EÚ preto pracuje na viacerých nástrojoch, ktoré majú pomôcť pri presadzovaní právneho štátu. Tieto nástroje presahujú rámec článku 7 Zmluvy o Európskej únii, ktorý je síce najvýznamnejším mechanizmom na ochranu všetkých spoločných hodnôt, no používa sa len výnimočne. V roku 2014 bol zavedený preventívny rámec . V súčasnosti sa diskutuje o ďalších myšlienkach, medzi ktoré patrí aj návrh Komisie, ktorý má pomôcť pri ochrane finančných záujmov EÚ v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu , a zriadenie Európskej prokuratúry by malo prispieť aj k podpore koordinovanej reakcie justície na takéto riziká vo všetkých členských štátoch . Základom všetkých týchto nástrojov je spoločné chápanie toho, čo je to právny štát, aké sú jeho hlavné črty a v ktorých oblastiach sa môžu prejaviť nedostatky.

Problém súvisiaci s dodržiavaním zásady právneho štátu v jednom členskom štáte má vplyv na Úniu ako celok, a preto, hoci vnútroštátny systém bŕzd a protiváh by mal byť vždy prvým riešením, má Únia spoločný záujem na riešení problémov týkajúcich sa právneho štátu bez ohľadu na to, kde sa objavia. Nedávne výzvy v oblasti právneho štátu v niektorých členských štátoch vyvolali obavy, pokiaľ ide o schopnosť Únie takéto situácie riešiť. Dôvera v to, že nedostatky možno odstrániť, by pomohla posilniť dôveru medzi jednotlivými členskými štátmi, ako aj medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ.

Doterajšie skúsenosti poukazujú na určité spoločné prvky, z ktorých by mohli vychádzať budúce úvahy založené na niekoľkých hlavných zásadách. Po prvé, EÚ a ostatné členské štáty majú oprávnený záujem na riadnom fungovaní právneho štátu v každom členskom štáte. Po druhé, primárnu zodpovednosť za zabezpečenie dodržiavania zásady právneho štátu musí niesť každý členský štát a na riešenie problémov by sa mali vždy najprv využiť vnútroštátne mechanizmy nápravy, pretože rešpektovať sa musí nielen právny poriadok EÚ, ale aj vnútroštátne právne poriadky. Po tretie, EÚ musí pri plnení svojej úlohy v tejto oblasti postupovať objektívne a so všetkými členskými štátmi zaobchádzať rovnako, pričom všetky jej inštitúcie musia konať v súlade so svojou príslušnou inštitucionálnou úlohou. A napokon, cieľom nesmie byť uloženie sankcie, ale nájdenie riešenia, ktoré bude chrániť právny štát a ktorého základom bude spolupráca a vzájomná podpora.

Schopnosť zaregistrovať tieto signály, a teda aj schopnosť Únie včas na ne reagovať, závisia od stavu informovanosti Komisie, iných inštitúcií a iných členských štátov. Niektoré varovné signály možno identifikovať len dôkladným pochopením postupov členských štátov prostredníctvom dialógu s orgánmi a zainteresovanými stranami. Takéto vedomosti o jednotlivých krajinách sú nevyhnutné na to, aby bolo možné predchádzať potenciálnym hrozbám v oblasti právneho štátu a v prípade potreby na ne účinne reagovať. Takisto je dôležité zabezpečiť, aby reformy, ktoré uskutočňujú členské štáty, boli v plnej miere v súlade s právnymi požiadavkami EÚ a európskymi normami v oblasti právneho štátu. Okrem toho prehĺbenie znalostí o jednotlivých krajinách je potrebné aj na to, aby bolo možné určiť, ako môžu fondy a technická pomoc EÚ najlepšie prispieť k podpore právneho štátu v členských štátoch. Spravodlivosť, objektívnosť a rovnaké zaobchádzanie musia byť súčasťou každého systému presadzovania právneho štátu v Únii. Technické odborné znalosti a analytické kapacity na úrovni Únie sú kľúčom k zabezpečeniu toho, aby sa v posúdeniach v plnej miere zohľadňovali národné tradície, no aby bolo stále možné jasne určiť situácie, keď sa vyskytnú problémy.

EÚ by mohla preskúmať aj možnosti, ako čo najviac zviditeľniť prácu Rady Európy na spoločných normách v oblasti právneho štátu. Presadzovanie noriem právneho štátu by sa mohlo rozvíjať aj v rámci partnerského hodnotenia, ako to konkrétne navrhujú niektoré členské štáty.

EÚ ponúka jedinečnú platformu na rozvoj a podporu informovanosti o výzvach v oblasti právneho štátu. Ako navrhol Európsky parlament, iniciatíva by mohla prekračovať rámec inštitúcií EÚ a zapojiť by sa do nej mohli aj národné parlamenty a ďalší kľúčoví aktéri na vnútroštátnej úrovni. Mimoriadny význam má najmä občianska spoločnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni. Komisia už navrhla zvýšiť financovanie a pomoc pre prosperujúcu občiansku spoločnosť, podporu plurality médií a vytváranie sietí medzi zainteresovanými stranami v oblasti právneho štátu, ako aj podporu organizácií, orgánov a subjektov pôsobiacich na úrovni celej Únie, ktoré sledujú všeobecný európsky záujem v oblasti spravodlivosti a právneho štátu .

Hlbšie pochopenie vývoja v členských štátoch by bolo užitočné pri cielení tejto podpory a pomohlo by pri včasnom odhaľovaní rizík ohrozujúcich právny štát. V tejto súvislosti by medzi relevantné oblasti mohli patriť vnútroštátne systémy bŕzd a protiváh, nezávislosť súdnictva, kvalita verejnej správy, protikorupčné politiky, transparentnosť legislatívneho procesu a lepšia tvorba právnych predpisov. Takéto zhromažďovanie informácií by mohlo poskytnúť všeobecný rámec pre pravidelnú spoluprácu a dialóg s členskými štátmi, ako aj pre poskytovanie aktuálnych správ Európskemu parlamentu a Rade. Hoci by sa muselo vzťahovať na všetky členské štáty, v členských štátoch, v ktorých sa zistili nedostatky alebo konkrétne riziká, by mohlo byť intenzívnejšie. Nakoniec by bolo nutné nájsť rovnováhu medzi potrebou dostatočne pochopiť národné špecifiká a finančnými a ľudskými zdrojmi, ktoré by sa v tejto súvislosti museli vynaložiť. Cieľom tohto opatrenia by bolo poskytnúť pevnejší základ pre včasný dialóg o politických iniciatívach s dôsledkami pre právny štát. Uvažovať by sa malo aj o tom, či by bolo možné ďalej rozvinúť používanie existujúcich nástrojov vrátane európskeho semestra a porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície tak, aby lepšie zodpovedali potrebám riešenia otázok v oblasti právneho štátu.

Ďalším doplnkovým opatrením by bolo prehĺbenie spolupráce a praktickej podpory s cieľom maximalizovať konštruktívny príspevok Únie k skorému riešeniu problémov a pomôcť začleniť udržateľné riešenia do prebiehajúcich reformných procesov. Diať by sa tak mohlo na žiadosť členských štátov a súčasťou procesu by mohlo byť vypracovanie príslušných akčných plánov. Do definovania a podpory takýchto iniciatív by sa mohli zapojiť aj Európsky parlament a Rada. Osobitná pozornosť by sa v tomto rámci mohla venovať aj vykonávaniu právnych predpisov EÚ, ktoré majú súvis s právnym štátom. Technická podpora by sa členským štátom mohla poskytovať aj v rámci programu na podporu štrukturálnych reforiem.

Potenciálne otázky na ďalšie zamyslenie ·Ako by EÚ mohla zlepšiť svoju schopnosť budovať rozsiahlejšiu a komparatívnu vedomostnú základňu o situácii v oblasti právneho štátu v členských štátoch, zaistiť, aby bol dialóg prínosnejší, a umožniť, aby sa potenciálne problémy identifikovali v počiatočnom štádiu? Ako možno existujúce nástroje ešte viac prispôsobiť na posudzovanie situácie v oblasti právneho štátu? ·Ako by sa dala zorganizovať komunikácia medzi Komisiou a členskými štátmi o otázkach právneho štátu tak, aby bola čo najproduktívnejšia? ·Ako čo najúčinnejšie poskytnúť odborné znalosti a podporu EÚ členským štátom? ·Budú mať kroky v oblasti prevencie väčšiu váhu, ak prístup získa výraznejší medziinštitucionálny charakter?

Reakcia: presadzovanie na úrovni Únie, ak vnútroštátne mechanizmy zlyhávajú

Súdny dvor Európskej únie čoraz častejšie skúma otázky právneho štátu, ktoré majú vplyv na uplatňovanie práva Únie, v rámci konaní o nesplnení povinnosti a prejudiciálnych rozhodnutí. Komisia bude ďalej vychádzať z aktuálnej judikatúry Súdneho dvora, napríklad pokiaľ ide o nezávislosť vnútroštátnych súdov a účinnú ochranu finančných záujmov Únie. Účinnosť presadzovania práva Únie nezávislými orgánmi a vnútroštátnymi súdmi vo všeobecnosti prispieva aj k posilneniu právneho štátu v členských štátoch. Komisia bude preto naďalej v náležitých prípadoch zaisťovať správne uplatňovanie a presadzovanie práva Únie prostredníctvom konaní o nesplnení povinnosti súvisiacich so zásadou právneho štátu.

V situáciách, keď sa zdá, že vnútroštátne záruky právneho štátu nedokážu primerane reagovať na ohrozenie právneho štátu v niektorom členskom štáte, je spoločnou zodpovednosťou inštitúcií EÚ a členských štátov, aby prijali opatrenia na nápravu situácie. Okrem povinnosti chrániť hodnoty EÚ existuje spoločný záujem na riešení otázok, ako sú ohrozenia ústavných súdov alebo nezávislosti súdnictva, skôr, než by mohli ohroziť implementáciu právnych predpisov, politík alebo finančných prostriedkov EÚ. Takéto opatrenia sa môžu líšiť v závislosti od okolností – napríklad, či došlo k nesplneniu povinností – alebo vzhľadom na potrebu zaistiť proporcionalitu. Rôzne prístupy môžu byť vhodné aj v konkrétnych oblastiach politiky; príkladom je návrh Komisie na ochranu finančných záujmov EÚ pred rizikami vyplývajúcimi z nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu.

Rámec na podporu právneho štátu stanovila Komisia v roku 2014 a jeho cieľom je reagovať na prípady, keď sa v niektorom členskom štáte objavia jasné náznaky systémových rizík pre právny štát, ktoré by mohli vyústiť do jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu, čo by viedlo k uplatneniu článku 7 ZEÚ. Tento rámec sa doteraz použil v jednom prípade a splnil svoju úlohu medzistupňa. Pomohol pri nadviazaní dialógu, podrobnom zisťovaní skutočností, vypracovaní analýz a odporúčaní a vytvorení vedomostnej základne, ktorá sa ukázala ako užitočná pri ďalších opatreniach Únie. Napriek tomu by sa mohli zvážiť určité zlepšenia. Príkladom môže byť včasné informovanie Rady a Európskeho parlamentu a zintenzívnenie podpory z ich strany v rámci tohto procesu. Ďalšou možnosťou by mohlo byť podporenie dialógu a odporúčaní konkrétnymi akčnými plánmi a technickou podporou s cieľom zaistiť nápravu situácie v určenom časovom rámci alebo stanovenie jasnejšieho obmedzenia dĺžky trvania fázy dialógu.

Týmito zmenami by nemal byť dotknutý cieľ, ktorým je nájdenie riešenia krízových situácií a identifikácia vhodných nápravných opatrení. To si vyžaduje účinný dialóg a komunikačné kanály. Uvažovať by sa však mohlo aj o tom, či by členské štáty mali čeliť vážnejším dôsledkom v prípade, keď odmietnu zaistiť nápravu situácie. Tieto úvahy by mohli vyplynúť aj z lepšieho pochopenia skutočného vplyvu pretrvávajúcich nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch na fungovanie Únie, ktorý už bol uznaný v návrhu na ochranu finančných záujmov EÚ v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu.

Potenciálne otázky na ďalšie zamyslenie ·Ako možno účinne šíriť relevantnú judikatúru Súdneho dvora a plne využiť jej potenciál? ·Ako zaistiť účinnejšiu koordináciu Komisie, Európskeho parlamentu a Rady a včasnú a primeranú reakciu v prípade krízy v oblasti právneho štátu v niektorom členskom štáte? ·Ako by sa dal ešte viac posilniť rámec na podporu právneho štátu? Malo by to zahŕňať intenzívnejšiu spoluprácu s ostatnými inštitúciami a medzinárodnými partnermi (napr. Radou Európy/Benátskou komisiou, Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe/Úradom pre demokratické inštitúcie a ľudské práva)? ·Existujú okrem finančných záujmov EÚ aj ďalšie oblasti, v ktorých by EÚ mala vytvoriť osobitné mechanizmy (vrátane kondicionalít týkajúcich sa právneho štátu) s cieľom predchádzať špecifickým rizikám súvisiacim s implementáciou právnych predpisov alebo politík EÚ alebo tieto riziká odstrániť?

VI. ZÁVER

Komisia vyzýva Európsky parlament, Európsku radu, Radu a členské štáty, ako aj príslušné zainteresované strany vrátane justičných sietí a občianskej spoločnosti a širokú verejnosť, aby sa zamysleli nad úvahami a otázkami uvedenými v tomto oznámení. Nastolené otázky poukazujú na viaceré oblasti, v ktorých by sa dalo uvažovať o zlepšeniach.

Takáto úvaha by sama osebe prispela k presadzovaniu zásady právneho štátu, pretože by podnietila diskusiu a zabezpečila by pretrvávajúci záujem o túto problematiku. Komisia sa domnieva, že posilnenie presadzovania zásady právneho štátu by mohlo významne prispieť k budúcnosti Únie. Viedlo k by k väčšej jasnosti a súdržnosti, prispelo by k tomu, aby sa so všetkými členskými štátmi zaobchádzalo rovnako, a chránilo by spoločné záujmy všetkých vďaka účinnému uplatňovaniu práva EÚ vo všetkých členských štátoch.

Komisia sa k tejto otázke vráti v júni 2019 a predloží vlastné závery a návrhy. Tie budú vychádzať z diskusie, ktorá prebieha medzi inštitúciami a v spoločnosti ako takej, ako aj z vyvíjajúcej sa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie, a ich cieľom bude určiť prístup, ktorý by sa v rámci súčasných zmlúv dal uplatniť pri posilňovaní právneho štátu v Únii.