EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu13. 6. 2017 COM(2017) 351 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV Výročná správa o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ za rok 2016



Obsah Úvod Zhrnutie Oddiel 1 Plnenie a výsledky Hlavné črty rozpočtu EÚ Súhrnný prehľad o pokroku v horizontálnych otázkach 1.1.Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (rozpočtový okruh 1A) 1.1.1. Pokrok programov na roky 2014 – 2020 1.1.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 1.2.Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (rozpočtový okruh 1B) 1.2.1. Pokrok programov na roky 2014 – 2020 1.2.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 1.3.Udržateľný rast: prírodné zdroje (rozpočtový okruh 2) 1.3.1. Pokrok dosiahnutý vo vykonávaní programov na roky 2014 – 2020 1.3.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 1.4.Bezpečnosť a občianstvo (rozpočtový okruh 3) 1.4.1. Pokrok dosiahnutý vo vykonávaní programov na roky 2014 – 2020 1.4.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 1.5.Globálna Európa (rozpočtový okruh 4)

1.5.1. Pokrok dosiahnutý vo vykonávaní programov na roky 2014 – 2020 1.5.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 Oddiel 2 Výsledky v oblasti vnútornej kontroly a finančného hospodárenia 2.1.Dosiahnutie cieľov vnútornej kontroly 2.1.1. Účinnosť finančného hospodárenia 2.1.2. Efektívnosť riadenia rizík zákonnosti a riadnosti 2.1.3. Nákladová efektívnosť kontrol 2.1.4. Stratégie boja proti podvodom 2.2.Vyhlásenie o vierohodnosti a výhrady 2.3.Uistenie získané prostredníctvom činnosti Útvaru pre vnútorný audit 2.4.Súhrn záverov o činnosti vykonávanej Výborom pre pokrok v oblasti auditu 2.5.Následné činnosti nadväzujúce na absolutórium a odporúčania vonkajšieho auditu 2.6.Závery týkajúce sa výsledkov v oblasti vnútornej kontroly a finančného hospodárenia 2.7.Výsledky prierezového organizačného riadenia90 2.7.1. Spoľahlivé mechanizmy riadenia90 2.7.2. Posilnený rámec výkonnosti90 2.7.3. Synergie a efektívnosť90 Poznámky na konci textu Zdroje obrázkov 101





Úvod Rozpočet EÚ je kľúčový nástroj na vykonávanie európskych politík. Spolu s regulačnými nástrojmi dopĺňa štátne rozpočty s cieľom dosahovať spoločné politické priority a reagovať na výzvy, ktorým EÚ čelí. Potreba zabezpečiť, aby zdroje boli pridelené na priority a aby akcie financované prostredníctvom rozpočtu EÚ prinášali dobré výsledky a pridanú hodnotu, je ústrednou myšlienkou iniciatívy Komisie s názvom Rozpočet EÚ zameraný na výsledky. Táto iniciatíva vychádza z rámcov výkonnosti v programoch na roky 2014 – 2020 a podporuje spojitú rovnováhu medzi dodržiavaním súladu s predpismi a výkonnosťou. Výročná správa o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ za rok 2016 poskytuje komplexný prehľad o výkonnosti, hospodárení a ochrane rozpočtu EÚ. Je v nej vysvetlené, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority EÚ, a sú v nej opísané výsledky dosiahnuté prostredníctvom rozpočtu EÚ, ako aj úloha, ktorú plní Komisia v zabezpečovaní najvyšších štandardov finančného hospodárenia. Keďže sa preukazuje úsilie Komisie zamerané na zjednodušené podávanie správ o výkonnosti, v tomto druhom vydaní výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu je začlenené bývalé oznámenie o ochrane rozpočtu EÚ1 a, rovnako ako minulý rok, bude správa súčasťou integrovaného balíka finančných správ o rozpočte EÚ. Tento balík predstavuje veľmi dôležitý vstup pre výročný postup udeľovania absolutória, pomocou ktorého Európsky parlament a Rada kontrolujú plnenie rozpočtu EÚ.





Zhrnutie Vo Výročnej správe o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ za rok 2016 sa spájajú najnovšie informácie o výsledkoch dosiahnutých prostredníctvom rozpočtu EÚ a o tom, ako sa s ním hospodári a ako je chránený. Súčasný viacročný finančný rámec, ktorý prebieha od roku 2014 do roku 2020, bol odsúhlasený v roku 2013 na pozadí finančnej a hospodárskej krízy a fiškálnej konsolidácie v členských štátoch. Bol navrhnutý na podporu cieľov stratégie rastu Európa 2020 a kládol sa v ňom veľký dôraz na investície do zamestnanosti a rastu. Tieto ciele sú zohľadnené v desiatich politických prioritách Komisie, ktoré stanovil jej predseda Juncker. V súčasnosti sú naďalej veľmi relevantné. Okrem toho vzniklo niekoľko nových výziev, najmä potreba zabezpečiť silnú a zjednotenú európsku reakciu na migračnú krízu a bezpečnostné hrozby vyplývajúce z celosvetovej nestability. Rozpočet EÚ plnil dôležitú úlohu pri riešení týchto výziev. V roku 2016 bola venovaná významná pozornosť opatreniam na posilnenie rastu, konkurencieschopnosti, investícií a zamestnanosti a európskej reakcii na globálne výzvy. Vyžadovalo si to, aby Komisia v plnom rozsahu využila flexibilitu zapracovanú do viacročného finančného rámca, na zabezpečenie toho, aby boli finančné prostriedky rýchlo nasmerované tam, kde sú najpotrebnejšie.

Komisia v roku 2016 predložila aj dôležité návrhy na zlepšenie fungovania súčasného viacročného finančného rámca. Oznámenie Komisie s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 20202, predložené v septembri 2016, zahŕňa ambiciózny balík legislatívnych návrhov, ktorých cieľom je: i) poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na boj proti rizikám súvisiacim s migráciou a bezpečnosťou a posilnenie rastu, vytvárania pracovných miest a konkurencieschopnosti; ii) zvýšiť pružnosť rozpočtu EÚ a jeho schopnosť rýchlo a účinne reagovať na nepredvídané okolnosti a

iii) zjednodušiť rozpočtové pravidlá a znížiť tak administratívne zaťaženie príjemcov finančných prostriedkov EÚ3. Tieto návrhy vychádzali z prebiehajúcej práce Komisie v rámci iniciatívy Rozpočet EÚ zameraný na výsledky. Ďalší vývoj v roku 2016, ktorý treba spomenúť, sa týkal zlepšení štruktúry a obsahu programových vyhlásení pripojených k návrhu rozpočtu na rok 2017, aby sa rozpočtovému orgánu poskytol presnejší obraz o výkonnosti programov. Okrem toho Komisia po prvý raz v roku 2016 predložila jednotný integrovaný balík finančných správ, ktorý obsahuje podrobné informácie o príjmoch, výdavkoch, hospodárení a plnení rozpočtu EÚ v súlade s najlepšími postupmi v oblasti transparentnosti a zodpovednosti. Transparentnosť je zabezpečená aj prostredníctvom uverejnenia Systému finančnej transparentnosti (SFT)4 ktorý poskytuje informácie o príjemcoch finančných prostriedkov EÚ, ktoré spravuje priamo Komisia. Výkonnosť a výsledky Rast, zamestnanosť a odolná spoločnosť Európske hospodárstvo sa naďalej zotavuje, aj keď rast je naďalej mierny a ešte ho brzdia dôsledky finančnej a hospodárskej krízy. V súvislosti s celosvetovou neistotou je pre toto krehké oživenie nevyhnutné, aby bol rozpočet EÚ naďalej zameraný na udržateľný a inkluzívny hospodársky rast. Posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií je naďalej ústrednou prioritou rozpočtu EÚ, čo potvrdil predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie 14. septembra 2016. V tomto prejave predseda zdôraznil potrebu, aby Európa posilnila svoje hospodárske oživenie a výrazne investovala do svojej mládeže a uchádzačov o zamestnanie, ako aj do začínajúcich podnikov a malých a stredných podnikov (MSP). Už dva roky od svojho zavedenia priniesol Európsky fond pre strategické investície, ústredný prvok Investičného plánu pre Európu, hmatateľné výsledky. K polovici mája 2017 sa očakáva, že financovaním v rámci Európskeho fondu pre strategické investície sa podporia investície vo všetkých členských štátoch vo výške viac ako 190 miliárd EUR, čo je viac ako polovica cieľa vo výške 315 miliárd EUR do polovice roka 20185. V súvislosti s touto dobrou výkonnosťou Komisia v septembri 2016 navrhla predĺžiť jeho trvanie a zdvojnásobiť jeho finančnú kapacitu, čo by umožňovalo mobilizovať v investíciách do roku 2020 aspoň 500 miliárd EUR. Väčšina tohto zvýšenia bude pochádzať zo súkromných investícií, vďaka čomu sa poskytne dlhodobý stimul katalyzovaný rozpočtom EÚ. Komisia takisto pracuje na uľahčení kombinácie Európskeho fondu pre strategické investície s inými európskymi programami financovania. Dobrým príkladom je nástroj na poskytovanie záruk za úvery v rámci programu COSME (Konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov), ktorý bol v roku 2016 naďalej veľmi úspešný, a to aj vďaka zvýšeniu schopnosti Európskeho fondu pre strategické investície znášať riziko. Ku koncu roka 2016 už bolo poskytnuté financovanie s podporou programu COSME v hodnote viac ako 5,5 miliardy EUR viac ako 143 000 malým a stredným podnikom v 21 krajinách. Spolu s Investičným plánom pre Európu sú európske štrukturálne a investičné fondy účinnými nástrojmi na posilnenie inteligentného a inkluzívneho rastu. Do konca roka 2016, pričom šlo o prvý úplný rok vykonávania členskými štátmi, bola podpora z európskych štrukturálnych a investičných fondov schválená pre projekty s investičnou hodnotou viac ako 176 miliárd EUR.6 Okrem finančnej podpory sú európske štrukturálne a investičné fondy určené na poskytovanie silných stimulov členským štátom, aby vykonávali nevyhnutné štrukturálne a politické reformy priaznivé pre rast vrátane tých, ktoré súvisia s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, vydanými v kontexte európskeho semestra. Hodnotenia ex post fondov politiky súdržnosti z programového obdobia rokov 2007 až 2013, ktoré boli dokončené v roku 2016, preukázali, ako tieto fondy prispeli k rastu a vytváraniu pracovných miest a aký prospech mal každý región a každá krajina v EÚ z politiky súdržnosti. Napríklad sa odhaduje, že: V krajinách EÚ 12 viedli finančné prostriedky politiky súdržnosti a investície na rozvoj vidieka v rokoch 2007 – 2013 k zvýšeniu HDP v roku 2015 o 4 % nad rámec toho, akú úroveň by inak dosiahlo. Z hľadiska boja proti nezamestnanosti sa fondy politiky súdržnosti na obdobie rokov 2007 – 2013 takisto preukázali ako účinné. Z predbežných údajov vyplynulo, že: Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond viedli k vytvoreniu 1,2 milióna pracovných miest, pričom 9,4 milióna účastníkov podporených z Európskeho sociálneho fondu následne získalo zamestnanie. Aj keď je možné podávať správy o úspešných výsledkoch až po dokončení intervencie, akcie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí spolu s akciami Európskeho sociálneho fondu dosahujú prvé pozitívne výsledky v oblasti zamestnanosti. Do konca roka 2015 sa na činnostiach organizovaných týmito akciami zúčastnilo 2,7 milióna mladých ľudí vrátane 1,6 milióna nezamestnaných a 700 000 neaktívnych ľudí. Do zamestnania sa vrátilo 235 000 ľudí, 181 000 získalo kvalifikáciu a 100 000 absolvovalo vzdelávanie alebo odbornú prípravu na základe intervencie Európskeho sociálneho fondu a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.

V určitých členských štátoch však dlhšie trvalo, kým sa zaviedli nevyhnutné postupy a štruktúry na vykonávanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Program pre výskum a inováciu Horizont 2020 je kľúčový pre budovanie spoločnosti a hospodárstva na základe znalostí a inovácie v celej EÚ. Mal úspešný dosah na 49 000 účastníkov a boli podpísané dohody o grante v celkovej výške 20,5 miliardy EUR. Viac ako 21 % účastníkov tvorili malé a stredné podniky. V roku 2016 oslavovali akcie Marie Skłodowska Curie (MSCA) svoje 20. výročie a v rokoch 2014 až 2016 boli prostredníctvom nich poskytnuté finančné prostriedky 25 000 výskumným pracovníkom. Trom laureátom, ktorí získali financovanie počnúc štvrtým rámcovým programom v oblasti výskumu, bola spoločne udelená Nobelova cena za chémiu. K cieľom EÚ v oblasti zamestnanosti a rastu prispieva aj niekoľko rozsiahlych programov v oblasti infraštruktúry. Program Galileo, v rámci ktorého sa vytvára vlastný globálny navigačný satelitný systém, sa v roku 2016 dostal z fázy zavedenia do fázy prevádzky. Vypustenie šiestich nových satelitov v roku 2016 umožnilo začatie poskytovania služieb. Po vyhlásení prvých služieb systému Galileo v roku 2016 môžu výrobcovia čipových súprav a prijímačov a vývojoví pracovníci aplikácií využívať signály systému Galileo na rozvoj svojich činností a na trhu je už k dispozícii niekoľko zariadení pripravených na systém Galileo7. Treba uviesť, že vykonávanie projektov v rámci programu Horizont 2020 podnietilo rozvoj nových aplikácií systému Galileo. Tieto projekty už viedli k uvedeniu 13 inovácií na trh, 5 patentom, 34 pokrokovým prototypom, dvom produktom na trhu a 223 uverejneným vedeckým článkom. Očakáva sa, že trh globálneho navigačného satelitného systému bude rásť z 5,8 miliardy zariadení v prevádzke v roku 2017 na odhadovaných 8 miliárd do roku 2020. Pokiaľ ide o Nástroj na prepájanie Európy pre odvetvie dopravy, podpora bola udelená 452 projektom v celkovej hodnote investícií 19,4 miliardy EUR po celej Európe. Tým sa prispelo k naštartovaniu veľkých investícií do infraštruktúry v Európe, ktoré prispievajú k celkovým cieľom Nástroja na prepájanie Európy, napríklad k prekonávaniu chýbajúcich dopravných spojení a problémových miest. Napríklad: Nástroj na prepájanie Európy pre odvetvie dopravy prispel k železničnému tunelu na úpätí Brenneru s dĺžkou 64 km, ktorý je najdlhším vysokokapacitným železničným tunelom na svete. Tunel značne posilní konkurencieschopnosť železničnej dopravy na strategickej trase Mníchov – Verona a prispeje k lepšiemu prechodu na iný druh dopravy v citlivom alpskom regióne. Pokiaľ ide o vzdelávanie, celoživotné vzdelávanie, odbornú prípravu a podporu podnikateľstva, do konca roka 2016 využili program Erasmus+ viac ako dva milióny účastníkov. V roku 2016 umožnil študovať, odborne sa pripravovať, vykonávať dobrovoľnícku činnosť a zapájať sa do výmen mládeže v zahraničí približne 497 000 mladým ľuďom. V jeho prvej správe o vykonávaní8 sa zdôraznilo, že:



U študentov, ktorí sa zapojili do programu Erasmus+, je nielen vyššia pravdepodobnosť, že sa zamestnajú (v porovnaní s ich rovesníkmi, ktorí sa nezúčastnili na programe mobility), ale aj že sa dostanú do riadiacich funkcií. V priemere 64 % študentov, ktorí absolvovali program Erasmus+, v porovnaní s 55 % ich rovesníkmi, ktorí sa nezúčastnili na programe mobility, nastúpi do riadiacej pozície do piatich až desiatich rokov od ukončenia štúdia. V prípade systému pôžičiek programu Erasmus+ pre študentov magisterského štúdia9 sa do systému zapojilo päť bánk a jedna univerzita zaviedla inovatívny model financovania. Napriek povzbudzujúcej spätnej väzbe od študentov je úroveň využívania (z hľadiska počtu finančných sprostredkovateľov a veľkosti žiadaných záruk) nižšia, než sa pôvodne očakávalo, a Komisia sa snaží rozšíriť zemepisné pokrytie a využívanie. Na záver, rok 2016 bol prvým rokom vykonávania nového systému priamych platieb v rámci reformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky. Členské štáty riadili priame platby približne pre 7 miliónov poľnohospodárov a programov rozvoja vidieka. V reakcii na nepriaznivý vývoj na trhu v rokoch 2015 a 2016 sa vykonalo niekoľko opatrení na podporu trhu, ktoré prispeli k opätovnému zavedeniu rovnováhy v poľnohospodárskych odvetviach. V reakcii na klesajúce ceny mlieka v EÚ v prvom polroku 2016 a pretrvávajúcu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom Komisia oznámila v júli 2016 výnimočné opatrenie na zníženie produkcie mlieka, čo prispelo k účinnému obnoveniu rovnováhy na trhu s mliekom v EÚ. Opatrením sa financovalo zníženie produkcie mlieka o viac ako 850 000 ton vo štvrtom štvrťroku 2016 (64 % celkového poklesu produkcie mlieka v Únii), vďaka čomu sa podporil rast cien mlieka v EÚ v druhom polroku 2016 o 29 %. Európske poľnohospodárstvo preukázalo svoju odolnosť, čo dokazujú obchodné štatistiky: Vývoz agropotravinárskych výrobkov EÚ dosiahol hodnotu 130,7 miliardy EUR, čo je o 1,5 % viac ako v roku 2015.



Európska reakcia na globálne výzvy V roku 2016 pokračovala európska reakcia na nové výzvy prameniace z meniacej sa geopolitickej situácie. Z rozpočtu EÚ sa poskytla podpora členským štátom na správne riadenie migračných tokov, riešenie základných príčin migrácie a ochranu schengenského priestoru. Z rozpočtu EÚ sa naďalej podporovali iné priority EÚ v súvislosti s globálnymi výzvami, ako napríklad zmenou klímy.

Vykonávanie národných programov členských štátov v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť sa v roku 2016 zrýchlilo. Členské štáty zvýšili v roku 2016 svoje úsilie v oblasti dobrovoľného aj núteného návratu s podporou Fondu pre azyl, migráciu a integráciu. Spomedzi 37 748 vrátených ľudí sa 26 187 vrátilo prostredníctvom programov dobrovoľného návratu. Z prvých údajov vyplýva, že počet neregulárnych migrantov, ktorí sa priblížili k vonkajším hraniciam EÚ, klesol (z 1,8 milióna v roku 2015 na 0,5 milióna v roku 2016). Počty nelegálnych príchodov do Grécka prudko klesli z dôvodu vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka, ale počet nelegálnych príchodov z Líbye je naďalej veľmi vysoký. V roku 2016 prijali členské štáty EÚ 14 205 utečencov presídlených v Únii prostredníctvom vnútroštátnych a multilaterálnych systémov10. Ide o dosiaľ najvyšší počet presídlených ľudí za jeden rok v EÚ11 a je to priamy dôsledok systémov presídľovania v rámci celej EÚ. Zvýšenie je dôkazom o hodnote a potenciáli posilnenej spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ v oblasti presídlenia. Pokračovalo vykonávanie prístupu založeného na hotspotoch v Grécku a Taliansku. V roku 2016 Grécko zriadilo päť hotspotov s celkovou kapacitou 7 450 miest a Taliansko uviedlo do prevádzky štyri hotspoty s celkovou kapacitou 1 600 miest. Komisia a novozriadená Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž pracovali na zabezpečení účinnej prítomnosti na mori: V roku 2016 bolo len v oblasti centrálneho Stredozemia zachránených 174 500 ľudí.

Nevídaný rozsah tokov utečencov a migračných tokov (najmä zo Sýrie) takisto viedol Komisiu k inováciám v oblasti typu nástrojov a pomoci mobilizovanej zo strany EÚ: okrem poskytovania humanitárnej pomoci mimo Európy EÚ začala po prvý raz financovať humanitárne akcie na svojom území, prostredníctvom nového nástroja núdzovej podpory v rámci Únie. V roku 2016 bolo poskytnuté prístrešie viac ako 35 000 ľuďom v Grécku, v počiatočnej fáze v stanoch, potom v zateplených kontajneroch a bolo vytvorených 417 bezpečných miest pre maloleté osoby bez sprievodu v zariadeniach určených na tento účel. Okrem toho sa značne zvýšilo humanitárne financovanie v Turecku prostredníctvom nástroja pre utečencov v Turecku. Táto skutočnosť umožnila Komisii, okrem iných iniciatív, zaviesť inovatívny program s názvom núdzová záchranná sociálna sieť, ktorej cieľom je pomôcť až jednému miliónu najzraniteľnejších utečencov v Turecku pravidelnými prídelmi hotovosti. Toto je príklad zvyšujúceho sa využívania pomoci z rozpočtu EÚ ako efektívneho a účinného spôsobu, ktorým sa pomoc dostáva k ľuďom v núdzových situáciách.

Okrem toho, popri humanitárnej pomoci Komisia podporuje aj dlhodobejšie živobytia, sociálno-ekonomické a vzdelávacie perspektívy utečencov a ich hostiteľských komunít v Turecku. Niektoré prvé informatívne výsledky z projektu Generation Found, ktorý je projektom týkajúcim sa vzdelávania a vykonáva sa s UNICEF: 60 000 detí používa vzdelávacie materiály a 10 392 detí využíva psychosociálne programy a programy sociálnej súdržnosti.

2 081 učiteľov a iných zamestnancov v oblasti vzdelávania bolo zaškolených.

7 950 sýrskych zamestnancov v oblasti vzdelávania získalo stimuly. Podpora stability a udržateľného rozvoja usmerňuje aj akciu rozpočtu EÚ mimo EÚ. Ako najväčší darca humanitárnej pomoci na svete EÚ plní ústrednú úlohu v boji proti humanitárnym problémom. V roku 2016 Komisia hospodárila s: bezprecedentným rozpočtom na humanitárnu pomoc vo výške približne 2 miliardy EUR na potraviny, prístrešie, ochranu a zdravotnú starostlivosť pre 120 miliónov ľudí vo viac ako 80 krajinách. Komisia vychádzala z úspešných skúseností s Investičným plánom pre Európu a v roku 2016 navrhla ambiciózny európsky vonkajší investičný plán pre Afriku a európske susedstvo ako prostriedok na riešenie základných príčin migrácie. Očakáva sa, že Európsky fond pre udržateľný rozvoj12 mobilizuje investície vo výške až 44 miliárd EUR s finančnými prostriedkami zo všeobecného rozpočtu Únie. Rozpočet EÚ je takisto dôležitým nástrojom na riešenie zmeny klímy, preto sa EÚ rozhodla, že minimálne 20 % rozpočtu na roky 2014 – 2020 – t. j. mierne viac ako 200 miliárd EUR počas celého obdobia − by sa malo použiť na klimatické opatrenia. V roku 2016 sa celkový príspevok na uplatňovanie hľadiska oblasti klímy odhadoval na 20,9 %.









Hospodárenie Komisie a ochrana rozpočtu EÚ Okrem výsledkov, ktoré sa dosiahli prostredníctvom výdavkov EÚ, má spôsob, akým sa hospodári s rozpočtom EÚ, dôležitý vplyv na jeho celkové plnenie. Práve preto sa Komisia snaží dosiahnuť najvyššie štandardy vo finančnom hospodárení z hľadiska efektívnosti, účinnosti a nákladovej účinnosti. Ochrana rozpočtu EÚ prostredníctvom účinného hospodárenia s ním Pre Komisiu je nanajvýš dôležité zabezpečiť, aby sa s rozpočtom EÚ dobre hospodárilo a aby boli zavedené všetky potrebné opatrenia na ochranu peňazí daňovníkov. Aj keď hospodárenie s rozpočtom je konečnou zodpovednosťou Komisie, 74 % výdavkov vykonávajú orgány členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Komisia chráni rozpočet EÚ, t. j. výdavky EÚ, aby nedochádzalo k nesprávnemu alebo neoprávnenému vynakladaniu výdavkov, a to pomocou dvoch hlavných mechanizmov: i) preventívnych mechanizmov (napr. kontroly ex ante, prerušenia a pozastavenia platieb) a ii) nápravných mechanizmov (predovšetkým finančnými opravami uloženými členským štátom, ale aj vymáhaním prostriedkov od príjemcov platieb EÚ): ak nie sú preventívne mechanizmy účinné, Komisia je vo svojej úlohe výkonu dohľadu povinná uplatniť nápravné mechanizmy ako poslednú možnosť. Útvary Komisie počas rokov napredovali v znižovaní ročnej miery chybovosti. Napriek klesajúcej tendencii v miere odhadovanej chybovosti Európsky dvor audítorov ešte nevydal kladné vyhlásenie o vierohodnosti k jej stanovisku o zákonnosti a správnosti predmetných platieb, pretože jeho odhad ročnej miery chybovosti Komisie sa ešte nachádza nad prahovou hodnotou významnosti 2 %13. Aj keď chyby sa môžu zistiť v ktoromkoľvek danom roku, v následných rokoch sú aj náležite opravené. Nevyhnutná a primeranejšia je preto viacročná analýza týchto chýb a opráv. V kontexte viacročného finančného rámca sú aj výdavkové programy, kontrolné systémy a cyklus riadenia Komisie navrhnuté ako viacročné. Celková výška finančných opráv a vymáhania prostriedkov vykonaných v roku 2016 dosiahla 3,4 miliardy EUR, čo zodpovedá 2,5 % vykonaných platieb. Počas obdobia rokov 2010 až 2016 priemerná potvrdená suma dosahovala 3,3 miliardy EUR alebo 2,4 % priemernej výšky platieb z rozpočtu EÚ, zatiaľ čo priemerná vykonaná suma predstavovala 3,2 miliardy EUR alebo 2,3 % platieb. Výhľadová celková suma v riziku pri ukončení, t. j. po vykonaní všetkých opráv, sa odhaduje na menej ako 2 % celkových relevantných výdavkov. Z toho vyplýva, že viacročné kontrolné mechanizmy útvarov Komisie všeobecne zabezpečujú náležité riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a správnosťou transakcií a že finančné opravy a vymáhania vykonané v následných rokoch celkovo chránia rozpočet EÚ. Medzitým sa prijímajú ďalšie opatrenia v prípade programov s dlhodobo vysokou chybovosťou, aby sa riešili základné príčiny14 a na účel prevencie, odhaľovania a nápravy podvodov15. V tejto súvislosti vstúpil 1. januára 2016 do platnosti nový systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES) na ochranu finančných záujmov EÚ, prostredníctvom ktorého sa posilňuje ochrana rozpočtu EÚ proti nespoľahlivým hospodárskym subjektom. Vyhlásenie o vierohodnosti Vo svojich výročných správach o činnosti za rok 2016 všetkých 49 povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním uviedlo, že má primerané uistenie, že informácie uvedené v ich správe poskytujú pravdivý a skutočný obraz, zdroje pridelené na činnosti boli použité na ich zamýšľané účely a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a že zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií. Pokiaľ ide o transparentnosť, vo výročných správach o činnosti sú vydané výhrady týkajúce sa programov, v prípade ktorých ročná miera chybovosti v čase vykazovania (ešte) neklesla pod 2 %. Za rok 2016 poskytlo 29 povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním bezvýhradné uistenie, pričom 20 uistení obsahovalo celkovo 37 výhrad (33 v roku 2015). Tohtoročné výhrady sa týkajú výdavkov a príjmov. Vo všetkých prípadoch prijali príslušní povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním akčné plány na riešenie príslušných nedostatkov a zmiernenie z toho vyplývajúcich rizík.

Pokiaľ ide o tvorbu uistenia v roku 2016, došlo k značnému pokroku prostredníctvom ročného schvaľovania účtovných závierok a 10 % zadržania z každej predbežnej platby zavedeného Generálnymi riaditeľstvami REGIO16, EMPL a MARE a diferencovanej prahovej hodnoty významnosti pre program Horizont 2020 pre generálne riaditeľstvá, ktorých sa výskum týka, a výkonné agentúry, a lepšej segmentácie tvorby uistenia podľa typu výdavkov zo strany generálnych riaditeľstiev DEVCO a NEAR. Efektívne, účinné a nákladovo efektívne systémy vnútornej kontroly Vysoké štandardy finančného hospodárenia vyžadujú, aby zavedené opatrenia na zabezpečenie účinnej ochrany rozpočtu EÚ boli nákladovo efektívne. So zreteľom na to sa prijímajú opatrenia na rozvoj synergií a dosahovanie zvýšenia efektívnosti, napríklad zjednodušením pravidiel a postupov, zlepšením a prepojením finančných IT systémov a ďalšou externalizáciou a vzájomným využívaním finančnej odbornosti. V konečnom dôsledku to vedie k nižšej byrokratickej záťaži, primeraným nákladom na kontroly príjemcov, nižším mieram chybovosti, lepšej kvalite údajov a kratším obdobiam tzv. času na udelenie grantu a času na vykonanie platby. Už sa dosiahol určitý pokrok, najmä v súvislosti so zjednodušením rozpočtových pravidiel, digitálnym riadením obstarávania a grantov (vrátane vytvorenia jednotného kontaktného miesta na komunikáciu a výmenu informácií so zainteresovanými stranami) a skrátením platobných lehôt. S cieľom ešte zlepšiť efektívnosť finančného hospodárenia Komisia otvorila v roku 2016 preskúmanie hlavných finančných procesov organizácie. Okrem toho každý útvar Komisie pravidelne posudzuje účinnosť svojich systémov vnútornej kontroly. Celkovo za rok 2016 všetky útvary Komisie dospeli k záveru, že štandardy vnútornej kontroly fungovali dobre a uplatňovali sa účinne. Na konci roka 2016 všetky útvary Komisie mali posúdenú aj nákladovú účinnosť svojich kontrolných systémov. Na základe týchto posúdení (napr. rizika, nákladov na kontroly, platobných lehôt) prevažná väčšina zrevidovala svoje kontrolné systémy na účel zlepšenia organizačnej vhodnosti. Útvary Komisie čoraz viac prijímajú opatrenia na zabezpečenie toho, aby boli ich kontrolné systémy naďalej zamerané na riziká a aby boli nákladovo efektívne. Jedným príkladom kombinácie zdrojov na získanie úspor z rozsahu a zlepšenie nákladovej účinnosti kontrol je zriadenie spoločného centra podpory, ktoré slúži 20 útvarom a iným subjektom, napríklad výkonným agentúram alebo spoločným podnikom, ktorých spoločnou črtou je vykonávanie programu pre výskum Horizont 2020.



Štruktúra výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu Oddiel 1 tejto správy obsahuje zhrnutie výkonnosti rozpočtu EÚ na základe najnovších dostupných dôkazov o výsledkoch dosiahnutých pomocou rozpočtu EÚ do konca roka 2016. Táto správa vychádza z informácií z programových vyhlásení, ktoré sú súčasťou návrhu rozpočtu na rok 2018, výročných správ o činnosti za rok 2016 predložených útvarmi Komisie a ďalších zdrojov, ako napríklad z hodnotení17 a správ o vykonávaní programov EÚ. Poskytuje vstupný bod k týmto dokumentom, v ktorých sú k dispozícii ďalšie podrobné informácie o cieľoch a pokroku programov z hľadiska ukazovateľov meraných podľa východiskového stavu a cieľov. Hoci sa správa vzťahuje na rok 2016, vychádza z najnovších dostupných údajov, ktoré sa niekedy týkajú predchádzajúcich rokov, za ktoré sa podávali správy. V správe sa pre každý rozpočtový okruh uvádzajú informácie o pokroku vo vykonávaní programov viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 a najnovšie dostupné dôkazy o výsledkoch programov viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013. V súlade s požiadavkou Európskeho parlamentu a Európskeho dvora audítorov sa v správe uvádzajú aj odkazy na stratégiu Európa 2020 a konkrétne príklady pridanej hodnoty financovania EÚ.

V oddiele 2 je opísaná vnútorná kontrola Komisie, finančné hospodárenie a ochrana rozpočtu EÚ v roku 2016. Táto správa vychádza z výročných správ o činnosti útvarov Komisie, v ktorých sa podrobne opisujú vnútorné kontrolné prostredie a súvisiace otázky. Ak boli v priebehu roka zistené problémy, v správe sa opisuje spôsob, akým útvary Komisie tieto výzvy riešili. V tomto oddiele sú zhrnuté informácie o dosahovaní cieľov vnútornej kontroly (riadenia rizík zákonnosti a správnosti, nákladovej účinnosti kontrol a stratégií boja proti podvodom), ochrane rozpočtu EÚ a vyhlásení o vierohodnosti poskytnuté kolégiu. Toto vyhlásenie je založené nielen na vlastných záveroch manažmentu (ktoré sú založené na štatistických a neštatistických ukazovateľoch výsledkov kontroly a opráv), ale aj krížovo skontrolované na základe stanovísk nezávislých strán (zistenia a obmedzené závery auditu Útvaru pre vnútorný audit a pripomienky Európskeho dvora audítorov) a záverov práce Výboru pre pokrok v oblasti auditu. Záver vyvodený z vyhlásenia o vierohodnosti prijatého od všetkých útvarov a z uistenia získaného prostredníctvom vnútorného auditu umožňuje Komisii prijatím tejto správy prevziať celkovú politickú zodpovednosť za hospodárenie s rozpočtom EÚ na rok 2016.



Oddiel 1

Plnenie a výsledky

Komisia je povinná zabezpečiť, aby rozpočet EÚ dosahoval najlepšie výsledky pre občanov poskytovaním silnej podpory politickým prioritám EÚ. Osobitne dôležitými prioritami v roku 2016 boli podpora zamestnanosti, rastu a investícií a zabezpečenie rýchlej a komplexnej odpovede na mnohé výzvy, ktorým EÚ čelila. Na zabezpečenie toho, aby boli na priority vyčlenené zdroje a aby každé opatrenie prinášalo vysokú výkonnosť a pridanú hodnotu, Komisia vykonáva iniciatívu Rozpočet EÚ zameraný na výsledky. Vychádza z výkonnostného rámca na roky 2014 – 2020 a podporuje lepšiu rovnováhu medzi dodržiavaním súladu s predpismi a výkonnosťou. „Zameranie, rýchlosť a výsledky“ sú hlavnými zásadami iniciatív, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bolo každé euro z rozpočtu EÚ vynaložené v oblastiach s najvyššou pridanou hodnotou EÚ, aby bola výkonnosť rozpočtu EÚ prísne hodnotená, a aby boli dosiahnuté výsledky jasne oznamované. V tejto súvislosti Komisia 14. septembra 2016 predložila komplexné strednodobé preskúmanie fungovania viacročného finančného rámca vrátane preskúmania výkonnostného rámca rozpočtu EÚ. Toto preskúmanie bolo príležitosťou na zhodnotenie dosiahnutých výsledkov a potreby reagovať na zásadné nepredvídané výzvy, ako je migračná a bezpečnostná kríza. V tomto preskúmaní sa podporilo niekoľko návrhov, ktoré boli predložené spolu s oznámením s cieľom navýšiť finančné prostriedky pre hlavné priority a potreby Únie približne o 6 miliárd EUR v oblastiach zamestnanosti a rastu, migrácie a bezpečnosti. Cieľom návrhov takisto je vytvoriť väčšiu flexibilitu pre rozpočet EÚ a zjednodušiť rozpočtové pravidlá pre príjemcov. Na preukázanie odhodlania Komisie zabezpečiť potrebné podmienky pre prístup zameraný na výsledky a na zabezpečenie toho, aby sa dôraz kládol na výsledky, nie na vynaložené sumy, Komisia navrhla niekoľko zmien nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tieto zmeny by umožnili napríklad platby na základe splnených podmienok, platby jednorazových súm pokrývajúce všetky oprávnené náklady na akciu, uprednostňovanie zjednodušených foriem grantov a objasnenie rozsahu kontrol zjednodušených foriem grantov. Jednoduchšie a flexibilnejšie pravidlá by mali prispieť k rýchlejšiemu a efektívnejšiemu vykonávaniu v praxi s cieľom znížiť náklady na vykonávanie pravidiel EÚ, ako aj mieru chybovosti. Návrh zjednodušeného nariadenia o rozpočtových pravidlách predložený Komisiou má za cieľ vytvoriť jednotný súbor pravidiel, ktoré sú zrozumiteľnejšie a o 25 % kratšie ako súčasné nariadenie o rozpočtových pravidlách spolu s jeho pravidlami uplatňovania. V rámci tejto iniciatívy došlo v roku 2016 k ďalšiemu pokroku. Konkrétne štruktúra a obsah programových vyhlásení pripojených k návrhu rozpočtu na rok 2017 sa zlepšili, aby sa rozpočtovému orgánu poskytol presnejší obraz o výkonnosti programov. Okrem toho, v roku 2016 Komisia po prvý raz podala správu v integrovanom balíku s podrobnými informáciami o príjmoch, výdavkoch, hospodárení a plnení rozpočtu EÚ v súlade s najlepšími postupmi v oblasti transparentnosti a zodpovednosti (integrovaný balík finančných správ o rozpočte EÚ)18. Komisia takisto aktívne spolupracovala s expertmi z členských štátov, iných inštitúcií EÚ a medzinárodných organizácií na vytvorení spoločnej dohody o existujúcich výkonnostných rámcoch a vytvorila príležitosť pre výmenu nových nápadov a najlepších postupov. V roku 2016 sa uskutočnili tri takéto zasadnutia skupiny expertov a bola zorganizovaná druhá konferencia iniciatívy Rozpočet zameraný na výsledky. Hlavné črty rozpočtu EÚ Výkonnostný rámec na roky 2014 – 2020 Vykonávanie spoľahlivého výkonnostného rámca pre rozpočet EÚ je predpokladom pre väčšie zameranie programov EÚ na výsledky a pre ich lepšie riadenie. V prípade viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 boli výkonnostné rámce zaradené ako nový povinný prvok v právnom základe programov a ako kľúčový pilier zvýšeného zamerania tohto programového obdobia na výsledky. Tieto rámce vyžadujú stanovenie jasných a merateľných cieľov a ukazovateľov, ako aj opatrenia na monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie. Komisia sa domnieva, že monitorovanie týchto ukazovateľov spolu s hodnoteniami poskytuje dobrý základ, na ktorom je možné hodnotiť výkonnosť, s cieľom zabezpečiť, aby programy prebiehali podľa plánu a dosahovali zamýšľané ciele. Prispieva sa tak k predvídaniu problémov a ich riešeniu, ak nastanú. Počas prvých rokov vykonávania programu sú informácie o výkonnosti v zásade založené na vstupoch (pridelených finančných prostriedkoch), a ak je to možné, výstupoch. Tento prvý súbor informácií poskytuje dobrý obraz o výdavkoch rozpočtu EÚ a ich príspevku k politickým prioritám. S postupným napredovaním vykonávania programu sa stávajú dostupnými informácie o výsledkoch a vplyve, ale často sa to deje až po uplynutí dostatočného času na to, aby sa prejavil dosah vynaložených peňazí. Audity Európskeho dvora audítorov takisto pomáhajú zlepšovať výkonnosť programov, operácií, systémov a postupov riadenia orgánov a inštitúcií, ktoré hospodária s finančnými prostriedkami EÚ.19 Napríklad v nedávnych správach sa potvrdzuje potreba zjednodušiť pravidlá a posilniť alebo zjednodušiť výkonnostný rámec. Získané poznatky prispejú k príprave Komisie na ďalšiu generáciu programov. Spoločná zodpovednosť za výsledky Približne tri štvrtiny rozpočtu EÚ sa plnia v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi. Aj keď Komisia nesie konečnú finančnú zodpovednosť za riadenie rozpočtu EÚ, zodpovednosť za výsledky dosiahnuté s rozpočtom EÚ je spoločná so širokou škálou subjektov na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Všetci svojím dielom plnia úlohy na zabezpečení toho, aby každé euro vynaložené z rozpočtu EÚ slúžilo efektívne a účinne na svoj zamýšľaný účel. Silný katalytický účinok Prostredníctvom fungovania v súčinnosti so štátnymi rozpočtami je rozpočet EÚ nástrojom, ktorý dopĺňa politické a regulačné nástroje na dosahovanie priorít EÚ. Aj keď je jeho veľkosť pomerne malá (zodpovedá približne 2 % celkových verejných výdavkov v EÚ), má silný pákový efekt a katalytický účinok. Má schopnosť zabezpečiť pákový efekt finančných prostriedkov prostredníctvom finančných nástrojov, pričom jedným výrazným príkladom toho je Európsky fond pre strategické investície. Môže takisto pomôcť smerovať vnútroštátne verejné investície smerom k spoločne dohodnutým cieľom EÚ prostredníctvom spolufinancovania. Súdržnosť so štátnymi rozpočtami Komisia úzko spolupracuje s členskými štátmi na zabezpečení komplementárnosti rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov a na posilnení koordinácie hospodárskych politík medzi členskými štátmi. Táto práca podniknutá v rámci európskeho semestra (vrátane odporúčaní pre jednotlivé krajiny) je veľmi dôležitá pre vytvorenie synergií a minimalizovanie fiškálneho zaťaženia, ak je to možné.

Viacročná povaha Na rozdiel od štátnych rozpočtov je rozpočet EÚ svojou povahou viacročný, čím sa stáva v prvom rade investičným rozpočtom. Viacročný finančný rámec podporuje strednodobé a dlhodobé opatrenia EÚ a jeho snahou je zabezpečiť jednotnú a stabilnú dlhodobú víziu pre jeho príjemcov a spolufinancujúce vnútroštátne orgány. Nepredvídateľná povaha nedávnych kríz v rámci Európy a mimo nej však preukázala, že je takisto potrebné, aby rozpočet EÚ bol schopný rýchlo sa prispôsobiť nepredvídaným udalostiam a rýchlo dosahovať výsledky v praxi. Pre správnu rovnováhu medzi predvídateľnosťou a schopnosťou rozpočtu EÚ reagovať je potrebné priebežné opätovné hodnotenie a opätovné prispôsobovanie.



Rozpočet EÚ na rok 2016: Graf: Rozpočet EÚ na rok 2016 podľa rozpočtových okruhov ako percenta z celého rozpočtu EÚ na rok 2016 vo výške 155,3 milióna EUR. Rozpočet EÚ predstavoval v roku 2016 155,3 miliardy EUR. Približne polovica z tejto sumy (45 % alebo 69,8 miliardy EUR) bola pridelená do okruhu 1 „Inteligentný a inkluzívny rast“ a rozdelená medzi okruh 1A „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ (12,2 %) a okruh 1B „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“ (32,7 %). Okruh 2 „Udržateľný rast: prírodné zdroje“ bol druhou najväčšou oblasťou rozpočtu a predstavoval 40,2 %.20 V roku 2016 bolo prijatých šesť opravných rozpočtov. Tie, v prípade ktorých nešlo o štandardné úpravy (o prebytok z predchádzajúceho roka alebo o úpravu podľa aktualizovaných právnych predpisov), boli navrhnuté na posilnenie zamerania najmä na prioritné oblasti, napríklad humanitárnu pomoc v rámci EÚ a rozšírenie Európskeho fondu pre strategické investície, a na riešenie nižších platobných potrieb, než sa očakávalo, najmä v oblasti súdržnosti. Takmer 1 % sa vynaložilo na osobitné nástroje: rezervu na núdzovú pomoc, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a Fond solidarity EÚ.



Súhrnný prehľad o pokroku v horizontálnych otázkach Rozpočet EÚ a stratégia Európa 2020 Viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 a programy, ktoré ho tvoria, boli navrhnuté tak, aby pomáhali dosahovať spoločne dohodnuté ciele stratégie Európa 2020 tak, aby sa EÚ stala inteligentným, udržateľným a inkluzívnym hospodárstvom do roku 2020. Pridelenie rozpočtu EÚ na rôzne priority dokazuje, že celková štruktúra viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 zohľadňuje ciele stratégie Európa 2020. Na účel merania pokroku smerujúceho k dosiahnutiu inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu obsahuje stratégia Európa 202021 päť hlavných cieľov v oblastiach zamestnanosti, výskumu a vývoja, klímy a energetiky, vzdelávania a boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Každý členský štát premietol tieto hlavné ciele do svojich vnútroštátnych cieľov. V záujme dosahovania konkrétnych výsledkov sa vykonáva široká škála opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni. Rozpočet EÚ je iba jeden z nástrojov prispievajúcich k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020, jej úspech závisí od kolektívneho konania všetkých subjektov v Únii. Existuje jasná súvislosť medzi jednotlivými cieľmi a triptychom priorít stratégie Európa 2020, ktorými je inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast22. Ciele boli vybrané tak, aby vzájomne posilňovali tieto tri rozmery triptychu a aby spolu prispievali k ich realizácii. Ciele sú zamerané na zdôraznenie vybraného počtu hlavných stimulov rastu, ktoré sú relevantné pre všetky členské štáty a ktoré by mohli usmerňovať opatrenia členských štátov podporované rozpočtom EÚ. Zámerne nie sú komplexné a nezachytávajú všetky hybné sily rastu. Hlavné ciele stratégie Európa 2020 sa monitorujú na úrovni Komisie prostredníctvom deviatich ukazovateľov. Informácie o pokroku týchto ukazovateľov sú pravidelne aktualizované a uverejňované na webovom sídle Eurostatu.23 V nasledujúcom grafe sú uvedené najnovšie dostupné údaje24 pre predmetných deväť ukazovateľov. Poukazuje na pokrok dosiahnutý od roku 2008 a na to, koľko úsilia je ešte potrebného na dosiahnutie príslušných cieľov stratégie Európa 2020. Z najnovších údajov vyplýva, že ukazovatele súvisiace s cieľmi v oblasti životného prostredia a vzdelávania napredujú smerom k hlavným cieľom, zatiaľ čo je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja a boja proti chudobe alebo sociálnemu vylúčeniu.

Graf: Hlavné ciele stratégie Európa 2020 – východiskový stav v porovnaní s rokom 2015 a v porovnaní s cieľom (100 %) – zdroj: webové sídlo Eurostatu



Uplatňovanie hľadiska klímy a biodiverzity Rozpočet EÚ je dôležitým nástrojom aj na dosahovanie prierezových cieľov politiky, napríklad v oblasti klímy a biodiverzity. S cieľom reagovať na výzvy a investičné potreby súvisiace so zmenou klímy sa EÚ rozhodla, že minimálne 20 % rozpočtu na roky 2014 – 2020 – t. j. až 200 miliárd EUR počas celého obdobia − by sa malo použiť na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy. S cieľom dosiahnuť tento výsledok sa začleňujú opatrenia na adaptáciu na následky zmeny klímy a na ich zmiernenie do všetkých hlavných výdavkových programov EÚ, najmä do regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, energetiky, dopravy, výskumu a inovácií, spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj do rozvojovej politiky EÚ. Už od návrhu rozpočtu na rok 2014 sa každoročne monitorujú odhadované výdavky súvisiace s klímou v súlade s metodikou založenou na takzvaných Rio markeroch. V roku 2016 sa celkový príspevok na uplatňovanie hľadiska klímy odhadoval na 20,9 %. Podobne ako v prípade uplatňovania hľadiska oblasti klímy, postupom sledovania výdavkov v oblasti biodiverzity sa odhadlo, že 7 % rozpočtu na rok 2015 a 9 % rozpočtu na rok 2016 bolo vyčlenených na opatrenia, ktorých cieľom je obmedziť a zvrátiť úbytok biodiverzity v EÚ, čo významne prispieva k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu. Graf: Príspevok rozpočtu EÚ na oblasť klímy v rokoch 2014 – 2017: 105 589 miliónov EUR podľa oblasti rozpočtu EÚ, zdroj: výkaz odhadov na rok 2018 – **„Iné oblasti“ zahŕňajú výdavky na iné programy (a programové vyhlásenia) v okruhu 1a (Copernicus, Nástroj na prepájanie Európy, COSME), okruhu 3 (mechanizmus Únie v oblasti civilnej obrany), okruhu 4 (mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, nástroj predvstupovej pomoci II, iniciatíva dobrovoľníkov pomoci EÚ, nástroj finančnej podpory pre komunitu tureckých Cyperčanov, nástroj európskeho susedstva, európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva, nástroj rozvojovej spolupráce, spolupráca s Grónskom, nástroj na podporu stability a mieru, nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami a humanitárna pomoc).

Rozpočet EÚ a ciele udržateľného rozvoja Rok 2015 bol pre trvalo udržateľný rozvoj na celom svete rozhodujúcim. Svetoví lídri prijali nový rámec globálneho trvalo udržateľného rozvoja: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (ďalej len „program 2030“)25 na 70. Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015, ktorý je zameraný na ciele trvalo udržateľného rozvoja. V tom istom roku boli takisto prijaté Parížska dohoda o zmene klímy (COP21)26, akčný program z Addis Abeby27, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou programu 2030 a sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof28. Program 2030 predstavuje záväzok odstrániť chudobu a dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj do roku 2030 na celom svete. Predmetných 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja a ich 169 pridružených cieľov má globálnu povahu, sú univerzálne uplatniteľné a vzájomne prepojené. EÚ predložila 22. novembra 2016 svoju odpoveď na program 2030 a na ciele trvalo udržateľného rozvoja a prijala balík udržateľného rozvoja29.Tento balík obsahuje zastrešujúce oznámenie o ďalších krokoch pre udržateľnú európsku budúcnosť30 sprevádzané pracovným dokumentom útvarov Komisie31, v ktorom sa zo všeobecného hľadiska opisuje príspevok rôznych politík a právnych predpisov EÚ k cieľom trvalo udržateľného rozvoja. Dosiahnutie mnohých cieľov trvalo udržateľného rozvoja bude závisieť z veľkej časti od opatrení prijatých v členských štátoch. EÚ v mnohých oblastiach podporuje, koordinuje a dopĺňa politiky členských štátov alebo sa delí o zodpovednosť. Rozpočet EÚ dopĺňa štátne rozpočty a široký súbor politických a regulačných nástrojov EÚ, ktorými sa riešia výzvy trvalo udržateľného rozvoja. Komisia už do veľkej miery začlenila do rozpočtu EÚ a výdavkových programov hospodárske, sociálne a environmentálne rozmery, ktoré sú ústrednou myšlienkou cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Výkonnostný rámec výdavkových programov EÚ na roky 2014 – 2020 už obsahuje dôležité prvky týkajúce sa podávania správ o týchto troch rozmeroch. Výsledky dosiahnuté prostredníctvom rozpočtu EÚ do konca roka 2016 sú opísané vo výročnej správe o hospodárení a výkonnosti rozpočtu, a to v súlade s rôznymi úrovňami pokročilosti programov v škále od vstupných údajov za počiatočnú fázu programov až po výsledky dokončených programov. Informácie predložené v tejto správe sú založené na údajoch, ktoré boli k dispozícii v čase prípravy výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu.



1.1. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (rozpočtový okruh 1A)32 V roku 2016 bola na programy zamerané na konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (záväzky v okruhu 1A) vyčlenená suma 19 miliárd EUR. To predstavuje 12,2 % celkových ročných rozpočtových výdavkov. Hlavnými programami v rámci rozpočtového okruhu „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ sú: – Horizont 2020, rámcový program pre výskum a inováciu, – veľké projekty v oblasti infraštruktúry [Galileo, medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER), Copernicus], – program Erasmus+ na financovanie oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a športu, – Nástroj na prepájanie Európy na financovanie prepojenia v rámci transeurópskych dopravných, energetických a IKT sietí a – Európsky fond pre strategické investície, súčasť Investičného plánu pre Európu.33 Graf: v spodnej časti: Podiel na celkovom rozpočte v roku 2016 v prípade okruhu 1A;. v hornej časti: Hlavné programy financované v roku 2016 v rámci okruhu 1A. Kategória „ostatné programy“ zahŕňa okrem iného program EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), Colníctvo a Fiscalis. Kategória „Veľké projekty v oblasti infraštruktúry" zahŕňa okrem iného projekty Galileo, Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba (EGNOS), Copernicus a ITER. Všetky sumy sú v miliónoch EUR.



Podpora priorít Komisie prostredníctvom programov Programy v rámci tohto rozpočtového okruhu prispievajú najmä k nasledujúcim prioritám Junckerovej Komisie: „zamestnanosť, rast a investície“, „digitálny jednotný trh“, „energetická únia a klíma“ a „hlbšia a spravodlivejšia hospodárska a menová únia“. Prispievajú k prioritám stratégie Európa 2020 „inteligentný a udržateľný rast“ a „inkluzívny rast“ najmä vytváraním pracovných miest a zamestnateľnosti vyplývajúcich z programov Horizont 2020 a Erasmus+. Programy v tomto rozpočtovom okruhu takisto prispievajú k stratégii Európa 2020 podporou výskumu a inovácie, zvyšovaním úrovní zručností a (celoživotným) vzdelávaním, podporou podnikania, uľahčením využívania inteligentných sietí a rozvojom digitálnej ekonomiky, budovaním vzájomne prepojených transeurópskych sietí, investíciami do celoeurópskych infraštruktúr a zameriavaním sa na väčšiu efektívnosť využívania energie a zdrojov. 1.1.1. Pokrok programov na roky 2014 – 2020 Rozpočet v okruhu 1A „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ prispel k prioritám inteligentného a udržateľného rastu stratégie Európa 2020. Hlavné programy stimulovali investície a vytváranie pracovných miest v kontexte predpovedí mierneho rastu a pomalého oživenia európskeho hospodárstva. S cieľom prekonať súčasný nedostatok investícií v EÚ Európsky fond pre strategické investície v úzkom partnerstve s Európskou investičnou bankou prispel k mobilizácii súkromných finančných zdrojov pre strategické investície do inovatívnych a strategických projektov. Rozpočet EÚ podporuje Európsky fond pre strategické investície prostredníctvom záručného fondu EÚ34.

Prostredníctvom iných hlavných programov sa financovali iniciatívy na budovanie sietí a know-how v rámci celej EÚ, napríklad program pre výskum a inovácie Horizont 2020, Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) a Nástroj na prepájanie Európy. Okrem toho rozsiahle projekty, napríklad Galileo, Copernicus a ITER, prispeli k zabezpečeniu vedúcej úlohy Európy v kozmickom odvetví a k preukázaniu toho, že jadrová syntéza môže byť udržateľným zdrojom energie. Na zabezpečenie toho, aby občania mohli v plnom rozsahu využívať príležitosti, ktoré vytvára Európa, pomáhajú programy, napríklad Erasmus+, rozvíjať kľúčové zručnosti budúcich uchádzačov o zamestnanie. Európsky fond pre strategické investície (EFSI) – s podporou záručného fondu EÚ Na konci decembra 2016, t. j. v polovici trvania jeho investičného obdobia, bolo vykonávanie Európskeho fondu pre strategické investície v súlade s plánom. Objem investícií, ktorých mobilizácia sa očakáva podľa schválených operácií Európskeho fondu pre strategické investície, dosahovala 163,9 miliardy EUR (a v polovici mája 2017 sa zvýšila na viac ako 190 miliárd EUR vo všetkých členských štátoch EÚ), čo je viac ako polovica cieľa vo výške 315 miliárd EUR do polovice roka 201835. Je rozdelený do dvoch vetiev takto:

-V rámci okna Infraštruktúra a inovácie schválila Európska investičná banka 175 projektov s investičnou hodnotou približne 94,4 miliardy EUR, pričom sa očakáva, že financovanie Európskej investičnej banky podporené zárukou EÚ v rámci Európskeho fondu pre strategické investície dosiahne 22,4 miliardy EUR. Tieto projekty sa realizujú v 25 členských štátoch a presiahli tak míľnik na rok 2016 na úrovni 20 krajín. -V rámci okna Malé a stredné podniky schválil Európsky investičný fond 244 operácií s celkovou investičnou hodnotou 69,5 miliardy EUR. Očakáva sa, že ich využije 380 000 malých a stredných podnikov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou vo všetkých členských štátoch. Projekty financované Európskym fondom pre strategické investície sa líšia z hľadiska podpory: i) plán cenovo dostupného bývania v Poľsku, ktorým sa zabezpečuje výstavba 1300 cenovo dostupných domov, ii) výstavba štrnástich stredísk primárnej zdravotnej starostlivosti v celom Írsku, iii) výstavba dvoch zariadení kombinovanej výroby elektriny a tepla na biomasu, ktoré zlepšia energetickú bezpečnosť a zásobovanie elektrinou a iv) postupné zavádzanie novej ultravysokorýchlostnej širokopásmovej siete približne v 700 obciach v Alsasku vo Francúzsku. Všetky projekty sa nachádzajú na mape projektov Európskeho fondu pre strategické investície: http://www.eib.org/efsi/map/index.htm Hodnotenie prvého roka skúseností s Európskym fondom pre strategické investície36 naznačilo, že záruka EÚ predstavuje efektívny a účinný spôsob zvýšenia objemu osobitných aktivít Európskej investičnej banky a záruk Európskeho investičného fondu v prospech malých a stredných podnikov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou. Mali by sa však vyvinúť nové modely spolupráce s vnútroštátnymi podpornými bankami alebo finančnými sprostredkovateľmi na zjednodušenie využívania nástrojov na rozdelenie rizika a podriadeného financovania v rámci okna Infraštruktúra a inovácie. Aj keď záruka EÚ umožnila Európskej investičnej banke vykonávať rizikovejšie činnosti, v hodnotení sa zistilo, že Európsky fond pre strategické investície nie je navrhnutý tak, aby podporoval tranžu prvej straty na investičných platformách riešiacich závažné zlyhania trhu. Európska investičná banka bola preto menej schopná poskytnúť dlhodobé financovanie s fixnou sadzbou v určitých krajinách, ktorých menou nie je euro, s menej rozvinutými finančnými trhmi. Komisia takisto pracuje na uľahčení kombinácií Európskeho fondu pre strategické investície s iným európskym financovaním. Jedným príkladom je dlhový Nástroj na prepájanie Európy. Pomocou neho sa zaviedli nové finančné produkty pre udržateľnú dopravu, napríklad program záruky na ekologickú lodnú dopravu37, ktorý sa začal v roku 2016, by sa mal rozšíriť prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície, ktorý potenciálne mobilizuje investície vo výške 3 miliárd EUR na vybavenie plavidiel čistými technológiami. Pilotná fáza programu – očakávaná výška do 250 miliónov EUR – bude podporená dlhovým Nástrojom na prepájanie Európy, pričom zostatok programu až do výšky 500 miliónov EUR je podporený Európskym fondom pre strategické investície. Horizont 2020 Pokrok vo vykonávaní Na základe výziev na predkladanie návrhov môžu zainteresované strany predložiť návrh na financovanie, ktorý hodnotia nezávislí experti. Do konca roka 2016 bolo vo výzvach programu Horizont 2020 predložených viac ako 102 000 oprávnených návrhov. Podpísaných bolo viac ako 11 000 dohôd o grante so 49 000 účastníkmi, pričom boli vyčlenené investície EÚ do výskumu a inovácií vo výške približne 20,5 miliardy EUR. Miera úspešnosti návrhov bola naďalej nízka na úrovni približne 12 % (v porovnaní s 19 % v predchádzajúcom programe EÚ pre výskum), pričom len mierne viac ako štvrtina návrhov bola hodnotená pozitívne a vybraná na financovanie, čím sa preukazuje veľký záujem o program a konkurencieschopnosť vo výberovom konaní.

Napriek nízkej miere úspešnosti sa zapojilo 52 % nových príjemcov, ktorí sa nezúčastňovali predchádzajúceho programu pre výskum, siedmeho rámcového programu (RP7).

102 000 oprávnených návrhov Miera úspešnosti návrhov menej ako 12 % 11 108 podpísaných grantov Účastníci zo 131 rôznych krajín Program Horizont 2020 využili za prvé tri roky vykonávania programu účastníci zo 131 rôznych krajín (vrátane 87 tretích krajín). Krajiny EÚ 28 získali 92,9 % financovania, pridružené krajiny 6,5 % a tretie krajiny 0,6 %. Na účinnosť programu Horizont 2020 mala pozitívny vplyv externalizácia riadenia programu, zjednodušenie a vytvorenie spoločného centra podpory. Vďaka úsiliu o zjednodušenie sa výrazne znížil čas na udelenie grantu, ktorý teraz predstavuje priemerne 192 dní, pričom ide v porovnaní so siedmym rámcovým programom o pokles o viac ako 100 dní. V porovnaní so siedmym rámcovým programom sa pomocou externalizácie zvýšila nákladová efektívnosť: administratívne výdavky programu Horizont 2020 zostávajú pod úrovňami zaznamenanými v siedmom rámcovom programe a pod úrovňou 5 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020. Ďalšie zjednodušenie programu Horizont 2020 je naďalej prioritou, aby sa zabezpečilo, že program priláka najlepších vedeckých pracovníkov a inovátorov. Novým balíkom zjednodušujúcich opatrení, ktoré sa budú uplatňovať od roku 2017, sa znížia administratívne náklady pre účastníkov a prispeje sa k zabráneniu účtovným chybám. Okrem toho sa zlepšia podmienky financovania pre výskumníkov financovaných EÚ v krajinách, v ktorých nerovnosť medzi projektmi EÚ a národnými projektmi vytvorila prekážku pre výskumných pracovníkov. Takisto sa pripravia podmienky pre nové zjednodušujúce opatrenia v ďalšom rámcovom programe v oblasti výskumu. Výsledky Keďže program Horizont 2020 sa začal v roku 2014, jeho prvé projekty boli podpísané až ku koncu roka 2014. Z toho vyplýva, že zmysluplný súbor údajov o činnostiach v rámci projektov, ktoré sa vykonávajú, bude k dispozícii až v roku 2017. Bez ohľadu na to niektoré výsledky preukazujú dobrý stav vykonávania programu Horizont 2020 a to, že výkonnosť je v súlade s plánom smerujúcim k splneniu cieľov programu Horizont 2020. Príspevok k opatreniam v oblasti klímy, biodiverzite a udržateľnému rozvoju Príspevok k opatreniam v oblasti klímy a udržateľnému rozvoju sa v programe Horizont 2020 významne zvýšil v porovnaní so siedmym rámcovým programom. Z predbežných výsledkov za roky 2014 – 2016 vyplýva, že cieľ výdavkov na úrovni 60 % na udržateľný rozvoj je dosiahnuteľný, ale výdavky na opatrenia v oblasti klímy v súčasnosti zaostávajú za cieľom na úrovni 35 %. Osobitná pozornosť – a rozpočet – budú venované tomuto cieľu v pracovnom programe na roky 2018 – 2020. Graf: Výdavky súvisiace s klímou a udržateľnosťou v programe Horizont 2020 (kumulatívne údaje)



PROMOTioN

V rámci projektu PROMOTioN („Progress on Meshed HVDC Offshore Transmission Networks“ – Pokrok v zahustených prenosových sieťach HVDC na mori) sa skúmajú výhody zahustenej prenosovej sústavy na mori pre európsky trh s elektrickou energiou a budú sa rozvíjať technológie HVDC (jednosmerného prúdu vysokého napätia), ktoré spoja veterné elektrárne na mori v Severnom mori a elektrickú energiu v sústavách na pevnine v rôznych krajinách. V súčasnosti ide o najväčší energetický projekt v programe Horizont 2020 s príspevkom EÚ za štyri roky vo výške 39,3 milióna EUR. Do projektu je zapojených 34 partnerov z 11 krajín vrátane všetkých veľkých výrobcov HVDC, prevádzkovateľov prenosovej sústavy (PPS) napojených na Severné more, niekoľkých dodávateľov veterných turbín, staviteľov veterných elektrární na mori, vedúcej akademickej a priemyselnej obce. Účinnosť: Projekt sa týka nadnárodnej výzvy: pripojenia veterných elektrární na mori k sústavám na pevnine v rôznych európskych krajinách. Efektívnosť: Zo štúdie z roku 201438 vyplýva, že výsledkom koordinovaného prístupu EÚ v tejto problematike budú významne nižšie celkové náklady na infraštruktúru a emisie CO2. Očakáva sa, že prostredníctvom projektu sa do určitej miery zrealizuje tento potenciál. Projekt má vplyv na životné prostredie, pretože umožňuje zvýšenú integráciu elektrickej energie získanej z veternej energie, čím sa minimalizuje vplyv na morské prostredie. Okrem toho inovácie na úrovni súčiastok, znížená veľkosť a hmotnosť meniarní na mori a biologicky rozložiteľné izolačné kvapaliny ešte viac znižujú vplyv sústavy na životné prostredie. Synergia: V konzorciu projektu PROMOTioN sú zastúpené veľké subjekty z európskeho odvetvia HVDC. Projekt bude ďalej posilňovať európske vedúce postavenie znalostného centra pre HVDC na svete tým, že sa nové inovácie technológie HVDC dostanú na vyššie úrovne technologickej pripravenosti („Technology Readiness Levels“ – TRL), a tak vytvoria pracovné miesta v Európe. https://www.promotion-offshore.net/ Znásobiť a posilniť účasť priemyslu Malé a stredné podniky dosiaľ dostali finančné prostriedky vo výške viac ako 3 miliardy EUR. Cieľ stanovený Európskym parlamentom a Radou, v ktorom sa uvádzalo, že aspoň 20 % priority „Spoločenské výzvy“ a cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií (Leadership in Enabling and Industrial Technologies – LEIT)“ by malo smerovať do malých a stredných podnikov, bol prekročený o takmer 4 percentuálne body. V programe Horizont 2020 sa zaviedol nový nástroj financovania osobitne určený pre inovačné malé a stredné podniky. Lákavosť tohto nástroja v mnohých menších členských štátoch je dôkazom o jeho dostupnosti. V súlade s cieľom 7 % za celé obdobie (ako stanovili spoluzákonodarcovia) bolo 5,6 % tohto kombinovaného rozpočtu už venovaného na priamu podporu pre malé a stredné podniky prostredníctvom nástroja pre malé a stredné podniky39. V rámci programu Horizont 2020 tvorili približne 21 % všetkých účastí účasti z tejto kategórie podnikov.



Graf: podiel pridelený prostredníctvom nástroja pre MSP z podielu finančných prostriedkov pridelených malým a stredným podnikom v rámci priority sociálne výzvy a cieľa LEIT programu Horizont 2020. Účasť priemyslu – z hľadiska zapojenia do predložených návrhov aj vybraných projektov – vykazovala za uplynulé dva roky veľmi povzbudzujúci trend. Už bolo podpísaných 5 399 grantov s aspoň jedným priemyselným účastníkom40, čo zodpovedá finančnému príspevku EÚ vo výške 45,7 miliardy EUR. Pilotný projekt Urýchlenie procesu inovácie, ktorý sa začal v roku 2015, aby priniesol inovácie blízke trhu zo strany konzorcií na trh, získal pozitívne reakcie od priemyslu: na financovanie bolo vybraných 46 projektov a 204 subjektov, s príspevkom EÚ vo výške 98,7 milióna EUR. Približne 75 % vybraných subjektov bolo z priemyslu, spomedzi nich 63 % tvorili malé a stredné podniky. S mierou úspešnosti 5 % by pre pokračovanie Urýchlenia procesu inovácie bolo potrebné zvážiť potrebu ďalšieho financovania. Na záver, úloha finančných nástrojov už vzrástla z dôvodu ich pákového efektu na zdroje verejných investícií, ich schopnosti kombinovať rôzne formy verejných a súkromných zdrojov a ich dlhodobejšej finančnej udržateľnosti. Viac ako 5 700 inovačných spoločností, najmä malých a stredných spoločností a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou získalo financovanie vo výške viac ako 8 miliárd EUR z finančných nástrojov programu Horizont 2020. Táto finančná podpora vyvolala ďalšie investície vo výške viac ako 20 miliárd EUR v celej EÚ a pridružených krajinách. Rýchle vybudovanie finančných nástrojov programu Horizont 2020 bolo umožnené vďaka silnému dopytu od inovačných spoločností a prostredníctvom synergií s Investičným plánom pre Európu/Európskym fondom pre strategické investície, čím sa poskytujú ďalšie zdroje na činnosti v oblasti inovácií a výskumu. Spomedzi transakcií Európskeho fondu pre strategické investície, ktoré doteraz schválila Európska investičná banka, je 21 % v odvetví výskumu, vývoja a inovácií a dve tretiny týchto projektov majú silný prvok výskumu, vývoja a inovácií. Znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS) financované Európskym inovačným a technologickým inštitútom spojili približne 1 000 vzdelávacích, obchodných a výskumných organizácií. Vytvorili viac ako 300 nových začínajúcich podnikov, ktoré zamestnávajú približne 5 500 ľudí a prilákali viac ako 500 miliónov EUR od externých investorov. Posilniť a rozšíriť excelentnosť vedy EÚ V roku 2016 oslavovali akcie Marie Skłodowska Curie (MSCA) svoje 20. výročie a stotisíceho účastníka MSCA. V rokoch 2014 až 2016 získalo finančné prostriedky z programu 25 000 výskumných pracovníkov (približne 11 000 doktorandov). V roku 2015 malo vďaka podpore Únie prístup k výskumným infraštruktúram vrátane elektronických infraštruktúr viac ako 33 000 výskumných pracovníkov41. Celoeurópske výskumné infraštruktúry ponúkajú čoraz sofistikovanejšie technológie, ktoré môžu byť umiestnené len na rozsiahlych platformách, na ktorých sa spája výskum s vývojom a integrácia s overovaním.

Okrem toho, Nobelova cena za chémiu bola udelená spoločne trom laureátom (Jean-Pierre Sauvage, Sir J. Fraser Stoddart a Bernard L. Feringa), ktorí boli predtým zapojení do niekoľkých projektov financovaných EÚ od 4. rámcového programu v oblasti výskumu (RP4) vrátane akcií Marie Skłodowska-Curie a grantov Európskej rady pre výskum. 25 000 výskumných pracovníkov MSCA (vrátane 11 000 doktorandov) Trom laureátom, ktorí získali financovanie počnúc štvrtým rámcovým programom v oblasti výskumu, bola spoločne udelená Nobelova cena za chémiu . Viac ako 33 000 výskumných pracovníkov malo prístup k výskumným infraštruktúram podporovaným EÚ. Program Horizont 2020 sa vykonáva aj prostredníctvom partnerstiev, ktorých cieľom je bojovať proti najväčším výzvam, podporovať konkurencieschopnosť odvetví, ktoré prinášajú vysokokvalitné pracovné miesta, podnecovať väčšie súkromné investície do výskumu a inovácií a vyvinúť užšie synergie s národnými a regionálnymi programami. Sedem verejno-súkromných partnerstiev (PPP) sa zaoberá strategickými technológiami, ktoré podporujú rast a zamestnanosť v kľúčových európskych odvetviach, ako je inovačná medicína, palivové články a vodík, elektronika, aeronautika a odvetvia využívajúce biologické materiály. Jasnou mierkou na posúdenie pridanej hodnoty EÚ spoločného podniku je pákový efekt.42 Na základe prvých odhadov sa preukazuje, že spoločné podniky sú na dobrej ceste k dosiahnutiu a v niektorých prípadoch k prekonaniu zákonného minimálneho predpokladaného pákového efektu. S rastúcim počtom podpísaných dohôd o grante bude možné podať podrobnejšie správy o pákovom efekte. Je však nutné zdôrazniť, že celkový pákový efekt sa bude môcť posúdiť až na konci programu. Ďalšie investície sú znásobené pôsobením zmluvných verejno-súkromných partnerstiev v oblastiach, ako sú továrne budúcnosti, robotika a ekologické vozidlá a aj kybernetická bezpečnosť, pre ktorú bolo partnerstvo podpísané na začiatku júla 2016. Nové príležitosti na využitie pákového efektu: 5 700 inovačných spoločností získalo viac ako 8 miliárd EUR z finančných nástrojov. Toto podnietilo investície vo výške viac ako 20 miliárd EUR do inovačných projektov.



COSME Cieľom programu COSME je posilniť konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov v Únii, najmä malých a stredných podnikov, zjednodušením prístupu k financovaniu (60 % rozpočtu) a prístupu na trhy (21,5 % rozpočtu). Zvyšných 18,5 % je nasmerovaných na podnietenie podnikateľskej kultúry a propagovanie vytvorenia a rastu malých a stredných spoločností. Prístup k financovaniu pre malé a stredné podniky: Finančné nástroje COSME stavajú na úspechoch finančných nástrojov vytvorených v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) na roky 2007 – 2013, ktoré prispeli k uvoľneniu úverov vo výške viac ako 21 miliárd EUR a rizikového kapitálu vo výške 3 miliárd EUR pre viac ako 387 000 malých a stredných spoločností v Európe43. Súčasťou programu COSME je nástroj na poskytovanie záruk za úvery finančným sprostredkovateľom, keď financujú rizikovejšie malé a stredné podniky, ktoré by inak neboli schopné získať financovanie. Vykonávanie tohto nástroja prebieha podľa plánu. Na konci roka 2016 bolo podpísaných celkovo 67 dohôd o zárukách za úvery v hodnote 612 miliónov EUR. Vďaka týmto dohodám 31. decembra 2016 už malo viac ako 143 000 malých a stredných spoločností financovanie vo výške viac ako 5,5 miliardy EUR v rámci zlepšeného nástroja na poskytovanie záruk za úvery44. Spomedzi týchto malých a stredných podnikov má 91 % menej ako 10 zamestnancov a približne 40 % bolo vytvorených pred menej ako piatimi rokmi. Tieto malé a stredné podniky sa nachádzajú v 21 krajinách.

Ako ilustruje nasledujúca tabuľka, zo súčasných odhadov vyplýva, že predpokladané míľniky na rok 2017 budú prekročené, čiastočne vďaka podpore poskytnutej v rámci Európskeho fondu pre strategické investície: Počet malých a stredných podnikov využívajúcich dlhové financovanie Financovanie uvoľnené zo záruk Míľnik k 31.12.2017 108 000 – 161 000 7 – 10,5 miliardy EUR Situácia 31.12.201645 143 000 5,5 miliardy EUR Okrem záruk za úvery poskytuje program COSME aj kapitálový nástroj. Z dôvodu osobitostí trhu s rizikovým kapitálom mal kapitálový nástroj pomalší začiatok, pričom prvé dohody o financovaní boli podpísané na konci roka 2015. Po konci roka 2016 bolo podpísaných deväť dohôd o financovaní (z toho jedna podmienená). Na základe týchto dohôd bude investovaných celkovo 471 miliónov EUR do malých a stredných podnikov vo fáze ich rastu a expanzie. V súčasnosti je investovaných 64 miliónov EUR do dvanástich malých a stredných podnikov nachádzajúcich sa v siedmich členských štátoch. Zjednodušenie internacionalizácie malých a stredných podnikov a prístup na trh: Viac ako dve tretiny rozpočtu programu COSME na prístup na trhy sú venované sieti Enterprise Europe Network (EEN), ktorá pomáha malým a stredným podnikom dostať sa na zahraničné trhy najmä nájdením obchodných a technologických partnerov v zahraničí. Sieť v súčasnosti zahŕňa 479 organizácií v rámci EÚ a 85 v ôsmich krajinách zúčastňujúcich sa programu COSME. Nové organizácie tvoria 20 % z nich. S 5 088 podpísanými partnerstvami medzi malými a strednými podnikmi sieť prekročila svoje ciele v prvých dvoch rokoch. Sieť takisto aktívne pomáha malým a stredným podnikom čo najlepšie využiť vnútorný trh tak, že im poskytuje informácie, poradenstvo a sprostredkovanie: poskytnutých bolo 56 244 poradenských služieb a 21 676 klientov sa zúčastnilo sprostredkovateľských podujatí a misií spoločností. Program Erasmus pre mladých podnikateľov (EYE) v rámci programu COSME dosiahol od začiatku programu 4 600 výmen medzi novými a skúsenými podnikateľmi. Už v hodnotení programu vykonanom v roku 2014 sa dospelo k záveru, že sa preukázalo, že celková koncepcia programu úspešne rieši potreby podnikateľov na európskom trhu. Približne 36,5 % účastníkov programu Erasmus pre mladých podnikateľov začalo v referenčnom období podnikať a 30 % nových podnikateľov46 a 56 % hostiteľských podnikateľov47, ktorí sa zúčastnili prieskumu, prijalo do zamestnania osoby po dokončení programu Erasmus pre mladých podnikateľov. Galileo a EGNOS – satelitné navigačné programy EÚ Programy Galileo a Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba (EGNOS) vyvíjajú vlastný globálny navigačný satelitný systém Európy a poskytujú vysoko presnú globálnu službu určovania polohy pod civilnou kontrolou. Keďže nové generácie vysokovýkonných navigačných satelitných služieb poskytujú značné hospodárske príležitosti, programy prispievajú k vytváraniu pracovných miest a rastu zabezpečením toho, aby výrobné odvetvie EÚ zvyšovalo svoj trhový podiel na celosvetovom trhu nadväzujúcom na globálny navigačný satelitný systém (GNSS). Pokrok vo vykonávaní Pokiaľ ide o využívanie vesmírnej infraštruktúry, v roku 2016 bolo úspešne vypustených šesť satelitov Galileo. Osobitne treba uviesť, že po prvý raz boli vypustené štyri navigačné satelity naraz. Ide o vynikajúci úspech pre program Galileo a jeho rýchle tempo využívania je pre svet satelitnej navigácie pomerne nové. Pokrok možno objasniť pomocou nasledujúceho grafu, v ktorom je porovnaný plánovaný a skutočný pokrok vo vývoji infraštruktúry programu Galileo.48



Graf: Počet plne funkčných satelitov Galileo Na konci roka 2016 boli prvé služby programu Galileo vyhlásené za funkčné a boli splnené všetky podmienky potrebné na ich poskytovanie. Služby systému Galileo:

– otvorená služba (Open Service – OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácii určené najmä na masové používanie satelitnej navigácie na masovom trhu, – príspevok prostredníctvom OS Galileo k službám monitorujúcim integritu, ktoré sú zamerané na používateľov aplikácií ochrany života v súlade s medzinárodnými normami, – komerčná služba (Commercial Service – CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s OS, – verejná regulovaná služba (Public Regulated Service – PRS) určená len pre používateľov schválených vládou na účely citlivých aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti poskytovania služby, – príspevok k pátracej a záchrannej podpornej službe (Search and Rescue Support Service – SAR) systému COSPAS-SARSAT prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi, lokalizácie týchto majákov a spätného zasielania správ. Teraz je zabezpečené, že európsky systém Galileo má pozíciu na globálnom trhu satelitnej navigácie v kontexte, v ktorom sa systémy USA a Ruska posilňujú a rýchlo sa buduje čínsky systém. Toto je prvý krok k dosiahnutiu úplnej prevádzkyschopnosti. Prvé služby systému Galileo sú plne interoperabilné s GPS a ich kombinované využívanie prinesie mnohé výhody koncovému používateľovi. Keď bude k dispozícii viac satelitov, koncovým používateľom bude k dispozícii presnejšie a spoľahlivejšie určovanie polohy. Navigácia v mestách, kde môžu byť satelitné signály často blokované vysokými budovami, bude mať osobitný prospech zo zvýšenej presnosti určovania polohy. Vyhlásenie prvých služieb bolo pre zavádzanie systému Galileo veľmi prospešné. Na trhu je už sortiment produktov, ktoré umožňujú využívanie systému Galileo49. Po vyhlásení prvých služieb systému Galileo v roku 2016 môžu výrobcovia čipových súprav a prijímačov a vývojoví pracovníci aplikácií využívať signály systému Galileo na rozvoj svojich činností a na trhu je už k dispozícii niekoľko zariadení pripravených na systém Galileo50. Tieto projekty už viedli k uvedeniu 13 inovácií na trh, 5 patentom, 34 pokrokovým prototypom, dvom produktom na trhu a 223 uverejneným vedeckým článkom. Očakáva sa, že trh globálneho navigačného satelitného systému bude rásť z 5,8 miliardy zariadení v prevádzke v roku 2017 na odhadovaných 8 miliárd do roku 2020. V roku 2016 pokračovalo podrobné hodnotenie prieniku na trh. Z hľadiska prenikania technológií vzrástol počet modelov prijímačov kompatibilných so systémom Galileo z 25 % v roku 2012 na 35 % v roku 2014 a v súčasnosti dosahuje takmer 40 %. V prípade služby EGNOS dosahovala táto miera 63 % v roku 2015 a vzrástla na 75 % v roku 2016. V oblasti poľnohospodárstva 80 % traktorov, ktoré umožňujú používanie globálneho navigačného satelitného systému, umožňuje používanie služby EGNOS51. Na konci roka 2016 219 letísk umožňovalo používanie služby EGNOS a existovalo 401 postupov založených na službe EGNOS v 20 krajinách v Európe. V cestnej doprave dosiahol počet nákladných vozidiel, ktoré používajú službu EGNOS na mýto, 1,1 milióna. Tri služby EGNOS Otvorená služba (OS): otvorená a bezplatná služba pre služby určovania polohy a času (od roku 2009). Služba ochrany života (SoL): služba pre kritické aplikácie z hľadiska bezpečnosti života v oblasti dopravy vrátane civilnej leteckej dopravy, ktorá si vyžaduje systém varovania týkajúci sa integrity (od roku 2011). Služba prístupu k údajom EGNOS (EDAS): pozemná komerčná služba na poskytovanie signálu ENGOS cez internet k registrovaným používateľom, ktorí nie sú v dohľadne satelitov EGNOS (od roku 2012). Copernicus Cieľom programu Copernicus je riešiť nedostatky v európskych schopnostiach sledovania Zeme a ich využívania a garancia európskym inštitúciám a priemyslu, že budú mať nezávislý prístup k údajom a informáciám z pozorovania Zeme. Na dosiahnutie tohto cieľa sú financované tri zložky: 1. Zložka „kozmický priestor“ – vrátane obstarávania, vypustenia, prevádzok satelitov Sentinel a prevádzky pozemnej zložky. 2. Zložka „in situ“ – podporuje zložku „kozmický priestor“ a poskytuje prístup k údajom generovaným sieťou národných zariadení na pozorovanie Zeme s cieľom produkovať služby programu Copernicus pre zložku služieb. 3. Zložka služieb – poskytovanie údajov a produktov, ktoré sú bezplatne dostupné, prispôsobených potrebám širokej škály používateľov. Pokiaľ ide o zavedenie infraštruktúry, úspešne bolo vypustených 5 satelitov Sentinel, ktoré sú v súčasnosti na obežnej dráhe: Sentinel 1A a 1B (polárne, radarové zobrazovanie za každého počasia počas dňa aj noci), Sentinel 2A a 2B (polárne, multispektrálne optické zobrazovanie s vysokým rozlíšením) a Sentinel 3A (optická a výškomerná misia na sledovanie morských a pozemských parametrov). Paralelne boli posilnené pozemné zložky na prijímanie, spracovanie, šírenie a archivovanie údajov, aby účinne spracúvali bezprecedentné množstvá údajov.

V záujme lepšieho dosahu na koncových používateľov bolo vyvinutých alebo sa aktuálne vyvíja šesť rôznych hlavných služieb v rôznych oblastiach. Vykonanie šiestich hlavných služieb programu Copernicus prináša priamy úžitok odvetviu poskytovateľov služieb (európskym malým a stredným podnikom) a vytvára rast a zamestnanosť. Okrem toho Copernicus naďalej prinášal podstatné priame výhody pre kozmické odvetvie Európy v roku 2016, keďže v súčasnosti viac ako 230 dodávateľov vrátane 48 malých a stredných podnikov využíva zákazky vo výške 530 miliónov EUR financované EÚ. V roku 2016 Komisia začala vykonávať komplexnú stratégiu využívania zo strany používateľov na posilnenie využívania údajov programu Copernicus a stimulovanie nových hospodárskych príležitostí, ktoré umožnili priestorové údaje. Paralelne Komisia presadzovala svoju spoluprácu s medzinárodnými partnermi na celosvetovú podporu využívania systému Copernicus. Dohody o prístupe k údajom systému Copernicus a o výmene údajov už boli podpísané so Spojenými štátmi a Austráliou. Copernicus už poskytuje údaje z pozorovaní v prípade prírodných katastrof. V roku 2016 bolo vykonaných celkovo 38 aktivácií riadenia mimoriadnych situácií, vyžiadalo sa 33 odpovedí v rámci rýchleho mapovania a 5 mapovaní rizika a obnovy. V obraze aktivácií prevládali záplavy a požiare v celej Európe. Príkladmi medzinárodných aktivácií počas veľkých katastrof boli zemetrasenia v Ekvádore (apríl 2016) a na Kapverdoch (august 2016), bahenné záplavy v Tadžikistane (máj 2016) a tropické cyklóny na Fidži (február 2016) a na Taiwane (júl a september 2016). Ďalšie významné výsledky sa týkajú toho, že služba monitorovania morského prostredia v rámci programu Copernicus (Copernicus Marine Environment Monitoring Service – CMEMS) sa stala plne funkčnou a dodáva produkty s vysokou pridanou hodnotou napríklad prostredníctvom svojho prispenia k rozvoju morských obnoviteľných zdrojov energie, udržateľného používania morských zdrojov (rybolov, biodiverzita) a boja proti znečisťovaniu. Počet používateľov s pravidelným prístupom k produktom, ktoré poskytuje služba monitorovania morského prostredia v rámci programu Copernicus, stabilne rástol a v súčasnosti dosiahol míľnik 8 600 registrovaných používateľov (v porovnaní s 5 000 v roku 2015), pričom z prevažnej časti ide o pobrežné krajiny EÚ, ale aj 120 iných krajín z celého sveta. Sentinel-2B posilňuje poľnohospodársku politiku EÚ Bezplatné snímanie poskytované programom Copernicus odhalí zmeny v priebehu času vrátane možnosti pozrieť si minulé záznamy so 100 % územným pokrytím. Analyzovaním typov plodín môže administratíva skontrolovať, či poľnohospodár využívajúci ekologizačné platby udržiaval svoje trvalé trávnaté porasty alebo diverzifikoval svoje plodiny. Údaje programu Copernicus ponúkajú príležitosti na presun od kontrol dodržiavania súladu vykonávaných na mieste k vzdialenému a automatizovanému monitorovaniu výkonnosti politiky, a prispievajú tak k zjednodušeniu, nákladovej efektívnosti a lepšej výkonnosti politiky. Okrem toho, dodávateľský aj odberateľský sektor a mimovládne organizácie budú mať bezplatný prístup k údajom z voľne prístupných zdrojov, a to na účely podnikateľských príležitostí alebo nezávislého monitorovania politiky. ITER ITER je medzinárodný projekt zameraný na pokrok vo vede o jadrovej syntéze. EÚ je súčasťou tohto projektu. Riziká a komplikácie, ktoré sa v projekte vyskytli, najmä z hľadiska oneskorení, rizika prekročenia nákladov a celkového riadenia, súvisia prevažne s vlastnou priekopníckou povahou projektu, ktorý prekonáva súčasnú pokrokovú technológiu jadrovej syntézy, a zložitým nastavením riadenia celosvetového konzorcia, ktoré vedie tento projekt. V roku 2015 Rada pre ITER schválila akčný plán organizácie ITER na riešenie výziev súvisiacich s projektom. Jednou z hlavných akcií tohto plánu bola revízia dlhodobého harmonogramu projektu a s tým súvisiacich nákladov, ktorá sa úspešne dokončila v novembri 2016. Nový harmonogram sa riadi takzvaným etapovitým prístupom v súlade s odporúčaniami nezávislých expertov z apríla 2016, ktorý sa v prvom rade zameriava na výstavbu komponentov nevyhnutných na dosiahnutie etapy prvej plazmy v roku 2025, po ktorej nasledujú za sebou idúce etapy inštalácie a skúšania predtým, ako sa spustí prevádzka v plnom rozsahu (deutérium-tríciová prevádzka) v roku 2035. Výstavba ITER-u zahŕňa viac než 10 miliónov komponentov, ktoré sa vyrábajú po celom svete. Približne 75 % investícií do ITER-u sa vynakladá na vývoj nových poznatkov a najmodernejších materiálov a technológií, vďaka čomu majú európske odvetvia a malé a stredné podniky veľkú príležitosť inovovať a vyvíjať vedľajšie produkty v odvetviach mimo pôsobnosti ITER-u, napríklad v širšom sektore energetiky, letectve a špičkových technológiách ako skenery pracujúce na základe jadrovej magnetickej rezonancie. Jedným z príkladov je úspešná výroba supravodičov a vinutia pre prstencovo vinuté cievky ITER v Európe, ktoré sa predtým v takejto veľkosti nikdy nevyrábali, a preto predstavujú významný technologický pokrok. Organizácia ITER podpísala celkom 108 zo 136 obstarávaní na rôzne balíky prác budovania reaktora ITER. To predstavuje 91,1 % z celkovej nepeňažnej hodnoty projektu. Znamená to, že značná časť činnosti projektu ITER je teraz v rukách členov projektu ITER, ktorí komponenty pre ITER dodajú. Európsky spoločný podnik pre projekt ITER (F4E), ktorý je zodpovedný za poskytovanie príspevku EÚ pre organizáciu ITER, už uzavrel väčšinu zmlúv s vysokými hodnotami zákazky (viac ako 100 miliónov EUR). K 31. decembru 2016 podpísal Európsky spoločný podnik pre ITER (F4E) 1 015 operačných verejných zákaziek a 156 grantov v celkovej výške približne 3,1 miliardy EUR (hodnota v roku 2008). Súčasne s akčným plánom organizácie ITER Správna rada európskeho spoločného podniku (F4E) schválila v marci 2015 akčný plán na zlepšenie jeho fungovania a takisto na riešenie pripomienok, ktoré uviedol Európsky parlament a Dvor audítorov vo svojich správach o absolutóriu za rok 2013. Tento akčný plán sa v súčasnosti vykonáva. Okrem toho, v reakcii na audit ktorý vykonal Útvar pre vnútorný audit Komisie v roku 2016 o dohľade Komisie nad ITER-om, príslušný útvar Komisie stanovil akčný plán, ktorého cieľom je posilniť jeho účasť na riadení projektu ITER a nad jeho dohľadom celkovo, a najmä ďalej rozvíjať dohľad Európskeho spoločného podniku pre ITER (F4E). Erasmus + V treťom roku vykonávania programu Erasmus+ tento program vstúpil do fázy väčšej stability v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Zmeny programových pravidiel boli minimalizované, aby sa umožnilo potenciálnym zainteresovaným stranám hlbšie sa oboznámiť so štruktúrou programu tak, aby lepšie vedeli v celom rozsahu využiť všetky príležitosti, ktoré program Erasmus+ ponúka. Erasmus+ sa vykonáva podľa plánu smerom k splneniu cieľa na úrovni 4 miliónov účastníkov do roku 2020. Na konci roka 2016 väčšina projektov (87 %) ešte prebiehala s viac ako 2 miliónmi účastníkov a 168 000 organizáciami zapojenými v projektoch52. Tento program umožnil študovať, odborne sa pripravovať, vykonávať dobrovoľnícku činnosť a zapájať sa do výmen mládeže v zahraničí približne 497 000 mladým ľuďom. Bol posúdený pozitívny vplyv tohto programu EÚ: V správach Komisie53 sa zdôraznilo, že u študentov, ktorí absolvovali program Erasmus+, je nielen vyššia pravdepodobnosť, že sa zamestnajú (v porovnaní s rovesníkmi, ktorí sa nezúčastnili na programe mobility), ale je aj pravdepodobnejšie, že dosiahnu riadiace pozície. V priemere 64 % študentov, ktorí absolvovali program Erasmus+, v porovnaní s 55 % ich rovesníkov, ktorí sa nezúčastnili na programe mobility, nastúpi do takýchto pozícií do piatich až desiatich rokov od ukončenia štúdia. Platí to ešte viac v prípade študentov, ktorí absolvovali program Erasmus+, zo strednej a východnej Európy, v ktorej približne 70 % z nich dosiahne manažérske pracovné miesta54. Päť bánk55 a jedna univerzita sa dosiaľ zapísali do schémy pôžičiek programu Erasmus+ pre študentov magisterského štúdia56, v ktorom sa využíva Európsky investičný fond. Na konci roka 2016 bolo k dispozícii celkovo 159 miliónov EUR v študentských pôžičkách pre približne 11 500 pôžičiek pre študentov magisterského štúdia, čo umožnili dohody o zárukách vo výške 25,9 milióna EUR. Aj keď počty príjemcov zaradených do prieskumu boli nízke, spätná väzba zo strany príjemcov v roku 2015 bola podnecujúca, s vysokými úrovňami spokojnosti (70 %). Takisto 70 % uviedlo, že by nemohli absolvovať magisterské štúdium v zahraničí bez schémy pôžičiek. Približne polovicu respondentov predstavovali osoby, ktoré boli vo svojich rodinách prvé, ktoré získali vysokoškolský titul. V tejto skorej fáze schémy ešte úroveň jej využívania nespĺňa očakávania, Európsky investičný fond a Komisia sa preto snažia rozšíriť zemepisné pokrytie medzi sprostredkovateľmi (bankami a vysokými školami), ako aj jej využívanie zo strany študentov magisterského štúdia, ktorí sa zúčastňujú na programe mobility.

Nástroj na prepájanie Európy (NPE) Z Nástroja na prepájanie Európy (NPE) sa financujú projekty spoločného záujmu, ktorými sa podporujú prepojenia v transeurópskych dopravných sieťach, energetických sieťach a sieťach informačných a komunikačných technológií. V oblasti dopravy bola podpora udelená 452 projektom s celkovou výškou investícií 19,4 miliardy EUR po celej Európe. Grantové financovanie projektov transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) prispelo k naštartovaniu veľkých investícií do infraštruktúry v Európe, ktoré prispeli k celkovým cieľom Nástroja na prepájanie Európy, napríklad k prekonávaniu chýbajúcich dopravných spojení a odstraňovaní problémových miest. Príklady: V júli 2016 sa prvým železničným projektom v rámci Nástroja na prepájanie Európy stalo zlepšenie bezpečnosti na hlavnej železničnej trase v Poľsku, ktorý sa realizoval v rámci priority bezpečnej a zabezpečenej infraštruktúry. Skladal sa z odstránenia dvoch priecestí s miestnymi cestami nachádzajúcimi sa na železnici. Táto železnica je súčasťou baltsko-jadranského koridoru základnej siete v strednom Poľsku. Tento projekt prispel k zlepšeniu bezpečnosti a odstráneniu ťažkostí a umožnil v daných úsekoch trate zvýšiť rýchlosť na 200 km/h. Tento projekt je vynikajúcim príkladom toho, ako pomerne malé opatrenie (celková hodnota: 4,1 milióna EUR, grant Nástroja na prepájanie Európy 3,5 milióna EUR) môže prispieť k dosiahnutiu politických cieľov. Príspevok Nástroja na prepájanie Európy k železničnému tunelu na úpätí Brenneru – železničný tunel na úpätí Brenneru medzi Innsbruckom v Rakúsku a Fortezzou v Taliansku bude celkovou dĺžkou 64 km najdlhším vysokokapacitným železničným tunelom na svete. Tunel značne posilní konkurencieschopnosť železničnej dopravy na strategickej trase Mníchov – Verona a prispeje k lepšiemu prechodu na iný druh dopravy v citlivom alpskom regióne. V oblasti energetiky bolo vyčlenených 1,18 miliardy EUR na 75 akcií. Nasledujúci príklad financovaný v rámci prvej výzvy na predkladanie návrhov v roku 2016 ilustruje, ako sa riešia hlavné politické priority a cezhraničné otázky v rámci Nástroja na prepájanie Európy. Výstavba prvého prepojenia zemného plynu medzi Fínskom a Estónskom na ukončenie energetickej izolácie (Balticconnector) – Balticconnector a plynovod medzi Poľskom a Litvou, ktorý sa dokončí v roku 2020, umožní Fínsku a pobaltským štátom diverzifikovať svoje zdroje a trasy plynu. Ochráni ich proti možným prerušeniam zásobovania od ich súčasného jedného dodávateľa. Plynovod bude pozostávať z troch úsekov: 22 km na fínskom pobreží, 80 km na mori a 50 km na estónskom pobreží. Umožní prepravu 7,2 milióna kubických metrov plynu denne a smerovanie tokov oboma smermi. Grant vo výške 187 miliónov EUR pokrýva 75 % nákladov na výstavbu. V oblasti telekomunikácií pomáha Nástroj na prepájanie Európy zaviesť infraštruktúry digitálnych služieb a široké pásmo v celej EÚ. Tieto infraštruktúry digitálnych služieb umožnia všetkým občanom, podnikom a orgánom verejnej správy v celej EÚ v celom rozsahu využívať to, že žijú na digitálnom jednotnom trhu. Napríklad pri cestovaní do zahraničia bude môcť občan využívať kontinuitu starostlivosti s použitím cezhraničných služieb, aby sa dostal ku svojim klinickým informáciám. V roku 2016 pokračovala podpora infraštruktúry digitálnych služieb. Boli uverejnené štyri výzvy na predkladanie ponúk, pričom financovanie vo výške 26,2 milióna EUR už bolo pridelených 40 návrhom v rámci prvej výzvy. 1.1.2. Výsledky programov na roky 2007 – 2013 V predchádzajúcom vydaní výročnej správy o hospodárení a vykonávaní rozpočtu bola podaná správa o hlavných hodnoteniach ex post57 programov na roky 2007 – 2013 rozpočtového okruhu 1A.



1.2. Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (rozpočtový okruh 1B)58 Na rok 2016 sa na uvedené programy patriace do okruhu 1B vyčlenilo 50,8 miliardy EUR, čo predstavuje 32,7 % celkového rozpočtu EÚ na rok 2016.



Graf: Vyššie umiestnené: Hlavné programy financované v roku 2016 v rámci okruhu 1B/V spodnej časti: Podiel okruhu 1B na celkovom rozpočte. Všetky údaje sú v miliónoch EUR. Tento okruh zahŕňa Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond (KF), Európsky sociálny fond (ESF)59 – vrátane osobitného dodatočného pridelenia prostriedkov v súvislosti s iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) a Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD). Všetky tieto programy sa realizujú v rámci zdieľaného hospodárenia. Podpora priorít Komisie prostredníctvom programov: Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond tvoria politiku súdržnosti EÚ s rozpočtom vo výške 351,8 miliardy EUR na roky 2014 – 2020. Politika súdržnosti je najdôležitejším investičným nástrojom EÚ na dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020, ktorými sú podpora rastu a vytvárania pracovných miest na úrovni EÚ a štrukturálne reformy na vnútroštátnej úrovni. Intervencie politiky súdržnosti prispievajú k dosiahnutiu niekoľkých priorít Junckerovej Komisie, najmä v oblastiach zamestnanosti, rastu a investícií, jednotného digitálneho trhu a energetickej únie a klímy. Politika súdržnosti prispieva aj k rozvoju vnútorného trhu, ako aj k niekoľkým opatreniam týkajúcim sa odpovede na utečeneckú krízu a migračnej politiky. Politika súdržnosti na roky 2014 – 2020 je v plnom súlade so stratégiou Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. V rámci politiky súdržnosti sa strategicky investuje do výskumu a inovácií, podporuje sa inteligentná špecializácia, malé podniky a digitálne technológie, a tak sa prispieva k cieľom inteligentného rastu EÚ. Je takisto veľmi potrebná pre udržateľný rast EÚ a významne prispieva k riadeniu Európy na ceste k nízkouhlíkovému hospodárstvu prostredníctvom financovania investícií do energetiky, životného prostredia, klímy a udržateľnej dopravy. Okrem investícií do kľúčovej infraštruktúry, napríklad do širokopásmového pripojenia, dopravy alebo zásobovania vodou, a popri investíciách do vzdelávania a odbornej prípravy, sociálneho začlenenia a profesijnej prispôsobivosti pracovnej sily Európy sa politikou súdržnosti priamo podporujú podniky v celej Európe v záujme zvyšovania ich konkurencieschopnosti a pomáha sa im vo vývoji inovačných výrobkov a vytváraní nových pracovných miest. Financovanie súdržnosti predstavuje v mnohých členských štátoch viac ako 60 % rozpočtu na verejné investície a naďalej zohráva vedúcu úlohu v podpore dlhodobých investičných stratégií, podpore štrukturálnych reforiem, podnecovaní financovania zo súkromného sektora, riešení zlyhaní trhu a zlepšovaní investičného prostredia. Počas celého roka 2016 pokračovalo úsilie o posilnenie väzieb medzi mechanizmami správy hospodárskych záležitostí EÚ a politikou súdržnosti. Programy politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 sa týkajú príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny60 v kontexte európskeho semestra. Analýza, ktorú Komisia vykonala v roku 2016, viedla k 66 odporúčaniam „podstatným pre investície“ pre jednotlivé krajiny (zvýšenie z 32 odporúčaní v roku 2015). Tieto odporúčania pre jednotlivé krajiny sa týkali aktualizácie a úpravy odporúčaní prijatých vo vykonávaní semestra v roku 2015 alebo preskúmania predtým prijatých odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Žiadne z odporúčaní z roku 2016 nevyžadovalo úpravy nedávno prijatých programov na roky 2014 – 2020. V roku 2016 bolo v tejto oblasti predstavených niekoľko návrhov a úprava. Komisia napríklad vykonala úpravu pridelených rozpočtových prostriedkov na politiku súdržnosti pre jednotlivé členské štáty na roky 2017 až 2020, s celkovým navýšením o 4,6 miliardy EUR na roky 2017 – 2020, pričom hlavnými príjemcami sú Grécko, Taliansko a Španielsko. Tieto dodatočné rozpočtové prostriedky by mali byť určené na zamestnanosť mladých ľudí, riešenie rastúcich výziev spojených s utečeneckou a migračnou krízou a na investície v kombinácii s Európskym fondom pre strategické investície, pričom treba zohľadňovať špecifické potreby a relevantnosť týchto priorít pre každý členský štát. Okrem tejto úpravy boli vzhľadom na aktuálne hospodárske a sociálne výzvy, ktorým čelí niekoľko členských štátov, predložené návrhy, napríklad: i) v roku 2016 bolo prijaté rozšírenie oprávnenosti 10 % zvýšenia pre členské štáty, ktoré čelia dočasným rozpočtovým ťažkostiam a 85 % miera spolufinancovania vzťahujúca sa na všetky operačné programy podporované Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskym sociálnym fondom (ESF) na Cypre nad rámec predchádzajúcej lehoty 30. júna 2017 do uzavretia programu, ii) možnosť zaviesť samostatnú prioritnú os v rámci operačného programu Európskeho fondu regionálneho rozvoja pre rekonštrukčné práce. Podpora Európskeho fondu regionálneho rozvoja bude dopĺňať pomoc poskytnutú Fondom solidarity EÚ (FSEÚ) na rekonštrukčné práce v reakcii na veľké alebo regionálne prírodné katastrofy a iii) vytvorenie nového programu na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP), ktorý bude predstavovať integrovaný nástroj na poskytovanie podpory členským štátom na vykonávanie reforiem v širokej škále tematických oblastí súvisiacich s procesom hospodárskej konvergencie EÚ a práva EÚ a vrátane podpory reforiem, ktoré členské štáty identifikovali ako svoje priority. 1.2.1. Pokrok programov na roky 2014 – 2020 Dohody o partnerstve zavedené v období rokov 2014 – 2020 sa preukázali ako účinný nástroj na vyhradenie finančných prostriedkov na investičné priority EÚ. Európsky dvor audítorov dospel k záveru, že z nových dohôd o partnerstve vyplýva, že Komisia a členské štáty lepšie zamerali finančné prostriedky na rast a zamestnanosť, identifikovali investičné potreby a úspešne ich pretavili do zamýšľaných cieľov a výsledkov61. Rok 2016 bol prvým celým rokom vykonávania operačných programov politiky súdržnosti členskými štátmi v programovom období rokov 2014 – 2020. V týchto skorých fázach vykonávania je výber projektov kľúčovým krokom k úspešnej realizácii investícií. V roku 2016 sa tempo výberu projektov zo strany členských štátov zrýchlilo a celková miera výberu dosahovala 26,1 % (zo 4,6 % v roku 2015) celkových rozpočtových prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Na konci roka 2016 bolo už udelených 67 miliárd EUR z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a 19,1 miliardy EUR z Kohézneho fondu. Vďaka týmto investíciám sa v praxi vykonáva 59 000 konkrétnych projektov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a 2 500 konkrétnych projektov z Kohézneho fondu. Vrátane vnútroštátneho spolufinancovania sa investuje viac ako 48 miliárd EUR prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja a 16 miliárd EUR prostredníctvom Kohézneho fondu v reálnej ekonomike na podporu cieľa stratégie EÚ 2020 v oblasti zamestnanosti a rastu. Úroveň výberu projektov je však medzi programami a členskými štátmi rozdielna. Podobne v prípade Európskeho sociálneho fondu napriek nízkej úrovni certifikovaných výdavkov do konca roka 2015 presiahla priemerná miera výberu projektov 13 %. Do konca roka 2016 sa miera výberu projektov viac ako zdvojnásobila (a dosiahla viac ako 30 %), z čoho vyplýva výrazné zrýchlenie projektov v praxi. Tento zrýchlený výber projektov sa ešte neprejavil vo vysokej miere čerpania z hľadiska platieb Komisie62. Miera čerpania na konci roka 2016 je nižšia, než sa predpokladalo, pričom celkové čísla dosahujú 3,7 % v prípade Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, 2,37 % v prípade Európskeho sociálneho fondu a 9,87 % v prípade iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Príčiny tohto oneskorenia sú viaceré: hlavné sa týkajú oneskoreného určenia programových orgánov, časového rozdielu medzi výberom projektov a skutočným generovaním prvých žiadostí o platbu pre Komisiu, obozretného prístupu prijatého niektorými orgánmi so zreteľom na sprísnené požiadavky týkajúce sa zákonnosti a správnosti a účtovných závierok, práce príslušných orgánov na procese ukončovania programov na roky 2007 – 2013. Graf: Výber projektov a výdavky Európskeho fondu regionálneho rozvoja na roky 2014 – 2020 vykázané za jednotlivé členské štáty k 3. januáru 2017

Predbežné podmienky vykonávania63 Ex ante kondicionality64 (ExACs) vytvárajú jeden z nových kľúčových prvkov európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020 s cieľom zvýšiť účinnosť fondov. Má sa nimi zabezpečiť zavedenie vhodných regulačných a politických rámcov a postačujúca administratívna spôsobilosť pred uskutočnením investícií, a tým zlepšenie účinnosti a efektívnosti investícií podporovaných prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov, ako aj iných verejných a súkromných investícií. Členské štáty museli do 31. decembra 2016 splniť všetky ex ante kondicionality a budú musieť podať správu Komisii o ich splnení najneskôr do júna 2017 vo výročných správach o vykonávaní alebo augusta 2017 v správach o pokroku stanovených v právnom základe. V prípade, že ExACs neboli splnené v okamihu prijatia programu, členské štáty by mali dosiahnuť včasné vykonávanie akčného plánu určeného na ich splnenie. Veľký podiel 660 rôznych akčných plánov vzťahujúcich sa na priority Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu bol vykázaný ako dokončený zo strany členských štátov na začiatku roka 2017: k 25. januáru 2017 bolo 358 dokončených a 115 bolo vykázaných ako dokončených, ale čakalo sa na posúdenie Komisie. Komisia na začiatku februára 2017 posúdila ako dokončené alebo pred dokončením 89 % akčných plánov ex ante kondicionalít, ktoré mali vplyv na investície Európskeho sociálneho fondu. Pomerne krátky časový rámec vykonávania ex ante kondicionalít zatiaľ neumožnil plne posúdiť ich účinnosť. Na základe predbežného hodnotenia mechanizmu ex ante kondicionalít však ex ante kondicionality prispeli k zlepšeniu rámca, v ktorom funguje rozpočet EÚ. Zabezpečili priame prepojenie medzi investíciami spolufinancovanými európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a politikami na úrovni EÚ. Prispeli k transpozícii a vykonávaniu príslušných právnych predpisov Únie, pomohli prekonať prekážky v investovaní v EÚ a podporili ciele politiky v oblasti zmeny klímy. Ex ante kondicionality vyvolali strategické, regulačné, inštitucionálne a administratívne zmeny. Vyvolali aj politické reformy a realizáciu príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré by mali viesť k účinnejšiemu a efektívnejšiemu vynakladaniu finančných prostriedkov európskych štrukturálnych a investičných fondov. Tieto výhody nie sú obmedzené na európske štrukturálne a investičné fondy, ale majú pozitívny vplyv na realizáciu štrukturálnych zmien a zlepšovanie investičného prostredia v EÚ.65 Prvé údaje o vykonávaní programov politiky súdržnosti za roky 2014 a 2015 zaslali členské štáty Komisii na konci mája 2016 a Komisia ich syntetizovala v ročnej súhrnnej správe o európskych štrukturálnych a investičných fondoch za rok 201666, ktorá bola prvou v sérii ročných správ pre inštitúcie EÚ o vykonávaní európskych štrukturálnych a investičných fondov. Bola tiež modernizovaná otvorená platforma údajov o európskych štrukturálnych a investičných fondoch67, aby ukazovala objem finančných prostriedkov výberu projektov a prognózy a úspechy týkajúce sa spoločných ukazovateľov, ako boli vykázané v programoch v roku 2016. Otvorená platforma údajov pokrýva viac ako 40 % rozpočtu EÚ a začiatkom roka 2017 získala prvé ocenenie európskeho ombudsmana za excelentnosť v otvorenej správe vecí verejných. V oblasti inteligentného rastu predstavujú 3,4 miliardy EUR pridelených na konkrétne výskumné a inovačné projekty v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja 5,7 % celkových plánovaných prostriedkov na roky 2014 – 2020. Na konci roka 2015 projekty vybrané na podporu v rámci schém Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktoré podporujú spoluprácu s výskumnými ústavmi, boli zamerané na podporu viac ako 19 000 podnikov (15 % z cieľového počtu) a 5 000 výskumný