SK Úradný vestník Európskej únie C 179/27

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 179/08

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZMENU

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

ŽIADOSŤ O ZMENU V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

ES č.: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

—  Názov výrobku — ☒ Opis výrobku —  Zemepisná oblasť — ☒ Dôkaz o pôvode —  Spôsob výroby —  Súvislosť —  Označovanie —  Vnútroštátne požiadavky —  Iné (uveďte)

2. Druh zmeny (zmien)

— ☒ Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia —  Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie —  Zmena špecifikácie, ktorá nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] —  Dočasná zmena špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3. Zmena (zmeny)

1. Zloženie mäsa Třeboňského kapra: a) V kapitole 4.2 zhrnutia sa v štvrtom odseku uvádzajú tieto percentuálne hodnoty zložiek kaprieho mäsa: sušina 23 %, bielkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %. b) V kapitole 4.2 špecifikácie sa v predposlednom odseku uvádzajú tieto percentuálne hodnoty zložiek kaprieho mäsa: Špecifikácia mäsa Třeboňského kapra: sušina 23 %, bielkoviny 19,2 %, tuky 2,6 %. Obsah aminokyselín v svalovine v priemerných hodnotách: g/100g sušiny: lysín – 5,54, histidín – 1,82, arginín – 3,58, treonín – 3,32, glycín – 3,48, alanín – 4,07, valín – 3,73, metionín – 2,10, izoleucín – 2,97, leucín – 5,00. Žiadame vypustiť stanovenie konkrétneho obsahu aminokyselín a hodnoty sušiny, bielkovín a tuku upraviť v súlade so špecifikáciou a so zhrnutím takto: Špecifikácia mäsa Třeboňského kapra: sušina 18 – 26 %, bielkoviny 16 – 23 %, tuk 2 – 7 % Dôvodom tejto zmeny je skutočnosť, že hodnoty pôvodne uvedené v špecifikácii a v zhrnutí zodpovedali meranej vzorke Třeboňského kapra (a stále zodpovedajú väčšine produkcie Třeboňského kapra), v poslednom čase sa však uskutočnil celý rad opakovaných meraní a rozborov, ktoré vychádzali zo štatisticky omnoho významnejšieho počtu vzoriek a vykonávali sa presnejšími metódami merania. Pri týchto meraniach sa zistilo, že hodnoty sušiny, bielkovín a tuku sa môžu nachádzať v uvedených hraniciach, bez toho aby boli akokoľvek podstatne ovplyvnené organoleptické vlastnosti Třeboňského kapra. Rozptyl hodnôt v uvedených hraniciach je stanovený najmä druhom a nutričnými vlastnosťami obilnín, ktoré sa používajú na prikrmovanie Třeboňského kapra. Merania, rozbory a štatistické vyhodnotenia zloženia mäsa sa uvádzajú v dizertačných prácach autorov J. Hůdu „Produkční účinky obilovin v chovu kapra“, 2008, M. Urbánka „Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů“, 2009 a P. Vejsadu „Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra“ (Cyprinus Carpio L.), 2008. Všetky práce boli vypracované na Poľnohospodárskej fakulte Juhočeskej univerzity v Českých Budějoviciach, merania sa uskutočnili v univerzitných laboratóriách. Zároveň sa dokázalo, že obsah jednotlivých aminokyselín v svalovine sa môže takisto pomerne značne odchyľovať od priemerných hodnôt uvedených v špecifikácií, bez toho aby tým boli ovplyvnené chuťové vlastnosti. V súvislosti s touto zmenou upravujeme vetu „Z hľadiska organoleptických vlastností je Třeboňský kapor charakteristický veľmi kvalitným mäsom s minimálnym obsahom tuku.“ v bode 4.2 zhrnutia aj špecifikácie takto: „Z hľadiska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický veľmi kvalitným mäsom s vyváženým obsahom tuku.“

2. Spracovanie Třeboňského kapra V kapitole 4.4 špecifikácie aj zhrnutia sa v prvom odseku uvádza veta: „Vlastná výroba Třeboňského kapra od výteru cez chov, nasadenie až po spracovanie prebieha vo vymedzenej oblasti podľa certifikovaného systému riadenia kvality ISO 9001:200 a je kontrolovaná systémom HACCP (analýza kritických kontrolných bodov)“. Z tejto vety navrhujeme vypustiť časť o systéme ISO, pretože sa vzťahuje na konkrétne označenie predchádzajúceho systému riadenia kvality, ktorý už nezodpovedá systémom používaným v súčasnosti. Systémy riadenia kvality sa môžu meniť a nie sú pre vlastné spracovanie Třeboňského kapra, tak ako sa podrobne opisuje v špecifikácii, podstatné. Spracovanie sa nemusí kontrolovať žiadnym z certifikovaných systémov kvality. Nové znenie prvej vety prvého odseku kapitoly 4.4 bude takéto: „Vlastná výroba Třeboňského kapra od výteru cez chov, nasadenie až po spracovanie prebieha vo vymedzenej oblasti a je kontrolovaná systémom HACCP (analýza kritických kontrolných bodov)“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR“

ES č.: CZ-PGI-0105-0377-08.07.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov

„Třeboňský kapr“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Česká Republika

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.7. Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Třeboňský kapor je zaradený do druhu Kapor obyčajný. Konkrétne plemeno tohto druhu ani ich kríženie nie sú podstatné na dosiahnutie výsledných vlastností produktu.

Chrbát Třeboňského kapra je tmavozelený, sivý alebo sivomodrý, boky žltozelené až zlatisté, brucho žltobiele. Chrbtové a chvostové plutvy sú šedé, chvostové a ritné plutvy s červenkastým nádychom, prsné a brušné plutvy sú žltkasté alebo červenkasté. Telo Třeboňského kapra je charakteristické vysokým chrbtom. Třeboňský kapor dorastá do veľkosti až 1 m a hmotnosti 20 kg a viac. Jeho optimálna jatočná hmotnosť je 1,20 – 1,80 kg vo veku troch rokov a 2,40 – 3,20 kg vo veku štyroch rokov.

Špecifikácia mäsa Třeboňského kapra: sušina 18 – 26 %, bielkoviny 16 – 23 %, tuky 2 – 7 %.

Z hľadiska organoleptických vlastností je Třeboňský kapr charakteristický veľmi kvalitným mäsom s vyváženým obsahom tuku. Chuť mäsa je jemná s typickou rybacou chuťou Třeboňského kapra.

Na trhu sa vyskytuje buď živý alebo spracovaný, t. j. mrazený, chladený (čerstvý), údený a marinovaný v týchto podobách: kapor celý pitvaný, polený, porciovaný, filety, jedlé kaprie vnútornosti.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

V plôdikových rybníkoch vo vymedzenej zemepisnej oblasti sa ryby živia prevažne prirodzenou potravou – planktónom a bentosom z vody vo vymedzenej zemepisnej oblasti, čiastočne sa prikrmujú kŕmnou zmesou, čo je zmes obilných šrotov bez ďalších prísad. Suroviny pre kŕmnu zmes nemusia pochádzať z vymedzenej zemepisnej oblasti.

Vo väčších rybníkoch, v ktorých kapor dorastá do trhovej veľkosti, sa ryby živia takisto prevažne prirodzenou potravou – planktónom a bentosom z vody vo vymedzenej zemepisnej oblasti, a prikrmujú sa obilninami, ktoré nemusia pochádzať z vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Všetky ryby sa musia chovať v rybníkoch vo vymedzenej zemepisnej oblasti, to znamená, že vo vymedzenej zemepisnej oblasti musí prebiehať ich rozmnožovanie, chov a nasadenie. Spracovanie nemusí prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

Budúce generačné ryby na chov Třeboňského kapra sa odchovávajú vždy z potomstva od známych rodičov, ktorí vonkajším vzhľadom (telesnými proporciami, typom šupín a sfarbenia) zodpovedajú požadovanému štandardu.

V priebehu chovu mladých generačných rýb vo vymedzenej oblasti sa uskutočňuje selekcia, kde sa pozornosť sústreďuje na dosiahnutú hmotnosť, typ šupín a zdravotný stav. Manipulácia s mladými a generačnými rybami je obmedzená vždy na nevyhnutné minimum.

Na rozmnožovanie kapra sa používa metóda umelého výteru v riadenom prostredí v liahni rýb v danej oblasti, kde je záruka kvalitného prostredia a vody.

Vývoj zárodku v ikre prebieha v špeciálnych aparátoch, kde dochádza k vývoju embryí. Vačkový plôdik kapra sa nasadí do špeciálnych plôdikových rybníkov opäť vo vymedzenej oblasti. Počas tohto vývoja sa Třeboňské kapry živia prirodzenou potravou (planktón a bentos) a sú čiastočne prikrmované kŕmnou zmesou, ktorú tvoria obilné šroty bez akýchkoľvek prísad. Kaprí plôdik sa v týchto rybníkoch necháva rásť rok až dva, potom sa premiestňuje do väčších rybníkov, kde počas jedného až dvoch rokov dorastá do trhovej veľkosti. V tejto fáze sa kapor živí z dvoch tretín prirodzenou potravou a z jednej tretiny sa prikrmuje obilninami. Kŕmenie bezprostredne ovplyvňuje tvorbu a kvalitu mäsa, a tým celkovú úžitkovú hodnotu Třeboňského kapra. Prikrmovanie osádok sa upravuje v závislosti od teploty vody a nasýtenia vody kyslíkom. Prirodzene sa berie ohľad aj na intenzitu, v akej kapria osádka prijíma poskytované krmivo, ako aj na rast a zdravotný stav rýb. Tieto skutočnosti sa zisťujú pravidelnou kontrolou kŕmnych miest a pokusným výlovom.

Na uskladnenie vylovenej trhovej ryby sa používajú manipulačné sádky, ktoré sa skladajú z menších vodných nádrží, ktorými preteká voda z vymedzenej oblasti. V sádkach sa ryby zbavujú bahnitej príchuti a ich mäso sa stáva hodnotnejšie a chutnejšie pôsobením čistej prúdiacej vody.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

—

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Označenie „Třeboňský kapr“ sa pri predaji živých rýb používa tak, že sa v prípade veľkých dodávok rýb v prepravných nádržiach a na automobiloch uvádza na faktúrach, dodacích listoch a prepravných dokladoch, prípadne sa môže uvádzať na prepravnej nádrži alebo na automobile. Pokiaľ ide o maloobchodný predaj, t. j. predaj rýb v predajniach a v stánkoch, predajca je povinný označiť predajné miesto viditeľnou ceduľou s nápisom „Třeboňský kapr“.

V prípade spracovaných rýb sa označenie „Třeboňský kapr“ uvádza výrazným spôsobom na obale výrobku.

Třeboňský kapor sa predáva predovšetkým bez obalu ako živá ryba. Pri tomto predaji sa logo CHZO uvádza na predajnom certifikáte, ktorý získa odberateľ. Zároveň sa označí predajňa a predajné miesta.

Veľmi malú časť predaja tvoria spracované balené výrobky, kde sa logo CHZO uvádza na obale.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Vymedzenú oblasť pre chov Třeboňského kapra tvoria rybníky nachádzajúce sa v Třeboňskej panve v chránenej krajinnej oblasti Třeboňsko a tvoriace sústavu rybníkov, ktorá je prepojená Zlatou stokou a tokmi s ňou spojenými.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Charakter, špecifiká a štatúty krajiny

Sústava rybníkov vo vymedzenej zemepisnej oblasti, prepojená Zlatou stokou, je unikátnym vodným dielom, starším vyše 300 rokov. Zlatá stoka s dĺžkou 48 km napája a prepája veľký počet rybníkov v oblasti medzi Chlumem u Třeboně a Veselím nad Lužnicí, pričom do celej takto vzniknutej rybničnej sústavy privádza vodu z rieky Lužnice. Sústava rybníkov je svojím usporiadaním a funkciou jedinečná nielen v Európe, ale aj vo svete a vytvára špecifický biotop s ustálenými charakteristickými vlastnosťami.

Chov kaprov v Třeboňsku sa rozvíjal už v 16. storočí, keď sa v archívoch objavili prvé zmienky o chove kaprov podľa veku a výberu generačných rýb. Zmienky o chove Třeboňského kapra sa nachádzajú v mnohých publikáciách, napr. J. Pokorný a kol. „Atlas kaprů chovaných v ČR“, J. Šusta „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni“. Označenie „Třeboňský kapr“ sa nepretržite používa na označenie kaprov z vymedzenej zemepisnej oblasti už viac ako 100 rokov.

Dômyselná sieť umelých stôk a umelo zakladané rybníky, budované v niekoľkých etapách od stredoveku do súčasnosti, predstavujú dokonalý systém postupných koordinovaných krajinárskych úprav, ktoré citlivo využívajú a zužitkovávajú tunajšie prírodné podmienky.

K najcennejším biotopom, ktoré sú často ojedinelé nielen v Čechách, ale aj v Európe, patria rozsiahle prechodové rašeliniská so zachovalými rastlinnými spoločenstvami a na ne viazanou faunou bezstavovcov. Ďalšími nemenej cennými prvkami sú rozsiahle rybničné sústavy s druhotne vytvorenými litorálnymi spoločenstvami, ktoré často nahrádzajú pôvodné biotopy mokradí.

Geológia

Podstatnú časť Třeboňska tvorí geomorfologický celok Třeboňskej panvy, predovšetkým http://www.chkot.trebon.cz/images/photos/fabian.jpg v západnej sedimentárnej časti ploché územie Lomnickej panvy a vo východnej časti na kryštalinickom podloží vyvýšeniny Kardašořečickej pahorkatiny. Třeboňská panva má mierny sklon od juhu na sever.

Podnebie

Celkovo je klíma Třeboňska, najmä jeho panvovej časti, do určitej miery špecifická a odlišuje sa od okolitých oblastí, čo spôsobuje poloha a geomorfológia územia a veľké zastúpenie vodných plôch. Priemerná ročná teplota je tu vyššia ako na iných miestach tej istej nadmorskej výšky, je tu aj dlhšia skutočná dĺžka slnečného svitu. Častý je výskyt výdatných zrážok v letnom období. Pre Třeboňskú panvu je charakteristický častý výskyt inverzných situácií s bezvetrím, keď dochádza najmä v chladnejšej časti roku k dlhšiemu obdobiu so stagnáciou vzdušných más v panve. V týchto situáciách sa zároveň vyskytujú časté hmly. Nepriaznivý vplyv inverzných situácií s nedostatočnou ventiláciou nemá v Třeboňsku našťastie veľmi silný vplyv na znečistenie ovzdušia, pretože sa tu vyskytuje veľmi málo väčších emisných zdrojov.

Chránená krajinná oblasť

http://www.chkot.trebon.cz/images/photos/nova_reka.jpg http://www.chkot.trebon.cz/images/photos/meandry.jpg Na území Třeboňska sa nachádzajú dve územia (tvorené väčším množstvom čiastkových lokalít), ktoré sa zaradili na zoznam mokradí medzinárodného významu chránených Ramsarským dohovorom.

Ďalším dôkazom špecifík krajinného ekosystému je aj skutočnosť, že Třeboňsko už mnoho rokov figuruje v klasifikácii organizácie Birdlife International ako európsky významné vtáčie územie (IBA – Important Bird Area). Třeboňsko je zároveň vyhlásené za chránené územie siete NATURA 2000 (SPA a SAC).

5.2. Špecifickosť výrobku

Z hľadiska organoleptických vlastností je Třeboňský kapor charakteristický veľmi kvalitným mäsom pevnej konzistencie, s vyrovnaným obsahom sušiny, bielkovín a tuku, v dôsledku čoho je mäso obzvlášť vhodné na ďalšiu kuchynskú úpravu. Chuť mäsa je jemná s typickou príjemnou rybacou chuťou Třeboňského kapra.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Ekologicky čistá vymedzená zemepisná oblasť v chránenej krajinnej oblasti Třeboňsko obsahuje sústavu rybníkov prepojených Zlatou stokou a napájanú vodou z rieky Lužnice. Sústava rybníkov tvorí špecifický biotop s ustálenými vlastnosťami, ktoré ovplyvňujú výsledné vlastnosti produktu. Vo vymedzenej zemepisnej oblasti sa koncentrujú špecifické podmienky na vytváranie planktónu a bentosu s cieľom zabezpečiť prirodzenú kapriu potravu s vysokým obsahom živín, k čomu prispievajú aj zvláštne geologické a klimatické podmienky, opísané v bode 5.1. V dôsledku spojenia týchto faktorov vzniká osobitný krajinný bióm s čistým prostredím, vodou aj ovzduším, v ktorom sú obzvlášť vhodné podmienky na dostatočnú tvorbu prirodzenej kaprej potravy. Všetky uvedené skutočnosti tvoria príčinnú súvislosť medzi vymedzenou zemepisnou oblasťou a výslednými vlastnosťami produktu. Vďaka týmto faktorom sa Třeboňský kapor odlišuje od ostatných kaprov chovaných v iných oblastiach a vyznačuje sa špecifickou chuťou a vyrovnaným obsahom sušiny, bielkovín a tuku. Chuť je typická v dôsledku odchovu v kvalitnej čistej vode vo vymedzenej oblasti, pôsobenia jej prírodných a geografických podmienok pri odchove kapra, vplyvu špecifického podložia Třeboňskej panvy a najmä v dôsledku prevažne prirodzenej planktónovej výživy z vody vo vymedzenej oblasti v kombinácii s prikrmovaním.

Kapor sa vo vymedzenej zemepisnej oblasti chová už vyše 300 rokov, pričom označenie „Třeboňský kapr“ sa nepretržite používa výhradne na označenie produktu so špecifickými vlastnosťami už vyše 100 rokov.

Označenie „Třeboňský kapr“ bolo chránené už od roku 1974 ako české označenie pôvodu č. 54 „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) a okrem toho aj ako medzinárodné označenie pôvodu „Třeboňský kapr“ (Wittingauer Karpfen) chránené medzinárodnými zápismi na základe Lisabonskej dohody č. 53 z 22. novembra 1967 a č. 836 z 6. decembra 2000. Okrem toho ochrana označenia „Třeboňský kapr“ je zároveň predmetom bilaterálnych zmlúv medzi Českou republikou, Rakúskom, Portugalskom a Švajčiarskom týkajúcich sa ochrany označenia pôvodu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (4)]

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3) Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(4) Porovnaj poznámku pod čiarou 3.