V článku 35 MiFIR sa spresňuje, že centrálna protistrana udelí prístup k obchodným miestam nediskriminačným a transparentným spôsobom na zúčtovanie transakcií, a to bez ohľadu na obchodné miesto, na ktorom sa vykonajú. V tejto súvislosti je cieľom otvoreného a nediskriminačného prístupu zabezpečiť, aby miesto obchodovania malo právo na nediskriminačné zaobchádzanie, pokiaľ ide o to, ako sa zaobchádza s kontraktmi obchodovanými na jeho platforme z hľadiska i) požiadaviek na kolaterál a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných kontraktov a ii) vzájomného urovnania portfólií s korelovanými kontraktmi zúčtovanými tou istou CCP. Vďaka tomu by obchodné miesta mali možnosť rozhodnúť o tom, ktorá centrálna protistrana či protistrany môžu zúčtovať transakciu, ku ktorej došlo na ich platformách.

V nariadení MiFIR sa však predpokladalo, že za určitých okolností môže otvorený prístup k centrálnym protistranám a obchodným miestam vyvolať riziká a mať potenciálne nevýhody, ktoré by mohli prevážiť nad cieľmi politiky posilnenej hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti sa v článkoch 35 a 36 MiFIR zavádzajú podmienky, za ktorých môže dôjsť k zamietnutiu prístupu. Príslušné orgány centrálnej protistrany a obchodného miesta preto môžu zamietnuť prístup k osobitnej centrálnej protistrany alebo obchodného miestu, kde by sa udelením prístupu i) ohrozilo hladké a riadne fungovanie trhu, a to najmä v dôsledku fragmentácie likvidity, alebo by sa nepriaznivo ovplyvnilo systémové riziko, alebo ii) by sa vyžadovala dohoda o interoperabilite (pre deriváty obchodované na burze) okrem prípadov, keď obchodné miesto a zainteresované centrálne protistrany s touto dohodou súhlasili, a ak sú riziká vyplývajúce z tejto dohody zabezpečené zábezpekou u tretej strany. Okrem toho môžu centrálne protistrany a obchodné miesta zamietnuť prístup, keď by sa v dôsledku neho vytvorili významné neprimerané riziká, ktoré nemožno riadiť na základe predpokladaného objemu transakcií, operačného rizika a zložitosti, ako aj iných faktorov vytvárajúcich významné neprimerané riziká.

Tieto podmienky sú podrobne uvedené v regulačných technických predpisoch o prístupe k zúčtovaniu, pokiaľ ide o obchodné miesta a centrálne protistrany, ktoré sa takisto vzťahujú na podmienky, za ktorých sa môže prístup udeliť, postup oznamovania a ďalšie požiadavky. V technických predpisoch sa okrem toho ďalej uvádzajú rozličné typy rizík, a to buď na základe predpokladaného objemu transakcií, operačného rizika a zložitosti, ako aj iných faktorov vytvárajúcich významné neprimerané riziká (napr. nový produkt, ohrozenie hospodárskej životaschopnosti centrálnej protistrany alebo obchodného miesta, právne riziko alebo nezlučiteľnosť pravidiel obchodovania a zúčtovania).

Okrem toho sa v nariadení MiFIR zavádzajú osobitné ustanovenia s cieľom primerane zohľadniť zložitosť derivátov obchodovaných na burze a následné výzvy, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku otvoreného a nediskriminačného prístupu. Deriváty obchodované na burze sú zložité, a to v dôsledku ich dlhej splatnosti a pákového efektu.

V prípade derivátov obchodovaných na burze poskytne obchodné miesto alebo centrálna protistrana písomnú odpoveď do šiestich mesiacov, a nie do troch mesiacov ako v prípade ďalších finančných nástrojov, pričom umožní prístup do troch mesiacov od zaslania kladnej odpovede na žiadosť o prístup. V prípade, že príslušný orgán, obchodné miesto alebo centrálna protistrana odmietne udeliť prístup, musí v plnej miere zdôvodniť svoje rozhodnutie a informovať o tom príslušné orgány.

V nariadení MiFIR sa takisto stanovuje prechodný mechanizmus obchodných miest ponúkajúcich obchodovanie s derivátmi obchodovanými na burze s ročnou nominálnou sumou obchodov pod hranicou 1 000 000 miliónov EUR, ktoré môžu požiadať o neuplatňovanie ustanovení otvoreného a nediskriminačného prístupu počas tridsiatich mesiacov (a za určitých podmienok až počas šesťdesiatich mesiacov) odo dňa uplatňovania nariadenia MiFIR.

Podľa článku 52 ods. 12 MiFIR a podľa záverov tejto správy sa Komisia môže rozhodnúť vyňať deriváty obchodované na burze z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36 MiFIR maximálne na 30 mesiacov na základe posúdenia rizika vypracovaného orgánom ESMA po porade s ESRB. V článku 54 ods. 2 MiFIR sa ďalej stanovuje, že v prípade, že sa Komisia rozhodne, že deriváty obchodované na burze netreba dočasne vynímať z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36 MiFIR, centrálna protistrana alebo obchodné miesto môže požiadať svoj príslušný orgán o povolenie na využívanie prechodných mechanizmov. Príslušný orgán môže posúdiť riziká vyplývajúce z uplatňovania otvoreného a nediskriminačného prístupu, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, ktoré by mohli ohrozovať riadne fungovanie príslušnej centrálnej protistrany alebo obchodného miesta. Môže rozhodnúť aj o tom, že príslušná centrálna protistrana alebo obchodné miesto bude vyňaté z povinností prístupu počas prechodného obdobia do 3. júla 2020.

4.TRHOVÁ ŠTRUKTÚRA DERIVÁTOV OBCHODOVANÝCH NA BURZE

Treba poznamenať, že posúdenie rizika orgánu ESMA bolo zverejnené v apríli 2016 vo veľmi ranom štádiu alebo ešte pred vykonávaním nových regulačných požiadaviek, ktorých cieľom je, aby sa i) obchodovanie s likvidnými a štandardizovanými derivátmi vykonávalo v čo najväčšej miere na obchodných miestach a aby sa ii) príslušné mimoburzové deriváty aj deriváty obchodované na burze zúčtovávali centrálne s cieľom znížiť systémové riziko.

Spolu s ESRB sa orgán ESMA domnieva, že zavedením povinnosti obchodovať na obchodnom mieste podľa článku 28 MiFIR v prípade mimoburzových derivátov, ktoré spĺňajú určité podmienky, sa očakáva nárast počtu derivátov obchodovaných na obchodných miestach, a to aj na regulovaných trhoch. Deriváty na regulovaných trhoch sa preto budú považovať za deriváty obchodované na burze, a teda sa na ne bude vzťahovať povinnosť zúčtovať deriváty obchodované na burze centrálnou protistranou v súlade s článkom 29 MiFIR.

Podľa zistení orgánu ESMA je európsky derivátový trh najmä trhom s mimoburzovými derivátmi. Ku konca júna 2016 bola celková veľkosť trhu s derivátmi obchodovanými na burze mierne nad 10 % globálneho trhu s derivátmi, ktorý sám od roku 2008 vykazuje klesajúci trend. Z hľadiska nesplatenej nominálnej sumy je trh derivátov obchodovaných na burze zložený najmä z úrokových derivátov rozdelených na 60 % opcií a 40 % futures.

V posúdení orgánu ESMA sa takisto zdôrazňuje konzistentnosť značného poklesu percentuálnej hodnoty denne zúčtovanej nesplatenej nominálnej sumy derivátov obchodovaných na burze v nedávnych rokoch s progresívnym prechodom na nástroje s dlhšou lehotou splatnosti.

Orgán ESMA ďalej opisuje európsky trh derivátov obchodovaných na burze ako vysoko koncentrovaný, a to na obchodovacej aj zúčtovacej úrovni, spolu s vertikálne integrovanou trhovou infraštruktúrou, kde sú dominantné obchodovacie aj zúčtovacie štruktúry súčasťou rovnakých integrovaných skupín. V roku 2014 mali najväčšie centrálne protistrany z hľadiska zúčtovaných obchodov s derivátmi obchodovanými na burze 58 % trhový podiel, pričom tri najväčšie spolu mali 90 % trhový podiel. Zvyšný trhový podiel si delí niekoľko menších subjektov.

Pri posudzovaní trhovej štruktúry na základe klasifikácie aktív dospel orgán ESMA k záveru, že trh je ešte koncentrovanejší, ak jeden obchod má viac ako 70 % akciových derivátov obchodovaných na burze z hľadiska obchodovanej hodnoty a ďalší obchod približne 80 % dlhopisových derivátov obchodovaných na burze takisto z hľadiska obchodovanej hodnoty.

V prípade komoditných derivátov obchodovaných na burze je to mierne odlišné (s výnimkou energetických derivátov obchodovaných na burze), keďže trh derivátov obchodovaných na burze sa vyznačuje vysokou úrovňou špecializácie a slabým prekrývaním obchodných miest a centrálnych protistrán.

Na mimoburzovom trhu už prebiehajúce vykonávanie zúčtovacej povinnosti podľa nariadenia EMIR popri tom zabezpečilo a aj naďalej bude zabezpečovať podstatný podiel mimoburzových derivátov obchodovaných na základe zmlúv o derivátoch na centrálnom zúčtovaní. Podľa regulačných technických predpisov orgánu ESMA podľa nariadenia EMIR Európska komisia už naozaj prijala delegované akty pre centrálne zúčtovanie IRS (denominované v UR, GBP, JPY, USD, NOK, PLN a SEK) a indexové swapy na kreditné zlyhanie (CDS) denominované v EUR, čím do zúčtovania priniesla asi 70 % trhu s mimoburzovými derivátmi v týchto triedach. Treba takisto poznamenať, že hoci je ponuka zúčtovania veľmi koncentrovaná, šesť rozličných centrálnych protistrán ponúka zúčtovacie služby pre IRS.

Komisia berie na vedomie, že i) úrokové deriváty predstavujú hlavný podiel na trhu derivátov obchodovaných na burze; ii) obchodovacia povinnosť podľa MiFIR môže do vymedzenia derivátov obchodovaných na burze začleniť časť úrokových derivátov; iii) zúčtovacia povinnosť podľa EMIR sa už vzťahuje na IRS a iv) napriek trhovej koncentrácii je trh úrokových derivátov rozdelený medzi šesť rozličných centrálnych protistrán. Komisia preto súhlasí so závermi orgánu ESMA, že úrokový derivát je najrelevantnejšou kategóriou aktív pri posudzovaní dôsledkov vykonávania ustanovení o otvorenom a nediskriminačnom prístupe pre deriváty obchodované na burze.

5.POSÚDENIE RIZIKA USTANOVENÍ O OTVORENOM A NEDISKRIMINAČNOM PRÍSTUPE PRE DERIVÁTY OBCHODOVANÉ NA BURZE

Hoci sa ustanovenia o otvorenom prístupe v rámci MiFIR ešte nevykonávajú, orgán ESMA podal správu, že niektoré centrálne protistrany a obchodné miesta EHP už vypracovali a úspešne vykonávajú dojednania o prístupe buď pre deriváty obchodované na burze, alebo pre mimoburzové deriváty. Orgán ESMA sa domnieva, že dojednania o prístupe uplatňované trhovými infraštruktúrami podľa ustanovení EMIR doteraz nevyvolali nijaké zjavné systémové riziko, a to napriek skutočnosti, že mimoburzové deriváty sú vo všeobecnosti menej štandardizované a zložitejšie ako deriváty obchodované na burze.

Európska komisia v súlade s posúdením orgánu ESMA však zastáva názor, že existujúce dojednania o prístupe derivátov obchodovaných na burze môžu v zásade stále vyvolať riziká, ktoré by mohli ohroziť hladké a riadne fungovanie trhov alebo nepriaznivo ovplyvniť systémové riziko.

V tejto súvislosti a po zohľadnení posúdenia makroprudenciálneho rizika orgán ESMA poukazuje na súbor potenciálnych rizík, ktoré môžu vzniknúť pri vykonávaní ustanovení o otvorenom a nediskriminačnom prístupe k derivátom obchodovaným na burze podľa nariadenia MiFIR.