EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli7. 6. 2016 COM(2016) 374 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE SPRÁVA O KONVERGENCII Z ROKU 2016 (vypracovaná v súlade s článkom 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) {SWD(2016) 191 final}



1.ÚČEL SPRÁVY V článku 140 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa od Komisie a Európskej centrálnej banky (ECB) vyžaduje, aby aspoň raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu, pre ktorý platí výnimka, informovali Radu o pokroku, ktorý členské štáty dosiahli pri plnení svojich záväzkov týkajúcich sa uskutočnenia hospodárskej a menovej únie. Posledné správy Komisie a ECB o konvergencii boli prijaté v júni 2014. Správa o konvergencii z roku 2016 sa vzťahuje na týchto sedem členských štátov, pre ktoré platí výnimka: Bulharsko, Česká republika, Chorvátsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Švédsko. Podrobnejšie posúdenie stavu konvergencie v uvedených členských štátoch sa nachádza v technickej prílohe k tejto správe. Obsah správ, ktoré vypracovala Komisia a ECB, sa riadi podľa článku 140 ods. 1 ZFEÚ. V tomto článku sa vyžaduje, aby správy obsahovali preskúmanie zlučiteľnosti vnútroštátnych právnych predpisov vrátane štatútu národnej centrálnej banky s článkami 130 a 131 ZFEÚ a so štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB/ECB“). V správach sa musí takisto preskúmať, či sa v príslušnom členskom štáte dosiahol vysoký stupeň udržateľnej konvergencie, a to na základe plnenia konvergenčných kritérií (cenová stabilita, verejné financie, stabilita výmenného kurzu, dlhodobé úrokové sadzby) a pri zohľadnení ďalších faktorov uvedených v poslednom pododseku článku 140 ods. 1 ZFEÚ. Tieto štyri konvergenčné kritériá sú rozpracované v protokole pripojenom k zmluvám (Protokol č. 13 o kritériách konvergencie). Finančná a hospodárska a kríza spolu s nedávnou dlhovou krízou štátov eurozóny odhalila nedostatky v systéme správy hospodárskych záležitostí Hospodárskej a menovej únie (HMÚ) a poukázala na to, že jej nástroje sa musia uplatňovať komplexnejšie. S cieľom zaistiť udržateľné fungovanie HMÚ sa podnikajú kroky na celkové posilňovanie správy hospodárskych záležitostí v Únii. Posúdenie konvergencie je tak prepojené aj so všeobecnejším prístupom tzv. európskeho semestra s integrovaným vnímaním výziev hospodárskej politiky, ktorým čelí HMÚ pri zabezpečovaní fiškálnej udržateľnosti, konkurencieschopnosti, stability finančného trhu a hospodárskeho rastu. Medzi kľúčové inovácie v oblasti reformy správy a riadenia, ktoré posilnia posúdenie procesu konvergencie každého členského štátu a jeho udržateľnosti, patrí okrem iného posilnenie postupu pri nadmernom deficite v podobe reformy Paktu stability a rastu z roku 2011, ako aj nové nástroje v oblasti dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. V tejto správe sa zohľadňuje najmä posúdenie konvergenčných programov na rok 2016 a zistenia v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.



Konvergenčné kritériá Preskúmanie zlučiteľnosti vnútroštátnych právnych predpisov vrátane štatútov národnej centrálnej banky s článkom 130 a s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ si vyžaduje posúdenie dodržiavania zákazu menového financovania (článok 123) a zákazu zvýhodneného prístupu (článok 124); súladu s cieľmi ESCB (článok 127 ods. 1) a úlohami ESCB (článok 127 ods. 2) a ostatných aspektov týkajúcich sa integrácie národnej centrálnej banky do ESCB. Kritérium cenovej stability je vymedzené v prvej zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ: „dosiahnutie vysokého stupňa cenovej stability […] vychádza z miery inflácie, ktorá sa približuje k miere inflácie najviac troch členských štátov, ktoré v cenovej stabilite dosahujú najlepšie výsledky“. V článku 1 Protokolu o kritériách konvergencie sa ďalej uvádza, že „kritérium cenovej stability […] znamená, že členský štát si udržiava dlhodobú cenovú stabilitu a priemernú mieru inflácie vykazovanú v priebehu roka pred skúmaním, ktorá neprekračuje viac ako o 1,5 % miery inflácie maximálne troch členských štátov, ktoré dosiahli v oblasti cenovej stability najlepšie výsledky. Inflácia sa meria pomocou indexu spotrebiteľských cien na porovnateľnom základe, ktorý zohľadní rozdiely medzi vnútroštátnymi definíciami“. Požiadavka udržateľnosti znamená, že uspokojivý vývoj inflácie sa musí zásadne dosahovať skôr správaním vstupných nákladov a ďalších faktorov, ktoré štrukturálne ovplyvňujú vývoj cien, ako vplyvom dočasných faktorov. Preskúmanie konvergencie preto zahŕňa posúdenie faktorov, ktoré vplývajú na inflačné výhľady, pričom jeho súčasťou je odkaz na najaktuálnejšiu prognózu útvarov Komisie v oblasti inflácie. V súvislosti s tým sa v správe posudzuje aj schopnosť krajiny dosiahnuť referenčnú hodnotu v nasledujúcich mesiacoch. Podľa výpočtov dosiahla referenčná hodnota inflácie v apríli 2016 úroveň 0,7 %, pričom najlepšie výsledky spomedzi členských štátov v tejto oblasti dosiahla trojica Bulharsko, Slovinsko a Španielsko. Je opodstatnené vylúčiť spomedzi krajín s najlepšími výsledkami tie krajiny, ktorých miera inflácie sa pre ostatné členské štáty nedá považovať za zmysluplnú referenčnú hodnotu. Tieto mimoriadne krajiny boli v minulosti identifikované v konvergenčných správach z rokov 2004, 2010, 2013 a 2014. V súčasnej situácii je opodstatnené ako krajiny s krajnými hodnotami identifikovať Cyprus a Rumunsko, pretože ich miera inflácie sa značne odchýlila od priemeru eurozóny a ich zahrnutie by neprimerane ovplyvnilo referenčnú hodnotu, a teda aj spravodlivosť tohto kritéria. V prípade Cypru odzrkadľovala záporná inflácia najmä závažnú potrebu úprav a výnimočnú situáciu hospodárstva. V prípade Rumunska to bolo najmä v dôsledku veľkého zníženia sadzieb DPH. Na základe uvedených skutočností sa na výpočet referenčnej hodnoty ako členské štáty s ďalšou najnižšou priemernou mierou inflácie v poradí použili Bulharsko, Slovinsko a Španielsko. Konvergenčné kritérium týkajúce sa stavu verejných financií je vymedzené v druhej zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ ako „udržanie stability stavu štátnych finančných prostriedkov, ktorý vychádza zo stavu štátneho rozpočtu, ktorý nevykazuje nadmerný deficit v zmysle článku 126 ods. 6“. V článku 2 protokolu o konvergenčných kritériách sa ďalej stanovuje, že toto kritérium znamená, že „v čase vykazovania sa na členský štát nevzťahuje rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 uvedenej zmluvy o existencii nadmerného deficitu“. V rámci celkového posilňovania správy hospodárskych záležitostí v HMÚ boli v roku 2011 posilnené sekundárne právne predpisy súvisiace s verejnými financiami, okrem iného aj novými nariadeniami, ktorými sa mení Pakt stability a rastu. V ZFEÚ sa kritérium výmenných kurzov uvádza v tretej zarážke článku 140 ods. 1 ako „sledovanie normálneho fluktuačného rozpätia stanoveného mechanizmom výmenných kurzov Európskeho menového systému minimálne počas dvoch rokov bez devalvácie voči euru“. V článku 3 Protokolu o kritériách konvergencie sa uvádza: „Kritérium účasti v mechanizme menových kurzov Európskeho menového systému (...) znamená, že členský štát dodržiaval normálne rozpätie, ako je stanovené mechanizmom menových kurzov Európskeho menového systému bez výrazného napätia minimálne dva predchádzajúce roky pred preskúmaním. Osobitne v tomto období členský štát z vlastného podnetu nedevalvoval bilaterálny výmenný kurz svojej meny voči euru“. Príslušným dvojročným obdobím na posúdenie stability výmenných kurzov v tejto správe je obdobie od 19. mája 2014 do 18. mája 2016. Komisia vo svojom posúdení kritéria stability výmenných kurzov zohľadňuje vývoj pomocných ukazovateľov, ako napríklad vývoj devízových rezerv a krátkodobé úrokové miery, ako aj úlohu opatrení politiky vrátane zásahov do výmenného kurzu a v relevantných prípadoch medzinárodnej finančnej pomoci pri udržiavaní stability výmenných kurzov. V súčasnosti sa na ERM II nezúčastňuje žiadny z členských štátov posudzovaných v tejto správe o konvergencii. O vstupe do ERM II sa na žiadosť členského štátu rozhoduje na základe konsenzu všetkých účastníkov ERM II. V štvrtej zarážke článku 140 ods. 1 ZFEÚ sa vyžaduje „stálosť konvergencie dosiahnutej členským štátom, pre ktorý platí výnimka, a jeho účasti v mechanizme výmenných kurzov, ktorá sa odráža v dlhodobých úrovniach úrokovej miery“. V článku 4 Protokolu o kritériách konvergencie sa okrem toho uvádza, že „kritérium konvergencie úrokových sadzieb (...) znamená, že v priebehu jedného roka pred preskúmaním neprekročila priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu viac ako o dve percentá úrokovú sadzbu tých troch štátov, ktoré v oblasti cenovej stability dosiahli najlepšie výsledky. Úrokové sadzby sa hodnotia na základe dlhodobých štátnych dlhopisov alebo porovnateľných cenných papierov, pričom sa prihliadne na rozdielne definície v jednotlivých členských štátoch“. Podľa výpočtov dosiahla referenčná hodnota úrokových sadzieb v apríli 2016 úroveň 4,0 %. V článku 140 ods. 1 ZFEÚ sa takisto vyžaduje preskúmanie ďalších faktorov, ktoré sú dôležité pre hospodársku integráciu a konvergenciu. K uvedeným doplňujúcim faktorom patrí integrácia trhov, vývoj platobných bilancií na bežnom účte, vývoj jednotkových nákladov práce a iné cenové indexy. Posledné menované faktory sú zahrnuté do posúdenia stability cien. Doplňujúce faktory sú dôležitými ukazovateľmi toho, že integrácia príslušného členského štátu do eurozóny by prebehla bez ťažkostí, a rozširujú pohľad na udržateľnosť konvergencie. 2.BULHARSKO

Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce faktory Komisia zastáva názor, že Bulharsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy v Bulharsku, najmä zákon o Bulharskej národnej banke, nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti a nedostatky sa vyskytujú v oblastiach nezávislosti centrálnej banky, zákazu menového financovania a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura, pokiaľ ide o úlohy ESCB stanovené v článku 127 ods. 2 ZFEÚ a článku 3 štatútu ESCB/ECB. Bulharsko spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Bulharsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola –1,0 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa predpokladov zostane aj v nasledujúcich mesiacoch výrazne pod úrovňou referenčnej hodnoty. Ročná miera inflácie podľa HICP v Bulharsku bola záporná od leta 2013, pričom prepúšťanie bolo vyvolané nezvyčajne silnou kombináciou dezinflačných faktorov. V januári 2015 inflácia dosiahla najnižšiu úroveň –2,4 %, potom v máji 2015 vzrástla na –0,3 % a opäť klesla. Počas uplynulých dvoch rokov, ako aj na začiatku roka 2016 bola hlavná inflácia väčšinou záporná. Záporná inflácia sa udržala aj v dôsledku slabého domáceho dopytu a klesajúcich dovozných cien. Ročná inflácia podľa HICP dosiahla v apríli 2016 úroveň –2,5 %. Keďže účinok poklesu cien komodít sa pomaly znižuje, očakáva sa, že inflácia bude postupne stúpať, aj keď podľa predpokladov zostane počas roku 2016 väčšinou záporná. V dôsledku toho sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2016 predpokladá priemerná ročná inflácia na úrovni –0,7 % v roku 2016 a na úrovni 0,9 % v roku 2017. Nízka cenová úroveň v Bulharsku (47 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje značný potenciál pre ďalšiu konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Bulharsko spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Bulharsko sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Deficit verejných financií sa zvýšil z 0,8 % HDP v roku 2013 na 5,4 % HDP v roku 2014, a to hlavne vďaka opatreniam na podporu finančného sektora. Pomer deficitu k HDP dosahoval v roku 2015 úroveň 2,1 % a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa za predpokladu nezmenenej politiky a s podporou oživenia hospodárstva očakáva jeho zníženie na úroveň 2,0 % HDP v roku 2016 a na úroveň 1,6 % v roku 2017. Pomer hrubého verejného dlhu sa v roku 2015 znížil na 26,7 % HDP a predpokladá sa, že sa v roku 2016 zvýši na úroveň 28,1 % HDP a v roku 2017 na 28,7 % HDP. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 sa očakáva, že Bulharsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. V záujme dodržania uvedených ustanovení budú preto v obidvoch rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia. Bulharský fiškálny rámec nedávno posilnili postupné legislatívne kroky a teraz sa dôraz presúva na ich vykonávanie. Bulharsko nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Bulharský lev sa nezúčastňuje na ERM II. Bulharská národná banka sleduje svoj základný cieľ cenovej stability prostredníctvom ukotvenia výmenného kurzu v kontexte režimu riadenia meny (CBA). Bulharsko zaviedlo CBA v roku 1997, pričom viazalo bulharský lev na nemeckú marku a neskôr na euro. Doplňujúce ukazovatele, ako je vývoj devízových rezerv a krátkodobých úrokových sadzieb naznačuje, že vnímanie rizika investormi voči Bulharsku je naďalej priaznivé. Rozsiahle oficiálne rezervy sú naďalej východiskom pre odolnosť CBA. Počas dvojročného obdobia posudzovania zostal bulharský lev úplne stabilný voči euru v súlade s pôsobením CBA. Bulharsko spĺňa konvergenčné kritérium dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v Bulharsku v priebehu roka do apríla 2016 bola 2,5 %, teda pod referenčnou hodnotou 4,0 %. Dlhodobé úrokové sadzby v Bulharsku klesli z približne 3,5 % na začiatku roka 2014 na približne 2,5 % na začiatku roka 2015. Rozpätia výnosov voči dlhodobým referenčným dlhopisom eurozóny sa v druhej polovici roku 2014 výrazne zvýšili, čo čiastočne súvisí s problémami Bulharska v oblasti bankovníctva, ale potom v roku 2015 klesli. Rozpätie oproti nemeckým referenčným dlhopisom sa začiatkom roku 2016 opäť rozšírilo na približne 230 bázických bodov. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajšie saldo Bulharska zaznamenalo v roku 2015 značný prebytok. Zlepšenie obchodnej bilancie a bilancie kapitálového účtu v rokoch 2013 až 2015 viac než vyrovnalo zhoršenie účtu druhotných dôchodkov. Bulharské hospodárstvo je dobre integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia Bulharsko dosahuje horšie výsledky než väčšina členských štátov eurozóny. Finančný sektor Bulharska je dobre integrovaný do finančného sektora EÚ, najmä prostredníctvom vysokého podielu zahraničného vlastníctva v bankovom systéme. V rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe bolo Bulharsko v roku 2016 predmetom hĺbkového preskúmania, na základe ktorého sa zistilo, že v Bulharsku pretrvávajú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Hospodárstvo sa vyznačuje pretrvávajúcou nestabilitou vo finančnom sektore a vysokou zadlženosťou podnikov v kontexte obmedzených úprav pracovného trhu. 3.ČESKÁ REPUBLIKA Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Česká republika nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy v Českej republike, najmä zákon Českej národnej rady č. 6/1993 Zb. o Českej národnej banke (zákon o ČNB), nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti sa týkajú nezávislosti centrálnej banky a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura, pokiaľ ide o ciele ČNB a úlohy ESCB stanovené v článku 127 ods. 2 ZFEÚ a článku 3 štatútu ESCB/ECB. Zákon o ČNB obsahuje okrem toho aj nedostatky týkajúce sa zákazu menového financovania a úloh ESCB. Česká republika spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Českej republike v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola 0,4 %, čo je pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa predpokladov zostane aj v nasledujúcich mesiacoch pod úrovňou referenčnej hodnoty. V roku 2014 sa výrazne spomalil rast cien a ročná miera inflácie podľa HICP sa spomaľuje v priemere na 0,4 %. Bolo to spôsobené najmä veľkým záporným príspevkom v súvislosti s cenami energií, v ktorom sa odzrkadlil vplyv prudkého poklesu cien ropy na domáce ceny palív, pričom klesli aj inflačné príspevky v oblasti potravín a služieb. Inflácia sa v prvej polovici roku 2015 mierne zrýchlila, ale v dôsledku obnoveného poklesu cien potravín a energií sa potom v druhej polovici roku opäť spomalila. Ročná miera inflácie podľa HICP dosiahla teda v roku 2015 priemernú úroveň 0,3 %. Začiatkom roku 2016 sa mierne zvýšila a v apríli 2016 sa ustálila na úrovni 0,5 %. Predpokladá sa, že inflácia zostane v roku 2016 utlmená, keďže pokles cien ropy a potravín v druhej polovici roka 2015 bude mať naďalej tlmiaci vplyv na medziročné miery inflácie. Zároveň sa očakáva, že domáce cenové tlaky sa počas prognózovaného obdobia zintenzívnia, najmä pokiaľ ide o ceny služieb. V dôsledku toho sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2016 predpokladá ročná inflácia podľa HICP na priemernej úrovni 0,5 % v roku 2016 a na priemernej úrovni 1,4 % v roku 2017. Cenová úroveň v Českej republike (približne 63 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje potenciál pre konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Česká republika spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Českú republiku sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Deficit verejných financií značne klesol z 1,9 % HDP v roku 2014 na 0,4 % HDP v roku 2015. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 má deficit verejných financií za predpokladu nezmenenej politiky v roku 2016 dosiahnuť úroveň 0,7 % HDP a v roku 2017 úroveň 0,6 % HDP. Pomer hrubého verejného dlhu klesol z najvyššej úrovne 45,1 % HDP v roku 2013 na 41,1 % HDP v roku 2015. Predpokladá sa, že v roku 2017 klesne na 40,9 % HDP. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 sa očakáva, že Česká republika dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Fiškálny rámec Českej republiky patrí medzi najslabšie v EÚ. Prijatie balíka reforiem zameraných na jeho posilnenie bolo niekoľkokrát odložené a dokončenie transpozície smernice o vnútroštátnych rozpočtových rámcoch, ktorá mala byť schválená do konca roka 2013, do českého právneho poriadku sa pozastavilo.

Česká republika nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Česká koruna sa nezúčastňuje na ERM II. Česká republika má zavedený režim plávajúceho výmenného kurzu, ktorý umožňuje centrálnej banke zasahovať do devízového trhu. ČNB 7. novembra 2013 oznámila, že zasiahne do devízového trhu s cieľom oslabiť korunu, aby jej výmenný kurz voči euru dosiahol úroveň viac ako 27 CZK/EUR. V dôsledku toho sa koruna rýchlo oslabila z menej ako 26 CZK/EUR na viac ako 27 CZK/EUR. Počas roku 2014 a v prvej polovici roku 2015 sa koruna obchodovala v priemere na úrovni približne 27,5 CZK/EUR, a to v dôsledku nízkej volatility. V polovici roku 2015 sa koruna posilnila na takmer 27 CZK/EUR a potom v druhej polovici roku 2015 a začiatkom roku 2016 zostala blízko dolnej hranice, ktorú stanovila ČNB. Počas dvoch rokov predchádzajúcich tomuto posúdeniu sa koruna zhodnotila voči euru približne o 1,6 %. Česká republika spĺňa kritérium konvergencie dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v Českej republike bola v priebehu roka do apríla 2016 na úrovni 0,6 %, teda výrazne pod referenčnou hodnotou 4 %. Dlhodobé úrokové sadzby v Českej republike mali od začiatku roka 2014 do apríla 2015 klesajúci trend, pričom klesli z viac ako 2,4 % na menej ako 0,3 %. Dlhodobé úrokové sadzby vyskočili v júni 2015 na viac ako 1 %, ale potom v druhej polovici roku 2015 znovu postupne klesali. Rozpätie oproti nemeckým referenčným dlhopisom sa začiatkom roku 2016 pohybovalo na úrovni približne 25 bázických bodov. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajšie saldo Českej republiky zostalo počas uplynulých dvoch rokov v prebytku, pričom sa zvýšilo z menej ako 1 % HDP v roku 2014 na viac ako 3 % HDP v roku 2015. České hospodárstvo je vysoko integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia sa výsledky, ktoré Česká republika dosiahla v medzinárodných hodnoteniach, v posledných rokoch zlepšili a približujú sa k priemeru eurozóny. Český finančný sektor je vysoko integrovaný do finančného sektora EÚ, a to najmä prostredníctvom vysokého podielu zahraničného vlastníctva finančných sprostredkovateľov.

4.CHORVÁTSKO Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Chorvátsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy Chorvátska sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Chorvátsko spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Chorvátsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola –0,4 %, čo je pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa očakávaní klesne v nasledujúcich mesiacoch výrazne pod úroveň referenčnej hodnoty. Ročná inflácia podľa HICP v Chorvátsku dosiahla v roku 2014 priemernú úroveň 0,2 %, pretože klesajúce ceny priemyselných tovarov iného ako energetického charakteru a nespracovaných potravín utlmili rast celkovej miery inflácie. Miera inflácie klesla v decembri 2014 do záporných čísel a potom počas roku 2015 v dôsledku rýchlo klesajúcich cien energií zostala väčšinou záporná. Inflácia podľa HICP preto dosiahla v roku 2015 priemernú úroveň –0,3 %. Začiatkom roku 2016 ďalej klesla a v apríli 2016 sa ustálila na úrovni –0,9 %. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 by ročná inflácia podľa HICP mala zostať záporná počas celého roku 2016, najmä v dôsledku klesajúcich cien energií. Očakáva sa, že v roku 2017 bude inflácia opäť kladná, keďže sa stráca záporný vplyv nižších cien energie, zatiaľ čo pokračujúci hospodársky rozvoj by mal podporovať rast spotrebiteľských cien. Ročná inflácia podľa HICP sa teda predpokladá v priemere na úrovni –0,6 % v roku 2016 a na úrovni 0,7 % v roku 2017. Cenová úroveň v Chorvátsku (približne 65 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje potenciál pre ďalšiu konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Chorvátsko nespĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu (rozhodnutie Rady z 28. januára 2014), ktorý Rada odporučila odstrániť do roku 2016. Všeobecný deficit verejných financií sa po zvýšení na 5,5 % HDP v roku 2014 znížil na 3,2 % HDP v roku 2015. V prognóze útvarov Komisie z jari 2016 sa predpokladá pokles deficitu na 2,7 % HDP v roku 2016 a na 2,3 % HDP v roku 2017. Pomer dlhu verejných financií k HDP má podľa predpokladov dosiahnuť v roku 2016 najvyššiu úroveň 87,6 % a potom v roku 2017 mierne klesnúť. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. V záujme dodržania uvedených ustanovení budú preto v roku 2017 potrebné ďalšie opatrenia. Napriek niektorým nedávnym zlepšeniam však fiškálny rámec Chorvátska, pokiaľ ide o plánovanie a vykonávanie, zostáva pomerne slabý, a to najmä z dôvodu rozsahu a frekvencie revízií rozpočtového plánu, rozsahu mimorozpočtových transakcií a nedostatočných záruk týkajúcich sa nezávislosti národného kontrolného orgánu. Chorvátsko nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Chorvátska kuna sa nezúčastňuje na ERM II. HNB má zavedený prísne riadený režim plávajúceho výmenného kurzu a používa výmenný kurz ako hlavnú nominálnu kotvu na dosiahnutie svojho základného cieľa cenovej stability. Medzinárodné rezervy v držbe HNB sa počas roku 2014 pohybovali na úrovni viac ako 12 miliárd EUR. V prvom štvrťroku 2015 sa zvýšili na viac ako 14 miliárd EUR, ale potom opäť klesli a do konca roku 2015 zostali na úrovni približne 13,7 miliardy EUR (31 % HDP). Výmenný kurz kuny voči euru zostal počas uplynulých dvoch rokov vo všeobecnosti stabilný, pričom sa pohyboval okolo úrovne 7,6 HRK/EUR. Naďalej sa prejavoval model ročného cyklu, v rámci ktorého sa kuna na jar dočasne posilňuje v dôsledku prílivu devíz generovaných odvetvím cestovného ruchu. Chorvátsko spĺňa konvergenčné kritérium dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v Chorvátsku v priebehu roka do apríla 2016 bola 3,7 %, teda pod referenčnou hodnotou 4 %. Dlhodobé úrokové sadzby v Chorvátsku klesli z úrovne nad 5 % začiatkom roku 2014 na úroveň približne 3 % v druhom štvrťroku 2015, ale potom sa v druhom polroku 2015 opäť zvýšili na približne 3,9 %. Rozpätie oproti nemeckým referenčným dlhopisom bolo v apríli 2016 na úrovni približne 350 bázických bodov. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajší prebytok Chorvátska (t. j. kombinovaný bežný a kapitálový účet) sa výrazne zvýšil z 1 % HDP v roku 2014 na približne 5,6 % HDP v roku 2015, sčasti v dôsledku strát bánk v zahraničnom vlastníctve, ktoré spôsobila konverzia úverov CHF vynútená právnymi predpismi. Chorvátske hospodárstvo je dobre integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia Chorvátsko dosahuje horšie výsledky než väčšina členských štátov eurozóny. Finančný sektor je vysoko integrovaný do finančného systému EÚ prostredníctvom zahraničného vlastníctva domácich bánk. V rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe bolo Chorvátsko v roku 2016 predmetom hĺbkového preskúmania, na základe ktorého sa zistilo, že v Chorvátsku pretrvávajú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta súviseli s vysokou úrovňou verejného, podnikového a zahraničného dlhu v kontexte vysokej nezamestnanosti. 5.MAĎARSKO Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Maďarsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy v Maďarsku, najmä zákon o Maďarskej národnej banke (Magyar Nemzeti Bank – MNB), nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti sa týkajú najmä nezávislosti MNB, zákazu menového financovania a začlenenia centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura, pokiaľ ide o úlohy ESCB stanovené v článku 127 ods. 2 ZFEÚ a článku 3 štatútu ESCB/ECB. Zákon o MNB obsahuje okrem toho aj ďalšie nedostatky týkajúce sa začlenenia MNB do ESCB. Maďarsko spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Maďarsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola 0,4 %, čo je pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa predpokladov zostane aj v nasledujúcich mesiacoch pod úrovňou referenčnej hodnoty. V ročnej inflácii podľa HICP v Maďarsku počas uplynulých dvoch rokov sa odzrkadlili hlavne globálne trendy a bola spôsobená najmä poklesom cien ropy. V roku 2014 sa pohybovala okolo nuly a na začiatku roka 2015 dosiahla úroveň –1,4 %, keďže domáci dopyt nevytváral žiadne inflačné tlaky v kontexte historicky nízkych inflačných očakávaní. Inflácia podľa HICP do konca roku 2015 vzrástla na 1 %, čiastočne v dôsledku cien nespracovaných potravín. Začiatkom roku 2016 inflácia opäť klesla, hlavne z dôvodu zníženia DPH na niektoré mäsové výrobky a ďalšieho poklesu cien ropy. Ročná inflácia podľa HICP dosiahla v apríli 2016 úroveň 0,3 %.

Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že inflácia sa v roku 2016 zvýši na 0,4 % a v roku 2017 na 2,3 %, a to najmä z dôvodu menej priaznivého vývoja cien komodít a posilňovania domáceho dopytu. Pomerne nízka cenová úroveň v Maďarsku (približne 57 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje potenciál pre ďalšiu konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Maďarsko spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Maďarsko sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Deficit verejných financií sa znížil z 2,6 % HDP v roku 2013 na 2,3 % HDP v roku 2014, najmä vďaka zvýšeniu príjmov. Pomer deficitu k HDP sa v roku 2015 ďalej znížil na úroveň 2,0 % a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa za predpokladu nezmenenej politiky očakáva jeho udržanie na uvedenej úrovni aj v rokoch 2016 a 2017. Pomer hrubého verejného dlhu sa v roku 2015 znížil na 75,3 % HDP a podľa predpokladov sa v roku 2016 ďalej zníži na 74,3 % HDP a v roku 2017 na 73 % HDP. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 existuje vysoké riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu, pretože existuje vysoké riziko významnej odchýlky od požadovanej úpravy v roku 2016, a za predpokladu nezmenených politík aj v obidvoch rokoch 2016 a 2017. V záujme dodržania uvedených ustanovení budú preto v obidvoch rokoch potrebné ďalšie opatrenia. Rozsiahle prepracovanie maďarského fiškálneho rámca, ktoré sa začalo v roku 2011, je takmer dokončené, ale jeho efektívnosť sa ešte nepotvrdila. Maďarsko nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Maďarský forint sa nezúčastňuje na ERM II. Maďarsko má zavedený režim plávajúceho výmenného kurzu, ktorý umožňuje centrálnej banke zasahovať do devízového trhu. Forint sa v lete 2014 oslabil na úroveň 314 HUF/EUR, na jeseň však tieto straty vyrovnal, keďže v Maďarsku bol pozastavený cyklus znižovania sadzieb a MNB poskytla devízovú likviditu na menový prepočet týkajúci sa hypotekárnych úverov na bývanie. Forint sa opäť oslabil v januári 2015 (na 316,5 HUF/EUR) po rozhodnutí SNB nechať posilniť švajčiarsky frank. Potom sa v apríli posilnil na približne 299 po ďalšom uvoľňovaní menovej politiky v eurozóne, až kým MNB v júni 2015 nezareagovala znížením sadzby menovej politiky. Odvtedy bol forint bol voči euru vo všeobecnosti stabilný a obchodoval sa prevažne v rozmedzí 310 až 315. Počas dvoch rokov pred týmto posúdením došlo k oslabeniu forintu voči euru o približne 1 %. Maďarsko spĺňa konvergenčné kritérium dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v priebehu roka do apríla 2016 bola 3,4 %, teda pod referenčnou hodnotou 4,0 %. Priemerná mesačná dlhodobá úroková sadzba klesla z približne 6 % na začiatku roka 2014 na takmer 3 % do začiatku roka 2015, a to v dôsledku zlepšenia dôvery trhu v kontexte globálneho hľadania výnosov. Dlhodobé úrokové sadzby v polovici roka 2015 dočasne vrástli na takmer 3,9 % spolu s rastúcimi výnosmi USA a eurozóny a potom od jesene 2015 kolísali okolo úrovne 3,3 %. Dlhodobé rozpätia oproti nemeckým referenčným dlhopisom boli v apríli 2016 približne na úrovni 290 bázických bodov. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajšie saldo zaznamenalo počas uplynulých dvoch rokov veľké prebytky, pričom sa zvýšilo z približne 6 % HDP v roku 2014 na takmer 9 % HDP v roku 2015, v čom sa odzrkadľuje najmä vysoké čerpanie fondov EÚ. Pomoc pre platobnú bilanciu, ktorú Maďarsku poskytla EÚ a MMF na jeseň 2008, bola plne splatená do apríla 2016. Maďarské hospodárstvo je vysoko integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia Maďarsko dosahuje horšie výsledky než väčšina členských štátov eurozóny. Finančný sektor Maďarska je dobre integrovaný do finančného systému EÚ. 6.POĽSKO Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Poľsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy v Poľsku, najmä zákon o Národnej banke Poľska (Narodowy Bank Polski – NBP) a Ústava Poľskej republiky, nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti sa týkajú nezávislosti centrálnej banky, zákazu menového financovania a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura. Zákon o NBP obsahuje okrem toho aj určité nedostatky týkajúce sa nezávislosti centrálnej banky a integrácie NBP do ESCB v čase prijatia eura. Poľsko spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Poľsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola –0,5 %, čo je pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Očakáva sa, že v nasledujúcich mesiacoch zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty. Ročná inflácia podľa HICP sa v auguste 2014 zmenila na zápornú, vo februári 2015 sa znížila na minimálnu úroveň –1,3 % a začiatkom roku 2016 sa začala postupne zotavovať. Tento vývoj bol spôsobený hlavne poklesom svetových cien ropy a potravín. Ročná inflácia podľa HICP dosiahla v apríli 2016 úroveň –0,5 %. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa očakáva, že inflácia sa bude zvyšovať len postupne na 0,0 % v roku 2016 a na 1,6 % v roku 2017. Prostredie nízkej globálnej inflácie a utlmený cien komodít by mali pôsobiť proti pozitívnym podnetom očakávaného rastu miezd. Relatívne nízka cenová úroveň v Poľsku (približne 55 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje potenciál pre ďalšiu konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Poľsko spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Poľsko sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Deficit verejných financií sa zo 4,0 % HDP v roku 2013 znížil na 3,3 % HDP v roku 2014, a to hlavne vďaka opatreniam na fiškálnu konsolidáciu. Pomer deficitu k HDP sa v roku 2015 zlepšil na 2,6 % a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa za predpokladu nezmenenej politiky očakáva jeho udržanie na úrovni 2,6 % HDP v roku 2016 a jeho zvýšenie na úroveň 3,1 % v roku 2017. Pomer dlhu verejných financií k HDP sa má podľa predpokladov zvýšiť z 51,3 % v roku 2015 na 52,7 % v roku 2017. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 existuje riziko, že Poľsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu, pretože existuje riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016 a za predpokladu nezmenených politík aj v roku 2017. V záujme dodržania uvedených ustanovení budú preto v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia. Poľsko je jedinou krajinou EÚ, ktorá nemá nezávislú fiškálnu radu a ani ju neplánuje zriadiť. Poľsko nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Poľský zlotý sa nezúčastňuje na ERM II. Poľsko má zavedený režim plávajúceho výmenného kurzu, ktorý umožňuje centrálnej banke zasahovať do devízového trhu. Po všeobecnej stabilizácii do konca roku 2014 v rozmedzí od 4,1 do 4,3 PLN/EUR sa zlotý do apríla 2015 prudko zhodnotil na 4,0 PLN/EUR, čo bolo podporené urýchleným hospodárskym rastom, uvoľňovaním zo strany ECB a ukončením cyklu uvoľňovania menovej politiky v Poľsku. V dôsledku domácej politickej neistoty sa tento trend následne obrátil. Volatilita výmenného kurzu začiatkom roku 2016 bola spôsobená faktormi, ako je zníženie úverového ratingu, globálne riziká a stláčanie rizikových prémií. Poľsko od roku 2009 využíva dohodu s MMF o flexibilnej úverovej linke. V apríli 2016 bol výmenný kurz zlotého voči euru približne o 2,9 % slabší ako v apríli 2014. Poľsko spĺňa konvergenčné kritérium dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v priebehu roka do apríla 2016 bola 2,9 %, teda pod referenčnou hodnotou 4,0 %. Klesla z úrovne nad 4 % začiatkom roku 2014 na úroveň približne 3 % začiatkom roku 2015. Potom počas roku 2015, keď sa zlepšila dôvera trhu, klesla na 2,7 % a začiatkom roku 2016 sa mierne zvýšila. V dôsledku toho sa rozpätia dlhodobých úrokových mier oproti nemeckým referenčným dlhopisom začiatkom roku 2016 dostali na úroveň okolo 280 bázických bodov. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajšie saldo Poľska sa v posledných rokoch výrazne zlepšilo a v dôsledku posilňujúcej sa obchodnej bilancie bolo od roku 2013 v prebytku. Poľské hospodárstvo je dobre integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia Poľsko dosahuje horšie výsledky než väčšina členských štátov eurozóny. Finančný sektor Poľska je dobre integrovaný do finančného sektora EÚ, čo potvrdzuje značný podiel bánk v zahraničnom vlastníctve. 7.RUMUNSKO

Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Rumunsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy v Rumunsku, najmä zákon č. 312 o štatúte Národnej banky Rumunska (zákon o BNR), nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti sa týkajú nezávislosti centrálnej banky, zákazu menového financovania a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura. Zákon o BNR obsahuje okrem toho nedostatky, ktoré sa týkajú nezávislosti centrálnej banky a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura, pokiaľ ide o ciele BNR a úlohy ESCB stanovené v článku 127 ods. 2 ZFEÚ a článku 3 štatútu ESCB/ECB. Rumunsko spĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie v Rumunsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola –1,3 %, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa predpokladov zostane aj v nasledujúcich mesiacoch výrazne pod úrovňou referenčnej hodnoty. Ročná inflácia podľa HICP mala počas uplynulých dvoch rokov klesajúcu tendenciu, a to najmä v dôsledku postupných znížení DPH a nízkych globálnych cien ropy, aj keď sa vyvíjali cenové tlaky v dôsledku silného domáceho dopytu podporovaného fiškálnymi stimulmi a vysokým rastom miezd. Inflácia sa v roku 2014 pohybovala väčšinou medzi 1 % a 2 % a v júni 2015 po znížení sadzby DPH na niektoré potraviny z 24 % na 9 % dosiahla zápornú úroveň (–0,9 %). Ročná miera inflácie podľa HICP je odvtedy stále záporná. Inflácia podľa HICP sa od januára 2016 opäť znížila prostredníctvom zníženia štandardnej sadzby DPH o 4 percentuálne body a v apríli 2016 dosiahla úroveň –2,6 %. V prognóze útvarov Komisie z jari 2016 sa plánuje ročná inflácia podľa HICP na priemernej úrovni –0,6 % v roku 2016 a opätovné zvýšenie na 2,5 % v roku 2017 po tom, ako sa stratí prechodný vplyv zníženia sadzby DPH na potravinárske výrobky, keď sa uzatvorí produkčná medzera a zvýšia sa domáce tlaky. Proinflačné riziká sa týkajú najmä výraznejšieho vytvárania domácich cenových tlakov a zrýchlenia rastu miezd, než sa očakávalo. Pomerne nízka cenová úroveň v Rumunsku (okolo 52 % priemeru eurozóny v roku 2014) naznačuje značný potenciál pre ďalšiu konvergenciu cenovej úrovne v dlhodobom horizonte. Rumunsko spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Rumunsko sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Deficit verejných financií sa znížil z 2,1 % HDP v roku 2013 na 0,9 % HDP v roku 2014, a to hlavne vďaka obmedzovaniu výdavkov a lepšiemu výberu daní. Pomer deficitu k HDP v roku 2015 dosiahol úroveň 0,7 % a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa za predpokladu nezmenenej politiky očakáva jeho ďalšie zhoršenie na 2,8 % HDP v roku 2016 a na 3,4 % v roku 2017. Očakáva sa, že pomer dlhu verejných financií sa z 38,4 % HDP v roku 2015 zvýši na 40,1 % HDP v roku 2017. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 existuje riziko, že Rumunsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu, pretože existuje riziko významnej odchýlky v roku 2016 a za predpokladu nezmenených politík aj v roku 2017. V záujme dodržania uvedených ustanovení budú preto v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia. Rumunsko prijalo komplexný súbor ustanovení týkajúcich sa fiškálneho rámca, ale ich disciplinárny vplyv sa znižuje v dôsledku ich neúčinného vykonávania. Rumunsko nespĺňa kritérium výmenného kurzu. Rumunský lei sa nezúčastňuje na ERM II. Rumunsko má zavedený režim plávajúceho výmenného kurzu, ktorý umožňuje centrálnej banke zasahovať do devízového trhu. Výmenný kurz lei voči euru vykazoval od jari 2014 do začiatku roka 2016 pomerne obmedzené fluktuačné rozpätie, ku ktorému prispel program finančnej pomoci EÚ – MMF do konca roku 2015. Počas posudzovaného obdobia sa lei obchodoval prevažne v rozmedzí od 4,4 do 4,5 RON/EUR. Koncom roku 2014 sa mierne oslabil, najmä v dôsledku zvýšenia globálnej nechuti riskovať a začiatkom roku 2015 sa mierne upevnil, a to vďaka podpore ďalšieho menového uvoľnenia v eurozóne. Koncom roka 2015 sa z dôvodu domácej politickej neistoty opäť oslabil, ale začiatkom roku 2016 sa zotavil. V porovnaní s aprílom 2014 sa výmenný kurz lei voči euru v apríli 2016 v podstate nezmenil. Rumunsko spĺňa konvergenčné kritérium dlhodobých úrokových sadzieb. Priemerná dlhodobá úroková sadzba v Rumunsku v priebehu roka do apríla 2016 bola 3,6 %, teda pod referenčnou hodnotou 4,0 %. Dlhodobé úrokové sadzby postupne klesali z úrovne nad 5 % na jar 2014 na úroveň pod 4 % na konci roku 2014 a vo februári 2015 sa dočasne dostali pod 3 %. V polovici roku 2015 opäť stúpli takmer na 4 % a potom sa pohybovali na úrovni okolo 3,5 %. V dôsledku toho sa rozpätia dlhodobých úrokových sadzieb oproti nemeckým referenčným dlhopisom znížili z viac ako 500 bázických bodov na konci roku 2012 na približne 330 bázických bodov v apríli 2016. Preskúmali sa aj doplňujúce faktory vrátane vývoja platobnej bilancie a integrácie trhov. Vonkajšie saldo Rumunska bolo v prebytku od roku 2013, čo bolo najmä odzrkadlením nižšieho deficitu v tovarovom obchode. Od roku 2009 do roku 2015 bolo Rumunsko príjemcom medzinárodnej finančnej pomoci. Po prvom dvojročnom programe finančnej pomoci EÚ – MMF v roku 2009 nasledovali ďalšie dva programy EÚ – MMF, ktoré boli poskytnuté v rokoch 2011 a 2013. Na rozdiel od prvého programu sa tieto dva programy považovali za preventívne a nevyžadovali žiadne financovanie. Rumunské hospodárstvo je dobre integrované do eurozóny prostredníctvom obchodných a investičných prepojení. Na základe vybraných ukazovateľov týkajúcich sa podnikateľského prostredia Rumunsko dosahuje horšie výsledky než väčšina členských štátov eurozóny. Finančný sektor Rumunska je dobre integrovaný do finančného systému EÚ, čo potvrdzuje značný podiel bánk v zahraničnom vlastníctve. 8.ŠVÉDSKO Na základe vlastného posúdenia právnej zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj so zreteľom na doplňujúce relevantné faktory Komisia zastáva názor, že Švédsko nespĺňa podmienky na prijatie eura. Právne predpisy vo Švédsku, najmä zákon o Národnej banke Švédska (Sveriges Riksbank), švédska ústava a zákon o politike výmenného kurzu, nie sú plne zlučiteľné s povinnosťou dodržiavať predpisy podľa článku 131 ZFEÚ. Prípady nezlučiteľnosti a nedostatky sa vyskytujú v oblasti nezávislosti centrálnej banky, zákazu menového financovania a integrácie centrálnej banky do ESCB v čase prijatia eura. Švédsko nespĺňa kritérium cenovej stability. Priemerná miera inflácie vo Švédsku v období 12 mesiacov do apríla 2016 bola 0,9 %, čo je nad referenčnou hodnotou 0,7 %. Podľa predpokladov sa v nasledujúcich mesiacoch vráti pod úrovňou referenčnej hodnoty. Priemerná miera inflácie vo Švédsku v roku 2015 dosiahla 0,7 % v porovnaní s 0,2 % v roku 2014, najmä z dôvodu znehodnotenia koruny, zvýšenia daní, ako aj rozšíreného domáceho dopytu podporeného ústretovou menovou politikou. Ročná inflácia podľa HICP dosiahla v apríli 2016 úroveň 1,0 %. Inflácia meraná podľa HICP sa pravdepodobne v priebehu roka 2016 mierne zvýši v dôsledku súčasného silného rastu, keďže sa prejavuje tlmiaci účinok nízkych cien ropy a komodít. Od žiadnej zo zložiek HICP sa neočakáva osobitný tlak na jej zvyšovanie a predpokladá sa, že rast miezd zostane mierny. V dôsledku toho sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2016 predpokladá priemerná ročná inflácia na úrovni 0,9 % v roku 2016 a na úrovni 1,2 % v roku 2017. Úroveň spotrebiteľských cien vo Švédsku v porovnaní s eurozónou sa od pristúpenia Švédska k EÚ v roku 1995 postupne zvyšovala a v roku 2014 dosiahla 124 %. Švédsko spĺňa kritérium týkajúce sa verejných financií. Na Švédsko sa nevzťahuje rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu. Saldo verejných financií sa z úrovne 1,6 % HDP v roku 2014 zlepšilo na 0,0 % HDP v roku 2015, v čom sa odzrkadľuje najmä vysoký nárast daňových príjmov podporovaný stúpajúcou súkromnou spotrebou a zvyšovaním daní. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa očakáva, že deficit verejných financií dosiahne v roku 2016 úroveň 0,4 % HDP a v roku 2017 úroveň 0,7 % HDP. Pomer hrubého verejného dlhu v roku 2015 dosiahol 43,4 % HDP a v nasledujúcich rokoch sa očakáva jeho postupný pokles, v roku 2016 na úroveň 41,3 % HDP a v roku 2017 na úroveň 40,1 % HDP. Na základe posúdenia Komisie týkajúceho sa konvergenčného programu na rok 2016 sa očakáva, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Švédsko má silný vnútroštátny fiškálny rámec, ktorý sa odzrkadľuje aj v jeho rozsiahlych skúsenostiach s rozpočtovou disciplínou.