KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI - SÚHRNNÁ SPRÁVA

2.6.Neformálne konzultácie s MSP na stretnutí so zainteresovanými stranami nadväzujúcom na iniciatívu „Small Business Act“ v decembri 2016

Prostredníctvom určeného online formulára bolo počas verejnej konzultácie prijatých 239 odpovedí. Počty a percentá použité na opis rozdelenia odpovedí prijatých v rámci verejnej konzultácie vychádzajú z odpovedí poskytnutých prostredníctvom nástroja EUSurvey. Do úvahy sa brali aj iné názory predložené zainteresovanými stranami v rámci verejnej konzultácie, ale neboli zahrnuté do štatistických údajov.

Verejná konzultácia vo všetkých úradných jazykoch EÚ trvala od 1. júla do 31. októbra 2016 a bola zverejnená na webovom sídle v rámci portálu Europa. Účasť MSP na konzultáciách bola propagovaná a podporovaná prostredníctvom Európskej siete podnikov (European Enterprise Network).

Veľká väčšina respondentov rozhodne súhlasí alebo súhlasí s tým, že rozsiahlejšie používanie elektronických prostriedkov na účely preukazovania súladu by pomohlo znížiť administratívnu záťaž pre podniky (70,62 %), znížiť administratívne náklady orgánov na presadzovanie predpisov (65,14 %), zabezpečiť/umožniť rýchlejšie poskytovanie informácií (82,29 %) a zabezpečiť podrobnejšie a aktuálnejšie informácie pre spotrebiteľov/koncových používateľov (68,00 %).

Podniky mali odpovedať na to, ako poskytujú informácie o súlade výrobkov. Približne 30 % respondentov sa domnieva, že navrhované možnosti sa ich netýkajú.

Prístup, ktorý respondenti využívajú na vyhľadanie podpory a informácií o technických pravidlách, ktoré výrobky musia spĺňať, sa mierne odlišuje v závislosti od typu respondenta. Väčšina respondentov uprednostňuje informácie dostupné na webových sídlach Komisie. Pokiaľ ide o prístupy, podľa ktorých by vnútroštátne orgány mali postupovať s cieľom obmedziť mieru nevyhovujúcich výrobkov na trhu, respondenti sa domnievajú, že najlepším prístupom je kombinácia informácií, podpory a presadzovania predpisov orgánmi verejnej moci.

Mnohí respondenti (46 %) sa zhodli na tom, že dohľad nad trhom nevedie k dostatočnému odrádzajúcemu účinku v ich sektore alebo že odrádzajúci účinok je mierny (34 %) a že možnosti, ktoré Komisia navrhla, by zvýšili odrádzajúci účinok opatrení v oblasti dohľadu nad trhom.

Pokiaľ ide o zvýšenie zdrojov pre orgány dohľadu nad trhom, hoci respondenti sa jednomyseľne zhodli na dvoch z troch riešení, v prípade tretieho riešenia, ktorým bolo to, že orgány dohľadu nad trhom by mali od hospodárskych subjektov v príslušnom sektore vyberať správne poplatky na financovanie kontrol, výsledky boli rozporuplné. 55,91 % podnikov a 40,63 % spotrebiteľov a iných subjektov rozhodne nesúhlasilo s touto možnosťou, zatiaľ čo 50,00 % orgánov verejnej moci s ňou súhlasilo (15 % rozhodne súhlasilo a 35 % súhlasilo).

Táto časť dotazníka nebola povinná, a preto priemerný podiel odpovedí dosiahol 80 % (približne 190 odpovedí na otázku).

Väčšina respondentov (91) nedokázala odhadnúť približný podiel výrobkov, ktoré na trh uvádzajú výrobcovia alebo dovozcovia EÚ so sídlom v inom členskom štáte EÚ.

Orgány verejnej moci sa domnievajú, že kontaktované podniky neodpovedajú na žiadosti o informácie/dokumentáciu alebo o nápravné opatrenia, zatiaľ čo pre podniky je najväčším problémom to, že orgány pokladajú za nákladnejšie kontaktovať podniky so sídlom inom členskom štáte EÚ.

Pokiaľ ide o vzájomnú komunikáciu medzi vnútroštátnymi orgánmi z členských štátoch EÚ, väčšina respondentov uviedla, že na to nemá názor alebo s tým nemá skúsenosti (33 %), zatiaľ čo 25 % respondentov sa domnieva, že po výmene informácií o opatreniach, ktoré prijal iný orgán v EÚ proti rovnakému výrobku, vnútroštátne orgány len zriedka obmedzia uvedenie výrobku na trh.

Pokiaľ ide o vhodné mechanizmy na zvýšenie účinnosti dohľadu nad trhom v rámci jednotného trhu, výsledky navyše preukázali mimoriadne vysokú podporu pre intenzívnejšiu výmenu informácií a diskusiu medzi orgánmi, ale aj pre úzku koordináciu medzi členskými štátmi a súbežnú uplatniteľnosť rozhodnutí proti nevyhovujúcim výrobkom.

Dohľad nad trhom s výrobkami dovážanými z krajín mimo EÚ

Táto časť dotazníka nebola povinná, a preto priemerný podiel odpovedí dosiahol 84 % (približne 201 odpovedí na otázku).

Mnohí respondenti (39 %) nedokázali odhadnúť približný podiel výrobkov vo svojom odvetví, ktoré sa dovážajú z krajín mimo EÚ. 21 % z nich však uviedlo, že podiel výrobkov dovážaných z krajín mimo EÚ je viac ako 50 %. Zároveň sa 88 % respondentov domnieva, že nesúlad s predpismi v ich odvetví sa týka výrobkov dovážaných z krajín mimo EÚ.

Pokiaľ ide o krajinu pôvodu často nevyhovujúcich dovážaných výrobkov, vedie Čína so 137 odpoveďami a po nej nasledujú India (30), Turecko a USA (18) a Hongkong (17). Medzi najčastejšie uprednostňované možnosti opatrení proti nevyhovujúcim výrobkom, s ktorými obchodujú podniky so sídlom v krajine mimo EÚ, patrila potreba lepšej koordinácie kontrol výrobkov vstupujúcich do EÚ medzi colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom (88,27 %).

2.5.Cielené konzultácie vedené dodávateľom

Všetky zainteresované strany, s ktorými sa konzultovalo prostredníctvom cielených prieskumov a rozhovorov, vo všeobecnosti rovnako uznávajú, že treba zvýšiť účinnosť nariadenia. Približne polovica respondentov sa vyjadrila, že rozsah nesúladu výrobkov s predpismi sa po nadobudnutí účinnosti nariadenia nezmenil. Takto odpovedali orgány verejnej moci. Respondenti zo súkromného sektora vnímajú, že nesúlad výrobkov s predpismi sa ešte zvýšil. Väčšina hospodárskych subjektov, priemyselných združení a zástupcov občianskej spoločnosti uvádza, že z hľadiska dohľadu nad trhom majú v jednotlivých členských štátoch rozdielne skúsenosti. S týmito rozdielmi súvisí viacero negatívnych účinkov, ktoré spočívajú v tom, že bránia voľnému obehu tovarov, ovplyvňujú trhové správanie, znižujú bezpečnosť výrobkov a zvyšujú náklady orgánov verejnej moci a hospodárskych subjektov na dodržiavanie nariadenia. Spomedzi všetkých respondentov majú len colné orgány pozitívny názor na primeranosť súčasných hraničných kontrol. Zástupcovia priemyslu si všeobecne želajú viac sa zapájať do činností dohľadu nad trhom. Podľa respondentov by sa účinnosť nariadenia dala zlepšiť, ak by sa odstránila existujúca nejednotnosť v jeho vykonávaní.

Väčšina respondentov potvrdila, že nariadenie má význam, pričom sa takto vyjadrili všetky hospodárske subjekty a veľká časť colných a koordinačných orgánov. Význam nariadenia sa však dá spochybniť vzhľadom na jeho malé možnosti pri riešení vznikajúcich problémov. Všetky zainteresované strany sa zhodli na tom, že nariadenie nedokáže vyriešiť problémy súvisiace s online predajom. Žiadna kategória zainteresovaných strán nepoukázala na veľké problémy, pokiaľ ide o koherentnosť nariadenia v rámci jeho ustanovení, ako aj z pohľadu jeho koherentnosti s inými právnymi predpismi v oblasti dohľadu nad trhom.

Všetky zainteresované strany uznávajú pridanú hodnotu EÚ nariadenia, ktorým sa rozšíril voľný pohyb tovaru a zvýšila sa legislatívna transparentnosť. Okrem toho všetky považujú za prínos aj harmonizáciu pravidiel a spoluprácu medzi členskými štátmi. Rôzne kategórie argumentovali aj tým, že nariadením je možné vytvoriť rovnaké podmienky pre všetky podniky v EÚ.

2.6.Neformálne konzultácie s MSP na stretnutí so zainteresovanými stranami nadväzujúcom na iniciatívu „Small Business Act“ v decembri 2016

Komisia predstavila úvahy o možnostiach riešenia problému nesúladu a požiadala o názory k tejto problematike. Zástupcovia podnikov potvrdili, že nesúlad postihuje väčšie spoločnosti, ako aj MSP.

3.SPÄTNÁ VÄZBA PRE ZAINTERESOVANÉ STRANY

V priebehu konzultácie boli predložené rozmanité stanoviská k fungovaniu dohľadu nad trhom z hľadiska toho, čo funguje a čo nefunguje dobre, tak, ako to vnímajú tieto zainteresované strany. Stretnutia so zainteresovanými stranami ponúkli už v rannom štádiu príležitosť na to, aby sa vnútroštátne orgány výraznejšie zapojili a zvýšili tak pravdepodobnosť uspokojivej miery odpovedí.

Všeobecným cieľom tejto iniciatívy je znížiť počet nevyhovujúcich výrobkov na jednotnom trhu tým, že sa súčasne zlepšia stimuly na dodržiavanie predpisov a účinnosť dohľadu nad trhom.

Zvažované možnosti v poradí počínajúc s najmenej ambicíoznou možnosťou, ktorá si vyžaduje najnižšiu mieru koordinácie a činnosti zo strany EÚ: 1) základný scenár; 2) zlepšenie existujúcich nástrojov a mechanizmov spolupráce; 3) k tomu vyšší odrádzajúci účinok nástrojov na presadzovanie a intenzívnejšia koordinácia na úrovni EÚ a 4) ďalej rozvinuté centralizované presadzovanie na úrovni EÚ v určitých prípadoch.

Uprednostňovaná možnosť 3) zahŕňa: