Na programe boli v roku 2014 aj inštitucionálne otázky, keď niekoľko parlamentných snemovní požadovalo hĺbkovú diskusiu o budúcej úlohe národných parlamentov v medziinštitucionálnom rámci. Od januára do mája Folketing (DK), House of Lords (UK) a Tweede Kamer (NL) predložili správy obsahujúce podrobné návrhy týkajúce sa posilnenia úlohy národných parlamentov v európskom rozhodovacom procese. Diskusie medzi národnými parlamentmi o týchto témach pokračujú.

Dňa 16. decembra 2014 Komisia prijala svoj pracovný program na rok 2014, v rámci ktorého navrhla stiahnuť alebo zmeniť 80 návrhov zo 450, ktoré čakajú na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady. Komisia uviedla, že má v úmysle stiahnuť navrhovanú smernicu, ale zároveň oznámila, že by ju do konca roka 2015 nahradila novým ambicióznejším návrhom na podporu obehového hospodárstva. Komisia tiež znovu potvrdila svoj záväzok podporovať prechod na zdrojovo efektívne obehové hospodárstvo v EÚ, čo by malo veľmi významný pozitívny vplyv na zamestnanosť, rast, konkurencieschopnosť a inovácie. Po konzultáciách s Európskym parlamentom a Radou Komisia 25. februára 2015 potvrdila stiahnutie uvedených návrhov.

Najviac stanovísk predložila v roku 2014 opäť portugalská parlamentná komora Assembleia da República a jej 118 stanovísk predstavovalo viac než 23 % z celkového prijatého počtu. Znížil sa však počet stanovísk v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (192 v roku 2013 a 227 v roku 2012). Medzi ostatné národné parlamenty alebo parlamentné komory, ktoré odoslali v roku 2014 viac ako desať stanovísk, patria Senato della Repubblica (IT) (63 stanovísk), Congreso de los Diputados a Senado (ES) (45 stanovísk), Senát (CZ) (41 stanovísk), Assemblée nationale (FR) (35 stanovísk), Camera Deputaților (RO) (30 stanovísk), Bundesrat (DE) (24 stanovísk), House of Lords (UK) (21 stanovísk), Camera dei Deputati (IT) (15 stanovísk), House of Commons (UK) (12 stanovísk), Bundesrat (AT) (10 stanovísk), Tweede Kamer (NL) (10 stanovísk) a Riksdag (SE) (10 stanovísk).

Najvýznamnejší rozdiel medzi pôvodným návrhom Komisie a konečným znením smernice predstavuje explicitné vyňatie pôdy z geografického rozsahu pôsobnosti smernice. Pobrežné vody alebo ich časti, ktoré patria do územného plánovania členských štátov, boli tiež vyňaté z rozsahu pôsobnosti smernice. Pokiaľ ide o údajný zásah do národnej zvrchovanosti, v smernici sa uvádza, že nemá vplyv na zvrchované práva a právomoci členských štátov nad morskými vodami, ktoré im vyplývajú z príslušných ustanovení medzinárodného práva, najmä pokiaľ ide o vymedzenie a delimitáciu hraníc. V konečnom znení smernice boli navrhované požiadavky na predkladanie správ zmenené na povinnosť zasielať Komisii kópie námorných priestorových plánov. A nakoniec, touto smernicou sa Komisii neudeľujú žiadne vykonávacie právomoci. Právny základ ostal nezmenený.

Niekoľko komôr národných parlamentov spochybnilo pridanú hodnotu návrhu Komisie (6 parlamentných komôr) a konštatovalo, že návrh zasahuje do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych právomocí v oblasti územného plánovania, ktoré sú vo výlučnej právomoci členských štátov (2 parlamentné komory). Niektoré komory tiež spochybnili výber Komisie, pokiaľ ide o právny základu návrhu (2 parlamentné komory), alebo sa odvolávali na potrebu viac zapojiť tretie krajiny či väčšmi zohľadniť ustanovenia medzinárodného práva (4 parlamentné komory), zatiaľ čo iné napadli návrh na udelenie vykonávacích právomocí Komisii (2 parlamentné komory) alebo tvrdili, že návrh by predstavoval pre členské štáty veľkú administratívnu záťaž vrátane požiadaviek na predkladanie správ (2 parlamentné komory).

Konečné znenie smernice sa vo viacerých bodoch líši od pôvodného návrhu Komisie. Pokiaľ ide o otázky vznesené národnými parlamentmi, spoluzákonodarcovia sa dohodli, že znížia počet ustanovení, ktorými je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty, zo 16 na 10, zmenili obsah určitých splnomocnení a podmienky ich používania a obmedzili ich trvanie na päť rokov. V konečnom znení smernice okrem toho nebol zachovaný návrh Komisie zakázať tenké cigarety a právny základ bol doplnený článkom 53 ods. 1 a článkom 62. Existujúci zákaz tabaku na orálne použitie (snus) bol zachovaný. Pokiaľ ide o kombinované zdravotné varovania, spoluzákonodarcovia rozhodli, že by mali pokrývať 65 % vonkajšej plochy predného aj zadného povrchu jednotkového balenia a akéhokoľvek vonkajšieho obalu, t. j. že by mali byť o 10 percentuálnych bodov menšie, ako pôvodne navrhovala Komisia.

V januári 2014 sa predsedovia konferencie COSAC stretli v Aténach, kde sa opakovane riešili témy týkajúce sa úlohy národných parlamentov, demokratickej legitimity a povinnosti zodpovedať sa. Tweede Kamer (NL) a Folketing (DK) predložili na účely diskusie na plenárnom zasadnutí COSAC nové konkrétne nápady a návrhy týkajúce sa úlohy a práv národných parlamentov v záležitostiach EÚ.

51. plenárne zasadnutie konferencie COSAC, ktoré sa konalo v Aténach v júni 2014, prebiehalo v kontexte výsledkov volieb do Európskeho parlamentu. Komisár Andor predstavil európsku stratégiu zamestnanosti, pričom zdôraznil potrebu reforiem trhu práce a potrebu investícií do zručností, ako spôsobu riešenia nesúladu medzi ponukou a dopytom na trhu práce. Parlamenty diskutovali aj o konkrétnych opatreniach na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a na podporu podnikania mladých. Ďalšími diskutovanými otázkami boli kríza na Ukrajine a anexia Krymu Ruskom.

Na stretnutí predsedov konferencie COSAC v júli 2014 predstavil pán Sandro Gozi, taliansky štátny tajomník pre európske záležitosti, hlavné priority talianskeho predsedníctva a podpredseda Šefčovič predniesol prejav o perspektívach EÚ po európskych voľbách. Okrem toho pán Graziano Delrio, taliansky štátny tajomník, a komisár Hahn referovali o európskych štrukturálnych a investičných fondoch na obdobie rokov 2014 – 2020. Na konferencii COSAC bol privítaný aj návrh Tweede Kamer (NL) požiadať poslancov Európskeho parlamentu, aby počas svojich nadchádzajúcich vypočutí dezignovaných komisárov zahrnuli otázky týkajúce sa názorov dezignovaných komisárov na úlohu národných parlamentov.

Na plenárnom zasadnutí konferencie COSAC v novembri a decembri 2014 sa zúčastnil na konferencii COSAC prvý podpredseda Timmermans. Potvrdil záväzok novej Komisie nadviazať nové partnerstvo s národnými parlamentmi v spolupráci s Európskym parlamentom. Prvý podpredseda Timmermans ocenil aj prácu národných parlamentov, ktoré aktívne predkladali návrhy týkajúce sa ich vlastnej úlohy. Potvrdil, že Komisia bude aktívnejšia v rámci svojich vzťahov s národnými parlamentmi a že komisári budú navštevovať národné parlamenty, aby vysvetlili kľúčové návrhy a iniciatívy, pričom zdôraznil význam zásady subsidiarity. Prvý podpredseda Timmermans potvrdil ochotu Komisie venovať sa návrhom národných parlamentov v oblasti právnych predpisov, ale zároveň zdôraznil povinnosť Komisie dodržiavať zmluvu. Na konferencii COSAC sa tiež debatovalo o preskúmaní stratégie Európa 2020, úlohe EÚ v stredomorskej oblasti a vo východnej Európe, ako aj o demokratickej kontrole európskych agentúr.

Európsky parlamentný týždeň a konferencia podľa článku 13

V rámci druhého „Európskeho parlamentného týždňa“ spoluorganizovaného Európskym parlamentom a gréckym parlamentom Vouli ton Ellinon v januári 2014 pokračovali diskusie o správe hospodárskych záležitostí, do ktorých boli zapojené národné parlamenty. Veľký počet účastníkov (viac ako 150 poslancov národných parlamentov a mnohí poslanci Európskeho parlamentu) svedčí o rastúcom význame udalosti. V roku 2014 bola jedným z ústredných bodov programu Európskeho parlamentného týždňa medziparlamentná konferencia o riadení hospodárskych záležitostí na základe článku 13 rozpočtovej dohody. V rámci tejto konferencie sa uskutočnili štyri plenárne diskusie o makroekonomických nerovnováhach, demokratickej legitimite programov makroekonomických úprav, podpore rastu a tvorby pracovných miest a posilnení rozpočtového dohľadu v hospodárskej a menovej únii.

V septembri 2014 sa v Ríme uskutočnilo druhé zasadnutie medziparlamentnej konferencie podľa článku 13 rozpočtovej dohody, ktorá sa koná dvakrát ročne. Diskusie boli venované štyrom všeobecným témam, konkrétne opätovnému naštartovaniu investícií a znižovaniu nerovností, nástrojom správy hospodárskych záležitostí a správy finančného sektora, dokončeniu bankovej únie a financovaniu reálnej ekonomiky, koordinácii daňových politík a digitálnej ekonomike. Na konferencii sa diskutovalo aj o jej rokovacom poriadku.

Konferencie SZBP/SBOP

Ďalším dôležitým fórom na výmenu názorov medzi národnými parlamentmi a inštitúciami EÚ je Medziparlamentná konferencia pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku (SZBP/SBOP). Štvrté zasadnutie konferencie sa uskutočnilo v Aténach v apríli 2014 a usporiadal ho grécky parlament Vouli ton Ellinon. Témami diskusie boli bezpečnostné výzvy v južnom a východnom susedstve EÚ, najmä situácia na Ukrajine a námorný rozmer spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Diskutovali spolu vysoká predstaviteľka pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčka Komisie barónka Ashtonová, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí Helénskej republiky pán Venizelos, a minister národnej obrany Helénskej republiky pán Avramopoulos.

Piate zasadnutie medziparlamentnej konferencie o SZBP/SBOP sa uskutočnilo v novembri 2014 v Ríme a usporiadal ho taliansky senát. Pokračovalo sa na ňom v diskusii o Východnom partnerstve, južnom susedstve a obranných otázkach. Uskutočnili sa plenárne diskusie za účasti vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčky Komisie pani Mogheriniovej, talianskeho ministra zahraničných vecí pána Gentiloniho a talianskeho ministra obrany pána Pinottiho. Na konferencii sa zúčastnilo viac ako 100 poslancov národných parlamentov a 16 poslancov Európskeho parlamentu.

Na väčšine ostatných medziparlamentných stretnutí v roku 2014 bola zastúpená na politickej úrovni aj Komisia.

4. Širší kontext

V roku 2014 predložilo niekoľko národných parlamentov, ako aj Európsky parlament, nové myšlienky a návrhy týkajúce sa úlohy národných parlamentov v európskom rozhodovacom procese.

Návrhy o budúcej úlohe národných parlamentov

Úvahy o úlohe národných parlamentov sa začali rozvíjať na stretnutí predsedov konferencie COSAC v Aténach 26. a 27. januára 2014, kde dánsky parlament Folketing predložil dokument s názvom „Twenty-three recommendations to strengthen the role of national Parliaments in changing European governance“ (Dvadsaťtri odporúčaní na posilnenie úlohy národných parlamentov pri zmene európskej správy vecí verejných). Dokument zahŕňal niekoľko návrhov okrem iného i) ako zvýšiť aktivitu národných parlamentov v oblasti európskeho rozhodovacieho procesu; ii) ako zlepšiť prípravu národných parlamentov v oblasti kontrol subsidiarity; iii) návrh na nový demokratický rámec pre európsku správu hospodárskych záležitostí a iv) návrh na reformu medziparlamentnej spolupráce v EÚ.

Dňa 11. marca 2014 Výbor pre Európsku úniu Snemovne lordov Spojeného kráľovstva prijal správu s názvom „The Role of National Parliaments in the European Union“ (Úloha národných parlamentov v Európskej únii). Táto správa bola výsledkom rozsiahleho prieskumu zo strany Snemovne lordov, v rámci ktorého podali svedectvo mnohí kľúčoví aktéri vrátane podpredsedu Šefčoviča. Návrhy uvedené v správe sa týkajú i) včasného zapojenia národných parlamentov do prípravy politických návrhov; ii) zriadenia priameho kontaktu s komisármi a úradníkmi Komisie; iii) zavedenia „zelenej karty“; iv) zmien mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity; v) medziparlamentnej spolupráce a vi) správy hospodárskych záležitostí a správy finančného sektoru.

Dňa 20. mája 2014 holandská parlamentná komora Tweede Kamer prijala správu s názvom „Ahead in Europe – on the role of the Tweede Kamer and national parliaments in the European Union“ (Pokrok v Európe – o úlohe Tweede Kamer a národných parlamentov v Európskej únii), ktorá obsahovala odporúčania, ako by národné parlamenty mohli zlepšiť svoje pracovné metódy a posilniť svoju spoluprácu s ostatnými parlamentmi, so zameraním na transparentnosť a účinnosť ako hlavné faktory legitimity. Správa obsahuje odporúčania pre národné parlamenty v Európe, ako aj na fungovanie parlamentnej komory Tweede Kamer v oblasti európskych záležitostí.

Hoci sa tieto správy od dánskeho parlamentu Folketing, Snemovne lordov Spojeného kráľovstva a holandskej parlamentnej komory Tweede Kamer obsahom líšia, majú určité podobnosti. Všetky tri parlamentné komory najmä navrhujú, aby národné parlamenty zohrávali aktívnejšiu úlohu a hlavne aby mali možnosť navrhnúť Komisii, nech predloží nové návrhy. Vo všetkých troch správach sa zdôrazňuje, že na ovplyvnenie návrhov Komisie je potrebné čoraz viac zapájať národné parlamenty v predlegislatívnej fáze. Všetky tri správy tiež navrhujú zlepšenie mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, pokiaľ ide o koordináciu stanovísk národných parlamentov. Snemovňa lordov Spojeného kráľovstva a Tweede Kamer (NL) navrhli zásadné zmeny mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity s cieľom zvýšiť účinok odôvodnených stanovísk národných parlamentov. Hoci obidve komory uznávajú, že formálne zmeny mechanizmu by si vyžadovali zmenu zmluvy, navrhli, aby sa zmeny uskutočnili formou neformálnej dohody alebo záväzku Komisie voči národným parlamentom.