EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 9. 2020 SWD(2020) 320 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2020



Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Poľsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2020





Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Zhrnutie Reformy poľského súdnictva od roku 2015 boli významným zdrojom polemiky, a to tak na domácej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, a vyvolali vážne obavy, z ktorých niektoré pretrvávajú. Reformy, ktoré ovplyvňujú Ústavný súd, Najvyšší súd, všeobecné súdy, Národnú súdnu radu a prokuratúru, zvýšili vplyv výkonnej a zákonodarnej moci na justičný systém, a preto oslabili nezávislosť súdnictva. To viedlo Komisiu k tomu, aby v roku 2017 začala postup podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ, ktorý Rada stále posudzuje. Komisia začala v rokoch 2019 a 2020 dva nové postupy v prípade nesplnenia povinnosti na ochranu nezávislosti súdnictva a Súdny dvor EÚ vydal predbežné opatrenia na pozastavenie právomocí disciplinárnej komory Najvyššieho súdu (Supreme Court’s Disciplinary Chamber), pokiaľ ide o disciplinárne veci týkajúce sa sudcov. Na zabránenie korupcii a podporu transparentnosti existuje rozvinutý právny a inštitucionálny rámec. Osobitný vládny protikorupčný program sa zameriava na poskytovanie odbornej prípravy a usmernení pre úradníkov. V oblastiach, ako sú napríklad súčasné systémy majetkových priznaní a právne predpisy týkajúce sa lobizmu, sa však zistili štrukturálne nedostatky. Pokračuje sa v plánovaní právnych predpisov týkajúcich sa transparentnosti verejného života s cieľom reorganizovať kľúčové preventívne ustanovenia do jedného právneho aktu, existujú však obavy z opakovaných prieťahov. Obavy sa týkajú aj nezávislosti hlavných inštitúcií zodpovedných za prevenciu korupcie a boj proti nej, a to najmä pokiaľ ide o podriadenie Ústredného protikorupčného úradu výkonným orgánom a to, že minister spravodlivosti je súčasne generálnym prokurátorom. Poľský právny rámec týkajúci sa plurality médií je založený na ústavných zárukách, ako aj na odvetvových právnych predpisoch. Podľa všetkého existujú príslušné záruky pre orgán na reguláciu médií – Národnú radu pre rozhlas a televíziu (National Broadcasting Council), objavili sa však určité obavy týkajúce sa jeho nezávislosti. Úloha regulačného orgánu sa zredukovala aj reformou z roku 2016, v rámci ktorej boli právomoci týkajúce sa riadenia poľských verejnoprávnych médií zverené Národnej mediálnej rade (RMN, National Media Council). Právny rámec týkajúci sa transparentnosti vlastníctva médií sa neuplatňuje rovnako na všetkých mediálnych aktérov. Pokiaľ ide o ochranu novinárov, problematickou zostáva kriminalizácia kritiky verejných činiteľov. Pod tlakom sú aj ďalšie zložky systému bŕzd a protiváh. Reformy sa prijímali prostredníctvom skrátených legislatívnych postupov s obmedzenými konzultáciami so zainteresovanými stranami alebo možnosťami, aby opozícia mohla zohrávať svoju úlohu v zákonodarnom procese. Poľsko má dynamickú občiansku spoločnosť a silné profesijné združenia sudcov a prokurátorov, ktoré sa zúčastňujú na verejnej diskusii. Tieto organizácie sa však stali predmetom nelichotivých vyhlásení politikov. Napriek náročným podmienkam ombudsman naďalej zohrával kľúčovú úlohu ako záruka právneho štátu.



I.Justičný systém Poľský justičný systém je rozdelený na dve hlavné častí, správne a všeobecné súdnictvo. Najvyšší správny súd a 16 správnych súdov vykonáva kontrolu nad verejnou správou vrátane zákonnosti opatrení orgánov miestnej samosprávy a územných orgánov štátnej správy. Všeobecné súdnictvo, nad ktorým má dohľad Najvyšší súd, sa skladá z troch úrovní: 11 odvolacích súdov, 46 krajských súdov a vyše 300 okresných súdov. Sudcov vymenúva prezident republiky na žiadosť Národnej súdnej rady. Ústavný súd, ktorý rozhoduje najmä o ústavnosti právnych predpisov, sa skladá z 15 sudcov vybraných Sejmom (dolná komora parlamentu) na funkčné obdobie 9 rokov. Podľa ústavy má Národná súdna rada chrániť nezávislosť súdnictva. Zvláštnosťou systému prokuratúry, ktorá nie je súčasťou nezávislého súdnictva, je to, že generálny prokurátor a minister spravodlivosti sú rovnaká osoba. V ústave sa stanovuje, že advokáti a právni poradcovia si môžu sami regulovať svoju činnosť. Nezávislosť Reformy súdnictva spustené v novembri 2015 pokračovali. Tieto reformy sa uskutočnili prostredníctvom vyše 30 zákonov týkajúcich sa celej štruktúry justičného systému vrátane Ústavného súdu, Národnej súdnej rady, Najvyššieho súdu, všeobecných súdov, správnych súdov a prokuratúry. Rôzne aspekty reformy súdnictva vyvolávajú vážne obavy, pokiaľ ide o oblasť právneho štátu, najmä nezávislosť súdnictva. Práve na to sa zameriava postup podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ, ktorý začala Európska komisia a ktorý stále posudzuje Rada. Aj Európsky parlament vyjadril obavy, pokiaľ ide o oblasť právneho štátu v Poľsku. Niektoré aspekty týchto reforiem sú navyše predmetom konania o nesplnení povinnosti. Zabezpečenie nezávislosti súdnictva v Poľsku bolo jedným z odporúčaní pre danú krajinu, ktoré sa riešili v kontexte európskeho semestra 2020. Vnímanie nezávislosti súdnictva širokou verejnosťou a spoločnosťami je nízke a v posledných rokoch vykazuje klesajúci trend. V roku 2019 vnímalo 34 % širokej verejnosti a 27 % spoločností nezávislosť súdov a sudcov ako „pomerne alebo veľmi dobrú“. Dôvod, ktorý sa najčastejšie uvádza pre vnímaný nedostatok nezávislosti súdnictva, súvisí so zásahmi alebo s tlakom zo strany vlády a politikov. Verejná diskusia o súdnictve je poznačená silným napätím. V roku 2019 poľské médiá informovali, že vysokopostavení úradníci boli údajne spojení s ohováračskou kampaňou proti sudcom, ktorí otvorene kritizovali reformy súdnictva. V rozsudkoch Súdneho dvora sa potvrdili požiadavky práva EÚ týkajúce sa nezávislosti súdnictva. Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) vydal v roku 2019 dve rozhodnutia, ktorými sa potvrdzuje, že právne predpisy napadnuté Komisiou v rámci konania o nesplnení povinnosti boli v rozpore s právom EÚ, pokiaľ ide o požiadavky nezávislosti súdnictva. Súdny dvor rozhodol v neprospech zmien v dôchodkovom režime pre sudcov Najvyššieho súdu, ktoré mali za následok predčasné ukončenie mandátu asi jednej tretiny sudcov uvedeného súdu. Súdny dvor ďalej konštatoval, že poľské právne predpisy týkajúce sa nového dôchodkového režimu sudcov všeobecných súdov sú v rozpore s právom EÚ, a to najmä z dôvodu, že neobsahujú dostatočné záruky nezávislosti súdnictva. Poľské orgány zmenili dané vnútroštátne právne predpisy ešte pred vynesením týchto rozhodnutí. Pokiaľ ide o reformu súdnictva, Súdny dvor sa v súvislosti s reformou súdnictva zaoberal poľskými súdmi aj vo vyše desiatich prejudiciálnych konaniach. Obavy o nezávislosť a legitimitu Ústavného súdu, ktoré vzniesla Komisia podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ, neboli doteraz vyriešené. V roku 2019 ombudsman a Najvyšší súd naďalej vyjadrovali obavy týkajúce sa fungovania a legitimity Ústavného súdu. Obavy týkajúce sa Ústavného súdu viackrát zopakovala Benátska komisia, medzinárodné organizácie a MVO. Veci týkajúce sa politicky citlivých otázok, a to najmä tie, ktoré sa týkajú reforiem justície, iniciovali predseda vlády, predseda Sejmu, Národná súdna rada a novovytvorená disciplinárna komora Najvyššieho súdu. V niektorých veciach, ktoré iniciovali generálny prokurátor a disciplinárna komora, je cieľom posúdiť zlučiteľnosť ústavy s ustanoveniami Zmluvy o EÚ. Národná súdna rada je zložená hlavne z politicky vymenovaných členov. V rámci reformy súdnictva v roku 2018 sa zmenil postup vymenovania sudcov – členov Národnej súdnej rady (NSR). Sudcov – členov, ktorí tvoria väčšinu členov NSR, teraz priamo vymenúva Sejm, a nie ich kolegovia ako predtým. Pri novom zložení NSR sa nezohľadnili odporúčania Rady Európy, a to je jednou z obáv, ktoré Komisia vzniesla vo svojom odôvodnenom návrhu prijatom podľa postupu v článku 7 ods. 1 ZEÚ týkajúcom sa zásad právneho štátu v Poľsku. Ústavný súd 25. marca 2019 na žiadosť NSR vyhlásil, že nový postup vymenúvania sudcov – členov NSR je v súlade s ústavou. Dňa 19. novembra 2019 Súdny dvor na základe prejudiciálneho konania Najvyššieho súdu o nezávislosti a nestrannosti novovytvorenej disciplinárnej komory usúdil, že na to, aby účasť súdnej rady zvyšovala objektivitu procesu vymenovania sudcov prezidentom republiky, takýto orgán musí byť sám osebe dostatočne nezávislý od zákonodarnej a výkonnej moci a od orgánu, ktorému vydáva stanovisko. S odvolaním sa na toto rozhodnutie Súdneho dvora vydal Najvyšší súd 23. januára 2020 uznesenie, v ktorom konštatoval, že novozostavená NSR nie je nezávislá, a vyhlásil, že ňou vybraní noví sudcovia Najvyššieho súdu nesmú rozhodovať o veciach. Ústavný súd následne vo veci žiadosti predsedu vlády a predsedu Sejmu s podporou prezidenta republiky a generálneho prokurátora rozhodol, že toto uznesenie nie je v súlade s ústavou a právom EÚ. Najvyšší súd však naďalej uplatňuje svoje uznesenie. NSR naďalej navrhuje prezidentovi republiky kandidátov na vymenovanie za sudcov. Dve nové komory Najvyššieho súdu, ktoré vznikli na základe reformy z roku 2018, dostali v roku 2019 nové právomoci. Disciplinárna komora a komora pre mimoriadnu kontrolu a verejné veci sú zložené výlučne z nových sudcov vymenovaných na žiadosť novozloženej Národnej súdnej rady (NSR). Po rozhodnutí Súdneho dvora z 19. novembra 2019 Najvyšší súd v troch rozsudkoch rozhodol, že disciplinárna komora nie je nezávislým súdom v zmysle práva EÚ a vnútroštátneho práva. Zákonom z 20. decembra 2019 sa novej komore pre mimoriadnu kontrolu a verejné veci udelila výlučná právomoc rozhodovať o otázkach týkajúcich sa nezávislosti súdnictva. Táto časť uvedeného zákona je jedným z prvkov uvedených v konaní o nesplnení povinnosti, ktoré Komisia začala 29. apríla 2020. Nová disciplinárna komora získala aj právomoc zrušiť imunitu sudcov v prípade začatia trestného konania proti nim (právomoc, ktorú predtým vykonávali disciplinárne súdy prvého stupňa). Tieto nové právomoci udelené komorám kritizovali mnohé národné inštitúcie a Benátska komisia. Najvyšší súd prešiel novými reformami, najmä pokiaľ ide o postup vymenovania jeho prvého predsedu. Nový zákon prijatý dolnou komorou parlamentu (Sejm) zmenil postup vymenovania nového prvého predsedu, a to niekoľko mesiacov pred skončením funkčného obdobia predchádzajúceho prvého predsedu Najvyššieho súdu. V zákone, ktorý nadobudol účinnosť vo februári 2020, sa stanovuje, že prezident republiky môže vymenovať zastupujúceho prvého predsedu, ktorý bude zodpovedný za organizáciu postupu pri výbere kandidátov, a mení sa kvórum potrebné na hlasovanie o zozname kandidátov na funkciu. Prezident republiky 1. mája 2020 vymenoval zastupujúceho prvého predsedu spomedzi sudcov, ktorí podľa uvedeného uznesenia Najvyššieho súdu už nemajú právomoc rozhodovať. O výberovom konaní sa viedli polemiky, a to najmä preto, že zastupujúci prvý predseda odmietol vylúčiť z uvedeného postupu členov disciplinárnej komory napriek tomu, že neexistujú záruky ich nezávislosti. Prezident republiky 26. mája 2020 vymenoval nového prvého predsedu, ktorý je tiež jedným zo sudcov, ktorí podľa uvedeného uznesenia Najvyššieho súdu už nemajú právomoc rozhodovať. Disciplinárny režim pre sudcov bol upravený a aktívne sa používa. Disciplinárny režim, ktorý bol zásadne zmenený v roku 2018, vyvoláva obavy, že mu chýbajú príslušné záruky na ochranu nezávislosti súdnictva, a to z dôvodu rizika, že sudcov bude možné sankcionovať pre obsah súdnych rozhodnutí vrátane rozhodnutí podávať návrhy na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor. Okrem toho pretrvávajú obavy týkajúce sa nezávislosti disciplinárnej komory Najvyššieho súdu, ktorá koná ako posledná inštancia pre disciplinárne veci a je zložená iba zo sudcov, ktorých vybrala novozložená NSR. Komisia sa 10. októbra 2019 rozhodla obrátiť v prípade Poľska na Súdny dvor s cieľom napadnúť tieto nové úpravy. Disciplinárny režim umožňuje viesť disciplinárne konania proti sudcom vzhľadom na obsah ich súdnych rozhodnutí alebo vyjadrení k fungovaniu ústavných orgánov v Poľsku. Súdny dvor 8. apríla 2020 na základe žiadosti o predbežné opatrenia nariadil Poľsku, aby okamžite pozastavilo uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení o právomociach disciplinárnej komory v disciplinárnych veciach týkajúcich sa sudcov. Disciplinárna komora v nadväznosti na toto uznesenie predložila Ústavnému súdu právnu otázku, v ktorej spochybňuje ústavnosť ustanovení zmluvy, na ktorých sa zakladá uznesenie o predbežných opatreniach. Zákonom z 20. decembra 2019 sa ďalej rozšíril pojem disciplinárneho priestupku a zvýšilo sa riziko pre nezávislosť súdnictva. Táto otázka je súčasťou nového konania o nesplnení povinnosti, ktoré Komisia začala 29. apríla 2020. Nový disciplinárny režim a zákon z 20. decembra 2019 viedli súdy ostatných členských štátov v kontexte justičnej spolupráce v rámci EÚ k spochybneniu súdnych záruk poľského systému.

Na sudcov sa vzťahujú mnohé nové požiadavky. Zákonom z 20. decembra 2019 sa všetci sudcovia v Poľsku zaväzujú zverejňovať osobné informácie, ako napríklad o svojom členstve v združeniach, funkciách v neziskových organizáciách alebo o svojom členstve a postavení v politických stranách pred 29. decembrom 1989. Takéto ustanovenia vyvolávajú obavy, pokiaľ ide o právo na rešpektovanie súkromného života a právo na ochranu osobných údajov zaručené v Charte základných práv EÚ a vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. Tieto nové požiadavky nadväzujú na ďalšie požiadavky zavedené v roku 2018 a týkajúce sa predĺženia aktívneho výkonu funkcie sudcov všeobecných súdov, o ktorom teraz rozhoduje Národná súdna rada (NSR). Hoci táto zmena bola reakciou na konanie o nesplnení povinnosti, z dôvodu obáv v súvislosti s NSR nestačila na vyriešenie problému týkajúceho sa vplyvu na nezávislosť súdnictva. Zákonom z 20. decembra 2019 sa zaviedol všeobecný zákaz, aby poľské súdy spochybňovali právomoci súdov, ústavných orgánov a orgánov činných v trestnom konaní. V tomto zákone sa bráni poľským sudcom v rozhodovaní o zákonnosti vymenovaní sudcov a o právomoci sudcu vykonávať súdne funkcie. Rovnaký zákaz platí pre sudcov posudzujúcich zákonnosť zloženia senátov, ktoré vypočúvajú veci. Tieto požiadavky boli napadnuté v rámci konania o nesplnení povinnosti, ktoré Komisia začala 29. apríla 2020. V tom istom zákone boli zavedené nové limity pre výroky a úkony sudcov, súdov a iných nezávislých orgánov, ktorým je v súčasnosti zakázané spochybňovať právomoci súdnych a ústavných orgánov, ako aj orgánov činných v trestnom konaní. Zákaz podľa tohto zákona sa uplatňuje aj v prípade vyhlásení alebo úkonov orgánov súdnej samosprávy, ktoré spochybňujú vymenovanie sudcov. Tieto zmeny vyvolali obavy vnútroštátnych inštitúcií a Benátskej komisie. Pokiaľ ide o predsedov súdov, po tom, čo minister spravodlivosti odvolal vyše 70 predsedov súdov, neboli navrhnuté žiadne prostriedky na nápravu ich situácie. Vec týkajúca sa týchto odvolaní bola predložená Európskemu súdu pre ľudské práva. Skutočnosť, že minister spravodlivosti je súčasne generálnym prokurátorom, vzbudzuje osobitné obavy v súvislosti s právomocou vydávať pokyny v jednotlivých veciach a prekladať prokurátorov. Po reformách, ktoré sa uskutočnili v roku 2016, došlo k zlúčeniu funkcií generálneho prokurátora a ministra spravodlivosti. Minister spravodlivosti preto priamo disponuje právomocami zverenými najvyššej prokuratúre vrátane právomoci vydávať pokyny prokurátorom v konkrétnych veciach. V roku 2019 sa niekoľkokrát využila právomoc generálneho prokurátora alebo vyššie postavených prokurátorov vydávať pokyny v jednotlivých veciach (vrátane pokynu nestíhať), a to aj v politicky závažných veciach. Táto právomoc bola predmetom kritiky aj zo strany Benátskej komisie. Ďalej má generálny prokurátor právomoc rozhodovať o dočasnom preložení prokurátorov na inú funkciu, a to bez ich súhlasu a bez uvedenia dôvodu až na obdobie šiestich mesiacov. Okrem toho môže podľa voľného uváženia prerozdeľovať veci medzi prokurátorov, čo rovnako vzbudilo obavy z toho, že politické hľadiská by mohli mať vplyv na priebeh trestného konania. Kvalita Financovanie súdnictva sa od roku 2016 postupne zvyšuje. Poľsko vynakladá na súdy sumu, ktorá zodpovedá zhruba priemeru EÚ na obyvateľa. Poľsko má zároveň jedny z najvyšších výdavkov verejnej správy na justičný systém (vrátane prokuratúry a právnej pomoci), vyjadrené ako percentuálny podiel na HDP. Pokiaľ ide o ľudské zdroje, viacero sudcovských miest ostáva neobsadených. Treba poznamenať, že pred zmenami v zložení NSR v roku 2018 minister spravodlivosti odkladal zverejnenie voľných pracovných miest na súdoch, čo je predpokladom na to, aby sa o ne ktokoľvek mohol uchádzať. Na tento problém upozornili ombudsman a zástupcovia sudcovských združení , ktorí argumentovali, že hlavným dôvodom poklesu efektívnosti súdov sú naďalej súdy s nedostatočným počtom zamestnancov. Existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o digitalizáciu justičného systému. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi Poľsko zlepšilo dostupnosť online informácií o súdnom systéme pre širokú verejnosť. Napriek významnému pokroku naďalej pretrváva potreba zavádzania nástrojov IT v rámci súdnych postupov. Výzvy na ďalšie úsilie v oblasti digitalizácie súdov pochádzajú od združení sudcov, ombudsmana a Národnej advokátskej komory, pričom naznačujú, že nedostatočná digitalizácia sa stala opakovaným problémom práve v období pandémie ochorenia COVID-19. V roku 2019 vstúpili do platnosti reformy týkajúce sa právnej pomoci, súdnych poplatkov a občianskoprávneho konania. Bezplatná právna pomoc a bezplatné občianskoprávne poradenstvo je v Poľsku k dispozícii každému, kto si nemôže dovoliť zaplatiť poradenstvo a kto v tomto zmysle urobí príslušné vyhlásenie. Existujú aj plány na postupné umožnenie bezplatnej mediácie. Národná advokátska komora vyjadrila znepokojenie nad zmenami občianskeho súdneho poriadku prijatými v roku 2019, ktoré neprispejú k zvýšeniu tempa súdnych konaní . Efektívnosť Pokiaľ ide o dĺžku konania, celková výkonnosť všeobecných súdov sa blíži k priemeru EÚ. V roku 2018 sa však zvýšil odhadovaný čas potrebný na riešenie občianskoprávnych a obchodných sporových konaní a zhoršila sa aj miera vyriešenia takýchto vecí. Zatiaľ čo počet takýchto vecí klesol, počet otvorených vecí sa zvýšil. Pre dĺžku občianskoprávneho a trestného konania zostáva Poľsko pod zvýšeným dohľadom Výboru ministrov Rady Európy. Výkonnosť správnych súdov je nad priemerom EÚ. Mierny pokles je viditeľný v počte nových správnych konaní a v odhadovanom čase potrebnom na ich vyriešenie. Miera vyriešenia takýchto vecí zostáva nad 100 %. II.Protikorupčný rámec Právny a inštitucionálny rámec na prevenciu a boj proti korupcii je do značnej miery zavedený. Ústredný protikorupčný úrad (ÚPÚ) je špecializovaný orgán na boj proti korupcii. ÚPÚ spája spravodajské a policajné funkcie a môže začať správne, ako aj trestné konanie. Pripravovaný zákon o „transparentnosti verejného života“ má za cieľ reorganizovať kľúčové preventívne ustanovenia do jedného právneho aktu. V rámci toho dôjde k zmene niektorých prvkov, ako sú napríklad súčasné systémy majetkových priznaní, a upravia sa právne predpisy týkajúce sa lobizmu. V najnovšom indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International má Poľsko skóre 58/100 a je na 12. mieste v Európskej únii a na 41. mieste v celosvetovom meradle. Z prieskumov Eurobarometra vyplýva, že počet poľských respondentov, ktorí považujú korupciu za rozšírenú v ich krajine (59 %), je nižší ako priemer EÚ (71 %), zatiaľ čo 37 % ľudí si myslí, že sa ich korupcia osobne dotýka v ich každodennom živote (priemer EÚ je 26 %). Pokiaľ ide o podniky, 49 % spoločností považuje korupciu za rozšírenú (priemer EÚ 63 %) a 27 % spoločností sa domnieva, že korupcia je problémom pri podnikaní (priemer EÚ 37 %). Okrem toho 43 % ľudí konštatuje, že prebieha dostatok úspešných trestných stíhaní, ktoré by ľudí odradili od korupčných praktík (priemer EÚ 36 %), zatiaľ čo 26 % spoločností sa domnieva, že ľudia a podniky pristihnutí/pristihnuté pri podplácaní vysokopostaveného úradníka sú potrestaní/potrestané primeraným spôsobom (priemer EÚ 31 %). Cieľom plánovanej iniciatívy je ďalší rozvoj právneho rámca pre boj proti korupcii. Poľské trestné právo poskytuje dobrý základ pre vyšetrovanie, trestné stíhanie a súdne rozhodovanie o trestných činoch korupcie. Poľsko má právny rámec aj na predchádzanie korupcii, pričom niekoľko právnych aktov upravuje otázky etiky a integrity vo verejnom sektore, ako aj povinnosti zverejňovať informácie o majetku a konfliktoch záujmov. Boli však vyjadrené viaceré obavy, najmä pokiaľ ide o konflikt záujmov a zverejňovanie informácií o majetku. Nový zákon o transparentnosti verejného života je v súčasnosti v pokročilej prípravnej fáze, s cieľom posilniť existujúce protikorupčné mechanizmy a zahrnúť zásady transparentnosti do jedného právneho aktu. Ďalším cieľom zákona je zrušiť niektoré existujúce zákony s cieľom štandardizovať súčasný systém a pravidlá týkajúce sa priznávania majetku. Cieľom návrhu je zmeniť aj existujúce pravidlá lobizmu a zákon o prístupe k verejným informáciám a posilniť opatrenia na ochranu oznamovateľov . V trestnom zákone boli navrhnuté zmeny. Ústavný súd 14. júla 2020 vyhlásil, že návrh zákona z júna 2019, ktorým sa mení trestný zákon , považuje za protiústavný. Navrhovali sa zmeny vo vymedzení osoby, ktorá vykonáva verejnú funkciu, a zaviedlo by sa širšie vymedzenie „osoby, ktorá vykonáva verejnú funkciu“, ktoré by okrem iného zahŕňalo domácu alebo zahraničnú organizačnú zložku nakladajúcu s verejnými prostriedkami, členov predstavenstiev alebo zástupcov štátnych podnikov a subjekty, v ktorých viac ako 50 % základného imania vlastní ústredná štátna správa alebo miestna samospráva. Medzi ďalšie navrhované zmeny by patrilo zvýšenie sankcií za trestné činy aktívneho a pasívneho úplatkárstva týkajúce sa majetku vysokej hodnoty. Mechanizmy, ako napríklad doložka o „netrestaní“, ktorou sa ustanovuje, že osoba, ktorá dáva úplatok, nebude trestateľná, ak o trestnom čine dobrovoľne upovedomí orgány činné v trestnom konaní, by však v zákone zostali. Skupina štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy vyjadrila obavy z prvkov imunitného režimu a jeho vplyvu na trestné stíhanie trestných činov súvisiacich s korupciou. Ústredný protikorupčný úrad (ÚPÚ) je špecializovaný orgán na boj proti korupcii. ÚPÚ spája spravodajské a policajné funkcie a môže začať tak správne, ako aj trestné konanie. Odhaľovanie korupcie je súčasťou jeho základných funkcií a v prípadoch dôvodného podozrenia môže ÚPÚ viesť vyšetrovania trestných činov. Má kompetenciu overovať majetkové priznania a kontrolovať rozhodnutia o verejnom obstarávaní. Je poverený aj monitorovaním nedodržiavania pravidiel nezlučiteľnosti, pokiaľ ide o obmedzenia obchodnej činnosti verejných činiteľov, a začatím postupov na vrátenie nespravodlivo získaných výhod. ÚPÚ má aj preventívnu úlohu a dohliada na koordináciu vládneho protikorupčného programu na roky 2018 – 2020, ktorého všeobecné ciele zahŕňajú skvalitnenie protikorupčných predpisov a posilnenie spolupráce a koordinácie medzi orgánmi činnými v trestnom konaní. Vedúceho úradu vymenúva predseda vlády na obdobie štyroch rokov. ÚPÚ pracuje pod vedením predsedu vlády a určeného „ministra-koordinátora pre špeciálne služby“. V súčasnom právnom rámci tento postup vymenúvania a podriadenie úradu výkonnej moci vyvolali obavy, pokiaľ ide o autonómnosť ÚPÚ a skutočnú nezávislosť od výkonnej moci. Otázky etiky a integrity vo verejnom sektore a konflikty záujmov v súčasnosti upravuje niekoľko základných aktov. Hlavným právnym aktom na podporu integrity je zákon o obmedzení podnikateľskej činnosti osôb, ktoré vykonávajú verejné funkcie, ktorým sa zakazujú určité činnosti a obmedzuje sa vlastníctvo obchodných podielov a členstvo v rôznych radách. Vo vyhláške o etickom rámci štátnej služby sú stanovené etické normy pre verejnú správu, ale nevzťahuje sa na najvyšších úradníkov. V ich prípade je výkon povolania všeobecne upravený v ústave. Aj ministerstvá riešia integritu vo svojich radoch v rôznom rozsahu. Skupina GRECO zdôraznila potenciálne prínosy súdržnejšej politiky a odporučila vypracovať plán všeobecnej integrity a kódex správania s rozsiahlymi mechanizmami pre dohľad a sankcie, ako aj zvyšovať informovanosť o otázkach integrity. V niekoľkých ďalších právnych textoch je okrem toho stanovená povinnosť oznamovať konkrétne situácie konfliktov záujmov, ale nie je jasne koordinovaná ani konsolidovaná do jednotného rámca. Hoci vo všeobecne záväzných právnych predpisoch neexistuje právne vymedzenie konfliktov záujmov, správny poriadok sa vzťahuje na konflikty záujmov verejných činiteľov. Tieto sa v prípade ministrov a ďalších vysokých úradníkov obmedzujú na určité konkrétne situácie týkajúce sa majetkových záujmov. V roku 2019 ÚPÚ preskúmal 2 477 sporných otázok konfliktov záujmov na ministerstve zdravotníctva a ministerstve obrany (4 581 v roku 2018), ktoré zahŕňali 2 187 osôb (2 110 v roku 2018), pričom tri prípady boli postúpené prokuratúre. Neexistuje jednotná legislatíva pre majetkové priznania ani centralizovaný systém ich podávania a monitorovania. Poslanci predkladajú majetkové priznania v súlade so zákonom z mája 1996 o výkone povinností poslancov Sejmu a senátorov. Zákonom o obmedzení podnikateľskej činnosti osôb, ktoré vykonávajú verejné funkcie, sa osobám vo vrcholových výkonných funkciách ukladá povinnosť každoročne zverejňovať svoje finančné a ekonomické činnosti. Táto legislatíva sa v praxi týka politikov na všetkých úrovniach, no existujú obavy týkajúce sa rozdielnych systémov a rámcov, ktoré majú zabezpečovať zverejňovanie priznaní. V roku 2019 ÚPÚ vykonal 90 kontrol majetkových priznaní (69 v roku 2018), 364 analýz predbežnej kontroly (330 v roku 2018) a 341 kontrolných prípadov (320 v roku 2018). V súčasnosti sú však pred Ústavným súdom napadnuté zmeny zákona o výkone mandátu poslanca a senátora, ktorými sa má rozšíriť zoznam povinných osôb a rozsah zahrnutých informácií. Hoci skupina GRECO víta existenciu záväzkov, uviedla, že v Poľsku treba posilniť opatrenia týkajúce sa majetkových priznaní a doplniť ich o nezávislý a účinný mechanizmus kontroly. V tejto súvislosti sa pripravuje návrh zákona s novým tlačivom majetkového priznania a ÚPÚ vypracúva jednotný systém, ktorý vyrieši nedostatočné elektronické a automatizované spôsoby podávania a kontroly priznaní . Existujú opatrenia na reguláciu lobizmu a javu „otáčavých dverí“ a určité ustanovenia umožňujú ochranu oznamovateľov. Zákonom o lobingovej činnosti v zákonodarnom procese sa všeobecne vymedzuje lobizmus, stanovuje sa verejný register a určujú sa povinnosti a sankcie za neregistrované činnosti. Ustanoveniami tohto zákona sa však koncepcia lobizmu obmedzuje len na zákonodarný proces. Skupina GRECO odporučila, aby boli interakcie poslancov s lobistami transparentnejšie, aby sa zaviedli podrobné pravidlá interakcie s lobistami a aby sa zverejňovali dostatočné informácie o účele týchto kontaktov. Jav „otáčavých dverí“ je regulovaný formou prechodnej lehoty v trvaní jedného roka, ktorá sa však obmedzuje na subjekty, pre ktoré úradník vydal konkrétne rozhodnutie. Hoci existujú plány na predĺženie tohto obdobia, odporúčalo sa aj rozšírenie rozsahu jeho pôsobnosti. Niektoré právne akty zahŕňajú ustanovenia o ochrane oznamovateľov, v tejto veci však neexistujú žiadne osobitné právne predpisy a bola zdôraznená potreba posilniť ochranu oznamujúcich osôb.

III.Pluralita médií Poľský právny rámec týkajúci sa plurality médií je založený tak na ústavných zárukách, ako aj na odvetvových právnych predpisoch. Ústava zaručuje nezávislosť národného orgánu pre médiá – Národnej rady pre rozhlas a televíziu (KRRiT) – a kompetencie regulačného orgánu sú konkretizované v zákone o rozhlasovom a televíznom vysielaníz roku 1992. Pokiaľ ide o rámec ochrany novinárov, slobodu prejavu ochraňuje ústava. Trestný zákon sa však vzťahuje aj na trestné činy urážky štátnych symbolov, vysokých verejných činiteľov a náboženstva. Ústava tiež zaručuje právo občanov na informácie o činnosti verejných orgánov. Toto právo je konkretizované v zákone zo 6. septembra 2001 o prístupe k verejným informáciám. Právny rámec poskytuje záruky nezávislosti orgánu na reguláciu médií. Ústavou sa Národná rada pre rozhlas a televíziu (KRRiT) poveruje úlohou ochraňovať slobodu prejavu, právo na informácie a verejný záujem v rozhlasovom a televíznom vysielaní. Jej členov vymenúvajú parlament a prezident republiky. Nesmú byť členmi politickej strany, odborovej organizácie ani vykonávať verejné činnosti nezlučiteľné so svojou funkciou. Zákon o rozhlasovom a televíznom vysielaní obsahuje podrobný zoznam kompetencií KRRiT. V revidovanej smernici o audiovizuálnych mediálnych službách (AVMSD) sa stanovuje celý rad konkrétnych záruk nezávislosti a efektívnosti vnútroštátnych orgánov na reguláciu médií. Poľsko je v súčasnosti v procese transpozície revidovanej smernice AVMSD, počas ktorého by mohlo byť navrhnuté ďalšie zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov s rámcom EÚ, a smernica by sa mohla prijať začiatkom jesene 2020. Poľský orgán na reguláciu médií možno ešte stále podlieha politickému vplyvu. V Monitorovaní plurality médií (MPM) z roku 2020 sa informovalo o strednom riziku, pokiaľ ide o nezávislosť a účinnosť poľského orgánu na reguláciu médií, pričom sa skonštatovalo, že postupy na vymenovanie do Národnej rady pre rozhlas a televíziu (KRRiT) účinne neobmedzili riziko politického vplyvu na médiá. Napríklad nebolo nariadené žiadne monitorovanie volieb, aby sa mohlo analyzovať mediálne pokrytie volebných kampaní pri voľbách do európskeho a národného parlamentu v roku 2019. Ako informoval Úrad OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR), ani v prípade prezidentskej kampane v roku 2020 KRRiT nezabezpečila nezávislé monitorovanie tejto kampane. V dôsledku reformy z roku 2016 boli navyše niektoré kompetencie KRRiT odobraté a pridelené novozaloženej Národnej mediálnej rade (RMN), ktorá je v súčasnosti poverená vymenúvaním a odvolávaním predstavenstiev a dozorných rád Poľskej televízie (TVP), Poľského rozhlasu a Poľskej tlačovej agentúry. Poľský Ústavný súd v decembri 2016 vyhlásil vylúčenie KRRiT z procesu vymenúvania vedenia verejnoprávnych médií za protiústavné. Rozsudok sa zatiaľ nevykonal. Právny rámec týkajúci sa transparentnosti vlastníctva médií v Poľsku sa neuplatňuje rovnako na všetkých mediálnych aktérov. Konkrétne neexistujú žiadne odvetvovo špecifické ustanovenia o transparentnosti vlastníctva spravodajských médií. Z tohto dôvodu sa v MPM 2020 hodnotila transparentnosť vlastníctva médií v Poľsku ako stredne riziková s uvedením, že v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania existujú určité špecifické pravidlá. Týka sa to sprístupňovania informácií verejnému orgánu KRRiT. V Poľsku chýbajú regulačné záruky obmedzujúce politickú kontrolu nad médiami. Takéto záruky sa týkajú pravidiel o konfliktoch záujmov medzi vlastníkmi médií a vládnucimi stranami, straníckymi skupinami alebo politikmi. Z prieskumu Centra pre verejnú mienku (CBOS) z roku 2019 vyplýva, že vnímanie politického ovplyvňovania v médiách je veľmi rozšírené. Ako sa však uvádza v MPM 2020, vlastníci najväčších médií v Poľsku sa otvorene nehlásia k politickým stranám a väčšina spravodajských médií vrátane digitálnych médií podporuje odlišné politické názory. Uvádza sa, že počas prezidentskej kampane v roku 2020 sa vládna koalícia zmieňovala o možných legislatívnych zmenách týkajúcich sa koncentrácie médií v zahraničnom vlastníctve. Ak by sa tieto zmeny uskutočnili, mohli by mať vplyv na pluralitu médií a na vnútorný trh EÚ. Ustanovenia trestného práva môžu ovplyvňovať určité aspekty rámca ochrany a činnosti novinárov. Trestný zákon obsahuje trestné činy urážky štátnych symbolov, vysokých verejných činiteľov a náboženstva. Možné sankcie za ohováranie, ku ktorému dochádza prostredníctvom masovej komunikácie, zahŕňajú aj trest odňatia slobody (najviac na jeden rok). Ako uviedli niektorí zástupcovia novinárov, tento režim je predmetom dlhodobej kritiky, pretože problematika ohovárania by sa mohla dostatočne riešiť na základe rámca občianskoprávnej zodpovednosti. V tejto súvislosti sa v MPM 2020 poznamenáva, že aj samoregulačné opatrenia, ktoré by mohli prispieť k posilneniu postavenia novinárov, sa v Poľsku neuplatňujú účinne. Pozitívne je, že bol zmenený zákon o tlači, ktorý už novinárov nezaväzuje dodržiavať redakčnú líniu konkrétneho titulu. Zákon teraz dáva novinárovi možnosť odmietnuť záväzný pokyn, ak je v rozpore so zásadami slušnosti, objektivity a profesionálnej presnosti. Pokiaľ ide o bezpečnosť novinárov, platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov zverejnila dve upozornenia týkajúce sa Poľska v roku 2019 a šesť v roku 2020. Upozornenia boli zaradené do kategórie obťažovania novinárov a do kategórie činov, ktoré majú zastrašujúci účinok na slobodu médií . Pokiaľ ide o digitálnu bezpečnosť novinárov, v MPM 2020 sa uvádzajú ojedinelé prípady, keď boli novinári zastrašovaní sledovaním zo strany polície a spravodajských služieb, ako aj prípady využívania telekomunikačných či internetových údajov novinárov bez predchádzajúceho oznámenia. V súčasnom právnom rámci sa uznáva právo na prístup k verejným informáciám. Vyskytli sa však opakujúce sa prípady odmietnutia takéhoto prístupu. V zákone zo 6. septembra 2001 o prístupe k verejným informáciám sa vyžaduje, aby štátne orgány (a iné subjekty) sprístupňovali všetky informácie o verejných veciach. Podľa tohto zákona právo na verejné informácie zahŕňa právo na bezodkladné získanie informácií, ktoré obsahujú najnovšie poznatky o verejných veciach. Do tohto predpisu nie sú zahrnuté utajované skutočnosti. Pokiaľ ide o uplatňovanie tohto práva v praxi, v MPM 2020 sa uvádzajú prípady, keď bol na miestnej úrovni odmietnutý prístup k informáciám o činnostiach miestnej samosprávy a regionálnej samosprávy alebo o plánovaných investíciách. Medzi ďalšie prípady odmietnutia patrilo odmietnutie prístupu novinárov k diskusiám o reformách vzdelávania a súdnictva. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Poľsko je zastupiteľská demokratická republika s priamo voleným prezidentom, dvojkomorovým parlamentom a ústavným súdom zodpovedným za preskúmavanie zákonov z pohľadu ústavy. Pri prijímaní zákonov má Sejm konečnú rozhodovaciu právomoc. Právo navrhnúť nový právny predpis má prezident republiky, Senát, skupina 15 poslancov, rada ministrov a skupina najmenej 100 000 občanov. Úlohou nezávislého ombudsmana je ochraňovať slobody a práva osôb a občanov uvedené v ústave a iných normatívnych aktoch. V rokoch 2015 – 2019 sa pri prijímaní právnych predpisov, ktoré obsahovali dôležité precedensy vrátane významných štrukturálnych reforiem súdnictva, značne využívalo skrátené legislatívne konanie. Pokiaľ ide o právne predpisy v oblasti reforiem súdnictva, parlament sa venoval každému zákonu priemerne 18 dní . Obavy vznikli najmä v súvislosti so skráteným legislatívnym konaním, ktoré zákonodarca uplatnil v decembri 2019 pri prijímaní kontroverzných zmien v zákonoch o súdnictve, vrátane spôsobu, akým boli zmeny pôvodného návrhu navrhnuté v legislatívnom procese. Najvyšší súd skonštatoval, že sa tým porušili pravidlá dobrej legislatívy. Benátska komisia a OBSE pri niekoľkých príležitostiach zdôraznili význam dôkladného prerokovania legislatívnych návrhov a pozmeňujúcich návrhov vrátane zmysluplných konzultácií so zainteresovanými stranami, expertmi a občianskou spoločnosťou, ako aj dialógu s politickou opozíciou. Treba poznamenať, že verejné konzultácie sú povinné iba v prípade legislatívneho návrhu predloženého radou ministrov, zatiaľ čo reformy súdnictva iniciovali členovia parlamentu, a preto sa nevyžadujú konzultácie. Vláda 20. marca 2020 vyhlásila stav epidémie, ktorým čelí pandémii ochorenia COVID-19. Zainteresované strany vyjadrili obavy z opatrení nastolených v tejto súvislosti, a to vzhľadom na ich vplyv na základné práva a prezidentské voľby. Stav epidémie je stále v platnosti, hoci obmedzenia sa postupne rušia. Niektoré opatrenia prijaté na riešenie stavu epidémie nepriaznivo ovplyvňujú funkčné obdobie konkrétnych štátnych orgánovvrátane Úradu pre elektronické komunikácie, v dôsledku čoho Európska komisia začala konanie o nesplnení povinnosti. Sudcovia Najvyššieho súdu vymenovaní v rámci reformy z roku 2017 majú právomoc preskúmavať rozhodnutia všeobecných súdov v určitých veciach za posledných 20 rokov. V rámci nového postupu týkajúceho sa mimoriadneho opravného prostriedku je nová komora pre mimoriadnu kontrolu a verejné záležitosti oprávnená, až na niektoré výnimky, úplne alebo čiastočne zrušiť ktorýkoľvek právoplatný rozsudok vydaný všeobecnými súdmi za posledných 20 rokov. Právomoc uplatniť opravný prostriedok má okrem iného generálny prokurátor a ombudsman. Podľa dostupných informácií väčšinu doterajších konaní inicioval generálny prokurátor. Boli vyjadrené obavy, že tento postup možno využiť aj na to, čo by sa mohlo javiť ako politické motívy . Všeobecnejšie povedané, tento nový postup týkajúci sa mimoriadneho opravného prostriedku, založený na širokých kritériách, nastoľuje otázky týkajúce sa zásady právnej istoty a predstavuje jednu z obáv, ktoré vzniesla Komisia v odôvodnenom návrhu prijatom podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ. Nové zmeny nepriaznivo ovplyvňujú priestor občianskej spoločnosti . Poľsko má širokú a dynamickú občiansku spoločnosť, ktorú tvorí vyše 120 000 rôznych MVO. Vývoj však ukázal, že MVO, ktoré sú kritické voči tej či onej politike vlády, sa stávajú cieľom nelichotivých vyhlásení predstaviteľov orgánov verejnej moci. Národný inštitút slobody – Centrum pre rozvoj občianskej spoločnosti zodpovedá za prerozdeľovanie verejných financií, ako aj financií pridelených krajine z EÚ, pre mimovládne organizácie. Zástupcovia organizácií tvoria menšinu v rozhodovacom procese v rámci tohto inštitútu, ktorému predsedá člen vlády. OBSE zistila, že vláda má podľa všetkého rozhodujúci vplyv na správu a fungovanie Národného inštitútu slobody, a v tejto súvislosti vydala odporúčania. V aktualizovanej správe medzinárodnej neziskovej organizácie CIVICUS z roku 2020 sa konštatuje, že občiansky priestor na fungovanie MVO sa zúžil. Zainteresované strany vyjarili obavy súvisiace s tým, že členovia vlády nedávno navrhli právne predpisy, na základe ktorých budú MVO povinné zverejňovať dotácie prijaté zo zahraničia a MVO by sa za určitých podmienok považovali za „založené v zahraničí“. Rozhodnutie určitých regiónov vyhlásiť sa za „zóny bez LGBTI“ vyvolalo vážne pochybnosti o schopnosti miestnych orgánov spravodlivo rozdeľovať finančné prostriedky EÚ medzi MVO. Opatrenia vlády zamerané na skupiny LGBTI vrátane zatknutia a zadržania niektorých zástupcov týchto skupín a ohováračské kampane vedené proti týmto skupinám vyvolali obavy. Ombudsman vykonáva dôležitú úlohu pri obhajovaní zásad právneho štátu. Ombudsman v novembri 2017 opätovne získal akreditáciu statusu „A“ od Globálnej aliancie národných inštitúcií pre ľudské práva OSN (UN Global Alliance of National Human Rights Institutions – GANHRI). GANHRI zdôraznila potrebu zabezpečenia primeraného financovania, aby ombudsman mohol účinne vykonávať svoj mandát. Ombudsman vydal množstvo stanovísk k novým právnym predpisom vrátane reforiem ovplyvňujúcich fungovanie súdnictva a intervenoval na poľských súdoch a Súdnom dvore EÚ. Ombudsman pravidelne intervenuje na podporu jednotlivcov vo veciach týkajúcich sa možného porušovania základných práv . Ďalšie činnosti ombudsmana sú zamerané na presadzovanie noriem nezávislosti súdnictva, právneho štátu a základných práv. Od roku 2016 sa ombudsman potýka s náročnejším prostredím, ktoré sa vyznačuje neprimeraným rozpočtom (o ktorom rozhoduje Sejm), kritikou zo strany vládnucej politickej väčšiny a osobnými útokmi v niektorých médiách.



Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácie k Správe o právnom štáte 2020 sa nachádza na (webová lokalita Komisie). Advokátska komora, uznesenie Národnej advokátskej komory z 12. marca 2020 (č. 155/20) s dodatkom. Advokátska komora, uznesenie Národnej advokátskej komory z 15. júna 2019 (č. 61/2019).

Amnesty International (2019), Správa o Poľsku za rok 2019. https://www.amnesty.org/en/countries/europe-and-central-asia/poland/report-poland/ . Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2020), Monitorovanie plurality médií 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Profil Poľska. https://monitor.civicus.org/country/poland/ . Civil Space Watch (2019), Sledovanie občianskeho priestoru v roku 2019. http://civicspacewatch.eu/civic-space-watch-report-2019-%E2 %80 %A2-success-stories-of-resistance-is-out/ . Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii (2015) skupina pre preskúmanie vykonávania (1. cyklus). DoRzeczy (2019), Sejmowa awantura o Bodnara. “Antypolski rzecznik”, “to jest kryminał”. https://pinkosz.dorzeczy.pl/kraj/113540/sejmowa-awantura-o-bodnara-antypolski-rzecznik-to-jest-kryminal.html . Európska komisia (2017), informácie týkajúce sa začatia postupu voči Poľsku podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_17_5367 . Európska komisia (2019), informácie týkajúce sa postupu v prípade nesplnenia povinnosti, ktorý sa začal voči Poľsku a 10. októbra 2020 bol postúpený Súdnemu dvoru. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_19_6033 . Európska komisia (2020), informácie týkajúce sa postupu v prípade nesplnenia povinnosti, ktorý sa začal voči Poľsku 29. apríla 2020. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_20_772 . Európska komisia (2020), porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/eu-justice-scoreboard_sk . Európska komisia (2020), Správa o Poľsku, SWD(2020) 520 final.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020SC0520&from=EN . Európska komisia (2020), súbor prípadov nesplnenia povinnosti z júla 2020: kľúčové rozhodnutia. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/INF_20_1212 . Európska sieť súdnych rád (2018), pozičný dokument výkonnej rady ENCJ o členstve poľskej Národnej súdnej rady. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/ENCJ%20Board%20position%20paper%20on%20KRS%20Poland.pdf . Európska sieť súdnych rád (2020), pozičný dokument o členstve KRS v ENCJ s odôvodnením návrhu pre valné zhromaždenie vylúčiť KRS zo združenia. https://www.encj.eu/node/556 . Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (2020), informácie o jednotlivých krajinách: Poľsko (aktualizované v novembri 2019). https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/countries/poland . Gazeta Prawna (2018), 21 osobistych instrukcji Zbigniewa Ziobry. Nie oznacza to, że nieformalnych nacisków w ogóle nie ma. https://prawo.gazetaprawna.pl/artykuly/1099148,naciski-zbigniewa-ziobro-na-prokuratorow.html . Gazeta Wyborcza (2019), Minister kontroli, nacisków i ręcznego sterowania. Zbigniew Ziobro dzieli i rządzi w resorcie sprawiedliwości. https://wyborcza.pl/7,75968,24473135,minister-kontroli-naciskow-i-recznego-sterowania-zbigniew.html . GRECO (2012), tretie kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Poľsku v oblasti „obvinení“, „transparentnosti financovania strán“ – hodnotiaca správa. GRECO (2013), štvrté kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Poľsku o predchádzaní korupcie v súvislosti s poslancami parlamentu, sudcami a prokurátormi. GRECO (2014), Protikorupčná správa EÚ za rok 2014.

GRECO (2019), piate kolo hodnotenia – hodnotiaca správa o Poľsku o predchádzaní korupcii a podporovaní integrity v ústrednej štátnej správe (najvyšších výkonných funkciách) a orgánoch presadzovania práva. GRECO (2019), štvrté kolo hodnotenia – druhý dodatok k druhej správe o plnení odporúčaní vrátane následných opatrení k dodatku k hodnotiacej správe (pravidlo 34) o Poľsku. Helsinská nadácia pre ľudské práva (2017), Smear campaign against courts continues (Ohováračská kampaň voči súdom pokračuje). https://www.hfhr.pl/en/smear-campaign-against-courts-continues-hfhr-issues-statement/ . Helsinská nadácia pre ľudské práva (2018), Report on Activities of the Constitutional Tribunal in 2017 (Správa o činnosti Ústavného súdu v roku 2017). https://www.hfhr.pl/trybunal2017 . Helsinská nadácia pre ľudské práva (2020), správa, The Time of Trial. How do changes in justice system affect Polish judges? (Čas skúšky. Ako ovplyvňujú zmeny v justičnom systéme poľských sudcov?) https://www.hfhr.pl/en/hfhrs-report-the-time-of-trial-how-do-changes-in-justice-system-affect-polish-judges/ . Iustitia (2020), vyhlásenie z 9. mája 2020. https://www.iustitia.pl/83-komunikaty-i-oswiadczenia/3830-rekomendacje-ssp-iustitia-dotyczace-funkcjonowania-sadow-podczas-pandemii-koronawirusa . Lex Super Omnia (2020), otvorený list z 3. júna 2020 adresovaný predsedovi vlády. http://lexso.org.pl/2020/06/10/list-otwarty-do-pana-mateusza-morawieckiego-prezesa-rady-ministrow/ . Lex Super Omnia (2020), uznesenie z 26. apríla 2020. http://lexso.org.pl/2020/04/26/uchwala-zarzadu-stowarzyszenia-prokuratorow-lex-super-omnia-z-dnia-26-kwietnia-2020-roku-w-sprawie-obrony-niezaleznosci-prokuratorskiej/ . Ministerstvo životného prostredia a ministerstvo spravodlivosti, tlačová správa zo 7. augusta 2020. https://www.gov.pl/web/srodowisko/nowe-prawo-wzmocni--przejrzystosc-finansowania-organizacji-pozarzadowych . Nadácia Batoryho (2018), Eksperci krytycznie oceniają funkcjonowanie TK. https://www.batory.org.pl/informacje_prasowe/eksperci-krytycznie-oceniaja-funkcjonowanie-tk/ . Nadácia Batoryho (2019), Pogłębiający się kryzys w Polsce – Kiedy w Europie umiera praworządność. https://www.batory.org.pl/upload/files/Programy%20operacyjne/Forum%20Idei/Poglebiajacy%20sie%20kryzys%20w%20Polsce.pdf . Najvyšší súd (2019), stanovisko Najvyššieho súdu zo 16. decembra 2019 a z 23. decembra 2019 o zákone z 20. decembra 2019, ktorým sa mení zákon o organizácii všeobecných súdov a niektoré ďalšie zákony. Najvyšší súd (2020), list „zastupujúceho“ prvého predsedu Najvyššieho súdu, ktorým predkladá prezidentovi republiky päť kandidátov. http://www.sn.pl/aktualnosci/SiteAssets/Lists/Wydarzenia/AllItems/Pismo%20do%20Prezydenta%20RP%20-%20lista%20kandydat%C3 %B3w%20na%20stanowisko%20Pierwszego%20Prezesa%20SN.pdf . Najvyšší súd (2020), spoločné uznesenie troch komôr Najvyššieho súdu z 23. januára 2020. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=602-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Najvyšší súd (2020), vyhlásenie 50 sudcov Najvyššieho súdu vymenovaných do Najvyššieho súdu pred reformou súdnictva. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=666-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Najvyšší súd (2020), vyhlásenie predsedu disciplinárnej komory Najvyššieho súdu po nariadení predbežných opatrení. http://www.sn.pl/aktualnosci/SitePages/Wydarzenia.aspx?ItemSID=625-0dc69815-3ade-42fa-bbb8-549c3c6969c5&ListName=Wydarzenia . Najvyšší súd (2020), vyhlásenie prvého predsedu Najvyššieho súdu predložené v súvislosti s vecou, ktorou sa namieta proti ústavnosti uznesenia Najvyššieho súdu z 23. januára 2020, ktorým sa vykonáva prejudiciálne rozhodnutie Súdneho dvora z 19. novembra 2019 vo veci AK C-585/18. https://ipo.trybunal.gov.pl/ipo/dok?dok=F880008732 %2FKpt_1_20_SN_2020_02_28_ADO.pdf . Najvyšší súd, rozsudok z 15. januára 2020 vo veci III PO 8/18. Najvyšší súd, rozsudok z 15. januára 2020 vo veci III PO 9/18. Najvyšší súd, rozsudok z 25. júna 2020 vo veci I KZP 1/20.

Najvyšší súd, rozsudok z 5. decembra 2019 vo veci III PO 7/18. OBSE-ODIHR (2020), Urgent Interim Opinion (Naliehavé predbežné stanovisko) JUD-POL/365/2019[AlC]. OECD (2015) Poland: Follow up to the Phase 3 Report and Recommendations (Poľsko: Následné opatrenia k správe a odporúčaniam 3. fázy). https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Poland-Phase-3-Written-Follow-Up-Report-ENG.pdf . Ombudsman (2018), vyhlásenie z 9. októbra 2018 predložené ministerstvu spravodlivosti. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/ms-%E2 %80 %9Ezamrozilo%E2 %80 %9D-etaty-s%C4 %99dziowskie-procesy-przed%C5 %82uzaja-sie-kolejne-wyst%C4 %85pienie-rpo-do-zbigniewa-ziobry . Ombudsman (2019), komuniké o nevykonaní rozhodnutia Najvyššieho správneho súdu o zverejnení zoznamu sudcov, ktorí podporujú kandidátov na vymenovanie za sudcov do NSR. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-dlaczego-kancelaria-sejmu-nie-wykonuje-wyroku-nsa-ws-list-poparcia-do-krs . Ombudsman (2019), komuniké o prípade prokurátora Krasońa a jeho preloženia vykonaného bez jeho súhlasu. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-pyta-o-uzasadnienie-naglego-przeniesienia-prokuratora-krasonia . Ombudsman (2019), žiadosť o vylúčenie sudcu Ústavného súdu. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-mozna-wnosic-o-wylaczenie-sedziego-z-powodu-jego-wadliwego-powolania . Ombudsman (2020), informácie o činnosti ombudsmana v roku 2019. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/informacja-roczna-rpo-2019 . Ombudsman (2020), komuniké o nevykonaní rozsudku Ústavného súdu z 13. decembra 2016. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-krrit-nie-upomina-sie-o-wykonanie-wyroku-tk-z-2016-ws-malej-ustawy-medialnej . Ombudsman (2020), list z 9. júna 2020 adresovaný ministerstvu spravodlivosti. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/koronawirus-rpo-elektronizacja-wymiaru-sprawiedliwosci-niezbedna . Ombudsman (2020), otvorený list prezidentovi republiky a prvému predsedovi Najvyššieho súdu. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-do-premiera-i-sn-ws-kontyunowania-dzialan-izby-dysycyplinarnej-mimo-decyzji-tsue . Ombudsman (2020), stanovisko zo 7. januára 2020 k zákonu z 20. decembra 2019, ktorým sa mení zákon o organizácii všeobecných súdov a niektoré ďalšie zákony. Ombudsman (2020), vyhlásenie z 8. januára 2020 k situácii MVO v Poľsku. https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-o-wyzwaniach-dla-ngos . Onet.pl (2019), Onet’s investigation. A farm of trolls in the Ministry of Justice, that is ‘we will not put you down for doing good (Vyšetrovanie portálu Onet: Trolia farma na ministerstve spravodlivosti, čiže „za dobré skutky netrestáme“).

https://wiadomosci.onet.pl/tylko-w-onecie/sledztwo-onetu-farma-trolli-w-ministerstwie-sprawiedliwosci-czyli-za-czynienie-dobra/j6hwp7f . Parlamentné zhromaždenie Rady Európy (2020), správa zo 6. januára 2020 o fungovaní demokratických inštitúcií v Poľsku. http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-DocDetails-EN.asp?FileID=28330&lang=EN . Prawo.pl (2019), Finansowe zachęty mają motywować do korzystania z mediacji. https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/mediacja-ministerstwo-sprawiedliwosci-pracuje-nad-zmianami,496489.html . Prawo.pl (2019), Wakaty uderzają w sądy…szczególnie w okręgowe. https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/wakaty-w-sadach-dane-ms-za-2016-2018-r,494093.html . Press.pl (2019), CBOS: dla większości badanych media nie są bezstronne, najgorzej wypada TVP. https://www.press.pl/tresc/57412,cbos_-dla-wiekszosci-badanych-media-nie-sa-bezstronne_-najgorzej-wypada-tvp . Prezident republiky (2018), úradné komuniké. https://www.prezydent.pl/kancelaria/aktywnosc-ministrow/art,1410,mucha-nsa-nie-jest-wlasciwy-doingerowania- . Rada Európskej únie (2020), odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020.

https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8440-2020-INIT/sk/pdf .

Rada Európy: Benátska komisia (2016), Poľsko – stanovisko k zákonu o Ústavnom súde, CDL AD(2016)026-e. Rada Európy: Benátska komisia (2017), Parametre vzťahu medzi parlamentnou väčšinou a opozíciou v demokracii: kontrolný zoznam, CDL-AD(2017)031. Rada Európy: Benátska komisia (2017), stanovisko k zákonu o prokuratúre v znení zmien, CDL-AD(2017)028. Rada Európy: Benátska komisia (2019), kontrolný zoznam z 24. júna 2019, CDL-AD(2019)015. Rada Európy: Benátska komisia (2020), Poľsko – spoločné naliehavé stanovisko Benátskej komisie a Generálneho riaditeľstva pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy k zmenám zákona o všeobecných súdoch, zákona o Najvyššom súde a niektorých ďalších zákonov, CDL-AD (2020) 017. Rada Európy: Komisár pre ľudské práva (2020), vyhlásenie z 8. augusta 2020. https://twitter.com/CommissionerHR/status/1292007235447656448?s=20 . Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Rada Európy: Výbor ministrov (2016), odporúčanie CM/Rec(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov. Rada Európy: Výbor ministrov, CM,/Del/Dec(2018)1331/H46-19: H46-19 Bąk (podanie č. 7870/04), Majewski (podanie č. 52690/99), Rutkowski a ďalší (podanie č. 72287/10) a Jan Załuska, Marianna Rogalska a 398 ďalších podaní (podanie č. 53491/10)/Poľsko. https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016808fde36 . Reportéri bez hraníc, svetový rebríček slobody tlače. https://rsf.org/en/ranking . Reuters (2019), Poland to propose limits on foreign media soon, Kaczynski says (Kaczyński tvrdí, že Poľsko čoskoro navrhne obmedzenia pre zahraničné médiá). https://www.reuters.com/article/us-poland-media/poland-to-propose-limits-on-foreign-media-soon-kaczynski-says-idUSKCN24K0O1 . Sejm (2016), úradné komuniké Sejmu zverejnené 7. júla 2016. http://www.sejm.gov.pl/Sejm8.nsf/komunikat.xsp?documentId=D49AF4B1166B6550C1257FE100489A92 . Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 19. novembra 2019, A.K., C‑585/18, C‑624/18 a C‑625/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 24. júna 2019, Komisia/Poľsko, C-619/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 26. marca 2020, Mesto Lowicz a ďalší, C‑558/18 a C‑563/18. Súdny dvor Európskej únie, rozsudok z 5. novembra 2019, Komisia/Poľsko, C-192/18. Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (2017), Report of Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers on his mission to Poland (Správa osobitného spravodajcu pre nezávislosť sudcov a právnikov z jeho pracovnej cesty do Poľska). https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G18/084/27/PDF/G1808427.pdf?OpenElement . Ústavný súd (2018), otvorený list adresovaný sudcovi vykonávajúcemu mandát sudcu Ústavného súdu. https://tvn24.pl/polska/list-sedziow-trybunalu-konstytucyjnego-do-julii-przylebskiej-ra851319-2389711 . Ústavný súd (2018), otvorený list adresovaný sudcovi vykonávajúcemu mandát sudcu Ústavného súdu. https://oko.press/images/2018/12/List-Se%CC%A8dzio%CC%81w-TK_5.12.2018-r..pdf . Ústavný súd (2018), otvorený list podpísaný piatimi sudcami Ústavného súdu. https://archiwumosiatynskiego.pl/wpis-w-debacie/list-pieciorga-sedziow-tk-w-sprawie-istotnych-problemow-wynikajacych-z-dzialalnosci-orzecznictwa-trybunalu-konstytucyjnego-w-2017-roku/ .

Ústavný súd (2019), otvorený list človeka vymenovaného do už obsadenej funkcie sudcu Ústavného súdu adresovaný sudcovi vykonávajúcemu mandát sudcu Ústavného súdu. https://tvn24.pl/polska/sedzia-tk-jaroslaw-wyrembak-stawia-zarzuty-prezes-julii-przylebskiej-apeluje-o-dymisje-ra986349-2299314 . Ústavný súd (2019), otvorený list podpísaný dvoma emeritnými sudcami Ústavného súdu. http://monitorkonstytucyjny.eu/archiwa/11447 . Ústavný súd (2020), otvorené vyhlásenie skupiny bývalých sudcov Ústavného súdu. https://wiadomosci.onet.pl/kraj/oswiadczenie-sedziow-trybunalu-konstytucyjnego-w-stanie-spoczynku/0w4enjq . Ústavný súd, rozsudok z 13. decembra 2016 vo veci K 13/16. Ústavný súd, rozsudok z 20. apríla 2020 vo veci U 2/20. Ústavný súd, rozsudok z 21. apríla 2020 vo veci Kpt 1/20. Ústavný súd, rozsudok z 25. marca 2019 vo veci K 12/18. Ústavný súd, rozsudok zo 4. marca 2020 vo veci P 22/19. Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. marca 2018 o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 ZEÚ so zreteľom na situáciu v Poľsku. Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2017 o situácii v oblasti právneho štátu a demokracie v Poľsku. Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2020 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska. Virtuálna návšteva Poľska v súvislosti so Správou o právnom štáte 2020. Vláda Poľskej republiky (2018), vládny protikorupčný program na roky 2018 – 2020. https://cba.gov.pl/pl/antykorupc/rzaowy-program-przeciw/3409,Rzadowy-Program-Przeciwdzialania-Korupcji-na-lata-2018-2020.html . Wirtualne Media (2020), Lichocka: jesienią Sejm zajmie się dekoncentracją mediów. Czarnecki: trzeba będzie odkupywać je od Niemców. https://www.wirtualnemedia.pl/artykul/lichocka-jesienia-sejm-zajmie-sie-dekoncentracja-mediow-czarnecki-trzeba-bedzie-odkupywac-je-od-niemcow . Wprost (2019), Krytyka TVP po material o synu Bodnara. ”14-latek groził nożem rówieśnikom”. https://www.wprost.pl/kraj/10227621/krytyka-tvp-po-materiale-o-synu-bodnara-14-latek-grozil-nozem-rowiesnikom.html .



Príloha II: Návšteva Poľska Útvary Komisie absolvovali v júni a júli 2020 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Združenie novinárov (Towarzystwa Dziennikarskiego) ·Združenie poľských novinárov (Stowarzyszenie Dziennikarzy Polskich)

·Združenia sudcov Iustitia a Themis ·Združenie poľských miestnych a regionálnych televíznych staníc ·Združenie prokurátorov Lex Super Omnia ·Nadácia Batoryho ·Komora vydavateľov tlače ·Fórum občianskeho rozvoja ·Ústavný súd ·Slobodné súdy ·Helsinská nadácia pre ľudské práva ·Jagelovský klub ·Združenie miestnych novín ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národná súdna rada ·Národná rada pre rozhlas a televíziu ·Národná mediálna rada ·Úrad ombudsmana ·Združenie poľských médií ·Najvyšší správny súd ·Najvyšší súd