Brusel, 11.8.2004

KOM (2004) 552 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV

o vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie pre euro a Hospodársku a menovú úniu

Súhrn

Sotva dva roky po úspešnom zavedení eurových bankoviek a mincí v dvanástich členských štátoch informácie a komunikácia o eure a Hospodárskej a menovej únii (HMÚ) vstupuje do novej fázy. V tomto oznámení sa uvádza informačná a komunikačná stratégia Európskej komisie pre túto fázu.

Európsky parlament vo viacerých vyhláseniach[1] uviedol, že „informačná kampaň spojená so zavedením eura bola úspešná z hľadiská informácií a komunikácie o Európskej únii“ a že „prioritné informácie a komunikácia sa musia sústreďovať na otázky bezprostredne sa týkajúce každodenného života občanov (témy ako […] euro)“.

Informácie a komunikácia o eure a HMÚ jasne zostáva prioritou Európskej únie (EÚ):

- rozšírenie EÚ 1. mája 2004 bude viesť k rozšíreniu eurozóny v budúcnosti, keď sa splnia podmienky Zmluvy o ES,

- zavedenie eura, historický krok pri výstavbe EÚ, treba posilniť zvýšenou podporou jednotnej meny verejnosťou,

- zavedenie eurových bankoviek a mincí malo obrovský kladný vplyv na to, ako tretie krajiny vnímajú EÚ a jej ekonomickú úlohu. Tento trend treba podporovať.

Informačná a komunikačná stratégia pre euro a HMÚ je súčasťou celkovej „Informačnej a komunikačnej stratégie pre Európsku úniu“ (KOM(2002)350) a jej vykonávanie (KOM(2004)196), prijatej Komisiou. Preto musí zapadnúť do celkového záberu komunikačnej politiky členských štátov a zároveň musí prinášať pridanú hodnotu a hmatateľný európsky rozmer do demokratickej diskusie v každom členskom štáte. V snahe dosiahnuť to sa bude sústreďovať na zlepšenie spolupráce medzi inštitúciami a na rozvoj štruktúrovaných partnerstiev s členskými štátmi, a súčasne bude ďalej zabezpečovať celkovú konzistentnosť.

Cieľom je zlepšiť poznatky verejnosti v EÚ a mimo nej o fungovaní HMÚ a prispieť k hladkému prechodu v tých členských štátoch, ktoré prijímajú euro.

Toto oznámenie „o vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie pre euro a HMÚ“ vysvetľuje, prečo euro zostáva komunikačnou prioritou, opisuje všeobecné princípy stratégie a úlohy hlavných aktérov, stanovuje ciele a vysvetľuje prevádzkové aspekty.

Informovanosť a komunikácia o eure a HMÚ zostáva najvyššou prioritou, najmä v nových členských štátoch.

1. INFORMÁCIE A KOMUNIKÁCIA O EURE A HMÚ SÚ NAJVYššOU PRIORITOU

1.1. Informácie a komunikácia o eure a HMÚ sú súčasťou celkovej stratégie

Komisia vo svojom oznámení o „vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie pre Európsku úniu“ (KOM(2004)196) stanovuje novú formu modelu riadenia reprezentovanú Európskou úniou ako prioritný bod – keď totiž verejnosť nechápe veci dostatočne jasne, pravdivá informačná a komunikačná politika je dôležitá „na zlepšenie vnímania Európskej únie a jej inštitúcií, ako aj ich opodstatnenosti prehlbovaním vedomostí a chápania jej úloh, štruktúry a dosiahnutých výsledkov, a nadviazaním dialógu s jej občanmi“. Tieto ciele treba dosiahnuť zdokonalením spolupráce medzi inštitúciami a rozvojom decentralizovaných činností a štruktúrovaných partnerstiev s členskými štátmi.

Komisia sa doteraz sústredila na štyri prioritné informačné témy: rozšírenie, budúcnosť Únie, oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a euro. V r. 2004 sa pridala piata téma: úloha Európy vo svete.

Informačná a komunikačná stratégia pre euro a HMÚ prevzala všeobecné smerodajné princípy ustanovené v uvedenom oznámení a stavia na nich, plánujúc konkrétne činnosti so zameraním na zvláštne skupiny a na širokú zainteresovanú verejnosť.

1.2. Ciele informačnej a komunikačnej stratégie pre euro a HMÚ

Táto stratégia sa bude snažiť dosiahnuť v členských štátoch a v tretích krajinách mimo EÚ tieto ciele:

- zabezpečiť, aby verejnosť bola informovaná a chápala požiadavky na správne fungovanie HMÚ, napríklad potrebu zdravých verejných financií a koordinácie hospodárskej politiky,

- poskytovať neutrálne a faktické informácie, ktoré zlepšia chápanie eura občanmi,

- prispievať k hladkému prechodu v členských štátoch, ktoré majú prijať euro,

- poskytovať médiám, hospodárskym zástupcom a tvorcom politiky v tretích krajinách informácie, ktoré potrebujú o otázkach týkajúcich sa HMÚ, eura a európskeho hospodárstva, aby mohli prijímať kvalifikované rozhodnutia.

Cieľom tejto stratégie je:

- zlepšiť poznatky verejnosti o tom, ako HMÚ funguje,

- dosiahnuť hladký prechod tam, kde sa to vyžaduje.

2. VšEOBECNÉ PRINCÍPY, NA KTORÝCH SA ZAKLADÁ INFORMAčNÁ A KOMUNIKAčNÁ STRATÉGIA PRE EURO A HMÚ

2.1. Decentralizácia a subsidiarita

Informačné a komunikačné činnosti, aby boli presvedčivé a účinné, musia odrážať kultúru, jazyk a obavy občanov. Najlepšími zdrojmi informácií sú tie, ktoré sú verejnosti najbližšie a ktoré sa považujú za autoritatívne a spoľahlivé. Členské štáty majú preto významnú úlohu pri vytyčovaní a realizácii akcií.

2.2. Konzistentnosť a prispôsobenie oznamovaných myšlienok

Oznamované myšlienky sa budú prispôsobovať podľa krajiny, cieľovej skupiny a miestnej situácie vo vzťahu k euru. Pozornosť sa však bude venovať zabezpečeniu celkovej konzistentnosti oznamovaných myšlienok.

2.3. Partnerstvo

Komunikačná stratégia sa bude zakladať na dobrovoľných pracovných partnerstvách s členskými štátmi, ktoré podporujú rozvoj synergie medzi ich štruktúrami a know-how a činnosti EÚ. Spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou sa bude riadiť dohodami o partnerstve, vymedzenými v oznámení KOM(2004)196.

2.4. Priority

Informačné a komunikačné kampane o eure a HMÚ treba implementovať vo všetkých členských štátoch EÚ a mimo Únie. Na dosiahnutie toho treba určiť prioritu akcií, nástrojov a cieľov.

Počas najbližších rokov sa priorita bude venovať 10 novým členským štátom, najmä tým, ktoré sú pripravené vypracovať a vykonávať svoju stratégiu pre euro a HMÚ.

2.5. Najlepšie postupy

Najlepšie postupy sa budú uplatňovať systematickejšie, najmä tie, ktoré sa získali počas prechodu na euro v r. 1999 a 2002.

Komunikačná stratégia sa zakladá na decentralizovaných činnostiach, kým konzistencia sa bude zabezpečovať dohodami o partnerstve. Treba definovať priority.

3. ÚLOHA HLAVNÝCH AKTÉROV

3.1. Členské štáty

Komunikačná stratégia EÚ sa bude zameriavať na občanov a hospodárske subjekty členských štátov. Členské štáty sú preto najlepšie situované, aby vytvárali informačné nástroje a produkty a aby podporovali regionálne a miestne orgány, služby všeobecného záujmu a siete organizácií občianskej spoločnosti v ich pôsobení ako šíritelia informácií.

Činnosti sa budú riadiť formou, obsahom a kalendárom stanoveným v programoch členských štátov.

3.2. Európska komisia

Komisia od r. 1995[2] nadobudla rozsiahle skúsenosti v oblasti informácií a komunikácie o eure, ktoré bude ďalej šíriť, a súčasne ich bude sprístupňovať členským štátom. V príprave na zavedenie eura pred r. 1999 a do r. 2002 hrala dôležitú úlohu pri príprave, iniciovaní a koordinácii komunikačných činností. Jej úlohou bude teraz opäť:

- zabezpečenie konzistentnosti tlmočených myšlienok,

- stimulácia a koordinácia komunikačných činností členských štátov a organizácií občianskej spoločnosti,

- navrhovanie škály informačných nástrojov a vykonávanie konkrétnych akcií,

- organizácia a podpora transnárodných komunikačných iniciatív a informačných činností v nečlenských krajinách,

- riadenie jej vlastných centralizovaných činností (konferencie, produkty v oblasti styku s verejnosťou a informačné produkty, pravidelné hodnotenie atď.).

3.3. Spolupráca medzi inštitúciami

Vykonávanie sa musí zakladať na spoločných cieľoch dohodnutých troma inštitúciami Spoločenstva, najmä prostredníctvom medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI).

Európsky parlament hral vedúcu úlohu pri spúšťaní programu PRINCE. Komisia a Parlament vybudovali od ustanovenia tohto programu silný vzťah a budú v tom pokračovať.

Spolupráca a jasné vymedzenie úloh medzi členskými štátmi, Komisiou, Radou a Európskym parlamentom sú rozhodujúce pre úspešnú informačnú a komunikačnú kampaň.

4. ZAMERANIE POZORNOSTI NA POTREBY OBčANOV

4.1. Stav verejnej mienky, čo sa týka eura

Nedávno uskutočnené prieskumy verejnej mienky vyjadrujú tieto skutočnosti[3]:

4.1.1. Eurozóna

Pocit ľudí, že sú dobre informovaní o eure a HMÚ, sa od r. 2002 zvýšil. Výsledky sa však stále veľmi líšia podľa štátov a počet ľudí, ktorí myslia len v eurách, je stále relatívne malý. Verejnosť nie je ešte úplne informovaná o dôsledkoch jednotnej meny na vnútroštátnu hospodársku politiku. Existujúce negatívne vnímanie[4] môže sťažiť prijímanie v nových členských štátoch. Komunikačné stratégie v krajinách, ktoré budú prijímať euro, musia byť navrhnuté tak, aby to brali do úvahy.

4.1.2. Krajiny, ktoré sa rozhodli nepristúpiť (Dánsko a Spojené kráľovstvo)

Dáni sú lepšie informovaní ako Briti. Zdá sa, že uznávajú kladnú, praktickú stránku používania jednotnej meny. Väčšina Dánov si však myslí, že konverzia národných cien na euro bola trocha negatívna pre spotrebiteľov eurozóny. Briti majú v porovnaní s inými členskými štátmi veľmi nízku úroveň vedomostí o eure.

4.1.3. Krajiny s derogáciou a kandidátske krajiny

Väčšina Švédov sa domnieva, že sú dobre informovaní, ale mnoho respondentov nevedelo niektoré základné fakty o eure. Väčšina si tiež myslí, že konverzia národných cien na euro bola trocha negatívna pre spotrebiteľov eurozóny. Zvolenie „nie“ v referende vo Švédsku 14. septembra 2003 treba mať na pamäti, keďže by mohlo mať vplyv na verejnú podporu v iných krajinách.

V nových členských štátoch a v kandidátskych krajinách je téma euro a HMÚ priamo spojená s pristúpením a považuje sa za jeho následok. Po kladnom referende o pristúpení v pristupujúcich krajinách môže byť primerané očakávať podobnú úroveň verejnej podpory pre euro.

4.1.4. Tretie krajiny

Prieskum[5] vykonaný Komisiou prostredníctvom jej delegácií a zastúpení v tretích krajinách vyjadruje zvyšujúcu sa všeobecnú medzinárodnú informovanosť o eure. Nedávny trojmesačný projekt sledovania tlače vo významných finančných centrách mimo EÚ a v rámci hlavných mediálnych aktérov tiež jasne ukázal, že sa požaduje viac a lepších informácií o eure a o HMÚ. Osobitná obava sa týka účinnosti ekonomického riadenia eurozóny, najmä dôveryhodnosti Paktu stability a rastu.

4.2. Potreba aktuálnych informácií

Úspešnosť komunikačných činností závisí od presného vnímania reality. Verejná mienka sa preto bude pravidelne zisťovať prostredníctvom prieskumov, aby sa zistili informačné potreby a nedostatky a aby sa vyhodnotila účinnosť kampaní. Tlmočené myšlienky musia byť účelovo zamerané a prispôsobené meniacim sa podmienkam, môže byť potrebné diferencovať ich podľa cieľovej skupiny alebo krajiny, a v nových členských štátoch musia brať do úvahy pokrok pri príprave na prechod a pri realizácii prechodu.

4.3. Oznamované myšlienky a hodnoty

Oznamované myšlienky musia byť formované závermi prieskumov verejnej mienky, stratégiou Komisie a cieľmi EÚ. Musia dávať euro a HMÚ do spojitosti s históriou a výhodami európskej integrácie a s takými hodnotami ako prosperita, rast, stabilita, transparentnosť cien, praktickosť a identita. Budú zahŕňať vplyv HMÚ a eura na kultúru, hospodárstvo, sociálnu oblasť, politiku, spotrebiteľa a obchod. V nových členských štátoch sa budú poskytovať praktické informácie o prechode. Zameranie bude závisieť od geografickej oblasti a od vlastných želaní členských štátov.

4.3.1. Eurozóna

Čo sa týka HMÚ, ďalšie úsilie je potrebné na vysvetlenie zvláštnej architektúry a prečo je potrebná určitá hospodárska politika, aby HMÚ mohla správne fungovať. Čo sa týka eura, komunikačný prístup musí mať na pamäti, že dva roky po prechode na hotovosť mnoho ľudí stále rozmýšľa v starých menách a že rozmýšľanie v eurách bude zrejme trvať dlhšie.

4.3.2. Krajiny, ktoré sa rozhodli nepristúpiť (Dánsko a Spojené kráľovstvo)

V tomto prípade tlmočenou myšlienkou bude, že je úlohou národných vlád, aby rozhodli, či požiadať o prijatie eura. Komunikácia sa inak bude sústrediť na praktické otázky a podstatné záležitosti HMÚ. Užitočné budú informácie o úspechoch v iných členských štátoch, ako aj presné informácie pomáhajúce naprávať skreslené vnímanie.

4.3.3. Krajiny s derogáciou

Vo Švédsku, po minuloročnom referende, vláda neplánuje nijaké zvláštne informačné činnosti. Delegácia Komisie bude poskytovať brožúry a praktické informácie.

V nových členských štátoch sa bude používať podobná stratégia ako tá, ktorá sa prijala v minulosti pri zavádzaní eura. Komunikačné činnosti budú rozložené do postupných fáz.

V prvej fáze kampane budú sledovať dvojaký cieľ: zasadiť prechod na euro do širšieho kontextu histórie európskej integrácie a poskytovať informácie o fázach ekonomickej integrácie, dôvodoch HMÚ, stabilite, ktorú môže priniesť, a ako funguje.

Keď sa stanoví dátum prechodu, v druhej fáze sa budú vyzývať vlády, banky a veľké podniky, aby sa bez meškania pripravili na prechod, a budú sa vysvetľovať prevádzkové aspekty prechodu a potreba prípravy vopred.

V poslednej fáze sa informačné kampane stanú intenzívnejšie a rozsiahlejšie. Budú sa zameriavať na širokú verejnosť a budú upravené na konkrétne potreby rôznych skupín obyvateľstva, napr. zraniteľných členov spoločnosti (staršie osoby, osoby so zdravotným postihnutím, ekonomicky znevýhodnené skupiny atď.), mladých ľudí (najmä školy), ženy a vidiecke obyvateľstvo. Osobitné úsilie sa bude ďalej venovať podnikateľskej oblasti, najmä malým a stredným podnikom a samostatne zárobkovo činným osobám.

4.3.4. Kandidátske krajiny

Tlmočené myšlienky musia odrážať dlhší časový horizont ich prístupového procesu. Komunikačné činnosti sa v každej krajine budú zvyšovať s blížiacim sa pristúpením.

4.3.5. Tretie krajiny

Tlmočené myšlienky sa musia sústrediť na výhody eura, rámec stability HMÚ a model ekonomického riadenia uplatňovaného v eurozóne, euro ako medzinárodnú menu, medzinárodné používanie eura a euro ako modelový vzor pre ostatné regionálne procesy ekonomickej integrácie.

4.4. Cieľové skupiny

V rámci uvedených kategórií krajín sa informácie a komunikácia musia sústrediť na zvláštne cieľové skupiny (napr. politické reprezentácie, občiansku spoločnosť, médiá a podnikateľský sektor), ako aj na širokú verejnosť.

4.5. Nástroje komunikačnej stratégie

Stratégia musia zaujať multimediálny, multidisciplinárny prístup. Všetky komunikačné nástroje sa budú používať v závislosti od časového rozvrhu, dostupného rozpočtu a cieľovej skupiny:

- budú sa tvoriť papierové publikácie, prospekty a letáky,

- vo veľkej miere sa budú používať moderné metódy komunikácie (internet, CD-ROM atď.), ktoré umožňujú účinné rozširovanie s malými nákladmi,

- sprístupní sa veľká škála atraktívnych produktov pre oblasť styku s verejnosťou,

- v krajinách, ktoré sa pripravujú na zavedenia eura, sa tam, kde je to vhodné, budú používať verejné informačné služby (bezplatná telefonická informačná služba atď.), miestne informačné nástroje (informačný autobus, putovné výstavy, informačné podujatia atď.) a nástroje prispôsobené pre zvláštne kategórie obyvateľstva (osoby so zrakovým postihnutím, negramotní, ekonomicky znevýhodnené skupiny, staršia generácia atď.),

- budú sa organizovať konferencie, semináre, výstavy a ďalšie verejné podujatia,

- na rozširovanie a umocňovanie sprostredkúvaných myšlienok sa budú aktívne používať networkingoví partneri, informační sprostredkovatelia a ďalší prirodzení partneri,

- s blížiacim sa pristúpením televízia a rozhlas budú jedným zo základných nástrojov prvku stratégie zameraného na „širokú verejnosť“.

Pravidelné prieskumy v individuálnych krajinách sú dôležité na definovanie rozsahu, oznamovaných myšlienok a hodnôt komunikácie, a na meranie vplyvu kampane a účinnosti použitých nástrojov.

5. REALIZÁCIA INFORMAčNEJ A KOMUNIKAčNEJ STRATÉGIE – HLAVNÝ PRVOK

5.1. Partnerstvo s členskými štátmi

5.1.1. Koordinácia

Komisia, členské štáty a Európska centrálna banka budú koordinovať svoje komunikačné činnosti. Komisia na tento účel bude pokračovať v úzkej spolupráci s riaditeľmi pre komunikáciu ministerstiev financií členských štátov a centrálnych bánk a s Európskou centrálnou bankou, v rámci „riaditeľov komunikačnej siete“, ktorí budú mať hlavnú úlohu pri definovaní a vykonávaní stratégie a jej prepájaní s ostatnými činnosťami v členských štátoch. Medzi „riaditeľmi komunikačnej siete“ a „sieťou verejnej správy“[6] bude prebiehať stála výmena informácií.

5.1.2. Dohody

Partnerstvo medzi Komisiou a členskými štátmi bude zabezpečovať, aby sa maximálne využívali vlastné komunikačné kapacity členských štátov. Podstatná časť dostupného rozpočtu sa preto vynaloží v partnerstve s členskými štátmi. Činnosti musia byť rozložené na obdobie viacerých rokov. Dostatočné rozpočtové zdroje musia byť k dispozícii na dlhé obdobie, aby pokryli viacročný program.

Partnerstvá medzi Komisiou a členským štátom môžu mať jednu z troch možných foriem[7]:

- strategické partnerstvá, pri ktorých členský štát a Komisia sa dohodnú na podrobnostiach komunikačného program a rozdelení úloh medzi oboma partnermi, pričom každá strana platí úplné náklady činností, ktoré realizuje. Neexistuje priamy finančný vzťah medzi Komisiou a členským štátom.

- partnerstvá pre riadenie, pri ktorých členské štáty riadia celú kampaň v mene Komisie v súlade s Finančným nariadením EÚ,

- ad hoc partnerstvá, pri ktorých Komisia prispieva na výdavky vynaložené členským štátom. Náklady na subdodávky sú oprávnené, ak sa vynakladajú v súlade so smernicami o verejnom obstarávaní.

5.1.3. Partnerstvo s novými členskými štátmi

Na hladké vytvorenie partnerstva s každým novým členským štátom sa navrhuje rozdeliť ich do troch skupín podľa nasledujúcej indikatívnej schémy:

Skupiny | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

1. polovica | 2. polovica |

1. skupina (3 - 4 nové ČŠ) | Príprava | Podpis | Implementácia | Impl. | Impl. |

2. skupina (3 - 4 nové ČŠ) | Prípr. | Podpis | Impl. | Impl. |

3. skupina (2 - 3 nové ČŠ) | Prípr. | Podpis | Impl. |

Skupiny sa budú vytvárať na základe plánov krajín a pokroku v smere k HMÚ, hodnotenom na základe správ o konvergencii.

Jednotlivé strany (členský štát, Parlament a Komisia) sa musia dohodnúť na:

- cieľoch,

- komunikačnom pláne: stratégiách, oznamovaných myšlienkach, cieľových skupinách atď.,

- podrobnom akčnom pláne, čo sa týka časového rozvrhu, produktov, médií, nástrojov atď.,

- úlohe každej strany na národnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na miestnej úrovni,

- finančných aspektoch: pravidlách a výške spolufinancovania, oprávnených akciách, znížení príspevku Komisie, ak sa zníži národný príspevok,

- sledovaní, hodnotení a kontrole atď.

- spoločne používaných „značkách“ (logách atď.).

5.1.4. Partnerstvo s ostatnými členskými štátmi

V prípade potreby sa môžu uzatvárať partnerstvá medzi Komisiou a ostatnými 15 členskými štátmi.

5.2. Twinningový program medzi starými a novými členskými štátmi

Medzi starými a novými členskými štátmi sa zavedie twinningový program pre euro/HMÚ, na základe ktorého staré členské štáty môžu, ak chcú, spolupracovať s novým členským štátom a pomáhať mu pri tvorbe a vykonávaní jeho informačnej a komunikačnej stratégie pre euro a HMÚ. To by malo veľkou mierou pomôcť pri rozširovaní najlepších postupov a prenose znalostí.

5.3. Budovanie kontaktov, informační sprostredkovatelia a ďalší prirodzení partneri

EÚ má v starých členských štátoch okrem vlastných delegácií a zastúpení vyše 700 informačných a dokumentačných sprostredkovateľov a sietí. V nových členských štátoch sa budú postupne budovať v nasledujúcich rokoch. Komisia ich koordinuje a pomáha im[8]. Existuje tiež okolo 550 prednášajúcich v „Team Europe“. Tieto siete sú mimoriadne užitočné z dôvodu ich skúseností, pružnosti a bezprostrednej blízkosti k občianskej spoločnosti a širokej verejnosti.

V úzkej koordinácii s hovorcom pre hospodárske a menové záležitosti sa budú organizovať informačné semináre pre ekonomických žurnalistov na podporu referovania o činnostiach týkajúcich sa eura/HMÚ v tlači, rozhlase a televízii v EÚ a v tretích krajinách.

5.4. Konferencie a semináre

Konferencie a semináre posilnia činnosti budovania kontaktov. Výstavy a publikačné panely na verejných podujatiach budú pravidelne obiehať.

5.5. Meranie a spätná väzba

Aby Komisia a členské štáty stanovili ciele komunikácie a v prípade potreby ich upravovali, a aby merali pokrok pri ich dosahovaní, budú sa vykonávať kvalitatívne, ako aj kvantitatívne prieskumy.

5.6. Externé informačné činnosti

Komisia má dobre rozpracované plány na realizáciu série konferencií a seminárov v USA, Afrike, Ázii a Latinskej Amerike. Cieľovou skupinou sú subjekty s rozhodujúcim vplyvom na inštitúcie a médiá, žurnalisti a kľúčové médiá. Vzťahy so žurnalistami sa tiež zintenzívnia prostredníctvom pravidelných špecializovaných stretnutí, najmä konferencií a seminárov.

V tretích krajinách sa ďalej vytvorí program monitorovania médií, v ktorom sa zúčastňuje hovorca pre hospodárske a menové záležitosti, na zisťovanie, ako sú HMÚ, euro a európske hospodárstvo vnímané vo veľkých finančných centrách mimo EÚ.

5.7. Publikácie a ďalšie informačné produkty

Okrem internetovej stránky Komisie týkajúcej sa eura a špecializovaných produktov pre účelovo zameranejšie ekonomické skupiny, napríklad Európske hospodárstvo , zvýšime úsilie na poskytnutie širokej verejnosti škály publikácií a produktov pre oblasť styku s verejnosťou.

Komisia bude uverejňovať noviny v papierovej a elektronickej forme. Počet produktov pre styk s verejnosťou (majú symbol euro) treba tiež zvýšiť. K dispozícii bude veľká škála informačných materiálov (prospektov, letákov, plagátov atď.).

5.8. Partnerstvo s podnikateľským sektorom a občianskou spoločnosťou

Obchodný sektor a občianska spoločnosť sú prirodzené ciele našich informačných a komunikačných činností. Sú však organizované predovšetkým na miestnej úrovni alebo na úrovni členského štátu, preto to budú členské štáty, ktoré budú pracovať priamo s týmito sektormi. Komisia však môže dopĺňať tieto činnosti buď priamo alebo nepriamo, napríklad prácou so zastrešujúcimi paneurópskymi organizáciami.

5.9. Činnosti bez priamych nákladov

Plánovaných je mnoho činností bez priamych nákladov, najmä v oblasti budovania kontaktov, napríklad spolupráca s existujúcimi informačnými a dokumentačnými centrami EÚ alebo rozvoj internetovej stránky. Cieľom je vybudovať a prevádzkovať informačnú sieť pre hospodársku politiku EÚ a euro. Aj ďalšie existujúce siete v členských štátoch možno použiť na rozširovanie informácií.

Nadviažu sa spojenia s hlavnými zdrojmi praktických informácií, medzi ktoré môžu patriť, okrem vlád a centrálnych bánk, obchodné banky a ďalšie inštitúcie, spotrebiteľské skupiny, výrobcovia, maloobchod a distribúcia.

5.10. Hodnotenie stratégie

Stratégia sa podľa článku 27 Finančného nariadenia[9] bude hodnotiť, aby sa v prípade potreby upravila.

Komisia podá správu o všetkých úpravách do nasledujúcich dvoch rokov.

- Hlavnými oblasťami komunikácie budú: partnerstvo s členskými štátmi, twinningový program, partnerstvo s podnikateľským sektorom a občianskou spoločnosťou, budovanie kontaktov s informačnými sprostredkovateľmi a ďalšími prirodzenými partnermi, meranie a spätná väzba, externé informačné činnosti a publikácie a ďalšie informačné produkty.

- Pravidelné hodnotenie realizovaných akcií a hĺbkové hodnotenie stratégie umo žní úpravy, ak budú potrebné .

6. Záver

Toto oznámenie navrhuje informačnú a komunikačnú stratégiu pre euro a HMÚ, ktorá je súčasťou celkovej politiky Európskej komisie. Táto stratégia sa zakladá na niekoľkých jednoduchých princípoch: decentralizácii a subsidiarite, konzistentnosti odovzdávaných myšlienok a partnerstve s členskými štátmi. Členské štáty hrajú prvoradú úlohu pri určovaní a realizácii akcií, kým Komisia stimuluje a koordinuje rôzne akcie a riadi centralizované činnosti.

Veľká časť rozpočtu bude vyčlenená na činnosti vyvinuté v partnerstve s členskými štátmi. Z hľadiska škály cieľov, ktoré treba dosiahnuť, myšlienok, ktoré treba rozširovať, a rôznych časových rozvrhov, činnosti musia byť rozložené na viac rokov a na toto obdobie musia byť k dispozícii dostatočné rozpočtové zdroje.

FINANCIAL STATEMENT

POLICY AREA(S) : ECONOMIC AND FINANCIAL AFFAIRS Activit(y/ies): 01 02 04 – Communication on Economic and Monetary Union, INCLUDING THE EURO |

TITLE OF ACTION: IMPLEMENTATION OF A COMMUNICATION STRATEGY ON THE EURO AND ECONOMIC AND MONETARY UNION |

1. BUDGET LINE(S)+HEADINGS

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the euro

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action: €6.000.000 for commitment in 2004.

2.2. Period for application: 2004-2006.

2.3. Overall multi annual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | 6.000.000 | 5.000.000 | 5.000.000 | 16.000.000 |

Payments | 3.000.000 | 4.000.000 | 5.000.000 | 12.000.000 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | N/A | N/A | N/A | N/A |

Payments | N/A | N/A | N/A | N/A |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | N/A | N/A | N/A | N/A |

Payments | N/A | N/A | N/A | N/A |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

Proposal is compatible with existing financial programming. Consistency will be required with financial perspectives.

2.5. Financial impact on revenue

Proposal has no financial impact on revenue.

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | Contribution from EFTA countries | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

Non-comp | Diff | NO | NO | NO | 3 |

4. LEGAL BASIS

Measures taken by the Commission by virtue of its institutional prerogatives.

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The information and communication strategy for the EMU and the euro is part of the overall “Information and Communication Strategy for the European Union” (COM(2002)350 final) and its implementation (COM(2004)196 final) which have been adopted by the Commission.

The objectives pursued are, on one hand to increase public knowledge within and outside the European Union on how EMU works; and on the other hand to achieve a smooth changeover where it is required. Communication on the EMU and the euro, issues that remain a priority for the European Union, will be based on both a strengthening on interinstitutional cooperation and the development of structured partnerships with the Member States, while continuing to ensure overall consistency.

The communication strategy is based on decentralised activities while consistency will be ensured within partnerships’ agreement between the Commission and Member States. In this context, twinning agreements between old and new Member States will be concluded, so the old Member States can share their experience and best practices acquired in the activities during the changeover to the euro in 1999 and 2002.

In order to achieve this, cooperation and well defined role between Member States, the Commission, the Council and the European Parliament is an important key for a successful information and communication campaign. The Commission will report to the Member States and to the European Parliament on the ongoing evaluation of its communication activities.

In order to be successful, the activities have to be adapted and targeted to a specific audience. Therefore, regular quantitative and qualitative surveys on a country-by-country basis are absolutely essential to define the scope of the communication, the messages and values to be addressed, and to measure the impact of the campaign and the efficiency of the tools.

Measures have also to be implemented in a new context shaped by the implications of the entry into force of the new Financial Regulation and implementing rules and by the need to adjust the available resources to the implications of the enlargement.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

The communication from the Commission “on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU” has taken into account most of the relevant recommendations expressed in the evaluation[10] report made by Deloitte & Touche and Burson – Marsteller. The Commission had already implicitly learned many of the lessons of the previous Prince programme on the euro.

First of all, the Commission will continue to act in areas and on a manner which has proven its efficiency. The Commission will remain to play an acknowledged direct role in raising awareness of key issues. The same will apply to its partnerships with Member States. The practice of co-financing through joint conventions with the Member States, combined with activities managed by the Commission and exchange of experience via regular meetings of national Directors of communication, was an innovative and broadly successful approach which will continue to be the motor of the communication activities.

Secondly, the information and communication strategy for the euro and EMU is part of the overall “Information and Communication Strategy for the European Union” (COM(2002)350) and its implementation (COM(2004)196) adopted by the Commission. It will thus slot into the overall play of Member States’ communication policy, providing value added and a tangible European dimension to the democratic debate in each Member State. The optimal approach is for all the stakeholders to play their respective role with transparency, clarity of objectives, appropriate resource levels and equitable sharing of their financial responsibilities.

Finally, in order to ensure a clear basis for the subsequent assessment of the strategy an exercise will take place before the end of 2004 to establish a framework for its evaluation, with the emphasis on establishing SMART objectives and identifying appropriate indicators and data sources.

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Deloitte & Touche and Burson-Marsteller conducted an evaluation of the previous PRINCE programme on the euro. This evaluation deals with the Commission’s role in the information campaign which accompanied the introduction of the euro and how the Commission handled this unique communication challenge strategically and operationally.

This evaluation is mainly centred on information actions directly or indirectly implemented between 1996 and 2002 by the Commission, and financed through the PRINCE programme. During this period a number of texts and actions were also adopted and implemented by the Commission (referred to as “no-cost” actions in the evaluation), with the primary objective of preparing for the introduction of the euro, and some of which included elements aimed at communicating with and informing target audiences.

In this context, a limited number of these initiatives were covered in the evaluation. However, the evaluator was not specifically asked to address this type of initiative in a systematic way and, as a consequence, most of those introduced by the Commission during the three-year transition period are not mentioned in the report. The evaluation of the Commissions’ contribution is rather qualitative than quantitative.

The main findings of the evaluation are that, facing a unique challenge, the Commission did its job properly. A number of the Commission activities were well received. “On the strategic side, the Commission:

- Established the communication framework,

- Drew attention at an early stage to key issues for the campaign, and

- Organised exchange of information and dissemination of good practice.

On the operational side, the Commission:

- Provided materials and technical support for the media and specialised audiences,

- Supplied basic information for the general public,

- Participated in implementation of national communication plans, and

- Sought to ensure consistency.

It did this through:

- Partnership agreements on the co-financing of Member States campaigns,

- Direct action,

- Funding projects run by civil society organisation.”

Finally, the evaluation proposed a series of recommendations (58), of which 20 are strategic and 38 are on general management issues. Regarding this communication “on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU”, the recommendations can be classified into 5 groups:

- 31 % of the recommendation have to be discussed with the Member States and eventually included in the future Partnership agreements;

- 24 % of the recommendation are already in application;

- 19 % of the recommendation depend on decision to be taken at the Commission level;

- 17 % of the recommendation are not top priority and will be executed if the necessary budget and resources are available;

- 9 % of the recommendation are not realistic.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

The actions envisaged concern: general information activities conducted in partnership with Member States, including a twinning programme between old and new Member States; partnership with business and civil society; networking, information relays and other natural partners; measurement, feedback; external information activities; and publications and other information products.

5.3. Methods of implementation

The objectives will be pursued through seven types of action:

- Partnership with the Member States

In the context of the Commission’s communications of 2 July 2002 on an information and communication strategy for the European Union (COM(2002)350 final) and of 20 April 2004 on implementing the information and communication strategy for the European Union (COM(2004)196 final); and with reference to the provisions of the new Financial Regulation, the implementation of information and communication activities vie the Member States is based on a partnership between the Commission and the Member States.

Three types of partnership can be considered:

1) Management partnership : a system implemented through indirect centralised management which devolves, via a Commission decision, the management of information activities onto the Member States.

2) Ad hoc partnership : consists simply in the cofinancing of specific measures carried out by the Member States, which are the final beneficiaries of grants (awarded on the basis of a Commission decision[11]) and not intermediaries in the implementation of the strategy. This option allows a framework agreement (flanked by specific agreements) to be concluded for a four-year period.

3) Strategic partnership : measures are financed separately but complementarily on the basis of a joint communication plan.

- Twinning programme between old and new Member States, as being part of the Partnership with the Member States

In the context of this twinning programme, old Member States will help new Member States on the design and implementation of their information and communication strategy, by the dissemination of their own useful experience and best practices.

- Networking, information relays and other natural partners

The information relays and networks from the Commission and from the Member States are close to civil society, and therefore particularly useful for the implementation of the information and communication campaign on the EMU and the euro.

Besides a number of other no-direct-cost activities (such as “Maintenance of Internet homepage and launch of a new section”), we plan to circulate publications stands and exhibitions in public events; to organise a conference on the EMU and the euro; and to organise a seminar and meetings with the Directors of Communication of Ministries of Finance and Central Banks of the Member States.

Special attention will be given to relations with the media and journalists to encourage balanced reporting of EMU/euro activities in the press and broadcast media in the EU and in third countries. Therefore, information seminars for economic journalists will be organised.

As far as working relations with business and civil society and with the media are concerned, even if the Commission’s primary partnership should be formed at Member State level, there is room for complementarities and the Commission can contribute directly or indirectly to the activities of these sectors.

- Measurement, monitoring and feedback

Regular surveys on a country-by-country basis are essential to define the scope, messages and values of the communication, and to assess the consequent impact of the campaign and its constituent activities. Several surveys, both qualitative and quantitative, will be carried out in order to assess the effectiveness of the activities, with a view their reorientation, when necessary.

The information generated from measurement, monitoring and feedback activities will also feed into the overall evaluation of the strategy that will take place in 2006.

- External information activities

The Commission has advanced plans to have a series of conferences and seminars particularly in the USA, Africa, Asia and Latin America targeted to institutional and opinion makers, as well as to media influencers, journalists and key media. The relations with the media will be intensified and a media monitoring programme will be organised in third countries.

- Publications and other information products

Besides specialised publications, the Commission will publish a newsletter in paper and electronic form and increase the number of PR and information material.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact for the operational part

6.1.1. Financial intervention

Commitments | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | 6.000.000 | 5.000.000 | 5.000.000 | 16.000.000 |

6.1.2. Technical and administrative assistance and support expenditure

Commitments | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | N/A | N/A | N/A | N/A |

6.2. Calculation of costs by measure envisaged for 2004

Commitments:

Breakdown | Type of outputs | Number of outputs | Average unit cost | Total cost 2004 |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | 6.000.000 |

Partnership with Member States TOTAL | 3.000.000 |

Twinning programme between old and new Member States | Co-operation between old and new Member States by the dissemination of best practices | 5 | 20.000 | 100.000 |

Networking, information relays and other natural partners TOTAL | 1.130.000 |

Information meetings and seminar(s) | Meetings and seminar(s) with DirCom of Ministries of Finance and Central Banks | 4 | 75.000 | 300.000 |

Publications stands | Publication and information stands at public events | 5 | 6.000 | 30.000 |

Training seminar for economic journalists from the new Member States | Regular training in Brussels or Maastricht in order to give comprehensive coverage of the European economy, EMU and the euro | 1 | 50.000 | 50.000 |

Working relations with business and civil society, and with the media | 500.000 |

Conference on the EMU and the euro | Conference on the big issues of the EU economic policy | 1 | 175.000 | 175.000 |

Portable stand | Update of the portable stands on the euro and enlargement | 50.000 | 50.000 |

Exhibition “Euro Coins Genesis” | Study to re launch the exhibition and define the strategy of its target use by country | 1 | 25.000 | 25.000 |

Measurement, feedback TOTAL | 600.000 |

Flash survey in the new Member States | 2 | 150.000 | 300.000 |

Flash survey in the euro zone 3rd anniversary | “Trend” questions to follow-up the public opinion in the euro zone | 1 | 200.000 | 200.000 |

Study “The five past years of euro in the media” | Evaluation of the media perception of the euro during the 5 years of communication on the euro (1999-2003) | 1 | 50.000 | 50.000 |

Survey newsletter | Survey to evaluate the interest and expectations of the public in the newsletter | 1 | 50.000 | 50.000 |

External information activities TOTAL | 890.000 |

Information campaign USA | Conferences, seminars, information products | 300.000 |

Information campaign Asia | Conferences, seminars, information products | 250.000 |

Information campaign Africa | Conferences, seminars, information products | 40.000 |

Other third countries | 100.000 |

Media monitoring (third countries) | Media monitoring in major financial centres outside the EU (USA, Japan, Singapore and Hong-Kong) | 1 | 200.000 | 200.000 |

Publications and other information products TOTAL | 380.000 |

External newsletter | Newsletter of information on the EMU, the euro and economic and monetary policy | 160.000 |

Brochure “Going for Growth” | Translation into 9 more languages | 1 | 50.000 | 50.000 |

Leaflet “EU/World” | Update | 1 | 10.000 | 10.000 |

Leaflet “Enlargement” | Update | 1 | 20.000 | 20.000 |

Passport and other didactic material for youth | 100.000 |

Promotional material | Pens, pins, stickers, plastic bags, T-shirts, balloons, key rings, VIP products, CD-ROM, video | 40.000 |

TOTAL COST | 6.000.000 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | N/A In the light of the Commission decision on the APS 2005 |

Other human resources |

Total |

The human resources requirements identified for the options described in point 5. are estimated as follows:

Activities | Human resources required |

Partnership with the Member States: preparation of agreements in the context of the partnerships with the Member States and technical assistance for their implementation (including twinning programme between old and new Member States) | 1 AD 2 AST 1 /AST 11 |

Networking, information relays and other natural partners (including Partnership with business and civil society) | 1 AD 2 AST 1/AST 11 |

Measurement, feedback | 1 AD 0.5 AST 1/AST 11 |

External information activities | 1 AD 1 AST 1/AST 11 |

Publications and other information products | 1 AD 1.5 AST 1/AST 11 |

7.2. Overall financial impact of human resources

No financial impact on human resources in 2004-2006.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

For the partnerships with the Member States, as well as for the other communication actions described in point 5., all the activities are regularly monitored by the operational units in the Directorate General Economic and Financial Affairs.

8.2. Arrangements and schedule for evaluation

In accordance with provision from the financial regulation[12] which states that “all programmes or activities shall then be the subject of an interim and/or ex post evaluation in terms of the human and financial resources allocated and the results obtained in order to verify that they were consistent with the objectives set”, due evaluation of the information and communication strategy will be undertaken. This will be an external evaluation (after an open procedure call for tender) and will take place in the course of 2006, with full findings being available at the latest in the first quarter of 2007.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

The provisions of the financial rules relating to implementation of the budget, with special reference to monitoring measures, will be put into effect.

As far as grants are concerned, the agreements concluded between the Commission and beneficiaries allow for on-the-spot checks by the Commission or the Court of Auditors and OLAF at the premises of the direct beneficiary of the Community grant and the eventuality of requiring documentary evidence for any expenditure made under such agreements for a period of five years following payment of the balance of the grant.

Grant beneficiaries are furthermore required to submit reports and financial statements, which are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure (which include a full summary statement of all expenses and income accounted for in the books of the beneficiary), bearing in mind the purpose of the Community funding.

It should be stressed that the checks carried out before payments are made will cover any objective evidence that the grant beneficiary can supply, such as the certification of financial documents.

[1] Vyhlásenia Európskeho parlamentu z 13. marca 2002 o „komunikácii Komisie o novom rámci pre spoluprácu v činnostiach týkajúcich sa informačnej a komunikačnej politiky Európskej únie” a z 10. apríla 2003 o „informačnej a komunikačnej stratégii pre Európsku úniu“.

[2] Publikácia „Zelená kniha o praktických mechanizmoch zavedenia jednotnej meny” (KOM/95/333/v konečnom znení).

[3] Prieskumy z júna a septembra 2003 o zavedení eurových bankoviek a mincí.

[4] Napríklad vnímanie, že zavedenie eurových bankoviek a mincí viedlo k podstatnému zvýšeniu cien, čo nebolo potvrdené indexmi spotrebiteľských cien.

[5] Prieskum používania euro hotovosti mimo EÚ, Európska komisia (ECFIN/195/04-EN-13. apríl 2004).

[6] Sieť zástupcov členských štátov zodpovedných za prechod na euro.

[7] Pozri oznámenie Komisie „o realizácii informačnej a komunikačnej stratégie pre Európsku úniu” (KOM(2004) 196 v konečnom znení).

[8] Riadenie má na starosti GR pre tlač.

[9] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o Finančnom nariadení, platné pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.

[10] « Evaluation of the information programme for the European citizen « the euro-one currency for Europe”, Deloitte & Touche and Burson-Marsteller, Final Report ECFIN/R/4/2002/04, August 2003. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/evaluation/evaluation_princeeuro_en.htm

[11] Intended to validate the de jure or de facto monopoly of the grant beneficiary (Member State) according to the action envisaged

[12] Article 27 of the Financial Regulation and Article 21 of the Implementing Rules.