Granty sa považujú za jediný prijateľný nástroj financovania pre verejné a neziskové subjekty a mali by zostať hlavným režimom financovania. Finančné nástroje by mohli zohrávať doplnkovú úlohu pre činnosti blízke trhu. Sú potrebné jasné postupy a možnosť výberu finančných nástrojov by nemala viesť k väčšej zložitosti.

Na podporu ideí a riešení budúcich spoločenských potrieb je potrebné silnejšie zameranie na výzvy zdola nahor, ako aj primeraná rovnováha s výzvami zhora nadol zameranými na strategické priority.

§Opatrenia na stimulovanie rozšírenej účasti

Zainteresované strany opakovane vyzývali na zvýšenie podpory, pokiaľ ide o dosahovanie cieľa „Rozšírenie účasti“, prostredníctvom čoho by sa mali ďalej stimulovať národné investície a budovanie kapacít. Lepšie prepojenie so štrukturálnymi fondmi by pomohlo šíriť excelentnosť. Geografické kvóty pre program EÚ by však oslabili zameranie na excelentnosť.

§Menšie projekty spolupráce

Väčšina zainteresovaných strán, ktoré vyjadrili pripomienky k veľkosti projektov, podporuje odôvodnenú rovnováhu medzi veľkými a malými projektmi. Prahová hodnota rozpočtu sa pohybuje od menej ako 3 milióny EUR do menej ako 8 miliónov EUR. Malé a stredné projekty spolupráce ponúkajú dobré vyhliadky na účasť mladých výskumných pracovníkov a začínajúce subjekty (napríklad startupy alebo mladé spoločnosti), a to najmä z členských štátov, ktoré boli doteraz menej aktívne. Menšie projekty môžu byť aj lepšími východiskovými bodmi na skúmanie zaujímavých smerov výskumu, pričom podporou rizikového výskumu by sa stimulovala originalita a kreativita.

§Stanovenie misií v oblasti výskumu a inovácií na ambicióznej, ale uskutočniteľnej úrovni a s veľkým dosahom

Všeobecná podpora misií, najmä z hľadiska možného spoločenského významu a zlepšenia vplyvu a zviditeľnenia výskumu a inovácií v EÚ. Misie by mali byť obmedzené z hľadiska počtu, ľahko komunikovateľné, s konkrétnym rozpočtom a harmonogramom a mali by ponúkať potenciál prelomových riešení a jasnú pridanú hodnotu EÚ. Hlavným aspektom by mala byť interdisciplinárnosť, ktorá by sa mala umožniť prostredníctvom nenormatívnych výziev. Zapojenie občanov prostredníctvom misií je veľmi dôležité. Všetky inštitúcie EÚ zdôrazňujú význam väčšej účasti občanov a maximalizácie vplyvu z rámcového programu.

§Spoločný návrh a spoločná tvorba s občanmi

Je dôležitejšie postupovať otvorenejšie pri stanovení, návrhu a hodnotení programu EÚ v oblasti výskumu a inovácií; program EÚ by sa mal lepšie zamerať na záujmy občanov, pričom jedným zo spôsobov by mohli byť „úrovne spoločenskej pripravenosti“ zamerané na zvýšenie spoločenského vplyvu. Zainteresované strany zdôrazňujú aj potrebu posilnenia vedeckej komunikácie, ako aj potrebu podpory projektov na rozvoj ambicióznejších komunikačných stratégií vrátane všetkých druhov médií. Osobitne upozorňovali aj na to, aby sa zabezpečilo, že vplyvy stanovených misií budú zverejňované a jasne komunikované spoločnosti.

§Posilnenie úlohy spoločenských a humanitných vied

Spoločenské a humanitné vedy ponúkajú silnú hodnotu, pokiaľ ide o riešenie spoločenských výziev a dosiahnutie misií, a mali by mať silnejšie zastúpenie v návrhu kolaboratívnych výziev v rámci programu EÚ pre výskum a inovácie.

§Európska rada pre inováciu by mala zjednodušiť podporu a byť akcelerátorom

Tento nástroj mal širokú podporu, ale zainteresované strany zároveň vyžadujú, aby sa nepridala ďalšia úroveň správy. Namiesto toho by sa mali určiť nedostatky a existujúce programy EÚ určené na financovanie inovácie a technológií by sa mali vzájomne zosúladiť a zjednodušiť. Podpora inovačných malých a stredných podnikov a startupov je mimoriadne dôležitá, najmä pokiaľ ide o podporu rastu, a Rada pre inováciu by preto mala zohľadniť skúsenosti získané prostredníctvom nástroja pre MSP v rámci programu Horizont 2020. Zainteresované strany sa rozchádzajú v názore na úspešnosť súčasného systému nástroja pre MSP. Niektorí považujú tento program za veľký úspech programu Horizont 2020, iní sú naopak oveľa kritickejší, pričom poukazujú na vysokú mieru neuspokojeného záujmu a spochybňujú pridanú hodnotu EÚ pri financovaní jednotlivých spoločností. Výsledkom činnosti Európskej rady pre inováciu by napokon nemala byť menšia orientácia na prírastkovú inováciu.

Posilnenie medzinárodnej spolupráce pri riešení globálnych výziev

Mnoho zainteresovaných strán sa vyjadrilo k medzinárodnej spolupráci, a to vrátane približne 70 % všetkých členských štátov, ktoré predložili pozičné dokumenty. Spolupráca s krajinami mimo Európy by sa mala posilniť a uľahčiť prostredníctvom vzájomných dohôd s cieľom zastaviť zaznamenaný pokles medzinárodnej účasti na programe Horizont 2020 a posilniť globálnu prítomnosť Európy prostredníctvom vedeckej diplomacie. Niekoľko zainteresovaných strán sa dotklo otázky prednostného využívania výsledkov výskumu a inovácie v Európe. Objavili sa návrhy, že EÚ by mohla prijať právne predpisy s cieľom motivovať zainteresované strany, ktoré vykonávajú výskum financovaný primárne z európskych verejných fondov, k tomu, aby výsledky tohto výskumu využívali predovšetkým v Európe.

Lepšie zdroje a podpora otvorenej vedy

Údaje a vedomosti získané z projektov financovaných EÚ by mali byť otvorene dostupné, pričom by mali dodržiavať zásady FAIR prístupu k údajom. Výnimky z pilotnej iniciatívy otvorených údajov by sa mali zachovať, najmä pre priemysel. Trendy otvorenej vedy si vyžadujú nové zásady v citačných a akademických systémoch odmeňovania a zlepšenie zručností v oblasti správy výskumných údajov. Niektoré zainteresované strany uviedli aj európsky cloud pre otvorenú vedu, pričom vo väčšine prípadov vyjadrili tejto iniciatíve podporu.

Zjednodušenie prostredia podpory výskumu a inovácií

Súčasné spôsoby financovania výskumu a inovácie EÚ sa považujú za príliš zložité; programy by sa mali lepšie zosúladiť a konkrétnejšie prepojiť. Nevýkonné schémy alebo iniciatívy by sa mali zrušiť. Zainteresované strany sa pozitívne vyjadrujú o EIT, ktorý je pokusom o integráciu všetkých strán vedomostného trojuholníka a vytvorenie cezhraničných inovačných sietí ako „skutočných celoeurópskych aktérov“. Zainteresované strany si však uvedomujú, že znalostné a inovačné spoločenstvá EIT sú súčasťou šírenia nástrojov výskumu a inovácií a požadujú formulovanie jasnej pridanej hodnoty a komplementárnosti s inými nástrojmi.

Synergický účinok s ostatnými programami Únie je ťažké dosiahnuť, je však nevyhnutný