(5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020. Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021 vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

(4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

(21)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Francúzsku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Vykonávanie francúzskeho plánu je v pokročilom štádiu. Komisia po zohľadnení stanoviska Hospodárskeho a finančného výboru kladne posúdila prvú žiadosť Francúzska o platbu, vďaka čomu bola 4. marca 2022 vyplatená finančná podpora vo výške 7,4 miliardy EUR (bez predbežného financovania). Súvisiacich 38 míľnikov a cieľov zahŕňa reformy v oblasti verejných financií, trhu práce, ako aj zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. Uskutočnili sa investície do energetickej efektívnosti budov (verejné, súkromné a sociálne bývanie), udržateľnej dopravy (nákup ekologických vozidiel), dekarbonizácie priemyslu, zamestnanosti mladých ľudí a vzdelávania. Schválilo sa niekoľko výskumných stratégií týkajúcich sa kľúčových zelených a digitálnych technológií a v rokoch 2022 a 2023 sa spustia výzvy na predkladanie projektov.

(20)Súčasný dôchodkový systém vo Francúzsku je zložitý a pozostáva z viac ako 40 vedľa seba existujúcich režimov. Tieto režimy sa uplatňujú na rôzne skupiny pracovníkov a funkcií podľa odlišných súborov pravidiel. Podľa údajov Eurostatu boli v roku 2019 verejné výdavky na dôchodky vo Francúzsku na úrovni 14,6 % HDP tretími najvyššími v EÚ. Vysoké náklady súvisia s relatívne vysokým pomerom náhrady (t. j. dôchodok oproti konečným ročným mzdám), strednou dĺžkou života, relatívne nízkym skutočným vekom odchodu do dôchodku (približne 62 rokov) a vysokým počtom poberateľov dôchodku v porovnaní s celkovým obyvateľstvom. Podľa správy Komisie o starnutí obyvateľstva z roku 2021, ako aj najnovšej výročnej správy francúzskej Poradnej rady pre dôchodky (Conseil d’orientation des retraites) sa po určitom poklese predpokladanom do roku 2024 očakáva mierny nárast výdavkov na dôchodky v období od roku 2025 zhruba do roku 2030, a to približne o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Vysoké celkové verejné výdavky, v rámci ktorých sú výdavky na dôchodky jednou z hlavných položiek, prispievajú k akumulácii verejného dlhu napriek vysokému daňovému zaťaženiu, v dôsledku čoho Francúzsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti. Z dlhodobého hľadiska by výdavky na dôchodky začali v období do roku 2070 plynulo klesať, a to najmä v dôsledku indexácie dôchodkových dávok podľa inflácie, ktorá kompenzuje vplyv zvýšenia indexu ekonomického zaťaženia v dôsledku starnutia obyvateľstva. Zjednodušenie dôchodkového systému zjednotením rôznych režimov by pomohlo zlepšiť jeho transparentnosť a spravodlivosť, pričom by malo pozitívny vplyv na mobilitu pracovnej sily a na efektívnosť rozdelenia práce a mohlo by podporiť fiškálnu udržateľnosť. V roku 2018 začala francúzska vláda reformný proces s cieľom zjednotiť pravidlá viacerých dôchodkových režimov. Reforma bola po vypuknutí pandémie COVID-19 pozastavená. V prezentácii cieľov francúzskeho plánu obnovy a odolnosti vláda potvrdila svoj záväzok pokračovať v ambicióznej reforme dôchodkového systému zameranej na zlepšenie jeho spravodlivosti a udržateľnosti.

(17)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Francúzsko v roku 2022 využilo Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovalo obozretnú fiškálnu politiku. Okrem toho by malo zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Francúzsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

(14)Rada 20. júla 2020 odporučila Francúzsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Francúzska znížil z 8,9 % HDP v roku 2020 na 6,5 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Francúzsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol z 3,3 % HDP v roku 2020 na 2,6 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o trvalé zníženie daní z výroby od roku 2021 a zvýšenie miezd štátnych zamestnancov, predovšetkým v systéme zdravotnej starostlivosti. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 112,9 % HDP.

(13)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Francúzska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a nebola dodržaná referenčná hodnota pre znižovanie dlhu. V správe sa konštatovalo, že kritériá deficitu a dlhu neboli dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia v rámci svojho posúdenia všetkých závažných faktorov usúdila, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu by znamenalo príliš náročné a skoré fiškálne úsilie, ktoré by mohlo ohroziť rast. Komisia sa preto domnieva, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu nie je za súčasných výnimočných hospodárskych podmienok opodstatnené. Ako bolo oznámené, Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

(25)Nedostatok pracovnej sily je na vzostupe a zamestnávatelia uvádzajú, že hlavnou prekážkou náboru pracovníkov je vo viac ako 50 % prípadov nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta, ktoré si vyžadujú technické zručnosti, ako sú tie, ktoré sú potrebné v oblasti zelenej a digitálnej transformácie (priemysel, stavebníctvo). Súčasné investície do zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov si vyžadujú určitý čas, kým sa vyplatia, a ich účinnosť oslabuje nízka úroveň základných zručností viac ako jednej pätiny 15-ročných žiakov, ktorí potom majú tendenciu menej sa zúčastňovať na odbornej príprave neskôr v živote. Slabé výsledky v matematike a prírodných vedách [francúzski žiaci dosiahli v trendoch v medzinárodných výsledkoch v matematike a prírodných vedách (TIMSS) 2019 najnižší počet bodov spomedzi 22 zúčastnených krajín EÚ] vzbudzujú vzhľadom na nedostatok technických zručností osobitné znepokojenie. Okrem toho z hodnotení vyplýva, že nízkokvalifikovaní pracovníci majú tendenciu menej sa zúčastňovať na odbornej príprave, ktorá vedie ku kvalifikácii.

(26)Napriek celkovo dobrým výsledkom majú vysoké sociálno-ekonomické a regionálne nerovnosti vo francúzskom vzdelávacom systéme vplyv na úroveň základných zručností. Podľa Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) je Francúzsko jedným z členských štátov EÚ, v ktorých sociálno-ekonomické zázemie najviac ovplyvňuje výsledky žiakov. Z ukazovateľov vyplýva, že 35,3 % znevýhodnených 15-ročných žiakov a 44,5 % žiakov, ktorých rodičia patria k prvej generácii migrantov, nemá dostatočné základné zručnosti v čítaní v porovnaní s priemerom 20,9 %. V záujme riešenia tohto problému Francúzsko v roku 2017 zaviedlo pilotnú reformu spočívajúcu v „znížení veľkosti tried na polovicu“ v raných rokoch vzdelávania študentov v prioritných oblastiach s cieľom umožniť žiakom využívať personalizovanejšiu podporu v priaznivej atmosfére na učenie. V roku 2021 francúzsky Dvor audítorov poukázal na nedostatky v školskom systéme, najmä pokiaľ ide o vzdelávacie výstupy znevýhodnených žiakov, a vyzval na väčšiu autonómiu a hodnotenie škôl. Nižšia miera účasti učiteľov na kontinuálnom vzdelávaní a vysoký pomer počtu študentov k počtu učiteľov môžu prehlbovať sociálno-ekonomické nerovnosti. Učitelia prírodovedných predmetov pracujúci v znevýhodnených oblastiach majú zvyčajne nižšiu úroveň certifikácie, a to vo väčšom rozsahu ako v iných krajinách EÚ. Reforma odborného vzdelávania a prípravy z roku 2018 a významné stimuly pre zamestnávateľov zvýšili počet učňov, čo malo pozitívny vplyv na mieru zamestnanosti absolventov.

(27)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(28)Podľa údajov z roku 2020 je závislosť Francúzska od dovozu ruskej ropy, plynu a uhlia na úrovni 9 %, 17 % a 34 %, čo je pod priemerom EÚ27. Francúzsko je v porovnaní s priemerom EÚ menej závislé od ruských fosílnych palív, čo je z veľkej časti spôsobené tým, že francúzsky energetický mix zahŕňa najmä jadrovú energiu (40,6 % jeho hrubej domácej spotreby energie). Podiel fosílnych palív v energetickom mixe je nižší ako priemer EÚ27: ropa, plyn a tuhé fosílne palivá (vrátane uhlia) predstavujú 28,6 %, 15,4 % a 2,3 % hrubej domácej spotreby energie vo Francúzsku. Francúzsko má okrem toho štyri terminály na skvapalnený zemný plyn, ktoré umožňujú diverzifikovanejší zdroj dovozu plynu. Súčasná geopolitická situácia a vysoké ceny energie však zvyšujú naliehavosť toho, aby Francúzsko ešte viac zintenzívnilo svoje úsilie o splnenie cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov stanovených v národnom energetickom a klimatickom pláne. Energia z obnoviteľných zdrojov predstavovala 19,1 % hrubej konečnej spotreby energie Francúzska v roku 2020, čo je menej ako jeho cieľ 23 % stanovený v národnom energetickom a klimatickom pláne. Na to, aby Francúzsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti. K rýchlej dekarbonizácii priemyselných procesov a vykurovania budov môže prispieť zvýšená verejná podpora technológií, ako sú malé a veľké tepelné čerpadlá a geotermálna energia, vrátane podpory sietí diaľkového vykurovania, ako aj rýchlejšie zavádzanie udržateľnej anaeróbnej digescie („metanizácia“) a iných technológií spojených s udržateľnou výrobou bioplynov, ako je biometán. Takéto investície by zároveň pomohli znížiť závislosť od dovozu zemného plynu z Ruska. Zrýchlené postupné rušenie zostávajúcich dotácií na fosílne palivá by zlepšilo konkurencieschopnosť energie z obnoviteľných zdrojov v porovnaní s alternatívami v podobe fosílnych palív. Investície do energie z obnoviteľných zdrojov, a to tak úžitkovej, ako aj decentralizovanej, môžu takisto posilniť makroekonomickú odolnosť a konkurencieschopnosť zvýšením energetickej bezpečnosti a miery inovácií v odvetví energetiky.

(29)Zavádzanie projektov v oblasti úžitkovej energie z obnoviteľných zdrojov vo Francúzsku, najmä veterných parkov na pevnine a na mori a solárnych fotovoltických projektov, je nepriaznivo ovplyvnené reštriktívnou reguláciou a veľkými administratívnymi prekážkami a prekážkami v oblasti povoľovania. Nedostatočné investície do elektrizačnej sústavy na vnútroštátnej úrovni viedli aj k nedostatku prístupových bodov, zvýšeniu nákladov na pripojenie do sústavy a oneskoreniam v pripojení do sústavy, ktoré môžu v súčasnosti trvať až niekoľko mesiacov. Veterné parky na pevnine sa nesmú budovať v okruhu 5 až 30 km od okolitých meteorologických, vojenských a civilných leteckých radarov, čo vedie k tomu, že v prípade približne 45 % nových projektov dochádza k problému nájsť vhodné miesta. Mali by sa zlepšiť postupy, aby sa zabránilo vojenským prekážkam súvisiacim s bezpečnosťou vo veľmi neskorej fáze vývoja projektu. Schvaľovací proces zahŕňajúci národné, regionálne a miestne správne orgány znamená, že časté žiadosti o aktualizáciu dokumentov o územnom plánovaní sa musia odzrkadliť aj v dokumentoch na nižšej úrovni, čo vytvára dodatočnú administratívnu záťaž. Proces udeľovania povolení by sa mohol urýchliť pridelením väčšieho množstva ľudských a finančných zdrojov ústredným správnym orgánom na regionálnej úrovni (t. j. decentralizovaným štátnym službám), ako aj príslušným orgánom a prevádzkovateľom sústav, užším zapojením regionálnych a miestnych správnych orgánov do priestorového plánovania a rýchlejším uplatňovaním postupov verejného obstarávania. Posilnenie mechanizmov účasti verejnosti a decentralizácie by znížilo počet sťažností tretích strán, ktoré sú zdrojom veľkých oneskorení pri zadávaní nových projektov. Stabilný regulačný rámec na vnútroštátnej úrovni by poskytol väčšiu istotu pre investorov, najmä pokiaľ ide o dlhodobé plánovanie.

(30)Zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby energie pomôže znížiť emisie a závislosť od fosílnych palív. Vo Francúzsku pripadá na výstavbu a využívanie budov 25 % všetkých emisií skleníkových plynov. V pláne obnovy a odolnosti je jedna celá zložka venovaná energetickej obnove budov, čo prispieva k riešeniu súvisiacich výziev uplatnením širokého prierezového prístupu. Opatrenia sa vzťahujú na všetky typy budov, pričom sa dáva prednosť verejným budovám, ale zahŕňajú aj významné kroky na obnovu fondu súkromných budov a sociálneho bývania a na zvýšenie energetickej efektívnosti malých podnikov. V kontexte svojho nového národného plánu odolnosti Francúzsko posilňuje mechanizmus podpory vykurovania budov pomocou energie z obnoviteľných zdrojov, napríklad zvýšením prostriedkov „fondu na vykurovanie“ o 150 miliónov EUR a dotácie na inštaláciu vykurovania pomocou energie z obnoviteľných zdrojov o 1 000 EUR. Vo francúzskej národnej stratégii pre nízkouhlíkové hospodárstvo (Stratégie Nationale Bas Carbone) sa vymedzuje ambiciózna trajektória znižovania emisií z budov a dosiahnutia úplnej dekarbonizácie energie spotrebúvanej v budovách do roku 2050. Súčasný systém „Ma Prime Renov“ zameraný na domácnosti dotuje najmä jednotlivé opatrenia obnovy. V záujme podpory výraznejšieho zvýšenia energetickej efektívnosti by sa politický rámec mohol zlepšiť tak, aby stimuloval hĺbkovú obnovu a pomáhal Francúzsku ďalej zvyšovať energetickú efektívnosť svojho fondu budov. Cieľom zákona o klíme a odolnosti prijatého v auguste 2021 je znížiť spotrebu energie mnohými spôsobmi, napríklad poskytnutím bonusov na elektrické bicykle a vytvorením nízkoemisných zón v metropolitných oblastiach.

(31)Ďalšia podpora cezhraničných elektrických prepojovacích vedení (vo fáze vývoja alebo plánovania) má naďalej kľúčový význam pre integráciu veľkých podielov obnoviteľných zdrojov energie. Predsunutie investícií do domácej aj cezhraničnej energetickej infraštruktúry pomôže znížiť závislosť od fosílnych palív, a najmä od ruského plynu. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Prepojovacie vedenia majú zásadný význam pre efektívne fungovanie vnútorného trhu s energiou tým, že zlučujú zdroje v záujme dosiahnutia celkovej bezpečnosti dodávok.

(32)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Francúzsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Francúzsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(33)Rada preskúmala fiškálne politiky Francúzska, pričom vzala do úvahy hospodársku prognózu Komisie z jari 2022, a jej posúdenie je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(34)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Francúzska je to zohľadnené vo všetkých štyroch ďalej uvedených odporúčaniach.

(35)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2 a 3. Odporúčania 1, 2 a 3 prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu, predovšetkým prvého, druhého a štvrtého z nich. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené s vysokou úrovňou verejného dlhu. Politiky uvedené v odporúčaní 2 pomáhajú okrem iného znížiť zadlženosť verejnej správy a zlepšiť konkurencieschopnosť, keďže plnou realizáciou plánu obnovy a odolnosti sa podporí rast a zároveň sa posilní odolnosť hospodárstva. Politiky uvedené v odporúčaní 3 prispievajú okrem iného k riešeniu nerovnováh súvisiacich s konkurencieschopnosťou,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť obozretnú fiškálnu politiku, najmä obmedzením rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod úroveň strednodobého rastu potenciálneho HDP, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie dôveryhodného a postupného znižovania dlhu a fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte prostredníctvom postupnej konsolidácie, investícií a reforiem; reformovať dôchodkový systém s cieľom postupne zjednotiť pravidlá rôznych dôchodkových režimov, a tak posilniť jeho spravodlivosť a zároveň podporiť jeho udržateľnosť;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 13. júla 2021; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.riešiť nedostatok zručností zvyšovaním úrovne základných zručností, poskytovaním ďalších možností učenia sa na pracovisku a zlepšovaním vzdelávacích výstupov všetkých študentov, najmä prispôsobením zdrojov a metód potrebám znevýhodnených študentov a škôl a zlepšením pracovných podmienok a kontinuálneho vzdelávania učiteľov;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív; urýchliť zavádzanie úžitkových a decentralizovaných energií z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom zvýšených verejných investícií a uľahčením súkromných investícií, a to aj ďalším zefektívnením povoľovacích postupov a zabezpečením primeraného počtu zamestnancov povoľujúcich správnych orgánov; zlepšiť politický rámec tak, aby stimuloval hĺbkovú obnovu budov; rozšíriť kapacitu prepojenia energetických sietí.

V Bruseli