké riziko a dosiaľ neboli orgánom presadzovania práva známi. Zhromažďovanie, výmena a analýza údajov o cestujúcich umožní orgánom presadzovania práva lepšie čeliť cezhraničnej trestnej činnosti. Nariadením o Europole, ktoré nadobudlo účinnosť v máji 2017, sa posilnil mandát Europolu a poskytli sa mu nástroje na to, aby sa stal účinnejšou, efektívnejšou a zodpovednejšou agentúrou. Činnosť tejto agentúry bola posilnená aj väčším objemom zdrojov. V dôsledku toho sa posilnila aj operačná spolupráca. Cieľom tzv. politického cyklu EÚ je zabezpečiť účinnú spoluprácu medzi orgánmi členských štátov na presadzovanie práva, inštitúciami EÚ a agentúrami EÚ, ktorá by mala viesť k jednotným a robustným operačným činnostiam zameraným na najpálčivejšie kriminálne hrozby, ktorým EÚ čelí. Nedávno sa prijali nové priority na roky 2018 – 2021. Budú sa realizovať od roku 2018 prostredníctvom ročných operačných akčných plánov. S cieľom pomôcť zlepšiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti presadzovania práva Komisia usporiadala dva semináre venované praxi „cezhraničného prenasledovania“ a využívaniu nástrojov cezhraničnej spolupráce v krajinách, v ktorých sa opätovne zaviedla kontrola vnútorných hraníc. Komisia plánuje využiť určité závery z týchto dvoch seminárov v rámci ďalších osobitných podporných opatrení. Silná kontrola kvality v schengenskom priestore s novým schengenským hodnotiacim mechanizmom

Aj keď sa vykonali dodatočné opatrenia a iniciatívy s cieľom ešte viac chrániť a zachovávať náš priestor voľného pohybu, dôkladné monitorovanie povinností a zodpovednosti členských štátov podľa schengenských pravidiel pokračuje. Vykonáva sa hodnotiacim a monitorovacím mechanizmom na overenie uplatňovania schengenského acquis v znení nariadenia (EÚ) č. 1053/2013. Každý rok sa päť až šesť členských štátov posudzuje z hľadiska uplatňovania schengenského acquis v oblasti riadenia vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce a návratu. Tieto hodnotenia na mieste sa uskutočňujú na základe viacročného programu na obdobie 2014 – 2019, ktorý umožňuje hodnotenie všetkých štátov schengenského priestoru do konca cyklu. Schengenský hodnotiaci mechanizmus, ktorý nadobudol účinnosť v novembri 2014, stanovuje jasnejšie procesné pravidlá pre správy, odporúčania a nápravu zistených nedostatkov (vrátane dôkladného monitorovania a sledovania vykonávania odporúčaní), ako aj pre neohlásené návštevy. Výsledkom kontrol na mieste, ktoré vykonávajú hodnotiace tímy pozostávajúce z expertov Komisie a členských štátov a pozorovateľa z príslušných agentúr, sú stručné hodnotiace správy s hodnoteniami súladu s ustanoveniami schengenského acquis ako „v súlade“, „v súlade, ale je potrebné zlepšenie“ alebo „nie je v súlade“, ako aj s odporúčaniami na odstránenie zistených nedostatkov. Hodnotený členský štát stanoví akčný plán na nápravu nedostatkov, ktoré boli zistené v hodnotiacej správe, a vypracuje správy o jeho plnení, čím sa zabezpečuje dôkladné monitorovanie vykonávania odporúčaní. Okrem toho možno v závislosti od závažnosti zistených nedostatkov zorganizovať opätovné návštevy. Od reformy schengenského hodnotiaceho mechanizmu tímy vykonávajúce kontroly na mieste zaznamenávajú vo väčšine prípadov celkový súlad so základnými ustanoveniami schengenského právneho rámca. Napriek tomu sa vo všetkých oblastiach politiky zistilo niekoľko konkrétnych nedostatkov a niektoré prierezové nedostatky, ktoré treba odstrániť s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň jednotných noriem pri uplatňovaní schengenského acquis v praxi a zachovať vysokú úroveň vzájomnej dôvery medzi tými členskými štátmi, ktoré sú súčasťou priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Schengenský mechanizmus viedol k zásadným zlepšeniam v uplatňovaní schengenského acquis v členských štátoch a už preukázal svoju pridanú hodnotu pri zabezpečovaní účinného fungovania schengenského priestoru: výsledkom neohlásenej schengenskej hodnotiacej návštevy vykonanej v Grécku na konci roka 2015 bolo koordinované zavedenie kontroly hraníc na vybraných úsekoch vnútorných hraníc podľa článku 29 Kódexu schengenských hraníc. Mechanizmus taktiež umožnil identifikovať a rýchlo napraviť závažné nedostatky v riadení vonkajších hraníc v Grécku, zatiaľ čo následný akčný plán a mesačné správy o jeho plnení, ktoré predložilo Grécko, opisovali grécke opatrenia na zvýšenie zabezpečenia vonkajších hraníc Európy. „Bežné“ hodnotenie gréckeho riadenia vonkajších hraníc v roku 2016 potvrdilo pokrok, ktorý grécke orgány dosiahli. Schengenské hodnotenie takisto viedlo ku konkrétnym zlepšeniam uplatňovania schengenského acquis v hodnotených členských štátoch. Niekoľko príkladov: zlepšenie implementácie Schengenského informačného systému, vypracovanie národných stratégií integrovaného riadenia hraníc zo strany členských štátov, zvýšenie počtu zamestnancov na konkrétnych hraničných priechodoch na zlepšenie riadenia vonkajších hraníc. Všetky tieto skúsenosti dokazujú, že je dôležité zabezpečiť plné vykonávanie schengenského hodnotiaceho mechanizmu v celom schengenskom priestore. Všetky členské štáty by mali nadväzovať na poznatky získané počas schengenských hodnotení a prijímať vhodné opatrenia na zabezpečenie účinného a efektívneho uplatňovania schengenského acquis vo vlastných krajinách. Mechanizmus kontroly kvality v schengenskom priestore je systém, ktorý sa neustále rozvíja. Posúdenia zraniteľnosti, ktoré každý rok vykonáva Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, v súčasnosti dopĺňajú schengenský hodnotiaci mechanizmus a spolu tvoria plnohodnotný systém kontroly kvality v schengenskom priestore. Posilnenie synergií a úzkej koordinácie medzi posúdeniami zraniteľnosti a schengenskými hodnoteniami prinesie významné zlepšenia, pretože schengenské hodnotenia budú môcť v budúcnosti čerpať z hlavných zistení posúdení zraniteľnosti a integrovať ich, ako aj zabezpečiť, aby sa odporúčania vyplývajúce z oboch mechanizmov navzájom posilňovali. V tejto súvislosti udržiava Komisia úzky kontakt s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, aby zaistili čo najvyšší stupeň bezpečnosti na vonkajších hraniciach. A napokon, zásadnú úlohu zohráva silnejšie prepojenie medzi systémom kontroly kvality v schengenskom priestore a využívaním financovania zo strany EÚ. Už podľa článku 12 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 sú dotknuté členské štáty povinné preskúmať spolu s Komisiou a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako reagovať vo svojom vnútroštátnom programe v rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť na zistenia identifikované v rámci schengenských hodnotení vrátane akýchkoľvek nedostatkov. Silný a odolný schengenský rámec Schengenské pravidlá obsahujú určitý stupeň pružnosti, a tým umožňujú vyrovnať sa s významnými aj menej závažnými krízovými situáciami; schengenský rámec pravidiel sa úspešne používa na zabezpečenie širšieho fungovania schengenského systému. Z posledných 10 rokov vyplýva, že platné ustanovenia Kódexu schengenských hraníc o dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc vrátane jej časového obmedzenia vo veľkej väčšine prípadov postačujú na riešenie identifikovaných závažných hrozieb. Od roku 2006 (dátum prijatia Kódexu schengenských hraníc) do roku 2015 sa dočasná kontrola hraníc zaviedla 36-krát a len zriedkavo sa predlžovala; obyčajne sa vykonávala len niekoľko dní alebo týždňov. Okrem toho mimoriadny postup podľa článku 29 Kódexu schengenských hraníc, ktorý sa prvýkrát použil v dôsledku migračnej krízy, preukázal, že schengenský právny rámec obsahuje nástroje na riešenie tohto problému. I keď dotknuté členské štáty dodržiavali koordinovaný prístup k obnoveniu kontroly vnútorných hraníc podľa článku 29, nebola tým dotknutá ich možnosť dočasne opätovne zaviesť kontrolu na vnútorných hraniciach v prípade iného závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. Súčasné ustanovenia Kódexu schengenských hraníc neumožňujú predĺženie obnovenej kontroly vnútorných hraníc nad rámec dvoch mesiacov (článok 28 – v prípade udalostí, ktoré si vyžadujú neodkladné opatrenia) respektíve šiestich mesiacov (článok 25 – v prípade predvídateľných udalostí). Malo by sa tiež pripomenúť, že schengenské pravidlá vyžadujú, aby sa kontrola vnútorných hraníc používala len ako posledná možnosť. Členské štáty by mali na riešenie identifikovaných hrozieb najprv zvážiť použitie alternatívnych opatrení, napríklad policajných kontrol. Členské štáty môžu slobodne rozhodovať o tom, ako vykonávať policajné kontroly vo vnútorných pohraničných oblastiach za predpokladu, že tieto kontroly nemajú rovnocenný účinok ako hraničné kontroly. Členské štáty sa môžu rozhodnúť pre dočasnú kontrolu vnútorných hraníc, až keď alternatívne opatrenia, napríklad policajné kontroly, nepostačujú na odstránenie hrozby.

4. Prispôsobenie schengenského priestoru súčasným a budúcim výzvam Uvedené silné nástroje schengenského právneho rámca umožnili zmiernenie neregulárnych migračných tokov do EÚ a sekundárnych pohybov, ktoré vyvolali veľké obavy mnohých členských štátov a občanov. Hrozby, ktorým musí čeliť schengenský priestor, sa takisto neustále vyvíjajú. Nedávne teroristické útoky vo viacerých členských štátoch ukazujú, že Európska únia musí využiť pokrok, ktorý sa dosiahol, a posilniť sa a riadne vybaviť na boj proti terorizmu. S cieľom zabezpečiť účinnosť úsilia EÚ o zvýšenie bezpečnosti a posilnenie schengenského priestoru je dôležité zabezpečiť, aby schengenské pravidlá v súčasnosti aj budúcnosti plnili svoj účel, aj vzhľadom na uvedené nové skutočnosti, a aby ich všetky dotknuté členské štáty dodržiavali. Návrh na zmenu Kódexu schengenských hraníc Pravidlá, ktorými sa upravuje dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc, sa v prevažnej väčšine prípadov ukázali ako dostatočné. V posledných rokoch sa však vynorili nové a meniace sa bezpečnostné výzvy, čo dokazujú aj opakované teroristické útoky. Komisia dospela k záveru, že tieto pravidlá sa musia aktualizovať. Členské štáty sú zodpovedné za výber najvhodnejších opatrení na riešenie identifikovaných hrozieb a ochranu svojho verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti. Ak napriek všetkému úsiliu hrozba pretrváva, je opodstatnené na tento účel upraviť príslušné časové obmedzenia, pričom sa zároveň zavedú lepšie procesné záruky na obmedzenie kontroly vnútorných hraníc na nevyhnutné minimum potrebné na to, aby sa zachoval priestor bez kontroly vnútorných hraníc. Na tento účel Komisia predkladá návrh na revíziu súčasných pravidiel, ktorými sa upravuje všeobecný rámec na dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc na základe článkov 25 a 27 Kódexu schengenských hraníc. Týmto návrhom sa menia všeobecné lehoty na dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc v prípade predvídateľných udalostí. Keďže rozsah a trvanie dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc by však nemali presiahnuť nevyhnutné minimum potrebné na reakciu na dané závažné ohrozenie, Komisia dohliada na skutočnú dĺžku trvania takejto kontroly a môže v tejto súvislosti vydať stanovisko. V prípade obáv týkajúcich sa nevyhnutnosti alebo primeranosti obnovenej kontroly hraníc, alebo ak sa kontrola vnútorných hraníc vykonáva viac ako šesť mesiacov, Komisia vždy vydá stanovisko. Akékoľvek znovuzavedenie alebo predĺženie kontroly hraníc bude predmetom podrobného posúdenia rizika, ktoré obsahuje aj podrobnú správu o príslušnej budúcej koordinácii s dotknutými členskými štátmi. Komisia sprístupní podľa vhodnosti posúdenie rizík agentúram, ktoré majú odborné znalosti na posúdenie informácií, ktoré predložili členské štáty, konkrétne Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Europolu. Návrhom sa tiež zavádza možnosť výnimočne predĺžiť kontrolu vnútorných hraníc, ak tá istá hrozba pretrváva dlhšie ako rok, ale iba vtedy, ak je závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti dostatočne konkrétne a zodpovedá primeraným výnimočným vnútroštátnym opatreniam, ako je napríklad výnimočný stav. Akékoľvek ďalšie predĺženie na tomto základe je obmedzené na dva roky. Vzhľadom na svoju mimoriadnu povahu by si takéto ďalšie predĺženie vyžadovalo stanovisko Komisie a následné odporúčanie Rady, ktorým by sa podľa vhodnosti stanovili podmienky spolupráce medzi dotknutými členskými štátmi, ktorá by bola podmienkou akéhokoľvek predĺženia. Návrhom sa posilňuje zásada, že opätovné zavedenie kontroly vnútorných hraníc musí byť až poslednou možnosťou. Povinnosť predložiť posúdenie rizika, ktorým sa preukazuje, že plánované znovuzavedenie alebo predĺženie kontroly hraníc je poslednou možnosťou, by mala ešte viac podnecovať členské štáty k tomu, aby zvažovali využívanie alternatívnych opatrení, ako je napríklad posilnenie policajných opatrení. Lepšie vykonávanie ustanovení Kódexu schengenských hraníc týkajúcich sa dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc Až do prijatia uvedených cielených zmien Kódexu schengenských hraníc nie je možné vylúčiť, že členské štáty schengenského priestoru sa budú snažiť využiť súčasné pravidlá týkajúce sa dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc podľa Kódexu schengenských hraníc.