Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o hospodárskom rozmere športu a jeho sociálno-ekonomických prínosoch

(2018/C 449/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZASADAJÚCICH V RADE,

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE:

1. V pracovných plánoch EÚ pre šport (2011 – 2014 ( 1 ) , 2014 – 2017 ( 2 ) a 2017 – 2020 ( 3 ) ), ktoré prijala Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, sa zdôrazňuje dôležitosť hospodárskeho rozmeru športu, pričom sa osobitná pozornosť venuje udržateľnému financovaniu športu, odkazu významných športových podujatí, hospodárskym prínosom športu a inovácii.

2. V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 27. novembra 2012 o zvyšovaní využiteľnosti podkladov pre tvorbu politiky v oblasti športu ( 4 ) sa uznáva významný prínos športu k hospodárstvu Európy ako hnacieho motora rastu a zamestnanosti, ako aj jeho príspevok k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a podčiarkuje sa význam porovnateľných údajov týkajúcich sa športu a ich využitia pri tvorbe politík v záujme zvýšenia kvality politík v oblasti športu.

3. V záveroch Rady o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva ( 5 ) sa poukazuje na to, že odvetvie športu spolu so športovými dobrovoľníckymi činnosťami predstavuje merateľnú a významnú hospodársku a sociálnu hodnotu v národných hospodárstvach s potenciálom stimulovať rast a zamestnanosť v celej Európskej únii.

4. V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 27. novembra 2012 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA) ( 6 ) sa zdôrazňuje, že aktuálna vysoká miera nedostatočnej pohybovej aktivity predstavuje pre EÚ a jej členské štáty veľký problém zo zdravotného, sociálneho aj hospodárskeho hľadiska.

5. V záveroch Rady o príspevku športu k hospodárstvu EÚ, najmä pokiaľ ide o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a sociálne začlenenie ( 7 ) , sa podčiarkuje dôležitosť odvetvia športu pre hospodárstvo a pre mladých ľudí, ktorým umožňuje získať zručnosti užitočné pre platené zamestnanie, ako aj dobrovoľnícke činnosti.

6. V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o športe ako hnacom motore inovácie a hospodárskeho rastu ( 8 ) sa skúma potenciál športu z hľadiska rastu a zamestnanosti a ako hnacieho motora inovácie.

7. V záveroch Rady o podpore motorických schopností a pohybových a športových aktivít pre deti ( 9 ) sa dôraz kladie na podporu telesnej výchovy v školách vrátane motorických zručností v ranom detstve, a to v situácii, keď dochádza k zmene v bežných zvyklostiach detí od pohybovej aktivity viac k aktivitám sedavého charakteru.

8. V záveroch Rady ako príspevku k zastaveniu nárastu nadváhy a obezity u detí ( 10 ) sa potvrdzuje, že zdravie je hodnota, príležitosť a investícia do hospodárskeho a sociálneho rozvoja každej krajiny a že obezita u detí je vážnym indikátorom predpokladu obezity v dospelosti so známymi zdravotnými a hospodárskymi dôsledkami,

BERÚC DO ÚVAHY, ŽE:

9. Šport sa uznáva ako hospodársky stimul pre rast z hľadiska jeho účinkov na pridanú hodnotu, hrubý domáci produkt a kúpnu silu. ( 11 )

10. Šport je prierezovým javom a ďaleko presahuje príjmy športového priemyslu. Predstavuje predovšetkým významný faktor z hľadiska verejného zdravia, regionálneho rozvoja a cestovného ruchu, ale tiež z hľadiska integrácie a vzdelávania a je faktorom sociálnych väzieb.

11. Od roku 2006, keď sa záležitosť hospodárskeho rozmeru športu začala po prvýkrát riešiť v kontexte EÚ ( 12 ) , vyvíja sa na úrovni EÚ úsilie o zabezpečenie merateľnosti hospodárskeho vplyvu športu.

12. K súčasnému dňu v plnom rozsahu zaviedlo národné satelitné účty v oblasti športu (SSA) deväť členských štátov EÚ ( 13 ) a ďalších päť krajín ( 14 ) si vytvára súbor údajov súvisiacich so športom, ktoré umožňujú vysokú mieru presnosti výsledkov.

13. Podľa poslednej štúdie ( 15 ) šport predstavuje 2,12 % HDP EÚ a v oblastiach súvisiacich so športom je zamestnaných 5,67 milióna osôb (2,72 % zamestnanosti v EÚ). Z výsledkov tiež vyplýva, že v období, keď hospodárstvo prechádzalo krízou, bol šport veľmi odolným sektorom, ktorý vytváral rast a pracovné miesta. ( 16 )

14. Hoci hospodársky rozmer športu – zodpovedajúci národným účtom – je dobre zaznamenaný prostredníctvom SSA a ďalších systémov výpočtu, príspevok športu k hospodárstvu stále nie je docenený, pretože existuje mnoho ďalších tzv. sociálno-ekonomických účinkov (napr. zdravotné hospodárske účinky, zapojenie dobrovoľníkov, príspevok inovácie k rastu a príspevok športu k regionálnemu rozvoju), ktoré ešte stále nie sú zaznamenané, avšak majú vplyv na HDP a zamestnanosť.

16. Dobrovoľnícka práca má významný vzdelávací prínos a je dôležitým príspevkom k hospodárskemu rozmeru športu ( 20 ) , ktorý sa nezohľadňuje v národných účtoch.

17. Rozmer inovácie ( 21 ) , ktorý súvisí so športom, sa vzhľadom na chýbajúce údaje doposiaľ nezohľadňoval dostatočne, pokiaľ ide o HDP a zamestnanosť. Z tohto dôvodu je dôležité získať spoľahlivé empirické výsledky, pokiaľ ide o vplyv inovácie súvisiacej so športom na dynamiku exportu a hospodársky rast.

18. Príspevok športu k regionálnemu rozvoju stále nie je dostatočne zviditeľnený a chýba povedomie o množstve spôsobov, ktorými sa šport a pohybová aktivita môžu stať silným prostriedkom pre dosiahnutie cieľa EÚ v oblasti súdržnosti, hlavne ako príspevok k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Z nedávnych dôkazov ( 22 ) vyplýva, ako projekty súvisiace so športom prispievajú k miestnemu hospodárstvu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti, a tieto dôkazy svedčia o tom, že mnohé regióny v Európe zaradili šport do svojich stratégií inteligentnej špecializácie,

UZNÁVAJÚC, ŽE:

19. Zaznamenanie príspevku športu k hospodárstvu ako celku si vyžaduje, aby sa vzali do úvahy ďalšie aspekty, okrem iného kvantifikácia zdravotných hospodárskych účinkov pohybovej aktivity, uznanie dodatočného prínosu dobrovoľníckej práce, príspevok inovácie k posilneniu potenciálu rastu a analýza vplyvu projektov súvisiacich so športom na regionálny rozvoj.

20. Meranie sociálno-ekonomických účinkov športu si vyžaduje dodatočné metódy a prístupy ( 23 ) . Na zabezpečenie výsledkov založených na dôkazoch na vnútroštátnej a európskej úrovni je potrebná dostupnosť porovnateľných údajov a zistení. Všetky zozbierané údaje o týchto otázkach by mali byť rodovo rozlíšené.

21. Šport a pohybové aktivity prispievajú k riešeniu súčasných lokálnych aj regionálnych výziev, a to predovšetkým vývojom riešení bezmotorovej mobility, urýchlením oživenia mestských oblastí vďaka inteligentným športovým infraštruktúram alebo zlepšením sociálnej súdržnosti medzi rozličnými komunitami,

VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

22. zvážili vypracovanie SSA alebo iných porovnateľných systémov výpočtu na účely kvantifikácie hospodárskeho vplyvu športu;

23. podporovali a šírili myšlienku rozšíriť zaznamenanie hospodárskeho rozmeru športu prostredníctvom sociálno-ekonomických aspektov, ako je hlavne dobrovoľníctvo, zdravotné hospodárske aspekty a inovácia na európskej aj národnej úrovni, a prehĺbenia medziodvetvovej spolupráce;

24. zohľadnili hodnotu dobrovoľníckej práce pre národné hospodárstvo a začlenili túto tému do štatistík;

25. zvyšovali povedomie o potenciáli športu z hľadiska jeho príspevku k rastu a zamestnanosti prostredníctvom spoľahlivých údajov;

26. zvážili ďalšiu spoluprácu medzi členskými štátmi a s Komisiou na vývoji porovnateľných definícií, metód a noriem vo vzťahu k sociálno-ekonomickým rozmerom odvetvia športu;

27. na národnej úrovni vo vhodných prípadoch podporovali diskusie o začlenení stratégií inteligentnej špecializácie, ako sú športové klastre;

28. zvážili začlenenie športu a pohybových aktivít ako prierezovej priority do ostatných oblastí politík, ako sú zdravotníctvo, vzdelávanie, doprava, mestské plánovanie, sociálna politika, politika v oblasti cestovného ruchu, v ktorých existujú rozsiahle dôkazy o príspevku športu.

VYZÝVAJÚ KOMISIU, ABY:

29. presadzovala a podporovala činnosti, ako je výmena relevantných údajov a know-how pre konkrétnu metódu, zber dôkazov a zhromažďovanie športovej štatistiky, ako aj technická podpora, ktorých cieľom je zlepšiť a zjednodušiť úsilie členských štátov o kvantifikáciu hospodárskeho rozmeru športu;

30. iniciovala proces hodnotenia využívania a uplatniteľnosti systémov výpočtu používaných na kvantifikáciu sociálno-ekonomických aspektov športu vrátane zmapovania existujúceho výskumu a zberu príkladov najlepších postupov;

31. v kontexte skupiny expertov a s podporou Eurostatu podporovala vypracovanie nástrojov na doplnenie alebo aktualizáciu už existujúcich údajov o hospodárskom rozmere športu vrátane sociálno-ekonomických aspektov;

32. zvyšovala povedomie o potenciáli športu ako zdroji inovácií;

33. podporovala výmeny a ďalej posilňovala spoluprácu s Komisiou aj ďalšími inštitúciami EÚ, pokiaľ ide o úlohu športu v moderných hospodárstvach a spoločnosti, predovšetkým vzhľadom na jeho príspevok k regionálnemu rozvoju.

VYZÝVA ŠPORTOVÉ HNUTIE, ABY:

34. podporovalo zber údajov o príspevku dobrovoľníckej práce v športe a v oblasti pohybovej aktivity;

35. zvážilo podporu porovnateľnej ekonomickej analýzy o hospodárskom vplyve dobrovoľníckej práce a pohybovej aktivity, ako aj nedostatočnej pohybovej aktivity;

36. podporovalo výmenu najlepších postupov s odborníkmi, pokiaľ ide o metódy merania sociálno-ekonomických účinkov.

(1) Ú. v. EÚ C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3) Ú. v. EÚ C 189, 15.6.2017, s. 5.

(4) Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 20.

(5) Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 24.

(6) Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 22.

(7) Ú. v. EÚ C 32, 4.2.2014, s. 2.

(8) Ú. v. EÚ C 436, 5.12.2014, s. 2.

(9) Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 46.

(10) Ú. v. EÚ C 205, 29.6.2017, s. 46.

(11) Štúdia o hospodárskom vplyve športu prostredníctvom satelitných účtov v oblasti športu, 2018.

(12) Expertná skupina pre športovú štatistiku (2011 – 2014), vilniuska definícia športu.

(13) Rakúsko, Belgicko, Cyprus, Nemecko, Litva, Holandsko, Poľsko, Portugalsko a Spojené kráľovstvo.

(14) Bulharsko, Francúzsko, Luxembursko, Slovensko a Španielsko.

(15) Štúdia o hospodárskom vplyve športu prostredníctvom satelitných účtov v oblasti športu, 2018.

(16) Čo potvrdzuje aj tento zdroj: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Priame náklady systému zdravotnej starostlivosti, strata produktivity, úmrtnosť a pracovná neschopnosť, ktoré sú spôsobené chorobami súvisiacimi s nedostatočnou pohybovou aktivitou, ako napr. cukrovkou typu II, depresiami, problémami s chrbticou alebo srdcovocievnymi ochoreniami.

(18) Účty a techniky na meranie hospodárskej činnosti národa.

(19) Ako sa potvrdilo v štúdii ISCA/CEBR „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ (Hospodárske náklady nedostatočnej pohybovej aktivity v Európe): http://inactivity-time-bom.nowwemove.com/ a v štúdii WHO „Physical activity and health: evidence for action“ (Fyzická aktivita a zdravie: dôkaz pre prijatie opatrení): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) Štúdia o dobrovoľníctve v Európskej únii, 2010.

(21) Týkajúci sa procesu transformácie nápadu alebo vynálezu na tovar alebo službu, ktoré vytvárajú hodnotu alebo za ktorú spotrebitelia zaplatia.

(22) Štúdia o príspevku športu k regionálnemu rozvoju prostredníctvom štrukturálnych fondov, 2016.

(23) V Kazanskom akčnom pláne, ktorý Unesco prijalo 15. júla 2017, sa v rámci akcie 2 stanovuje potreba vypracovať spoločné ukazovatele na meranie príspevku telesnej výchovy, pohybovej aktivity a športu k prioritným cieľom udržateľného rozvoja.