OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rozpočtový rok 2019

(2020/C 384/01)

OBSAH

PREDSLOV 2

POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE 3

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE 10

HLAVNÉ UDALOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKA 2019 11

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY 13

SÚVAHA 14

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 15

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 16

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 17

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 18

FINANČNÝ VÝKAZ – DISKUSIA A ANALÝZA 100

SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A VYSVETLIVKY 114

GLOSÁR 173

ZOZNAM SKRATIEK 177

PREDSLOV

S potešením predstavujem ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rok 2019. Obsahuje celkový prehľad financií EÚ a plnenia rozpočtu EÚ za minulý rok, čo zahŕňa aj informácie o podmienených záväzkoch, finančných záväzkoch a iných povinnostiach Únie. Vzhľadom na viacročný charakter činností Únie závierka obsahuje aj vysvetlenia kľúčových finančných ukazovateľov a ich vývoja. Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie je súčasťou integrovaného balíka finančného výkazníctva Komisie a neoddeliteľnou súčasťou vysoko rozvinutého systému finančnej zodpovednosti.

Rozpočet EÚ opäť dokázal, že predstavuje pridanú hodnotu pre občanov, podniky a regióny: napriek tomu, že má len obmedzený objem – približne 2 % všetkých verejných výdavkov v Únii – dopĺňa národné rozpočty a podporuje naše spoločné politické priority.

Rozpočet na rok 2019 bol predposledným rozpočtom súčasného viacročného finančného rámca (VFR). Naplno prebiehalo vykonávanie takmer všetkých programov s výnimkou nových programov, ako je napríklad Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP), alebo akcií, ktorých legislatívny proces sa skončil len nedávno. Plnenie rozpočtu EÚ dosiahlo celkovú výšku 178,8 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 159,1 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch.

V súlade s návrhom Európskej komisie z mája 2018 bola významná časť rozpočtu na rok 2019 venovaná programom na podporu vytvárania pracovných miest, a to hlavne pre mladých ľudí, ako aj na posilnenie rastu, strategických investícií a konvergencie. Európska únia naďalej podporovala aj úsilie efektívne riešiť migračné výzvy vnútri Únie aj mimo nej.

Opatrenia na podporu hospodárskeho rastu a zníženie hospodárskych rozdielov medzi regiónmi predstavovali takmer polovicu vyčlenených finančných prostriedkov. Z finančných prostriedkov EÚ bolo v rámci programu Horizont 2020 vyčlenených 12,4 mld. EUR na výskum a inováciu vrátane oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky. Aj v iných oblastiach sa preukázalo, že tento rozpočet je investíciou do budúcnosti: v porovnaní s rokom 2018 sa o 20 % zvýšili výdavky na vzdelávanie a odbornú prípravu v rámci programu Erasmus+ a o 37 % na Nástroj na prepájanie Európy, ktorý podporuje dopravu a digitálnu infraštruktúru. Podpora pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti zostala stabilná na úrovni 57,9 mld. EUR a prispievala aj k boju proti zmene klímy a k podpore udržateľného rastu.

Rozpočet na rok 2019 poskytol potrebnú flexibilitu na riešenie vnútorného aspektu migračných otázok vďaka podpore vo výške 1,2 mld. EUR z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a ďalšej na riadenie hraníc a bezpečnosť z Fondu pre vnútornú bezpečnosť vo výške 533 mil. EUR. Celkovo 5 mil. EUR bolo vyčlenených aj na vytvorenie novej Európskej prokuratúry, ktorá bola zriadená na stíhanie trestných činov proti rozpočtu EÚ vrátane podvodov, prania špinavých peňazí a korupcie.

Rozpočet EÚ dokonca už pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 ukázal dôležitosť fungovania viacročného finančného rámca, ktorý poskytuje potrebné prostriedky a flexibilitu, a tak umožňuje konať a reagovať na prichádzajúce výzvy. Táto flexibilita bude dôležitá aj v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci, ktorý tvorí jadro plánu obnovy pre Európu.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie sa vypracúva podľa medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor. V záujme dodržania týchto štandardov Komisia nepretržite vylepšuje svoje pravidlá a postupy, organizačnú štruktúru a činnosť. Konzistentným a účinným vykazovaním sa zabezpečuje dodržiavanie právnych predpisov a zvyšuje zodpovednosť za výdavky EÚ. Pomáha v interakcii s občanmi a ostatnými zainteresovanými stranami a prispieva k udržaniu ich dôvery v Európsku úniu.

Johannes HAHN komisár pre rozpočet a ľudské zdroje

POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC, RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska únia (EÚ) je úniou, ktorej členské štáty zverujú kompetencie na dosahovanie spoločných cieľov. Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.

1. POLITICKÝ A FINANČNÝ RÁMEC

Zmluvy EÚ

Všeobecné ciele a zásady, ktorými sa riadia Únia a európske inštitúcie, sa vymedzujú v zmluvách. Únia a inštitúcie EÚ môžu konať iba v rámci právomocí zverených zmluvami a na ich základe dosahovať ciele stanovené v zmluvách, pričom musia dodržiavať zásady (1) subsidiarity a proporcionality. Na dosahovanie cieľov a vykonávanie politík si Únia zabezpečuje potrebné finančné prostriedky. Za presadzovanie všeobecného záujmu Únie vrátane plnenia rozpočtu a riadenia programov v spolupráci s členskými štátmi a podľa zásady správneho finančného riadenia zodpovedá Komisia.

EÚ presadzuje ciele stanovené v zmluve prostredníctvom viacerých nástrojov, ku ktorým patrí aj rozpočet EÚ. Ďalšími sú napríklad spoločný legislatívny rámec alebo spoločné politické stratégie.

Politické priority Komisie

Politické priority Komisie sa vymedzujú v politických usmerneniach stanovených predsedom Komisie. Pod vedením predsedníčky von der Leyenovej sa Komisia, ktorá sa ujala úradu 1. decembra 2019, zameria na týchto šesť hlavných ambícií:

ŠESŤ HLAVNÝCH AMBÍCIÍ

Európska zelená dohoda

— Snaha stať sa prvým klimaticky neutrálnym kontinentom

Hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí

— Úsilie o sociálnu spravodlivosť a prosperitu

Európa pripravená na digitálny vek

— Posilnenie postavenia ľudí vďaka novej generácii technológií

Podpora európskeho spôsobu života

— Budovanie Únie rovnosti, v ktorej máme všetci rovnaký prístup k príležitostiam

Silnejšia Európa vo svete

— Európa, ktorá ambicióznejšie posilňuje našu jedinečnú značku zodpovedného globálneho líderstva

Nový impulz pre európsku demokraciu

— Pestovanie, ochrana a posilňovanie našej demokracie

Predchádzajúca Komisia sa zameriavala na desať priorít, ktoré stanovil jej bývalý predseda Jean-Claude Juncker v súlade so stratégiou Európa 2020, ktorá bola v tom čase stratégiou EÚ pre dlhodobý rast:

— ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií,

— prepojený jednotný digitálny trh,

— odolná energetická únia uplatňujúca výhľadovú politiku v oblasti zmeny klímy,

— prehĺbený a spravodlivejší vnútorný trh s posilnenou priemyselnou základňou,

— prehĺbená a spravodlivejšia hospodárska a menová únia (HMÚ),

— vyvážená a pokroková obchodná politika na využívanie globalizácie,

— priestor spravodlivosti a základných práv založený na vzájomnej dôvere,

— príprava novej politiky v oblasti migrácie,

— Európa ako silnejší globálny aktér,

— Únia demokratickej zmeny.

Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj

Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj a jej 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré prijala Organizácia Spojených národov v septembri 2015, poskytli nový stimul pre globálne úsilie o dosiahnutie udržateľného rozvoja. EÚ zohrala dôležitú úlohu pri tvorbe Agendy 2030, keďže udržateľný rozvoj je už dlho najdôležitejšou súčasťou európskeho projektu. Ciele udržateľného rozvoja sú pevne zakotvené v zmluvách EÚ a začlenené vo všetkých politikách a iniciatívach EÚ. Rozpočet EÚ zohráva zásadnú úlohu pri riešení mnohých výziev súvisiacich s udržateľnosťou, ako je chudoba, nezamestnanosť mladých ľudí, zdravie a kvalita životných podmienok, zmena klímy, strata biodiverzity, energia z udržateľných zdrojov a migrácia.

Viacročný finančný rámec a výdavkové programy

Politiky podporované z rozpočtu EÚ sa vykonávajú v súlade s viacročným finančným rámcom (VFR) a so zodpovedajúcimi sektorovými právnymi predpismi, ktoré vymedzujú výdavkové programy. V nich sa politické priority EÚ premietajú do finančných podmienok počas dostatočne dlhého obdobia nato, aby boli účinné a mohli poskytovať súdržnú dlhodobú perspektívu pre prijímateľov finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátne orgány, ktoré sa podieľajú na spolufinancovaní. Stanovené sú maximálne ročné sumy (stropy) pre výdavky EÚ ako celok a pre hlavné kategórie výdavkov (okruhy). Súčet stropov všetkých okruhov tvorí celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov. Viacročný finančný rámec sa prijíma jednomyseľne, aby sa vyjadril súhlas všetkých členských štátov s cieľmi a výškou výdavkov (maximálna výška rozpočtových záväzkov a platieb), a so súhlasom Európskeho parlamentu. Aktuálny VFR sa týka rokov 2014 – 2020.

Medziinštitucionálna dohoda

Viacročný finančný rámec dopĺňa medziinštitucionálna dohoda (2), t. j. politická dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou. Účelom tejto dohody, ktorá bola prijatá v roku 2013 v súlade s článkom 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), je vykonávať rozpočtovú disciplínu, zlepšovať fungovanie ročného rozpočtového postupu a spoluprácu medzi inštitúciami v rozpočtových otázkach, ako aj zabezpečiť správne finančné riadenie.

Ročný rozpočet

Ročný rozpočet zostavuje Komisia a zvyčajne ho do polovice decembra schvália Európsky parlament a Rada na základe postupu stanoveného v článku 314 ZFEÚ. Podľa zásady vyrovnanosti rozpočtu sa celkové príjmy musia rovnať celkovým výdavkom (platobným rozpočtovým prostriedkom) za daný rozpočtový rok.

Hlavnými zdrojmi financovania EÚ sú príjmy z vlastných zdrojov, doplnené o ďalšie príjmy. Existujú tri druhy vlastných zdrojov: tradičné vlastné zdroje (ako napríklad clá a odvody z produkcie cukru), vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND). Iné príjmy plynúce z činností EÚ (napr. pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže) predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Celková výška vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu sa určuje ako rozdiel celkových výdavkov a iných príjmov. V súčasnom VFR celková výška vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,20 % súčtu hrubých národných dôchodkov (HND) členských štátov.

Spôsoby riadenia

Rozpočet EÚ sa plní tromi spôsobmi riadenia, ktoré určujú spôsob vyplácania finančných prostriedkov a ich riadenia:

— Zdieľané riadenie: Veľkú časť rozpočtu riadi Komisia v rámci systému zdieľaného riadenia v spolupráci s členskými štátmi, a to najmä v oblastiach štrukturálnych fondov a poľnohospodárstva.

— Priame riadenie: Komisia sama riadi aj programy a môže delegovať vykonávanie osobitných programov na výkonné agentúry.

— Nepriame riadenie: Rozhodnutia súvisiace s výdavkami možno riadiť aj nepriamo prostredníctvom iných orgánov v EÚ alebo mimo nej. Nariadenie o rozpočtových pravidlách a/alebo dohody o delegovaní vymedzujú potrebné mechanizmy kontroly a vykazovania pre tieto účtovné jednotky, ako aj dohľad zo strany Komisie v prípadoch, keď sú úlohy súvisiace s plnením rozpočtu zverené národným agentúram, skupine Európskej investičnej banky, tretím krajinám, medzinárodným organizáciám (napr. Svetovej banke alebo Organizácii Spojených národov) a iným účtovným jednotkám (napr. decentralizovaným agentúram EÚ, spoločným podnikom).

Nariadenie o rozpočtových pravidlách

Nariadenie o rozpočtových pravidlách (3), ktoré sa uplatňuje na všeobecný rozpočet, je základným aktom v rámci regulačnej architektúry financií EÚ. Podrobne sa v ňom vymedzujú rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na plnenie rozpočtu EÚ, a úlohy rôznych účastníkov, ktorí majú zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky používali zodpovedne a stanovené ciele boli dosiahnuté.

2. RIADENIE A ZODPOVEDNOSŤ

2.1. INŠTITUCIONÁLNA ŠTRUKTÚRA

EÚ má k dispozícii inštitucionálny rámec, ktorého účelom je podporovať jej hodnoty, sledovať jej ciele, slúžiť jej záujmom, záujmom jej občanov a členských štátov, ako aj zabezpečovať konzistentnosť, efektívnosť a kontinuitu jej politík a činností. Organizačná štruktúra sa skladá z inštitúcií, agentúr a ďalších orgánov EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidovanej účtovnej závierky EÚ, pokiaľ sú splnené kritériá konsolidácie stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a uplatniteľných účtovných pravidlách (zoznam účtovných jednotiek zahrnutých do konsolidácie sa nachádza v poznámke 9).

Európsky parlament spoločne s Radou vykonáva legislatívne a rozpočtové funkcie. Komisia sa politicky zodpovedá Európskemu parlamentu. V rámci všeobecného politického smerovania a priorít Únie, ktoré stanovuje Európska rada, má Rada za úlohu aj tvorbu politík a koordináciu.

Komisia zodpovedá za plánovanie, vypracúvanie a navrhovanie právnych predpisov; za správu politík EÚ vrátane monitorovania vykonávania právnych predpisov EÚ a zaisťovania ich presadzovania; za prideľovanie finančných prostriedkov EÚ a riadenie programov financovania a za medzinárodné zastupovanie EÚ.

Komisia plní rozpočet, z väčšej časti v spolupráci s členskými štátmi (4). Spoločne zaisťujú, aby sa rozpočtové prostriedky využívali v súlade so zásadami správneho finančného riadenia. V nariadeniach sa stanovujú povinnosti kontroly a auditu členských štátov, keď sa podieľajú na plnení rozpočtu a z toho vyplývajúcej zodpovednosti. Ustanovuje sa v nich aj zodpovednosť a podrobné pravidlá, podľa ktorých každá inštitúcia EÚ postupuje pri vynakladaní svojich vlastných výdavkov.

2.2. RIADIACA ŠTRUKTÚRA KOMISIE

Komisia má jedinečný systém riadenia s jednoznačným rozdelením na politické a administratívne štruktúry dohľadu a dobre vymedzené línie zodpovednosti a finančnej zodpovednosti (5).

Vnútorné fungovanie Komisie vychádza z viacerých kľúčových zásad, ktorými sa podporuje dobrá správa: jednoznačné úlohy a zodpovednosť, pevný záväzok v oblasti dobrého riadenia a dodržiavania právneho rámca, jasné mechanizmy zodpovednosti, vysokokvalitný a inkluzívny regulačný rámec, otvorenosť a transparentnosť, ako aj prísne normy etického správania.

Komisia vykonáva svoje funkcie pod vedením kolégia komisárov, ktoré stanovuje priority a preberá celkovú politickú zodpovednosť za prácu Komisie. Predseda rozhoduje o vnútornej organizácii Komisie, pričom zaisťuje, aby konala konzistentne, efektívne a ako kolektívny orgán. Vnútorné mechanizmy predstavujú systém kontroly a prepracovaných riadiacich nástrojov, vďaka ktorým môže kolégium komisárov prevziať politickú zodpovednosť za prácu Komisie, konkrétne za jej rozhodnutia, ako aj koordinačné, výkonné a riadiace funkcie tak, ako sa stanovuje v zmluvách.

Kolégium deleguje operačné plnenie rozpočtu a finančné riadenie na generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov, ktorí riadia administratívnu štruktúru Komisie (6). Tento decentralizovaný prístup vytvára administratívnu kultúru, ktorá motivuje zamestnancov verejnej správy k prebratiu zodpovednosti za činnosti, nad ktorými majú kontrolu, a vyžaduje od nich spoľahlivosť, pokiaľ ide o aktivity, za ktoré sú zodpovední.

Ústredné útvary podporujú generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov pri plnení ich povinností. Konkrétne správna rada organizácie vykonáva koordináciu, dohľad, poradenstvo a strategické smerovanie pri otázkach riadenia organizácie, a to aj v oblastiach riadenia finančných a ľudských zdrojov, riadenia rizika, riadenia výkonu, riadenia IT, kybernetickej a fyzickej bezpečnosti, kontinuity činnosti, komunikácie a riadenia informácií (7).

Tento systém riadenia vychádza zo zmlúv, ale postupom času sa prispôsobil meniacemu sa prostrediu a zostáva v súlade s najlepšími postupmi stanovenými v príslušných medzinárodných normách (8). Ďalšie zjednodušenie a posilnenie mechanizmov bolo zavedené v roku 2018 (9) na základe audítorskej činnosti Európskeho dvora audítorov (10) a Útvaru Komisie pre vnútorný audit. Podľa požiadaviek nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 247) výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ obsahuje informácie o kľúčových mechanizmoch riadenia v Komisii.

2.3. VÝKONNOSTNÝ RÁMEC ROZPOČTU EÚ

Zavádzanie spoľahlivých výkonnostných rámcov je nevyhnutné na zabezpečenie dôkladného zamerania na výsledky, pridanej hodnoty na európskej úrovni a správneho riadenia programov EÚ. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ je vo vysokej miere rozvinutý a má vyššie hodnotenie ako rámec ktorejkoľvek samostatnej krajiny, ktorú hodnotí Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) vo svojom štandardnom indexe rámcov výkonnostného rozpočtovania.

Vo výkonnostnom rámci rozpočtu EÚ sa podávajú správy o rôznych typoch a úrovniach strategických a iných cieľov a ukazovateľov. Zohľadňuje sa v ňom aj doplnkovosť a presadzovanie politík (napríklad riešenie zmeny klímy alebo rodovej rovnosti) a programov, ako aj kľúčová úloha členských štátov pri plnení rozpočtu EÚ.

— Zámery, ukazovatele a ciele sú súčasťou právnych základov programov a Komisia o nich každý rok podáva správy v programových výkazoch, ktoré sú pripojené k návrhu rozpočtu. Tieto výkazy poskytujú informácie potrebné na pochopenie vykonávania programov a meranie ich výkonnosti; patria sem informácie o dlhodobých finančných záväzkoch podľa viacročného finančného rámca, referenčných hodnotách výkonnosti programu (východiskový stav pre politické opatrenia), cieľoch (ktoré treba dosiahnuť do konca viacročného programového obdobia) a priebežných míľnikoch.

— S cieľom zabezpečiť prideľovanie zdrojov na jednotlivé priority a čo najlepšiu výkonnosť a pridanú hodnotu každej akcie Komisia podporuje kultúru výkonnosti. V priebehu uplynulých rokov navyše vytvorila prístup na podporu lepšej vyváženosti medzi dodržiavaním podmienok a výkonom.

— Výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ poskytuje komplexný prehľad o výkonnosti, riadení a ochrane rozpočtu EÚ. Vysvetľuje sa v nej, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority Európskej únie, aké výsledky sa dosiahli pomocou rozpočtu EÚ, a akú úlohu zohráva Komisia pri zabezpečovaní a podpore najprísnejších noriem rozpočtového a finančného riadenia.

Vďaka týmto prvkom má rozpočtový orgán silnú pozíciu, aby zohľadnil informácie o výkonnosti počas ročného rozpočtového postupu.

2.4. FINANČNÉ RIADENIE KOMISIE

V Komisii sú úlohy a zodpovednosť v oblasti finančného riadenia jednoznačne vymedzené (napr. v nariadení o rozpočtových pravidlách a interných pravidlách (11)) a zodpovedajúcim spôsobom sa uplatňujú. Generálni riaditelia a vedúci útvarov Komisie ako povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním zodpovedajú za správne finančné riadenie zdrojov EÚ, dodržiavanie ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách, riadenie rizík a stanovenie vhodného rámca vnútornej kontroly.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces riadenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie činností z operačného hľadiska, ako aj z hľadiska správneho finančného riadenia. Úlohy môžu byť ďalej delegované na riaditeľov, vedúcich oddelení a ďalších pracovníkov, ktorí sa tak stávajú povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými subdelegovaním. Každý povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže byť podporovaný jedným alebo dvomi riaditeľmi zodpovednými za riadenie rizika a vnútornú kontrolu v záujme dohliadania nad vykonávaním systémov vnútornej kontroly a ich monitorovania.

Ústredné útvary Komisie poskytujú usmernenia a poradenstvo a podporujú najlepšie postupy, a to aj prostredníctvom práce správnej rady organizácie.

V nariadení o rozpočtových pravidlách sa vyžaduje, aby každý povoľujúci úradník vypracoval výročnú správu o činnosti s informáciami o tom, čo sa dosiahlo, a o vnútornej kontrole a finančnom riadení počas roka. Výročná správa o činnosti obsahuje vyhlásenie, že zdroje boli použité na základe zásad správneho finančného riadenia a že sú zavedené kontrolné postupy, ktorými sa zabezpečujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií. Na úrovni Komisie je výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ hlavným nástrojom, prostredníctvom ktorého kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za finančné riadenie rozpočtu EÚ.

Účtovník Komisie je hlavnou osobou zodpovednou za správu pokladnice, postupy vymáhania, stanovenie pravidiel účtovania na základe medzinárodných účtovných štandardov a metód pre verejný sektor, overovanie účtov a vypracovanie konsolidovanej ročnej účtovnej závierky Komisie a EÚ. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Únie zo všetkých podstatných hľadísk. Ročnú účtovnú závierku prijíma kolégium komisárov. Účtovník je nezávislá funkcia s hlavnou zodpovednosťou za finančné správy Komisie.

Vnútorný audítor Komisie je podobne centralizovaná a nezávislá funkcia, ktorá zahŕňa poskytovanie nezávislého poradenstva, stanovísk a odporúčaní ku kvalite a k fungovaniu systémov vnútornej kontroly v rámci Komisie, agentúr EÚ a iných nezávislých orgánov.

Výbor pre pokrok v oblasti auditu zabezpečuje nezávislosť vnútorného audítora a monitoruje kvalitu práce v oblasti vnútorného auditu, ako aj následné opatrenia prijaté zo strany Komisie v súvislosti s odporúčaniami vnútorného a externého auditu aj zisteniami a odporúčaniami Európskeho dvora audítorov, ktoré sa týkajú udelenia absolutória a spoľahlivosti konsolidovanej ročnej účtovnej závierky EÚ. Poradná úloha výboru prispieva k celkovému ďalšiemu zvyšovaniu účinnosti a efektívnosti Komisie pri dosahovaní jej cieľov a uľahčuje vykonávanie dohľadu kolégia nad správou, riadením rizík a vnútornými kontrolnými postupmi Komisie.

2.5. PODÁVANIE FINANČNÝCH SPRÁV

Správy o rozpočte EÚ sa podávajú prostredníctvom balíka integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti, ktorý zhromažďuje komplexné informácie o plnení, výkonnosti, výsledkoch, finančnom riadení a ochrane rozpočtu EÚ. Pozostáva z konsolidovanej ročnej účtovnej závierky EÚ, výročnej správy o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ (ktorá obsahuje hodnotenie týkajúce sa financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov), výročnej správy o vykonaných vnútorných auditoch, dlhodobej prognózy budúcich peňažných tokov do rozpočtu a peňažných tokov z rozpočtu počas nasledujúcich piatich rokov a zo správy o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória. Balík integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti poskytuje verejnosti komplexný prehľad o každoročnej finančnej a prevádzkovej situácii rozpočtu EÚ.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ poskytuje finančné informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska akruálneho účtovníctva aj rozpočtu. Táto účtovná závierka nezahŕňa účtovné závierky členských štátov.

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

— z konsolidovaných finančných výkazov a

— zo správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú súhrnné informácie o plnení rozpočtu.

Ku konsolidovanej ročnej závierke EÚ je okrem toho pripojená diskusia o finančnom výkaze a analýza, v ktorej sú zhrnuté významné zmeny a trendy vo finančných výkazoch a v ktorej sa vysvetľujú závažné riziká a neistoty, ktorým musí EÚ čeliť a ktoré je potrebné v budúcnosti riešiť.

Podávanie správ a zodpovednosť v Komisii:

Integrované podávanie finančných správ a správ o zodpovednosti Článok 247 nariadenia o rozpočtových pravidlách — konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ — výročná správa o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ (vrátane správ o hodnotení financií EÚ) — výročná správa o vnútorných auditoch — dlhodobá prognóza budúcich peňažných tokov do rozpočtu a peňažných tokov z rozpočtu na päť rokov — správa o opatreniach prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória Iné správy — balík oznámení pri príležitosti správy o stave Únie — súhrnná správa o činnosti EÚ — výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev — správa o rozpočtovom a finančnom riadení

2.6. EXTERNÝ AUDIT A POSTUP UDELENIA ABSOLUTÓRIA

V súlade so zásadami správneho finančného riadenia musia byť finančné prostriedky spravované účinne, efektívne a hospodárne. Na zabezpečenie primeraného uistenia, že finančné prostriedky EÚ sa vynakladajú dobre a riadne, existuje rámec zodpovednosti založený na komplexnom podávaní správ, vonkajšom audite a politickej kontrole.

Európsky dvor audítorov každý rok na základe systematického a dôkladného prístupu preskúma spoľahlivosť vedenia účtov, či boli všetky príjmy prijaté a všetky výdavky vynaložené zákonne a riadne a či bolo rozpočtovanie správne z hľadiska aspektov finančného riadenia a kvalitatívnych aspektov vrátane výkonnostného rozmeru. Uverejnenie výročnej správy Európskeho dvora audítorov je východiskovým bodom postupu udelenia absolutória. Audítori pripravujú aj osobitné správy o osobitných výdavkoch alebo oblastiach politiky alebo rozpočtových otázkach či otázkach riadenia.

Európsky parlament po odporúčaní Rady rozhoduje o tom, či spôsobu, akým Komisia plnila rozpočet EÚ v danom roku, poskytne alebo neposkytne svoje konečné schválenie, ktoré sa nazýva „udelenie absolutória“. Ročný postup udelenia absolutória zabezpečuje, že Komisia nesie politickú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ.

Rozhodnutie o udelení absolutória je založené aj na integrovanom podávaní finančných správ a správ o zodpovednosti, ktoré predkladá Komisia, na vypočutiach komisárov a na odpovediach, ktoré sa predložia v súvislosti s otázkami na písomné zodpovedanie určenými Komisii.

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2019 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 246 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou XIII nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a záväzkoch Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považovala za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohla podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

Rosa ALDEA BUSQUETS účtovníčka Komisie 18. júna 2020

HLAVNÉ UDALOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKA 2019

Plnenie rozpočtu Európskej únie na rok 2019

Rozpočet EÚ zohráva dôležitú úlohu pri podpore uskutočňovania politík a priorít Únie. Napriek tomu, že rozpočet má len obmedzený objem – približne 2 % všetkých verejných výdavkov v Únii – dopĺňa národné rozpočty a má jasné zameranie na investície a doplnkovosť. Spomedzi širokého spektra európskych politických a regulačných nástrojov je rozpočet kľúčovým nástrojom vykonávania politických priorít, ktoré odsúhlasili všetky členské štáty EÚ a ktoré boli následne pretavené do viacročného finančného rámca obsahujúceho rôzne programy a maximálne výdavkové stropy.

Rozpočet EÚ na rok 2019 prijatý 12. decembra 2018 potvrdzuje, že EÚ smeruje finančné prostriedky tam, kde sú potrebné. V roku 2019 bola najväčšia časť rozpočtu EÚ v súlade s návrhom Európskej komisie z mája 2018 venovaná na podporu vytvárania pracovných miest, a to hlavne pre mladých ľudí, ako aj na posilnenie rastu, strategických investícií a konvergencie. Európska únia naďalej podporovala aj úsilie efektívne riešiť migračné výzvy vnútri Únie aj mimo nej.

Rozpočet prijatý na rok 2019 prispel k posilneniu a odolnosti európskeho hospodárstva a k podpore solidarity a bezpečnosti v rámci hraníc EÚ aj mimo nich. Rozpočet na rok 2019 bol predposledným rozpočtom súčasného viacročného finančného rámca (VFR). Naplno prebiehalo vykonávanie takmer všetkých programov s výnimkou nových programov, ako je napríklad Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP), alebo akcií, ktorých legislatívny proces sa skončil len nedávno.

Plnenie rozpočtu EÚ na rok 2019 dosiahlo celkovú výšku 178,8 mld. EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 159,1 mld. EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch. Toto plnenie možno považovať za uspokojivé, iba s menšími úpravami vykonanými v priebehu roka. Po prenesení finančných prostriedkov do roku 2020 dosiahlo plnenie rozpočtu 99,4 % viazaných rozpočtových prostriedkov a 99,5 % platobných rozpočtových prostriedkov.

Opatrenia na podporu hospodárskeho rastu a zníženie hospodárskych rozdielov medzi regiónmi predstavovali takmer polovicu vyčlenených finančných prostriedkov. Z finančných prostriedkov EÚ bolo v rámci programu Horizont 2020 vyčlenených 12,4 mld. EUR na výskum a inováciu vrátane oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky. Zvýšil sa rozpočet na vzdelávanie a odbornú prípravu (o 20 % viac na Erasmus+ ako v roku 2018) a dopravu a digitálnu infraštruktúru (o 37 % viac na Nástroj na prepájanie Európy). Podpora pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti zostala stabilná na úrovni 57,9 mld. EUR a prispievala aj k boju proti zmene klímy a k podpore udržateľného rastu.

Rozpočet na rok 2019 poskytol potrebnú flexibilitu na riešenie vnútorného aspektu migračných otázok vďaka podpore vo výške 1,2 mld. EUR z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a ďalšej na riadenie hraníc a bezpečnosť z Fondu pre vnútornú bezpečnosť vo výške 533 mil. EUR. Celkovo 5 mil. EUR bolo vyčlenených aj na vytvorenie novej Európskej prokuratúry, ktorá bola zriadená na stíhanie trestných činov proti rozpočtu EÚ vrátane podvodov, prania špinavých peňazí a korupcie.

Finančné výkazy – hlavné udalosti

Súvaha

— V časti nehnuteľností, strojov a zariadení v roku 2019 úspešne prešli orbitálnym testovaním štyri satelity vypustené ešte v roku 2018. V roku 2019 boli pridané do operačnej konštelácie, ktorej počet satelitov sa tým zvýšil na 26 – pozri poznámku 2.2.

— Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa zvýšili o 3,0 mld. EUR v dôsledku kontinuálneho financovania záručných fondov EFSI a EFSD, ako aj finančných nástrojov programu Horizont 2020. Úvery klesli o 1,3 mld. EUR potom, ako Rumunsko a Lotyšsko splatili úvery z nástroja na podporu platobnej bilancie (BOP), čo sa čiastočne vyrovnalo poskytnutím nových úverov v rámci makrofinančnej pomoci – pozri poznámku 2.4.

— Mierne sa zvýšilo predbežné financovanie (t. j. preddavky zaplatené prijímateľom finančných prostriedkov EÚ): o 1,5 mld. EUR na 51,4 mld. EUR – pozri poznámku 2.5.

— Celková výška pohľadávok a vymáhateľných súm zostala na podobnej úrovni ako v minulom roku, teda 24,0 mld. EUR – pozri poznámku 2.6.

— Pokles dlhodobej úrokovej sadzby používanej na ocenenie záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (tzv. diskontná sadzba), ktorá bola prvýkrát negatívna, viedol k výraznému zvýšeniu záväzkov ku koncu roka, a to až o 17,2 mld. EUR – pozri poznámku 2.9.

— Splatenie pôžičiek na podporu platobnej bilancie vo výške 1,5 mld. EUR spôsobilo pokles finančných záväzkov, čo sa čiastočne vyrovnalo novými pôžičkami spojenými s poskytnutými úvermi v rámci makrofinančnej pomoci – pozri poznámku 2.11.

— Splatné záväzky a časovo rozlíšené výdavky zostali na podobnej úrovni ako v roku 2018, celkovo 94,1 mld. EUR – pozri poznámky 2.12 a 2.13.

Výkaz finančných výsledkov

— Na strane príjmov boli príjmy z HND vyššie o 3,0 mld. EUR po úpravách minulých súm (prevažne za roky 2012 až 2017), keď boli základy HND aktualizované pomocou reálnych údajov. Príjmy z pokút v roku 2019 predstavovali 4,3 mld. EUR – pozri poznámku 3.1/3.4.

— Výdavky, ktoré vznikli v rámci zdieľaného riadenia, sa zvýšili o 4,8 mld. EUR, čo spôsobilo lepšie vykonávanie programov EFRR a Kohézneho fondu pri napredovaní súčasného VFR – pozri poznámku 3.9.

Podmienené záväzky

— Rozpočtové záruky sa zvýšili o 2,7 mld. EUR, pretože v roku 2019 boli podpísané nové operácie EFSI a ELM, za ktoré ručí rozpočet EÚ – pozri poznámku 4.1.1.

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY (1)

OBSAH

SÚVAHA 14

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 15

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 16

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 17

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 18

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY 18

2. POZNÁMKY K SÚVAHE 32

3. POZNÁMKY K VÝKAZU FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 63

4. PODMIENENÉ ZÁVÄZKY A AKTÍVA 72

5. ROZPOČTOVÉ A PRÁVNE ZÁVÄZKY 76

6. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA 80

7. INFORMÁCIE O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH 93

8. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY 95

9. ROZSAH KONSOLIDÁCIE 97

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31. 12. 2019 31. 12. 2018 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2.1 515 446 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia 2.2 11 380 11 185 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2.3 591 591 Finančné aktíva 2.4 66 714 65 231 Predbežné financovanie 2.5 26 240 26 006 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 3 607 416 109 047 103 875 KRÁTKODOBÉ AKTÍVA Finančné aktíva 2.4 4 514 4 168 Predbežné financovanie 2.5 25 206 23 968 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2.6 20 367 24 248 Zásoby 2.7 68 73 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2.8 19 745 18 113 69 900 70 570 AKTÍVA SPOLU 178 947 174 444 DLHODOBÉ ZÁVÄZKY Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2.9 (97 659 ) (80 456 ) Rezervy 2.10 (3 710 ) (3 281 ) Finančné záväzky 2.11 (53 071 ) (53 289 ) (154 440 ) (137 025 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVÄZKY Rezervy 2.10 (1 116 ) (852) Finančné záväzky 2.11 (1 446 ) (2 617 ) Splatné záväzky 2.12 (27 241 ) (32 227 ) Časovo rozlíšené výdavky a výnosy budúcich období 2.13 (67 227 ) (63 186 ) (97 030 ) (98 882 ) ZÁVÄZKY SPOLU (251 470 ) (235 907 ) ČISTÉ AKTÍVA (72 523 ) (61 463 ) Rezervy 2.14 5 037 4 961 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2.15 (77 560 ) (66 424 ) ČISTÉ AKTÍVA (72 523 ) (61 463 )

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2019 2018 PRÍJMY Príjmy z nevýmenných transakcií Zdroje založené na HND 3.1 108 820 105 780 Tradičné vlastné zdroje 3.2 21 235 22 767 Zdroje založené na DPH 3.3 18 128 17 624 Pokuty 3.4 4 291 6 740 Vymáhanie výdavkov 3.5 2 627 2 215 Iné 3.6 2 072 3 312 157 174 158 438 Príjmy z výmenných transakcií Finančné príjmy 3.7 1 817 3 115 Iné 3.8 1 298 1 379 3 116 4 494 Príjmy spolu 160 289 162 932 VÝDAVKY Vynaložené členskými štátmi 3.9 Európsky poľnohospodársky záručný fond (43 951 ) (43 527 ) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka (13 541 ) (13 149 ) Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (35 178 ) (30 230 ) Európsky sociálny fond (11 218 ) (11 935 ) Iné (2 608 ) (2 826 ) Vynaložené Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi 3.10 (18 942 ) (17 551 ) Vynaložené inými agentúrami a orgánmi EÚ 3.11 (3 131 ) (3 396 ) Vynaložené tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami 3.11 (4 085 ) (4 016 ) Vynaložené inými účtovnými jednotkami 3.11 (2 875 ) (3 569 ) Náklady na zamestnancov a dôchodky 3.12 (11 366 ) (10 929 ) Náklady financovania 3.13 (1 491 ) (1 677 ) Ostatné výdavky 3.14 (7 109 ) (6 208 ) Výdavky spolu (155 493 ) (149 014 ) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK 4 796 13 918

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR 2019 2018 Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 4 796 13 918 Operačné činnosti Amortizácia 107 104 Odpisy 1 022 998 (Zvýšenie)/zníženie úverov 1 255 1 041 (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania (1 472 ) (947) (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok z výmenných transakcií a vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií 691 (12 299 ) (Zvýšenie)/zníženie zásob 5 222 (Zvýšenie)/zníženie dôchodkov a ostatných zamestnaneckých požitkov 17 203 7 334 Zvýšenie/(zníženie) rezerv 693 594 Zvýšenie/(zníženie) finančných záväzkov (1 389 ) (1 007 ) Zvýšenie/(zníženie) splatných záväzkov (4 985 ) (6 821 ) Zvýšenie/(zníženie) časovo rozlíšených výdavkov a výnosov budúcich období 4 041 (716) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 803 ) (556) Precenenie záväzku súvisiaceho so zamestnaneckými požitkami (nepeňažné zmeny nie sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov) (14 164 ) (4 396 ) Ostatné nepeňažné zmeny 111 (71) Investičné činnosti (Zvýšenie)/zníženie nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení (1 392 ) (1 583 ) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania (1) (9) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (2 964 ) (1 811 ) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit (121) 7 ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY 1 633 (5 998 ) Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov 1 633 (5 998 ) Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 18 113 24 111 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 19 745 18 113

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov – Akumulovaný prebytok/(deficit) Ostatné rezervy Oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou Čisté aktíva ZOSTATOK K 31. 12. 2017 (75 234 ) 4 598 278 (70 359 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (186) 186 — — Zmeny reálnej hodnoty — — (47) (47) Precenenia v rámci záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (4 396 ) — — (4 396 ) Iné 30 (54) — (24) Rozpočtový výsledok za rok 2017 pripísaný členským štátom (556) — — (556) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 13 918 — — 13 918 ZOSTATOK K 31. 12. 2018 (66 424 ) 4 730 231 (61 463 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu (21) 21 — — Zmeny reálnej hodnoty — — 160 160 Precenenia v rámci záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami (14 164 ) — — (14 164 ) Iné 56 (105) — (49) Rozpočtový výsledok za rok 2018 pripísaný členským štátom (1 803 ) — — (1 803 ) Hospodársky výsledok za rozpočtový rok 4 796 — — 4 796 ZOSTATOK K 31. 12. 2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 )

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. HLAVNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účtovníctvo EÚ sa vedie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3), ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“.

V súlade s článkom 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje svoje finančné výkazy na základe pravidiel účtovníctva založeného na akruálnom princípe, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré podliehajú konsolidácii, a to v záujme zabezpečenia vnútornej jednotnosti konsolidovanej účtovnej závierky EÚ.

Uplatňovanie nových a zmenených účtovných pravidiel EÚ

Nové účtovné pravidlá EÚ platné pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2019 alebo neskôr

Tieto nové účtovné pravidlá EÚ prijaté účtovníčkou Komisie sa stali povinne účinnými pre účtovné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2019 alebo neskôr:

— V účtovnom pravidle EÚ č. 20 „Kombinácie vo verejnom sektore“, ktoré vychádza z IPSAS 40 „Kombinácie vo verejnom sektore“, sa stanovujú požiadavky na klasifikáciu, vykazovanie a oceňovanie kombinácií vo verejnom sektore, t. j. spojení samostatných operácií do jedného subjektu verejného sektora. V tomto štandarde sa rozlišujú dva druhy kombinácií vo verejnom sektore: fúzie a nadobudnutia. Fúzia je taká kombinácia vo verejnom sektore, v ktorej buď žiadny účastník kombinácie nezíska kontrolu nad jednou alebo viacerými operáciami, alebo ak jeden z účastníkov kombinácie získa kontrolu, dá sa dokázať, že takáto kombinácia má ekonomickú podstatu fúzie (v štandarde sa uvádza niekoľko ukazovateľov týkajúcich sa protihodnoty a rozhodovacieho procesu, ktoré umožňujú takéto posúdenie). Nadobudnutie je taká kombinácia vo verejnom sektore, v ktorej jeden účastník kombinácie získa kontrolu nad jednou alebo viacerými operáciami a dá sa dokázať, že táto kombinácia nie je fúziou. Kombinácie vo verejnom sektore, ktoré sú klasifikované ako fúzie, sa účtujú použitím upravenej metódy združovania podielov, ktorá vyžaduje, aby výsledná účtovná jednotka vykazovala identifikovateľné aktíva, pasíva a akékoľvek nekontrolné podiely, ktoré sú súčasťou kombinácie, v ich účtovnej hodnote so zodpovedajúcim zvýšením alebo znížením čistých aktív (t. j. bez zvýšenia goodwillu). Kombinácie vo verejnom sektore, ktoré sú klasifikované ako nadobudnutie, sa účtujú použitím metódy nadobudnutia, ktorá vyžaduje, aby sa nadobudnuté identifikovateľné aktíva a predpokladané pasíva vykazovali v ich reálnych hodnotách v čase nadobudnutia, a akékoľvek nekontrolné podiely v operácii nadobudnutia sa vykazovali pomernou časťou identifikovateľných čistých aktív z nadobudnutých operácií. Na rozdiel od fúzie vzniká pri nadobudnutí goodwill (ocenený ako prebytok prevedenej protihodnoty a akýchkoľvek nekontrolných podielov nad rámec čistých súm identifikovateľných nadobudnutých aktív a predpokladaných pasív ku dňu nadobudnutia). Tento štandard stanovuje odlišné požiadavky na vykazovanie s cieľom umožniť používateľom finančných výkazov EÚ vyhodnotiť povahu a finančné účinky fúzie alebo nadobudnutia, ako aj finančné účinky úprav vykazovaných v aktuálnom období, ktoré sa týkajú takýchto transakcií vzniknutých počas daného obdobia alebo predchádzajúcich vykazovaných období. Keďže počas vykazovaného obdobia sa nevyskytli žiadne kombinácie vo verejnom sektore, nový štandard nemá žiadny vplyv na finančné výkazy za rok 2019.

Nové prijaté účtovné pravidlá EÚ, ktoré k 31. decembru 2019 ešte nenadobudli účinnosť

Nie sú prijaté žiadne nové účtovné pravidlá EÚ, ktoré k 31. decembru 2019 ešte nenadobudli účinnosť.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter účtovnej jednotky verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o zdroje, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 1 „Finančné výkazy“, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1: reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, významnosť, agregácia, započítavanie a porovnateľné údaje.

Kvalitatívnymi charakteristikami finančného výkazníctva sú relevantnosť, pravdivý obraz (spoľahlivosť), zrozumiteľnosť, včasnosť, porovnateľnosť a overiteľnosť.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky, spoločné dohody a pridružené podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek sa nachádza v poznámke 9. V súčasnosti zahŕňa 52 kontrolovaných účtovných jednotiek a 1 pridružený podnik. Medzi kontrolované účtovné jednotky patria inštitúcie EÚ (vrátanie Komisie, ale nie Európska centrálna banka) a agentúry EÚ (okrem tých, ktoré sú súčasťou bývalého 2. piliera, t. j. spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky). Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele v likvidácii (ESUO v l.). Jediným pridruženým podnikom EÚ je Európsky investičný fond (EIF).

Účtovné jednotky, ktoré patria do rozsahu konsolidácie, ale pre konsolidované finančné výkazy EÚ nie sú ako celok významné, sa nemusia konsolidovať ani účtovať s použitím metódy vlastného imania, ak by to predstavovalo zbytočnú časovú alebo nákladovú záťaž pre EÚ. Tieto účtovné jednotky sa označujú ako „malé účtovné jednotky“ a uvádzajú sa samostatne v poznámke 9. V roku 2019 bolo ako takéto malé účtovné jednotky klasifikovaných 7 účtovných jednotiek.

Kontrolované účtovné jednotky

Na určenie rozsahu konsolidácie sa uplatňuje princíp kontroly. Kontrolované účtovné jednotky sú účtovné jednotky, v prípade ktorých môže EÚ využívať alebo má právo na rôzne úžitky vyplývajúce z jej účasti a zároveň je schopná vplývať na povahu a výšku týchto úžitkov prostredníctvom svojej právomoci nad účtovnou jednotkou. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná a musí sa týkať príslušných činností účtovnej jednotky. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad danou účtovnou jednotkou a končí zánikom tejto kontroly.

K najbežnejším ukazovateľom kontroly v rámci EÚ patrí: zriadenie účtovnej jednotky prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnych právnych predpisov, financovanie účtovnej jednotky z rozpočtu EÚ, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na vykonanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, sa rozhodne na základe individuálneho posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Všetky významné transakcie a zostatky v rámci vzťahov medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty z takýchto transakcií nie sú významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné dohody

Spoločná dohoda je dohoda, ktorá podlieha spoločnej kontrole zo strany EÚ a jednej alebo viacerých strán. Spoločná kontrola je dohodnuté podieľanie sa na kontrole dohody formou záväznej dohody, ktorá sa vykonáva len v prípade, keď rozhodnutia o relevantných činnostiach vyžadujú jednomyseľný súhlas strán, ktoré sa na tejto spoločnej kontrole podieľajú. Spoločné dohody môžu byť buď spoločné podniky alebo spoločné prevádzky. Spoločný podnik je spoločná dohoda, ktorá je štruktúrovaná prostredníctvom samostatného subjektu a v ktorej majú strany, ktoré majú nad dohodou spoločnú kontrolu, práva na čisté aktíva súvisiace s dohodou. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4). Spoločná prevádzka je spoločná dohoda, pri ktorej strany, ktoré majú nad dohodami spoločnú kontrolu, majú práva na aktíva a povinnosti spojené s pasívami súvisiacimi s dohodou. Podiely v spoločných prevádzkach sa účtujú tak, že sa vo finančných výkazoch EÚ vykazujú ich aktíva a pasíva, príjmy a výdavky, ako aj ich podiel na aktívach, pasívach, príjmoch a výdavkoch, ktoré sú spoločne držané alebo spoločne vznikli.

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie výlučnú alebo spoločnú kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv. Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú s použitím metódy vlastného imania (pozri poznámku 1.5.4).

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto účtovných jednotiek. Keďže však tieto účtovné jednotky EÚ nekontroluje, nie sú konsolidované v jej finančných výkazoch.

1.4. ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

Finančné výkazy sa predkladajú raz ročne. Účtovný rok začína 1. januára a končí 31. decembra.

1.4.1. Mena a základ pre konverziu

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, ak nie je uvedené inak, pričom euro je funkčnou menou EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z opätovného prepočtu peňažných aktív a záväzkov denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako finančné aktíva k dispozícii na predaj sú zahrnuté do oceňovacieho rozdielu vyplývajúceho z oceňovania reálnou cenou.

Rozdielne metódy konverzie sa uplatňujú na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a záväzkov denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu Európskej centrálnej banky (ECB) platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Mena 31. 12. 2019 31. 12. 2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patria: výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, finančné riziko týkajúce sa pohľadávok a sumy uvedené v poznámkach týkajúcich sa finančných nástrojov, časovo rozlíšené príjmy a výdavky, rezervy, stupeň zníženia hodnoty nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení, čistá realizovateľná hodnota zásob, podmienené aktíva a záväzky. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené, ak sa zmena týka iba daného obdobia, alebo v danom období a v budúcich obdobiach, ak sa zmena týka oboch.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nehmotný majetok je identifikovateľný nepeňažný majetok bez fyzickej podstaty. Majetok je identifikovateľný, ak je buď oddeliteľný (t. j. je možné ho oddeliť od účtovnej jednotky alebo rozdeliť, napr. formou predaja, prevodu, udelenia licencie, prenájmu alebo výmeny, buď samostatne alebo spolu so súvisiacou zmluvou, identifikovateľným majetkom alebo záväzkom, bez ohľadu na to, či to účtovná jednotka zamýšľa urobiť), alebo vyplynie zo záväzných dohôd (vrátane práv zo zmlúv alebo iných vymáhateľných práv), bez ohľadu na to, či sú tieto práva prevoditeľné alebo oddeliteľné od účtovnej jednotky alebo od iných práv a záväzkov.

Nadobudnutý nehmotný majetok sa vykazuje v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných účtovných pravidiel EÚ a výdavky súvisia výhradne s fázou vývoja aktíva. Kapitalizovateľné náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizovateľné náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

Nehmotný majetok sa odpisuje na lineárnom základe počas celej predpokladanej životnosti (3 až 11 rokov). Predpokladaná životnosť nehmotných aktív závisí od ich osobitnej ekonomickej životnosti alebo od právnej životnosti stanovenej dohodou.

1.5.2. Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

Všetky nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním, výstavbou alebo prevodom daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky alebo potenciálny prínos a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu finančných výsledkov počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že od ich obstarávacej ceny sa počas predpokladanej životnosti odpočíta ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % až 10 % Kozmické prostriedky 8 % až 25 % Stroje a zariadenia 10 % až 25 % Nábytok a dopravné prostriedky 10 % až 25 % Počítačový hardvér 25 % až 33 % Iné 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov.

Prenájom

Lízing je zmluva, prostredníctvom ktorej prenajímateľ prevádza na nájomcu právo používať majetok na dohodnuté časové obdobie výmenou za platbu alebo sériu platieb. Lízingy sa členia na finančné lízingy a operatívne lízingy.

Finančné lízingy sú tie, v ktorých sú všetky riziká a všetky výhody plynúce z vlastníctva prenesené na nájomcu. Pri vzniku finančného lízingu sa na strane nájomcu majetok nadobudnutý formou finančného lízingu vykazuje ako aktíva a príslušné záväzky vyplývajúce z lízingu ako pasíva od začiatku obdobia prenájmu. Tieto aktíva a pasíva sa vykazujú ako sumy rovnajúce sa reálnej hodnote prenajatého majetku alebo, ak je nižšia, súčasnej hodnote minimálnych lízingových platieb určených vždy pri vzniku lízingu. Počas obdobia trvania lízingu sa majetok držaný na základe finančného lízingu odpisuje po dobu jeho životnosti alebo po dobu trvania lízingu, podľa toho, ktoré obdobie je kratšie. Minimálne lízingové platby sú rozdelené na finančné náklady (úroková zložka) a zníženie nesplateného záväzku (kapitálová zložka). Finančné náklady sa priraďujú ku každému obdobiu počas doby trvania lízingu tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty záväzku, ktorý sa vedie príslušným spôsobom ako krátkodobý/dlhodobý. Premenlivé nájomné sa účtuje ako náklad v obdobiach, v ktorých vznikne.

Operatívny lízing je iný ako finančný lízing, t. j. ide o lízing, v ktorom v podstate všetky riziká a všetky výhody plynúce z vlastníctva majetku zostávajú na strane prenajímateľa. Pri vzniku operatívneho lízingu sa na strane nájomcu platby z operatívneho lízingu vykazujú lineárne ako výdavky vo výkaze finančných výsledkov počas trvania lízingu, pričom sa ani majetok, ktorý je predmetom lízingu, ani záväzok z lízingu nevedú vo výkaze finančnej pozície.

1.5.3. Zníženie hodnoty nefinančných aktív

Zníženie hodnoty predstavuje stratu budúcich ekonomických úžitkov alebo potenciálneho prínosu majetku nad rámec systematického vykazovania straty budúcich ekonomických úžitkov alebo možných služieb majetku formou amortizácie alebo odpisov (podľa vhodnosti). Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty v prípade, že v deň vykazovania existuje náznak zníženia hodnoty aktíva. Strata zo zníženia hodnoty sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení sa revidujú, resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak dôvody zníženia hodnoty uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo zníženia hodnoty sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4. Investície účtované s použitím metódy vlastného imania

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Investície účtované s použitím metódy vlastného imania sa prvotne vykazujú ako náklady a následne sa prvotná účtovná hodnota zvýši alebo zníži v záujme vykázania ďalších vkladov, podielu EÚ na prebytku alebo deficite subjektu, do ktorého sa investovalo, akéhokoľvek zníženia hodnoty a dividend. Súčet počiatočných nákladov a všetkých zmien predstavuje účtovnú hodnotu investície vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy. Podiel EÚ na prebytku alebo deficite subjektu, do ktorého sa investovalo, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov, a jej podiel na pohyboch imania subjektu, do ktorého sa investovalo, sa vykazuje v rezervách v rámci čistých aktív. Rozdelenie zisku z investície formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív.

Ak sa podiel EÚ na deficitoch investície účtovanej s použitím metódy vlastného imania rovná jej podielu na investícii alebo ak ho prekročí, EÚ prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách („nevykázané straty“). Po znížení podielu EÚ na nulu sú ďalšie straty zabezpečené a záväzok sa vykazuje iba v takom rozsahu, v akom EÚ vznikol právny alebo nepriamy záväzok, alebo boli vykonané platby v mene účtovnej jednotky.

V prípade náznakov zníženia hodnoty je potrebné odpísanie na nižšiu znovuzískateľnú hodnotu. Znovuzískateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v poznámke 1.5.3. Ak dôvody zníženia hodnoty neskôr pominú, strata zo zníženia hodnoty sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo zníženia hodnoty nevykázala.

V prípadoch, keď EÚ drží minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Pridružené a spoločné podniky považované za malé účtovné jednotky (pozri poznámku 1.3) sa neúčtujú použitím metódy vlastného imania. Príspevky EÚ do týchto účtovných jednotiek sa účtujú ako výdavky daného obdobia.

1.5.5. Finančné aktíva

Klasifikácia

Európska únia klasifikuje svoje finančné aktíva do kategórií „finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit“, „úvery a pohľadávky“, „investície držané do splatnosti“ a „finančné aktíva k dispozícii na predaj“. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit

Finančné aktíva sa klasifikujú do kategórie „reálna hodnota cez prebytok alebo deficit“ vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila účtovná jednotka. V tejto kategórii sa vedú aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytne peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez úmyslu obchodovať s takou pohľadávkou, alebo v prípade, že na EÚ prejdú práva pôvodného veriteľa po platbe zo strany EÚ v rámci zmluvy o záruke. Platby splatné do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva. Platby splatné po 12 mesiacoch od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako dlhodobé aktíva. Úvery a pohľadávky zahŕňajú termínované vklady s pôvodnou splatnosťou nad tri mesiace.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou splatnosťou, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roka EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva, že bude ich držiteľom. Investície do účtovných jednotiek, ktoré nie sú konsolidované ani účtované s použitím metódy vlastného imania, a ďalšie investície kapitálového typu (napr. operácie s rizikovým kapitálom) sú tiež klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív klasifikovaných ako „v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit“, „držané do splatnosti“ alebo „k dispozícii na predaj“ sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Peňažné ekvivalenty a úvery sa vykazujú vtedy, keď sa peňažné prostriedky vložia do finančnej inštitúcie alebo poskytnú dlžníkom. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatej protihodnoty), pokiaľ nie je možné reálnu hodnotu tohto nástroja preukázať porovnaním s inými zistiteľnými aktuálnymi trhovými transakciami s tým istým nástrojom alebo na základe techniky oceňovania, ktorej premenné zahŕňajú výlučne údaje z pozorovateľných trhov (napr. v prípade niektorých zmlúv o derivátoch). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Poskytnuté úvery sa vykazujú v nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo štátne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch; finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre vypožičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo štátnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci EFSM, BOP a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi poskytnutými úvermi a prijatými pôžičkami vďaka ich nadväznému (back to back) charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe uplatnenej na súvisiace prijaté pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií alebo keď EÚ prenesie v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva na inú stranu.

Následné oceňovanie

a) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade finančných nástrojov vykazovaných v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov v období, v ktorom vznikli.

b) Úvery a pohľadávky sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných (back to back) operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

c) Aktíva držané do splatnosti sú účtované v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

d) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote finančných aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, s výnimkou kurzových rozdielov pri peňažných aktívach, ktoré sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. V prípade odúčtovania alebo zníženia hodnoty finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnych trhoch sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov a OTC derivátov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií na princípe nezávislého vzťahu, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

Investície do fondov rizikového kapitálu klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa oceňujú na základe zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív, ktorá sa považuje za ekvivalent ich reálnej hodnoty.

V prípadoch, v ktorých nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo zníženia hodnoty.

Zníženie hodnoty finančných aktív

K zníženiu hodnoty finančných aktív a k vykazovaniu straty dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má (majú) udalosť (alebo udalosti) vedúca (vedúce) k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť. Ku každému dátumu vykazovania EÚ posudzuje, či existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty finančných aktív.

a) Aktíva vykázané v umorovacej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo zníženia hodnoty úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených umorovacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze finančných výsledkov. Ak majú úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo zníženia hodnoty sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo zníženia hodnoty zníži a toto zníženie možno objektívne dať do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní zníženia hodnoty, pôvodne vykázaná strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní toho, či došlo k zníženiu hodnoty cenných papierov, berie do úvahy značné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo zníženia hodnoty týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze o finančných výsledkoch – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze finančných výsledkov. Straty zo zníženia hodnoty kapitálových investícií vykázané vo výkaze finančných výsledkov sa cez výkaz finančných výsledkov neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie možno dať objektívne do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo zníženia hodnoty, strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

1.5.6. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene, alebo v čistej realizovateľnej hodnote, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia na distribúciu bezplatne alebo za nominálny poplatok, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť prijímateľovi preddavok v hotovosti, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej zmluve, rozhodnutí, dohode alebo základnom právnom akte. Počiatočná hotovosť alebo preddavok sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použijú na účely, na ktoré boli poskytnuté, alebo sa vrátia. V prípade, že prijímateľovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný tento preddavok, ktorý mu bol v rámci predbežného financovania poskytnutý, vrátiť EÚ. Keďže EÚ si ponecháva kontrolu nad predbežným financovaním a má nárok na vrátenie neoprávnenej časti, táto suma sa vedie ako aktívum.

Predbežné financovanie sa prvotne vykazuje v súvahe pri prevode peňažných prostriedkov príjemcovi. Oceňuje sa množstvom poskytnutej protihodnoty. V nasledujúcich obdobiach sa predbežné financovanie oceňuje vo výške prvotne vykázanej v súvahe zníženej o oprávnené výdavky (v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy), ktoré vznikli v priebehu daného obdobia.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých výnosov z úrokov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roka a zahŕňa sa do súvahy.

Iné preddavky vyplatené členským štátom, ktoré vyplývajú z úhrady nákladov zo strany EÚ, ktoré členské štáty vyplatili vo forme preddavkov svojim prijímateľom (vrátane „finančných nástrojov vykonávaných v rámci zdieľaného riadenia“), sa vykazujú ako aktíva a uvádzajú sa v rámci okruhu „Predbežné financovanie“. Iné preddavky vyplatené členským štátom sa následne vykazujú vo výške prvotne vykázanej v súvahe zníženej o najlepší odhad oprávnených výdavkov vynaložených konečnými prijímateľmi, vypočítaných na základe primeraných a preukázateľných predpokladov.

Príspevky EÚ do trustových fondov Európskeho rozvojového fondu alebo iných nekonsolidovaných účtovných jednotiek sú tiež klasifikované ako sumy predbežného financovania, pretože ich cieľom je poskytnúť finančné prostriedky trustovému fondu, aby mohol financovať konkrétne opatrenia vymedzené v cieľoch trustového fondu. Príspevky EÚ do trustových fondov sa vykazujú v prvotnej výške sumy príspevku EÚ zníženej o oprávnené náklady v prípade potreby vrátane odhadovaných súm, ktoré vznikli trustovému fondu v priebehu vykazovaného obdobia a ktoré boli pridelené k príspevku EÚ v súlade s príslušnou dohodou.

1.5.8. Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií

Účtovné pravidlá EÚ vyžadujú oddelené vedenie výmenných a nevýmenných transakcií. Na účely rozlišovania medzi týmito kategóriami je pojem „pohľadávky“ vyhradený pre výmenné transakcie, zatiaľ čo pre „nevýmenné transakcie“, t. j. keď EÚ získa hodnotu od inej účtovnej jednotky bez toho, aby výmenou priamo poskytla približne rovnakú hodnotu, sa používa pojem „vymáhateľné sumy“ (napríklad sumy vymáhateľné od členských štátov súvisiace s vlastnými zdrojmi).

Pohľadávky z výmenných transakcií spĺňajú definíciu finančných nástrojov a sú preto klasifikované ako úvery a pohľadávky a podľa toho sú aj ocenené (pozri poznámku 1.5.5). Poznámky k finančným nástrojom týkajúce sa pohľadávok z výmenných transakcií zahŕňajú časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky z výmenných transakcií, pretože nie sú významné. Na základe minulých skúseností sa vykazuje všeobecná opravná položka pre nevybavené príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka.

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií sa účtujú v reálnej hodnote ku dňu nadobudnutia (upravené o úroky a penále) zníženej o opravnú položku na zohľadnenie zníženia hodnoty. Opravná položka na zohľadnenie zníženia hodnoty vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií vzniká vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy v súlade s pôvodnými podmienkami týkajúcimi sa vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho znovuzískateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevybavené príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri poznámku 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka. Sumy vykázané a zaznamenané ako vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií nie sú finančnými nástrojmi, pretože nevyplývajú zo zmluvy, ktorá by mohla viesť k finančnému záväzku alebo ku kapitálovému nástroju. V náležitých prípadoch sú však v poznámkach k finančným výkazom vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií zaznamenané spoločne s pohľadávkami z výmenných transakcií.

1.5.9. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty

Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty sú finančné nástroje a zahŕňajú peňažnú hotovosť, bankové vklady splatné na požiadanie alebo v skrátenej lehote a ostatné krátkodobé vysokolikvidné investície s pôvodnou splatnosťou do troch mesiacov.

1.5.10. Zamestnanecké požitky

EÚ poskytuje zamestnancom súbor požitkov (funkčné požitky a sociálne zabezpečenie). Na účely účtovníctva sa tieto požitky musia klasifikovať ako krátkodobé požitky a požitky po ukončení zamestnania.

Krátkodobé zamestnanecké požitky

Krátkodobé zamestnanecké požitky sú požitky, ktoré sa majú vyrovnať do dvanástich mesiacov od konca vykazovaného obdobia, počas ktorého zamestnanci vykonávali službu, ako napríklad platy, ročná dovolenka a platené pracovné voľno zo zdravotných dôvodov a ďalšie krátkodobé príspevky. Krátkodobé zamestnanecké požitky sa vykazujú ako výdavky pri poskytovaní príslušnej služby. Záväzok sa vykazuje vo výške očakávanej sumy, ktorá sa má vyplatiť, ak EÚ vznikol právny alebo nepriamy záväzok vyplývajúci z rokov odpracovaných v minulosti, a výšku záväzku možno spoľahlivo odhadnúť.

Požitky po ukončení zamestnania

Európska únia poskytuje zamestnancom súbor požitkov po ukončení zamestnania, ktorý zahŕňa starobný, invalidný a vdovský/vdovecký dôchodok poskytované v rámci dôchodkového systému európskych úradníkov (PSEO), ako aj zdravotné poistenie poskytované v rámci spoločného systému zdravotného poistenia (JSIS) (pozri poznámku 2.9). Tieto požitky sa poskytujú v rámci jednotného plánu – avšak rozdelené do dvoch systémov – a musí sa s nimi zaobchádzať podobne, aby poskytovali reálny obraz o situácii a odrážali hospodársku realitu:

i) Dôchodkový systém európskych úradníkov (PSEO): Požitky poskytované v rámci tohto fiktívne financovaného (4) systému sa týkajú starobného, invalidného a vdovského/vdoveckého dôchodku, ako aj rodinných prídavkov, smrti pred odchodom do dôchodku pre zamestnancov, ktorí pracujú alebo pracovali v inštitúciách, agentúrach EÚ a iných orgánoch EÚ, alebo pre pozostalých zosnulých úradníkov alebo dôchodcov. Zamestnanci odvádzajú tretinu očakávaných nákladov na tieto požitky zo svojich platov.

ii) Spoločný systém zdravotného poistenia (JSIS): V rámci tohto systému EÚ poskytuje zdravotnú starostlivosť zamestnancom Európskej komisie, inštitúcií, agentúr a iných orgánov EÚ formou úhrady liečebných nákladov. Príspevky poskytované „neaktívnym osobám“ (t. j. dôchodcom, sirotám atď.) sa klasifikujú ako zamestnanecké požitky po ukončení zamestnania.

EÚ poskytuje členom inštitúcií EÚ zamestnanecké požitky po ukončení zamestnania aj prostredníctvom samostatného dôchodkového systému. Uvádzajú sa v rámci okruhu Iné systémy dôchodkových dávok. V rámci týchto systémov EÚ poskytuje dôchodkové dávky členom Komisie, Súdneho dvora a Všeobecného súdu, Dvora audítorov, Rady, Európskeho parlamentu, ombudsmanovi, dozornému úradníkovi pre ochranu údajov, členom Súdu pre verejnú službu Európskej únie. EÚ poskytuje zdravotnú starostlivosť členom inštitúcií EÚ prostredníctvom systému JSIS.

Uvedené požitky po ukončení zamestnania sa považujú za záväzky súvisiace so stanovenými požitkami EÚ a vypočítavajú sa ku každému dátumu vykazovania odhadom výšky budúcich dávok, na ktoré zamestnanci majú nárok za súčasné obdobie a predchádzajúce obdobia, pričom sa táto výška dávok diskontuje a odpočíta sa reálna hodnota akýchkoľvek aktív plánu. Výpočet záväzku súvisiaceho so stanovenými požitkami sa vykonáva raz ročne použitím metódy plánovaného zhodnotenia požitkov. Súčasná hodnota záväzkov súvisiacich so stanovenými požitkami sa vypočíta diskontovaním odhadovaných budúcich výdavkov peňažných prostriedkov s použitím úrokových sadzieb štátnych dlhopisov, ktoré sú vyjadrené v mene, v ktorej budú plnenia vyplácané a ktorých splatnosť sa blíži k trvaniu príslušného dôchodkového záväzku.

Požitky po ukončení zamestnania poskytované zamestnancom EÚ sú začlenené do jednotného plánu, v ktorom je zahrnutý dôchodkový systém (PSEO), ako aj systém zdravotného poistenia (JSIS), pričom nárok na starostlivosť v rámci systému JSIS závisí od získania nároku na starostlivosť v rámci systému PSEO. Podľa podmienok tohto jednotného plánu, ako sa stanovuje v služobnom poriadku, sa po 10 rokoch služby nadobúdajú určité nároky, ako napríklad nárok na odložený a znížený dôchodok v rámci systému PSEO. Nároky, ktoré v rámci jednotného plánu nadobudne zamestnanec ďalšou službou, sú významne vyššie než počiatočné nároky premietnuté prostredníctvom následných ročne vzniknutých nárokov na dôchodok.

Preto s cieľom zobraziť ekonomickú podstatu príslušnej transakcie požadovanú na účely poskytnutia pravdivého obrazu a kvalitatívnych charakteristík finančného výkazníctva, ako sa uvádza v účtovnom pravidle EÚ č. 1, ako aj v koncepčnom rámci IPSAS, vzniknuté náklady týkajúce sa služby sa časovo rozlišujú lineárne počas odhadovaného obdobia aktívnej služby zamestnancov, t. j. obdobie od dátumu, keď v rámci plánu viedla zamestnancova služba prvý raz k vzniku požitkov (bez ohľadu na to, či sú požitky podmienené ďalšou službou) až do dátumu, keď ďalšia zamestnancova služba nevedie v rámci plánu k ďalším požitkom iným ako zvyšovanie platu. Tento prístup sa dôsledne uplatňuje na požitky poskytované v rámci jednotného plánu.

Precenenia čistého záväzku zo stanovených požitkov zahŕňajú poistno-matematické zisky a straty a výnosy z aktív plánu a okamžite sa vykazujú v čistých aktívach.

EÚ vykazuje čisté úrokové náklady (príjem) a ďalšie náklady súvisiace s plánmi stanovených požitkov vo výkaze finančných výsledkov v rámci položky „náklady na zamestnancov a dôchodky“.

V prípade zmien alebo krátenia poskytovaných požitkov sa vyplývajúca zmena v požitkoch týkajúca sa rokov odpracovaných v minulosti alebo zisk či strata z krátenia okamžite vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Zisky a straty z vyrovnania sa vykazujú, keď dôjde k vyrovnaniu. Náklady na minulú službu sa okamžite vykazujú vo výkaze finančných výsledkov, pokiaľ zmeny nie sú podmienené zotrvaním zamestnanca v pracovnom pomere na určité obdobie.

1.5.11. Rezervy

Rezervy sa vykazujú vtedy, keď má EÚ súčasné právne alebo nepriame záväzky voči tretím stranám v dôsledku minulých udalostí, keď je pravdepodobné, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť zdroje, a keď je zároveň možné spoľahlivo odhadnúť sumu záväzkov. Na budúce prevádzkové straty sa rezervy netvoria. Výška rezerv zodpovedá najlepšiemu odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie súčasných záväzkov k dátumu vykazovania. V prípade, že rezervy zahŕňajú viacero položiek, záväzok sa odhadne na základe váženia všetkých možných výsledkov na základe stupňa ich pravdepodobnosti (metóda „očakávanej hodnoty“).

Rezervy na jednostranne nevýhodné zmluvy sa vykazujú v súčasnej hodnote nižšieho z očakávaných nákladov na odstúpenie od zmluvy a očakávaných čistých nákladov na pokračovanie v zmluve.

1.5.12. Finančné záväzky

Finančné záväzky sú klasifikované ako finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit, ako finančné záväzky vykazované v umorovacej cene alebo ako záväzky z finančnej záruky.

Prijaté pôžičky pozostávajú z pôžičiek od úverových inštitúcií a z dlhových certifikátov. Prvotne sa vykazujú v reálnej hodnote, teda vo výške výnosov z emisie (reálna hodnota prijatej protihodnoty) zníženej o transakčné náklady a následne sa vykazujú v umorovacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. Rozdiel medzi výnosmi zníženými o transakčné náklady a sumou umorenia sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov počas trvania pôžičky metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov nemožno metódu efektívnej úrokovej sadzby uplatniť na úvery a pôžičky vzhľadom na zásadu významnosti. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované prijímateľovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné záväzky vykazované v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit zahŕňajú deriváty, ktorých reálna hodnota je záporná. Účtujú sa na základe rovnakej metódy ako finančné aktíva v reálnej hodnote cez prebytok alebo deficit; pozri poznámku 1.5.5.

Záväzky z finančnej záruky sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote, ktorá predstavuje prijatú prémiu. Následne sa záväzky z finančnej záruky stanovujú buď na základe najlepšieho odhadu očakávaných výdavkov potrebných na vyrovnanie záväzkov z finančnej záruky, alebo na základe pôvodne vykázanej sumy v prípade potreby zníženej o kumulatívnu amortizáciu, podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. EÚ vykazuje záväzok z finančnej záruky, keď prijíma protihodnotu za poskytnutie záruky, ktorá je v súlade s trhovými podmienkami, alebo keď je možné reálnu hodnotu záruky stanoviť spoľahlivo. Keď neexistuje aktívny trh na zmluvu o finančných zárukách, ktorá by bola priamo rovnocenná, EÚ vykáže poskytnutú záruku ako podmienený záväzok (pozri poznámku 1.7.2); alebo, keď je pravdepodobnejšie, že na vyrovnanie týchto záväzkov bude potrebné vynaložiť prostriedky, EÚ vykazuje rezervu (pozri poznámku 1.5.11).

Finančné záväzky sa klasifikujú ako dlhodobé záväzky, s výnimkou záväzkov so splatnosťou kratšou ako 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy.

Trustové fondy EÚ, ktoré sa považujú za súčasť prevádzkových činností Komisie, sa účtujú na účtoch Komisie a ďalej sa konsolidujú v ročnej účtovnej závierke EÚ. Príspevky do trustových fondov EÚ od iných darcov preto spĺňajú kritériá príjmov z nevýmenných transakcií za určitých podmienok a sú prezentované ako finančné záväzky, pokiaľ sa nesplnia podmienky súvisiace s prevedenými príspevkami, t. j. oprávnené náklady nebudú vynaložené trustovým fondom. Trustový fond je povinný financovať konkrétne projekty a vrátiť zostávajúce prostriedky v čase likvidácie. Záväzky z nesplatených príspevkov sa k dátumu zostavenia súvahy vykazujú v rámci prijatých príspevkov po odpočítaní nákladov, ktoré vznikli trustovému fondu, v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy. Na účely vykazovania sa čisté výdavky pridelia príspevkom iných darcov úmerne k čistým príspevkom zaplateným k 31. decembru. Toto pridelenie príspevkov je iba orientačné. Keď sa trustový fond zlikviduje, o skutočnom rozdelení zostávajúcich prostriedkov rozhodne správna rada trustového fondu.

1.5.13. Splatné záväzky

Značná časť splatných záväzkov EÚ predstavuje nevyplatené žiadosti o úhradu nákladov predložené prijímateľmi grantov či iných finančných prostriedkov EÚ (nevýmenné transakcie). Po prijatí žiadosti o úhradu nákladov sa vykazujú ako splatné záväzky na požadovanú sumu. Po overení a prijatí oprávnených nákladov sa splatné záväzky oceňujú v uznanej a oprávnenej hodnote.

Splatné záväzky vyplývajúce z nákupu tovaru a služieb sa vykazujú po prijatí faktúry v pôvodnej hodnote a zodpovedajúce výdavky sa zaúčtujú po doručení tovaru alebo poskytnutí služieb a ich schválení EÚ.

1.5.14. Časovo rozlíšené a odložené príjmy a výdavky

Transakcie a udalosti sa vykazujú vo finančných výkazoch v období, s ktorým súvisia. Ak nie je na konci roka ešte vystavená faktúra, ale EÚ poskytla služby alebo doručila tovar, alebo ak existuje zmluvná dohoda (napr. odkazom na zmluvu), vo finančných výkazoch sa vykážu časovo rozlíšené príjmy. Ak bola faktúra na konci roka vystavená, ale služby ešte neboli poskytnuté alebo tovar nebol ešte dodaný, príjmy budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

Výdavky sa tiež účtujú v rámci obdobia, s ktorým súvisia. Na konci účtovného obdobia sa časovo rozlíšené výdavky vykazujú na základe odhadovanej výšky prenesených záväzkov za dané obdobie. Výpočet časovo rozlíšených výdavkov sa vykoná v súlade s podrobnými operatívnymi a praktickými pokynmi vydanými Komisiou, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby finančné výkazy poskytovali pravdivý obraz o hospodárskych a iných udalostiach, ktoré majú zachytávať. Analogicky platí, že ak sa zrealizovala platba za služby alebo tovary, ktoré ešte neboli prijaté, výdavky budú odložené a vykázané v nasledujúcom účtovnom období.

1.6. VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

1.6.1. Príjmy

PRÍJMY Z NEVÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Prevažná väčšina príjmov EÚ sa týka nevýmenných transakcií:

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Príjmy sa vykazujú v období, v ktorom Komisia zašle členským štátom výzvu so žiadosťou o poskytnutie ich príspevkov. Oceňujú sa vo výške „vyžiadanej sumy“. Keďže zdroje založené na DPH a HND vychádzajú z odhadov údajov za príslušný rozpočtový rok, možno ich v prípade zmien upravovať až dovtedy, kým členské štáty nepredložia konečné údaje. Vplyv zmeny v odhade sa zohľadní pri stanovovaní čistého prebytku alebo deficitu za obdobie, v ktorom došlo k zmene.

Tradičné vlastné zdroje

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií a súvisiace príjmy sa vykazujú po tom, ako členské štáty predložia príslušné mesačné výkazy „A“ (zahŕňajúce vybraté clá a splatné zaručené sumy, voči ktorým neboli vznesené námietky). K dátumu vykazovania sa odhadujú príjmy vybraté členskými štátmi za dané obdobie, ktoré ale ešte neboli vyplatené Komisii, a vykazujú sa ako časovo rozlíšené príjmy. Štvrťročné výkazy „B“ (zahŕňajúce nevybraté a nezaručené clá a zaručené sumy spochybnené dlžníkom) predložené členskými štátmi sa vykazujú ako príjmy znížené o náklady na výber, na ktoré majú členské štáty nárok. Navyše sa vykáže zníženie hodnoty vo výške odhadovaných nevymožených prostriedkov.

Pokuty

Príjmy z pokút sa vykazujú po tom, ako EÚ prijme rozhodnutie o uložení pokuty, a po úradnom oznámení tohto rozhodnutia adresátovi. Po rozhodnutí o uložení pokuty majú podniky odo dňa oznámenia dva mesiace na to, aby:

a) rozhodnutie prijali; v takom prípade musia zaplatiť pokutu v stanovenej lehote a uvedenú sumu s definitívnou platnosťou získa EÚ, alebo

b) rozhodnutie neprijali a podali odvolanie v súlade s právom EÚ.

Aj v prípade podania odvolania sa pokuta musí uhradiť v stanovenej trojmesačnej lehote, pretože odvolanie nemá odkladný účinok (článok 278 ZFEÚ). Prijaté peňažné prostriedky sa použijú na zúčtovanie vymáhateľnej sumy. Na základe dohody s účtovníkom Komisie však môže podnik namiesto toho predložiť na danú sumu bankovú záruku. V takom prípade sa pokuta ďalej vykazuje ako vymáhateľná suma. Ak podnik neposkytne peňažné prostriedky ani bankovú záruku a existujú pochybnosti o jeho platobnej schopnosti, vykáže sa zníženie hodnoty nároku.

V prípade, ak sa podnik proti rozhodnutiu odvolá, pričom pokutu už predbežne uhradil, suma sa vykáže ako podmienený záväzok alebo, ak je pravdepodobné, že Všeobecný súd nerozhodne v prospech EÚ, na pokrytie tohto rizika sa vytvorí rezerva. Ak bola namiesto toho poskytnutá záruka, nesplatená vymáhateľná suma sa náležite odpíše.

Kumulatívny úrok, ktorý Komisii plynie z bankových účtov, na ktorých boli uložené platby, sa vykáže ako príjem a všetky podmienené záväzky sa zodpovedajúcim spôsobom zvýšia.

Predbežne uhradené pokuty spravuje od roku 2010 Komisia v rámci osobitne vytvoreného fondu (BUFI) a investuje ich do finančných nástrojov.

PRÍJMY Z VÝMENNÝCH TRANSAKCIÍ

Príjmy z predaja tovaru a služieb sa vykazujú vtedy, keď značná časť rizika a výhod plynúcich z vlastníctva tovaru prechádza na kupujúceho. Príjmy súvisiace s transakciou zahŕňajúcou poskytovanie služieb sa vykazujú na základe stupňa realizácie transakcie k dátumu vykazovania.

Úrokové príjmy a náklady

Úrokové príjmy a náklady sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov metódou efektívnej úrokovej sadzby. Ide o metódu výpočtu umorovacej ceny finančných aktív alebo finančných záväzkov a rozdelenia úrokových príjmov a nákladov v rámci príslušného obdobia. Pri výpočte efektívnej úrokovej sadzby EÚ odhaduje peňažné toky s prihliadnutím na všetky zmluvné podmienky finančného nástroja (napr. možnosť predčasného splatenia), neberie však do úvahy budúce úverové straty. Výpočet zahŕňa všetky poplatky a bázické body zaplatené alebo prijaté medzi zmluvnými stranami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou efektívnej úrokovej sadzby, transakčné náklady a všetky ostatné prémie alebo diskonty.

Po odpísaní finančných aktív alebo skupiny podobných finančných aktív v dôsledku straty zo zníženia hodnoty sa úrokové príjmy vykazujú na základe úrokovej sadzby použitej na diskontovanie budúcich peňažných tokov na účely ocenenia straty zo zníženia hodnoty.

Príjmy z dividend

Príjmy z dividend a podobných rozdelení sa vykazujú, keď vznikne nárok na ich výplatu.

1.6.2. Výdavky

Výdavky na nevýmenné transakcie predstavujú väčšinu výdavkov EÚ. Súvisia s prevodmi prostriedkov v prospech prijímateľov a možno ich rozdeliť na tri skupiny: nároky, prevody na základe dohody a diskrečné granty, príspevky a dary.

Prevody sa vykazujú ako výdavky v období, počas ktorého nastali udalosti vedúce k prevodu, a to za predpokladu, že povaha prevodu zodpovedá ustanoveniam právneho predpisu (nariadenie o rozpočtových pravidlách, služobný poriadok alebo iný právny predpis) alebo bola podpísaná dohoda, ktorá prevod oprávňuje, že prijímateľ splnil všetky podmienky oprávnenosti a že je možné sumu primeraným spôsobom odhadnúť.

Po prijatí žiadosti o platbu alebo žiadosti o úhradu nákladov, ktoré spĺňajú kritériá vykazovania, sa vykazujú ako výdavky vo výške oprávnenej sumy. Ku koncu roka sa vzniknuté oprávnené výdavky, na ktoré už prijímateľovi nárok vznikol, ale ešte neboli oznámené, odhadujú a vykazujú ako časovo rozlíšené výdavky.

Výdavky na výmenné transakcie súvisiace s nákupom tovaru a služieb sa vykazujú po doručení, resp. poskytnutí a ich prijatí EÚ. Oceňujú sa v pôvodnej fakturovanej cene. Okrem toho sa k dátumu zostavenia súvahy vo výkaze finančných výsledkov odhadujú a vykazujú výdavky súvisiace so službou poskytnutou počas obdobia, za ktoré faktúra nebola zatiaľ prijatá alebo uznaná.

1.7. PODMIENENÉ AKTÍVA A ZÁVÄZKY

1.7.1. Podmienené aktíva

Podmienené aktíva predstavujú možné aktíva, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ. Podmienené aktíva sa vykazujú vtedy, ak je pravdepodobný prílev zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciálny prínos.

1.7.2. Podmienené záväzky

Podmienené záväzky predstavujú možné záväzky, ktoré sú dôsledkom minulých udalostí a ktorých existencia bude potvrdená jedine tým, či v budúcnosti nastane, resp. nenastane jedna alebo viacero neistých udalostí, ktorých vznik nezávisí výlučne od EÚ, alebo ide o súčasný záväzok, ktorý je dôsledkom minulých udalostí, ale nevykazuje sa buď preto, že nie je pravdepodobné, že na vyrovnanie záväzkov bude potrebný úbytok zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciálny prínos, alebo preto, že v niektorých mimoriadnych prípadoch nie je možné výšku záväzkov dostatočne spoľahlivo stanoviť. Údaje o podmienených záväzkoch sa uvádzajú, ak pravdepodobnosť úbytku zdrojov predstavujúcich ekonomický úžitok alebo potenciálny prínos nie je malá.

1.8. VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

Informácie o peňažných tokoch slúžia ako základ pre posúdenie schopnosti EÚ vytvárať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty a jej potreby využívať tieto peňažné toky.

Výkaz peňažných tokov je zostavený nepriamou metódou. To znamená, že hospodársky výsledok za rozpočtový rok je upravený o účinky nepeňažných transakcií, o prípadné časové rozlíšenie operačných hotovostných príjmov alebo platieb v minulosti alebo budúcnosti a o položky príjmov alebo výdavkov súvisiacich s peňažnými tokmi z investičnej činnosti.

Peňažné toky vznikajúce z transakcií v cudzej mene sú zaznamenané v mene EÚ, v ktorej sa transakcie vykazujú (euro), a to tak, že sa na sumu v cudzej mene uplatní výmenný kurz medzi eurom a príslušnou cudzou menou platný ku dňu uskutočnenia peňažného toku.

Vo výkaze peňažných tokov sú uvedené peňažné toky za dané obdobie rozdelené podľa operačných a investičných činností (EÚ nevykonáva finančné činnosti).

Operačné činnosti sú tie činnosti EÚ, ktoré nie sú investičnými činnosťami. Predstavujú väčšinu realizovaných činností. Úvery poskytované prijímateľom (a prípadne súvisiace prijaté pôžičky) sa nepovažujú za investičné (alebo finančné) činnosti, pretože patria do všeobecných cieľov, a teda do každodenných činností EÚ.

Investičnými činnosťami sú nadobúdanie a odpredaj nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a iných investícií, ktoré nie sú zahrnuté v peňažných ekvivalentoch. Medzi investičné činnosti nepatria úvery poskytované prijímateľom. Cieľom je ukázať reálne investície EÚ.

2. POZNÁMKY K SÚVAHE

AKTÍVA

2.1. NEHMOTNÉ AKTÍVA

v mil. EUR Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2018 1 073 Prírastky 178 Úbytky (20) Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny (1) Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2019 1 230 Oprávky k 31. 12. 2018 (627) Odpisy za rok (107) Zrušenie amortizácie 0 Úbytky 19 Presun medzi kategóriami aktív 0 Iné zmeny 0 Oprávky k 31. 12. 2019 (715) Čistá účtovná hodnota k 31. 12. 2019 515 Čistá účtovná hodnota k 31. 12. 2018 446

Uvedené sumy sa týkajú predovšetkým počítačového softvéru.

2.2. NEHNUTEĽNOSTI, STROJE A ZARIADENIA

Do kategórie kozmických prostriedkov patrí operačný dlhodobý majetok súvisiaci s dvomi vesmírnymi programami EÚ: globálnym navigačným satelitným systémom (GNSS), t. j. so systémami Galileo a EGNOS, a s európskym programom pozorovania Zeme Copernicus, zatiaľ čo aktíva kozmických systémov, ktoré zatiaľ nie sú operačné, sú zahrnuté v okruhu nedokončených aktív.

V prípade systému Galileo štyri satelity vypustené v roku 2018 úspešne prešli orbitálnym testovaním. V roku 2019 boli pridané do operačnej konštelácie, čím sa ich celkový počet zvýšil na 26. Operačný dlhodobý majetok systému Galileo, ktorý sa vzťahuje tak na satelity, ako aj na pozemné zariadenia, k 31. decembru 2019 predstavoval 2 489 mil. EUR po odpočítaní oprávok (2018: 2 410 mil. EUR). Celková výška zostávajúcich nedokončených aktív predstavuje 1 361 mil. EUR (2018: 1 324 mil. EUR). Vývoj systému Galileo bude pokračovať, kým nedosiahne plnú prevádzkovú kapacitu. Po dokončení bude mať konštelácia programu Galileo 30 satelitov (vrátane 6 náhradných satelitov).

Pokiaľ ide o program Copernicus, v roku 2019 neboli uvedené do prevádzky žiadne nové satelity. Celková hodnota operačného dlhodobého majetku programu Copernicus je 1 153 mil. EUR (2018: 1 455 mil. EUR) po odpočítaní oprávok. Ďalšia suma vo výške 1 453 mil. EUR súvisiaca so satelitmi Copernicus sa vykazuje ako nedokončené aktíva (2018: 1 207 mil. EUR).

Dlhodobý majetok týkajúci sa pozemnej infraštruktúry Európskej prekryvnej služby geostacionárnej navigácie (EGNOS) vo výške 37 mil. EUR (2018: 52 mil. EUR) je takisto začlenený do okruhu Kozmické prostriedky. Okrem toho nedokončené aktíva služby EGNOS dosahujú výšku 238 mil. EUR (2018: 130 mil. EUR).

Aktíva súvisiace s vesmírnymi programami EÚ sa budujú s pomocou Európskej vesmírnej agentúry (ESA).

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

v mil. EUR Pozemky a budovy Kozmické prostriedky Stroje a zariadenia Nábytok a dopravné prostriedky Počítačový hardvér Iné Finančný prenájom Nedokončené aktíva Spolu Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2018 5 626 5 259 641 270 634 327 2 620 3 199 18 575 Prírastky 117 10 24 14 60 21 118 941 1 306 Úbytky (1) (0) (117) (28) (58) (29) (3) — (236) Presun medzi kategóriami aktív 154 411 (7) 3 7 7 (98) (477) 0 Iné zmeny (0) — 0 (0) 0 (0) — (10) (10) Hrubá účtovná hodnota k 31. 12. 2019 5 895 5 680 542 259 644 325 2 638 3 653 19 635 Oprávky k 31. 12. 2018 (3 279 ) (1 342 ) (540) (198) (521) (255) (1 257 ) (7 390 ) Odpisy za rok (190) (659) (31) (17) (64) (27) (94) (1 083 ) Zrušenie odpisov 0 — 39 7 14 0 (0) 61 Úbytky 1 0 67 17 43 26 3 157 Presun medzi kategóriami aktív (35) — 7 (2) (5) 0 35 (0) Iné zmeny — — 0 (0) 0 (0) — 0 Oprávky k 31. 12. 2019 (3 503 ) (2 001 ) (457) (194) (533) (255) (1 313 ) (8 255 ) ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. 12. 2019 2 392 3 679 85 65 110 70 1 325 3 653 11 380 ČISTÁ ÚČTOVNÁ HODNOTA K 31. 12. 2018 2 347 3 917 101 72 113 72 1 363 3 199 11 185

2.3. INVESTÍCIE ÚČTOVANÉ S POUŽITÍM METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

K podielu EÚ, ktorú zastupuje Komisia, v Európskom investičnom fonde (EIF) sa pristupuje ako k podielu v pridruženom podniku s použitím metódy vlastného imania. Európsky investičný fond (EIF) je f