SK Úradný vestník Európskej únie C 34/110

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2015

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

(2017/C 034/17)

Spravodajca: Juan MENDOZA CASTRO

Konzultácie Európska komisia, 17. 8. 2016 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final] Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 4. 10. 2016 Prijaté v pléne 19. 10. 2016 Plenárne zasadnutie č. 520 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržali sa) 211/1/4

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV hodnotí pozitívne správu za rok 2015 a domnieva sa, že politika hospodárskej súťaže založená na rovnakých podmienkach vo všetkých odvetviach je základom sociálneho trhového hospodárstva EÚ.

1.2. Dovoz opierajúci sa o nekalú hospodársku súťaž predstavuje hrozbu pre európske podniky. Na zachovanie pracovných miest a ochranu dotknutých hospodárskych odvetví sú nevyhnutné antidumpingové opatrenia.

1.3. EHSV chápe obavy malých a stredných podnikov, odborových organizácií a združení podnikateľov v EÚ v súvislosti s možnosťou udelenia štatútu trhového hospodárstva Číne.

1.4. MSP, ktoré sú kľúčové pre oživenie hospodárstva, sú zneužívaním dominantného postavenia na trhu ohrozené najviac.

1.5. Kontrola štátnej pomoci umožňuje účinnejšie využívanie zdrojov a zlepšuje verejné financie. Takáto pomoc však môže mať zásadný význam pre zaručenie poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

1.6. EHSV odporúča zlepšiť šírenie informácií o poskytovaní štátnej pomoci, aby sa dosiahla väčšia informovanosť a transparentnosť.

1.7. Oblasť digitálnych inovácií ovláda malý počet podnikov z tretích krajín, ktoré pôsobia na celom svete, a pre Európu je kľúčové zaistiť si vedúce postavenie vďaka svoju jednotnému digitálnemu trhu.

1.8. Veľkou výzvou pre európsku politiku hospodárskej súťaže v sektore, v ktorom dominujú technologickí giganti, je zaistiť spotrebiteľom prístup k najlepším výrobkom a najlepším cenám a zabezpečiť, že všetky podniky, malé aj veľké, budú súťažiť na otvorenom trhu na základe kvality svojich výrobkov. EHSV sa domnieva, že opatrenia EÚ – aj napriek určitej kritike namierenej voči nim – sú vo všeobecnosti vyvážené a v súlade s právnymi predpismi.

1.9. Európska energetická únia robí významný pokrok v oblasti bezpečnosti dodávok (čo je strategický úspech), znižovania emisií skleníkových plynov, podpory energií z obnoviteľných zdrojov a väčších možností voľby pre spotrebiteľov. Napriek tomu čelí závažným výzvam, ktoré sa týkajú nákladov na energiu, lepšieho prepojenia sietí a vedúcej úlohy pri vykonávaní parížskej dohody.

1.10. Kontrola fúzií musí byť v sektore energetiky v súlade s prognózami o fúziách a akvizíciách s cieľom znížiť výrobné náklady, čím sa zníži aj počet podnikov.

1.11. Nariadením (ES) č. 1/2003 sa posilnilo postavenie vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže a prispelo sa k upevneniu medzinárodnej prestíže, ktorú má politika hospodárskej súťaže EÚ. Koordinácia medzi vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže navzájom a medzi nimi a Komisiou zefektívňuje opatrenia v oblasti cezhraničných operácií.

1.12. EHSV v súvislosti s finančnou krízou opakovane zdôrazňuje, že je potrebné obmedziť zaťaženie daňových poplatníkov nákladmi na záchranu bánk.

1.13. EHSV zastáva názor, že právne predpisy EÚ, ktoré stanovujú limity pre výmenné poplatky pre debetné a kreditné karty, sa musia uplatňovať bez ohľadu na krajinu emitenta a že sa nemôže brániť bankám, aby ponúkali nižšie výmenné poplatky maloobchodníkom so sídlom v inom členskom štáte Európskeho hospodárskeho priestoru (EHS).

1.14. EHSV by rád zdôraznil, že je potrebné, aby Komisia pokračovala vo svojej činnosti na podporu hospodárskej súťaže, a to obmedzovaním narúšania hospodárskej súťaže z daňových dôvodov, ktoré vyplývajú z nesúladu 28 daňových systémov.

1.15. Zovšeobecňovanie systémov hospodárskej súťaže v dôsledku globalizácie si vyžaduje medzinárodnú spoluprácu. Vzhľadom na rastúce požiadavky a účasť na rôznych fórach (OECD, Unctad, Medzinárodná sieť pre hospodársku súťaž) poukazuje EHSV na to, že je potrebné, aby EÚ mala primerané zdroje na zachovanie svojho hlasu, ktorý je v súčasnosti počuť a ktorý je rešpektovaný.

2. Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2015

2.1. Komisia konštatuje, že „silná a účinná politika hospodárskej súťaže EÚ vždy bola základným kameňom európskeho projektu“.

2.2. Hlavné aspekty správy sú zhrnuté v troch kapitolách: — politika hospodárskej súťaže posilňuje inovácie a investície v celej EÚ, — využívanie možností jednotného digitálneho trhu, a — vytváranie integrovanej európskej energetickej únie šetrnej ku klíme.

2.3. Komisia informuje o svojich konkrétnych krokoch v tejto oblasti a zdôrazňuje, že pri uplatňovaní právnych predpisov boli jej hlavnými zásadami zaručenie nestrannosti, presadzovanie zásad právneho štátu a služba spoločnému európskemu záujmu.

2.4. V uplynulých 25 rokoch počet režimov hospodárskej súťaže vo svete dramaticky stúpol z približne 20 na začiatku 90. rokov minulého storočia na približne 130 v roku 2015 a tento vývoj zasiahol 85 % svetovej populácie.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Politika hospodárskej súťaže EÚ

3.1.1. EHSV kladne hodnotí správu za rok 2015, ktorá sa týka základných oblastí rozvoja hospodárstva a blahobytu občanov EÚ.

3.1.2. Politika hospodárskej súťaže založená na rovnakých podmienkach vo všetkých odvetviach je základom sociálneho trhového hospodárstva v Európe. Je tiež dôležitým nástrojom na zaručenie riadneho fungovania dynamického, účinného, udržateľného a inovatívneho vnútorného trhu a na stimulovanie hospodárskeho rastu, tvorby pracovných miest a konkurencieschopnosti na svetovej scéne.

3.1.3. Politika hospodárskej súťaže by nemala brániť vzniku významných priemyselných podnikov v európskom hospodárstve. Ak má byť účinná a dôveryhodná, nesmie sa zameriavať výhradne na znižovanie spotrebiteľských cien, ale musí tiež podporovať rozvoj a konkurencieschopnosť európskych podnikov na svetových trhoch.

3.1.4. Silná priemyselná základňa má zásadný význam pre prosperitu a rast. Vzhľadom na hrozbu, ktorú nekalá hospodárska súťaž predstavuje pre európske spoločnosti, EHSV pripomína, že antidumpingové opatrenia zabezpečujú desaťtisíce priamych a nepriamych pracovných miest a chránia hospodárske odvetvia pred nekalými politikami v oblasti dovozu.

3.1.5. Dumpingové dovozy vytvárajú nekalú hospodársku súťaž, ktorá ohrozuje tisíce pracovných miest v EÚ. Podľa EHSV je sotva možné pripustiť, že Čína funguje v podmienkach trhového hospodárstva, keďže nespĺňa štyri z piatich kritérií stanovených v rámci praxe Komisie a ustanoveniach nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (1).

3.1.6. Štrukturálne fondy EÚ sa nesmú využívať na priamu alebo nepriamu podporu premiestňovania služieb alebo výroby do iných členských štátov.

3.1.7. MSP sú pilierom oživenia hospodárstva v Európe. Tieto podniky sú však vzhľadom na svoju veľkosť tiež najzraniteľnejšie voči praktikám zneužívania dominantného postavenia, ktoré ich v mnohých prípadoch odsudzujú na zánik. Na to by sa mal v politike hospodárskej súťaže klásť osobitný dôraz, a to predovšetkým čo sa týka praktík veľkých podnikateľských skupín.

3.1.8. EHSV znovu zdôrazňuje, že chýba skutočný právny mechanizmus na kolektívne uplatňovanie nárokov, aby sa účinne uplatnilo právo na odškodnenie obetí praktík narúšajúcich hospodársku súťaž a naďalej sa nazdáva, že smernica 2014/104/EÚ z 26. novembra 2014 a odporúčanie o spoločných zásadách pre mechanizmy kolektívneho riešenia sporov v súvislosti s porušením práva hospodárskej súťaže nie sú vhodné na to, aby zaručili potrebné rešpektovanie kolektívnej ochrany práv obetí ovplyvnených týmto porušovaním.

3.2. Štátna pomoc

3.2.1. Modernizácia štátnej pomoci umožňuje EÚ efektívnejšie využívanie zdrojov a zlepšenie kvality verejných financií. Prispieva tiež k tomu, aby členské štáty mohli plniť ciele stratégie Európa 2020 pre rast a konsolidovať svoje rozpočty.

3.2.2. Štátna pomoc však môže byť nevyhnutná na to, aby sa zaručilo poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, okrem iného v sektore energetiky, dopravy a telekomunikácií. Štátna pomoc je často tým najúčinnejším politickým nástrojom, ktorým možno zaručiť poskytovanie služieb so zásadným významom pre zachovanie hospodárskych a sociálnych podmienok v izolovaných, odľahlých či okrajových regiónoch a na ostrovoch v Únii.

3.2.3. EHSV sa domnieva, že je potrebné zachovať súlad medzi politikou hospodárskej súťaže a ostatnými politikami Únie, najmä v prípade investícií, s cieľom stimulovať inovácie a výskum, ako je napríklad spomínaný výskum, vývoj a inovácie, rizikové financovanie a zavádzanie širokopásmového pripojenia.

3.2.4. Občania EÚ sa necítia dostatočne informovaní o zložitom systéme štátnej pomoci a poukazujú na ťažkosti s prístupom k informáciám o tom, ktoré spoločnosti takúto pomoc dostávajú (2). EHSV odporúča, aby sa na dosiahnutie lepšej informovanosti a transparentnosti v členských štátoch zverejňovali vo všetkých prípadoch príjemcovia tejto pomoci, jej výška a ciele.

3.3. Hospodárska súťaž na jednotnom digitálnom trhu

3.3.1. Jednotný digitálny trh je základnou stratégiou EÚ na odstránenie fragmentácie početných vnútroštátnych trhov a ich zlúčenie na úrovni EÚ (3). Oblasť digitálnych inovácií ovláda malý počet podnikov z tretích krajín, ktoré pôsobia na celom svete, a pre Európu je kľúčové zaistiť si vedúce postavenie vďaka svoju jednotnému digitálnemu trhu.

3.3.2. Veľkou výzvou pre európsku politiku hospodárskej súťaže v sektore, v ktorom dominujú technologickí giganti, je zaistiť spotrebiteľom prístup k najlepším výrobkom a najlepším cenám a zabezpečiť, že všetky podniky, malé aj veľké, budú súťažiť na otvorenom trhu na základe kvality svojich výrobkov.

3.3.3. Prípady, ktoré vyšetruje Komisia: — Služby vyhľadávania na internete. Oznámenie námietok Komisie vychádza z toho, že spoločnosť Google systematicky uprednostňuje vlastné produkty na porovnávanie cien. Okrem toho sa prešetrujú ďalšie tri sporné otázky. — Elektronické knihy. Spoločnosť Amazon trvá na podmienkach, ktoré môžu brániť hospodárskej súťaži, napríklad na práve byť informovaný o výhodnejších podmienkach alebo alternatívach, ktoré ponúkajú jej konkurenti. — Cezhraničné poskytovanie platených televíznych služieb v Spojenom kráľovstve a Írsku. Licenčné dohody medzi Sky UK a šiestimi veľkými filmovými štúdiami z USA požadujú, aby Sky UK zablokovala prístup k filmom mimo územia, pre ktoré má licenciu. — Mobilné zariadenia, ako sú inteligentné telefóny a tablety. Systém Android okrem iných praktík vyžaduje od výrobcov, aby vopred nainštalovali Google Search a prehliadač Chrome od spoločnosti Google a núti ich zvoliť vo svojich zariadeniach Google Search ako predvolené vyhľadávanie ako podmienku na udelenie licencie pre určité exkluzívne aplikácie spoločnosti Google. — Čipové súpravy pre základné frekvenčné pásmo, ktoré sa používajú v elektronických zariadeniach. Prešetruje sa, či spoločnosť Qualcomm, ktorá je hlavným poskytovateľom týchto súprav na svete, ponúkla veľké finančné stimuly významnému výrobcovi inteligentných telefónov a tabletov pod podmienkou, že budú využívať výlučne ich výrobky.

3.3.4. Vo všeobecnosti ide o možné monopolné praktiky a zneužívanie dominantného postavenia na trhu. Technická zložitosť a veľká odozva vyšetrovaných prípadov sú sprevádzané kritikou, podľa ktorej okrem iného EÚ „vyhlásila vojnu Silicon Valley“. EHSV nesúhlasí s touto kritikou a podporuje kroky Komisie, ktoré považuje za vyvážené a v súlade s právnymi predpismi.

3.3.5. Spoločnosť Google, ktorej príjmy v roku 2015 dosiahli 74,5 miliardy USD, má v EHP dominantné postavenie s vyše 90 % podielom na trhoch so službami všeobecného internetového vyhľadávania/vyhľadávania na internete, s operačnými systémami s licenciou pre inteligentné mobilné telefóny a obchodmi s aplikáciami pre mobilný operačný systém Android. Uvádza sa, že vyšetrovanie Komisie podkopáva možnosť, aby sa EÚ stala centrom inovatívnych myšlienok a že použité technické podklady sú nesprávne. Technické služby Federálnej obchodnej komisie USA však v roku 2012 dospeli k záveru, že spoločnosť Google, ktorá ovláda dve tretiny severoamerického trhu, používa nekalé praktiky a dopúšťa sa zneužívania dominantného postavenia v neprospech užívateľov a konkurencie (4). K rovnakému záveru dospelo aj vyšetrovanie uskutočnené v tejto krajine (5).

3.4. Európska energetická únia šetrná ku klíme

3.4.1. Európska energetická únia dosahuje významné úspechy. — Bezpečnosť dodávok: EÚ dosiahla strategický úspech a je momentálne oveľa lepšie pripravená čeliť kríze, aká nastala v roku 2009. Závislosť Európy od plynu, ktorý pochádza z Ruska, sa znížila o tretinu a podstatne sa zlepšili infraštruktúry pre vnútorný obeh plynu, možnosti vonkajších dodávok energie a skladovacia kapacita. — Ciele (20-20-20 do roku 2020) stanovené na zníženie emisií skleníkových plynov a zintenzívnenie využívania obnoviteľných zdrojov energie by sa mohli splniť s predstihom a energetická účinnosť sa podľa všetkého vyvíja takmer podľa plánu, hoci čiastočne k tomu prispel hospodársky pokles. — Otvorili sa trhy a rozšírili sa možnosti výberu pre spotrebiteľov.

3.4.2. EHSV, ktorý vyjadril svoju podporu rámcovej stratégii z roku 2015 (6), však chce obzvlášť poukázať na veľké výzvy, ktorým bude EÚ čeliť v nasledujúcich rokoch: — zníženie nákladov na energiu, ktoré sú pre európskych spotrebiteľov stále príliš vysoké vzhľadom na sociálne dôsledky (riziko energetickej chudoby), hospodárske dôsledky (vážny dosah na MSP) a dôsledky súvisiace s vonkajšou konkurencieschopnosťou podnikov (energia je podstatne lacnejšia na iných trhoch, ako napríklad na trhu USA); — zlepšenie integrácie trhov prostredníctvom zvyšovania prepojenia sietí a — prevzatie vedúcej úlohy pri dosahovaní cieľov konferencie COP 21 v Paríži v snahe dosiahnuť zásadnú zmenu, ktorú predstavuje postupný ziskový prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo.

3.4.3. EHSV podporuje Komisiu pri dôslednom presadzovaní protimonopolných právnych predpisov, ktoré sú kľúčové na boj proti zneužívaniu postavenia na trhu zo strany dominantných operátorov. Treba vyzdvihnúť záväznú právnu dohodu medzi Komisiou a spoločnosťou Bulgarian Energy Holding.

3.4.4. Sektor energetiky dostal v roku 2012 štátnu pomoc vo výške 122 miliárd EUR (EÚ-28) (7). Bez takejto pomoci by cena energie, ktorá je už aj tak vysoká, bola pre spotrebiteľov neúnosná. Pri uplatňovaní politík v oblasti štátnej pomoci (8) musí Komisia zohľadniť skutočnosť, že získavanie určitých druhov energie z obnoviteľných zdrojov – najväčší príjemca pomoci (44 miliárd EUR) – si vyžaduje vysoké výrobné náklady, čo dodávateľom bráni byť konkurencieschopnými na trhu.

3.4.5. EHSV berie na vedomie, že Komisia schválila akvizíciu energetických divízií spoločnosti Alstom severoamerickou spoločnosťou General Electric (GE) (9).

3.4.6. Komisia potvrdzuje, že kontrola fúzií v EÚ bola naďalej účinným nástrojom na udržiavanie otvoreného trhu s energiou. To treba zosúladiť so skutočnosťou, že nízke ceny ropy môžu viesť k situácii, keď budú fúzie podnikov nevyhnutné s cieľom znížiť výrobné náklady. Podľa niektorých prognóz sa počet podnikov na produkciu plynu a ťažbu ropy zníži o tretinu.

4. Posilnenie jednotného trhu EÚ

4.1. Daňový systém

4.1.1. EHSV súhlasí s tým, že pre existenciu jednotného trhu je nevyhnutná transparentnosť a spravodlivé rozdelenie daňovej záťaže. Daňové úniky, podvody a daňové raje predstavujú vysoké náklady pre európskych spotrebiteľov a narúšajú hospodársku súťaž. Odhaduje sa, že EÚ prichádza každoročne o 50 – 70 miliárd EUR z daňových príjmov v dôsledku daňových únikov, čo predstavuje o niečo viac než 16 % verejných investícií v EÚ. Ak sa k tomu prirátajú straty príjmov súvisiace so zákonnými – alebo údajne zákonnými – postupmi daňového inžinierstva, škody značne narastú (10).

4.1.2. Akčný plán na uplatnenie spravodlivého a účinného zdaňovania právnických osôb je dôležitým krokom na zníženie agresívneho daňového plánovania, čo je jav, ktorý narúša daňové základy členských štátov a povzbudzuje nekalú hospodársku súťaž (11).

4.1.3. EHSV by rád zdôraznil, že je potrebné, aby Komisia pokračovala vo svojej činnosti na podporu hospodárskej súťaže, a to obmedzovaním narúšania hospodárskej súťaže z daňových dôvodov, ktoré vyplývajú z nesúladu 28 daňových systémov. Komplikovaný systém stanovovania prevodných cien, ktorý sa v súčasnosti využíva pri vnútroskupinových transakciách, je mimoriadne nákladný, zaťažuje podniky pôsobiace v EÚ a vedie k nezhodám medzi orgánmi verejnej správy členských štátov a dvojitému zdaneniu podnikov. Je vhodné stanoviť spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) pre podniky s cezhraničnou pôsobnosťou.

4.1.4. Komisia vyšetruje daňové dohody niektorých členských štátov s veľkými nadnárodnými spoločnosťami: Luxembursko (Fiat, Starbucks, McDonald’s, Amazon) a Holandsko (Starbucks). V prípade spoločnosti Apple sa Komisia domnieva, že vďaka daňovým podmienkam, ktoré sa tejto spoločnosti poskytli, sa jej podarilo vyhnúť dani z predaja v prípade takmer všetkých výrobkov v EHS, a preto musí vrátiť Írsku sumu v odhadovanej výške 13 miliárd EUR. Bez ohľadu na rozhodnutie, ktoré sa napokon prijme, podporuje výbor Komisiu vo vyšetrovaní daňových dohôd, ktoré môžu predstavovať hrozbu pre hospodársku súťaž.

4.2. Vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže

4.2.1. Nariadením č. 1/2003 (12) sa posilnilo postavenie vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže a prispelo sa k upevneniu medzinárodnej prestíže, ktorú má politika hospodárskej súťaže EÚ. Komisia uskutočnila verejné konzultácie týkajúce sa posilnenia vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, na ktoré v súčasnosti pripadá najviac prípadov. Koordinácia medzi vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže navzájom a medzi nimi a Komisiou zefektívňuje opatrenia v oblasti cezhraničných operácií.

4.3. Platby kartou

4.3.1. Hoci sa po celom svete rozšírili rôzne systémy elektronických platieb, spotrebitelia platia 85 % svojich nákupov v hotovosti. V rámci EÚ je situácia podobná v niektorých členských štátoch, hoci v škandinávskych krajinách dosahuje tento podiel len 10 %. V každom prípade sú platby kartou kľúčové pre fungovanie obchodu a majú veľký význam pre spotrebiteľov. V nariadení (EÚ) 2015/751 sa stanovujú limity pre výšku výmenných poplatkov (13).

4.3.2. Oznámenie námietok zaslané spoločnosti Mastercard sa týka skutočnosti, že nedovoľuje bankám ponúkať nižšie výmenné poplatky maloobchodníkom so sídlom v inej krajine Európskeho hospodárskeho priestoru (EHS) a že si účtuje vyššie výmenné poplatky za transakcie s kartami vydanými v iných regiónoch sveta. Európske združenia spotrebiteľov opakovane oznámili nekalé praktiky spoločností, ako napríklad Visa a Mastercard, ktoré profitujú zo svojho dominantného postavenia na trhu. EHSV vyjadruje nádej, že výsledky vyšetrovania povedú k odstráneniu tejto prekážky a že limity pre výšku výmenných poplatkov stanovené v EÚ sa budú uplatňovať bez ohľadu na krajinu, v ktorej sa tieto karty vydávajú.

4.4. Štátna pomoc bankám

4.4.1. Komisia berie na vedomie štátnu pomoc schválenú pre rozličné bankové inštitúcie vo viacerých členských štátoch. Kríza dosiaľ stála daňových poplatníkov veľmi veľa. S cieľom vyhnúť sa totálnemu kolapsu bankového systému prikročili vlády k záchrane svojich bánk prostredníctvom naliehavej pomoci v bezprecedentnom rozsahu. V eurozóne dosiahla verejná pomoc finančným subjektom v rokoch 2008 – 2014 výšku 8 % HDP, z čoho sa 3,3 % vrátili naspäť (14).

4.4.2. Okrem vysokých nákladov pre štátny rozpočet môže záchrana bánk, ktorá by sa mala riešiť uplatňovaním právnych predpisov platných od 1. januára 2015 (15), viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. EHSV sa domnieva, že je potrebné: — obmedziť zaťaženie daňových poplatníkov nákladmi na záchranu bánk, — poskytnúť verejným orgánom nevyhnutné právomoci na prijímanie preventívnych opatrení a — udeliť príslušným orgánom právomoc odpísať nároky nezabezpečených veriteľov upadajúcej inštitúcie a konvertovať pohľadávky na vlastné imanie (16).

5. Hospodárska súťaž v ére globalizácie

5.1. Zovšeobecňovanie systémov hospodárskej súťaže v dôsledku globalizácie si vyžaduje medzinárodnú spoluprácu. EHSV v plnej miere podporuje aktívnu účasť Komisie na fórach, ako je Výbor pre hospodársku súťaž OECD, Konferencia OSN o obchode a rozvoji (Unctad) a Medzinárodná sieť pre hospodársku súťaž (ICN).

5.2. Hlas EÚ je v súčasnosti na týchto fórach počuť a je rešpektovaný. Výbor zdôrazňuje, že materiálne a ľudské zdroje treba zachovať primerane k tejto zodpovednosti.

V Bruseli 19. októbra 2016 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 13. Pozri tiež ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status (19.7.2016) a Granting of Market Economy Status to China (Udelenie štatútu trhového hospodárstva Číne), Európsky parlament, december 2015.

(2) Perception and awareness about transparency of state aid, Eurobarometer, júl 2016.

(3) Ú. v. EÚ C 71, 24.2. 2016, s. 65.

(4) http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

(5) „Does Google content degrade Google search? Experimental evidence“, Harvard Business School 2015.

(6) Ú. v. EÚ C 383, 17.11. 2015, s. 84.

(7) Subsidies and costs of EU energy (11. novembra 2014). http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

(8) Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1.

(9) Spoločnosť GE oznámila, že v rokoch 2016 – 2017 zruší v Európe 6500 pracovných miest, z toho 765 vo Francúzsku. Le Monde.14. januára 2016.

(10) Pozri Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, september 2015.

(11) Ú. v. EÚ C 71, 24.2. 2016, s. 42.

(12) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Desať rokov presadzovania antitrustových pravidiel podľa nariadenia č. 1/2003: Výsledky a budúce perspektívy.

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0453.

(13) Ú. v. EÚ L 123, 9.5.2015, s. 1.

(14) Vestník ECB.

(15) Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190.

(16) Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 68.